EUROOPANYHTEISÖJENKOMISSIO
Bryssel12.09.2002
KOM(2002) 490 lopu llinen
KOMISSION VUOTTA 2001KOSKEVA VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA
EUROOPAN PARLAMENTILLE
EY:N KEHITYSYHTEISTYÖPOLITIIKASTA JA ULKOISEN AVUN
TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA
2SISÄLLYSLUETTELO
EuropeAid-yhteistyötoimiston johtokunnanesipuhe 5
Johdanto 7
1. Ulkoisenavun hallintouudistus −haasteidenvuosi 8
1.1. Uudistusprosessi 81.2. Ohjelmasuunnittelunparantaminen 91.3. Arviointi 111.4. Tuloshakuiset seuranta- ja kehityshankkeet 121.5. Hankkeidenhallinnonhajauttaminenkomission lähetystöihin 131.6. Johdonmukaisuus, yhteensovittaminen ja täydentävyys 152. EDISTYMINEN KEHITYSTAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISESSA 212.1. YK:n vuosituhannen julistuksessa asetetut kehitystavoitteet 212.2. Köyhyyden vähentäminen 252.3. Tulostenmittaaminenindikaattorienavulla 272.4. Ohjelmasuunnittelunalakohtainenkohdentaminen 292.5. EY:n ensisijaisia aloja koskevat poliittiset aloitteet 312.6. Monialaistenkysymysten huomioonottaminen 393. Täytäntöönpano: monialaiset välineet 463.1. Eurooppalainen ihmisoikeus- ja demokratia-aloite 463.2. Elintarviketurva 513.3. Terveydenhuolto: köyhyyteen liittyvät sairaudet ja lisääntymisterveys 553.4. Huumausaineidentorjunta 573.5. Hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyönniveltäminentoisiinsa 593.6. Ympäristö 613.7. Kumppanuudet kansalaisjärjestöjenkanssa 634. Täytäntöönpano: Monialaiset välineet 684.1. ALUEET,JOITAEY:N ULKOINEN APU KOSKEE 684.2. KAAKKOIS-EUROOPPA: BALKANIN MAAT 704.3. Itä-Eurooppa, Kaukasia ja Keski-Aasia 954.4. ETELÄINEN VÄLIMERI - LÄHI-ITÄ 1124.5. Afrikka, Karibia ja Tyynimeri(AKT) 132
34.6. Aasia 170
4.7. LatinalainenAmerikka 1965. Erikoisartikkeli: Tuloshakuinen lähestymistapa kehitykseen 2225.1. Maiden menestyminen ja hankkeidenonnistuminen 2225.2. Tulostenseuranta: maakohtainensuorituskyky 2235.3. Hankkeidentulokset:tuloshakuinenseuranta 2325.4. Päätelmät: 2386. Rahoitustaulukot 2407. LIITTEET 2427.1. Sopimus- ja rahoitusmenettelyjen yhdenmukaistaminen 2477.2. Ulkoinenapu ja maksamattaolevat sitoumukset (RAL) 2487.3. Arviointi 2557.4. Tilintarkastukset vuonna 2001 2597.5. Innovaatiot 2607.6. SUHTEET MUIHINKANSAINVÄLISIIN JÄRJESTÖIHIN 2617.7. Avoimuus ja näkyvyys 2627.8. Tämänkertomuksenulkopuolelle jäävä ey:napu 263
4ESIPUHE
Vuosi 2001 merkitsi perustavanlaatuisia uudistuksia EY:n ulkoisen avun hallinnoinnissa.
Uudistusten tavoitteena on parantaa hankkeiden ja ohjelmien nopeutta, laatua, vaikutusta ja
näkyvyyttäkaikkialla maailmassa.
EuropeAid-yhteistyötoimisto perustettiin 1. tammikuuta 2001, ja sen myötä hankkeiden koko
elinkaari määrittelystä arviointiin on saatettu yhden organisaation vastuulle, kun taas vastuu
ohjelmasuunnittelusta on kehitysyhteistyön ja ulkosuhteiden pääosastoilla.
Ohjelmasuunnittelun parantamiseksi perustettiin uusi yksiköiden välinen laatutukiryhmä, ja
komissio esitti 112 uutta maakohtaista strategia-asiakirjaa, joissa asetetaan johdonmukaiset
monivuotiset kehykset suhteiden määrittelemiseksikolmansiin maihin.
Kestää väistämättä aikansa, ennen kuin näin laajan uudistuksen täydet vaikutukset ilmenevät.
Myönteisiä tuloksia onkuitenkin jo saavutettu, ja esimerkiksi talousarvion täytäntöönpano on
parantunut. OECD:n kehitysapukomitean (DAC) äskettäisessä kokouksessa annettiin
tunnustusta näille ponnisteluille: ”Euroopan yhteisö on parantanut huomattavasti
kehitysyhteistyöpolitiikkaansa ja -strategioitaan edellisen, vuonna 1998 tehdyn tarkastelun
jälkeen...” Tämä lausuma on osa DAC:n päätelmien tiivistelmää. Se kannustaa komissiota
jatkamaanuudistuksia.
Kehitysyhteistyöpolitiikassa EY onnistui lisäämään huomattavasti köyhyyden huomioon
ottamista ohjelmissaan, kun se aloitti käytännön toimet vuosituhannen kehitystavoitteiden
saavuttamiseksi. Esimerkiksi hyväksyttiin kunnianhimoinen EY:n kehitysyhteistyöpolitiikan
toimintaohjelma. Komissio hyväksyi samassa yhteydessä myös kauaskantoisen
toimintasuunnitelmanköyhyyteen liittyvientautientorjumiseksikehitysmaissa.
Myös kehitysyhteistyöpolitiikan ja muiden politiikan alojen johdonmukaisuutta vahvistettiin.
Göteborgin Eurooppa-neuvosto sopi strategiasta, jonka tavoitteena on sisällyttää ympäristö ja
kestävä kehitys EY:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan. Lisäksi uuden kauppaneuvottelukierroksen
käynnistäminenDohassa korostikaupan ja kehityksen välisiä yhteyksiä.
Vuoden 2001 vuosikertomuksessa vastataan sekä neuvoston että Euroopan parlamentin
pyyntöihin, joiden mukaan sen pitäisi olla kattava, perustua luotettaviin tietoihin ja olla
tuloshakuinen. Vuosikertomus on myönteinen askel tähän suuntaan, ja sitä kehitetään
edelleen.
Tässä kertomuksessa annetaan tietoa täytäntöönpannuista ohjelmista ja arvioidaan paikallisia
tuloksia ihmisoikeuksien edistämisestä Balkanin maissa Aasian vesihuoltoon,
terveyskysymyksistä Afrikassa koulutukseenLatinalaisessa Amerikassa, nopeasta toiminnasta
Afganistanissa instituutioidenkehittämiseenVenäjällä.
Uutuutena tähän vuosikertomukseen on sisällytetty erikoisartikkeli. Komissio on useimpien
muiden avunantajien tavoin siirtymässä yhä tuloshakuisempaan kehitysapuun.
Erikoisartikkelissa kuvataan meneillään olevaa työtä ja sitä, missä vaiheessa olemme
sellaisten keinojen kehittämisessä, joiden avulla voidaan mitata ulkoisen avun vaikutusta
tehokkaastija luotettavasti.
Edessä on vielä valtavia haasteita. Mutta tavoitteet ovat selvät −parantaa yhteisön avun
toimintakykyä jaedistääkaikkienturvallisuuttajahyvinvointia.
5ChrisPatten Ulkosuhteistavastaavakomissionjäsen
EuropeAid-yhteistyötoimiston johtokunnanpuheenjohtaja
PoulNielson Kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen
EuropeAid-yhteistyötoimiston johtokunnanhallintojohtaja
Günther Verheugen Laajentumisesta vastaava komission jäsen
EuropeAid-yhteistyötoimiston johtokunnan jäsen
PascalLamy Kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen
EuropeAid-yhteistyötoimiston johtokunnan jäsen
PedroSolbesMira Talous-jaraha-asioistavastaavakomissionjäsen
EuropeAid-yhteistyötoimiston johtokunnan jäsen
6JOHDANTO
Tässä kertomuksessa tehdään yhteenveto ensimmäisestä vuodesta, jonka aikana EuropeAid-
yhteistyötoimisto vastasi EY:n ulkoisen avun toimien täytäntöönpanosta1. Kertomuksessa
käsitellään laajaa aihepiiriä, joka ulottuu vuosituhannen kehitystavoitteita koskevasta yleisestä
edistyksestäyksittäisiinesimerkkeihinsiitä, mitenyhteisönvarojaonkäytettyja mitä niillä on
saatu aikaan. EU on maailman suurin ulkoisen avun antaja, ja yhteisön rahoitus muodostaa
noin 10 prosenttia maailman julkisesta kehitysavusta. Tässä kertomuksessa annetaan selvitys
EY:nvuonna 2001 sitomista 9,7 miljardista eurostaja sen maksamista 7,7 miljardista eurosta.
Ulkoisenavun hallintouudistus onratkaisevantärkeä kyseistentoimien menestyksen kannalta.
Tämä kertomus on itsessään uudistuksen keskeinen tuotos, sillä se lisää yhteisön politiikan ja
toiminnan avoimuutta ja vastuullisuutta tällä alalla. Tässä kertomuksessa annetaan yhteinen
selonteko kaikista maantieteellisistä ja monialaisista ohjelmista, ja se korvaa joitakin
aikaisemmin julkaistuja ohjelmakohtaisia kertomuksia.
Uudistuksen muilla ensisijaisille aloilla −joita ovat ohjelmasuunnittelun parantaminen,
hankesyklin yhdistäminen samaan elimeen ja kentällä toimivien lähetystöjen vastuun
lisääminen −saavutettua edistystä kuvataan yksityiskohtaisesti luvussa 1. Toukokuussa 2000
käynnistetyssä uudistusprosessissa on vielä edistyttävä paljon, jotta sille asetetut tavoitteet
saavutettaisiin, mutta parannukset ovat jo ilmeisiä. Esimerkiksi maksamatta olevien
sitoumusten määrä laskiensimmäistä kertaa vuoden1990 jälkeen.
Kertomuksen ensimmäisessä osassa korostetaan myös yhdenmukaisuuden,
yhteensovittamisen ja täydentävyyden merkitystä niillä yhteisön politiikan aloilla, joiden
tarkoituksena on kehityksen edistäminen, köyhyyden vähentäminen ja kehitysmaiden
yhdentäminen maailman talouteen. Yhdenmukaisuuden haaste on löytää jokaiselle alueelle ja
maalle oikea toimenpidekokonaisuus käyttäen muun muassa kehitysapua, humanitaarista
apua, yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, kauppaan liittyvää teknistä apua sekä
ihmisoikeuksiin ja ympäristöön liittyviä toimia. Parannettujen ohjelmasuunnitteluvälineiden
tarkoituksena on taata yhdenmukainen yhteinen kehys. Koordinointi muiden avunantajien
kanssa sekä politiikkojen ja toimien täydentävyyden varmistaminen on myös olennaista
ulkoisen avun tehostamisessa. Kertomuksessa kuvataan EY:n jäsenvaltioiden, YK:n, Bretton
Woods -instituutioiden ja muiden rahoittajien kanssa alalla toteuttamia toimia.
Kansainvälisen yhteisön syyskuussa 2000 asettamat vuosituhannen kehitystavoitteet
muodostavat yhteisen kehyksen, jonka perusteella kehitysyhteistyössä saavutettua edistystä
voidaan kohdentaa ja mitata. Kertomuksen luvussa 2 esitellään näitä tavoitteita koskevat
maailmanlaajuiset saavutukset ja asetetaan EY:n ulkoisen avun toimet tämän kehyksen
yhteyteen. Luvussa 2 keskitytään yhteisön ensisijaisiin aloihin, kuten terveyteen ja
koulutukseen, sekä toimiin, joilla pyritään varmistamaan, että sellaiset yhteiset kysymykset
kuin ihmisoikeudet ja ympäristö sisällytetään hankkeisiin ja ohjelmiin kautta linjan.
1Ehdokasmaillesuunnattuapueisisällytähänkertomukseen.YksityiskohtaisempaatietoaPhare-,Ispa-ja Sapard-
ohjelmistasaa kyseisten ohjelmienvuosikertomuksista,jotka ovatsaatavillaseuraavissa Internet-osoitteissa:
http://www.europa.eu.int/comm/enlargement/pas/phare/publist.htm
http://www.inforegio.cec.eu.int/wbpro/ispa/ispa_en.htm
http://www.europa.eu.int/comm/enlargement/pas/sapard.htm
HumanitaaristaapuakoskeviatietojasaaECHO:n vuosikertomuksestaInternet-osoitteestahttp://europa.eu.int/comm/echo/en/publicat/publications.htm
7Luvussa 3 esitellään välineet, joilla pyritään varmistamaan, että monialaisten toimien
ensisijaiset alat, kuten elintarviketurva ja huumausaineiden torjunta, sekä edellä mainitut
tavoitteet muutetaan käytännön toimiksi kyseisillä aloilla. Vuonna 2001 toteutetuista
yksittäisistä hankkeista annetaan yksityiskohtaisia tietoja, samoin kuin
talousarviomäärärahoista ja aluekohtaisestatärkeysjärjestyksestä.
EY:n alueellisia ohjelmia käsitellään luvussa 4. Balkanin maita, Itä-Eurooppaa ja Keski-
Aasiaa, Välimeren aluetta, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maita, Aasiaa ja Latinalaista
Amerikkaa koskevat toimet esitellään aihepiirin mukaisten yleisten otsakkeiden alla, jotka
kuvastavat EY:n rahoituksen ensisijaisia tavoitteita kehitysyhteistyön alalla. Alueita on näin
ollen helppo verrata toisiinsa esimerkiksi maaseudun kehityksen tai liikenteen suhteen.
Kyseisestä luvusta löytyvät myös ECHO:n toteuttamat toimet ja Euroopan investointipankin
(EIP) myöntämät lainat.
Luvussa 5 käsitellään tuloshakuista lähestymistapaa kehitysyhteistyöhön. Kyseinen luku
perustuu maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin ja indikaattoreihin, ja siinä tarkastellaan maiden
suorituskyvyn seurannassa käytettäviä perusteita. Luvussa kuvataan myös kehityshankkeiden
tuloshakuisenseurantajärjestelmänkokeiluhanketta.
Luku 6 koostuu kattavasta valikoimasta rahoitustaulukoita. Luvut on jaoteltu taulukoissa
OECD:nkehitysapukomitean määrittelemiin luokkiin.
Liitteissä annetaan lopuksi yksityiskohtainen selvitys EY:n ulkoisen avun
hallintouudistukseen liittyvistä toimista. Selvityksessä kuvataan rahoitusmenettelyjen
yhteensovittamisessa sekä sisäisesti että muiden instituutioiden kanssa saavutettua
menestystä. Se sisältää myös yksityiskohtaisia tietoja vuonna 2001 toteutetuista toimista,
jotka koskevat maksurästien selvittämistä, tilintarkastustoimia, EuropeAidin
innovaatioyksiköntoimintaa, suhteita muihin järjestöihin sekä avoimuutta ja näkyvyyttä.
Komissio on sitoutunut viemään uudistuksen läpi, vakiinnuttamaan sen ja varmistamaan, että
uudistus vastaa sille asetettuja tavoitteita. Tässä kertomuksessa kerrotaan, miten tämän
tavoitteensaavuttamisessa onedistyttyvuonna 2001.
81. U LKOISEN AVUN HALLINTOUUDISTUS −−−−HAASTEIDENVUOSI
Tässä luvussa käsitellään vuoden 2001 aikana saavutettua edistystä EY:n ulkoisen avun
hallintouudistuksessa, joka käynnistettiin toukokuussa 2000. Ha llintouudistus on luonteva
lähtökohta vuosikertomukselle, sillä se vaikuttaa kaikkiin EY:n ulkoiseen apuun liittyviin
seikkoihin, joita kuvataan yksityiskohtaisemmin seuraavissa luvuissa. EY:n
kehitysyhteistyöpolitiikanuudistusta käsitellään luvussa 2. Se aloitettiin marraskuussa 2000 ja
sitä toteutetaansamanaikaisestihallintouudistuksenkanssa.
1.1. Uudistusprosessi
Kun nykyinen komissio aloitti toimikautensa syyskuussa 1999, se kohtasi
huolestuttavan tilanteen, joka liittyi kolmansille maille osoitetun rahoitusavun
täytäntöönpanoon. Yhteisön ohjelmien merkitystä ja laatua arvosteltiin yhä
avoimemmin, ja komission maine ja uskottavuus kärsivät merkittävästi
edunsaajavaltioiden, jäsenvaltioiden ja komission kumppaneina toimivien
monenvälisten instituutioidensilmissä.
Komissio käynnisti 16. toukokuuta 2000 ulkoisen avun hallintoa koskevan
uudistusohjelman2, jonka päätavoitteetovat
•parantaa hankkeiden ja ohjelmien laatua
•vähentäätäytäntöönpanoontarvittavaaaikaa
•varmistaa, että rahoitushallinnon, teknisen hallinnon ja sopimushallinnon
menettelyt vastaavat korkeimpia kansainvälisiä vaatimuksia
•parantaa Euroopanunioninulkoisenavunvaikutustaja näkyvyyttä.
Uudistusprosessissa on pyritty sovittamaan ensisijaiset poliittiset tavoitteet ja
talousarviosta myönnettävät määrärahat paremmin yhteen .Y l e i s t e na s i o i d e n
neuvoston epävirallisessa kokouksessa, joka pidettiin Evianissa 2. −3. syyskuuta
2000, ja 9. lokakuuta 2000 pidetyssä yleisten asioiden neuvoston kokouksessa EU:n
ulkoministerit korostivat, että EU:n ulkoisten toimien johdonmukaisuutta olisi
vahvistettava. Tammikuussa 2001 pidetyssä yleisten asioiden neuvoston kokouksessa
he painottivat myös, että EY:n toiminnan tavoitteet olisi muutettava konkreettisiksi
sitoumuksiksi ja että EY:n ja jäsenvaltioiden toimien yhteisvaikutuksia olisi
parannettava EU:nulkoisentoiminnantehokkuuden lisäämiseksi.
Uudistustavoitteiden saavuttamiseksi on määritelty joitakin keskeisiä välineitä.
Vuoden 2001 aikana on laadittu ja hyväksytty uusia suunnittelun ja
ohjelmasuunnittelun apuvälineitä EY:n kehitysyhteistyötä ja erityisesti maakohtaisia
strategia-asiakirjoja varten. Nämä muodostavat yhteisön tuen keskeisen strategisen
hallinnointivälineen (ks. tämän luvun jakso 1.2.). Arviointien hallinnointia on
parannettu. Muun muassa tasapuolisuutta on vahvistettu, ja arvioinneista saadut
opetukset otetaan järjestelmällisesti huomioon päätöksentekoprosessissa sekä
2SEC(2000) 814, 16.05.2000 – Ulkosuhteista vastaavien komission jäsenten tiedonanto:Christopher Patten
(ulkosuhteet),Poul Nielson (kehitysyhteistyö), Günter Verheugen (laajentuminen), Pascal Lamy(kauppapolitiikka)
jaPedroSolbesMira(talous-jarahapolitiikka).
9hankkeiden ja ohjelmiensuunnittelussa ja täytäntöönpanossa (jakso 1.3.). Arviointien
parantamiseen liittyy hankkeita ja ohjelmia koskevan tuloshakuisen
seurantajärjestelmän kehittäminen (jakso 1.4.). Tämä on vasta ensimmäinen vaihe,
mutta erittäin tärkeä osa uudistusta. Komissio on myös aloittanut toimet hankkeiden
ja ohjelmien hallinnoinnin hajauttamiseksi komission lähetystöihin (kohta 1.5.).
Hajauttamista sovelletaan nyt 18:ssa ensimmäiseen vaiheeseen valituista 21
lähetystöstä. Toista vaihetta (johon kuuluu 26 lähetystöä) koskevat valmistelut ovat
edenneet pitkälle, ja suurimman osan lähetystöistä tulisi toimia hajautetusti vuoden
2002 toisen puoliskon alussa. Lopuksi jaksossa 1.6. kerrotaan, kuinka komissio on
vastannut haasteeseen, joka koskee johdonmukaisuuden, yhteensovittamisen ja
täydentävyyden lisäämistä. Nämä asiat liittyvät erittäin tiiviisti maakohtaisia
strategia-asiakirjoja koskevaanprosessiin.
1.2. Ohjelmasuunnittelun parantaminen
1.2.1. Maa- jaaluekohtaiset strategia-asiakirjat
Ohjelmasuunnittelussa noudatetaan maa- ja aluekohtaisissa strategia-asiakirjoissa
asetettuja ensisijaisia tavoitteita. Strategia-asiakirjoissa annetaan strateginen kehys
EY:n yhteistyön tiettyä maata tai aluetta koskeville ensisijaisille tavoitteille3.T ä m ä
on ensimmäinen kerta, kun komissio on laatinut yhdenmukaisen kehyksen, joka
koskee sensuhteita kolmansiin maihin ja kattaa sekä kehitysavun että muut keskeiset
ja asiaankuuluvat yhteisön politiikan alat (politiikkojen yhdistelmä).
Vuonna 2001 komissio alkoi laatia maa- ja aluekohtaisia strategia-asiakirjoja
kumppaneita varten kaikilla eri asetusten kattamilla alueilla: AKT (Afrikka, Karibia
ja Tyynenmeren alue), ALA (Aasia ja Latinalainen Amerikka), CARDS (Balkanin
alue), MEDA (Välimeren alue), TACIS (Itä-Eurooppa ja Keski-Aasia). Nämä
strategiat on kehitetty yhteistyössä kansallisten hallitusten, jäsenvaltioiden, muiden
kahdenvälisten ja monenvälisten rahoittajien sekä mahdollisuuksien mukaan
kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa4. Yli 110 maa- tai aluekohtaista strategiaa
on saatu joko valmiiksi tai niiden valmistelut ovat edenneet erittäin pitkälle.
Arvioiden mukaan kaikki strategiat ovat valmiita vuoden 2002 loppuun mennessä, ja
ne julkaistaanInternet-sivustolla osoitteessa
http://europa.eu.int/comm/external_relations/sp/index.htm,ja
http://europa.eu.int/comm/development/strat_papers/index_fr.htm.
1.2.2. Yksiköiden välinen laatutukiryhmä
Osana uudistusprosessia perustettiin tammikuussa 2001 yksiköiden välinen
laatutukiryhmä (inter-service Quality Support Group, iQSG). Sen päätehtävä on ollut
arvioida maa- ja aluekohtaisten strategia-asiakirjojen ja maaohjelmien luonnoksia
johdonmukaisen ja korkean laadun takaamiseksi. Mahdollisimman suuren
vaikutuksen aikaansaamiseksi laatutukiryhmä puuttuu ohjelmasuunnitteluun varsin
varhaisessa vaiheessa. Toistaiseksi se on käynyt läpi yli 110 ohjelmasuunnittelun
asiakirjaa. Yksiköiden välinen laatutukiryhmä on myös laatinut suuntaviivat
maakohtaisten strategia-asiakirjojen yhteisen kehyksen täytäntöönpanoa varten ja
3SEC(2000)814ja SEC(2000) 1049, 15.06.2000, sekä10.11.2000kokoontuneenkehitysyhteistyöneuvoston
päätelmät,http:/www.cons ilium.eu.int/Newsroom/newmain.asp?lang= 1.
4Kansalaisyhteiskunnankuuleminenon Cotonoun sopimuksen2artiklassamäärättyvelvollisuus.
10järjestänyt neljä ohjelmasuunnittelua koskevaa koulutusseminaaria. Lisäksi
laatutukiryhmä on perustanut sivuston komission Intranet-verkkoon yhteydenpidon
parantamiseksikaikkienohjelmasuunnitteluprosessiin osallistuvienkesken.
Yksiköiden välisen laatutukiryhmän suorittaman arvioinnin tärkeimpänä
arviointiperusteena on ollut neuvoston hyväksymä maakohtaisten strategia-
asiakirjojen yhteinen kehys. Sen lisäksi, että laatutukiryhmä tekee rakennetta, tyyliä,
ulkoasua ja yleistä luettavuutta koskevia huomioita, se pyrkii keskittymään
seuraaviin ydinkohtiin
•kehittymismahdollisuuksien, tarpeiden ja kehitysprosessia haittaavien rajoitusten
arvioinnin laatu
•analyysin ja ehdotetun yhteisön ratkaisustrategian yhdenmukaisuus ja sen
tarkistaminen, vastaavatko EY:n toimet keskeisiä keskipitkän aikavälin
kehityshaasteita
•ehdotetun strategian keskittyminen köyhyyteen samoin kuin yhdenmukaisuus
muiden EY:n politiikan tavoitteiden kanssa
•keskittämisen painopiste tai aste; yhteisön tuen ja muiden rahoittajien, erityisesti
EU:njäsenvaltioidenantamantuentäydentävyys
•tuenmyöntämisenedellytykset
•niiden indikaattorien määritteleminen, joiden avulla seurataan maan edistymistä
talouskasvunvauhdittamisessa jaköyhyydenvähentämisessä
•se, missä määrin kaikki yhteisön kyseiselle maalle antama ulkoinen apu katetaan
(maakohtaisten määrärahojen ja monialaisten budjettikohtien yhdenmukaisuus)
•kehitysyhteistyöpolitiikan ja muun kumppanuusmaalle tai -alueelle olennaisen
yhteisön politiikan yhdenmukaisuuden huomioon ottaminen (politiikkojen
yhdistelmä).
Laatutukiryhmän tekemien havaintojen perusteella komissio katsoo, että EY:n
ulkoisen avun ohjelmasuunnittelun laatu on parantunut huomattavasti.
Laatutukiryhmä havaitsi, että sen tarkastelemat asiakirjat vastasivat yleisesti ottaen
suurinta osaa vaatimuksista, jotka maakohtaisten strategia-asiakirjojen kehyksessä on
asetettu. Tärkeimmistä puutteista ilmoitettiin asiakirjojen laatijoille, jotta he voisivat
tehdä tarpeelliset muutokset.
Ohjelmasuunnittelussa on vielä parantamisen varaa. Tämän vuoksi komissio laatii
selvityksen maakohtaisia strategia-asiakirjoja koskevasta prosessista. Se esittelee
selvityksen tulokset kehitysyhteistyöneuvostolle osoittamassaan raportissa
marraskuussa 2002. Tähän raporttiin sisältyy myös ehdotuksia ohjelmasuunnittelun
parantamiseksi edelleen ennen seuraavaa maakohtaisten strategia-asiakirjojen
tarkistusta.
111.2.3. Hankesyklin yhdentäminen ja EuropeAid-yhteistyötoimiston perustaminen
Eri maantieteellisistä alueista vastaavat pääosastot (ulkosuhteiden pääosasto ja
kehitysyhteistyön pääosasto) ottivat 1. tammikuuta 2001 hoitaakseen
ohjelmasuunnittelun ja strategian laatimisen, kun taas uusi yhteistyötoimisto
EuropeAid otti vastuulleen loput hankesyklin vaiheista (hankkeiden määrittelystä
jälkiarviointiin). Tämä uudelleenjärjestely on johtanut vastaavaan henkilökunnan ja
vastuiden siirtoon. Kesäkuussa 2001 allekirjoitettiin pääosastojen välinen sopimus,
jossa selkiytetään niiden kolmen pääosaston tehtäviä ja vastuita, jotka osallistuvat
kaikkein tiiviimmin ulkoisen avun hallinnointiin.
1.2.4. Varainhoidon ja varojen käytön suorituskyvyn parantaminen
Hallintouudistuksen ensimmäiset vaikutukset menettelytapoihin ja varainhoitoon
sekä varojen käyttöön tulivat näkyviin vuoden 2001 aikana. Vaikutukset olivat
seuraavat:
•Talousarvion täytäntöönpanovalmiudet paranivat yleisesti ottaen, ja maksut
lisääntyivät 20 prosenttia vuoteen2000 verrattuna.
•Talousarvion maksusitoumuksia koskeva kaavio osoitti niiden jakautuneen
tasaisemmin varainhoitovuoden aikana (52 prosenttia talousarviosta pantiin
täytäntöön viimeisen vuosineljänneksen aikana, kun keskiarvo aikavälillä 1998–
2000oli68 prosenttia).
•Ensi kertaa vuoden 1990 jälkeen maksamatta olevien sitoumusten määrä laski.
Niiden määrä laski 3 prosenttia. Myös maksamatta olevien sitoumusten
hoitamiseksi tarvittavien vuosien määrä laski: vuoden 2000 lopussa se oli 4,12
vuottaja vuoden2001 lopussa 3,66 vuotta.
•Yksittäisten budjettikohtien lukumäärä väheni (14 prosenttia) vuoteen 2000
verrattuna.
•Uusien, yksinkertaistettujen sopimusmenettelyjen (joiden lukumäärä laski 46:sta
kahdeksaan) täytäntöönpanoaonnopeutettulaatimalla käytännönohjekirja.
•Vuoden 2001 aikana lakkautettujen 48 teknisen avun toimiston tehtävät siirrettiin
komissionomien yksiköidenhoidettaviksi.
1.3. Arviointi
Osana uudistusprosessia ulkoisen avun arviointia vahvistetaan, ja se otetaan
paremmin huomioon päätöksentekoprosessissa. Myös arvioinnin tasapuolisuus on
varmistettu OECD:n kehitysapukomitean pyynnön mukaisesti. Arviointiyksikkö,
joka tekee aihepiireittäin, aloittain ja maantieteellisesti (maat ja alueet) jaoteltuja
arviointeja, on erotettu selkeästi toimintayksiköistä ja politiikka-asioita hoitavista
yksiköistä, jotka vastaavat arviointien tarkastelemisesta ja aloittavat tarpeelliset
toimenpiteet päätelmien ja suositustenperusteella.
1.3.1. Vuoden 2001 arviointisuunnitelma
EuropeAid-yhteistyötoimiston johtokunta hyväksyi helmikuussa 2001 pidetyssä
ensimmäisessä kokouksessaan arviointiyksikön toimintasuunnitelman vuodeksi
122001. Sen lisäksi, että siihen sisältyy tavanomainen tärkeimpiä aloja, monialaisia
aiheita, välineitä ja maakohtaisia ohjelmia koskeva analyysi eri politiikan alojen
mukaan, myös itse ohjelmasuunnittelu ja politiikkojen yhdistelmä otettiin mukaan.
Vuoden loppuun mennessä oli suoritettu loppuun 17 arviointia, ja kahdeksan oli
kesken. Vuoden 2001 suunnitelmassa arvioinnit ryhmiteltiin neljän aihepiirin
mukaisesti. Kattava kuvaus niistä löytyy luvussa 7 olevan liitteenkohdasta 7.3.
1.4. Tuloshakuiset seuranta- ja kehityshankkeet
Sekä maakohtaiset indikaattorit että hankkeiden tulosten seuranta edistävät EY:n
kehitysyhteistyötoimien tulosten arviointia.
Niiden tehtävät täydentävät toisiaan, ja molemmista saatavat opetukset tulisi
hyödyntää päätöksenteossa kaikilla tasoilla. Yksityiskohtaisempia tietoja näistä
kahdesta lähestymistavasta onluvussa 5.
Komissio on parhaillaan siirtymässä kohti tuloshakuista kehitysapua, ja tärkeä askel
on sellaisen järjestelmän perustaminen ja kokeileminen, jonka tarkoituksena on
seuratasäännöllisesti hankkeissa saavutettuja tuloksia , toisin sanoen hankkeiden
seurauksia ja mahdollisia vaikutuksia edunsaajiin .
Vuoden 2000 aikana komissio kehitti ALA-, MED- ja AKT-maita sekä Balkanin
maita koskevan parannetun tuloshakuisen seurantajärjestelmän, joka perustuu
komission hankesyklin hallinnointijärjestelmään. Järjestelmää kokeiltiin ja
parannettiin vuoden2001 aikana.
Järjestelmän päätavoitteena on koota tuloshakuista tietoa kentällä käynnissä olevista
hankkeista ja raportoida edistyksestä. Se antaa sekä lähetystöille että
yhteistyötoimistolle yleiskatsauksen hankkeissa saavutetusta edistyksestä
tulosten suhteen . Sitä ei ole ensisijaisesti suunnattu hankkeesta vastaaville
viranomaisille, joiden päivittäinen hallinnointityö edellyttää yksityiskohtaisempia
tietoja, vaikka siitä tietysti tulisikin olla hyötyä heille samoin kuin
kumppanuusmaiden ministeriöille ja hallituksille.
Järjestelmä pitää sisällään kokeneiden ulkopuolisten asiantuntijoiden tekemiä
lyhyitä hankkeiden tarkastuskäyntejä. He täyttävät puolistandardoituja
pistetaulukoita, joissa arvioidaan hankkeiden ja ohjelmien tuloksellisuutta,
tehokkuutta, vaikutusta, merkitystä ja todennäköistä kestävyyttä .J ä r j e s t e l m ä n
johdonmukaisuuden varmistamiseksi jokainen viidestä arviointiperusteesta
määritellään perusteellisesti käytössä olevan metodologian mukaisesti ja jaetaan sen
jälkeen osatekijöihin, joita arvioijan on tarkasteltava huolellisesti ennen arvioinnin
tekemistä. Ulkopuolisilla seuranta-asiantuntijoilla on erilaista alakohtaista ja
maantieteellistä tietoa sekä kokemusta. Asiantuntijat työskentelevät pienissä
tarkoituksenmukaisissa työryhmissä, ja heidän työnsä perustuu asiakirjojen ja
kaikkien tiettyyn hankkeeseen liittyvien sidosryhmien, myös lopullisten edunsaajien,
kanssa tehtyjen haastattelujen analysointiin. Keskeiset tiedot kuten hankkeen
talousarvio otetaan huomioon, mutta tilintarkastusta tai perusteellista
rahoitusseurantaa ei suoriteta. Raportit, hankevastaavien mielipiteet ja hankkeeseen
liittyvät perusasiakirjat tallennetaan keskustietokantaan, joka muodostaa keskeisenhallinto- ja tiedonsaantivälineen.
13Käynnissä olevia hankkeita (joidentäytäntöönpano vievähintään kuusi kuukautta ja kesto on
toiset kuusi kuukautta), jotka ovat vähintään tietyn suuruisia (noin miljoona euroa),
seurataan. Vuoden 2001 loppuun mennessä noin 500:aa hanketta, joiden kokonaisarvo oli
4,7 miljardia euroa, oli seurattu Latinalaisessa Amerikassa, Aasiassa, Afrikassa, Karibian,Tyynenmeren ja MED-maiden alueella sekä Balkanin maissa.
Alustavia käsityksiä hankkeiden suunnittelu- ja kokeiluvaiheen toiminnan tuloksista
esitelläänyksityiskohtaisestiluvussa5.
1.5. Hankkeiden hallinnon hajauttaminenkomission lähetystöihin
Ulkoisen avun hallinnon hajauttaminen komission lähetystöihin on keskeinen osa
ulkoisen avun hallintouudistusta. Periaatteena on, että kaikki asiat, joita voidaan
johtaa paremmin ja joista voidaan päättää paremmin paikan päällä asianomaisessa
maassa, pitäisihoitaasielläeikäBrysselissä.
Komissio on asettanut itselleen erittäin tiukan aikataulun. Tavoitteena on ulottaa
hajauttaminen kaikkiin lähetystöihin vuoden 2003 loppuun mennessä kolmessa
peräkkäisessä vaiheessa: vuonna 2001 mukana on 21 lähetystöä, 26 muuta vuonna
2002 ja loput 31 AKT-maiden lähetystöä vuonna 2003.
1.5.1. Vuonna 2001 saavutettu edistys
Vuoden 2001 kunnianhimoinen tavoite −soveltaa hajauttamista 21 lähetystöön5−
kattoi kaikki maantieteelliset alueet ja koski näin ollen hyvin eriluonteisia ohjelmia.
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komission yksiköiden oli kehitettävä
samanaikaisesti toiminta-ajatus, tehtävä teknisiä valmisteluja ja suunniteltava
logistiikkaa. Nämä monimutkaiset toiminnot oli käynnistettävä samaan aikaan, kun
muita uudistuksen osia oltiin sovittamassa paikalleen sekä ulkosuhteista vastaavissa
Relex-pääosastoissa (EuropeAid-yhteistyötoimiston perustaminen, hankesyklin
yhdentäminen jne.) että laajemmin komissiossa (varainhoito- ja hallintouudistus).
Lisäksi hajauttamisen ensimmäistä vaihetta varten käytettävissä olevat rahavarat
olivat melko vähäiset, erityisesti kun otetaan huomioon uusien virallisten virkojen
lukumäärä (rajoitettu 40:een). Tilanne parantuu vuonna 2002, jolloin tarjolla on 114
virkaa toisen vaiheen käynnistämistä ja tarvittaessa ensimmäisen vaiheen
vahvistamista varten.
1.5.2. Hajauttamisvalmistelut
Vuoden 2001 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana määriteltiin yhdenmukainen
hajauttamisen käsite, joka kattaa kaikki maantieteelliset ohjelmat. Se perustui
seuraaviin periaatteisiin:
•Ajanmyötähajauttaminenkoskeekaikkiaohjelmia.
5Ensimmäisen vaiheen 21lähetystöä ovat:
/fouroclockEurooppa:KroatiajaVenäjä.
/fouroclockVälimeri:Egypti, Marokko, Tunisia jaTurkki.
/fouroclockAasia: Indonesia, Thaimaa, Intia ja Kiina.
/fouroclockLatinalainen Amerikka:Nicaragua,Bolivia, Argentiina, MeksikojaBrasilia.
/fouroclockAfrikka ja AKT-maat: Etelä-Afrikka, Senegal, Norsunluurannikko, Kenia, Mali ja Dominikaaninen
tasavalta.
14•Hajauttaminenkoskee tulevaisuudessa kaikkia hankesyklin vaiheita.
•Hajauttaminen edellyttää huomattavia lisäresursseja (henkilöresursseja ja
aineellisiaresursseja).
•Komission asema kehittyy siten, että sen tehtävät koskevat yhteensovittamista,
laadunvalvontaa, hallinnoinnin valvontaa, teknistä tukea ja työkäytäntöjen
kehittämistä.
Hajauttaminenaiheuttaa lähetystöissä seuraavia käytännön muutoksia:
•Ne osallistuvat aktiivisemmin ohjelmasuunnitteluun, vaikka lopullinen vastuu
pysyy ulkosuhteiden tai kehitysyhteistyön pääosastoilla maantieteellisen alueen
mukaisesti.
•Lähetystöillä on suora vastuu määrittely- ja koulutustyöstä, kuitenkin siten, että
EuropeAid-yhteistyötoimisto antaa menetelmiin liittyvää ja teknistä tukea sekä
vastaa myös rahoitusehdotusten lopullisesta laadunvalvonnasta ja niitä koskevasta
päätöksentekoprosessista(hallintokomiteamenettelyt jne.).
•Lähetystöillä on suora vastuu sopimusten ja rahoituksen täytäntöönpanosta, jonka
ehtona on menettelyjen ehdoton noudattaminen ja joka edellyttää suojattua pääsyä
komission taloushallinto- ja kirjanpitojärjestelmiin.
•Lähetystöillä on suora vastuu teknisestä toteutuksesta, mikä edellyttää teknistä
asiantuntemusta paikan päällä ja mahdollisuutta pyytää lisää asiantuntijaneuvoja
komissiosta.
Vuoden 2001 huhti- ja joulukuun välillä käytännön valmisteluprosessiin kuului
suojattujen tietokoneyhteyksien testaaminen, tietojärjestelmän mukauttaminen
hajautettua hallintoa varten, menettelyohjeiden laatiminen tai ajantasaistaminen,
rahoituskanavia koskevien suuntaviivojen laatiminen, erityisen koulutusohjelman
käynnistäminen ja rahoituksen hankkiminen ensimmäisen vaiheen 21 lähetystön
hajauttamistavarten.
1.5.3. Hajauttaminen, jokakoskee ensimmäisen vaiheen 21 lähetystöä
Ensimmäisen vaiheen 21 lähetystön valmistaminen hajauttamiseen aloitettiin vuoden
2001 alussa. Heinäkuuhun mennessä 2001 kaikki lähetystöjen päälliköt olivat olleet
ulkosuhteista vastaavien Relex-pääosastojen pääjohtajien kuultavina ja sopineet
tarvittavista lisäresursseista ja sekä määritelleet toimintasuunnitelman niiden
saamiseksi käyttöön. Prosessin lopputulos −ja sen komission yksiköille tarjoama
haaste−voidaanparhaitentiivistääseuraavasti:
•307 ylimääräistä henkilökunnan jäsentä (virkamiehiä ja muita edustajia) oli
valittava, rekrytoitava ja koulutettava ennenheidän komennustaan21 lähetystöön
•18 lähetystöä 21:stä joutuijoko muuttamaantaivuokraamaan lisää toimistotilaa
•suojatut tietokoneyhteydet oli asennettava 19:ään lähetystöön 21:stä, jotta
lähetystöille voitiin sallia pääsy komission kirjanpidon ja hallinnon
tietojärjestelmään.
15Vuoden2001 loppuun mennessä saavutettu edistys oli varsin tyydyttävää. Suurin osa
21 lähetystöstä oli valmiita aloittamaan toimintansa hajautetulla tavalla vuoden 2002
tammikuusta alkaen, ennenuuden varainhoitovuodenalkua.
1.5.4. Toista vaihetta koskevat valmistelut
Luettelo 26 lähetystöstä6, joihin toiminta oli määrä hajauttaa vuonna 2002, laadittiin
syyskuussa 2001. Afganistan lisättiin luetteloon myöhemmin, jotta nopean tahdin
hajauttaminen voitaisiintoteuttaa heti, kunpaikalliset olosuhteet sallivat.
Valmistelut aloitettiin välittömästi tämän jälkeen. Ensimmäisestä vaiheesta saatuja
kokemuksia hyödynnetään toisessa vaiheessa. Oletuksena on, että toisen vaiheen
ensimmäisen ehdokasryhmän osalta hajauttaminen tulee voimaan syyskuussa 2002
(mikälitoimistotilanrajoituksiin liittyvät ongelmat saadaanratkaistuiksi).
1.6. Johdonmukaisuus, yhteensovittaminen jatäydentävyys
1.6.1. Politiikan johdonmukaisuuden parantaminen
Johdonmukaisuuden takaaminen EY:n kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteiden sekä
muita aloja koskevan yhteisön politiikan ja tavoitteiden välillä on komission
toiminnanensisijainentavoite sekä komission laillinen velvollisuus.
Euroopan yhteisöllä on kahdenvälisiä assosiaatio- ja yhteistyösopimuksia useimpien
Afrikan, Aasian, Latinalaisen Amerikan, Välimeren ja Länsi-Balkanin maiden
kanssa, joista suurin osa on kehitysmaita. EY on luonut useita toimintasuunnitelmia
kehityksen edistämiseksi, köyhyyden vähentämiseksi ja kumppanuusmaiden
yhdentämiseksi maailman talouteen. Toteuttamistavat vaihtelevat maasta ja alueesta
toiseen. Ne täsmälliset tavoitteet ja alat, joihin EU vaikuttaa ja joilla se toimii,
riippuvat monista asianomaiseen maahan liittyvistä tekijöistä, kuten kansantulosta,
köyhyyden yleisyydestä, poliittisista tapahtumista, kaupparakenteista ja
maantieteellisestä etäisyydestä Euroopanunioniin.
EU:n haaste on tarjota kullekin alueelle ja maalle oikea toimenpidekokonaisuus.
EU:n käytettävissä oleva laaja toimenpiteiden valikoima antaa sille ainutlaatuisen
mahdollisuuden soveltaa tehokasta ja tuloksellista yhteistyövälineiden yhdistelmää,
johon kuuluvat kehitysapu, kalastussopimukset, kauppaa koskevat välineet,
poliittinen vuoropuhelu ja ulkopolitiikan välineet. Eri välineiden käytön
johdonmukaisuutta olisi lisättävä maakohtaisia strategia-asiakirjoja koskevan
prosessin kautta. Maakohtaisen strategia-asiakirjan laatimisen yhteydessä kuullaan
kumppanuusmaan lisäksi kaikkia EY:n yksiköitä. Maakohtaisilta strategia-
asiakirjoilta edellytetään, että ne sisältävät osuuden, jossa määritellään
kumppanuusmaata koskevat EU:n eri toimenpiteet ja analysoidaan
tarkoituksenmukaista politiikkojen yhdistelmää.
6Toisen vaiheen 26 lähetystöä ovat:
/fouroclockEurooppa: Albania, Georgia, Kazakstan jaUkraina.
/fouroclockVälimeri: Algeria, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Libanon ja Syyria.
/fouroclockAasia: Bangladesh,Filippiinit, Pakistan ja Vietnam.
/fouroclockLatinalainen Amerikka:Kolumbia, Peru, Uruguay, Chileja Venezuela.
/fouroclockAKT-maat:BurkinaFaso, Benin, Kamerun, Etiopia, Madagaskar, Niger, Guinean tasavalta jaTansania.
16Alla olevassa osassa on kaksi käytännön esimerkkiä siitä, miten johdonmukaisuutta
on lisätty kalatalouden ja elintarvikeavun sekä elintarviketurvan alalla. Seuraavassa
luvussa (luku 2) onmuita esimerkkejä.
1.6.1.1. Kalatalous
Komissio antoi tiedonannon kalataloudesta ja köyhyyden vähentämisestä7sekä tuki
prosessia, jonka tarkoituksena oli sekä neuvoston että parlamentin päätelmien
antaminen. Näiden toimien yhteydessä komissio kiinnitti paljon huomiota
johdonmukaisuuden ja täydentävyyden kysymyksiin kalatalouden alalla. Tämän
toiminnanpäätavoitteetolivat
•parantaa yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan ja muiden kalatalouteen vaikuttavien
yhteistenpolitiikanalojen johdonmukaisuuttaja yhdenmukaisuutta
•kannustaa EY:n tukemien toimenpiteiden ja jäsenvaltioiden toimenpiteiden
sovittamista yhteen edistämällä yhteisen näkemyksen syntymistä tilanteeseen
liittyvistä kysymyksistä ja niidenratkaisukeinoista.
Nämä toimet, jotka on toteutettu tiiviissä yhteistyössä komission kalataloudesta ja
kehitysyhteistyöstä vastaavien yksiköiden kanssa, ovat johtaneet siihen, että
epäjohdonmukaisuus yhtäältä EY:n kehitysyhteistyöpolitiikan ja toisaalta yhteisen
kalastuspolitiikan välillä on vähentynyt. Tämän kehityksen keskeisiä tekijöitä ovat
olleet
•EY:n kehitysyhteistyöpolitiikka, joka on kasvavassa määrin johtanut siihen, että
kalatalouteen liittyvät huolenaiheet on sisällytettymaa- ja aluekohtaisiin strategia-
asiakirjoihin
•yhteinen kalastuspolitiikka, jota ohjataan yhä enemmän kestävän kehityksen
suuntaan sekä kotimaassa että kalatalouden alaan liittyvissä yhteisön
kansainvälisissä suhteissa.
1.6.1.2. Elintarvikeapu ja elintarviketurva
Syyskuussa 2001 komissio julkaisi tiedonannon elintarvikeapupolitiikasta ja
elintarvikeavun hallinnosta sekä elintarviketurvaan liittyvistä erityisistä tukitoimista
annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 arvioinnista ja tulevista
suuntaviivoista8. Tällä tiedonannolla komissio on onnistunut lisäämään
johdonmukaisuuttahuomattavasti.
Tiedonannolla varmistettiin suurempi sisäinen johdonmukaisuus elintarvikeavun
käytönja humanitaarisenavunsekä yhteisen maatalouspolitiikan välillä.
•Luontoissuorituksina annettavaa elintarvikeapua, jota annetaan elintarvikeapua ja
elintarviketurvaa koskevan asetuksen mukaisesti ja joka kanavoidaan
pääasiallisesti suoraan hallitusten ohjelmien, EuronAidin ja kansalaisjärjestöjen
sekä Maailman elintarvikeohjelman (WFP:n) kautta, käytetään (i) ECHO:n apua
7Komission tiedonanto ”Kalatalous ja köyhyyde n vähentäminen”(KOM(2000)724,8.11.2000).
8KOM(2001) 473, 5. syyskuuta 2001, jotamuutettiin asiakirjalla KOM(2001)473/2, 12. 09.2001.
17täydentävästi suurimmissa ja pitkittyneissä kriisitapauksissa (ii) strategisten
varastojen ja turvaverkostojen osana (iii) hätäavun, kunnostustoimien ja
kehitysyhteistyönniveltämisessätoisiinsa.
•Luontoissuorituksina annettava elintarvikeapu pidetään selvästi erillään
maataloustuotteiden ylijäämänpoistamisesta, ja siitäontullut kehitysavunväline.
Asianomaiset komission yksiköt onnistuivat lisäämään ulkoista johdonmukaisuutta
sekä elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen että Maailman kauppajärjestön
(WTO:n) neuvotteluprosessin yhteydessä, kun pyrittiin tiukentamaan sääntöjä ja
lisäämäänkehitysmaille suunnatunelintarvikeavunavoimuutta.
•Elintarvikeapua olisi annettava avustusten muodossa. Se olisi kuitenkin
rajoitettava hätäapuun ja humanitaarisiin toimiin, hätäavun, kunnostustoimien ja
kehitysyhteistyön niveltämiseen toisiinsa sekä osaksi erityisen suojattomille
väestönosille tarkoitettuja turvaverkostoja.
•Kulutusrakenteen kunnioittamiseksi ja markkinavääristymien välttämiseksi
elintarvikeapua pitäisi antaa vain niiden edunsaajavaltioiden pyynnöstä, jotka
määrittelevät täsmälliset tarpeensa.
•Rahoittajien olisi mahdollisuuksien mukaan suosittava paikallisia tai alueellisia
hankintoja.
1.6.2. Yhteensovittaminen ja täydentävyys
Yhteensovittamisen ja täydentävyyden parantaminen on keskeistä EY:n ulkoisen
avun tehokkuuden lisäämisessä. Kaikkein alimmalla tasolla yhteensovittaminen
edellyttää laajempaa tietoisuutta siitä, mitä muut tietyllä alalla, tietyssä maassa tai
tietyllä alueella toimivat tekevät, sekä pyrkimystä työskennellä tehokkaammin
yhdessä. Yhteensovittaminen on ratkaisevaa, jotta voidaan välttää päällekkäisyydet
tai epäjohdonmukaisuudet niiden välillä, jotka pyrkivät samoihin päämääriin.
Täydentävyys perustuu yhteensovittamiseen, mutta edellyttää myös, että jokainen
toimija keskittää apunsa sinne, missä se tuottaa eniten lisäarvoa riippuen siitä, mitä
muut tekevät. Täydentävyys tarkoittaa siten yhteisvaikutusten maksimoimista.
EY on sitoutunut voimakkaasti kumpaankin näistä käsitteistä. Politiikan tasolla
vuosituhannen kehitystavoitteet tarjoavat yhteisen kehyksen EY:n ja muiden
virastojen toimille kehitysyhteistyön alalla. EY aikoo sisällyttää maakohtaisen
tukensa täytäntöönpanon osaksi laajempaa kehystä aina kun se on mahdollista. EY
tukee voimakkaasti köyhyyden vähentämistä koskevia strategia-asiakirjoja (ks. luku
2), joiden tarkoituksena on erityisesti edistää rahoittajien pyrkimysten
yhteensovittamista ja täydentävyyttä alhaisen tulotason maissa. EY:n uusi
lähestymistapa ohjelmasuunnitteluun, mihin kuuluu maakohtaisten strategia-
asiakirjojen käyttö ja jäsentynyt vuoropuhelu vastaanottajien (esim. AKT-maiden)
kanssa, on keskeinen mekanismi yhteensovittamisen ja täydentävyyden
varmistamisessa. EY:n päätös keskittää kehitysyhteistyötoimet yleisesti ottaen
kuuteen ensisijaiseen alaan, joiden valintaan vaikuttavat kunkin maan ensisijaiset
kansalliset tavoitteet ja se, mitä muut tekevät, on myös osoituksena yhteisön
sitoutumisesta näihin periaatteisiin. Erityisiä muutoksia, jotka koskevat EY:n
politiikan lähestymistapaa ja yksittäisiä aloja sekä alueita, käsitellään myöhemmissä
18luvuissa. Tässä osassa annetaan joitakin esimerkkejä siitä, mitä komissiosta käsin on
saavutettuvuoden2001 aikana.
1.6.2.1. Jäsenvaltioiden ja komissionvälillä
Neuvoston ja komission suuntaviivoista, jotka koskevat EY:n ja jäsenvaltioiden
toiminnan parempaa yhteensovittamista ja kattavat kaikki unionin ulkoisen avun
vastaanottajamaat, sovittiin neuvoston alustavassa keskustelussa vuonna 20019.
Edellä esiteltyjen yhteisön avun ohjelmasuunnittelua koskevien parannusten tulisi
edistää tätä prosessia. Maakohtaisia strategia-asiakirjoja koskevien neuvottelujen
lisäksi yhteiset alakohtaiset suuntaviivat jäsenvaltioiden ja komission kesken ovat
osoittautuneet hyödyllisiksi (komissio valmistelee alakohtaisia suuntaviivoja jokaista
toiminnan kuutta ensisijaista alaa varten; suuntaviivat liikenteen ensisijaisista
tavoitteistaonjo hyväksytty).
Näiden toimien tulokset alkavat jo näkyä. Komissio järjestää säännöllisiä kokouksia
jäsenvaltioiden kehitysyhteistyöstä vastaavien korkeimpien virkamiesten kanssa.
Näissä kokouksissa voidaan vaihtaa näkemyksiä hyvistä käytännöistä, yhteisistä
huolenaiheista, ajankohtaisista vaikeuksista ja uusista lähestymistavoista. Vuonna
2002 järjestettävien suurten kansainvälisten konferenssien takia, jotka koskevat
kehityksen rahoittamista (Monterrey) ja kestävää kehitystä (Johannesburg), on
erityisesti haluttu korostaa yhteensovittamista kansainvälisissä elimissä. Vastaavasti
on pyritty edistämään komission voimakkaampaa osallistumista OECD:n
kehitysapukomiteaan.
Jäsenvaltioiden komissiolle antama valtuutus valmistella raportti Monterreyn
konferenssia varten oli myönteinen merkki niiden välille muodostuneesta
luottamuksesta. Kehitysyhteistyöneuvosto pyysi marraskuussa 2001 pidetyssä
kokouksessaan komissiota selventämään joitakin kysymyksiä ja tutkimaan
jäsenvaltioiden kanssa käytävän vuoropuhelun kautta, mitä aloitteita ne mahdollisesti
voisivat toteuttaa. Neuvosto mainitsi erityisesti kysymyksen avun määrän
lisäämisestä laatimalla täsmälliset aikataulut, jotta saavutettaisiin YK:n tavoite 0,7
prosenttia bruttokansantulosta viralliseen kehitysapuun. Avun määrän lisäksi
mainittiin erityisesti avun tehokkuus, johon liittyvät avun vapauttaminen
kytkennöistä, yleishyödylliset hyödykkeet ja innovatiiviset rahoituslähteet.
Komission raportti oli määrä esittää helmikuussa 2002 pidetyssä yleisten asioiden
neuvoston kokouksessa. Siinä tehtiin yhteenveto mahdollisista myönteisistä
aloitteista, jotka olivat nousseet esiin komission keskusteluissa jäsenvaltioiden
kanssa, ja käsiteltiin kysymystä siitä, miten rahoituksellinen kuilu tämänhetkisen
julkisen kehitysavun määrän ja vuosituhannen julistuksessa asetettujen tavoitteiden
välillä voitaisiin kuroa umpeen. Kyseinen raportti ja jäsenvaltioiden toiminta
edistivät EU:n myönteistä panosta kehityksenrahoittamista koskevaankonferenssiin.
1.6.2.2. Muidenrahoittajienkanssa
Komissio on käynnistänyt muiden rahoittajien kanssa lukuisia aloitteita EU:n ja
Yhdysvaltojen, EU:n ja Kanadan sekä EU:n ja Japanin välisten huippukokousten
yhteydessä ottaen erityisesti huomioon suurten järvien alueen ja Afganistanin.Lisäksi on pidetty useita huipputason kokouksia yhteistyön parantamiseksi Norjan
9Yleisten asioidenneuvosto22. −23. 01.2001.
19kanssa. Komissio tutkii kokeilumalleja yhteistyön tiivistämiseksi entisestään muiden
rahoittajien kanssa. Ensimmäinen aloite on tehty, ja siinä Japanin viranomaiset
vierailevat komissiossa. Rahoitusmenettelyjen yhdenmukaistaminen on avaintekijä
yhteensovittamisen, tehokkuuden ja vastaanottajamaan oman vastuun (ownership)
lisäämisessä. Tähän liittyen komissio on aloittanut kokeiluja jäsenvaltioiden ja
OECD:n kehitysapukomitean kanssa. Vastaavia toimia pyritään toteuttamaan YK:n
kanssa yleisen puitesopimuksen uudelleenneuvottelujen ja varainhoitoasetuksen
uudelleenmuotoilun yhteydessä.
1.6.2.3. YK:nkanssa
Vahvistaakseen yhteensovittamista Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa ja
lisätäkseen täydentävyyttä komissio on johtanut laaja-alaista poliittista vuoropuhelua
sekä neuvotteluja EY:n ja YK:n välisen yleisen puitesopimuksen parantamiseksi.
Kokouksiin ovat osallistuneet muun muassa UNHCR, ILO, UNDP, UNICEF, YK-
NADAFF, FAO, WHO, WFP, IFAD ja UNESCO. Komissio antoi vuonna 2001
tiedonannon ”Toimivan kumppanuuden luominen Yhdistyneiden Kansakuntien
kanssa kehitysyhteistyön ja humanitaaristen asioiden alalla”10.
Kehitysyhteistyöneuvosto hyväksyi sen sisällön (EY:n ja YK:n yhteistyön
parantaminen) pääpiirteissään 31. toukokuuta 2001 pidetyssä kokouksessaan. Uusi
lähestymistapa lisää EY:n osallistumista toimintaa edeltävään poliittiseen
vuoropuheluun ja tehostaa yhteistyötä YK:n erityiselinten ja -järjestöjen, rahastojen
ja ohjelmien kanssa sekä tekee siitä tehokkaampaa, avoimempaa, taloudellisesti
ennustettavaa ja helpommin valvottavaa. Osana tiedonannon seurantaa komissio
tekee laajaa selvitystä YK:n erityiselinten ja -järjestöjen, rahastojen ja ohjelmien
ydintehtävistä sekä toimintavalmiuksista. Tämän ja jäsenvaltioiden kanssa käydyn
vuoropuhelun perusteella komissio ehdottaa, että pyrittäessä yhteisesti sovittuihin
poliittisiin tavoitteisiin, yhteistyötä YK:n elinten kanssa vahvistetaan luomalla
strateginen kumppanuus, mikäli se tuo lisäarvoa. Näin ollen työnjako rahoittajien
kesken perustuu ydintehtäviin ja siihen, miten vastaava lisäarvo ja täydentävyys on
otettuhuomioon.
1.6.2.4. BrettonWoods-instituutioidenkanssa
Köyhyyden vähentämistä koskevan strategian yhteydessä oltiin tiiviisti yhteydessä
Kansainväliseen valuuttarahastoon (IMF) ja Maailmanpankkiin sekä henkilökunnan
että johdon tasolla. Köyhyyden vähentämistä koskevaan strategiaan liittyvä EY:n
työryhmä vieraili tammikuussa Washingtonissa. Vierailu oli osa IMF:n ja
Maailmanpankin niiden köyhyyden vähentämistä koskevaa strategiaa käsitelleiden
kokousten seurantaa, jotka järjestettiin Brysselissä edellisvuoden syyskuussa.
Hankkeella tiivistettiin köyhyyden vähentämistä koskevan strategian
yhteensovittamista erityisesti sopimuksella, joka koskee köyhyyden vähentämiseksi
myönnettävien luottojen (Poverty Reduction Support Credit, PRSC)11
yhteisrahoitusta joissakin kokeilumaissa ja yhteistyön vahvistamista julkisenvarainhoidon tukemiseksi. Edistystä saavutettiin myös sikäli, että päästiin
lähemmäksi yhteisymmärrystä tuloksiin perustuvan ehdollisuuden merkityksestä.
10Komission tiedonanto ”Toimivan kumppanuuden luominen Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa
kehitysyhteistyön jahumanitaaristen asioiden alalla” KOM(2001)231, 02. 05.2001.
11Maailmanpankin uusi ohjelmallinen lainanantoväline köyhyyden vähentämistä koskevan strategianmaihin.
20Julkista varainhoitoa koskevien suunnitelmien mukaisesti perustettiin
Maailmanpankin, EY:n ja DFID:n (UK Government Department for International
Development) tukema julkisia menoja ja taloudellista vastuuta koskeva ohjelma
(Public Expenditure and Financial Accountability, PEFA), joka rahoitettiin osittain
EY:n antaman 1,9 miljoonan euron suuruisen avustuksen turvin. Köyhyyden
vähentämiseksi myönnettävien luottojen yhteisrahoitus ei ollut toteutunut vuoden
loppuun mennessä. Se johtui suurelta osin siitä, että vain kolme maata (joista kaksi
oli AKT-maita) oli saanut kyseistä luottoa, eikä yhteistyö tällä alalla aina vastannut
odotuksia. EY osallistuu samanaikaisesti yhteiseen budjettitukeen muiden
rahoittajien kanssa, mikä rajoittaa jossain määrin tulevia mahdollisuuksia köyhyyden
vähentämiseksi annettavien luottojen yhteisrahoitukseen Maailmanpankin kanssa.
Vuonna 2001 järjestettiin monia huipputason tapaamisia, ja muun muassa
Maailmanpankin pääjohtaja James Wolfensohn vieraili marraskuussa komissiossa.
EY:stä on tullut Maailmanpankin hoitamien rahastojen suurin rahoitusavun
myöntäjä, koska se osallistuu voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevaan
HIPC-aloitteeseen. Maailmanpankki ja komissio pitivät vuoden aikana yhteyttä
monin tavoin ja käsittelivät erityisesti alakohtaista yhteensovittamista ja
erityisaloitteita, kuten pitkäaikaista osallistumista Afrikkaa koskevaan erityiseen
kumppanuuteen(SpecialPartnership for Africa, SPA).
212. EDISTYMINEN KEHITYSTAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISESSA
YK:n vuosituhannen julistus, jonka 147 valtioiden ja hallitusten päämiestä ja yhteensä 189
maata hyväksyivät vuosituhannen vaihteen johdosta syyskuussa 2000 pidetyssä YK:n
huippukokouksessa, on historiallinen sopimus, jossa hahmotellaan nykyistä kansainvälistä
kehitysyhteistyötä Euroopan yhteisön toiminta mukaan luettuna. Vuosituhannen julistuksessa
asetetut ja julistuksen täytäntöönpanoa koskevassa YK:n etenemissuunnitelmassa täsmennetyt
kehitystavoitteet tarjoavat yhteisen kehyksen, jonka pohjalta kehitystavoitteisiin voidaan
pyrkiä ja jonka avulla niiden saavuttamista voidaan mitata. Myös useimmat tärkeimmät
monenväliset järjestöt ovat vahvistaneet nämä tavoitteet, jotka perustuvat viime
vuosikymmenien kuluessa pidetyissä YK:n konferensseissa laadittuihin sopimuksiin ja
päätöslauselmiin, samoin kuin 1990-luvun kansainväliset kehitysyhteistyötavoitteet.
Tavoitteidenlegitimiteettionnäinollenennennäkemätön.
Tässä luvussa kuvataan EY:n tapoja toimia yhdessä muiden osapuolten kanssa julistuksessa
asetettujen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi sekä marraskuussa 2000 hyväksytyn EY:n
uuden kehitysyhteistyöpolitiikan erityistavoitteiden sisältöä. Keinoista YK:n vuosituhannen
julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi on sovittu, vaikkakin
kehitysmaiden tilastointivalmiuksien parantaminen edellyttää vielä merkittäviä toimia.
Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että edistyminen vaihtelee alueittain ja tavoitteittain
(luku 2.1). EY:n oman kehitysyhteistyöpolitiikan ensisijainen tavoite, josta sovittiin
marraskuussa 2000, on köyhyyden poistaminen (luku 2.2). EY kehittää eri maiden
tehokkuuden valvomiseen tarkoitettua indikaattorijärjestelmää (luku 2.3), jolla seurataan,
kuinka EY edistää YK:n vuosituhannen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden ja
muiden poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi EY seuraa varojen myöntämistä EY:n
kehitysohjelmasta alhaisen tulotason maille ja ensisijaisille aloille (luku 2.4). EY:n toiminnan
tehostamiseksi apu kohdennetaan kuudelle ensisijaiselle alalle (luku 2.5). Näiden ydinalojen
lisäksikaikki tärkeimmät kysymykset, kuten ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo, ympäristö
ja konfliktienehkäiseminen, sisällytetäänkehitysyhteistyöntoimiin(luku 2.6).
2.1. YK:n vuosituhannenjulistuksessa asetetut kehitystavoitteet
YK:n vuosituhannen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden12saavuttamisesta
on saatavilla vain vähän tilastotietoja vaikkakin niiden määrä on lisääntymässä.
Monet organisaatiot, kuten YK, Maailmanpankki ja OECD:n kehitysapukomitea,
seuraavat edistystä yleisellä tasolla. Komissio tukee pyrkimyksiä
tilastointivalmiuksien parantamiseksi monissa kehitysmaissa ja kehitysalueilla
yhdessä muiden rahoittajien kanssa.
Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että kansainvälisellä yhteisöllä on vielä paljon
tehtävää, jotta se voi saavuttaa vuosituhannen julistuksessa asetetut kehitystavoitteet.
Tulevaisuudennäkymät vaihtelevat alueittain ja tavoitteittain. Saharan eteläpuolisen
Afrikankehitys on jäljessä muusta maailmasta.
12Ks. http://www.developmentgoals.org
22EDISTYMINEN KEHITYSTAVOITTEIDENSAAVUTTAMISESSA
KÖYHYYS
KOULUTUS

23SUKUPUOLTEN TASA-ARVO
LAPSIKUOLLEISUUS

24ÄITIYSTERVEYS
AIDS

25YMPÄRISTÖ
Lähde:Maailmanpankki
Äärimmäisen köyhyyden vähentämisessä on edistytty, erityisesti Aasiassa, mutta ero Saharan
eteläpuolisen Afrikan ja lähes koko muun maailman välillä on suuri. Itä-Euroopan ja Keski-
Aasianköyhyysluvut eivät olekovin huolestuttavia, mutta ovat nousseet jyrkästi.
Ensiasteenkoulutukseen osallistuminen on lisääntynyt, mutta Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa,
Etelä-Aasiassa ja Saharaneteläpuolisessa Afrikassasiinäon vieläpaljon parantamisen varaa.
Etelä-Aasia ja Saharan eteläpuolinen Afrikka edistyvät vain hitaasti sukupuolten tasa-arvon
saavuttamisessa koulunkäynnin osalta. Tyttöjen koulunkäynnin vähentyminen Latinalaisessa
Amerikassa on huolestuttavaa.
Lapsikuolleisuus on vähentymässä, mutta ei kaikilta osin tarpeeksi nopeasti vuoden 2015
tavoitteen saavuttamiseksi. Tässäkin asiassa Saharan eteläpuolinen Afrikka on erityinen
huolenaihe.
Yhtenäsyynätähännäyttäisi olevanpuutteellinenäitiysterveydenhuolto.
Puhtaan veden ja vesihuollon saatavuus on yhä ongelmana monissa maissa, erityisesti
maaseudulla.
2.2. Köyhyyden vähentäminen
Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tärkeimmäksi tavoitteeksi määriteltiin
EY:n kehitysyhteistyöpolitiikasta marraskuussa 2000 annetussa neuvoston ja
Euroopan komission yhteisessä julkilausumassa13köyhyyden vähentäminen ja
lopulta poistaminen kokonaan. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää kestävän
taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristönäkökohdat huomioon ottavan
kehityksen tukemista, kehitysmaiden asteittaisen maailmantalouteen yhdentämisen
edistämistä ja määrätietoistatoimintaaepätasa-arvonpoistamiseksi.
Heinäkuussa 2001 laaditussa komission valmisteluasiakirjassa14määritellään EY:n
kehitysyhteistyöpolitiikan tärkeimmät köyhyyden vähentämistä edistävät tekijät.
13http://www.consilium.eu.int/Newsroom/newmain.asp?lang=1
14SEC (2001)1317, 26.07.2001.
26Työohjelma pannaan täytäntöön asteittain. Seuraavissa luvuissa esitetään tärkeimmät
toimet vuoden2001osalta.
2.2.1. Rahoitusvarojen myöntäminen
EY:n tukea myönnettäessä kiinnitetään erityistä huomiota vähiten kehittyneiden
maiden ja matalan tulotason maiden15tilanteeseen. EY ottaa huomioon myös
kumppanuusmaiden hallitusten itsensä köyhyyden vähentämiseksi toteuttamat toimet
näiden maiden varojen käytön tehokkuuden ja vastaanottokyvyn selville saamiseksi.
Yhteisessä julkilausumassa EY:n kehitysyhteistyöpolitiikasta vaaditaan, että
keskituloisten maiden osalta huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti sellaisiin maihin,
joissa köyhyys on yleinen ja pitkäaikainen ongelma ja jotka ovat sitoutuneet
määrätietoisestiyhtenäistenköyhyydenvähentämisstrategioidentäytäntöönpanoon.
EY:n kehitysmäärärahojen myöntäminen matalan tulotason maille tai köyhälle
väestölle vaihtelee alueittain.
AKT-maat: Euroopan kehitysrahaston (EKR) määrärahoista lähes 90 prosenttia on
varattuvähitenkehittyneille maille ja muille matalantulotasonmaille.
Keski-Amerikka, Andien alue ja Paraguay: Kaksi kolmasosaa tälle alueelle
myönnetystä EY:n avusta on kohdennettu maaseudun ja kaupunkien vähäosaisimpiin
väestönosiin.
Aasia: Aasiaa koskevissa EY:n kehitysyhteistyöohjelmissa on alusta alkaen
keskitytty alueen köyhimpiin maihin ja näiden maiden vähäosaisimpiin väestönosiin.
Noin 80 prosenttia viiden viime vuoden aikana myönnetystä EY:n tuesta on
myönnetty köyhimmille maille. EY:n tuesta 32 prosenttia on myönnetty vähiten
kehittyneille maille (erityisesti Bangladeshille, Bhutanille, Kambodžalle, Laosille,
Malediiveille ja Nepalille) ja 48 prosenttia muille matalan tulotason maille (Intialle,
Indonesialle, Pakistanille ja Vietnamille).
2.2.2. Köyhyyden vähentäminen maakohtaisten strategia-asiakirjojen mukaisesti
Kunkin maan olosuhteet vaikuttavat niissä toteutettaviin erityisiin poliittisiin
uudistuksiin ja ohjelmiin köyhyyden vähentämiseksi. Vaikka jatkuva talouskasvu ei
yksinään riitä, se on välttämätön edellytys köyhyyden vähentämiseksi, kuten
marraskuussa 2000 annetussa julkilausumassa todetaan. Monet kehitysmaat ovat
kokeneet viime aikoina suuria muutoksia, kuten siirtymisen kommunismista
demokraattiseen markkinatalouteen tai sotilashallinnosta demokraattiseen
siviilihallintoon. Itä- ja Keski-Aasiassa EY keskittyy tämän siirtymisprosessin
tukemiseen pääasiallisesti instituutioiden kehittämisen avulla, jonka katsotaan olevan
tehokkain keino vähentää köyhyyttä kyseisellä alueella. Balkanin alueella sen sijaan
rauhaa ja vakautta edistävientoimienkatsotaanvähentävän köyhyyttä tehokkaimmin.
Pohjois-Afrikan ja Välimeren alueen tukemisella pyritään erityisesti lujittamaan
alueen valmiuksia yhdentyä maailmantalouteen tukemalla taloudellista ja sosiaalista
kehitystä.
15YK:n määritelmän mukaan ’vähiten kehittyneitä maita’ on tällä hetkellä 49 henkeä kohti lasketun
alhaisen tulotason, heikkojen inhimillisten resurssien ja talouden monipuolistumisen alhaisen tasonperusteella. Käsite ’matalan tulotason maa’ kattaa laajemman joukon maita pelkän tulotason perusteella(Maailmanpankin luokituksen perusteenaonalle700USD:n tulothenkeä kohti vuonna 2000).
272.2.3. Köyhyyden vähentämistä koskevaan strategia-asiakirjaan perustuva prosessi
EY:n vakaan näkemyksen mukaan kehitysyhteistyöpolitiikan menestyksen avain on
se, että kumppanuusmaat ovat itse vastuussa kestävää kehitystä ja köyhyyden
vähentämistä koskevien strategioiden täytäntöönpanosta. Tämän näkemyksen
mukaisesti komissio pyrkii maakohtaisissa strategia-asiakirjoissaan esittämiensä
periaatteiden mukaisesti ottamaan tuen myöntämisessä huomioon laajemman
kehyksen. Matalan tulotason maiden kannalta tärkeimmän kehyksen muodostavat
köyhyyden vähentämistä koskeva strategia-asiakirja ja siihen liittyvä prosessi.
Komission toimia on vaikeuttanut kattavien köyhyyden vähentämistä koskevien
strategia-asiakirjojen puute: vain kahdeksan maata oli laatinut kattavat köyhyyden
vähentämistä koskevat strategia-asiakirjat vuoden 2001 loppuun mennessä.
Saatettaessa maakohtaisia strategia-asiakirjoja ajan tasalle ne voidaan kuitenkin
mukauttaa tapahtuneeseen kehitykseen täydentämällä kutakin maata koskevaa
strategia-asiakirjaa.
Köyhyyden vähentämistä koskevien asiakirjojen mukaisen lähestymistavan
kehittäminen antaa erinomaisen tilaisuuden tehostaa yleisiä kehityspyrkimyksiä.
Komissio on edistänyt kyseisen lähestymistavan kehittämistä merkittävästi sekä
keskittämällä omaa strategiaansa (muun muassa maksamalla kumppanuusmaille
suoria tukia tarvittavien edellytysten täyttyessä) ja osallistumalla kansainvälisen
politiikan kehittämiseen. Lisäksi komissio on yksi Afrikkaa koskevaa strategista
kumppanuutta käsittelevän teknisen työryhmän puheenjohtajista16,j as ev a s t a a
Burkina Fasossa toteutetun kokeiluhankkeen johtamisesta. Viimeksi mainitun
hankkeen tarkoituksena on uudistaa makrotaloudellisen tuen toimittamista koskevia
kumppanuusmaille asetettuja kriteerejä.
Jotta köyhyyden vähentämistä koskevia strategia-asiakirjoja voitaisiin käyttää
vieläkin tehokkaammin ulkoisen avun toimittamisen kehyksenä, niille on laadittava
aiempaa paremmat suorituskyvyn indikaattorit. Tämä edellyttää perusindikaattoreita,
niiden vuosittaisia mittauksia ja eri maiden hallitusten sitoutumista tietojen
toimittamiseen kansalaisille. Komissio (samoin kuin muut ulkopuoliset tahot) voi
arvioida kehitystä näiden indikaattorien avulla. Komissiolla on ollut merkittävä
asema kehitettäessä kansainvälisiä suorituskyvyn seurantavälineitä, ja se aikoo
sisällyttää köyhyyden vähentämistä koskeviin strategia-asiakirjoihin perustuvat
soveltuvat indikaattori maakohtaisia strategia-asiakirjoja koskevaan
seurantaprosessiinsa.
2.3. Tulosten mittaaminen indikaattorien avulla
Komissio mittaa tuloksia indikaattorien avulla kahdella seuraavalla erillisellä mutta
toisiaantäydentävällä tarkkuustasolla:
•Indikaattoritaso, jolla maan tehokkuutta mitataan lyhyen, keskipitkän ja pitkän
aikavälin talouskasvun, elintason kasvun ja köyhyyden vähentämisen mukaan ja
joka perustuu YK:n vuosituhannen julistuksessa asetettuihin kehitystavoitteisiin
liittyviin tärkeimpiin indikaattoreihin. Näitä indikaattoreita saatetaan täydentää
rajallisella määrällä muita avainindikaattoreita.
16Maailmanpankin alaisuudessatoimiva epävirallinenrahoittajaryhmä, ks.
http://www1.worldbank.org/prsp/newsletter/Feb_2001/Our_Partners__Perspectives/Strategic_Partnership_for_Afri/strategic_partnership_for_afri.html
28•Yksityiskohtaisempi taso maan alakohtaisten politiikkojen tehokkuuden
arvioimiseksikomissiontukemilla aloilla.
Nämä kaksi tasoa täydentävät toisiaan tarkkuustasojensa mukaisesti, ja niitä on
tarkasteltava yhtenäisesti.
Ensin mainitulla tasolla kaikissa niissä maissa, joissa komissio toimii, olisi seurattava
rajallista indikaattorijoukkoa, jotta saadaan yleiskäsitys siitä, kuinka hyvin YK:n
vuosituhannen julistuksessa asetetut kehitystavoitteet on saavutettu. Tämän
indikaattorijoukon olisi perustuttava 48:n julistuksessa asetetun perustavoitteen
kannalta tärkeimpiin tavoitteisiin ja pieneen määrään vuosittain mitattavia
perusindikaattoreita, jotta maiden edistymisestä voitaisiin raportoida vuosittain.
Näihin lisäindikaattoreihin sisältyisi ensinnäkin panosindikaattoreita (jotka eivät
sisälly julistuksessa asetettuja kehitystavoitteita koskevaan kehykseen) eli
indikaattoreita, joilla mitataan sekä valtion että rahoittajien tietyille aloille myöntämä
rahoitus. Lisäksi niihin sisältyisi reaaliaikaisia tulosindikaattoreita.
Kehitysindikaattorien määrittelyä koskevien ohjeluonnosten mukaan17nämä
indikaattorit on esitettävä järjestelmällisesti kaikissa maakohtaisissa strategia-
asiakirjoissa sen jälkeen kun niistä on sovittu.
Moniin muun muassa maakohtaisiin mitattavissa oleviin ja panosta osoittaviin
indikaattoreihin perustuvan järjestelmällisen seurannan ansiosta komissio voi valvoa
eri alojen kehitystä myös silloin, kun se ei ole itse aktiivinen toimija. Tämä helpottaa
maakohtaistenstrategia-asiakirjojenuudelleentarkasteluun liittyvää päätöksentekoa.
Alakohtaisella tasolla seurataan suurempaa maakohtaisten strategia-asiakirjojen
painopistealoja kuvaavaa indikaattorijoukkoa. Näiden indikaattorien olisi oltava osa
toimivaltaisten kansallisten ministeriöiden seuraamaa laajempaa indikaattorijoukkoa.
Komissio pyrkii yhdessä muiden rahoittajien ja kumppanuusmaiden kanssa
määrittelemään rajallisen joukon hyviä toimintatapoja kuvaavia indikaattoreita
alakohtaisen tehokkuuden seuraamiseksi. Tätä ohjeellista luetteloa voidaan tämän
jälkeen käyttää kehyksenä alakohtaista seurantaa koskevalle aiempaa
tehokkaammalle ja yhtenäisemmälle kansalliselle keskustelulle. Myös hallitusten
poliittisia suuntaviivoja ja sääntelytoimenpiteitä olisi valvottava, vaikka niitä ei
voidakaan mitata kovin helposti määrää osoittavilla yleisindikaattoreilla.
Komission käyttämät indikaattorit perustuvat kaikissa tapauksissa asianomaisissa
maissa käynnissä oleviin kansallisiin prosesseihin (ja kattavat kyseisten maiden
köyhyyden vähentämistä koskevat strategia-asiakirjat). Tämä mahdollistaa
vastavuoroisenvaikuttamisen ja kokemusten jakamisen. Samoinse tarjoaa arvokkaan
tilaisuudenkeskustella toimintapolitiikasta ja lisätä hallitustenvastuuta.
Ohjelmasuunnittelun yhteydessä kehitetään suuntaviivoja, joilla tuetaan
suunnittelijoita näiden sisällyttäessä kehitysindikaattoreita maakohtaisiin strategia-
asiakirjoihin. Koska indikaattorien kehittäminen on useimmilla rahoittajilla vielä
pahasti kesken, komissio on päättänyt ottaa EU:n jäsenvaltiot, OECD:n
kehitysapukomitean ja muita rahoittajia mukaan laatimaan näidensuuntaviivoja.
17Ks.http://www.europa.eu.int/comm/development/sector/poverty_reduction/infopack_ann1.pdf
29EU:n jäsenvaltioiden, OECD:n kehitysapukomitean ja komission eri yksiköiden
välinen yhteinen työryhmä pitää ensimmäisen kokouksensa maaliskuussa 2002.
Työryhmän tavoitteena on tutkia rahoittajien edellytyksiä omaksua yhtenäinen
lähestymistapa, yhteiset periaatteet ja yhteiset määritelmät seurantavaatimuksia
varten tuensaajamaiden työtaakan keventämiseksi. Tämän työn perustana ovat
komission kehitysindikaattoreiden määrittelemiseksi laatimat ohjeluonnokset18.
Työtä tehdään parhaillaan, ja sen tulokset otetaan vähitellen huomioon komission
ohjelmasuunnittelu- ja tarkasteluprosessissa. EU:n jäsenvaltiot ja OECD:n
kehitysapukomitea suhtautuvattähäntyöhönerittäin myönteisesti.
2.4. Ohjelmasuunnittelun alakohtainen kohdentaminen
Vuodesta 2000 alkaen komissio on pyrkinyt yhteisön kehitysavun vaikutusten
lisäämistoimien ohella johdonmukaisesti keskittämään EY:n tuen köyhyyden
vähentämisen kannalta keskeisille aloille ja aloille, joilla yhteisön toiminnalla
voidaan saavuttaa lisäarvoa. Marraskuussa 2000 hyväksytyssä EY:n uudessa
kehitysyhteistyöpolitiikassa määriteltiin kuusi ensisijaista alaa, jotka ovat kauppa ja
kehitys, alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö, makrotalouspolitiikan tukeminen ja
sosiaalipalvelujen tasapuolisten käyttömahdollisuuksien edistäminen, liikenne,
elintarviketurvallisuus ja maaseudun kestävä kehitys sekä institutionaalisten
valmiuksienkehittäminen, hyvä hallintotapa ja oikeusvaltioperiaate.
Tässä luvussa tuodaan esiin tärkeimmät alat, joilla ohjelmien mukaisia toimia
toteutetaan virallisesti hyväksyttyjen tai lähes valmiiden maakohtaisten strategia-
asiakirjojen mukaisesti. Alakohtainen erittely perustuu OECD:n kehitysapukomitean
luokittelujärjestelmään. Joitain muutoksia alakohtaiseen erittelyyn saatetaan vielä
tehdä parhaillaan laadittavina olevien maakohtaisten strategia-asiakirjojen
viimeistelyn jälkeen ja sellaisten maakohtaisia strategia-asiakirjoja koskevien
luonnosten, joita ei ole vielä laadittu, erittelyn jälkeen. Kokonaiskuva tuskin
kuitenkaan muuttuuolennaisesti.
EY:n lähestymistapaa kullakin alueella tarkastellaan yksityiskohtaisesti luvussa 4.
2.4.1. Afrikan, Karibian jaTyynenmeren (AKT) maat
AKT-maita koskeva monivuotinen ohjelma kattaa yhdeksännen EKR:n (Euroopan
kehitysrahasto), joka otetaan käyttöön (tavanomaisessa tapauksessa) viideksi
vuodeksi Cotonoun sopimuksen tullessa voimaan19(tämänhetkisen arvion mukaan
vuoden2003 alussa).
Tähän mennessä tarkasteltujen maakohtaisten strategia-asiakirjojen perusteella
liikenne ja makrotaloudellinen tuki (köyhyyden vähentämisstrategioiden osalta) sekä
köyhyyden vähentämistä koskevien strategia-asiakirjojen mukaisten erityisesti
terveyttä ja koulutusta koskevien toimien rahoitus talousarviosta ovat olleet
keskeisessä asemassa. Liikenteen osuus on noin 31 prosenttia ohjelmien
määrärahoista makrotaloudellisen tuen os uuden ollessa 21 prosenttia. Muita
18Ks.http://www.europa.eu.int/comm/development/sector/poverty_reduction/infopack_ann1.pdf
19Jotta sopimus voisi tulla voimaan, vähintään kahden kolmasosan AKT-maista ja EU:n kaikkien
jäsenvaltioiden on ratifioitava se, ja lisäksi Euroopan yhteisön on hyväksyttävä se (Cotonounsopimuksen 93 artiklan 2 kohta). Vuoden 2002 tammikuun 18. päivään mennessä 36 AKT-maata, neljäEU:n jäsenvaltiotajaEuroopan yhteisöolivat saattaneettämänprosessin päätökseen.
30tärkeimpiä ensisijaisia aloja ovat koulutuksen ja terveyden alojen suorat tuet (10,4
prosenttia), vesi- ja jätehuolto (7,1 prosenttia), elintarviketurvallisuus ja maaseudun
kehittäminen (7,1 prosenttia) sekä hallituksille ja kansalaisjärjestöille myönnetty
institutionaalinen tuki ja niiden valmiuksien parantaminen (10,8 prosenttia).
Kaivosalalle osoitetut varat (5,3prosenttia) siirretääntekemällä ”Sysmin-siirtoja”20.
Noin 27 prosenttia rahoitussuunnitelmissa ohjelmakaudeksi 2002–2006 tähän
mennessä vahvistetuista käytettävissä olevista varoista on tarkoitus myöntää
OECD:n kehitysapukomitean määrittelemille sosiaalipalveluille ja infrastruktuur ille.
Tämän prosenttiosuuden lisäksi 21 prosenttia varoista myönnetään
rakennesopeutustukena, joka vaikuttaa useinsosiaalialantehokkuuteen.
2.4.2. Välimeren alue
MEDA-aluetta koskeva monivuotinenohjelma21kattaavuodet 2002–2004.
Ohjelmasuunnittelussa on yleisesti ottaen keskitytty sosiaaliseen infrastruktuuriin ja
sosiaalipalveluihin. Noin 47,8 prosenttia varoista on myönnetty sosiaalisen
infrastruktuurin kehittämiseen ja makrotaloudelliseen tukeen, joka vaikuttaa
sosiaalialan tehokkuuteen. Muita ensisijaisia aloja ovat ympäristö (5 prosenttia),
kauppa ja matkailu (7 prosenttia) sekä liikenne (7 prosenttia).
2.4.3. Latinalainen Amerikka
Latinalaista Amerikkaa koskeva monivuotinen rahoitussuunnitelma kattaa vuodet
2002–2006.
Ohjelma-avun tärkeimpiä aloja ovat sosiaaliala (koulutus, terveys, vesi- ja jätehuolto,
joiden osuus on 23 prosenttia), hallinto ja kansalaisyhteiskunta (18 prosenttia) sekä
kauppa ja matkailu (15 prosenttia). Valitut ensisijaiset alat – vähäosaisimpien
väestönosien sosiaalipalvelujen parantamiseen tarkoitetut suorat tuet, tuki kestävien
instituutioiden kehittämiseen hyvän hallintotavan ja kasvun edistämiseksi sekä
kaupan ja matkailun edistäminen jatkuvan maailmantalouteen yhdentämisen
helpottamiseksi– kuvastavat alueenerityistarpeita.
2.4.4. Aasia
Aasiaa koskeva monivuotinenrahoitussuunnitelma kattaa vuodet 2002–2004.
Ohjelmasuunnittelussa keskitytään voimakkaasti köyhyyttä suoraan vähentäviin
toimiin. Keskeisessä asemassa ovat koulutus, terveys sekä vesi- ja jätehuolto (43
prosenttia), kauppa ja matkailu (9 prosenttia), ympäristö (4 prosenttia) sekä tuki
kansalaisjärjestöille (5 prosenttia).
20(Sysmin: mineraalituotannon suojelemista ja kehittämistä koskeva järjestelmä, josta myönnetään varoja
perinteisen teollisuuden tukemiseen.) ”Sysmin-siirrolla” rahoitetaan kahdeksannesta EKR:stä sellaisenLomén sopimukseen perustuvan Sysmin-ohjelman mukaisen tukipyynnön perusteella määriteltykehitysohjelma,jotakoskeva
rahoituspäätösvoidaantehdäaikaisintaan31.joulukuuta2000.
21MEDA kattaa taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden uudistamiseen tarkoitetun tuen, jonkamyöntäminen perustuu Euro–Välimeri-kumppanuuteen, jonka piiriin kuuluvat Marokko, Algeria,Tunisia(Maghreb-maat), Egypti, Israel, Jordania, Palestiinan itsehallintoviranomainen, Libanon, Syyria(Mashrek-maat),Turkki,Kyprosja Malta.
312.4.5. Itä-Eurooppa jaKeski-Aasia
Itä-Eurooppaa ja Keski-Aasiaa koskeva monivuotinen rahoitussuunnitelma kattaa
vuodet 2002–2004.
Tacis-ohjelmasta22myönnetään rahoitusta toisiaan täydentävillä aloilla. Kussakin
kansallisessa tai useita maita koskevassa ohjelmassa keskitytään enintään kolmeen
seuraavista aloista: institutionaalinen, oikeudellinen ja hallinnollinen uudistus,
yksityissektori ja talouskehitys, yhteiskunnallisten muutosten seuraukset, infra-
struktuuriverkostot, ympäristönsuojelu, maaseudun talous ja ydinturvallisuus.
Rajaamalla alojen lukumäärää pyritään tehostamaan toimintaa. Tärkeimpiä toiminta-
aloja ovat energia (24,4 prosenttia), hallinto ja kansalaisyhteiskunta (21,1 prosenttia)
sekä yksityissektorinkehittäminen(16,3 prosenttia).
2.4.6. Balkanin maat
Balkania koskeva monivuotinenrahoitusohjelma kattaa vuodet 2002–2004.
Euroopan unioni on ehdottomasti merkittävin Länsi-Balkanin rahoittaja, kun aluetta
tarkastellaan kokonaisuudessaan. Euroopan unioni myöntää rahoitusta muun muassa
Phare-ohjelmasta23Itä-Euroopalle, Obnova-ohjelmasta24entiselle Jugoslavialle ja
B a l k a n i nm a i l l es e k äC a r d s - o h j e l m a s t a25Balkanin maille. Lähivuosina EY:n
avustusta myönnetään erityisesti instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan
kehittämiseen (42 prosenttia), koulutukseen, vesi- ja jätehuoltoon sekä muihin
sosiaalipalveluihin(20 prosenttia) ja yksityissektorinkehittämiseen(11 prosenttia).
2.5. EY:n ensisijaisia aloja koskevat poliittiset aloitteet
2.5.1. Kauppa ja kehitys
Kaupan ja investointien vapauttaminen vakaassa ja avoimessa kotimaisessa
talousympäristössä ontärkeäätaloudellisenkasvun ja kehityksenedistämiseksi.
Euroopan yhteisö on sitoutunut edistämään kehitysmaiden joustavaa ja asteittaista
yhdentymistä maailmantalouteen sisällyttämällä kaupan kehitysmaiden
kehittämisstrategioihin sekä edistämällä talouskasvua ja sosiaalista kehitystä tukevia
alue- ja sisäpolitiikan kehyksiä. EY on kaikkien kehitysmaiden osalta suurin
maataloustuotteidentuoja ja useimpienkehitysmaidentärkeinkauppakumppani.
EY on kannattanut voimakkaasti monenvälisten WTO-kauppaneuvottelujen uutta
kierrosta, jossa kehitysmaiden tarpeet ja edut asetetaan etusijalle. WTO:n
ministerikokouksessa Dohassa marraskuussa 200126sovituissa ensisijaisissa aloissa
22Tacis: Teknisen avun ohjelma uusien itsenäisten valtioiden hyväksi. Ohjelma kattaa seuraavat valtiot:
Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Mongolia, Venäjä,Tadžikistan,Turkmenistan,UkrainajaUzbekistan.
23Phare: Puola ja Unkari: Talouden rakenneuudistukseen myönnettävä tuki (jonka kohteena ovat nykyäänmyös Bulgaria, Tšekki, Viro, Latvia, Liettua, Romania, Slovakia ja Slovenia).
24Obnova: Bosnian, Kroatian, Serbian, Montenegron ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonianjälleenrakennusohjelma.
25Cards: Länsi-Balkanin maille (Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavia, entinen JugoslaviantasavaltaMakedoniajaAlbania)kohdennettuyhteisön jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusapu.
26Ks. http://www.wto.org/english/tratop_e/dda_e/dda_e.htm
32(Dohan kehitysohjelma) esitetään selkeä kehys kaupan ja kehityksen välisen
yhteyden voimistamiseksi monenvälisessä kauppajärjestelmässä. Kehitysmaiden
yhdentäminen maailman kauppajärjestelmään ja maailmantalouteen on Dohan
julistuksen ensisijainen ja keskeinen tavoite. Siinä otetaan huomioon kehitysmaiden
huolenaiheet sellaisina kuin AKT-ryhmä ne esittää27eli AKT-maiden monenväliseen
kauppajärjestelmään yhdentämisen tärkeys ja kiireellisyys sekä korostetaan tältä osin
sitä, että kehityskysymysten on oltava keskeisellä sijalla WTO:n tulevissa
työohjelmissa.
EY tarjoaa kehitysmaille kahdenvälisiä kauppaa koskevia etuusmenettelyjä. Monista
tällaisista järjestelyistä keskusteltiin tai niitä muutettiin vuonna 2001. EY on tehnyt
kauppaa koskevia suosituimmuussopimuksia tai neuvottelee niistä Välimeren
maiden, Etelä-Afrikan, Mercosurin, Chilen ja Persianlahden yhteistyöneuvoston
kanssa ja tarkastelee mahdollis uuksia neuvotella niistä myös muiden maiden kanssa.
(AKT-maita koskevan) Cotonoun sopimuksen yhteydessä EY antaa jo laaja-alaisia
vastavuoroisuuteen perustumattomia kauppaetuja. AKT-osa-alueiden kanssa tehtäviä
talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen (jotka on tarkoitus aloittaa
syyskuussa 2002) määrätietoiset valmistelut aloitettiin vuonna 2001. Kehitysmaille
on myönnetty myös yksipuolisuuteen perustuvia kauppaetuja yleisen
tullietuusjärjestelmän yhteydessä, jota on parannettu edelleen 1. tammikuuta 2002
alkaen.
EU sopi helmikuussa 2001 verottoman ja kiintiöttömän markkinoillepääsyn
myöntämisestä kaikille vähiten kehittyneistä maista peräisin oleville tuotteille aseita
ja ammuksia lukuun ottamatta tekemällä ”kaikki paitsi aseet” -aloitteen28,j o k at u l i
voimaan maaliskuussa 2001. Sen yhteydessä EU poisti jäljellä olevat
maataloustuotteita koskevat tariffit. Myös kolme herkintä tuotetta – riisi, sokeri ja
banaani– sisällytettiin järjestelmään, ja ne vapautetaanasteittainneljästä kahdeksaan
vuoden kuluessa. Tästä vapauttamisesta hyötyvät 48 vähiten kehittynyttä maata,
joihin sovelletaan jo EU:n yleistä tullietuusjärjestelmää29.
Jotta voidaan taata, että kehitysmaat ja etenkin vähiten kehittyneet maat hyötyvät
monenvälisten kauppajärjestelmien mukanaan tuomista mahdo llisuuksista ja
hyvinvoinnista30, tarvitaan hyvin kohdennettua teknistä apua ja valmiuksien
lisäämistä koskevia ohjelmia. EY:n kehitysmaille tarjoamien kauppaetujen (katso
jäljempänä) lisäksi EY tarjoaa kauppaan liittyvää teknistä apua ja valmiuksien
lisäämistä koskevia toimenpiteitä kehitysmaiden tukemiseksi niiden pyrkimyksissä
lujittaa oikeudellisia, lainsäädännöllisiä ja institutionaalisia valmiuksiaan.
Maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa määrätään yleiset kehykset kaikille EY:n
toimille. Lisäksi komissio työskentelee EU:n jäsenvaltioiden, muiden kahdenvälisten
rahoittajien ja monenvälisten instituutioiden kanssa kauppaan liittyvän teknisen avun
koordinoinnin ja sitä koskevien täydentävien mekanismien edistämiseksi. Nämä
27AKT-maiden kaupasta vastaavien ministerien WTO:n neljännessä ministerikokouksessa 7. marraskuuta
2001 esittämäjulkilausuma.
28Asetus (EY) N:o 416/2001, annettu 28. helmikuuta 2001, EYVL L 60, 1. maaliskuuta 2001;http://Europa.eu.int/eur-lex
29Ks. vähiten kehittyneiden maiden luettelo 21. joulukuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 2820/98liitteessä IV, EYVL 357, 30. joulukuuta 1998. Kaikkien yleiseen tullietuusjärjestelmään (GSP-järjestelmä) sisältyvien etuusjärjestelyjen soveltaminen on kuitenkin keskeytetty Myanmarin osalta;tämäkoskeemyös”kaikkipaitsiaseet” -aloitetta.
30WTO:n ministerikokouksen julkilausuma, 14. marraskuuta2001, toinen kappale.
33toimet toteutetaan asianomaisten monenvälisten rahastojen kuten Dohan
kehitysohjelman maailmanlaajuisen rahaston ja vähiten kehittyneitä maita varten
perustetun yhtenäistetynpuiterahastonavulla.
2.5.2. Alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö
EU tukee voimakkaasti alueellista yhdentymistä, joka edistää naapurimaiden
keskinäistä ymmärrystä ja naapurimaiden välisiä poliittisia ja taloudellisia yhteyksiä.
Tämän prosessin avulla voidaan lujittaa rauhaa, ehkäistä konflikteja ja edistää
kehitysmaiden yhdentymistä maailmantalouteen ja siten parantaa näkymiä
talouskasvun ja kestävänkehityksenosalta.
Alueellista yhdentymistä ja yhteistyötä koskeva EY:n tukipolitiikka kehittyi vuonna
2001 ja kehittyyedelleen. Tämä johtuu erityisestitarpeestataata ulkoisen kehityksen,
kuten marraskuussa 2001 aloitetun WTO:n Dohan kehitysohjelman ja AKT-maita
koskevan Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanovalmistelujen sekä vuonna 2002
aloitettavien taloudellista kumppanuutta koskevia sopimuksia koskevien
neuvottelujen välinen yhtenäisyys.
2.5.3. Makrotalouspolitiikat ja sosiaalipalvelujen (terveydenhuolto ja koulutus)
tasapuoliset käyttömahdollisuudet
Kansainvälisellä tasolla ollaan pääsemässä yhä suurempaan yhteisymmärrykseen
siitä, että tuen tehokkuuden näkökulmasta on hyödyllistä siirtyä yksittäisistä
hankkeista kumppanuusmaille maksettaviin suoriin budjettitukiin aina kun se on
mahdollista asianomaisen maan olosuhteet huomioon ottaen. Lisäksi tämä
budjettituki olisi yhdistettävä esimerkiksi köyhyyden vähentämistä koskevien
strategia-asiakirjojen mukaisiin kansallisiin köyhyyden vähentämisstrategioihin,
mikäli tällaisia strategioita on käytettävissä. Näin on todennäköisesti mahdollista
lisätä maan omaa vastuuta, vähentää kustannuksia, jotka aiheutuvat varojen
siirtämisestä, yhtenäistää suunnittelua ja varojen myöntämistä sekä parantaa toimien
keskinäistä täydentävyyttä ja joustavuutta.
Tällaista budjettitukea myönnetään ainoastaan silloin, kun sen voidaan olettaa olevan
tehokasta. Seedellyttää, ettäasianomainen maa huolehtii makrotaloudestaan vakaalla
ja kestävällä tavalla. Varovainen vero- ja finanssipolitiikka samoin kuin
rakennemuutokset, joilla taataan yksityissektorin johtama kasvu, ovat köyhyyden
vähentämisen kannalta avainasemassa. Kaikki budjettitukiohjelmat liittyvät vakaan
makrotalouspolitiikan ylläpitämiseen, jota arvioidaan Kansainvälisen
valuuttarahastonohjelman mukaisesti.
Euroopan komissio on ollut keskeisessä asemassa sellaisten makrotaloudellista
budjettitukea koskevien tulosperusteisten mekanismien kehittämisessä, joiden avulla
lisätään maan omaa vastuuta ja kannustetaan hallituksia valvomaan kehitystä
käyttämällä köyhyyttä ja julkista varainhoitoa koskevia avainindikaattoreita.
Kahdestakymmenestäneljästä vuosina 2000 ja 2001 toteutetusta AKT-maiden
makrotaloudellisen tuen ohjelmasta 12 ohjelmassa käytettiin täysin tulosperusteista
lähestymistapaa, kun taas kuuden ohjelman yhteydessä arvioitiin myönteisiä tuloksia
ja edistymistä julkisessa varainhoidossa. Kuudessa ohjelmassa käytettiin muita(prosessiperusteisia) indikaattoreita.
34AKT-maiden budjettitukea myönnettäessä otetaan aina huomioon vuosituhannen
julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden köyhyyteen liittyvien näkökohtien
tarkastelun tulokset. Tällainen budjettituki muodostaa siten hallitusten kannalta
voimakkaan kannustimen tehokkaiden peruspalvelujen tarjoamiseen. Sen ansiosta
hallitus voi osoittaa myös lisävoimavaroja tähän tarkoitukseen. Jos vuotuista
suorituskykyä pyritään parantamaan valittujen (ensisijaisesti sosiaalisia
peruspalveluja kuten terveyttä ja koulutusta koskevien) indikaattorien avulla,
indikaattorit on mitattava vuosittain ja niitä on voitava seurata tämän kehyksen
puitteissa, toisin sanoen niiden on kehityttävä nopeasti. Vuonna 2001 AKT-maiden
makrotaloudelliseentukeenkäytettiin270,31 miljoonaa euroa.
Välimeren maissa budjettituki tarjoaa tilaisuuden vuoropuheluun sosiaalisista
kysymyksistä ja köyhyyden vähentämisestä kumppanuusmaiden kanssa.
Vuoropuhelu koskee usein tärkeimpiä alakohtaisia ohjelmia, esimerkiksi koulutusta
ja terveyttä Tunisiassa ja vettä ja koulutusta Marokossa. Näissä ohjelmissa
koulutukseen, terveyteen tai veteen keskitytään sen vuoksi, että kyseisillä aloilla on
tarkoitus toteuttaa merkittäviä uudistuksia peruspalvelujen laadun ja kattavuuden
parantamiseksi samalla kun taataan hyvä julkinen varainhoito. Näitä sosiaalialoja
koskevia alakohtaisia ohjelmia täydennetään perinteisemmillä hankkeilla (koulutus
Egyptissä) tai sosiaalirahastoilla31(Egyptissä; lisäksi valmistelut ovat käynnissä
Algeriassa, Jordaniassa ja Libanonissa). Edellä mainituista syistä merkittävä osa
MEDA-rahoituksesta myönnetäänsosiaalialalle32.
Vesihuolto
Vesihuoltoa on tarkasteltava monialaisena kysymyksenä, joka on otettava huomioon
useimmissa köyhyyden vähentämiseen tähtäävissä toimintalinjoissa. Se on erityisen
tärkeä inhimillisen kehityksen, terveyden ja koulutuksen kannalta. Vuonna 2001
laadittiin komission tiedonanto vesihuollosta kehitysmaissa. Yhtenä sen tavoitteena
oli tuoda esille, missä ja miten vettä ja kehitystä koskevat politiikat integroidaan
osaksi Euroopan yhteisön kehitysyhteistyön painopisteitä. Asiakirjassa esitetään
keskeisiä viestejä politiikan suuntaviivoista ja jatkossa toteutettavista toimista.
Kokonaisvaltaisen vesivarojen hallinnan yhteydessä keskitytään veden ja vesihuollon
saatavuuteen, rajat ylittävien vesivarojen hallintaan, eri alojen väliseen
koordinaatioon ja eri vedenkäyttömuotojen yhteensovittamiseen. Tiedonannon
laadinnassa hyödynnettiin joulukuussa 2001 Bonnissa pidetyn makeaa vettä
käsitelleen kansainvälisen konferenssin tuloksia, ja siinä esitetään EU:n aloitteen
laatimista keskeiseksi asiakohdaksi Johannesburgissa elo-syyskuussa 2002
järjestettävää kestävänkehityksen huippukokousta varten.
Koulutus
Koulutukseen liittyvää ohjelmasuunnittelua koskevia suuntaviivoja kehitettäessä ja
keskitettäessä on pitäydytty tiiviimmin köyhyyden vähentämistä koskevassa
tavoitteessa. Kehitysmaita koskevassa ohjelmasuunnittelussa on keskitytty
”(perus)koulutus kaikille” -ajatukseen ja ammatilliseen koulutukseen myöntämällä
makrotaloudellista tukea ja ohjelmatukea. Sukupuolikysymykset on otettu huomioon
31Sosiaalirahastoja käytetään paikallisten kehittämissuunnitelmien, kuten mikrorahoituksen, tukena.
32Sosiaalialoja ovat muun muassa terveys, koulutus, työllisyys, kansalaisyhteiskunta, sukupuoli-
näkökohdat, ihmisoikeudet, paikallinen kehittäminen, sosiaaliturva ja teollisuuden rakennemuutoksensosiaaliset vaikutukset.
35tarkoin muun muassa keskittymällä aiempaa enemmän ensiasteen koulutukseen ja
tulosindikaattoreihin.
Komissio on järjestänyt EU:n jäsenvaltioiden koulutusasiantuntijoiden kanssa kaksi
kokousta alakohtaisista lähestymistavoista, köyhyyden torjumisesta sekä komission
tiedonannosta, joka koskee koulutusta ja köyhyyden vähentämistä kehitysmaissa ja
joka on määrä antaa vuonna 2002.
Komissio vaikutti kansainväliseen koulutuskeskusteluun vuonna 2001 osallistumalla
kahteen tärkeään YK:n tapahtumaan: vähiten kehittyneitä maita koskevaan YK:n
konferenssiin ja YK:n yleiskokouksen lapsiasiain erityisistuntoon (21. toukokuuta–7.
kesäkuuta 2002).
Komissio on osallistunut aktiivisesti Dakarin ”koulutus kaikille” -konferenssin
seurantaan ja vanhempien virkamiesten G8-maiden koulutuskysymyksiä käsittelevän
asiantuntijaryhmän työskentelyyn Dakarin ”koulutus kaikille” -toimintakehyksen
täytäntöönpanon edistämiseksi. Dakarin foorumin pääaiheena olivat seuraavat
kysymykset:
•rahoittajien aktivoiminen ja koordinoinnin parantaminen vuosituhannen
julistuksessa asetettujenkoulutusta koskevienkehitystavoitteidensaavuttamiseksi
•johdonmukaisuuden lisääminen näiden tavoitteiden ja maakohtaisten strategioiden
sekä köyhyyden vähentämisstrategioidenvälillä
•koordinoinnin parantaminen kansallisten hallitusten kanssa kaikilla
vuorovaikutustasoilla luomalla rahoitusorganismeja ja kumppanuusmaita
koskevat käytännesäännöt sekä
•tarveturvata Dakarinpäämääriin sitoutuneiden maidenrahoituksenriittävyys.
2.5.4. Terveys-, aids- ja väestöpolitiikka
Terveys-, aids- ja väestöpolitiikan osalta ohjelmasuunnittelua koskevat suuntaviivat
on hyväksytty köyhyyden vähentämisen, sukupuolten tasa-arvon huomioon
ottamisen sekä vuosituhannen julistuksessa asetettujen terveyttä koskevien
kehitystavoitteiden mukaisesti.
Komissio on osallistunut aktiivisesti seurantaan, joka koskee G8-ryhmän vuoden
2000 huippukokouksessa tekemää sitoumusta lisätä tartuntatautien leviämisen
torjuntaan kehitysmaissa myönnettävää tukea33. Tartuntatauteja koskeva yhteisön
ohjelma hyväksyttiin helmikuussa 2001. Yleisten asioiden neuvosto vahvisti sen
toukokuussa ja Euroopan parlamentti lokakuussa 200134.E n s i s i j a i s i at o i m i a
koskevien päätösten osalta yhteisön kannoissa päädyttiin yhtenäisiin näkemyksiin
tärkeimpiä kansainvälisiä tapahtumia koskevien valmistelujen osalta. Tällaisia
tapahtumia ovat YK:n yleiskokouksenHIV/AIDS -erityisistunto, vähiten kehittyneitä
maita koskeva konferenssi, Göteborgissa järjestettävä EU:n ja Yhdysvaltojen
huippukokous, G8-huippukokous Genovassa, EU:n ja Kanadan huippukokous,
Kairon toimintasuunnitelman seuranta, teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaa ja
33Ks.http://www.g7.utoronto.ca/g7/summit/2000okinawa/finalcom.htm
34KOM(2001) 96, 21. 02.2001
36kansanterveyttä koskeva Dohan julistus sekä HI-virusta ja aidsia, tuberkuloosia ja
malariaa koskevan maailmanlaajuisen rahaston perustamiseen johtava
siirtymäprosessi.
Komissio laatioikeusperustan maailmanlaajuiseen rahastoon osallistumistaan varten.
Sen mukaisesti komissio myös osallistuu aktiivisesti rahaston perustamista
selvittelevääntyöryhmään. Lisäksise laatikaksi ehdotusta EY:n kahta budjettikohtaa
koskevien oikeusperustojen tarkistamiseksi – toinen ehdotuksista koskee köyhyyteen
liittyviä tauteja ja toinen lisääntymis- ja seksuaaliterveyttä sekä lisääntymistä ja
seksuaalisuutta koskevia oikeuksia. Komissio on laatinut myös uuden terveyttä ja
köyhyyttä koskevan tiedonannon. Yhteisön politiikalle on nyt ensimmäistä kertaa
laadittu yhteisön kehitysmaille antaman kokonaisavun tarkasteluun perustuvat
yhtenäiset puitteet ohjaamaan terveyden, aidsin torjunnan, väestökysymysten ja
köyhyydenpoistamisentukemista tulevaisuudessa.
Komissio järjesti jäsenvaltioiden terveysasiantuntijoiden kanssa kaksi kokousta,
joista toinen koski eurooppalaista lähestymistapaa maailmanlaajuiseen rahastoon ja
toinen terveys- ja köyhyyspolitiikkaa sekä ohjelmasuunnittelua. Komissio esitti
ensimmäisen luonnoksen terveyttä, aidsia, väestökysymyksiä ja köyhyyttä
kehitysmaissa koskevaksi tiedonannoksi, joka on tarkoitus hyväksyä vuoden 2002
jälkimmäisessä kokouksessa.
2.5.5.Liikenne
Vastaukseksikestävän liikenteenedistämisestä kehitysyhteistyössä heinäkuussa 2000
annettuun komission tiedonantoon35neuvosto antoi toukokuussa 2001 kestävän
liikenteen edistämistä kehitysyhteistyössä koskevan päätöslauselman36. Nämä kaksi
asiakirjaa yhdessä tarkasteltuina muodostavat vahvan ja selkeän poliittisen perustan
liikennealaa koskeville EU:ntoimille.
Kehitystavoitteiden saavuttamista koskevan strategian perustana on periaate, jonka
mukaan liikenteen on oltava kohtuuhintaista ja sen on vastattava sidosryhmien
tarpeisiin. Liikenteen on lisäksi oltava turvallista ja tehokasta ja siitä aiheutuvien
ympäristöhaittojen on oltava mahdollisimman pieniä. Strategia on laaja-alainen, sillä
se koskee kaikkia liikennemuotoja sekä henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuutta
koskevia lähialojenpalveluja.
Yhteisön lähestymistapa liikennealan kehitysyhteistyöhön perustuu näkemykseen,
jonka mukaan tehokkaat liikennejärjestelmät kaupungeissa ja maaseudulla ovat
keskeisessä asemassa niiden toimien helpottamiseksi, joilla köyhyyttä pyritään
vähentämään edistämällä taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja sosiaalipalvelujen
käyttömahdollisuuksia. Tehokkaat liikennejärjestelmät ovat tärkeitä myös kaupan
edistämisen ja kehitysmaiden maailmantalouteen yhdentämisen kannalta. Tuen
tarkoituksena on auttaa kehitysmaakumppaneita laatimaan ja panemaan täytäntöön
alaa koskevia strategioita yhdessä kaikkien sidosryhmien kanssa edellä mainittujen
köyhyyden vähentämis- ja yhdentämistavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisten
strategioiden yhteydessä tarvitaan selkeää priorisointia. Ylläpidon ja investointien
välillä on oltava asianmukainen tasapaino, ja strategioiden on oltava taloudellisesti,
35KOM(2000) 422, 06.07.2000.
36Neuvoston päätöslauselma 9985/01, annettu 31. toukokuuta 2001 pidetyn 2352. neuvoston
kehityskokouksen jälkeen.
37rahoituksellisesti ja institutionaalisesti kestäviä ja ympäristönäkökohdat huomioon
ottavia. Niiden on oltava myös turvallisia ja niissä on otettava huomioon sosiaaliset
näkökohdat. Näitä strategioita rahoitetaan yleensä alakohtaisista ohjelmista. Tämä
auttaa tehostamaan seurantaa, yksinkertaistaa alan hallintoa, helpottaa varojen
jakamista ja lisää varojen jakamisen avoimuutta.
