-Jordanin toinen makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA-II): Lainsäädäntövallan käyttäjät antoivat 14. joulukuuta 2016 Jordanialle myönnettävää makrotaloudellista lisärahoitusapua koskevan päätöksen(). Lisärahoitusavun määrä on enintään 200 miljoonaa euroa. Se myönnetään kokonaisuudessaan lainoina, ja se on jatkoa vuonna 2015 päättyneelle 180 miljoonan euron ohjelmalle. Euroopan unionin ja Jordanian välinen yhteisymmärryspöytäkirja allekirjoitettiin 19. syyskuuta 2017. Ensimmäinen, 100 miljoonan euron erä maksettiin 17. lokakuuta 2017, ja toinen ja viimeinen erä maksettiin 3. heinäkuuta 2019.

Tämä kertomus on laadittu noudattaen komission tiedonantovelvoitteita, jotka perustuvat makrotaloudellisia rahoitusapuohjelmia koskeviin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksiin. Kertomukseen liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa on yksityiskohtaisempia analyysejä makrotaloudellisesta ympäristöstä ja yksittäisten makrotaloudellisten rahoitusohjelmien toteutuksesta.

Makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan erissä ja vain, jos tietyt rakenneuudistuksia koskevat ehdot täyttyvät. Tämä tukee sellaisten vahvojen sopeutus- ja uudistustoimenpiteiden toteuttamista, joilla pyritään palauttamaan edunsaajamaan talouden pitkän aikavälin kestävyys. Rahoitusavun edellytyksenä on myös, että edunsaajamaa kunnioittaa ihmisoikeuksia, noudattaa oikeusvaltioperiaatetta ja että maassa on toimivat demokraattiset mekanismit. Tällä tavoin makrotaloudellinen rahoitusapu täydentää Euroopan unionin tavanomaista kehitysapua ja tukee laajempaa vakauden ja hyvinvoinnin edistämistavoitetta unionin rajojen ulkopuolella. Makrotaloudellisen ja poliittisen epävakauden jatkuessa Euroopan unionin naapurialueella makrotaloudellinen rahoitusapu on laajalti tunnustettu toimivaksi kriisinhallintavälineeksi, jonka avulla unioni voi toimia näkyvästi ja joustavasti ja jolla on huomattava vipuvaikutus politiikkaan(). Tämä on havaittu useissa päätökseen saatettuja makrotaloudellisia rahoitusapuohjelmia koskevissa riippumattomissa jälkiarvioinneissa().

Makrotaloudellinen rahoitusapu on EU:n rahoitusväline(), jolla autetaan kumppanimaita, joita on kohdannut maksutasekriisi. Makrotaloudellinen rahoitusapu auttaa lujittamaan makrotalouden ja rahoitusjärjestelmän vakautta EU:n naapurimaissa tai maantieteellisesti lähellä sijaitsevissa maissa ja edistää samalla rakenneuudistusten toteuttamista. Sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa sovittua sopeutus- ja uudistusohjelmaa, joka on myös sen käyttöönoton edellytyksenä. Kun paineita ratkaista maksutaseongelmat helpotetaan, seurauksena on muun muassa, että kumppanimaa saa lisää julkisen talouden liikkumavaraa, sen velkakestävyys paranee ja se saa apua huomion kohdentamisessa tarvittaviin uudistuksiin. Makrotaloudelliset rahoitusapuohjelmat tasoittavat makrotalouden sopeutusuraa, ja näin niillä voidaan edistää sosiaalista kehitystä ja antaa maalle enemmän aikaa ja liikkumavaraa puuttua sitä koettelevan kriisin perimmäisiin syihin.

Jordanian julkisen talouden bruttovelka kasvoi lokakuun 2019 lopussa 96,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen , kun se oli vuoden 2018 lopussa 94,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkinen ulkomaanvelka oli lokakuun 2019 lopussa 40,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Noin 73 prosenttia Jordanian ulkomaisesta julkisesta velasta oli Yhdysvaltain dollareina, joihin myös Jordanian valuutta on sidottu, ja noin puolet Jordanian ulkomaisesta julkisesta velasta on velkaa julkisen sektorin velkojille.

