Erityiskertomus nro 13/2011 ”Pystytäänkö tullimenettelyn 42 valvonnalla estämään ja havaitsemaan arvonlisäveronkierto?”





SANASTO Alv : Arvonlisävero. Alv : oon perustuvat omat varat: Vuonna 2009 arvonlisäveroon perustuvien omien varojen määrä oli 13,7 miljardia euroa, ja ne muodostivat 11,7 prosenttia EU:n tuloista. Arvonlisäveroon perustuvat omat varat lasketaan yhdenmukaistetulla arvonlisäveron määräytymisperusteella. Lähtökohtana arvonlisäverosta kertyvien omien varojen laskemisessa on kunkin jäsenvaltion keräämän arvonlisäveron tulojen kokonaisnettoarvo tiettynä vuonna. Jos arvonlisäveroa kerätään vähemmän veronkierron tai petoksen vuoksi, myös yhteisön talousarvioon maksettavien, arvonlisäveroon perustuvien omien varojen määrä yleensä vähenee, ellei maksamisessa huomioon otettavan määräytymisperusteen enimmäismääräksi ole vahvistettu 50 prosenttia bruttokansantulosta, kuten eräissä jäsenvaltioissa tehdään. Arvonlisäveron tietojenvaihtojärjestelmä (VIES) : VIES-järjestelmä on sähköinen verkosto, jonka avulla välitetään jäsenvaltioissa rekisteröityjen yritysten arvonlisäverotunnisteen voimassaoloa koskevia tietoja. VIES-järjestelmän kautta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat lisäksi perehtyä (verovapaaseen) yhteisökauppaan liittyviin tietoihin. Kansalliset viranomaiset keräävät arvonlisäverorekistereihin liittyvät tiedot ja syöttävät ne kansallisiin tietokantoihin etäkäyttöä varten. Samoin toimitaan yhteenvetoilmoituksissa ilmoitettujen yhteisökauppojen osalta. Järjestelmä luotiin korvaamaan tullimuodollisuuksien ja -tarkastusten poistumista. Arvonlisäverotunniste : Yksilöllinen numero, joka annetaan jokaiselle verovelvolliselle, joka aikoo toimittaa tavaroita tai suorittaa palveluita tai hankkia tavaroita liiketoimintatarkoituksessa. Jokaisen tunnisteen edessä on kahden kirjaimen tunnus, joka ilmaisee tunnisteen myöntäneen jäsenvaltion. Fiscalis-ohjelma : Yhteisön toimintaohjelma, josta rahoitetaan verohallintojen tekemiä aloitteita. Aloitteiden tarkoituksena on parantaa verojärjestelmien toimintaa sisämarkkinoilla viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien, monenvälisten tarkastusten, henkilövaihdon, seminaarien ja muiden koulutustoimien avulla. Hallinnollinen yhteistyö : Jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa, jonka yhteydessä veroviranomaiset auttavat toisiaan ja toimivat yhteistyössä komission kanssa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1798/2003 [9999] mukaisesti varmistaakseen, että alv:a sovelletaan asianmukaisesti tavaroiden luovutuksen ja palvelujen suorituksen, tavaroiden yhteisöhankinnan ja tavaroiden tuonnin yhteydessä. Jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto käsittää pääsääntöisesti kaikki tiedot, jotka saattavat auttaa arvioimaan alv:n oikein, mukaan lukien erityistapauksiin liittyvät tiedot. Tietojenvaihto tapahtuu sekä pyynnöstä että ilman ennakkoon tehtyä pyyntöä. Hallinnollisen yhteistyön pysyvä komitea : Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1798/2003 44 artiklan mukainen sääntelykomitea, joka avustaa komissiota asetuksen kattamilla aloilla. Komitea koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja sen puheenjohtajana toimii komission edustaja. Jälleenvienti : Sellaisten tavaroiden luovuttaminen vapaaseen liikkeeseen, jotka on aikaisemmin tilapäisesti viety muussa tullimenettelyssä, esim. ulkoisessa jalostuksessa. Kotitullausmenettely : Yksinkertaistettu menettely, jossa toimija vastaanottaa tavarat suoraan tiloihinsa (tai osoitettuun paikkaan) ja jossa tulli-ilmoitus tavallisesti jätetään ja tavarat luovutetaan merkitsemällä tapahtuma toimijan omaan kirjanpitoon. Määräjäsenvaltio : Jäsenvaltio, johon tavarat lähetetään tai kuljetetaan ja joka ei ole tuontijäsenvaltio. Riskiprofiili : Riskikriteerien ja valvonta-alojen (esim. tavaratyyppi tai alkuperämaa) yhdistelmä, joka osoittaa riskin olemassaolon ja jonka vuoksi ehdotetaan valvontatoimenpidettä. Kun kriteerit laaditaan EU:n tasolla yhteisen riskinhallintakehyksen mukaisesti, niitä kutsutaan EU:n riskiprofiileiksi. Siirto : Tavaroiden lähettäminen tai kuljetus tuojan toimesta tai tuojan lukuun tämän liiketoiminnan tarkoituksiin tuontijäsenvaltion alueen ulkopuolelle mutta kuitenkin yhteisössä. Tavaroiden luovuttaminen : Toimi, jolla tulliviranomaiset luovuttavat tavarat sen tullimenettelyn mukaisiin tarkoituksiin, johon tavarat on asetettu. Tavaroiden yhteisöhankinta : Omistajan määräämisvallan saaminen irtaimeen aineelliseen omaisuuteen, jonka myyjä tai hankkija taikka joku muu näiden puolesta lähettää tai kuljettaa hankkijalle muuhun kuin lähetyksen tai kuljetuksen lähtöjäsenvaltioon. Tulli-ilmoitus : Ilmoitus, jolla henkilö ilmoittaa haluavansa asettaa tavarat tiettyyn tullimenettelyyn. Tullivalvonta : Erityistoimet, joita tulliviranomaiset toteuttavat tullisäännösten asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi; tällaisiin toimiin voivat kuulua tavaroiden tarkastaminen, ilmoitettujen tietojen tarkistaminen, sähköisten tai kirjallisten asiakirjojen olemassaolon ja aitouden varmistaminen, yritysten kirjanpidon ja muiden arkistojen tarkastaminen, kuljetusvälineen tarkastaminen, matkatavaroiden tarkastaminen sekä muut samankaltaiset toimet. Tuontijäsenvaltio : Jäsenvaltio, jossa tavarat fyysisesti tuodaan EU:hun ja lasketaan vapaaseen liikkeeseen. Vapaassa liikkeessä oleminen : Sellaisten kolmansista maista tuotujen tavaroiden tullioikeudellinen asema, jotka ovat käyneet läpi kaikki olennaiset tuontimuodollisuudet, jotta ne voitaisiin myydä tai kuluttaa EU:n markkinoilla. Veropetosten torjunnan strategiatyöryhmä : Asiantuntijaryhmä, jonka komissio ja jäsenvaltiot perustivat Ecofin-neuvoston 28. marraskuuta 2006 esittämien päätelmien seurauksena. Työryhmän tehtävänä on vetää asiantuntijakeskusteluita tavanomaisista toimenpiteistä nykyisen alv-järjestelmän vahvistamiseksi ja alv-petosten torjumiseksi. Yhteenvetoilmoitus : Ilmoitus, joka jokaisen yhteisökauppaa harjoittavan arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröidyn henkilön on toimitettava. Yhteenvetoilmoitus on tehtävä kuukausittain ja siihen on kirjattava kullekin hankkijalle muissa jäsenvaltioissa toimitettujen tavaroiden kokonaisarvo arvonlisäverotunnisteiden mukaisesti lueteltuina. Yhteisöluovutus : Sellaisten tavaroiden luovutukset, jotka myyjä, hankkija tai joku muu näiden puolesta lähettää tai kuljettaa jäsenvaltion alueen ulkopuolelle, mutta kuitenkin EU:ssa, sellaiselle toiselle verovelvolliselle tai sellaiselle oikeushenkilölle, joka ei ole verovelvollinen, joka toimii tässä ominaisuudessa muussa jäsenvaltiossa kuin tavaroiden lähetyksen tai kuljetuksen lähtöjäsenvaltiossa. TIIVISTELMÄ I. Tullimenettelyllä 42 tarkoitetaan järjestelmää, jota tuoja käyttää saadakseen vapautuksen arvonlisäverosta silloin, kun tuodut tavarat kuljetetaan toiseen jäsenvaltioon. Alv maksetaan määräjäsenvaltioon. II. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, ehkäistäänkö ja havaitaanko tullimenettelyn 42 valvonnalla ja valvontaan liittyvillä prosesseilla arvonlisäveronkierto. Kyseisessä menettelyssä tuotujen tavaroiden kohdalla on riskinä, että tavaroita joko ei veroteta tuontijäsenvaltiossa tai ne kulutetaan määräjäsenvaltiossa ilman, että niistä kannetaan alv. Näin ollen on vaarana, että jäsenvaltiot menettävät alv-tuloja. III. Yhden jäsenvaltion tulli- ja veroviranomaisten valvontatoimilla ja -menettelyillä saattaa olla suora vaikutus toisen jäsenvaltion tuloihin. Alv:n kantamatta jääminen vaikuttaa lisäksi unionin omien varojen koostumukseen ja saamiseen. IV. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio on toiminut järkevästi lainsäädäntökehyksen parantamiseksi ehdottamalla alv-direktiivin muuttamista. Lainsäädäntökehystä on kuitenkin aiheellista parantaa edelleen. V. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tullimenettelyn 42 valvonta on puutteellista seitsemässä tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa seuraavista syistä: a) tulliviranomaiset eivät varmista keskeisten tietojen voimassaoloa ja kattavuutta b) veroviranomaiset eivät saa käyttöönsä olennaisia tietoja c) veroviranomaiset eivät aina suorita keskeisten tietojen ristiintarkastuksia. VI. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tullimenettelyn 42 soveltamisesta on seurannut merkittäviä menetyksiä. Otosten testaamisessa saatujen tulosten perusteella vuoden 2009 menetysten määräksi voidaan ekstrapoloida noin 2200 miljoonaa euroa, joista 1800 miljoonaa oli aiheutunut seitsemässä tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa ja 400 miljoonaa otokseen sisältyneiden tuontitavaroiden 21:ssä määräjäsenvaltiossa. Määrä vastaa 29 prosenttia alv:sta, joka olisi teoreettisesti ollut sovellettavissa kaiken tullimenettelyn 42 alaisen tuonnin veron perusteeseen vuonna 2009 kyseisessä seitsemässä EU:n jäsenvaltiossa. VII. Komission olisi ennen kaikkea a) muutettava tullikoodeksin soveltamista koskevia säännöksiä siten, että toimijan on ilmoitettava tulliviranomaisille alv-vapautusten hallinnoinnin kannalta keskeiset tiedot, joiden on oltava yhdenmukaisia b) kannustettava neuvostoa toteuttamaan käytännössä ehdotuksensa alv-direktiivin muuttamisesta ja asettamaan tuoja yhteisvastuuseen alv-menetyksistä, jotka syntyvät määräjäsenvaltiossa, kun toimija ei esitä täydellistä alv-yhteenvetoilmoitusta oikea-aikaisesti c) kannustettava siihen, että jäsenvaltioiden sähköiset tulliselvitysjärjestelmät tarkistavat automaattisesti alv-tunnisteen voimassaolon d) luotava EU:n tasolla riskiprofiili, jotta jäsenvaltioilla olisi yhteinen lähestymistapa suorittaa tullimenettelyn 42 alaiseen tuontiin kohdistuvia riskisuuntautuneita ja satunnaisia asiakirjatarkastuksia, joiden tarkoituksena on tarkistaa