Edellä kuvattuihin periaatteisiin ja strategioihin perustuvat ohjelmasuunnittelua
koskevat suuntaviivat kehitettiin ja toimitettiin kaikille komission edustustoille
vuonna 2001 osana yhdeksännen EKR:n mukaista liikennealan tukea koskevaa
ohjelmasuunnittelua. Suuntaviivat sisälsivät kaavioita liikennepolitiikan,
strategioiden täytäntöönpanoon liittyvien ongelmien ja kysymysten erittelemiseksi
sekä yhteisön vastineessaan ehdottaman liikennealan strategian laatimista koskevia
suosituksia.
AKT-maiden vuonna 2001 esittämistä (44) maakohtaisesta strategia-asiakirjasta 23
maata – joista lähes kaikki olivat Afrikan maita – ehdottivat liikennettä,
liikenneinfrastruktuuria tai teitä ensisijaiseksi toiminta-alaksi, jolle varataan yhteensä
noin 1,7 miljardia euroa. Kaikkia näitä 23:a maata koskevissa maakohtaisissa
strategia-asiakirjoissa esitetyt ehdotukset perustuvat strategiaan, jota yhteisö ehdotti
vastineessaan ohjelmasuunnittelua koskeviin suuntaviivoihin. Yhteisön alakohtaisen
tuen tärkeimmät alat maakohtaisten strategia-asiakirjojen mukaan ovat alakohtaisen
strategian kehittäminen, teiden kunnossapito (ongelmatilanteissa ja määräajoin),
valmiuksien kehittäminen sekä julkisella että yksityisellä sektorilla (esimerkiksi
kotimaisten urakoitsijoiden käyttäminen) ja teiden kunnostus erityisesti maiden
välisten liikenneyhteyksienkannalta tärkeimmillä alueilla.
Toimintalinjan ja strategian koordinoiminen jäsenvaltioiden, Maailmanpankin ja
muiden avunantajien kanssa on olennainen osa EY:n tukea liikennealalle, jotta
varmistettaisiin EY:n toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys. Vuonna 2001
komissio kävi keskusteluja EU:n jäsenvaltioiden liikenneasiantuntijoiden kanssa
edellä mainituista ohjelmasuunnittelua koskevista suuntaviivoista ja käynnisti
vuoropuhelun indikaattoreista liikennealan kehityksen ja sen kehitysyhteistyölle
tuomanpanoksenseuraamiseksi.
Toimintalinjaa ja strategiaa koskevaa vuoropuhelua käydään myös Saharan
eteläpuolisen Afrikan liikennepolitiikan ohjelmassa (SSATP), johon osallistuvat
muun muassa UNECA, Maailmanpankki, EY, monet jäsenvaltiot, Norja ja noin 30
Afrikan maata. Vuonna 2001 otettiin käyttöön uusi hallintorakenne Afrikan maiden
oman vastuun lisäämiseksi, ohjelmahallinnon vahvistamiseksi ja pienen SSATP-
johtokunnan luomiseksi (avunantajia edustaa komissio). Samoin toteutettiin
ohjelman tarkastelu. Näillä muutoksilla on lisätty Afrikan luottamusta ja
avunantajien halukkuuttatukea ohjelmaa. Tällä pitäisi olla vaikutusta maakohtaisella
tasolla, ja näin voitaneen varmistaa rahoituksen jatkuminen keskipitkällä aikavälillä.
2.5.6. Elintarviketurva ja maaseudun kestävä kehitys
Komission elintarviketurvaa ja elintarvikeapua koskevasta politiikasta vuonna 1999
tehdyn ulkoisen arvioinnin jälkeen vuonna 2001 otettiin merkittävä edistysaskelnäiden kysymysten sisällyttämiseksi aiempaa paremmin komission
kehitystavoitteisiin ja kehitysyhteistyöpolitiikkaan. Neuvoston asetuksen (EY) N:o
381292/96 tulevista suuntaviivoista neuvostolle ja parlamentille annetussa
tiedonannossa37määritellään yksityiskohtaisestiseuraavat seikat:
•asetuksen asema ja sen johdonmukaisuus komission muiden politiikkojen ja
välineidenkanssa,
•asetuksessa mainittujen erivälineiden erityistavoitteet ja sovellukset, sekä
•ohjelmien hallinnon tehostamisen ja laadun parantamisen edellyttämät
toimenpiteet ohjelmasuunnittelun ja hankesyklin kaikissa vaiheissa.
Koska noin 70 prosenttia maailman köyhästä väestöstä asuu maaseudulla, vuonna
2001 tarkasteltiin pääasiallisesti maaseudun kehittämistä ja luonnonvaroja
(maataloutta, karjanhoitoa, kalastusta ja metsätaloutta) koskevia yhteisön politiikkoja
ja strategioita sen varmistamiseksi, että ne tosiasiallisesti edistävät köyhyyden
vähentämistavoitetta. Lisäksi laadittiin komission strategia maataloustutkimuksen
tukemiseksi kansallisella, alueellisella ja koko maailman tasolla. Tällä työllä, johon
asianomaiset komission yksiköt osallistuivat laajasti ja jota jäsenvaltiot tukivat
aktiivisesti, luotiin perusta neuvostolle ja parlamentille osoitetulle maaseudun
köyhyyden torjumista koskevalle tiedonannolle, joka laadittiin vuonna 2001 ja joka
ontarkoitus julkaista vuonna 2002.
Sekä elintarviketurvan että maaseudun kehittämisen (tärkeimmät luonnonvaroja
koskevat alat mukaan luettuina) osalta ohjelmasuunnittelua koskevat toimintaohjeet
on laadittu ja toimitettu levitettäviksi. Lisäksi on toteutettu toimia luonnonvaroja
koskevien kysymysten sisällyttämiseksi alueelliseen ohjelmasuunnitteluun. Vaikka
useimmissa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa esitetään elintarviketurvaa ja
maaseutua koskevien erityisnäkökohtien tarkka erittely, näitä näkökohtia ei
kuitenkaantuodaaina esiinohjelmasuunnittelun yhteydessä.
2.5.7. Instituutioiden valmiuksien kehittäminen
Instituutioiden kehittämistä ja hallintotapaa koskevat kysymykset on pyritty
sisällyttämään maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin. Vuonna 2001 päättyneessä
monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan
lujittamistatukevat ohjelmat (katso jakso 2.4)onasetettu selkeästietusijalle.
AKT-maita koskevien maakohtaisten strategia-asiakirjojen mukaan tämä ala on
erittäin ongelmallinen useimmissa tähän mennessä tarkastelluista maista. Tämän
vuoksi instituutioiden valmiuksien kehittäminen on joko valittu yhteisön tuen
ensisijaiseksikohdealueeksitaisenkatsotaankattavan monia aloja.
Tacis-ohjelma, josta tuetaan siirtymistä demokraattiseen järjestelmään ja
markkinatalouteen uusissa itsenäisissä valtioissa, on alusta alkaen keskittynyt
instituutioiden kehittämiseen. AKT, MEDA, Aasia ja Latinalainen Amerikka sekä
Cards (Balkanin maat) saavat 4–21 prosenttia tämän alan käytettävissä olevista
varoista,muttayli40prosenttia varoista myönnetäänTacis-ohjelmasta.
Poliittiseen neuvontaan on panostettu merkittävästi muun muassa seuraavilla aloilla:
kauppapolitiikka, lainvalmistelu, rajavalvonnan tukeminen, taloutta,
37KOM(2001) 1, 11. 01.2001.
39rahoitussektoreita, yritysjohdon valvontaa ja yritysten tervehdyttämistä koskevan
lainsäädäntökehyksen uudistaminen sekä julkisten laitosten rakenneuudistukset.
Ohjelmaan on tarkoitus sisällyttää seuraavaksi muun muassa oikeudenmukaisille ja
tehokkaille oikeusjärjestelmille, kestäville sosiaalijärjestelmille ja kunnallisille
palveluille myönnettävä tuki. Näiden toimien päätökseen saattaminen kestää alun
perin ennakoitua kauemmin, minkä vuoksi ohjelmassa ollaan siirtymässä lyhyen
aikavälin neuvonnasta organisaatioiden välisiin pitkäaikaisiin kumppanuuksiin.
Nykyään ohjelmassa tehdään myös aikaisempaa selkeämpi ero alueen eri maiden
välillä niidenerilaistenkehitystasojenhuomioonottamiseksi.
Lisäksi on perustettu sisäinen verkosto käytännön välineiden kehittämiseksi EY:n
tämän alan ohjelmien ja hankkeiden suunnittelun laadun ja täytäntöönpanon
parantamiseksi.
2.6. Monialaisten kysymysten huomioon ottaminen
Komissio myöntää, että yhteisön on otettava huomioon myös monialaiset
kysymykset kuudella ensisijaisella alalla toteuttamiensa toimien kaikissa
täytäntöönpanovaiheissa. EY:n kehitysyhteistyöpolitiikan osalta on täsmennetty
seuraavat neljä monialaista kysymystä:
•ihmisoikeuksien edistäminen,
•miesten ja naistentasa-arvo,
•ympäristö, ja
•konfliktienehkäiseminen.
Kunkin alan kehityssuuntauksia kuvataan jäljempänä pääpiirteittäin. Erityisten
monialaisten välineiden täytäntöönpanossa tapahtunutta edistystä käsitellään
seuraavassa luvussa.
2.6.1. Ihmisoikeudet
Euroopan komissio esitti ensimmäisen ihmisoikeuksia koskevan kannanottonsa
vuoden 1995 jälkeen antaessaan toukokuussa 2001 tiedonannon38Euroopan unionin
tehtävästä ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa
maissa. Asiakirjassa todetaan, että yhtenäisyyden, johdonmukaisuuden ja
avoimuuden edistäminen ja kaksoisstandardien välttäminen kaikessa EU:n
ulkopolitiikassa on yksikomission tehtävistä. Lisäksikomission tehtävänä on edistää
kansalaisjärjestöjenosallistumistaEU:ntämänalantoimintaan.
Tiedonannossa määritellään seuraavat kolme alaa, joilla komissio voi tuoda
lisäarvoa:
•yhtenäisen ja johdonmukaisen politiikan edistäminen ihmisoikeuksien ja
demokratisoitumisen tukemisessa. Tämä pätee sekä Euroopan yhteisön toimien
sisäiseen yhdenmukaisuuteen että toisaalta EY:n politiikan ja EU:n muun
toiminnan, erityisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, väliseen
38KOM(2001) 252, 08. 05.2001.
40johdonmukaisuuteen. Tällainen toiminta liittyy myös EU:n ja jäsenvaltioiden
toimienyhteneväisyydenjatäydentävyydenlisäämiseen.
•entistä suuremman painoarvon antaminen ihmisoikeuksille ja
demokratisoitumiselle Euroopan unionin suhteissa kolmansiin maihin ja
ennakoivamman lähestymistavan omaksuminen erityisesti käyttämällä hyväksi
poliittisen vuoropuhelun, kaupan ja ulkoisen avun tarjoamia mahdollisuuksia.
Komissio sisällyttää ihmisoikeus- ja demokratiakysymykset tästä lähtienjärjestelmällisesti EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käymäänsä poliittiseen
vuoropuheluun ja avustusohjelmiinsa, mikäline vielä sieltä puuttuvat.
•kansanvaltaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista aloitetta (EIDHR)
koskevan entistä strategisemman lähestymistavan käyttöönotto ja sen alalla
toteutettavien ohjelmien ja hankkeiden sovittaminen yhteen EU:n ihmisoikeus- ja
demokratiasitoumusten kanssa. Vaikutusten maksimoimiseksi komissio
määrittelee neljä alaa, joihin EIDHR keskittyy Lisäksi keskitytään erityisesti
tiettyihinkohdemaihin.
Neuvosto otti komission tiedonannon vastaan myönteisesti yleisten asioiden
neuvostossa kesäkuussa 2001. Se katsoitiedonannon olevan hyödyllinen EU:n tämän
alanpolitiikan johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden vahvistamisessa.
Tiedonannonpohjalta toteutettiinseuraavat toimet vuonna 2001:
a) EU:nulkopuolisten maidenkanssa käytävänvuoropuhelun lujittaminen
Euroopan komissio osallistui EU:n ja Kiinan välisen ihmisoikeuksia koskevan
vuoropuhelun puitteissa Tukholmassa ja Pekingissä lokakuussa 2001 pidettyihin
kahteen kokoukseen. Lisäksi komissio osallistui kyseisen vuoropuhelun puitteissa
senhetkisen puheenjohtajavaltion kanssa kahteen ihmisoikeuksia käsittelevään
seminaariin Pekingissä toukokuussa 2001 (kuolemanrangaistus ja oikeus
koulutukseen) ja Brysselissä joulukuussa 2001 (kidutuksen torjunta ja oikeus
koulutukseen). Lisäksi komissio osallistui poliittiseen vuoropuheluun Pohjois-
Korean kanssa ja lähetti EU:n lähetystön mukana ihmisoikeusasiantuntijan
Pyongyangiin lokakuussa 2001.
EU:n virallinen lähestymistapa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käytävään
ihmisoikeuskeskusteluun esitetään neuvoston 13. joulukuuta 2001 antamissa
suuntaviivoissa
39. Suuntaviivojen avulla pyritään lujittamaan Euroopan unionin
lähestymistavan yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta ihmisoikeuskeskustelussa ja
helpottamaan kyseisen lähestymistavan käyttöä määrittelemällä ne edellytykset,
joiden mukaisestisitä voidaansoveltaa ja toteuttaa.
b) Monenväliset foorumit
Rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden
vastainen maailmankonferenssi pidettiin Durbanissa Etelä-Afrikassa 31. elokuuta–8.
syyskuuta 2001. Maailmankonferenssissa keskityttiin käytännön toimiin rasismin
kitkemiseksi. Tällaisia toimia ovat muun muassa ehkäisevät toimenpiteet,
koulutukseen ja suojeluun liittyvät toimenpiteet sekä toimivien ratkaisujen
39Ks. http://europa.eu.int/comm/external_relations/human_rights/doc/ghd12_01.htm
41tarjoaminen. Komissio laati maailmankonferenssia varten tiedonannon 1. kesäkuuta
200140. Tiedonannossa esitetään yhteenveto Euroopan unionissa tähän mennessä
rasismin torjumiseksi toteutetuista toimenpiteistä ja havainnollistetaan, mitä
alueellisella tasolla yhdessä toimiva valtioryhmä voi saada aikaan.
Maailmankonferenssiprosessia rahoitettiin EY:n talousarviosta (eurooppalainen
ihmisoikeus- ja demokratia-aloite) 3,7 miljoonalla eurolla kansalaisjärjestöjen ja
vähiten kehittyneiden maiden kannustamiseksi osallistumaan alueelliseen
valmisteluun ja itse maailmankonferenssiin. YK:n ihmisoikeusasioiden
päävaltuutetuntoimisto ja Euroopanneuvosto huolehtivat rahoituksen välittämisestä.
Komissio osallistui aktiivisesti ihmisoikeustoimi kunnan 57. kokoukseen Genevessä
ja YK:n yleiskokouksen kolmannen komitean 56. kokoukseen New Yorkissa.
Kokouksissa käsiteltiin sosiaalisia, humanitaarisia ja kulttuuria koskevia kysymyksiä.
c) Vaalitarkkailu
Euroopan unionin vaaliavusta ja vaalitarkkailutoiminnasta annettua komission
tiedonantoa41koskevissa 31. toukokuuta 2001 antamissaan päätelmissä neuvosto
ilmaisi tyytyväisyytensä komission asiakirjaan, jonka se katsoi edistävän
merkittävällä tavalla EU:n kyseisen alan politiikan yhtenäisyyttä. Neuvosto esitti,
että vaaliapu on merkittävä osa EU:n Euroopan unionin ulkopuolisten maiden
demokratisoitumiselle ja kestävälle kehitykselle myöntämää kokonaisapua. Lisäksi
asiakirjassa kuvailtiin erityisiä vaalitarkkailussa käytettäviä EU:n toimielinten
yhteistyömekanismeja. Samoin Euroopan parlamentti tuki 14. maaliskuuta 2001
antamassaan päätöslauselmassa komission uutta lähestymistapaa vaalitarkkailuun.
Vuonna 2001 tehtiin yhteensä kahdeksan vaalitarkkailukäyntiä seuraaviin maihin:
Guyana, Peru, Itä-Timor, Nicaragua, Bangladesh, Sri Lanka ja Zambia.
Tarpeidenarviointikäyntejä tehtiin seuraaviin maihin: Nicaragua, Togo, Kambodža,
Kolumbia, Kongontasavalta, Bangladesh ja Itä-Timor.
d) Rahoituksensuunnittelu
Tiedonannossa esitetty lähestymistapa otettiin käyttöön Eurooppalaista ihmisoikeus-
ja demokratia-aloitetta (EIDHR) koskevassa vuosiksi 2002–2004 laaditussa ohjelma-
asiakirjassa, jonka komissio hyväksyi20. joulukuuta 2001. Ohjelma-asiakirja sisältää
näiden vaatimusten mukaisen ”vastausstrategian” EIDHR:n vaikutusten
tehostamiseksi, ja siinä tarkastellaan parhaita mahdollisia avustuskeinoja.
Ratkaisuksi esitetään toimien rajaaminen tiettyihin temaattisiin painopistealueisiin ja
29 kohdevaltioon.
e) Vuoropuhelu kansalaisjärjestöjen kanssa
Vuoropuhelua kansalaisjärjestöjen kanssa on kehitetty erityisesti Brysselissä 28. ja
29. toukokuuta 2001 pidetyssä ihmisoikeuksien ja demokratian asemaa konfliktien
ehkäisemisessä ja niiden ratkaisemisessa käsitelleessä konferenssissa sekä
Brysselissä 21.–22. marraskuuta 2001 pidetyssä vuotuisessa ihmisoikeusfoorumissa.
Foorumissa keskityttiin valtion ja muiden kuin valtiollisten toimijoiden asemaan ja
vastuualueisiin, ihmisoikeuspolitiikkojen täytäntöönpanokeinoihin kahdenvälisellä ja
monenvälisellä tasolla, ihmisoikeuksia koskevan keskustelun lajeihin, ehtoihin,
40KOM(2001) 291, 01. 06.2001.
41KOM(2000) 191, 11. 04.2000.
42tavoitteisiin ja arviointiin sekä konferenssiraportin42arviointiin ja tähänastisten
ihmisoikeusfoorumien arviointiin.
2.6.2. Sukupuolten tasa-arvo
Sukupuolten tasa-arvoa koskevien näkökohtien sisällyttäminen yhteisön
kehitysyhteistyöhön on eräs kestävän kehityksen avaintekijöistä ja näin ollen yksi
komission ensisijaisista tavoitteista. EY:n toiminnan perustana ovat EY:n ja
kumppanuusmaiden neljännessä naisten maailmankonferenssissa Pekingissä vuonna
1995 tekemä sitoumus tasa-arvonäkökohtien huomioon ottamiseksi sekä Pekingin
julistuksen ja toimintaohjelman43seuranta konferenssin jälkeen.
Vuoden 2001 keskeinen tapahtuma sukupuolten tasa-arvon alalla oli sukupuolten
tasa-arvon huomioonottamista EY:n kehitysyhteistyössä koskevan
toimintaohjelman44viimeistely kesäkuussa 2001 ja neuvoston toimintaohjelmalle 8.
marraskuuta 2001 antama hyväksyntä. Jotta hyvät aikomukset eivät jälleen kerran
vesittyisi, toimintasuunnitelmassa ehdotetaan – politiikan ja täytäntöönpanon välisen
kuilun poistamiseksi – sisäisten valmiuksien kehittämistä koulutuksen avulla,
tehtävänjaon ja vastuualueiden selkiyttämistä, menetelmien ja indikaattorien
kehittämistä ja seurantajärjestelmien perustamista, jotta täytäntöönpanoa voidaan
seurata aiempaa tiiviimmin.
Ohjelmassa esitetään kolmesta seuraavasta osasta muodostuva strategia näiden
tavoitteidensaavuttamiseksi viidenvuodenkuluessa (2001–2006):
•sukupuolinäkökohtien huomioonottaminen maatasolla
•sukupuolinäkökohtien sisällyttäminen kaikille kuudelle yhteisön
kehitysyhteistyöpolitiikan ensisijaiselle alalle
•tasa-arvonäkökohtia koskevan pätevyyden lisääminen kaikilla asianomaisilla
tasoilla (komissiossa ja lähetystöissä) näiden prosessien tukemiseksi.
EY:n talousarvion kohdat, joista rahoitetaan tasa-arvonäkökohtia koskevia toimia45,
ovat olleet avaintekijä otettaessa käyttöön sisällyttämisen käsitettä. Varat ovat
osoittautuneet sekä katalyyttisiksi että strategisiksi. Tavoitteena on kehittää
kumppanuusmaiden valmiuksia sosiaalialoilla kansalaisjärjestöjen avustuksella.
Sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön
vuonna 1998 annetun neuvoston asetuksen46ja sen rahoituskehyksen (budjettikohdat
B7-6110 ja B7 6220) arviointionaloitettuja saatetaanpäätökseenvuonna 2002.
Maakohtaisten strategia-asiakirjojen tarkastelu aloitettiin, ja siinä arvioitiin, missä
määrin sukupuolten tasa-arvoa koskevien näkökohtien sisällyttäminen
kehitysyhteistyöhön on otettu huomioon ohjelmasuunnitteluprosessissa. Tarkastelun
yhteydessä todettiinseuraavaa:
42Ks.http://europa.eu.int/comm/external_relations/human_rights/conf/cp05_01.htm
43Ks. http://europa.eu.int/comm/employment_social/equ_opp/beijingquesen.pdf
44KOM(2001) 295, 21.06.2001.
45B7-6110 ja vuonna 2001B7 6220, joistamyönnetään yhteensä2,2miljoonaaeuroa.
46Neuvoston asetus (EY) N:o2836/98.
43•sukupuolinäkökohdat tuodaan asiakirjoissa esiin monialaisena kysymyksenä,
mutta sukupuolten tasa-arvoa koskevien näkökohtien huomioon ottaminen ei tule
selvästiesiin
•pääpaino on naisissa ja tilanteissa, joihin naiset joutuvat; miehiä ja poikia koskeva
erittelypuuttuu
•sukupuolinäkökohdat mainitaan koulutuksen, terveyden ja ihmisoikeuksien
yhteydessä, kun taas aloja, joille myönnetään valtaosa EY:n rahoituksesta
(liikenne ja makrotaloudellinen tuki), ei mainita näiden näkökohtien tarkastelun
yhteydessä.
Tilanteenparantaminenedellyttää lisäseurantaa ja menetelmienparantamista.
2.6.3. Ympäristö
Huolestuttava ympäristön pilaantuminen heikentää edelleen pitkäaikaisen
taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen näkymiä ja ehkäisee usein lyhyen aikavälin
edistyksen köyhyyden vähentämisessä. Ympäristö pilaantuu ja luonnonvarat ehtyvät
edelleen nopeasti kehitysmaissa. Maaperän eroosio ja huonontuminen, metsien ja
elinympäristön häviäminen, biologisen monimuotoisuuden vähentyminen,
kalavarojen ehtyminen ja ympäristön pilaantuminen ovat vakavia ja pysyviä uhkia
useimpien maiden kestävälle kehitykselle. Lisäksi kehitysmaat ovat erittäin herkkiä
maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen vaikutuksille siitä huolimatta, että niiden
vaikutuskyseisenilmiönolemassaoloononsuhteellisenvähäinen.
Nämä seikat huomioon ottaen komissio on ryhtynyt yhteistyössä YK:n
kehitysohjelman, Maailmanpankin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansainvälisen
kehityksen ministeriön kanssa tarkastelemaan köyhyyden ja ympäristön välisiä
suhteita sekä keinoja vähentää köyhyyttä ja edistää kestävää kasvua. Mietinnöstä,
jonka osalta asian käsittelyn katsotaan olevan vielä kesken, keskustellaan laajemmin
Johannesburgissa vuonna 2002 pidettävässä kestävänkehityksen huippukokouksessa.
Eräs vuoden 2001 merkittävimmistä saavutuksista oli ympäristönäkökohtien
sisällyttämistä Euroopan yhteisön talous- ja kehitysyhteistyöhön47koskevan EY:n
strategian laatiminen. Strategiassa korostetaan köyhyyden vähentämisen ja
ympäristön välisiä yhteyksiä, ja sen tarkoituksena on sisällyttää
ympäristönäkökohdat EY:n kehitysyhteistyön kuuteen ensisijaiseen alaan.
Strategiassa on tärkeää muun muassa sitoutuminen ympäristövaikutusten huomioon
ottamista koskevan käsikirjan laatimiseen; käsikirjaluonnos laadittiin vuonna 2001.
Lisäksi Euroopan komission henkilöstölle ja paikallisille sidosryhmille järjestettiin
monia ympäristökoulutuskursseja vuonna 2001.
Komission on otettava tämän alan toiminnassaan huomioon muun muassa se, etteivät
kaikki kehitysmaat kiinnitä asianmukaista huomiota kansallisen ympäristönsä
suojeluun. Tämän vuoksi komission on ollut vaikeaa taata aiheen riittävä käsittely
ohjelmasuunnittelua koskevassa keskustelussa. Komissio pyrkii lujittamaan
ympäristökeskustelua kehitysmaiden kanssa muun muassa edistämällä konkreettisia
tilaisuuksia. Tästä ei ole kuitenkaan tähän mennessä valitettavasti saavutettu
47SEC (2001)609, 10. 04.2001.
44kannustavia tuloksia. Lisäksi komissio on pyrkinyt ensisijaisesti edistämään korkean
tasonpoliittisiasitoumuksiatämänalantoimienedistämiseksikumppanuusmaissa.
Komissio osallistui merkittävällä tavalla monenvälisiin ympäristösopimuksiin
vuonna 2001. Se hyväksyi neljä biologista monimuotoisuutta koskevaa
toimintasuunnitelmaa, muun muassa biologisen monimuotoisuuden alan kehitystä ja
taloudellista yhteistyötä koskevan toimintasuunnitelman48. Lisäksi komissio oli
avainasemassa aavikoitumisen estämiseksi tehtyä Yhdistyneiden Kansakuntien
yleissopimusta49(josta muodostui avainasiakirja kestävää kehitystä koskevan
huippukokouksen valmistelujen kannalta) ja Bonnin ja Marrakeshin sopimuksia
(Kioton pöytäkirja) koskevien neuvottelujen onnistumisen takaamisessa. Nämä
sopimukset sisälsivät kehitysmaiden kannalta keskeisiä kohtia (puhtaan kehityksen
mekanismi ja teknologiansiirto).
2.6.4. Konfliktien ehkäiseminen
Konfliktien ehkäiseminen oli EU:n politiikassa keskeisellä sijalla vuonna 2001.
Yhteisön tämän alan valmiuksien kehittämiseksi on käyty hyödyllistä keskustelua
sekä ehdotettu ja toteutettu konkreettisia toimenpiteitä. Komissio antoi konfliktien
ehkäisemistä koskevan tiedonannon huhtikuussa 200150. Tiedonannossa esitetään
tämän alan uusi strategia ja annetaan tärkeitä toimintasuosituksia. Konkreettiset
tulokset ovat jo nähtävissä.
Konfliktien ehkäisemisen sisällyttämiseksi EU:n politiikkoihin ja välineisiin
maakohtaisia strategia-asiakirjoja on tarkasteltu konfliktien ehkäisemisen
näkökulmasta. Riskitekijät on siten kartoitettu järjestelmällisesti laadittaessa
maakohtaisia strategia-asiakirjoja. Tässä yhteydessä komission maantieteelliset
yksiköt käyttivät konfliktien ehkäisemisverkoston kanssa vuonna 2001 kehitettyjä
konflikti-indikaattoreita. Näillä indikaattoreilla tarkastellaan muun muassa poliittisen
ja taloudellisen vallan välistä tasapainoa, turvallisuuspoliisin suorittamaa valvontaa,
hallituksen etnistä koostumusta (etnisesti jakautuneissa maissa) ja luonnonvarojen
tilan mahdollista heikkenemistä.
Tämän konfliktianalyysin ansiosta maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa on voitu
kiinnittää aiempaa enemmän huomiota sellaisiin konflikteja aiheuttaviin
taustatekijöihin, joihin ulkopuolisella tuella tai muilla EU:n välineillä on syytä pyrkiä
vaikuttamaan. Ohjelmasuunnittelussa komissio pyrkii korostamaan aiempaa
enemmän oikeusvaltioperiaatteen lujittamista, demokraattisten instituutioiden
tukemista, kansalaisyhteiskunnan kehittämistä ja turvallisuusalan uudistamista. Tämä
lähestymistapa on ratkaiseva sekä konfliktien ratkaisemisen että konfliktitilanteiden
uudelleenkärjistymisen ehkäisemisen kannalta. Se on myös sopusoinnussa
instituutioiden kehittämistä koskevan komission uuden lähestymistavan kanssa,
koska se kuuluu EY:nkehitysyhteistyöpolitiikanensisijaisiinaloihin.
Konfliktien jälkeisissä tilanteissa rauhanedistämisaloitteet ovat ratkaisevan tärkeitä
kestävän rauhan takaamiseksi. Komissio on alkanut mahdollisuuksien mukaan
tehostaa osallistumistaan kunnostustoimiin samoin kuin perinteisiin sotilaiden
kotiuttamista, aseistariisuntaa ja takaisin normaalielämään integroimista koskeviin
48KOM(2001 162, 27.03.2001
49Ks. http://www.unccd.org
50KOM(2001) 211, 11. 04.2001.
45ohjelmiin. Hyvä esimerkki tästä on tuki, jota Euroopan komissio myönsi vuonna
2001 sotilaiden kotiuttamista, aseistariisuntaa ja takaisin normaalielämään
integroimistakoskevalle monenvälisellerahastolleSierraLeonessa.
Komissio osallistuu aktiivisesti moniin kansainvälisiin aloitteisiin jännitteisiin tai
kriisitilanteisiin mahdollisesti johtavien monialaisten ongelmatilanteiden
ratkaisemiseksi. Esimerkiksi vuonna 2001 komissio tehosti osallistumistaan
Kimberleyn prosessiin, jolla pyritään luomaan raakatimanttien tuontia ja vientiä
koskeva kansainvälinen valvontajärjestelmä. Prosessin osallistujien päästyä
poliittiseen yksimielisyyteen Gaboronessa marraskuussa 2001 komissio aloittaa
parhaillaan toimia, joiden avulla yhteisö voi toteuttaa valvontajärjestelmän
kokonaisuudessaanvuonna 2002.
Konkreettisia suosituksia on annettu konfliktien ehkäisemistä koskevassa
tiedonannossa EU:n valmiuksien lisäämiseksi tilanteissa, jotka edellyttävät nopeaa
reagointia syntymässä oleviin konflikteihin, erityisesti varhaisvaroitusmekanismien
ja YUTP:n välineiden, kuten poliittisen vuoropuhelun tai EU:n erityisedustajien
käytön parantamiseksi. Yhteisön tasolla komissio uudistaa välineitään yhteisön
nopean reaktion takaamiseksi kriisitilanteissa tai kriisejä edeltävissä tilanteissa.
Tärkeän edistysaskelen muodostaa tänä vuonna käyttöön otettu nopean toiminnan
mekanismi51, jonka ansiosta nopeat rauhanedistämis-, jälleenrakennus- ja
kehitysaloitteet ovat mahdollisia. Jo täysimittaisesti käyttöön otettua nopean
toiminnan mekanismia käytetään erityisesti entisessä Jugoslavian tasavallassa
Makedoniassa, Afganistanissa ja Kongossa toimenpidekokonaisuuksien nopean
käyttöönoton takaamiseksi sellaisissa kriisitilanteissa, joissa niiden käyttöönotto olisi
aikaisemmin edellyttänyt hankalia menettelyjä.
Konfliktien ehkäiseminen on liian laaja tehtävä yhdelle organisaatiolle.
Kansainvälinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää. Ainoastaan koordinoimalla
toiminta tehokkaasti kansainvälisten yhteistyökumppanien kanssa konfliktien
ehkäisemisessä voidaan todella edistyä. Kofi Annanin vierailtua Brysselissä
toukokuussa 2001 ja yleisten asioiden neuvoston hyväksyttyä uudet puitteet YK:n
kanssa toteutettavalle konfliktineston ja kriisinhallinnan yhteistyölle52EY:n ja YK:n
väliset suhteet paranivat merkittävästi. Tästä on esimerkkinä kesäkuussa 2001
Afrikan suurten järvien alueelle tehty yhteinen arviointikäynti aseistariisuntaa,
sotilaiden kotiuttamista ja takaisin normaalielämään integroimista koskevien
mahdollisten toimien valmistelemiseksi. Samankaltaisten puitteiden luomista
tarkastellaan muiden konfliktien ehkäisemisen alalla aktiivisesti toimivien
organisaatioiden, kuten Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön kanssa
toteutettavaa yhteistyötäsilmälläpitäen.
51Neuvoston asetus (EY) 381/2001, 26. helmikuuta2001.
52Yleisten asiainneuvoston päätelmät, 11.6.2001.
463. T ÄYTÄNTÖÖNPANO :MONIALAISET VÄLINEET
Euroopan yhteisö on kehittänyt erilaisia välineitä täydentämään nykyisiin maantieteellisiin
ohjelmiin sisältyviä toimenpiteitä. Näiden monialaisten toimien täytäntöönpanoa varten
hyväksyttiin erityiset budjettikohdat ja oikeusperustat. Tässä luvussa tehdään yhteenveto
vuonna 2001 seuraavilla aloilla toteutetuistatoimista:
•ihmisoikeudet ja demokratia
•elintarviketurva
•terveydenhuolto, erityisestiköyhyyteen liittyvät sairaudet ja lisääntymisterveys
•huumausaineet
•hätäapu, kunnostustoimet ja kehitysyhteistyö
•ympäristö
•kumppanuudet kansalaisjärjestöjenkanssa.
3.1. Eurooppalainen ihmisoikeus- ja demokratia-aloite
Talousarvion luvusta B7-70 ”Eurooppalainen ihmisoikeus- ja demokratia-aloite”
(EIDHR) tuetaan ihmisoikeuksiin, demokratisoitumiseen ja konfliktien
ehkäisemiseen liittyviä toimia. Kyseiset toimet on toteutettava pääasiallisesti
yhteistyössä kansalaisjärjestöjen ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Neuvoston
asetukset (EY) N:o 975/199953ja (EY) N:o 976/199954muodostavat näiden toimien
oikeusperustan.
Eurooppalainen ihmisoikeus- ja demokratia-aloite täydentää hallitusten kanssa
toteutettavia yhteisönohjelmia (EKR, TACIS, ALA, MEDA, CARDS, PHARE jne.).
Lisäksi aloite on eräänlainen ”ihmisoikeuksien riskirahasto”, joka mahdollistaa
aloitteidenkäynnistämisenkoemielessä. Sitävoidaanmyöskäyttää ilmankohdemaan
hallituksensuostumustataikun yhteisönpääasialliset ohjelmat eivät muista syistä ole
käytettävissä esimerkiksi siitä syystä, että ne on keskeytetty toistaiseksi. Joillakin
alueilla aloite tarjoaa ainoan oikeusperustan tietyille toimille, muun muassa
poliittisten ja kansalaisoikeuksien edistämiselle, vaalitarkkailulle ja konfliktien
ratkaisualoitteille.
Komissio on määritellyt Eurooppalaista ihmisoikeus- ja demokratia-aloitetta
koskevat ensisijaiset tavoitteet vuodeksi 200155. Tavoitteet on keskitetty alueen
53Neuvoston asetus (EY) N:o 975/1999, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1999, demokratian ja
oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisenyleistavoitetta edistävien kehitysyhteistyötoimien täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista.
54Neuvoston asetus (EY) N:o 976/1999, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1999, demokratian jaoikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisenyleistavoitetta kolmansissa maissa yhteisön yhteistyöpolitiikan puitteissa edistävien yhteisön toimien,jotka ovat muita kuin kehitysyhteistyötoimia, täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista.
55Ensisijaiset tavoitteet ja suuntaviivat vuoden 2001 eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen
(EIDHR) täytäntöönpanoavarten, Bryssel 06. 06.2001 −SEC(2001)891
47mukaan eri aihepiireihin. Aloitteen täytäntöönpano liittyy myös komission 8.
toukokuuta 2001 antamaan tiedonantoon Euroopan unionin tehtävästä
ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa maissa56.
Tiedonannon tarkoituksena on erityisesti kehittää entistä strategisempi
lähestymistapa aloitteeseen.
Vuonna 2001 oli käytettävissä noin 110 miljoonaa euroa ihmisoikeuksiin,
demokratisoitumiseen ja konfliktienehkäisemiseen liittyvientoimientukemiseksi.
Kuten edellisvuosina, EU:n strategioiden täytäntöönpanossa käytettiin kolmenlaisia
hankkeita:
Ehdotuspyynnön kautta määriteltävät hankkeet : kahden yleisen pyynnön
perusteella 93 hankkeelle myönnettiin rahoitus sen jälkeen, kun neuvoston asetusten
(EY) N:o 975/1999 ja 976/1999 nojalla perustettua ihmisoikeuskomitealle oli
tiedotettu tai sitä oli kuultu. Valituille hankkeille myönnetty kokonaissumma oli 59
miljoonaa euroa.
Kohdistettuja hankkeita käytetään järjestelmällisesti sellaisissa hankkeissa, jotka
toteutetaan kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa, myös Yhdistyneiden
Kansakuntien erityiselinten ja järjestöjen sekä ihmisoikeustoimikunnan, Euroopan
neuvoston ja Etyj:in ihmisoikeuksien ja demokraattisten instituutioiden toimiston
(ODIHR:n) kanssa. Hankkeet määrittelee Euroopan komissio, ja ne liittyvät
erityistavoitteisiin, joita ei voida toteuttaa ehdotuspyynnöllä. Näille hankkeille on
varattu36 miljoonaa euroa.
Mikrohankkeilla voidaan rahoittaa demokratisoitumistoimia, joiden talousarvio on
3 000−50 000 euroa. Mikrohankkeiden tarkoituksena on vahvistaa paikallisten
kansalaisyhteiskuntien aloitteille annettavaa tukea. Niiden hallinnosta vastaavat
suoraankomission lähetystöt, ja ne valitaanpaikallistenehdotuspyyntöjenkautta.
Vuonna 2001 hyväksyttiin mikrohankkeita, jotka toteutetaan Kaakkois-Euroopan
maissa (Albaniassa, Bosniassa ja Hertsegovinassa, Kroatiassa, Jugoslavian
liittotasavallassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa), uusissa
itsenäisissä valtioissa (Armeniassa, Valko-Venäjällä, Georgiassa, Kazakstanissa,
Kirgisiassa, Moldovassa, Venäjällä, Tadžikistanissa ja Ukrainassa), Latinalaisesta
Amerikassa (Kolumbiassa ja Meksikossa), Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa
(Kambodžassa, Indonesiassa, Nepalissa ja Pakistanissa), Länsi-Afrikassa (Nigeriassa
ja Norsunluurannikolla), Keski-Afrikassa (Kongon demokraattisessa tasavallassa),
Sudanissa, Lähi-idässä (Israelissa, Länsirannalla ja Gazan alueella), Haitissa,
Turkissa ja Zimbabwessa. Mikrohankkeisiin myönnetty kokonaissumma oli 12
miljoonaaeuroa.
3.1.1. Ensisijaiset alat
Komission vuodeksi 2001 antaman ohjelmasuunnitteluasiakirjan perusteella57
osoitettiin 6 miljoonaa euroa ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien edistämiseen ja
puolustamiseen (kansalaisoikeuksien, poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja
http://europa.eu.Int/comm/external_relations/human_rights/doc/sec01_891.pdf
56KOM(2001) 252lopullinen.
57http://europa.eu.int/comm/external_relations/human_rights/doc/sec01_891.pdf
48sivistyksellisten oikeuksien suojeleminen; vähemmistöt, etniset ryhmät ja
alkuperäiskansat; järjestöt, myös kansalaisjärjestöt, jotka toimivat ihmisoikeuksien
suojelemiseksi, edistämiseksi ja puolustamiseksi; kidutuksen uhrien
kuntoutuskeskukset; ihmisoikeuksiin liittyvä koulutus, kasvatus ja valistus; yhtäläiset
mahdollisuudet sekä rasismin ja muukalaisvihan vastainen taistelu; mielipiteen-,
sanan- ja omantunnonvapaus).
Demokratisoitumisen tukemiseen ja oikeusvaltion vahvistamiseen (oikeuslaitoksen
riippumattomuus, toimivallan eriyttäminen, moniarvoisuus, julkisen hallinnon
parantaminen jne.) osoitettiin35 miljoonaa euroa.
Konfliktien ehkäisemiseen ja yhteiskuntarauhan palauttamiseen osoitettiin 17
miljoonaa euroa. Näitä hankkeita toteutetaan Latinalaisessa Amerikassa
(Kolumbiassa jossa EU on tukenut jatkuvasti aloitteita maan konfliktin
ratkaisemiseksi rauhanomaisesti, ja Guatemalassa), Kaukasian alueella, entisen
Jugoslavian alueella, Sloveniassa ja Albaniassa, Afrikassa (Soudanissa, Keniassa,
Kongon demokraattisessa tasavallassa, Ruandassa ja Somaliassa), Israelissa ja
Palestiinassa, Afganistanissa ja Pakistanissa. Nämä hankkeet auttavat panemaan
toimeen 11. huhtikuuta 2001 annettua komission tiedonantoa konfliktien
ehkäisemisestä58.
Kansainvälisten rikostuomioistuinten tukemiseen ja pysyvän kansainvälisen
rikostuomioistuimen perustamiseen myönnettiin 3 miljoonaa euroa. Aloitteen nojalla
toteutetut toimet liittyvät kansainvälisestä rikostuomioistuimesta kesäkuussa 2001
annetun unionin yhteisen kannan59täytäntöönpanoon. Komissio on tukenut
tuomioistuimen perustamista muun muassa kansalaisjärjestöjen alueellisten
verkostojen välityksellä ja antamalla asiantuntija-apua lainsäädännön
täytäntöönpanoon ja tekniseen yhteistyöhön. Entistä Jugoslaviaa ja Ruandaa
käsittelevien tuomioistuinten osalta komissio on avustanut menoissa, jotka liittyvät
todisteiden keräämiseen (selvitysmatkat, tutkimukset, todistajien matkat, ruumiiden
kaivaminen haudoista jne.).
Kidutuksen uhrien kuntoutuskeskusten tukemiseen kolmansissa maissa osoitettiin
5,95 miljoonaa euroa, ja EU:n alueella oleville kidutuksen uhreille ja heidän
perheilleen tarkoitettujen kuntoutuskeskusten tukemiseen myönnettiin 6 miljoonaa
euroa. Nämä aloitteet liittyvät yleisten asioiden neuvoston huhtikuussa 2001
hyväksymiin suuntaviivoihin, joita sovelletaan kolmansia maita koskevassa EU:n
politiikassa kidutuksen ja muiden rangaistusten tai julman, epäinhimillisen tai
ihmisarvoaalentavankohtelunsuhteen.
Jotta varmistettaisiin miesten ja naisten tasa-arvokysymyksen sisällyttäminen
EIDHR:ntäytäntöönpanoon, kaikki valitut hankkeet on eritelty järjestelmällisestisen
mukaan, miten ne vaikuttavat tähän kysymykseen.
58KOM(2001) 211lopullinen.
59EYVLL155, 12.6.2001, s. 19.
49EIDHR:n painopistealat vuonna2001
Ala Määrä
(miljoonaa euroa)
Ihmisoikeuksiinliittyvä koulutus,kasvatusjavalistus 2,600
Rasismin jamuukalaisvihan torjunta sekä vähemmistöjen ja
alkuperäiskansojen suojeleminen6,000
Mielipiteen-, sanan- jaomantunnonvapaus sekäoikeus käyttääomaa kieltä 0,420
Lasten oikeuksien vahvistaminen601,100
Kuolemanrangaistuksen poistaminen 0,880
Moniarvoisuuden edistäminen politiikassaja kansalaisyhteiskunnassa 4,400
Hyvän hallintotavan edistäminen julkisessahallinnossaerityisesti tukemalla
hallinnon avoimuutta sekäkorruption ehkäisemistäjatorjuntaa1,770
Sen edistäminen,että väestöosallistuupäätöksentekoprosessiin jaettä
erityisestinaiset jamiehetosallistuvatyhtäläisestikansalaisyhteiskuntaan,talouselämään ja poliittiseen elämään4,340
Ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja demokratian edistäminenkonfliktien
ehkäisemiseksi sekä yhteiskuntarauhan palauttamiseksi17,000
Demokratiakehityksen ja vaalitarkkailun tukeminen 9,960
Kidutuksen ehkäiseminen jauhrien kuntouttaminen615,950
Ihmisoikeuksiin liittyvän koulutuksen, kasvatuksen ja valistuksen alalla EIDHR:sta
myönnettiin 2,6 miljoonaa euroa ihmisoikeuksia ja demokratisoitumista koskevia
korkeakouluohjelmia varten. Näin ollen Kaakkois-Eurooppaan, Etelä-Afrikkaan ja
Maltaan perustettiin kolme uutta alueellista ihmisoikeuksiin liittyvää tutkintoa. Ne
antavat kyseisten alueiden opiskelijoille mahdollis uuden erikoistua ihmisoikeuksiin.
Tutkinnot noudattavat samaa mallia kuin vuonna 1997 perustettu ihmisoikeuksien ja
demokratisoitumisenalaneurooppalainentutkinto.
Demokratiakehitykseen ja vaalitarkkailuun liittyvissä kysymyksissä komission
toimintaan vaikuttaa sen huhtikuussa 2000 antama tiedonanto EU:n vaaliavusta ja
vaalitarkkailutoiminnasta62ja neuvoston 31. toukokuuta 2001 antamat päätelmät63.
Kaikissa näissä asiakirjoissa korostetaan sitä, että vaalitarkkailijoiden olisi oltava
paikalla vaalipäivänä, sitäennenjasenjälkeen.
60Lisäksi budjettikohdasta B7-626 ”kolmansiin maihin suuntautuvan seksiturismin vastaiset toimet”
myönnettiinmiljoonaeuroa kansainvälisellekampanjallelapsiseksiturismin torjumiseksi.
61Seitsemälle Euroopan unionissa sijaitsevalle keskukselle myönnettiin tukea yhteensä 6 000 000 euroabudjettikohdasta B5-813 (siitä annettavilla määrärahoilla on tarkoitus kattaa tuki, joka suunnataankidutuksen uhreille ja heidän perheilleen tarkoitettujen kuntoutuskeskusten perustamiseen jaylläpitämiseen sekämuillejärjestöille,jotka antavat käytännön apuaihmisoikeusrikkomusten uhreille).
62http://europa.eu.int/comm/external_relations/human_rights/eu_election_ass_observ/index.htm
KOM(2000) 191lopullinen, 11.04.2000.
632352. kehitysyhteistyöasioiden neuvoston istunto, Bryssel 31. toukokuuta2001.
50Vuonna 2001 EIDHR:sta rahoitettiin EU:n vaalitarkkailijoiden läsnäolo
Bangladeshissa, Kambodžassa, Nicaraguassa, Itä-Timorissa, Sambiassa ja Sri
Lankassa kyseisten maiden hallitusten pyynnöstä. Pakistanissa, missä pidetään vaalit
vuonna 2002, on käynnissä hanke, jonka tarkoituksena on palauttaa kansalaisten
luottamus instituutioihin ja vaalijärjestelmään, jotta poliittinen tietoisuus ja
osallistuminen vaaleihin kasvaisi. Lisäksi myönnettiin yli 1,6 miljoonaa euroa tukea
Eurooppalaiselle vaalien ja demokratian tukiverkolle (European Network for
Electoral and Democracy Support), jotta vahvistettaisiin Euroopan unionin
vaalitarkkailuhankkeen (European Union Electoral Observation Project, EUEOP)
ansiosta muodostunuttaeurooppalaista verkkoa.
EIDHR:n talousarvion täytäntöönpano 2001
Prosenttiosuus EIDHR-aloitteelle myönnetystä kokonaismäärästä
(alueittain)
AlueMäärä
(milj.euroa)Prosenttiosuus
kokonaismäärästä
Keski- ja Itä-Euroopan maat sekäuudet itsenäiset
valtiot18,454 16,51
AKT-maat 19,049 17,05
Latinalainen Amerikka 9,100 8,14
MEDA 9,516 8,52
Aasia 11,101 9,93
Kokomaailma (kidutusmukaan luettuna) 23,530 21,06
EU 6,000 5,37
Mikrohankkeet 12,000 10,74
Tekninen apu 3,000 2,68
YHTEENSÄ 111,750 100
51EUROOPPALAINEN IHMISOIKEUS- JADEMOKRATIA-ALOITE
MAKSUSITOUMUKSET2001
Hankkeisiin varatut summat (alueittain)
Alue Summa euroina % kok.summasta
Kaakkois-Eurooppa: Balkan 11155302 12,32
Itä-Eurooppaja Keski-Aasia 8409661 9,29
AKT 19242726 21,26LatinalainenAmerikka 15408732 17,02
Välimeren etel. maat, Lähi- ja Keski-itä 10762574 11,89
Aasia 12862460 14,21
Maailmanlaajuinen 12681214 14,01YHTEENSÄ 90522669 100
14,21%
11,89%
17,02%21,26%9,29%12,32%14,01%Kaakkois-Eurooppa:
Balkan
Itä-Eurooppa ja Keski-
Aasia
AKT
Latinalainen Amerikka
Välimeren eteläpuolisetmaat, Lähi- ja Keski-itä
Aasia
Maailmanlaajuinen
3.2. Elintarviketurva
3.2.1. Saavutukset vuonna 2001
Vuonna 2001 elintarvikeapua ja elintarviketurvaa varten varatut määrärahat olivat
454 miljoonaa euroa. Tämän yhteisön ohjelman tavoitteena oli sisällyttää paremmin
elintarviketurva ja köyhyyden vähentäminen maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa ja
köyhyyden vähentämistä koskevissa asiakirjoissa mainittuun edunsaajamaiden
yleiseen kehitysstrategiaan. Ohjelman seurauksena kansalliset kumppanit eli
hallitukset ja kansalaisyhteiskunta ovat myös lisänneet ohjelmien ja toimien
rahoitusta.
3.2.2. Jaottelu rahoitusmuodon mukaan
Suora apu oli ensisijaista myös vuonna 2001. Komissio antaa
elintarviketurvastrategialle yhä suuremman merkityksen. Vuodeksi 2001 oli
komission elintarvikeohjelmasta varattu 201,8 miljoonaa euroa hallituksille
annettavaan suoraan apuun rahoitusapuna ja tukitoimenpiteinä. Tästä summasta 74
miljoonaa euroaolitalousarviotukea.
52Yhteensä 25,2 miljoonaa euroa varattiin paikan päällä annettavaan tekniseen apuun,
seuranta- ja valvontatoimiin, Euroopan elintarviketurvaverkoston RESAL:n (Réseau
Européen de Sécurité Alimentaire) rahoitukseen, elintarvikeavun valvontaan ja
elintarvikkeidenostohintojentarkistamiseen.
Kaikki tarvittavat seikat on toteutettu niiden ehdotusten noudattamiseksi, jotka
tehtiin elintarviketurvapolitiikassa kolmen vuoden aikana toteutettujen toimien
kokonaisarvioinnin yhteydessä. Ensisijaiset tavoitteet perustuvat
analyysivalmiuksien optimointiin RESAL:n tuella. Luontoissuorituksina annettava
elintarvikeapu on varattu kriisitilanteessa olevien maiden suojattomalle väestölle ja
vakaviin elintarvikekriiseihin. Se muodostaaturvaverkon, joka täydentää hätäapua.
Kansalaisjärjestöille myönnetyt määrärahat koostuivat elintarviketurvan
tukitoimenpiteistä (rahoitusapu), joista tehtiin suorat sopimukset komission ja
kansalaisjärjestöjen välillä 60 miljoonan euron summasta. EuronAidille myönnetyt
määrärahat elintarvikeapuna, työkaluina ja siemeninä olivat yhteensä 76 miljoonaa
euroa. Johdonmukaisuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi kansalaisjärjestöjen
hankkeet onsisällytettykohdemaidenkansalliseenelintarviketurvastrategiaan.
Ohjelmat onsuunniteltu ECHO:nkanssa yhteisissä kohdemaissa.
3.2.3. Kohdemaat
Kohdemaat on lueteltu asetuksessa (EY) N:o 1292/96 vahvistetussa tukikelpoisten
maiden luettelossa, ja ne jaetaan kahteen ryhmään: rakenteellista apua saaviin maihin
ja maihin, jotka ovat kriisitilanteessa tai kriisin jälkeisessä tilanteessa. Edelliset maat
kuuluvat vähiten kehittyneisiin maihin, joissa on alhainen tulotaso ja jotka kärsivät
elintarvikepulasta sekä joissa elintarviketurvan puute on merkittävä. Niiden
hallitukset ovat halukkaita kehittämään yhdenmukaista elintarviketurvapolitiikkaa
pitkällä tähtäimellä. Jälkimmäiset ovat kriisitilanteessa tai kriisin jälkeisessä
tilanteessa olevia maita (hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön
niveltäminen toisiinsa), ja niitä koskevat toimet ovat luonteeltaan vaihtelevampia.
Toimet koostuvat elintarvikeavusta, johon liittyy taloudellista ja teknistä lisätukea,
jonka tarkoituksena on torjua nälänhätää tai edistää talous- ja yhteiskuntarakenteen
kunnostamista poliittistenselkkaustentaietnistenristiriitojen jälkeen.
Vuonna 2001 ensimmäiseen ryhmään kuului 21 maata, jotka olivat Albania, Burkina
Faso, Kap Verde, Mauritania, Niger, Etiopia, Eritrea, Madagaskar, Mosambik,
Malawi, Jemen, Bangladesh, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kirgisia, Moldova,
Nicaragua, Honduras, Peru ja Bolivia. Toiseen ryhmään kuului18 maata, jotkaolivat
Afganistan, Kambodža, Intia, Pakistan, Laos, Liberia, Sierra Leone, Pohjois-Korea,
Somalia, Sudan, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Angola, Ecuador,
palestiinalaishallinto, Tadžikistan, Montenegro ja Haiti.
Keskittämällä toimet rajalliseen määrään maita pyrittiin mahdollistamaan se, että
yhteisön rahoituksella saavutetaan kussakin maassa kriittinen massa ja tehostetaan
tätenyhteisönavunvaikutustaelintarviketurvanparantamiseen.
3.2.4. Suhteet muihin rahoittajiin
Yhteisönelintarviketurvaohjelma perustuu neljään laajaantoimintaperiaatteeseen:
53– sovittaa yhteen ohjelmasta myönnettävä rahoitus muiden rahoittajien,
ensimmäisinä jäsenvaltioiden, toimienkanssa
– osallistua apua koskevan yhdenmukaisen kehyksen luomiseen
edunsaajamaassa
– jatkaa pohdintaa ja analyysia ohjelmantäytäntöönpanontukemiseksi
– keskittäätoimet muutamiinedunsaajamaihin.
3.2.5. Koordinointi jäsenvaltioiden kanssa
Kaikilla elintarviketurvaohjelman täytäntöönpanon osa-alueilla pyritään yhteisön
toimien ja jäsenvaltioiden toimien johdonmukaisuuteen ja koordinointiin.
Johdonmukaisuus taataan ohjelmien määrittelyvaiheessa, sillä jäsenvaltiot päättävät
yhteisön toimielimissä ohjelman strategisista suuntaviivoista ja rahoituksesta.
Johdonmukaisuutta vahvistavat myös elintarvikeapua koskevat menettelysäännöt
jäsenvaltioiden ja Euroopankomission välillä.
Kohdemaissa koordinointi tapahtuu tapauskohtaisesti riippuen rahoittajien
osallisuudesta ja toteutettavien ohjelmien luonteesta. Esimerkiksi Mosambikissa
komissio toimii tiiviissä yhteistyössä useiden jäsenvaltioiden kanssa Proagri-
ohjelmassa, joka on alakohtainen ohjelma maatalousministeriön valmiuksien
vahvistamiseksi.
3.2.6. Transatlanttinen vuoropuhelu
Vuonna 1995 Euroopan komissio ja Yhdysvaltain kansainvälinen
kehitysyhteistyövirasto USAID (US Agency for International Development)
käynnistivät transatlanttisessa aloitteessa uuden vaiheen, jonka tavoitteena on
vahvistaa niiden välistä koordinointia eri aloilla. Elintarviketurvan alalla
vuoropuhelu ilmenee käytännössä seitsemässä kokeilumaassa, jotka ovat
Bangladesh, Bolivia, Etiopia, Haiti, Kirgisia, Malawi ja Mosambik. Elintarvikeavun
arvioimiseksi laadittiin yhteistyössä analyysiväline. Siihen sisältyvät myönnetyt
varat, tarpeiden arviointia ja kohdistamisstrategian laatimista koskeva yhteistoiminta,
elintarviketurvan pitkäaikaisten tavoitteiden huomioon ottaminen ja arviointi
(yleisyys, arviointiperusteet, kohdatut ongelmat ja yhteinenarviointi).
Haitissa analyysivälinettä käytettiin sekä yhteisön että Yhdysvaltojen
elintarvikeapuohjelmien arvioinnissa. Kirgisiassa EuropeAidin ja USAIDin
toiminnan koordinointi johti molempien rahoittajien toimien yhdenmukaistamiseen
ja siihen, että Yhdysvaltojen antaman avun aiheuttamat vääristymät paikallisiin
markkinoihin vähenivät. Bangladeshissa toiminnan koordinoinnin ansiosta laadittiin
yhteinen arvio sellaisten ohjelmien vaikutuksista, joiden tarkoituksena on
tulonlähteiden luominen suojattomille väestöryhmille.
2001- AVUSTUKSET TÄYTÄNTÖÖNPANOKUMPPANIAKOHDEN
Kumppanit Milj. euroa Epäsuora Milj. euroa
Suora 180,24 WFP 98,00
Epäsuora 250,94 Euronaid (kansalaisjärj.) 76,00
Muut 22,81 Valtiosta riippum.järj. 60,00
Yhteensä 453,99 UNRWA 15,00
FAO 1,94
Yhteensä 250,94EPÄSUORA APU
54VALTIOLUETTELO
Valtio Määrä
Angola 28.425.191
Etiopia 25.386.971
Georgia 25.000.000
Korean kansantasavalta 24.569.523
Bangladesh 24.500.000
Afganistan 20.548.177
Malawi 18.000.000
Eritrea 17.342.773
Mosambik 14.800.000
Sudan 13.653.576
Sierra Leone 13.389.602
Jemen 12.000.000
BurkinaFaso 11.532.345
Armenia 10.000.000
Kirgisia 10.000.000
Somalia 9.451.499
Honduras 6.696.996
Ecuador 6.000.000
Kambodža 5.707.110
Tadži kis tan 5.662.583
Peru 5.000.000
Mali 4.740.391
Gaza 3.792.572
Kongon dem. tasavalta 3.445.775
Jordania 3.119.151
Libanon 2.894.354
Nigeria 2.612.492
Länsiranta 2.609.162
Syyria 2.584.760
ElSalvador 2.210.685
Bolivia 2.145.901
Haiti 2.000.000
Sambia 1.602.071
Liberia 1.258.665
Laos 1.060.764
Intia 999.724Nicaragua 891.312
Guatemala 447.350
2001-AVUSTUSTENMAANTIETEELLINENJAKAUTUM
Maantieteellinen alue Milj.e u r o a AKT Milj.e ur oa
AKT 167,64 Itä-Afrikka 65,83
Aasia 77,39 Etelä-Afrikka 62,83
Latinalainen Amerikka 23,39 Keski-Afrikka 6,06
Uudet itsenäiset valtiot 50,66 Länsi-Afrikka 30,92
Eurooppa 0 ,00 Intian valtameri 0 ,00
Välimeri &Lähi-itä 27 ,00 Karibian meri 2 ,00
Muut 22,81 Yhteensä 167,64
Jakamatta 85,10Yhteensä 453,99AKT
55JAKAUTUMINENTÄYTÄNTÖÖNPANOKUMPPANIA KOHDEN, OHJELMAT 1993- 2001
Avun tyyppi (Milj. euroa) 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001
Suoraapu 137,41 183,18 202,16 272,15 287,28 271,91 258,55 196,06 180,24
Valtiosta riippum.järj. 160,13 154,51 214,38 106,51 87,21 113,59 85,00 108,05 136,00
WFP 158,47 144,16 137,54 111,45 123,87 141,47 104,14 90,00 98,00
UNHCR 1 5 , 6 6 1 0 , 5 5 1 2 , 7 4 ------
ICRC 20,96 20,27 23,04 - 10,57 9,21 - - -
Muut organisaatiot 38,14 21,23 13,63 13,40 11,91 12,29 25,50 15,60 16,94
Muut (tekn.apu, hint.sit.) 43,23 55,20 42,81 56,65 15,60 29,88 31,79 48,70 22,81
YHTEENSÄ 574,00 589,10 646,30 560,16 536,44 578,35 504,97 458,41 453,99Suora apu
0100200300400
1993
1994
19951996
19971998
19992000
2001
AVUSTUSTEN MAANTIETEELLINEN JAKAUTUMINEN. OHJELMAT1993-2001
Maantieteellinenalue(Milj. euroa) 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001
Eurooppa - --- 10,76 0,22 26,90 11,00 -
AKT 329,97 365,34 371,61 248,22 248,02 239,09 226,97 236,83 167,64
Välimeri & Lähi-itä 74,21 51,80 43,33 34,67 22,91 30,11 20,55 24,80 27,00
Aasia 61,99 64,17 121,01 82,18 102,01 154,95 80,73 61,34 77,39
Uudetitsenäiset valtiot - -- 69,00 62,69 51,10 49,87 41,43 50,66
Latinalainen Amerikka 55,63 49,91 67,54 69,44 61,57 72,98 55,56 34,31 23,39
Varattu mutta ei jaettu 8,97 2,68 ---- 12,61 - 85,10
Muut (tekn.tuki, hintojensop. jne) 43,23 55,20 42,81 56,65 15,60 31,04 31,79 48,70 22,81
YHTEENSÄ 574,00 589,10 646,30 560,16 523,56 579,49 504,97 458,41 453,99AKT-valtiot
0100200300400
19931994
19951996199719981999
20002001
3.3. Terveydenhuolto: köyhyyteen liittyvät sairaudet ja lisääntymisterveys
3.3.1. Ongelmat ja yhteisön vastaus
Kehitysmaiden väestön terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen, kehitysmaiden
yhdentäminen maailmantalouteen ja köyhyyden torjuminen ovat olennainen osa
yhteisönpolitiikkaa (EY:nperustamissopimuksen179 ja 177 artikla).
Komissio on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa määritellyt vähitellen
yhdenmukaiset tavoitteet ja periaatteet, joiden mukaan valitaan toimia ja otetaan
käyttöön keinoja tärkeimpiin sairauksiin ja lisääntymisterveyteen liittyvien
ongelmien ratkaisemiseksi64.
3.3.2. Tavoitteet
a) Köyhyyteen liittyvät sairaudet
– maksimoida köyhimpiä väestönosia koskevia merkittäviä tartuntatauteja
torjuvientoimien, palvelujen ja tuotteidenvaikutukset
– lisätä keskeisten lääkkeidensaatavuutta
– tehostaa tutkimusta ja kehitystä erityisesti rokotteiden, mikrobisidien ja
innovatiivisten hoitojen osalta.
b) Lisääntymisterveys
– taata naisten, miesten ja nuorten oikeus hyvään lisääntymis- ja
seksuaaliterveyteen
64http://europa.eu.int/comm/development/aids/html/policiesnf_fr.htm
56– asettaa naisten, miesten ja nuorten saataville monenlaisia lisääntymis- ja
seksuaaliterveyden alan hoitoja, palveluja sekä turvallisia ja luotettavia
tuotteita
– vähentää äitiyskuolemia erityisesti niissä maissa ja väestönosissa, joissa
niitä oneniten.
3.3.3. Toimet ja toiminta-alatvuonna 2001
Viime vuosina on kiinnitetty kasvavassa määrin huomiota terveyteen liittyviin
ongelmiin kehitysmaissa ja erityisesti tärkeimpiin niin sanottuihin köyhyyteen
liittyviin sairauksiin.
Neuvosto hyväksyi toukokuussa 2001 komission tiedonannon kyseisiä köyhyyteen
liittyviä sairauksia koskevasta nopeutetustatoiminnasta65.
Vuoden 2000 tammikuussa julkaistun ehdotuspyynnön kautta saatujen ehdotusten
valintaprosessia jatkettiin. Ehdotuspyyntö toimi perustana määrärahojen
käyttöönotolle jo ensimmäisten ehdotusten kohdalla vuonna 2000. Valintaprosessissa
tarkasteltiin112 ehdotusta 295:stä alunperinesitetystä ehdotuksesta.
Vuonna 2001 hyväksyttiin 16 hanketta. Niille myönnettiin 20,7 miljoonaa euroa,
jotka jakautuivat seuraavasti:
Aidsiin liittyviä hankkeita oli 11, ja niille myönnettiin 15,2 miljoonaa euroa. Väestöä
koskevia hankkeita oli viisi, ja niille myönnettiin 5,5 miljoonaa euroa. Monessa
näistä hankkeista (kuudessa hankkeessa) käsitellään HI-viruksen tarttumista äidistä
lapseen. Osa keskittyy aidsin ehkäisemiseen siten, että huolehditaan paremmin
sukupuoliteitse tarttuviin tauteihin sairastuneista (kolme hanketta), tai
koulutusohjelmien avulla (kolme hanketta). Kolme hanketta kohdistuu raskauteen ja
synnytyksiinliittyviinkysymyksiin.
Kyseinen ehdotuspyyntö oli ensimmäinen näihin budjettikohtiin perustuva
ehdotuspyyntö, koska se oli kohdistettu monenlaisille toimijoille,
kansalaisjärjestöille, paikallisille ja kansallisille viranomaisille, tutkimuslaitoksille ja
yhteisön järjestöille sekä julkisille ja yksityisille laitoksille.
Vuonna 2001 aloitettuihin toimiin kuuluvat näin ollen kyseisenä vuonna ja
edellisvuosina käynnistettyjen toimien toteuttaminen ja seuranta. Joulukuussa 2001
seurattiin yli90 hanketta,joilleolimyönnettylähes100 miljoonaaeuroa.
3.3.4. Tulevaisuudennäkymät: komission aktiivinen osallistuminen
Komissio oli vuonna 2001 mukana määrittelemässä suuntaviivoja uudelle neuvoston
asetukselle sairauksien torjumisesta (HIV/aids, tuberkuloosi ja malaria) ja
lisääntymisterveydestä. Tämä seikka ja maailmanlaajuisen rahaston perustaminen
näiden kolmen taudin torjumiseksi sekä komission tiedonanto terveydestä ja
65KOM(2001) 96, 21.02.2001, neuvosto hyväksynyt 14. toukokuuta 2001, 2346. neuvoston yleisten
asioiden istunto.
57köyhyydestä66auttavat määrittelemään, mitkä ovat terveyttä koskevien temaattisten
budjettikohtientehtävä ja asema.
Valittavat ensisijaiset tavoitteet ja tulevaisuudessa toteutettavat toimenpiteet
keskittyvät neljään kohtaan:
– parannetaan tiedotusta, joka koskee budjettikohdista rahoitettavaa apua, jotta
vahvistetaan rahoituksen vaikutuksia väestölle tarjottavien palvelujen laadun
parantamiseen ja tuetaanterveyspolitiikankehittämistä
– tehdäänperusteellinenanalyysirahoitusavuntäytäntöönpanon ympäristöstä
– sovelletaan paikan päältä saatavia tietoja ja lisätään paikallisten toimijoiden
vastuuta
– luodaan toiminnallinen yhteys tiettyjen sairauksien torjumisen ja
lisääntymisterveyden sekä terveydenhuoltojärjestelmän kehittämistä koskevan
tuenvälille.
3.4. Huumausaineiden torjunta
Huumausaineiden käytön ehkäiseminen, hoidot, huumausaineiden käyttäjien
sopeuttaminen uudelleen yhteiskuntaan ja työelämään, epidemiologiset tutkimukset,
rahanpesun vastaiset toimet ja uusien lakien laatiminen ovat joitakin niistä
kysymyksistä, joita laittomaan huumausainekauppaan ja huumausaineiden käyttöön
liittyy. Ne edellyttävät kohdennettuja ratkaisuja, jotka ovat osa Euroopan unionin
maailmanlaajuistastrategiaa.
3.4.1. Toiminta vuonna 2001
Yhteistyö perustuu Euroopan unionin toimintasuunnitelman mukaisesti kolmeen
pääkohtaan:
•tasapainoinenpuuttuminenkysynnän ja tarjonnanvähentämiseen
•jaetun vastuunperiaatetuottajamaiden, läpikulkumaiden ja kuluttajamaidenvälillä
•huumausainevalvonnan sisällyttäminen kehitysyhteistyöhön.
Tarjonnan vähentämisen osalta komissio kohdisti toimet kahteen tärkeimpään
laittoman kaupan reittiin, joiden kautta huumausaineita tuodaan Euroopan unioniin.
Yhteisön toiminnan vaikutusten tehostamiseksi komissio teki jäsenvaltioiden kanssa
sopimuksen tietojenvaihtojärjestelmästä, jotta Euroopan sisäistä koordinointia
vahvistettaisiin.
Komission toimet perustuvat usein jäsenvaltioiden kansallisten hallitusten
asiantuntemukseen. Eurooppalaisen asiantuntemuksen hyödyntäminen edistää
edunsaajamaiden suhteiden kehittymistä, mikä on toivottua laittoman kaupan
kansainvälisyydentakia.
66KOM(2002) 129, 22.03.2002.
58Latinalaisen Amerikan kokaiinireitillä EY on hiljattain alkanut tukea Venezuelan
hallitusta sen aikomuksessa perustaa huumausaineiden seurantakeskus ja on
myöntänyt sille 2 miljoonaa euroa. Kolumbiassa EY haluaa osallistua merkittävällä
tavalla rauhanprosessiin ja rahoittaa sitä vaihtoehtoisista ohjelmista (30 miljoonaa
euroa 105 miljoonan euron kokonaissummasta). Karibian maissa EY on antanut
budjettikohdasta B7-6310 ja Euroopan kehitysrahastosta noin 23 miljoonaa euroa
tukea Barbadosin toimintasuunnitelmalle, johon kuuluvat ohjelmat kattavat kaikki
huumausaineiden torjunnan eri osa-alueet. Kyseinen aloite on seurausta Karibian
maiden, EU:n, Yhdysvaltojen ja Yhdistyneiden Kansakuntien yhteisestä toiminnasta.
Yhteisön toiminnalla pyritään kehittämään rahanpesun ja laittoman
huumausainekaupan vastaisia toimia vahvistamalla merivalvontaa ja perustamalla
koordinointikeskuksia, joissa po liisi, tulli ja armeija kootaan yhteen.
Heroiinireitillä aloitettiin erilaisia laittoman huumausainekaupan vastaisia toimia
Keski-Aasiassa jaKaukasiassa . Kysynnän vähentämistä koskevia ohjelmia ollaan
valmistelemassa. EY valmistelee uutta Iraniin kohdistuvaa hanketta, jonka
tavoitteena on huumausaineiden väärinkäytön ehkäiseminen ja tuomarien
kouluttaminen. Se rahoittaa myös toimia Keski-Aasian maiden, Iranin, Pakistanin
ja Turkin , välisenyhteistyönvahvistamiseksi.
Kysynnän vähentämisen osalta komissio tukee yleistä lähestymistapaa, joka on
huomattavastikattavampikuinvainhuumausaineistavieroittaminen.
Komissio rahoittaa budjettikohdasta B7-6310 ja muista (alueellisista)
budjettikohdista ohjelmia, joilla tuetaan kansalaisjärjestöjen verkkojen kehittämistä
ja pyritään tarjoamaan huumausaineiden käyttäjille monenlaisia palveluja, jotka
ulottuvat perusterveydenhuollosta sosiaaliseen, perhettä koskevaan ja ammatilliseen
kuntoutukseen sen lisäksi, että niiden tavoitteena on huumausaineista vieroittaminen
sekä huumausaineiden ja etenkin suonensisäisten huumausaineiden käyttöön
liittyvienvaarojenvähentäminen.
Tarkoituksenmukaisemman ratkaisun antamiseksi komissio aikoo myös parantaa
tietoisuutta kolmansien maiden huumausainekysymystä koskevasta tilanteesta
rahoittamalla tietojenkeruuhankkeita kyseisissä maissa. Tämä lähestymistapa on
erityisen tärkeä, koska edunsaajamaat voivat sen avulla määritellä tarpeensa
paremmin ja osallistua hankkeisiin tietojen pohjalta.
Lisäksi komissio rahoittaa useita ohjelmia, jotka koskevat rahanpesun vastaisia
toimia, ja osallistuu OECD:n alalla käynnistämiin toimiin.
3.4.2. Tulevaisuudennäkymät
Komissio vahvistaa 8. kesäkuuta 2001 antamassaan tiedonannossa67huumausaineita
koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta, että on tärkeää auttaa Euroopan
unionin ulkopuolisia maita huumausaineiden torjumisessa. Komissio on tässä
yhteydessä sitoutunut keskittämään huumausaineita koskevan ohjelmasuunnittelun
niihin maihin, joiden läpi kulkevat kaksi tärkeintä huumausaineiden kuljetusreittiä
Euroopan unioniin. Komissio jatkaa sellaisten hankkeiden kehittämistä, joilla
67KOM(2001) 301lopullinen, 08. 06.2001.
59pyritään vahvistamaan edunsaajamaiden keskinäistä koordinointia ja koordinointia
jäsenvaltioidenkanssa.
3.5. Hätäavun,kunnostustoimien jakehitysyhteistyön niveltäminen toisiinsa
•Huhtikuussa 2001 komissio antoi tiedonannon hätäavun, kunnostustoimien ja
kehitysyhteistyön niveltämisestä toisiinsa. Komissio on aloittanut joitakin toimia
hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämisen periaatteiden
panemiseksi täytäntöön. Tämän vuoksi se ehdottaa lisää suuntaviivoja ja
päätöksiä, joitaovat muun muassa
– hätäavun ja kehitysyhteistyön niveltämisessä käytettävien budjettikohtien
ja säännösten järjestäminenuudelleen
– suuntaviivojen laatiminen ECHO:n vetäytymiskeinoille
– suunnitelman laatiminen ECHO:n työskentelymenetelmien
parantamiseksi, jotta lisättäisiin sen valmiuksia aloittaa nopeita toimia.
Vuonna 2001 ECHO:n tehtävää ja asemaa suhteessa muihin yhteisön
ulkosuhteiden välineisiin selvennettiin entisestään hätäavun, kunnostustoimien ja
kehitysyhteistyön välisen niin sanotun ”siirtymäkuilun” osalta. Kuten komission
tiedonannossa hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämisestä68
todetaan, ECHO keskittyy päätehtäväänsä, kun taas kehitysyhteistyössä onvahvistettava pyrkimyksiä kaventaa kuilua toiselta puolelta. Tehostaakseen
toimintansa avoimuutta ja ennustettavuutta ECHO laati joulukuussa 2001
työasiakirjan , jossa selvennetään yleisiä perusteita vetäytymiselle ja tukitoimien
luovuttamiselle eteenpäin. Työasiakirjassa nämä perusteet määriteltiin kahdella
tavalla:
1) määrittelemällä keinot, joiden avulla voidaan siirtyä sulavasti humanitaarisesta
avusta kunnostustoimiin ja kehitysyhteistyöhön
2) tarkastelemalla tärkeimpiä tilannetekijöitä, jotka vaikuttavat vetäytymisen
menettelytapoihin.
3.5.1. Tärkeimmät käytössä olevat välineet
•Kotiseudultaansiirtymään joutuneidenväestöryhmienavustaminen
Vuonna 2001 luotiin uusioikeusperusta
69, jonka ansiosta voitiin suunnitella Aasiassa
ja Latinalaisessa Amerikassa toteutettavien toimien ohjelmasuunnittelua vuoteen
2004 asti.
Lisäksi tällä hetkellä voimassa oleva yleissopimus Euroopan yhteisön ja
Yhdistyneiden Kansakuntien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen
68Komission tiedonanto −Hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämisen arviointia
(KOM(2001)153lopullinen, 23.04.2001)
69Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2130/2001, annettu 29 päivänä lokakuuta 2001,
toimista, jotka koskevat kotiseudultaan siirtymään joutuneiden väestöryhmien avustamista Aasian jaLatinalaisen Amerikan kehitysmaissa, EYVLL287, 31. lokakuuta2001, s. 3.
60(UNRWA:n) välillä70päättyi, ja komissio sai neuvostolta valtuudet neuvotella uuden
sopimuksenneljäksivuodeksi.
AKT-maiden osalta neljännen Lomén yleissopimuksen 255 artikla sallii Euroopan
kehitysrahaston varojen käytön kotiseudultaan siirtymään joutuneiden väestöryhmien
avustamiksinäissä maissa.
•Kunnostustoimet
Euroopan yhteisön politiikka tällä alalla perustuu 22 päivänä marraskuuta 1996
annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2258/96 kehitysmaissa toteutettavista
kunnostus- ja jälleenrakennustoimista (EYVL L 306, 28. marraskuuta 1996). Tässä
asetuksessa tarkoitettujen toimien, ”jotka ovat määräaikaisia (--), tarkoituksena on
myötävaikuttaa talouden ja institutionaalisen toiminnan elpymiseen, mikä on tarpeen
kyseisten maiden yhteiskunnallisen ja poliittisen vakauden palauttamiseksi, ja
tyydyttää koko sen väestön tarpeet, jota vaikeudet ovat kohdanneet. Toimien on
korvattava asteittain humanitaarinen toiminta ja valmisteltava keskipitkän ja pitkän
aikavälin kehitysavun jatkumista.”
•Jalkaväkimiinojenvastainentoiminta
Yhteisön toimet tällä alalla olivat tähän asti vailla erityistä oikeusperustaa, vaikka
niillä on oma budjettikohta, jota voidaan soveltaa kansainvälisesti. Tässäkin
tapauksessa vuoteen 2009 voimassa olevan oikeusperustan hyväksyminen71
mahdollistaa sen, että toimien johdonmukaisuutta vahvistetaan sisällyttämällä nekeskipitkänaikavälin suunnitteluun.
•Yhteisrahoitus kansalaisjärjestöjenkanssa
Yhdessä eurooppalaisten valtioista riippumattomien kehitysyhteistyöjärjestöjen
kanssa suoritettavasta rahoituksesta 17. heinäkuuta 1998 annettu neuvoston asetus
(EY) N:o 1658/98
72on myös väline, jolla voidaan rahoittaa humanitaarisen avun
korvaavia kehitysyhteistyötoimia.
3.5.2. Keskeiset toimintaperiaatteet vuonna 2001
•Kotiseudultaansiirtymään joutuneidenväestöryhmienavustaminen
Vaikka toimet Keski-Amerikassa jatkuvat, tällä alalla tehdyt uudet sitoumukset
koskevat pääasiallisesti pitkittyneissä kriisitilanteissa olevia siirtymään joutuneita
väestöryhmiä Aasiassa. Kyseiset väestöryhmät ovat alkujaan Afganistanista,
Burmasta/Myanmarista, Sri Lankasta ja Filippiineiltä (Mindanao). Käynnissä olevat
ja uudet hankkeet kattavat hyvin erilaisia aloja pakolaisleireillä oleville pakolaisille
osoitetusta avusta – jonka täytäntöönpanosta vastaa yleensä Yhdistyneiden
Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettu – kansainvälisten tai paikallisten
kansalaisjärjestöjen toimiin koulutuksen, terveyden, vedenjakelun tai maaseudun
70EY:n ja UNRWA:n välinen yleissopimus 1999 −2001, neuvoston päätös, EYVL L 261, 7. lokakuuta
1999.
71Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EY) N:o 1724/2001 ja 1725/2001, annettu 23 päivänä
heinäkuuta2001, jalkaväkimiinojen vastaisestatoiminnasta, EYVLL234, 1. syyskuuta 2001.
72EYVLL213, 30.heinäkuuta1998, s. 1.
61kehittämisen alalla. Tilanteen salliessa korostetaan väestöryhmien paluuta takaisin
kotiseuduilleen.
Euroopan yhteisö otti huomioon Lähi-idän tilanteen huononemisen ja päätti lisätä
rahoitustaan Yhdistyneiden Kansakuntien Lähi-idässä olevien
palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen (UNRWA:n) toiminnalle. Vuoden
2001 määrärahojen lisäksi, jotka olivat yhteensä 42 miljoonaa euroa, myönnettiin
lisärahoitusta 15 miljoonaa euroa koulutukseen ja perusterveydenhuoltoon liittyvien
toimien tukemiseksi. Nämä toimet on suunnattu pakolaisille neljältä
maantieteelliseltä alueelta, Länsirannasta, Gazanalueelta, Libanonista ja Syyriasta.
AKT-maiden osalta allekirjoitettiin 255 artiklan nojalla YK:n pakolaisasiain
päävaltuutetun kanssa yleissopimus, jolla myönnetään 25 miljoonaa euroa
Tansaniassa olevien burundilaistenpakolaistenvapaaehtoiseksikotiuttamiseksi.
•Kunnostustoimet
Kunnostustoimet rahoitetaan useista budjettikohdista, jotka kattavat eri alueita
(Aasia, Itä-Timor, Latinalainen Amerikka, Välimeren alue, uudet itsenäiset valtiot ja
AKT-maat). Rahoitettuja hankkeita toteutetaan eri tavoin, ja ne kattavat hyvin
erilaisia aloja paikallisyhteisön järjestöjen tukemisesta suurisuuntaisiin hankkeisiin,
joidentarkoituksena on infrastruktuurienkehittäminen.
Itä-Timor on mainittava erityisesti. Yhteisön apu osana kansainvälisen yhteisön
toimintaa Itä-Timorin säätiön ( Trust Fund for East Timor ) kautta edistää itsenäisen
valtion perustamista. Syyskuussa 2001 pidettyjen parlamenttivaalien onnistuminen
on hyvä merkki jälleenrakennusprosessin jatkumisesta.
•Jalkaväkimiinojenvastainentoiminta
Jalkaväkimiinojen vastainentoiminta koskee maita, joissa tämä ongelma on vakavin.
Toiminta ulottuu maaston miinanraivaustoimista (Afganistan, Balkanin alueen maat,
Angola, Mosambik, Somalia ja Laos) tietojärjestelmän perustamiseen (Balkanin
maat) ja instituutioidentukemiseen(Kambodža).
3.6. Ympäristö
Vuonna 2001 on toteutettu paljon luonnonsuojeluun ja villieläinten suojeluun,
metsänhoitoonsekä luonnonvarojenkestäväänkäyttöönliittyviä toimia. Näillä aloilla
pantiin täytäntöön seitsemän uutta ohjelmaa tai hanketta, joiden kokonaissumma oli
55,1 miljoonaa euroa, ja hyväksyttiin neljä uutta ohjelmaa, joiden arvo oli 26
miljoonaa euroa.
Käynnissä olevia toimia on jatkettu erityisesti Kongon alueella. Librevillessä
sijaitseva vahvistettu alueellinen ympäristöyksikkö koordinoi Ecofac-ohjelmaa ja
siihen liittyviä toimia. Joidenkin vuonna 2001 päättyviksi suunniteltujen ohjelmien
kestoa on pidennetty. Tällaisia ovat Tansanian luonnonsuojeluohjelma (Wildlife
Tanzania), Gabonin luonnonsuojeluohjelma (Wildlife vision Gabon) ja Intian
valtameren alueellinen ympäristöohjelma (Indian Ocean Regional Environmental
Programme). Alueellinen luonnonvarojen kestävä käyttö Länsi-Afrikassa (AGIR-
hanke, Guinea, Guinea-Bissau, Mali ja Senegal) on hidastunut riittämättömän
62sisäisen johdonmukaisuuden vuoksi, ja sen kokonaisarviointia ollaan
käynnistämässä.
Vuoden 2001 tärkeimmät käytännön tulokset ovat Odzalan kansallispuiston (Kongon
tasavalta) ja Monte Alenin kansallispuiston (Päiväntasaajan Guinea) kokonaispinta-
alan viisinkertaistuminen sekä metsäyhtiöiden kanssa käytävän rakentavan
vuoropuhelun jatkuminen. Lisäksi on mainittava Keski-Afrikan suojelualueiden
verkon RAPAC:n (Network of Protected Area of Central Africa) perustaminen. Sille
valittiin puheenjohtaja, ja johtokunnan ensimmäiset kokoukset järjestettiin. Kongon
demokraattisessa tasavallassa sijaitsevan viiden maailmanperintökohteen halukkuus
liittyä verkkoon ja Tšadissa sijaitsevan Zakouman kansallispuiston tuore jäsenyys
vaikuttavat todennäköisesti erittäin myönteisesti Keski-Afrikan suojelualueiden
verkkoon.
Yhdeksännen EKR:n ohjelmasuunnittelun aluksi on painotettu alueellisia ohjelmia ja
tarvetta nimittää alueellisia tehtäviä hoitavien asiantuntijoiden verkosto, joka tukee
komission lähetystöjä ja komissiota ympäristöpolitiikan ja ympäristöohjelmien
täytäntöönpanossa.
Vesihuolto on nähtävä monialaisena kysymyksenä, joka on sisällytettävä köyhyyden
vähentämistä koskeviinkehitysyhteistyötoimiin (ks. luku 2.5.3).
Energiaon tärkeä monialainen tekijä köyhyyden vähentämisessä ja vuosituhannen
kehitystavoitteiden saavuttamisessa. Kestävän kehityksen mukaisessa
energiatukistrategiassa korostetaan, että kestävä energiatuotanto on valtavirtaistettava
yhteiskunnan ja talouden toiminnanaloille (terveys, koulutus, yritysten
kehittäminen), ja painotetaan energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian käytöstä
saatavia ympäristöetuja ja muita etuja. Siinä korostetaan myös, että on tärkeää
kehittää institutionaalisia valmiuksia ja tukea energiapolitiikkaa samoin kuin tehostaa
yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksia sekä ottaa kansalaisyhteiskunta
mukaanenergia-alantoimiin.
Uusiutuvaa energiaa käsittelevän AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen
edustajakokouksen työryhmä laati päätöslauselman, jonka edustajakokous hyväksyi
vuonna 2001. Siinä tunnustetaan energiapalvelujen välttämättömyys köyhyyden
torjunnassa ja kehotetaan muun muassa, että aloitettaisiin toimia uusiutuvaa energiaa
koskevan tietoisuuden lisäämiseksi ja valmiuksien kehittämiseksi. Osana edellä
mainitun päätöslauselman seurantaa ja sen edistämiseksi, että kestävän kehityksen
mukainen energiantuotanto sisällytettäisiin yhdeksännen EKR:n ohjelmiin, komissio
järjesti konferenssin kestävästä energiantuotannosta AKT-maissa. Dominikaanisessa
tasavallassa kesäkuussa 2001 pidettykonferenssi oli suunnattu kansalaisjärjestöille ja
keskeisille sidosryhmille, ja sen tarkoituksena oli lisätä tietoisuutta ja aloittaa
energiatuotannonvaltavirtaistaminen.
3.6.1. Toiminta vuonna 2001
Ympäristölle ja metsille varattujen määrärahojen tarkoituksena on
•tukea maailmanlaajuisia ja alueellisia aloitteita, jotka liittyvät erityisesti
ympäristöä koskeviin alueellisiin yleissopimuksiin (ilmastonmuutos, biologinen
monimuotoisuus ja autioituminen) taikansainvälisiin sopimuksiin
63•valita joustavalla tavalla sellaiset kumppanuusmaat (mukaan luettuina
keskituloiset maat), jotka ovat erityisen tärkeitä ympäristön maailmanlaajuisen
pilaantumisen torjumiseksi, kuten Meksiko, Brasilia tai jotkin Kaakkois-Aasian
maat
•aloittaakokeiluhankkeita.
Vuonna 2001 maksusitoumusmäärärahojen osuus oli 54 miljoonaa euroa. Tästä
osuudesta 13 miljoonaa euroa oli siirretty vuodesta 2000 vuoteen 2001, koska
oikeusperustat hyväksyttiin myöhässä (uudet asetukset hyväksyttiin marraskuussa
2000).
Vuonna 2001 toteutetut toimet olivat jatkoa vuoden 2000 toimille. Ne koostuivat
pääasiallisesti 221:n sellaisen hankkeen hallinnoinnista, joista oli päätetty vuonna
2000taiaikaisemmin ja jotka jakautuvat maantieteellisestiseuraavalla tavalla:
Ympäristö Metsät
AfrikkajaMadagaskar 49 46
Tyynenmeren alue - 2
Kaikki AKT-maat 6 -
Latinalainen Amerikka jaKaribian alue 22 53
Aasia 8 16
Välimeren alue 4 -
Kokomaailma 6 9
Yhteensä 95 126
Näiden ohella toteutettiin 29 hanketta, jotka valittiin lähes 640 rahoituspyyntöätuottaneenehdotuspyynnönkautta,sekäviisimuutakohdistettuahanketta.
Ehdotuspyynnön kautta Ympäristö Metsät
AfrikkajaMadagaskar 1 5
Latinalainen Amerikka ja Karibian alue 5 11
Aasia 3 4
Yhteensä 92 0
Ehdotuspyynnön ulkopuolelta
AfrikkajaMadagaskar 1 2
Latinalainen Amerikka ja Karibian alue 1
Aasia 1
Yhteensä 23
Kaikkiyhteensä 11 23
3.7. Kumppanuudetkansalaisjärjestöjen kanssa
Komissio rahoittaa yhdessä pohjoisen kansalaisjärjestöjen kanssa kehitysmaissa
toteutettavia toimia ja jäsenvaltioissa järjestettäviä valistuskampanjoita, mutta myös
etelänkansalaisyhteiskunnanaloittamiatoimia yhteistyönvahvistamiseksi.
64Vuoden2001 määrärahat eli204 miljoonaa euroa sidottiinkokonaisuudessaan.
3.7.1. Yhteisrahoitus eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen kanssa73
Tammikuun 1. päivänä 2001 oli käynnissä 1759 hanketta. Tämän lisäksi käynnissä
oli 293 hanketta, jotka valittiin vuonna 2001 ensimmäisen ehdotuspyynnön
yhteydessä (julkaistiin kesäkuussa 2000) esitetyistä 1200 yhteisrahoituspyynnöstä.
73BudjettikohtaB7-6000,neuvoston asetus (EY)N:o1658/98.
65Paikan päällä
Ehdotuksia näistä toimista (yksinomainen aloiteoikeus) tekevät eurooppalaiset
kansalaisjärjestöt (joiden toimi- ja päätöksentekopaikka on jossakin jäsenvaltiossa).
Nämä toimet toteutetaan joko ”hankkeina” kehitysmaissa tai ”yleiskattavina
avustuksina” silloin kun ne kattavat tehokkuussyistä useampia mikrohankkeita.
Tällöinpuhutaan”sopimuksista”.
Yleisesti ottaen voidaan arvioida, että komissio osallistuu kaikkein heikoimmassa
asemassa olevissa maissa köyhyyden vähentämistä koskevien hankkeiden ja
aihepiirikohtaisten toimenpidekokonaisuuksien yhteisrahoitukseen 176 miljoonalla
eurolla vuodessa .
TAULUKKOKOKONAISKUSTANNUKSET/EU:N TUKI
VASTAANOTTAJA-ALUEITTAIN euroina
020.000.00040.000.00060.000.00080.000.000100.000.000120.000.000
SaharaneteläpuolinenAfrikka34%
Karibia7%
Tyynenmerenalue1%
Aasia22%
LatinalainenAmerikka17%
Väli-Amerikka12%
Välimerenalue7%
Tummalla on merkitty ehdotettujen toimien kokonaissumma ja vaalealla osuus,
jonka rahoitukseen komissio osallistuu. Merkityt prosenttiosuudet vastaavat
todellista rahoitusta alueen mukaan.
Huomautukset: Tämä alueen mukainen erittely vastaa köyhimpien tai
vaikeimmassa tilanteessa olevien väestöryhmien jakautumista. Mosambikissa tai
Kuubassa tämän varainhoitovuoden aikana toteutetut poikkeustoimet selittävät
joitakin vääristymiä.
Kehitysyhteistyötä koskeva koulutus
Edellä mainittujen toimien lisäksi eurooppalaiset kansalaisjärjestöt järjestävät myös
valistusta tietoisuuden lisäämiseksi Euroopan unionissa. Vuonna 2001 komissio
analysoi 132 pyyntöä ja hyväksyi 49 hanketta, joiden rahoittamiseen se osallistuu
yhteensä 19,3 miljoonalla eurolla.
Lisäksivuoden2000 ehdotuspyynnön yhteydessä valittiinrahoitettavaksi21 hanketta
61:stä vuonna 2000 esitetystä hankkeesta.
663.7.2. Hajautettu yhteistyö74
Vuosina 2000 ja 2001 jätettiin 74 hakemusta, ja vuonna 2001 sidottiin 5 miljoonaa
euroa määrärahoja 19 hankkeeseen .
HAJAUTETTU YHTEISTYÖ SOPIMUSKUMPPANIN
ALKUPERÄNMUKAAN
Alankomaat (2)
7%
Argentiina (1)
5% Uruguay(1)
5%Chile(1)
4%Peru(1)
5%CostaRi ca(1 )
7%Guatemala(1)
7%Haiti (1)
10%Marokko (1)
2%Gambia(1)
2%Benin(1)
10%Vanuatu(1)
6%Saksa(1)
12%
Ranska(5)
18%
3.7.3. Muu toiminta
– Joulukuun lopussa 2001 julkaistiin kaksi uutta ehdotusp yyntöä75
jäsenvaltioiden varainhoitovuosiksi 2002 −2003 hyväksymien suuntaviivojen
mukaisesti.
– Laadittiin yhteisrahoituksen opas76, joka helpottaa hankkeiden
ennakkoarviointia, toteuttamista ja arviointia sekä edistää hajauttamisen
yhteydessä sitä, että lähetystöt voivat paremmin huolehtia seuranta-, tarkkailu-
ja valvontatoimenpiteistä.
Oppaan voimakas suuntautuneisuus uusiin tekniikoihin (Internet) mahdollistaa
nimittäinsen, ettäasianmukaiset tiedotovat käyttäjiensaatavilla välittömästi ja ilman
välikäsiä, mikä edistää näin ollen toiminnallista ja laadullista lähestymistapaa
köyhyydentorjuntaankehitysmaissa.
74BudjettikohtaB7-6002,neuvoston asetus (EY)N:o1659/98.
75http://europa.eu.int/comm/europeaid/cgi/frame12.pl
76Julkaistaan lähiaikoinaosoitteessa http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/ong_cd/index_fr.htm
67Ohjelmasopimuksen välineen kehittäminen
Komission järkeistämispolitiikan, jota se on noudattanut 16. toukokuuta 2000 tehdyn
päätöksen seurauksena, mukaisesti ja ottaen huomioon kansalaisjärjestöjen laatiman
ehdotuksen julkaistiin ”ohjelmasopimusta koskevien ideoiden pyyntö”
samanaikaisesti vuoden 2000 ehdotuspyynnön kanssa voimassa olevien asetusten
mukaisesti. Tämän tarkoituksena oli erityisesti parantaa pitkän aikavälin toimien
laatua ja johdonmukaisuutta.
Hakemuksia saatiin 67, ja niiden kokonaissumma oli yli 300 miljoonaa euroa. Tälle
yhteisrahoituksen kokeiluvälineelle ollaan parhaillaan kehittämässä uusia arviointi-
ja valintamenettelyjä. Näiden menettelyjen mukaisia ehdotuksia hyväksyttiin 15, ja
ne vastasivat yhteensä 83,5 miljoonan euron rahoituspyyntöä. Noin 40 miljoonan
euron suuruisilla määrärahoilla voidaan osallistua parhaiden ohjelmien
rahoittamiseen vuodesta 2003alkaen.
Komissio aikoo osallistua kansalaisyhteiskunnan järjestämiin seminaareihin
arvioidakseenerityisestikyseisenkokeiluvälineenkäyttöönottoa.
684. T ÄYTÄNTÖÖNPANO :MONIALAISET VÄLINEET
4.1. ALUEET, JOITA EY:N ULKOINEN APUKOSKEE
EY:n ulkoinen apu kattaa kaikki maailman alueet. Seuraavissa osissa esitellään EU:n
kumppanuus- ja yhteistyötoimet kaikilla alueilla maantieteellisen jaottelun mukaan.
Lukemisen helpottamiseksi näillä sivuilla luetellaan kaikki kuhunkin alueeseen kuuluvat
maat. Osa-alueet on mainittu silloin, kunse ontarkoituksenmukaista.
Balkanin maat
Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian liittotasavalta, Kroatia ja entinen
Jugoslaviantasavalta Makedonia.
Itä-Euroopan jaKeski-Aasian kumppanuusmaat
Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Mongolia,
Tadžikistan, Turkmenistan, Ukraina, Uzbekistan, Valko-Venäjä ja Venäjä.
Eteläisen Välimeren alueen maat, Lähi- jaKeski-itä
Algeria, Egypti, Israel, Jordania, Kypros*, Libanon, Malta*, Marokko,
palestiinalaishallinto, Syyria, Tunisia ja Turkki*.
*Alun perin Euromed-maita, tällähetkelläEU:n ehdokasmaita.
Afrikan,Karibian ja Tyynenmeren maat (AKT)
Karibian alue
Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaaninen
tasavalta, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaika, Kuuba**, Saint Kitts ja Nevis, Saint
Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Surinamsekä Trinidad ja Tobago.
**Kuuba hyväksyttiin AKT-maiden uudeksi jäseneksi joulukuussa 2000, mutta se ei
ole allekirjoittanut Cotonoun sopimusta.
Tyynenmeren alue
Cookinsaaret, Fidži, Kiribati, Marshallinsaaret, Mikronesia, Nauru, Palau, Papua-
Uusi-Guinea, Samoa, Salomonsaaret, Tonga, Tuvalu ja Vanuatu.
Länsi-Afrikka
Benin, Burkina Faso, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Kap Verde, Liberia,
Mali, Mauritania, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko, Senegal, Sierra Leone ja Togo.
Keski-Afrikka
Gabon, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja
Príncipe sekä Tšad.
69Itäinen ja eteläinenAfrikka sekä Intian valtameri
Angola, Botswana, Burundi, Djibouti, Eritrea, Etelä-Afrikka, Etiopia, Kenia,
Komorit, Kongon demokraattinen tasavalta, Lesotho, Madagaskar, Malawi,
Mauritius, Mosambik, Namibia, Ruanda, Sambia, Seychellit, Sudan, Swazimaa,
Tansania, Uganda ja Zimbabwe.
Aasia
Asean
B r u n e i ,B u r m a / M y a n m a r ,F i l i p p i i n i t ,I n d o n e s i a ,K a m b o d ž a ,L a o s ,M a l e s i a ,
Singapore, Thaimaa ja Vietnam.
Saarc
Bangladesh, Bhutan, Intia, Malediivit, Nepal, Pakistan ja SriLanka.
Muutmaat jaalueet*
Afganistan, Hongkong, Itä-Timor, Kiina, Macao ja Pohjois-Korea*.
*Jemeniä, Irania ja Persianlahden maita käsitellään Välimeren aluetta koskevassa
tämänkertomuksenjaksossa.
Latinalainen Amerikka
Keski-Amerikka
CostaRica, ElSalvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua ja Panama.
Andien yhteisö
Bolivia, Kolumbia, Ecuador, Peru ja Venezuela.
Mercosur
Argentiina, Brasilia, Paraguayja Uruguay.
Muut
Chile ja Meksiko.
704.2. KAAKKOIS-EUROOPPA: BALKANINMAAT
Vakautus- ja assosiaatioprosessi on ollut perustamisestaan vuonna 1999 lähtien EU:n
politiikan kulmakivenä Länsi-Balkanin alueella. Se tarjoaa alueen maille vähitellen tiivistyvän
yhteyden EU:hun. Prosessin kolme keskeistä välinettä – sopimussuhteet, yksipuoliset
kauppaetuudet ja rahoitustuki – on suunniteltu niin, että alueen maat voisivat säilyttää
demokraattiset instituutiot, varmistaa oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen, pitää yllä
avoimia ja menestyviä talouksia sekä luoda vahvat yhteydet EU:hun, samoin kuin kannustaa
alueellista yhteistyötä.
Prosessi on jo alkanut tuottaa toivottuja tuloksia. Maiden tilanne on vakautunut, ja EU:n
lakeihin ja käytäntöihin perustuvia poliittisia ja talousuudistuksia ollaan toteuttamassa koko
alueella. Edessä onkuitenkin vielä monia haasteita. Oikeusvaltio ja demokraattiset instituutiot
ovat vielä heikkoja, korruptiota ja yhteiskunnallista syrjäytymistä esiintyy ja uhkana on vielä
kansallismielisten ääriliikkeiden uusi nousu. Euroopan unionin sitoutuminen alueelle on
pitkäaikaista, ja EU jatkaa alueen maiden tukemista näiden haasteiden kohtaamisessa ja
etenemisessä kohti täyttä integraatiota. CARDS-ohjelma on yksi tämän prosessin välineistä.
Sen tavoitteena on auttaa näitä maita kehittymään elinvoimaisiksi, toimiviksi valtioiksi
samalla kun ne yhtenäistävät oikeudellisen järjestelmänsä ja taloutensa EU:n mallin mukaan.
4.2.1. Johdanto
Vuonna 2001 vakautus- ja assosiaatioprosessin kolme pääpilaria saatiin paikoilleen ja ne
alkoivat tuottaatuloksia koko alueelle ja sen maille.
Vakautus- ja assosiaatiosopimukset allekirjoitettiin entisen Jugoslavian tasavallan
Makedonian kanssa huhtikuussa 2001 ja Kroatian kanssa lokakuussa 2001; kyseisten maiden
kanssa allekirjoitettiin samana vuonna myös väliaikaiset sopimukset, jotta vakautus- ja
assosiaatiosopimustenkauppaa ja kaupan liitännäistoimia koskevat määräykset saattoivat tulla
voimaan vuonna 2001. Samoin vuonna 2001 komissio suositteli neuvottelujen aloittamista
EU:n ja Albanian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemiseksi. Bosnia ja
Hertsegovina jatkoi vuoden 2001 aikana neuvoa-antavan erityisryhmän työtä ja edistyi niissä
18 asiassa, jotka yksilöitiin etenemissuunnitelmassa. Sen toivotaan saavuttavan kyseiset
tavoitteet vuoden 2002 aikana. Jugoslavian liittotasavaltaa käsittelevä neuvoa-antava
erityisryhmä aloitti työnsä heinäkuussa 2001 ja kokoontui vuoden aikana kahdesti ennen
loppukokousta ja toteutettavuusraportin laatimista vuonna 2002.
Kauppaetuudet , jotka EU myönsi yksipuolisesti marraskuussa 2000 ja joilla Balkanilta
tuleville tavaroille myönnetään lähes täysin vapaa pääsy EU:n markkinoille, ovat antaneet
kipeästi kaivatun sysäyksen viennille. Nämä kauppajärjestelyt toimivat kimmokkeena
vapaakauppasopimusten verkoston luomiseksi vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvien
maiden välille ja laajemminkin. Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, entinen
Jugoslavian tasavalta Makedonia, Romania ja Jugoslavian liittotasavalta allekirjoittivat
Brysselissä 27. kesäkuuta 2001 yhteisymmärryspöytäkirjan, jolla pyritään luomaan
vapaakauppasopimusten verkosto vakautus- ja assosiaatioprosessin kattamalla alueella
vuoden2002 loppuun mennessä.
EU on antanut alueelle runsaasti taloudellista apua (yli 5 miljardia euroa vuodesta 1991),
mutta on siirtänyt avun painopistettä alueen tarpeiden kehittymisen mukaan. Vuonna 2000annettiin uusiasetus, jolla otettiin käyttöön strategisempi lähestymistapa avun toimittamiseen
alueen maille ja jolla vahvistetaan vakautus- ja assosiaatioprosessin tavoitteita. Avussa
keskitytään yhä enemmän uudistusten tukemiseen sekä vakautus- ja assosiaatiosopimusten
71velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi tarvittavien instituutioiden kehittämiseen. Ajanjaksoa
2000–2006 vartenalueelle onvarattu 4,65 miljardia euroa.
CARDS-avun ohjelmasuunnittelussa tapahtui laadullinen harppaus eteenpäin, kun vuoden
2001 lopulla hyväksyttiin kutakin maata ja koko aluetta koskeva strategia vuosiksi 2002–
2006. Ohjelmat suunnitellaan läheisessä yhteistyössä kumppanimaiden, jäsenvaltioiden,
asianosaisten kansainvälisten järjestöjen ja muiden avunantajien kanssa. Vuosina 2002–2006
CARDS-avussa keskitytään vakautus- ja assosiaatioprosessin painopistealoihin kuten
välttämättömiin jälleenrakennustoimiin, kunkin maan institutionaalisten valmiuksien
kehittämiseen, jotta ne voisivat ymmärtää yhteisön säännöstön keskeiset piirteet, antaa
vastaavaa lainsäädäntöä ja panna sen täytäntöön, sekä oikeusvaltion lujittamiseen.
Ohjelmasuunnittelun parantumiseen yhdistyy myös parempi täytäntöönpano. Kaiken
kaikkiaan CARDS-avun toimittaminen on nopeutunut ja tehostunut. Erityisesti Euroopan
jälleenrakennusvirasto on perustamisestaan helmikuussa 2000 lähtien saavuttanut vaikuttavia
tuloksia avun toimittamisessa nopeasti ja tehokkaastisen toiminta-alueella, joka oli alunperin
Kosovo mutta kattaa nykyisin myös Serbian ja Montenegron sekä entisen Jugoslavian
tasavallanMakedonian. Viimeksimainitunosalta komissio laajensi joulukuussa 2001 viraston
toimeksiannon kattamaan useimmat EY:n avustusohjelmat. Alueen muissa osissa
päätöksentekoa ollaan hajauttamassa lähetystöille, ja niiden henkilöstöä lisätään avun
toimittamisentehostamiseksi.
Albaniassa jatkui vuonna 2001 aiempina vuosina laadittujen ohjelmien täytäntöönpano.
Edistyäkseen lisää vakautus- ja assosiaatioprosessissa Albanian on taattava vakaa poliittinen
toimintaympäristö sekä täysin toimivat demokraattiset instituutiot, mikä mahdollistaisi maan
keskittymisentarvittaviinuudistuksiin ja niidentoimeenpanon nopeuttamiseen.
Tämän vuoksi vuotta 2001, jolloin CARDS-määrärahat olivat 37,5 miljoonaa euroa, voidaan
pitää siirtymävuotena infrastruktuuri-investoinneista instituutioiden kehittämishankkeisiin.
Vuoden2001 Cards-hankkeidentoteutuksenon määrä alkaa syksyllä 2002.
Bosnia ja Hertsegovina jatkoi etenemissuunnitelmassa yksilöityjen tärkeimpien uudistusten
toteuttamista. Maa sai vuonna 2001 huomattavasti taloudellista avustusta (CARDS: 105,23
milj. euroa), joka kohdistettiin pääasiassa pakolaisten paluuseen, talouskehitykseen, oikeus- ja
sisäasioihin sekä institutionaalisten valmiuksien vahvistamiseen.
Vuonna 2001 entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia koki historiansa vakavimman
poliittisen ja turvallisuuskriisin. Kriisillä oli huomattavia vaikutuksia maan talouteen,
demokraattisiin instituutioihin ja hallinnon kykyyn jatkaa uudistusprosessia.
EU:n erityisedustajan aktiivinen poliittinen välitystyö edisti kiistan osapuolten välisen
puitesopimuksen allekirjoittamista 13. elokuuta 2001. Puitesopimuksessa pyydetään, että EU
koordinoi kansainvälisen yhteisön avustuksia sopimuksen määräysten täytäntöönpanossa
yhteistyössä vakautus- ja assosiaationeuvoston kanssa. Sopimuksen täytäntöönpano
kokonaisuudessaan on tärkeää tulevissa uudistustoimissa tarvittavan maanlaajuisen poliittisen
yksimielisyyden ja vakaudensaavuttamiseksi.
EY:n ennakoiva osallistuminen näkyy myös useiden EY:n välineiden tarjoamassa lisätuessa.
Välittömistä humanitaarisista tarpeista huolehti ECHO, ja väestölaskennan seurantaa tuettiin
eurooppalaisesta ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteesta. Nopean toiminnan järjestelmässä(12,8 miljoonaa euroa) ja CARDS-ohjelman hätäavussa (13,7 miljoonaa euroa) keskityttiin
72pääasiassa kunnostamiseen ja jälleenrakentamiseen sekä pakolaisten ja siirtymään joutuneiden
henkilöiden paluun edistämiseen.
Vuoden 2001 loppuun mennessä noin 430 taloa, joista monet olivat pahasti vahingoittuneita,
oli uudelleenrakennettu tai rakente illa. Noin 150 000 ihmiselle sähköä toimittavien
sähköverkkojen korjaus- ja kunnostustyöt oli saatu päätökseen tai olivat meneillään.
Turvallisuus oli edelleen sekä talojen rakentamiseen osallistuvien kansalaisjärjestöjen että
Makedonian sähköyhtiön ongelma, minkä vuoksi työt piti ajoittain keskeyttää, ja niitä voitiin
jatkaa vasta turvallisuustilanteen salliessa.
EU:n jaKroatian välisten suhteiden nopea edistyminen vuonna 2001 huipentui vakautus- ja
assosiaatiosopimuksen allekirjoittamiseen lokakuussa sekä avun huomattavaan kasvuun 18,3
miljoonasta eurosta 60 miljoonaan euroon vuodesta 2000 vuoteen 2001. Vuoden 2000
ensisijainen tavoite oli pakolaisten paluun mahdollistaminen. Vuoden 2001 ohjelmaa
laajennettiin koskemaan myös henkilöresurssien kehittämistä, vakautus- ja
assosiaatiosopimuksen velvoitteiden noudattamista (erityisesti oikeus- ja sisäasioissa),
strategiankehittämisvalmiuksienkartuttamista ja kansalaisyhteiskunnantukemista.
TukiJugoslavian liittotasavallalle oli vuonna 2001 yhteensä 55077miljoonaa euroa. Tukea
myönnettiin edelleen suuriin korjaustöihin sekä fyysisiin infrastruktuureihin ja
perushyödykkeisiin tehtäviin investointeihin, joihin osoitettiin 60 prosenttia vuoden 2001
rahoituksesta. Tuen myöntämisessä korostuivat vähitellen markkinatalouden pitkäaikainen ja
kestävä kehitys (25 prosenttia rahoituksesta, suurelta osin yritysten sekä maaseutuyhteisöjen
tukemiseen) sekä demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion lujittaminen (15 prosenttia
rahoituksesta).
Vuoden 2000 saavutusten perusteella Euroopan unioni lisäsi vuonna 2001 toimiaan Balkanin
maissa:
Euroopan jälleenrakennusvirasto78vastaa suurista EY:n tukiohjelmista Jugoslavian
liittotasavallassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. EY:n virastolle
vastikään myöntämän rahoituksen kokonaismäärä vuonna 2001 oli noin 525 miljoonaa euroa,
joten virasto hallinnoi nyt 1,6 miljardin euron rahoitusta neljän toimintakeskuksen kautta.
Jälleenrakennusviraston hallinnoimista varoista 85 prosentista oli tehty sopimukset ja 68
prosenttia olimaksettu vuoden2001 lopussa.
Vuonna 2001 virasto auttoi Serbian tasavallassa hätätilanteen vakauttamista varmistamalla
sähkön ja polttoöljyn, peruselintarvikkeiden ja perusterveydenhuoltotarvikkeiden riittävyyden
sekä toteutti pienimuotoisia infrastruktuurihankkeita kaupungeissa ja kaikkien kuntien
kouluissa. Vuoden 2001 uudessa ohjelmassa lujitettiin jälleenrakennusviraston toimia
energia-alalla sekä jatkettiin peruslääkkeiden ja perusterveydenhuoltovälineiden
toimittamista. Virasto toi maahan maatalouden tarpeisiin siemeniä ja lannoitteita maaseudun
talouden elvyttämiseksi. Se antoi lainoja pienyritystoiminnan elvyttämiseksi ja aloitti
ohjelmia lehdistön vapauden edistämiseksi sekä kansalaisyhteiskunnan ja ympäristön
elpymisentukemiseksierityisestiEtelä-Serbiassa.
Kosovossa jälleenrakennusvirasto jatkoi välttämättömiä kunnostustöitä suurimmissa
energialaitoksissa ja hiilikaivoksissa, jälleenrakentamalla tuhoutuneita taloja, teitä ja siltoja
sekä turvaamalla luotettavan vesi- ja jätehuollon. Samanaikaisesti se myönsi
77Lukuun sisältyyKosovoja osa alueyhteistyön määrärahoista, muttaeihumanitaaristaapua.