Tunisia sopi IMF:n kanssa kesäkuussa 2013 aluksi 1,75 miljardin Yhdysvaltain dollarin valmiusluottojärjestelystä. Järjestely päättyi joulukuussa 2015. IMF:n johtokunta hyväksyi 20. toukokuuta 2016 Tunisian talous- ja rahoitusuudistusohjelman tukemiseksi annettavan nelivuotisen laajennetun rahoitusjärjestelyohjelman, jonka kokonaisarvo on 2,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria (375 % sen kiintiöstä). Tunisialle on maksettu noin 1,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria ohjelman hyväksymisen (kesäkuussa 2016) ja ohjelman viiden tarkastelun (kesäkuussa 2017, maaliskuussa 2018, heinäkuussa 2018, syyskuussa 2018 ja kesäkuussa 2019) jälkeen. Vaikka tekninen vaihto jatkui, ohjelman edistyminen vuoden viimeisten kuukausien aikana oli vähäistä, mikä johtui osittain vaativasta vaaliaikataulusta (parlamentti- ja presidentinvaalit) ja hallituksen muodostuksen pitkittymisestä. Laajennettu rahoitusjärjestely peruttiin lopulta huhtikuussa 2020, kun Tunisia pyysi IMF:ltä uutta hätäapua nopeasta rahoitusvälineestä (Rapid Financing Instrument) covid-19-pandemian puhkeamisesta johtuviin tarpeisiin vastaamiseksi.

Talouskasvu pysyi vuonna 2019 vaimeana (arviolta 1 prosentissa) vuonna 2018 tapahtuneen hienoisen kohentumisen (2,7 prosenttia) ja vuosina 2015–2017 vaatimattomaksi jääneen, keskimäärin 1,4 prosentin vuotuisen kasvun jälkeen. Työttömyys pysyi vuoden 2019 viimeisellä vuosineljänneksellä edelleen korkeana, noin 15 prosentissa (naisten ja nuorten työttömyysaste oli paljon korkeampi). Inflaatio oli vuonna 2019 keskimäärin 6,75 prosenttia, kun se oli kesäkuussa 2018 vuosikymmenen korkeimmissa lukemissa eli 7,8 prosenttia. Vaikka matkailuala on alkanut elpyä, vaihtotaseen alijäämä on edelleen erittäin suuri (arviolta 10,3 prosenttia vuonna 2019, joskin se on pienentynyt vuoden 2018 11,3 prosentista). Tämä on keskeinen haavoittuvuutta aiheuttava tekijä. Ulkomaanvelka jatkoi kasvuaan vuonna 2019 (vuoden 2019 kolmannen vuosineljänneksen lopussa arviolta 88,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se oli samaan aikaan vuonna 2018 82,3 prosenttia). Velanhoitokulut kasvavat jatkuvasti ja ovat lähes kolminkertaistuneet vuodesta 2010 nykydinaareissa laskettuna. Valuuttavaranto elpyi hieman vuonna 2019 ja vastasi vuoden 2019 lopussa noin 110 päivän tuontia oltuaan syyskuussa 2018 ennätyksellisen pieni eli 69 päivän tuonnin suuruinen. Julkisen talouden alijäämä oli noin 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, ja sen odotetaan supistuneen vuoden 2019 loppuun mennessä hieman, 4,5 prosenttiin. Viime vuosina tapahtuneen voimakkaan kasvun jälkeen julkisen velan odotetaan pysyneen vuonna 2019 vakaana, noin 77 prosentissa suhteessa BKT:hen.

-Georgian kolmas makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA-III): Lainsäädäntövallan käyttäjät päättivät 18. huhtikuuta 2018 myöntää Georgialle makrotaloudellista lisärahoitusapua (kolmas makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma). Avun määrä on enintään 45 miljoonaa euroa. Tästä summasta 35 miljoonaa on määrä myöntää lainoina ja 10 miljoonaa euroa avustuksina. Makrotaloudellinen rahoitusapu tuli voimaan marraskuussa 2018 sen jälkeen, kun Georgian parlamentti oli ratifioinut oikeudelliset asiakirjat. Ensimmäinen, 20 miljoonan euron erä maksettiin joulukuussa 2018, kun taas toinen, 25 miljoonan euron erä (20 miljoonaa euroa lainoina ja 5 miljoonaa euroa avustuksina) on määrä maksaa vuonna 2020 sen mukaan, miten jäljellä olevien ehtojen täyttämisessä on edistytty, ja mikäli IMF:n ohjelma etenee aikataulussa.