78http://www.ear.int
73menestyksekkäästi lainoja pienille ja keskisuurille yrityksille sekä pienimuotoisen
maanviljelyn harjoittajille ja nostimaaseututaloudentuottavuuttatoimittamalla maataloudessa
tarvittavia perustarvikkeita. Sen hankkeissa kiinnitettiin myös erityistä huomiota pitkällä
aikavälillä hyvien toimintatapojen juurruttamiseksi Kosovoon antamalla teknistä apuaja kehittämällä instituutioiden valmiuksia. Pienhankkeita käynnistettiin vapaan ja
ammattitaitoisen lehdistön kannustamiseksi sekä pienten kansalaisjärjestöjen
aloitteiden – erityisesti naisia ja erilaisia vähemmistöjä koskevien – tukemiseksi.
Montenegron tasavallassa virasto joudutti tärkeimpien perusinfrastruktuurien, kuten
rakennusten, teiden ja koulujen huomattavia parannuksia. Lisäksi se vauhditti
keskushallinnon ja paikallishallinnonuudistuksia.
EU:n kokonaissitoumukset Balkanin maihin kasvavat edelleen. Euroopan unioni toimii
kaikilla tasoilla. Strategisella tasolla EU tarjoaa jäsenyyden mahdollisuutta pitkällä aikavälillä
ja entistä tiiviimpää yhteyttä EU:hun vastineena lyhyen aikavälin uudistuksille. Sotilaallisella
tasolla EU tarjoaa jäsenvaltioista rauhanturvajoukkojen pääosan, 38 000 rauhanturvaajaa.
Poliittisella tasolla EU osallistuu erittäin aktiivisesti alueen tapahtumiin muun muassa
puuttumalla entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Etelä-Serbian kriiseihin tai
auttamalla löytämään ratkaisuja arkaluonteisiin poliittisiin kysymyksiin, kuten Serbian ja
Montenegron välisiin suhteisiin. Institutionaalisella tasolla EU tukee instituutioiden
vahvistamista, jotta Länsi-Balkanin maat voivat hoitaa omat asiansa, säilyttää kansalaistensa
oikeudet ja torjua järjestäytynyttä rikollisuutta. Taloudellisella tasolla EU avustaa
talousuudistuksessa toimittamalla huomattavaa talousarviotukea ja ennen kaikkea avaamalla
ennakkoluulottomasti koko EU:n markkinat Balkanin viennille vaatimatta tässä vaiheessa
vastavuoroisia myönnytyksiä. Rahoituksen tasolla EU tukee usean vuoden ajan alueen EU-
politiikkaa huomattavasti. Alueelle myönnetään henkeä kohden laskettuna lähes eniten tukea
maailmassa. Tuen määrä vastaa EU:nehdokasmaille myöntämää tukea.
CARDS-SITOUMUKSET jaMAKSUT ALUEELLA VUONNA 2001
(milj. euroa)
SITOUMUKSET MAKSUT
OHJELMAT 2001 2000 2001 2000
Maiden kahdenväliset
Albania 37,50 32,80 56,00 75,30
Bosniaja Hertsegovina 118,70(1) 97,30 143,20 191,50
Kroatia 60,00 18,30 14,50 11,50
Jugoslavian liittotasavalta–Serbiaja
Montenegro230,00 215,50 195,80 152,90
Jugoslavian liittotasavalta–Kosovo 171,50 416,00(2) 402,10 213,20
Entinen Jugoslavian tasavaltaMakedonia–
Makedonia56,20(3) 20,90 28,10 29,40
Alueellinen yhteistyö(4)
Yhteensä 768,18 800,80 968,70 673,80
Alueelliset sopimukset 20 16,70 1,70 - (5)
Kahdenväliset jaalueellisetyhteensä 788,18 817,50 970,40 673,80
Muut budjettikohdat/ BA-budjettikohdat
(ATA jne.)8,00 3,00 1,30 2,50
KAIKKIYHTENSÄ 796,18 820,50 971,70 676,30
(1) Vuoden2001kokonaistalousarvio on 105,23miljoonaaeuroa.
(2) Mukaan luettunaNoteboom-menettelyllävuoden2000lopussahyväksytyt 175 miljoonaaeuroa.(3) Vuoden2001ohjelmantäytäntöönpano alkoi, kunpoliittiset edellyt ykset täyttyivät v uoden 2001 marraskuussa..
(4) Alueellista yhteistyötä koskevat luvut sisältyvät maakohtaisiin lukuihin.
(5) Alueita koskevat luvut sisältyvät maakohtaisiin lukuihin.
74Sitoumukset ja maksut vuosina 1995–2001 (milj. euroa)
19951996199719981999 2000 2001Yhteensä
Kokonaissitoumukset 440 581 584 462 988 1062 5550
Joista
CARDS(Obnova-/Phare-/Cards-budjettikohdat)
Sitoumukset 81 320 330 305 455 843 1035 3369
Maksut 73 298 254 146 237 624 618 2250
Maksujen jasitoumusten suhde 91 % 93 % 77 % 48 % 52 % 74 % 60 % 67 %
Demokratiajaihmisoikeudet
Sitoumukset 3,60 6,80 14,00 6,80 9,72 10,40 11,68 63,00
Maksut 3,20 6,25 10,90 6,26 4,08 3,01 0,35 34,05
Maksujen jasitoumusten suhde 89 % 92 % 78 % 92 % 42 % 29 % 3 % 54 %
4.2.2. Alueellinen yhteistyö
Lokakuussa 2001 hyväksytyllä alueellisella strategialla on tarkoitus ratkaista
alueellisia ongelmia ja edistää alueellista yhteistyötä. Tukea myönnetään 197
miljoonaa euroa vuosiksi2002–2004 seuraaville alo ille:
•Yhtenäinen rajavalvonta muun muassa rajat ylittävän rikollis uuden torjumiseksi,
rajat ylittävän kaupan edistämiseksi ja raja-alueiden vakauttamiseksi.
•Institutionaalisten valmiuksien vahvistaminen, jolla edistetään oikeusvaltion
kehitystä ja EU:npolitiikanalojensekä standardien ja lakien ymmärtämistä.
•Demokratian vakauden tukeminen, jotta voidaan lujittaa demokratian edistymistä
ja lisätä kansalaisyhteiskunnan osallistumista alueen kehittämiseen.
•Sellaisten suunnitelmien tukeminen, joilla alueen liikenne-, energia- ja
ympäristöperusrakenteet yhdennetään laajempaaneurooppalaiseenverkostoon.
Nämä alat on valittu sillä perusteella, että ne edistävät yhteistyötä alueen maiden
välillä taikoska niillä tuenantaminenontehokkaampaa alueellisella tasolla.
Strategisen kehyksen hyväksymisen lisäksi EY aloitti vuonna 2001 alueellisen
ohjelman, johon on varattu 14 miljoonaa euroa ja jossa puututaan alueellisen
yhteistyön keskeisiin osatekijöihin. Siihen sisältyi toimia seuraavilla aloilla: oikeus-
ja sisäasiat, erityisesti oikeudellinen ja poliisiyhteistyö ja näiden alojen koulutus(4,2 milj. euroa); infrastruktuurien kehittäminen osoittamalla 3 miljoonaa euroa
infrastruktuurihankkeiden valmisteluun; julkishallinnon uudistuksen ja alueellisen
yhteistyön vahvistaminen (6 milj. euroa) erityisesti kirjanpidon, tilastoinnin
(Eurostatin tuella) ja Euroopan ympäristökeskuksen toiminnan aloilla. Samoin
aloitettiin tuen myöntäminen SENSE-uutistoimistolle, entisen Jugoslavian alueella
tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen toimintakustannusten
kattamiseen (0,3 milj. euroa) ja alueellisen yliopistoverkon perustamiseen (0,5 milj.
euroa). Jälkimmäinen on EY:n ja Unescon yhteinen ohjelma. Ohjelman ansiosta
julkishallinnon luotettavuus, valmiudet ja kirjanpito paranevat, erityisesti
ensisijaisilla aloilla, joita ovat virkamieshallinto, hallinnon organisointi ja valvonta,
julkinen varainhoito, rahoituksen valvonta ja tilintarkastukset, poliittiset ja
oikeuslaitoksen valmiudet, julkiset hankinnat, verohallinto sekä kansainväliset
kauppasopimukset.
75EY:n tuki CARDS-ohjelmassa vuonna 2001 oli 2,85 miljoonaa (Obnova 2000
-ohjelmasta myönnetyn950 000 euron lisäksi). Ohjelma päättyyvuonna 2003.
CARDS-ohjelman alueellisen yhteistyön sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Alueellinenyhteistyö Hankkeennimi Sitoumukset
Oikeus- ja sisäasiat 4,2
Alueellisten infrastruktuurien kehittäminen 3,0
Julkishallinnon lujittaminen 6,0
Demokratian vakauttaminen 0.8
YHTEENSÄ 14,0
4.2.3. Liikenne ja infrastruktuuri – vesi ja energia
Ennen vuoden 2001 alueohjelman käynnistymistä hyväksyttiin tammikuussa 2001
Balkaninalueeninfrastruktuurienselvitysohjelma(6milj. euroa).
Liikenteen alan suurin saavutus vuonna 2001 oli Voran ja Sukthin välisen valtatien
avaaminen Tiranan lähellä. Sen ansiosta yhteys pääkaupungista rannikolla
sijaitsevaan Durresiin saatiin valmiiksi. Lähes koko hanke oli EY:n rahoittama.
Durresissa puolet lauttaterminaalista saatiin toimintakuntoon ja toisen puolen työt
alkavat myöhemmin tänä vuonna. Vuoden 2001 toukokuussa avattiin 33 kilometrin
pituinen Durresin ja Rroghozinen välinen maantieosuus, jolla idästä länteen ja
pohjoisesta etelään johtavat käytävät risteävät.
Vuonna 2001 saatiin päätökseen EY:n paikallisyhteisön kehittämishankkeiden toinen
tukivaihe, jossa rahoitettiin pienimittaisia infrastruktuurihankkeita kaupungeissa ja
kylissä koko Albanian alueella yli 7 miljoonalla eurolla. Vuonna 2001 hankkeet
kattoivat lähes 30 maaseutu- ja kaupunkitietä, lähes 20 maaseudun vesihuolto- ja
jätevesijärjestelmää, kaksi siltaa, koulu ja paikallinen tuomioistuin. Paikallisyhteisön
kehittämishankkeen kolmannen vaiheen kaikki hankkeet on keskitetty Tiranaan,
jonka asukasluku on kaksinkertaistunut viimeisten kymmenen vuoden aikana.
Lisäksi vuoden 2001 CARDS-ohjelman puitteissa suunnitellaan pienimuotoisia
investointeja paikallisyhteisöjen kehityksen alalla. Komissio on jo auttanut
kaupunkia kunnostamaan pääkatujen julkisivuja, mihin ovat osallistuneet myös liike-
elämä jatalojenasukkaat.
Konfliktin tuhojen korjaaminen kattaa kansallisen infrastruktuurin korjaamisen
lisäksi myös Bosnian muuhun Eurooppaan yhdistävän infrastruktuurin rakentamisen.
Samacin silta, joka oli suurin jälleenrakennushanke (12,3 miljoonaa euroa)
kunnostettiin EY:ntuella.
Samacin silta
Vuonna 2001 saatiin päätökseen valtatie E 73:lla Bosnia ja Hertsegovinan sekä Kroatian välillä
sijaitsevan Samacin sillan korjaustyöt. Silta on tärkeä osuus yleiseurooppalaisessa
liikennekäytävässä V, ja se on määritelty Balkanin vakautussopimuksessa tulevaisuuden
kehittämiskohteeksi. Silta räjäytettiin liikennöintikelvottomaksi konfliktin aikana vuonna 1992.
Lisäksi joenuomassa oleva romu muutti virtauksen joen eteläpengertä kohti ja aiheutti
huomattavaa eroosiota. Tämä virtausmuutos korjattiin kunnostustöiden yhteydessä. Yleisesti
ottaen uudelleenrakennettu silta muistuttaa edeltäjäänsä, mutta valtatietä levennettiin 6,6
metriin kaksisuuntaisen liikenteen sujuvuuden helpottamiseksi. Hanketta laajennettiin
kattamaan myös ratatyöt sillan yli johtavalle uudelle raiteelle sekä yhteydet nykyiseen
rautatieverkkoonjoenpohjois- ja eteläpuolella .
76Siviili-ilmailun uudistusta tuettiin edelleen alan tarpeet ja Bosnian ilmatilan
strateginen sijainti huomioon ottaen. Teknisen avun (miljoona euroa) tarkoituksena
on auttaa luomaan vahva ja tehokas siviili-ilmailuministeriö, joka kykenee
toimimaan tehokkaasti ja täyttämää turvallisuutta koskevat vastuutehtävänsä ja
velvollisuutensa hankkeenvalmistuttua.
Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennuspankin rahoittamaan
hankkeeseen myönnettiin 3,8 miljoonaa euroa lisätukea energiainfrastruktuurin
kunnostamista varten. EY tarjoaa teknistä apua Kaakkois-Euroopan
energiajärjestelmien yhdistämiseksi Keski- ja Länsi-Euroopan energiajärjestelmiin
Kroatiassa Tonavanalueella sijaitsevassa Ernestivonkeskusenergialaitoksessa.
Tähän mennessä Euroopan jälleenrakennusvirasto on kunnostanut 380 km pääteitä
Kosovossa. Apuun on sisältynyt myös keskeisiä turvallisuustekijöitä kuten vaaka- ja
pystysuuntaisia liikennemerkkejä, valkoisia viivoja, esteitä tärkeissä risteyksissä ja
kaksi siltaa. Näillä toimilla on parannettu huomattavasti liikenneinfrastruktuuria
Kosovossa ja näin ollen helpotettu tavaroiden ja ihmisten kulkua. Lisäksi on tuettu
Kosovon rautatiejärjestelmää (toimittamalla kalustoa ja kunnostamalla raiteita).
Institutionaalista tukea on annettu maan liikenneministeriölle (aikaisemmalle YK:n
väliaikaisen hallinnon alaiselle liikenneministeriölle). Samoin Blacen
rajanylityspaikkaa Kosovon ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välillä
ollaankunnostamassa.
Montenegrossa painopisteenä on liikennepalvelujen ja tieturvallis uuden
parantaminen rannikkotiellä Petrovacin ja Kroatian rajan välillä sekä Podgorican ja
Cetinjen välisellä päätiellä. Liikenteen infrastruktuuria koskevaan vuoden 2001
ohjelmaansisältyy
– kolmannenkaistanrakentaminen 8 km:n matkalle Podgorican ja Cetinjen välisellä
tiellä
– kolmannen kaistan rakentaminen 1,5 km:n matkalle Petrovacin ja Kroatian rajan
välisellä tiellä
– kahden maanvyörymäkohdan kunnostaminen Podgorican ja Kroatian rajan
välisellä tiellä
Turvajärjestelyjen parantaminen näiden kahden tien niillä osuuksilla, jotka eivät
kuulu kahteen muuhun hankkeeseen. Hankkeessa keskitytään 124 km:n osuuteen,
jonka ongelmakohdissa tienpinta käsitellään liukkauden torjumiseksi ja jolle
asennetaan törmäysesteitä. Samoin hankkeen yhteydessä parannetaan
varoitusmerkkejä ja opasteita sekä risteyksiä.
Liikenne ja infrastruktuuri ovat keskeisiä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian
kehittymisen kannalta, kun otetaan huomioon maan asema kauttakulkumaana. Alalle
myönnettiin edelleen tukea vuoden 2001 määrärahoista. Liikenteelle ja
infrastruktuurille varatuista 13,5 miljoonasta eurosta 11 miljoonaa euroa sidottiin
valtatien E75 parannustöiden loppuun saattamiseen. Valtatie on osa
mantereenlaajuisista tieosuuksista koostuvan Euroopan laajuisen tieverkon käytävää
X. Kunnallisen infrastruktuurin parantamiseksi perustettiin pienimuotoinen2,5 miljoonaneuron infrastruktuurirahasto.
77Poliittisen ja sotilaallisen konfliktin seurausten lieventämiseksi EY rahoitti
sähkönsiirto- ja jakelujärjestelmien, paikallisen infrastruktuurin, rakennusten ja
talojen korjaamista entisillä konfliktialueilla. Lisäksi EY tarjosi käteisavustusta noin
6 500 perheelle, jotka majoittivat koteihinsa pakolaisia ja siirtymään joutuneita
henkilöitä.
Myös Jugoslavian liittotasavallalle on myönnetty vuonna 2001 tukea yhteensä yli
297 miljoonaa euroa infrastruktuuria, energia-alaa, asumista ja ympäristöä varten.
Kesäkuusta 1999 lähtien on myönnetty 273 miljoonaa euroa EU:n varoja
energiatoimitusten parantamiseksi Kosovossa. Vuosina 1999 ja 2000 osoitettiin
80 miljoonaa euroa sähköntuonnin maksamiseen, Kosovon omien voimalaitosten
kiireellisiin kunnostuksiin sekä työntekijöiden palkkoihin. Vuosina 2000 ja 2001
Euroopan jälleenrakennusvirasto toteuttiKosovo B -voimalaitoksen peruskorjauksen.
Siihen on tähän mennessä käytetty 121 miljoonaa euroa. Sen lisäksi 50 miljoonaa
euroa EU:n varoja on kohdennettu niiden hiilikaivosten laajamittaiseen
kunnostamiseen, joista sekä Kosovo A- että B -voimalaitokset saavat polttoaineensa.
SamoinonaloitettuKosovonsähkönsiirto- ja kaukolämpöverkonkunnostaminen.
Serbian energiaohjelmassa pyrittiin vuonna 2001 vakauttamaan ja turvaamaan
kotimainenvoimantuotanto seuraavintoimin:
– neljän lämpövoimalaitoksen kunnostaminen sekä varaosien toimittaminen muihin
hiili- ja vesivoimaloihin (37 milj. euroa)
– 42 hankettasähköasemien ja voimajohtojenkunnostamiseksi(24 milj. euroa)
– laitteiden ja varaosien toimittaminen kahteen hiilivoimalaan – Kolubara ja
Kostolac(17milj. euroa)
– tekninenapu ja instituutioidenkehittäminen(2 milj. euroa).
Työt aloitettiin elokuussa 2001 ja ne on saatu päätökseen. Kaikki laitteet ja muut
varusteet ontoimitettu.
Ohjelmasta tuettiin myös voimantuotantoon ja -jakeluun sekä hiilikaivoksiin liittyviä
kunnostus- ja ylläpitotoimia sekä sähkön tuontia. Serbian energia-alan tukirahastolle
osoitettiin 15 miljoonaa euroa yhteishankkeessa Yhdysvaltain hallituksen kanssa,
joka myönsitarkoitukseen 15 miljoonaa dollaria USAIDin kautta. Rahastosta tuetaan
sähkön tuontia Serbiaan. EU:n rahoittama tuonti aloitettiin joulukuun alussa ja
lopetettiin tammikuussa 2002. Varoja myönnettiin myös alustaviin selvityksiin
Serbian energiatehokkuusviraston ja Serbian energia-alan sääntelyviranomaisen
perustamiseksi sekä selvitykseen uusista toimenpiteistä hiilentuotannon lisäämiseksi
Kolubaran kaivoksessa.
Marraskuussa 2000 aloitetun ohjelman ”energiaa vastineeksi demokratiasta”
yhteydessä toimitettiin diesel- ja lämmitysöljyä 60 kunnalliselle
lämmitysjärjestelmälle (jotka kattavat 80 % väestöstä), kouluille ja sairaaloille.
Samoin polttoainetta toimitettiin voimalaitoksille ja hiilikaivoksille. Ohjelman
kokonaisrahoitus oli 45 miljoonaa euroa, ja sitä jatkettiin talven yli huhtikuuhun
2001 asti. Huomattava osa (70 %) Serbian tarvitsemasta sähköstä talvella 2000–2001
oliEU:ntuomaa (kokonaisarvo 45 miljoonaa euroa), ja sen avulla saatiin vakautettuamaan energiansaanti. Samoin tehtiin 7 miljoonan euron arvoinen sopimus
78olennaisten varaosien toimittamiseksi Kolubaran ja Kostolacin ruskohiilikaivoksiin
niiden tuotannon turvaamiseksi. Toimitukset aloitettiin helmikuussa 2001 ja
päätettiin maaliskuussa 2002. Lisäksi käytettiin toiset 7 miljoonaa euroa sähkön
tuontiin heinä-elokuussa 2001.
Vuoden 2002 loppuun mennessä jälleenrakennusviraston asunto-ohjelman avulla
saadaan rakennettua kaikkiaan yli 16 500 taloa Kosovoon. Tämä merkitsee yli
120 000 ihmisen auttamista. Vuoden 1999 asunto-ohjelman yhteydessä rakennettiin
uudelleen 3 540 taloa. Vuoden 2000 ohjelmassa rakennettiin uudelleen 8 420 taloa
60 miljoonan euron arvosta. Vuoden 2001 ohjelman yhteydessä rakennettiin 3630
taloa. Vuonna 2001 jälleenrakennetuista taloista 80 prosenttia kuului IV luokkaan
(kokonaan tuhoutuneet) ja muista suurin osa III luokkaan (vakavasti vaurioituneet).
Euroopan jälleenrakennusvirasto on antanut myös asiantuntija-apua maan asunto- ja
kiinteistöosastolle ja viimeistelee viiden perinteisen kivitornitalon (kullas)
jälleenrakentamista.
Euroopan jälleenrakennusvirasto osallistuu valtavaan rakennusohjelmaan kaupunkien
vesi- ja viemärihuollon kunnostamiseksi Kosovossa sekä jätehuollon nostamiseksi
Länsi-Euroopan tasolle. Vesilaitosten kunnostamista tuetaan keskeisille
yleishyödyllisille palvelulaitoksille suunnatulla tukiohjelmalla, johon sisältyy
vesivarantojen määrän kasvattaminen ja laadun parantaminen (3,7 miljoonaa euroa)
sekä kiireellisiä kunnostustoimia ja kalustohankintoja, muun muassa 35 ajoneuvoa ja
14 000 varaosaa kunnallisille vesilaitoksille. Vuoden 2000 ohjelmassa suunnattiin 10
miljoonaa euroa vesitoimitusten ja viemäriverkkojen parantamiseen. Siihen sisältyi
pumppuasemien ja vedenkäsittelyjärjestelmien kunnostamista. Vuonna 2001
aloitettiin ohjelma kiinteiden jätteiden käsittelyn parantamiseksi Kosovossa. 19 eri
puolilla Kosovoa sijaitsevaa kaatopaikkaa kunnostettiin. Vuoden 2001 töihin sisältyi
myös kuudenalueellisenkaatopaikanrakentaminen.
79Liikenne ja infrastruktuuri: sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Liikenne ja
perusrakenteetValtio Hankkeennimi Määrä
Kosovo Liikenne 18
Montenegro Liikenne 7
Bosniaja Hertsegovina Tukisiviili-ilmailuviran-
omaiselle1
Albania Kansallinen liikenne 12,5
Albania Liikenteen perusrakenteet
Pogradec–Kapsthice7
Albania Durresin satama 2,1
Albania Kakavija–Gjirokaster-
rajanylityspaikka6,8
YHTEENSÄ 54,4
Ympäristö
Ympäristön alalla perustettiin vuonna 2001 yhteisön rahoittama Budapestin
alueellisen ympäristökeskuksen toimisto Tiranaan. Tämän ansiosta Albania on nyt
mukana alueellisessa ympäristöpolitiikassa ja voi saada varoja, joita myönnetään
ympäristönhoidon valmiuksien kehittämiseen. Julkisista rakennustöistä ja
matkailusta vastaava ministeriö on alkanut komission rahoittaman teknisen avun
tukemana valmistella suuria vesi- ja jätevesijärjestelmiä Vloressa, Gjirokasterissa,
Sarandassa ja Lezhessä.
Ympäristöalalle, joka on aiempinakin vuosina ollut EY:n tukikohde, myönnettiin
3,25 miljoonaa euroa kansallisen ympäristötoimintasuunnitelman laatimista varten,
kiinteän jätteen käyttöä koskeviin toteutettavuustutkimuksiin ja ilman laadun
seuranta-asemien laitteisiin entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.
4.2.4. Maaseudun kehittäminen ja maanviljely
Albaniassa EY toimii maataloudessa kolmella alalla: elintarvikevalvonnassa,
kalastuksessa ja eläinlääkintätarkastuksissa. Vuonna 2001 on tehty huomattavia
valmisteluja kipeästi kaivattujen välineiden toimittamiseksi keskus- ja alue-
eläinlääkintälaitoksille ja laboratorioille. Välineillä avustetaan hallitusta kehittämään
tarvittavat markkinat ja palveluinfrastruktuurin uudistetun maatalousalan tarpeiden
tyydyttämiseksi.
Maanviljely on perinteisesti ollut tärkeä talouden ala Bosnia ja Hertsegovinassa .
EY on auttanut eläinlääkintäyksiköitä varmistamaan karjan entistä paremman
terveyden ja käsittelyn kuluttajien luottamuksen ja kaupan lisäämiseksi. Teknistä
apua on annettu kahden geneettisesti arvokkaiden sikojen jalostuslaitoksen
80rakentamiseen. Rodun valinnassa kiinnitettiin menestyksekkäästi erityishuomiota
rodun mukautuvuuteen paikallisiin olosuhteisiin. Hankkeen ansiosta perustettiin
kaksi tuotantokeskusta (kummassakin noin 50 eläintä), kaksi
keinosiemennyskeskusta (molemmissa viisi eläintä) ja kaksi ensimmäisen
sukupolven karjujen kasvatuskeskusta. Hankkeen ansiosta sianlihaa on mahdollista
tuottaa 1800tonnia.
Serbian maatalousohjelmassa toteutettiin vuonna 2001 seuraavia tukitoimia:
– Romaniasta peräisin olevia lannoitteita tuotiin yhteensä 48.700 tonnia (36.700
tonnia NPK-lannoitetta elo-syyskuussa 2001 ja 12.000 tonnia ureaa tammikuussa
2002). Tuotteidentoimitukset loppukäyttäjille onsaatu päätökseen.
– Karjan vähentyminen rehupulan vuoksisaatiin pysäytettyä tuomalla 42.000 tonnia
maissia eläinrehuksi jalostamista varten. Tuonti Unkarista aloitettiin syyskuussa
2001. Jakelu aloitettiin maaliskuussa 2002.
– Annettiin asiantuntija-apua maatalouden hinnoittelu- ja markkinointipolitiikan
muutosten alalla sekä elintarvikkeita koskevan sääntelykehyksen luomiseksi.
Konsulttiryhmä aloittityönsä tammikuussa 2002.
Montenegrossa Euroopan jälleenrakennusvirasto teki sopimuksen nykyaikaisten
maidontuotantolaitteiden hankkimisesta vanhojen tilalle. Hankinnasta vastaava
ryhmä avustaa maatalousministeriötä toimintapolitiikkaan liittyvissä asioissa ja
arvioi laitteiden saajiksi valittujen yritysten liiketoimintasuunnitelmia.
Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian maatalous on liikenteen ohella maan
keskeinen talousala sekä itse maan että sen ulkosuhteiden kannalta. EU:n
markkinoiden merkitys maataloustuotteiden viennissä ja vakautus- ja
assosiaatiosopimuksen velvoitteet edellyttävät uudistuksia eläinlääkintä- ja
kasvinsuojeluvalvonnassa sekä eläinten tunnistamisjärjestelmissä. Meneillään
olevien ohjelmien tulosten perusteella vuoden 2001 ohjelmassa myönnettiin
3 miljoonan euron edestä teknistä apua elintarvikkeiden laatuvalvontaan sekä
keinoihin, joilla lisätään eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutarkastusten mahdollis uuksia,
ja koulutukseen ja laitteisiin, joilla voidaan varmistaa se, että eläinten
tunnistusjärjestelmä kattaa kaikkitärkeimmät karjat.
CARDS –Maaseudun kehittäminenja elintarviketurva – sitoumukset vuonna
2001 (milj. euroa)
Valtio Hankkeen nimi Määrä
CARDS Albania Paikallisyhteisöjen kehitys 10
CARDS Entinen
Jugoslaviantasavalta
MakedoniaInstitutionaalisten valmiuksien
kehittäminen3
CARDS Kosovo Maatalous 10
CARDS Serbia Maatalous 20
YHTEENSÄ 43
814.2.5. Instituutioiden kehittäminen
Albaniassa suurin osa EY:n tuesta myönnetään instituutioiden kehittämiseen. Tuella
vastataantarpeeseen luoda vahvemmat julkiset instituutiot, jotta Albania voi lähentää
suhteitaan EU:hun vakautus- ja assosiaatiosopimuksen avulla. Vuonna 2001
myönnetystä 37,5 miljoonan euron avustuksesta 23 miljoonaa euroa oli varattu
Albanian valmiuksien vahvistamiseen turvallisuuden ja yleisen järjestyksen alalla,
oikeusvaltion lujittamiseen, hyvään hallintotapaan, ihmisoikeuksien
kunnioittamiseen, julkisen talouden lujittamiseen, tulli- ja verotulojen lisäämiseen,
standardien ja sertifioinnin lujittamiseensekä tuenkoordinointiin.
Pakolaisten paluun ohella eniten EY:n tukea myönnetään instituutioiden
kehittämiseen. Bosnia ja Hertsegovinassa pelkästään vuonna 2001 osoitettiin 31,26
miljoonaa euroa instituutioiden valmiuksien lisäämiseen (valtion ja yhteisöjen tason
instituutiot) sekä oikeus- ja sisäasioihin (riippumaton oikeuskomitea ja rajojen
hallinta).
Instituutioiden kehittäminen on Kroatian vuoden 2001 tukiohjelman keskeisin ala.
Tukea myönnetään28,4 miljoonaa euroa ja se kattaa seuraavat alat: työmarkkinoiden
rakenneuudistus, EU:n standardeihin mukauttaminen, oikeuslaitoksen uudistus,
turvapaikkapolitiikka, yhtenäinen rajavalvontastrategia, julkishallinnon
uudistaminen, tekijänoikeudet, kilpailupolitiikka, tilastot, strategiankehittämis-
valmiuksien vahvistaminensekä kansalaisyhteiskunta.
Instituutioiden kehittämistarpeet vaihtelevat Jugoslavian liittotasavallan eri osien
välillä (Serbia, Kosovo ja Montenegro).Maa saiyhteensä 59,8 miljoonaa euroa tähän
tarkoitukseen vuonna 2001. Serbiassa politiikan ja oikeusasioiden
neuvontakeskuksessa työskenteli 12 kansainvälistä ja paikallista asiantuntijaa, jotka
neuvoivat hallitusta keskeisissä asioissa kuten siirtymisessä markkinatalouteen,
sääntelykehyksen luomisessa, lainsäädännön yhdenmukaistamisessa EU:n
lainsäädännön kanssa ja liittymisessä Maailman kauppajärjestöön. Sopimus
keskuksen rahoittamisesta allekirjoitettiin lokakuussa 2001, ja asiantuntijaryhmä
aloittityönsä joulukuussa 2001.
Kosovossa EU:n paikallishallinnon asiantuntijoita on lähetetty Kosovon kuntiin
niiden auttamiseksi instituutioidensa kehittämisessä. Vuonna 2000 perustettiin
kunnallis- ja paikallistason investointirahasto, jolla rahoitetaan Kosovon eri kuntien
ehdottamia pieniä infrastruktuurin kunnostamishankkeita. Esimerkkejä ovat teiden
paikkaaminen sekä katuvalaistuksen ja jalkakäytävien kunnostaminen.
Jälleenrakennusvirasto tuki myös ETYJ:tä sen järjestäessä Kosovon vaalit
marraskuussa 2001.
Montenegrossa hallintoa kehitetään jälleenrakennusviraston hankkeella, jossa tuetaan
useiden instituutioiden kuten tilastokeskuksen päätöksentekovalmiuksia. Hankkeessa
tarjotaan johtamiseen liittyvää asiantuntemusta sekä koulutusjaksoja ja
tutustumismatkoja ulkomaille. Samoin sen yhteydessä on tarkoitus antaa teknistä
apua julkisen sektorin pääomamenojen hallinnon uudistamiseksi.
Jälleenrakennusvirasto tarjoaa teknistä apua myös budjettitoimistolle,valtionkassalle, sisäiseen tarkastukseen ja ministeriön tietotekniikkayksikölle.
Lisäksi on toimitettu tietotekniikkalaitteita miljoonan euron arvosta, ja ministeriön
tietokoneistamisessa avustaa pitkäaikainen tietotekniikan asiantuntija. Teknistä
82asiantuntemusta annetaan myös valtiovarainministeriön uudelleenjärjestelyn
tukemiseksi.
Keskusjohtoisiin hankkeisiin on sisältynyt myös tulli- ja siviilihallinnon
rahoittaminen näiden ohjelmien erityislaadun vuoksi. EuropeAid-yhteistyötoimiston
Balkanin tulliasioita käsittelevä työryhmä on jatkanut Kosovossa yhteisön
tulliapuryhmän (CAM-K) suoraa hallinnointia (5 miljoonaa euroa) ja aloittanut
samanlaisen tuen kehittämisen Serbialle (5 miljoonaa euroa) ja Montenegrolle
(1,4 miljoonaa euroa). Myös Albanian tulliapuryhmän (CAM-A) (2 miljoonaa euroa)
sekä tulli- ja veroaputoimiston (CAFAO) (10,5 miljoonaa euroa) toimintaa jatkettiin
tuloksekkaasti. Lisäksi komissio jatkoi Bosnia ja Hertsegovinan sekä Kosovon
väliaikaisten hallintojen juoksevien menojen rahoittamista. Korkean edustajan
toimistolle myönnettiin 13,5 miljoonaa euroa ja Kosovon jälleenrakentamisesta ja
taloudellisesta elpymisestä vastaavanUNMIK:nEU-pilarille 11 miljoonaa euroa.
Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian uudistussuunnitelmassa on etusijalla
hallituksen instituutioiden lujittaminen, minkä vuoksi instituutioiden kehittämiseen
myönnetään edelleen EY:n tukea. Vuonna 2001 tähän tarkoitukseen oli varattu 11,5
miljoonaa euroa. Pääkohteeksi valittiin edellisten vuosien ohjelmien perusteella
oikeus- ja sisäasiat (oikeudellinen uudistus, yhtenäinen rajavalvontastrategia ja
tullihallinto). Lisäksi myönnettiin 1,7 miljoonaa euroa poliisiuudistuksen tukemiseen
maanavustamiseksirauhanpuitesopimuksentäytäntöönpanemisessa.
Tulli- javeroapuvirasto(CAFAO)
Vuodesta 1996 tulli- javeroapuvirasto(CAFAO) on avustanut Bosnian jaHertsegovinan valtion
sekä yhteisön viranomaisia panemaan täytäntöön Daytonin rauhansopimuksen tulleihin ja
veroihin liittyviä määräyksiä. Apua ja neuvoja annetaan kaikissa tulleja ja verotusta koskevissa
asioissa, kuten hallinnoinnissa, organisoinnissa, rakenteissa, menettelyissä, oikeudellisissa
kysymyksissä, tietokonejärjestelmissä, tutkinnassa ja koulutuksessa. CAFAO:a pidetään
yleisesti yhtenä Bosnia ja Hertsegovinan onnistuneimpana uudistusohjelmana, jossa tukea
myönnetään olosuhteissa, joissa poliittinen tahto muutosten toteuttamiseen on ollut
epäjohdonmukaista ja vaihtelevaa, etniset rinnakkaisrakenteet ovat edelleen olemassa ja
korruptio on laajaa.Ohjelmassa työskentelevienEuroopan tulli- ja verovirkailijoiden määrä on
vaihdellut 20:stä 40:een ohjelman tarpeiden ja toimien mukaisesti. Yksi ohjelman menestyksen
ilmeisimpiä tuloksia on tullitulojen jatkuva kasvu: ne kolminkertaistuivat vuosien 1996 ja 2001
välillä.
Taulukossa esitetään esimerkkejä tärkeistä instituutioiden kehittämishankkeistavuonna 2001.
83Instituutioidenkehittäminen – CARDS-sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Instituutio Valtio Hankkeen nimi Määrä
Tulliasioiden pääosasto Albania Tulliapuryhmä (CAM-A) 2,0
Tulliasioiden pääosasto Albania Verotuksen tiet okoneistaminen 2,0
Liittovaltiontullihallinto ja
Serbiantasavallan
tullihallintoBosnia ja
HertsegovinaTullinuudenaikaistaminen 10,5
UNMIK:ntulliyksikkö Kosovo Tullinuudenaikaistaminen 5,0
Oikeus- ja sisäasiat Kroatia Oikeuslaitos ja oikeustieteelliset
tiedekunnat0,6
Instituutioiden
kehittäminenKroatia TukiEurooppaan
yhdentymisestä vastaavalleministeriöllelainsäädännön
yhdenmukaista-miseen0,8
Vero- ja tullihallinto Serbia Tulli- ja veroasioiden
koordinointi-toimistoSerbiassa(CAFACO)5,0
Vero- ja tullihallinto Montenegro Tulli- ja veroasioiden
avustusryhmä Montenegrossa(CAFAM-M)1,4
YHTEENSÄ 27,3
4.2.6. Yksityissektori ja talouskehitys
Yritysten kehittämiseen myönnettiin 36 miljoonaa euroa vuonna 2001 osana
siirtymistä markkinatalouteen koskevaa EU:n avustamispolitiikkaa. Tätä talouden
elvyttämisstrategiaa korostetaan yksityissektorin kehittämisessä, paikallistalouden
kehittämisessä ja työpaikkojen luomisessa sekä Euroopan unionin mukaisen
yhtenäisen talousalueen luomisessa. Näitä ongelmia käsiteltiin 30 eurooppalaisessa
hankkeessa, joidenkokonaistalousarvio olilähes90 miljoonaaeuroa.
Vuonna 2001 EY:n hankkeilla Balkanin maissa lujitettiin kansallisen pankkialan
kehittämistä parantamalla kansallisten pankkien hallintovalmiuksia ja perustamalla
omavarainen mikroyrityspankki. Kotimaan kauppaa tuettiin myös teknisellä avulla,
jolla poistettiin sisäisiä kaupan esteitä. Tällä hetkellä yhdenmukaistetaan veroja ja
luodaantoimivia tulliliittoja.
Albanialle osoitetuilla Cards-määrärahoilla tuetaan hankkeita standardien ja
sertifioinnin alalla sekä paikallisyhteisöjen talouden kehittämistä parantamalla
infrastruktuureja ja paikallista työllisyyttä.
Serbian yritysohjelmassa tuetaan pienten ja keskisuurten yritysten kehittämistä
seuraavintoimin:
84– Jatkuva luottojärjestely (tähän mennessä EU on myöntänyt viraston kautta
yhteensä 10 miljoonaa euroa), josta vastaa Jugoslavian keskuspankki, joka lainaa
rahoja edelleen pk-yrityksille kolmen liikepankin välityksellä; nämä ovat Exim
Bank, Novosadska Bank ja Zepter Bank (muita pankkeja liittyy järjestelyyn pian).
Nämä pankit ovat saaneet tähän mennessä yli 600 hakemusta. Lainoja on
hyväksytty40, yhteisarvoltaan4 miljoonaa euroa.
– Tuki yksityistämisestä, rakenneuudistuksesta ja pk-yritysten kehittämisestä
vastaavalle ministeriölle.
– Pk-yritysten tukijärjestelyjen perustaminen ja avustaminen seitsemässä
kaupungissa toimivien yritysneuvontakeskusten muodossa (”alueelliset
yrityskeskukset”); lisäksi 11 muuhun kaupunkiin perustetaan pienempi
vastaavanlainenkeskus. Ensimmäiset keskukset avataantoukokuussa 2002.
– EuroneuvontakeskuksenperustaminenBelgradiin;se avataan huhtikuussa 2002.
Lisäksi on annettu miljoona euroa rahoitusta tekniseen apuun valtionyritysten
yksityistämisen ensimmäisissä vaiheissa. Tätä koskeva työ aloitettiin maaliskuussa
2002 kolmessa kulkuneuvoja ja maatalouskoneita valmistavassa yrityksessä.
Euroopan jälleenrakennusvirasto toimii keskeisessä asemassa Kosovon yritysten
kehittämisessä. Vuonna 2000 virasto perusti yhdessä Maailmanpankin kanssa
väliaikaisen luottoyksikön, joka antaa luottoja pk-yrityksille. Se on Kosovon suurin
luotonantaja. Kyseisen luottoyksikön tukemisen lisäksi jälleenrakennusvirasto
järjestää pieniä lainoja mikroyrityksille yhdessä Saksan jälleenrakennuspankin
(KfW) kanssa Kosovolle tarkoitetun Eurooppa-rahaston välityksellä. Vuoden 2001
lopussa perustettiin kolme alueellista yrityskeskusta, ja EU:n varoilla on tuettu myös
Kosovon pk-yritysten kehittämisneuvoston perustamista; tämä elin toimii
puolueettomana yksityisen yrityssektorin puolestapuhujana. Jälleenrakennusvirasto
on myös auttanut perustamaan Kosovoon euroneuvontakeskuksen, joka toimii nyt
Kosovon liike-elämän yhteyskanavana muuhun Eurooppaan. Paljon tukea on annettu
myös yhteiskunnan omistuksessa oleville yrityksille teollisuuden kehittämisohjelman
kautta. Kyseinen ohjelma tarjoaa teknistä apua ja luottoja yhteiskunnan omistuksessa
oleville yrityksille tuotannonkäynnistämiseksiuudelleen ja työpaikkojen luomiseksi.
Osana Bosnia ja Hertsegovinan yritysperustanelvyttämistoimia EY rahoittaa noin 45
keskikokoisen maatalous-, tekstiili ja nahka-alan yrityksen elvyttämistä sekä
alueellisten yritysten kehittämistä. Elvytystoimiin ja jälleenrakentamiseen
myönnetyn 4,2 miljoonan euron lisäksi EY myönsi 10 miljoonaa euroa vuonna 2001
yksityissektorinkehittämiseen.
85Pk-yritystuen rahoitusvälineet
Bosnia jaHertsegovinaakoskevasta eurooppalaisesta rahastosta myönnettiin noin 8,7 miljoonaa
euroa lainoja maan pk-yrityksille. EY rahoitti lainoja 5 miljoonalla eurolla. Muita Bosnia ja
Hertsegovinaa koskevaan eurooppalaiseen rahastoon osallistuvia kahdenvälisiä rahoittajia ovat
Itävalta, Saksa ja Sveitsi. Luotonantoa hallinnoi EU:ssa sijaitseva pankki useiden bosnialaisten
pankkien avustuksella. Ohjelma on suunnattu pk-yrityksille ja toimintaansa aloittaville
yrityksille, ja se kattaa tila- ja laiteinvestoinnit sekä käyttöpääoman. Se on toistaiseksi ainoa
pitkäaikaisluottoja tarjoava ohjelma Bosnia ja Hertsegovinassa. Ohjelmassa on tällä hetkellä
kahdeksan kumppanuuspankkia (kuusi Jugoslavian liittotasavallassa ja kaksi Serbian
tasavallassa), jotka ovat myöntäneet yli 123 lainaa, mikä on osoituksena lainaohjelman
voimakkaasta kasvusta. Lisäksi EU kanavoi 9,5 miljoonaa euroa mikrolainoihin
mikroyrityspankin (suurimmat osakkeenomistajat ovat Euroopan jälleenrakennus- ja
kehityspankki EBRD ja kansainvälinen rahoitusyhtiö) kautta. Mikroyritys on myöntänyt tähän
mennessä yli 19 miljoonaa euroa yli 3 400 lainan avulla. Vuonna 2001 tehtiin sitoumukset 30
hankkeesta, joiden yhteisarvooli 90 miljoonaa euroa .
CARDS-sitoumukset yksityissektorille ja talouskehitykseen vuonna 2001
(milj. euroa)
Valtio Hankkeen nimi Määrä
CARDS Albania Standardit ja sertifiointi 2
CARDS Alueelli-nen Alueelliset tilastointihankkeet 2,5
CARDS Kroatia Teolliset standardit 3
YHTEENSÄ: 7,5
4.2.7. Terveydenhuolto ja koulutus
4.2.7.1. Terveydenhuolto
Terveydenhuoltoaeiole määriteltyEY:nmyöntämäntuenensisijaiseksialaksiLänsi-
Balkanilla (toisin kuin kahdenvälisessä avussa). Vuoden 2001 CARDS-ohjelmaan
sisältyi kuitenkin 31,5 miljoonaa euroa Serbian terveydenhuoltoon. Niistä 26,5
miljoonaa euroa käytettiin tärkeimpien lääkkeiden saatavuuden parantamiseen koko
Serbiassa ja uudistuksiin, kuten hoitokertomusten laatimiseen sekä lääketeollisuuden
järkeistämiseen ja rakenneuudistukseen. Terveydenhuollon uudistuksiin Serbiassa
myönnetty 5 miljoonaa euroa oli tarkoitettu joidenkin sairaaloiden ja
terveyskeskusten peruspalvelujen laadun parantamiseen kunnostamalla ja
toimittamalla ensisijaista laitteistoa. Kosovon terveydenhuollon uudistamiseen
myönnettiin 14 miljoonaa euroa paikalliselle teknisen avun ryhmälle UNMIK:n
terveys- ja sosiaaliministeriön avustamiseksi, EY:n tukeen Maailmanpankin
hankkeeseen, joka koskee sosiaalivakuutusjärjestelmän täytäntöönpanoa, ja
keskeistenlääkintä- jatietotekniikkalaitteidenhankintaan.
4.2.7.2. Koulutus
Albanian korkeakoulutuksen uudistukseen myönnettiin 2,5 miljoonaa euroa, mikä
mahdollisti maan osallistumisen edelleen TEMPUS-ohjelmaan. Ohjelman
päätavoitteena on korkeakoulujen sekä akateemisen opetuksen ja oppimisen
uudistuksen edistäminen ”yhteisten eurooppalaisten hankkeiden” avulla. Näiden
86tarkoituksena on edistää kumppanuusmaan korkeakoulutuksen pitkäaikaista
kehittämistä ja uudistamista Euroopan unionin ja kumppanuusmaan korkeakoulujen
yhteistyötoimilla.
Bosnia ja Hertsegovinan koulutusuudistuksessa keskitytään ammatilliseen
koulutukseen sekä korkeakoulutukseen. Ensimmäisen ammatillisen
koulutusohjelman tuloksena laadittiin vihreä kirja, jonka Bosnia ja Hertsegovinan 40
tärkeintä koulutusalan toimijaa hyväksyivät. Vuonna 2001 aikana ilmestyi myös
valkoinen kirja, jossa esitetään koko Bosnia ja Hertsegovinaa koskeva
lainsäädäntömalli ja puitteet järjestelmän uudistustoimien täytäntöönpanoon koko
maassa, myös yhtenäisen opetussuunnitelmakehyksen soveltaminen ammatillisessa
koulutuksessa. Korkeakoulutuksen uudistaminen on sidottu Bosnia ja Hertsegovinan
osallistumiseen TEMPUS-ohjelmaan. EY myönsi tähän tarkoitukseen kolme
miljoonaa euroa vuonna 2001.
Ammatillisen koulutuksen sekä korkeakoulutuksen uudistus auttaa Kroatiaa
torjumaantyöttömyyttä, jokaon yksi sen suurimmista yhteiskunnallisista ongelmista.
EY tukee ammatillisen koulutuksen uudistamista. Uudistuksen tavoitteena on luoda
uudenaikainen, joustava ja korkealaatuinen ammattikoulutusjärjestelmä, joka pystyy
vastaamaan työmarkkinoiden ja yhteiskunnan tarpeisiin, joka on hyvin yhdennetty
alkeis-, perus- ja korkeakoulutusjärjestelmiin ja jossa korostetaan hajautettua
hallintoa ja kokonaisvaltaista opetussuunnitelmaa sekä opettajankoulutuksen
uudistamista. Korkeakoulutuslaitosten sekä akateemisen opettamisen ja oppimisen
uudistusta edistetään Kroatian osallistumisella TEMPUS-ohjelmaan (4 miljoonaa
euroa).
Jugoslavian liittotasavalta (mukaan luettuna Kosovo YK:n hallinnon alaisena) on
saanut 4,9 miljoonaa euroa osallistuakseen TEMPUS-ohjelmaan. Lisäksi
Montenegrolle myönnettiin vuonna 2001 miljoona euroa ammatillisen koulutuksen
uudistamiseen.
Koulutuksen ja työttömyyden (tällä hetkellä yli 32 prosenttia työvoimasta on
työttömänä) välinen yhteys entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa on
johtanut siihen, että EY rahoittaa maan koulutusalaa. Vuonna 2001 EY tuki
korkeakoulutuksen uudistamista 7 miljoonalla eurolla, joista 3 miljoonaa euroa oli
varattu TEMPUS-ohjelmaan osallistumiseen ja 4 miljoonaa euroa (vuonna 2000
tarkoitukseen myönnetyn miljoonan euron lisäksi) ensimmäisen albaniankielistä
opetusta tarjoavan yliopiston perustamiseen. Yliopistossa tarjotaan myös
makedonian- ja englanninkielistä opetusta. Yliopiston perustamisen tarkoituksena oli
vastata yhteen maassa olevan suuren albanialaisvähemmistön suurimmista
ongelmista ja parantaa etnisten ryhmien välisiä suhteita.
Kaakkois-Euroopan yliopisto entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa
avattiin 20. marraskuuta 2001. Opinto-ohjelma on albaniaksi, makedoniaksi,englanniksi ja muilla eurooppalaisilla kielillä. Yliopistoon perustetaan
oikeustieteellinen, kauppatieteiden, julkishallinnon, opettajankoulutuksen, viestinnän
ja tietotekniikan tiedekunnat. ETYJ:n koordinoiman hankkeen kokonaiskustannuksetovat noin 33 miljoonaa euroa, josta suurimman osan on rahoittanut Euroopan unioni,
myös Euroopan komissio (4 miljoonaa euroa). Lisäksi kustannuksia on rahoitettu
EU:n jäsenmaiden kahdenvälisillä avustuksilla. Hankkeessa on keskitytty
yliopistorakennusten rakentamiseen, opintolainojen myöntämiseen ja yliopiston
juoksevienkustannustenkattamiseen.
87Yhteiskunnallinen kehitys– CARDS-sitoumukset vuonna 2001 (milj. euroa)
Yhteis-
kunnallinen
kehitysValtio Hankkeen nimi Määrä
Obnova 2000 Kroatia Tempus 1,5
CARDS 2001 Kroatia Tempus 4,0
CARDS 2001 Kroatia Työmarkkinoidenrakenneuudistus 3,0
CARDS 2001 Kroatia Ammatillinen koulutus 0,6
Koulutus Entinen
Jugoslavian
tasavaltaMakedoniaKaakkois-Euroopan yliopisto 4
4.2.8. Monialaiset kysymykset
4.2.8.1. Eurooppalainen ihmisoikeus- ja demokratia-aloite (EIDHR)
Vuonna 2001 Eurooppalaisesta ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteesta sidottiin yli
10 miljoonaa euroa Länsi-Balkanin alueen hankkeisiin.
EIDHR:sta myönnettiin lähes 4,5 miljoonaa euroa hankkeisiin, joilla tuetaan
ihmisoikeuksien ja perusvapauksienedistämistä ja puolustamista Kaakkois-Euroopan
maissa. Romanivähemmistöjä tuetaan erityisin aloittein. Eri etnisten ryhmien välistä
vuoropuhelua edistetään erityishankkeella, jolla pyritään vahvistamaan
paikallisviranomaisten valmiuksia toimia romaniyhteisöjen kanssa Bosnia ja
Hertsegovinassa, Kroatiassa, Kosovossa, Montenegrossa, entisen Jugoslavian
tasavallassa Makedoniassa ja Serbiassa (725 000 euroa). Entisessä Jugoslavian
tasavallassa Makedoniassa toteutettavassa hankkeessa valvotaan ja seurataan
väestönlaskentaa väestön tasapuolisen ja puolueettoman edustuksen edistämiseksi ja
väestönlaskentaa koskevien kansainvälisten suositusten noudattamiseksi (999 800
euroa).
EuroopanalueellistademokratiaajaihmisoikeuksiaEuroopassa ja Kaakkois-Euroopassa
koskeva maisterinkoulutusohjelma
Hankkeessa annetaan Albaniasta, Bosnia ja Hertsegovinasta, Bulgariasta, Kroatiasta ja
entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta kotoisin oleville jatko-opiskelijoille
mahdollisuus opiskella ihmisoikeuksia. Maisterinkoulutusohjelmasta valmistuu
erityisasiantuntijoita, jotka voivat toimia kansalaisjärjestöissä, paikallisissa hallintoelimissä ja
Balkanin poliittisina päätöksentekijöinä. Toimeen on myönnetty 1 300 000 euroa .
Demokratisointiprosessien tukemiseen ja ihmisoikeuksien lujittamiseen onmyönnetty yli kolme miljoonaa euroa viidessä hankkeessa. Esimerkiksi eräässä
820 000 euron hankkeessa kehitettiin ja lujitettiin kansalaisinstituutioiden ja
kansalaisjärjestöjen toimintamahdollis uuksia sekä lisättiin aktiivisten
kansalaisjärjestöjen määrää ja voimavaroja. Toisessa hankkeessa pyrittiin
palauttamaan eri yhteisöjen ja poliisivoimien välinen luottamus vanhempien ja
opetushenkilökunnan muodostamien ryhmien sekä paikallisten poliisialoitteiden
88avulla. Tämä auttaa vahvistamaan Bosnia ja Hertsegovinassa sellaista demokraattista
ympäristöä, jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia (300.000 euroa).
Konfliktien ehkäisemisen tukeminen sekä kansalaisrauhan säilyttäminen on yksi
EIDHR:n ensisijaisista tavoitteista. Vuonna 2001 siihen sisältyi esimerkiksi hanke
”naisaktivistien rajat ylittävät toimet”. Hankkeessa on tarkoitus puuttua yhteiskunnan
jakautumiseen ja kohdata yhteisön paineet ajoissa sekä yksilön että yhteisön tasolla
sekä kohdata nykytodellisuus Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian,
Kosovon, Makedonian, Serbian, Montenegron ja Slovenian eri alueilla (660.000
euroa). Toisen hankkeen tavoitteena on edistää albanialaisten ja vähemmistöryhmien
sovintoa Gjakovan ja Kosovonkunnissa (510.000 euroa).
4.2.8.2. Kansalaisjärjestöjentoimet
Kansalaisyhteiskunnalla on olennaisen tärkeä asema Balkanin alueen demokratian
vakauttamisessa. Aktiivinen kansalaisyhteiskunta on ratkaisevan tärkeä
julkishallinnon ja virkamieskunnan avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden
lisäämiseksi. Lisäparannuksia tarvitaan tiedonsaannin ja kansalaisjärjestöjen
toimintaa helpottavan lainsäädännön alalla.
CARDS-ohjelman kansalliset ja alueelliset ohjelmat sekä EIDHR-aloite ovat olleet
tuen pääkanavat tällä alalla. Paikallisen vastuun korostamiseksi ja jotta
parannettaisiin EY:n kykyä vastata mahdollisimman lähellä kansalaisten tasoa
ilmaistuihin tarpeisiin, EY on pyrkinyt työskentelemään läheisesti
kansalaisjärjestöjenja muidenkansalaisyhteiskunnankumppaneidenkanssa.
Esimerkiksi Albaniassa tukea kansalaisjärjestöille ja kansalaisyhteiskunnalle on
annettu lähinnä pienimuotoisten toimien kautta. Demokratian vakauttamiseen siellä
EY on myöntänyt 0,2 miljoonaa euroa. Kroatiassa käytettiin miljoona euroa
kansalaisyhteiskunnan järjestöjen valmiuksien vahvistamiseen ja niiden
toimintamekanismien kehittämiseen. Bosnia ja Hertsegovinassa tuki on keskitetty
kansalaisjärjestöille suunnattuun koulutukseen ja niiden valmiuksien kehittämiseen,
kansalaisjärjestöjen hankkeiden rahoittamiseen ja tekniseen apuun. Paikalliset
kansalaisjärjestöt ovat olleet erityisen aktiivisia pakolaisten paluuseen liittyvissä
hankkeissa. Yhteensä EY on myöntänyt kaksi miljoonaa euroa
kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen. Jugoslavian liittotasavallassa EY:n apua
annettiin lähinnä hätäapupaketteina, joissa keskityttiin moniarvoisuuden
edistämiseen vahvistamalla kansalaisjärjestöjä ja kansalaisyhteiskuntaa sekä eri
etnisten ryhmien väliseen sovitteluun. Entisessä Jugoslavian tasavallassa
Makedoniassa kansalaisyhteiskunnalle annetun tuen painopisteenä on ollut
kansallisen sovinnon edistäminen. Vuonna 2001 hyväksyttiin komission päätöksellä
10,3 miljoonan euron hätäapu entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle osana
nopean toiminnan järjestelmää, jolla pyritään muun muassa vahvistamaan
kansalaisyhteiskuntaa.
Tämän lisäksi käytettiin komission lähetystöjen hallinnoimia mikrohankkeita, joiden
avulla voitiin vastata nopeasti ja tehokkaasti paikallisten kansalaisjärjestöjen,
osuuskuntien, oppilaitosten, naisjärjestöjen ja kulttuuriyhdistystenrahoituspyyntöihin. Näillä varoilla tuettiin hankkeita, jotka eivät kokonsa vuoksi
yleensä houkuttele suuria kansainvälisiä rahoittajia.
894.2.8.3. Johdonmukaisuus muidentoimienkanssa
EY:n tuella Balkanin maille autetaan alueen kyseisiä maita osallistumaan vakautus-
ja assosiaatioprosessiin, edistetään konfliktien ehkäisemistä sekä vakautus- ja
assosiaatiosopimusten tekemistä. EU:n strategiassa eivät selvästikään enää painotu
laaja-mittaiset infrastruktuurihankkeet eikä sodanjälkeinen jälleenrakentaminen, vaan
strategialla pyritään muodostamaan uudenaikaisia demokraattisia valtioita, jotka
kykenevät hoitamaan omat asiansa ja olemaan EU:n luotettavia kumppaneita.
Talousuudistusprosessin edistyminen ja alueyhteistyön kehittäminen ovat
johdonmukaisia yhteisön alueella harjoittaman kauppapolitiikan kanssa.
Kauppapolitiikan yhteydessä Balkanin maille on myönnetty erittäin merkittäviä
kauppaetuuksia. Vuoden 2000 lopulla EU perusti yhteisen riippumattoman
kauppaetuusjärjestelmän, jossa käytännössä katsoen viiden maan kaikelle viennille
myönnetään verotonja kiintiötönpääsyEU:n markkinoille.
4.2.8.4. Pakolaistenpaluu
Pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden paluu sotaa edeltäviin
koteihinsa on EY:n Balkanin maille osoittaman avun ensisijainen kohde. Siirtymään
joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten hidas palaaminen ja sopeutuminen ovat
edelleen yksi suurimpia esteitä poliittisen vakauden saavuttamiselle ja paluulle
talouden ja yhteiskunnan normaaliolotilaan Bosnia ja Hertsegovinassa. EY:n ohjelma
on yleisen rauhan puitesopimuksen (Daytonin sopimuksen) liitteessä 7 esitettyjen
tavoitteiden, paluuta ja jälleenrakennusta käsittelevän työryhmän määrittelemien
ensisijaisten toimien, YK:n pakolaisasioiden päävaltuutetun UNHCR:n analyysin
sekä vakauttamissopimukseen liittyvän alueellisia toimia koskevan esityslistan
mukainen.
Vuonna 2001 Bosnia ja Hertsegovinalle myönnetyistä 105 miljoonasta eurosta
38,4 miljoonaa euroa oli suunnattu suoraan pakolaisten paluun tukemiseen
seuraavasti:
•erityisesti tukemaan ja pitämään yllä ”läpimurtoa” (vähemmistö) ja oma-
aloitteistapaluuta
•tukemaanomistusoikeudentäytäntöönpanosuunnitelmaa
•varmistamaan kestävä paluu tukemalla paluualueiden liike-elämää ja
työllistymismahdollisuuksia.
Vähemmistöjen oma-aloitteinen paluu sotaa edeltävän ajan koteihin Bosnia ja Hertsegovinassa
Hankkeen tavoitteena oli tukea vähemmistöyhteisöä, joka oli jo palannut Kljuciin ja Bosanska
Krupaan, sekä edistää muidenkin paluuta. Hankkeen tavoitteet saavutettiin
jälleenrakentamalla täydellisesti 65 taloa, korjaamalla sähkönjakelujärjestelmä Veliki/Mali
Radicissa Bosanska Krupan kunnassa sekä luomalla työpaikkoja jakaen työkaluja, siemeniä ja
karjaa. Hankkeen työpaikkojen luomisosuudessa annettiin karjaa 32 perheelle,
maatalouskoneita ja moottorisahoja 33 perheelle ja perustettiin 3 mikroyritystä, joissa
9 paluumuuttajaa ontyöllistettytäysipäiväisesti, 10osa-aikaisestija muutama kausiluonteisesti.
Kroatiassa pakolaisten paluuseen myönnettiin edelleenkin huomattavasti rahoitusta(23,2 miljoonaa euroa). Tukea myönnettiin paluuta tukevan EU:n
jälleenrakentamisohjelman (EUPOP) kautta yhteistyössä paikallisten
90kansalaisjärjestöjen kanssa. Ohjelmassa edistetään yhdennettyä lähestymistapaa
pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden paluuseen, ja sen tarkoituksena on
tarjota mahdollisuus palata sotaa edeltävän ajan kotiin sekä varmistaa pysyvä paluu,
sopeutuminen, uudelleen integroituminen ja sovinto parantamalla elämänlaatua koko
kroatialaisessa paluukunnassa.
Konfliktissa vahingoittuneiden talojen uudelleenrakentaminen
Vuoden 2001 asumisohjelmassa Kosovossa rakennetaan uudelleen noin 3.630 konfliktissa
vahingoittunutta taloa heikossa asemassa olevia perheitä varten. Noin 3 100 taloa saatiin
valmiiksi ja vuoden 2001 loppuun mennessä 16.700 ihmistä oli muuttanut koteihinsa. Noin 6
prosenttia perheistä kuuluu etniseen vähemmistöön, ja osa heistä on palannut Kosovoon
hiljattain. Ohjelman kansalaisjärjestökumppanit valitsivat heikossa asemassa olevat perheet
tiukkojen valintaperusteiden avulla. Vaaleilla valitut kylien jälleenrakennuslautakunnat
avustivat kansalaisjärjestöjä ja auttoivat varmistamaan avoimuuden ja paikallisen vastuun
valintaprosessissa. Kansalaisjärjestöt pyrkivät tukemaan edunsaajaperheiden omaehtoista apua
ja varmistamaan ohjelman loppuunsaattamisen.
4.2.9. Yhteistyö alueen muiden rahoittajien kanssa
Eri avunantajien toiminnan tehokas koordinointi on olennaisen tärkeää
jälleenrakentamisen onnistumiseksi Balkanilla. Kaakkois-Euroopan asioita hoitava
Euroopan komission ja Maailmanpankin yhteinen toimisto79varmistaa eri
avunantajien toimien päällekkäisyyden välttämisen ohjelmissa ja hankkeissa.
Keskeisiä koordinointimekanismeja ovat korkean tason ohjausryhmä ja
virkamiestason ohjausryhmä, jotka kokoontuvat säännöllisesti keskustelemaan
tärkeistä asioista. Muita välineitä ovat avunantajien yhteiset konferenssit ja neuvoa-
antavan ryhmän kokoukset. Vuonna 2001 yhteinen toimisto järjesti viisi suurta
avunantajienkokousta.
Yhteistyö alueen muiden rahoittajien kanssa voi olla hankkeiden
yhteisrahoittamista tai toisen organisaation valtuuttamista hallinnoimaan EY:n
varoja. Esimerkkeinä jälkimmäisestä ovat saksalaisen KfW:n luotonanto pk-
yrityksille Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta eurooppalaisesta rahastosta ja ETYJ:n
johdolla entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan perustettava Kaakkois-
Euroopan yliopisto. Jälkimmäisessä hankkeessa yhdistettiin EY:n ja jäsenvaltioiden
rahoitustuki. Esimerkkinä yhteisestä rahoituksesta ja voimavarojen yhdistämisestä on
EY:n myöntämä tekninen apu Tonavan alueen energiajärjestelmien yhdistämiseen
Kroatiassa. Tätä koskevat työt rahoitetaan Euroopan investointipankin (EIP) ja
EBRD:n myöntämillä lainoilla.
EY myöntää EIP:nlainoille myös korkotukea. Entisen Jugoslavian tasavalta
Makedonia on saanut aiemmin tätä korkotukea 20 miljoonaa euroa. Vuonna 2001
Bosnia ja Hertsegovina sai poikkeuksellisesti 11,89 miljoonaa euroa korkotukea
teiden ja rautateidenkunnostamiseen.
4.2.10. EIP:n lainat
EIP:n toimet Länsi-Balkanilla keskittyvät pääasiassa ympäristön, liikenteen ja
energia-alan perusinfrastruktuuriin sekä pk-yritysten kehittämistukeen. Euroopan
investointipankki toimii tiiviissä yhteistyössä EY:nkanssa.
79http://www.seerecon.org
91Esimerkkejä EIP:n lainoista ja avustuksista vuonna2001 (milj. euroa)
EIP:n
lainatValtio Hankkeen nimi Lainan
määrä
EIP Kroatia Yleiseurooppalaisen liikennekäytävän V c
Kroatian rautatieosuuden kunnostaminen ja
uudenaikaistaminenKroatiantasavalta40
EIP Albania Energian siirto- ja jakeluverkkojen
parantaminen30
EIP Jugoslavian
liittotasavaltaLiikenteen perusrakenteiden kunnostaminen
Serbiassa ja Montenegrossa66
EIP Entinen
Jugoslavian
tasavalta
MakedoniaPienimittaisten ja laaja-alaisten
riskihankkeidenrahoittaminen20
EIP Bosnia ja
HertsegovinaYleiseurooppalaisten liikennekäytävien useiden
rataosuuksienkunnostaminen40
KaikkiBalkaninmaille myönnetyt lainat ja avustukset YHTEENSÄ 319
4.2.11. ECHO
Länsi-Balkanin elpyminen vuoden 1999 Kosovon kriisistä jatkui vuonna 2001,
vaikka entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian konflikti varjosti yleisen
humanitaarisen tilanteen paranemista. Vuonna 2001 ECHO jatkoi toimiaan alueen
viidessä maassa ja yhteisössä (Serbiassa, Montenegrossa, Kosovossa, entisessä
Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa ja Albaniassa), ja sen määrärahat olivat
83,05 miljoonaa euroa. Määrärahojen pieneneminen kahteen edelliseen vuoteen
verrattuna osoittaa humanitaarisen tilanteen paranemista ja muiden EY:n välineiden
käytön lisääntymistä.
ECHOn toimissa Länsi-Balkanilla oli kolme tavoitetta: vastata Makedonian kriisistä
syntyneisiin uusiin humanitaarisiin tarpeisiin, jatkaa pakolaisten, kotimaassaan
siirtymään joutuneiden henkilöiden ja heikossa asemassa olevien henkilöiden
humanitaaristen perustarpeiden tyydyttämistä sekä edistää hätäavun, kunnostamisen
ja kehittämisen yhdistämisprosessia ja tukea samalla jälleenrakentamisen aloittamista
ja pitkänaikavälin kehittämistä sekä lisätä edunsaajien itseluottamusta.
Kosovossa ECHO sai päätökseen yhden suurimman humanitaarisen toimensa
pääosan ja siirtyi onnistuneesti pelkästä hätäavusta kunnostamiseen ja entistä
jäsennellympään kehittämisprosessiin. Vuoden 1999 kesäkuussa, kun Kosovon
pakolaiset alkoivat palata maahan, ECHO vastasi merkittävimpiin humanitaarisiin
tarpeisiin toimittamalla elintarvikkeita, lääkeapua ja hätäsuojia yli 22.000 palanneelle
perheelle. Vuonna 2000 ECHO jatkoi kaikkein heikoimmassa asemassa olevien
henkilöidenperustarpeidentyydyttämistä ja tukielvytysprosessin ensimmäisiä toimia
(koulutuksen ja terveydenhuollon alalla kunnostamalla vesiverkkoa ja tukemalla
omaehtoisia hankkeita). Vuonna 2001 ECHO saattoi edelliset tukitoimensa
92onnistuneesti päätökseen ja jatkoi tuen myöntämistä UNHCR:lle vähemmistöjen
suojelu- ja avustustoimia varten. Lisäksi ECHO myönsi perusapua entisen
Jugoslavian tasavallan Makedonian pakolaisille (joita oli 72.000 kriisin
huippuaikoina) ja heidän isäntäperheilleen.
Serbiaoli edelleen ECHO:n merkittävin toiminta-alue. Serbian poliittiset muutokset
ja uudistusmielinen hallitus ovat houkutelleet rahoittajilta, muun muassa EY:ltä,
pitkäaikaista rakennetukea, kuten Brysselissä vuoden 2001 kesäkuussa järjestetyn
Jugoslavian liittotasavallan rahoittajien kokouksen suosio osoittaa. Serbiassa on
kuitenkin edelleen huomattavia humanitaarisen avun tarpeita, jotka johtuvat
pääasiassa pakolaisen ja maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden suuresta
määrästä (melkein 600.000). Vaikka kotimaassaan siirtymään joutuneiden
henkilöiden paluunäkymät ovat edelleenkin heikot, kestäviä ratkaisuja pakolaisille,
kuten integraatio ja kotiuttaminen, on kuitenkin näkyvissä. Vuonna 2001 ECHO:n
ohjelmassa jatkettiin perustarpeiden tyydyttämistä, vaikka tavoiteltiinkin jo
pidempiaikaisia ratkaisuja, kuten kotiuttamisen edistämistä (oikeudellinen tiedotus ja
vierailukäynnit) sekä pakolaisten yksityismajoittamista kehittyneempänä
vaihtoehtonaelämälle yhteisissäkeskuksissa.
Montenegrossa jaAlbaniassa Kosovon kriisistä johtuvat humanitaariset tarpeet on
käytännössä katsoen täysin tyydytetty. Montenegrossa ECHO keskittyi kattamaan
talven tarpeet ja vähentämään edunsaajaryhmien riippuvuutta humanitaarisesta
avusta rahoittamalla omaehtoisia toimia. Albaniassa, joka on Euroopan köyhimpiä
maita, keskityttiin aiempiin terveydenhuoltoa, vesihuoltoa sekä puhtaanapitoa
koskeviin tukitoimiin, joiden tarkoituksena oli edistää siirtymistä kehitysprosessiin.
Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa oli vuonna 2001 avoin konflikti
Albanian etnisten aseistettujen ryhmien (EAAG) ja Makedonian asevoimien välillä.
Konflikti laajeni useissa vaiheissa vuoden ensimmäisellä puoliskolla ja aiheutti
monia väestön siirtymisiä maan sisällä ja sen rajojen ulkopuolelle, erityisesti
Kosovoon. Kansainvälinen yhteisö, pääasiassa EU, otti ennakoivan lähestymistavan
poliittiseen välitystoimintaan, jälleenrakentamisapuun (nopean toiminnan
järjestelmän sekä CARDS 2001 -ohjelman avulla) sekä humanitaarisen apuun.
ECHO toimitti täysin valtuuksiensa mukaisesti elintarvikeapua kaikille kotimaassaan
siirtymään joutuneille henkilöille ja heikossa asemassa oleville paluumuuttajille,
muuta kuin elintarvikeapua isäntäperheille ja kotimaassaan siirtymään joutuneille
henkilöille ja rahoitti konfliktissa vahingoittuneiden koulujen ja terveyskeskusten
hätäkunnostustoimia kotimaassaan siirtymään joutuneiden henkilöiden palaamisen
edistämiseksi. Konfliktin alusta lähtien komission tiivis sisäinen yhteistyö
mahdollisti tehtävänjaon useiden EU:n välineiden välillä, jolloin vältettiin
päällekkäisyyksiä ja puutteita. ECHO keskittyi välittömiin humanitaarisiin tarpeisiin
ja nopean toiminnan järjestelmä keskipitkän aikavälin tarpeisiin, kuten asuntojen
jälleenrakentamiseen. Huolimatta kummankin etnisen ryhmän poliittisten johtajien
välillä tehdyn puitesopimuksen aikaansaamasta myönteisestä kehityksestä sekä
perustuslain muutosten hyväksymisestä marraskuussa poliittinen tilanne oli vuoden2001 lopussa edelleenepävakaa.
93ECHO:n rahoituspäätökset vuonna 2001(milj. euroa)
Valtio Määrä
Serbia 47,800
Montenegro 7,500
Kosovo 14,000
EntinenJugoslaviantasavalta Makedonia 5,400
Albania 6,600
Alueellinen 1,750
YHTEENSÄ 83,050
4.2.12. Seuranta Balkanin maissa
Vuoden 2000 aikana komissio kehitti parannetun, tuloskeskeisen
seurantajärjestelmän ALA-, MED- ja AKT-maita sekä Balkanin aluetta varten.
Seurantajärjestelmä perustuu komission projektisyklin hallintamenetelmään, ja sitä
testattiin vuoden 2001 aikana. Kehittämis- ja testausvaihe on saatu päätökseen, ja
seuraavassa kappaleessa kuvataan ensimmäisiä varovaisia mutta mielenkiintoisia
havaintoja siitä, mikä toimii ja mitä olisi parannettava Balkanin alueella. Lisätietoja
tästä tuloskeskeisestä seurantajärjestelmästä on luvussa 1.4 (seuranta). Järjestelmää
ontarkoitus soveltaa koko maailman laajuisestivuodesta 2002.
Vuonna 2001 tarkastettiin 12 Balkanin maiden hanketta paikan päällä. EY rahoitti
näitä hankkeita yhteensä 112,3 miljoonaa euroa. Tärkeimmät arvioidut alat olivat
infrastruktuurit ja talouden palvelut (76 prosenttia), talouden ja instituutioiden
kehittäminen, kansalaisyhteiskunta sekä yhteiskunnan infrastruktuuri ja palvelut (22
prosenttia). Alueen hankkeidenkokonaisarvosana oli2,28 keskiarvonollessa 2,5.
Hankkeiden onnistuneimpia tuloksia olivat toimivuus, vaikutukset ja kestävyys.
Sosio-kulttuurista soveltuvuutta koskeva toissijainen arviointiperuste, johon
sisältyvät kohderyhmien osallistuminen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon sekä
hankkeen henkilökunnan ja paikallisten yhteisöjen suhteet, sai alueen korkeimman
arvosanan. Pääasiallisista arviointiperusteista merkityksellisyys ja tehokkuus olivat
heikoimpia. Tehokkuuteen liittyvä tavoitteiden saavuttaminen sai toissijaisista
perusteista heikoimman arvosanan samoin kuin taloudellinen riittävyys (kestävyyden
toissijaisena arviointiperusteena).
4.2.13. Päätelmät ja tulevaisuudennäkymät
CARDS-ohjelman hyväksyminen vuonna 2000 merkitsi strategisempaa
lähestymistapaa Länsi-Balkanin maiden avustamiseen, ja sillä vahvistetaan vakautus-
ja assosiaatioprosessin tavoitteita. Vuoden 2001 aikana ohjelmalla vastattiin sekä
pitkän aikavälin kehitystavoitteisiin että konflikteista tai niiden jälkeisistä tilanteista
syntyneisiin välittömiin tarpeisiin.
94CARDS-ohjelman yhteydessä annetun avun toimittaminen oli kaiken kaikkiaan
nopeaa ja tehokasta. Erityisesti Euroopan jälleenrakennusvirasto on saavuttanut
vaikuttavia tuloksia avun toimittamisessa sen toiminta-alueelle – Kosovoon,
Serbiaan, Montenegroon ja joulukuusta 2001 lähtien myös entiseen Jugoslavian
tasavaltaan Makedoniaan. Alueen muissa osissa päätöksenteko on siirrettykomission
lähetystöille.
Alueentilanteen muuttumisen myötä myös avustustoiminnan on muututtava. Vuonna
2001 hyväksyttiin maakohtaiset ja koko aluetta koskevat strategiat vuosiksi 2002–
2006. Tänä ajanjaksona ohjelmissa keskitytään vakautus- ja assosiaatioprosessin
painopistealoihin ja siirrytään vähitellen jälleenrakentamisesta instituutioiden
kehittämiseen ja talouden uudistamiseen. Yksi tärkeä tehtävä on parantaa kunkin
maan institutionaalisia valmiuksia sisäistää yhteisön säännöstön keskeiset osat, antaa
niitä vastaavia säädöksiä ja panna ne täytäntöön.
954.3. Itä-Eurooppa, Kaukasia jaKeski-Aasia
Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian aluetta kohtasi vuonna 2001 kolme merkittävää
haastetta. Ensisijainen kysymys ovat selvästi syyskuun 11. päivän tapahtumat, jotka
vaikuttavat huomattavasti siihen lähestymistapaan, jota EY soveltaa Keski-Aasiaan. Alueelle
myönnettävän rahoituksen odotetaan kaksinkertaistuvan vuonna 2002. Toiseksi EU ilmaisi
tyytyväisyytensä Venäjän uudistusten etenemiseen. Tässä yhteydessä yhteisön tukea on
suunnattu yhä enemmän uudistusten toteuttamiseen hyödyntäen aiempia Tacis-ohjelmia,
joidentavoitteena olitukea uudistuslainsäädännönkäyttöönottoa. KolmanneksiEY on antanut
runsaasti tukea maille, joissa laaditaan parhaillaan köyhyyden vähentämistä koskevia
strategia-asiakirjoja.
Alakohtaisista ensisijaisista tavoitteista voidaan todeta, että EY:n toiminnassa kolme aihetta
olivat erityisen tärkeitä. Ensiksikin oikeus- ja sisäasioihin kiinnitettiin entistä enemmän
huomiota, ja tulevina vuosina niiden merkitys kasvaa edelleen. Toiseksi EY lisäsi
sosiaalialalle ja erityisesti terveydenhuoltoon ja koulutukseen osoitettua tukea. Kolmantena
ensisijaisena tavoitteena olivat rajatylittävät kysymykset ja etenkin rajavalvonnan
tehostaminen.
4.3.1. Johdanto
Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat Itä-Euroopalle, Kaukasialle ja Keski-
Aasialle osoitetun kehitysavun merkittävimmät toimittajat.80Vuonna 2001 valtaosa
EU:n tälle alueelle myöntämästä tuesta maksettiin Tacis-ohjelmasta.
Tacis-ohjelman päätavoitteena on auttaa maita siirtymään vapaaseen
markkinatalouteen ja edistää demokratisoitumista. Tämä tavoite on keskeisellä sijalla
kumppanuus- ja yhteistyösopimuksissa, jotka vuorostaan muodostavat perustan EU:n
jatkuvalle vuoropuhelulle Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian kanssa.
Kumppanuus- ja yhteistyösopimukset ovat demokratian periaatteisiin perustuvia
oikeuskehyksiä, joissa määritellään EU:n ja sen kumppanuusmaiden poliittiset,
taloudelliset ja kaupalliset suhteet. Kukin yhteistyö- ja kumppanuussopimus on
kahdenvälinen kymmenvuotinen sopimus, jonka EU ja yksittäiset valtiot ovat
allekirjoittaneet ja ratifioineet. Lisäksi Euroopan unioni toimii yhteistyössä Venäjän
ja Ukrainan kanssa EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yhteisten
strategioiden kautta. Näiden strategioiden tavoitteena on lisätä EU:n ja sen
jäsenvaltioidensekä näiden maidentoiminnan yhtenäisyyttä.
Venäjä osallistuu myös pohjoista ulottuvuutta koskevaan aloitteeseen, joka on osa
Euroopan unionin ulkoista ja rajatylittävää toimintaa Itämeren ja Jäämeren alueella
sekä Luoteis-Venäjällä. Vuonna 2001 järjestettiin ensimmäiset EU:n ja Venäjän
energia-alan vuoropuhelua koskevat kokoukset. Niihin kuului neljä alakohtaisten
työryhmien kokousta ja huippukokous. Komissio laati lisäksi tammikuussa 2001
Kaliningradinalueesta tiedonannon81, jonka päätelmät neuvosto vahvisti.
Tacis-ohjelman oikeusperustana vuosina 2000–2006 on neuvoston asetus (EY,
Euratom) N:o 99/2000, joka tuli voimaan tammikuussa 2000. Asetuksessa otetaan
80Tacis: tekninen apu itsenäisten valtioiden yhteisölle, johon kuuluvat Armenia, Azerbaidžan, Georgia,
Kazakstan, Kirgisistan, Moldova, Mongolia, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukraina, Uzbekistan, Valko-Venäjä ja Venäjä.
81KOM (2001)26, 17.01.2001.
96huomioon ne kokemukset, joita Euroopan unioni on saanut toiminnasta tällä alueella
kuluneiden yhdentoista vuoden aikana. Ohjelmasuunnittelua on kehitetty, ja nyt
EY:n ja kumppanuusmaan suhteen perustana on pikemminkin rakentava
vuoropuhelu kuin vastaaminen kumppanuusmaiden hallitusten esittämiin pyyntöihin.
Uusissa toimintaohjelmissa ja erityisesti Moldovaa ja Kirgisistania koskevissa
toimintaohjelmissa köyhyyden vähentäminen on saanut korostetun sijan. Tacis-
ohjelman hallinnoinnissa hankkeiden lukumäärää on vähennetty mutta kokoa
suurennettu.
Tacis-ohjelma jakautuu kahteen pääryhmään: kansallisiin ohjelmiin ja usean maan
ohjelmiin. Vuonna 2001 laadittiin Valko-Venäjää ja Keski-Aasian maita lukuun
ottamatta strategia-asiakirjat vuosien 2002–2006 ohjelmia varten. Näissä
asiakirjoissa tarkastellaan maan tilannetta ja määritellään EU:n toimet. Vuosiksi
2002–2003 laadittiin lisäksi ohjeelliset ohjelmat, joissa kuvataan strategian
täytäntöönpanon ensisijaiset tavoitteet. Ohjeellisissa ohjelmissa määritellään
kansallisia ohjelmia varten kunkin maan ensisijaisiksi yhteistyön aloiksi kaksi tai
kolme seuraavista:
•instituutioiden, lainsäädännön ja hallintoelintenuudistus
•yksityissektorijatalouskehitys
•taloudenrakennemuutoksensosiaaliset seuraukset
•infrastruktuuriverkkojenkehittäminen
•ympäristönsuojelu ja luonnonvarojen hoito
•maaseuduntaloudellinenkehittäminen.
Tärkeimmät usean maan ohjelmat koskevat alueyhteistyötä, raja-alueyhteistyötä,
Itämerenalueen yhteistyötä, ydinturvallisuutta sekä investointeja valmistelevaa EU:n
ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) rahoitusvälinettä.
97SITOUMUKSET JAMAKSUT ALUEELLAVUONNA 2001(milj. euroa)
SITOUMUKSET MAKSUT
2001 2000 2001 2000
OHJELMAT
Kansallisettoimintaohjelmat (B7-5200B)
Armenia 7,8 4,3 3,4
Azerbaidžan 21,6 4,6 13,2
Valko-Venäjä 3,1 1,4
Georgia 4,0 8,5 3,7 6,6
Kazakstan 14,0 6,1 4,6
Kirgisistan 9,1 4,4 2,4
Moldova 19,5 4,0 6,7
Mongolia 4,3 2,4 4,8
Venäjä 80,0 53,0 86,4 91,3
Tadžikistan
Turkmenistan 2,9 3,1
Ukraina 63,0 63,5 31,2 59,2
Uzbekistan 10,0 6,8 11,9
Yhteensä 189,6 168,7 159,9 208,6
Monenväliset toimintaohjelmat
Raja-alueet (B7-5210) 23,0 22,5 26,1 19,4
Itämeri (B7-5211 v. 2001, B7-5370 v. 2000) 6,0 5,9
Ydinturvallisuus(B7-524vain v.2001) 51,0 35,8
Alueelliset+muutmonenväliset(B7-
5200B)*101,7 214,3 126,2 182,0
Tšernobylin reaktorisuojarahasto(B7-536) 40,0 40,0 40,4
ATA (B7-5200A) 12,2 32,4 5,6 2,0
Yhteensä 233,9 275,1 233,6 243,9
Muut budjettikohdat
Elintarvikeapu (tilintarkastettu) 1,4
Yhteensä 1,4
KAIKKIYHTEENSÄ 423,5 443,8 395,0 452,4
* sisältääydinturvallisuudenv. 2000osalta
Sitoumukset jamaksut2000–2001 (milj. euroa)
2000 2001 Yhteensä
Sitoumukset 443,8 423,5 867,3
Maksut 452,4 395,0 847,4
Maksujen jasitoumusten suhde 102,0% 93,3% 97,7%
4.3.2. Alueellinen yhteistyö
Yli puolet Tacis-tuesta myönnetään usean maan aloitteiden kautta. Päävälineitä on
kolme: alueellinen yhteistyöohjelma (tuki uusien itsenäisten valtioiden väliselle
yhteistyölle), raja-alueyhteistyöohjelma (tukiniille uusille itsenäisille valtioille, joilla
onyhteinenrajaEU:ntaiehdokasmaidenkanssa) ja ydinturvallisuusohjelma.
984.3.2.1. Alueellinen yhteistyöohjelma
Alueellisessa yhteistyöohjelmassa edistetään uusien itsenäisten valtioiden välistä
yhteistyötä. Ensisijaisia aloja on kolme: verkot, ympäristö sekä oikeus- ja sisäasiat.
Vuonna 2001 alueellista yhteistyöohjelmaa varten laadittiin ja hyväksyttiin
ohjeelliset alueohjelmat vuosiksi 2002–2003. Näissä asiakirjoissa ehdotetaan uusia
toimia useille aloille. Tällaisia ovat muun muassa tuki toiminnan kehittämiseen
useiden kansainvälisten ympäristöaloitteiden (kuten Kioton pöytäkirjan) mukaisesti
ja televiestintäalan uudistusohjelman laatiminen. Näiden uusien toimien ohella
alueellisessa yhteistyöohjelmassa jatkettiin vakiintuneempien tukiohjelmien
täytäntöönpanoa. Näitä olivat muun muassa Traceca (öljy ja kaasu) ja Inogate
(liikenne).
a) Verkot
Verkoille myönnetään tukea pääasiassa kahdesta välineestä: Inogate-ohjelmasta, joka
kattaa öljy- ja kaasualan, ja Traceca-ohjelmasta, joka kattaa liikennealan. Näiden
kahdenpäävälineenlisäksitukeavoidaanmyöntäämyösteleviestintäalalle.
•Traceca
Traceca-ohjelmassa kehitetään länsi–itä-liikennekäytävää, joka kulkee Euroopasta
Kaukasian kautta Keski-Aasiaan. Tavoitteena on helpottaa alueen maiden pääsyä
Euroopan ja maailman markkinoille sekä tukea alueyhteistyötä.
Allekirjoittajavaltioiden lainsäätäjät hyväksyivät Traceca-ohjelman perustaksi
monenvälisen sopimuksen, joka perustuu Tacis- ja Phare-ohjelmaan82. Tämän
jälkeen laadittiin yksityiskohtainen toimintasuunnitelma vuosiksi 2000–2001.
Helmikuussa 2001 Azerbaidžaniin Bakuun perustettiin Tracecan sihteeristö.
Ohjelmassa on meneillään kuusi hanketta, jotka ovat osa vuoden 1999 Tacis-
aluetoimintaohjelmaa. Hankkeissa laaditaan Kaukasiaa koskevia
tieliikenneselvityksiä ja ennusteita kahdentoista Traceca-maan välisestä liikenteestä.
Lisäksi merkittävää toimitussopimusta Armenian, Georgian ja Azerbaidžanin
rautatieverkkoon liitettävästä optisesta kaapelista ollaan panemassa täytäntöön.
•Inogate
Inogaten tarkoituksena on parantaa yhteistyötä Tacis-alueen öljyn ja kaasun
tuottajien, kuljettajien, putkijohtojen tarjoajien ja kuluttajien välillä. S illä pyritään
edistämään kansallisia öljy- ja kaasuhankkeita, lieventämään ympäristöriskejä ja
edistämään erityisesti ympäristönsuojeluun ja turvallisuuteen liittyvien
kansainvälisten standardien käyttöönottoa energiaverkoissa. Kaksikymmentäyksi Itä-
Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maata sekä Kreikka ja Turkki ovat
allekirjoittaneet Inogate-kattosopimuksen, jolla idästä länteen kulkevat öljy- ja
kaasulinjat pyritään saamaan EU:n ja kansainvälisten standardien mukaisiksi.
Vuonna 2001 aloitettiin neljä uutta Inogate-hanketta, joilla jatketaan aiemmin
käynnistettyjä toimia uusien itsenäisten valtioiden välisten kaasukuljetusten
luotettavuudenparantamiseksi.
b) Ympäristö
82Phare: Puola ja Unkari – tuki talouden rakenneuudistukselle (nykyään ohjelma kattaa myös Bulgarian,
Latvian, Liettuan, Romanian, Slovakian, Slovenian, Tšekin,ja Viron).
99Tacis-ohjelmasta rahoitetaan monenlaisia alueellisia ympäristöhankkeita.
Esimerkiksi yhdessä hankkeessa autetaan ympäristöministereitä panemaan
täytäntöön kansallisia ympäristöalan toimintasuunnitelmia, kehittämään yhteisiä
toimintatapoja ja tukemaan ympäristöalan rahoitusta ja toimintatapojen uudistusta
koskevia osahankkeita. Toisessa hankkeessa rahoitetaan rajatylittävää jokien hoitoa
neljällä jokialueella. Hanke kattaa yhdeksän maata, ja sillä tuetaan Yhdistyneiden
Kansakuntien sekä Itä- ja Keski-Euroopan yleissopimusta maasta toiseen ulottuvien
vesistöjen ja kansainvälisten järvien suojelusta ja käytöstä. Menestyksekäs
Kaspianmeren ympäristöhanke saatiin päätökseen vuonna 2001. Hankkeen
yhteydessä paikalliset asiantuntijat vierailivat alueella tarkkaillakseen lajeja uhkaavia
vieraita lajeja ja myrkyllisiä lajeja. Yhteinen ympäristöalan ohjelma kokoaa yhteen
erilaisten kansainvälisten rahoituslaitosten investoinnit, ja sillä edistettiin
60 miljoonan euron lainan allekirjoittamista Kazakstanin vesiensuojelun hyväksi
vuonna 2001. Myös kansainvälinen Euroopan ympäristö -prosessi on edennyt.
Lisätukea annettiin hankkeiden valmistelusta vastaavalle Euroopan jälleenrakennus-
ja kehityspankin sihteeristölle sekä ympäristöalan toimintaohjelmasta vastaavalle
taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) työryhmälle. Tacis-varoilla
autettiin myös kansalaisjärjestöjä laatimaan kestävää kehitysstrategiaa koskeva
asiakirja, joka ontarkoitus esitellä Brysselissä ”vihreällä viikolla”83.
c) Oikeus- ja sisäasiat
Oikeusvaltion periaatteet ja lainsäädännön noudattamisen tehokas valvonta ovat
entistä tärkeämmällä sijalla tuessa, jota Euroopan unioni myöntää Tacis-ohjelmasta
uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle. Tärkeitä kysymyksiä ovat järjestäytyneen
rikollisuuden ja erityisesti naiskaupan torjunta sekä laittoman maahanmuuton
vähentäminen kaikkialla uusissa itsenäisissä valtioissa. Lisäksi EU kiinnittää
erityisesti huomiota Kaliningradin alueeseen, koska siitä tulee ajan mittaan
erillisalue, jota EU:n jäsenvaltiot ympäröivät. Lisäksi Tacis-ohjelmasta pyritään
antamaan järjestelmällistä tukea rajavalvonnan tehostamiseen. Vuoden 2001
alueohjelmassa ehdotettiin neljää uutta hanketta, jotka olivat Valko-Venäjän ja
Venäjän välisen rajan valvonta, naiskaupan torjunta Venäjän federaatiossa,
järjestäytyneen rikollis uuden torjunta Kaliningradissa sekä huumekaupan torjunta
läntisissä uusissa itsenäisissä valtioissa ja Kaukasiassa.
4.3.2.2. Raja-alueyhteistyö
Raja-alueyhteistyöohjelmalla on tarkoitus tukea niitä uusia itsenäisiä valtioita, joilla
on yhteinen raja EU:n tai ehdokasmaiden kanssa. Tuki kohdistetaan pääasiassa
kolmelle alalle: talouden (erityisesti pk-yritysten) kehittämiseen, ympäristöalalle ja
rajanylityspaikkoihin. Tuen tarkoituksena on täydentää kansallisista Tacis-ohjelmista
myönnettävää tukea. Yksittäisille aloille myönnettyä tukea esitellään
yksityiskohtaisemmin jäljempänä tässä kertomuksessa. Vuonna 2001 tämän alan
toimissa keskityttiin jatkamaan aiemmissa ohjelmissa aloitettua rajanylityspaikkojen
avaamista liikenteelle. Lisäksi Uzgorodin talouskehityshanke Ukrainan, Unkarin ja
Slovakian välisellä raja-alueella saatiin miltei päätökseen. Kyseessä on ensimmäinensuuri Tacis-ohjelmasta rahoitettava raja-alueen talouskehityshanke, josta on saatu
arvokkaita kokemuksia Moldovassa ja Ukrainassa pian käynnistyviä hankkeita
83Vihreä viikko on Euroopan komission ympäristöasioiden pääosaston vuosittain järjestämä kampanja,
jolla lisätään tietoisuuttaEU:n toimista ympäristöalalla.
100varten. Erityisen aktiivisesti raja-alueyhteistyöohjelmaa on toteutettu Suomen ja
Venäjän välisellä rajalla. Pietarissa järjestettiin marraskuussa 2001 seminaari, jonka
tarkoituksena oli edistää Ukrainan, Valko-Venäjän ja Moldovan osallistumista
ohjelmaan. Seminaarin toivotaan johtavan raja-alueista vastaavien toimikuntien
perustamiseennaapurimaidenvälille.
Kamenny Login(Valko-Venäjä)jaMedininkain(Liettua) välinentieliikenteenraja-asema
Kamenny Login raja-asema Valko-Venäjällä sijaitsee Minskistä Vilnaan vievän moottoritien
varrella. Asema helpottaa kauppatavaroiden kuljetusta Kaliningradin halki Vilnasta Mi nskiin
ja edelleen Moskovaan sekä liittää Itämeren satamat Venäjään. Ulkoraja-asema tuli
tarpeelliseksi, kun Valko-Venäjä ja Liettua itsenäistyivät. Tarkastusten käyttöönottoa pidettiin
tärkeänä etenkin, koska Liettua ei kuulu itsenäisten valtioiden yhteisöön eikä ole tulliliitossa
Venäjän kanssa. Tämän vuoksi se on tärkeä risteyskohta Itä-Euroopan, Kaukasian, Keski-
Aasian ja laajentuvan Euroopan unionin välisessä liikenteessä. Tacis-ohjelmasta myönnettiin
1,34 miljoonaa euroa raja-aseman rakentamiseen. Kaluston hankintaa varten myönnettiin 1,12
miljoonan euron tuki, joka osoitettiin Valko-Venäjän kolmelle raja-asemalle. Tacis-ohjelmasta
rahoitettiin tammikuussa 2001 aloitettuja rakennushankkeita, jotka saatiin päätökseen saman
vuoden joulukuussa. Kalustotoimitukset saadaanpäätökseen huhtikuussa 2002 .
4.3.2.3. Ydinturvallisuus
EU on edistänyt merkittävällä tavalla Tšernobylin ydinvoimalan sulkemisongelmien
ratkaisemista osallistumalla kiinteän radioaktiivisen jätteen varastointitiloja
koskevaan hankkeeseen sekä myöntämällä toisen 100miljoonan euron erän
Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin hallinnoimaan Tšernobylin
reaktorisuojarahastoon.
Erityisesti on korostettu käyttöturvallisuuden parantamista myöntämällä jatkuvaa
paikalla annettavaa tukea, jota EU:n ydinalan toimijat osoittavat uusien itsenäisten
valtioiden 14 ydinvoimalalle. Paikalla annettavan tuen tarkoituksena on nostaa
turvasuunnittelun, toiminnan ja valvonnan tasoa sekä parantaa käyttöturvallisuutta.
Riippumattomien sääntelyviranomaisten toimintakykyä on vahvistettu EU:n
teknisellä ja taloudellisella tuella, ja suuri osa välttämättömästä sääntelykehyksestä
on annettu. Yleistä turvallisuuskulttuuria parannetaan ydinalan toimijoiden ja
sääntelyviranomaisten virallisen ja säännöllisen vuoropuhelun avulla (ns. 2+2-
lähestymistapa). Ydinvoimaloita nykyaikaistetaan laitetoimituksin (muun muassa
Balakovon ydinvoimalan lauhduttimen puhdistusjärjestelmä, monien
ydinvoimaloiden ainetta rikkomattomat koelaitteet ja Etelä-Ukrainan ydinvoimalan
höyrygeneraattorin valvontajärjestelmä).
Meneillään on 91 yleistä tukihanketta, 17 laitteistoa koskevaa
hankintayrityssopimusta ja kolme avustusta Euroopan jälleenrakennus- ja
kehityspankin hallinnoimaan Tšernobylin reaktorisuojarahastoon. Vuoden 2001
ohjelmaan kuuluu 18 uutta hanketta, joilla parannetaan Venäjän, Ukrainan ja muiden
uusien itsenäisten valtioiden ydinturvallisuuskulttuuria.
Euroopan komissio myöntää tukea Obninskin menetelmä- ja koulutuskeskukselle,
jossa koulutetaan sekä ydinvoimaloiden käyttäjiä että tarkastajia, sekä antaa teknistä
tukea Venäjän ydinalan toimijoille. Näin se tukee luotettavan turvajärjestelmänperustamista Venäjälle. Lisäksi Snezhinskissä sijaitseva Uralin–Siperian koulutus- ja
menetelmäkeskus antaa koulutusta ja palveluja niille ydinalan toimijoille ja
tarkastajille, jotka osallistuvat polttoainekierron viimeiseen vaiheeseen.
101Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ohella komissio tekee yhteistyötä myös
Kansainvälisen atomienergiajärjestön kanssa, jonka toimintaa uusien itsenäisten
valtioiden ydinturvallisuuden parantamiseksi ohjataan tällä hetkellä kyseisen
järjestön teknisen yhteistyöohjelman ja Luoteis-Venäjän
yhteyshenkilöasiantuntijaryhmänkautta.
Myös ydinturvallisuusohjelman nykyisten sitoumusten täytäntöönpanoa on pyritty
nopeuttamaan huomattavin toimin. Alan henkilöstöä on lisätty, ja tällä hetkellä sillä
on hyvät lähtökohdat vastata neljään päähaasteeseen, jotka ovat paikalla annettava
apu, turvasuunnittelu ja hätävalmius laitosalueen ulkopuolella, ydinjätehuolto ja
ydinmateriaalivalvonta sekä sääntelyviranomaisia ja teknisestä turvallisuudesta
vastaavia järjestöjä koskevat kysymykset.
Ydinvoimaloissa tehtävien muutosten hyväksyttävän turvallisuustason varmistaminen: 2+2-
lähestymistapa
Luvanhaltijoilla on täysi ja jakamaton vastuu niiden ydinvoimaloiden turvalli suudesta ja
ympäristövaikutuksista. Sääntelyviranomaiset tarkastavat ja arvioivat kaikki ydinvoimalat
varmistaakseen, että säännöksiä ja lupaehtoja noudatetaan. Tacis-ydinturvallisuusohjelmalla
nostetaan suoraan uusien itsenäisten valtioiden ydinvoimaloiden tasoa ja lisäksi edistetään
Länsi-Euroopan parhaiden turvallisuuskäytäntöjen siirtoa sekä luvanhaltijoiden että
sääntelyviranomaisten käyttöön. Tarkemmin ottaen ohjelmassa käsitellään vaikeaa kysymystä
näiden toimijoiden välisestä yhteydenpidosta ydinvoimaloiden kunnostusta koskevien
lupamenettelyiden aikana. Tässä yhteydessä sovelletaan ns. 2+2-lähestymistavan mukaista
kaksinkertaista yhteistyötä, jossa yhteistyössä toimivat toisaalta EU:n ja uusien itsenäisten
valtioiden ydinvoimalat, toisaalta EU:n ja uusien itsenäisten valtioiden sääntelyviranomaiset ja
niiden asiantuntijajärjestöt. Tällaisella yhtenäisellä lähestymistavalla parannetaan uusien
itsenäisten valtioiden lupamenettelyjä, mutta autetaan myös varmistamaan, että EY:n
rahoittamilla ydinvoimaloiden muutoksilla todellakin lisätään turvallisuutta ja että ne ovat
Länsi-Euroopan säännösten ja käytäntöjen mukaisia .
Alueellinen yhteistyö – sitoumukset vuonna2001 (milj. euroa)
Alueellinenyhteistyö määrä
Alueellinenyhteistyö 38,0
Raja-alueyhteistyö 23,0
Itämerenalueenyhteistyö 6,0
Investointeja valmisteleva EU:nja EBRD:nrahoitusväline 15,4
Ydinturvallisuus 51,0
Tšernobylinreaktorisuojarahasto 40,0
Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (ISTC) sekä
Ukrainantiede- ja teknologiakeskus (STCU)25,0
Muut 21,8
Yhteensä 220,2
4.3.3. Liikenne ja infrastruktuuri
4.3.3.1. Liikenne
Liikennealaa tuetaan sekä alueyhteistyöohjelmasta (katso edellä) että kansallisista
toimintaohjelmista. Liikennehankkeiden tavoitteena on nykyaikaistaa
liikennejärjestelmää ja sopeuttaa se nykyaikaisen markkinatalouden vaatimuksiin.
Vuonna 2001 alalla oli meneillään 16 hanketta. Hankkeisiin osallistui yli
400 eurooppalaista asiantuntijaa, joista 30 asuikumppanuusmaissa.
102Neuvostoliiton ajalta peräisin oleva liikenneinfrastruktuuri on nykyisiin ja lyhyen
aikavälin tarpeisiin nähden ylimitoitettu. Tämän vuoksi tarvetta merkittäviin
investointeihin ei ole. Jonkin verran tukea kuitenkin tarvitaan, jotta nykyistä
infrastruktuuria voidaan käyttää tulevaisuudessakin tehokkaasti. Tärkein
liikennemuoto ovat edelleen rautatiet, joilla kulkee yli 80 prosenttia maarahdista
(EU:ssa vastaava osuus on 20prosenttia). Järjestelmän joustavoittamiseksi Tacis-
ohjelmasta on edistetty multimodaalisia liikennehankkeita tukemalla
maantieliikenteen kasvua, jakamalla suuria kuljetusyrityksiä osiin ja siirtämällä
liikkeenjohdon asiantuntemusta kumppanuusmaihin. Tukea on myönnetty myös
nykyaikaisten oikeuskehysten laadintaan ja institutionaalisiin järjestelyihin.
Yksi vuonna 2001 päätökseen saaduista hankkeista koski tieliikenteen ja Venäjän
satamien turvallisuutta, ja hankkeessa onnistuttiin ottamaan käyttöön länsimaiset
vaatimukset molemmilla aloilla. Tärkeimmät vuonna 2001 aloitetut hankkeet
koskivat Moldovan rautateiden rakenneuudistusta, Kaliningradin sataman
kehittämistä jaLuoteis-Venäjäntiehallintoa.
Moldovan rautatiet
Moldovan rautateitä koskevan hankkeen tavoitteena on elvyttää maan rautatiejärjestelmää ja
parantaa sen kilpailukykyä. Hankkeessa Moldovan viranomaisille ja Moldovan rautatieyhtiölle
annetaan neuvontaa ja koulutusta, ja pääpaino on rakenneuudistussuunnitelman laadinnassa ja
toteuttamisessa.
Kaliningradin satamat
Kaliningradin satamat ovat Luoteis-Venäjän ainoat jäättömät satamat, ja niiden merkitys
kasvaa, kun Venäjännaapurimaat Puola ja Liettua liittyvät piakkoin EU:iin. Helmikuussa 2001
aloitetulla Kaliningradin sataman kehityshankkeella pyritään helpottamaan EU:n
jäsenvaltioiden ja Venäjän federaation välistä kauppaa ja investointeja tehostamalla kanavia ja
Kaliningradin satamia sekä nostamalla niiden fyysistä ja teknistä kapasiteettia. Tarkemmin
ottaen hankkeessa edistetään yhteisyritysten, yksityisten pankkien ja kansainvälisten
rahoituslaitosten mahdollisuuksia rahoittaa fyysisen infrastruktuurin ja
rahdinkäsittelylaitteiston parantamista. Lisäksi hankkeessa annetaan markkinointikoulutusta
johtavassa asemassa olevillesatamaviranomaisille .
4.3.3.2. Infrastruktuuri
Rakentaminen ja ylläpito
Infrastruktuurialan tärkeimpiä toimia rakennussopimusten osalta rahoitetaan Tacis-
ohjelman raja-alueyhteistyöohjelmasta (ks. myös tämän luvun jakso 2.2). Vuonna
2001 neljän Tacis-varoja saaneen raja-aseman rakennustyöt saatiin päätökseen
Sallassa ja Svetogorskissa Venäjällä, Kamenny Logissa Valko-Venäjällä jaLeushenissa Moldovassa. Samana vuonna alettiin myös panna täytäntöön kahta
erillistä rakennussopimusta Ukrainan ja Puolan rajalla sijaitsevan Bug-joen sillalle
johtavasta ja sen ylittävästä tiestä. Hankkeet saadaan päätökseen vuonna 2002.
Rakennussopimuksia koskevat tarjouspyynnöt esitettiin Venäjän Ivangorodin raja-
asemasta, Bagrationovskin raja-asemasta sekä Valko-Venäjän ja Liettuan rajalinjan
650 kilometrin mittaisen osuuden merkinnästä. Tarjouspyynnöt esitettiin myös
yhteensä 30 tavarahankintaerästä (joista 16 koski Venäjää, 4 Valko-Venäjää,
6 Ukrainaa ja 4 Moldovaa).
103Energia-ala
Vuonna 2001 Ukrainassa, Keski-Aasiassa ja Kaukasiassa jatkettiin kahdeksaa
merkittävää energia-alan hanketta. Kolmessa hankkeessa keskityttiin öljy- ja
kaasualan uudelleenjärjestelyyn, ja kolmessa tavoitteena oli edistää
energiatehokkuuden omaksumista Ukrainassa. Kahdessa muussa hankkeessa tuettiin
Kaukasian energiamarkkinoiden rakenneuudistusta. Venäjällä energia-alalla
toteutettiin yhtätoista hanketta, joista viittä jatketaanvuonna 2002.
Liikenne ja infrastruktuuri – sitoumukset vuonna 2001 (milj. euroa)
Liikenne ja
infrastruktuuriValtio Määrä
Liikenne Kirgisistan 1,2
Ympäristö Kazakstan 2,0
Energia Ukraina 20,0
Yhteensä 23,2
4.3.4. Elintarviketurva ja maaseudun kehittäminen
Vuonna 2001 Tacis-ohjelmasta tuettiin kahtatoista jatkuvaa elintarvike- ja
maatalousalan hanketta Venäjällä. Kahdessa keskityttiin maatalousalan yhteistyön
(tuotannon, jalostuksen ja luotto-osuuskuntien) edistämiseen kolmella koealueella.
Yhdessä hankkeessa pyrittiin edistämään uudistusta maatalousalan koulutuksen
avulla. Tacis-ohjelmassa puututtiin myös elintarvikkeiden laatukysymyksiin eri
alueilla toteutetussa valikoituja elintarvikkeita koskevassa hankkeessa. Lisäksi
kahdessa hankkeessa käsiteltiin maatilojen rakenneuudistusta (Astrahanissa ja
Uralilla) ja yhdessä Etelä-Venäjän maatalousalan neuvontakeskuksia. Toisessa
liittovaltion laajuisessa hankkeessa annettiin opastusta maatalous- ja
elintarvikeministeriölle uusien toimintatapojen edistämiseksi.
Tietoa kaikista vuonna 2001 päätökseen saaduista hankkeista levitettiin laajasti, jotta
hankkeista voidaanottaa mallia koko alueella.
Muualla uusissa itsenäisissä valtioissa toteutettiin seitsemäätoista jatkuvaa hanketta,
jotka kattoivat kaikki maaseudun kehittämisen alat: maataloustuotannon
parantaminen(vilja ja karja), maataloustuotteiden jalostus, tuotteiden markkinointi ja
jakelu, maaomaisuuden yksityistäminen ja rekisteröinti, siementuotannon ja
monistamisen parantaminen, maanviljelijäyhdistysten ja osuuskuntien kehittäminen,
maaseutuluottojärjestelyt, elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus sekä vedenkäyttö ja
kastelu maataloudessa.
104EU:n jaVenäjänelintarvikeapuohjelma
EY:lle annettiin valtuudet toimittaa elintarvikkeita Venäjän federaatioon 17. joulukuuta 1998
annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2802/98. Tämä ohjelma on suurin EY:n tällä alueella
koskaan toteuttamista elintarvikeohjelmista (noin 1,85 miljoonaa tonnia elintarvikkeita yli 50
alueelle), ja sen talousarviomenot ovat 400 miljoonaa euroa.
Tuotetoimitukset saatiin päätökseen huhtikuussa 2000, jolloin miltei kaikki tuotteet myytiin
silloiseen markkinahintaan. Tästä myynnistä saatu tuotto talletettiin Venäjän
valtiovarainministeriön erityistilille. Tavoitteena oli käyttää nämä varat eläkerästien
maksamiseen (80 prosenttia varoista) sekä terveys- ja työministeriön tukemiseen (20 prosenttia
varoista). Vuonna 2001 keskityttiin erityistilin hallinnointiin. Elintarvikeapuohjelma oli
monimutkainen, javaikeuksiailmeni myös yhteisrahoituksenkeruussa ja hyödyntämisessä.
Neuvoston asetuksen vaatimusten mukaisesti komissio antoi ohjelman tilintarkastuksen
ulkopuolisen toimijan tehtäväksi. Tilintarkastuksentulokset ovat saatavillavuoden 2002 alussa.
Toimintatapojen kehittäminenja viljantuotantoa koskevakoulutus- ja hallinnointituki
maatalousyrityksille
Tämä hanke kesti helmikuusta 1999 marraskuuhun 2001. Tavoitteena oli tehostaa Mongolian
viljantuotantoa käytännön esittelytoimilla, jotka koskivat muun muassa lannoitteiden
asianmukaista käyttöä, siementen monistusta, kastelumenetelmien kehittämistä,
maanmuokkauksen minimointia ja kemiallista kesannointia. Hanke osoitti, että viljan laadussa
ja määrässä voidaan saavuttaa huomattavia ja mitattavissa olevia parannuksia vähäisin
kustannuksin. Näiden esittelytoimien tuloksia levitettiin laajalti avoimissa yleisötilaisuuksissa
(”open field days”) ja käsittelemällä hankkeen toimia säännöllisesti paikallisissa ja
valtakunnallisissa viestimissä. Hankkeessa perustettiin viisi maatalousalan neuvontakeskusta,
jotka antavat monenlaisianeuvoja ja tietojakokomaatalousyhteisölle.
Maatalousministeriö tuki hanketta aktiivisesti koko ajan, ja hallitus on jo pannut täytäntöön
useita hankkeen suosituksista.
4.3.5. Instituutioiden kehittäminen
Instituutioiden kehittäminen on keskeisellä sijalla kaikessa Tacis-tuessa. Tämän alan
toimilla tuetaan avointen, vastuuvelvollisten ja tehokkaiden julkisten instituutioiden
kehittämistä. Tacis-tukeen kuuluu hallinnon uudistamista koskeva neuvonta
yksittäisille ministeriöille, neuvonta nykyaikaisen ja soveltuvin osin EU:n
vaatimusten mukaisen lainsäädännön kehittämiseksi sekä tuki oikeuslaitoksen
uudistukselle.
On myös korostettava, että hiljattain perustetussa instituutioiden kehittämistä
koskevassa Tacis-kumppanuusohjelmassa tuetaan kolmenlaista yhteistyötä –
keskushallinnon ministeriöiden ja virastojen välistä, kunnan- ja aluehallitusten välistä
sekä kansalaisjärjestöjen välistä yhteistyötä. Kumppanuuksissa EU:n jäsenvaltioiden
virkamiehet lähetetään työskentelemään tuensaajana olevaan instituutioon, jossa he
esimerkiksi auttavat uuden lainsäädännön valmistelussa ja instituutioiden
rakenneuudistuksessa, kouluttavat käyttämään tietokoneohjelmistoja sekä antavat
muuta koulutusta joko paikanpäällä taiEU:n jäsenvaltiossa.
Vuonna 2001 oli meneillään kolmekymmentä sellaista instituutioiden kehittämistä
koskevaa hanketta, joissa otettiin huomioon myös ympäristönäkökohdat. Monissa
hankkeissa keskityttiin kehittämään kansallis- tai paikallishallintoa. Lisäksi alalla oli
käynnissä kaksi merkittävää yhteisrahoitushanketta. Venäjällä Pietarissa toteutetun
hankkeen tavoitteena oli vähentää Itämeren pilaantumista, ja Mustanmeren alueella
105toteutetussa hankkeessa pyrittiin parantamaan veden laatua sekä edistämään
matkailua ja kansanterveyttä kahdessa Ukrainan rannikkokaupungissa. Vuoden
aikana kunnallisiin palveluihin myönnettiin lisää investointitukea.