-Moldovan makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA): Lainsäädäntövallan käyttäjät päättivät 13. syyskuuta 2017 myöntää Moldovalle makrotaloudellista rahoitusapua. Avun määrä on enintään 100 miljoonaa euroa, josta enintään 40 miljoonaa on määrä myöntää avustuksina ja enintään 60 miljoonaa euroa lainoina. EU:n ja Moldovan välinen yhteisymmärryspöytäkirja, lainasopimus ja avustussopimus tulivat voimaan tammikuussa 2018. Makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelman täytäntöönpano keskeytettiin kuitenkin kesäkuusta 2018 kesäkuuhun 2019, koska poliittiset ennakkoedellytykset eivät täyttyneet. Sen jälkeen, kun hallitus oli vaihtunut kesäkuussa 2019 ja uudistuspyrkimykset jatkuivat, EU maksoi lokakuussa 2019 ensimmäisen 30 miljoonan euron erän (20 miljoonaa euroa lainoina ja 10 miljoonaa euroa avustuksina). Toinen erä voitaisiin mahdollisesti maksaa vuonna 2020, jos kaikki edellytykset täyttyvät. Ohjelma päättyy heinäkuussa 2020.

Moldovan talous on pysynyt suhteellisen vakaana viime vuosina, kun se on jatkanut elpymistä vuosien 2014–2015 pankkikriisistä. Vuonna 2019 BKT kasvoi reaalisin luvuin 3,6 prosenttia kasvun hidastuttua huomattavasti vuoden viimeisellä neljänneksellä.

Inflaatio kiihtyi nopeasti vuonna 2019 ja oli joulukuussa 7,5 prosenttia (vuositasolla). Sen odotetaan kuitenkin hidastuvan vuonna 2020 kohti Moldovan keskuspankin tavoitetta, joka on 5 prosenttia ± 1,5 prosenttiyksikköä, sillä vuonna 2019 inflaatiota kiihdyttäneiden tekijöiden, kuten elintarvikkeiden ja säänneltyjen hintojen, vaikutus heikkenee. Julkisen talouden vakauduttua vuosina 2017–2018 sen tilanne heikkeni vuoden 2019 alkupuoliskolla vaaleihin liittyvien uudistusten ja ulkoisen rahoituksen keskeytymisen vuoksi. Elokuussa 2019 hyväksyttyjen korjaavien toimenpiteiden jälkeen vuoden 2019 julkisen talouden alijäämä asettui kuitenkin 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

Vaihtotaseen alijäämä kasvoi merkittävästi vuosina 2018 ja 2019 ja oli vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä 11,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2017 oli 5,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Heikkeneminen johtuu muiden kuin energiatuotteiden tuonnin voimakkaasta kasvusta, jota vauhdittaa kulutuskysynnän kasvu. Kauppataseen alijäämää supistavat osittain rahalähetykset, joiden määrä oli noin 15 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Suorat ulkomaiset sijoitukset ovat olleet viime vuosina vähäisiä, noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta ne kasvoivat merkittävästi vuonna 2019 Kyproksessa rekisteröidyn maatalousalalla toimivan suuren moldovalaisyrityksen liikkeeseen laskemien euro-obligaatioiden vuoksi. Varantotaso ylittää selvästi IMF:n ohjelmassa asetetun tavoitteen ja oli joulukuun 2019 loppuun mennessä 3,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria (mikä vastaa viiden kuukauden tuontia).

Moldova pyysi IMF:ltä tukea vuoden 2014 kriisin jälkeen, ja IMF hyväksyi marraskuussa 2016 kolmivuotisen laajennetun luottojärjestelyn ja laajennetun rahoitusjärjestelyn, joiden arvo oli 183 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. IMF sai päätökseen laajennetun luottojärjestelyn ja laajennetun rahoitusjärjestelyn neljännen ja viidennen tarkastelun syyskuussa 2019 ja myönsi Moldovalle 24 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (noin 33,8 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Ohjelman kuudes ja viimeinen tarkastelu saatiin päätökseen maaliskuussa 2020.

Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat Moldovalle myönnettävää makrotaloudellista rahoitusapua koskevan päätöksen syyskuussa 2017. Talouspoliittiset ehdot sisältävä yhteisymmärryspöytäkirja allekirjoitettiin Moldovan viranomaisten kanssa Brysselissä marraskuussa 2017, ja se tuli voimaan tammikuussa 2018. Yhteisymmärryspöytäkirjassa on 28 ehtoa, jotka koskevat viittä uudistettavaa osa-aluetta: julkisen sektorin hallinto, rahoitusalan hallinnointi ja valvonta, korruption ja rahanpesun torjunta, energia-alan uudistukset ja liiketoimintaympäristön parantaminen, sekä pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden toteuttaminen.

Ensimmäisen erän maksaminen keskeytettiin kesäkuussa 2018 sen jälkeen, kun Chisinaun kaupunginjohtajan vaali oli mitätöity läpinäkymättömässä menettelyssä. Päätös ensimmäisen erän maksamisesta tehtiin lokakuussa 2019, kun hallitus oli kesäkuussa 2019 vaihtunut ja uudistuspyrkimykset jatkuivat yhteisymmärryspöytäkirjan jäljellä olevien ehtojen täyttäminen mukaan lukien. Toinen erä voidaan mahdollisesti maksaa vuonna 2020, jos tietyt poliittisten ennakkoedellytysten mukaiset toimet toteutetaan. Kolmatta erää ei kuitenkaan todennäköisesti makseta, koska ohjelman voimassaolo päättyy heinäkuussa 2020.

2.2.4Georgia

Vuonna 2019 Georgian reaalisen BKT:n arvioidaan kasvaneen 5,2 prosenttia, mikä johtuu sekä kotimaisen että ulkomaisen kysynnän kasvusta. Alustavien tietojen mukaan julkisen talouden alijäämän arvioidaan kasvaneen vuonna 2019 lähes 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2018 oli alle 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Maan julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuonna 2019 noin 41 prosenttia eli hieman suurempi kuin vuonna 2018, jolloin se oli 40,4 prosenttia. Georgian maksutase parani huomattavasti vuoden 2019 aikana pääasiassa viennin kasvun ansiosta, mikä johti vaihtotaseen alijäämän supistumiseen noin 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2019 kolmen ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. Georgian kansainväliset valuuttavarannot ovat kasvaneet viime vuosina, ja ne olivat vuoden 2019 lopussa yhteensä 3,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria (mikä vastaa lähes neljän kuukauden tuontia).

Georgia ja IMF sopivat huhtikuussa 2017 laajennetun rahoitusjärjestelyn mukaisesta 290 miljoonan Yhdysvaltain dollarin laajennetusta järjestelystä, jonka voimassaoloa jatkettiin vuoden 2019 lopulla vuodella huhtikuuhun 2021 saakka. Laajennettu rahoitusjärjestely etenee suunnitellusti. Ohjelman viisi tarkastelua saatettiin päätökseen suurelta osin alkuperäisen aikataulun mukaisesti. IMF ja Georgian viranomaiset pääsivät joulukuussa 2019 henkilöstötason sopimukseen ohjelman viidennestä tarkastelusta, jonka valmistuttua Georgialle maksettiin noin 41,4 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