Talouskehityksestä voidaan todeta, että joillakin keskeisillä aloilla tarvitaan vielä
uudistuksia. Tämä koskee muun muassa yksityissektoriin, kauppaan ja
investointikäytäntöihin, verotukseen sekä rahoituksen saantiin sovellettavaa
oikeuskehystä. Tacis-hankkeissa ja ohjelmissa pyrittiin puuttumaan näihin ongelmiin
niinpienissä ja keskisuurissa yrityksissä kuin myös instituutioissa.
Instituutioidenkehittäminen – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Valtio Määrä
Georgia 3,0
Kazakstan 9,0
Kirgisistan 4,7
Moldova 9,7
Venäjä 45
Ukraina 20,5
YHTEENSÄ 91,9
4.3.6. Makrotaloudelliset toimet
Talousuudistuksen helpottaminen ja yksityissektorin kehittäminen ovat Tacis-
ohjelman keskeisiä tavoitteita. Vuonna 2001 EU:n strategiassa keskityttiin edelleen
yritystoiminnan kasvun edistämiseen, mutta tuettiin myös uusia markkinatalouden
instituutioita. Yhteistyö kansainvälisten elinten kanssa on ollut vireää, mutta samalla
on edelleen pidetty yllä tiiviitä suhteita paikallisiin kumppaneihin.
Tacis-ohjelman haasteina ovat edelleen nykyinen sääntely-ympäristö, rahoituksen ja
investointien puutteellinen saatavuus sekä heikot liiketoimintakäytännöt. Näihin
ongelma-aloihin keskityttiin lähes 200:ssa yhteisön hankkeessa, joiden
kokonaistalousarvio oli lähes 300 miljoonaa euroa. Tätä suuntausta ilmensivät muun
muassa hankkeet Azerbaidžanin kirjanpitouudistuksen ja WTO:hon liittymisen
tukemiseksi sekä tuki Venäjän pienyrityskulttuurin kehittämiseen. EU:n hankkeissa
käsiteltiin lainsäädännön ja politiikan uudistusta ja autettiin yrityksiä pääsemään
jaloilleen. Nämä hankkeet olivat edelleen ratkaisevan tärkeitä etenkin Venäjän
federaatiossa ja kaikkialla uusissa itsenäisissä valtioissa.
Johtajien koulutusohjelman ensimmäisessä vaiheessa uusille itsenäisille valtioille
suunnatussa EU:n työharjoitteluohjelmassa tuettiin vuonna 2001 noin 440:n enintään
kolmen kuukauden mittaisen työharjoittelujakson järjestämistä EU:n yrityksissä.
Vuonna 2001 ohjelmassa tehtiin lisää sopimuksia 9,1 miljoonaneuronarvosta.
106MERIT1 –Tuki yhdentulolähteenkaupunkienjaerityisesti Venäjän federaation
hiilikaivoskaupunkienkehittämiseen
Hankkeentavoitteena oli vahvistaa viittä hiilikaivosalueen kaupunkia ja tehdä niistä kaupunki-
ja aluekehityksen vetureita. Hankkeessa tuettiin vasta perustettujen kunnallisten hallintoelinten
asemaa niissä hiilikaivoskaupungeissa, joissa on meneillään teollisuuden rakenneuudistus.
Hankkeessa tuettiin talousstrategioiden kehittämistä, kehitettiin strategioita ja valmiuksia
investointien houkuttelemiseksi alueille, kehitettiin paikallisia valmiuksia koulutuksen avulla,
tuettiin pk-yritysten infrastruktuuria, kehitettiin mikroluottorahastoja ja valmisteltiin
levittämisstrategiaa, jonka tavoitteena on saada kaikki kaivoskaupungit mukaan toimintaan.
Jokaisessa kaupungissa toteutettiin mallihankkeita, jotka muodostivat toisiinsa liittyvien
talouden elvyttämistoimien perustan. Kuntien ja kaupunkien kehityssuunnittelu oli kaikkialla
osallistavaa, jollaisena se säilyy tällaisena Tacis-ohjelman jälkeenkin. Tämä tarkoittaa sitä, että
suunnittelussa otetaan huomioon laajemman yhteisön, kuten paikallisviranomaisten, liike-
elämän jasosiaalialanedustajien, näkemykset .
Makrotaloudellinen rahoitusapu – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Valtio Määrä
Georgia 1,0
Kazakstan 2,5
Kirgisistan 2,8
Moldova 3,0
Venäjä 22,0
Ukraina 13,0
YHTEENSÄ 44,3
4.3.7. Terveydenhuolto ja koulutus
4.3.7.1. Terveydenhuolto
Itä- ja Keski-Euroopan terveydenhuoltopalvelujen tason heikkeneminen on
lyhentänyt odotettavissa olevaa elinikää monissa tapauksissa jyrkästi. Esimerkiksi
Venäjällä odotettavissa oleva elinikä on lyhentynyt viime vuosikymmenen aikana
68:sta 58 vuoteen. Monet sairaudet, jotka oli saatu hallintaan tai jopa hävitetyksi,
ovat alkaneet levitä uudelleen, ja tartunnat ovat nousussa. Tällaisia sairauksia ovat
muun muassa kurkkumätä, kolera ja tuberkuloosi. Myös aids leviää esteettä.
Euroopan komissio käsittelee terveyskysymyksiä erityisesti Uzbekistania koskevassa
tukiohjelmassa. Terveysalan Tacis-toimet vuosina 2000–2001 esitetään tiivistetysti
jäljempänä olevassa taulukossa.
Valmisteilla oleviin hankkeisiin kuuluvat tuberkuloosin ehkäisy ja hallinta (Kiova)
Ukrainassa (2 miljoonaa euroa), tuki yhtenäiselle kunnalliselle ensisijaiselle
terveydenhuollolle Kakhetin alueella Georgiassa (5–7 miljoonaa euroa) ja
terveydenhuolto Uzbekistanin alueella (2 miljoonaa euroa).
1074.3.7.2. Koulutus
Koulutusalalle myönnettävän Tacis-tuen tärkein väline on Tempus-ohjelma84.
Ohjelman tavoitteena on tukea uusien itsenäisten valtioiden korkeakoulujärjestelmän
uudistusta ja uudelleenjärjestelyä sekä auttaa niitä sopeuttamaan järjestelmänsä
uusien sosioekonomisten tarpeiden mukaisiksi. Tempus-ohjelmassa on kolme
pääosaa: eurooppalaiset yhteishankkeet, verkostohankkeet ja henkilökohtaiset
liikkuvuusapurahat.
Sosiaalinen kehittäminen – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Valtio Määrä
Kazakstan 1,0
Kirgisistan 0,9
Moldova 6,8
Venäjä 23,0
Ukraina 13,5
YHTEENSÄ 45,2
4.3.8. Monialaiset kysymykset
4.3.8.1. Eurooppalainen ihmisoikeus- ja demokratia-aloite
Vuonna 2001 eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen (EIDHR)
yhteydessä Itä-Euroopassa, Kaukasiassa ja Keski-Aasiassa toteutettiin hankkeita yli
7,5miljoonaneuronarvosta.
EIDHR-aloitteesta sidottiin 2,6 miljoonaa euroa hankkeeseen, jonka tavoitteena on
edistää ja puolustaa ihmisoikeuksia ja perusvapauksia Venäjän federaatiossa. Tämän
hankkeen tavoitteena oli lujittaa ja suojella ihmisoikeuksia osana 89 Venäjän alueen
ja erityisesti Pohjois-Kaukasian seurantaohjelmaa. Georgiassa EIDHR-aloitteen
yhteydessä on toteutettu hanke, joka koskee kidutuksesta selvinneiden
kuntouttamista ja kidutuksentorjumista tulevaisuudessa.
EIDHR-aloitteesta on myönnetty 3 miljoonaa euroa tukea demokratisoitumiseen ja
hyvän hallintotavan lujittamiseen. Valko-Venäjällä aloitettiin vuonna 1999 Euroopan
turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön kanssa yhteishanke, jossa on lisätty nuorten
tietämystä ihmisoikeuskysymyksistä. Venäjällä toteutetaan Euroopan neuvoston
kanssa yhteisohjelmaa, jossa lujitetaan hyvää hallintotapaa ja ihmisoikeuksien
suojaa. Ukrainassa Euroopan neuvoston kanssa toteutettavassa yhteisohjelmassa
lujitetaan demokratian vakautta ja torjutaan selkkauksia. Myös Moldovassa on
84Tempus-ohjelman tavoitteena on tukea Keski- ja Itä-Euroopan korkeakoulujärjestelmän uudistusta.
Ohjelmaan kuuluvat Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Mongolia, Ukraina, Uzbekistan, Valko-Venäjä jaVenäjä.
108toimittu eurooppalaisen hallintotavan, ihmisoikeuksien ja vankien inhimillisen
kohtelunedistämiseksi.
EIDHR:n ensisijaisena tavoitteena on tukea selkkausten ehkäisemistä ja rauhan
edistämistä. Vuonna 2001 Euroopan komissio toteutti yhteistyössä Euroopan
neuvoston kanssa ohjelmaa, jossa annetaan tukea Armenialle, Azerbaidžanille ja
Georgialle näiden liittymiseksiEuroopan neuvostoon. Ohjelman erityistavoitteena on
edistää sellaisia demokraattisia yhteiskuntia, jotka perustuvat hyvään hallintotapaan,
suvaitsevaisuuteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen. Toisessa yhteishankkeessa
pyrittiin torjumaan lahjontaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä lujittamaan
selkkausten torjuntaa ja edistämään hyvää hallintotapaa. Vuonna 2001 EIDHR-
aloitteen yhteydessä tuettiin ensi kertaa Kaukasian aluetta selkkausten torjunnassa ja
ihmisoikeuksienkunnioittamiseen liittyvien valmiuksienkehittämisessä.
4.3.8.2. Kansalaisjärjestöjentoiminta
Kansalaisyhteiskunnan kehittäminen on niin ikään keskeisellä sijalla Tacis-
ohjelmassa. Tässä yhteydessä tuetaan erityisesti instituutioiden, lainsäädännön ja
hallintoelinten uudistusta.
Erityinen Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan kehittämisohjelma hyväksyttiin
Minskissä marraskuussa 1999. Ohjelmaa alettiin toteuttaa vuoden 2001 alussa.
Meneillään on 24 kansalaisjärjestöhanketta, viisijoukkoviestimiä koskevaa hanketta
ja yksiinstituutioita koskeva kumppanuushanke.
Tacis-ohjelman alaista, kansalaisjärjestöjen välisiä kumppanuuksia edistävää Lien-
ohjelmaa koskevat lopulliset ehdotukset jätettiin keväällä 2001. Ehdotuksista valittiin
kaksikymmentä hanketta, joita toteutetaan parhaillaan. Hankkeiden kokonaisarvo on
3,2 miljoonaa euroa. Tacis-ohjelman alaisessa kaupunkien kumppanuusohjelmassa
on meneillään 35 hanketta (kokonaistalousarvio 3,5 miljoonaa euroa), jotka saadaan
päätökseen vuonna 2002.
Lien-ohjelma ja kaupunkien kumppanuusohjelma on korvattu instituutioiden
kehittämistä koskevalla kumppanuusohjelmalla sekä kansalaisyhteiskuntaa ja
paikallisia aloitteita koskevalla tukiohjelmalla. Uuden ohjelman kohteena ovat
kansalaisjärjestöt, paikallis- ja alueviranomaiset sekä ammattijärjestöt. Ohjelmalla
tuetaan instituutioiden kehittämistä EU:n ja uusien itsenäisten valtioiden välisen
ruohonjuuritason kumppanuusyhteistyön avulla. Ehdotuspyyntö esitettiin
joulukuussa 2001, ja hankkeen täytäntöönpanon on tarkoitus alkaa syksyllä 2002.
Ohjelmankokonaistalousarvio kahdeksivuodeksion15 miljoonaa euroa .
Kansalaisjärjestöjentukivammaisilleja vammaistenlastenneuvontakeskuksenperustaminen
Tämän hankkeenkehittivätValko-Venäjänkansalaisjärjestöt, jasen tavoitteena on lisätä niiden
valmiuksia auttaa vammaisia. Hankkeessa pyritään kehittämään kansalaisjärjestöjen ja
työvoimapalvelujen välistä yhteistyötä työmahdollisuuksien luomiseksi vammaisille. Lisäksi
hankkeessa tarkastellaan uudelleen nykyistä lainsäädäntöä ja ehdotetaan uusia säännöksiä
vammaisten työllistämisen helpottamiseksi. Työministeriö on tarjonnut hanketoimistolle
toimitilat veloituksetta. Tämä on merkittävä viesti kansallisilta viranomaisilta. Hankkeesta
odotetaan myönteisiä ja kestäviä tuloksia, ja se on hyvänä esimerkkinä kansalaisjärjestöjen
tuesta Valko-Venäjänhallitukselle sekä yhteistyöstä tämänkanssa .
1094.3.9. Johdonmukaisuus muiden toimien kanssa
Johdonmukaisuus muiden toimien kanssa varmistetaan kahdella tavalla. Ensinnäkin
Euroopan komissio koordinoi ehdotettuja Tacis-tukitoimia huolellisesti kaikkien
EU:n muiden alojen politiikasta vastaavien komission pääosastojen kanssa. Näitä
ovat ympäristöasioiden, energian, liikenteen, oikeus- ja sisäasioiden, kilpailun,
kaupan ja aluepolitiikanpääosastot.
Koska esimerkiksi Tacis-tuki läntisille uusille itsenäisille valtioille liittyy laajemmin
Phare- ja Interreg-ohjelmista85liittymistä hakeneille maille annettavaan yhteisön
tukeen, Tacis-, Phare- ja Interreg-ohjelmien paremman koordinoinnin varmistaminen
on olennaisen tärkeää. Huhtikuussa 2001 komissio laati oppaan Interreg- ja Tacis-
tuen yhteiskäyttöön86. Opas on ensi askel pyrittäessä näiden kahden välineen
koordinointiin.
Lisäksi Euroopan komissio pyrkii varmistamaan, että Tacis-ohjelmalla täydennetään
tukea, jota näille maille annetaan EY:n muista välineistä. Esimerkiksi vuonna 2001
laadituissa Moldovan ja Kirgisistanin ohjelmissa on osia, jotka liittyvät EY:n
elintarviketurvallisuusohjelman hankkeisiin. Samoin yksityissektoria ja
talouskehitystä koskevissa Tacis-toimissa pyritään soveltuvin osin luomaan suotuisa
ympäristö, joka täyttää EY:n makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiselle
asetetut ehdot (katso luku 7).
4.3.10. Yhteistyö muiden rahoittajien kanssa
Jatkuva koordinointi ja täydentävyys muiden rahoittajien, erityisesti EU:n
jäsenvaltioiden kanssa, on Tacis-ohjelman keskeinen strateginen tavoite.
Maakohtaisen koordinoinnin paraneminen on seurausta EY:n edustustojen ja
jäsenvaltioiden omien edustustojen entistä tiiviimmistä suhteista kumppanuusmaissa.
Uusia ohjelmia valmisteltaessa kuullaan tiiviisti muita rahoittajia, ja komissio
hyväksyy ohjelmat muodollisessa menettelyssä (esimerkiksi Tacis-ohjelman
hallintokomiteassa). Suhteita muihin kuin EU:n organisaatioihin, erityisesti
Maailmanpankkiin ja Kansainväliseen valuuttarahastoon, lujitetaan jatkuvalla
yhteistyöllä etenkin sellaisilla aloilla kuin köyhyyden vähentämistä koskevien
strategia-asiakirjojentäytäntöönpano ja laaja-alaistenkehityspuitteidentoteuttaminen
Kirgisistanissa.
4.3.11. ECHO
Uusien itsenäisten valtioiden yleinen ihmisoikeustilanne ei parantunut merkittävästi
vuonna 2001. Perimmäiset syyt uusien itsenäisten valtioiden heikoimmassa asemassa
olevanväestönvaikeaanhumanitaariseentilanteeseenovat ilmiselvästirakenteellisia.
Niiden korjaamiseksi vaaditaan nykyistä kestävämpää pitkän aikavälin
lähestymistapaa, minkä vuoksi tämän alan toimet jäävät ECHO:n toimenkuvan
ulkopuolelle. Koska tehtävien siirtäminen ECHO:a asianmukaisemmille komission
välineille on kuitenkin viivästynyt jonkin verran, humanitaarisen avun toimisto on
jatkanut tukitoimintaa, vaikkakin vähäisemmässä määrin. Tavoitteena oli parantaa
heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien tilannetta. Näitä ryhmiä olivat
85Interreg on EY:n rakennerahastoista rahoitettava EY:n aloite, jolla edistetään alueiden välistä
yhteistyötä EU:n (sisäisillä)raja-alueilla.
86Katsohttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/Interreg3/documents/tacis_fi.pdf
110laitoksiin sijoitetut lapset, yksin asuvat vanhukset ja vammaiset sekä riskiryhmään
kuuluvat monilapsiset perheet. Vuonna 2001 ECHO jatkoi tuen asteittaista
vähentämistä ja saattoi sen lähes päätökseen Valko-Venäjällä, Moldovassa ja
Ukrainassa sekä Etelä-Kaukasiassa ( Azerbaidžanissa ,Georgiassa jaArmeniassa ).
MyösTadžikistanin kokonaissuunnitelman rahoitusta vähennettiin lisää
(10 miljoonaan euroon), ja ensisijaisiksitavoitteiksi asetettiin elintarvikkeet, lääkintä,
vesihuolto ja viemäröinti. Koska maata kohtasi kuitenkin toinen perättäinen vakava
kuivuus, tehtiin kiireellinen päätös 2 miljoonan euron lisätuesta. Tällä tuella
rahoitetaan maaseudun heikko-osaisinta väestöä hyödyttäviä pienimuotoisia
elintarviketurvaohjelmia. ECHO jatkaa maalle myönnettävän tuen asteittaista
vähentämistä (toiminta on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2003 lopussa). Tiivistä
yhteistyötä komission yksiköiden kanssa jatketaan, jotta voidaan varmistaa sujuva
siirtyminen (tähän saakka ECHO:n rahoittamasta) hätäavusta (asianmukaisempien
komission välineiden ja jäsenvaltioiden tukemiin) kunnostus- ja kehittämistoimiin,
joilla voidaan vastata pitkän aikavälin tarpeisiin. Afganistanin kriisistä johtuva
kasvava kansainvälinen mielenkiinto Keski-Aasiaa kohtaan näyttää vauhdittavan
viimeksi mainitunkysymyksenratkaisemista.
Venäjän federaatiossa ECHO toimi edelleen Pohjois-Kaukasiassa ja vastasi
Tšetšenian toisesta selkkauksesta kärsineen väestön huomattaviin humanitaarisiin
tarpeisiin (40,35 miljoonaa euroa). Selkkaus puhkesi vuoden 1999 lopulla, eikä
poliittista ratkaisua ole vielä näköpiirissä. Tšetšenian aseelliset yhteenotot johtivat
väestön laajamittaiseen liikkumiseen Pohjois-Kaukasiassa. Väestöä siirtyi erityisesti
Tšetšeniasta naapurimaahan Ingušiaan (joka majoitti noin 150.000 maan sisäistä
pakolaista). Äärimmäisen vaikeat olosuhteet ovat kuitenkin haitanneet niitä tukea
myöntävän kansainvälisen yhteisön toimia, joilla pyritään vastaamaan pakolaisten
aiheuttamiin tarpeisiin. Oloja ovat vaikeuttaneet erityisesti Tšetšeniaan pääsyä
koskevat epäselvyydet sekä se, ettei kansalaisjärjestöillä ole mahdollis uuksia käyttää
VHF-radioviestintää (joka on humanitaarisissa tehtävissä toimivan henkilöstön
turvallisuuden kannalta ratkaisevan tärkeää). ECHO myönsi rahoitusta noin
400.000:lle selkkauksen uhriksi joutuneelle siviilille ja antoi näille
peruselintarviketukea, paransi vesihuoltoa ja viemäröintiä. Tuki osoitettiin Ingušian
leireillä ja omaehtoisissa siirtokunnissa oleskeleville maan sisäisille pakolaisille sekä
Tšetšenian pääkaupungin Groznyin väestölle. Lisäksi 40.000 leireillä oleskelevaa
maan sisäistä pakolaista Ingušiassa ja Tšetšeniassa sai ECHO:n kumppaneiden
tarjoamia perusterveydenhuoltopalveluja. Koko Pohjois-Kaukasian sisäisille
pakolaisille, paluumuuttajille ja alueella asuvalle väestölle tarjottiin ECHO:n
rahoittamaa suojelua, erityisesti oikeusneuvontaa, ja kansainvälisen humanitaarisen
avunkoordinointia tuettiin.
Vuonna 2001 ECHO:sta osoitettiin 1,03 miljoonaa euroa Mongolialle. Tällä tuella
vastataan niihin humanitaarisiin tarpeisiin, joita tuhoisa talvi aiheutti valtaosalle
maan maatalousväestöstä. Rahoitetuilla toimilla autettiin 40.000:ta heikoimmassa
asemassa olevaa henkilöä peruselintarvikkein ja maataloudentuotantopanoksin.
ECHO:n rahoituspäätökset vuonna 2001(milj. euroa)
Maa/pienalue Määrä
Moldova, Ukraina, Valko-Venäjä 1,900
Mongolia 1,030
111Venäjän federaatio (Tšetšeniankriisi) 40,350
Armenia, Georgia 3,150
Tadžikistan 12,000
YHTEENSÄ 58,430
4.3.12. Seuranta
Ulkopuoliset tarkastajat tarkastivat kaikki kansalliset ja alueelliset Tacis-hankkeet
säännöllisin väliajoin vuonna 2001.
Hankkeiden toteutuksesta annettu arvio vaihteli kohtalaisesta hyvään. Vuoden 2001
aikana päätökseen saatetuissa hankkeissa hyviksi arvioituja hankkeita oli jonkin
verran enemmän.
Tacis-ohjelman seurantatyöryhmien neljä aluetoimistoa sijaitsivat Moskovassa,
Kiovassa, Almatyssa ja Tbilisissä. Seurantatyöstä vastasivat pääasiassa kohdemaassa
pitkään asuneet asiantuntijat. Vuoden 2001 lopulla Tacisin seuranta sisällytettiin
osaksiyleistä seurantajärjestelmää.
4.3.13. Päätelmät ja tulevaisuudennäkymät
Tacis-ohjelma on nyt vakiinnuttanut asemansa Euroopassa, Kaukasiassa ja Keski-
Aasiassa, ja sitä mukautetaan asteittain kumppaneiden muuttuviin haasteisiin
vastaamiseksi sitä mukaa kuin siirtymävaihe päättyy ja sen tilalle tulee uusia
haasteita. Tacis-ohjelmassa otetaan nyt erityisesti huomioon kumppanuusmaiden
väliset kasvavat erot mutta varmistetaan samalla, että alueelliset tukitoimet
kohdistetaan asianmukaisesti alueen todellisten tarpeiden mukaisesti. Uuden Tacis-
asetuksen mukaisesti ohjelmassa keskitytään vastakin aloille, joissa se on toiminut
tehokkaimmin. Näin Tacis-ohjelmassa keskitytään pääasiassa instituutioiden,
lainsäädännön ja hallintoelinten uudistuksen tukemiseen ja vähennetään asteittain
maaseudun kehittämistä koskevia toimia. Laajentumisprosessin edetessä EY:n tuessa
keskitytään läntisten uusien itsenäisten valtioiden ja EU:iin piakkoin liittyvien
valtioiden välisiin rajatylittäviin ja alueellisiin kysymyksiin.
1124.4. ETELÄINEN VÄLIMERI - LÄHI-ITÄ
Euro–Välimeri-kumppanuus aloitettiin seitsemän vuotta sitten epävakaissa olosuhteissa, joita
leimasi Lähi-idän konfliktin kärjistyminen. Nyt on sopiva hetki vahvistaa Euroopan unionin
15 jäsenvaltion ja Välimeren alueen 12 kumppanimaan vuonna 1995 Barcelonassa
käynnistämän Euro–Välimeri-kumppanuuden strateginen merkitys. Luotu yhteistyön malli
ulottuu nykyisin pelkkää talousyhteistyötä paljon laajemmalle, ja sen tavoitteena on luoda
edellytykset alueen kestävälle vakaudelle, joka on välttämätön ennakkoehto Välimeren alueen
yhteiselle hyvinvoinnille.
Vuonna 2001 voidaan sanoa, että Euro–Välimeri-kumppanuus on vakiinnuttanut asemansa.
Siitä on tullut ainoa alueellisen vuoropuhelun kanava sekä ainutlaatuinen asteittaisen ja
kokonaisvaltaisen kehityksen väline, joka mahdollistaa yhteisten politiikkojen ja strategioiden
toteuttamisenVälimerenalueella.
Tällä hetkellä Euro–Välimeri-assosiaatiosopimukset, jotka on tehty tai joista neuvotellaan
yhdeksän kumppanimaan kanssa, muodostavat kahdenvälisellä tasolla ensisijaisen
yhteistyökehyksen EU:n kanssa. Alueellisella tasolla näiden sopimusten tekeminen edistää
kumppanimaiden välisten suhteiden vahvistamista. Tältä osin on syytä mainita muun muassa
pienaluetta koskevien vapaakauppasopimusten tekeminen, kuten Marokon, Tunisian, Egyptin
ja Jordanian välinen Agadirin prosessi, joka kuvastaa näiden neljän Maghreb- ja Mashrek-
maanpyrkimyksiä avatataloutensa naapurimaille.
4.4.1 Johdanto
Euro–Välimeri-kumppanuus aloitettiin Barcelonan konferenssissa vuonna 1995, ja se
muodostaa ensisijaiset puitteet Euroopan unionin ja Välimeren kumppanuusmaiden
yhteistyölle. Kumppanuus muodostuu yhteistyötoimista, joissa pyritään yhdessä
vastaamaan Välimeren alueen geopoliittiseen tulevaisuuteen vaikuttaviin poliittisiin,
taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja ympäristöalan haasteisiin.
Yhteiskuntarakenteiden epäyhtenäisyys ja epävakaus ovat pääasiallisia syitä
sosiaaliseen syrjäytymiseen ja köyhyyteen Välimeren eteläpuolen maissa. Alueen
keskimääräinen asukaskohtainen tulotaso oli 1.512 Yhdysvaltain dollaria vuonna
2001, mutta maakohtaiset erot olivat suuria (Syyriassa 990 Yhdysvaltain dollaria ja
Libanonissa yli 5.000 Yhdysvaltain dollaria). Näin suurten erojen tasoittaminen
edellyttää erityistoimia koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja terveydenhuollon
aloilla sekä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen tiiviimpää yhteistyötä.
Köyhyyden torjuminen on keskeisellä sijalla yhteisön uudessa kestävän kehityksen
lähestymistavassa, ja se on edelleen yksi päätavoitteista Euroopan unionin
yhteistyöstrategiassa Välimeren maidenkanssa.
Eteläisen Välimeren ja Lähi-idän maiden taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys
vaikuttaaratkaisevalla tavalla koko Välimerenalueenvakauteen ja hyvinvointiin.
MEDA-ohjelma87on Euro–Välimeri-kumppanuuden tärkein rahoitusväline, sillä se
sai 88 prosenttia kaikesta yhteistyötoimiin vuonna 2001 myönnetystä rahoituksesta.
87MEDA-ohjelmasta säädetään rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja
yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa23. heinäkuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1488/96; muutettu 27. marraskuuta2000neuvoston asetuksella(EY)N:oEY/2698/2000. Ohjelmaanimitetään yleisesti MEDA II:ksi
113Euroopan unioni tuki myös kohdennetumpia yhteistyötoimia, kuten Lähi-idän
rauhanprosessia, palestiinalaispakolaistenauttamista ja demokratianedistämistä.
Välimeren alueen yhdeksän kumppanuusmaan kanssa tehdyt tai neuvoteltavat Euro–
Välimeri-assosiaatiosopimukset luovat strategiset puitteet kahdenväliselle
yhteistyölle, ja siten myös yhteisön toimille. Vuonna 2001 yhteistyö Algerian ja
Libanonin kanssa edistyi merkittävästi, sillä molemmat maat allekirjoittivat
assosiaatiosopimuksen Euroopan unionin kanssa. Tukea myönnetään ensisijaisesti
hankkeille, jotka yhdeksänkumppanuusmaata ovat esittäneet laatimissaan alustavissa
kansallisissa ohjelmissa. Näitä ohjelmia on laadittu taloudellisesta siirtymävaiheesta
(rakenteellinen mukauttaminen ja yksityisen sektorin kehittäminen), sosiaalisen
yhteenkuuluvuuden ylläpitämisestä (koulutus, terveydenhuolto, maaseudun
kehittäminen) ja kansalaisyhteiskunnantukemisesta.
Euro–Välimeri-sopimukset vuonna 2001
Voimassa olevat sopimukset Tunisia, palestiinalaishallinto (*), Israel,
Marokko
Ratifioimattomat sopimukset Jordania(**), Egypti(***), Algeria(****),
Libanon(****)
Neuvottelut kesken Syria
(*) Siirtymävaiheen sopimus.
(**) Jordanian kanssa tehtyassosiaatiosopimus on määrä ratifioida maaliskuussa 2002 , ja sen pitäisi tulla
voimaantoukokuussa 2002.
(***) Egyptin kanssaallekirjoitettiinassosiaatiosopimus 26.kesäkuuta2001.(****) Algerian kanssa allekirjoitettiin assosiaatiosopimus 19. joulukuuta 2001, ja Libanonin kanssa vastaava
sopimus on määräallekirjoittaa10.tammikuuta2002.
Komissio sitoi Euro–Välimeri-kumppanuuden yhteistyötoimiin vuodeksi 2001
yhteensä 857,8 miljoonaa euroa ja maksuja suoritettiin564,6 miljoonaa euroa. Suurinosa sidotuista varoista osoitettiin MEDA-ohjelmalle, joka sai 757,4 miljoonaa euroa,
ja ohjelmaa koskevat maksut olivat yhteensä 403,7 miljoonaa euroa. Erillisiä
budjettikohtia (rauhanprosessi; UNRWA: palestiinalaispakolaisten avustus) koskevia
sitoumuksia tehtiin 100,4 miljoonan euron arvosta ja maksuja suoritettiin 160,9
miljoonaa euroa.
114Euro–Välimeri-kumppanuudet – sitoumukset ja maksut vuonna2001
(milj. euroa)
Sitoumukset Maksut
Ohjelmat 2001 2000 2001 2000
MEDA
Algeria
Länsiranta/GazaEgypti
Jordania
LibanonMarokko
Syyria
TunisiaTurkki(yleisen
avustustenulkopuolella)60
--
20
-
120
8
90
147*30,2
96,712,7
15
-
140,6
38
75,7
310,4*5,4
62
62,5
10,8
2
41,1
1,9
69
86,40,4
31,264,4
84,5
30,739,9
0,3
15,915,2
Kahdenväliset MEDA-ohjelmat445 719,3 341,1 282,5
Alueelliset MEDA-
ohjelmat312,4 159,8 62,6 48
Kahdenväliset ja
alueellisetohjelmatyhteensä757,4
879,1 403,7 330,5
Muutbudjettikohdat 100,4 122,8 160,9 141,7
KAIKKIYHTEENSÄ 857,8 1.002 564,6 472,2
*MEDA-ohjelmastaTurkillesidottuja varoja (budjettikohtaB7-4100)hallinnoilaajentumisasioiden pääosasto.
Sitoumukset ja maksut vuosina 1995–2001 (milj. euroa)
199519961997199819992000 2001Yhteensä
Sitoumukset 173 404 981 941 937 879,1 757,4 5.071,6
Maksut 50 155 211 231 243 330,5 403,7 1.624
Maksujenja
sitoumustensuhde29% 38% 21% 24% 26% 37,6% 53,3% 32,0%
4.4.2. Alueyhteistyö
Alueyhteistyö on yksi Euro–Välimeri-kumppanuuden ominaisimpia piirteitä, ja sen
ansiosta voidaan järjestää yhteisiä toimia sekä vaihtaa kokemuksia ja tietoja
27 kumppanuusmaan tai kumppanuusalueen välillä Välimeren molemmilla
rannikoilla. Alueyhteistyötä tuetaan alustavalla alueellisella ohjelmalla, ja
käytännössä yhteistyötä toteutetaan alueellisissa toimintaohjelmissa, joissa jokaisessa
tuetaanerityistä yhteistyönalaa.
115Vuonna 2001 alueyhteistyö hyötyi komission hyväksymästä 200 miljoonan euron
rahoitussuunnitelmasta. Komissio sitoi rahat vuonna 2001 ja osoitti ne seitsemälle
monivuotiselle erityisohjelmalle. Alueellisen rahoitussuunnitelman tarkoituksena on
vakiinnuttaatoimet, joita toteutetaanympäristöalalla (30 miljoonaa euroa), ja nuorten
kulttuurivaihdot (10 miljoonaa euroa). Tämän lisäksi sen avulla pyritään aloittamaan
uusia toimia etenkin riskipääoman (50 miljoonaa euroa) ja liikenteen (20 miljoonaa
euroa) aloilla.
Komissio on jatkanut politiikan ja turvallisuuden alojen toimia, joiden tarkoituksena
o nl ä h e n t ä äm a i t aj ak a n s o j a .N ä i l l äa l o i l l at o t e u t e t t i i nk o l m et o i m e a :j ä r j e s t e t t i i n
kaksi koulutusseminaaria MEDA-maiden diplomaateille, rahoitettiin EuroMeSCo-
verkkoa, johon osallistuu ulkopoliittisten instituuttien itsenäisiä asiantuntijoita sekä
järjestettiin neljä koulutuskurssia Euro–Välimeri-kumppanuuksiin osallistuvan 27
maan kansallisille väestönsuojeluvirastoille kokeiluhankkeessa, jonka tarkoituksena
onparantaa luonnonaiheuttamienonnettomuuksien ja katastrofienennakointia.
Talouden ja rahoituksen aloilla komissio on jatkanut käynnissä olevia energiaan,
ympäristöön sekä tietoyhteiskuntaan ja tilastointiin liittyviä ohjelmia ja hankkeita.
Vesihuollon alalla aloitettiin viisi hanketta ja meriliikenteen alalla aloitettiin viisi
turvallisuuden parannushanketta. Teollisuusyhteistyössä keskityttiin kolmeen alaan,
jotka ovat investointien lisääminen, yritysten innovaatiotoiminnan, tekniikan ja
laadun kehittäminen sekä Euro–Välimeri-alueen markkinoilla tarvittavien välineiden
kehittäminen. Energia-alalla aloitettiin neljä hanketta. Viime vuonna ohjelmaan
valittiin 16 tietoyhteiskuntaan liittyvää tekniikan alan hanke-ehdotusta. Vuonna 2001
aloitettiin viisi ympäristöalan hanketta. Niissä toteutetaan runsaasti toimia, jotka
liittyvät niin kaupunkijätteiden käsittelyyn kuin luomuviljelyn edistämiseenkin.
Tilastoinninalalla pyritäänedelleen yhtenäistämään Euro–Välimeri-kumppanuuksien
kaikilta aloilta saatuja numerotietoja. Vuonna 2001 julkaistiin kaksi tilasto llista
vuosikertomusta88, joistatoisessakäsitelläänalueellisiatietoja jatoisessa matkailua.
Sosiaalisen ulottuvuuden, kulttuurin ja ihmisten välisen kanssakäymisen
alueyhteistyöhankkeet liittyvät audiovisuaalialaan, kulttuuriperintöön ja nuorisoon, ja
ne pantiin täytäntöön audiovisuaalialan Euro–Välimeri-ohjelmassa (6 hanketta),
Euro–Välimeri nuoriso-ohjelmassa (26 hanketta) ja Euro–Välimeri perinneohjelman
ensimmäisessä vaiheessa (15 hanketta, joiden tavoitteena on säilyttää yhteistä
Välimerelle ominaista perintöä, ja toiseen vaiheeseen valitut 10 hanke-ehdotusta).
Ensisijaisiksi toiminnan aloiksi määriteltiin kaksi uutta alaa, jotka olivat naisten
osuuden lisääminen talouden kehittämisessä ja oikeudellisessa yhteistyössä. Lisäksi
EU aikoo valmistella tiedottamista ja viestintää koskevan alueellisen ohjelman.
88Euro–Välimeri-tilastot- ISSN1561-4034–
”Tourism trends in Mediterranean countries” - ISBN 92-894-0066-8 – Julkaisija: Euroopan yhteisöjenvirallisten julkaisujen toimisto–L–2985– Luxemburg
116Marokon jaEuroopan nuoret vapaaehtoistyöntekijät sosiaalialantoimessa Tunisiassa
Neljä eurooppalaista (kaksi saksalaista ja kaksi ranskalaista) ja kaksi marokkolaista tyttöä
toimi joulukuussa 2001 Euro–Välimeri nuoriso-ohjelman välityksellä Tunisiassa, ja hetoteuttivat useita sosiaalituen toimia heikoimmassa asemassa olevissa kaupunginosissa. Tytöthoitivat La Manouban kaupunginosan sosiaalikeskuksissa vanhuksia ja hylättyjä lapsia.Lisäksi he auttoivat maalta Chebeddan kaupunginosaan tulleita heikossa asemassa oleviatyttöjä sekä Radés’n kaupunginosan sosiaalitukikeskuksen nuoria naisia. EU myönsihankkeelle 20.000 euroa rahoitusta kuuden kuukauden aikana. Tunisian vapaaehtoistyön
järjestö (L’association tunisienne de l’action volontaire, ATAV) varmisti toimien
yhteensovittamisen käytännössä ja järjesti vapaaehtoistyötä tehneille tytöille majoituksen ja
ylläpidon .
Alueyhteistyö – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Alueyhteistyö Hankkeen nimi Määrä
Vesihuolto* 40
Liikennepolitiikka* 20
Lyhyenjakeskipitkänaikavälin
ympäristötoimienprioriteettiohjelmanII-vaihe(ShortandMedium-TermPriorityEnvironmentalActionProgramme,SMAP II)*30
Medstat II* 30
EumedisII* 20
Euro–Välimerinuoriso-ohjelmantoinen
vaihe(Euromed YouthII)*10
Euroopaninvestointipankin
riskipääomahanke*50
Kansainvälinen maataloustutkimuksen
neuvoa-antava ryhmä (ConsultativeGroupon International AgriculturalResearch, CGIAR)1,5
Energiafoorumi 2
Uudelleensidotut määrärahat 24,8
Erilaiset alueelliset toimet 4,3
YHTEENSÄ 232,4
Kokonaismäärärahat 33
Tekninenapu 46,8
KAIKKI YHTEENSÄ 312,4
*Hanke on mukana MEDA:n vuoden 2001 alueellisessa rahoitussuunnitelmassa, jonka
kokonaissummaon 200miljoonaa euroa.
1174.4.3. Liikenne ja infrastruktuurit
Euro–Välimeri-kumppanuuden ensisijaisia tavoitteita pyritään saavuttamaan
kahdenvälisissä ja alueellisissa hankkeissa, joissa kehitetään ja vahvistetaan
liikenne-, energia- ja televiestintäverkkoja. Tavoitteiden saavuttamiseksi oli vuonna
2001 käynnissä 49 kahdenvälisissä ohjelmissa toteutettavaa hanketta . Hankkeille oli
osoitettusitoumuksia noin570 miljoonaaeuroa.
Ehdotetut tai käynnissä olevat ohjelmat pyrittiin saamaan vuonna 2001
yhdenmukaisiksi ja yhteensopiviksi yhteisön muiden toimien kanssa ja etenkin
Euroopan investointipankin ja jäsenvaltioiden toteuttamien toimien kanssa.
Hankkeiden arvioinnin valmisteluvaiheessa otettiin järjestelmällisesti huomioon
ympäristönsuojelun näkökohdat ja vaikutukset kestäväänkehitykseen.
Tärkeimmät vuoden2001 toiminnantulokset esitelläänseuraavassa:
Yhteisö lisäsi Marokon vesihuollosta, energiantuotannosta ja liikenteestä vastaavien
hallintoelinten tukemista vuonna 2001. Maaseudun vesihuoltoa ja
maaseutuympäristön kohentamista koskevissa ohjelmissa edistyttiin seuraavasti:
parannettiin yhteensä 423.000 asukkaan vesihuoltojärjestelmää 13:ssa
asutuskeskuksessa ja 438:lla alueella (duaarit) sekä jatkettiin pohjoisosienmaakunnissa maaseututeiden (65km) rakentamista (vuonna 2001 suoritetut maksut
olivat 3,25 miljoonaa euroa). Lisäksi aloitettiin laaja sähköverkon hajauttamista
koskeva ohjelma, joka kattaa 15.000 marokkolaista kotia ja jota jäsenvaltiot (Saksa ja
Ranska) sekä paikallisviranomaiset täydentävät. Näiden toimien lisäksi huomionarvoista on myös se, että maan pohjoisrannikon alueiden liikenneyhteydet paranivat,
kun Välimeren ohitustien El Jehban ja Ajdirin välisen tieosuuden (109 km)
rakentamisvalmistelut saatiin valmiiksi. Yhteydet paranivat myös yhteiskunnallisten
infrastruktuurien muutos- ja rakennustöiden ansiosta. Tarkoituksena on järjestää
20.000:lle Salén slummien asukkaalle uusi asuinpaikka Rabatin ympäristöstä
(vuonna 2001 suoritetut maksut: miljoona euroa).
Syyrian kanssa allekirjoitettiin vuonna 2001 kolme uutta rahoitussopimusta
(yhteensä 24 miljoonaa euroa), jotka koskivat sähköalaa, televiestintää ja
kulttuurimatkailua, ja niillä osoitettiin, että yhteistyö on aiempaa tiiviimpää.
Ohjelmat ovat tällä hetkellä käynnistysvaiheessa. Lisäksi päätettiin rahoittaa 8
miljoonalla eurolla Syyriassa sijaitsevien palestiinalaisten pakolaisleirien
kunnostusohjelmaa.
Jordaniassa perustettiin ohjelmien hallinnointiyksikköön teknisen avun ryhmä (40
henkilöä), jonka tehtävänä on varmistaa jatkossa Ammanin alueella toteutettavienvesiverkostojen kunnostus- ja kehitysohjelmien yhteensovittaminen ja toiminta.
Karakin ja Tafilahin alueilla vuonna 2001 aloitettujen vesihuoltohankkeiden ansiosta
alueen väestölle on voitu tarjota tärkeä yhteys julkiseen vesihuoltoverkkoon. Lisäksikomissio tukee kulttuurimatkailun kehittämistä kunnostamalla kahta arkeologista
kohdetta sekätarjoamalla teknistä apua matkailuvirastolle.
Itsenäisten palestiinalaisalueiden tilanteen heikkenemisestä ja lisääntyneistä
saarroista huolimatta Euroopan unionin ensisijainen tavoite Länsirannalla ja Gazan
alueella on edelleen palestiinalaisväestön elinolojen parantaminen. Tässä yhteydessä
jo perusinfrastruktuurin (koulut, tiet, perusterveydenhuollon keskukset, jätehuolto
jne.) jatkuva parantaminen on itsessään merkittävää edistystä. Näiden
118välttämättömien infrastruktuurien ylläpito ja kehittäminen on välttämätöntä, sillä ne
mahdollistavat Palestiinan talouden nopean elpymisen sen jälkeen, kun olosuhteet
tasaantuvat. Merkittävä saavutus on myös se, kun vuonna 2001 Gazassa aloitti
toimintansa 350.000:ta ihmistä palveleva sairaalaosastokokonaisuus , jossa on tilat
188 sängylle. Kuukausittain tiloissa vastaanotetaan noin 2.000 potilasta .L i s ä k s io n
syytä mainita Jerusalemin raamattukoulun kirjaston kunnostaminen; komission
puheenjohtaja Romano Prodiavasikirjaston17. marraskuuta 2001.
KoulujenrakentaminenLänsirannallejaGazanalueelle
Länsirannalle ja Gazan alueelle rakennettiin 21 koulua ja kouluopetukseen liittyviä
infrastruktuureja vuosina 1996–2001. Tämä ensimmäisen ja toisen asteen koulutusta edistävä
perusinfrastruktuurihanke voitiin toteuttaa Euroopan yhteisön myöntämän tuen ansiosta (14
miljoona euroa).
Hankkeen edunsaajina olevissa Palestiinan kunnissa on nyt 311 uutta luokkaa, joihin voidaan
ottaa yhteensä 14.000 oppilasta. Pedagogisten ja opetuksen laatuun liittyvien hyötyjen lisäksi
hankkeella on ollut huomattava vaikutus maan taloudelliseen ja sosiaaliseen
toimintaympäristöön, koska Palestiinan työläiset, esimiehet, rakennusalan asiantuntijat ja
tavarantoimittajat saivat hankkeenansiosta noin 100 000työpäivää .
Iranissa ollaan saamassa päätökseen kahden Manjiliin ja Abbar Taroumiin jo
rakennetunsairaalan laitehankinnat ja liitännäisten infrastruktuurienrakentaminen.
Liikenne ja infrastruktuuri – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Liikenne ja
infrastruktuuriValtio Hankkeen nimi Määrä
Vesi Marokko Alakohtainen mukauttaminen –
vesihuolto120
Vesi Syyria Ympäristö ja terveys / pakolaisleirit 8
YHTEENSÄ 128
4.4.4. Maaseudun kehittäminen ja elintarviketurva
Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa köyhyysrajan alapuolella elävästä väestöstä asuu
70 prosenttia maaseutualueilla, joilla elinolosuhteet ovat useimmiten epävarmempia
kuin kaupunkien asutuskeskuksissa. Eteläisen Välimeren maissa maaseutualueiden
kehittymättömyys on varmasti alueen ilmastollisten olojen aiheuttamaa, mutta sitä
edistää myös luonnon ekosysteemien liiallinen käyttö, sillä siitä aiheutuu luonnon
tasapainonjärkkymistä.
Vuonna 2001 toteutetut kehityshankkeet koskivat pääasiassa pysyvien työsuhteiden
lisäämistä, ruohonjuuritason organisaatioiden vahvistamista sekä luonnonvarojen
kestävää hoitoa etenkin vesivarojen käytössä ja hedelmällisen maaperän suojelussa
eroosiota vastaan. Vuonna 2001 olikäynnissä 25 hanketta, joihin on sidottu yhteensä
noin 433 miljoonaa euroa. Hankkeita toteutettiin enimmäkseen kolmessa maassa:Egyptissä (7 hanketta, joihin sidottiin yhteensä 105 miljoonaa euroa), Marokossa
(8 hanketta, joihin sidottiin yhteensä 182 miljoonaa euroa) ja Tunisiassa (5 hanketta,
joihin sidottiin yhteensä 132 miljoonaa euroa). Alueen muissa maissa toteutettiin
5 hanketta, joihin sidottiin yhteensä 14 miljoonaa euroa.
119Euroopan yhteisön myöntämä tuki elintarviketurvalle perustuu Roomassa vuonna
1996 pidetyssä maailman ravintotilannetta käsitelleessä huippukokouksessa
annettuun julkilausumaan. Unionin toimien tarkoituksena on tarjota eteläisen
Välimeren kaikkein köyhimmille väestöryhmille mahdollisuus riittävään
elintarviketarjontaan niin määrällisesti kuin laadullisestikin sekä nostaa hygienia
vähimmäistasolle.
Jemenin viljantuotanto on laskenut, ja siitä saadaan nykyään vain 25 prosenttia maan väestön
kokonaiskulutuksesta. Komissio myönsi vuonna 2001 talousarviotukea Jemenin hallituksen
johtamalle strategiselle köyhyydenvähentämisohjelmalle ja antoi ohjelmalle teknistä apua
kolmea seuraavaa alaa varten: 1) instituutioiden kehittäminen, jonka tarkoituksena on
parantaa tavoitteiden määrittelyä ja kansallisen elintarviketurvallisuutta koskevan strategian
toteuttamista (lisäksi myönnetään rahoitustukea sosiaaliturvarahastolle), 2) maatalouslaskentaa
koskevan tiedotusjärjestelmän tukeminen ja toimien laajentaminen maatalousmarkkinoita
koskevasta tiedotusjärjestelmästä tehtävään tutkimukseen, 3) ohjelmasuunnittelusta ja
elintarviketurvan tukitoimista (muun muassa kastelupatojen rakentamisesta, ammatillisen
koulutuksen ohjelmista ja mikroluottojen myöntämisestä) aiheutuvien kustannusten
rahoittaminen (75prosenttiakokonaiskustannuksista).
Ensisijaisten toimien (tuottavien yksityisyritysten nykyaikaistaminen, suuren
kastelujärjestelmän kunnostaminen ja paikallisten maaseutuyhteisöjen aloitteiden
tukeminen) ansiosta elintarviketurva on parantunut. Myös kaupunkien
liikenneyhteydet ovat parantuneet ja tuonnin lisääntyminen on paremmin hallinnassa.
Lisäksi jokaisessa aloitetussa toimessa on otettu järjestelmällisesti huomioon
luonnonvarojen ja maaseutuympäristönkestävä hoito.
Kumppanuusmaiden kanssa määriteltyjen ensisijaisten toiminta-alojen perusteella
vuonna 2001 toteutettiintaijatkettiinseuraavia toimia:
Maataloustuotantoa harjoittavien yritysten nykyaikaistaminen
Ohjelman tarkoituksena on antaa Egyptin ja Marokon maatalousyrittäjille tarpeellista
teknistä ja rahoituksellista tukea kansallisten ja paikallisten erikoisaloilla toimivien
instituutioidenvälityksellä, jottahevoivattoteuttaajarahoittaahankkeitaan .
Paikallisten pankkien myöntämät keskipitkän ajanjakson lainat ja Euroopan komission
rahoittama yritysneuvonta ovat antaneet Egyptissä noin 3.000 yksityiselle pientuottajalle
mahdollisuuden kehittää omaa yrittäjyyttään monipuolistamalla tuotantoa markkinoiden
tarpeita vastaaviksi. Yritysneuvontatoimien ansiosta tällä kansallisella hankkeella on ollut
erittäinmerkittäviä vaikutuksia, sillä siipikarjan, maitotuotteiden ja kasvatettujen kalojen sekä
vihannesten myynti on lisääntynyt runsaasti. Toimilla on myös luotu noin 30.000 työpaikkaa ja
lisättynoin 50.000ihmisen tuloja.
Laajan kastelujärjestelmän kehittäminen ja vesivarojen järkevämpi käyttö edellyttääkäytännössä Egyptin ja Marokon maanviljelijöiden koulutusta. Uudistuksen ansiosta
kasteluuntarvittavahehtaarikohtainenvesimääräonvähentynyt 30prosentilla
.
Tehokkaampien ja vettä säästävien kastelujärjestelmien ansiosta Egyptissä saatiin 20.000
hehtaaria kosteikkoaluetta kastelujärjestelmän piiriin maan kunnostamisen jälkeen. Näistä
toimista hyötyi 8.000 maataloutta harjoittavaa perhettä , jotka ovat muodostaneet 33 yhdistystä .
Viljan ja rehun tuotanto on lisääntynyt 30 prosentilla ja maataloustulot 20 prosentilla.
Euroopan yhteisön rahoittamat toimet koskivat salaojitusta ja maanviljelysalueiden
suunnittelua, käyttäjien yhdistysten tukemista, tuottajien teknistä neuvontaa sekä
tuotantoalueidenliikenneyhteyksiinliittyviäinfrastruktuureja.
120Paikallisten maaseutuyhteisöjen aloitteiden tukeminen
Komissio auttaa Tunisian ja Marokon paikallisyhteisöjä määrittelemään ja
toteuttamaan itsenäisesti toimia, jotka ovat niiden mielestä ensisijaisia elinolojen
parantamiselle ja maaperän kestävälle hoidolle. Tuettavia aloja ovat maatalouden
pienvesivoima, maaseututiet sekä vesien ja maaperän suojelu. Näillä toimilla
vakiinnutetaan maataloustuloja ja hillitään aavikoitumista sekä vähennetään näin
ollenväestönsiirtymistä kaupunkialueille ja ulkomaille .
Tunisiassa on kunnostettu 480 järveä ja 45.000 hehtaaria valuma-alueita sekä yli 20.000
hehtaaria maaperää, josta 5.000 hehtaaria on kasteltua peltoaluetta. Vastuu
maataloustuotteiden markkinoinnista on 80 osuuskunnalla, ja niiden ansiosta paikalliset
järjestöt kaikkien järvien ympärillä ovat yhdistyneet. Osuuskuntien ansiosta taateleiden ja
oliivien myynti on myös lisääntynyt huomattavasti. Tällä hetkellä on käynnissä noin 100
tällaistayhteistä paikallistakehityssuunnitelmaa, ja niillä on yli 6.000edunsaajaa.
Rannikkoalueidensuojelu ja biologisen monimuotoisuudensäilyttäminen
Kansallispuiston ja suojelualueiden säilyminen edellyttää, että vahvistetaan
paikallisesta ympäristöhallinnosta vastaavia instituutioita. Instituutioiden toiminnan
helpottamiseksi aiotaan tehostaa niiden kulujen kattamista ottamalla käyttöön Etelä-
Siinain matkailualan taloudellisiin toimijoihin kohdistuva vero .
Siinain niemimaan eteläosiin Egyptin alueelle on perustettu kansallispuisto ja viisi
suojelualuetta, joiden pinta-ala on 12.000 km2. Niiden ansiosta saadaan säilytettyä yli
200 kilometrin pituinen koralliriutta ja useita Punaisen meren rannikkoalueiden hauraita
ekosysteemejä. Näiden koskemattomien luonnonkohteiden suojelu on haasteellista niin
luonnonsuojelun kuin matkailunkin kannalta, sillä suojelun ansiosta ympäristöä voidaan
suojella ja kehittää sopusoinnussa. Lisäksi suojelun ansiosta voidaan harjoittaa pääasiassa
kansainväliseksi muodostunutta matkailu-alaa, joka tarjoaa yli 100.000 työpaikkaa hotelli- ja
vapaa-ajan toiminnassa.
4.4.5. instituutioiden kehittäminen
Instituutioiden kehittämistä koskevia toimia toteutetaan Euro–Välimeri-
kumppanuuksien kahdenvälisissä toimissa, ja näin ollen Euroopan komissio ja
jokaisen kumppanuusmaan toimivaltaiset viranomaiset tai järjestöt sopivat niistä
yhdessä. Tällä tavoin esimerkiksi kumppanuusmaiden ja kumppanuusalueiden
nykyaikaistamista ja demokratisointia koskevilla alakohtaisilla toimilla uudistetaan
huomattavasti julkisia laitoksia ja säännöksiä.
Vuonna 2001 komissio rahoitti kahta uutta instituutioiden kehittämistä koskevaa
hanketta:
TukiAlgerianpoliisivoimien nykyaikaistamiselle
Vuonna 2001 aloitettiin kuudeksi vuodeksi hanke, johon sidottiin 8,2 miljoonan
euron määrärahat vuonna 2000. Tarkoituksena on vahvistaa Algerian julkishallintoa
ja oikeusvaltioperiaatetta. Käytännössä hankkeessa toteutetaan toimia, joiden
tarkoituksena on lisätä Algerian turvallisuuspoliisin henkilöstön ammattitaitoa.
Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että henkilöstö noudattaa ihmisoikeuksia
yleisen turvallis uudensäilyttämistä koskevissa toimissaan.
121Tuki algerialaisille toimittajille ja tiedotusvälineille. Hankkeeseen sidottiin
1,53 miljoonan euron määrärahat neljäksi ja puoleksi vuodeksi vuonna 2000. Hanke
aloitettiin vuonna 2001, ja sen tarkoituksena on vahvistaa yksityisen ja itsenäisen
algerialaisen lehdistön asemaa sekä lisätä lehdistön välityksellä algerialaiselle
yhteiskunnalle välttämätöntä demokratiaa. Hankkeen yksityiskohtaisempia tavoitteita
ovat algerialaisten toimittajien ammattijärjestelmän parantaminen hyväksymällä
toimittajien ammattiasema, lehdistöalaa koskevan työehtosopimuksen laatiminen ja
hyväksyminen sekä eettisiä sääntöjä ja käytännesääntöjä koskevan peruskirjan
vahvistaminen.
Instituutioidenkehittäminen – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Instituutioiden
vahvistaminenValtio Hankkeen nimi Määrä
Oikeus Jordania Lainsäädäntöuudistukset / yksityistäminen 20
Oikeus Turkki* Oikeuslaitoksen ja rikoslain uudistamista
koskeva ohjelma (JMPR)8
Yhteisönsäännöstö Turkki* Liittymistä edeltävien hankkeiden
arviointi5
Yhteisönsäännöstö Turkki* Hallinnollisen yhteistyön varat, toinen
vaihe8
Yhteisönsäännöstö Turkki* Yhteisön ohjelmiin ja yhteisön virastojen
toimintaanosallistuminen11
Yhteisönsäännöstö Turkki* Virkamieskunnan nykyaikaistamista
koskeva ohjelma2,5
Yhteisönsäännöstö Turkki* Paikallishallinnonuudistusohjelma 3,5
Yhteisönsäännöstö Turkki* TAIEXintoimien laajentaminenTurkkiin 6
Yhteisön säännöstö Turkki* Tilastointijärjestelmän parantaminen 15,3
YHTEENSÄ 79,3
*MEDA-ohjelmastaTurkillesidottuja varoja (budjettikohtaB7-4100)hallinnoilaajentumisasioiden pääosasto.
4.4.6. Makrotaloudelliset toimet
Maghreb- ja Mashrek-maiden talouksille on ominaista yksityisten tekemiä aloitteita
edistävien lainsäädännöllisten ja institutionaalisten puitteiden puuttuminen, valtion
merkittävä osallistuminen talouden suurimpien alojen toimintaan sekä välillisen
rahoitusalan kehittymättömyys. Lisäksi alueella vallitsee merkittävä epätasapaino
kaupunki- ja maaseutualueiden välillä, mikä lisää sosiaalisia eroja ja vaikuttaa
merkittävästi asukaskohtaisten tulojen jakautumiseen. Tällaisessa epävarman
talouden tilanteessa 1970- ja 1980-luvuilla toteutetut elvyttävän finanssipolitiikan
toimet, joille oli ominaista hallitsemattomat menot, pahensivat julkistaloudenepätasapainoa. Tämän vuoksi oli aloitettava vakauttamispolitiikka, jonka
tarkoituksena onsupistaa julkisentaloudenalijäämää ja poistaa talouskriisin uhka.
122MEDA-ohjelmasta rahoitettujen ohjelmien ja hankkeiden alkuperäisenä ensisijaisena
tavoitteena on kumppanuusmaiden aloittaman vakautusprosessin ja taloudellisen
siirtymävaiheen edistäminen ja tukeminen.. Tavoite on kaksijakoinen, sillä toisaalta
pyritään edistämään verouudistusta ja valtion tuotantotoimien asteittaista
lopettamista laajoilla yksityistämisohjelmilla sekä toisaalta mahdollistamaan oikeus-
ja lainsäädäntöjärjestelmän nykyaikaistaminen, mikä on välttämätön edellytys
yksityisen sektorin investointien lisäämiselle (esim.: Algerian teollisenuudelleenjärjestelyntukiohjelma ja Jordanianteo llisuusuudistusten ohjelma).
Algeria:tukirahoitussektorinnykyaikaistamiselle (23,5 milj.euroa)
Hankealoitettiinneljän vuoden ajaksi syyskuussa 2001, ja siihen sidottiin vuonna 1999 yhteensä
23,5 miljoonaa euroa. Sen tavoitteena on antaa teknistä apua Algerian valtionkassalle, Algerian
keskuspankille ja julkisen sektorin pankeille sekä vakuutusyhtiöille ja yksityisen sektorin
rahoitusjärjestöille. Lisäksi ha nkkeessa aiotaan toteuttaa algerialaisten rahoituslaitosten ja
vastaavien eurooppalaisten laitosten välisiä ystävyystoimia. Hankkeen edunsaajina voi olla
enintään viisi algerialaista rahoituslaitosta, kolme pankkia ja kaksi vakuutusyhtiötä. Se on
luonteeltaan innovatiivinen, sillä tähän mennessä Maghreb-maiden alueella ei ole vastaavaa
MEDA-ohjelman rahoittamaaystävyyshanketta .
Jordania: tukilainsäädäntöjärjestelmänuudistamisellejayksityistämiselle(20milj.euroa)
Hanke liittyy vuosien 2000–2002 maaohjelmissa esitettyihin ensisijaisiin toimiin, ja sen
tarkoituksena on parantaa Jordanian taloudellista siirtymävaihetta kannustamalla valtiota
vähentämään osallistumistaan sekä edistämällä lainsäädäntökehyksen antamista tärkeimmillä
taloudenaloilla.
Käytännössä hanke aloitettiin kahdella yhteistyössä toteutettavalla tutkimuksella. Ensimmäinen
tutkimus koskee yhdentymisstrategian kelpoisuutta ja sääntelyviranomaisten mahdollista
sulautumista. Toinen tutkimus koskee sellaisten korvausmenetelmien perustamista, joilla
varmistetaan, että sääntelyviranomaisten työllistämät henkilöt ovat riittävän ammattitaitoisia.
Näistä tutkimuksista saatavia tuloksia käytetään komission ja Jordanian hallituksen yhdessä
päättämän toimintasuunnitelman perustana. Tavoitteena on parantaa merkittävästi
tuottavuutta ja tarjottujen palvelujen tasoa. Euroopan unioni tukee hanketta 20 miljoonalla
eurolla
Vuonna 2001 sidottiin yhteensä 220 miljoonaa euroa Välimeren maiden kanssa
tehtävässä talousalan yhteistyössä tarvittaviin rakennesopeutustukiin (20 miljoonaa
euroa Jordanialle, 120 miljoonaa euroa Marokolle ja 80 miljoonaa euroa Tunisialle).
Strategian toteuttamista tuetaan yhteisön ohjelmilla, joiden toiminta perustuu
erityisiin rakennesopeutustukiin (FAS). Näiden erityisten rakennesopeutustukien
ansiosta valtion talousarvioon voidaan myöntää suoraan yhtämittaisesti varojaedunsaajamaankanssa päätettyihin lukuisiin rakenneuudistuksiin.
Makrotaloudellistentoimientukemisella onollut kolme yleistavoitetta:
•yksityisen sektorin toimia koskevien lakien ja säännösten parantaminen (FAS
Jordania, FAS Libanon, FAS Tunisia)
•verotusjärjestelmien uudistaminen (erityisesti välillisen verotuksen) siten, etteivät
valtioiden talousarviot olisi niin riippuvaisia tuontiveroista ja siten, että verojen
perintäolisitehokkaampaa ja oikeudenmukaista (FAS Libanon ja FAS Jordania)
123•yksityistämisprosessin nopeuttaminen, jotta (i) varojen myöntäminen olisi
tehokkaampaa ja kilpailukyky parempi, jotta (ii) talousarviovaroja olisi enemmän
ja jotta (iii) kansalliset ja/tai ulkomaiset sijoitukset lisääntyisivät (FAS Libanon,
FAS Jordania ja FAS Tunisia).
Komission toimien tarkoituksena on myös sopeuttaa tiettyjä erityisaloja. Tähän
pyritään rahoittamalla sellaisia alakohtaisia tukitoimia, joilla edistetään BKT:n
kasvutavoitteiden saavuttamista ja varmistetaan makrotalouteen vaikuttavien
tekijöiden vakaus. Tällaisilla alakohtaisilla ohjelmilla on kaksi erityistavoitetta:
pankkijärjestelmän uudistaminen ja sosiaaliturvajärjestelmien vahvistaminen.
Marokko: vesialanrakenteellinensopeutusohjelma (120 milj.Euroa)
Marokon viranomaisten kanssa päätettiin vuonna 2001 Euroopan komission osa llistumisesta
vesialan rakennesopeutustukien rahoittamiseen. Komission rahoituksen avulla on tarkoitus
tehostaa Marokon kuningaskunnan vesivarojen käyttöä toteuttamalla lakeihin ja säännöksiin
liittyviä sekä taloudellisia ja teknisiä toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan vesihuollon
kestävyys ja laadukkuus samalla, kun vesivarat asteittain vähenevät. Ohjelman suoria
edunsaajia ovat kansalliset laitokset, jotka vastaavat vesivarojen jakelusta ja puhdistamisesta,
mutta ennenkaikkeamyös kuluttajat jakaikki muut Marokon talouden alat .
Marokko:rahoitusalanrakenteellinensopeutusohjelma (52 milj.euroa )
Vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana Marokon viranomaisten ja komission
käymässä vuoropuhelussa kävi ilmi, että Marokon rahoitusjärjestelmän kilpailukykyä ja
tehokkuutta on parannettava. Rahoitusalaa koskevat rakennesopeutustuet hyväksyttiin
marraskuussa 2000, janekuuluvat taloudellisenja yhteiskunnallisen kehityksen suunnitelmassa
(2000–2004) esitettyihin rahoitusalan uudistuksiin. Näillä rakennesopeutustuilla jatketaan
instituutioiden ja säännösten uudistustoimia, joiden tarkoituksena on piristää rahoitusalaa ja
monipuolistaa tuottavien taloustoimien rahoitusta. Komissio myöntää tukensa suorana
sitomattomana talousarviotukena, jonka määrä on 52 miljoonaa euroa. Tuki maksetaan
kolmessa erässä. Ohjelmalle myönnetty alkupanos (2 miljoonaa euroa) ja tuen ensimmäinen erä
(25 miljoonaa euroa) maksettiin vuonna 2001
Makrotaloudelliset toimet – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Makrotaloudellise
tt o i m e tValtio Hankkeen nimi Määrä
Rakennesopeutus Tunisia FAS III 80
Yksityinen sektori Turkki* Pk-yritykset 5
Yksityinen sektori Turkki* Pk-yritysten rahoitustuki 4
KAIKKIYHTEENSÄ 89
* MEDA-ohjelmastaTurkillesidottujavaroja (budjettikohta B7-4100)hallinnoilaajentumisasioiden pääosasto.
4.4.7. Terveydenhuolto ja koulutus
Sosiaalinen kehittäminen ja etenkin köyhyyden vähentäminen ovat Euro–Välimeri-
kumppanuuden ensisijaisia tavoitteita, ja ne liittyvät olennaisesti Barcelonassa vuonna 1995
aloitetun prosessin kolmanteen pilariin.
Tässä yhteydessä komissio toteuttaa täydentäviä alakohtaisia strategioita, jotka koskevat
muiden muassa terveydenhuoltoa ja koulutusta.
1244.4.7.1. Terveydenhuolto
Terveydenhuoltoalalla on erittäin suuri vaikutus sekä talouteen että köyhyyden
torjuntaan ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseen. Alalle myönnettiin
248 miljoonaa euroa vuosina 1998–2000. Yhteisön tukitoimien luonne on muuttunut
kuluneen vuosikymmenen aikana siten, että alkuaikoina tuettiin ainoastaan raskaana
olevien äitien ja lasten terveydenhuoltopalveluja, mutta vähitellen yhteisö on alkanut
tukea terveydenhuoltojärjestelmien yleisiä uudistuksia (kuten
sairausvakuutusjärjestelmiä). Tämän alan ensisijaisia tavoitteita ovat palvelujenrahoituksen kehittäminen ja esimerkiksi toimintaohjeiden laatiminen avustusten
laadunparantamiseksi.
Vuonna 2001 aloitettiin uuden lähestymistavan mukaisia uusia ohjelmia Egyptissä ja
Marokossa. Samanlaisia ohjelmia valmistellaan Syyrialle , Tunisialle ja Jemenille89.
Egypti– Tuki terveydenhuoltojärjestelmän uudistusohjelmalle
Taatakseen laadukkaan lääketieteellisen hoidon yleistymisen tulevaisuudessa Egypti on
aloittanut kunnianhimoisen hankkeen julkisten ja yksityisten terveydenhuoltopalvelujen
parantamiseksi. Egypti pyrkii tavoitteeseensa uudistamalla sairausvakuutusjärjestelmää ja
muokkaamalla terveydenhuoltopalvelujen järjestelmää yleisesti kattavaksi ja sellaiseksi, että
perheille voidaan tarjota omalääkärin vähimmäismääräiset terveydenhuoltopalvelut. Komissio
rahoittaa tätä Egyptin hallituksen vuonna 1995 seitsemän vuoden ajaksi (1998-2005) aloittamaa
suurta uudistusohjelmaa 100 miljoonalla eurolla. Ohjelman tukemiseen osa llistuvat myös
Maailmanpankki jaYhdysvaltojenkansainvälisenkehityksentoimistoUSAID.
4.4.7.2. Koulutus
Koulutusalalla on tapahtunut vastaavanlaista kehitystä. Tunisiassa – ja pian myös
Algeriassa – on siirrytty kohdennettujen toimien (kuten Marokossa) tukemisesta
kansallisten alakohtaisten uudistusten johdonmukaisiin jatkotoimenpiteitä koskeviin
strategioihin. Määrärahoja sidottiin184 miljoonaa euroa vuosiksi1998–2000.
Tukitoimien ensisijaisia aloja ovat peruskoulutus ja esiopetus, joissa tuetaan
erityisesti luku- ja kirjoitustaidottomuuden torjuntatoimia. Kaikissa rahoitettavissa
hankkeissa kiinnitetään erityistä huomiota siihen, että heikoimmassa asemassa
olevilla väestönosilla ja erityisestinaisilla on mahdollisuus peruspalveluihin.
4.4.7.3. Ammatillinenkoulutus, työmarkkinat ja työllisyys
Ammatillisen koulutuksen kehittäminen on erityisen haasteellista kaikissa
MEDA-alueen maissa. Työntekijöiden on oltava entistä pätevämpiä, ja sen vuoksi on
välttämätöntä toteuttaa johdonmukaisia ja tulevaisuuteen suuntautuneita ammatillista
koulutusta koskevia toimia. Tässä yhteydessä komissio kiinnittää yhä enemmän
huomiota yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen. Käynnissä olevien hankkeiden
kokonaismäärärahat ovat 193miljoonaa euroa.
Algeriassa aloitettiin vuonna 2001 kuusivuotinen laaja (60 miljoonaa euroa)
kansallista ammatillisen koulutuksen järjestelmää koskeva yleinen uudistusohjelma.
Ohjelmassa pyritään vahvistamaan ammatillisen koulutuksen strategista
hallinnointia, parantamaan henkilöstön teknistä osaamista, jotta voidaan vastata
89JemenissätoteutettaviatukitoimiaeirahoitetaMEDA:n budjettikohdasta.
125yritysten (erityisesti yksityistettävien pk-yritysten ja valtionyritysten)
ammattitaitovaatimuksiin. Lisäksi pyritään parantamaan ammatillisen koulutuksen ja
muiden työnsaantimahdollisuuksia parantavien välineiden yhteyksiä. Marokossa
käynnissä olevassa samanlaisessa hankkeessa on siirrytty toimintavaiheeseen, jonkaaikana hankitaan laitteita ja teknistä apua Marokon talouden 15:llä alalla
toteutettaville koulutustoimille.
Tunisia – Ammatillisenkoulutuksen järjestelmän parantaminen
Euroopan unioni on tukenut tätä hanketta vuodesta 1998 lähtien (talousarvio 45 miljoonaa
euroa), ja on sen välityksellä osallistunut Tunisian ammatillisen koulutuksen järjestelmän
kunnianhimoisiin uudistustoimiin. Toimet perustuvat vuoropuheluun, jota käydään erilaisten
työnsaantimahdollisuuksia edistävien järjestelmien kanssa toimista, joita toteutetaan
yhteistyössä. Vuonna 2001 hankkeessa alkoi toiminnallinen vaihe, ja sen aikana tehdään
uudelleenjärjestelyjä lukuisissa julkisissa ja yksityisissä koulutuslaitoksissa. Rakenneuudistus
aloitettiin, kun oli saatu alkuvaiheen tulokset selvityksestä, joka perustui laajaan ja edustavaan
yritysotokseen.Yrityksissätehtiinselvitysniiden ammatillista koulutusta koskevista tarpeista ja
henkilöstöltä edellytetystäammattitaidosta.
4.4.7.4. Paikallinenkehittäminen ja sosiaalirahastot
Paikallista kehittämistä koskevissa yhteistyötoimissa on tavoitteena löytää etenkin
sosiaalirahastojen avulla kestäviä ratkaisuja työttömyys- ja köyhyysongelmiin. Tällä
hetkellä Euroopan komissio on osoittanut toimille 200 miljoonaa euroa.
Kahdenvälisiä yhteistyötoimia toteutetaan etenkin Egyptin, Jordanian, Jemenin ja
Libanonin kanssa. Toimet perustuvat monialaiseen lähestymistapaan, jonka
tarkoituksena on(1) luoda työpaikkoja ja kehittää pienyrityksiä etenkin mikroluottoja
myöntämällä, (2) parantaa asianomaisten väestöryhmien sosiaaliselle kehittämiselle
välttämättömiä taloudellisia ja sosiaalisia infrastruktuureja sekä (3) vahvistaa
ihmisten ja instituutioiden valmiuksia.
Näissä toimissa on omaksuttu asteittain yhtenäisen ja paikallisen kehittämisen
lähestymistapa, minkä ansiosta voidaan toteuttaa (jäljempänä esiteltävän
algerialaisen hankkeen kaltaisia) hankkeita, jotka laaditaan suoraan paikallisyhteisön
esittämientarpeidenperusteellatiettyäaluettakoskevienerityispiirteidenmukaisiksi.
4.4.7.5. Kansalaisyhteiskunta
Kansalaisyhteiskunnalle myönnettävä tuki on merkittävä haaste yhteisön
yhteistyöpolitiikalle, jolla pyritään vaikuttamaan yhteiskunnan tasapainoon.
Tarkoituksena on kannustaa valtioita lisäämään vuoropuhelua yhteiskunnan
toimijoiden kanssa ja ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan
päätöksentekoprosessiin. Toimissa tuetaan esimerkiksi paikallisyhdistysten
perustamista ja vahvistamista, demokratian vahvistamista ja paikallista kehittämistä
koskevien hankkeiden rahoitusta sekä naisjärjestöjen toimintaa. Marokossa vuonna
2000 alulle pantua uutta lähestymistapaa jatkettiin vuonna 2001 toteuttamallaAlgeriassa kehitysjärjestöjen tukihanke ja aloittamalla neuvottelut Tunisiassa
toteutettavasta samanlaisesta hankkeesta. Lähestymistavan soveltamista aiotaanlaajentaa myös alueen muihin maihin ja etenkin Egyptiin, Jordaniaan ja Jemeniin.
Tämän parempaa hallintatapaa edistävän lähestymistavan perustana on avoin ja
jatkuva vuoropuhelu asianomaistensidosryhmienvälillä.
126Sosiaalinen kehitys – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Sosiaalinen
kehittäminenValtio Hankkeen nimi Määrä
Ammatillinen koulutus
/ työllisyysAlgeria Ammatillinen koulutus 60
Kansalaisyhteiskunta Tunisia Kansalaisyhteiskunnanvahvistaminen 1,5
KAIKKIYHTEENSÄ 61,5
4.4.8. Eurooppalainen ihmisoikeus- ja demokratia-aloite (EIDHR)
Eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen ansiosta vuonna 2001 tuettiin
eteläisenVälimerenjaLähi-idänmaissa hankkeitalähes11 miljoonallaeurolla.
Tästä kokonaissummasta osoitettiin lähes 6 miljoonaa euroa ihmisoikeuksien ja
perusvapauksien edistämiseen ja turvaamiseen. Eurooppalaisen ihmisoikeus- ja
demokratia-aloitteen perusteella on tuettu kahta aluetason hanketta. Ensimmäinen
koskee ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisenalantutkintoa. Kurssilla, jokaonosa
Euroopan unionin ihmisoikeuksia ja demokratisoitumista koskevaa alueellista
tutkinto-ohjelmaa, tarjotaan alueellisiin näkökohtiin perustuvaa koulutusta 36
opiskelijalle Palestiinassa, Libanonissa, Maltassa, Libyassa, Egyptissä, Algeriassa,
Tunisiassa, Marokossa, Turkissa, Kyproksessa, Jordaniassa ja Israelissa. Maltan
yliopiston kansainvälisten opintojen säätiö hallinnoi ihmisoikeuksia ja
demokratisoitumista Välimerenalueella koskevaa tutkinto-ohjelmaa (640.000 euroa).
Toinen hanke koskee Libanonin, Syyrian, Jordanian ja Egyptin kansalaisjärjestöjen,
tiedotusvälineiden ja paikallishallintojen alueellista tukemista (797.000 euroa).
Lisäksi on hyväksytty toteutettavaksi hankkeet, jotka toteutetaan Libanonissa
(siirtotyöläisten ja turvapaikanhakijoiden ihmisoikeuksien turvaaminen –
760.000 euroa), Palestiinassa (ihmisoikeuksia edistävän ilmapiirin luominen
kouluikäisten lasten ja nuorten keskuudessa Hebronin, Ramallahin, Beetlehemin ja
Jerusalemin miehitetyillä alueilla – 303.000 euroa), Israelissa (vankien oikeudet –
714.000 euroa), Palestiinassa ja Israelissa (ihmisoikeusaktivistien koulutus –
350.000 euroa), Turkissa (Turkinedistyksellisten ammattiyhdistysten keskusjärjestön
DISK:n jäsenten ihmisoikeuksia koskevan tietoisuuden lisääminen – 550.000 euroa;
ihmisoikeuksien ja yhteiskunnallisten arvojen edistäminen ensimmäisen ja toisen
asteen koulutukseen osallistuvien oppilaiden ja opettajien keskuudessa –
376.000 euroa), Tunisiassa (Tunisian ihmisoikeusjärjestön uudelleenjärjestely –
230.000 euroa) ja Iranissa (ihmisoikeuksien edistäminen ja kuolemanrangaistuksen
poistaminen– 300.000 euroa).
Demokratiakehityksen ja oikeusvaltion vahvistamista tuettiin seitsemässä hankkeessa
lähes 4,5 miljoonalla eurolla. Eteläisen Välimeren (Algeria, Egypti, Jordania,
Libanon, Länsiranta ja Gaza, Marokko ja Tunisia) riippumattoman lehdistön
tukemista ja toimittajien turvallisuuden parantamista koskevalle hankkeelle
myönnettiin tukea 660.000 euroa. Egyptille myönnetyn 800.000 euron tuen avulla
voidaan muuttaa vankien olosuhteita kansainvälisten sääntöjen mukaisiksi. Tähän
pyritään myöntämällä vangeille oikeus 400 vieraaseen vuodessa ja tarjoamalla
vangeille oikeusapua. Algeriassa vankilahallinnon valmiuksien lisäämistä koskevalle
hankkeelle myönnettiin 900.000 euroa, jotta ihmisoikeuksien noudattaminen
127yleistyisi. Marokossa tuetaan (550.000 eurolla) hanketta, jossa vahvistetaan
kansalaisyhteiskunnan asemaa maaseutualueilla ja lisätään kansalaisten – ja etenkin
naisten – osallistumista paikalliseen päätöksentekoon. Syyrialle on myönnetty
513.000 euroa kansalaisuuden edistämiseen. Jemenille myönnettiin 437.000 euroa
sisäiseen koulutukseen, jossa turvallisuusjoukoille opetetaan demokraattisen sekä
ihmisoikeuksia ja yksilöiden oikeuksia kunnioittavan poliisitoiminnan käytäntöjä.
Jordaniassa tuetaan naisten osallistumista päätöksentekoprosessiin ja etenkin parlamenttiin
hankkeella, jossa kannustetaan kaikkien puolueiden naisehdokkaita. Hankkeella on kaksi
tavoitetta: lisätä opiskelijoiden ymmärrystä naisten merkityksestä demokratiakehityksessä ja
kannustaa opiskelijoita äänestämään seuraavissa parlamenttivaaleissa sekä lisätä naisten
mahdollisuuksia tulla valituksi näissä parlamenttivaaleissa.
Konfliktien ehkäisemisen ja yhteiskuntarauhan palauttamisen tukeminen on yksi
eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen ensisijaisia tavoitteita. Vuonna
2001 aloitteesta tuettiin yli 300.000 eurolla palestiinalaista hanketta, jonka
tarkoituksena on parantaa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden soveltamista
Länsirannan, GazanjaItä-Jerusaleminmiehitetyilläalueilla.
4.4.9. Johdonmukaisuus yhteisön muiden toimien kanssa
Euroopan unionin ulkoisia toimia ja yhteisön muita toimia koskeva yleisen
johdonmukaisuuden vaatimus on oikeudellisesti velvoittava toiminnan ensisijainen
tavoite. Vuosi 2001 oli ratkaiseva strategisessa yhdenmukaistamisessa. Komissio on
saanut valmiiksi ja hyväksynyt kaikkia MEDA-ohjelmaan vuosiksi 2002–2006
hyväksyttäviä maita(paitsiLänsirantaa ja Gazanaluetta) koskevat strategia-asiakirjat
sekä alustavat kansalliset ohjelmat vuosiksi 2002–2004. Komissio sai työn valmiiksi
ennen asiakirjojen ja alustavien kansallisten ohjelmien voimaantuloa.
Maakohtaiset strategia-asiakirjat on laadittu viitteellisten tietojen perusteella
Eurooppa-neuvoston marraskuussa 2000 antamien suuntaviivojen mukaisesti.
Strategia-asiakirjojen laatiminen tiiviissä yhteistyössä kumppanuusmaiden,
jäsenvaltioiden, Euroopan investointipankin ja kansainvälisten rahoituslaitosten
kanssa on lisännyt toimien mahdollisimman kattavan keskinäisen täydentävyyden
tavoittelua. Hankkeet tutkittiin säännöllisen sisäisen kuulemismenettelyn lisäksi
äskettäin perustetussa yksiköiden välisessä laatutukiryhmässä. Ryhmä on tarkastellut
kaikkia hankkeita suunniteltujen toimien yleisen johdonmukaisuuden,
yhteensovittamisenjatäydentävyydennäkökohdista.
4.4.10. Yhteistyö alueen muiden rahoittajien kanssa
MEDA-ohjelman täytäntöönpanossa ovat strategisesti tärkeimpiä tavoitteita
lisääntynyt yhteensovittaminen ja täydentävyys muiden rahoittajien ja etenkin
jäsenvaltioiden välillä. Ede llisen ohjelmakauden edistystä periaatteiden
soveltamisessa esitelläänseuraavassa:
Käytännön yhteensovittamistoimet ovat lisääntyneet, kun on lisätty yhteistyötä
jäsenvaltioiden edustajien kanssa ja seurattu säännöllisesti ja yhteistyössä
kumppanuusmaissa aloitettujen ohjelmien tosiasiallista toteuttamista.
Muiden rahoittajien ja etenkin Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston
toimien yhteensovittamista on edelleen parannettu säännöllisten yhteydenottojen,
jatkuvan tiedonvaihdon sekä kumppanuusmaiden poliittisesta, taloudellisesta ja
128sosiaalisesta tilanteesta tehtyjen yhteisten analyysien ansiosta. Käytännön
yhteensovittamistoimien tuloksena perustettiin esimerkiksi vuonna 2001
Maailmanpankinkanssa Tunisianrakennesopeutustuet III(80 miljoonaa euroa), jotka
hyväksyttiin edellisen vuoden joulukuussa. Samanlaisia yhteistoimia valmistellaanmyös Marokossa ja Jordaniassa.
4.4.11. Euroopan investointipankin lainat
Euroopan investointipankki myönsi vuonna 2001 Välimeren kumppaneille lainoja
1,5 miljardia euroa. Lainat myönnettiin kahdeksalle maalle, joita olivat Algeria,
Egypti, Kypros, Malta, Marokko, Syyria, Tunisia ja Turkki. Lainat ovat yleensä
kahdenvälisiä. Euroopan investointipankki on kuitenkin myöntänyt vuonna 2001
Välimeren kumppaneiden muodostamalle Lähi-idän tekniikkainvestointien rahastolle
6 miljoonan euron lainan. Euroopan investointipankki on varannut talousarviostaanyhteensä 7,4 miljardia euroa Välimeren alueelle. Varat myönnetään Välimeren
kumppaneille lainoina vuosina 2001–2007. Lisäksi alueelle myönnetään miljardi
euroa televiestintäalan, ympäristöalan ja energia-alan yhteistyöhankkeiden
tukemiseen.
Vuonna 2001 komissio on myöntänyt MEDA-ohjelmasta 8,5 miljoonaa euroa
korkotukea Euroopan investointipankin uudelle lainalle, joka koskee Tunisian
Taparuran alueen kunnostus- ja kohennusohjelmaa. Ohjelman tarkoituksena on
kohentaa ja kunnostaa 445 hehtaaria teollisuuspäästöjen saastuttamaa Sfaxin
rannikkoaluetta. Lisäksi Euroopan investointipankin Turkille osoittamalle kahdelle
uudelle lainalle myönnettiin yhteensä 31 miljoonaa euroa korkotukea. Teo llisuuden
saasteiden käsittelylaitokselle myönnettiin korkotukia 16,7 miljoonaa euroa ja
14,3 miljoonaa euroa Mersinin kaupungin jätevesihuollon hankkeelle. Näiden
kahden hankkeen tarkoituksena on kunnostaa tiettyjä teo llisuuspäästöjen ja
kaupungistumisenvuoksisaastuneita alueita.
Toinen Euroopan investointipankin ensisijainen tukiala on yksityisyritysten
tukeminen. Yksityisyrityksille on myönnetty niiden koosta ja toimien laajuudesta
riippumatta neljännes Euroopan investointipankin vuonna 2001 Välimeren
alueellisille hankkeille myöntämistä lainoista.
Kolmas Euroopan investointipankin ensisijainen tukiala on energia-alan
kehittäminen. Kuluneen vuoden aikana myönnetyistä lainoista lähes neljännes
myönnettiin tälle alalle.
Euroopan investointipankin lainat: –sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
EIP:n
lainatValtio Hankkeen nimi Korkotuen
määräLainan
määrä
EIP Tunisia Taparuranpuhdistushanke 8,5 40
EIP Turkki* Teollisuuspäästöjen
aiheuttama saastuminen16,7 70
EIP Turkki* Mersinin vedenpuhdistushanke 14,3 60
KAIKKIYHTEENSÄ 39,5 170
129*MEDA-ohjelmasta Turkille sidottuja varoja (budjettikohta B7-4100) ha llinnoi
laajentumisasioidenpääosasto.
4.4.12. ECHO
Eteläisen Välimeren maille ECHO-ohjelmasta myönnettävää humanitaarista apua
kohdistettiin Algeriassa oleville Länsi-Saharan pakolaisille elintarvikehätäapuna ja
kattavalla 15,57 miljoonan euron apupaket illa sekä palestiinalaispakolaisille
Länsirannan ja Gazan alueella (26,18 miljoonaa euroa) sekä Etelä-Libanonissa
(2,7 miljoonaa euroa), Jordaniassa (515.000 euroa) ja Syyriassa (570.000 euroa).
ECHO:n tukitoimet vuonna 2001
Valtio Hankkeen nimi Määrä
(milj. euroa)
Algeria Länsi-Saharanpakolaiset 15,57
Algeria Maailmanelintarvikeohjelmantäydennys 11,80
Algeria Tulvienuhrit 0,77
Jemen Apu väestölle 1,88
Syyria Heikossa asemassa oleva väestö 0,40
Palestiina Palestiinalaispakolaiset 26,18
Libanon Palestiinalaispakolaiset 2,70
Jordania Palestiinalaispakolaiset 0,51
Syyria Palestiinalaispakolaiset 0,57
YHTEENSÄ 60,38
4.4.13. Seuranta
Komissio perusti vuonna 2000 tulosten seuranta- ja parannusjärjestelmän, joka
perustuu hankesyklin hallinnointiin. Järjestelmää sovellettiin kokeellisesti vuonna
2001 kaikilla maantieteellisillä alueilla (ALA-, MED- ja AKT-maat sekä Balkanin
maat). Järjestelmän avulla kerättyjen ensimmäisten tietojen ansiosta on saatu
hyödyllisiä tietoja jokaisella maantieteellisellä alueella hallinnoitujen hankkeiden
tilanteesta sekä tarvittavista parannustoimista. Yhteistyötoimisto ryhtyy soveltamaan
järjestelmää toimissaan, ja järjestelmä otetaan yleisestikäyttöönvuonna 2002.
Vuonna 2001 Välimeren alueen kuudessa maassa toteutettiin seurantatoimia
46 hankkeessa (seitsemässä kahteen kertaan), joiden tuen määräksi arvioitiin
788,9 miljoonaa euroa. MEDA-alueen talousyhteistyötä, instituutioiden kehittämistä,
kansalaisyhteiskuntaa, infrastruktuureja ja palveluja koskeville hankkeille
myönnettiin rahoitusta kaikkein eniten (26 prosenttia), ja toiseksi eniten koulutus- ja
sosiaalialojen hankkeille (25 prosenttia). Välimeren alueen hankkeiden arvosanojen
keskiarvoksisaatiin2,24 (kunkaikkien maantieteellistenalueidenkeskiarvo on2,5).
130Saadut tulokset osoittavat, että Välimeren alueen hankkeet ovat tehottomia ja että
tämä johtuu etenkin heikkouksista hankkeiden alkuperäisessä suunnittelussa ja
instituutioiden kehittämisessä. On kuitenkin korostettava, että MEDA-alueen
hankkeet ovat muiden alueiden hankkeita pitempiaikaisia. Hankkeiden
alakohtaisessa tarkastelussa saatiin selville, että parhaita tuloksia saatiin
maatalousalan hankkeissa ja kansalaisjärjestöjen tukihankkeissa. Heikoiten
menestyivät teollisuuden ja kaupan alan hankkeet. Heikoiten menestyneiden
hankkeiden arvosteluperusteina käytettiin tehokkuutta ja vaikutuksia. Myös
hankkeiden koko oli merkitsevä tekijä, sillä pienet hankkeet ovat yleensä
tehokkaampia kuin suuremmat hankkeet. Tulokset ovat hyödyllistä tietoa, mutta ne
ovat kuitenkin viitteellisiä, ja niitä on tulkittava erittäin varovaisesti. Uuden
seurantajärjestelmän mukaisesti toteutettavien jokaista maantieteellistä aluetta
koskevien perusteellisten hanketutkimusten ansiosta voidaan laatia suuntaviivoja,
jotkaovat ratkaisevassa asemassa, kun valmistellaanuusia hankkeita.
4.4.14. Päätelmät ja tulevaisuudennäkymät
Vuosi 2001 oli Välimeren alueen geopoliittisen strategian kannalta hajanainen vuosi
ja osoitti, kuinka epävakaa alueen tilanne on. Vaikka syyskuun 11:nnen päivän
terrori-iskut eivät koskeneetkaan suoranaisesti Välimeren alueen tilannetta, ne
vaikuttivat Israelin ja Palestiinan väliseen konfliktiin samalla, kun syyskuussa 2001
alkoi palestiinalaisen toisen kansannousun, intifadan – joka oli tällä kertaa aseellinen
– toinen perättäinen vuosia. Alueellisten jännitteiden kiristyminen osoittaa, että
Välimeren molemmilla rannikoilla on toteutettava Barcelonassa aloitettu
kunnianhimoinen hanke Euro–Välimeri-kumppanuudesta. Nykyään tuo hanke
vaikuttaa olevan ainoa kattava poliittinen hanke, jolla varmistetaan poliittinen vakaus
sekä talouden ja yhteiskunnan kehittäminen alueella, joka on itä–länsi-suunnassa
5 000 kilometrin laajuinen ja jolla on tällä hetkellä käynnissä kymmenkunta avointa
tai piilevää konfliktia. Näissä olosuhteissa Barcelonassa esitetyt tavoitteet saavat
todellisen merkityksensä rauhaa, turvallisuutta ja yhteistä hyvinvointia edistävinä
tekijöinä. Välimeren aluetta koskevan Euroopan unionin yhteisen strategian
(hyväksytty vuonna 2000) toteuttaminen vuonna 2001 osoittaa, kuinka tärkeänä
Euroopanunionin jäsenvaltiot pitävät tätäprosessia. Se muodostaa foorumin, joka on
nyt tärkeämpi kuin koskaan. Tuon foorumin uskottavuutta on lisättävä
kumppanuusmaissa ensisijaisia tavoitteita koskevien valintojen ja laadullisten
tulostenavulla. Euro–Välimeri-kumppanuuden yhteydessä 22. ja 23. huhtikuuta 2002
pidettävässä viidennessä ulkoministerikonferenssissa on käsiteltävä Barcelonan
prosessin ensimmäisen kauden (1995–2002) tuloksia ja hyväksyttävä
toimintasuunnitelma käytännössä toteutettaville kumppanuustoimille, jotka kattavat
Euro–Välimeri-yhteistyönkolme osa-aluetta.
Uuden toimintasuunnitelman ansiosta seuraavien ensisijaisiin tavoitteisiin tähtäävien
toimienuskotaanvahvistuvan ja tehostuvanvuonna 2002:
•Poliittisen vuoropuhelun ja turvallisuusalan vuoropuhelun vahvistaminen, jonka
lopullisena tavoitteena onsaada valmiiksirauhaa ja vakauttakoskeva peruskirja.
•Dynaamisen ja molemmille osapuolille hyödyllisen rahoitusalaa ja taloutta
koskevan kumppanuuden perustamisen tarkoituksena on allekirjoittaa
assosiaatiosopimukset Libanonin ja Algerian kanssa sekä nopeuttaa Syyrian
kanssa käytäviä neuvotteluja. Vuoden 2002 ensisijaisina tavoitteina on lisätä
eurooppalaisia suoria investointeja alueella, vakiinnuttaa vahvistettu talousalan
131vuoropuhelu, laatia alueellisia infrastruktuuristrategioita, käynnistää suunniteltu
sisämarkkinoiden välineitä koskeva alueellinen ohjelma ja perustaa Euro–
Välimeri-alueenkehityspankki.
•Aloitetaan Välimeren rannikoiden kansojen ja kulttuurien välinen todellinen
vuoropuhelu, jolla vahvistetaan nykyistä sosiaalialan sekä kulttuurien ja ihmisten
välistä kumppanuutta. Hyväksytään kolmea erityisalaa koskeva
toimintasuunnitelma. Nämä alat ovat nuoriso (etenkin Euro–Välimeri
nuoriso-ohjelman toisen vaiheen ansiosta), koulutus (Välimeren kumppaneiden
ottaminen mukaan Tempus-ohjelmaan), viestintävälineet ja julkinen mielipide
(tiedottamista ja viestintää koskevan alueellisen ohjelman käynnistäminen).
Toimintasuunnitelman tarkoituksena on kannustaa yhä useammat Euro–
Välimeri-prosessin toimijat kannattamaan demokratiaa, erilaisia kulttuureja ja
suvaitsevaisuutta.
•Tuetaan Lähi-idän rauhanprosessia lisäämällä Euroopan unionin pyrkimyksiä
vuoropuhelun aloittamiseksi konfliktin osapuolten välillä ja väkivallan
lopettamiseksi. Vuoropuhelun ansiosta voitaisiin jatkaa neuvotteluja tasapuolisen
ratkaisun löytämiseksi konfliktiin, joka vie perustan kaikilta pyrkimyksiltä luoda
kestävää yhteistyötäalueellistentoimijoiden välille.
1324.5. Afrikka, Karibia ja Tyynimeri (AKT)
Saharan eteläpuolinen Afrikka on hyvin vaikeiden haasteiden edessä yrittäessään vähentää
köyhyyttä. YK:n vuosituhannen julistuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa
tapahtunut kehitys on ollut vuonna 2001 vaatimatonta, eikä kielteisiä suuntauksia ole pystytty
johdonmukaisesti kääntämään. Yli kolmesataa miljoonaa afrikkalaista elää edelleen
absoluuttisessa köyhyydessä. HI-viruksesta ja aidsista on tullut suurin kuolinsyy, ja se uhkaa
nykyisin vakavasti Afrikan tulevaisuutta. Afrikan lähestymistapaa köyhyyden vähentämiseksi
on vahvistettu Afrikan uudessa kehityskumppanuudessa (New Partnership for Africa’s
Development, NEPAD), josta afrikkalaiset valtionpäämiehet sopivat heinäkuussa 2001.
Edistystä on tapahtunut myös rauhan ja turvallisuuden palauttamisessa kaikkein
levottomimmilla alueilla, kuten Afrikan sarvessa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja
Angolassa.
Kesäkuussa 2000 solmittu Cotonoun sopimus tarjoaa uuden ja kestävän perustan Afrikan,
Karibian ja Tyynenmeren maiden tukemiseksi niiden kohtaamien kehityshaasteiden
ratkaisemisessa. Sopimus oli toiminnassa ensimmäistä vuotta vuonna 2001. Useimmat
maakohtaiset strategiat tulevalle viisivuotiskaudelle laadittiin kuulemalla laajalti maiden
yhteiskunnallisia tahoja. Cotonoun sopimuksen yhteydessä on tehostettu Euroopan sekä
Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maidenvälistä poliittista vuoropuhelua.
4.5.1. Johdanto
Cotonoun sopimus allekirjoitettiin 23. kesäkuuta 2000, ja se muodostaa uuden
kumppanuussopimuksen 77 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maan kanssa vuoteen
2020 saakka. Sopimus tulee voimaan, kun sen on ratifioinut vähintään kaksi
kolmasosaa AKT-maista ja kaikki EU:n jäsenvaltiot ja kun Euroopan yhteisö on
hyväksynyt sen (Cotonoun sopimuksen 93 artiklan 2 kohta). Tämän prosessin ovat
saaneet jo päätökseen36 AKT-maata ja neljä EU:n jäsenvaltiota.
Tämän vuoksi yhteistyötä AKT-maiden kanssa toteutettiin vuonna 2001
siirtymätoimenpiteillä, jotka AKT–EY-ministerineuvosto hyväksyi 27. heinäkuuta
2000. Näissä toimenpiteissä sovelletaan pitkälti Cotonoun sopimuksen säännöksiä,
lukuun ottamatta yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston taloudellisten
voimavarojenvapauttamista.
Etelä-Afrikan-suhteiden oikeudellista kehystä laajennettiin vuonna 2001 saattamalla
päätökseen neuvottelut viini- ja alkoholisopimuksista, jotka neuvosto hyväksyi ja
allekirjoitti lopulta tammikuussa 2002. Kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevaa
sopimusta ei ole vielä ratifioitu. Vuoden 2001 loppuun mennessä kolme EU:n
jäsenvaltiota oli ratifioinut sen. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti ja osittain 1.
tammikuuta 2000 alkaen.
EU:n ja AKT-maiden välisten suhteiden poliittista ulottuvuutta on lujitettu.
Poliittisen tilanteen arviointi on sisällytetty maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin.
Poliittista vuoropuhelua maiden sisällä on kehitetty ja muutettu
järjestelmällisemmäksi.
EY sai vuonna 2001 päätökseen Cotonoun sopimuksen 96 artiklaan perustuvat
kuulemismenettelyt Norsunluurannikon ja Fidžin kanssa. Lisäksi komission ehdotusarvioida uudelleen neuvoston päätöstä Haitin kanssa käytyjen neuvottelujen
päättämisestä toimitettiin neuvostolle. EY päätti käynnistää kuulemismenettelyt
133Zimbabwen kanssa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan nojalla sekä Liberian kanssa
96 ja 97 artiklan nojalla90.
Yhteistyö Kuuban kanssa jatkui vuonna 2001. Varoja myönnettiin hätäapuun,
yhteisrahoitukseen kansalaisjärjestöjen kanssa sekä taloudellisen yhteistyön
tukemiseen.
Vuonna 2001 päätavoitteena oli laatia uusia parannettuja maakohtaisia strategia-
asiakirjoja Cotonoun sopimukseen sisältyvien uusien mekanismien mukaisesti.
Yhteistyösuunnitelmat keskittyvät köyhyyden vähentämiseen ja perustuvat
sosiaalisiin, taloudellisiin ja poliittisiin oikeuksiin sekä ihmisoikeuksiin.
Kumppanuutta olisi tehostettava uusilla lähestymistavoilla, kuten keskittymällä
enemmän hyvää hallintotapaa koskeviin kysymyksiin, yhdistämällä myönnetyt varat
tuloksiin ja järkeistämällä tukien maksamismekanismeja. Mikä tärkeintä,
vastaanottajahallituksilla on jatkossa entistä merkittävämpi asema ensisijaisten
tavoitteiden asettamisessa ja muutosten eteenpäinviennissä niiden omien poliittisten
työohjelmienperusteella. Yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston aikana painotetaan
entistä enemmän komission lähetystöjen asemaa ja pyritään kohdistamaan tietyt tuet
entistä tarkemmin vaikutusten maksimoimiseksi.
Uusi lähestymistapa tukee osallistujakeskeisempää kehitystä. Se laajentaa
kumppanuuden koskemaan erilaisia valtiosta riippumattomia toimijoita ja noudattaa
yhtenäisempää lähestymistapaa yhdistämällä poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset,
kulttuuriset ja ympäristölliset näkökohdat johdonmukaiseen kehykseen.
Sitoumukset ja maksut AKT-maissa vuonna 2001(milj. euroa)
Sitoumukset Maksut
Ohjelmat 2001 2000 2001 2000
EKR: (Maiden) kahdenväliset:
Maaohjelmat1249 3324 1896 1351
EKR:Alueellinenyhteistyö
Alueohjelmat305 433 172 197
Kahdenväliset/Alueelliset
yhteensä:1554 3757 2068 1548
EY:nbudjettikohdat 502 502 568 357
Yhteensä 2056 4259 2636 1905
90Kuulemismenettelyt käynnistetään Cotonoun sopimuksen 96 ja 97 artiklan nojalla tilanteissa, joissa
sopimuksen olennaisia osia rikotaan (96 artikla), tai törkeän korruption vuoksi (97 artikla).Tarkoituksena on keskustella ongelmista AKT-kumppanuusmaan kanssa ja löytää niihin ratkaisut.Vaihtoehtoja ovat sovitutkorjaavattoimenpiteet ja EU:n tuen vaiheittainen täytäntöönpano ja, jos muitaratkaisujaei ole,tuen maksun keskeyttäminen.
134Sitoumukset ja maksut (EKR)1995–2001(milj. euroa)
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001Yhteensä
1995-
2001
Sitoumukset 1 520 965 616 2 296 2 693 3 757 1 554 13 401
Maksut 1 564 1 317 1 213 1 440 1 275 1 548 2 068 10 425
Sitoumusten
suhdemaksuihin0,97 0,73 0,51 1,59 2,11 2,43 0,75 1,29
4.5.2. Alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö
Alueellisella yhdentymisellä ja yhteistyöllä oli edelleen tärkeä asema EY:n ja AKT-
maiden välisissä suhteissa vuonna 2001. Kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston
(EKR:n) viisivuotiskaudeksi vuosina 1996–1997 sovittujen alueellisten
kehitysohjelmien täytäntöönpano oli edelleen tärkein toimenpide (nämä ohjelmat
keskittyvät pääasiassa liikenteeseen, maataloustutkimukseen, luonnonvarojen
säilyttämiseen ja alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen91). Vuonna 2001
myönnettiin alueita ja kaikkia AKT-maita kahdeksalla ohjelma-alueella kaikille
aloille yhteensä 304.923.133 euroa (katso taulukko). Lisäksi aloitettiin yhdeksännen
EKR:n ohjelmasuunnitteluprosessi. Alueellisen yhteistyön alustava rahoitus jaettiin
seuraavasti: 700 miljoonaa euroa alueellisille kehitysohjelmille, 300 miljoonaa euroa
AKT-maiden sisäisille ohjelmille ja 300 miljoonaa euroa varaukseen. Varaukseen
pantuja varoja voidaan käyttää uudelleenarvioinnin yhteydessä lisätuen antamiseen
suoritusten ja tarpeiden mukaan.
Alueellinen yhdentyminen ja institutionaalinen tuki ovat EY:n tuen avaintekijöitä,
koska ne helpottavat olennaisesti AKT-maiden yhdentymistä sekä oman alueensa
talouteen että maailmantalouteen. Tärkeimmät kaupan, tullien, tilastojen ja muiden
itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkinoita, Länsi-Afrikan talous- ja rahaliittoa ja
Karibian maiden foorumia koskevien alueiden tekniset avustusohjelmat jatkuivat
vuonna 2001. Viittä portugalinkielistä valtiota varten hyväksyttiin kolme uutta,
yhteensä 13,2 miljoonan euron arvoista ohjelmaa, jotka koskevat oikeusjärjestelmiä,
tilastoja ja hallintoa kaikilla tasoilla. Ohjelmat pannaan täytäntöön yhteistyössä
taloudelliseen ja tekniseen tukeen osallistuvan Portugalin hallituksen kanssa.
Poliittisia aloitteita tehtiin myös alueellisella tasolla. Esimerkkeinä mainittakoon
osallistuminen Kongon sisäiseen vuoropuheluun (1,96 miljoonaa euroa) ja Länsi-
Afrikan maidentalousyhteisönrauhanturvaamiseen ja konfliktienehkäisemiseen.
Alueiden sisäinen ulottuvuus säilyi tärkeänä vuonna 2001. Tähän liittyvistä uusista
ohjelmista mainittakoon ohjelma, jonka avulla valmistellaan AKT-maita taloudellisia
kumppanuussopimuksia varten(20 miljoonaa euroa), sekä ohjelma, jonka tavoitteena
on auttaa niitä osallistumaan tehokkaammin Maailman kauppajärjestön
neuvotteluihin (10 miljoonaa euroa). Lisäksi EY myönsi 1,45 miljoonaa euroa
hankkeelle, jonka tarkoituksena on perustaa AKT-maiden edustusto lukuisiin
Genevessä toimiviin kansainvälisiin elimiin (WTO, YK:n kauppa- ja
91(Esimerkiksitalousyhteisöjen,tulliliittojen ja vapaakauppa-alueiden edistäminen.)
135kehityskonferenssi jne.). Komission jäsen Pascal Lamyn avasi edustuston virallisesti
tammikuussa 2002. Kairossa pidetynEU–Afrikka-huippukokouksen jälkeen yhteydet
yleisafrikkalaisiin järjestöihin, jotka pystyvät viemään eteenpäin tiettyjä
toimenpiteitä, ovat parantuneet.
Sitoumukset alueelliseen yhteistyöhön(EKR) vuonna 2001
Alue (EKR:nalueohjelma) milj. euroa92
Karibia 4,14
Keski-Afrikka 8,25
Itä-Afrikka 3,64
Intianvaltameri - 0,76
Tyynimeri 29,8
Etelä-Afrikka - 0,43
Länsi-Afrikka 63,02
PALOP (portugalinkieliset maat) 8,6
Merentakaiset maat ja alueet 5,71
Yhteensä 121,97
Kaikki AKT-maat 182,95
Kaikki yhteensä 304,92
4.5.3. Merentakaiset maat ja alueet
Jäsenvaltioiden merentakaiset maat ja alueet ovat olleet assosioituneita EY:hyn sen
perustamisesta vuonna 1957 lähtien. Assosioinnin tavoitteena on EY:n
perustamissopimuksen 182 mukaan ”edistää maiden ja alueiden taloudellista ja
sosiaalista kehitystä ja vahvistaa läheiset taloudelliset suhteet niiden ja koko yhteisön
välille”. Merentakaisia maita ja alueita on eri puolilla maailmaa yhteensä 20. Niiden
ja yhteisön suhteita säännellään ministerineuvoston päätöksillä. Viimeisin, 27.
marraskuuta 2001tehtyneuvostonpäätös eroaaaiemmista sikäli, että siinä määrätään
merentakaisille maille ja alueille myönnettyjen määrärahojen hallinnoimisesta
aiempaa enemmän yhteisesti, soveltaen samankaltaisia menettelyjä kuin on käytössä
rakennerahastojen alalla. Päätöksellä myönnettiin merentakaisille maille ja alueille
yhdeksännestä EKR:sta 175 miljoonaa euroa, joista 145 miljoonaa euroa pitkän
aikavälin kehityksen tukemiseen 12 maassa/alueella, 8 miljoonaa euroa alueelliseen
yhteistyöhön, 20 miljoonaa euroa investointiohjelman rahoittamiseen sekä 2
miljoonaa euroa selvityksiin ja tekniseen apuun. Merentakaiset maat ja alueet saavat
tukea myös Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion kehitysmaille tarkoitetuista
budjettikohdista.
Kolmen edellisen EKR:n osalta on voitu havaita tiettyä hitautta toissijaisten
sitoumusten ja maksujen toimeenpanossa (erityisesti Alankomaiden merentakaisissa
maissa/alueilla). Yhdeksättä EKR:ää varten kaavailtujen menettelyjen pitäisi
helpottaa varojen käyttöä ja maksamista. Kolmen edellisen EKR:n tukien määrä
(lukuun ottamatta alueellista yhteistyötä) on noin 268 miljoonaa euroa, joista
82,5prosentinosaltaontehtysitoumukset ja73,5prosenttiaonmaksettu.
Alueelliseen yhteistyöhön kolmen edellisen EKR:n yhteydessä myönnetyistä
30 miljoonasta eurosta on tehty sitoumukset 82 prosentin osalta, erityisesti
92Luvut voivat olla miinusmerkkisiä, jos vapautetut maksusitoumukset (aiempien vuosien
toteuttamattomistahankkeista)ylittävät uudet sitoumukset.
136kahdeksannesta EKR:stä, Tyynenmeren AKT-maiden sekä merentakaisten maiden ja
alueiden hyvän yhteistyön ansiosta, joka on johtanut useisiin
yhteisrahoitussopimuksiin(kalastuksen ja maataloudenalalla).
4.5.4. Liikenne ja infrastruktuuri
Tämä ala kattaa liikenteen, vesi- ja viemärihuollon, kaivostoiminnan ja energian sekä
tietotekniikan ja televiestinnän tukemisen. Liikenteen tukemista pidetään
avaintekijänä maailmanlaajuisen köyhyyden vähentämisessä, kestävän kehityksen
edistämisessä ja AKT-maiden yhdentymisen tehostamisessa. Peruspalvelujen
saatavuuden parantaminen on myös olennaisen tärkeää kaikkien ja varsinkin
köyhimpienihmistenelämänlaadunkohentamiseksi.
4.5.4.1. Liikenne
EY tukee tällä alalla parhaillaan käynnissä olevista 660 ohjelmasta tai hankkeesta
87 tärkeimmän liikennettä koskevan hankkeen täytäntöönpanoa (yli 5 miljoonalla
eurolla). Hankkeet keskittyvät alakohtaisiin uudistuksiin, valmiuksien lisäämiseen,
ylläpitoon ja uudistamiseen sekä alueelliseen yhdentymiseen. Tämä heijastaa
luotettavien liikennepalvelujenpuutetta, joka koskettaa erityisestiAfrikkaa.
Vuodelle 2001 oli ominaista tätä alaa koskevien jo olemassa olevien ohjelmien
selvästi nopeampi täytäntöönpano etenkin niissä valtioissa, jotka kärsivät
täytäntöönpanon viivästymisestä ohjelman aikaisemmassa vaiheessa. Liikenne- ja
infrastruktuurialalla on tehty uusia sopimuksia yhteensä 414 miljoonan euron
arvosta. Muutama valtio (Benin, Etiopia, Guinea ja Mali) jakavat keskenään noin 50
prosenttia tästä määrästä. Mali saa tästä ryhmästä eniten tukea; sillä on 73 miljoonan
euron arvosta uusia toissijaisia maksusitoumuksia. Sen jälkeen tulevat Benin (56
miljoonaa euroa), Guinea (44 miljoonaa euroa) ja Etiopia (41 miljoonaa euroa).
Malissa uudet sopimukset kattavat 437 kilometrin pituisen Malin ja Senegalin
välisen päätieyhteyden kunnostamisen. Lisäksi tämä hanke avaa pääsyn yhdelle
maan köyhimmistä alueista. Beninissä uusiin sopimuksiin sisältyy 490 kilometrin
pituisen päätieverkoston (noin 25 prosenttia maan tärkeimmästä tieverkostosta)
kausittainen ylläpito kahden vuoden aikana sekä 102 kilometrin pituisen tieosuuden
kunnostaminen maan pohjoisosassa. Guineassa vuoden 2001 sopimukset koskevat
toimia, joilla kunnostetaan ja parannetaan alueiden välisiä yhteyksiä Senegaliin,
missä sijaitsee lähin satama. Näin helpotetaan valtion kansainvälistä yhdentymistä
keskipitkällä aikavälillä. Etiopiassa tärkein osa hallituksen tiealan kehitysohjelmaa
on Addis Abeban ja Woldiyan välisen 514 kilometrin mittaisen tien kunnostaminen.
Tie kulkee alueella, jolla asuu yhteensä 2 miljoonaa ihmistä, ja sen kunnostaminenparantaa huomattavasti pääkaupungin ja maan pohjoisosan välistä kulkuyhteyttä.