Georgia pyysi Euroopan unionilta kesäkuussa 2017 lisää makrotaloudellista rahoitusapua. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät huhtikuussa 2018 päätöksen uudesta enintään 45 miljoonan euron makrotaloudellisesta rahoitusavusta (10 miljoonaa euroa avustuksina ja 35 miljoonaa euroa lainoina). Yhteisymmärryspöytäkirja ja siihen liittyvät sopimukset tulivat voimaan marraskuussa 2018, ja ensimmäinen, 20 miljoonan euron suuruinen erä (5 miljoonaa euroa avustuksina ja 15 miljoonaa euroa lainoina) maksettiin joulukuussa 2018. Makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman toteutuksen seuraavassa vaiheessa on määrä maksaa toinen ja viimeinen 25 miljoonan euron erä (5 miljoonaa euroa avustuksina ja 20 miljoonaa euroa lainoina), kun Georgia täyttää kaikki asiaankuuluvat ehdot. Erän maksaminen riippuu poliittisten ennakkoedellytysten ja IMF:n ohjelman moitteettoman etenemisen lisäksi myös tietyistä politiikkaa koskevista ehdoista. Kyseisten ehtojen tavoitteena on Georgian talouden vahvistaminen julkisen varainhoidon, rahoitusalan, sosiaali- ja työmarkkinapolitiikan ja liiketoimintaympäristön osalta. Näiden ehtojen täyttäminen on edennyt hyvin, mutta niitä ei ole vielä kokonaan täytetty.

2.2.5Ukraina

Vuosien 2014 ja 2015 syvän taantuman jälkeen (BKT supistui yli 16 prosenttia) Ukrainan talous kääntyi positiiviseen kasvuun vuonna 2016 ja on sen jälkeen vahvistunut. Reaalinen BKT kasvoi vuoden 2019 kolmannella vuosineljänneksellä 4,1 prosenttia vuositasolla. Vaikka talouden elpyminen on ollut kysyntälähtöistä, kiinteän pääoman bruttomuodostus on pysynyt historiallisen vaatimattomalla tasolla, noin 17 prosentissa suhteessa BKT:hen. Se on selvästi vähemmän kuin vertailukelpoisissa maissa. Niissä se on yli 25 prosenttia eli tasolla, jota voidaan odottaa tässä kehitysvaiheessa olevilta mailta. Työttömyysaste laski vuoden 2019 toisella vuosineljänneksellä 8,5 prosenttiin vuoden 2017 alkupuolen huippulukemasta eli 10,1 prosentista. Koska lokakuussa 2019 kasvu oli vuositasolla 16,4 prosenttia, mikä merkitsee reaalisin luvuin noin 11 prosentin kasvua, keskimääräinen nimellispalkka nousi noin 430 Yhdysvaltain dollariin. Kuluttajahintainflaatio on hidastunut merkittävästi, 14,1 prosentista (tammikuu 2018) 4,1 prosenttiin (joulukuu 2019). Tämän ansiosta Ukrainan keskuspankki on saavuttanut keskipitkän aikavälin inflaatiotavoitteensa, joka oli 4–6 prosenttia vuoden 2019 loppuun mennessä. Ukrainan hallitus on edistynyt merkittävästi myös julkisen taloutensa vakauttamisessa viimeisten viiden vuoden aikana. Julkisen talouden kokonaisalijäämä supistui vuoden 2014 4,5 prosentista suhteessa BKT:hen 2,0 prosenttiin vuonna 2019. Julkinen velka supistui vuonna 2019 50,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2016 oli 80,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Ukraina on pysynyt erittäin avoimena taloutena, vaikka tavaroiden ja palvelujen tuonnin ja viennin yhteenlaskettu määrä on vähentynyt vuodesta 2015. Viennin väheneminen on ollut voimakkaampaa kuin tuonnin, minkä vuoksi tavaroiden ja palvelujen negatiivinen tase on kasvanut samana ajanjaksona 2,6 prosentista 8,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vaihtotaseen alijäämä on paljon pienempi (1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja arviolta 2,5 prosenttia vuonna 2019) huomattavien ja kasvavien tulovirtojen, pääasiassa ulkomailta peräisin olevien rahalähetysten ansiosta. Ukrainaan suuntautuvat suorat ulkomaiset sijoitukset pysyivät vuonna 2019suhteellisen vähäisinä (2,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen). Portfolio- ja muut sijoitukset, niin yksityiset kuin julkisetkin, olivat kuitenkin niin vahvoja, että kokonaistase, kun otetaan huomioon ulkomailla asuvat, oli positiivinen ja kasvoi vuonna 2019 2,7 miljardiin Yhdysvaltain dollariin eli 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ukraina vähensi ulkomaista bruttovelkaansa 79,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kun se oli 129 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Virallinen valuuttavaranto kasvoi vuoden 2018 heinäkuun 17,8 miljardista Yhdysvaltain dollarista 25,3 miljardiin Yhdysvaltain dollariin joulukuussa 2019, mikä vastaa neljän kuukauden tavara- ja palvelutuontia. Voimakas ulkoisen likviditeetin sisäänvirtaus kasvatti hryvnian kysyntää, ja se vahvistui suhteessa Yhdysvaltain dollariin 14,7 prosenttia vuonna 2019. Arvonnousun hillitsemiseksi ja varantojen tukemiseksi keskuspankki puuttui valuuttamarkkinoihin ja osti kotimaisilta pankeilta 7,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2019. Vuonna 2018 ostot olivat 1,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria.