Vuoden 2001 lopulla allekirjoitettiin lisäksi alueellisen tason sopimukset, jotka
koskevat kahta päätieyhteyttä ja joiden yhteisarvo on 165 miljoonaa euroa. Toinen
näistä yhteyksistä parantaa Tšadin kansainvälistä yhdentymistä Kamerunin kautta
(400 km:n yhteys Moundou–Touboro–N’Gaoundéré) ja edistää näin huomattavasti
Keski-Afrikan alueen taloudellista yhdentymistä. Toinen sopimus koskee 130
kilometrin yhteyttä Kankanista (Guinea) Bamakoon (Mali). Nykyisen kuntonsa takia
tämä tie rajoittaa Guinean luoteisosan ja Malin lounaisosan
kehittymismahdollisuuksia. Nämä alueet, joiden arvioitu väkiluku on noin miljoona,
ovat eristyksissä muusta maasta useita kuukausia vuodessa.
137Yhdeksännen EKR:n ohjelmasuunnittelun yhteydessä esiteltiin vuonna 2001
käsiteltäviksi yhteensä 44 AKT-maiden maakohtaista strategia-asiakirjaa, joista
23:ssa on liikenne nostettu ensisijaiseksi alaksi. Lähes kaikki näistä 23 valtiosta
sijaitsevat Afrikassa. Odotettavissa on, että ohjelmakauden loppuun mennessä noin
30 AKT-maata ja kolme aluetta on hyväksynyt liikenteen yhdeksi ensisijaiseksi
alaksi, ja sille myönnettävien varojen määrä kohoaa luultavasti noin 2 miljardiin
euroon. Tämä vastaa kahdeksannesta EKR:stä maksettua määrää. Tämä osoittaa, että
alalla on edelleen tärkeä merkitys kumppanuusmaille etenkin Afrikassa ja että
komissiontätä alaa koskeva asiantuntemus tunnustetaan yleisesti.
Liikenne – sitoumukset 2001
AKT-maa Hankkeennimi milj.
euroa
Aruba Valmisteleva selvityskansallispuistoavarten 0,5
Belize Uuden sillanrakentaminen Sibun-joen yli 2
Doba–Sahr-maantietäkoskeva tekninen selvitys ja tarjouskilpailun
valmisteleminen0,74 Tšad
Tekninen/institutionaalinen tuki julkisistarakennushankkeista,
liikenteestä,asuntopolitiikasta jakaupunkisuunnittelustavastaavalleministeriölle1,90
Tekninen apu: kansallisen liikennesuunnitelman toimeenpano 1,95 Kongo
(Brazzaville) Maaseudun teiden kunnostaminen 1,98
Eritrea Liikenneministeriön vahvistaminen 0,62
Toteutettavuustutkimus:Gondar-Huemra &ArbaMinch -maantie 0,74 Etiopia
Harar Jiga -maantien kunnostaminen 0,71
Fidži Uusi silta,Rewa 11
Gabon Määrärahojen lisäys Larara/Mitzic-maantiehankkeelle 1,99
Guinea-Bissau Joao Landim -silta – määrärahojen lisäys 2,65
Guinea Selvitys ympäristövaikutuksista 0,2
Kenia Pohjoisen käytävän kunnostusohjelma 79,5
Madagaskar Teiden kunnostamisohjelma & yhteyksien parantaminen 42
Malawi Järvenympärystien infrastruktuurin tukeminen 13,72
Tekninen apujulkisistarakennustöistävastaavalleministeriölle 0,55 Mauritania
Tekninen apu:maanteiden ylläpito 0,75
HienghenePouebo-maantie 5,6 Uusi-Kaledonia
Tukikalastusalalle 2,8
Niger Tekninen apu:liikenne 0,75
Salomon Määrärahojen lisäysMalaitan maaseudun infrastruktuurille 1,2
SaoTomé Tukikansalliselletielaitokselle 0,48
Surinam Tien rakentaminen Suriname–Guyana-lauttasatamaan 13,2
Tansania Keskisen käytävän ylläpito-ohjelma 22
Uganda Pohjoisen käytävän tien vahvistaminen 36,6
Wallis&Futuna Laitteet julkisiarakennustöitä varten 1,93
Toimintasuunnitelmaalueellisen liikenteen kehittämiseksi 1,98 Alueellinen:
Keski-Afrikka Barouaboulai-MeigangaNgaoundere-tie:toteutettavuustutkimus 1,9
Keskisen käytävän ylläpito-ohjelma 20 Alueellinen:Itä-
Afrikka Pohjoisen käytävän kunnostusohjelma 13,6
Alueellinen:
Länsi-AfrikkaKayes–Kidira-tien kunnostaminen 28,99
Yhteensä 315
4.5.4.2. Vesi- ja viemärihuolto
EY:n vedenjakeluun ja viemäröintiin myöntämän tuen painopiste on siirtynyt
asteittain vesihuoltoon kohdistuvasta ja pääasiassa teknisiin asioihin keskittyvästä
138hankekohtaisesta lähestymistavasta ohjelmakohtaiseen lähestymistapaan, jolle on
ominaista laajempien sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien huolenaiheiden huomioon
ottaminen ja voimavarojen hallinnan parantamisen tukeminen. Vuonna 2001
myönnettiin 52 miljoonaa euroa puhtaamman veden jakeluun ja kaupunkialueiden
viemäröinti- ja puhtaanapitopalvelujen parantamiseen liittyviin toimenpiteisiin.
EY tukee nykyisin viiden valtion hallituksen politiikkaa, joka tähtää vesi- ja
viemäriverkostoon pääsyn parantamiseen maaseudulla sijaitsevissa
pikkukaupungeissa. Ghanassa kansalliselle yhteisön vesi- ja puhtaanapitostrategialle
myönnetyistä 32 miljoonasta eurosta on tähän mennessä käytetty suunnitelmien
mukaisesti 30 prosenttia. Oletetaan, että tämän hankkeen päättyessä yli 560.000
ihmistä saa juomakelpoista vettä ja peruspuhtaanapitopalveluja.
Mosambikissa EY tukee suoraan integroitua vesivarojen hallintaa Zambesin valuma-
alueella, joka on Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön alueen toiseksi suurin valuma-
alue. Tarkoituksena on parantaa väestön elämänlaatua varsinkin maaseudulla. EY:n
myöntämän11,7 miljoonaneuronavulla on määrä perustaa Zambesin valuma-alueen
hallintaviranomainen ja kehittää maaseudun vesi- ja viemärihuollon suunnittelu- ja
edistämisvalmiuksia alueella. Hankkeen täytäntöönpanon tekniset avustajat
rekrytoitiin vuonna 2001. Ugandassa käynnistettiin myös ”keskilännen kaupunkien
vedenjakeluohjelma” vuonna 2001. Tämä 17,5 miljoonan euron ohjelma hyödyttää
noin 100.000 ihmistä vähentämällä vedestä johtuvia sairauksia. Samoassa 18,7
miljoonan euron maaseudun vedenjakeluohjelma on päättymässä. Tämä ohjelmasaavuttaa tavoitteensa parantaa nykyistä vedenjakelujärjestelmää Samoan kahden
pääsaaren väkirikkaimmilla maaseutualueilla, ja siitä hyötyy noin puolet koko
maaseutuväestöstä eli noin 55.000 samoalaista. Mauritiuksella 16,7 miljoonan euron
ohjelman täytäntöönpano noin 220.000 ihmistä palvelevan St. Martinin viemäröinti-
ja käsittelylaitoksen laajentamiseksi etenee aikataulun mukaan. Etiopian
vähätuloisten kotitalouksien puutteelliseen vedenjakeluun ja kehnoon
puhtaanapitotilanteeseen myönnetystä 19,5 miljoonasta eurosta 30 prosenttia on
käytettysuunnitelmien mukaan.
Liikenne ja infrastruktuuri (Vesi- ja viemärihuolto) – sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa Hankkeen nimi milj. euroa
Angola Juomavedenjakelu Tombwan kaupungissa 7,6
Alankomaiden
AntillitJätevesijärjestelmä, Bonaire 0,5
Etiopia Addis Abeban vesihuoltohanke 6
Fidži Ympäristöohjelma 8,5
Ghana Pohjoisosanpikkukaupunkien vesi- ja viemärihuolto 1,99
Lesotho Lesothonalankojen vesihuoltoa koskeva
toteutettavuustutkimus1,75
Mauritius Länsirannikonviemäröintitutkimus 0,15
Mauritius Tekninentukiviemäröintialalle 0,11
Nigeria Pikkukaupunkienvesi- ja viemärihuolto-ohjelma 15
Ranskan
PolynesiaBora Boranpuhtaanapidonparantaminen 9,95
Salomonsaaret Lisäys Kombitonvesihuoltohankkeeseen 0,15
Yhteensä 51,70
1394.5.4.3. Kaivostoiminta
Vuonna 2001 EKR:n kaivostoiminnan tukiohjelmia oli käynnissä 13 valtiossa ja
rahoituksen määrä oli yhteensä 452 miljoonaa euroa. Kahdeksaa näistä valtioista
(Botswanaa, Burkina Fasoa, Dominikaanista tasavaltaa, Gabonia, Malia,
Mauritaniaa, Namibiaa ja Uutta-Kaledoniaa) tuetaan niiden pyrkimyksissä kehittää
kestävämpää kaivostoimintaa. Joissakin näistä valtioista on parannettu
institutionaalista tukea ja asianmukaista geologista perustietoutta, toisissa valtioissa
taas on pyritty elvyttämään suurimpia julkisia tai yksityisiä yrityksiä ja pohtimaan
keinoja kaivostoiminnan kielteisten vaikutusten vähentämiseksi. Viidessä muussa
valtiossa on käynnissä monipuolistamisohjelmia, jotka keskittyvät pääasiassa
liikennealaan.
Perinteisen teollis uuden tukemiseen93myönnetyt käyttämättömät varat (noin 450
miljoonaa euroa) jaetaan ohjelmasuunnittelussa 1. tammikuuta 2001 alkaen eli
Lomén ja Cotonoun sopimusten välisiä siirtymätoimenpiteitä koskevien päätösten
jälkeen Cotonoun sopimuksen puitteissa. Etusijalle asetetaan kaivosalan
institutionaaliset tukiohjelmat (jotka voivat sisältää useita erilaisia hankkeita, kuten
kaivos- ja ympäristösäännöksien tarkistamista, geologisen infrastruktuurin
kehittämistä, levitys- ja viestintätoimintaa sekä koulutusta), pienten ja keskisuurten
kaivosyritysten tukeminen sekä ympäristönsuojelu. Vuonna 2001 toteutettiin
yhdeksää arviointitutkimusta.
Lisäksi EY toimi AKT-valtioissa aktiivisesti muihin aloihin, kuten energiaan,
informaatioteknologiaan ja televiestintäjärjestelmiin, liittyvissä erikoisohjelmissa
alueellisentaipaikallisentilanteen mukaisesti.
Energia-alalla toteutettiin institutionaalista vahvistamista, sähkönjakelun tukemista –
mukaan luettuna maaseutualueiden sähköistäminen ja uusiutuva energia – ja
liikennettä koskevia toimia Dominikaanisessa tasavallassa, Eritreassa, Etiopiassa,
Ghanassa, Kiribatissa, Malissa, Mauritaniassa, Senegalissa ja Sierra Leonessa.
Vuonna 2001 aloitettiin ponnistelut energia-alan valtavirtaistamiseksi, jotta
energiaan ja kehitykseen (terveyteen, koulutukseen, yritystoiminnan kehittämiseen,
sukupuoleen jne.) liittyvien ensisijaisten tavoitteiden välinen yhteys otetaan
huomioon yhdeksännen EKR:n täytäntöönpanossa.
Lisäksi nykyisin pyritään parantamaan informaatio- ja televiestintäjärjestelmiä.
Karibian alueella on käynnistetty 750.000 euron hanke televiestinnän säännellyn ja
integroidun kehityksen varmistamiseksi ja 3,5 miljoonan euron hanke nykyisen
radiolähetystoiminnan uudistamisen tukemiseksi. Afrikassa käynnistettiin
marraskuussa 2001 – 11 miljoonan euron ilmatieteellisen siirtymäohjelman
yhteydessä – tarjouskilpailu kaikkien 47 valtion ilmatieteellisten laitosten välineistön
uudistamisesta. Kun tämä saadaan päätökseen, näiden alueellisten toimien avulla
parannetaan AKT-maiden mahdollisuutta saada luotettavaa perustietoa kestävää
kehitystä varten.
93SYSMIN: System for Safeguarding and Developing Mineral Production (kaivostoiminnan erityinen
rahoitusjärjestelmä). Kyseessä on ”SYSMIN-siirto” kahdeksannesta EKR:stä; siirrolla oli tarkoitusrahoittaa Lomén sopimuksen Sysmin-ohjelman alaisuudessa tehdyn pyynnön seurauksena yksilöitykehitysohjelma, josta ei kuitenkaan voitu tehdärahoituspäätöstä 31. joulukuuta2000mennessä.
140Benin- Liikennealantukeminen
Beninin hallitus hyväksyi lokakuussa 1993 liikenteen kehittämissuunnitelman. Suunnitelmaan
kuului investointien rajoittaminen ensisijaiseen verkkoon, tierahaston perustaminen teiden
ylläpitoon varatun rahoituksen varmistamiseksi, valtion aseman vahvistaminen politiikkojen
luomisessa ja sääntelyssä, yksityisen sektorin osallistumisen helpottaminen, liikennepalvelujen
kehittämisentukeminenja sijoitusohjelmanperustaminen.
Tämän suunnitelman tukemiseen on aikaisemmin myönnetty lukuisista Euroopan
kehitysrahastoista 165 miljoonaa euroa pääasiassa 1.114 päätiekilometrin rakentamiseen ja
kunnostamiseen, mikä on auttanut Beniniä vahvistamaan asemaansa naapurimaiden
läpikulkureittinä. Yhteisön tukea on kohdistettu myös yhteiskunnallisiin näkökohtiin, etenkin
tierahaston perustamiseen. Vuonna 2001 tärkein toimi oli uudistamisohjelmien käynnistäminen
maan pohjoisosissa. Ohjelmat koskevat 600kilometriä pääteitä, ja niiden kustannukset ovat
noin 90 miljoonaa euroa. Yhteisön toinen tavoite on helpottaa pääsyä köyhimmille seuduille
yhdistämällä ne pääverkkoon. Lisäksi EY:n liikennealalle kohdistamassa tuessa otetaan
huomioon ongelma, joka koskee kaupungeissa asuvaa, alati kasvavaa syrjäytyneiden joukkoa.
Tämän vuoksi joillakin Cotonoun ja Porto Novon alueilla liikkumista ja liikennettä
parannetaan käyttämällä työvoimavaltaisia menetelmiä köyhimpien tulotason nostamiseksi.
Tämän viimeisen hankkeen ansiosta luotiin neljän vuoden aikana ainakin 5.000 työpaikkaa, ja
siitähyötyi yli30.000ihmistä,kun työntekijöidenhuollettavatlasketaanmukaan.
”Heikoksi” luokiteltavan päätieverkoston kokonaisosuus väheni arvioiden mukaan 40
prosentista 10 prosenttiin vuosina 1998–2000.
Liikenne ja infrastruktuuri: muut infrastruktuurit – sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa Hankkeen nimi milj. euroa
Barbados Barbadoksen kielikeskuksen laajennus 3,95
Komorit Hiekan korvikemateriaaleja koskeva tutkimus 0,1
Komorit Kiinteiden jätteiden käsittely 1,83
Dominikaani-
nentasavaltaPilottihanke– kiinteät jätteet asuinkeskustenreuna-alueilla 0,84
Etiopia Lalibelankirkkojensuojelu ja kunnostaminen 9,1
Haiti Hankkeen ”Satelliittikuvien käyttö ja aluehallinto” tuen
enimmäismääränkorottaminen0,35
Kiribati Kiribatinkoulutusohjelma (infrastruktuurit) 6,4
Montserrat Yhteisöoppilaitoksen suunnittelu ja valvonta 0,15
Namibia Namibian merenkulku- ja kalatalousinstituutin uudistaminen
Walvisissa1,9
Uusi-
KaledoniaUusiakvaarioNouméaan 0,9
Uusi-
KaledoniaNouméan kylmävarasto 1
Saint Vincent Oppimisresurssienkeskus 1,5
Tonga Vava’unkehitysohjelma (kalatalouden, maataloudenja
matkailunkehittämiseninfrastruktuurit)5,2
Karibianalue Karibiantutkaverkkohanke 0,2
Tyynenmeren
alueFidžinlääketieteellisenoppilaitoksenresurssien
kehitysohjelma7,5
Tyynenmeren
alueTyynenmeren AKT-maidensuojattomuuden vähentäminen 7
Yhteensä 47,92
4.5.5. Maaseudun kestävä kehitys ja elintarviketurva
Kolme neljäsosaa 1,2 miljardista äärimmäisessä köyhyydessä elävästä ihmisestä asuu
maaseudulla ja kärsii usein vakavista ympäristöongelmista. Tämän vuoksi
maaseudun kestävä kehitys ja luonnonvarojen hallinta, jotka ovat talouskasvun
141perusta useimmissa kehitysmaissa, ovat ensisijaisia aloja maaseudun köyhyyden
vähentämiseen tähtäävässä työssä. Vaikka huomattava osa sosiaali- ja
infrastruktuurialalle ohjelmoiduista varoista menee maaseutualueille, komissio ei ole
vielä täysin onnistunut järjestelmällisesti soveltamaan maaseudun kehittämistä
koskevaa strategista lähestymistapaa.
4.5.5.1. Maataloudenkehittäminen
Merkittävät muutokset kansainvälisessä (markkinoiden vapauttaminen ja
maailmanlaajuistuminen alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla) ja kansallisissa
(eli tuotantoalan keskusjohtoisuuden vähentäminen) ympäristöissä edellyttävät
muutosta hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpanossa. Alakohtaisen lähestymistavan
(Sector Wide Approach, SWAP) mukaisestitäytäntöönpannut uudetohjelmat tukevat
kansallisia maatalousalan politiikkoja maataloustuottajajärjestöjen lujittamiseksi,
yksityisen sektorin osallistumisen kannustamiseksi ja rahoituspalvelujen käytön
helpottamiseksi(mikrorahoitus ja muut luotot).
Burkina Fasossa käynnistetyssä 24,2 miljoonan euron ohjelmassa, joka koskee
maatalousalan järjestämistä tukevaa toimintasuunnitelmaa (PAOSA, Plan d’Action
pour l’Organisation du Secteur Agricole), tuetaan – Maailmanpankin rahoittaman
maataloudenrakenteiden parantamisohjelman yhteydessä – valmiuksien kehittämistä
nykyisissä maatalousalan ammattijärjestöissä paikallisen rahoituksen ja
yhteiskunnallisentuensaamiseksisekä riisiteollisuuden tuottavuuden parantamiseksi.
Sen avulla aiotaan kouluttaa 30.000 maanviljelijää ja 50.000 perhettä, tarjota pieniä
luottojärjestelyjä noin 500.000 ihmiselle ja luoda uusia riisinviljelyjärjestelmiä
(laajuudeltaan 4.000 hehtaaria) keskimääräisen vuosituotannon lisäämiseksi 10
prosentilla. Maatalousalan yhteistyö on kuitenkin edelleen hyvin hankepohjaista,
eikä EY:n osallisuutta ole lisätty riittävästi monen rahoittajan hankkeissa. Kun
otetaan huomioon STABEX ja Cotonoun sopimuksen mukaisesti saatavien
vientitukien tuleva lyhyen aikavälin vaihtelu, ohjelmat vaikuttavat yhteiskunnan
uudistamisen lisäksi myös makrotaloudelliseenvakauteen.
Komissio myönsi vuonna 2001 edelleen tukea 12 perinteiselle AKT-maiden
banaanintuottajalle erityisen teknisen ja taloudellisen tuen kautta94. Vuonna 2001
hyväksyttiin 10 rahoitusehdotusta, joiden yhteisarvo on 43 miljoonaa euroa. Lisäksi
kahden aikaisemman sopimuksen täytäntöönpanoa jatkettiin. Tuella parannetaan
tuottavuutta (kastelu ja ojitus), laatua (kylmävarastointi) ja markkinointia sekä
kannustetaan tuotannon monipuolistamista niissä valtioissa, joissa banaanintuotanto
eiole kestävää.
94Neuvoston asetuksen (EY)N:o856/1999mukaisesti.
142Tapaustutkimus – Maataloustutkimuksen tukeminenKENIASSA
Maatalous- ja karjantutkimuksen tukiohjelman (Agriculture/Livestock Research Support
Programme, ARSP) toinen vaihe muodostaa viisivuotisen 8,3 miljoonan euron tukiohjelman
Kenian kansalliselle maatalousalan tutkimushankkeelle, joka alkoi vuonna 1998. Tukiohjelman
päätavoite on tehostaa maaseutuyhteisöjen taloudellista yhdentymistä muun maan talouteen
etenkin kuivilla ja puolikuivilla alueilla. Hankkeella pyritään varmistamaan, että yksityisen ja
julkisen sektorin paikalliset työntekijät kuivilla ja puolikuivilla alueilla ja yhteisölliset järjestöt
käyttäisivät tehokkaammin hyväkseen tutkimussuosituksia, jotta karjalle ja muille viljelijöille
voidaan tarjota hyviä ja sosiaalisesti hyväksyttäviä tekniikoita ja toimintatapoja. EU (ja muut
rahoittajat) ovat perustaneet operatiivisia rahastoja, joilla tuetaan tutkimusta ja valmiuksien
lisäämistä, infrastruktuurin parantamista, tieteellistä laitteistoa ja liikennevälineitä sekä lyhyen
ja pitkän aikavälin teknisiä neuvontapalveluja. Tämä on laajentanut ja tehostanut
maatalousalantutkimusvalmiuksia etenkinKeniankuivillaja puolikuivillaalueilla.
Joustavat ja sovelletut tutkimusohjelmat keskittyvät maaperän ja veden hallintaan, karjaan ja
luonnonvarojen hallintaan kuivimmilla ruohomailla. Ha nkkeen tarkoituksena on tarjota
kestäviä ratkaisuja käyttämällä yhteisöllistä ja sukupuolikysymykset huomioon ottavaa
lähestymistapaa tiiviissä yhteistyössä kansalaisjärjestöjen ja hallituksen kenttätyöntekijöiden
kanssa. Yhteisö llisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen ka nssa tehdyt yhteistyösopimukset,
jotka koskevat suositeltavien teknologioiden edistämistä ja käytön helpottamista ja koulutusta
niidenkäyttöönoton aikana, tukevat laajemmin mukautumista ja omaksumista. Tämän ansiosta
esimerkiksi Pohjois-Kenian ruohomaiden strategisiin keskuksiin on perustettu kolme pientä
meijeriyksikköä, jotka tuottavat hygieenisiä tuoreita ja jalostettuja lehmän- ja
kamelinmaitotuotteita noin 50.000 ihmiselle. Samaan aikaan elintarviketurva ja (etenkin
naisten) jatkuvat tulot ovat kasvaneet näissä kuivien ja puolikuivien alueiden yhteisöissä.
Paremman maanmuokkaus- ja ojitustekniikan ansiosta arvioilta 2,4 miljoonaa hehtaaria
huonosti ojitettua kumpusavimaata voidaan nyt käyttää oikein ajoitetussa
maataloustuotannossa. Samanaikaisesti on kehitetty varhaisistutustyökalu, joka parantaa
puolikuivien alueiden viljelijöiden satomahdollisuuksia. Hankkeen ansiosta Kenian
paimentolais- ja puolipaimentolaisyhteisöt ovat tiedostaneet paremmin, miten tärkeää on
suojella Kenian eläinperäisiä geenivaroja, jotka (etenkin itäafrikkalaisen shorthorn zebu -
karjan 5 miljoonaa nautaa) ovat sopeutuneet hyvin vaikeisiin olosuhteisiin ja kestävät hyvin
sairauksia.
4.5.5.2. Karjataloudenkehittäminen
Vuonna 2001 hyväksyttiin kaksi uutta rahoitussopimusta yhteisarvoltaan 12,5
miljoonaa euroa karjatalousalan tukemiseen Madagaskarissa ja Guineassa.
Hankkeissa keskitytään institutionaaliseen tukeen, eläinten terveyteen,
eläinlääkintäpalvelujen yksityistämiseen ja eläintuotannon hyödykepalvelujen
parantamiseen. Toiveena on, että tukea saavien pienkarjanomistajien aktiivinen
osallistuminen hankkeen suunnitteluun ja täytäntöönpanosta vastaavien
karjankasvattajajärjestöjen vahvistuminen lisäävät näiden hankkeiden kestävyyttä ja
tehokkuutta huomattavasti.
Alueellisella tasolla on Nairobista käsin toimivan kansainvälisen eläinvarojen
toimiston (InternationalBureau for Animal Resources) kautta pantu täytäntöön kaksi
ohjelmaa:
•”Maatalous tsetsekärpäsen alueilla” (Farming in Tsetse Controlled Areas) -hanke
(20 miljoonaa euroa), joka alkoi Etiopiasta, Keniasta ja Ugandasta mutta jota
laajennetaan Tansaniaan, Ruandaan ja Burundiin. Hankkeessa pyritään
parantamaan maalaisväestön hyvinvointia kestävän karjatalouden kehittämisen
avulla tsetsekärpäsen esiintymisalueilla. Pitkän aikavälin tavoite on kestävä
tsetsekärpäsen kurissa pitäminen, jonka organisoinnista ja rahoituksesta vastaavat
karjanomistajat. Esimerkiksi Keniassa hätätoimet vähensivät Teson alueella
143trypanosomosiaasin yleisyyttä 50.000 karjaeläimen keskuudessa 80 prosentista 20
prosenttiin. 1.400 karjankasvattajaa on saanut tsetsekärpäsen hallintatekniikoihin
liittyvää koulutusta. Tsetsekärpäsen levittämää trypanosomosiaasia koskevaa
uutta hallintamenetelmää on kokeiltu 60 yksikössä. Niiden suojelu
hyönteismyrkyllä kyllästetyillä moskiittoverkoilla on lisännyt maidontuotantoa ja
vähentänyt eläinlääkintäkustannuksia huomattavasti.
•Yleisafrikkalainen eläinsairauksien valvontaohjelma (Epizootics, 72 miljoonaa
euroa) kattaa 32 Saharan eteläpuolista Afrikan valtiota. Näistä 28 valtiolla oli
käynnissä aktiivinen kansallinen hanke vuonna 2001. Edunsaajamaiden,
rahoittajayhteisön ja muiden kansainvälisten järjestöjen (International Livestock
Research Institute, International Epizootics Office (OIE), YK:n elintarvike- ja
maatalousjärjestö) välisen tiiviin koordinaation avulla pyritään perustamaan
maailmanlaajuinen eläinten terveysjärjestelmä. Hankkeen tavoitteena on järjestää
uudelleen eläinlääkintäpalveluja, jotta niitä voitaisiin käyttää entistä
tehokkaammin merkittävimpien eläinsairauksien hallintaan. Jos tämä valvonta
tunnustetaan kansainvälisesti, se on edellytyksenä sille, että valtiot voivat
osallistua karja- ja eläintuotteiden alueelliseen ja kansainväliseen ka uppaan.
Kymmenen valtiota on esimerkiksi valmistellut asiakirjan OIE:ta varten
”karjarutottoman” asemansaamiseksi.
4.5.5.3. Tutkimus
Maataloustutkimus auttaa lieventämään ravintopulaa ja maaseudun köyhyyttä
parantamalla maaseudun tuottavuutta ja lisäämällä maataloudesta saatavia tuloja.
Koska puute maasta ja vedestä kasvaa, elintarvikehuollon parantamisen on
perustuttava tulevaisuudessa tuottavuuden kasvamiseen. Kaksi tärkeintä ohjelmaa
(jotka koskevat Länsi- ja Keski-Afrikan maatalouden tutkimus ja kehitysneuvostoa
sekä Keski-Afrikan maataloustutkimusjärjestöä) ovat arvoltaan yhteensä 41,3
miljoonaa euroa. Ohjelmat käynnistettiin vuonna 2001 ja niiden yleisenä tavoitteena
on parantaa maatalousalan tutkimusvalmiuksia ja yli 20 kansallisen
maataloustutkimuslaitoksen palveluja kolmella alueella. Ohjelmien erityispiirteitä
ovat kansallisten ja alueellisten tutkimuslaitosten valmiuksien lisääminen, varojen
saatavuutta koskeva tarjouskilpailuun perustuva innovatiivinen lähestymistapa ja
tiettyjä maataloustuotteita koskeva alueellistentutkimusverkkojen yhteisrahoitus.
4.5.5.4. Maaseudun vesihuolto
Kansainvälinen yhteisö on hyväksynyt kansainvälisen kehitystavoitteen lisätä
puhtaiden vesilähteiden saatavuutta (Saharan eteläpuolisen Afrikan väestön osalta)
49 prosentista 74 prosenttiin vuoteen 2015 mennessä95. Yksi EY:n tärkeimmistä
hankkeista on alueellinen aurinkoenergiaohjelma (Programme Régional Solaire),
jonka yhteydessä yhdeksässä valtiossa (Burkina Fasossa, Malissa, Nigerissä,
Senegalissa, Gambiassa, Tšadissa, Mauritaniassa, Cap Verdessä ja Guinea-
Bissaussa) asennettiin vuosina 1990–1998 626 aurinkoenergialla toimivaa pumppua
ja 660 aurinkosähköjärjestelmää, joista hyötyy yhteensä miljoona maaseudulla
asuvaa ihmistä. Vuonna 2001 tehdyn myönteisen arvioinnin jälkeen on päätetty
käynnistää toinen vaihe, johon on varattu 60 miljoonaa euroa. Toisen vaiheentavoitteena on parantaa juomakelpoisen veden saatavuutta pitkäkestoisesti Sahelin
95YK:n vuosituhannen julistuksessa asetetutkehitystavoitteet.
144maaseutuväestön keskuudessa. Maalaiskyliin (joiden keskimääräinen väkiluku on yli
3.000) rakennetaan 465 uutta aurinkoenergiajärjestelmää. Edunsaajat ja käytettävissä
olevia voimavaroja aurinkoon perustuvalla tekniikalla hyödyntävät yksityisen ja
julkisen sektorin edustajat osallistuvat aktiivisestitoimiin.
Kalastus
Veden luonnonvarojen hallintavalmiuksien lisäämiseksi ja alueellisen yhteistyön
helpottamiseksi kohteena olevissa AKT-maissa käynnistettiin lukuisia hankkeita,
joista mainittakoon erityisestiTyynenmeren (ProcFish), Intian valtameren (hallinnan
ja seurannan valvonta) ja Victoriajärven (kalastusalan täytäntöönpanosuunnitelma)
hankkeet. Lisäksi Tyynenmeren alueella käynnistettiin kaksi uutta tärkeää
maaseudun rannikkokalastusta koskevaa kansallista hanketta, joiden tavoitteena on
edistää yksityisen sektorin osallistumista. Yhteistyössä Kansainvälisen kalastuksen
tukiyksikön ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön vesitutkimuksen kanssa
valmistellaan lukuisia muita kalastuksen hallintaan liittyviä hankkeita.
Kalastustuotteiden tuotannon ja kaupankäyntivalmiuksien parantamisen
varmistamiseksi myönnettiin lisäksi 45 miljoonaa euroa ohjelmalle, jolla tuetaan
hygienian valvontaan liittyviä näkökohtia.
Victoriajärvenkalastustutkimushanke
Victoriajärvellä kalastetaan vuosittain 500.000 tonnia kalaa, josta 100.000 tonnia viedään
läntisille markkinoille. Vienti vaikuttaa huomattavasti Itä-Afrikan alueen talouskehitykseen.
Vuonna 1995 käynnistettiin Victoriajärven kalastustutkimushankkeen toinen vaihe, johon
myönnettiin 9,4 miljoonaa euroa. Hanke on edistänyt Kenian, Ugandan ja Tansanian välistä
yhteistyötä Victoriajärven kalastusjärjestön kautta. Kolmen paikallisen tutkimuslaitoksen
tutkimusvalmiuksia on parannettu uudistamalla laitteistoa ja aluksia, kouluttamalla 150
tutkimushenkilöä ja myöntämällä 12 pitkäaikaista kansainvälistä vaihtoapurahaa. Hankkeen
ansiosta on parannettu järven voimavarojen kestävää hallintaa, ja lisäksi on laadittu yhteinen
kalastuksen hallintasuunnitelma, jonka täytäntöönpanosta asianomaiset valtiot parhaillaan
neuvottelevat.
145Tyynenmerenkalastusohjelma
Tyynenmeren alueellisessa valtameri- ja rannikkokalastusohjelmassa (Pacific Regional Oceanic
and Coastal Fisheries Programme, PROCFISH, 10,5 miljoonaa euroa) on kaksi osaa:
•Rannikkoa koskevassa osassa kerätään tuloksia Tyynenmeren aluetta suurelta osin
peittävien riuttojen luonnonvarojen ensimmäisestä huomattavasta perusarvioinnista. Siinä
keskitytään riuttojen luonnonvaroihin itsessään sekä inhimillisiin ja yhteiskunnallisiin
näkökohtiin.
•Valtamerta koskevassa osassa käytetään hyväksi Tyynenmeren yhteisön sihteeristön
(Secretariat of the Pacific Community, SPC) jo suorittaman tutkimus- ja arviointityön
tuloksia, jotka koskevat Tyynenmeren merkittävimpiä tonnikalalajeja. SPC suoritti tämän
työn, joka on saanut kansainvälisen tiedeyhteisön tunnustuksen, osana aiempaa eteläisen
Tyynenmeren alueellista tonnikalatutkimusta ja arviointihanketta, joka myös rahoitettiin
EKR:n varoista. Työtä laajennetaan käsittämään isosilmätonnikalan, keltaevätonnikalan ja
alueeltasaataviensivusaaliidenperusteellisempiarviointi ja valvonta.
Kumpikin PROCFISH-ohjelman osista sisältää ”AKT-osan” ja ”MVA-osan” (merentakaiset
valtiot ja alueet,OverseasCountriesandTerritories,OCT). SPCon tämän alueellisenhankkeen
toimeenpanovirasto96.
4.5.5.5. Ympäristö
Vuonna 2001 työskenneltiin hyvin aktiivisesti ympäristöalalla ja etenkin
metsänhoidon, luonnonsuojelun, luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä
luonnonvarojen kestävän hallinnan alalla. Vuonna 2001 pantiin täytäntöön seitsemän
uutta ohjelmaa tai hanketta (yhteensä 55,1 miljoonaa euroa) ja hyväksyttiin neljä
uuttaohjelmaa (yhteensä 26 miljoonaa euroa).
Tärkein tämän alan parhaillaan käynnissä olevista ohjelmista on alueellinen
ECOFAC-ohjelma, joka koskee Keski-Afrikan metsien ekosysteemien suojelua ja
järkiperäistä käyttöä. Kolmas vaihe käynnistyi vuonna 2000, ja siihen varattiin 23
miljoonaa euroa. Kolmannessa vaiheessa edistetään biologisen monimuotoisuuden
suojelua, luonnonvarojen kestävää käyttöä, kuten metsien kestävää kehittämistä, ja
väestön elintason kestävää parantamista. Ohjelma, jota koordinoi hiljattain
vahvistettu ympäristöasioiden yksikkö Librevillessä, pannaan täytäntöön kuudessa
valtiossa, jotka sijaitsevat Kongojoen metsäalueella. Ohjelmalla on onnistuttu
parantamaan huomattavasti kansallisten viranomaisten valmiuksia ja tietoisuutta
maiden luonnonvarojen hallinnasta. Vuonna 2001 Odzalan kansallispuistoa (Kongon
tasavalta) laajennettiin 2.800 km²:stä 13.280 km²:iin, eli puiston koko kasvoi
viisinkertaiseksi, ja Monte Alenin kansallispuistoa (Päiväntasaajan Guinea)laajennettiin 1.004 km²:stä 2.000 km²:iin. Lisäksi perustettiin Keski-Afrikan
luonnonsuojelualueiden verkko (Network of Protected Area of Central Africa,RAPAC). Kongon demokraattisen tasavallan viiden maailmanperintökohteen
halukkuus liittyä verkkoon ja Tšadissa sijaitsevan Zakouman liittyminen osoittavat
RAPAC:n saaman myönteisen vastaanoton. Toinen tärkeä toimi on
metsänhakkuuyritysten kanssa käytävä vuoropuhelu, jonka tarkoituksena on parantaa
metsänhoitosuunnitelmia ja saada paikalliset yhteisöt mukaan laittoman metsäriistan
kaupan valvontaan ja kunnallisten metsäviljelmienperustamiseen.
96Katso:http://www.spc.int
146Tšadilaisenkylänvesihuolto
Juomakelpoisen veden saanti on Tšadissa elintärkeä asia. Lähes kahdeksalla asukkaalla
kymmenestä ei ole käytettävissään puhdasta vettä, ja noin 33 prosentissa kylistä (joiden
asukasluku on yli 300) ei ole vedenjakelupistettä. Asiantuntijat arvioivat, että kylissä tarvitaan
15.000 käsipumpulla varustettua porakaivoa ja että paimentolaisväestö tarvitsee ainakin 4.000
suurta kaivoa. Yhteistyössä muiden rahoittajien kanssa on perustettu alakohtainen
vesipolitiikka. Euroopan unioni on myöntänyt tälle alalle 1980-luvulta alkaen yli 30 miljoonaa
euroa. Rahoituksen ansiosta on rakennettu noin 2.000 pumpulla varustettua vesipistettä ja
niiden lisäksi 45 juomakelpoisen veden jakelujärjestelmää suurimpiin kyliin. Lisäksi on
korjattu noin sata vesipistettä. Toiminta-aluetta on laajennettu pääkaupungin Ndjamenan
ympäristöön kattamaan kuusi aluetta maan länsiosassa. Parhaillaan ollaan panemassa
täytäntöön ohjelmaa, jonka tarkoituksena on rakentaa edellisten lisäksi 1.000 uutta
vedensaantipistettä. Uusia kaivoja otetaan käyttöön päivittäin. Samanaikaisesti on Tšadiin
asennettu alueellisen aurinkoenergiaohjelman yhteydessä itsestään toimivia aurinkopumppuja,
joiden etuna on vähäinen huollon tarve. Uuden ohjelman ansiosta, jonka yhteisrahoituksessa
ovat mukana Saksan ja Ranskan kehitysyhteistyövirastot, rakennetaan lähitulevaisuudessa noin
300 uutta kaivoa. On käynnistetty tutkimus, jonka tarkoituksena on suunnitella tämän tärkeän
alan toimenpiteitä yhdeksännen EKR:n aikana (mm. noin 3.400 uuden kaivon rakentaminen).
Kaikkien toimien tarkoituksena on varmistaa kestävä kehitys ja mahdollisimman tiivis
yhteistyömuiden rahoittajienkanssa.
4.5.5.6. Elintarviketurva
EY toimii aktiivisesti elintarviketurvan alalla yhteisön humanitaarisen avun
toimiston ECHO:n ja yleisen kehitysapustrategian välityksellä. Seuraavissa
kappaleissa on mainittu joitakin esimerkkejä alaan liittyvästä toiminnasta AKT-
maissa.
Afrikka–Mosambik
Lähes kaksi kolmasosaa Mosambikin väestöstä (josta 80 prosenttia asuu maaseudulla) elää
köyhyysrajan alapuolella ja kärsii vakavista elintarviketurvaan liittyvistä ongelmista, joita
toistuvat luonnonkatastrofit, kuten hirmumyrskyt, tulvat ja kuivuus, entisestään pahentavat.
Yhteisön elintarviketurvaohjelmia pannaan täytäntöön köyhyyden vähentämistä koskevien
strategia-asiakirjojen mukaisesti, mikä tukee elintarviketurvan kannalta olennaisina pidettyjä
julkisten palvelujen uudistuksia. Tätä strategiaa täydennetään suoralla tuella
maataloustuottajille. Hallinnollisia uudistuksia tuetaan maatalousministeriölle (PROAGRI-
ohjelman kautta) ja kauppaministeriölle sekä kansalliselle ilmatieteen laitokselle myönnetyllä
talousarviotuella. Maaseudun tuottajien suoralla tuella pyritään parantamaan tuottavuutta ja
maatalouden monipuolistamista, ja sen myöntämisessä keskitytään valtion pohjois- ja
eteläosaan.
Kar ibia–Ha iti
Haitilla paikallisväestön ravinnonsaanti jää 80 prosenttiin YK:n asettamista
vähimmäisvaatimuksista. Merkittävät ympäristövahingot vaikuttavat osaltaan
elintarviketurvan huonon tilanteen jatkumiseen. Maan poliittinen epävakaus on pahentanut
tilannetta toukokuun 2.000 hallitusvaaleista lähtien, ja tämä on johtanut kansainvälisen avun
merkittävään vähenemiseen. Huolimatta siitä, että Euroopan komissio on jäädyttänyt uudet
maksusitoumukset EKR:stä, se on tukenut edelleen kouluruokaloita ja varmistanut näin
tasapainoisen ruokavalion liki 115.000koululaiselle. Jo hyväksyttyjä tai käynnissä olevia toimia
(esim. infrastruktuurin uudistaminen ja luottotuki) on myös jatkettu.
147Maatalouden kehittäminenja elintarviketurva – sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa Hankkeen nimi milj.
euroa
Benin Pikkuteidenkunnostus- ja ylläpito-ohjelma 8,50
Botswana Luonnonvaraisen kasvistonja eläimistön suojelu- ja hoito-
ohjelma14,00
Burkina Faso Alueellisenaurinkoenergiaohjelmanvaihe2 9,96
Kamerun Institutionaalinentukiteidenhajautetulleylläpidolle 23,50
Caymansaaret Luontomatkailunkehittäminen 0,10
Tšad Alueellisenaurinkoenergiaohjelmanvaihe2 4,00
Dominikaaninen
tasavaltaDominikaanisentasavallan ekoturismin kehittämisohjelma 5,99
Etiopia Kahvinparannusohjelma (CIP IV) 15,00
Gabon Matkailun hallinnan parantaminen Lopén
luonnonsuojelualueella0,10
Gabon Tekninentuki metsätaloudelle ja ympäristölle 0,08
Guinea-Bissau Alueellista aurinkoenergiaohjelmaa koskeva
toteutettavuustutkimus0,08
Guinea-Conakry Tuki maaseutujärjestöjenkehittämiselle 18,50
Madagaskar Karjatalouden kehittämisohjelma 4,00
Malawi Sosiaalisen metsätaloushankkeenarviointi 0,06
Malawi Tekninen tuki luonnonvaroja koskevan ohjelman
valmisteluun0,35
Mali Riisiohjelma 16,00
Mali Alueellisenaurinkoenergiaohjelmanvaihe2 6,56
Mali Ympäristöohjelma aavikoitumista vastaan 14,00
Mauritania Adrarin maaseutukeidas 10,00
Mauritania Maatalouden monipuolistamista koskeva seminaari 0,02
Mauritania PPG-padon kunnostamista koskeva tutkimus 0,08
Namibia Maaseudun infrastruktuuritarpeet köyhillä
maaseutualueilla0,08
Namibia Maaseudun kehittäminenja strategiset puitteet 0,20
Namibia Maatalousalan markkinoinnin ja kauppaneuvottelujen
tukeminen0,19
Namibia Kansallisten maatalouspalvelujentukiohjelma 6,00
Niger Alueellisenaurinkoenergiaohjelmanvaihe2 2,39
Togo Peltometsäviljelyohjelma 1,98
Uganda Metsävaroja ja metsänhoitoa koskeva ohjelma 12,00
Sambia Metsätaloudentukiohjelma 1,90
Zimbabwe Sukupuolitautientorjunta 0,04
Keski-Afrikan
alueSalametsästyksen vastainen aloite 1,60
Länsi-Afrikan
alueAlueellisenaurinkoenergiaohjelmanvaihe2 26,21
Länsi-Afrikan
alueAlueellinen energiaohjelma 5,40
Tyynenmeren
alueTyynenmeren kasviensuojelua koskeva avustus 0,03
Tyynenmeren
alueTyynenmerenalueen valtameri- ja rannikkokalastus 10,50
KaikkiAKT-maat Maatalouden kehittämisestä vastaava tekninen keskus 13,31
Yhteensä 232,71
1484.5.6. Ihmisoikeudet, demokratia, hyvä hallintotapa javalmiuksien lisääminen
Ihmisoikeudet, mukaan luettuna sosiaaliset perusoikeudet, demokratian periaatteet,
oikeusvaltio ja vastuullinen hallintotapa, ovat Cotonoun sopimuksen perustekijöitä,
ja niiden kunnioittaminen on olennainen osa kestävää kehitystä. Nämä asiat ovat
säännöllisesti esillä EU:n ja AKT-maiden välisessä poliittisessa vuoropuhelussa, ja
ne ovat aloja, joita yhteisö tukee vahvasti. Instituutioiden kehittäminen on yksi
erittäin hyödyllinen keino tämän saavuttamiseksi. Komission tiedonannossa
konfliktien ehkäisemisestä97toivotaan, että tukiohjelmiin sisällytetään enemmän
rauhaan, demokratiaan sekä poliittiseen ja sosiaaliseen vakauteen liittyvää toimintaa
konfliktien ehkäisemiseksi. Sen vuoksi EY:n toimet tällä alalla lisääntyvät jatkuvasti
etenkin suhteellisen uuden tukialan, institutionaalisen tuen, kautta hankkeista ja
muiden rahoittajien kanssa toteutetusta yhteydenpidosta saatujen kokemusten
perusteella.
Vuonna 2001 tällä alalla oli yhteensä 254 uutta ja käynnissä olevaa hanketta, joiden
yhteisarvo oli727 miljoonaa euroa. Hankkeet kattoivat suuren joukon instituutioiden
kehittämistoimia, ja ne voidaan jakaa kahteen laajaan ryhmään: (1) ihmisoikeuksien
kunnioittaminen, oikeusjärjestelmien parantaminen, vaalit ja kansalaisvalistus ja (2)
hyvä hallintotapa valmiuksien lisäämisen, virkamiehistön uudistamisen ja hallinnon
hajauttamisenansiosta. Lisäksikäynnissä oli yhteensä 121,5 miljoonan euron arvosta
hankkeita, jotka kattoivat kaikki instituutioiden kehittämiseen liittyvät näkökohdat
Etelä-Afrikassa. Kun otetaan huomioon toimien luonne, näiden hankkeiden
saavutuksia onarvioitava keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
4.5.6.1. Ihmisoikeudet ja oikeusasiat
EY:n ihmisoikeusohjelmissa pyritään rauhan palauttamiseen ja säilyttämiseen.
Esimerkkinä mainittakoon Burundille jälleenrakennusohjelmasta myönnetty 800.000
euroa, joiden tarkoituksena on edistää kansallista sovintoa kouluttamalla kylän
vanhimpia (bashingantahe) avustaviksi lakimiehiksi ja lähettämällä heitä eri puolille
maata alueille (collines), joilla heitä on liian vähän. Tätä ohjelmaa hallinnoidaan
YK:n kehitysohjelmasta. Päiväntasaajan Guineassa on alkamassa useita vuosia
kestäneen kehitysavun keskeytyksen jälkeen uusi 3miljoonan euron pilottiohjelma
ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltiontukemiseksi.
Toimiva oikeusjärjestelmä on ihmisoikeuksien kunnioittamisessa olennaisen tärkeä.
Tällä hetkellä kahdeksassa valtiossa on käynnissä erityisesti tätä alaa koskevia
EKR:n rahoittamia ohjelmia, joiden kokonaisarvo on 48,4 miljoonaa euroa.
Esimerkkinä mainittakoon Burkina Fason 16 miljoonan euron ohjelma demokratian,
lainsäädännön ja hyvän hallintotavan tukemiseksi. Tässä hankkeessa pyritään
toteuttamaan etenkin oikeudellisia uudistuksia. Hanke pannaan täytäntöön
Ougadougoun yliopiston kautta, ja se yhdistää demokraattisen hallituksen suoraan
kestävään sosiaaliseen ja taloudelliseen valtionhallintoon. Hankkeeseen sisältyy
myös vankilauudistus, ja siitä tuetaan puolustusasianajajien saantia. Ruandassa on
lisäksi käynnistetty 7,2 miljoonan euron arvoinen oikeusohjelma. Sillä tuetaan useita
valtion laitoksia, mm. ”gacacaa” eli perinteistä oikeusistuinta, joka toivon mukaankuulee vakavimmista vuoden 1994 kansanmurhan aikaan tehdyistä rikoksista
syytettyjä vankeja. Lisäksi sillä tuetaan hankkeita, joissa edistetään
97KOM(2001) 211, 11.04.2001
149yhteiskuntapalvelua vaihtoehtona vankilalle, sekä kansalaisjärjestöjen oikeusasioita
ja kansallista sovittelua koskevia hankkeita.
Vaalit
Vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit ovat myös demokratian kulmakiviä. Koska
vaalien lukumäärä AKT-maissa kasvaa, myös Euroopan kehitysrahaston tuen määrä
kasvoivuoden 2000 neljästä hankkeesta vuonna 2001 seitsemään hankkeeseen, jotka
koskivat Kongoa, Lesothoa, Salomonsaaria, Sierra Leonea, Tšadia, Togoa ja
Sambiaa. Euroopan kehitysrahaston tuki alkaa ennen vaaleja sellaisilla toimilla kuin
äänestäjien valistus ja vaaliluetteloon kirjaaminen. Tuki voi olla myös esimerkiksi
äänestyslippujen painamista tai pidempikestoisten kansalaisvalistusohjelmien
täytäntöönpanoa. Tšadia ja Sambiaa lukuun ottamatta kaikki edellä mainittu (ja
vuonna 2001 hyväksytty) rahoitus myönnetäänvuonna 2002 pidettäviin vaaleihin.
Sekä Tšadin että Sambian vaalitulokset on asetettu kiistanalaisiksi. Komissiossa
pohditaan parhaillaan, miten EKR:n tukea tällä alalla voidaan tehostaa. Joissakin
tapauksissa EY:n talousarviosta (budjettikohta B7-7) myönnetään lisätukea
kansainvälisiä vaalitarkkailijoita varten. Vaalituen myöntämisestä neuvotellaan
yleensä muidenrahoittajien, kuten YK:n kehitysohjelman, kanssa. Valituiksitultuaan
edustajat tarvitsevat usein apua tehtäviensä suorittamisessa tarvittavien
apuvälineiden, kuten henkilökunnan, kirjastojen ja tietokoneiden, hankinnassa.
EY:llä on useita tällaisia hankkeita, esimerkiksi Angolan kansalliskokouksen
institutionaalinentukeminen.
Hyvä hallintotapa
Hallintoasioille annetaan yhteistyöstrategioissa yhä enemmän painoarvoa ongelmien
analysoinnin ja institutionaalisen kehityksen tarpeiden perusteella, ja usein niistä
neuvotellaan muiden asianosaisten rahoittajien kanssa. Esimerkiksi Keniassa EY on
taloudellisen hallintoryhmän jäsen. Yksi tärkeimmistä tukimuodoista lukuisissa
hankkeissa – ja tuessa, jonka vaikutukset ulottuvat taloudellisia kustannuksia selvästi
pidemmälle – on tekninen tuki kansallisille tulojen ja menojen hyväksyjille. Tätä
tukea annetaan lähes kaikissa AKT-maissa jossakin muodossa, usein laajemman
valtiovarainministeriön tukiohjelman tai talouden, virkamiehistön tms. uudistuksen
yhteydessä. Tukea annetaan hallitusten ministeriöiden lisäksi myös muille julkisille
elimille, jotka osallistuvat kansalliseen politiikkaan.
Etiopiassa rahoituslaitokset saavat tukea toimintojensa uudistamiseksi ja
tehostamiseksi. Dominikaanisessa tasavallassa vuonna 2001 käynnistetty 25
miljoonan euron ohjelma valtion uudistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi kattaa
hallinnon hajauttamisen paikallis-, alue- ja maakuntatasolle. Tiettyjen
valtaoikeuksien hajauttaminen alemmille tasoille on suuntaus, jonka odotetaan
jatkuvan. 1,91 miljoonan euron pilottihanke Guineassa 1990-luvulla toteutetusta
hallinnon hajauttamisesta alkunsa saaneiden toissijaisten kaupunkien kehityksen
edistämiseksi käynnistyi vuonna 1998. Sen tavoitteena oli, että paikallisviranomaiset
voisivat osallistua aktiivisesti kehitysyhteistyöhön. Äskettäisessä arvioinnissa kävi
ilmi, että ongelmista huolimatta kokeilua olisi jatkettava ja noudatettava maanmuissa osissa. Koska Cotonoun sopimuksessa painotetaan valmiuksien lisäämistä ja
kansalaisyhteiskunnan suurempaa osallisuutta kehitysyhteistyöprosessissa, tällaiset
pilottiohjelmat ovat hyödyllinen kokemusten lähde. Euroopan kehitysrahastosta
rahoitetaan myös väestönlaskentoja, jotka ovat arvokas apuväline makrotalouden
150suunnittelussa. Äskettäinen esimerkki on Niger, jossa käynnistettiin 1,1 miljoonan
euron arvoinen hanke vuonna 2001. Maan väestön ja asuntojen laskenta saatiin
päätökseen lokakuussa 2001. Kaikkia näitä toimia koordinoidaan läheisesti
rakennemukautusten, velan vähentämisen (HIPC eli voimakkaasti velkaantuneet
maat) ja muiden asianmukaisten EY:n ohjelmien tai muiden rahoittajien ohjelmien
kanssa.
Sambian sosiaalihuollon tukisuunnitelma
Sambian sosiaalihuollon tukisuunnitelma (Zambia Public Welfare Assistance Scheme, PWAS),
joka allekirjoitettiin vuonna 1999, on mielenkiintoinen ja jokseenkin ainutlaatuinen EKR-
hanke. Se vaatii suhteellisen vaatimattoman määrän varoja (1.160.000 euroa), ja sen
tarkoituksena on parantaa Sambian hallituksen sosiaalista turvaverkostoa hallintotuen,
koulutuksen ja kaikkien tasojen paremman koordinoinnin avulla. Ruohonjuuritason järjestöt
osallistuvat suoraan varojen myöntämistä koskevaan päätöksentekoon. Lisäksi suunnitelmassa
käytetään mahdollisimman paljon jo toiminnassa olevia sosiaalisia rakenteita (aiemmin
perustettuja komiteoita, yhteisöllisiä organisaatioita jne.) uusien luomisen sijasta. Vuoden 2001
lopullisessa Sambian köyhyyden vähentämisstrategialuonnoksessa tunnustetaan uudelleen
suunnitellun tukisuunnitelman arvo. Seuraavan viiden vuoden aikana tukea maksetaan noin
4,13 miljoonaa euroa, ja hallitus antaa lisärahoitusta 0,65 miljoonaa euroa. Äskettäin tehdyssä
hankkeen väliarvioinnissa kävi ilmi, että myös alueen muut valtiot voisivat hyötyä tästä
mallista. Arvioinnissa tultiin siihen johtopäätökseen, että PWAS-hanketta olisi laajennettava
kaupunkialueille – lisäämällä sen määrärahoja. Hankkeen saavutukset olivat kuitenkin
hauraita, vaikkakin vaikuttavia, joten niitä on vahvistettava lisäämällä valmiuksia,
rakentamalla verkkoja muiden kansallisten kumppanien ka nssa ja paneutumalla paremmin
paikallisiinvoimavaroihinvakaudenlujittamiseksi.
151Instituutioidenkehittäminen – sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa miljoonaaeuroa
Angola 0,40
Antigua ja Barbuda 0,02
Bahamasaaret 0,04
Botswana 5,12
BurkinaFaso 2,8
Burundi 0,08
Kamerun 2,81
Keski-Afrikantasavalta 0,75
Kongon tasavalta 2,44
Kongon demokraattinentasavalta 0,58
Djibouti 0,11
Dominikaaninentasavalta 0,02
PäiväntasaajanGuinea 3
Eritrea 0,74
Guinea 3,07
Guinea-Bissau 0,03
Guyana 0,2
Haiti 0,15
Norsunluurannikko 0,23
Kenia 0,54
Kiribati 0,07
Lesotho 0,85
Malawi 1,34
Mali 0,7
Namibia 0,37
Niger 1,99
Ruanda 0,06
Senegal 1,43
SierraLeone 3,22
Salomonsaaret 1,278183
Surinam 0,16
Tansania 0,1
Tšad 13,89
Togo 3,07
Sambia 0,08
Yhteensä 51,74
4.5.7. Makrotalouspolitiikka ja yksityisen sektorin kehittäminen
4.5.7.1. Makrotalouspolitiikka
Makrotaloudellisen talousarviotuen maksamisesta on tullut keskeinen osa yhteisön
taloudellista ja teknistä yhteistyötä AKT-maiden kanssa. Vuodesta 1992 lähtien
yhteisö on maksanut talousarviotukea 40 AKT-maille yhteensä noin 2,604 miljardia
euroa. Aikaisemmin nämä varat käytettiin pääasiassa maksutaseongelmista kärsivien
talouksien tukemiseen. Nykyisen lähestymistavan tarkoituksena on auttaa valtioita
muuttamaanniidentalouksientoimintamallia.
Tämän vuoksikomissio sovelsi edelleen vuonna 2001 lähestymistapaa, jolla pyritään
yhdistämään talousarviotukiohjelmat köyhyyden vähentämiseen ja siten kehittyvien
maiden laatimiin köyhyyden vähentämistä koskeviin strategia-asiakirjoihin. Siksi
suurin osa talousarviotukiohjelmista sisälsi kehitystä mittaavia indikaattoreita, jotka
koskevat etenkin terveyttä, koulutusta ja julkista varainhoitoa. Jälkimmäisen
152näkökohdan osalta komissio on tehnyt Maailmanpankin kanssa sopimuksen EY:n ja
Maailmanpankin yhteisen rahaston perustamisesta julkisten menojen ja
vastuuvelvollisuuden arviointeja varten. Lisäksi komissio on perustamassa
yhteisjärjestelyjä muiden rahoittajien kanssa, jotta edunsaajamaita voidaan tukea
entistä tehokkaammin.
Vuonna 2001 komissio myönsi AKT-maille suorissa talousarviotukiohjelmissa
yhteensä 263 miljoonaa euroa. Se hyväksyi yli 300 miljoonan euron arvosta maksuja
38 AKT-maalle, joissa on meneilläänrakennemukautusohjelmia.
Makrotaloudellinen tuki – rakennemukautusohjelmat – sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa milj. euroa
Kap Verde 12,1
Gabon 4,9
Ghana 50,8
Guinea 11,1
Norsunluurannikko 12,8
Jamaika 21,7
Lesotho 18,5
Mali 31,8
Mauritania 18,3
Niger 3,2
Tansania 76,1
Vanuatu 1,6
Yhteensä 263
153Burkina Fasojauusi talousarviotukeakoskeva lähestymistapa
Afrikan strateginen kumppanuus (Strategic Partnership for Africa), joka on Maailmanpankin
johtama epävirallinen rahoittajaryhmä, toteutti Burkina Fasossa vuosina 1997–2000
tutkimuksen, joka koski tuen myöntämisedellytysten asettamista edunsaajamaalle
(”conditionnality”). Tutkimus toteutettiin Burkina Fason hallituksen tuella. Uuden
lähestymistavan mukaan kumppanuusha llitukselle myönnetään uudistusprosessissa johtajan
osa, kun taas rahoittajien tehtävänä on vain arvioida talouskasvun ja köyhyyden vähentämisen
tuloksia. ”Conditionnality-testin” tuloksia on käytetty laajalti rakennemukautusta koskevien
Bretton Woods -instituutioiden välineiden uudistamiseen. Uudistuksen suurimpia saavutuksia
on voimakkaasti velkaantuneiden maiden tapauksessa ollut köyhyyden vähentämistä koskevana
strategia-asiakirjana tunnetun yleisenkehitysasiakirjansuunnittelu.
Burkina Fason tapauksessa useat rahoittajat (komissio, Alankomaat, Tanska, Ruotsi ja Sveitsi)
suostuivat myöntämään täydentävää talousarviotukea köyhyyden vähentämistä koskevassa
strategia-asiakirjassa räätälöidyn maksumekanismin mukaisesti. Ajatuksena on vähentää
hallituksen toimituskuluja, jotka aiheutuvat liiketoimista usean eri rahoittajan ka nssa, ja lisätä
taloudellista näkyvyyttä keskipitkällä aikavälillä. Köyhyyden vähentämisohjelmaan
myönnettyyn vuoden 2001 talousarviotukeen sisältyi kaksi suoraa talousarviotuen tekijää.
Ensimmäiset 15 miljoonaa euroa koskivat makrotaloudellisiapuitteita,ja ne myönnettiinIMF:n
Burkina Fasoa koskevasta ohjelmasta tekemän katsauksen perusteella. Toiset 10 miljoonaa
euroa myönnettiin lukuisten köyhyyden vähentämisstrategiaan sisältyvien kehitystä mittaavien
indikaattoreiden perusteella. Näin lopullisella maksusuorituksella on selkeä yhteys
toteutettuihin toimiin sekä köyhyyden vähentämisstrategian politiikan täytäntöönpanoon ja
köyhyyden vähentämisessä saavutettuihin tuloksiin sen avainalueilla. Tähänastiset saavutukset
ovat vaatimattomia, mutta prosessi on pantualulle, ja sidosryhmät sekä niiden velvollisuudet on
nyt selkeästimääritelty.
4.5.7.2. HIPC-aloite
Joulukuussa 1999 AKT-maiden ja EY:n yhteinen neuvosto teki kaksi päätöstä
yhteisönosallistumisestavoimakkaastivelkaantuneita köyhiä maita (HighlyIndebtedPoor Countries, HIPC) koskevaan aloitteeseen
98. Euroopan komissio antaa
luotonantajana EIP:n hallinnoimalle HIPC-ohjelman erityisrahastolle (HIPC Trust
Fund) 360 miljoonaa euroa ja rahoittajana Maailmanpankin hallinnoimalle HIPC-
ohjelmanerityisrahastolle enintään680 miljoonaa euroa.
EY:n, Maailmanpankin ja Euroopan investointipankin välisissä puitesopimuksissa
määritetään oikeudellinen ja käytännön perusta EU:n velkahuojennuksen
myöntämiselle. Näiden sopimusten allekirjoittamisen jälkeen suoritettiin
Maailmanpankin rahastoon ensimmäinen 250 miljoonan euron maksu (heinäkuussa
2000) ja Euroopan investointipankin rahastoon ensimmäinen 100 miljoonan euron
maksu (joulukuussa 2000).
Tähän mennessä 41 HIPC-valtiosta (joista 34 on AKT-valtioita) 24 on täyttänyt
päätöksen mukaiset edellytykset99, ja ne ovat näin ollen oikeutettuja saamaan
välivaiheen velkahuojennusta Maailmanpankin rahastosta. Maailmanpankki ja
Afrikan kehityspankki (African Development Bank, ADB) suorittavat
tarvearvioinnin.
98Päätös N:o1/1999ja N:o2/1999, 8.12.1999, EYVLL103, 28. huhtikuuta2000, s. 73–75.
99Katsohttp://www.worldbank.org/hipc/about/FLOWCHRT4.pdf
154EY:n ollessa luotonantajan asemassa tarveanalyysin tekevät EY:n yksiköt. Kun
valtiot täyttävät päätöksen mukaiset edellytykset, komissio määrittelee tiiviissä
yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa maiden jäljellä olevat velat EY:lle
maakohtaisesti (mukaan luettuna erikoislainat ja riskipääomatoimet). Tämän jälkeen
se määrittelee velkahuojennuksessa huomioon otettavat lainat ja sopii asianomaisten
maiden kanssa lopullisten lainojen valinnasta.
Vuoden 2001 loppuun mennessä komissio oli lähettänyt velkahuojennusta koskevat
ehdotukset lähes kaikille kelpoisuusehdot täyttäville valtioille. Toinen 250 miljoonan
euron maksu siirrettiin Maailmanpankin hallinnoimaan HIPC-rahastoon joulukuussa
2001 ja toinen 100 miljoonan euron maksu Euroopan investointipankin
hallinnoimaan HIPC-rahastoon. Vain Uganda, Mosambik ja Tansania olivat
täyttäneet parannettua HIPC-aloitetta koskevan päätöksen mukaiset edellytykset
31. joulukuuta 2001 mennessä.
Velanhoitovelvollisuuksien raukeamisen johdosta vapautuneet varat käytetään
köyhyydenvähentämisaloitteidenrahoittamiseenvarsinkinsosiaalialalla.
4.5.7.3. Yksityisensektorinkehittäminen
EY:n tavoitteena on varmistaa pitkän aikavälin kestävä talouskehitys. Yksityinen
sektori on merkittävä talouskasvun edistäjä ja siten tärkeä työpaikkojen luoja AKT-
valtioissa.
Yksityisen sektorin kehittäminen on monialainen asia, ja siksise on sisällytetty muita
aloja, kuten terveyttä, koulutusta ja infrastruktuuria, koskeviin ohjelmiin. Euroopan
komission strategiassa yhdistyvät makrotason (yritystoimintaympäristö ja
sijoitusilmapiiri), välissä olevan mesotason (rahoitukselliset ja ei-rahoitukselliset
seikat) ja mikrotason(yritystenkilpailukyky) tuki.
Makro- ja mesotasolla AKT-maiden kansalliset ja alueelliset viranomaiset
hyödyntävät DIAGNOS-ohjelmaa, jossa tarjotaan apua yksityisen sektorin
ympäristön analysointiin tärkeimpien AKT-maiden talouskasvua häiritsevien
rajoitusten määrittelemiseksi. Vuonna 2001 yli 20 AKT-valtiossa toteutettiin
diagnostisia tutkimuksia, joiden tarkoituksena oli auttaa suunnittelemaan strategioita
yksityissektorin mahdollistavan yritystoimintaympäristön kehittämiseksi. Meso- ja
mikrotasolla AKT-maiden yksityisyritykset ja palveluntarjoajat voivat hyödyntää
EU:n ja AKT-maiden välistä yritystoiminnan tukijärjestelmää (Business Assistance
Scheme, EBAS), jonka tavoitteena on tarjota tehokkaita yritystoiminnan
kehityspalveluja. EBAS:a pannaan parhaillaan lopullisesti täytäntöön, ja vuoden
2001 loppuun mennessä oli hyväksytty yli 700 hanketta, joilla tuetaan yrityksiä,
palveluntarjoajia ja välittäjäorganisaatioita yli 60 AKT-maassa. Käytettävissä
olevista 20 miljoonan euron tukivaroista 17 miljoonaa euroa on jo myönnetty, kun
ohjelmanpäättymiseenonaikaavuosi.
PROINVEST-ohjelman tavoitteena on edistää sijoitustoimintaa sekä pohjoinen–
etelä- ja etelä–etelä-kumppanuussopimuksia, ja sillä pyritään pääasiassa parantamaan
sijoituspalveluja. Seitsemän vuoden kokonaistalousarvio on arviolta 110 miljoonaa
euroa. PROINVEST-ohjelma käynnistettiin joulukuussa 2001.
Lisäksi monilla AKT-mailla ja AKT-alueilla on yksityisen sektorin kehittämistä
varten määrärahoja, jotka sisältyvät niiden omiin kansallisiin tai alueellisiin
155aloiteohjelmiin. Esimerkiksi Etelä-Afrikassa yksityisen sektorin kehittäminen on
tärkeimpiä tukialoja ja erinomainen esimerkki siitä, miten talouskehitys vaikuttaa
suoraan köyhyyden vähentämiseen. Vuonna 2001 tehtiin päätös 59 miljoonan euron
riskipääoman varausohjelmasta, jossa tarjotaan aiemmin heikossa tilassa olleelle
taloudelle mahdollisuus luottoon ja muuhun kuin rahoitustukeen. Toisen, 34
miljoonan euron ohjelman avulla lujitetaan paikallista talouskehitystä Etelä-Afrikan
pohjoisessa maakunnassa.
Cotonoun sopimukseen liittyvien alueellisten aloitteiden osalta vuonna 2001
hyväksyttiin 70 miljoonan euron arvoinen ohjelma Karibian rommialan tukemiseksi.
Ohjelmalla autetaan paikallisia rommintuottajia kilpailemaan täysin vapautetuilla
alkoholimarkkinoilla uudistamalla viljelmiä, parantamalla niiden mahdollisuuksia
tulla toimeen kaikenlaisten ympäristötekijöiden kanssa, lisäämällä niiden
kilpailukykyä ja löytämällä uusia markkina-alueita. Ohjelmassa lujitetaan
olennaisesti keskeistä paikallisten talouksien alaa ja vaikutetaan näin työpaikkojen
luomiseensekä vienti- ja verotuloihin vahvanpaikallisenomistajuudenpohjalta.
Torjunta-aineohjelma (Pesticides Initiative Programme, PIP) on kaikkia AKT-maita
koskeva ohjelma, joka laadittiin Cotonoussa heinäkuussa 2000 pidetyn AKT-maiden
ja EU:n ministerineuvoston pyynnöstä. PIP:n kokonaiskustannukset ovat 40,1
miljoonaa euroa, joista 29,1 miljoonaa euroa maksetaan Euroopan kehitysrahastosta.
Ohjelma on vastaus kriittiseen tilanteeseen, johon AKT-maiden puutarha-alan
toimijat ajautuivat eurooppalaisten määräysten yhdenmukaistamisen vuoksi. Näissä
määräyksissä asetetaan torjunta-ainejäämille tiukat enimmäisrajat. Tavoitteena on
auttaa luomaan AKT-maissa kestävä ja kilpailukykyinen yksityinenpuutarha-ala.
Makrotaloudellinen tuki ja yksityisen sektorin kehittäminen –
sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa Hankkeen nimi milj. euroa
Kuuba Tukiohjelma yrityksille ja sijoitustoiminnan
edistämiseen2,80
Kuuba Havannan messut 0,19
Kuuba Yritysjohtajienkoulutusohjelma 1,94
Etiopia Pienyritystenkehitysohjelma 7,00
Etelä-Afrikka Tukikauppa- ja teollisuusministeriölle 0,4
Etelä-Afrikka Riskipääoma 58,90
Etelä-Afrikka Paikallinentalouskehitys, pohjoiset maakunnat 34,00
Trinidadja Tobago CaribbeanBusiness Services Ltd 0,9
KaikkiAKT-maat Rommi 70,00
KaikkiAKT-maat Julkisten menojenja vastuuvelvollisuuden 1,90
KaikkiAKT-maat Hyödykkeidenriskienhallinta 1,78
KaikkiAKT-maat Yrityskehityskeskus 20,38
Yhteensä 200,19
4.5.8. Sosiaalialat: terveydenhuolto ja koulutus
4.5.8.1. Terveydenhuoltoala
AKT-maat eroavat toisistaan suuresti poliittisen vakautensa, hallinnollisten
valmiuksiensa sekä sen osalta, miten sitoutuneita ne ovat saavuttamaan tuloksia
terveydenhuoltoalalla. EY:n ratkaisut on räätälöity maiden omien tilanteiden
mukaan, minkä ansiosta on muodostettu EKR:n ja muiden EU:n välineiden
156(aihekohtaiset budjettikohdat, kansalaisjärjestöjen yhteisrahoitus jne.) alaisten
toimien yhdistelmä.
Meneillään olevat hankkeet on suunnattu mahdollisuuksien mukaan alakohtaiseen
vuoropuheluun, alan laajuisten lähestymistapojen luomiseen sekä alakohtaisten
ohjelmien ja varainhoidon tukemiseen. Täytäntöönpantujen hankkeiden laatua on
pyritty voimakkaasti parantamaan. Hankkeiden hallinnoinnissa on painotettu
täytäntöönpanonjatuenmyöntämisenvauhdittamistaedunsaajatasolla.
Vuonna 2001 AKT-maita koskevan terveydenhuolto-ohjelman arvo oli arviolta 960
miljoonaa euroa (854 miljoonaa euroa EKR:stä ja 107 miljoonaa euroa EY:n
talousarvion Etelä-Afrikkaa koskevasta budjettikohdasta). 47 valtiossa oli käynnissä
139 hanketta, joista 94 prosenttia kuului kansallisiin maaohjelmiin ja 6 prosenttia
alueellisiin taiAKT:n sisäisiin EKR-ohjelmiin.
EY:n toimien aikaan pohdittiin erityisesti yksittäisten maiden erityistarpeita ja
tilannetta sekä painotettiin perusterveydenhuoltopalvelujen saatavuutta ja
valmiuksien lisäämistä. Samaan aikaan kiinnitettiin erityistä huomiota
tilapäishankkeiden vähentämiseen ja eri osa-alueita koskevien pyyntöjen
sulauttamiseen laajempiin, yleiskattaviin toimenpiteisiin riittävän vaikutuksen
saavuttamiseksi.
Kansalliset hankkeet kattavat kriisin jälkeiset tilanteet (Angola), myöhemmin
avainosa-alueella jatketun yhteistyön (esimerkiksi rokotustoiminnan tukeminen
Nigeriassa) ja alullaan olevat alakohtaiset lähestymistavat (Mosambik) sekä
alakohtaisen tukitoiminnan köyhyyden vähentämiseen tähtäävissä
talousarviotukihankkeissa (Ghana). Alueellisissa hankkeissa keskitytään
onkosersiaasin eli jokisokeuden torjuntaan läntisessä Afrikassa Maailmanpankin
hallinnoiman tukirahaston yhteisrahoituksen avulla. Hankkeiden täytäntöönpanosta
vastaaMaailmanterveysjärjestö WHO.
Lisäksi valmisteltiin maailmanlaajuisen rahaston perustamista tarttuvien tautien,
kuten HIV:n/aidsin, tuberkuloosin ja malarian, torjumiseksi. Erityistä huomiota
kiinnitettiin maailmanlaajuisen rahaston täydentävään luonteeseen ja
johdonmukaisuuteen suhteessa muiden rahoitusmekanismien kautta myönnettävään
valtiontukeen.
EY on myös osallistunut neuvotteluihin, jotka koskevat valtion tason hankkeiden
yhteistyötapoja YK:n virastojen (kuten Maailman terveysjärjestön ja Unicefin) ja
YK:n väestörahaston (UNFPA) kanssa sekä terveysasioiden verkoston perustamista
alan yhdentämiseksi, kokemusten vaihtamiseksi ja hyvien toimintatapojen
kehittämiseksi.
157Sosiaalinen kehitys– terveydenhuolto – sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa Hankkeentai ohjelman nimi milj. euroa
Angola Terveydenhuoltoalantukiohjelma 25,00
Guinea Täydentävä tukiterveydenhuoltoalalle 5,00
Lesotho Tukiterveydenhuoltoalanuudistuksille 1,80
Mosambik Terveydenhuoltoalantukiohjelma 30,00
Nigeria Prime– Kumppanuus rokotustoiminnantehokkuuden
parantamiseksi64,50
Etelä-Afrikka Kumppanuus perusterveydenhuollonvarmistamiseksi
mukaanluettuna HIV/aids25,00
Swazimaa HIV:n/aidsin ehkäisy- ja hoito-ohjelma 1,96
Zimbabwe Terveysalantukiohjelma – vaiheII 33,00
Alueellinen:
Länsi-AfrikkaOnkosersiaasian torjunta 4,50
Yhteensä 190,76
Terveydenhuoltoalan tukeminen Ghanassa
Vuonna 1995 terveysministeriö, joka oli tyytymätön omiin suunnitelmiinsa ja
menettelytapoihinsa perustuvien monien alakohtaisten hankkeiden tuloksiin, otti käyttöön
alakohtaisen lähestymistavan. Keskipitkän aikavälin terveysstrategia hyväksyttiin
yhteistyöprosessin kautta vuonna 1996 ja muutettiin –yhteistyökumppaneiden suostumuksella–
viisivuotiseksi työohjelmaksi, jossa määritellään hankkeen toimintaperiaatteet,
täytäntöönpanostrategia ja voimavarat. EY tuli prosessiin mukaan vuonna 1998 maksamalla
osuuden monen rahoittajan rahastoon ja osa llistumalla aktiivisesti poliittiseen vuoropuheluun
hallituksen, kansalaisyhteiskunnan ja rahoittajien ka nssa. Osapuolet sopivat muun muassa
yhteisistä hallinnointijärjestelyistä ja valvonnasta. Vaikka hankkeen talousarvio oli rajattu
ainoastaan 7:ään Yhdysvaltain dollariin asukasta kohden ja vaikea tilanne jatkui edelleen,
vuonna 2001 kävi selväksi, että väestön terveys oli paranemassa. Esimerkiksi lasten kuolleisuus
oli Länsi-Afrikan alhaisin ja kolmoisrokotteen (kurkkumätä, polio ja jäykkäkouristus) oli
saanut 72,2 prosenttia väestöstä. Tällä muutosvauhdilla Ghana on yksi AKT-alueen parhaiten
suoriutuneista valtioista. Tulokset ovat erittäin rohkaisevia. Tämäntyyppinen yhteistyö voi
osoittautua yhdeksi tehokkaimmista tavoista, joilla voidaan merkittävästi parantaa väestön
terveyttä.
4.5.8.2. Koulutus- ja kulttuuriala
Vuonna 2001 komissio hyväksyi kahdeksan uutta AKT-maata koskevaa hanketta,
joissa tuetaan koulutusalaa yhteensä 98,7 miljoonalla eurolla. Hankkeista seitsemän
on kansallisia tavoiteohjelmia koskevia maksusitoumuksia ja yksi alueellinen hanke.
Tällä alalla AKT-maille maksettava rahoitustuki kasvoi vuoteen 2000 verrattuna 38
prosenttia. Syynä tähän ovat aikaisempaa laajemmat hankkeet ja alakohtaisempi
lähestymistapa.
Tällä ajanjaksolla keskityttiin kansallisten koulutusvalmiuksien parantamiseen
(Etiopia, Uganda ja Tyynenmeren alue) ja peruskoulutuksen tukemiseen (Ghana,
Haiti ja Niger). Nämä molemmat ovat suoraan yhteydessä köyhyyden vähentämiseen
ja vaikuttavat osaltaantalouskasvuun, demokratian lisäämiseen ja oikeusvaltioon.
Vuoden 2001 koulutusohjelmaan kuuluu 111 hanketta ja sen kokonaistalousarvio on
arviolta 540 miljoonaa euroa. Pienten hankkeiden osuus ohjelmasta oli ylipuolet. On
kuitenkin odotettavissa, että niissä valtioissa, joissa olosuhteet ovat suotuisat,
sitoumustenkeskimääräinensuuruus kasvaa, mikä tehostaa hankkeidenvaikutuksia.
158Sosiaalinen kehitys – koulutus – sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa Hankkeen nimi milj. euroa
Etiopia Valmiuksienlisääminen 0,74
Opetusalan kehittämisohjelma 23,00
Gabon Peruskoulutus 5,00
Haiti Peruskoulutus 28,00
Kiribati Koulutus 6,40
Niger Peruskoulutus 8,70
Uganda Terveydenhuollonhenkilöresurssit 17,00
Tyynenmerenalue University of theSouthPacific/
Henkilöresurssienkehittämisohjelma5,00
Yhteensä93,84
Inhimillistenvoimavarojenkehitysohjelma (Humanresource development programme, HRDP)
Papua-Uudessa-Guineassa
Papua-Uuden-Guinean hallitus valmisteli 1990-luvulla merkittäviä koulutusuudistuksia, joissa
käsitellään maan suurimpiin inhimillisiin voimavaroihin liittyviä ongelmia. EY tuki
seitsemännen EKR:n aikana inhimillisiä voimavaroja eli yliopistojen uudistamista, keskiasteen
oppilaitosten laajentamista, maan sisäistä koulutusta ja apurahoja merentakaista opiskelua
varten.
Myös kahdeksannen EKR:n kaudella inhimilliset voimavarat ovat keskeisellä sijalla, ja niihin
on myönnetty yhteensä 24 miljoonaa euroa viideksi vuodeksi (maaliskuuhun 2004 asti).
Ohjelmassa varmistetaan EY:n rahoituksen jatkuminen tällä alalla opetuksen laadun
parantamiseksi, opiskelijoiden (etenkin tyttöjen) määrän lisäämiseksi ja ammatillisen
koulutuksen kehittämiseksi.
Tiloihin ja laitteisiin tehtävät investoinnit kohdistuvat pääasiassa uusien rakennusten
rakentamiseen ja vanhojen kunnostamiseen. Lisäksi ohjelmassa hankitaan laitteita ja
oppimateriaalia seitsemälle ammattioppilaitokselle, opettajankoulutuslaitoksille ja yliopistoille.
Koulutusta annetaan julkisille ja yksityisille laitoksille sekä uusille opettajille. Maassa
tapahtuvan koulutuksen lisäksi on myönnetty noin 120 apurahaa merentakaista opiskelua
varten.
EU:n ja Vanuatun välinen koulutuksen kehittämisohjelma
Vanuatu on Tyynenmeren saari, jolla asuu noin 200.000 ihmistä. Saaren itsenäistymisestä
vuodesta 1980 alkaen hallituksen ensisijaisena tavoitteena on ollut kehittää koulutusta, jonka
osuus vuoden 2001 valtion talousarviosta oli 26prosenttia.
Komissio on pyrkinyt yhä enemmän sovittamaan toimiaan yhteen hallituksen tavoitteen kanssa
perättäisissä Lomén yleissopimuksissa. Käynnissä oleva EU:n ja Vanuatun välinen koulutuksen
kehittämisohjelma rahoitettiin kahdeksannesta EKR:stä, ja se käynnistyi syyskuussa 1999.
Hankkeella rahoitetaan sekä koulujen infrastruktuurien että oppimisprosessien parantamista.
Kahdeksantoista ylemmän perusasteen koulua (8 ranskankielistä ja 10 englanninkielistä) –
joissa on arviolta 2.500 oppilaspaikkaa – rakennetaan uudelleen tai kunnostetaan. Vanuatun
opettajankoulutuslaitokseen kustannetaan kirjasto, opetusvälineet ja opiskelijoiden asuntola.
Jotta voidaan varmistaa, että uudet tilat ja välineet otetaan optimaaliseen käyttöön valmiuksien
lisäämiseksi, rahoitusta annetaan lisäksi perusasteen koulun hallinnon lujittamiseen, opettajien,
opinto-ohjaajien ja tarkastajien täydennyskoulutukseen ja uuden oppimateriaalin hankintaan.
Hankesaatetaanloppuun elokuuhun 2002 mennessä.
Lisäksi komissio hyväksyi 9,5 miljoonan euron tuen kulttuurihankkeille, joiden
tarkoituksena ontukea luovuuttaja lujittaa AKT-maidenkulttuuri-identiteettiä.
159Sosiaalinen kehitys– kulttuuri – sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa Hankkeen nimi milj. euroa
Angola Elokuva:Na cidade vazia 0,30
Kamerun Hajautetut kulttuurialoitteet 0,25
Keski-Afrikan
tasavaltaElokuva:Lesilencede la forêt 0,40
Tšad Elokuva: Abouna 0,30
Guinea Hajautetut kulttuurialoitteet 1,60
Elokuva:Circus Baobab 0,10
Elokuva:Paris selonMoussa 0,30
Elokuva:Lefleuvecommeunefracture 0,30
Norsunluu-
rannikkoHajautetut kulttuurialoitteet 1,90
Elokuva:IndependenceChacha 0,16
Mali Elokuva:Kabala 0,18
Länsi-Afrikan alue Ranskankielinen radio- ja televisioalan koulutus 0,64
Elokuva: Viedefemmes 0,10
4. valokuvauskokous – Bamako 0,15
Kaikki AKT-maat Nuorisofestivaali: Mandingue 0,12
Koreografiapäivät:Madagaskar 0,21
Kansainvälinenfilmifestivaali: Abidjan 0,05
Elokuva:The woodencamera 0,30
Rahoitustuki 11 elokuvalle 2,10
Yhteensä 9,46
Yhteistyö Etelä-Afrikan kanssa
Etelä-Afrikan koulutusta tuetaan osana Euroopan jälleenrakennus- ja
kehitysohjelmaa (European Reconstruction and Development Programme, ERDP) jatämä tukirahoitetaanEY:ntalousarvionEtelä-Afrikkaa koskevasta budjettikohdasta.
Vuosina 1995–1999 hyväksyttiin 12 koulutushanketta, joihin liittyviä
maksusitoumuksia tehtiin noin 180 miljoonaa euroa. Tästä summasta noin 40
prosenttia on myönnetty taitojen kehittämiseen ja aikuiskoulutukseen, 10 prosenttia
alemman perusasteen koulutukseen ja varhaislapsuuden aikaiseen kehitykseen, 20
prosenttia korkeakoulutukseen ja loput pääasiassa politiikan tukemiseen, mikä
heijastaa Etelä-Afrikan tarpeita ja ensisijaisia tavoitteita ensimmäisinä apartheidin
jälkeisinä vuosina. Vuonna 2001 EY rahoitti näitä hankkeita 27 miljoonalla eurolla,
mikä nostaa niidenosuuden maksusuoritustenkokonaissummasta 60 prosenttiin.
Mikrohankkeet ja pakolaiset
Vastauksena paikallisyhteisöjen tarpeisiin EY on osallistunut edelleen paikallisen
tason mikrohankkeiden rahoittamiseen. Vuonna 2001 kiinnitettiin erityistä huomiota
hankkeisiin, joissa paikalliset ovat aktiivisesti mukana ja joilla on myönteinen
taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus paikallisyhteisöjen elämään. Etusijalle asetettiin
pakolaisongelmista kärsivät valtiot. EY on pyrkinyt mahdollisuuksien mukaan
helpottamaanpakolaistenomavaraisuutta, sopeutumista taiuudelleensopeutumista.
160Sosiaalinen kehitys – mikrohankkeet– sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa Hankkeen nimi milj. euroa
Keski-Afrikan
tasavaltaMikrohankeohjelma 2,00
Kongontasavalta Mikrohankeohjelma 1,84
Mosambik Mikrohankkeidenkoordinoinnintukeminen 0,36
Niger Elintarviketurvanja rauhanprosessinlujittaminen 0,77
Yhteensä 4,97
Sosiaalinen kehitys – pakolaiset– sitoumukset vuonna 2001
AKT-maa Hankkeen nimi milj. euroa
Angola Tekninenapu 255artiklan ohjelmoinnille 0,03
Pakolaisten taloudellisen ja sosiaalisen sopeutumisen
tukeminen1,50
Kotiseudultaan siirtymään joutuneiden nuorten ja
entistentaistelijoidenuudelleensopeuttaminen0,75Kongontasavalta
Kouluunpalaaminenja HIV:n/aidsintorjunta 0,75
Kotiseudultaan siirtymään joutuneiden uudelleen
sopeuttaminenja omavaraisuus –Kinsangani4,40
Sodan takia siirtymään joutuneiden uudelleen
sopeutuminen0,74Kongo
Kotiseudultaan siirtymään joutuneiden uudelleen
sopeutuminenja omavaraisuus8,30
Liberia Pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden
sopeuttamisohjelma25,00
Yhteensä 41,47
4.5.9. Monialaiset kysymykset
4.5.9.1. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainenaloite (EIDHR)
Vuonna 2001 EIDHR-aloitteesta tuettiin AKT-valtioita koskevia hankkeita yhteensä
19 miljoonalla eurolla, joista 6,5 miljoonaa euroa myönnettiin yhdeksään
ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua koskevaan hankkeeseen. Beninin, Gambian,
Burkina Fason, Nigerian, Malin, Etiopian, Tansanian ja Egyptin kattavaan
hankkeeseen myönnettiin 925.000 euroa. Hankkeella tuetaan kampanjaa, jolla
pyritään lopettamaan naisten sukupuolielinten silpominen. Toisella, 867.000 euron
hankkeella pyritään edistämään naisten oikeuksia Länsi-Afrikassa (Togossa,
Senegalissa, Nigeriassa, Malissa, Ghanassa, Burkina Fasossa ja Beninissä).
161Afrikanyliopiston ihmisoikeus- ja demokratisointiohjelman (maisterintutkinto) tukeminen
Tässä maisteriohjelmassa koulutetaan nuoria yliopistotutkinnon suorittaneita ammattilaisia, joille
tarjotaan sekä ihmisoikeuksien ja demokratian suojelua ja edistämistä koskevia standardeja,
laitoksia ja mekanismeja koskevaa vankkaa akateemista koulutusta että tutkimustaitoja ja
työvälineitä, joita he tarvitsevat työelämään valmentautumisessa. Ohjelmassa painotetaan
alueellista lähestymistapaa ihmisoikeuskasvatukseen. Ohjelmaan osallistuu 30 opiskelijaa monista
Afrikan valtioista. He viettävät puolet vuodesta ryhmänä Pretorian ihmisoikeuskeskuksessa
(Centre for Human Rights), missä he käyvät ihmisoikeuksia käsittelevillä syventävillä luennoilla.
Tämän jälkeen heidät jaetaan neljään ryhmään, jotka sijoitetaan ohjelmassa mukana oleviin
yliopistoihin vähintään kuudeksi kuukaudeksi. Ohjelmaan osallistuvat seuraavat yliopistot:
Centre for Human Rights, Pretoria University; Makerere University (Uganda); University of the
Western Cape (Etelä-Afrikka); University of Ghana ja Catholic University of Central Africa
(Kamerun). Hankkeelle on myönnetty tukea1,3 miljoonaa euroa.
Muita aloitteita ovat Beninissä ja Mosambikissa täytäntöönpantu hanke lasten
elinolojen parantamiseksi (797.000 euroa) ja lasten oikeuksien kunnioittamisen
lisäämiseksi (300.000 euroa) sekä 704.000 euron joukkotiedotuksen tukiohjelma
ihmisoikeuksienedistämiseksiSierraLeonenrauhanprosessissa.
Demokratian ja oikeusvaltion edistämistä on tuettu noin 6 miljoonalla eurolla. Tukea
on myönnetty mm. Transparency Internationalin henkilökunnalle korruption
torjuntatekniikoiden kehittämiseksi ja riippumattomien tiedotusvälineiden
tukemiseksi. Kongon demokraattisessa tasavallassa on käynnistetty 1,2 miljoonan
euron hanke oikeusvaltion edistämiseksi hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan välistä
vuoropuhelua tehostamalla. Tansanian kansainväliselle tuomioistuimelle, joka
tarkastelee suurten järvien alueella vuonna 1994 tapahtuneesta kansanmurhasta
vastuussa olevia, on myönnettytukea 440.000 euroa.
Kuubassa toteutettavalla 500.000 euron arvoisella hankkeella edistetään
moniarvoisemman, demokraattisemman ja avoimemman yhteiskunnan kehittämistä
tukemalla erityisesti vapaata tiedonkulkua ja ajatusten vaihtoa saarella elävien
kuubalaisten intellektuellien ja kotimaansa ulkopuolella eripuolilla maailmaa elävien
kuubalaistenvälillä.
Konfliktien ehkäisemistä ja sisäisen rauhan palauttamista koskeva tuki on yksi
EIDHR:n ensisijaisista aloista. Vuonna 2001 se tuki Afrikassa viittä hanketta
yhteensä lähes kolmella miljoonalla eurolla. Hankkeet pantiin täytäntöön seuraavissa
valtioissa:
•Sudanissa tuettiin rauhanprosessia edistämällä sudanilaisten osapuolten välistä
vuoropuhelua käytännön neuvottelukysymyksissä virallisten sovittelujen
ulkopuolella (500.000 euroa)
•Somaliassa, jolle myönnetyn 600.000 euron turvin on tarkoitus käynnistää
yksimielisyyteen perustuva prosessi jälleenrakennus- ja kehittämistarpeiden
määrittelemiseksi ja priorisoimiseksi sekä laatia suosituksia toimintatapojen ja
käytäntöjenparantamiseksi
•Kongon demokraattisessa tasavallassa on tavoitteena tehostaa paikallisyhteisöjen
välistä vuoropuhelua Kivun maakunnassa (500.000 euroa)
162•Ruandassa hankkeen tavoitteena on helpottaa kansanmurhan jälkeisiä
oikeudenkäyntejä ja varmistaa näin paluu rauhanomaiseen yhteiskuntaan (670.000
euroa)
•Sierra Leonessa autetaan kotiseudultaan siirtymään joutuneiden nuorten ja naisten
sopeutumista uudelleenomiin yhteisöihinsä.
EIDHR on tukenut demokratiaan siirtymistä ja vaaliprosessien tarkkailua useissa
Afrikan valtioissa, esimerkiksi Sambiassa (presidentinvaaleissa, parlamenttivaaleissa
ja paikallisvaaleissa vuonna 2001 – 570.000 euroa) ja Togossa (keväällä 2002
järjestettävissä parlamenttivaaleissa – 527.000 euroa) (katso myös 4.5.6. jakso
”Ihmisoikeudet, demokratia, hyvä hallintotapa ja valmiuksien lisääminen”).
Ihmisoikeudet, demokratia, hyvä hallintotapa ja valmiuksien lisääminen
4.5.9.2. Valtiosta riippumattomientoimijoiden ja kansalaisjärjestöjentoimet
Valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistuminen kumppanuuksiin
Cotonoun sopimus sisältää innovatiivisia säännöksiä sellaisten osallistujakeskeisten
lähestymistapojen edistämiseksi, joilla varmistetaan kansalaisyhteiskunnan sekä
taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden osallistuminen kumppanuuksiin. Niiden
osallistumista edistetään tiedottamalla kumppanuuksista sekä kuulemalla
kansalaisyhteiskuntaa taloudellisista, sosiaalisista ja yhteisöllisistä uudistuksista sekä
politiikoista, joita EU aikoo tukea. Lisäksi nyt pyritään edistämään erityisesti
valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistumista ohjelmien ja hankkeiden
täytäntöönpanoon ja tarjoamaan niille taloudellisia voimavaroja ja tukea valmiuksien
lisäämiseksi.
Arviointi, joka koski näiden säännösten soveltamista ohjelmasuunnitteluprosessissa,
osoittaa, että niistä 50 valtiosta, joiden osalta maakohtaisen strategia-asiakirjan
luonnos oli käytettävissä, 42:ssa kuulemismenettely oli suoritettu yhdessä valtiosta
riippumattomien toimijoiden kanssa. Näistä 42 valtiosta 25:ssä maakohtaisen
strategia-asiakirjan luonnosta muutettiin kuulemismenettelyn jälkeen.
Valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistumista tulevaan yhteistyöhön on
pyritty edistämään erilaisten strategioiden avulla. Monissa valtioissa vastauksena
olevalla strategialla on lisätty monin tavoin valtiosta riippumattomien toimijoiden
osallistumista kaikilla EY:n yhteistyön aloilla (valtavirtaistaminen). Toisissa
valtioissa valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistumista on suunniteltu
pääasiassa tärkeimmillä aloilla. Kolmannella strategiatyypillä tuetaan valtiosta
riippumattomia toimijoita toissijaisilla aloilla joko keinona saavuttaa köyhät
väestöryhmät tai keinona osallistua hyvän hallintotavan edistämiseen ja konfliktien
ehkäisemiseen.
Valtiosta riippumattomien toimijoiden valmiuksien lisäämiselle tai muulle tuelle on
ehdotettu suoraa rahoitusta 26 maakohtaisessa ohjelmassa. Kyseisissä valtioissa
suoraan valtiosta riippumattomille toimijoille myönnettyjen varojen määrä on
kaikkiaan noin 130 miljoonaa euroa, kun ohjelman kokonaisrahoitus on noin kolme
miljardia euroa. Kuitenkin vain 12 valtiossa (Gambiassa, Gabonissa, Kiribatissa,
Jamaikassa, Saint Luciassa, Tšadissa, Vanuatussa, Zimbabwessa, Burkina Fasossa,
Guyanassa, Sao Tomessa ja Botswanassa) on valtiosta riippumattomia toimijoita
163koskevista kelpoisuusehdoista keskusteltu kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän
kanssa.
50 tutkitusta maakohtaisesta strategia-asiakirjasta 31:ssä mainitaan tulevat kuulemis-
jaseurantajärjestelyt.
KunnallisenkehittämisohjelmantukeminenLänsi-jaKeski-Afrikassa
”Länsi- ja Keski-Afrikan kunnallisen kehittämisohjelman hallintoliitto” (West and Central
Africa Management Association for the Municipal Development Programme, PDM) yhdistää
kansalliset liitot ja paikalliset vastuualueet, kunnat ja yhteisön sekä kansalaisjärjestöt, jotka
osallistuvat Länsi- ja Keski-Afrikan paikallisiin ja kunnallisiin kehittämisaloitteisiin.
Tavoitteena on etenkin parantaa suurten kaupunkialueiden mahdollisuuksia lisätä
täytäntöönpanovalmiuksiaan. Hankkeessa on sitouduttu kahteen tärkeään toimenpiteeseen:
paikallisten täytäntöönpanovalmiuksien lujittamiseen ja noin 60 kunnallisen työntekijän
kouluttamiseen (vuosina 1998–2001). Koulutustoiminta on sujunut erittäin hyvin. Samoin
paikallisesti valittujen ihmisten muodostamien kansallisten liittojen valmiuksien lujittamisessa
sekä osa-aluetasolla ja mantereen tasolla toimivan afrikkalaisen kunnallisjärjestön tukemiseen
tarkoitetun ohjelman perustamisessa on onnistuttu hyvin. Ohjelmaa viedään eteenpäin
käytännön tasolla kouluttamalla paikallisviranomaisia. Hankkeeseen osallistuvat Canadian
International Development Agency (CIDA), Maailmanpankki, Ranskan ulkoministeriö,
Ranskan Ile-de-France-alue jaCanadianMunicipalities’ Federation.
4.5.9.3. Sukupuolinäkökohdat
Kuten kaikilla muillakin alueilla, myös AKT-maissa sukupuolinäkökohdat ovat yksi
EY:n toimien lähtökohdista. Tarpeen vaatiessa eli suuressa osassa tapauksista
ohjelmissa ja hankkeissa määritellään erityisesti naisten, teini-ikäisten tyttöjen ja
tyttölapsien asema prosessissa. Tämä tapahtuu muun muassa myöntämällä tukea
naisille, kuulemalla naisväestöä hankkeen valmisteluvaiheessa, analysoimalla,
kuinka laajalti naiset osallistuvat aktiivisesti täytäntöönpanoon sekä ehdottamalla
parannuskeinoja kaikkiin mahdollisiin esteisiin, jotka sulkevat naisilta
mahdollisuuden päästä nauttimaan hankkeen tuomasta hyödystä.
Sukupuolinäkökohtia tarkastellaankaikenEY:nantamantuensuunnittelussa.
4.5.10. Kauppa ja kehitys
AKT-maiden yksipuoliset tullietuudet ovat olleet voimassa vuodesta 1975. Myös
AKT:n osa-alueita koskevien talouskumppanuussopimusten valmistelut ovat
parhaillaan käynnissä. Talouskumppanuussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi
AKT-maiden on integroitava talouskumppanuussopimukset täysipainoisesti osaksi
kehitysstrategioitaan. EY puolestaan tukee talouskumppanuussopimuksia täydentäviä
politiikkoja kehitysavulla Cotonounsopimuksen mukaisesti.
4.5.10.1.Kehitysapu ja talouskumppanuussopimukset
Yhteys kehitysyhteistyöhön on keskeinen näkökohta talouskumppanuussopimuksista
käytävissä neuvotteluissa, sekä neuvotteluvalmiuksien että laajemmin ottaen myös
tuloksena syntyvien sopimusten täytäntöönpanovalmiuksien ja kaupankäynnin
lisäämisenosalta.
Neuvotteluvalmiuksia koskevat tarpeet
Monilla AKT-mailla ja -alueilla ei ole valmiuksia käydä laajoja kauppaneuvotteluja.
Talouskumppanuussopimuksista riippumatta ne joutuvat kuitenkin kohtaamaan
164samanaikaisesti monenvälisten, alueellisten ja kahdenvälisten neuvottelujen tuomat
haasteet. Sen sijaan, että tilannetta kärjistettäisiin, talouskumppanuussopimusten
neuvotteluprosessi voi auttaa asiassa tarjoamalla huomattavaa tukea AKT-maille ja
-alueille. Cotonoun sopimuksen mukaisesti alueellisille tukiohjelmille on varattu
huomattavasti määrärahoja sekä alueellisten organisaatioiden että niiden
jäsenvaltioidenanalyyttisten ja neuvotteluvalmiuksien vahvistamiseksi.
Kehitysapu kaupankäynnintukemiseksi
Laajemmassa mielessä on tarpeen integroida kaupankäynti osaksi muuta
kehitysyhteistyötä, joka on tärkeä osa Cotonoun sopimusta. Esimerkiksi
makrotaloudellisen tuen, liikenteen ja yksityisen sektorin kehityksen aloilla
toteutettavissa kehitysyhteistyöohjelmissa on otettava paremmin huomioon
kaupankäynti. Ensimmäiset askeleet tähän suuntaan on otettu sisällyttämällä
kaupankäyntiin liittyvät huolenaiheet yhdeksännen EKR:n kansallisiin ja alueellisiin
strategia-asiakirjoihin. Lisäksi on käynnistetty tai aiotaan käynnistää useita ohjelmia,
jotka koskevat kaikkia AKT-maita, kaupankäynnin ongelmakohtien ratkaisemiseksi.
Talouskumppanuussopimuksilla parannetaan tätä prosessia niveltämällä
kauppaneuvottelut läheisestikehitysyhteistyöohjelmiin.
EY:ntuki AKT-maiden kauppapolitiikalle
–AKT-maiden neuvotteluvalmiuksien vahvistaminen WTO:ssa ja
talouskumppanuussopimuksiinliittyen:
–AKT-maille on tähän mennessä tarjottu WTO:hon ja talouskumppanuussopimuksiin
liittyviä 10 ja 20 miljoonan euron arvoisia yksittäisiä tukiohjelmia selvityksiä ja
koordinointikokouksia varten. Heinäkuusta 2002 alkaen ohjelmia koordinoi Brysselissä
toimiva ohjauskomitea, jatuensaamiseksiAKT-maattekevät itse aloitteita.
–AKT-maidenedustautumisentukeminenGenevessä,jossa WTO:ntoiminta tapahtuu:
–Genevessä sijaitsevaan AKT-maiden yhteystoimistoon (avataan tammikuussa 2002) on
käytetty1,4 miljoonaa euroa.
–AKT-maidenauttaminen täyttämäänEY:n terveys-jakasvinsuojeluvaatimukset:
–Heinäkuussa 2001 aloitettiin viisivuotinen AKT-maille suunnattu torjunta-aineohjelma,
jonka arvo on 29 miljoonaa euroa. Hankkeisiin sisältyy tiedotusta/viestintää, sääntelyä,
hyviä toimintatapoja (riittävien laadunvalvontajärjestelmien luominen) ja valmiuksien
kehittämistä100.
–AKT-maidenavustaminen maailmankauppaan integroitumisessa:
–AKT-maiden kauppaministerien kokouksessa marraskuussa 2001 komissio ehdotti 50
miljoonan euron järjestelyä AKT-maiden avustamiseksi maailmankauppaan
integroitumisessa, sitten kun yhdeksännen EKR:n määrärahat voidaan ottaa käyttöön.
Lisäksi noin 350 miljoonaa euroa on varattu alueellisen yhdentymisen tukemiseen sekä
kauppaan liittyvään tekniseen apuun ja kaupankäyntivalmiuksien parantamiseen
seuraavien viiden vuoden aikana. Kaupankäynnin tukemiseen tarkoitettuja määrärahoja
voidaan sisällyttää myös maaohjelmiin muina kuin ensisijaisina toimina, riippuen AKT-
maiden viranomaisten esittämistä pyynnöistä.
100Katsohttp://www.coleacp.org
1654.5.11. Johdonmukaisuus muiden politiikkojen kanssa
Kaupan ja sijoitustoiminnan vapauttaminen voi vaikuttaa merkittävästi
talouskasvuun. EY pyrkii yhdentämään kehitysmaat maailmantalouteen Dohan
kehitysohjelman perusteella yhdistämällä kaupan ja kehityksen monenväliseen
kauppajärjestelmään. Lisäksi EY myöntää huomattavaa kaupankäyntiin liittyvää
teknistä apua vahvistaakseen kumppanuusmaiden oikeudellisia, sääntelyyn liittyviä
ja institutionaalisia valmiuksia tällä alalla.
WTO:ssa EY on puoltanut voimakkaasti monenvälisiä kauppaneuvotteluja, joissa
painotetaankehitysmaiden maantarpeita ja etuja.
Cotonoun sopimuksen mukaisesti kaupankäyntiin liittyvää tukea myönnetään
kansallisella, alueellisella ja monialaisella (kaikkien AKT-maiden saatavilla) tasolla.
Viimeksi mainitulle alalle on varattu 10 miljardia euroa, ja lisäksi alueellisille
toimille noin 260 miljoonaa euroa. Monialaisiin ohjelmiin sisältyvät WTO:n 10
miljoonan tukialoite ja 20 miljoonan euron tukiohjelma, jonka tarkoituksena on
mahdollistaa, että AKT-maat voivat osallistua tehokkaasti
talouskumppanuussopimuksistakäytäviinneuvotteluihin.
4.5.12. Yhteistyö muiden rahoittajien kanssa
Alakohtainen lähestymistapa tarkoittaa, että rahoittajat yhdistävät yhä enemmän
voimavarojaan yksittäisten toimien sijasta. Cotonoun sopimuksessa painotetaan
edelleen rahoittajien välisen yhteistyön tarvetta, ja tämä ilmenee etenkin
kumppanuusmaiden välisen yhteistyön lisääntymisenä. EY on tehnyt useita
puitesopimuksia kahden- ja monenvälisten rahoittajien kanssa. Esimerkkinä
mainittakoon Italiassa vuonna 1985 solmittu sopimus, joka on uusittu maaliskuuhun
2003 asti ja johon EY on myöntänyt 140 miljoonan euron rahoituksen. Seuraavassa
on mainittu muutamia yksittäisiä esimerkkejä:
•Maailmanpankin kanssa on perustettu julkisten menojen ja taloudellisen
vastuuvelvollisuuden arviointia koskeva kahden miljoonan euron yhteisohjelma,
joka rahoitetaan tukirahaston varoilla ja joka on avoinna muiden rahoittajien
avustuksille. Ohjelman avulla on tarkoitus edistää hyvää hallintotapaa, torjua
korruptiota ja tehostaa AKT-maiden julkisten varojen käyttöä kehitystavoitteiden
saavuttamiseksi ja etenkin köyhyyden vähentämiseksi. Asianmukaisten
kehitysindikaattoreiden määrittämiseen tähtäävien menettelytutkimusten ja
julkisia menoja koskevien yhteisten katsausten pitäisi parantaa huomattavasti
julkista varainhoitoa.
•Kokeilu perushyödykkeiden riskienhallinnasta Maailmanpankin tukirahaston
yhteydessä.
Rahoitussopimus allekirjoitettiin heinäkuussa 2001. Rahoituksen avulla on
tarkoitus tehdä kahdeksan malliluonteista kokeilua, jotka koskevat hyödykkeiden
hintojen riskienhallintavälineitä AKT-maissa. Hankkeen tavoitteena on laajentaa
kehittyneissä valtioissa käytetyt hintatakuumekanismit kehitysmaihin tärkeimpien
hyödykkeiden (kahvin, kaakaon, puuvillan, sokerin jne.) hintojen äkillisten
romahdusten ehkäisemiseksietenkin köyhien viljelijöiden etua silmällä pitäen.
Yhteisö on myöntänyt AKT-maiden ja EY:n väliselle hyödykkeiden riskienhallinnan
tukirahastolle yhteensä 1.737.600 euroa. Rahastoa hallinnoi Maailmanpankki, ja sen
varoilla on tarkoitus toteuttaa malliluonteisia kokeiluja.
166Allaolevassa luettelossaonesimerkkejä yhteisrahoitetuistatoimista.
Luettelo vuoden 2001 aikanatoteutetuista yhteisrahoitusjärjestelyistä
Valtio/
alueOhjelman/
hankkeen
nimiYhteisrahoitus-
kumppaniYhteisrahoituksen
tyyppimilj. euroa
Sierra
LeoneKunnostus- ja
paluumuutto-ohjelmaSaksa, Ruotsi,
Yhdistynytkuningaskunta, Italia,Alankomaat,USA,Sveitsi, Kanada,Norja,MaailmanpankkiKaksi maksuerää
Maailmanpankinhallinnoimaan monenrahoittajan rahastoonEY:n osuus:
10 milj. euroaMuut
rahoittajat: 35
Länsi-AfrikkaMaataloustutki
muksen ohjelmaRanska,Yhdistynyt
kuningaskunta,Belgia, Alankomaat,USARinnakkainen EY:12
Muut
rahoittajat:10,36
Somalia Eläintautien
valvontaohjelmaItalia Yhteinen EY: 72
Italia:1
Tšad Maaseudun
vesihuolto“OuadaiBiltine”Saksa &Ranska Yhteinen EY: 2
Saksa: 5Ranska: 5
Kaikki
AKT-maatJulkisten
menojen jataloudellisenvastuuvelvollisuuden tukirahastoMaailmanpankki Maksuerä
Maailmanpankinhallinnoimaan yhdenrahoittajan tukirahastoonEY: 1,95
Maailman-
pankki: 2
KaikkiAKT-maatAKT ja EU,
hyödykkeidenriskienhallintaMaailmanpankki Maksuerä
maailmanpankinhallinnoimaan monenrahoittajan tukirahastoonEY: 1,74
4.5.13. Euroopan investointipankin lainat
Euroopan investointipankin (EIP) tavoitteena on edistää AKT-maiden talouskasvua
ja yhdentymistä maailmantalouteen101. Cotonoun sopimuksessa painotetaan
yksityistä sektoria tärkeimpänä talouskasvun vauhdittajana. Elinkelpoisiin ja tuloja
tuottaviin hankkeisiin suhtaudutaantaloudenaloilla myönteisesti.
Investointeja valmisteleva rahoitusväline (Investment Facility, IF) on uusi väline,
joka korvaa ”riskipääoman” ja tarjoaa lisää taloudellisia voimavaroja yhdeksännestä
EKR:stä. Tietoja investointeja valmistelevasta välineestä esitetäänseuraavassa:
101Katsohttp://www.eib.org/lending/acp/index.htm
167•Välinettä hallinnoidaan kaupallisten periaatteiden mukaisesti, jotta siitä tulee
taloudellisestikestävä.
•Väline onuudistuva rahasto eliuudet rahavirrat sijoitetaanuusiin hankkeisiin.
•Väline varmistaa AKT-maiden voimavarojensaatavuudentulevaisuudessa.
EIP jatkaa muiden lainojen rahoittamista investointeja valmistelevan välineen
rinnalla.
Esimerkkejä vuoden 2001hankkeista
Tšadin-Kamerunin putkihankkeeseen102käytettiin 144 miljoonaa euroa. Hanke sai
lisäksi 88 miljoonaa euroa EIP:n varoja ja 56 miljoonaa euroa (EKR:n)
riskipääomavaroja. Tšadin-Kamerunin putkihanke on osa laajempaa integroitua öljy-
ja putkikehityshanketta, jota Maailmanpankki ja kansainväliset öljy-yhtiöt tukevat.
Hankkeen ympäristö- ja sosiaalinäkökohtia tarkasteltiin huolellisesti tiiviissä
yhteistyössä Maailmanpankinkanssa.
Maksullista N4-tietä koskevaan hankkeeseen Etelä-Afrikassa103käytettiin 50
miljoonaa euroa. Hankkeella on hyvin keskeinen merkitys Pohjois- ja Länsi-
Pretorian maksullisten teiden verkostolle. EIP auttoi randimääräisen rahoituksen
hankinnassa, minkä ansiosta hankkeen alullepanija pystyi välttämään valuuttariskit
tässä tärkeässä yksityisessä eteläafrikkalaisessa rahoitushankkeessa.
Mikrorahoitushankkeisiin käytettiin 15 miljoonaa euroa, jotka kanavoitiin
mikrorahoituksen erikoisrahastojen kautta. Pankin tavoitteena on auttaa näitä
rahastoja kehittymään sekä saavuttamaan kaupallinen kypsyys ja taloudellinen
kannattavuus. Hankkeita rahoitetaan yhdessä muiden rahoittajien kanssa, ja
tarvittaessa niille annetaan lisäavustusta muista yhteiskunnan rakenteiden
kehittämiseentarkoitetuista lähteistä.
EIP:n lainat ja tuet AKT-valtioille sekä Etelä-Afrikan tasavallalle (RSA)
vuosina 1997–2001
Ala
(milj. euroa)AKT
(1997–
2001)AKT
2001Etelä-
Afrikka
(1997–
2001)Etelä-
Afrikka
2001
Energia 655 260 102 –
Liikenne ja televiestintä 191 16 145 50
Ympäristö 159 69 45 –
Teollisuus ja palvelut 307 48 25 –
PK-yritykset (yleiset lainat) 584 127 *459 *100
YHTEENSÄ 1 896 520 776 150
* Sisältäätuenpienillekunnallisilleinfrastruktuuriohjelmille.
102Project Finance International -lehti valitsi hankkeen ”Vuoden öljy- ja kaasusopimukseksi” ja
InternationalFinancingReview”Vuoden 2001hankerahoituslainaksi”.
103Project FinanceInternational-lehtivalitsihankkeen ”Vuoden infrastruktuurisopimukseksi”.
1684.5.14. Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimisto (ECHO)
AKT-valtiot saivat ECHO:lta vuonna 2001 kaikkein eniten humanitaarista apua,
yhteensä 173,32 miljoonaa euroa. Afrikassa merkittävimpiä avustuskohteita olivat
edelleen suurien järvien alue Kongon demokraattisessa tasavallassa (35 miljoonaa
euroa), burundilaiset pakolaiset Tansaniassa (32 miljoonaa euroa) ja Burundi (20
miljoonaa euroa). Lisäksisadattuhannet pakolaiset, maassa kotiseudultaan siirtymään
joutuneet väestöryhmät ja muut haavoittuvat paikallisväestöt eri puolilla maanosaa
saivat elintärkeää hätäapua, jota Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston
yhteistyökumppanit myönsivät erittäinvaikeissa olosuhteissa.
Vaikka poliittinen kehitys monissa edunsaajavaltioissa herättää vahvoja epäilyjä
siitä, onko humanitaarisen tilanteen paraneminen pitkällä aikavälillä todennäköistä,
joitakin myönteisiä merkkejä on kuitenkin havaittavissa (esimerkiksi Länsi-Afrikan
tilanteen vakautuminen).
ECHO onnistui tehostamaan avun toimittamista AKT-maille antamalla koko
rahoituksen saataville heti vuoden 2001 alussa, toteuttamalla nopeita toimia ja
tarkentamalla strategiaansa vuodenaikana.
Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) rahoituspäätökset
vuonna 2001
AKT-maa milj. euroa
Angola 9
Burundi 20
Burkina Faso ja Tšad 2,55
Karibianja Tyynenmerenalue(ml. katastrofivalmius) 3,88
Keski-Afrikantasavalta 1
Kongondemokraattinentasavalta 35
Eritrea 7
Etiopia 9,2
Kenia 4,6
Madagaskar 0,9
Mosambik 2,84
Sierra Leone, Guinea ja Liberia 20,6
Somalia 1,7
Sudan 17
Tansania 32,15
Zimbabwe 0,5
ECHO:n lennot (Afrikassa, elintarvikkeiden jakeluun) 8,4
Yhteensä 176,32
4.5.15. Seuranta AKT-valtioissa
Komissio laati vuoden 2000 aikana ALA-104,M E D -j aA K T - m a i l l es e k äB a l k a n i n
maille parannetun tuloshakuisen seurantajärjestelmän, joka perustuu komission
hankesyklin hallinnointimekanismeihin. Järjestelmää kokeiltiin vuonna 2001. Nyt
kun kokeiluvaihe on lopussa, komissio pystyy esittämään ensimmäisiä näkemyksiä
siitä, mikä on toiminut hyvin ja mikä tällä alueella vaatii huomattavaa parantamista.
104Aasiaja Latinalainen Amerikka.
169Lisätietoja tuloshakuisesta seurantajärjestelmästä on luvussa 1 (jakso 1.4). Uusi
seurantajärjestelmä otetaantäysimittaisestikäyttöönvuodesta2002 alkaen.
Vuoden 2001 aikana AKT-alueella on käytytarkistamassa 173 hanketta (joista 18 on
tarkistettu uudelleen) 23 valtiossa. EY:n rahoituksen suuruus näissä hankkeissa oli
yhteensä 1902,9 miljoonaa euroa, ja tärkeimmät (DAC) alat olivat infrastruktuuri ja
talouden palvelut (36 prosenttia) sekä talouden ja instituutioiden kehittäminen,
kansalaisyhteiskunta sekä sosiaaliset infrastruktuurit ja palvelut (15 prosenttia).
Alueen hankkeiden yleisarvosana oli hieman keskimääräistä parempi eli 2,55, kun
keskimääräinen arvosana oli 2,5.
Parhaimmat tulokset on saavutettu toimivuudessa ja vaikutuksissa.
Ympäristönäkökohtien ja teknisten näkökohtien osalta kehitys on myös ollut
myönteistä, heikkouksiin on sitä vastoin laskettava taloudelliset ja rahoitukselliset
tekijät ja tehokkuus sekä etenkin ajoitus. Hankkeiden saavutusten analysointiin
alueellisella tasolla onkuitenkin suhtauduttava varauksellisesti(katso jakso 1.4).
4.5.16. Päätelmät ja tulevaisuudennäkymät
EY:n kehitysaputoiminnassa jatketaan pyrkimyksiä YK:n vuosituhannen julistuksen
kehitystavoitteidensaavuttamiseksi(AKT-maissa ja muilla alueilla). Tämä edellyttää
laadukasta vuoropuhelua kansallisten viranomaisten kanssa alakohtaisten
lähestymistapojen kehittämisestä sekä läheistä yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden ja
muiden kumppanien kanssa. Cotonoun sopimus ja EY:n ulkoisen avun
hallinnonuudistus tarjoavat tälle puitteet.
AKT-kumppanuusmaiden edunsaajille ja kansalaisyhteiskunnan edustajille uusi
ohjelmasuunnittelua koskeva lähestymistapa – jolle on ominaista yhteistyövälineiden
järkeistäminen ja joustavien ohjelmien käyttöönotto – mahdollistaa
käytännöllisemmän lähestymistavan ja kehitysavun avoimen valvonnan.
Tarkemmasta valvonnasta on kuitenkin maksettava oma hintansa, ja
hallinnointitehtävät edellyttävät väistämättälisääpäteväähenkilöstöä.
EU:n jäsenvaltioille uusi lähestymistapa on erinomainen mahdollisuus edistyä toden
teolla täydentävyyden tavoittelussa, mikä on tähän mennessä toteutunut enemmän
teoriassa kuin käytännössä. Tästä seuraa välittömästi, että jos uudessa sopimuksessa
yhteisesti sovituista aikarajoista halutaan pitää kiinni, myös EU:n jäsenvaltioiden on
hyväksyttävä radikaalit muutokset työskentelytavoissa, tietojen jakamisessa ja
kuulemisvaatimuksissa. Uutta sisäistä sopimusta koskevien neuvottelujen tulokset
osoittavat, miten laajastinämä vaaditut muutokset todellisuudessa saavutetaan.
Liikaa ei voida painottaa sitä seikkaa, että jos joustaviin ohjelmiin liittyvästä uudesta
lähestymistavasta halutaan tehdä pitkällä aikavälillä kaikille osapuolille edullinen,
tarvitaan väistämättä huomattavia lisäponnisteluja alkuperäisen ohjelmasuunnittelun
laadun ja elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Kun tämä on saavutettu ja kun
täytäntöönpanoprosession liitettysaumattomastimaakohtaisten strategia-asiakirjojen
alkuperäiseen ohjelmasuunnitteluun, käynnissä oleva hallinnointiprosessi helpottuu
ja muuttuu toivottavasti kaikkien mukana olevien osapuolien kannalta
joustavammaksija tehokkaammaksi.
1704.6. Aasia
4.6.1. Johdanto
Vuoden 2001 syyskuun alussa ennen syyskuun 11:nnen mullistavia tapahtumia
komissio korosti, että Aasian merkitys Euroopan unionille on kiistaton talouden,
politiikan ja kulttuurin aloilla ja vastattaessa alueellisiin ja maailmanlaajuisiin
haasteisiin kuten köyhyyteen sekä ympäristö-, demokratia- ja
ihmisoikeuskysymyksiin. Tämä näkemys on käynyt yhä osuvammaksi World Trade
Centreen ja Washingtoniin tehtyjen hirvittävien terrori-iskujen jälkeen, kun
ajatellaan, millaisia haasteita iskujen seuraukset kaikille aiheuttavat. Monet
haasteista koskevat EU:n suhteita Aasiaan, etenkin terrorismin torjunnan alalla, sekä
uskonnollisen fundamentalismin vaikutuksia ja niistä seuraavia uusia haasteita
Afganistanin jälleenrakentamiselle.
Euroopan yhteisö hyväksyi 4. syyskuuta 2001 uuden strategisen toimintakehyksen
Euroopan unionin suhteille Aasiaan ja sen osa-alueisiin kuluvaa vuosikymmentä
varten. Uuden toimintakehyksen taustalla on keskeinen tavoite vahvistaa EU:n
poliittista ja taloudellista läsnäoloa koko alueella vastaamaan laajentuvan EU:n
kasvavaa maailmanlaajuista merkitystä.105
Aasian väestön osuus koko maailman väestöstä on 56 prosenttia (ja 66 prosenttiamaailman köyhistä). Sen bruttokansantulo on 25 prosenttia koko maailman
BKTL:stä. Aasian osuus EU:n tuonnista on lisääntynyt vuoden 1997 26,9 prosentista
nykyiseen 27,5 prosenttiin, ja vuosina 1997–2000 EU:n viennistä suuntautui 17,6
prosenttia tasaisesti Aasiaan. Tämän seurauksena Aasian EU:hun suuntautuvan
kaupan taseen ylijäämä on kasvanut vuoden 1997 33,1 miljardista eurosta 118,1
miljardiin euroon vuonna 2000. Aasia on EU:n suurin kauppakumppani tuonnin
osalta ja toiseksi suurin vientimarkkina-alue. Aasia ei kuitenkaan ole saavuttanut
talouskriisiä edeltänyttä markkinaosuuttaan EU:n ulkomaisten suorien sijoitusten
osalta, ja Aasian osuus EU:n ulkomaisista suorista sijoituksista oli keskimäärin
ainoastaan6,6 prosenttia vuosina 1997–2000
106.
4.6.1.1. Alueellisenvuoropuhelunkehitys
Euroopan komission poliittinen vuoropuhelu alueen kanssa on kehittynyt
huomattavasti vuodesta 1994. Vuoropuheluun kuuluvat uudet huipputason
neuvottelut aasialaisten kumppaneiden kanssa Aasia–Eurooppa-kokouksessa
(ASEM) sekä Kiinan, Intian, Japanin ja (pian myös) Korean kanssa. Ministeritasolla
vuoropuhelu ASEANin kanssa jatkuu, ja nykyään vuoropuheluun sisältyy EU:n
aktiivinen osallistuminen ASEANin alueelliseen foorumiin (ARF). Myös korkean
tason yhteydenpito Australiaan ja Uuteen-Seelantiin on lisääntynyt. Lisäksi EU on
vuonna 2001 osa llistunut edelleen aktiivisesti alueen rauhaa ja turvallisuutta
edistäviin toimiin. EU on esimerkiksi tukenut demokraattisen hallinnon
muodostamista Kambodžaan ja Itä-Timoriin sekä Afganistanissa eläviä ja sieltä
105Lisätietoja osassa 4.6.14:Päätelmätjatulevaisuudennäkymät
106Kauppaa koskevissa luvuissa on otettu huomioon Japani, Kiina, Hongkong, Etelä-Korea, ASEAN-maat
ja Etelä-Aasia
171lähtöisin olevia pakolaisia ja osallistunut Korean niemimaan energia-alan
kehitysjärjestönKEDO:ntoimintaan107.
4.6.1.2. Kahdenväliset suhteet ja yhteistyösopimukset
EU:n ulkoisista yhteistyökäytännöistä on laadittu säännöksiä, ja yhteistyötä
hallinnoidaan yhteistyösopimuksilla, pöytäkirjoilla, hallinnollisilla menettelyillä ja
yhteisymmärryspöytäkirjoilla. Näiden perusteella toteutetaan ohjelmia ja ohjataan
julkisten varojen käyttöä.
Aasian kauppa- jayhteistyösopimukset
VALTIO YHTEISTYÖSOPIMUKSENLAATU ALLEKIRJOITUSPÄI
VÄ
ASEAN108Yhteistyösopimus1097. maaliskuuta1980
Kiina Kaupan jataloudellisen yhteistyön sopimus 21.toukokuuta1985
Macao Kauppa- jayhteistyösopimus 5. kesäkuuta1992
Intia Yhteistyösopimus kumppanuudestajakehittämisestä 20. joulukuuta1993
SriLanka Yhteistyösopimus kumppanuudestajakehittämisestä 18.heinäkuuta1994
Vietnam Yhteistyösopimus 17.heinäkuuta1995
Nepal Yhteistyösopimus 20. marraskuuta1995
Kambodža Yhteistyösopimus 29.huhtikuuta1996
Korea Kaupan jayhteistyön puitesopimus 28. lokakuuta1996
Laon
demokraattinen
kansantasavaltaYhteistyösopimus 19.huhtikuuta1997
Bangladesh Yhteistyösopimus kumppanuudestajakehittämisestä 22. toukokuuta2000
Pakistan Yhteistyösopimus kumppanuudestajakehittämisestä 24. marraskuuta 2001
Euroopan yhteisön yhteistyö Aasian maiden kanssa tapahtuu pääasiassa vuonna 1992
annetun ALA-asetuksen N:o 443/92 mukaisesti. Asetuksessa110esitetään valmis
strategia, johon sisältyy kehitysapu, taloudellinen yhteistyö, ympäristöasiat, sekä
osoitetaan, ettädemokratian ja ihmisoikeuksiennoudattamista on lisättävä. Euroopan
yhteisön yhteistyötoimet Aasiassa ovat ensisijaisesti koskeneet instituutioiden
kehittämistä sekä köyhyyden torjumista parantamalla perusterveydenhuollon
palveluja jakoulutusta.
107KEDO: Korean niemimaan energia-alan kehitysjärjestö
108Kaakkois-Aasian maiden liitto.
109Pöytäkirja yhteistyösopimuksen ulottamisesta koskemaan Vietnamin sosialistista tasavaltaa
allekirjoitettiin 14.helmikuuta 1997. Pöytäkirjat yhteistyösopimuksen ulottamisesta koskemaanKambodžaaja Laon demokraattistakansantasavaltaaallekirjoitettiin 28.heinäkuuta2000.
110Neuvoston asetus (EY) N:o 443/92, annettu 25. helmikuuta 1992, rahoitusavusta ja teknisestä avustaAasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaillesekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa –EYVLL52, 27. helmikuuta 1992.
172Sitoumukset ja maksut Aasiassa vuosina 2000–2001 (milj. euroa)
Sitoumukset Maksut
Ohjelmat 2001 2000 2001 2000
Maiden kahdenväliset
sopimukset225,0 283,0 264,6 240,2
Alueelliset sopimukset 64,5 96,6 41,2 36,6
Kahdenväliset ja
alueelliset sopimukset
–yhteensä289,5 379,6 305,8 276,8
Muut budjettikohdat 88,8 67,4 72,1 41,7
Kaikki yhteensä 378,3 447,0 377,9 318,5
4.6.1.3. Yhteistyönedistyminen Aasiassa vuonna 2001
Euroopan yhteisön ja Aasian vuoden 2001 yhteistyöstä annetussa kertomuksessa on
etusijalla kaksi tapahtumaa, joista toinen on luonnon ja toinen ihmisen aiheuttama.
Kyseessä ovat maanjäristys Gujaratissa ja 11:nnen syyskuuta tapahtumien
jälkimainingit Afganistanissa.
INTIA -GUJARATin maanjäristys
Ulkoasioista vastaava komission jäsen Christopher Patten oli epävirallisella vierailulla New
Delhissä, kun Gujaratissa sattui Intian kansallispäivänä (26. tammikuuta 2001) maanjäristys.
Patten toimitti Romano Prodin esittämän surunvalitteluviestin välittömästi Intian presidentille
K.R. Narayananille, javiestissäkorostettiin,ettäEuroopan unioni on Intian kansalaisten tukena
tuona murheellisena aikana ja että unioni on valmis auttamaan Intiaa kaikin mahdollisin
tavoin.
ECHO reagoi tuhoihin erittäin nopeasti ja myönsi Intialle 27. tammikuuta 3 miljoonaa euroa ja
neljä päivää järistyksen jälkeen 10 miljoonaa euroa. Nämä varat myönnettiin Euroopan
kansalaisjärjestöille, jotta ne voisivat tarjota hätäapua kaikkein vahingoittuneimmille alueille.
Euroopan yhteisöjen äskettäin perustama EuropeAid-yhteistyötoimisto lähetti
maanjäristysalueille välittömästi selvitystyötä tekevän ryhmän, jonka tehtävänä oli laatia
kannattava ja kestävä avustuskokonaisuus alueen sosiaalisen ja taloudellisen elpymisen
helpottamiseksi. Euroopan yhteisö myönsi ryhmän päätelmien perusteella 80 miljoonan euron
suuruisen tukipaketin, joka oli osoitus EU:n solidaarisuudesta Gujaratille. Tukipaketti käsitti
terveydenhuollon (40 miljoonaa euroa), kunnostuksen (15 miljoonaa euroa) ja luonnonvarat
(25 miljoonaa euroa).
AFGANISTAN – Jälleenrakennusohjelman aloitus
Valtioiden ja hallitusten päämiehet antoivat vuoden 2001 syyskuun 11:nnen jälkeen
julkilausuman, jossa he ilmoittavat, että EU käynnistää yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa
”laajan ja kunnianhimoisen, niin poliittisen kuin humanitaarisenkin avustusohjelman
Afganistanin jälleenrakentamiseksi”. Komissio osoitti vuonna 2001 lähes 103 miljoonaa euroa
Afganistanin tukemiseen, ja puolet tästä summasta ohjattiin ECHO:n kautta. Jo ennen
syyskuun 11:nnettä oli myönnetty tukea kotiseudultaan siirtymään joutuneille henkilöille, ja
jaettu ruoka-avustuksia maaseutualueilla. Lisäksi komissio ehdotti, että Afganistanin
jälleenrakennusohjelmaan myönnettävästä 57,5 miljoonan euron lisätuesta päätettäisiin vuoden
2002 alussa. Ohjelman yleistavoitteena on tukea maan vakauttamista auttamalla käytännön
hallintotoimissa ja perustarpeidentyydyttämisessä.
173Sitoumukset ja maksut vuosina 1995–2001 (milj. euroa)
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Yhteens
ä
Sitoumukset 457,3 405,7 435,3 423,3 342,7 447,0 378,3 2900,5
Maksut 219,3 279.1 301.9 262.1 289.2 318.5 377,9 2048,0
4.6.2. Alueellinen yhteistyö
EU:n suhteet Kaakkois-Aasiaan ovat pitkäikäiset, ja niitä ylläpidetään useiden
kumppanuuksienavulla.
4.6.2.1. EU:n ja ASEANin kumppanuus
EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden järjestön (ASEAN) suhteet perustuvat Euroopan
yhteisön ja ASEANin jäsenmaiden111väliseen yhteistyösopimukseen(1980).
4.6.2.2. EU:n ja SAARC:nsuhteet
EU on pyrkinyt jatkuvasti vahvistamaan suhteitaan Etelä-Aasian alueellisen
yhteistyön järjestöön (SAARC112). Vuonna 1999 SAARC:n jäsenmaissa oli 1,3
miljardia asukasta, ja heidän osuutensa maailman väestöstä on 22 prosenttia. Alueen
osuus maailman bruttokansatuotteesta on kuitenkin vain 1,97 prosenttia (575
miljardia Yhdysvaltaindollaria vuonna 1999), ja alueen henkeä kohti laskettutulo on
keskimäärin 441 Yhdysvaltain dollaria (Maailmanpankki, 1999). Köyhyys on yksi
hallitsevimmista Etelä-Aasian tilannetta kuvaavista tekijöistä.
4.6.2.3. ASEM
ASEM (Aasian ja Euroopanhuippukokous) muodostaa epävirallisen vuoropuhelun ja
yhteistyön prosessin, jossa EU:n jäsenvaltiot ja Euroopan komissio tekevät
yhteistyötä kymmenen Aasian maan (Brunei, Etelä-Korea, Filippiinit, Japani,
Indonesia, Kiina, Malesia, Singapore, Thaimaa ja Vietnam) kanssa. ASEM:n
vuoropuhelussa käsitellään poliittisia, taloudellisia ja kulttuuriin liittyviä aiheita, ja
tavoitteena on vahvistaa Euroopan ja Aasian suhdetta vastavuoroisen
kunnioittamisen ja kumppanuuden hengessä. Vuonna 2001 komissio osoitti 20
miljoonaa euroa ASEM Trust Fund -rahastontoiselle vaiheelle, minkä ansiosta tukea
voidaan myöntää etenkin vuoden 1997 Aasian talouskriisin seurauksista kärsineiden
ASEM-kumppaneidentalouden ja sosiaalialanuudistuksille.
4.6.2.4. Erityisohjelmat
–Asia-Link -ohjelmasta myönnetään viiden vuoden aikana 40 miljoonaa euroa
EU:n jäsenvaltioiden sekä Etelä-Aasian, Kaakkois-Aasian ja Kiinan
korkeakoulujen alueellista ja monenvälistä verkottumista koskeviin
edistämistoimiin
111ASEAN-maat: Brunei, Burma/Myanmar, Filippiinit, Kambodža, Indonesia, Laon demokraattinen
tasavalta, Malesia, Singapore,Thaimaa ja Vietnam.
112SAARC-maat: Bangladesh, Bhutan, Intia, Malediivit, Nepal, Pakistan ja Sri Lanka.
174–Asia Urbs -ohjelman tavoitteena on parantaa paikallishallitusten valmiuksia
kaupunkihallintoonja erityisestivähentää köyhyyttä paikallisyhteisöissä.
Vuonna 2001 Asia Urbs -ohjelmasta myönnettiin yhteisrahoitusta samana vuonna
aloitetulle Asia Rehab -hankkeelle, jonka tavoitteena on parantaa Hanoin asukkaiden
jokapäiväistä elämää suojelemalla ja kunnostamalla Hanoin historiallista keskustaa.
Asukkaita kannustetaan kunnostamaan omia asuinrakennuksiaan ja jos mahdo llista,
jäämään omiin koteihinsa kunnostustöiden ajaksi. Ensimmäisenä vuonna
kunnostusohjelman kokeiluvaiheeseen osa llistui noin 50 asukasta, jotka asuivat
kahdessa rakennuksessa. Toinen rakennuksista oli viiden perheen asuttama ja sijaitsi
kahden tien yläpuolella ja toinen rakennus oli neljän perheen asuttama, ja siinä toimi
korukauppa. Hankkeesta saaduista kokemuksista ja tuloksista on tulevaisuudessa
hyötyä muille kotitalouksille. Pankkialaa ei ollut helppo saada vakuuttuneeksi
asiasta, ja luottojärjestelmän luominen näille uudistustoimille oli vaikeaa. Teknisen
tuen ja tekniikoiden tarjoaminen rakennusten ja asuntojen kunnostukseen sujui
kuitenkin hyvin, samoin kuin lainopillisten ja hallinnollisten asiantuntijoiden toimet
vuokraisäntien ja vuokralaisten suhteiden selvittämiseksi sekä korjaustöiden
suunnittelunohjaaminen.
Asia-Urbs -ohjelmasta myönnetään rahoitusta paikallisille hallituksille, jotta ne
muodostaisivat kumppanuuksia yhteisten toteutettavuustutkimusten tekemiseksi
ja/tai aloittaisivat kaksivuotisia kokeiluhankkeita tietyillä yhteistyön avainaloilla,
kuten kaupunkihallinto, kaupunkiympäristö, sosioekonominen kehittäminen ja
kaupunkien sosiaalialan infrastruktuuri. Vuonna 2001 rahoitettaviksi hyväksytyssä
28 hankkeessa (rahoitusta yhteensä 11 miljoonaa euroa) tärkeimpiä yhteistyöaloja
olivat jätehuolto (7 hanketta), yrittäjyys/taloudellinen kehittäminen (5 hanketta),
kaupunkihallinto (3 hanketta), kulttuuriperintö (3 hanketta), koulutus (3 hanketta),
vesihuolto (2 hanketta), saastumisen rajoittaminen (2 hanketta), innovatiiviset
tekniikat (1 hanke).
Alueyhteistyö – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Alueellinen yhteistyö Hankkeen nimi Määrä
ASEM Aasianavustusrahasto(Asia
TrustFund)20,0
Aasia ProEco(entinenEcobest) 31,5
Aasia ASEANinalueellinenbiologisen
monimuotoisuuden
säilyttämisenkeskus (ASEANRegionalCentrefor Biodiversity
Conservation, ARCBC)0,9
YHTEENSÄ 52,4
4.6.3. Liikenne
Euroopan yhteisö tukee Aasian maiden liikennesektorin kehittämistä pääasiassa
lento- ja meriliikenteen aloilla. Niiden merkitys on suuri, sillä tehokkaat
liikennejärjestelmät vaikuttavat oleellisesti Aasian maiden talouskehitykseen.
175Eurooppalaisten käytäntöjen edut tulevat esiin alueella toteutettavissa
yhteistyöhankkeissa.
4.6.3.1. Meriliikenne
EU:n ja Intian meriliikennehanke (EU–India Maritime Project): Meriliikennettä
koskevan hankkeen tavoitteena on tehostaa kahden sataman toimintaa Intiassa ja
tukea Intian hallitusta sähköisen tiedonvaihdon luomiseksi alalle. Euroopan yhteisö
myöntää hankkeelle 8 miljoonaa euroa (hankkeen kokonaistalousarvio on 10
miljoonaa euroa). Hankkeen ansiosta satama-alan kaupan ja investoinnin olosuhteet
ovat jo parantuneet. Vuoden 2001 aikana Jawaharlalin ja Chenain satamissa on
toteutettu useita toimia, kuten satamayhteisön uudelleenrakentamistoimia ja
sähköisen tiedonvaihdon toteutettavuustutkimuksia. Lisäksi on parannettu satamien
ylläpitoa, liikenteenennakointia ja suunnittelumahdollisuuksia.
4.6.3.2. Lentoliikenne
Seuraavien hankkeiden ensisijaisia tavoitteita ovat lentoliikenteen turvallisuuden
parantaminen sekä EU:n ja Aasian yhteistyön lisääminen ilmatilassa:
EU:n ja Intian siviili-ilmailualan hanke (EU–India Civil Aviation Project), jota
Euroopan yhteisö rahoitti 18 miljoonalla eurolla (kokonaistalousarvio oli 28
miljoonaa euroa).
Vuonna 2001 eurooppalaiset asiantuntijat ovat vierailleet kuudella lentoasemalla
Intiassa, ja seminaareja on järjestetty ilmatilan hallinnasta, alueyhteistyöstä sekä
suurten lentokoneiden sertifioinnista. Lisäksi järjestettiin lentoliikenteen hallintaa
käsitellyt korkeantasonseminaari.
EU:n ja Kiinan siviili-ilmailualan hanke (EU–China Civil Aviation Project), jota
Euroopanyhteisö rahoitti7 miljoonalla eurolla (kokonaistalousarvio oli15 miljoonaa
euroa).
Vuonna 2001 toteutetut lainsäädännön yhdenmukaistamistoimet herättivät suurta
kiinnostusta Kiinassa, ja lentokelpoisuutta koskevan koulutuksen ansiosta 14
kiinalaista koulutusjärjestöä on jo täyttänyt kelpoisuusvaatimukset.
Tuotantohallintatoimien avulla on jo perustettu kaksi tuotantolinjaa, joista toinen
Xianiin ja toinenSichuanin maakuntaanChengduun.
Tiivistäen voidaan todeta, että näiden kahden siviili-ilmailualan hankkeen ansiosta
on
– lisätty tietoisuutta EU:ssa tuotannonalalla vallitsevista käytännöistä, kuten
lentokelpoisuudesta, turvallisuussäännöistä ja turvallisuusnormeista
– tuettutulevan ilmaliikenteenhallintaympäristönkehittämistä sekä lentoasemien
infrastruktuurienkehittämistä
– lisätty tietoja ja taitoja uudenaikaiseen tuotetukeen, huoltoon ja
kunnostustekniikkaan.
Vuoden 2001 aikana komissio on osallistunut myös neuvotteluihin ehdotuksesta
EU:n ja Aasian siviili-ilmailualan yhteistyöhankkeeksi, johon osallistuisi 15 muuta
176Etelä- ja Kaakkois-Aasian maata. Euroopan yhteisö suunnittelee rahoittavansa
hanketta 15 miljoonalla eurolla (hankkeen kokonaistalousarvio on 30 miljoonaa
euroa).
4.6.4. Elintarviketurvallisuus ja maaseudun kehittäminen
Maaseudun kestävä kehittäminen ja elintarviketurvallisuus ovat keskeinen osa
köyhyyden torjumiseen tähtääviä yhteisön strategioita. Vuonna 2001 Pohjois-
Korealle myönnettiin 20 miljoonaa euroa suoraa tukea ruoka-apua varten, ja lisäksi
Maailman elintarvikeohjelmasta myönnettiin epäsuoraa tukea 4,5 miljoonaa euroa
lähinnä maanviljelyvälineiden ja lannoitteiden ostamista varten. Bangladeshille
myönnettiin 24,5 miljoonaa euroa elintarviketurvallisuuteen, ja tästä summasta
varattiin 3 miljoonaa euroa elintarviketukeen.
Afganistanille myönnettiin Maailman elintarvikeohjelmasta 16 miljoonaa euroa sekä
Euronaidista 4 miljoonaa euroa elintarvikeapuun. Kambodža (5,7 miljoonaa euroa)
jaLaon demokraattinen kansantasavalta (1,1 miljoonaa euroa) olivat edunsaajina
kansalaisjärjestöjen toteuttamissa elintarviketurvallisuutta koskevissa hankkeissa.
LisäksiIntialle myönnettiin Euronaidista elintarvikeapuna lähes miljoona euroa.
Maaseudun kehittäminenjaelintarviketurvallisuus–
sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Valtio Hankkeen nimi Määrä
Pakistan Eläinlääketieteellinentukihanke 22,9
Aasia Kansainvälistä maataloustutkimusta koskevan
neuvoa-antavan ryhmän tutkimushanke7,5
Indonesia Maatalouden keinokasteluhanke Bululeng Karang
Asemissa6,1
Kambodža Pohjoisen maakunnantutkimushanke 0,6
YHTEENSÄ 37,1
4.6.5. Instituutioiden kehittäminen
Instituutioiden valmiuksien kehittäminen on keskeisellä sijalla yhteisön
kehitysyhteistyössä.
Vuonna 2001 instituutioiden vahvistamiselle onasetettu seuraavia erityistavoitteita:
– luodaan avoin, vastuullinen ja tehokas hallintotapa kaikkiin kokonaan tai
osaksi julkisiin laitoksiin
– vahvistetaan oikeusvaltion periaatteita ja parannetaan oikeussuojaa sekä
varmistetaan, että oikeusjärjestelmät toimivat ammattimaisesti ja
riippumattomasti
– torjutaan lahjontaa, korruptiota ja nepotismia.
177Kambodžaa tuettiin vuoden 2002 alussa pidettyjen kunnallisvaalien järjestämisessä
esimerkiksi antamalla teknistä tukea kansalliselle valintakomitealle sekä
myöntämällä rahallista tukea Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelmasta
(UNDP).
Kiinassa jatkettiin instituutioiden tukemista koskevien hankkeiden, kuten EU:n ja
Kiinan oikeusjärjestelmiä ja oikeuslaitoksia koskevan ohjelman, EU:n ja Kiinan
tilastollista yhteistyötä koskevan ohjelman sekä EU:n ja Kiinan kylähallintoa
koskevan ohjelman (jonka Christopher Patten avasi toukokuussa 2001 Pekingissä),
toteuttamista.
Kehitysyhteistyö aloitettiin ensimmäistä kertaa Pohjois-Korean (Korean
demokraattinen kansantasavalta) kanssa. Vuoden 2001 valmistelutöissä havaittiin
tarve kahdelle kokeilutukihankkeelle. Hankkeiden tarkoituksena on antaa koulutusta
talousuudistusohjelmaa varten ja tukea energia-alantehostamista.
Hyväksyttiin Pakistania koskeva uusi karjankasvatuspalveluja koskeva ohjelma,
jossa parannetaan ja järjestetään uudelleen julkisten karjankasvatuspalvelujen
jakelua.
Hyväksyttiin Vietnamia koskevia uusia kehitysaloitteita, kuten työministeriön
tukema ohjelma (10 miljoonaa euroa), jonka tarkoituksena on parantaa
ammattitaitoisen työvoiman saamista avainaloille. Lisäksi yhdessä hankkeessa
pyritäänlisäämäänpk-yritystenkehittämiseentarvittavaa institutionaalistatukea.
Instituutioidenkehittäminen – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Instituutioiden
kehittäminenValtio Hankkeen nimi Määr
ä
Hyvä hallintotapa Indonesia Hyvän hallintotavankumppanuudet 13,30
Demokratian
tukeminenKambodža Vaalit/YK:navustusrahasto 2,95
Instituutioiden
kehittäminenPohjois-Korea
(DPRK)*Instituutioiden tukemisen pilottihanke /
koulutushanke0,97
“ “ Energia-alanpilottihanke 0,93
Instituutioiden
tukeminenNepal Väestönlaskenta-hanke 0,40
YHTEENSÄ 18,55
*DPRK: Korean demokraattinen kansantasavalta
4.6.6. Yksityisen sektorin kehittäminen
Aasian kanssa tehtävässä taloudellisessa yhteistyössä pyritään edelleen ensisijaisesti
edistämään molempia osapuolia hyödyttäviä, yritysten välistä kauppaa koskevia
yhteistyöhankkeita, parantamaan Eurooppa-kuvaa Aasiassa ja lisäämään Euroopan
näkyvyyttä Aasian taloudessa sekä tukemaan maita niiden määritellessä ja
toteuttaessa menetelmiä taloudellisen tilanteensa ja suorituskykynsä parantamiseksi.
178– Yritysten välinen kaupankäynti
Asia-Invest-ohjelma aloitettiin Aasian kanssa monialaisen taloudellisen yhteistyön
ohjelmana, jonka tarkoituksena oli parantaa yritysten välistä yhteistyötä Aasian ja
Euroopan unionin välisillä molempia osapuolia hyödyttävillä kumppanuuksilla.
Ohjelma tarjoaa monenlaisia avustuksia ja tukivälineitä. Yritysten edustajille,
kauppakamareille, alan ja teo llisuuden järjestö ille, ammattijärjestöille,
teollisuusliitoille ja erityisesti pk-yrityksiin erikoistuneille yrityskehitysjärjestöille
avautuu ohjelman ansiosta laaja verkosto ja pääsy kumppanuustietokannan
hakupalveluun.
Vuoden 2001 joulukuuhun mennessä ohjelmasta oli myönnetty yhteisrahoitusta
143 hankkeelle. Yksistään vuonna 2001 hyväksyttiin 85 hanketta, jo ille myönnettiin
yhteensä7,98 miljoonaeuroaEuroopanyhteisöntukea.
Euroopan yhteisö tukee aasialaisten yritysten valmiuksia aloittaa EU:n yritysten
kanssa molempia osapuolia hyödyttäviä kumppanuuksia tukemalla yrityksiä
kaikkialla Aasiassa (esim. Sri Lankassa, Intiassa, Malesiassa ja Filippiineillä)
sijaitsevien Euroopan kauppatietokeskusten (EBIC) välityksellä. Vuonna 2001
avattiin uusi Euroopan kauppatietokeskus Hanoihin (Vietnam). Euroopan
kauppatietokeskukset tarjoavat monipuolista tietoa Aasian yrityksille ja järjestö ille.
Sri Lankan, Intian, Malesian ja Vietnamin kauppatietokeskusten toimintaan
myönnettiin noin805.000 euroatukea vuonna 2001.
–Bhutanissa vuoden 2001 kehitystoimissa keskityttiin vakauttamaan ja
valmistelemaan Euroopan yhteisön tukeman lääkekasveja koskevan hankkeen
toista vaihetta (4,2 miljoonaa euroa). Toisen vaiheen tavoitteena on varmistaa,
että perinteisen lääketieteen palveluinstituutio (Institute of Traditional
Medicines Service, ITMS) on pysyvästi mukana Bhutanin lääkekasvialan
pitkänaikavälinkehittämisessä.
– Yrityskoulutuksenohjelmat
Kiinan ja Euroopan kansainvälinen kauppakorkeakoulu (China–Europe
International Business School, CEIBS) perustettiin Shanghaihin vuonna 1994
Euroopan yhteisön rahoittaman hankkeen ensimmäisen vaiheen tuloksena. CEIBS:n
tavoitteena on lisätä kiinan yhteyksiä EU:hun kaupan ja teollisuuden aloilla
tarjoamalla johtamiskoulutusta ja helpottamalla kansainvälisen johtajuustaidon
siirtymistä Kiinan johtajille. Euroopan yhteisö aloitti CEIBS:n toisen tukikauden
vuonna 2001, ja myönsi tukikaudella tukea 10,95 miljoonaa euroa. CEIBS vahvisti
asemansa Manner-Kiinan parhaana kauppakorkeakouluna vuonna 2001, kun se pääsi
maailman MBA-koulujen sadan parhaan luetteloon. Vuonna 2001 MBA- ja EMBA-
opintoja (Executive MBA) suoritti noin 600 opiskelijaa. Lisäksi CEIBS:ssä oli noin
4.300 lyhytaikaista opiskelijaa.
EU:n ja Kiinan Junior Managers -ohjelmasta (11,64 miljoonaa euroa)
myönnettiin todistukset 24:lle EU:ssa toimivalle nuorelle johtajalle. EU:n ja Kiinan
teollisuusalan ammattikoulutusohjelmassa koulutettiin 408:aa
työntekijäharjoittelijaa ja 25:tä kouluttajaharjoittelijaa.
Muita ammatillisen koulutuksen ja yrityskoulutuksen ohjelmia ovat Hongkongissa
(Kiinan erityishallintoalue) toteutettava ihmisoikeuksia koskeva Hongkongin
179yliopiston Masters of Law -ohjelma, kolme Macaussa (Kiinan erityishallintoalue)
toteutettavaa yhteistyöohjelmaa sekä vuoden 2001 lopulla aloitettu uusi oikeusalan
yhteistyöohjelma, jolle Euroopan yhteisö on myöntänyt tukea yhteensä 990.000
euroa.
– Tietoteknologia-alanohjelma
Aasian tietotekniikka- ja viestintäohjelma (ASIA IT&C) aloitettiin lokakuussa
1999. Sen tavoitteena on lisätä Euroopan ja ohjelmaan osallistuvien Aasian maiden
ja alueiden yhteistyötä tietotekniikan ja viestinnän aloilla. Kiina liittyi ohjelmaan
vuonna 2001, ja samana vuonna hyväksyttiin 23 hanketta (5,98 miljoonaa euroa),
joissa etsitään yhteensopivia ratkaisuja Aasian ja Euroopan tietotekniikalle ja
viestinnälle, parannetaanalantaitotiedonvaihtoa sekä parannetaan eurooppalaisten ja
aasialaisten tietotekniikka- ja viestintäalan sääntely- ja lainsäädäntöjärjestelmien
keskinäistä tuntemusta.
Yksityinen sektori ja talouden kehittäminen – sitoumukset
vuonna 2001(milj. euroa)
Valtio Hankkeen nimi Määrä
Intia Pienhankeohjelma 4,04
Vietnam EBIC 0,99
Kiina Teollis- ja tekijänoikeuksienhanke– jatkettu 0,80
Vietnam Henkilöresurssit/matkailu 10,80
Vietnam Audiovisuaalialan hanke 0,95
Macao Oikeusalan yhteistyöhanke 0,99
Kiina WTO –jatkettu 0,60
Kiina Tulkkauskoulutuksen hanke 0,40
Aasia Tietotekniikka- ja viestintäohjelmanlaajentaminen 5,00
YHTEENSÄ 24,57
4.6.7. Sosiaalipalvelut: terveydenhuolto ja koulutus
4.6.7.1. Terveydenhuolto
Köyhyydestä, yhteiskunnan muutoksista, talouskasvusta ja talouskriiseistä sekä
terveydenhuoltoalan rahoituksen riittämättömyydestä syntyy useita yhteiskunnallisia
ja taloudellisia haasteita. Aasiassa haasteita aiheuttaa myös terveydenhuoltoala, jolle
ovat ominaista nopeat muutokset, kuten väestörakenteen muutokset, ympäristön ja
elämäntyylin aiheuttamat vaihtelevat vaarat, epidemiologiset muutokset sekä
kasvavat erot sosiaali- ja varallisuusluokkien välillä. Alue on myös altis luonnon ja
ihmisten aiheuttamille tuhoille.
180Euroopan yhteisö on vastannut näihin haasteisiin vuonna 2001 terveydenhuoltoalan
kehittämisohjelmalla, jonkaensisijaisiaaiheitaesitelläänseuraavassa.
–Thaimaassa toteutetussa terveydenhuollon uudistushankkeessa (2 miljoonaa
euroa), joka saatiin päätökseen vuonna 2001, tuettiin Thaimaan hallitusta
saamaan koko väestö terveydenhuollon piiriin, hajaannuttamaan hallintoa ja
kannustamaan kansalaisyhteiskuntaa parantamaan terveydenhuollon
vaikutuksia ja laatua. Koska Thaimaan terveydenhuoltoalan uudistamiseen
myönnetystä Euroopan yhteisön tuesta saatiin myönteisiä kokemuksia,
Thaimaassa aloitetaan toinen terveydenhuoltoa koskeva ohjelma (5 miljoonaa
euroa) vuonna 2002. Vietnamissa käynnissä olevan
(1998–2003) terveydenhuoltojärjestelmien kehittämisohjelman (34 miljoonaa
euroa)tavoitteena onparantaa perusterveydenhuoltopalvelujensaatavuutta.
–Euroopan yhteisö vastaa eri alojen haasteisiin yhä suuremmilla
tukitoimilla. Tukitoimet toteutetaan yhä useammin monialaisesti jatalousarviotuen avulla. Bangladeshin laajaa terveydenhuolto- ja
perhesuunnittelupalvelujen uudistusta pyritään edistämään vuosiksi 1998–2003
suunnitellulla terveydenhuoltoalan ja väestönsuunnittelun ohjelmalla (70
miljoonaa euroa). Ohjelmasta ovat päättäneet Euroopan yhteisö,
Maailmanpankki ja muut rahoitustahot. Ohjelmassa on edistytty hyvin
ensimmäisten kahden ja puolen vuoden aikana. Useimmat terveysindikaattorit
paranivat edelleen huomattavasti, ja esimerkiksi imeväiskuolleisuus laski
(62/1000 vuonna 2000 kun se oli ollut 92/1000 vuosina 1992–1996) kuten
synnytyskuolleisuuskin (vuoden 2001 arvio on alle 400, kun vuonna 1991 luku
oli 485). Uudistussuunnitelmien osalta edistystä on tapahtunut vaihtelevasti, ja
yhtenäistymispyrkimyksiä haittasivat kansalliset vaalit ja hallituksenvaihtuminen.
–Intiassa Euroopan yhteisön tukeman Health and Family Welfare Sector
Reform -ohjelman (200 miljoonaa euroa) tavoitteena on parantaa
terveydenhuoltopalvelujen laatua ja tarjontaa sekä kiinnittää erityistä huomiota
naisten ja lasten terveyteen. Tällä hetkellä uudistusprosessissa on mukana 22
osavaltiota (kun aiemmin osallistujia oli 11), ja lähes 40 kansalaisjärjestöä ja
instituutiota tukee uudistusten toteuttamista. Tammikuussa 2001 Gujaratissa
tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen Euroopan yhteisö myönsi Intialle 40
miljoonaa euroa lisätukea jälleenrakentamisen ja kunnostustöiden
edistämiseksisekä alakohtaistenuudistusten jatkamiseksi.
–Sosiaaliturvajärjestelmien sekä sairasvakuutusjärjestelmien
vahvistaminen . Eurooppalainen kokemus sosiaaliturvan ja sairasvakuutusten
aloilla voi olla erityisen hyödyllistä maille, jotka haluavat vähentää
köyhyysrajalla elävien ihmistensuojattomuutta. Euroopanyhteisö alkoi vuonna
2001 valmistella Kiinalle laajaa sosiaaliturvaohjelmaa (20 miljoonaa euroa),
joka on tarkoitus toteuttaa vuonna 2002. Vuoden 2001talousarviosta
rahoitettiin Indonesiassa toteutettu suppea sairasvakuutuskäytäntöjen
neuvontaakoskevaohjelma.
–Sopeutuminen köyhyyteen liittyvien sairauksien aiheuttamiin
epidemiologisiin ja väestörakenteellisiin muutoksiin: synnytyskuolleisuus
ja tarttuvattaudit
181Aasian lisääntymisterveyden aloitteella (Asia Initiative for Reproductive Health),
jota toteuttaa Yhdistyneiden Kansakuntien väestörahasto, pyritään panemaan
täytäntöön Kairossa vuonna 1994 pidetyn väestö- ja kehityskonferenssin suositukset.
Ohjelmaa toteutetaankansalaisjärjestöjen42 hankkeen välityksellä (mukaan lukien 3
alueellista hanketta) Bangladeshissa, Kambodžassa, Laon demokraattisessakansantasavallassa, Nepalissa, Sri Lankassa ja Vietnamissa, ja ohjelmassa tarjotaan
erilaisia lisääntymis- ja seksuaaliterveyttä koskevia palveluja etenkin naisille ja
nuorille. Esimerkiksi Vietnamissa ohjelmaa toteuttavia kansalaisjärjestöjä
koulutettiin hankkeessa, jonka aiheena oli lisääntymisterveyspalvelujen tarjoaminen
kaikille sekä naisten ja miestenvaikutusmahdollisuuksien huomioiminen.
Vuonna 2001 komissio jatkoi ohjelman voimassaoloaikaa 31. joulukuuta 2002 asti.
Kaikkien 42 hankkeen edistyksestä ja tuloksista kerrotaan yksityiskohtaisesti
vuosikertomuksessa 2001
113.
Kambodžassa ohjelmasta toteutettiin seuraavia toimia: neljän tavallisen
lisääntymisterveysklinikan kunnostus, seminaarit yli 145.000:lle nuorelle, yli 38.000
käyntiä nuorisokeskuksissa ja kirjastoissa sekä nuorisolle suunnattu klinikoidenpalvelu 30.000:lle nuorelle. Yksikään hanke ei ole aikaisemmin onnistunut saamaan
Kambodžan vanhempia, opettajia, yhteisöjen johtajia ja nuoria saman pöydän ääreenpuhumaan nuortenseksuaalisuudesta.
Laon demokraattisessa kansantasavallassa
114, Kambodžassa ja Vietnamissa
toteutettavan malarian torjuntaa koskevan ohjelman tarkoituksena on vähentäämalarian esiintymistä ja vaikutuksia sekä malariaan kuolevien määrää. Ohjelmassa
on onnistuttu erityisen hyvin lisäämään vuoteiden yllä pidettävien verkkojen käyttöä
näissä kolmessa maassa sekä parantamaan sairaustapausten välitöntä hoitoa
tehokkaalla malarialääkkeiden yhdistelmäpaketilla. Vuonna 2001 Euroopan yhteisö
päättijatkaaohjelmaa joulukuuhun2002 asti.
Lisäksi Euroopan yhteisö sitoi vuonna 2001 60 miljoonaa euroa hiljattain
perustettuun maailmanlaajuiseen aidsin, tuberkuloosin ja Malarian torjuntarahastoon
sekä hyväksyi tiedonannon
115, jossa käsitellään näitä kolmea merkittävää
tartuntatautiakoskevantoimintaohjelmantoteuttamista.
–Luonnon tai ihmisen aiheuttamiin tuhoihin reagointi, tuhojen jälkeinen
jälleenrakentaminen ja kehittämisen jatkaminen.
Kuten jo edellä mainittiin, komissio reagoi nopeasti Gujaratin maanjäristykseen ja
lisäsi talousarviosta Intian terveydenhuoltoalan ohjelmalle myönnettävää tukea
40 miljoonalla eurolla. Suuri osa tukipaketista kuluu infrastruktuurien fyysiseen
jälleenrakentamiseen, mutta Gujaratia tuetaan myös lisääntymisterveyteen liittyvien
palvelujen alalla. Palveluja pyritään uudistamaan ja parantamaan Intiassa jo
toteutetunalanuudistusohjelman mukaisesti.
Komissio uskoo, että onnettomuuksien jälkeinen jälleenrakentaminen edesauttaa
kehitystä, ja on aloittanut eräiden rahoittajien (Maailmanpankin, Portugalin,
AusAidin, Brasilian ja JICA:n) kanssa innovatiivisen ja monialaisen lähestymistavan
soveltamisen Itä-Timorissa . Tämä usean rahoittajan yhteistyöohjelma perustettiin
113http://www.asia-initiative.org/annual_report_2001.html
114Laon demokraattisessa kansantasavallassa
115KOM (2000)585lopullinen.
182vuoden 2000 alussa, ja sen jälkeen se on mahdollistanut Itä-Timorin nopean
sosiaalisen ja taloudellisen tervehtymisen Itä-Timo r-rahaston(TFET) avulla.
TFET tukee ohjelman toteuttamista muun muassa jatkamalla pääkaupungin
jälleenrakentamista talous- ja sosiaaliasioissa ensimmäisenä vuonna itsenäistymisen
jälkeen. Hallituksella on näet edessä suuri haaste, sillä sen on otettava hoitaakseen
tehtävät, joita aikaisemmin on hoitanut UNTAET (United Nations Transitional
Authority for East Timor). Näihin tehtäviin kuuluvat jatkuva palvelujen tarjonta sekä
kiireellisten lainsäädännöllisten ja institutionaalisten toimien käsittely. Lisäksi TFET
auttaa lisäämään kehityshankkeiden suunnittelu- ja hallintovalmiuksia, jotta hallitus
kykenee toteuttamaan laajemman kehitysohjelman talousarviostaan sen jälkeen kun
TFET lopettaatoimintansa.
4.6.7.2. Koulutus
Euroopan yhteisö on tukenut Aasian koulutusalan kehittämistä merkittävästi vuonna
2001. Vuotta kuvaavat kaksi merkittävää asiaa. Ensiksi on mainittava, että Euroopan
yhteisö sitoutui edelleen tukemaan Aasian maita, ja etenkin vähiten kehittyneitä
maita, toteuttamaan koulutus kaikille -hanketta ja sen tavoitteiden saavuttamista.
Toiseksi yksilöllisistä ja tulossuuntautuneista hankkeista on siirrytty strategisempiin
hankkeisiin, jotka auttavat alakohtaisten lähestymistapojen muodostumista
koulutusalalla.
Euroopan yhteisö tekee seuraavat Bangladeshia koskevat uudet sitoumukset:
–IDEAL (20,3 miljoonaa euroa): päätavoitteena on parantaa koulutukseen
pääsyä ja koulutuksen laatua yli 10.000 koulussa, jotka sijaitsevat 10:ssä
Bangladeshin 64 maakunnasta. Hankkeesta hyötyy noin 2,5 miljoonaa lasta ja
40.000 opettajaa. Hankkeessa tuetaan luokkatilojen kohentamista, opetuksen jaoppimisen tason parantamista sekä oppimisen arviointia. Lisäksi hankkeessa
tuetaan koulujen tilannekartoitusta ja suunnittelua sekä koulujen
hallintokomiteoita.
–Bangladeshin maaseudun kehittämiskomitean (BRAC) epävirallista
koulutusta koskeva hanke (23 miljoonaa euroa): tavoitteena on vähentää
köyhyyttä tarjoamalla 1,6 miljoonalle lapselle, jotka yleensä jäävät virallisen
koulutuksen ulkopuolelle (erityisesti tytöt, joita on 60 prosenttia oppilaista),
mahdollisuus koulujärjestelmän ulkopuoliseen peruskoulutukseen sekä tukea
kansallisen koulutusjärjestelmän parantamista. Hankkeella tuetaan
henkilökunnan ja opettajien koulutusta, opetussuunnitelman ja
opetusmateriaalien parantamista sekä oppituntien kehittämistä. Euroopan
yhteisön myöntämän tuen avulla BRAC voi tarjota myös luku- ja kirjoitustaitoa
parantavia palveluja sekä muita elämänlaatua kohentavia taitoja etenkin
köyhille aikuisille.
Euroopan yhteisö allekirjoitti Intiankanssa sopimuksen kansallisen monialaisen
Sarva Shiksha Abhiyan -ohjelman tukemisesta. Ohjelma on Intian hallituksen
hallinnoima ja sen tarkoituksena on saada koko väestö osallistumaan
peruskoulutukseen. Euroopan yhteisön myöntämä alakohtainen tuki antaa keskus- jaaluehallituksille mahdollisuuden laajentaa (virallisen tai epävirallisen)
peruskoulutuksen tarjonta koskemaan kaikkia 6–14-vuotiaita lapsia vuoteen 2003
mennessä. Tuen avulla voidaan myös varmistaa, että kaikki lapset saavat 5 vuotta
183peruskoulutusta vuoteen 2007 mennessä ja 8 vuotta peruskoulutuksen jälkeistä
koulutusta vuoteen 2010 mennessä. Lisäksi tuen ansiosta voidaan nostaa kaikille
lapsille tarjottavan peruskoulutuksen taso hyväksyttävälle tasolle vuoteen 2010
mennessä sekä poistaa vuoteen 2007 mennessä sukupuoleen ja muuhun sosiaaliseen
luokkaan liittyvät esteet peruskoulutuksen osalta ja vuoteen 2010 mennessä
peruskoulutuksen jälkeisenkoulutuksenosalta.
Intiassa toteutettujen hankkeidenarviointi –Euroopan yhteisön tuki alueellisen
peruskoulutuksen kehittämishankkeeseen (DistrictPrimaryEducation Development, DPED)
(150 miljoonaa euroa)
Tärkeimmät saavutukset
–Kaikkimäärällisettavoitteet116saavutettiin jajoissain tapauksissa ne ylitettiin. Lisäksi on
aloitettulisätoimia, joista onsaatuerinomaisia tuloksiakäytännössä.
–Kahdessa eniten tukea saaneessa osavaltiossa (Madhya Pradesh ja Chhattisgarh)
saavutettiin lähes täydellisesti DPEP-tavoitteet, jotka koskivat opetuksen saatavuuden ja
opetukseen osallistumisen lisäämistä, opintojen keskeyttämistä ja sukupuoleen tai
sosiaaliseen luokkaan perustuvia eroja, oppimistuloksien parantamista sekä suunnittelu
ja hallinnointivalmiuksien lisäämistä117. Myös aikuisten luku- ja kirjoitustaito parani
merkittävästi ohjelmanaikana118.
–Ohjelmalla on ollut myönteisiä vaikutuksia koko koulutusjärjestelmään. Myös
oppituntien sisällöt ovat parantuneet jonkin verran, ja koulutusalan sekä muidenkin
alojen hallintomenettelyt ovat muuttuneet tulossuuntautuneiksi ja osallisuutta
edistäviksi.
–Ohjelmaonosoittautunut sekä teknisestiettätaloudellisestikestäväksi.
Tärkeimmät kokemukset Intian peruskoulutukseen tulevaisuudessa myönnettävää Euroopan
yhteisön tukea varten
116DPEP:n päätavoitteet: (i) vähennetään eri sukupuolten ja sosiaaliryhmien välisiä eroja koulutuksen
aloittamisessa, opintojen keskeyttämisessä ja oppimistuloksissa alle 5 prosenttiin, (ii) vähennetäänyleistä peruskoulutuksen lopettaneiden määrää alle 10 prosenttiin, (iii) nostetaan keskimääräistäsuoritustasoa vähintään 25 prosenttia perustason yläpuolelle, (iv) tarjotaan kaikille mahdollisuusperuskoulutukseen ja (v) lisätään kansallisen tason, osavaltioiden ja alueiden toimijoiden valmiuksia
suunnitella, hallinnoidajaarvioida peruskoulutusta.
117Peruskoulutukseen osallistuvien osuus kasvoi Madhya Pradeshissa 77,4 prosentista (vuonna 1996)
100 prosenttiin (vuonna 1999) ja Chhattisgarhissa 86,4 prosentista (vuonna 1996) 98 prosenttiin(vuonna 2001). Koulutuksen aloittaneiden osuus 6–11-vuotiaista 1.–5. luokilla nousi 76,7 prosentista96,5 prosenttiin Madhya Pradeshissa ja 88 prosentista 101,5 prosenttiin Chhattisgrahissa.Keskeyttäneiden määrä laski alle 10prosenttiin, mutta tyttöjen osalta keskeyttäneiden määrä olisuurempi. Sukupuoleen ja sosiaaliluokkaan perustuvat erot peruskoulutuksen aloittamisessa vähenivätalle 5 prosenttiin molempien osavaltioiden DPEP-I-alueilla. Madhya Pradeshissa peruskouluissakoulutuksen aloittaneiden tyttöjen osuus lisääntyi (97,3 prosenttiin kastijärjestelmään kuuluvien ja 99,8prosenttiin heimoihin kuuluvien osalta). Chhattisgarhissa sosiaalisten erojen vaikutus koulujenaloittamiseen laski 12,7 prosentista (vuonna 1996) 1,2 prosenttiin (vuonna 2000) heimoihin kuuluvien
ja muiden ryhmien välillä ja 7,3:sta 1,5 prosenttiin kastijärjestelmään kuuluvien ja muiden ryhmien
välillä. Sukupuolten väliset erot koulun aloittamisessa vähentyivät 7,8 prosentista (vuonna 1996) 2,7prosenttiin (vuonna 2000). Alueellisten lukukauden puolivälissä ja lukukauden lopussa tehtyjensuoritustutkimusten tulokset osoittivat Madhaya Pradeshissa tason nousseen 5,8:sta 51,8 prosenttiinensimmäisen luokan kielten opiskelussa ja 12,5:sta 54,3 prosenttiin ensimmäisen luokanmatematiikassa. Samanlaisiatuloksia saatiinneljännen luokan osalta. Myös Chhattisgarhissa suorituksetparanivatsamansuuntaisesti.
118Madhya Pradeshin aikuisten (yli 15 vuotiaat) luku- ja kirjoitustaitoisten määrä on lisääntynyt viimeisenvuosikymmenen aikana 44,2 prosentista (vuonna 1991) 64,1 prosenttiin (vuonna 2001). Määrä on50 prosenttiakansallistakeskiarvoa suurempi.
184–Rahoitusjärjestelyt, joiden mukaisesti hallitus käyttää Euroopan yhteisön määrärahoja
sekä tukeakseen varallisuutta että lisätäkseen tavoitteellisuutta ja voimavaroja
osavaltioiden peruskoulutusta koskevissa alakohtaisissa toimissa, ovat osoittautuneet
tehokkaiksi.
–Euroopan yhteisöjen varojen antaminen etukäteen kulukorvauksien sijaan antoi
taloudellista varmuutta, joustavuutta menojenosalta jamahdollisuuksia uudistuksiin.
–Huomiota kiinnitettiinenemmän opetuksen saatavuuteen kuin saatavuuteen jalaatuun.
–Tuen vaikutuksia valmiuksien lisäämiseen, tekniseen tukeen, valvontaan ja arviointiin
voidaan parantaahuomattavasti kehittämälläsuunnittelua ja lisäämällä yksimielisyyttä.
Peruskoulutuksenkehityksenkannaltatärkeitätoiminnannäkökohtia
–Rahoituksenyläraja opettajienpalkkakuluille
–Osavaltioiden toimenpiteetopettajakunnan rationalisoimiseksi
–Opettajien palkkaerot ja niiden keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutukset
kustannustehokkuuteenjaoikeudenmukaisuuteen
–Kulut ja ammatilliset yhteydet, joita muodostuu peruskoul ussa ja peruskoulun
jälkeisessä koulussa toimivien opettajien koulutuksesta ennen opettamisen aloittamista
tai sen jälkeen
–Kysymys koulujen odottamattomista kuluista ja laadun lisäämisestä aiheutuvista
kuluista.
Euroopan yhteisö aloitti Kiinassa peruskoulutusta koskevan hankkeen (määrärahat
15 miljoonaa euroa) Gansun aluehallinnon tukemiseksi opettajakoulutuksen
uudistamisessa ja parantamisessa, provinssin köyhien maaseutualueiden
peruskouluhallinnon ja peruskoululaitosten vahvistamisessa sekä peruskoulutusta
koskevien uusien hyvien lähestymistapojen ja menetelmien laatimisessa ja
levittämisessä.
Euroopan yhteisön koulutusalan yhteistyö Aasian kanssa: keskeiset periaatteet
Euroopan ja Aasian välinen koulutusalan yhteistyö perustui vuonna 2001 edelleen
seuraaviin periaatteisiin:
–Voimavarojen keskittäminen ja yhdistäminen. Koulutusalan alakohtaiset ja
poliittisesti suuntautuneet toimet edellyttävät yleensä useimpien muiden
sosiaalialojen toimien tapaan riittäviä voimavaroja. Koska Euroopan yhteisön
voimavarat yhteistyöhön ovat rajalliset, on hyvin mahdollista, että voimavaroja
jaetaan liian vähän. Tämän vuoksi edunsaajamaita pyydetään asettamaan
selkeät ensisijaiset tavoitteet. Katso taulukko s. 21 – Yhteistyö alueen muiden
rahoittajien kanssa.
–Kaikille annettava peruskoulutuksen mahdollisuus ja sen vaikutusten
maksimoiminen köyhyyden ja sukupuolten välisten erojen poistamisessa .
Virallinen vs. epävirallinen koulutus . Laaja-alaisissa hankkeissa kiinnitetään
huomiota julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tärkeään tehtävään,
kun halutaan tarjota kaikille mahdollisuus laadukkaaseen peruskoulutukseen.
Jos virallinen peruskoulutustarjonta on heikko, pitäisi ottaa tavoitteeksi sekä
virallisen että epävirallisen koulutuksen ylläpito sekä samalla luoda näiden
185koulutusmuotojen välille hyödyllisiä yhteyksiä. Tällaista strategiaa toteutetaan
maakohtaisilla strategia-asiakirjoilla ja maakohtaisilla ohjelmilla sekä
suunnitteilla olevilla uusilla ja jo käynnissä olevilla ohjelmilla. Peruskoulutus
vaikuttaa merkittävästi ihmisten hyvinvoinnin parantumiseen ja etenkin
odotettavissa olevaan elinikään, imeväiskuolleisuuteen, lasten ravitsemustilaan
sekä sukupuolten välisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen. Koska
tytöt aloittavat koulutuksen harvemmin ja lopettavat koulutuksen useammin
kuin pojat, loppututkinnon suorittamista koskevien tavoitteiden saavuttaminen
edellyttää erityisiä ponnisteluja tyttöjen hyväksi. Henkilöresurssien
kehittäminen yleisellä peruskoulutuksella edistää merkittävästi myös
talouskehitystä.
–Palvelutarjonnan ja uudistusten jatkaminen . Poliittinen ilmapiiri ja
olosuhteet peruskoulutuksen alakohtaisille toimille saattavat olla joissain
maissa paremmat (Intia) ja joissain maissa huonommat kuin toisissa
(Bangladesh, Kambodža, Laosindemokraattinenkansantasavalta).
Pakistaninauttaminen Afganistaninkonfliktinseurauksissa
Komissio on osallistunut kansainvälisen yhteisön Pakistanille osoittamaan tukeen Afganistanin
kriisin aikana ja on alkanut tarkastella lisämahdollisuuksia Pakistanin hallituksen
uudistuspyrkimysten tukemiseksi. Lisätuen mahdo llisuus saatiin osaksi muuttamalla
sosiaalitoimien ohjelmahanketta (Social Action Programme Project, SAPP II) siten, että
hallitukselle voidaan myöntää suoraa talousarviotukea koulutus- ja terveysalan
uudistusprosessin indikaattoreiden perusteella. Komissio suoritti ensimmäisen uuden
hankemenettelyn mukaisen 15,5 miljoonan euron suuruisen maksuerän vuoden 2001 lopulla, ja
viimeinen erä, joka on saman suuruinen kuin edellinen, on suunniteltu suoritettavaksi vuoden
2002 puolivälissä. Tällöinloppuvat Euroopan yhteisön toimet SAPPII:ssa.
Tarpeet ja poliittiset olosuhteet saattavat muuttua (esim. Pakistanin) hallituksesta
riippumattomista syistä. Tämän vuoksi Euroopan yhteisön myöntämä tuki on suunniteltava
jokaisen maan koulutusalan tilannetta vastaavaksi, ja menetelmän on oltava riittävän joustava,
jotta maat kykenevät vastaamaan uusiin haasteisiin.
4.6.7.3. Ohjelmat korkeakoulutuksenalalla
Euroopan yhteisön toteuttamien korkea-asteen koulutuksen ohjelmien ja hankkeiden
tavoitteena on luoda osaavat henkilöresurssit kumppanuusmaissa ja Euroopan
yhteisössä. Lisäksi ohjelmat ja hankkeet tekevät Euroopan yhteisöä tunnetuksi
maailmanluokan osaamiskeskuksena opiskelua ja koulutusta varten. Nämä tavoitteet
mainitaan keskeisinä tavoitteina komission tiedonannossa yhteistyön vahvistamisesta
yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa korkea-asteen koulutuksen alalla119.
Tiedonanto perustuu myönteisiin kokemuksiin, joita on saatu Sokrates- ja Erasmus-
ohjelmissa toteutetuista yhteisön sisäisistä vaihto-ohjelmista.
Euroopan yhteisö jatkoi Eurooppa-opintoja koskevien koulutusohjelmien
(European Studies Programmes) tukemista Intiassa, Kiinassa, Pakistanissa ja
Vietnamissa (noin 2 miljoonalla eurolla), ja lisäksi Euroopan yhteisö valmisteli
laajaa toista vaihetta Kiinan Eurooppa-opintoja tarjoavia keskuksia koskevalle
ohjelmalle.
119KOM(2001) 385lopullinen, 18.07.2001.
186Euroopan yhteisö tuki edelleen Bangkokissa sijaitsevassa Aasian
teknologiainstituutissa (Asian Institute of Technology, AIT) toteutettua alueellista
teknisten jatko-opintojen ohjelmaa (Postgraduate Technological Studies
Programme). Hankkeelle myönnettävien varojen määrä nostettiin noin 2,7
miljoonaaneuroon, ja sen voimassaoloa jatkettiin joulukuuhun 2002. Tämän ansiosta
vaihto-ohjelmiin osallistui 90 aasialaista ja 90 eurooppalaista jatko-opiskelijaa, mikä
oliasetettuhankkeenviisivuotistavoitteeksi.
Lisäksi komissio on valmistellut 7 miljoonaa euroa määrärahoja saaneen ASEANin
ja EU:n välisten yliopistojen verkosto-ohjelman (ASEAN–EU University
NetworkProgramme, AUNP) toteuttamista.
4.6.7.4. Kulttuuri
Euroopan yhteisö jatkoi vuoden 1997 ASEM:issa Singaporessa perustetun Aasia–
Eurooppa-säätiön (Asia-Europe Foundation, ASEF) tukemista vuonna 2001. Säätiö
on saanut Euroopan yhteisöltä tukea tehokkaan ja arvostetun järjestön maineen
luomisessa sekä vahvistusta tehtäväänsä keskinäisen tietoisuuden edistäjänä. Tähän
tehtävään kuuluu esimerkiksi tiedottaminen näiden kahden alueen kulttuurialan
toimista. Perustamisensa (1997) jälkeen ASEF on aloittanut noin 80 erillistä
hanketta, joihin on osallistunut noin 4.500 ihmistä. Euroopan yhteisö on rahoittanut
lähes puolta näistä hankkeista.
Vuonna 2001 tehtiin EU:n ja Intian kulttuurien välisen talousohjelman (EU–
India Economic Cross Cultural Programme ,EIECP) väliarviointi. Siinä varmistui
sekä ohjelman merkityksellisyys että hankkeiden yleisen suunnittelun tärkeys.
Lisäksi arvioinnissa esitettiin useita toimenpiteitä ohjelman hallinnoinnin
parantamiseksi. Tämän perusteella komissio ehdotti yhteisymmärryspöytäkirjan
voimassaolon jatkamista ja ohjelman aloittamista uudelleen vuonna 2002 hajautetun
hallintomallin mukaisesti.
Sosiaalinen kehitys – sitoumukset vuonna 2001(milj. euroa)
Ala Valtio Hankkeen nimi Määrä
Terveydenhuolto Intia Terveydenhuollon
tukihanke40,0
Terveydenhuolto Intia SCALE 25,8
Koulutus Intia EU-opinnot (Nehru
University)0,6
Terveydenhuolto Indonesia Sairausvakuutus 0,5
Koulutus Bangladesh BRAC/NFPE III 23,0
Koulutus Bangladesh IDEAL 23,3
Koulutus Bangladesh IDEAL 20,3
Terveydenhuolto Bangladesh BRAC 28,7
Terveydenhuolto Aasia Malarian torjuntaa
koskeva hanke3,2
Koulutus Aasia PTS Addendum (tekniset
jatko-opinnot)0,3
YHTEENSÄ 165,7
1874.6.8. Monialaiset kysymykset
4.6.8.1. Eurooppalainen ihmisoikeus- ja demokratia-aloite
Vuonna 2001 Eurooppalaisesta ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteesta sidottiin 10,81
miljoonaa euroa Aasiassa ja ASEANin alueella toteuttaviin hankkeisiin. (Katso
taulukko 10A, jäljempänä). Tukea myönnettiinensisijaisesti
– ihmisoikeuksien ja perusvapauksienedistämiseen ja puolustamiseen
– demokratisointiprosessiin ja oikeusvaltion vahvistamiseen
– konfliktienestämiseenja yleisenjärjestyksenpalauttamiseen
– demokratiaansiirtymiseen ja vaalitarkkailuun.
4.6.8.2. Kansalaisjärjestöjentoiminta
Euroopan yhteisö osallistui kansalaisjärjestöjen kanssa 51 hankkeen rahoittamiseen
yhteensä 36,74 miljoonalla eurolla, mikä vastaa noin 22 prosenttia budjettikohdan
määrärahoista (B7-600 yhteisön osallistuminen kansalaisjärjestöjen toimiin).
Suurimmassa osassa hankkeita yhteisrahoitettiin valmiuksien lisäämistä, terveyden ja
jätehuollonparantamista sekä maaseudunkehittämistä.
4.6.8.3. Trooppiset metsät ja ympäristö
Trooppiset metsä t
Metsäpalojen seuraukset
Yli kolmen vuosikymmenen ajan jatkuneen valvomattoman metsien käytön seurauksena
Indonesian metsät katoavat hälyttävän nopeasti. Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että
jäljellä olevat metsät katoavat 10–15 vuoden aikana, jos metsänhävitystä ei keskeytetä.
Suurimmat syyt metsien häviämiseen ovat kestävän kehityksen periaatetta noudattamattomat
hakkuukäytännöt, mukaan lukien laittomat hakkuut, ja laajojen metsäalueiden muuttaminen
viljelysmaaksi,mikä useinedesauttaakontrolloimattomienjatuhoisientulipalojensyntyä.
Indonesiassa vuonna 1997 tapahtunut tuhoisa tulipalo sai paljon kansainvälistä huomiota.
Taloustieteilijät arvioivat, että yksistään savusumusta aiheutui 1,5 miljardin euron
kustannukset terveydenhuollon ja matkailutulojen menetyksen vuoksi. Lisäksi vuoden 1997
tulipalojen, jotka tuhosivat 9,7 miljoonaa hehtaaria metsää, on arvioitu aiheuttaneen vahinkoa
yli 3 miljardin euron arvosta, jos otetaan huomioon esimerkiksi puutavaralle, maataloudelle,
muille metsätuotteille kuin puutavaralle, vesistöille ja maaperälle aiheutuneet vahingot. Nämä
ovat varovaisia arvioita, sillä niissä ei ole otettu huomioon ilmakehään vapautuneesta hiilestä
aiheutuneita epäsuoria kustannuksia eikä savusumusta aiheutuneita terveydenhuollon pitkän
aikavälinlisäkustannuksia.
Euroopan yhteisö on tunnustanut trooppisten metsien merkityksen maailman
ympäristölle ja sen, kuinka tärkeää niiden säilyttäminen on pitkän aikavälin
kestävälle kehitykselle. Aasiassa metsät ovat tärkeitä talouden, yhteiskunnan ja
ympäristön kannalta. Lisäksi niillä on maailmanlaajuisia vaikutuksia ympäristön
tasapainon säilyttämisessä, ilmakehän hiilen sitomisessa, biologisen
monimuotoisuuden säilyttämisessä, ilmaston sääntelyssä sekä alkuperäiskansojen
oikeuksien ja kulttuurien säilyttämisessä. Aasian metsien biologinen
monimuotoisuus onerityisenrikasta, mutta siltine ovat kaikkeinuhatuimpia.
188ALA-asetuksessa120säädetään ympäristön ja luonnonvarojen suojelusta sekä pitkän
aikavälin ensisijaisista tavoitteista. Vuoden2001 aikana ALA:n rahoitusvälineestä on
tuettu joitakin uusia hankkeita, joissa on tarkoitus edistää Aasian metsien suojelua ja
kestävää hoitoa.
Euroopan yhteisön ja Indonesian metsäohjelmassa (EC–Indonesia Forest
Programme), joka muodostuu kuudesta käynnissä olevasta hankkeesta, sitouduttiin
vuonna 2001 uuteen Etelä-Sumatran metsäpalojen hallintaa koskevaan
hankkeeseen (South Sumatra Forest Fire Management Project) (8,5 miljoonaa
euroa), jossa on tarkoitus käsitellä metsä- ja maastopaloihin liittyviä
erityiskysymyksiä. Hankkeen tavoitteena on helpottaa palonhallintajärjestelmien
perustamista kaikkialla Etelä-Sumatran provinsseissa, erityisalueilla ja kylissä.
Vuonna 2001 allekirjoitettiin 2 miljoonan euron rahoitussopimus laittomien
hakkuiden käsittelykeskukselle ( Illegal Logging Response Centre ), jonka
tarkoituksena on auttaa metsätalousministeriötä torjumaan laittomia hakkuita.
Euroopan yhteisön ja Indonesian metsäohjelma muodostuu käynnissä olevista
hankkeista, joihin Euroopan yhteisö on sitonut yli 100 miljoonaa euroa. Hankkeissa
niissä käsitellään ensisijaisina pidettyjä aiheita, kuten metsien suojelua, niiden
kestävää hoitoa ja instituutioiden vahvistamista. Näissä hankkeissa tuetaan
trooppisten metsien suojelua ja kestävää hoitoa yli 2 miljoonan hehtaarin alueella eri
puolilla Indonesiaa sekä tarjotaan koulutusta useille sadoille ihmisille erilaisilla
aloilla, kuten kestävässä metsänhoidossa, tulipaloja estävässä kartoituksessa ja
satelliittikuvien tulkinnassa. Näiden onnistuneiden hankkeiden ansiosta Euroopan
yhteisö on vakiinnuttanut asemansa Indonesian metsäalan suurimpana rahoittajana ja
sitä pidetään tärkeimpänä osallistujana maan metsäalalla käytävissä poliittisissa
keskusteluissa.
Euroopan yhteisö sitoi Kiinassa vuonna 2001 toteutettavaan luonnonmetsän
hallintaa koskevaan hankkeeseen (Natural Forest Management Project) 16,9
miljoonaa euroa, joilla tuetaan luonnonmetsän suojelua koskevaa hallituksen
hanketta (Natural Forest Protection Programme, NFPP), jossa hallitus kielsi
luonnonmetsien hakkuut. Tämä on ensimmäinen suuri metsäalan hanke, johon
Euroopan yhteisö osallistuu Kiinassa. Hanketta valmisteltiin Maailmanpankin kanssa
osana metsän kestävää kehitystä koskevaa ohjelmaa ( Sustainable Forestry
Development Programme) , jota myös Maailman ympäristörahasto ja
Maailmanpankkirahoittavat.
YmpäristöASIA–EcoBest ja EU–Asia Pro-ECO -ohjelmat
Asia–EcoBest-hankkeella (AEB) on edistetty vuodesta 1997 eurooppalaisten,
ympäristöalan hyvien käytäntöjen ja toimien levittämistä Aasiassa. Hanketta on
koordinoinut Singaporessa itsenäisenä toimiva ympäristötekniikan alueellinen laitos
(RIET). Asia–EcoBest-hankkeen ohjelmavuoden 2001 kustannusten arvioitiin olevan
noin1,4 miljoonaa euroa. Hanke päättyimaaliskuussa 2002.
120Neuvoston asetus (EY) N:o 443/92, annettu 25. helmikuuta 1992, rahoitusavusta ja teknisestä avusta
Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaillesekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa –EYVLL52, 27.helmikuuta1992.
189Hankkeesta saatiin yhteensä 40 hanke-ehdotusta, ja 18:aa ulkoista hanke-ehdotusta
tuettiin noin 0,7 miljoonalla eurolla. Filippiineillä, Intiassa, Kiinassa, Nepalissa ja
Vietnamissa järjestettiin kymmenen seminaaria, kurssia ja keskustelutilaisuutta,
joissa oli osallistujia yhteensä noin 650 ja joissa aloitettiin seitsemän tutkimusta
(mukaan lukien kaksi julkista hankkeiden tulosten esittelyä) ja yksi menetelmien
kehityshanke.
Lisäksi RIET käytti noin 0,7 miljoonaa euroa kolmeen konferenssiin, jotka
järjestettiin Kiinassa, Singaporessa ja Thaimaassa (400 eurooppalaista ja paikallista
osallistujaa), näyttelytiloihin ja yritysten välisiin tapaamisiin Intiassa, Malesiassa,
Singaporessa ja Thaimaassa (näihin osallistui 50 eurooppalaista yritystä) sekä
vuosien 1998–2002 Asia-EcoBest-hankkeita koskevien laajojen kertomusten
valmisteluun ja markkinointiin.
AEB edistiyritysten– erityisestiAasian pk-yritysten – edustajien tietoisuutta Aasian
ympäristöasioista. Keskipitkällä aikavälillä on odotettavissa, että AEB:n saama
Euroopan yhteisön tuki lisää kaupankäyntiä Euroopan kanssa ja alueelle tehtäviä
eurooppalaisia sijoituksia.
Joulukuussa 2001 hyväksyttiin uusi ympäristötalouden yhteistyötä koskeva ohjelma
EU–Asia Pro-Eco . Ohjelman yleisiä tavoitteita ovat (i) ympäristön laadun
parantaminen sekä sen myönteiset vaikutukset maailman ilmastonmuutokseen ja
puhtaamman Aasian luomiseen, (ii) pitkän aikavälin sijoitukset kestävään
kehitykseen sekä EU:n ja Aasian välinen kaupankäynti ja (iii) ympäristön
huomioiminen talousalalla. EU–Asia Pro Eco -ohjelman tarkoituksena on suosia
sellaisten käytäntöjen, tekniikoiden ja menetelmien soveltamista, joilla saadaan
puhtaampia, voimavaroja säästäviä ja kestäviä ratkaisuja Aasian ympäristöongelmiin.
EU–Asia Pro Eco -ohjelma perustuu toimintaa ja käytäntöjä edistävään
vuoropuheluun, ja ohjelmasta myönnetään tukea toimille, jotka liittyvät käytäntöjen
vahvistamiseen ,diagnostisiin tutkimuksiin ,teknisiin kumppanuuksiin ja
havainnollistamiseen . Ensimmäinen ehdotuspyyntö on tarkoitus julkaista
tammikuussa 2003, ja sen odotetaan herättävän laajaa kiinnostusta. Euroopan
yhteisöntalousarvio ohjelmalleon35 miljoonaaeuroa.
Biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen alalla komissio on tukenut
yksittäisten metsähankkeiden suoria vaikutuksia sekä ASEANin alueellisen
biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä käsittelevän keskuksen ( ASEAN
Regional Centre for Biodiversity Conservation ) perustamista. Keskusta koskeva
hanke, jota komissio tukee 8,5 miljoonalla eurolla, aloitettiin vuonna 1999. Keskus
sijaitsee Manilassa Filippiineillä, ja sen toimintaan osallistuvat ASEAN-maissa
sijaitsevat yksiköt, jotka muodostavat biologisen monimuotoisuuden verkon.
Keskuksen tarkoituksena on tehostaa biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä
ASEANin alueella tiivistetyn yhteistyön avulla. Näin ollen hankkeessa edistetään
biologisen monimuotoisuudensäilyttämisen lisäksialueellista yhdentymistä.
190Ympäristö, energia ja metsänhoito – sitoumukset vuonna 2001 (milj. euroa)
Valtio Hankkeen nimi Määrä
Kiina Energia ja ympäristö 20,0
“ Luonnonmetsät 16,9
Indonesia Metsäpaloilta suojelu – vaihe2 8,5
YHTEENSÄ 45,4
4.6.9. Johdonmukaisuus muiden toimien kanssa
EuropeAid-yhteistyötoimisto varmistaa, että toimet ovat hyvin johdonmukaisia
Euroopan yhteisön muiden käytäntöjen kanssa. Tämä on erityisen tärkeää kaupan
alalla ja myös ympäristöalaan ja köyhyyden vähentämiseen liittyvien EU:n
käytäntöjen osalta.
Puiteohjelmaa, josta EU tukee Kiinan liittymistä WTO:hon, jatkettiin, ja sille
myönnettävää rahoitusta lisättiin vuonna 2001. Samanaikaisesti Vietnamissa
toteutetaan monenvälistä kaupankäyntiä koskevaa tukiohjelmaa (Multilateral Trade
Policy Assistance Programme). Euroopan yhteisön myöntämä tuki antaa maille
mahdollisuuden osallistua tiiviimmin monenvälisen kaupan järjestelmään ja siten
parantaa toimintaansa, mikä puolestaan on EU:n ja sen kansalaisten etujen mukaista.
Kaupan alaan läheisesti kuuluvia teollis- ja tekijänoikeuksien ohjelmia hallinnoidaan
myös Euroopan yhteisön käytäntöjen mukaisesti. Kuten jo edellä mainittiin,
ympäristötalouden yhteistyötä koskevaa Asia–EcoBest-ohjelmaa toteuttaa
Singaporessa sijaitseva ympäristötekniikan alueellinen laitos. Komission
asianomaisia yksiköitä kuultiin järjestelmällisesti, jotta voitiin varmistaa, että RIET:n
toimetovattäysin johdonmukaisiaEuroopanyhteisönmuidenkäytäntöjenkanssa.
Aasian alueella toteutettavat erilaiset hankkeet ja alueelliset ohjelmat ovat
yhdenmukaisia komission huhtikuussa 2001 valmisteleman tiedonannon121kanssa.
Tiedonanto koski strategista toimintakehystä kumppanuuksien edistämistä varten.
Toteutettavien hankkeiden paljouden vuoksi EU:n poliittinen ja taloudellinen asema
alueella todennäköisestivahvistuu.
4.6.10. Yhteistyö alueen muiden rahoittajien kanssa
Rahoitusyhteistyöhön liittyen alla olevassa taulukossa luetellaan ne Aasian maat,
jotka ovat ilmoittaneet koulutuksen ensisijaiseksi yhteistyön alaksi. Jotta
koulutusalan laaja-alaisiin toimiin saadaan riittävästi voimavaroja, poliittista
vuoropuhelua ja johdonmukaisuutta, on pyritty järjestelmällisesti yhdistämäänEuroopan yhteisön rahoitus ja muut rahoituslähteet, erityisesti jäsenvaltioiden
rahoittajat.
121Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten – KOM (2001) 469,
komissiohyväksynyt 04. 09.2001;ministerineuvostohyväksynyt kirjallisellamenettelyllä 27. 12. 2001.
191Maiden ensisijaiset
yhteistyön kohteetMaaluettelo Euroopan yhteisön resurssien
yhdistäminen koulutusalalla
Bangladesh AsDB, UNICEF, DFID, NL, CIDA
KambodžaMaat, joissa
peruskoulutus onEY:n
painopisteala
Kiina WB, DFID, NL
Intia
Indonesia
Laos WB, DANIDA, NORAD, FINIDA
Nepal AsDB, WB, SIDA
Pakistan WB, AsDB, DFID, NL
Vietnam
4.6.11. Euroopan investointipankin lainatvuonna 2001
Euroopan investointipankki (EIP) osallistuu aktiivisesti EU:n yhteistyötoimiin
Aasiassa. Se tukee luotonannoillaan hankkeita, joista on molemminpuolista
taloudellista hyötyä. Rahoitusta myönnetään Euroopan unionin ja/tai jäsenvaltioiden
talousarvioista, ja tarkoituksena on, että edunsaajamaiden kansalaiset hyötyvät tuesta
mahdollisimmanpaljon.
EIP:n myöntämät lainat vuonna 2001(milj. euroa)
Lainan kohde Valtio Hankkeen nimi Lainan
määrä
Tuotantoteollisuus Filippiinit Philipsinpuolijohteet 93,3
Liikenne ja viestintä Kiina Teiden kehityshanke
Guangxissa56,1
Yleislaina Indonesia IndonesianRabobankin
yleislaina28,1
YHTEENSÄ 177,5
4.6.12. ECHO
Vuonna 2001 ECHO reagoi ja toimi nopeasti kahden Intiassa tapahtuneen
onnettomuuden yhteydessä sekä Afganistanin vapauttamisesta122aiheutuneiden
suurten humanitaaristen ja jälleenrakennusta koskevien haasteiden edessä. Vuonna
2001 ECHO:stamyönnettiin tukea Aasian maille yhteensä 104,3 miljoonaa euroa.
Intiallemyönnettiin hätäapua tammikuussa Gujaratissa tapahtuneen maanjäristyksen
uhreille rakennettavia väliaikaisia suojia, kuten telttoja, varten. Lisäksi alueelle
toimitettiin kenttäsairaaloita. Heinäkuussa ECHO tarjosi elintarvikehätäapua ja
muuta apua Orissanin tulvista kärsimään joutuneille (yhteensä: 14,602 miljoonaa
euroa).
Afganistanille myönnettiin tukea (54,7 miljoonaa euroa) laajoihin toimiin, joissa
tarjottiin elintarviketukea ja terveydenhuoltopalveluja kuivuudesta kärsiville
kansalaisille ja maan sisäisille pakolaisille sekä turvapaikkoja niille, joihin syyskuun
11:nnentapahtumat vaikuttivat eniten.
122Afghanistan – Jälleenrakennusohjelman aloitus s.4.6.1.3. – Yhteistyön edistyminen Aasiassa vuonna
2001
192Nepalissa tuettiin (2 miljoonalla eurolla) suurta ruoka-avustusta 100.000:lle
bhutanilaiselle pakolaiselle, ja Burmassa ECHO jatkoi heikoimmassa asemassa
olevien väestönosien ja poliittisesta eristämisestä sekä syrjinnästä kärsivien etnisten
vähemmistöjen tukemista.
ECHO osallistui edelleen tiiviisti Itä-Timorin jälleenrakentamiseen (11,274
miljoonaa euroa). Ensisijaisesti se tuki vesihuolto-, jätehuolto- ja
terveydenhuoltopalvelujen parantamishankkeita. Itä-Timorin itsenäistyminen
toukokuussa 2002 vahvisti, että maan tilanne on suhteellisen vakaa. Tämän ansiosta
maassa on alettu toteuttaa avustustoimien sijaan kunnostus- ja kehitystoimia.
ECHO:noletetaanlopettavantukitoimet alueella vaiheittain vuoden2002 lopulla.
Lisäksi ECHO on hyväksynyt alueellisen katastrofivalmiutta koskevan ohjelman
(Disaster Preparedness Programme, DIPECHO ) yhteydessä ensimmäisen Etelä-
Aasiaa koskevan toimintasuunnitelman. Sille myönnetään yhteensä 3,2 miljoonaa
euroatukea.Toimintasuunnitelman aiheena on paikallisten yhteisöjen alttius tulville.
Vuonna 2001 toteutettiin myös DIPECHO:n Kaakkois-Aasiaa koskevan
toimintasuunnitelman toisen vaiheen aikana vuotta aikaisemmin hyväksyttyjä
hankkeita, joille myönnettiin tukea yhteensä 4 miljoonaa euroa.
Alla olevassa taulukossa esitellään ECHO:n vuonna 2001 hyväksymät
humanitaariset hankkeet, joilla se vastaa jokaisen edellä mainitun Aasian maan
erityistarpeisiin.
193ECHO:n rahoituspäätökset vuonna 2001(milj. euroa)
ECHO:n myöntämä humanitaarinen apu
Valtio Hankkeen nimi Määrä
Afganistan ja
naapurimaat- Elintarviketuki
- Maan sisäisten pakolaisten ja palaavien pakolaisten
tukihanke-Lentokuljetukset maahanpääsemiseksi54,680
Intia Hätäapu, väliaikaiset suojat ja lääkintäpalvelu Gujaratin
maanjäristyksensekä Orissantulvienuhreille14,602
Itä-Timor Vesi- ja terveydenhuoltopalvelujenparannushanke 11,274
Kambodža - Perustason lääkintä-, vesi, ja terveydenhuoltoa
koskeva hankesekä suppea miinanraivaushanke
- Hätäapu25 000kuivuudesta kärsivälleperheelle4,900
Thaimaa Thaimaan ja Burman välisen raja-alueen leireillä
oleskelevien burmalaisten pakolaisten olosuhteidenparantamista koskeva hanke4,500
Pohjois-Korea -Perusterveydenhuoltopalvelujärjestelmän tukemista
koskeva hanke- Lastenvaatteidentoimittaminenalueelle
- Tulvanuhrientukeminen3,365
Indonesia TukihankeMoluccasin ja Itä-Timorin paikallisten etnisten
selkkaustenuhreille2,200
Kiina Tukihanke Guangxin alueen ja Sisä-Mongolian
luonnonkatastrofienuhreille2,150
Nepal Peruselintarvikkeiden toimittaminen bhutanilaisille
pakolaisille2,000
Myanmar/Burma Maan sisäisten pakolaisten tukemista koskeva hanke
(jätehuolto ja terveydenhuolto) ja vankien suojelua
koskeva hanke1,900
Filippiinit - Mindanaossa tapahtuneen selkkauksen uhrien
tukemista koskeva hanke
- Lingling-myrskyn uhrien tukemista koskeva
hanke1,460
Sri Lanka Jaffnan sisällissodan uhrien tukemista koskeva hanke 0,700
Vietnam Tulvienuhreille myönnettävää hätäapua koskeva hanke 0,533
YHTEENSÄ 104,354
DIPECHO-ohjelma (katastrofivalmius)
Etelä-Aasia DIPECHO:n ensimmäinen Etelä-Aasiaa koskeva
toimintasuunnitelma3,200
KAIKKI
YHTEENSÄ107,554
4.6.13. Seuranta
Vuoden 2000 aikana komissio kehitti ALA-, MED- ja AKT-maita sekä Balkanin
maita koskevan parannetun tuloshakuisen seurantajärjestelmän, joka perustuu
komission laatimaan hankkeen elinkaaren hallintajärjestelmään. Järjestelmää
kokeiltiin vuoden 2001 aikana. Suunnittelu- ja kokeiluvaihe on saatu päätökseen, ja
seuraavassa kappaleessa esitetään ensimmäinen varovainen, mutta mielenkiintoinen
194arvio siitä, mitkä asiat Aasiassa ovat kunnossa ja mitä asioita voidaan kehittää.
Lisätietoja tuloshakuisesta seurantajärjestelmästä kerrotaan luvussa Seuranta.
Vuodesta2002 järjestelmää sovelletaankaikkiinEuroopanyhteisönhankkeisiin.
Vuoden 2001 aikana alueen 12 maassa tutustuttiin 78 hankkeeseen (joista 9:ssä on
tehty toinen seurantakäynti). Euroopan yhteisön rahoituksen määrä on yhteensä
1.006,4 miljoonaa euroa, ja suurimman osan tuesta saivat terveydenhuoltoala (31
prosenttia) ja koulutusala (8prosenttia). Alueella toteutettujen hankkeiden yleisarvio
oli2,77, kunkeskiarvo oli2,5.
Hankkeissa oli parasta niiden tehokkuus ja vaikutukset. Muiden arviointiperusteiden
tasolla parhaat arvosanat saivat ympäristöllinen ja tekninen sopivuus, tulosten
toissijaiset vaikutukset sekä laajemmat suunnittelemattomat vaikutukset. Hankkeiden
heikoimpia kohtia ovat panosten oikea-aikaisuus ja taloudelliset resurssit.
Kuten seurantaa koskevassa kappaleessa selitetään, hankkeiden suorituksista
annettuihin alueellisiin arvioihin on syytä suhtautua erittäin varovaisesti. Parhaassa
tapauksessa niitä voidaan käyttää suuntaa-antavina, kun valmistellaan seuraavia
perusteellisempia tutkimuksia hankkeidenonnistumisestatietyillä alueilla.
4.6.14. Päätelmät ja tulevaisuudennäkymät
Euroopan komissio esitti ensimmäiset yleiset puitteet Euroopan yhteisön ja Aasian
maiden välisille suhteille vuonna 1994 antamassaan tiedonannossa ”Kohti uutta
Aasianstrategiaa”. Syyskuussa 2001 Euroopan komissio antoiuuden tiedonannon123,
jolla päivitetään kyseistä strategiaa ja jossa otetaan huomioon kuluneiden vuosien
aikana tapahtunut kehitys sekä esitetään kattava strateginen toimintakehys Euroopan
yhteisön ja Aasian sekä sen osa-alueiden välisille suhteille kuluvaa vuosikymmentä
varten.
EU:n tulisi erityisesti
– edistää rauhaa ja turvallisuutta alueella sekä muualla maailmassa lisäämällä
EU:n osallistumista alueen toimiin
– lisätä alueenkanssa yhteistyössä keskinäistä kaupankäyntiä ja investointeja
– edistää alueen taloudellisesti heikompien maiden kehittämistä puuttumalla
köyhyyden perimmäisiin syihin
– edistää ihmisoikeuksien suojelua sekä demokratian, hyvien hallintotapojen ja
oikeusvaltion periaatteiden yleistymistä
– muodostaa Aasian maiden kanssa asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla
maailmanlaajuisia kumppanuuksia ja liittoja, joilla helpotetaan kohtaamaan
maailmanlaajuistumisen haasteet ja mahdollisuudet sekä yhdistämään voimat
maailmanlaajuisissa ympäristöön ja turvallisuuteen liittyvissä asioissa
– lisätä Aasiantietoisuutta Euroopasta(ja päinvastoin).
123Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten – KOM (2001) 469,
komissiohyväksynyt 04.09.2001;ministerineuvostohyväksynyt kirjallisellamenettelyllä 27.12.2001.
195Kaiken kaikkiaan tiedonannossa korostetaan, että Aasialla on olennainen merkitys
Euroopan taloudellisena ja poliittisena kumppanina. On tärkeämpää kuin koskaan
ennen, että EU ja sen aasialaiset kumppanit käsittelevät yhdessä molempiin
vaikuttavia maailmanlaajuisia haasteita sekä maailmanlaajuisia mahdollis uuksia,
joita kummankin alueen olisikyettävä käyttämään hyväkseen.
1964.7. Latinalainen Amerikka
Euroopan yhteisön Latinalaista Amerikkaa koskevan lähestymistavan avaintekijänä on aina
ollut Latinalaisen Amerikan monimuotoisuuden tunnustaminen sekä tarve suunnata
vuoropuhelua ja yhteistyötä tämän mukaisesti Latinalaisen Amerikan erilaisiin alueellisiin ja
kansallisiin tilanteisiin. Viime vuosille on ollut ominaista sekä Euroopan unionin että
Latinalaisen Amerikan tahto kehittää yhdessä laaja-alaisempia suhteita strategisen
kumppanuuden124avulla. Kumppanuuden tavoitteena on, että Latinalainen Amerikka ja
Euroopan unioni voivat kumppaneina paremmin saavuttaa yhteiset poliittiset, taloudelliset ja
sosiaaliset tavoitteet sekä lisätä painoarvoaan maailmanlaajuistumisessa yhteisen edun
mukaisesti, mutta samalla kuitenkin säilyttää omat erityispiirteensä. Tämän strategisen
kumppanuuden olennainen ulottuvuus on kehitysyhteistyö, josta ovat osoituksena vuonna
2001 käynnistetyt yhä useammat alueelliset aloitteet.
4.7.1. Johdanto
Yhteistyösopimusten tilanne ja yhteisymmärryspöytäkirja
Latinalainen Amerikka: osa-alueet ja maat125
Keski-Amerikka
(A)Andienyhteisö (C) Mercosur (A) (C) Muut
Costa Rica (A) Kolumbia Argentiina (A) Chile (A) (C)
ElSalvador (A) Ecuador(A) Brasilia (B) Meksiko (B)(C)
Guatemala (A) Peru (B) Paraguay(A)
Honduras (A) Bolivia (A) Uruguay(A)
Nicaragua (A) Venezuela (A)
Panama (A)
(A) Yhteisymmärryspöytäkirjaallekirjoitettuvuonna 2001.
(B)Yhteisymmärryspöytäkirjastaneuvotellaanparhaillaan.
(C)Alueidenvälisetpuiteyhteistyösopimuksetallekirjoitettuvuoteen2001.
Yleisesti ottaen Latinalaisen Amerikan mailla on kolme suurta haastetta: köyhyyden
ja eriarvoisuuden vähentäminen, erityisesti lisäämällä yhteiskunnallista
solidaarisuutta, oikeusvaltion lujittaminen takaamalla demokratiakehityksen
peruuttamattomuus sekä maiden talouksien integroiminen maailmantalouteen
jatkamalla talousuudistuksia ja parantamalla kansainvälistä kilpailukykyä.
124KOM (2000)670 ”Latinalaisen Amerikan, Karibian ja Euroopan unionin välisen ensimmäisen
huippukokouksen seuranta”.
125Latinalaisessa Amerikassa on erillisiä osa-alueita: Keski-Amerikka, Andien yhteisö ja Mercosur, janiiden lisäksivielä Chileja Meksiko.
197Latinalaisessa Amerikassa torjutaan köyhyyttä tämän alueen erityisissä olosuhteissa,
joille ovat ominaisia suuret maantieteelliset ja väestölliset vastakohdat.
Kaupungistumisasteen on arvioitu nousevan 75 prosentista 79 prosenttiin vuoteen
2020 mennessä (kaupungistuminen on kaikkein voimakkainta Argentiinassa,
Brasiliassa, Chilessä, Kolumbiassa, Perussa ja Uruguayssa). EU ottaa huomioon
tämänongelmanyhteistyöohjelmissaan.
EU:n Latinalaisen Amerikan maille myöntämästä rahoituksesta säädetään pääasiassa
rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille
sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa 25. helmikuuta 1992
annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 443/92126. Lisäksi sellaisten toimien,
joilla autetaan Latinalaisen Amerikan siirtymään joutunutta väestöä, sekä kunnostus-
ja jälleenrakennustoimien rahoituksesta säädetään Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksella (EY) N:o 2130/2001 ja neuvoston asetuksella (EY) N:o
2258/1996.
Valtavasta taloudellisesta potentiaalistaan huolimatta Latinalainen Amerikka kohtaa
edelleen varsin merkittäviä haasteita. Vuonna 1999 alueen keskimääräinen BKT oli
3 800 Yhdysvaltain dollaria asukasta kohden, ja se vaihtelee maittain yhdestä 15:een
(430 Yhdysvaltaindollarista Nicaraguassa 6 180 Yhdysvaltaindollariin Uruguayssa).
Rikkaudet ovat jakautuneet epätasaisesti, mikä vaikeuttaa esimerkiksi
terveyspalvelujen, koulutuksen ja sosiaaliturvansaantia.
Latinalaisessa Amerikassa on menossa useita alueellisia yhdentymisprosesseja.
Samanaikaisesti on tehty monia vapaakauppasopimuksia, jotka ovat edistäneet
alueen maiden välisiä kauppasuhteita sekä alueentalouskasvua ja kehitystä.
Euroopan unioni jäsenvaltioineen on Latinalaisen Amerikan tärkein avunantaja
lahjoitusten muodossa.
126Latinalaisen Amerikan kanssa harjoitetun yhteistyön oikeudellinen kehys pysyi samana vuonna 2001.
Komission yksiköt valmistelivat vuonna 2001 Latinalaisen Amerikan maita koskevan uuden asetuksen,joka toimitetaan komission hyväksyttäväksi vuonna2002.
198Sitoumukset ja maksut vuosina2000 ja2001 (euroa)
(lukuun ottamatta budjettikohtaa BA* ja KUUBA)
OHJELMAT SITOUMUKSET MAKSUT
BUDJETTI-KOHDATB7-310jaB7-311 2001 2000 2001 2000
MAIDENKAHDEN-VÄLISETSOPIMUKSET
Argentiina 9.910.000 7.207.145 5.674.145
Bolivia 25.000.000 4.069.269 11.069.999
Brasilia 2.350.000 10.304.190 5.354.877 3.565.615
Chile 9.000.000 5.791.622 1.795.894
Kolumbia 34.800.000 4.891.196 2.841.411
Costa Rica 9.600.000 575.777 589.328
Ecuador 11.000000 2. 465.667 3.457.072
Guatemala 16.150000 14.101.002 16.365.748
Honduras 5.023.666 9.035.130
Meksiko 764.630 1.480.430
Nicaragua 10.900.000 5.000.000 11.760.063 15.985.406
Panama 8.650.000 2.933.167 3.278.359
Peru 6.575.250 10.963.918
Paraguay 7.642.593 4.423.313
El Salvador 28.942.500 5.976.710 9.367.046
Uruguay 900.000 1.320.000 1.626.845 2.150.271
Venezuela 10.000.000 2.298.333 3.697.053
KAHDEN-VÄLISETSOPIMUKSET
YHTEENSÄ133.292.500 60.534.190 84.647.812
ALUEELLISET SOPIMUKSETYHTEENSÄ 84.373.500 163.310.000
Muut maksut
(koskevat lähinnä alueellisia ohjelmia) 35.394.789 72.260.228
YHTEENSÄKAHDEN-VÄLISETJA ALUEELLISETSOPIMUKSETYHTEENSÄ217.666.000 223.844.190 124.452.601 178.000.366
*Budjettikohta BA kattaa hallintoon liittyviä menoja, erityisesti osana ohjelmien
hallinnoinnin hajauttamista komission lähetystöille.
Euroopan unionin talousarviosta on varattu Latinalaisen Amerikan kanssa tehtävään
yhteistyöhön vuosittain noin 500 miljoonaa euroa vuodesta 1996 alkaen. Tämä luku
sisältää budjettikohtien B7-310 (rahoituksellinen ja tekninen yhteistyö), B7-311
(taloudellinen yhteistyö), B7 -312 (pakolaiset ja kotiseudultaan siirtymään joutuneet
väestöryhmät) ja B7-313 (jälleenrakentaminen) maksusitoumukset, jotka ovat
tyypillisiä Latinalaiselle Amerikalle, sekä maksusitoumuksia toisista tärkeistä ja
muista kuin maantieteellisistä budjettikohdista, jotka koskevat muun muassa
ihmisoikeuksia, elintarviketurvaa ja kansalaisjärjestöjen yhteisrahoitusta.
Vuonna 2001 maksamatta olevien sitoumusten vähentämisen yhteydessä sitoumuksia
vapautettiin143, ja niidenarvo oli96,6 miljoonaa euroa.
199BudjettikohdatB7-310 (rahoituksellinen ja tekninen yhteistyö) jaB7-311(taloudellinen
yhteistyö)(milj. euroa)
199519961997199819992000 *2001**Yhteensä
Sitoumukset 287,6 262,8 254,1 240,9 104,4 229,7 231,6 1611,1
Maksut 145,7 151,9 148,8 142,8 158,7 179,5 126,3 1053,7
*Mukaan luettuna Kuuba
**MukaanluettunabudjettikohtaBA
Hallintotoimet ja teknisen tuen toimistojen seuranta sisällytettiin vuonna 2001
komission yksiköihin, millä oli operatiivisia vaikutuksia. Lisäksi komission
henkilöstön hajauttaminen lähetystöihin hidasti hieman maksuvauhtia
maksusitoumuksiin verrattuna.
4.7.2. Alueellinen yhteistyö
Alueellista yhteistyötä on vahvistettu viime vuosina, mikä heijastaa ensinnäkin halua
antaa konkreettinen sisältö kahden alueen välisen strategisen kumppanuuden
yhteistyöulottuvuudelle, josta sovittiin Euroopan unionin, Latinalaisen Amerikan ja
Karibian maiden valtion- ja hallitusten päämiesten huippukokouksessa Riossa
vuonna 1999, ja toisaalta halua tukea meneillään olevaa alueellista
yhdentymiskehitystä asianmukaisella yhteistyöllä.
4.7.2.1. Monialaiset ohjelmat
Alueellista yhteistyötä harjoitetaan etenkin niin sanotuissa monialaisissa ohjelmissa.
Nämä ohjelmat ovat molempien osapuolten etujen mukaisia, niitä rahoitetaan osana
taloudellista yhteistyötä ja niissä asetetaan etusijalle molempien alueiden toimijoiden
(kaupunkien, yritysten ja yliopistojen) välisten verkostojen kumppanuuden
vahvistaminen.
Vuonna 2001 rahoitettiin tärkeitä monialaisia ohjelmia, kuten ALFA-, Al-Invest-,
Atlas-, Urb-Al-, Alure- ja @LIS-ohjelmia.
ALFA-ohjelman (Amérique Latine Formation Académique) tarkoituksena on
vahvistaa Latinalaisen Amerikan ja Euroopan unionin yhteistä etua koskevaa
yhteistyötä korkeakoulutuksessa sekä rohkaista kahden alueen ja Latinalaisen
Amerikan alueiden (EU–Latinalainen Amerikka, Latinalainen Amerikka–EU sekäLatinalainen Amerikka–Latinalainen Amerikka)
127välisiä kestäviä vaihtoja etenkin
tekniikan, lääketieteen, yhteiskuntatieteiden ja talouden aloilla. Ohjelman toinen
vaihe (ALFA II) kattaa vuodet 2000–2005. Parha illaan on käynnissä 54 ALFA II -
hanketta. Niiden kokonaiskustannukset ovat 12,45 miljoonaa euroa, josta yhteisön
rahoituksen osuus on 8,89 miljoonaa euroa. ALFA-ohjelman ensimmäisessä
vaiheessa valittujen104 hankkeentoimia on jatkettutaine onsaatettu loppuun .
127http://www.europa.eu.int/comm/europeaid/projects/alfa/index_fr.htm
200YhteiskuntatieteidenverkkoRESCE(Réseaud’EtudesSociales)–Keski-AmerikkajaKaribia–
Eurooppa
Costa Rican yliopiston koordinoimaan verkkoon kuuluvat Sorbonnen, Haagin, Salamancan,
Nicaraguan, Salvadorin, Havannan ja Meksikon Centroamericanan yliopistot. Sen ansiosta on
voitu ottaa käyttöön keskiamerikkalainen maisterintutkinto (”Maestria Centroamericana”).
Kyse on yhteiskuntatieteiden maisteri- ja tutkimusohjelmasta, jossa erikoistutaan
sosiaalipolitiikkaan ja jossa koulutetaan verkkoon kuuluvia opettajia tai erilaisten laitosten ja
yliopistojen osastojen tutkintotodistusten haltijoita. Tässä yhteydessä kehitettyä
opetusmateriaalia on käytetty maisterintutkinnon pedagogisena tukena. Sähköpostin
asentaminen on lisännyt verkon jäsenten välistä viestintää. ALFA-ohjelman ansiosta on voitu
järjestää sosiaalipolitiikkaa käsittelevä kansainvälinen konferenssi. Lisäksi on julkaistu kirja
”PoliticaSocial:vinculoentreestadoysociedad”.
AL-INVEST onkomissiontukema hajautettu yhteistyöohjelma, jonka tavoitteena on
järjestää kummankin mantereen pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten)
välisiä tapaamisia ja kumppanuuksia kaupan ja teknologiasiirtojen lisäämiseksi. Siitä
lähtien kun ohjelma käynnistyi vuonna 1996, sen yhteydessä on järjestetty 250
tapahtumaa128. Tapaamisiin on osallistunut 330 toimijaa (kauppakamareita,
teollisuusyhdistyksiä ja eurooppalaisia konsultteja) ja 25.000 pk-yritystä
kummaltakin alueelta. Vuonna 2001 järjestettiin 50 alakohtaista tapaamista, jotka
saivat yhteisön tukea, sekä viisi ARIEL-toimea (”Active Research In Europe and
Latin America ”, joka on yksi AL-INVEST-ohjelman välineistä). Ohjelman monista
hyvistä tuloksista voidaan mainita kolme seuraavaa esimerkkiä:
Huonekalut 2000
Uberlandiassa (Brasiliassa) järjestetyn tapaamisen aikana perustettiin eurooppalainen
yhteenliittymä yhteisyrityksen perustamiseksi brasilialaisten kumppaneiden kanssa. Sijoitusten
(tehtaan rakentaminen Uberlandian teollisuuskylään) kokonaiskustannukset olivat 12
miljoonaa euroa .
Exhimoda 1999
Meksikossa järjestetyn tapaamisen aikana yksi maan yrityksistä allekirjoitti espanjalaisen
yrityksen kanssa 18 miljoonan euron sopimuksen sekayrityksen perustamiseksi ja vaatteiden
valmistamiseksi Euroopanmarkkinoille.
FITUR 1998
Espanjassa järjestetyn tapaamisen aikana ranskalainen yritys allekirjoitti paraguaylaisen
yrityksen kanssa yli 6 miljoonan euron sopimuksen jätteenkäsittelylaitoksen rakentamiseksi
Paraguayihin. Sijoituksenkokonaiskustannuksiksiarvioidaan yli 20miljoonaa euroa.
ATLAS-ohjelmassa tuetaan Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan
kauppakamarien välisiä suhteita, ja sen tarkoituksena on helpottaa taitotiedon siirtoa.
Ohjelma koskee 200:aa kauppakamaria, ja siihen on varattu 2,4 miljoonaa euroa
vuosiksi2001–2003.129
URB-AL-ohjelman130tarkoituksena on luoda eurooppalaisten ja
latinalaisamerikkalaisten yhteisöjen väliset suorat ja kestävät suhteet edistämällä
128http://www.europa.eu.int/comm/europeaid/projects/al-invest/index_fr.htm
129http://www.eurochambres.be/whatwedo/atlas.htm
130http://www.europa.eu.int/comm/europeaid/projects/urbal/index_en.htm
201kokemusten vaihtoa. Ohjelman ensimmäisessä vaiheessa on siten luotu kahdeksan
aihekohtaista verkkoa. Niiden tuloksena on luotu 65 yhteishanketta, joita pannaan
parhaillaan täytäntöön. URB-AL-ohjelman toimiin osallistuu noin 750paikallisyhteisöä (suurkaupungeista pieniin kaupunkeihin) ja noin sata muuta
paikallista toimijaa (kansalaisjärjestöt, yliopistot, yritykset jne.). Ohjelma
mahdollistaa voimavarojen ja kokemusten yhdistämisen, jotta kaupunkikehityksen
aiheuttamiin ongelmiin (esim. kaupunkiliikenteen valvonta, demokratia kaupungissa,
kaupunkiympäristö jne.) voidaan vastataparemmin.
Komissio on ohjelman menestyksekkään ensimmäisen vaiheen vuoksi, jonka
talousarvio oli 14 miljoonaa euroa, hyväksynyt ohjelman toiseen vaiheeseen 50
miljoonan euron talousarvion (joka on siis kolminkertainen ensimmäiseen
vaiheeseen verrattuna). Tämän taloudellisen panostuksen ansiosta voidaan
käynnistää kuusi uutta aihekohtaista verkkoa (paikallinen ja yhteisrahoitus,
kaupunkien köyhyyden torjunta, kaupunkiasunnot, naisten osallistumisen lisääminen
paikallisissa päätöksentekoelimissä, kaupunki ja tietoyhteiskunta sekä kansalaisten
turvallisuus kaupungissa)
.
”Taitotiedon tasapuolinen vaihto ”
”Intendencia Municipal de Montevideo” (Uruguay) koordinoi yhtä URB-AL-ohjelman verkkoa,
johon kuuluu 150 eurooppalaista ja latinalaisamerikkalaista paikallisyhteisöä . Ohjelmassa on
kehitetty kaupunkien sosiaalipolitiikkaa koskeva uusi lähestymistapa, joka perustuu kaikkien
kokemusten ja taitotiedon vaihtoon.
Ohjelmassa on kehitetty 14 hanketta, joiden tarkoituksena on parantaa paikallisten julkisten
toimien määrittelemistä ja toteuttamista tärkeillä sosiaalialoilla, kuten koulutus,
terveydenhuolto, tuki huono-osaisimmille tai syrjäytyneille väestöryhmille, kaupunkien sisäiset
muuttoliikkeet, perheväkivaltasekänaisten aseman edistäminenjasuojelu.
Näiden kaikkien hankkeiden tavoitteena on laatia sellaista kaupunkia koskeva ”yhdennetty”
lähestymistapa, jonka asukkaita ei tarkastella erikseen vaan päinvastoin perheen, ryhmien tai
yhteisöjen jäseninä, jotka toimivat vuorovaikutuksessa.
Rio Claron kaupungin (Brasilia) koordinoiman hankkeen ”Economía solidaria : un sector en
desarrollo ” tarkoituksena on edistää paikallisiin sosiaalisiin tilanteisiin mukautettuja
yhteisvastuullisia taloudellisia toimiajatyöpaikkojenluomista.
ALURE-ohjelma131käynnistettiin vuonna 1996, ja se koskee Euroopan unionin ja
Latinalaisen Amerikan välistä energia-alan taloudellista yhteistyötä. Ohjelma päättyy
vuonna 2003, ja siihenon varattu 26miljoonaa euroa. Ohjelman ansiosta on kehitetty
25 hanketta, joihin osallistuu satakunta kaasu- ja sähköalan toimijaa – yrityksiä,
julkishallintoja, kansalaisjärjestöjä ja muita järjestöjä. Ohjelmalla on tuettuLatinalaisen Amerikan energiatarpeiden tyydyttämistä sekä laadullisesti että
määrällisesti. Sillä on samalla parannettu edellä mainittujen palvelujen saantia
huono-osaisimpien väestöryhmien keskuudessa ja tehostettu ympäristönsuojelua.