EU maksoi Ukrainalle vuosina 2014–2018 yhteensä 3,3 miljardia euroa halpakorkoisina lainoina neljästä peräkkäisestä makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta. Nykyinen lainoina maksettava 1 miljardin euron makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma hyväksyttiin heinäkuussa 2018. Ohjelman ehdoissa keskitytään ensisijaisesti julkisen varainhoidon parantamiseen, korruption torjuntaan sekä valtion omistamien yritysten ja sosiaalipolitiikan uudistuksiin. Ensimmäinen 500 miljoonan euron erä maksettiin marraskuussa 2018. Toinen ja viimeinen 500 miljoonan euron erä maksettiin toukokuussa 2020, jolloin myös koko ohjelma saatiin onnistuneesti päätökseen.

IMF pääsi joulukuussa 2019 henkilöstötason sopimukseen Ukrainaa koskevasta uudesta ohjelmasta (kolmivuotinen 5,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin laajennettu rahoitusjärjestely). Lisäksi hallitus laski vuonna 2019 keskituottoisia velkakirjoja liikkeeseen kotimaisille ensimarkkinoille kaikki maturiteetit mukaan lukien 227,6 miljardin Ukrainan hryvnian arvosta (114 prosenttia enemmän kuin vuonna 2018). Niiden tuotot laskivat tammikuun ja joulukuun välillä 19 prosentista 11,6 prosenttiin. Samaan aikaan myös dollarimääräisen varainhankinnan kustannukset alenivat 6,5 prosentista 3,7 prosenttiin ja euromääräisen varainhankinnan kustannukset ja 4,5 prosentista 2,2 prosenttiin.

3Makrotaloudellisten rahoitusapuvarojen asianmukaisen käytön varmistaminen: operatiiviset arvioinnit, jälkiarvioinnit ja tarkastukset

3.1Operatiiviset arvioinnit

Komissio toteuttaa Euroopan unionin varainhoitoasetuksen vaatimusten mukaisesti ulkopuolisten konsulttien tuella operatiivisia arviointeja saadakseen riittävät takeet siitä, että hallintomenettelyt ja rahoitusketjut toimivat edunsaajamaissa.

Operatiivisissa arvioinneissa keskitytään julkisen varainhoidon järjestelmiin ja erityisesti valtiovarainministeriöiden ja keskuspankkien menettelyihin ja organisaatioon ja ennen kaikkea niiden tilien hoitoon, joille unionin varoja maksetaan. Arvioinneissa kiinnitetään lisäksi erityishuomiota ulkoisten tilintarkastuslaitosten työskentelytapaan, riippumattomuuteen, työohjelmiin ja niiden tekemien tarkastusten tehokkuuteen. Myös julkisiin hankintoihin keskushallinnon tasolla sovellettavia menettelyjä tarkastellaan.

Vuonna 2019 uusien makrotaloudellisten rahoitusapuohjelmien yhteydessä ei käynnistetty operatiivisia arviointeja. Jordanian uudesta kolmannesta makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta tehdään operatiivinen arviointi vuoden 2020 alkupuoliskolla.