Hankkeista on koitunut edunsaajille merkittävää lisäarvoa. Tähän ovat vaikuttaneet
etenkin eurooppalaisen energia-alan toimintamallien ja koettujen välineiden vaihto
sekä niiden mukauttaminenLatinalaisenAmerikanolosuhteisiin.
131http://www.europa.eu.int/comm/europeaid/projects/alure/index_en.htm
202CLIOPE: lämpövoimaloiden tehokkuus ja ympäristönsuojelu
Useat Latinalaisen Amerikan maat ovat kärsineet viime vuosina energiapulasta, joka on
aiheutunut pääasiassa kysynnän merkittävän kasvun ja riittämättömien
energiatuotantosijoitusten vuoksi. Lisäksi monet alueen lämpövoimalat saastuttavat valtavasti,
niiden teho on heikko ja valmiudet rajalliset. Tilannetta yritetään paikata alueellisen CLIOPE-
hankkeen avulla kouluttamalla satoja latinalaisamerikkalaisia yhteyshenkilöitä ja teknikkoja
sekäasentamallatietoja jakokemuksia tarjoava Internet-verkko, joka lisää kummankin alueen
välistä taitotiedon vaihtoa. Hankkeen ansiosta on perustettu tähän mennessä kolme pysyvää
koulutuskeskusta (Kolumbiaan, Argentiinaanja Meksikoon) ja solmittualan toimijoiden välisiä
kestäviä suhteita, jotka helpottavat voimaloiden käyttötarkoituksen muuttamista koskevien
hankkeiden valmisteluja ja uudenaikaisten valvontalaitteiden hankkimista sekä tarjoavat uusia
markkinarakoja kummallekinalueelle .
@LIS-ohjelma hyväksyttiin Euroopan komission 6. joulukuuta 2001 tekemällä
päätöksellä. @LIS132-ohjelman (Alliance pour la société de l’information,
yhteenliittymä tietoyhteiskunnan puolesta) tarkoituksena on kehittää
tietoyhteiskuntaa Latinalaisessa Amerikassa ja estää tietotekniikan epätasaista
jakautumista edistämällä yhteistyötä eurooppalaisten kumppaneiden kanssa sekä
vastaamalla paikallisyhteisöjen ja kansalaisten tarpeisiin kestävän kehityksen
takaamiseksi.
Ohjelman talousarvio on 85 miljoonaa euroa, josta Euroopan yhteisön rahoituksen
osuus on 63,5 miljoonaa euroa. @LIS-ohjelma on tarkoitettu kaikille
siviiliyhteiskunnantahoille ja etenkin voittoatavoittelemattomille yhteisöille.
Useimpia monialaisia ohjelmia tarkistettiin vuonna 1999 ja arvioitiin vuosina 2000 ja
2001. Tulokset ovat yleisesti ottaen hyvin myönteisiä, koska ohjelmien avulla on
pystytty luomaan kummankin alueen välisiä taloudellisia, akateemisia, kulttuurisia ja
teknologisia siteitä, vahvistamaan Euroopan läsnäoloa alueella sekä luomaan pysyviä
suhteita hallitusten, paikallisyhteisöjen, yksityisen sektorin ja siviiliyhteiskunnan
tasolla.
4.7.2.2. Yhteistyö alueellistenryhmittymienkanssa ja kahdenvälinen yhteistyö
Komissio jatkoi vuonna 2001 osa-aluetason ja kahdenvälistä yhteistyötä nykyisiin
toimielintenvälisiin sopimuksiin sisältyvien erityisten painopisteiden ja kunkin maan
taialueen oman tilanteen mukaan.
Budjettikohdissa B7-310 (”rahoituksellinen ja tekninen yhteistyö ”) ja B7-311
(”taloudellinen yhteistyö ”) on käynnistetty pienaluetason hankkeita Keski-
Amerikassa, Andien yhteisössä ja Mercosurissa.
a) Keski-Amerikka
Yhteistyö Keski-Amerikan kanssa perustuu vuonna 1999 voimaan tulleeseen
yhteistyösopimukseen.
Komissio sitoi vuonna 2001 tulliliittoa koskevaan hankkeeseen 8 miljoonaa euroa
Keski-Amerikan kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön yhteydessä.
132http://www.europa.eu.int/alis
203Komissio varasi kahdenväliseen yhteistyöhön 29 miljoonaa euroa Salvadorille, 16
miljoonaa euroa Guatemalalle, 9 miljoonaa euroa Panamalle, 10 miljoonaa euroa
Costa Ricalle ja 11 miljoonaa euroa Nicaragualle. Tämä merkittävä taloudellinen
panostus osoittaa komission päättäväisyyden tukea aktiivisesti hankkeita, joilla
vahvistetaan ja vakiinnutetaan demokraattisia toimielimiä ja oikeusvaltiota,
alueellista yhdentymisprosessia, talouskehitystä ja Keski-Amerikan yhdentymistä
maailmantalouteen.
Budjettikohdista ”rahoituksellinen ja tekninen yhteistyö ”sekä ”taloudellinen
yhteistyö”myönnetyn tuen lisäksi Euroopan unioni on tukenut Keski-Amerikkaa
rahoittamalla toimia toisista budjettikohdista. Komissio sitoi vuonna 2001
luonnonkatastrofien aiheuttamien tuhojen vuoksi 68 miljoonaa euroa erilaisille
kunnostus- ja jälleenrakennushankkeille Keski-Amerikassa (Nicaraguassa,
Guatemalassa, ElSalvadorissa) jaVenezuelassa.
Keski-Amerikan jälleenrakennusta koskeva alueellinen hanke PRRAC (Programme
Régional pour la Reconstruction de l’Amérique Centrale) on hyvin laaja hanke.
Ohjelma perustettiin Mitch-hirmumyrskyn aiheuttamien tuhojen jälkeen seitsemäksi
vuodeksi. Sen tavoitteena on tukea jälleenrakennusta sekä terveydenhuoltoa ja
koulutusalaa, joka kärsi useimmissa maissa erittäin paljon, ja kartoittaa myrskyjen
ympäristövahinkoja.
PRRAC-ohjelmaa toteutetaan 16 suuren hankkeen avulla, joiden määrärahat on
jaettu Nicaraguan, Salvadorin, Guatemalan ja Hondurasinkesken.
PRRAC - Honduras
Näiden laajojen hankkeiden lisäksi on toteutettu pienempiä hankkeita, joista on jo saatu
konkreettisia tuloksia, kuten Hondurasissa käynnistetty vesi- ja viemärihuoltohanke. Hankkeen
tavoitteet on saavutettu 70 prosenttisesti: alueelle on rakennettu 24 vesijohtoa ja 16 vesijohdon
rakentamistaollaan saattamassa päätökseen. Alueelle on myös rakennettu 52 kaivoa, koulutettu
106 paikallistarakennuttajaaja1.081 perhettä on saanut koulutusta hygieniasta ja saastuneesta
vedestä tarttuvista taudeista (30 prosenttiahankkeistaon käynnissä).
b) Andien yhteisö
Andien yhteisön maiden kanssa tehtävän yhteistyön tarkoituksena on vahvistaa
demokraattisia toimielimiä ja oikeusvaltiota, tukea alueellista yhdentymistä ja
sosioekonomista kehitystä, vahvistaa yhteistyötä huumeiden torjunnan alalla sekä
ehkäistä luonnonkatastrofeja. Kolumbian vaikean rauhanprosessin tukeminen on
myös eräs Euroopanunioninerityisistä painopisteistä alueella .
”Magdalena Medion Rauhan laboratorio ”–ohjelma (Laboratoire de paix dans le
Magdalena Medio) onEuroopanunionin ensimmäinentärkeätoimi EU:n Kolumbian
rauhanprosessia tukevassa ohjelmassa. Sitä toteutetaan Magdalena Medion alueen –
joka on kärsinyt syvästi aseellisesta konfliktista – 13 kunnassa sekä alueen
pääkaupungissa Barrancabermejassa. Ohjelmaan on varattu yhteisön rahoitusta 35
miljoonaa euroa. Ohjelmaa valmisteltiin vuonna 2001, ja se pannaan täytäntöön
vuodesta 2002 alkaen kahdeksaksi vuodeksi. EY on varannut rahoituksellisen ja
teknisen yhteistyön puitteissa 11 miljoonaa euroa Ecuadorille, Rio Paute -joen
valuma-alueen kehityksen tukemiseksi, ja 10 miljoonaa Venezuelalle tulvien
koetteleman Vargasin osavaltion jälleenrakennustöihin. Lisäksi komissio on sitonut
osa-alueiden hankkeisiin yhteensä 500.000 euroa (68 prosenttia
204kokonaiskustannuksista). Tarkoituksena on laatia selvitys Euroopan unionin ja
Andien yhteisön taloudellisten ja kaupallisten suhteiden tilanteesta ja näkymistä.
Selvityksentuloksia odotetaanvuodeksi2002.
SelvitysAndienyhteisönja Euroopan unionintaloudellistenjakaupallistensuhteiden
nykyisestätilanteesta jatulevaisuudennäkymistä
Tämä hanke sisältyy vuoden 2001 ohjelmakauteen, ja sen tarkoituksena on laatia selvitys EU:n
ja Andien yhteisön taloudellisista ja kaupallisista suhteista. Kumpaakin aluetta edustavat
ministerit painottivat tämän kartoituksen tarvetta EU:n ja Rion ryhmän välisessä IX
ministerikokouksessa Vilamourassa 24. helmikuuta 2000.
EU:n ja Andien yhteisön asiantuntijaryhmä laatii yhdessä puolen vuoden kuluessa selvityksen,
jonka parametritkehitettiinvuonna 2001. Analyysisisältää viisi alaa: ulkomaankauppa, julkiset
hankinnat, palvelut, suorat ulkomaiset sijoitukset jahenkinen omaisuus .
c) Mercosur
Mercosurin kanssa tehtävän yhteistyön suuntaviivat asetettiin vuonna 1995
allekirjoitetussa puitesopimuksessa, joka on tarkoitus tietyn ajan kuluessa korvata
kattavammallaassosiaatiosopimuksella.
Yhteistyö Mercosurin kanssa perustuu Mercosurin yhdentymisprosessiin ja
neuvottelujen edistymiseen kahden ryhmittymän välisen assosiaatiosopimuksen
tekemiseksi.133Vuonna 2001 sidottiin 5,3 miljoonaa euroa
tulliyhteistyöhankkeeseen. Hankkeen tarkoituksena on jatkaa Mercosurin neljän
maan tullihallintojen yhdentymisprosessia, joka on perusta alueen taloudelliselle ja
kaupalliselle kehitykselle sekä suhteille Euroopanunionin kanssa.
Rahoituksellisen ja teknisen yhteistyön budjettikohdista sidottiin 2 miljoonaa euroa
Brasilian verotusjärjestelmän uudistamishankkeisiin ja 900.000 euroa ympäristön
laadunparantamiseenUruguayssa.
Mercosur – Teknisetstandardit
Yhteisö tukee Mercosurin yhdentymisprosessia edistämällä teknisen järjestelmän
käyttöönottoa, joka on välttämätöntä sisämarkkinoiden käyttöönotolle. Komissio käynnisti
tämän vuoksi vuonna 1999 Mercosurin teknisiä standardeja koskevan hankkeen, johon on
myönnetty 3,95 miljoonaa euroa.
Kun otetaan huomioon toiminnan tehostuminen ohjelman täytäntöönpanovaiheessa, on katsottu
tarpeelliseksi hyväksyä säännöllisesti toimia muuttuvia kansallisia ja alueellisia olosuhteita
varten.
Näillä toimilla, ja pääasiassa institutionaalisen tuen avulla (kansallisten ja alueellisten
standardisointielinten sekä tiedoksiantoa, tiedottamista, varmentamista ja akkreditointia
koskevien rakenteiden tukeminen) on parannettu alueiden sisäisen ja kansainvälisen kaupan
olosuhteita. Mittausmenetelmiä koskevat (oikeudelliset ja teolliset) toimet sisältyvät
vastavuoroista tunnustamista koskeviin erityissopimuksiin. Hanke perustuu yleisiin toimiin ja
kahdeksaan Mercosurin maissa täytäntöönpantavaan erityishankkeeseen, jotka perustuvat
vuorostaan eurooppalaisten asiantuntijoiden asiantuntemuksen siirtoon Mercosurin teknisille
asiantuntijoilleteknisiästandardejakoskevillaeri aloilla.
133Kauppaneuvotteluja Mercosurin kanssa jatkettiin vuonna 2001 vaikeissa olosuhteissa, joille olivat
ominaisiaalueen maiden talousvaikeudet ja etenkin Argentiinanlaman syveneminen.
205Alueellinen yhteistyö – sitoumukset vuonna2001 (budjettikohdatB7-310jaB7-311)
Alue Hankkeen nimi Määrä
(euroa)
Alueellinen
LatinalainenAmerikka- Maataloustiedettä koskevantutkimuksen
tukeminenCGIAR:n(kansainvälisenmaataloustutkimuksen neuvoa-antava ryhmä)välityksellä- Makrotaloudellista koordinaatiota käsitteleväEU:nja LatinalaisenAmerikanasiantuntijoidenverkko- Tietoyhteiskuntaa koskeva liitto @lis- WALCUE-S&T Thematic Workshops ALCUE2001/2002-NetworkingCentralandEasternEuropeandLatinAmerica6 000000
200 000
63 500000
639 000234 500
Andienyhteisö - Selvitys EU:nja Andien yhteisöntalous- ja
kauppasuhteista500 000
Mercosur - EU:n ja Mercosurintulliyhteistyö 5 300000
Keski-Amerikka - Keski-Amerikantulliliitto 8 000000
YHTEENSÄ 84 373500
4.7.3. Liikenne ja infrastruktuurit
Infrastruktuurien kehittämisen tukeminen on aina ollut kehityksen avaintekijä. Se on
edelleen tärkeä osa Latinalaisen Amerikan tehtävä yhteistyötä kanssa etenkin, koska
infrastruktuurien rakentaminen liittyy yleisesti alueellisen yhdentymisen
strategioihin, elinolojen ja terveyden parantamiseen sekä luonnonkatastrofeihin
liittyvien riskien vähentämiseen. Tämän alan osuus kaikesta yhteisön tuesta on noin
10 prosenttia.
4.7.3.1. Maantieliikenne
Nicaragua – Vuonna 2001 komissio varasi 11 miljoonaa euroa El Guayacanin ja
Jinotecanvälisentienkunnostamiseen.
Ecuadorin ja Perun yhdistäminen Piuran jaGuayaquilin välisellätieo suudella
Piuran ja Guayaquilin välisen tieo suuden kunnostushanke parantaa Ecuadorin ja Perun välistä
maantieteellistäyhteyttä.Parhaillaanovat käynnissä selvitykset, joihinon varattu2,8 miljoonaa
euroa, maantien, siltojen ja maiden välisen raja-aseman infrastruktuurista. Selvitysten
valmistuttua voidaan aloittaa varsinainen kunnostushanke. Euroopan yhteisön osuudeksi
arvioidaan 40 miljoonaa euroa (2002–2006). Hanke edistää maiden välisiä suhteita
kahdenvälisen suunnitelman avulla, joka laadittiin rauhansopimusten allekirjoittamisen jälkeen
vuonna 1998.
4.7.3.2. Vesi- ja viemärihuolto
Koska väestölle oli toimitettava juomavettä ja rakennettava viemärijärjestelmiä,
Latinalaisen Amerikan maissa käynnistettiin laajoja ohjelmia. Käynnistettyjen
hankkeiden avulla ehkäistään kulkutauteja, vähennetään lapsikuolleisuutta ja
parannetaan terveys- ja hygieniaoloja. Viranomaiset ovat etenkin Boliviassa
pyrkineet aktiivisesti ratkaisemaan ongelmaa ja kehittäneet ”Agua para todos ”-
ohjelman maaseutu- ja kaupunkialueille.
206Bolivia:juomavettäBenin maakuntaan
Hanke koskee tämän haja-asutetun maakunnan 125 000 asukasta, ja se käynnistettiin
tammikuussa 1998. Hankkeessa keskitytään pääasiassa noin 5 000 asukkaiden
kaupunkikeskuksiin unohtamatta kuitenkaan harvaan asuttuja alueita. Vuoteen 2002 mennessä
keskuksiin on asennettu 50 salaojitus- ja hapetusjärjestelmää ja haja-asutusalueille 400
järjestelmää. Hanke on perustunut pienyritysten toimintaan, ja siinä on rohkaistu edunsaajien
osallistumista. Samojen mekanismien avulla rakennetaan 3.000 ulkokäymälää, joissa on pieni
likakaivo. Niistä 750 on yleistä ulkokäymälää. jotka kuuluvat kaupungin viemäriverkkoon.
Tarkoituksena on rakentaa myös jätevesien käsittelylaitos Santa Anan kaupunkiin. Hanketta
täydennetäänsamanaikaisesti ohjelmilla, jotka koskevat hallintokoulutusta ja infrastruktuurien
ylläpitoa sekä hygienia- ja terveysvalistusta ja joilla taataan hankkeen elinkelpoisuus. EY on
myöntänyt tähän hankkeeseen rahoitusta 6 miljoonaa euroa ja hallitus 2,1 miljoonaa euroa.
Vastaavaa hankettaaletaantoteuttaa myös muissa maakunnissa .
4.7.3.3. Muut infrastruktuurit
Salvador ja Venezuela – Vuonna 2001 valmisteltiin luonnonkatastrofien vuoksi
kaksi infrastruktuureja koskevaa jälleenrakennusohjelmaa. Salvadorin
jälleenrakennusohjelmaan myönnettiin 25 miljoonaa euroa asuntojen sekä
yhteiskunnallisten, taloudellisten ja palveluinfrastruktuurien jälleenrakentamiseen
tammi- ja helmikuussa 2001 tapahtuneiden maanjäristysten vuoksi.
Yhteisö rahoittaa Venezuelassa sijaitsevan Vargasin osavaltion jälleenrakennus- ja
kunnostusohjelmaa 35 miljoonalla euroa, joista 10 miljoonaa euroa on myönnetty
rahoituksellisen ja teknisen yhteistyön budjettikohdasta.
Ecuador – Ecuadorissa pyritään käsittelemään valuma-alueen integroitua hallintaa
koskevaa ongelmaa. Tehtävä on hyvin vaikea, koska luonnonvarojen suojelua ja
säilyttämistä koskevat vaatimukset on sovitettava yhteen maatalousmaita koskevien
paikallisväestöjen tarpeiden kanssa. Nämä ovat usein hyvin köyhää
alkuperäisväestöä. Tässä yhteydessä on kehitetty Pautejoen – joka aiheutti äskettäin
kuolettavia ja tuhoisia tulvia – valuma-alueen kunnostushanke. Hankkeen
kustannukset ovat 11 miljoonaa euroa, ja sen tarkoituksena on parantaa näiden
luonnonvarojen tilannetta sekä vakauttaa valuma-alueen ympäristöä ja
yhteiskunnallista kehystä.
Liikenne, infrastruktuurit jaympäristö: maksusitoumukset 2001
Ala Maa Hankkeen nimi Määrä (euroa)
Infrastruktuuri El
SalvadorSalvadorin jälleenrakentamisen
tukiohjelma25 000000
Infrastruktuuri Uruguay Ympäristön parantaminen /
Montevideon kaupungin länsiosankaupunkikehitys900 000
Infrastruktuuri Venezuel
aVargasin osavaltion yhteiskunnallinen
jälleenrakennusohjelma10 000000
Infrastruktuuri Panama Panaman kaupungin historiallisen
keskustankunnostus950 000
Infrastruktuuri Nicaragua ElGuayacan–Jinoteca-tien kunnostus 10 900000
Ympäristö Ecuador Pautenvaluma-alueen kehityshanke 11 000000
YHTEENSÄ 58 750000
2074.7.4. Elintarviketurva ja maaseudun kehittäminen
Vuonna 2001 toteutettiin erityistoimia Latinalaisen Amerikan maiden kanssa
ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi luonnonvarojen kestävämmän hoidon ja
maaseudun tuotannontekijöiden hallitumman käytön alalla (vedenkäyttö, maan
hankintaan liittyvät oikeudelliset näkökohdat ja konfliktien ratkaiseminen). Tästä
näkökulmasta katsottuna Latinalaisessa Amerikassa toteutettujen hankkeiden
tavoitteena eiole pelkästääntyydyttää väestönelintarviketarpeita lyhyellä aikavälillä,
vaan niissä otetaan myös huomioon kestävää kehitystä koskeva pitkän aikavälin
tavoite.
Ecuador - elintarviketurva
Ecuador on kärsinyt rahoitusalan romahduksesta sekä El Niño -ilmiön aiheuttamista tuhoista.
Köyhän väestön määrä on tämän vuoksi kasvanut 49 prosentista 65 prosenttiin vuosina 1995–
2001. Köyhimpien väestönosien haavoittuvuuden vähentämiseksi aloitettiin suoraan apuun
perustuva elintarviketurvaohjelma, johon sidottiin 6 miljoonaa euroa vuonna 2001. Ohjelmasta
tuetaan tuotantosektoreita ja terveyskeskuksissa annettavaa ravitsemuskasvatusta. Vuonna
2001 käynnistettyä tukea maaseudun tuotantosektoreille annetaan tiiviissä yhteistyössä
Maailmanpankin, kansalaisyhteiskunnan sekä keskus- ja paikallishallinnon kanssa. Avun
tarkoituksena on vahvistaa paikallisten järjestöjen toimintavalmiuksia sekä parantaa
rakenteellisella tavalla maan huono-osaisimpien alueiden taloudellisten toimijoiden
tuotantovalmiuksia. EY rahoittaa merkittävässä määrin paikallista investointirahastoa ja
maaseudun rahoitusjärjestelmän tukemista .
Argentiina– Ramón Listanaluettakoskevaintegroituhanke
Wichin alkuperäiskansa asuu Ramón Listan alueella Formosan maakunnassa Argentiinan
luoteisosissa. Väestökeskittyy Pilcomayo-joenrannalle 3.500km²:nalueelle.
Yhteisön rahoitusta myönnetään erilaisten toimien toteuttamiseen koulutuksen, ravitsemuksen,
infrastruktuurien rakentamisen (tiet, talot, terveyskeskukset, koulut, sadonkorjuualtaat veden
kanavointi jne.), metsänistutuksen ja ympäristönsuojelun aloilla. Hanke käynnistettiin vuonna
1995. Sen kokonaiskustannukset ovat 8,6 miljoonaa euroa, josta EU:n rahoituksen osuus on 5,5
miljoonaa euroa (EU:n rahoituksesta on tähän mennessä käytetty 3,5 miljoonaa euroa). Hanke
koskee 6.000:ta henkilöä, jotkaasuvat 20 kunnassa.
Kaikkein merkittävimpiä tuloksia on saavutettu infrastruktuurialalla, kun vuonna 2001
rakennettiin 64 taloa ja teitä. Toisaalta hankkeessa on kehitetty laaja ammattikoulutusohjelma
ja edunsaajat ovat saaneet hankkeen ansiosta viestintä- ja liikennemateriaaleja ja laitteistoja.
Lisäksi käsiteollisuutta ja pienyritysten toimintaa on edistetty. Edunsaajat ja paikalliset
järjestöt ovat osallistuneet suoraan kaikkiin toimiin aina ohjelmasuunnittelusta ohjelmien
täytäntöönpanoon asti.
208Maaseudun kehittäminenjaelintarviketurva– sitoumukset 2001
Ala Maa Hankkeen nimi Määrä
(euroa)
Maaseudun
kehittäminenAlueellinen
(Latina-lainenAmerikka)Tuki maataloustieteitä koskevalle
tutkimukselleCGIAR:n välityksellä6 000000
Elintarviketurva Peru SA/CE (Seguridad Alimentaria/Comisión
Europea)5 000000
Elintarviketurva Honduras Useitatoimia 6 696996
Elintarviketurva Ecuador PROLOCAL (Programa de Alivio de la
Pobreza yDesarrollo Local Sostenible)6 000000
Elintarviketurva Bolivia Programa de Apoyo a la Seguridad
Alimentaria (PASA)2 145901
Elintarviketurva ElSalvador Useitatoimia 690 010
Elintarviketurva Nicaragua Useitatoimia 891 312
Elintarviketurva Guatemala Useitatoimia 447 350
YHTEENSÄ 27 871569
4.7.4.1. Paikallinen ja alueellinenkehitys
Chile– Hankkeessa pyritään ottamaan huomioon ympäristönäkökohdat hyvän
hallintotavan ja valtionhallinnon hajauttamisen vahvistamiseksi. Hankkeen
tavoitteena on laatia Coquimbon rannikkoalueen kehittämissuunnitelma, ja siihen on
varattu 21,5 miljoonaa euroa. Hankkeessa pyritään lieventämään matkailun ja
kalastuksen kielteisiä vaikutuksia luonnonvaroihin sekä ratkaisemaan
luonnonvaroihin ja etenkin vesihuoltoon liittyviä ongelmia maan sisäosien kuivissa
ekosysteemeissä.
209”Programa IntegradodeGobernabilidadyDescentralización”
Tässä nelivuotisessa hankkeessa on nyt menossa toinen toimintavuosi. Hankkeen
kokonaisbudjetti on 21 miljoonaa euroa, ja se pannaan täytäntöön Chilessä Coquimbon
alueella.
Ohjelmassa tuetaan toimielinten hajauttamista ja kehittämistä ja toimissa painotetaan
erityisestiympäristöulottuvuutta.
Hankkeen täytäntöönpanoaloja ovat paikallinen ja kunnallinen kehitys yhdeksässä alueen 15
kunnasta, talouskehitys alueen 15 kunnassa sekä alueellinen kehitys ja maankäytön suunnittelu
kahdeksassa kunnassa. Viimeksi mainitun yhteydessä hankkeen kokemuksia sovelletaan
valuma-alueen hallintaan sekä rannikkoalueen (400 km) maankäytön suunnitteluun ja
hallintaan.
Asianomaisen väestön osallistumista on järjestelmällisesti rohkaistu. Tässä hengessä ja Río
Choapan valuma-alueen täytäntöönpanotoimien osalta vedenkäyttäjät (pääasiassa
maanviljelijät) ovat toimineet valuma-alueesta vastaavan viraston tavoin. Rannikkoalueen
maankäytön suunnittelun ja hallinnanosalta Los Chorosin ja Punta de Chorosin paikkakuntien
asukkaat ovat määritelleet kehityshankkeet yhteistyössä La Higueran kaupungintalon kanssa,
jonka toimeenpanovallan piiriinnämä paikkakunnat kuuluvat.
4.7.4.2. Vaihtoehtoinenkehitys
EY:n luomien maaseudun kehityshankkeiden lisäksi on noussut esille toinen
vaihtoehtoista kehitystä koskeva käsite. Vaihtoehtoinen kehitys käsittää toimia, joilla
pyritään tukemaan siirtymistä laittomien kasvien viljelyyn perustuvasta
tuotantojärjestelmästä laillisiin viljelykasveihin. Puhtaasti taloude llisten näkökohtien
huomioon ottamisen lisäksi siihen sisältyvät kaikki tekijät, jotka vaikuttavat laajasti
ottaen tukialueen väestön elinoloihin. Vaihtoehtoiseen kehitykseen liittyvät toimet
toteutetaandemokraattisen yhteistoiminnan muodossa asianosaistenkanssa.
Boliviassa ja Perussa vaihtoehtoisella kehityksellä pyritään korvaamaan laitonta
kokaiinin tuotantoa. Andien yhteisön maat pitävät Euroopan komission ohjelmia
alakohtaisena tukena huumausaineiden tuotannon ja kehittämisen torjumiseksi.
Ohjelmiin sisältyy osia, joissa tuetaan vaihtoehtoista tuotantoa, maanviljelyä ja
karjankasvatusta, infrastruktuuria, demokratian vahvistamista sekä ympäristön ja
metsienhoitoa.
PRAEDAC (vaihtoehtoista kehitystäkoskevaa strategiaa tukeva ohjelma Chaparessa)
Ohjelmassa tuetaan yhteistyössä maaseudun ja kuntien järjestöjen kanssa hankkeita yhteensä
kolmella miljoonalla eurolla. Kunnat ovat toteuttaneet infrastruktuuritöitä viemäröinnin,
koulutuksen, terveydenhuollon ja teiden rakentamisen aloilla. Kaikki työt on suunniteltu ja
toteutettu osallistujakeskeisiä menetelmiä soveltamalla: Chaparen väestö on valinnut hankkeet
ja toteuttanut ne yhdessä kaupungintalojen kanssa. Omarahoituksen osuus oli 30 prosenttia.
Cheparen asukkaat ovat onnistuneet erityisesti kalojen, banaanien ja ananasten tuottamisessa
paikallisille japienalueen markkinoille.
Lisäksi alueen 400 perhettä ovat hyötyneet lainaohjelmasta, jota PRAEDAC on tukenut
paikallisen rahoituslaitoksen välityksellä. Lainojen saajat ovat sijoittaneet 1,2 miljoonan
pääoman käsiteollisuuden hankkeisiin, karjankasvatuksen kaupallistamisen parantamiseen,
maatalousteollisuuteen ja ympäristömatkailun edistämiseen.
2104.7.5. Instituutioiden kehittäminen
K om i s s i ont ä m ä na l a nt o i m i e n134tarkoituksena on etenkin saavuttaa tavoitteet, jotka
koskevat institutionaalisten valmiuksien lisäämistä, hyvää hallintotapaa ja
oikeusvaltiota. Toimet ovat osa komission neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä
talous- ja sosiaalikomitealle hahmottelemaa täytäntöönpanokehystä (EU:n ja
Latinalaisen Amerikanuusikumppanuus 2000-luvunalussa).135
4.7.5.1. Kansallisten instituutioidenkehittäminen
Tähän aiheeseen liittyy kaksi toimintaryhmää. Ensimmäisten toimien tarkoituksena
on tukea Latinalaisen Amerikan hallitusten toimia oikeusvaltion lujittamiseksi ja
tehostaa samalla viranomaisten toimintaa sekä edistää hyvää hallintotapaa
paikallisella tasolla ja kunnissa. Toisten toimien tarkoituksena on tukea
valtionhallinnon uudistamista ja hajauttamista koskevia ohjelmia uudistamalla
keskus- ja paikallishallintoa ja veroalaa, järkeistämällä ja uudistamalla julkisia
palveluja sekä kouluttamalla valtion instituutioiden henkilöstöä. Vuonna 2001
hyväksyttiin kolme hanketta, joiden kokonaiskustannukset olivat 22,1 miljoonaa
euroa.
Toimielinten vahvistaminen –Maksusitoumukset 2001
Instituutioiden
vahvistaminenMaa Hankkeen nimi Määrä (euroa)
Oikeusjärjestelmä Guatemala Oikeusjärjestelmän uudistamisen
tukiohjelma10 150000
Verojärjestelmä Brasilia Brasilian verojärjestelmän uudistamisen
tukeminen2 350000
Hajauttaminen Costa Rica Kuntien hallinnon vahvistaminen ja
hajauttaminen9 600000
YHTEENSÄ 22 100000
4.7.5.2. Alueellinen yhdentyminen
Euroopan unioni kiinnittää paljon huomiota myös alueelliseen yhdentymiseen.
Komissio on toteuttanut tällä alalla yhteistyötoimia, joiden tarkoituksena on tukea
alueellista yhdentymisprosessia sekä antaa asianomaisille maille tarvittavia
valmiuksia ja toimielimiä, jotta ne voivat yhdentyä kansainväliseen järjestelmään.
Vuonna 2001 käynnistettiin kolme hanketta Latinalaisen Amerikan, Mercosurin ja
Andien yhteisön tukemiseksi. Hankkeiden kokonaiskustannukset olivat yhteensä
13,8 miljoonaa euroa.
4.7.6. Makrotalouspolitiikat
Komissio käytti vuosina 1999–2000 makrotaloudellista tukea Latinalaisen Amerikan
kanssa tehtävän yhteistyön välineenä myöntämällä rahoitustukea Maailmanpankin
134KOM(2000)212 lopullinen, 26.04.2000, sekä neuvoston ja komission 10. marraskuuta 2000 antama
julkilausuma.
135KOM (1999)105lopullinen, 09.03.1999,maakohtaisetstrategia-asiakirjat.
211voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevalle HIPC-aloitteelle (High
Indebted Poor Countries). Aloitteesta tuettiin Boliviaa, Hondurasia ja Nicaraguaa.
Komissio myönsi aloitteeseen 45 miljoonaa euroa määrärahoja. Komissio osallistuu
lisäksi yhdessä muiden avunantajien kanssa makrotaloudellisia politiikkoja
koskevien tutkimusohjelmien rahoittamiseen. Komissio tuki näin ollen vuonna 2001
Latinalaisen Amerikan taloudellisen toimikunnan hallinnoimaa tutkimusohjelmaa,
joka koskee makrotaloudellisten edellytysten ja julkisten talouksien analyysia.
4.7.7. Sosiaalipalvelut: terveydenhuolto ja koulutus
4.7.7.1. Terveydenhuolto
Latinalaisessa Amerikassa on nykyisin kaksi rinnakkaista kuolleisuutta ja
sairastavuutta koskevaa suuntausta, jotka heijastavat vastaavasti köyhyystilannetta ja
toisaalta kehittyneimmille yhteiskunnille tyypillisiä terveysongelmia. Julkisessa
talousarviossa on varattu terveysalalle selvästi liian vähän määrärahoja, palvelujen
hallinta ei ole asianmukaista ja terveyspalvelujen saanti on rajallista. Lisäksi
sosiaaliturvan piiriin kuuluu alle 33 prosenttia väestöstä. Tämän lisäksi on yleistä,
että terveydenhuoltoalan rahoitus ja henkilöresurssit keskittyvät etenkinkaupunkialueille. Kuitenkin jopa niissä tapauksissa, joissa palveluja on saatavilla,
niidensaantionrajattuväestönhyväosaisimmille.
Latinalaisessa Amerikassa on meneillään 11 terveysalan yhteistyöhanketta, joilla
pyritäänetenkintukemaan institutionaalista rakennetta.
Venezuelassa tuetaan kahden hankkeen avulla sairaaloita ja terveysjärjestelmiä
yhteensä 13,5 miljoonalla eurolla.
Perussa on käynnistetty kaksi hanketta, joihin on varattu yhteensä 3,5 miljoonaa
euroa ja joidentarkoituksena ontukeaterveydenhuollonuudistamista.
Viiden hankkeen tarkoituksena on vahvistaa terveysjärjestelmää Keski-Amerikan
maissa yhteensä 29,6 miljoonalla eurolla.
Boliviassa on käynnisteillä vuonna 2000 allekirjoitettu hanke terveydenhuoltoalan
tukemiseksi25 miljoonalla eurolla.
Brasiliassa on käytetty 900 000 euroa São Rafaelin bioteknologiakeskuksen
rahoittamiseen. Hankkeentoinentoimeenpanovuosionkäynnissä.
Guatemala –Apoyoa la Reforma delsector salud
APRESAL-hankkeesta, jota yhteisö rahoittaa 11,3 miljoonalla eurolla, on tullut kiinteä osa
terveysministeriön kanssa käytävää vuoropuhelua. Hankkeen pääasialliset toimet toteutetaan
lähinnä Alta Verapazin maakunnassa, jossa asuu merkittävä osa maan alkuperäisväestöstä.
Toimet koskevat infrastruktuurien ja laitteistojen parantamista, veden ja
puhtaanapitopalvelujen saantia, tärkeiden lääkkeiden saatavuutta ja oikeaa käyttöä sekä
perinteistälääketiedettä.
212Hankkeessa kehitetään uudenlaisia ja tehokkaita työmenetelmiä sekä tehostetaan palvelujen
hallintaa ja alan työntekijöiden kouluttamista. APRESAL-hankkeeseen on otettu mukaan
näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja toimien toteuttamiseksi terveysministeriön,
kansalaisjärjestöjen japaikallistenyhteisöjen henkilöstöä.
Hankkeessa painotetaan pääasiassa tulosten pysyvyyttä ja kokemusten hyödyntämistä tulevien
toimien luonteen ja sisällön parantamisessa. On vaikeaa määritellä, miten hanke on
suoranaisesti edistänyt terveydenhuoltoa, mutta on varmaa, että APRESAL-hankkeen toimien
ansiosta on edistetty rokotusjärjestelmän käyttöönottoa, joka takaa väestön asianmukaisen
rokottamisen. Tämän lisäksi sen jälkeen, kun hankkeen vaikutusalueesta vastaavat
terveydenhuollon asiantuntijat kävivät alueella, Alta Verapazin alueen lapsikuolleisuus on
vähentynyt puolella. Muut tähän mennessä saadut tulokset osoittavat, että
erikoissairaanhoitopalvelujen saanti on parantunut, juomavesi on puhdistunut ja sen saatavuus
on parantunut. Kouluissa on myös alettu antaa terveyskasvatusta.
Nicaragua: hajautettuterveydenhuolto
Fortalecimiento del Sistema de Salud de Nicaragua -hankkeen (EY:n rahoituksen osuus 14
miljoonaa euroa) päätavoitteena on tehostaa julkista terveydenhuoltojärjestelmää. Hankkeessa
rahoitetut toimet keskittyvätmaan pohjoisosiin jakoskevat noin miljoonaa henkilöä.
Hanke perustuu yhdennettyyn täytäntöönpanostrategiaan, jossa otetaan huomioon laatua,
saatavuutta ja yhteiskunnallista osallistumista koskevat perusteet. Terveydenhuoltovarat
optimoidaan hajauttamalla perusterveydenhuoltopainotteiset palvelut, jotka on järjestetty eri
palvelutasojen mukaisesti. Hanketta pannaan parhaillaan täytäntöön. Siinä pyritään
järjestämään hajautetut terveyspalvelut toimintokohtaisesti, kehittämään järjestelmää
yhtenäisesti ja asteittain sekä ottamaan huomioon maantieteellinen jakauma ja asianmukainen
väestön kattavuus.
4.7.7.2. Koulutus
EU:n ja Latinalaisen Amerikan välinen koulutusalan yhteistyö on suunniteltu siten,
että paikalliset toimijat osallistuvat paikan päällä toteutettuihin toimiin, joissa otetaan
huomioon ensisijaiset tavoitteet. Tällä tavoin on helpompi arvioida hankkeiden
tuloksia sekä mukauttaa käytäntöjä. Kehitettyjä menetelmiä voidaan myös
yksinkertaistaa ja niidenvaikutuksia voidaan moninkertaistaa.
Euroopan komissio on yhteiskunnallista kehitystä koskevissa hankkeissa kehittänyt
toimia, joihin sisältyy merkittävä ammatillista koulutusta käsittelevä osa.
Koulutustoimien tarkoituksena on vähentää epätasa-arvoisuutta etenkin pakollisessa
peruskoulutuksessa, lisätä valmiuksia yhteiskuntaelämään osallistumiseksi työn ja
henkilökohtaisen kehittymisen ansiosta sekä vähentää epäonnistumiseen
mahdollisesti johtavia tilanteita.
Latinalaisen Amerikan kanssa on käynnistetty 14 koulutuksen ja ammatillisen
koulutuksen alan yhteistyöhanketta. Joihinkin niistä sisältyy koulutusuudistusta
koskevia olennaisia näkökohtia ja toisiin rakennetta koskevia näkökohtia, kuten
nuortentyöelämäänpääsy, sekä ammattikoulutusta koskevia erityisnäkökohtia.
213El Salvador - Apoyoal procesodereforma delaeducaciónmedia enelárea técnica
EY:nrahoitus: 14,2miljoonaa euroa
Hankkeen tarkoituksena on parantaa keskiasteen koulutusjärjestelmän ja etenkin keskiasteen
teknillisen opetuksen laatua sekä edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja sukupuolten välistä
tasa-arvoa tukemalla kansallista opetusuudistusta erilaisilla toimilla, joiden tarkoituksena on
tehdä maan 14 maakunnassa sijaitsevista 22 kansallisesta keskiasteen teknillisestä laitoksesta
”mallikeskuksia”.
APREMAT-hanke osallistuu keskeisesti terveysministeriön kanssa käytävään vuoropuheluun,
ja silläon tärkeä asemakeskiasteenteknillisen opetuksen uudistamisessa.
Opetusmenetelmien innovointia koskevan osallistujakeskeisen laatimisvaiheen jälkeen
hankkeessa on tehty tiivistä yhteistyötä pääasiallisten toimijoiden kanssa, jotta
opetussuunnitelmia voitaisiin toteuttaa käytännössä. Tähän päätöksentekomenettelyyn
osallistuvat opetusministeriön ja koko maan opetuslaitosten lisäksi muun muassa yritykset,
hallitustenjärjestöt jakansalaisjärjestöt sekäkauppakamarit.
Teknillisen opetuksen laadullisella parantamisella sekä sukupuoli- ja ympäristönäkökohtien
huomioon ottamisella on tärkeä asema maan kulttuurisessa, yhteiskunnallisessa ja
taloudellisessakehityksessä.
Peru– Programa marcodeformaciónprofesional tecnológica ypedagógica
EY:nrahoitus: 9 miljoonaa euroa
Tähän hankkeeseen sisältyy kaksi osaa: PROTEC (tekniikan alan ammatillinen koulutus) ja
PROEBI (kaksikielisten opettajien koulutus). PROTEC-osan tarkoituksena on korjata sekavan
toimintamallin puutteita teknillisen opetuksen alalla, lisätä taloudellisten voimavarojen ja
henkilöresurssien saatavuutta sekä parantaa ammatillisen koulutuksen laatua. Vuonna 2001
koulutettiin lähes 9.000 henkilöä ja Perun tärkeimmille alueille luotiin 13 teknillisen
korkeakoulunmuodostama verkko.
PROEBI-osan tarkoituksena on kouluttaa kaksikielisiä opettajia Perun Amazonian alueelle.
Amazonian alkuperäiskansat ovat osallistuneet aktiivisesti ha nkkeen määrittelemiseen,
laatimiseen ja täytäntöönpanoon. Antropologit, kielitieteilijät, pedagogit ja alkuperäiskansoihin
perehtyneetasiantuntijat ovat tehneethankkeessa tiivistä monitieteellistäyhteistyötä.
4.7.7.3. Heikommassa asemassa olevien väestöryhmientukeminen
Heikommassa asemassa olevien väestöryhmien tukeminen etenkin kaupungeissa
edellyttää toimijoiden välistä aktiivista monitieteellistä ja yhteisvastuullista
lähestymistapaa. Sen tarkoituksena on yhdistää asiantuntemusta ja sitoumuksia
yhtenäisen kehittämisstrategian mukaisesti, jonka tarkoituksena on sekä palauttaa
ihmisten omanarvontunto ja kulttuurinen ylpeys että vähentää taloudellista
köyhyyttä.
El Salvador - Joulukuussa 2001 hyväksyttiin Salvadorin väkivallan ja
nuorisorikollisuuden sosiaalista ehkäisemistä koskeva hanke, jonka
kokonaiskustannukset ovat 9,2 miljoonaa euroa. Sen tarkoituksena on vähentää
nuorisorikollisuutta ja edistää 50 000:n syrjäytymisvaarassa olevan 10–25-vuotiaan
nuoren yhteiskuntaansopeuttamista SanSalvadorinpääkaupunkialueella.
Latinalaisessa Amerikassa on käynnistetty tällä alalla 16 yhteistyöhanketta, joiden
kokonaiskustannukset ovat 116,7 miljoonaa euroa.
214Brasilia- Riode Janeiron jaSãoPaulon asutuskeskusten heikommassa asemassa olevien
väestöryhmien tukeminen (EY:nrahoitus: 12.611.792euroa)
Brasiliassa 70 prosenttia väestöstä asuu kaupungeissa. Euroopan komissio on torjunut jo
kolmen vuoden ajan tehokkaasti sosiaalista syrjäytymistä kaupungeissa osallistumalla
aktiivisesti kaupunkialueita ja yhteiskunnallista kehitystä koskevaan hankkeeseen, jota
pannaan täytäntöön yhdessä Rio de Janeiron ja Santo Andrén kuntien kanssa (São Paulon
osavaltio).
Brasilian viranomaiset ovat useaan otteeseen myöntäneet Santo Andrén kunnan toimien hyvät
tulokset ja kiittäneet sitä esimerkiksi viimeisessä maailmanlaajuisessa huippukokouksessa
”Istanbul + 5”, jokajärjestettiin NewYorkissakesäkuussa 2001.
Santo Andréssa käynnistettiin vuonna 1999 infrastruktuurien korjaus, ja tähän mennessä yli
60 prosenttia Sacadura Cabralin ja Tamarutacan slummien infrastruktuureista on saatu
kunnostettua.
Vuosina 2000–2001 annettiin yli 3.000 henkilölle ammatillista koulutusta, joka edisti heidän
pääsyä työmarkkinoille. Vuonna 2001 yli 1.100 lasta ja nuorta osallistui koulutusta tukeviin
opetustoimiin ja leikinomaisiin toimiin (käsiteollisuus, musiikki, tanssi ja urheilu). Sukupuolten
välistä tasa-arvoa ja perheväkivaltaa käsittelevää ongelmaa koskeviin toimiin osallistuu
vuosittain 250 naista. Erityishankkeisiin, joiden tarkoituksena on integroida vammaiset
paremminyhteisöön, osallistuu370 vammaista.
Argentiina-Acciónde Apoyointegralalasocializaciónde menoresmarginadosenelGran
BuenosAires. EY:nrahoitus: 9 miljoonaa euroa
Hankkeen toimia kehitetään jaetun hallintomallin mukaisesti. Sitä tuetaan institutionaalisella
periaateohjelmalla, jossa pyritään niveltämään EU:n toimet Argentiinan julkishallinnon,
kansallisen, maakuntien ja paikallisen tason sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen
toteuttamiin toimiin.
Hankkeen pääasiallisena ansiona on, että se on edistänyt valtion ja kansalaisyhteiskunnan
edustajien, jotka osallistuvat lapsia ja nuoria tukeviin toimiin, välisten suhteiden luomista.
Tämän tavoitteen saavuttamisessa tärkeitä toimia ovat olleet kansalaisjärjestöjen 58
rakennuksen pystyttäminen ja laitteistojen asentaminen näihin rakennuksiin, 40 kurssin
järjestäminen julkishallinnon ja kansalaisyhteiskunnan 3.600 ammattilaiselle, yli 3.000 lapsen
suora tukeminen sosiaalialan ja terveydenhuollon ehkäisevissä toimissa, viiden uuden
kansalaisjärjestöverkon vahvistaminen ja kehittäminen yhteensä 300 alan järjestön kanssa sekä
yhteiskunnan valistaminen tiedotusvälineiden avulla lasten todellisesta tilanteesta (”FORO DE
PROAMBA” -aikakauslehden julkaisu, 6.200 minuuttia radiolähetyksiä, 16 televisiolähetystä,
30 PROAMBA:n toimintaa käsittelevää filmiä, aihetta käsittelevän kuuden kirjan julkaisu,
dokumenttiohjelma jne).
Paraguay – AMAR:kokonaisvaltainentukierityisessä syrjäytymisvaarassaoleville alaikäisille
EY:nrahoitus: 10.030.000euroa
Paraguayn 4,1 miljoonasta asukkaasta oli vuonna 1996 alle 15-vuotiaita 41 prosenttia ja
vuosittain syntyvien lasten määrän (130.000) perusteella arvioitiin, että 22 vuotta myöhemmin
väestö kaksinkertaistuisi. Maaltapako kaupunkeihin oli valtavaa, ja slummien väestömäärä
moninkertaistui. Heikommassa asemassa olevia perheitä tukevia hankkeita oli vähän, ja ne
olivat tehottomia. EY päätti tämän vuoksi rahoittaa Paraguayn Sécretaría de Acción Socialia 10
miljoonalla euroa, mikä kattaa 79 prosenttia AMAR-hankkeen talousarviosta. Hankkeen
tavoitteena on minimoida nuoria uhkaava syrjäytymisriski toimilla, joilla helpotetaan nuorten
henkilökohtaista kehittymistä, parannetaan perheiden elinoloja ja vahvistetaan Paraguayn
instituutioita.
215Viisivuotinen hanke käynnistettiin helmikuussa 1999. Sen ansiosta on voitu luoda yleinen
suunnitelma kaikkienkentällä olevien toimijoiden kanssa optimoimalla näin ollen voimavarojen
käyttöä ja luomalla täydentäviä toimia. Valtion, paikallisen kirkon ja AMAR-hankkeen tiiviin
yhteistyön ansiosta on saavutettu ensimmäinen tulos: tuhannet henkilötodistusta vailla olevat
nuoret on kirjattu siviilirekisteriin. Hankkeessa oli aluksi 18 kuukauden ajan kestävä
kokeiluvaihe. Tämän vaiheen jälkeen pelkkään tukeen perustuva alkuperäinen lähestymistapa
korvattiin toimilla, joidentarkoituksena on lisätäperheidentuloja .
Yhteiskunnallinenkehitys – sitoumukset 2001
Ala Maa Hankkeennimi Määrä(euroa)
Terveys El Salvador Sonsonatensairaalan kunnostus 700000
Koulutus El Salvador FacultadMultidisc.ParacentalUninvahvistaminenElSalvadorissa 129500
YHTEENSÄ 829500
4.7.8. Aihekohtaiset politiikat
4.7.8.1. Eurooppalainen ihmisoikeus- ja demokratia-aloite (EIDHR)
Vuonna 2001 eurooppalaisesta ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteesta tuettiin
hankkeita Latinalaisessa Amerikassa ja Keski-Amerikassa yli 15 miljoonalla eurolla.
Lisäksi vuonna 2001 käynnistettiin kaksi monivuotista alueellista ohjelmaa (2001–
2004; 17,5 miljoonaa euroa vuoden 2000 talousarviosta). Ohjelmien tavoitteena on
edistää ihmisoikeuksia ja perusvapauksia Andien yhteisön ja Keski-Amerikan
maissa. Kansalaisjärjestöt, yliopistot ja riippumattomat laitokset vastaavat näiden
ohjelmien eri toiminta-alojen toimien toteuttamisesta. Kolumbiassa ja Meksikossa
pannaan lisäksitäytäntöön mikrohankkeita yhteensä 1,1 miljoonaneuronarvosta.
EIDHR:stä on myönnetty lähes 3,7 miljoonaa euroa viiteen hankkeeseen, joiden
tavoitteena on edistää ja puolustaa ihmisoikeuksia ja perusvapauksia .
Ecuadorissa käynnistetyn ohjelman tavoitteena on suojella siirtolaisten ja heidän
perheidensä ja etenkin niiden lasten ja naisten ihmisoikeuksia, jotka ovat joutuneet
ihmiskaupan uhreiksi maan vuodesta 1998 alkaen kohtaamien vaikeiden ongelmienvuoksi. Tähän ohjelmaan on myönnetty liki miljoona euroa. Toisen hankkeen
tarkoituksena on parantaa lasten oikeudellista asemaa Salvadorissa, Costa Ricassa,
Guatemalassa, Nicaraguassa ja Hondurasissa sekä taata äskettäisen tutkimuksen
seuranta. Tutkimuksessa keskityttiin nais- ja lapsikauppaan sekä naisten ja lasten
kaupalliseen hyväksikäyttöön. Tähän hankkeeseen on myönnetty 450.000 euroa.
Lisäksi on myönnetty 230.000 euroa konferenssin järjestämiseen, ”parhaiden
toimintatapojen ”julkaisemiseen, oikeusasiamiesten nimittämiseen, toimielinten
työkokemusten vaihtoon sekä Latinalaisen Amerikan, Karibian alueen ja EU:n
välisen yhteistyön tiivistämiseen. Tämän hankkeen tarkoituksena on tukea
Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen sovittelumenettelyjen vahvistamista ja
ihmisoikeuksien kansallisia suojamääräyksiä demokraattisten perinteiden mukaisesti.
Latinalaisen Amerikan kidutuksen uhreille tarkoitetun viiden kuntoutuskeskuksen
tukemiseksion myönnetty2,2 miljoonaa euroa.
Demokratisointiprosessia ja oikeusvaltion lujittamista on tuettu lähes 3,6
miljoonalla eurolla kuudessa hankkeessa. Hankkeeseen, jossa kehitetään ANDI-
verkon (Children's Rights News Agency) toimia, on myönnetty 848.000 euroa.
Verkkoon kuuluu viisi tietotoimistoa, jotka edistävät lasten oikeuksia Brasiliassa.
Hanke hyödyttää suoraan jäsenjärjestöjä, opiskelijoita, yrityksiä, tiedotusvälineiden
ammattilaisia sekä järjestöjä, jotka auttavat lapsia ja nuoria. Argentiinalle on
216myönnetty yhteen hankkeeseen 400.000 euroa kansalaisten osallistumisen
lisäämiseksi päätöksentekomenettelyssä sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja
valtion välisen vuoropuhelun tehostamiseksi maan viidellä alueella. Hankkeen
tarkoituksena on myös edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja ihmisoikeuksia
demokratisoinnin yhteydessä.
Tukikonfliktien ehkäisemiselle sekäyhteiskuntarauhan palauttamiselle on yksi
EIDHR:n tärkeimmistä ensisijaisista tavoitteista. Aloitteesta tuettiin vuonna 2001
neljää hanketta Latinalaisessa Amerikassa ja Keski-Amerikassa yhteensä yli 3,6
miljoonalla eurolla. Kolumbiassa käynnistetyn yhden hankkeen, johon on myönnetty
yhteensä yli 1,3 miljoonaa euroa, tarkoituksena on suojella perusoikeuksia Uraban
yhteisöissä, joita uhkaa siirto maata repivän nykyisen konfliktin vuoksi. Kolumbiassa
käynnistetyn kahden muun hankkeen ansiosta voidaan toisaalta vahvistaa ja kehittää
900 kunnallisen oikeusasiamiehen työtä ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja
edistämiseksi (560.000 euroa) ja toisaalta lujittaa kansalaisyhteiskuntaa
avaintoimijana Kolumbian aseellisen konfliktin ratkaisemiseksi. Hankkeessa pyritään
saamaan Barrancabermejan kaupunkiin rauha (984.000 euroa). Lisäksi Guatemalassa
käynnistetyn hankkeen tarkoituksena on edistää rauhan kulttuuria ja sovintoa
yhteisöissä, jotka ovat kärsineet kansalaiskonfliktista Alta Verapazin maakunnan
kolmessa kunnassa.
Vuonna 2001 EIDHR-aloitteesta tuettiin siirtymistä demokratiaan lähettämällä EU:n
vaalitarkkailuvaltuuskunta Nicaraguassa 4. marraskuuta 2001 pidettyihin
parlamenttivaaleihin. Valtuuskuntaan kuului kuusihenkinen pääryhmä, kahdeksan
pitkän aikavälin tarkkailijaa ja 36 lyhyen aikavälin tarkkailijaa ensimmäisellä
kierroksella ja 30 lyhyenaikavälintarkkailijaa toisella kierroksella (998.915 euroa).
4.7.8.2. Sukupuoltenvälinentasa-arvo
Miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistäminen on monialainen tavoite, joka
otetaan järjestelmällisestihuomioon yhteistyöhankkeiden laatimisessa.
Kahta erityisesti latinalaisamerikkalaiselle naisille tarkoitettua hanketta pannaan
parhaillaantäytäntöön:
Panama – PROIGUALDAD: naistenyhdenvertaisiamahdo llisuuksia koskeva haaste
EY:nrahoitus: 9,8miljoonaa euroa
Hanke käynnistettiin neljä vuotta sitten, ja sen ansiosta on voitu parantaa panamalaisten
naistenelinoloja.
PROIGUALDAD-hanke on onnistunut 31 laitoksen sekä julkisen sektorin 26 prosentin ja
siviiliyhteiskunnan 74 prosentin tuella vahvistamaan tähän kunnianhimoiseen ohjelmaan
osallistuvia naisasiajärjestöjä kaupungeissa ja maaseudulla. Nämä toimijat voivat edistää
yhdenvertaisiamahdollisuuksia myös hankkeenpäättymisenjälkeen.
Sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevaan ongelmaan liittyviä valistustoimia on jatkettu
julkisella sektorilla. Tämä ongelma on integroitu paremmin koulutusjärjestelmään
kouluttamalla työntekijöitäjakehittämälläasianmukaisia menetelmiä.
Vuonna 2001 toteutettiin lisäksi monia tätä aihetta koskevia viestintätoimia. Tässä yhteydessä
on mainittava kansallisella tasolla täytäntöönpannun, sukupuoleen liittyviä stereotyyppejä
koskevan multimediahankkeen136saama myönteinen vastaanotto.
136http://www.proigualdad.com/index2.htm1
217Paraguay – RED-CIDEM: hajauttaminen naistenaseman parantamiseksi
EY:nrahoitus: 8,2miljoonaa euroa
”Red de Centros de Iniciativas y Desarrollo para la Mujer” -hankkeen tarkoituksena on
Paraguayn demokratiaan siirtymisen yhteydessä lisätä paraguaylaisten naisten järjestäytymistä
ja edistää heidän aktiivista osallistumistaan kehitykseen. Yleissopimukseen sisältyy 14
keskuksen perustaminen eri maakuntiin. Yhdeksän keskusta oli perustettu 31. joulukuuta 2001
mennessä.
Nämä kaikki rakenteet edistävät pilottikunnassa paikallista kehityssuunnitelmaa, jossa otetaan
huomioon miesten ja naisten erityispiirteet, ja tukevat maakunnan viranomaisia yhdenvertaisia
mahdollisuuksia koskevan kansallisen toimintasuunnitelman toimenpiteissä. Rakenteilla onkin
olennainen asema äskettäinkäynnistetyssähajauttamismenettelyssä.
Näiden toimien ohella on ohjattu 12.000 henkilöä ottamaan yhteyttä toimivaltaisiin elimiin,
koulutettu 4.000 edunsaajaa sekä osallistuttu perheväkivaltaa torjuvan lain N:o 1.600
laatimiseen, edistämiseen, levittämiseen ja soveltamiseen. Kaikkien puolueiden ehdokkaat ovat
allekirjoittaneet kunnallisvaalien aattona hyvien toimintatapojen ja yhteisvastuun julistuksen,
jossa ensisijaisena tavoitteena on naisten oikeuksien edistäminen ja puolustaminen. Hankkeella
on edistettypääasiassa työmarkkinaosapuolien jajulkisten instituutioiden välistä vastavuoroista
luottamusta sekäuudenlaisenkansalaisuuden muotoutumista Paraguayssa.
4.7.9. Johdonmukaisuus muiden yhteisön toimien kanssa
Latinalaisen Amerikan maiden ja alueiden kanssa harjoitetun kehitysyhteistyön
filosofia on yleisesti ottaen johdonmukainen muiden yhteisön politiikkojen kanssa.
Näin on esimerkiksi yhteisön kilpailupolitiikan osalta, jossa suositaan vapaan
kilpailun sääntöjen yhdenmukaistamista, tai Eurostatin politiikan osalta, jossa ollaan
valmiita levittämään Euroopan unionin taitotietoa muille alueellisille järjestöille,
joiden yhdentyminen ei ole yhtä pitkällä. Lisäksi yhteisön tutkimuspolitiikan ansiosta
Latinalaisen Amerikan maat voivat vastata tutkimuksen puiteohjelmien
kansainväliseenosioonsisältyviin tarjouspyyntöihin.
Kaupallisella alalla johdonmukaisuus on taattu tukemalla yhteistyötoimia
(esittelyseminaarit), joilla edistetään yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) levittämistä
Keski-Amerikan ja Andien yhteisön maihin. Alueellisen yhdentymisen lisäämiseen
ja yhteisten markkinoiden luomiseen tähtäävät alueelliset yhteistyötoimet ovat myös
johdonmukaisia yhteisön kauppapolitiikan kanssa. Tiettyjen Latinalaisen Amerikan
maiden tai ryhmittymien kanssa neuvotellut tai parhaillaan neuvoteltavat
kauppasopimukset edistävät myös näiden maiden ja Euroopan unionin välistä
kauppaa sekä näinollen jaettuataloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä.
4.7.10. Yhteistyö muiden rahoittajien kanssa
Komission ja muiden kansainvälisten järjestöjen välinen yhteistyö on erityisen
tiivistä Latinalaisessa Amerikassa. Nämä instituutiot ovat Euroopan
yhteistyöpolitiikan olennaisia kumppaneita. Ne edistävät etenkin köyhyyden
torjuntaa jademokratianlujittamistarahoittamallayhteistäetuakoskevia hankkeita.
4.7.10.1.Latinalaisen Amerikankehityspankki(IDB)
Euroopankomissio ontukenut vuodesta 1997 alkaen IDB:n rahoittamia hankkeita 57
miljoonalla eurolla. Parhaillaan komissio rahoittaa kahta tärkeää IDB:n hallinnoimaa
rahastoa: teknisen tuen erityisrahastoa (4 miljoonaa euroa), josta rahoitetaan EU:njäsenvaltioiden kansallisten asiantuntijoiden tekemiä selvitysmatkoja IDB:n
hankkeiden valmistelemiseksi, sekä pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitettua
218erityisrahastoa (15 miljoonaa euroa), josta rahoitetaan mikrolainoja enintään 540.000
euroon asti. Komissio rahoittaa myös Instituto de Desarollo Económico y Social
(INDES) -laitosta osana alueellista hanketta, jolla tuetaan
terveydenhuoltohankkeiden hallinnonkehittämistä Latinalaisessa Amerikassa.
Lisäksi komissio tukee aktiivisesti useita neuvoa-antavia ryhmiä (Kolumbia,
Salvador, Guatemala, Honduras, Keski-Amerikka – jälleenrakennus), joiden
puheenjohtajana toimii IDB ja joissa eri kansainväliset rahoittajat kokoontuvat
yhteen asianomaista maata tai maiden ryhmää koskevien toimiensa
koordinoimiseksi.
Näiden toimien lisäksi komissio ja IDB aloittivat vuonna 2001 ohjelmasuunnittelua
koskevan vuoropuhelun. Komission yksiköt (RELEX ja AIDCO) vierailivat
lokakuussa 2001 Washingtonissa tavatakseen kollegoitaan IDB:stä ja vaihtaakseen
näkemyksiä Latinalaisen Amerikan tilanteesta, kummankin osapuolen
ohjelmasuunnittelun painopisteistä, yhteistyömahdollisuuksista ja keinoista
yhteistyönparantamiseksi.
Komissio ja IDB saivat laadittua vuonna 2001 yhteisymmärrysmuistion, joka
muodostaa asianmukaisen kehyksen yhteistyön syventämiseksi yhteisesti
määritellyillä painopistealoilla, joita ovat demokratian lujittaminen, köyhyyden
vähentäminen ja sosiaalinen tasa-arvoisuus, alueellinen yhdentyminen ja
tietotekniikoiden kehittäminen. Molempien osapuolten on tarkoitus allekirjoittaa
yhteisymmärrysmuistio toukokuussa 2002 Madridin huippukokouksen yhteydessä.
Euroopan komission valtuuskunta vieraili lokakuussa 2001 IDB:n päämajassa Washington
DC:ssä. Tässä yhteydessä määriteltiin uusia yhteistyönäkymiä pienyritysten ja alueellisten
hankkeiden tukemiseksi. Komissio rahoittaa myös Instituto de Desarollo Económico y Social
(INDES) -laitosta. Tässä alueellisessa hankkeessa tuetaan terveydenhuoltohankkeiden hallinnon
kehittämistä Latinalaisessa Amerikassa. IDB:n ja EY:n välisellä yhteistyöllä pitäisi olla
voimakkaimmat vaikutukset Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Hondurasissa, Nicaraguassa
ja Perussa.
4.7.10.2.Maailmanpankki
EY allekirjoitti heinäkuussa 2000 sopimuksen maksuosuudesta rahastolle, joka
luotiin voimakkaastivelkaantuneita köyhiä maita koskevalla aloitteella, jota hallinnoi
Maailmanpankki ja joka on tarkoitettu Aasian ja Latinalaisen Amerikan maille.
Rahoituksen kokonaismäärä on 54 miljoonaa euroa, josta 45 miljoonaa euroa on
tarkoitettu Bolivian (14 miljoonaa euroa), Hondurasin (12 miljoonaa euroa) ja
Nicaraguan (14 miljoonaa euroa) velan keventämiseksi. Kaikki Latinalaiselle
Amerikalle myönnetyt määrärahat maksettiin vuonna 2001.
Kummankin instituution lainaohjelma on luotu poliittista ja alakohtaista uudistusta
varten, jota tuetaan usein talousarviosta. Maailmanpankki kutsuu tällaista toimea
ohjelmalainaksi, joka eroaa hankkeisiin myönnetyistä ”perinteisistä ”lainamuodoista
taisopeuttamiseen tarkoitetuista lainoista. Ohjelmien keston onoltava 5–10 vuotta ja
tietyissä tapauksissa jopa 16 vuotta. Talousarviosta tuetaan myös 2–3 vuotta kestäviä
alakohtaisia ohjelmia.
4.7.10.3.Yhdysvaltainkansainvälinenkehitysyhteistyövirasto (USAID)
EY rahoittaa USAID:n toimintaa uuden transatlanttisen toimintaohjelman ja yhteisen
toimintasuunnitelman mukaisesti. EY ja USAID ovat säännöllisesti yhteydessä
219yhteistä etua koskevilla aloilla, kuten julkisen sektorin kehittämisen,
institutionaalisten valmiuksien vahvistamisen, demokraattisten toimielinten
tukemisen, ihmisoikeuksien ja hajauttamisen aloilla. Hampurissa sijaitseva
Latinalaisen Amerikan tutkimuslaitos ja Washington DC:ssä sijaitseva Inter
American Dialogue ovat laatineet Keski-Amerikan kehitysongelmia koskevan
selvityksen. Tässä analyysissa – joka on saanut hyvin myönteisen vastaanoton
USAID:ssa – ehdotetaan alueellista taloudellista yhdentymismallia ja esitetään
ehdotuksia toimielinten demokraattiseksi vahvistamiseksi, tulli- ja rahaliiton
kehittämiseksisekä alueen maidenvero- ja talousarviojärjestelmienuudistamiseksi.
4.7.10.4.Amerikanvaltioiden järjestö (OEA)
EU:n jäsenvaltiot, joilla oli pysyvän tarkkailijan asema OEA:ssa, kokoontuivat
vuonna 2001 kuukausittain keskustelemaan unionia kiinnostavista kysymyksistä ja
ylläpitämään vuoropuhelua OEA:n vastuuhenkilöiden kanssa. OEA ei ole
rahoituslaitos, ja se toimii vain yhteistyössä muiden järjestöjen kanssa. Se on
pystynyt keräämään merkittävästi varoja (36Yhdysvaltain dollaria jokaista sen
saamaa avustusdollaria kohti). Lokakuussa 2001 järjestetyn vierailun aikana
vaihdettiin näkemyksiä kolmesta toiminta-alasta: luonnonkatastrofeihin liittyvien
riskien vähentäminen, jonka osalta OEA on ollut erittäin tehokas ja toiminut hyvin
yhteistyössä paikallisviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa, demokratian
edistäminen ja huumausaineiden valvonnasta vastaava Amerikan maiden toimikunta
(CICAD). EY:n ja CICAD:in yhteistyö alkoi kahdeksan vuotta sitten, jolloin
myönnettiin tuke huumausaineiden valmistuksessa tarvittavien kemiallisten
ainesosienkaupantorjumiseksi.
4.7.10.5.Euroopan investointipankki
EIP on allekirjoittanut puitesopimuksia 15 Latinalaisen Amerikan maan kanssa ja on
tärkein eurooppalainen toimija alueella. Se on osallistunut sellaisten
investointihankkeiden rahoittamiseen, joista on etua sekä EU:n että Latinalaisen
Amerikan maille. EIP on myös komission kumppanina toiminut teollis uuden,
energian, televiestinnän, vesi- ja viemärihuollon sekä liikenteen aloilla. Vuonna 2001
EIP myönsi365,20 miljoonaa euroa toimiin Argentiinassa, Brasiliassa, Panamassa ja
Meksikossa. EY:n valtuuskunta vieraili Latinalaisessa Amerikassa kesäkuussa 2001
ja määritteli kolme pääasiallista yhteistyöaluetta: riskipääoma, pienten ja
keskisuurten yritysten rahoittaminen sekä EIP:n lainojen lisääminen yksityisen
sektorin hankkeille.
Vuonna 2001allekirjoitetut EIP:n hankkeet
Maa Hankkeen nimi Ala Määrä (milj.
euroa)
Meksiko Vetrotex America Teollisuus 15,91
Panama Cable&Wireless Panama II Televiestintä 54,23
Argentiina VW Argentina Teollisuus 46,61
Argentiina CentralDockSud Energia 77,33
Brasilia COMGAS Energia 46,80
Brasilia Vega Do Sul Teollisuus 58,00
Brasilia Veracel Foresty Maatalous 32,74
Brasilia Light Electricity distribution Energia 33,58
Yhteensä 365,20
2204.7.11. ECHO
ECHO (Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimisto) myönsi vuonna 2001
Latinalaisen Amerikan maille humanitaarista apua yhteensä 35,05 miljoonaa euroa.
Kaksi tärkeintä toiminta-aluetta ovat Kolumbia ja El Salvador. ECHO on tukenut
Kolumbiassa vuodesta 1997 alkaen maassa kotiseudultaan siirtymään joutuneita
henkilöitä erilaisten aseellisten ryhmittymien ja hallituksen välisen konfliktin vuoksi
etenkin välittömästi siirtymisen jälkeen. Salvadorissa ECHO on toimittanut
väliaikaisia suojia, puhdasta vettä, viemärijärjestelmiä ja lääkkeitä vuoden 2001 alun
maanjäristyksistä kärsineelle väestölle.
EHCO:n toimilla on myös vastattu luonnonkatastrofien seurauksiin Boliviassa,
Paraguayssa, Perussa, Guatemalassa, Hondurasissa ja Nicaraguassa sekä tuettu
Chiapasin konfliktin vuoksi kotiseudultaan siirtymään joutuneita väestöryhmiä
Meksikossa. LisäksiECHO on käynnistänyt DIPECHO-ohjelmassa hankkeita, joiden
tavoitteena on valmistella Andien yhteisön ja Keski-Amerikan paikallista väestöä
paremmin luonnonkatastrofeja vastaan.
ECHO: rahoituspäätökset 2001
Maa Hankkeennimi Määrä
(milj.euroa)
Bolivia ja Paraguay Humanitaarinen aputulvistaja kuivuudestakärsivälle
väestölleBoliviassa ja kuivuudesta kärsivälleväestölleParaguayssa1,950
Kolumbia Humanitaarinen apukotiseudultaan siirtymään joutuneelle
väestölleKolumbiassa10,000
ElSalvador Humanitaarinen apu13.1.2001ja 13.2.2001sattuneista
maanjäristyksistä kärsimään joutuneelle väestölle10,000
Guatemala,Honduras
ja NicaraguaHumanitaarinen apukuivuudestakärsivälleväestölle
Keski-Amerikassa3,350
Meksiko Humanitaarinen apukotiseudultaan siirtymään joutuneelle
väestölleChiapasissa1,800
Peru Hätäapumaanjäristyksestä kärsineen väestön auttamiseksi
Perussa3,150
Andien yhteisö ToinentoimintasuunnitelmaDIPECHO(valmistelutoimetja
luonnonkatastrofienehkäiseminen)Andien yhteisössä1,800
Yhteensä 32,050
4.7.12. Seuranta Latinalaisessa Amerikassa
Komissio kehitti vuonna 2000 hankesyklin hallinnointiin perustuvan tulosten
parantamista koskevan valvontajärjestelmän, jota kokeiltiin vuonna 2001 kaikilla
maantieteellisillä alueilla (ALA-, MED- ja AKT-maat sekä Balkanin maat). Uuden
järjestelmän avulla kerättyjen ensimmäisten, vielä alustavien tietojen ansiosta saatiin
hyödyllisiä tietoja kunkin maantieteellisen osaston hallinnoimien hankkeiden
tilanteesta ja niistä parannuksista, joita hankkeisiin on tehtävä. Järjestelmä otetaan
käyttöön kaikissa yhteistyötoimiston toimissa, ja se on kokonaisuudessaan
toiminnassa vuonna 2002.
221Vuonna 2001 arvioitiin 80 hanketta 13:ssa Latinalaisen Amerikan maassa. Yhteisö
rahoitti näitä hankkeita 381,9 miljoonalla euroa. Kokonaissummasta 21 prosenttia oli
tarkoitettu opetusalalle ja jäljelle jäänyt osuus jaettiin tasapuolisesti muiden
analysoitujen alojen kesken.
Näiden hankkeiden keskimääräinen arvosana oli 2,69, kun Euroopan yhteisön koko
maailmassarahoittamienhankkeidenkeskimääräinenarvosanaoli2,5.
Hankkeita arvioitiin eri perusteiden mukaisesti, kuten niiden tehokkuus, arvioidut
sivuvaikutukset tai ympäristöulottuvuuden huomioon ottaminen. Hankkeiden
tehokkuutta pidettiin Latinalaisessa Amerikassa erittäin tyydyttävänä. Tässä
yhteydessä tuotiin kuitenkin esiin määräaikojen laiminlyönnit ja se, ettei
ympäristöulottuvuuttaollut otetturiittävästihuomioon.
Tuloksiin on kuitenkin suhtauduttava varauksellisesti seurantaa käsittelevässä
kappaleessa esitettyjensyidenvuoksi.
4.7.13. päätelmät ja tulevaisuudennäkymät
Kuten Rion huippukokouksessa esitettiin, Euroopan unioni pyrkii kehittämään
Latinalaisen Amerikan kanssa päättäväisesti pitkän aikavälin strategista
kumppanuutta, joka edistäisikansainvälisellä tasolla molempien osapuolten yhteisten
poliittisten, yhteiskunnallisten, taloudellisten ja kaupallisten etujen puolustamista.
Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan etuoikeutetun suhteen kehittäminen
edellyttää vuoropuhelun säilyttämistä ja vahvistamista Rion ja San Josén ryhmien
sekä Andien yhteisön, Mercosurin, Chilen ja Meksikon kanssa. Tämän strategisen
kumppanuuden kehittyminen edellyttää myös tiettyjen edellytysten täyttämistä,
etenkin demokraattisten järjestelmien ja oikeusvaltion vahvistamista Latinalaisessa
Amerikassa ja samaan aikaan köyhyyden ja yhteiskunnallisen epätasa-arvoisuuden
torjuntaa sekä heikommassa asemassa olevien väestöryhmien integroimista
kansalliseen kokonaisuuteen. Latinalaisen Amerikan talouksien kestävä
yhdentyminen maailmanlaajuiseen järjestelmään ja niiden osallistuminen
monenväliseen kauppajärjestelmään edellyttää niiltä sopeutumista, jota Euroopan
unionin tukee alueellisen yhdentymisen yhteydessä. Kehitysyhteistyö on yhdessä
poliittisen vuoropuhelun ja kauppaneuvottelujen kanssa olennainen väline näiden
tavoitteidensaavuttamiseksi.
Euroopan unionin vuonna 2001 harjoittama yhteistyö on osaltaan vahvistanut alueen
poliittista ja taloudellista autonomiaa ja on vahvistanut samalla Latinalaisen
Amerikan sisäisiä yhteyksiä sekä kumppanuussuhteita Eurooppaan. Komissio aikoo
jatkaa tätä toimintaansa ja myöntää edelleen ulkoista apuaan Latinalaisen Amerikan
maille ja alueille.
Toinen Euroopan unionin, Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen valtioiden ja hallitusten
johtajien huippukokous järjestetään Madridissa toukokuussa 2002, ja sen pitäisi edistää
toimintaa jo määriteltyjen yhteistyön ensisijaistentavoitteidensaavuttamiseksi.
2225. E RIKOISARTIKKELI :TULOSHAKUINENLÄHESTYMISTAPAKEHITYKSEEN
5.1. Maidenmenestyminen ja hankkeiden onnistuminen
5.1.1. Johdanto
Maailmanpankin arvioiden mukaan vuosituhannen julistuksessa asetettujen
kehitystavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan vuosittain lisää 50 miljardia dollaria.
Monterreyssä maaliskuussa 2002 sovitut sitoumukset korottaa virallista kehitysapua
ovat tärkeä askel kohti kestävää maailmanlaajuista kehitystä. Monterreyn
yksimielisessä kannassa avun tehokkuus yhdistetään erityisesti siihen, että valtio
noudattaa hyviä toimintatapoja ja hyvää hallintotapaa, ja luvataan hyville
suoriutujille lisää apua.
Miten voimme olla varmoja siitä, että ylimääräinen tuki, tai mikään muukaan
myönnetty kehitysavustus, johtaa selkeisiin tuloksiin paikallistasolla? Miten voimme
olla varmoja siitä, että toimemme lisäävät vähä vähältä kaikkien vaurautta ja
turvallisuutta?
Näihin kysymyksiin ei ole helppo vastata. Merkille pantavaa on, että useimmissa
kehitysmaissa köyhyyden vähentämistä koskevat tiedoteivät ole pelkästään
puutteellisia, vaanusein niitä eiole lainkaan taine ovat vanhentuneita, epäluotettavia
tai niitä ei vain käytetä poliittisen päätöksenteon välineinä. Kehitysyhteistyötahot
(rahoittajat, hallitukset ja kansalaisyhteiskunta) ovat viime vuosikymmeninä liian
usein epäonnistuneet toteuttamiensa toimien ja myöntämänsä rahoituksen
vaikutustenarvioinnissa.
Taloudellisia sitoumuksia koskeva raportointi ei yksin riitä. Rahoittajien on
raportoitava ja vastattava sidosryhmilleen, miten köyhien elämä on käytännössä
muuttunut kehitysyhteistyökumppanien yhteistentoiansiosta.
Komissio on parhaillaan siirtymässä tuloshakuiseen kehitysapuun. Sitoumusta
hallinnoida tuloksia synnyttäen ja niiden perusteella korostettiin virallisesti
vuonna 2000 laaditussa komission tiedonannossa Euroopan yhteisön
kehityspolitiikasta sekä sitä seuranneissa lausunnoissa ja toimintasuunnitelmassa.
Tässä luvussa esitellään kaksi päälähestymistapaa , jotka on kehitetty äskettäin
tulosten mittaamiseksi. Minkä tahansa yksittäisen rahoittajan toimien tuloksia
voidaan mitata suoraan ainoastaan yhden rahoittajan hankkeiden tai ohjelmien
tasolla. Kun on kyse laajemmista toimista, joissa on mukana useita rahoittajia sekä
hallitus ja muita toimijoita, yhteisillä toimilla saavutettuja tuloksia ei voida osoittaa
ryhmän yksittäisen jäsenen ansioksi. Siksi ensimmäisessä lähestymistavassa
kuvataan, miten yhteisiä tuloksia seurataan ala- ja maakohtaisesti käyttämällä
kaikkien sidosryhmien hyväksymiä indikaattoreita. Luvun toisessa osassa esitellään
lähestymistapa, jolla mitataan ja seurataan hankkeiden saavutuksia eli niiden tuloksia
ja edunsaajienelämässä mahdollisestitapahtuneita muutoksia.
Tässä luvussa kuvataan työskentelyn etenemistä ja esitellään tuloksien hallinnoinnin
tilannetta. Lähestymistavat ovat vielä viimeistelyä vailla, eikä niitä ole vielä kaikilta
osin täysin kokeiltu. Komissio pitää tätä lukua myös kutsuna lukijoille, jotta he
223osallistuisivat yhteiseen pohdintaan tehokkaista ja luotettavista tavoista mitata
yhteisönulkoisenavunvaikutustamaailmanlaajuiseenkestäväänkehitykseen.
5.2. Tulosten seuranta: maakohtainen suorituskyky
Suuntautuminen on yksi vuonna 1999 käyttöön otettujen köyhyyden vähentämistä
koskevien strategia-asiakirjojen viidestä periaatteesta, ja 189 valtion syyskuussa
2000 sopimat vuosituhannen kehitystavoitteet kiinnittivät huomion entistä
enemmän tuloksiin. Käytännöllinen ja aiempaa tuloshakuisempi tapa seurata maiden
saavutuksia talouskasvun ja köyhyyden vähentämisen alalla perustuu lukuisissa
tutkimuksissa määritettyyn tarpeeseenparantaa
kehitysmaiden osalta
–maiden omaa vastuuta . Kun edunsaajahallitusten omaa vastuuta köyhyyden
vähentämistä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa lisätään, ne saavat
vapaamman mahdollisuuden määritellä tätä päämäärää koskevat omat strategiansa
ja toimensa.
–kansallista vastuuvelvollisuutta . Kansallisen vastuuvelvollisuuden edistämisen
kannalta köyhyyden vähentämistä koskevia strategia-asiakirjoja toteuttavissa
maissa on olennaisen tärkeää, että rahoittajat siirtyvät seurantatoimista
osallistavaan tuloshakuiseen lähestymistapaan, jos haluamme edistää kansallista
vastuuvelvollisuutta.
–päätöksentekomenettelyä. Toimia olisi suunnattava uudelleen paikallisten
tulostenanalyysin perusteella. Analyysiolisiotettava huomioon myös poliittisissa
neuvotteluissa.
rahoittajien osalta
–rahoittajan vastuuvelvollisuutta sidosryhmille . Taloudellisia sitoumuksia
koskeva raportointi ei yksin riitä. Rahoittajien on raportoitava ja vastattava
sidosryhmilleen käytännön muutoksista, joita köyhien ihmisten elämässä on
tapahtunut kehitysyhteistyökumppanien yhteistentoimienansiosta.
–rahoittajien koordinointia . Keskittymällä kunkin valtion saavuttamiin tuloksiin
pitäisi pystyä parantamaan rahoittajien suorituskykyä koskevan arvioinnin
koordinointia. Tässäkin yhteydessä asianmukaisen kehyksen tarjoavat
asianomaisten valtioiden köyhyyden vähentämistä koskevat strategia-asiakirjat.
Kaksi merkittävää työskentelyalaa osoittavat, että komissio on siirtymässä entistä
enemmän tuloshakuisen kehitysavun suuntaan: maakohtaiset strategia-asiakirjat
(CountryStrategyPapers, CSPs) ja makrotaloudellinentukiAKT-maille.
5.2.1. Tuloshakuiset maakohtaiset strategia-asiakirjat
Komissio laatii ohjelmasuunnittelumenettelyssä ohjelmasuunnittelusta vastaavalle
henkilöstö suuntaviivoja, jotka koskevat kehitystä mittaavien indikaattorien
sisällyttämistä maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin. Koska useimmat rahoittajat ovat
indikaattorien kehittelyssä vielä varsin varhaisessa vaiheessa, komissio toimii
tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, OECD-DAC:n ja muiden rahoittajien kanssa
näiden suuntaviivojen laatimisessa.
224Tässä yhteydessä on perustettu yhteistyöryhmä, jossa ovat mukana jäsenvaltiot,
OECD-DAC ja lukuisia komission yksiköitä. Työryhmä piti ensimmäisen
kokouksensa maaliskuussa 2002. Sen tavoitteena on tarkastella rahoittajien
mahdollisuuksia ottaa käyttöön seurantavaatimuksia koskeva yhteinen
lähestymistapa, joka käsittää yhteiset periaatteet ja yhteisen luokitusmenetelmän,
jotta edunsaajavaltioiden työtaakkaa voidaan keventää. Työskentely perustuu
komission laatimaan julkaisuun, jossa esitellään suuntaviivat kehitystä mittaavien
indikaattorien määrittelemiseksi .Tällaisia toimia toteutetaan parhaillaan, ja niiden
tulokset sisällytetään asteittain komission ohjelmasuunnittelu- ja
uudelleenarviointimenettelyyn. Jäsenvaltiot ja OECD-DAC ovat suhtautuneet siihen
erittäinmyönteisesti.
Komission julkaisussa määritetään ensin periaatteet ja luokitustapa sekä esitellään
kaksi tasoa, joilla rahoittajat voivat käyttää tuloshakuisia indikaattoreita valtion
saavutustenseurantaan.
5.2.1.1. Luokitus
Indikaattorit on luokiteltava selkeästi. Seuraavan lähestymistavan avulla voidaan
varmistaa johdonmukaisuus aikaisempientoimienkanssa:
Panos ➔➔➔➔ Tuotos ➔➔➔➔Tulos ➔➔➔➔Vaikutus
–Panosindikaattorit mittaavat hallituksen ja rahoittajien myöntämiä taloudellisia,
hallinnollisia ja lainsäädäntöä koskevia voimavaroja. Toteutettujen toimien
tehokkuusarvioinnin kannalta on välttämätöntä, että käytetyt voimavarat ja
saavutetuttulokset yhdistetääntoisiinsa.
Esimerkki: koulutuskustannusten osuus talousarviosta ja koulupukupakon
lakkauttaminen.
–Tuotosindikaattorit mittaavat toteutettujen toimien ja käytettyjen voimavarojen
välittömiä vaikutuksia ja käytännönvaikutuksia.
Esimerkki: rakennettujen koulujen ja koulutettujen opettajienlukumäärä.
–Tulosindikaattorit mittaavat edunsaajien saavuttamia tuloksia.
Esimerkki: koulujen oppilasmäärät ja tyttöjen prosenttiosuus peruskoulun
ensimmäisen luokan aloittavista lapsista.
–Vaikutusindikaattorit mittaavat tulosten seurauksia. Ne mittaavat yleistavoitteita
kansallisenkehityksen ja köyhyyden vähentämisenkannalta.
Esimerkki: lukutaidon yleisyys ja työttömyysaste.
Nämä indikaattorit ovat tärkeitä päätöksentekijöille eli kansallisille hallituksille. Ne
eivät kuitenkaan ole yhtä tärkeitä rahoittajille, jotka keskittyvät tukemiensa
kansallistentoimientuloksiin.
225Tukien ehdollisuuden uudistusta koskevan kokeiluhankkeen137perusteella tehdyt
päätelmät osoittivat selvästi, että rahoittajien on painotettava erityisesti
tulosindikaattoreita. Aikaisemmassa käytännössä keskityttiin pikemminkin panos- tai
tuotosindikaattoreihin, joiden kehittyminen ei takaa palvelujen parantumista. Usein
onesimerkiksikäynyt niin, että vaikka talousarvion tai jopa terveyskeskusten määrää
on lisätty, käynnit näissä keskuksissa ovat vähentyneet. Vaikutusindikaattorien
muutokset ovat hitaita, niitä on hankala mitata ja ne riippuvat hallituksen politiikan
lisäksi monista muista tekijöistä. Tulosindikaattoreiden korostamisen ansiosta
hallitusten pitäisi pystyä paremmin toteuttamaan toimia toivottujen tulosten
saavuttamiseksi.
Tulosindikaattorien korostaminen lisää todennäköisesti myös kehitysavun
uskottavuutta sekä edunsaaja- että rahoittajavaltioissa.
5.2.1.2. Periaatteet
Indikaattorien määrittely
(1) On välttämätöntä, että kukin maa ja sen tärkeimmät rahoittajat sopivat
yhteisten (tulos-)indikaattorien käytöstä maan suorituskyvyn arvioimiseksi.
Tässä olisi noudatettava köyhyyden vähentämistä koskevien strategia-
asiakirjojenseurantajärjestelmää maissa, joissa se onkäytössä.
(2) Indikaattorit voidaaneritellä esimerkiksiseuraavin perustein:
– sukupuoli
– julkinentaiyksityinensektori
– maantieteellinensijainti(erittelemälläetenkinköyhimmät alueet)
– maaseutu-taikaupunkialue
– tulotaso (vaikka tämä on harvoin mahdollista) ja pääasiallinen tulonlähde.
Erotteluperusteet on määriteltävä aina samalla kun määritellään indikaattorit
Erottelun ansiosta voidaan kiinnittää enemmän huomiota kehittämis- ja
köyhyydenvähentämistoimienkohderyhmiin.
(3) Luetteloon kannattaa ottaa mukaan vain muutamia tärkeimpiä indikaattoreita.
Jos mukana on paljon erilaisia indikaattoreita, tulkinta on erittäin hankalaa.
Tällöin on myös vaikea keskittyä pääasioihin. Valitut indikaattorit on
määriteltävä tarkoin ja yksiselitteisesti (esimerkiksi rokotusten osalta on
määriteltävä, mitärokotteitakäytetään,mikäonkohderyhmä jne.).
(4) Mitattavuus on indikaattorien tärkein valintaperuste. Tämä on eri asia kuin
nykyisten tietojärjestelmien laatu (jota käsitellään jäljempänä). Kutakin
indikaattoria määriteltäessä on pohdittava tietojen keräämiseen tarvittavaa
aikaa ja voimavaroja sekä sitä, miten usein tietoja voidaan hankkia. Voi olla,
137Euroopan komissio johti hanketta Burkina Fasossa Afrikan strategisen kumppanuusohjelman
yhteydessä yhdessä 12muunrahoittajan kanssa.
226että indikaattori on teknisesti mitattavissa vuosittain, mutta käytännössä siinä
tapahtuu muutoksia ainoastaan keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Tällaisen
indikaattorin kehitykseen vaikuttavat siten politiikat, jotka on pantu
täytäntöön vuosia aiemmin, ja sen merkitys nykyisten politiikkojen mittarina
saattaaolla vähäinen.
(5) Indikaattoreita koskevat tilastotiedot on usein tärkeää ilmaista
prosenttilukujen lisäksi todellisina arvoina, jotta analyysissa voidaan sulkea
pois väestömäärän arviointia koskevista epävarmuustekijöistä aiheutuvat
virheet. Lisäksi kannattaa tarkastella pikemminkin suuntauksia kuin erillisiä
yksityiskohtia. Tämän vuoksi indikaattoreita valittaessa on tärkeää tutkia
olemassa olevia tietokantoja. Käytettävissä pitäisi olla viiden viimeisen
vuoden tiedot: jos tämä ei ole mahdollista, indikaattori saattaa kaivata
erityisperusteluja.
Tietojen luotettavuus jalaatu
(6) Indikaattorienperusteina käytettyjen tietojen luotettavuutta ja edustavuutta on
syytä tarkkailla. Epävarmoissa tapauksissa kannattaa käyttää ”korviketta” eli
epäsuoraa indikaattoria, jota on helpompi mitata ja joka tarjoaa hyvän arvion
muista, vaikeammin mitattavista indikaattoreista. Tämän jälkeen on
sovellettava evolutiivista lähestymistapaa ja tarkistettava säännöllisesti
indikaattorienpätevyys mitattavantavoitteenkannalta.
(7) Usein tietojen laadun tarkistuksen alkuvaiheessa tarvitaan tukea, ja lisäksi
hallitusta on autettava lisäämään luotettavuuttaan ja nopeuttamaan
tietojenkäsittelyä – vanhat järjestelmät ovat usein liian raskaita ja hitaita.
Tämän tuen tavoitteena olisi oltava kansallisen järjestelmän lujittaminen.
Kokemus on osoittanut, ettei tämä tuki useinkaan edellytä suuria rahasummia
ja että tarvittavien tietojen nopea käsittely on mahdollista. Tilastollisten
valmiuksienparantamisessaontärkeääkehittääyhteistyötäEurostatinkanssa.
Indikaattorien tavoitteiden asettaminen
(8) Maan hallitus asettaa indikaattoreille tavoitearvot viimeaikaisten suuntausten
ja poliittisen kehityksen mukaisesti. Niistä olisi keskusteltava niiden
rahoittajien kanssa, jotka aikovat tukea valtiota. Hallituksen olisi määriteltävä
tavoitteet vähintään köyhyyden vähentämistä koskevan strategia-asiakirjan
keston ajaksi, jos maalla on sellainen, tai muussa tapauksessa seuraavaksi
kolmeksi vuodeksi.
(9) Tavoitearvojen määrittelyssä on kaksi ongelmaa: liiallinen optimismi (liittyy
usein siihen, että indikaattoreita käytetään iskulauseena eikä
päätöksentekovälineenä) ja liiallinen varovaisuus (kertoo kunnianhimon
puutteesta). Paras tapa välttää nämä ääri-ilmiöt on noudattaa maan sisällä
avointa menettelyä ja ottaa sekä kansalaisyhteiskunta että parlamenttimukaan
keskusteluihin, jotka koskevat indikaattorien määrittelemistä ja niiden
seurantaa. Avoimuus lisää myös tavoitteiden näkyvyyttä ja edistää maan
sisäistä vastuuvelvollisuutta.
227Indikaattorien kehityksen analysointi
(10) Maiden suorituskyvyn analysoinnin ei pitäisi milloinkaan rajoittua
indikaattorien mekaaniseen tulkintaan. Analysointi olisi toteutettava
poliittisessa vuoropuhelussa hallituksen kanssa ja ottaa siinä huomioon
sisäisten ja ulkoistentekijöiden vaikutukset.
(11) On pidettävä mielessä, että keskittyminen vain muutamiin indikaattoreihin,
etenkin silloin, kun rahoittajat käyttävät näitä suorituskykyä mittaavia
indikaattoreita taloudellisen tukensa määrittelemiseksi, saattaa muuttaa
raportointitapaa tai aiheuttaa virheitä politiikkojen priorisoinnissa.
Indikaattorien kannustavan yhteisvaikutuksen on näyttävä hallituksen ja
rahoittajakumppanienvälisessä poliittisessa vuoropuhelussa.
5.2.1.3. Valtionsaavutustenseuranta
Suuntaviivoja koskevassa komission asiakirjaluonnoksessa ehdotetaan kahta
indikaattoriryhmää, joita olisi seurattava komission ohjelmien kohdemaissa.
Yleisellä tasolla ja kaikissa valtioissa, joissa komissio toimii, olisi seurattava
muutamaa indikaattoria (vuosittain ja keskipitkällä aikavälillä), jotta saadaan
yleiskuva siitä, miten vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa on
edistytty. Nämä indikaattorit olisi valittava 48 tärkeimmän vuosituhannen
kehitystavoitteisiin liittyvän indikaattorin joukosta. Lisäksi olisi valittava muutama
vuosittain mitattava avainindikaattori, jotta valtioiden edistymisestä voitaisiin
raportoida joka vuosi. Näihin täydentäviin indikaattoreihin kuuluisi
panosindikaattoreita (jotka eivät kuulu vuosituhannen kehitystavoitteiden
seurantajärjestelmään), esimerkiksi indikaattoreita, joilla mitataan hallituksen ja
rahoittajien tietyille aloille myöntämää taloudellista tukea. Niihin sisältyisi myös
nopeasti muuttuvia tulosindikaattoreita. Suuntaviivoja koskevassa komission
luonnoksessa ehdotetaan, että kun välttämättömimmistä indikaattoreista on sovittu,
niitä olisi seurattava järjestelmällisesti kaikissa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa
vertailtavuudenvarmistamiseksi.
Kun indikaattoreita ja vuosittain mitattavia maan tulos- ja panosindikaattoreita,
seurataan järjestelmällisesti, komissio voi pitää silmällä eri alojen kehitystä
silloinkin, kun se ei itse toimi aloilla aktiivisesti. Tämä vaikuttaa maakohtaisten
strategia-asiakirjojenuudelleenarviointivaiheessa tehtäviin päätöksiin.
Alakohtaisella tasolla, maakohtaisten strategia-asiakirjojen tärkeimmillä aloilla, on
seurattava lukuisia indikaattoreita. Nämä indikaattorit ovat osa kattavampaa
indikaattoriryhmää, jota valtion asianomaiset ministeriöt käyttävät hallinto- ja
vastuuvelvollisuustarkoituksiin. Vaikka hallituksen poliittisia suuntauksia ja
lainsäädäntötoimia ei voidakaan yhtä helposti mitata yleisesti määritellyillä
indikaattoreilla, myös niitä on seurattava.
Komission seuraamat indikaattorit perustuvat kaikissa tapauksissa valtiossa
käynnissä oleviin kansallisiin menettelyihin (köyhyyden vähentämistä koskeviin
strategia-asiakirjoihin niissä maissa, joissa ne on laadittu). Tämä menettely perustuu
vastavuoroiseen vaikutukseen ja kokemusten jakamiseen, ja se on arvokasmahdollisuus keskustella poliittisista kysymyksistä ja lisätä hallitusten kansallista
vastuuvelvollisuutta.
2285.2.2. Köyhyyden vähentämistä koskeva talousarviotuki
Toinen esimerkki tuloshakuisesta lähestymistavasta on köyhyyden vähentämistä
koskeville strategia-asiakirjoille osoitettavatalousarviotuki. Tähän mennessä tämä on
koskenut vain AKT-maita. Samanlaista lähestymistapaa ollaan nyt kuitenkin
laajentamassa soveltuvin osin myös muihin ohjelmiin (Aasia ja Latinalainen
Amerikka sekä Välimeren alue). AKT-maissa Euroopan komissio soveltaa
innovatiivista lähestymistapaa, jossa myönnettävä tuki on suoraan yhteydessä maan
suorituskykyyn sosiaalialalla (pääasiassa terveydenhuollossa ja koulutuksessa) sekä
julkisessa varainhoidossa. Tämä tapahtuu käyttämällä suorituskykyä mittaavia
indikaattoreita (esimerkiksi terveydenhuoltoon ja koulutukseen käytettyjen varojen
osuus, oppilasmäärät, terveyskeskuskäynnit, lasten rokottamisen kattavuus jne.) ja
keskustelemalla hallituksen kanssa intensiivisesti sen asettamien tavoitteiden
saavuttamisesta. Näiden tavoitteiden saavuttaminen varmistaa täysimääräisen
rahoituksen; epäonnistuminen tavoitteiden saavuttamisessa taas vähentää rahoituksen
määrää.
Tällä tavalla hallitus saa voimavaroja sellaisen talousarvion laatimiseksi, jonka
avulla pystytään paremmin turvaamaan tärkeimmät sosiaalipalvelut, ja lisäksi se saa
kannustimia toteuttaa aikeensa. Koska nämä tavoitteet on kirjattu hallituksen ja
rahoittajayhteisön yhteisiin sopimuksiin, niillä on suurempi painoarvo, ja koska
komissio on yksi merkittävimmistä rahoittajista, tavoitteiden olisi oltava myös tätä
vuoropuhelua koskevien komission ensisijaisten tavoitteiden mukaisia. Koska
tavoitteet perustuvat kansallisiin köyhyyden vähentämistä koskeviin strategia-
asiakirjoihin, niiden saavuttaminen on todennäköisempää kuin ulkopuolelta
määrättävien vaatimusten noudattaminen.
Niistä 30 maasta, joille komissio tällä hetkellä myöntää talousarviotukea, 14 maata
on jo ottanut käyttöön tämän lähestymistavan (14 muussa maassa indikaattorien
hyväksymismenettely on kesken). Tämä analyysi perustuu 30:een köyhyyden
vähentämiseen myönnettävää talousarviotukea koskevaan rahoitusehdotukseen, jotka
tehtiin vuosina 2000–2001 ja joidenkokonaisarvo on875 miljoonaa euroa.
5.2.2.1. Burkina Fasonkokeiluhankkeeseenperustuvat uudet suuntaviivat
Burkina Fasossa pantiin vuosina 1996–2000 täytäntöön tuen ehdo llisuuden
uudistamista koskeva kokeiluhanke138. Komissio on laatinut tästä hankkeesta
saatujen tulosten perusteella uusia suuntaviivoja ja menetelmiä köyhyyden
vähentämiseen tarkoitettuja talousarviotukiohjelmiaan varten. Niiden tavoitteena on
lisätä tuen tehokkuutta parantamalla edunsaajien omaa vastuuta, hajauttamalla
maksuja jaedistämällärahoittajienkoordinointia.
Burkina Fason kokeiluhankkeeseen perustuvilla uusilla suuntaviivoilla ja
menetelmillä pyritään lujittamaan uudistusten kestävyyttä pitkällä aikavälillä,
lisäämäänhallituksen omaa vastuuta jakehittämäänrahoittajien koordinointia .
138EY:n johtama kokeiluhanke pantiin täytäntöön Afrikan strategisen kumppanuusohjelman yhteydessä.
EY:n lisäksi siihen osallistuivat yhdeksän kahdenvälistä rahoittajaa, IMF, YK:n kehitysohjelma UNDPja Maailmanpankki. Hankkeen tulokset esitetään yhteenvetona julkaisussa, joka käsittelee tuenehdollisuuden uudistuskokeilun tuloksia (”Bilan: Test sur la Réforme de la conditionnalité”, heinäkuu2000).
229Näiden uusien suuntaviivojen tärkeimmät käytännön muutokset EY:n myöntämään
talousarviotukeen ovat siirtyminen perinteisestä menettelyyn liittyvästä
ehdollisuudesta tuloshakuiseen suorituskyvyn arviointiin, tuen maksu saavutettujen
tulosten perusteella ja parempi koordinointi muiden rahoittajien kanssa köyhyyden
vähentämistä koskevanstrategia-asiakirjan mukaisesti.
Uuden lähestymistavan täytäntöönpanoaste vaihtelee maittain, mikä johtuu osittain
maiden köyhyyden vähentämistä koskevien strategia-asiakirjojen erilaisesta
kehitysvaiheesta ja eroista tietojen saatavuudessa. Neuvottelut rahoittajien
koordinoinnista ja suorituskykyä mittaavista indikaattoreista liittyvät kuitenkin
läheisestiköyhyydenvähentämistä koskevaanstrategia-asiakirjojaprosessiin.
5.2.2.2. Tuenehdollisuudenuudistaminen
EY:n uudet tuen ehdollisuutta koskevat suuntaviivat kohdistuvat tiettyihin
avainehtoihin. Perinteiset menettelyyn liittyvät edellytykset olisi korvattava asteittain
tulosindikaattoreihin perustuvalla saavutusten arvioinnilla, jolloin hallitukselle jää
vapaampi mahdollisuus päättää omista toimistaan.
Rahoitussopimuksen allekirjoittamisella ja myöhempien lyhennyserien
vapauttamisella on edelleen kaksi pääedellytystä. Nämä edellytykset sisältyvät
kaikkiin vuosia 2000 ja 2001 koskeviin rahoitusehdotuksiin:
– IMF:n (köyhyyden vähentämistä ja talouskasvua koskeva rahasto) ja toissijaisesti
Maailmanpankin kanssa tehtyjen sopimusten allekirjoittaminen ja tyydyttävä
edistyminen. Maalla olisitämän vuoksioltava vakaat makrotaloudelliset puitteet.
– Köyhyyden vähentämistä koskevienstrategia-asiakirjojenprosessin edistyminen.
Tämän vuoksi EY:n ohjelmat liittyvät läheisesti IMF:n (ja toisinaan myös
Maailmanpankin) tuen ehdollisuuteen.
Otoksen 30 valtiosta 15 valtion rahoitusehdotuksiin ei sisälly ylimääräistä
menettelyyn liittyvää ehdollisuutta ja seitsemässä valtiossa menettelyyn liittyvä
ehdollisuus sisältyy vain julkiseen varainhoitoon.
Siirtyminen kohti tuloshakuista suorituskyvyn arviointia on ollut huomattavasti
tehokkaampaa sosiaalialoilla (pääasiassa terveydenhuollossa ja koulutuksessa) kuin
julkisessa varainhoidossa. Suurin syyt hitaampaan kehitykseen ovat tämän alan
tulosindikaattorientunnistamisvaikeudet.
Muutamalla maalla tuen ehdollisuus liittyy muihin aloihin kuin terveydenhuoltoon,
koulutukseen, julkiseen varainhoitoon tai makrotaloudelliseen kehykseen
(esimerkiksiliikenteeseen, oikeusasioihintaialueelliseenyhdentymiseen).
5.2.2.3. Tuloshakuinensuorituskyvyn arviointi
EY:n talousarviotukeen liittyvien uusien suuntauksien myötä maiden suorituskyvyn
arvioinnissa keskitytään entistä enemmän tuloksiin. Tätä painotusta vahvistaa
asteittainen siirtyminen kohti taloudellisen tuen yhdistämistä tulosindikaattoreihin
perustuvaansuorituskyvyn arviointiin.
230Seuraavat kolme edellytystä on täytyttävä, jotta maksusuoritus voitaisiin perustaa
suorituskykyä mittaavienindikaattoreidenanalysointiin:
– Hallituksen ja komission on sovittava muutamista indikaattoreista, joiden
perusteella arviointi tehdään, ja lisäksi on määriteltävä täsmällisesti, miten niitä
seurataan.
– On oltava varmuus siitä, että sovittuja indikaattoreita koskevia tietoja kerätään
luotettavan järjestelmän avulla, jota voidaan tarvittaessa parantaa lisäämällä
valmiuksia ja antamalla taloudellista alkuvaiheen tukea.
– Hallituksen on päätettävä indikaattorien tavoitearvoista aikaisempien suuntausten
ja poliittisen kehityksen perusteella.
Maat voidaan jakaa kolmeen seuraavaan ryhmään sen mukaan, miten pitkälle EY:n
ohjelmassa on tällä alalla edistytty: edistyneimmät valtiot, välivaiheen valtiot ja
vähiten edistyneet valtiot.
Edistyneimmät maat
Edistyneimmissä valtioissa aiemmin sovittuja suorituskykyä mittaavia indikaattoreita
käytetään ohjelman muuttuvan lyhennyserän määrittelyssä. Siksi ohjelmaan kuuluu
yksi kiinteä, hyvään makrotaloudelliseen politiikkaan (IMF-ohjelman
olemassaoloon) yhdistetty lyhennyserä ja yksi muuttuva lyhennyserä, joka on
yhteydessä suorituskyvyn arviointiin. Useimmissa valtioissa muuttuva lyhennyserä
jaetaan kahteen pienempään erään. Toinen on yhteydessä julkisten varojen
tyydyttävään hoitoon (määritellään kehitystä mittaavilla indikaattoreilla) ja toinen
sovittujen suorituskykyä mittaavien indikaattorien kehitykseen verrattuna hallituksen
asettamiintavoitteisiin.
Maksusuoritukset perustuvat panos-, tuotos- ja tulosindikaattorien yhdistelmään.
Yleisimmin käytetyt indikaattorit ovat seuraavat:
Julkinenvarainhoitoja talousarvionhallinta
- Oheisrakenteidenosuushallituksentalousarviosta
- Sosiaalialojen osuus talousarviosta ja tode lliset menot
- Julkisen sektorinhankintojen yksikkökustannusten ja markkinahintojenero
Terveydenhuolto
- Käynnit perusterveydenhuollon palvelupisteissä
- Syntymääedeltävän terveydenhoidon kattavuus
- Immunisaation taso(DTP3, BCGjatuhkarokko)
- Perussairaanhoidon kustannukset
Koulutus
- Netto- ja brutto-oppilasmäärät (pojat jatytöt) peruskoulun ensimmäiselläluokalla
- Perusasteenopetuksestakeskiasteenopetukseensiirtyvienlastenosuus
231- Opettajamääränkeskimääräinen suhde oppilasmäärään
- Oppilasmääränkeskimääräinen suhde luokkahuoneiden määrään
- Oppilasmääränkeskimääräinen suhde kirjojen määrään
- (Yksityiseentaijulkiseen)perusopetukseenosallistumisesta perheelleaiheutuvat kustannukset.
Näihin indikaattoreihin perustuva suorituskyvyn arviointitapa vaihtelee valtioittain.
Kaikissa tapauksissa hallitusta pyydetään laatimaan analyysi saavutetuista tuloksista
ja mahdollisesti osoittamaan joitakin ulkoisia tekijöitä, jotta valtion saavutuksia
voidaan arvioida asianmukaisesti mutta ei kuitenkaan mekaanisesti. Neuvotteluun
indikaattorien mittaustuloksista osallistuvat asiasta vastaavat hallituksen ministerit,
EY ja toisinaan myös edunsaajat tai muita rahoittajia edustavat järjestöt. ”Force
majeure” -tapauksessa tai poikkeuksellisissa olosuhteissa saatetaan päättää jonkin
indikaattorinpoistamisesta.
Kaikissa maissa sovelletaanseuraavaa menetelmää:
– Jos sovittu tavoite saavutetaan tai jos edistys on ollut huomattavaa, valtio saa
yhdenpisteen.
– Jos tavoitetta ei saavuteta, mutta myönteistä edistystä on havaittavissa, valtio saa
0,5 pistettä.
– Jos kehitys on ollut kielteistä tai se ei ole ollut riittävän myönteistä, valtio saa 0
pistettä.
•Yhteenlaskettu arvosana kertoo todellisen suorituskykytason.
Suorituskykyyn perustuvan maksusuorituksen laskenta vaihtelee maittain.
Suorituskyvyn arviointiin liittyvän muuttuvan lyhennyserän arvo on keskimäärin 22
prosenttia ohjelmankokonaissummasta (josta 38prosenttia liittyy julkiseentalouteen
ja 62 prosenttia sosiaalialoihin).
5.2.2.4. Päätelmät
EY:n talousarviotuen ehdollisuutta koskevia uusia suuntaviivoja ei voida arvioida
vielä tulosten osalta. Menettelyn ja menetelmien uudelleenarviointi on kuitenkin
käynnissä. Tällä on noussut esiin muutamia tärkeitä kysymyksiä, joita kaikkien
rah oi ttaj i enonpoh di ttav a:
– Jos muut rahoittajat keskittyvät aikaisempaa enemmän tulosindikaattoreihin,
hallitukset voivat kiinnittää enemmän huomiota toimiensa tuloksiin.
– Köyhyyden vähentämistä koskevan strategia-asiakirjan toteuttamisjakson selkeä
määrittely, mukaan luettuna vuotuinen luettelo toimenpiteistä ja suorituskykyä
mittaavienindikaattoreidenarvioinnista, parantaisirahoittajien myöntämäntuenja
köyhyyden vähentämistä koskevanstrategia-asiakirjanprosessin välistä yhteyttä.
– Perinteisen menettelyyn liittyvän ehdollisuuden ja tuloksiin perustuvan arvioinnin
yhdistelmä onepäjohdonmukainen, ja sitä olisi vältettävä.
2325.2.3. Tulevat toimet
Jotta komission valitsema tuloshakuinen lähestymistapa toimisi tehokkaasti, on
huomioitava kaksiratkaisevantärkeää seikkaa.
Ensinnäkin on tarpeen lisätä tukea, jolla vahvistetaan kansallista
tilastointijärjestelmää. Tämä voidaan toteuttaa yhteistyössä Eurostatin kanssa, ja sen
yhteydessä tulisi lisätä koordinointia muiden rahoittajien kanssa.
Toiseksi on lisättävä jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien yhteistyötä sekä EU:ssa
että edunsaajamaissa. Tämä helpottaa tietojen jakamista ja sopimista yhteisestä
lähestymistavasta sekä lisää halukkuutta koordinoida seurantaa ja raportointia
kansallisissa järjestelmissä.
5.3. Hankkeiden tulokset: tuloshakuinen seuranta
5.3.1. Taustaa
Seuranta voidaan määritellä monin eri tavoin. Se voi tarkoittaa suorituskyvyn,
hallinnon tai hankkeen seurantaa. Sen on oltava kaikissa tilanteissa oikea-aikaista,
nopeaa ja tehokasta, jotta sen avulla saadaan säännöllistä tietoa edistymisestä.
Seuranta on säännöllinen tarkkailumekanismi, johon sisältyy tilanneraporttien
valmistelua ja jakelua sekä hankkeen kehityksen analyyttista arviointia. Pääasiassa
kyse on siitä, että todellisia tuloksia mitataan vertaamalla niitä suunniteltuihin
tuloksiin. Seurannan ansiosta on mahdollista tehdä kohdennettuja hankkeiden
hallinnointia koskevia päätöksiä, joidenavulla voidaan
– tehdä tarkistuksia mahdollisimman vähin häiriöin
– varmistaa, että hankkeet etenevät suunnitelmien mukaan ja saavuttavat
tavoitteensa.
Hankkeiden tai muiden toimien täytäntöönpanoa voidaanseuratapäivittäin tai
viikoittain. Seurannasta vastaa esimerkiksi hankepäällikkö, jolla on oltava hyvä
yleiskuva hankkeen suorituskyvystä. Seurannassa valvotaan pääasiassa panosten
muuttumista tuotoksiksi. Seurannasta vastaa hankepäällikkö, jota hänen oma
virastonsataiviranomaiset jaEY:nlähetystöt valvovat.
Tuloshakuisella seurantajärjestelmällä , josta kerrotaan jäljempänä, arvioidaan
hankkeen tai ohjelman suorituskykyä sekä laajempia seurauksia (analysoimatta niitä
perinpohjaisesti). Järjestelmän avulla komissio saa ulkopuolisilta asiantuntijoilta
riippumattomia neuvoja hankekokonaisuudestaan. Latinalaisessa Amerikassa ja
Aasiassa, Välimeren alueella, AKT-maissa ja Balkanin alueella vuodesta 2000
käytetty järjestelmä (josta kerrotaan jäljempänä) on samankaltainen, mutta hieman
erilainen kuin uusissa itsenäisissä valtioissa (TACIS) vuodesta 1993 lähtien käytetty
järjestelmä. Järjestelmät on tarkoitus yhdenmukaistaa vuonna 2002. Yksi
johdonmukainen lähestymistapa varmistaa sen, että komissiolla on käytettävissään
vertailukelpoista tietoa kaikilta alueilta, joille se antaa ulkoista tukea.
Tällä hetkellä täytäntöönpanon seurannasta vastaavat tavallisesti hallitukset ja EY:n
lähetystöt. Lisäksi hankkeita ja niiden tuloksia seuraa säännöllisin väliajoin
riippumatonseurantaryhmä.
2335.3.2. Kehityshankkeiden tuloshakuinen seurantajärjestelmä139
Komissio loi vuoden 2000 aikana Latinalaiselle Amerikalle ja Aasialle, Välimeren
alueelle, AKT-maille ja Balkanin alueelle parannetun tuloshakuisen
seurantajärjestelmän, joka perustuu komission hankesyklin hallinointijärjestelmään.
Järjestelmää kokeiltiin ja paranneltiin vuonna 2001.
Järjestelmän päätavoitteena on kerätä tuloshakuista tietoa alan hankkeista ja
raportoida kehityksestä. Järjestelmä tarjoaa sekä lähetystöille että virastolle
yleiskuvan hankkeen edistymisestä tavoitteisiin nähden . Sitä ei ole tarkoitettu
ensisijaisesti hanketta valvoville viranomaisille, joiden jokapäiväiset
hallinnointitehtävät edellyttävät yksityiskohtaisempaa tietoa, vaikka siitä pitäisi toki
olla hyötyä myös niille samoin kuin kumppanuusmaiden ministeriöille ja
hallituksille.
Järjestelmäänsisältyykokeneiden ulkopuolisten asiantuntijoiden lyhyitä hankkeiden
vierailukäyntejä. Asiantuntijat täyttävät puolistandardoituja pistelomakkeita, joilla
arvioidaan hankkeiden ja ohjelmien tehokkuutta, tuloksellisuutta, merkitystä ja
todennäköistä kestävyyttä . Järjestelmän yhtenäisyyden varmistamiseksi kukin
arviointiperuste määritellään tarkoin käytössä olevan metodologian mukaisesti ja
jaetaan sen jälkeen osiin, joita seurannasta vastaavan tahon on arvioitava tarkoin
ennen arvosanan antamista. Ulkopuolisilla seuranta-asiantuntijoilla on erilaista
alakohtaista ja maantieteellistä asiantuntemusta ja kokemusta. He työskentelevät
asianmukaisissa pienryhmissä, ja heidän työnsä perustuu asiakirjojen ja tietyn
hankkeen kaikkien sidosryhmien, myös lopullisten edunsaajien, edustajien
haastatteluihin. Avaintiedot, kuten hankkeen talousarvio, merkitään ylös, mutta
tilintarkastusta tai perinpohjaista rahoitusseurantaa ei tehdä. Raportit, toimista
vastaavien tahojen mielipiteet ja hankkeen perusasiakirjat tallennetaan
keskustietokantaan, joka ontärkein hallinta- ja tiedotusväline.
Seuranta kohdistuu meneillään oleviin hankkeisiin, joiden täytäntöönpanoaika on
vähintään kuusi kuukautta ja kesto toiset kuusi kuukautta ja joiden laajuus ylittää
tietyn vähimmäisrajan (noin miljoona euroa). Vuoden 2001 loppuun mennessä
Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa, AKT-maissa sekä Välimeren alueen ja
Balkanin alueen maissa oli seurattu noin 500:aa hanketta, joiden yhteisarvo oli 4,7
miljardia euroa. Suunnittelu- ja kokeiluvaiheen aikana joitakin hankkeita on voitu
seurata kahdesti, minkä vuoksiseurantaraporttien lukumäärä on yli500.
5.3.3. Ensimmäisiä näkemyksiä suunnittelu- ja kokeiluvaiheesta
Suunnittelu- ja kokeiluvaihe päättyi tammikuussa 2002, minkä ansiosta on voitu
muodostaa ensimmäiset näkemykset siitä, mikä toimii ja mitä voidaan parantaa.
Näitä näkemyksiä on tarkasteltava varovaisesti , sillä osa seuratuista hankkeista oli
avun kokonaismäärään verrattuna melko pieniä. Lisäksi joitakin välineitä, kuten
talousarviotukea, eiseurattu lainkaan.
Hankkeiden ja ohjelmien suorituskyky vaihtelee koon, alueen ja alan mukaan.
Ensimmäinen yleispäätelmä on, että arvioidut hankkeet edistyivät keskimäärin
suunnitellulla tavalla tai hieman paremmin . Käytetty suorituskyvyn asteikko oli
139Lukuun ottamattaTACIS-maita.
2341–4 ja painottamaton keskiarvo 2,5. Eri indikaattoreiden keskimääräiset arvosanat
vaihtelevat 2,51:stä2,67:ään.
Kaksiavainhavaintoaoli, että
– hankkeet, joilla on hyvin laaditut ja selkeät päämäärät ja strategiat, edistyvät
odotetusti yleensä paremmin kuin hankkeet, joiden tavoitteet ja strategiat on
laadittuhuonostitainiitäeiole lainkaan
– täytäntöönpanon seurantaa koskevat yhteiset suuntaviivat (päivittäinen
tiedottaminen hankkeiden hallintoon ja valtuuskunnalle) ja muut hallinnan
perusvälineettehostavat yleensä hankkeita jaohjelmia.
5.3.3.1. Ensimmäiset perustekohtaiset tulokset
Parhaat käytännöt on korostettu seuraavassa osassa varjostetuin laatikoin.
Viisi tärkeintä arviointiperustetta ovat merkityksellisyys, tehokkuus, tuloksellisuus,
vaikutus ja kestävyys.
Tärkeimpien perusteidenkeskimääräisetarvosanat alueittain140
Keskimääräinenarvosana alueittain Kaikkien
hankkeidenkeski-
määräinen
arvosana
Aasia AKTBalkanin
alueLatina-lainen
AmerikkaVäli-meren
alue
Merkitys 2,72 2,57 2,17 2,70 2,21 2,57
Tuloksellisuus 2,63 2,53 2,25 2,53 2,40 2,51
Tehokkuus 2,93 2,64 2,33 2,86 2,27 2,67
Vaikutus 2,83 2,59 2,33 2,71 2,25 2,59
Kestävyys 2,73 2,51 2,33 2,68 2,39 2,55
Merkitys ja suunnittelu (arvosana 2,57): Hankkeet olivat yleensä merkityksellisiä ja
panokset sopivia, mutta niiden suurimpana puutteena oli suunnittelu. Onnistuneille
hankkeille oli tyypillistä niiden selkeä yhteys kansallisiin olosuhteisiin ja
sidosryhmien tarpeisiin ja vaatimuksiin. Huonoon suorituskykyyn näillä aloilla liittyi
kunnollisen määrittelytyön tai tarvearvioinnin puute suunniteltujen edunsaajien
olosuhteidenjaongelmienyksilöimiseksi.
Mali:kulttuuripolitiikantukiohjelma (Programme d’Appui à la Politique Culturelle duMali–
8 AKTMLI14)
Ala:kulttuuri javapaa-aika
Maailman köyhimpiin valtioihin lukeutuvalla Malilla on kulttuuriperintöä ja matkailun
edistämismahdollisuuksia, joita ei ole riittävästi kehitetty ja hyödynnetty. Tällä hankkeella
pyritäänmuuttamaan tilannetta.
140Ainoastaan ensimmäinen seurantakierros, eiuusia seurantakäyntejä.
235Merkitysjasuunnittelun laatu
”Ohjelma on suunniteltutarkoin maan alakohtaisen politiikan mukaisesti. Siinä nostetaanesille
kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman haasteet määrittelemällä selkeät tavoitteet,
päämäärät ja toivotut tulokset. Täytäntöönpanostrategia on realistinen ja käytettävissä olevat
voimavarat riittävät. Ohjelmassa arvostetaan ja kannustetaan perustellusti yhteistyötä ja
yhteisvaikutusta kaikkien muiden aloitteiden kanssa, olivatpa ne sitten sisäisiä, alueellisia tai
muiden rahoittajien aloitteita.”
Tehokkuus (arvosana 2,51): Hankkeet olivat yleensä osoittautuneet soveltuviksi
vastaamaan muuttuviin tarpeisiin ja tilanteisiin. Toimien oikea-aikaisuutta pidettiin
yleisesti vakavana ongelmana. Onnistuneissa hankkeissa oli mukana huippupätevää
hallintohenkilökuntaa, ja niissä hyödynnettiin tehokkaasti loogisia kehyksiä,
työsuunnitelmia, muita aikatauluja ja sisäisiä seurantajärjestelmiä. Heikosti
onnistuneissa hankkeissa ei ollut tarvittavia laadukkaita ja vakaita
hallintovalmiuksia, ja niissä käytettiin liian vähän tavallisia hankkeiden
hallinnointivälineitä, minkä vuoksi koordinointi muiden mukana olevien rahoittajien
tai alihankkijoiden kanssa oli vaikeaa. Myös EY:n menettelyjen katsottiin
aiheuttavan pitkiä viiveitä täytäntöönpanossa.
Intia: luonnonvarojenyhteisöllinenhallinnointi (Community Management of Natural Resources
ALA/93/33)
Ala: maaseudun kehittäminen
Hankkeen tavoitteena on auttaa vähentämään ympäristön pilaantumista ja luoda paikallisia
ansiomahdollisuuksia osallistujakeskeisen yhteisöllisen hallinnan kehittämisellä ja joukolla
mikrososiaalisia hankkeita. Hankkeella on parannettu huomattavasti pienten heimoyhteisöjen
taloudellisia ja sosiaalisiaoloja.
Tuloksellisuus:
”Hyvä kustannusten hallintajärjestelmä on auttanut hankkeen hallintoa vähentämään
yksittäisistä toimista aiheutuvia kustannuksia niin, että uusia mikrohankkeita voidaan panna
täytäntöön ylittämättä talousarviota. Hankkeen toimet ovat hyvin suunniteltuja ja
organisoituja, ja ne on toteutettu ajallaan. Tämän ansiosta onnistumisen taso on huikea.
Hankkeessa mukana olevat työntekijät ovat kaikki maan kansalaisia, joilla on hyvä koulutus
omalla erikoisalallaan ja paljon intoa saavuttaa hankkeen tavoitteet. Tämä näkyy toimien ja
tulosten laadussa .”
Tehokkuus (arvosana 2,67): Onnistuneille hankkeille oli tyypillistä monien
edunsaajien mukanaolo, osallistuminen ja viestintä. Toisinaan hankkeilla oli
toissijaisia vaikutuksia, jotka on otettu vastaan myönteisesti. Heikon suorituskyvyn
hankkeissa kärsittiin ongelmista, jotka johtuivat huonosta viestinnästä ja
yhteydenpidosta edunsaajien kanssa. EY:n virheelliset menettelyt mainittiin myös
yhdeksitehottomuudensyyksi.
236Bangladesh:koulutusohjelma (BRAC Education Programme ALA/99/15)
Ala: terveydenhuoltopolitiikka jahallinto
Hankkeen yleisenä tavoitteena on vähentää köyhyyttä ohjaamalla virallisen opetuksen
ulkopuolelle jäävät lapset epäviralliseen peruskoulutukseen. Hanke on jatkoa edelliselle
vaiheelle, jossa eri puolilla maata avattiin epävirallisia peruskouluja yli miljoonalle lapselle.
Tässä vaiheessa päätavoitteena on laatia parempi täysimittainen peruskoulun
opetussuunnitelma.
Tehokkuus
”Hankkeiden kohteena olleet edunsaajat jopa kaikkein syrjäisimmillä alueilla ovat hyötyneet
hankkeesta. Paikallisyhteisö osallistuu jo nyt voimakkaasti hankkeeseen, ja yhteydet
suunniteltuihin edunsaajiin ovat säilyneet erittäin hyvinä. Ohjelma on mukautettu erittäin
hyvin sen varmistamiseksi, että mahdollisimman monet edunsaajat hyötyvät hankkeesta.
Edunsaajat on sisäistäneet hyvin hankkeen tuomat edut: köyhät perheet valitsevat esimerkiksi
mieluummin hankekoulun, jossa peritään nimellinen maksu, kuin hallituksen järjestelmään
kuuluvan ilmaisenkoulun.”
Vaikutus (arvosana 2,59): Välilliset ja tahattomat vaikutukset saivat melko usein
korkeita arvosanoja. Tämän alan hyvä suorituskyky liittyi yleensä valmiuksien ja
tietoisuuden lisäämiseen sekä hyviin yhteyksiin paikallisväestöjen kanssa. Joskus
vaikutukset jäivät vähäisiksi, jos monialaiset asiat ja mahdolliset yhteydet muihin
hankkeisiin ja ohjelmiin laiminlyötiin .
Honduras: Desarollodela Educación en Comunidades Urbano-MarginalesenHonduras
HND/B7-310/96/204
Ala: alemmanperusasteenkoulutus
Hankkeen tavoitteena on auttaa syrjäytyneitä kaupunkiyhteisöjä osallistumaan aktiivisemmin
valtiondemokraattiseen,sosiaaliseenja taloudelliseenkehitykseen.
Vaikutus
”Hankkeella on todennäköisesti suuri vaikutus ympäristöönsä, mikä edistää hankkeen yleisen
tavoitteen saavuttamista. Yhteisöt kehittävät kykyään organisoida ja hallinnoida itse paikallisia
toimia, ja ne osallistuvat todennäköisesti entistä aktiivisemminkansalaisyhteiskunnan ja valtion
kehittämiseen.”
Kestävyys (arvosana 2,55): Yhteiskuntaan ja kulttuuriin (myös
sukupuolinäkökohtiin), tekniikkaan ja ympäristöön liittyvät perusteet saivat usein
hyvän arvosanan, mutta rahoituksellinen ja taloudellinen tilanne arvioitiin usein
heikoksi. Kestävien hankkeiden ja päätöksenteon vuorovaikutus oli yleensä hyvää,
mikä takasi runsaan poliittisen tuen. Valmiuksien lisääminen oli merkittävää useilla
tasoilla, mikä vastaa paikallisiin tarpeisiin edunsaajien osallistuessa aktiivisesti
hankkeen suunnitteluun. Havainnot viittaavat siihen, että hankkeen kestävyys on
todennäköisesti huono, jos hallitukset eivät tarjoa riittävästi poliittista tukea ja
paikallisia valmiuksia ja voimavaroja .
237Tansania:rullatuolissa olevienliikkuvuutta edistävä afrikkalainenohjelma (African
WheelchairUsers’MobilityProgramme PVD/1999/284)
Ala:kansalaisjärjestöjentukeminen
YK:n kehitysohjelman UNDP:n arvioiden mukaan Afrikan paikallinen pyörätuolituotanto
tyydyttää alle prosentin todellisesta tarpeesta, ja Unescon arvion mukaan pyörätuolia
tarvitsevista alle 2 prosentilla on sellainen. Hankkeella kehitetään opetussuunnitelma ja
kurssimateriaalia maailman ensimmäistä pyörätuolinvalmistajien kurssia (Wheelchair
Workshop Manager’s Training Course, WWMTC) varten. Lisäksi hankkeella tuotetaan
pyörätuolien mallikappaleiden paikallistuotantoa Tansaniassa tapahtuvaa koulutusta varten.
Mahdollinenkestävyys
”Asianomaiset viranomaiset ja sidosryhmät ovat antaneet hankkeelle runsaasti poliittista tukea
ja talousarviotukea. Paikalliset sidosryhmät ovat sitoutuneet hankkeeseen. Hankkeella
edistetään selvästi naisten osallistumista hankkeen toimiin. Hankkeessa kannustetaan
kehittämään paikallisia valmiuksia ja tietämystä (erikoiskoulutus, suunnittelu, tuotanto, jakelu
ja rahoitusjärjestelmät sekä instituutioiden kehittäminen) ja parannetaan siten epäilemättä
lopullistenedunsaajienelinoloja.”
5.3.3.2. Ensimmäiset aluekohtaiset tulokset141
Alueet on jaettu viiteen ryhmään: Aasia, AKT-maat (Afrikka, Karibia ja Tyynimeri),
Balkanin maat, Latinalainen Amerikka ja Välimeren alue. Jäljempänä olevassa
taulukossa esitetään valtioihin tehtyjen vierailujen, seurattujen hankkeiden ja
uudelleenseurantakäyntien lukumäärä kussakin valtiossa. Päätelmät perustuvat tähän
pieneenotokseen, minkä vuoksihankkeidensuorituskyvyn aluekohtaisten vertailujen
tuloksiinonsuhtauduttava varovaisesti.
Alueellisten hankeryhmien suorituskyvyssä havaittuihin eroihin saattavat vaikuttaa
useattekijät.Näitäovatesimerkiksiseuraavat:
•Jollakin alueella hankkeet on saatettu suunnitella ja luoda aikaisemmin kuin
muilla alueilla eli silloin, kun kokemuksia hankkeiden suunnittelusta ja
täytäntöönpanosta oli vähemmän.
•Hankkeiden keskimääräistä kokoa koskevat erot saattavat myös aiheuttaa
suorituskykyä koskevia eroja alueidenvälisissä vertailuissa.
•Hankkeiden alakohtainen jako saattaa myös aiheuttaa suorituskykyä koskevia
eroja alueidenvälisessä vertailussa.
Alueiden seurantatulosten analyysi suoritetaan suhteellisen yhtenäisesti. Siksi
yksittäisen tekijöiden vaikutuksia ei voida yksilöidä. Maakohtaiset tekijät, kuten
hankkeen paikallisen hallinnoinnin vahvuus, hallituksen päätöksenteon ja hallinnon
kehityssuuntaus, käytössä olevat henkilöresurssit sekä hankkeen suunnittelun ja
täytäntöönpanon fyysinen ja organisatorinen infrastruktuuri, vaikuttavat tuloksiin
muiden tekijöiden, kuten EY:n hankkeiden hallinnoinnin vahvuuden tai tiettyihin
kyseiselle valtiolle suunnattujen hanke- ja ohjelmakokonaisuuksien, ohella.
Jos esimerkiksi alan X hankkeet ovat erityisen hankalia suunnitella ja panna
täytäntöön ja useimmat alan X hankkeet keskittyvät alueeseen Y, alueen Y
141Lukuun ottamattaTACIS-maita.
238suorituskyky saattaa olla erityisen heikko, mutta tällöin oikea suorituskyvyn
määrittäjä onkin ala, ei alue. Siksi tarvitaan lisäanalyyseja, ennen kuin alueellisten ja
muiden tekijöiden vaikutus hankkeen suorituskykyyn voidaan arvioida perustellusti.
Tällainen analyysi edellyttää huomattavasti vahvempaa raportteihin perustuvaa
tilastollista perustaa.
Nämä syiden yksilöimiseen liittyvät ongelmat ovat toinen syy, miksi hankkeiden
suorituskykyä koskevan alueiden välisen vertailun tuloksiin on suhtauduttava
varovaisesti. Nykyinen analyysi voi korkeintaan näyttää suuntaa tietyillä alueilla
täytäntöönpantujen hankkeiden suorituskykyä koskevien perinpohjaisten tutkimusten
valmistelulle.
5.3.4. Seuranta TACIS-maissa
Lähes kaikkien TACIS-hankkeiden täytäntöönpanoa on seurattu järjestelmällisesti
vuodesta 1993 alkaen. Seurannassa käytetään menetelmää, joka on samankaltainen
kuin Latinalaiselle Amerikalle ja Aasialle, Välimeren alueelle, AKT-maille ja
Balkanin alueelle kehitetty menetelmä, mutta kuitenkin erillinen. Vuonna 2001
kolme erilaista ulkopuolista ryhmää yhdistyivät ja alueelliset erityispiirteet
yhdenmukaistettiin. Vuonna 2001 EY:lle ja muille sidosryhmille jätettiin 856
seurantaraporttia ja 543 maa- tai alakohtaista tiedotetta. Hankkeiden suorituskyvyn
arviointi osoitti, että tulokset olivat yleensä ”tavallisen tai tavoitteiden mukaisen” ja
”hyvän” väliltä, ja vuonna 2001 loppuun saatettujen hankkeiden arvosana oli yleensä
”hyvä”.
Tulevat toimet:
Seurantajärjestelmän arvoja hyöty perustuvat raporttien laatuun ja
johdonmukaisuuteen. Järjestelmää on laajennettava kattamaan komission
yhteistyövälineet mahdollisimmantäydellisesti. Kutentämän luvun alussa mainittiin,
menetelmää parannetaan jatkuvasti opitun perusteella, ja sen pohjalta voidaan
kehittää edelleen hankkeita ja ohjelmia laajempia kehitysyhteistyövälineitä, etenkin
alan laajuisia lähestymistapoja ja talousarviotukea. Kun tämä seurantajärjestelmä ei
ole riittävän kattava tai sen toteuttaminen ei ole teknisistä syistä mahdollista,
saatetaan tarvita sopivampaa välinettä, jotta komissio voi olla täysin
vastuuvelvollinen.
Järjestelmää on laajennettu kattamaan niin suuri määrä toimia kuin on
taloudellisesti mahdollista, ja sopimushallinnointi on luovutettu asianomaisille
paikallisosastoille. Haasteena onnyt palvelujenkorkean laadun varmistamisen lisäksi
menetelmien johdonmukaisuuden säilyttäminen (ja TACIS-maiden osalta myös
palvelujen luominen).
Moni kysymys jää avoimeksi, kuten seurannan asema hajautetussa ulkosuhteiden
yksikössä. Näistä kysymyksistä on päätettävä ajallaan. Lisäksi tarkoituksena on
arvioida sopivan ajanjakson kuluttua seurantaraporttien hyödyllisyyttä ja niiden
käytännönsoveltamista. Järjestelmänkäytössä onkinehdotettu parin vuodenviivettä.
5.4. Päätelmät:
Monterreyn konferenssin lopullinen tulos osoitti, että avun tehokkuudesta vallitsee
laaja yhteisymmärrys, jossa yhdistyvät kunnianhimoiset tavoitteet avun lisäämisestä,
239velan vähentämisestä ja kaupan esteistä sekä köyhyyden vähentämistä koskevien
tulostenkorostamisesta.
Uudet käsitteet ja sopimukset, joita Monterreyn konferenssissa laadittiin, asettavat
haasteita kehitysyhteistyölle, tuloshakuiselle seurannalle ja arvioinnille.
Haasteeseen tartutaan kaikilla tasoilla, niin poliittisella ja toiminnallisella kuin
taloudellisella ja tekniselläkin tasolla. Kyseessä olevassa luvussa 5 käsitellään
kunnianhimoisia välineitä konkreettisten tulosten määrittämisen ja arvioimisen
tehostamiseksi. Niiden avulla voidaan ponnistelujen merkityksen (hallinta tuloksia
varten) lisäksi myös ohjata niitä suuntaan, joka tuottaa entistä parempia tuloksia
(hallinta tulostenperusteella).
Menetelmien osalta on saavutettu ensimmäinen tärkeä askel yhteiskuntaa
hyödyttävien (yleiset tavoitteet) tulosten seurannassa ja ihmisten elämänlaadun
käytännön parannusten järjestelmällisessä mittauksessa. Menetelmien kokeilemiseen
ja parantamiseen sekä kehitysyhteisön muiden toimijoiden väliseen koordinoinnin
tehostamiseen liittyviä toimia ja suunnitelmia on vielä jatkettava.
Näitä tuen tehostamistoimia tuetaan toimilla, joilla parannetaan hallinnointia, ja
tulosten strategisella arvioinnilla, jota käsiteltiin tämän raportin ensimmäisessä
luvussa. Ohjelmasuunnittelun parantaminen edunsaajamaissa liittyy läheisesti
pyrkimyksiin hallinnoida toimia entistä tehokkaammin niin, että voidaan saavuttaa
tärkeimmät kehitystavoitteet (katso luku 2).
2406. R AHOITUSTAULUKOT
Komission yleisestätalousarviostaja Euroopan kehitysrahastoista(EKR)rahoitettujulkinen kehitysapu(ODA)
kehitysapukomiteantuensaajaluettelon Iosan maille-jakauma aloittain vuonna2001
Sitoumukset (milj.euroa)
ODA:n
kokonaismääräEuropeAidin
hallinnoimatMuiden
pääosastojen
hallinnoimatToimialat
Määrä %
YHTEISKUNNANINFRASTRUKTUURITJAPALVELUT
Koulutus 243,91 4,1% 232,32 11,59
Terveydenhuolto 277,00 4,6% 277,00
Väestöpolitiikka/väestöohjelmatjalisääntymisterveys 173,03 2,9% 173,03
Vesi-javiemärihuolto 224,27 3,7% 224,27
Julkishallintoja kansalaisyhteiskunta 427,93 7,1% 276,93 151,00
Muut yhteiskunnaninfrastruktuurit 503,61 8,4% 348,19 3,40
Yhteensä 1.849,75 30,9% 1.531,74 165,99
TALOUDENINFRASTRUKTUURITJAPALVELUT
Kuljetusja varastointi 200,16 3,3% 200,16
Viestintäpalvelut 91,37 1,5% 91,37
Energiantuotantojajakelu 134,12 2,2% 114,12 20,00
Pankitjarahoituslaitokset 158,42 2,6% 158,42
Yrityksetjamuut palvelut 80,78 1,3% 80,78
Yhteensä 664,85 11,1% 644,85 20,00
TUOTANTOSEKTORIT
Maatalous,metsätalousjakalastus 473,68 7,9% 273,67 200,01
Teollisuus,kaivostoimintajarakennusala 234,13 3,9% 234,13
Kauppajamatkailu 153,15 2,6% 145,36 7,79
Yhteensä 860,96 14,4% 653,16 207,80
MONIALAISETTOIMIALAT
Yleinenympäristönsuojelu 132,57 2,2% 116,86 15,71
Naistenasemakehitystyössä 8,02 0,1% 8,02
Muut monentoimialanyhteisettoimet 1.047,35 17,5% 1.115,25 84,12
Yhteensä 1.187,94 19,8% 1.240,13 99,83
TAVARA-APUJAYLEINENOHJELMA-APU
Maailmanpankin ja Kv. valuuttarahaston
rakennesopeutustuet243,14 4,1% 243,14
Elintarvikeapujaelintarviketurvantukitoimet 211,17 3,5% 206,66 4,51
Muuyleinenohjelma-apujatavara-apu 112,85 1,9% 112,85
Yhteensä 567,16 9,5% 562,65 4,51
VELANHOITOTOIMET
Yhteensä 76,13 1,3% 76,13 0,00
HÄTÄAPU
Yhteensä 609,16 10,2% 119,62 489,54
MUUT/KOHDENTAMATTA/ERITTELEMÄTTÄ
Yhteensä 178,07 3,0% 147,57 30,50
KAIKKIYHTEENSÄ 5.994,02 100% 4.975,85 1.018,17
241Komission yleisestätalousarviostarahoitettu ulkoinen apu budjettikohdittain vuonna 2001
Määrä(milj. euroa) Yhteensä EuropeAidin
hallinnoimatMuidenpääosastojen
hallinnoimat
Kohta Aihe Sitoumuks
etMaksut Sitoumukset Maksut Sitoumukset Maksut
B7-01.. Liittymisenvalmistelu -Sapard 540,00 30,53 540,00 30,53
B7-02.. Liittymisenvalmistelu -Ispa 1.121,18 203,26 1.121,18 203,26
B7-03.. Liittymisenvalmistelu -Phare 1.650,69 1.167,89 1.650,69 1.167,89
B7-04.. Liittymisenvalmistelu -MaltajaKypros 26,30 2,53 26,30 2,53
B7-20.. Elintarvikeapu 461,39 483,86 461,39 483,86
B7-21.. Humanitaarinenapu 522,99 561,08 522,99 561,08
B7-30.. Aasia 407,74 383,12 407,74 383,12
B7-31.. Latinalainen Amerikka 300,20 151,94 300,20 151,94
B7-32.. Etelä-Afrikka 121,59 99,48 121,59 99,48
B7-4... Välimeren maat 808,84 477,01 761,84 471,93 47,00 5,08
B7-42.. Lähi-Itä 100,30 101,97 100,30 101,97
B7-51.. Euroopan jälleenrakennus-jakehityspankki 7,43 7,43
B7-52.. Uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia
(Tacis)407,78 382,48 383,58 361,16 24,20 21,32
B7-53 Uud. its. valt. ja Mongolia/KIE - muut
toimet40,00 40,65 40,00 40,00 0,65
B7-54.. Balkanin maat 824,98 920,02 704,98 844,97 120,00 75,05
B7-60.. Valtiosta riippumattomien järjestöjen
tukeminen197,24 161,22 197,24 161,22
B7-
6002Hajautettu yhteistyö 5,06 3,52 5,06 3,52
B7-61.. Koulutusjatietoisuudenlisääminen 3,72 2,54 3,72 2,54
B7-
620.Ympäristöjatrooppisetmetsät 42,10 33,90 42,10 33,90
B7-
6211Maailmanlaajuinenterveysrahasto 60,00 60,00
B7-63.. Yhteiskunnalliset infrastruktuurit ja
palvelut26,75 11,19 26,75 11,19
B7-
6510Yhdenmukaistaminen / arviointi /
tarkastukset9,92 8,59 9,92 8,59
B7-
6610Jalkaväkimiinat 12,00 4,07 12,00 4,07
B7-66.. Muuterityistoimet 55,87 70,30 2,26 22,11 53,61 48,19
B7-
6710Nopeat väliintulotoimet 19,98 6,20 19,98 6,20
B7-70.. Demokratiajaihmisoikeudet 104,72 54,06 104,72 54,06
B7-80.. Kansainvälisetkalastussopimukset 194,30 191,96 194,30 191,96
B7-
8710AKT-banaanit 43,50 16,86 43,50 16,86
B7-8... Muut yhteisön ulkoisia toimia koskevat
kohdat32,94 25,14 1,91 2,55 31,03 22,59
B8-0… Yhteinen ulko-jaturvallisuuspolitiikka 32,67 29,50 32,67 29,50
KohdatB7-B8 yhteensä 8.174,75 5.632,30 3.823,47 3.288,54 4.351,28 2.343,76
242Euroopan kehitysrahastosta(EKR)rahoitettu kehitysapuvälineittäin vuonna 2001
Määrä(milj. euroa) Yhteensä EuropeAidin
hallinnoimatMuidenpääosastojen
hallinnoimat
Väline Sitoumukset Maksut Sitoumukset Maksut Sitoumukset Maksut
Ohjelmatuki 869,94 752,52 869,94 752,52
Rakennesopeutus 215,46 303,76 215,46 303,76
Riskipääoma 383,47 183,46 383,47 183,46
Korkotuki 16,33 15,57 16,33 15,57
Hätäapu 11,90 30,48 11,90 30,48
Apu pakolaisille 41,14 7,95 41,14 7,95
Sysmin -0,28 48,18 -0,28 48,18
Stabex 353,22 353,22
HIPC 350,00 350,00
Muut 16,20 22,72 16,20 22,72
EKR yhteensä 1.554,16 2.067,86 1.554,16 2.067,86 0,00 0,00
KomissiontalousarviojaEKRyhteensä 9.728,91 7.700,16 5.377,63 5.356,40 4.351,28 2.343,76
243KomissionyleisestätalousarviostajaEuroopankehitysrahastoistarahoitettuulkoinenapumaittaintai alueittainvuonna2001
Maatai alue Yhteensä (milj.euroa) EuropeAidin hallinnoimat Muiden pääosastojen
hallinnoimat
Sitoumukset Maksut Sitoumukset Maksut Sitoumukset Maksut
OsaI: julkista kehitysapua (ODA) saavat kehitysmaat ja -alueet
Eurooppa -yhteensä 1.212,75 1.192,71 907,36 949,00 305,39 243,71
Albania 41,45 61,47 36,45 57,30 5,00 4,17
BosniajaHertsegovina 141,99 168,61 136,24 152,74 5,75 15,87
Kroatia 60,61 14,40 60,61 14,40 0,00 0,00
EntinenJugoslaviantasavalta Makedonia 83,84 48,92 57,20 27,69 26,64 21,23
Malta 8,14 3,98 0,64 0,44 7,50 3,54
Moldova 20,95 5,18 20,17 4,18 0,78 1,00
Slovenia 52,22 51,07 0,00 0,00 52,22 51,07
Turkki 203,00 91,33 156,00 86,62 47,00 4,71
Jugoslavianliittotasavalta 548,89 686,37 388,39 595,81 160,50 90,56
Ent.Jugoslavianvaltiot -määrittelemättömät 0,00 51,59 0,00 0,03 0,00 51,56
Eurooppa -käyttämättömät varat 51,66 9,79 51,66 9,79 0,00 0,00
Afrikka-yhteensä 2.038,11 2.261,32 1.730,97 1.947,83 307,14 313,49
Saharanpohjoispuoliset maat -yhteensä 319,07 246,80 302,74 229,61 16,33 17,19
Algeria 79,37 23,64 63,04 6,45 16,33 17,19
Egypti 1,79 88,16 1,79 88,16 0,00 0,00
Marokko 122,42 60,80 122,42 60,80 0,00 0,00
Tunisia 91,60 74,19 91,60 74,19 0,00 0,00
Saharanpohjoispuoli -käyttämättömät varat 23,89 0,01 23,89 0,01 0,00 0,00
Saharaneteläpuoli - yhteensä 1.719,04 2.014,52 1.428,23 1.718,22 290,81 296,30
Angola 68,25 67,69 31,27 27,83 36,98 39,86
Benin 11,89 49,28 11,89 49,28 0,00 0,00
Botswana 1,99 4,87 1,99 4,87 0,00 0,00
BurkinaFaso 29,32 42,00 29,32 42,00 0,00 0,00
Burundi 20,73 70,60 0,73 56,26 20,00 14,34
Kamerun 66,80 46,66 66,80 46,66 0,00 0,00
KapVerde 1,05 3,08 1,05 3,07 0,00 0,01
Keski-Afrikantasavalta -1,47 17,42 -1,47 17,42 0,00 0,00
Tšad 40,88 42,49 40,88 42,21 0,00 0,28
Komorit 2,02 4,38 1,67 2,46 0,35 1,92
Kongondemokraattinentasavalta 54,56 49,13 19,56 20,05 35,00 29,08
Kongontasavalta -8,20 3,66 -8,20 2,49 0,00 1,17
Djibouti 0,57 7,62 0,57 7,62 0,00 0,00
PäiväntasaajanGuinea 3,09 3,23 3,09 3,23 0,00 0,00
Eritrea 24,78 26,20 24,78 23,92 0,00 2,28
Etiopia 69,46 116,36 62,76 105,56 6,70 10,80
Gabon 16,35 20,32 16,35 19,99 0,00 0,33
Gambia 5,46 5,13 5,46 5,13 0,00 0,00
Ghana 51,20 27,22 51,20 27,22 0,00 0,00
Guinea 56,21 23,56 48,38 17,23 7,83 6,33
Guinea-Bissau 22,45 20,19 5,95 7,85 16,50 12,34
Norsunluurannikko 14,06 91,13 12,52 89,89 1,54 1,24
Kenia 13,95 90,44 10,95 88,60 3,00 1,84
Lesotho 22,64 10,33 22,64 10,33 0,00 0,00
Liberia 24,94 9,85 24,94 9,85 0,00 0,00
Madagascar 82,17 64,91 80,44 62,86 1,73 2,05
Malawi 43,70 78,39 43,70 78,39 0,00 0,00
Mali 58,90 45,63 58,90 45,63 0,00 0,00
Mauritania 119,44 130,32 33,44 44,16 86,00 86,16
Mauritius 5,41 9,25 5,20 9,03 0,21 0,22
Mayotte 0,45 1,51 0,45 1,51 0,00 0,00
Mosambik 67,76 72,55 65,76 69,04 2,00 3,51
Namibia 16,51 21,44 16,51 21,40 0,00 0,04
Niger 13,91 44,43 13,91 44,08 0,00 0,35
Nigeria 66,96 26,72 66,96 26,72 0,00 0,00
Ruanda 2,89 50,51 2,89 50,36 0,00 0,15
SaintHelena -0,08 0,00 -0,08 0,00 0,00 0,00
SãoTomé ja Príncipe 2,07 5,74 1,75 5,42 0,32 0,32
Senegal 28,59 34,98 20,59 26,97 8,00 8,01
Seychellit 2,26 4,99 -0,04 0,93 2,30 4,06
SierraLeone 14,87 45,56 3,87 33,66 11,00 11,90
Somalia 5,56 27,86 3,86 22,54 1,70 5,32
Etelä-Afrikka 133,18 110,78 133,18 110,78 0,00 0,00
Sudan 21,81 25,44 4,81 9,49 17,00 15,95
244Swazimaa 0,77 12,89 0,77 12,89 0,00 0,00
Tansania 166,41 113,73 134,26 88,45 32,15 25,28
Togo 1,64 5,41 1,64 5,41 0,00 0,00
Uganda 70,00 77,01 70,00 76,60 0,00 0,41
Sambia 59,61 58,04 59,61 57,91 0,00 0,13
Zimbabwe 33,69 20,52 33,19 20,27 0,50 0,25
Saharaneteläpuoli -käyttämättömät varat 87,58 73,07 87,58 62,70 0,00 10,37
Amerikka -yhteensä 656,90 424,61 613,12 387,89 43,78 36,72
Pohjois-ja Keski-Amerikka-yhteensä 373,01 248,60 349,14 227,48 23,87 21,12
Anguilla -0,01 0,10 -0,01 0,10 0,00 0,00
AntiguajaBarbuda -0,13 0,19 -0,13 0,19 0,00 0,00
Barbados 6,51 0,48 6,51 0,48 0,00 0,00
Belize 6,53 7,12 6,03 6,87 0,50 0,25
Costa Rica 9,60 1,41 9,60 1,41 0,00 0,00
Kuuba 19,11 13,40 10,85 5,88 8,26 7,52
Dominica 11,86 5,99 11,86 5,99 0,00 0,00
Dominikaaninentasavalta 20,98 15,35 20,76 15,13 0,22 0,22
ElSalvador 55,32 17,75 45,32 10,60 10,00 7,15
Grenada 0,50 0,37 0,50 0,37 0,00 0,00
Guatemala 29,67 22,63 28,90 22,43 0,77 0,20
Haiti 13,19 18,46 13,19 18,41 0,00 0,05
Honduras 7,73 16,42 6,70 15,04 1,03 1,38
Jamaika 29,43 48,79 29,17 48,79 0,26 0,00
Meksiko 4,85 4,58 3,05 3,62 1,80 0,96
Montserrat 0,00 0,19 0,00 0,19 0,00 0,00
Nicaragua 45,07 34,85 44,04 33,73 1,03 1,12
Panama 9,32 3,32 9,32 3,32 0,00 0,00
Saint Kittsja Nevis 0,00 4,11 0,00 4,11 0,00 0,00
SaintLucia 12,03 18,27 12,03 18,27 0,00 0,00
Saint Vincent ja Grenadiinit 6,38 4,13 6,38 4,13 0,00 0,00
TrinidadjaTobago 0,41 1,06 0,41 1,06 0,00 0,00
Turks-ja Caicossaaret 3,00 0,22 3,00 0,22 0,00 0,00
P.-ja K.-Amerikka -käyttämätt. varat 81,66 9,41 81,66 7,14 0,00 2,27
Etelä-Amerikka-yhteensä 195,56 140,48 175,65 124,88 19,91 15,60
Argentiina 1,15 8,69 1,15 8,69 0,00 0,00
Bolivia 9,75 29,83 8,68 29,14 1,07 0,69
Brasilia 6,40 17,12 6,40 16,69 0,00 0,43
Chile 3,27 8,77 3,27 8,77 0,00 0,00
Kolumbia 54,86 17,52 41,54 8,62 13,32 8,90
Ecuador 22,86 6,36 22,23 5,59 0,63 0,77
Guyana 21,36 10,16 21,36 10,12 0,00 0,04
Paraguay 2,23 8,94 1,25 8,31 0,98 0,63
Peru 13,04 23,88 9,40 21,32 3,64 2,56
Surinam 16,72 1,73 16,72 1,73 0,00 0,00
Uruguay 1,61 2,18 1,61 2,18 0,00 0,00
Venezuela 38,29 5,30 38,02 3,72 0,27 1,58
Etelä-Amerikka - käyttämättömät varat 4,02 0,00 4,02 0,00 0,00 0,00
Amerikka -määrittelemättömät 88,33 35,53 88,33 35,53 0,00 0,00
Aasia -yhteensä 955,66 870,13 746,95 686,33 208,71 183,80
Lähi-itä -yhteensä 188,09 182,90 155,31 157,57 32,78 25,33
Iran 2,65 1,73 2,65 1,73 0,00 0,00
Irak 12,89 12,70 0,01 0,15 12,88 12,55
Jordania 20,83 20,15 20,83 19,65 0,00 0,50
Libanon 5,83 9,69 5,83 8,35 0,00 1,34
Palestiinalaishallinnonalueet 86,58 123,41 68,57 114,81 18,01 8,60
Syyria 8,11 6,40 8,11 5,94 0,00 0,46
Jemen 18,25 8,56 16,36 6,89 1,89 1,67
Lähi-itä -käyttämättömät varat 32,95 0,26 32,95 0,05 0,00 0,21
Etelä-ja Keski-Aasia -yhteensä 466,67 409,96 341,70 310,51 124,97 99,45
Afganistan 86,01 51,13 29,43 16,95 56,58 34,18
Armenia 17,80 11,35 10,20 9,78 7,60 1,57
Azerbaidžan 1,60 14,27 1,60 12,79 0,00 1,48
Bangladesh 106,70 82,55 106,06 80,95 0,64 1,60
Bhutan 0,00 1,78 0,00 1,78 0,00 0,00
Georgia 42,35 26,21 29,80 18,21 12,55 8,00
Intia 110,85 83,98 95,06 67,77 15,79 16,21
Kazakstan 14,40 4,92 14,40 4,92 0,00 0,00
Kirgisistanintasavalta 19,30 12,55 19,30 12,37 0,00 0,18
245Malediivit 0,00 0,06 0,00 0,06 0,00 0,00
Myanmar(Burma) 3,98 4,29 1,99 2,75 1,99 1,54
Nepal 7,44 12,40 4,75 10,71 2,69 1,69
Pakistan 32,61 50,23 26,90 50,03 5,71 0,20
Sri Lanka 4,38 7,90 1,96 6,26 2,42 1,64
Tadžikistan 19,25 32,25 0,25 5,43 19,00 26,82
Turkmenistan 0,00 2,93 0,00 2,93 0,00 0,00
Uzbekistan 0,00 6,82 0,00 6,82 0,00 0,00
Etelä-ja Keski-Aasia -käyttämätt. varat 0,00 4,34 0,00 0,00 0,00 4,34
Kauko-Itä - yhteensä 217,23 230,82 166,27 171,80 50,96 59,02
Kambodža 18,60 27,01 13,70 23,47 4,90 3,54
Kiina 46,27 26,39 44,12 24,03 2,15 2,36
Itä-Timor 41,94 30,70 30,82 30,70 11,12 0,00
Indonesia 34,13 31,68 32,23 11,51 1,90 20,17
Koreandemokraattinenkansantasavalta 43,55 45,04 20,18 21,44 23,37 23,60
Laos 1,66 9,24 1,66 9,11 0,00 0,13
Malesia 0,00 0,41 0,00 0,41 0,00 0,00
Mongolia 1,03 4,08 0,00 2,42 1,03 1,66
Filippiinit 7,44 21,25 5,98 19,51 1,46 1,74
Thaimaa 6,53 10,88 2,03 6,01 4,50 4,87
Vietnam 15,66 23,73 15,13 23,19 0,53 0,54
Kauko-Itä -käyttämättömät varat 0,42 0,41 0,42 0,00 0,00 0,41
Aasia - määrittelemättömät 83,67 46,45 83,67 46,45 0,00 0,00
Oseania -yhteensä 65,82 68,96 65,74 68,96 0,08 0,00
Cookinsaaret 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Fidži 10,71 0,94 10,63 0,94 0,08 0,00
Kiribati 6,60 0,41 6,60 0,41 0,00 0,00
Marshallinsaaret 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Mikronesian liittovaltiot 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Nauru 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Niue 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Palau 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Papua-Uusi-Guinea -0,18 13,81 -0,18 13,81 0,00 0,00
Samoa 3,08 11,35 3,08 11,35 0,00 0,00
Salomonsaaret 0,22 35,43 0,22 35,43 0,00 0,00
Tonga 6,25 0,24 6,25 0,24 0,00 0,00
Tuvalu 0,00 1,42 0,00 1,42 0,00 0,00
Vanuatu 2,96 4,96 2,96 4,96 0,00 0,00
Wallis ja Futuna 3,92 0,00 3,92 0,00 0,00 0,00
Oseania -käyttämättömät varat 32,26 0,40 32,26 0,40 0,00 0,00
Vähitenkehittyneet maat - määrittelemättömät 857,53 578,07 704,46 433,86 153,07 144,21
Monenvälinenapu 207,25 495,96 207,25 495,96 0,00 0,00
UNRWA 57,25 54,58 57,25 54,58 0,00 0,00
WFP 90,00 91,38 90,00 91,38 0,00 0,00
HIPC 0,00 350,00 0,00 350,00 0,00 0,00
GHF 60,00 0,00 60,00 0,00 0,00 0,00
OsaI (julkinen kehitysapu) - yhteensä 5.994,02 5.891,76 4.975,85 4.969,83 1.018,17 921,93
246OsaII:siirtymävaiheessaolevat maatja alueet-julkinen apu(OA)
Kehittyneemmätkehitysmaat 42,59 47,22 11,84 17,26 30,75 29,96
Aruba 0,50 0,29 0,50 0,29 0,00 0,00
Bahama -1,03 0,84 -1,03 0,84 0,00 0,00
Bermuda 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Brunei 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Caymansaaret 0,10 0,00 0,10 0,00 0,00 0,00
Taiwan 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Kypros 18,80 3,58 0,00 0,00 18,80 3,58
Falklandinsaaret 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
RanskanPolynesia -0,01 6,16 -0,01 6,16 0,00 0,00
Gibraltar 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Hongkong, Kiina 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Israel 15,01 29,91 3,06 3,53 11,95 26,38
Korea 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Kuwait 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Libya 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Macao 0,00 0,10 0,00 0,10 0,00 0,00
Alankomaiden Antillit -0,20 4,84 -0,20 4,84 0,00 0,00
Uusi-Kaledonia 9,46 0,27 9,46 0,27 0,00 0,00
Pohjois-Mariaanit 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Qatar 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Singapore 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Yhdistyneetarabiemiirikunnat 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
BrittiläisetNeitsytsaaret -0,04 1,23 -0,04 1,23 0,00 0,00
Kehittyneemm. keh.maat -käyttäm. varat 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
KIE-maat/uudet itsenäiset valtiot (UIV) 3.692,30 1.761,18 389,94 369,31 3.302,36 1.391,87
Valko-Venäjä 1,12 3,57 0,92 3,38 0,20 0,19
Bulgaria 348,45 155,27 1,07 0,13 347,38 155,14
Tšekki 178,06 89,33 0,38 0,70 177,68 88,63
Viro 70,15 30,53 0,00 0,09 70,15 30,44
Unkari 242,18 185,90 0,53 0,00 241,65 185,90
Latvia 117,14 53,76 0,00 0,00 117,14 53,76
Liettua 186,10 68,33 0,00 0,16 186,10 68,17
Puola 1.049,82 315,85 0,28 0,04 1.049,54 315,81
Romania 691,91 243,89 0,00 0,80 691,91 243,09
Venäjä 152,65 109,37 112,30 84,84 40,35 24,53
Slovakia 148,58 66,17 0,00 0,13 148,58 66,04
Ukraina 109,83 108,70 108,91 107,31 0,92 1,39
KIE-maat -käyttämättömät varat 230,56 136,07 0,00 0,00 230,56 136,07
UIV -käyttämättömät varat 165,12 178,76 164,92 171,73 0,20 7,03
KIE-maat/UIV-käyttämättömät varat 0,63 15,68 0,63 0,00 0,00 15,68
OsaII:julkinen apu- yhteensä 3.734,89 1.808,40 401,78 386,57 3.333,11 1.421,83
Osat I jaII - kaikki yhteensä (ODA+OA) 9.728,91 7.700,16 5.377,63 5.356,40 4.351,28 2.343,76
2477. LIITTEET
Näillä sivuilla tarkastellaan luvussa 1 kuvatun komission uudistuksen yhteydessä vuonna
2001 toteutettuja toimenpiteitä. Ensimmäisessä jaksossa esitetään sopimus- ja
rahoitusmenettelyn yhdenmukaistamiseen liittyviä yksityiskohtia. Toisessa jaksossa
käsitellään maksujen kasautumista 31. päivälle joulukuuta 2000 sekä sen torjumiseksi tehtyjä
toimenpiteitä. Jälkimmäisissä jaksoissa käsitellään muita uudistukseen liittyviä keskeisiä
toimia, kuten tilintarkastusta, EuropeAid-yhteistyötoimiston innovaatioyksikköä, EY:n
suhteita muihin merkittäviin kansainvälisiin avunantajiin sekä avoimuuden ja näkyvyyden
parantamiseksitoteutettujatoimenpiteitä.
7.1. Sopimus- ja rahoitusmenettelyjen yhdenmukaistaminen
Vuonna 2001 sopimus- ja rahoitusmenettelyjen yhdenmukaistamisessa edistyttiin
jälleenhuomattavasti.
EuropeAid-yhteistyötoimisto otti käyttöön EY:n ulkoisen tuen sopimusmenettelyjä
koskevan käytännön oppaan toimivaltaansa kuuluvissa yhteistyöohjelmissa ja useissa
edunsaajamaissa. Käyttöönottoon kuului koulutusjaksoja Brysselissä ja komission
lähetystöissä (ks. numerotiedot jäljempänä). Oppaassa annetaan lisäksi ohjeet siitä,
kuinka hankkeidenhallinta siirretäänpaikallistasolle edunsaajamaissa.
EuropeAid-yhteistyötoimiston rahoitusopas, jota sovelletaan Euroopan yhteisöjen
yleisestä talousarviosta rahoitettaviin ulkoisiin toimiin, sekä tarkistettu rahoitusopas,
jota sovelletaan seitsemännestä ja kahdeksannesta Euroopan kehitysrahastosta
rahoitettaviin toimiin, saatiin valmiiksi joulukuussa 2001. Nämä oppaat ovat
saatavilla yhteistyötoimiston intranetistä, ja niissä selitetään ja raportoidaan olemassa
olevat rahoitusmenettelyt. Niissä myös kuvataan yksityiskohtaisesti uudet
rahoitusmenettelyt, jotka yhteistyötoimiston hallinto laati ja hyväksyi kesä- ja
marraskuussa 2001 ja jotka koskevat sitoumuksia, sopimuksia, maksuja, perintää ja
yleisbudjetista rahoitettuun toimintaan liittyvien sitoumuksien päättämistä. Lisäksi
molemmissa oppaissa otetaan huomioon komission ja lähetystöjen välinen työnjako
sekä vallan ja vastuualueiden muutokset hajauttamisprosessin yhteydessä.
Euroopan komissio ja Maailmanpankki allekirjoittivat 8. marraskuuta 2001 rahastoja
ja yhteisrahoitusta koskevat puitteet. Niihin kuuluu vakiosopimuskaavakkeita, joita
käytetään komission myöntäessä rahoitusta joko yhden tai usean rahoittajan
rahastoihin. Nyt komission ja Maailmanpankin yhteistyö sujuu jouhevammin.
Lisäksi EuropeAid-yhteistyötoimisto allekirjoitti komission nimissä sopimuksen
YK:n kanssa vuoden 1994 tarkistuslausekesopimuksen yksityiskohtaisista
täytäntöönpanosäännöistä. Asia oli pitkään ollut kompastuskivenä EY:n ja YK:n
välisissä suhteissa. Sopimuksen ansiosta osapuolet ovat voineet alkaa suunnitella
tarkempia sisällöllisiä tarkistuksia vuoden 1999 EY–YK-puitesopimukseen, jotta sitä
voitaisiin mukauttaa sellaisen vankemman kumppanuuden tarpeisiin, jonka kumpikin
haluaa muodostaa.
Koulutus
Vuonna 2001 EuropeAid-yhteistyötoimisto toteuttiseuraavat koulutustoimenpiteet:– EY:nul koi s entuens opi m usm en ettel yj enkäy tänn önopas
248– Bryssel: kahdeksan tapahtumaa yhteensä 260 henkilölle
– Lähetystöt: kolme virkamatkaa yhteensä 124 henkilölle
– rahoituksentäytäntöönpano
– Bryssel: neljä tapahtumaa yhteensä 100 henkilölle.
Muitalukuja
Vuonna 2001 EuropeAid-yhteistyötoimisto käsitteli(talousarvio ja EKR)
•yli26 000 maksua, joidenarvo oliyhteensä 5,2 miljardia euroa
•yli1600 sitoumusta, joidenarvo oliyhteensä 5,6 miljardia euroa
EuropeAid-yhteistyötoimistonInternet-sivustoa koskevat tiedot vuodelta 2001
•luokkaan ”Tarjouspyynnöt ja avustukset” kuuluvia asiakirjoja julkaistiin 3.270
kappaletta (joista 891 olitarjouspyyntöjä taiehdotuspyyntöjä)
•Internet-sivusto hakutuloksena (kuukaudessa) yli4 miljoonaa kertaa
•html-sivuja ladattu(kuukaudessa) yli700.000 kertaa.
7.2. Ulkoinen apu jamaksamatta olevat sitoumukset (RAL)
Maksamatta olevia sitoumuksia tarkoittava lyhenne RAL tulee ranskankielisestä
ilmauksesta reste à liquider eli maksamatta oleva määrä. RAL muodostuu kaikkien
tehtyjen sitoumusten loppusummasta, josta on vähennetty vapautetut ja maksetut
sitoumukset.
RAL perustuu varainhoitoasetuksen talousarviokäsitteisiin. Varainhoitoasetuksen 1
artiklan 4 kohdassa säädetään kahdentyyppisistä määrärahoista yli yhden
varainhoitovuodenkestäville toimille. Nämä ovat
•maksusitoumusmäärärahat, jotka asettavat vuotuiset rajat kolmansien osapuolten
kanssa tehdyille sitoumuksille,
•maksumäärärahat, jotka ontarkoitettu kattamaan tällaisille kolmansille osapuolille
suoritettavat ennakoidut maksut kunakin vuonna.
Osa RAL-varoista on perusteltuja, sillä sitoumuksia tehdään tulevaisuudessa
saatavien maksujen perusteella. Komissio käyttää nimityksiä ”vanha” ja ”lepäävä”
tarkoittaessaan varoja, jotka muodostavat todellisen maksusuman. Vanhat
sitoumukset ovat yli viisi vuotta vanhoja sitoumuksia ja lepäävät sitoumukset ovat
sitoumuksia, joihin eiole liittynyt toimia kahden viime vuodenaikana.
Ennen EuropeAid-yhteistyötoimiston perustamista ensisijaisena tavoitteena oli
RAL:n kokonaismäärän vähentäminen. Kaikkia vanhoja ja lepääviä
maksusitoumuksia tarkastellaan, ja tämä prosessi on jatkunut koko vuoden 2001.
Tässä yhteydessä on tarkasteltu myös niiden suuruutta kokonaistalousarvioon
nähden.
2497.2.1. Vanhat sitoumukset
Vuoden 2001 alkaessa vuonna 1995 tehdyt sitoumukset siirrettiin vanhojen
maksusitoumustenjoukkoon.
7.2.1.1. Ennenvuotta 1995
– Marraskuussa 1999 tarkasteltiin alustavasti yhteisön talousarvion IV otsakkeen
kaikkia EY:n ulkoisen avun kattavia budjettikohtia. (IV luokan ulkoinen apu
kattaa Aasian, Etelä-Amerikan, Välimeren valtiot, Balkanin maat sekä Keski- ja
Itä-Euroopan.)
– RAL supistui 60 prosenttia eli 1 092,34 miljoonasta eurosta 429,7 miljoonaan
euroon. Tämä johtui sekä maksujen suorittamisesta (301,85 miljoonaa euroa) että
sitoumusten vapauttamisesta (360,80 miljoonaa euroa). Talousarviositoumusten
määrä, joita ei ole maksettu kokonaan, laski 67 prosenttia, 1 662:sta 548:aan.
Alustavan tarkastelun jälkeen yhteensä 1.114 ennen vuotta 1995 tehtyä
talousarviositoumusta on päätetty kirjanpitojärjestelmässä (maksamatta
olevia määriä ei enää ole), siten, että ne on maksettu täysimääräisesti ja/tai
vapautettu. Niitä koskeva RAL oli vertailuajankohdan alussa 251 miljoonaa
euroa.
– Mukaan lukien sekä vapautetut sitoumukset (1114) että tarkistetut tai
tarkistettavana olevat sitoumukset (536) vuoden 2001 loppuun mennessä
99,2 prosenttia alkuperäisistä vanhoista sitoumuksista oli käsitelty.
7.2.1.2. Vuosi1995
Vuonna 2001 aloitettiin vuonna 1995 tehtyjen maksusitoumusten järjestelmällinen
tarkastelu. Viimeksikuluneenavuonna
RAL:n rahallinen arvo supistui 31 prosenttia eli 656,8 miljoonasta eurosta 456
miljoonaaneuroon.
Niiden talousarviositoumusten lukumäärä, joita ei ollut täysimääräisesti maksettu,
laski42 prosenttia eli524:sta 305:een.
Vuonna 2001 päätettiin yhteensä 219 vuonna 1995 tehtyä talousarviositoumusta
kirjanpitojärjestelmässä (maksamatta olevia määriä ei ollut enää vuoden 2001
lopussa) siten, että ne maksettiin täysimääräisesti tai vapautettiin. RAL oli vuoden
2001 alussa 43,3 miljoonaa euroa.
Varainhoitovuodelta 1995 peräisin olevan RAL:n määrä supistui 200,8 miljoonaa
euroa, mikä johtui sekä maksuista (106,3 miljoonaa euroa) että myös huomattavan
suurista vapautuksista (94,59miljoonaa euroa).
Mukaan lukien sekä aikaisemmin vapautetut maksusitoumukset (219) että tarkistetut
ja tarkistettavana olevat maksusitoumukset (283) toimenpiteisiin oli ryhdytty
96 prosentissa niistä vuoden 1995sitoumuksista, joitatarkasteltiin vuonna 2001.
2507.2.1.3. Edelleen maksamatta olevia (ennen vuotta 1995 ja vuonna 1995 tehtyjä) sitoumuksia
koskevat tulevaisuudennäkymät
Käynnissä oleviksi ilmoitettuja hankkeita koskevat sitoumukset
– Saatujen tietojen mukaan 97 ennen vuotta 1995 tehtyä talousarviositoumusta
liittyi käynnissä oleviin hankkeisiin, jotka olivat oikeudellisesti velvoittavia.
Tällaisia sitoumuksia on yhteensä 313,23 miljoonaa euroa eli 73prosenttia
vuoden lopun RAL:sta. 39 sitoumuksen, joiden yhteissumma on 131 miljoonaa
euroa, eräpäivää on lykätty. Lähes kaikki näistä sitoumuksista koskevat Aasian ja
Välimeren alueita. Lykkäyspäätökset on tehty tapauskohtaisesti. Joissakin
tapauksissa hankkeen aloittaminen on viivästynyt selvästi, mutta hankkeet
edistyvät nyt hyvin kumppanuusmaiden odotuksiin vastaamisessa. Jotkin
hankkeet onkäynnistettyuudelleenuuden hankeanalyysinperusteella.
– Vuonna 1995 tehtyjen edelleen käynnissä olevien hankkeiden maksusitoumusten
RAL on edelleen suuri. Sitoumuksia on 87, joiden yhteenlaskettu RAL on 352
miljoonaa euroa (77 prosenttia).
Päätettävät sitoumukset
On huomattu, että suurin osa ennen vuotta 1995 tehdyistä sitoumuksista (vain pieni
osuus RAL:sta) ei koske käynnissä olevia hankkeita, minkä vuoksi niitä päätetään
parhaillaan. Sama pätee vuoden 1995 sitoumuksiin (180 sitoumusta, joiden RAL onyhteensä 82,6 miljoonaa euroa). Yhteensä 449 ennen vuotta 1996 tehtyä sitoumusta
päätetään. Näiden sitoumusten päättäminen on ensisijaisena tehtävänä vuoden 2002
ensimmäisellä puoliskolla. Osa näistä sitoumuksista (63 ennen vuotta 1995 ja
8 vuonna 1995 tehtyä sitoumusta) onjo vapautettu1 euronarvoisina.
7.2.1.4. Vanhojensitoumusten yleinenkehitys vuosina 1999-2001
Seuraavassa taulukossa esitetään vuonna 2002 vanhoiksi luokiteltavien sitoumusten
kahden viime vuoden aikainen kehitys. Taulukosta ilmenee, että hallinnointiyksiköt
ovat jatkuvasti pyrkineet tavanomaisten hallinnointimenettelyjen yhteydessä
päättämään merkittävän määränsitoumuksia ennen kuin ne luokitellaanvanhoiksi.
251VainEurope-Aid 23.11.1999 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001
Sitou-musten
lukumäärä1.663 1.497 841 548 Ennen
vuotta
1995 RAL
(milj. euroa)1.092,65 1.015,44 741,02 429,7
Sitou-musten
lukumäärä761 524 305 Varain-
hoito-
vuosi
1995RAL (milj. euroa) 936,74 656,87 455,98
Sitou-musten
lukumäärä1.109 776 509 Varain-
hoito-
vuosi
1996RAL (milj. euroa) 1.249,23 928,25 685,98
Sitou-musten
lukumäärä
RAL1.663 1.497 1.365 1.362 VAN-
HOJA
YH-
TEENSÄ1.092,65
(milj. euroa)1.015,44
(milj. euroa)1.397,89
(milj.
Euroa)
(+37 %)1.571,66
(milj. euroa)
(+12 %)
7.2.2. Lepäävät sitoumukset
Vuoden 2001 kirjanpitojärjestelmän tiedoista käy ilmi, että lepääviä
talousarviositoumuksia on yhteensä 1.482, ja niiden yhteenlaskettu maksamatta oleva
määrä on 1.319 miljoonaa euroa. Tilanne on parempi kuin vuoden 2000 lopussa
(RAL on vähentynyt 15prosenttia ja lepäävien sitoumusten kokonaismäärä
20 prosenttia). Vuoden 2000 lopun vähäinen kasvu on taittunut, mikä käy ilmi myös
alla olevasta taulukosta, joka kuvaa kehitystä ajanjaksolla 1999–2001.
LEPÄÄVÄT vuoden1999
loppuvuoden2000
loppuvuoden2001
loppu
Sitoumustenlukumäärä 2 223 1 932 1 482
Muut kuin vanhat 1 180 1 055 735
RAL YHTEENSÄ (milj.
euroa)1 537 1 558 1 319
Muut kuin vanhat 1 314 1 350 1 029
”muutkuinvanhat sitoumukset” 1995/96/97 1996/97/98 1997/1998/1999
Huomattakoon, etteivät kaikki sitoumukset ole samoja kuin vuoden 2001 alussa.
Monet sen aikaisista sitoumuksista eivät enää ole lepääviä. Vastaavasti joistakin
toisista sitoumuksista on tullut lepääviä. Itse asiassa jos tarkastellaan vain vuoden
2001 alun levänneitä sitoumuksia, ne ovat vähentyneet merkittävästi: 815 miljoonaa
euroa. Niiden vähenemisen on kuitenkin osittain mitätöinyt se, kun lepääviin
sitoumuksiin lisättiin 576 miljoonan euron arvosta vuoden 1999 sitoumuksia, jotka
eivät ole vielä johtaneet toimintaan. Näin ollen lepäävä RAL oli vuoden 2001
lopussa vähentynyt nettona 239 miljoonaa euroa.
252Tarkasteltaessa lepääviä sitoumuksia alkuperävuoden perusteella edellä kuvattu
rakenne ei näytä olennaisesti muuttuneen. Suuriosuus maksamatta olevasta määrästä
(78 prosenttia vuonna 2001) ja lukumääräisesti puolet lepäävistä sitoumuksista on
peräisin viime vuosilta (vuosilta 1997, 1998 ja 1999).
Jos jakaumaa tarkastellaan maksujen perusteella (jo suoritetut maksut tai kokonaan
maksamatta jääneet), toinenkin aikaisemmin esille nostettu piirre näyttää säilyneen
jokseenkin muuttumattomana. Suuri osa maksamatta olevista lepäävistä
määrärahoista (RAL) liittyy sitoumuksiin, joista ei ole suoritettu lainkaan maksuja:
lepäävistä talousarviositoumuksista 20 prosentin osalta ei ole suoritettu yhtäkään
maksua, mikä vastaa 80 prosenttia lepäävästä RAL:sta (vuotta aiemmin luvut olivat
19 prosenttia ja 81 prosenttia RAL:sta). Muuttumattomana säilynyt osuus eli
kokonaan suorittamattomiin sitoumuksiin liittyvän lepäävän RAL:n kokonaismäärä
on luonnollisesti vähentynyt koko RAL:n vähennyttyä. Tämä lepäävä RAL on siten
pienentynyt 1256 miljoonasta 1 061miljoonaaneuroon. Tämä luku onedelleen liian
korkea. Perimmäisenä tavoitteena on luonnollisesti, ettei kokonaan maksamattomia
lepääviä sitoumuksia olisi. Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, että hankkeet saataisiin
käyntiin alle kahdessa vuodessa varojen budjetoinnin jälkeen muissa paitsi
todellisissa force majeure -olosuhteissa.
Alueittaisen tarkastelun tulokset ovat kuta kuinkin samat kuin edellisenä vuonna:
budjetin luku B7-4 (Välimeren alue) muodostaa puolet lepäävästä summasta ja
55 prosenttia kokonaan maksamattomiin sitoumuksiin liittyvästä lepäävästä RAL:sta.
Neljän keskeisen ohjelman ryhmä (Välimeren alue, Aasian ja Etelä-Amerikan
yhteistyöohjelmat sekä ruoka-apuohjelma) muodostaa 90 prosenttia lepäävän RAL:n
kokonaismäärästä ja 84 prosenttia siitä RAL:n osasta, jonka sitoumuksista ei ole
suoritettulainkaanmaksuja.
Verrattaessa vuoden 2000 tietoja vuoteen 2001 Aasian kehitysyhteistyötä koskevien
budjettikohtien lepäävä RAL onsupistunut eniteneli59prosenttia.
Välimeren alueen tiedot kaipaavat selitystä, sillä B7-4:n kokonaismäärä on noussut
576 miljoonasta eurosta 667 miljoonaan. Tämä nousu johtuu Turkkia koskevista,
laajentumisen pääosaston hallinnoiman MEDA-budjettikohdan sitoumuksista, jotka
ovat lisääntyneet huomattavasti varainhoitovuoden 1999 sisällyttämisen vuoksi. Jos
Turkkia koskevia sitoumuksia ei oteta huomioon, lepäävät sitoumukset ovat
vähentyneet, joskin vain 519 miljoonasta eurosta 508 miljoonaan.
Myös yhteenlaskettuna ryhmän B7-6 tiedot vaativat tarkempaa budjettikohtaista
tarkastelua: ympäristöä ja trooppisia metsiä koskeva budjettikohta (B7-6200)
muodostaa merkittävän osan eli 61,7 miljoonaa euroa 104 miljoonan euron
kokonaissummasta (60 prosenttia RAL:sta ja neljäsosa lepäävistä sitoumuksista).
Lisäksi kokonaan maksamattomien sitoumusten osuus on huomattava: 79 prosenttia
summasta tulee tästä budjettikohdasta. Budjettikohdassa B7-6200 on lepääviä
sitoumuksia (43,7 miljoonaa euroa) enemmän kuin missään muussa
budjettikohdassa, kun näitä sitoumuksia verrataan maksusitoumusmäärärahoihin
(vuonna 2001 sekä 2002). Lepäävien sitoumusten määrä ylittää kokonaisen vuodenuudet talousarviomäärärahat (40 miljoonaa euroa), joten sitä voidaan pitää merkkinä
täytäntöönpano-ongelmista.
Tähän budjettikohtaan vuonna 2001 otettujen lepäävien talousarviomäärärahojen
tarkastelusta käy ilmi, että rahoituspäätöksiä on valmisteltu huonosti ja hankkeiden
253suunnittelua on täytynyt täydentää päätöksenteon jälkeen sen puutteellisuuden
vuoksi. Hankkeet eivät näin ollen olleet lähellekään riittävän hyvin valmisteltuja
sopimuksen tekoa varten. Täytäntöön pantavien hankkeiden heikko seuranta johti
lisäksi siihen, että sellaisten pysähdyksissä olevien hankkeiden määrä, joista ei ole
tehty sopimusta, ja vastaava lepäävien budjetoitujen sitoumusten määrä kasvoi.
Vuonna 2001 aloitettua lepäävien sitoumusten tarkistamista jatketaan vuonna 2002
siten, että vapautetaan merkittävä määrä etenkin vuosilta 1996, 1997 ja 1998 peräisin
olevista lepäävistä sitoumuksista hankkeisiin, joista eiole tehtysopimusta.
Vuonna 2001 aloitettujen järjestelmällisten hallinnointitoimien tavoitteena on
varmistaa komissiolle päätettäviksi toimitettavien hankkeiden valmius, mikä
tarkoittaa sitä, että sitoumuksia tehdään ainoastaan hankkeista, jotka ovat teknisestiniin pitkällä, että niistä voidaan tehdä sopimus vuoden kuluessa komission
päätöksestä. Lisäksi vuonna 2001 otettiin käyttöön viralliset tarjouspyynnöt, jotka
sisältävät vakiomuotoiset hakuasiakirjat ja valintakriteerit. Tällä on tarkoitus
varmistaa hanke-ehdotusten valmius. Ensimmäiset valitut hankkeet rahoitettiin
vuoden2001 määrärahoista ja toinen joukko rahoitetaanvuoden2002 määrärahoista.
7.2.3. ”Epänormaalin”RAL:n kehitys (lepäävät ja vanhatsitoumukset)
”Epänormaalin” RAL:n määritelmän mukaan siihen kuuluvat vanhat ja lepäävät
sitoumukset.
Epänormaalin RAL:n (vanhat ja sellaiset lepäävät sitoumukset, joita ei lueta
vanhoiksi) osuus oli vuoden 2000 alussa 23 prosenttia. Nyt se on jo laskenut
21 prosenttiin, kun vuonna 1996 tehdyt sitoumukset luetaan vanhoiksi ja kun
EuropeAid-yhteistyötoimiston hallinnoimaa Turkin MEDA-hankekokonaisuutta ei
lasketa mukaan. Jos viimeksi mainittu kuitenkin otetaan huomioon, osuus on
22 prosenttia, mikä johtuu Turkkia koskevien lepäävien sitoumusten suuresta
määrästä.
EuropeAid-yhteistyötoimiston hallinnoiman hankekokonaisuuden osalta on syytä
ottaa huomioon, että molemmat prosenttiluvut laskivat: RAL (laskenut
absoluuttisesti jonkin verran) ja epänormaali RAL:n osa, jonka lepäävät sitoumukset
vähenivät huomattavasti. Molemmat tekijät huomioon ottaen tätä tulosta voidaan
pitää todellisena parannuksena (jos suhde laskisi RAL:n kokonaismäärän kasvun
vuoksi, tämä ei välttämättäolisiparannus).
Sitoumusten määrää tarkasteltaessa tilanne näyttää heikentyneen (vanhojen tai
lepäävien sitoumusten määrä nousi 34 prosentista 36 prosenttiin). Tässäkin
yhteydessä on tarkasteltava epänormaalin RAL:n molempien osien kehitystä.
Vanhojen tai lepäävien sitoumusten määrä on itse asiassa vähentynyt merkittävästi
eli 14 prosenttia, vaikka vuonna 1996 tehdyt sitoumukset onkin lisätty vanhojen
luokkaan. Sitoumusten kokonaismäärä on kuitenkin vähentynyt jyrkästi, mikä
osittain johtuu päättämisistä mutta myös uuden etukäteissitoumuksen (yleissitoumus)
käsitteen käyttöönotosta vuonna 2001 Sincom2-kirjanpitojärjestelmässä, jota
käytetään runsaasti ulkoisten toimien alalla. Vain etukäteissitoumukset ja yksittäiset
sitoumukset otetaan huomioon (ei etukäteissitoumuksista tehtyjä toissijaisiasitoumuksia).
2547.2.4. Päättämis- ja vapauttamispyrkimykset
EuropeAid-yhteistyötoimiston hallinnoiman hankekokonaisuuden sitoumuksia
vapautettiin 591 miljoonaa euroa vuonna 2001. Tämä ei johtunut ainoastaan
vanhojen sitoumusten päättämisestä vaan myös pyrkimyksestä tarkistaa kaikki
meneillään olevat hankkeet. Ennen vuotta 1996 tehtyjä vanhoja sitoumuksia oli
290,78 miljoonaa euroa (196,18 miljoonaa euroa ajalta ennen vuotta 1995 ja 94,59
miljoonaa euroa varainhoitovuodelta 1995) eli noin puolet vuonna 2001 vapautetusta
summasta. Määrärahojen vapauttaminen voi tapahtua joko vapauttamalla
sitoumukset osissa tai päättämällä ne kokonaisuudessaan, jolloin sitoumusten
maksamatonosuus vapautetaantäysimääräisesti.
Päättämistoimia kuvaavat parhaiten sitoumukset, jotka on vuoden aikana maksettu
täysin tai vapautettu kokonaan siten, ettei niistä jää mitään maksamatta (RAL:a ei
ole) eikä niitä siirretä seuraavalle varainhoitovuodelle.
7.2.5. Päätelmät
Kokonaistulokset ja yleisarvio
Operatiivisten rahoitusyksikköjen kahden vuoden jatkuvan työn tuloksena
kasautuneita vanhoja sitoumuksia ononnistuttuvähentämäänhuomattavasti.
Lepääviä sitoumuksia on niin ikään onnistuttu vähentämään vuosittain, ja myös
vuoteen 1999 verrattuna (vuonna 2000 määrä kasvoi hieman), ja pelkästään
EuropeAid-yhteistyötoimiston hankekokonaisuutta koskevia sitoumuksia on enää
alle 1 miljardieuroa. Edellisen vuoden hienoinen taantuminen on vaihtanut suuntaa.
Molempien RAL-lukujen osalta on tapahtunut todellista kvantitatiivista ja
merkittävää edistystä, sillä kyseisten sitoumusten määrä on vähentynyt ja on
onnistuttu lisäämään tietoisuutta siitä, että avoinna olevien talousarviositoumusten
seurantaonvälttämätöntäeikä niidentasovoikasvaa loppumattomasti.
Yleisemmällä tasolla näyttää kuitenkin tärkeältä puuttua edelleen niihin tekijöihin,
jotkajohtivat maksamattaoleviensitoumustenkasautumiseen vuosien varrella. Tässä
yhteydessä voidaan yksilöidä kolme yhtä tärkeää tekijää: sellaisen yhteisen ja
luotettavan tietojärjestelmän puuttuminen, joka kattaisi koko hankesyklin ja tukisi
päätöksentekoa; huomattava puute henkilöresursseista, joita tarvittaisiin
hallinnoimaan jatkuvasti kasvavaa hankkeiden määrää, sekä se, että ylin johto ei ole
menneisyydessä ollut kovinkaan kiinnostunut hankekokonaisuuden
hallinnointinäkökohdista kokonaisuudessaan (uusien aloitteiden tekemistä pidettiin
usein tärkeämpänä tehtävänä kuin meneillään olevien hankkeiden saattamista
onnistuneesti päätökseen). Nämä tekijät ovat erityisen tärkeitä organisaatiossa, joka
on laajalti hajautettu sekä maantieteellisesti että tehtävänkuvansa kannalta, sekä
erityisestitietokoneistetuissa tietojärjestelmissä.
Kuten on useaan otteeseen todettu, lepäävien sitoumusten määrällisesti suurin osuus
liittyy yhteistyöohjelmiin tärkeillä maantieteellisillä alueilla. Tähän ongelmaan
puuttuminen edellyttäisi, että päätöksenteon, talousarviositoumusten tekemisen,
rahoitussopimusten allekirjoittamisen, sopimuksen tekemisen ja maksun välillä
kuluvaaaikaapienennettäisiin.
255Rahoitussopimuksen allekirjoittamiseen, sopimuksen tekemiseen Euroopan teknisen
yhteishallinnon kanssa sekä yhteisen hallintorakenteen muodostamiseen
edunsaajamaan kanssa kuluva aika näyttää olevan ratkaiseva koko prosessin
kannalta, koska nämä tapahtuvat talousarviositoumuksen tekemisen jälkeen.
Rahoitussopimukset tulisi neuvotella ja laatia allekirjoitettavaksi samalla, kun
talousarviositoumusta tehdään. Teknisen avun menettelytavoista olisi päätettävä
samalla, kun komission sisäistä rahoituspäätöstä tehdään, jotta hanke voitaisiin
aloittaa nopeasti. Mahdollisesti voitaisiin myös pohtia, onko aina tarpeellista tai
tehokasta luoda koko rakenne tyhjästä vai voitaisiinko tukeutua enemmän
lähetystöjen ja edunsaajan hallinnon valmiuksiin joko sellaisinaan tai ulkopuolisten
avustajientukemina.
Tärkeä edistysaskel lähitulevaisuudessa on varainhoitoasetuksen muuttaminen ja
velvollisuus tehdä sopimukset viimeistään kolme vuotta talousarviositoumuksen teon
jälkeen. Tämä johtaa epäilemättä merkittäviin muutoksiin hankesuunnittelussa ja
hankkeiden laajuudessa. Laajoja ohjelmia on käsiteltävä vaiheittain siten, että niissä
on mahdollisesti useampia hankkeita eri vaiheissa sekä riippumattomia fyysisesti ja
rahoituksellisesti valvottavia osia, joiden keskipitkän välin toteutus on suunniteltu
johdonmukaisesti.
7.3. Arviointi
7.3.1. Vuoden 2001 arviointitulokset
Ihmisoikeudet, hyvä hallinto ja demokratia : Näiden seikkojen arviointi osoitti,
että toimia on edelleen jatkettava, jotta ihmisoikeudet saadaan vakiinnutettua
komission jokaista tasoa yhdistäväksi tekijäksi, jolla on yhteinen tarkoitus ja
yhteinen politiikka kaikissa yhteistyöhankkeissa ja ulkoisissa suhteissa. Komission
on selvästikin määriteltävä paremmin ihmisoikeudet, demokratia sekä hyvä hallinto
ja varmistettava, että komission kaikkien ihmisoikeusyksikköjen tehtävät
ymmärretään paremmin. Lisäksi ihmisoikeuksiin liittyvien budjettikohtien
ensisijaisia aloja on rajoitettava, jotta yksilöidyt toimintakohteet saavat riittävästi
resursseja tavoitteiden saavuttamiseen. Tämä voisi tarkoittaa kansallisten ja
alueellisten tavoitteiden määrittelemistä ja täydentävyyden lisäämistä
jäsenvaltioiden, kansallisten hallitusten ja muiden elinten välillä. Osa näistä
päätelmistä on julkistettukomission8. toukokuuta 2001antamassa tiedonannossa.142
VUONNA 2001TEHDYTARVIOINNIT
1. Katsausarviointiinihmisoikeuksien, hyvänhallinnonja demokratianaloilla
1.1 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa (AKT) vuosina 1995–1999 tehtyjen
henkilöresurssienkehittämistoimien arviointi
1.2 EY:njaEuroopan neuvoston vuosien 1995–2001 yhteisten ohjelmienarviointi
1.3 Äänestäjien valistustoiminnan arviointi vuosina 1992–2000
1.4 Yhteenvetoraportti ihmisoikeuksista, hyvästä hallinnosta jademokratiasta
2. Katsaustaloudellisenyhteistyönarviointiin
142KOM(2001)252lopullinen, 08.05.2001.
2562.1 Euroopan investointipankin (EIP) EY:n puolesta hallinnoiman Välimeren valtioille
myönnetyntaloudellisentuenarviointi
2.2 EY:n ja Aasian sekä Etelä-Amerikan kumppanuusmaiden (ALA) välisen taloudellisen
yhteistyön arviointi
2.3 TACIS-ohjelman yritysten uudelleenjärjestelyväline (TACIS Enterprise Restructuring
Facility, TERF)– Venäjä
2.4 Raja-alueitakoskeva aloite (Cross-BorderInitiative, CBI)
3. Katsaus köyhyyden vähentämisenarviointiin
3.1 EY:n elintarvikeapu- ja elintarviketurvapolitiikan, elintarvikeavun hallinnoinnin ja
elintarviketurvaa tukevienhankkeidenarviointi
3.2 Eurooppalaisten kansalaisjärjestöjenkanssa tehtyjenyhteisrahoitustoimien arviointi
3.3 EY:nAKT-maidenkoulutusalalleantamanavunarviointi
4. Katsaus maa- ja aluekohtaisen ohjelmasuunnittelun arviointiin
4.1 Albania
4.2 EntinenJugoslavian tasavaltaMakedonia (FYROM)
4.3 Moldova
4.4 Burkina Faso
4.5 Namibia
4.6 Uganda
4.7 Portugalinkielisten Afrikan maiden välisen, Euroopan kehitysrahaston rahoittaman
yhteistyön arviointi
Taloudellinen yhteistyö : EY:ntämän alan toimenpiteiden keskeisin piirre on niiden
monimuotoisuus, sillä niissä käytetään täysin erilaisia toiminta- ja lähestymistapoja.
Laajasti ottaen voidaan erotella kaksi pääluokkaa. Ensimmäiseen kuuluvat ohjelmat,
joissa keskitytään ”yksityisen sektorin mahdollistavaan ympäristöön”, joka kattaa
instituutiot, lainsäädännön ja verotuksen sekä rahoitustoiminnan puitteet ja fyysisen
infrastruktuurin. Toiseen luokkaan kuuluvat suora ja epäsuora tuki yksityisen
sektorin investointeihin sekä liiketoiminnan käynnistämiseen. Tutkimuksissa
pääteltiin muun muassa, että taloudellisen yhteistyön toimintatavat ja sisältö
kehittyvät ja yhteistyötä tehdään erilailla eri aikoina eri alueilla ja että erilaisten
yhteistyövälineiden valikoima oli hajanainen ja epäselvä. Lisäksi niissä varmistettiin,
että edellä kuvatun kaltaisen ympäristön luominen on erityisen tärkeää yksityisen
sektorin kehittymiselle. Lisätutkimuksia taloudellisesta yhteistyöstä tehdään
parhaillaan.
Köyhyyden vähentäminen : Köyhyyden määritelmän mukaan sillä ei viitata vain
tulojen ja taloudellisten voimavarojen vähyyteen vaan myös suojattomuuden
käsitteeseen ja ravinnon saatavuuteen sekä koulutuksen ja muiden perustarpeiden
saatavuuteen. Jatkuva kasvu ei yksin riitä. Vaikka tämä ohjelma jatkuu edelleen, sen
alaisuudessa vuonna 2001 toteutetun kolmen tutkimuksen keskeiset havainnot olivat
seuraavat:
257•Yhteisrahoitus kansalaisjärjestöjen kanssa toi uuden toimivan ulottuvuuden
Euroopan kehityspolitiikkaan, joskin budjettikohta oli avoin liian laajalle joukolle
toimia, jotta köyhyyden vastaiseen työhön voitaisiin keskittyä johdonmukaisesti
(tätäarviotaonkäytettyuudessa vuoropuhelussa kansalaisjärjestöjenkanssa).
•Euroopan elintarvikeapu- ja elintarviketurvapolitiikan laadullinen parannus oli
merkittävä, mutta käytännön toteutus hieman viivästyi, mikä johtui osittain
riittämättömistä hallinnointivalmiuksista (tämä arvio sisältyi aiheesta hiljattain
Euroopanneuvostolle japarlamentilleannettuuntiedonantoon).
•AKT-maille annetulla koulutustuella oli saavutettu hyviä tuloksia, mutta aktiivisia
toimia, joilla koulutus olisi yhdistetty tukemaan suoraan köyhyyden
vähentämisstrategioita, eitoteutettu.
Maakohtaisten strategioiden arviointi : Vaikka yleisiä päätelmiä on tehtävä varoen
ajanjakson 1996–2000 kattavista muutamista tutkimuksista, tutkimukset paljastavat
komission paikallisissa ohjelmissa vaihtelua, mikä on osoitus kahdenlaisesta
tarpeesta. Ensinnäkin strategiaa ja ohjelmasuunnittelua koskevia prosesseja on
yhdenmukaistettava johdonmukaisemmin (tähän tarpeeseen vastaavat yksiköiden
välisen laatutukiryhmän perustaminen ja maakohtaiset strategia-asiakirjat). Toiseksi
tarvitaan voimakkaammat ja säännöllisemmät yhteydet komission Brysselin
yksiköiden kaikilla tasoilla sekä niiden ja lähetystöjen välillä, jotta tavoitteet
voitaisiin asettaa johdonmukaisemmin. Tarkemmin ottaen tutkimuksissa havaittiin,
että
•maiden tilanteiden poliittisten ja sosioekonomisten analyysien, joihin
ohjelmasuunnittelun asiakirjat perustuivat, laatu on ollut vaihtelevaa.
Sellaisissakin tapauksissa, joissa analyysit ovat olleet hyviä, niitä eiole aina otettu
riittävän hyvin huomioon ohjelmasuunnittelussa.
•vaikka komissiolla oli usein hyvä tilaisuus tukea paikallishallinnon ja
kansalaisyhteiskunnan laitosten valmiuksia, se jätti nämä tilaisuudet usein
käyttämättä.
•sellaisilla alueilla, joilla köyhyyden vähentäminen oli ensisijainen tavoite,
paikallisetohjelmat eivät aina ilmentäneet selvästitätätavoitetta.
•lähetystöt kärsivät usein vaivalloisista hallinnollisista menettelyistä ja niiden
yksiköihin kohdistuneista liiallisista odotuksista.
•alakohtaiset lähestymistavat toimivat paremmin kuin hankeperusteiset
lähestymistavat silloin, kun komissio toimi riittävän joustavasti ja lopetti
toimintansa nopeasti sellaisilla aloilla, joilla tuen vaikutus oli heikko eikä
vaikutustenparantuminenvaikuttanut todennäköiseltä.
Komissio on johtanut tehokkaasti rahoittajien koordinointia erityisesti EU:n
jäsenvaltioiden kanssa, mutta tarvetta olisi myös johdonmukaisemmalle
konsultaatioprosessille Bretton Woods -instituutioiden kanssa, jotta voitaisiin
vähentää päällekkäisyyksiä, lisätä täydentävyyttä ja koordinoida talousarviotukea
paremmin.
2587.3.2. Vuoden 2001 arvioinneissa korostuneet toiminnan painopistealat
Kaiken kaikkiaan tutkimusten tulokset olivat rohkaisevia. Yleisesti ottaen niissä
kuitenkinpaljastuitarvekeskittyäenemmän
•tavoitteisiin , mikä antaa komissiolle ja kumppanuusmaille mahdollisuuden valita
sopivin väline taivälineyhdistelmä
•rahoituksen joustavuuteen , koska on erityisen tärkeää, ettei EU:n toiminta ole
riippuvaista jostakin budjettikohdasta, joka koskee yhden tyyppistä toimintaa
•hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseen sellaisessa EU:n
toiminnassa, joka tarkasteluajanjaksona oli vaivalloista ja haittasi tuen
vaikuttavuuttasekä tehokkuutta.
7.3.3. Arviointi vuonna 2002ja sen jälkeen
EuropeAid-yhteistyötoimiston johtokunta hyväksyi marraskuisessa kokouksessaan
arviointistrategian vuosille 2002–2006143ja työohjelman vuodelle 2002. Strategiaa
vuosille 2002–2006 käsitellään luvussa 5.
Strategian perustana on yhdistelmä monia arviointiperusteita: maantieteellinen
lähestymistapa (maat ja alueet), ala- ja aihekohtainen lähestymistapa,
rahoitusvälineet ja lainsäädännölliset vaatimukset. Kaikki nämä lähestymistavat ovat
osoittautuneet tarpeellisiksi, sillä hallinto saa niistä viitekohtia tai käytännöllisiä
perusteita, joiden avulla se voi paremmin määritellä ensisijaiset kehitysyhteistyöalat.
Lisäksi komissio voi niiden avulla tarkastella kunkin alan vahvuuksiaan ja
heikkouksiaan suhteessa muihin rahoittajiin sekä valita parhaat keinot ja kanavat
tuen myöntämiselle edunsaajamaan ympäristön ja toivottujen tulosten mukaan.
Lisäksi johtokunnalla on oikeus pyytää arviointeja koska tahansa tarpeiden tai
hätätilanteensitä vaatiessa.
Vuonna 2001 otettiin käyttöön uusi yleinen tuloshakuinen seurantajärjestelmä (ks.
luku 5) arviointiyksikön tilapäisellä avustuksella. Se lisää suuresti hallinnon
käyttämäntiedonkulkua ja parantaa arviointienkohdistamista ja laatua.
Arvioinnin laadun ja hyödyllisyyden lisääminen
•Tulosten levittäminen ja palaute
– Arvioiden keskeiset tulokset on raportoitu säännöllisesti EuropeAid-
yhteistyötoimiston johtokunnalle.
– Useimpien arviointien viimeisessä vaiheessa järjestetään seminaari, jossa
keskeiset tulokset ja suositukset esitellään asianosaisille yksiköille, hallinnolle ja
muille asiantuntijoille. Joissakin tapauksissa arviointiraportteja käsitellään
asianmukaisella foorumilla EU:n jäsenvaltioidenedustajienkesken.
– Yksiköiden välisen laatutukiryhmän tehtäväksi on annettu yhdenmukaistaa ja
parantaa ohjelmasuunnittelun laatua, mihin kuuluu arvioinnin olennaisten tulosten
143JulkaistuInternet-sivustolla:http://europa.eu.int/comm/europeaid/evaluation/index.htm
259perinpohjainen tarkastelu. Arviointiyksikön johtaja osallistuu laatutukiryhmän
toimintaan ja voiseurata, mitenarvioinnintuloksista saatuatietoahyödynnetään.
– ”Fiche contradictoire” -lomakkeen parantaminen: tässä lomakkeessa verrataan
arvioiden suosituksia ja tuloksia asianomaisten yksiköiden palautteeseen
(lomakkeen toinen palsta). Tarkoituksena on viestiä toimeksiantajille sovituista
muutoksista tai siitä, miksi muutosehdotuksia ei ole hyväksytty. Kokouksessaan
marraskuussa 2001 johtokunta sopi kolmannen palstan käyttöönotosta.
Kolmannelle palstalle kirjattaisiin, missä määrin arvioiden hyväksyttyjä
suosituksia onnoudatettu.
– Arvioinnista vastaavan yksikön kaikki arviointiraportit on julkaistu
kokonaisuudessaan EuropeAid-yhteistyötoimiston Internet-sivuston arviointi-
osiossa144.Lisäksi yksiköt ylläpitävät tietokantaa komission rahoittamista
yksittäisiä hankkeita koskevista arviointiraporteista. Arviointien tekemisestä
vastaavat ulkopuoliset erikoistuneet konsultit.
•Arviointitulosten vaihtaminen jäsenvaltioiden jamuiden tahojen kanssa
Vuonna 2001 jäsenvaltioiden arviointiyksiköt pitivät kaksi kokousta, joissa
käsiteltiin suunniteltuja, meneillään olevia ja hiljattain loppuun saatettuja arviointeja.
Tämän lisäksi ryhdyttiin jatkotoimenpiteisiin yhteisen toiminnan koordinoinnin,
täydentävyyden ja johdonmukaisuuden arvioimiseksi. Muiden rahoittajien kanssa
tapahtuvaa näkemystenvaihtoa ylläpidettiin erityisesti OECD:n kehitysapukomitean
arviointityöryhmäntoimesta.
7.4. Tilintarkastukset vuonna 2001
Euroopan kehitysrahaston osalta toiminta on keskittynyt erityisesti
talousarviotukea koskevaan tilintarkastukseen. Käytössä olevat voimavarat ovat
huvenneet Etiopiassa, Zambiassa ja Nigeriassa tehtyihin kolmeen tilintarkastukseen
sekä vuonna 2000 aloitettujen kahdeksan tilintarkastuksen (Kamerun, Guinea
Conakry, Madagaskar, Cap Verde, Malawi ja Burkina Faso) viimeistelemiseen ja
seurantaan. Mainittakoon myös, että tukea on myönnetty muutamille
tilintarkastuksille talousarviotuen ulkopuolella. Tällaista tukea on osoitettu muun
muassa Madagaskarin lentokenttien rakentamista koskevaan tilintarkastukseen sekä
EBAS-, DIAGNOS-, CDE- ja ATF-hankkeisiin. Näiden lähinnä operatiivisten
toimien ohella komission sisäisen tarkastuksen yksikkö (IAS) on pyytänyt
tilintarkastusyksikön asiantuntija-apua vastapuolen varainhoitoa koskevan
tutkimuksen yhteydessä sekä kansainvälisten rahoittajien välisen yhteistyöstrategian
laatimisessa.
MEDA-ohjelman tilintarkastusryhmä on tarkastanut kolmena perättäisenä vuonna
MEDA-ohjelmasta rahoitetut ohjelmat ja hankkeet. Ryhmä on tehnyt 24
tilintarkastusta operatiivisen hallinnon pyynnöstä, tämän suostumuksella tai
lähetystöjen aloitteesta. Vuonna 2000 tehtyjen 12 tilintarkastuksen perusteella on
osoittautunut tarpeelliseksi ryhtyä lisätoimiin. Kun teknisen avun toimistot lopetettiin
vuoden2001 lopussa, myös MEDA-ohjelmantilintarkastusryhmäntoiminta päättyi.
144http://europa.eu.int/comm/europeaid/evaluation/index.htm
260Etelä-Amerikassa jaAasiassa toimivissa ohjelmissa ja hankkeissa ei ole tehty
yhtään tilintarkastusta. Neljästä Keski- ja Itä-Euroopassa tehdystä
tilintarkastuksesta merkittävimmät koskivat elintarvikkeiden toimittamista Venäjälle
ja talousarviotukea entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle. Yksikkö auttoi
lähetystöjä tilintarkastuksissa näillä maantieteellisillä alueilla.
Maantieteellisesti rajaamattomien alueiden osalta on syytä mainita erityisesti
kansalaisjärjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön komitean (CLONG) ja Euroopan
yhteisöjen investointikumppaniohjelman (ECIP) tilintarkastukset sekä YK:n Lähi-
idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen (UNRWA) seuranta ja
tilintarkastus.
Maaliskuusta 2001 lähtien yksikkö on valmistellut t ilintarkastuksia koskevan
puitesopimuksen täytäntöönpanoa. Sopimus helpottaa tilintarkastajien liikkumista.
Puitesopimuksenontarkoitus tulla voimaankesällä 2002.
7.5. Innovaatiot
EuropeAid-yhteistyötoimiston innovaatio-yksikkö on osallistunut yhteistyötoimiston
toimiin, joilla pyritään parantamaan kehitysyhteistyön hallinnoinnin laatua erityisesti
seuraavilla keskeisillä aloilla:
– Tukiaihekohtaistenverkkojenperustamiselle
Vuoden jälkipuoliskolla perustettiin kuusi aihekohtaista verkkoa, jotka kattavat
seuraavat aiheet:
•talousarviotuki
•terveydenhuolto
•koulutus
•valmiuksienvahvistaminen, hyvä hallinto jaoikeusvaltio
•kauppa
•yksityisensektorinkehitys
Tällä aloitteella vastataan tarpeeseen taata hyvä koordinaatio eri maantieteellisistä
alueista vastaavien osastojen välillä ja tuetaan meneillään olevaa vastuun
hajauttamisprosessia.
Tarkemmin eriteltynä tavoitteetovat seuraavat:
•kehittää johdonmukaisia lähestymistapoja eri alueilla sekä saman alueen sisällä ja
säilyttää samalla joustavuus, joka on edellytyksenä toiminnan mukauttamiselle
paikallisiin oloihin ja erityispiirteisiin
•tukea eri maantieteellisistä alueista vastaavia osastoja, jotta voidaan parantaa
täytäntöönpanon laatua ja tehokkuutta sekä yhteistyön näkyvyyttä
•osallistua henkilöstön koulutukseen komissiossa ja lähetystöissä.
261Aihekohtaisten verkkojen on tarkoitus toimia keskustelun ja tiedonvaihdon
kanavana. Tällä tavoin pyritään parantamaan täytäntöönpanon laatua levittämällä
verkon kautta parhaita toimintatapoja. Aihekohtaiset verkot tukevat myös toimintaa
koskevien suuntaviivojen laatimista.
– Suuntaviivojen laatiminen
Kolmansia maita koskevan talousarviotuen ohjelmasuunnittelua ja täytäntöönpanoa
koskevien suuntaviivojen laadinta eteni sujuvasti. EuropeAid-yhteistyötoimiston ja
muiden pääosastojen sisäisen asiantuntemuksen pohjalta järjestettiin laaja
kuulemismenettely. Siinä oli mukana myös useita lähetystöjä.
Lisäksi alettiin valmistella muita suuntaviivoja (muun muassa suuntaviivoja
alakohtaisista lähestymistavoista koulutuksessa ja yksityisensektorinkehittämisestä).
– Hankkeiden hallinnointia, alakohtaisia lähestymistapoja ja talousarviotukea
koskevienkurssienvalmistelu
Marraskuussa järjestettiin kaksi tarjouskilpailua, joilla on tarkoitus rekrytoida
ulkopuolisia konsultteja pitämään kursseja ja vastaamaan help desk -palveluista
hankkeiden hallinnoinnin, alakohtaisten lähestymistapojen ja talousarviotuen sekä
rahoitusanalyysin aloilla. Konsultit on tarkoitus rekrytoida vuoden 2002
ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä.
Help desk -palveluilla ja koulutustoimenpiteillä on tarkoitus täydentää toimintaa
koskevien suuntaviivojen laatimista.
– Budjettikohtientäytäntöönpanosääntöjenjärkeistäminenjatarkistaminen
EuropeAid aloitti analyysin, jonka tavoitteena on järkeistää ja tarkistaa tietyistä
budjettikohdista rahoitettujen aihekohtaisten ohjelmien täytäntöönpanosääntöjä.
Lisäksi EuropeAid aloitti perinpohjaisen analyysin, jossa keskitytään tietyistä
budjettikohdista rahoitettujen aihekohtaisten ohjelmien vastuun siirtämiseen
paikallistasolle. Molemmat analysointitoimet ovat vielä kesken.
– Hankkeidenanalysointi
Vuoden aikana aloitettiin hankkeiden analysointi, jossa keskitytään etupäässä
koulutushankkeisiin ja yksityisensektorinkehittämishankkeisiin.
Uudet aihepiirit
Huomiota kiinnitettiin myös uuden teknologian käyttömahdollisuuksiin,
tietoyhteiskuntaan, uudistuviin energianlähteisiin ja mahdollisuuksiin sisällyttää ne
kehitysyhteistyöohjelmiin. Vuonna 2002 näihin aiheisiin on tarkoitus kiinnittää
entistä enemmän huomiota.
7.6. SUHTEET MUIHIN KANSAINVÄLISIIN JÄRJESTÖIHIN
Tätä tarkoitusta varten EuropeAid on perustanut uuden erityisyksikön. Seuraavassa
esitellään sen ensimmäisen toimintavuoden tuloksia:
262Maailmanpankin kanssa allekirjoitettiin 8. marraskuussa puitesopimus
yhteisrahoitusta ja tukirahastoista. Puitesopimuksessa määrätään säännöistä, joita
sovelletaan Maailmanpankin vastuulleen ottamien hankkeiden yhteisrahoitukseen
EY:n kanssa. Se sisältää myös ohjeet tarkastuskäynneistä sekä sopimusmalleja, jotka
helpottavat yksittäistensopimustenneuvottelemista.
Komission tiedonannon ”Toimivan kumppanuuden luominen Yhdistyneiden
Kansakuntien kanssa kehitysyhteistyön ja humanitaaristen asioiden alalla”
perusteellaontoteutettumoniatoimenpiteitä:
•YK:n kanssa tehtiin myös sopimus tarkistuslausekkeen yksityiskohtaisista
täytäntöönpanosäännöistä. Tämä kysymys on ollut kompastuskivenä komission ja
YK:n välillä jo monta vuotta. Uusi sopimus mahdollistaa molempien
organisaatioiden välillä sovellettavan puitesopimuksen perusteellisemman
tarkistamisen.
•EuropeAid-yhteistyötoimisto laati raportin, jossa tarkastellaan sen työskentelystä
YK:n eri elinten kanssa saatuja kokemuksia. Raportin perusteella
yhteistyötoimisto laatii myöhemmin ehdotuksen niistä yhteistyökumppaneista,
joiden kanssa voitaisiin rakentaa vahvempikumppanuussuhde.
•EY:n ja YK:n vuosien 1999–2000 yhteisistä hankkeista laadittiin operatiivisten
yksiköidenavulla taulukko, jota päivitetäänsäännöllisesti.
•Monia korkean tason yhteyksiä on luotu muutamien edellä mainittujen elinten
kuten UNDP:n, UNHCR:n, ILO:n ja UNESCO:n kanssa, jotta voidaan aloittaa
hankkeiden ja ohjelmien määritteleminen ja suunnittelu niiden rahoituksessa
tehtävän käytännön yhteistyön lisäämiseksi.
Kahdenvälistenrahoittajien välisen koordinoinnin ja täydentävyyden vahvistamiseksi
EuropeAid-yhteistyötoimisto on luonut korkean tason suhteita useisiin rahoittajiin.
Joulukuussa Tšadissa allekirjoitettiin yhteistyöpöytäkirja Ranskan ja Saksan
täytäntöönpanovirastojenkanssa.
7.7. Avoimuus ja näkyvyys
Vuonna 2001 on toimittu aktiivisesti ensimmäisen vuosikertomuksen laatimiseksi ja
on kerätty tietoa EY:n ulkoisen avun täytäntöönpanosta kaikilla vastikään perustetun
EuropeAid-yhteistyötoimiston hallinnoimilla alueilla. Vuosikertomuksessa esitetään
tilanne 1. tammikuuta 2001 eli ensimmäisenä päivänä, jolloin EY:n ulkoisen avun
uusihallinnointirakenne olikäytössä Euroopankomissiossa.
Internet on edelleen tärkein väline tiedottamisessa ja avoimuuden lisäämisessä.
Joitakin parannuksia on tehty, ja vuonna 2002 käytettävissä on uusi
käyttäjäystävällisempi palvelu, jossa esitellään paikallista toimintaa. Internet-sivuille
luodaan linkit myös lähetystöjen yhteistyöosastoja varten, jotta sivuilla voidaan
mahdollisuuksien mukaanesitellä myös yksittäisiä hankkeita.
Tänäkin vuonna EuropeAid-yhteistyötoimiston Internet-sivustolla vierailtiin eniten
tarjouspyyntöjä koskevilla sivuilla, joilta saa kattavaa tietoa komission
suunnittelemista ulkoisista toimista. Myös arviointisivujen laajuus on parantunut ja
kävijöiden lukumäärä lisääntynyt.
263(http://europa.eu.int/comm/europeaid/tender/survey/index_en.htm)
Seuraavassa taulukossa esitetään, kuinka monta kertaa komission palvelimella olevat
ulkosuhteiden eri sivustot ovat olleet Internetin käyttäjien hakutuloksina. On
huomattava, että hakutulososumien lukumäärä on aina suurempi kuin niiden kertojen
määrä, jolloin tietokone muodostaa yhteyden tiettyyn sivustoon, koska hakutulos
rekisteröidäänkoskemaansivustonjokaistaosaa (mukaan lukienkuvat ja linkit).
EUROOPAN KOMISSIONULKOSUHTEIDENINTERNET-SIVUSTOT
YKSIKKÖ OSOITEHAKUTU-LOKSENA
KUU-KAUDESSA
KESKI-MÄÄRIN
VUONNA2000HAKUTU-LOKSENA
KUU-KAUDESSA
KESKI-MÄÄRIN
VUONNA2001
Ulkosuhteiden PO
KehitysyhteistyönPOEuropeAid-yhteistyötoimisto
Kauppapolitiikan PO
LaajentumisasioidenPOHumanitäärisenavuntoimistoECHO
EU maailmassaEuropa.eu.int/comm/external.relations
Europa.eu.int/comm/developmentEuropa.eu.int/comm/europeaid
Europa.eu.int/comm/trade
Europa.eu.int/comm/enlargementEuropa.eu.int/comm/echo
Europa.eu.int/comm/world1.000.000
600000600000
1.000.000
1.000.000
400000
2000002125000
200000
4200000
1800000
400000250000
200000
7.8. Tämän kertomuksen ulkopuolelle jäävä ey:n apu
Tässä asiakirjassa käsitellään kaikkia EuropeAid-yhteistyötoimiston hallinnoimia ulkoisen
avun toimia. Humanitaarinen apu ja liittymistä edeltävä apu eivät ole mukana tässä
kertomuksessa. Kuhunkin eri alueita koskevaan osaan sisältyy kuitenkin lyhyt kuvaus
ECHO:ntoi mi s ta,j ottal ukij as ai sikattav ankäsi ty ksenEY:nkok on ai s pan oks es ta.
Humanitaarisesta avusta samoin kuin ehdokasmaille suunnatusta avusta on saatavilla
vuosikertomukset kattavia tietoja varten. Seuraava lyhyt tiivistelmä osoittaa EY:n toiminnan
merkityksenkyseisillä aloilla:
•Humanitaarinenapu
ECHO:n myöntämä apu humanitaarisiin kriiseihin vuonna 2001 oli yhteensä 543,7 miljoonaa
euroa. Humanitaarisia hankkeita rahoitettiin yli 60 maassa. Sopimuksia tehtiin 1031 (mukaan
luettuina sopimukset, joilla pannaan täytäntöön vuonna 2000 tehtyjä päätöksiä). Afrikan,
Karibian ja Tyynenmeren maat olivat suurin humanitaarisen avun vastaanottaja, ja niille
myönnettiin apua yhteensä 173,3 miljoonaa euroa (35 prosenttia). Länsi-Balkanin maille
suunnattu apu väheni vuoteen2000 verrattuna alueen vakauden lisääntymisen takia, kun taas
Aasiaansuunnattuapu lisääntyihieman.
ECHO:n tärkein kumppaniryhmä ovat edelleen Euroopan kansalaisjärjestöt (62,5 prosenttia
ECHO:n rahoituksesta pantiin täytäntöön niiden kautta). YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu
(8,6 prosenttia) ja Maailman elintarvikeohjelma (7,25 prosenttia) ovat myös ECHO:n
keskeisiä kumppaneita. YK:lle suunnattava rahoitus lisääntyi näin ollen huomattavasti vuonna
2001 ja oli 26,5 prosenttia (19,2 prosenttia vuonna 2000). Muut kansainväliset järjestöt,
Punaisen Ristin kansainvälinen komitea mukaan luettuna, saivat 7,9 prosenttia EY:n
kokonaisrahoituksesta.
264•Ehdokasmaille suunnattuapu
Euroopan yhteisö myönsiEuroopanunionin jäsenyyttä hakeneille maille yli3miljardia euroa
vuonna 2001. Lähes 95 prosenttia tästä liittymistä edeltävästä avusta oli suunnattu Keski- ja
Itä-Euroopankymmenelleehdokasmaalle145kolmeneriohjelmankautta.
Laajentumisen pääosaston hallinnoiman Phare-ohjelman osuus ehdokasmaille suunnatusta
avusta oli noin 1,6 miljardia euroa. Phare-ohjelmassa keskitytään neuvoston
liittymiskumppanuuksissa määrittelemiin liittymistä koskeviin ensisijaisiin tavoitteisiin ja
näissä tavoitteissa saavutettuun edistykseen, joka esitetään komission vuotuisissa
määräaikaiskertomuksissa. Noin 30 prosenttia Pharen varoista on osoitettu instituutioiden
kehittämiseen ja 70 prosenttia investointeihin siten, että summa jakautuu tasaisesti
investointeihin, jotka liittyvät yhteisön säännöstön noudattamisen varmistamiseksi tarvittavan
sääntelyinfrastruktuurin vahvistamiseen, sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta
edistäviin investointeihin. Viimeksi mainitut investoinnit auttavat ehdokasmaita ottamaan
käyttöön rakenteita ja menettelytapoja, joita rakennerahastojen tehokas ja tuloksellinen käyttö
liittymisenjälkeenedellyttää.146
Aluepolitiikan pääosaston hallinnoiman Ispa-ohjelman osuus oli noin miljardi euroa. Ispa-ohjelmassa keskitytään merkittäviin investointeihin ympäristön ja liikenteen alalla
147.
Maaseudun kehitykseen ja maatalouteen keskittyvälle Sapard-ohjelmalle myönnettiin noin
500 miljoonaa euroa. Senhallinnosta vastaa maataloudenpääosasto148.
Vuonna 2001 Turkille myönnettiin 194 miljoonaa euroa, Kyprokselle 11,5 miljoonaa euroa ja
Maltalle 7,5 miljoonaa euroa. Kyprokselle ja Maltalle myönnetty apu annettiin maaliskuussa
2000 hyväksytyn liittymistä edeltävän asetuksen perusteella, kun taas Turkille myönnetty apu
pantiin täytäntöön MEDA-asetuksen ja eurooppalaista strategiaa koskevien asetusten
mukaisesti. Joulukuussa 2001 annettu uusi, Turkille myönnettävää rahoitusta koskeva asetus
tulee voimaan vuonna 2002. Näille kolmelle maalle suunnatun avun hallinnosta vastaa
laajentumisen pääosasto, vaikka maat ovat edelleen Barcelonan prosessin yhteydessä
oikeutettuja saamaanapua MEDAnalueellisista ohjelmista, joita EuropeAid hallinnoi.
Kunkin liittymistä edeltävän ohjelman hallinnosta vastaava pääosasto vastaa komissiossa
koko hankesyklistä ohjelmasuunnittelusta ja täytäntöönpanosta arviointiin. Ohjelmien
täytäntöönpano on kuitenkin erittäin pitkälle hajautettua, ja ehdokasmaat ovat itse suoraan
vastuussa hankkeiden hallinnoinnista (tosin komission yksiköt tarkistavat tarjouskilpailujen ja
sopimustentekoonliittyvät menettelyt).
•Makrotaloudellinenrahoitusapu kolmansille maille
Komissio panee täytäntöön makrotaloudellista rahoitusapua yhdessä Kansainvälisen
valuuttarahaston (IMF:n) ja Maailmanpankin tukiohjelmien kanssa kuultuaan talous- ja
rahoituskomiteaa ja saatuaan neuvoston hyväksynnän. Makrotaloudelliseen rahoitusapuun
liittyy periaatteita, jotka korostavat sen poikkeusluonnetta (neuvoston tapauskohtaiset
145Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro.
146Phare-ohjelman vuosikertomuson saatavilla Internet-osoitteessa
http://www.europa.eu.int/comm/enlargement/pas/phare/publist.htm
147Ispa-ohjelman vuosikertomuson saatavillaInternet-osoitteessahttp://www.inforegio. cec.eu.int/wbpro/ispa/ispa_en.htm
148Sapard-ohjelmanvuosikertomuson saatavillaInternet-osoitteessa
http://www.europa.eu.int/comm/enlargement/pas/sapard.htm
265päätökset), sen täydentävyyttä kansainvälisten rahoituslaitosten antaman rahoituksen kanssa
ja sen makrotaloudellista ehdollisuutta. Tämä väline on tarkoitettu auttamaan edunsaajamaita
vakavissa, mutta yleensä lyhytaikaisissa makrotalouden tasapainottomuustilanteissa (vakavat
maksutaseongelmat ja julkisen talouden vaikeudet). Tiiviissä yhteistyössä IMF:n ja
Maailmanpankin ohjelmien kanssa makrotaloudellisella rahoitusavulla on edistetty toimia,
jotka on suunniteltu maakohtaisiin tarpeisiin ja joiden kokonaistavoitteena on ulkoisen ja
sisäisenrahoitustilanteen vakauttaminensekä markkinatalouksien luominen.
Vuonna 2001149makrotaloudellista rahoitusapua maksettiin 380 miljoonaa euroa, johon
sisältyi kaksi 7 miljoonan euron avustusta ja yksi 60 miljoonan euron laina Tadžikistanille,
6 miljoonan euron avustus Georgialle, 15 miljoonan euron avustus Kosovolle, 15 miljoonan
euron avustus Bosnia ja Hertsegovinalle, 12 miljoonan euron laina ja 10 miljoonan euron
avustus entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle150, 225 miljoonan euron laina ja
35 miljoonaneuronavustus Jugoslavian liittotasavallalle.
Komissio raportoi vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmansille maille
myönnettävänmakrotaloudellisenrahoitusavuntäytäntöönpanosta151.
149Vuoden 2001 alussa maksettiin 10 miljoonan euron avustus ja 10 miljoonan euron laina Bosnia ja
Hertsegovinalle, 10 miljoonan euron laina entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ja12,95miljoonan euron laina Montenegrolle. Maksupäätökset tehtiin kuitenkin vuonna 2000, ja maksutsuoritettiin vuoden 2000talousarviomäärärahoista.
150Sekä laina- että avustuserän varsinainen maksu suoritettiin tammikuussa 2002. Maksupäätös tehtiinkuitenkin joulukuussa 2001, ja avustuksen osalta maksu suoritettiin vuoden 2001talousarviomäärärahoista.
151Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmansille maille myönnettävänmakrotaloudellisen rahoitusavun toteuttamisesta vuonna 2001 (KOM(2002) 352 lopullinen,11.07.2002).