toiseen jäsenvaltioon tapahtuva kuljetus ja muut vapautuksen edellytykset sekä alv:n perusteen oikeellisuus e) ehdotettava alv-direktiivin muuttamista siten, että tullimenettelyn 42 alaisen tuonnin jälkeen tapahtuvat yhteisöluovutukset yksilöidään erikseen toimijoiden alv-yhteenvetoilmoituksissa, jotta tulli- ja verotietojen täsmäyttäminen tuontijäsenvaltiossa helpottuisi f) ehdotettava tullimenettelyn 42 alaisten riskialttiiden tapahtumien kohdalla suoran automaattisen tietojenvaihdon käyttöönottoa tuontijäsenvaltion tulliviranomaisten ja määräjäsenvaltion veroviranomaisten välillä. JOHDANTO 1. Tullimenettely 42 on järjestely, jota toimija käyttää saadakseen vapautuksen alv:stä silloin, kun EU:n ulkopuolelta tuontijäsenvaltioon tuodut tavarat kuljetetaan toiseen jäsenvaltioon [1]. Alv maksetaan jälkimmäiseen eli määräjäsenvaltioon. 2. Asianmukaisen valvonnan puuttuessa on riskinä, että tavarat jäävät tuontijäsenvaltioon ilman, että niistä maksetaan alv, tai ne kulutetaan määräjäsenvaltiossa ilman, että niistä kannetaan siellä alv. 3. Tullimenettelyn 42 asianmukainen soveltaminen edellyttää seuraavaa: a) Tuoja [2] antaa täydelliset ja voimassa olevat alv-tiedot tuonti-ilmoituksessa. b) Tulliviranomaiset tarkastavat nämä tiedot ennen tavar- oiden luovuttamista. c) Tulliviranomaiset lähettävät tiedot sen jälkeen vero- viranomaisille. d) Veroviranomaiset vertaavat tietoja tuojan jättämän alv-yhteenvetoilmoituksen tietoihin. Yhteenvetoilmoituksessa luetellaan tuojan kaikki myynti muihin jäsenvaltioihin. e) Yhteenvetoilmoituksen tiedot asetetaan muiden jäsenvaltioiden veroviranomaisten käyttöön arvonlisäveron tietojenvaihtojärjestelmän (VIES) avulla. f) Määräjäsenvaltion veroviranomaiset varmistavat, että alv on kannettu määräjäsenvaltiossa, vertaamalla hankkijan alv-ilmoitusta VIES-järjestelmän tietoihin. 4. Prosessi esitetään kaaviossa ja menettelyn lainsäädäntökehys liitteessä I. KAAVIO VUOKAAVIO TULLIMENETTELYN 42 MUKAISESTA TUONNISTA +++++ TIFF +++++ 5. Arvonlisäveron kiertäminen vaikuttaa kielteisesti jäsenvaltioiden taloudellisiin etuihin. Se vaikuttaa myös EU:n talousarvioon, sillä veronkierron seurauksena alv:oon perustuvien omien tulojen määrä vähenee. Menetys korvataan BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla, mikä vääristää yksittäisten jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon suorittamia maksuosuuksia. Lisäksi veropetokset vaarantavat sisämarkkinoiden toiminnan ja estävät reilun kilpailun. Laatikossa annetaan esimerkki tyypillisestä – mutta kuvitteellisesta – tapauksesta, jossa tullimenettelyä 42 käytetään vilpillisesti. LAATIKKO TYYPILLINEN – MUTTA KUVITTEELLINEN – TILANNE, JOSSA TULLIMENETTELYÄ 42 ON KÄYTETTY VILPILLISESTI Arvoltaan 6,6 miljoonan euron jahti tuodaan jäsenvaltioon 1 tullimenettelyn 42 alaisuudessa. Samassa yhteydessä ilmoitetaan, että vene toimitetaan välittömästi jäsenvaltioon 2. Kolme vuotta myöhemmin jäsenvaltion 1 tulliviranomaiset tarkastavat jahdin ja saavat aluksen lokikirjasta selville, että jahti ei ole koskaan ollut jäsenvaltiossa 2. Jäsenvaltion 2 veroviranomaisilta saadut tiedot osoittavat, että jahdin ilmoitettu hankkija ei ole tilittänyt siellä arvonlisäveroa. Jäsenvaltiossa 1 maksamatta jätetyn arvonlisäveron määrä on 1,3 miljoonaa euroa. TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA TARKASTUSKYSYMYKSET 6. Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida, ovatko komissio ja jäsenvaltiot luoneet tullimenettelyä 42 varten vaikuttavan sääntely- ja valvontakehyksen ja pystytäänkö valvonnan avulla estämään ja havaitsemaan arvonlisäveronkierto. 7. Komission tasolla keskeinen tarkastuskysymys oli, liittyykö tullimenettelyyn 42 asianmukainen sääntelykehys, jolla torjutaan arvonlisäveronkiertoa. 8. Jäsenvaltioiden tasolla tarkastuksessa arvioitiin, suorittavatko kansalliset tulli- ja veroviranomaiset vaikuttavia valvontamenettelyjä tullimenettelyn 42 osalta. TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 9. Tilintarkastustuomioistuin suunnitteli valvontamallin (liite II), joka perustui suurelta osin Fiscalis-hankeryhmän nro 29 [3] antamiin parasta käytäntöä koskeviin suosituksiin. Valvontamallin käyttö auttaisi varmistamaan, että kyseessä olevaa alv-vapautusta hallinnoidaan asianmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission laatiman sääntelykehyksen. Lisäksi se arvioi valvontatapojen toimivuuden seitsemässä tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa [4] verraten niitä tilintarkastustuomioistuimen valvontamalliin. Kyseiset jäsenvaltiot ilmoittivat tullimenettelyssä 42 tuotujen tavaroiden veron perusteeksi yhteensä yli 40 miljardia euroa vuonna 2009, ja niiden osuus menettelyn alaisesta EU:n tuonnista oli 68 prosenttia vuonna 2009. 10. Arviointi suoritettiin testaamalla satunnaisotannalla poimittu otos, joka sisälsi kunkin jäsenvaltion osalta vähintään 30 tuontitapahtumaa, jotka oli suoritettu tullimenettelyssä 42 vuonna 2009 (yhteismäärä 219). 11. Tilintarkastustuomioistuin haki lisäksi vahvistusta sille, oliko alv todellakin kannettu niissä 21 määräjäsenvaltiossa [5], joihin otokseen sisältyvät tavarat oli tuotu. HUOMAUTUKSET KOMISSIO ON EHDOTTANUT PARANNUKSIA EU:N SÄÄNTELYKEHYKSEEN, MUTTA LISÄTOIMIA TARVITAAN 12. Komissiolla on [6] erityistavoitteena luoda EU:n verohallinnoille toimintakehys, jonka avulla ne voivat toimia tehokkaasti petosten torjumiseksi ja lisätä näin tulojaan. Tullin alalla yksi erityistavoitteista on varmistaa, että tulliliittoa hallinnoidaan vaikuttavasti Euroopan kansalaisten, taloudellisten toimijoiden ja tullihallintojen hyödyksi varmistamalla lainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen ja taloudellisten toimijoiden tasapuolinen kohtelu ja lisäämällä tietokoneistamista. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti toimet, jotka komissio on toteuttanut saavuttaakseen nämä tavoitteet tullimenettelyn 42 yhteydessä. 13. Komissio on kannustanut tullimenettelyn 42 valvontaa koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoon hyödyntämällä käytettävissä olevia mahdollisuuksia [7]. Lisäksi se on ehdottanut parannuksia lainsäädäntökehykseen ja käynnistänyt alv-direktiivin 143 artiklan muuttamisen. Muutoksen seurauksena viranomaisille on toimitettava seuraavat tiedot: alv-tunniste ja toiseen jäsenvaltioon suunniteltua kuljetusta koskeva näyttö; tiedot ovat olennaisen tärkeitä tulliviranomaisille näiden hallinnoidessa alv-vapautusta, ja niiden toimittaminen on ollut pakollista 1. tammikuuta 2011 alkaen [8]. Muutetun direktiivin mukaiset vaatimukset olivat tosin jo voimassa vuonna 2009 seitsemässä tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa kansallisten tullisäännösten nojalla. SÄÄNTELYKEHYS EI TAKAA, ETTÄ JÄSENVALTIOIDEN TULLIVIRANOMAISET HALLINNOIVAT TULLIMENETTELYYN 42 PERUSTUVAA ALV-VAPAUTUSTA YHDENMUKAISESTI JA ASIANMUKAISESTI… 14. Kahdenkymmenenseitsemän jäsenvaltion tulliviranomaisten olisi toimittava kuin "yhtenä viranomaisena", ja tullimenettelyssä 42 tavaroita maahantuovia taloudellisia toimijoita olisi kohdeltava tasapuolisella tavalla riippumatta siitä, missä maahantuonti tapahtuu. 15. Tullilainsäädäntöä [9] ei ole muutettu siten, että siinä otettaisiin huomioon alv-direktiivin uudet vaatimukset. Näin ollen ei ole varmaa, että tulliviranomaiset soveltavat yhdenmukaisesti muutosta, joka koskee kohdassa 13 mainittujen tietojen toimittamista. 16. Tullin tuonti-ilmoituksen (tavallisesti nimellä yhtenäinen hallinnollinen asiakirja, SAD) kenttiä, joihin tuojan on merkittävä alv-tunnisteet, käytetään eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Vakiomuotoisen käsittelytavan puuttuminen aiheuttaa paljon hallinnollista lisätyötä sellaiselle tuojalle, joka toimii useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Tullikoodeksin soveltamista koskevissa säännöksissä ei vaadita määrämaan koodin ilmoittamista ja toiseen jäsenvaltioon suunniteltua kuljetusta koskevan muun näytön toimittamista. 17. Alv-direktiivissä vapautuksen ehtona on, että tuoja ilmoittaa alv-tunnisteet tuontihetkellä. Tullilainsäädännössä ei kuitenkaan vaadita alv-tunnisteiden toimittamista tuolloin, mikäli tuontiin sovelletaan kotitullausmenettelyä. Tässä yksinkertaistetussa menettelyssä alv-tunnisteet toimitetaan vasta myöhemmin, kun tavarat on luovutettu. …SÄÄNTELYKEHYKSELLÄ EI PYSTYTÄ VARMISTAMAAN, ETTÄ TAPAHTUMIA KOSKEVAT TIEDOT ASETETAAN AINA MÄÄRÄJÄSENVALTION VEROVIRANOMAISTEN SAATAVILLE 18. On olennaisen tärkeää toimittaa määräjäsenvaltion veroviranomaisille nopeasti tiedot, jotka koskevat tullimenettelyn 42 alaisen tuonnin jälkeisiä yhteisöluovutuksia. Näin arvonlisäveronkierto voidaa havaita aikaisessa vaiheessa. 19. Neuvosto on komission aloitteesta lyhentänyt yhteenvetoilmoitusten toimitusaikaa ja jäsenvaltioiden keskinäistä tietojenvaihtoa koskevaa määräaikaa. Näin ollen yhteenvetoilmoitukset on pitänyt vuoden 2010 alusta lähtien esittää kuukausittain [10], ja niitä koskevalle jäsenvaltioiden väliselle tietojenvaihdolle asetettu kuukauden määräaika [11]. Näitä määräaikoja on alettu soveltaa kuudessa tarkastetussa jäsenvaltiossa. Komissio ei ole kuitenkaan pystynyt välttämään tilintarkastustuomioistuimen Tanskassa havaitsemaa tilannetta, jossa toimijat vielä vuonna 2011 toimittavat alv-yhteenvetoilmoitukset neljännesvuosittain. 20. Neuvosto ei ole vielä käsitellyt komission ehdottamaa alv-direktiivin muutosta, jonka mukaan toimija vastaa yhteisvastuullisesti alv-menetyksistä, jotka syntyvät, kun toimija ei esitä alv-yhteenvetoilmoitusta. Ilman yhteenvetoilmoitusta kyseisiä tapahtumia koskevat tiedot eivät välity määräjäsenvaltioon. 21. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että silloin kun tuontijäsenvaltion tulliviranomaiset pitävät tuontitapahtumaa erityisen riskialttiina [12], niiden olisi lähetettävä suoraan määräjäsenvaltion veroviranomaisille alv-tunnisteet ja alv:n peruste heti sen jälkeen, kun tuonti on tapahtunut; kyseessä on eräänlainen varhaisvaroitusjärjestelmä. 22. Tällaista järjestelmää ei ole olemassa tullimenettelyn 42 alaisen tuonnin osalta huolimatta siitä, että neuvosto pyysi komissiota laatimaan tarvittavan säädösehdotuksen vuoden 2010 loppuun mennessä [13]. 23. Komissio antoi tulliviranomaisille ohjeita kyseisen tuonnin tarkastuksesta. Ohjeissa neuvotaan käyttämään "keskinäistä avunantoa" pyydettäessä lisätietoja muista jäsenvaltioista sen sijaan, että hyödynnettäisiin voimassa olevaa hallinnollisen yhteistyön mekanismia [14]. 24. Tämän seurauksena kaksi tarkastuksen kohteena ollutta jäsenvaltiota [15] lähetti keskinäistä avunantoa koskevia pyyntöjä [16] lopullisen määräjäsenvaltion tulliviranomaisille, mikäli niillä oli epäilyksiä siitä, kuljetettiinko tavarat todella kyseiseen määräjäsenvaltioon. Niiden olisi pitänyt samanaikaisesti hyödyntää alv-alan hallinnollista yhteistyötä. Keskinäisen avunannon yhteydessä tulliviranomaiset eivät välttämättä lähetä tietoja veroviranomaisille, jolloin on riskinä, että veroviranomaiset eivät tiedä tavaroiden jäävän verottamatta niiden alueella. VALVONTA ON PUUTTEELLISTA JÄSENVALTIOISSA… 25. Edellisestä osiosta käy ilmi, että sääntelykehystä on vielä parannettava, koska sillä ei ole pystytty täysimääräisesti varmistamaan, että määräjäsenvaltion veroviranomaiset saavat oikeat tiedot. Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu alv-petosten torjunnasta, ehkäisemisestä, havaitsemisesta ja korjaamisesta. Tullimenettelyn 42 tapauksessa yhden jäsenvaltion toimilla voi olla suora vaikutus toisessa jäsenvaltiossa saatuun alv:oon. 26. Seuraavassa osiossa kuvaillaan, miten ne seitsemän jäsenvaltiota, joiden tullimenettelyä 42 koskevat järjestelyt tilintarkastustuomioistuin tarkasti, ovat täyttäneet velvoitteensa. Huomautukset laadittiin seuraavin perustein: a) vertaamalla jäsenvaltioiden järjestelyjä ja tilintarkastustuomioistuimen valvontamallia (ks. liite III) b) analysoimalla, kuinka jäsenvaltiot noudattavat menettelyn olennaisia vaatimuksia (ks. liite IV) c) hankkimalla 21 määräjäsenvaltiosta (ks. alaviite 6) tietoja siitä, oliko alv kannettu niiden alueella (ks. liite V). TARKASTETTUJEN JÄSENVALTIOIDEN TULLIVIRANOMAISET EIVÄT VARMISTA TIETOJEN VOIMASSAOLOA JA KATTAVUUTTA JA VAPAUTUKSEN MUIDEN EDELLYTYSTEN TÄYTTYMISTÄ TUOJIEN PITÄISI ILMOITTAA VOIMASSA OLEVAT ALV-TUNNISTEET TULLIVIRANOMAISILLE TUONTIHETKELLÄ 27. Jos alv-tunnisteita ei ilmoiteta, tulliviranomaiset eivät voi tiedottaa tuontijäsenvaltion veroviranomaisille tullimenettelyn 42 alaisesta tuonnista. Jos tunnisteet eivät ole voimassa, VIES-järjestelmä ei hyväksy tapahtumia koskevia tietoja, eivätkä ne niin ollen välity määräjäsenvaltion veroviranomaisille. 28. Alv-tunnisteen ilmoittaminen yhtenäisessä hallinnollisessa asiakirjassa oli jo vuonna 2009 pakollista seitsemässä tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa kansallisten tullisäännösten perusteella. Tuojan alv-tunnistetta ei kuitenkaan useinkaan ilmoitettu yhtenäisessä hallinnollisessa asiakirjassa Espanjassa, Ranskassa ja Itävallassa, ja tavaroiden lopullisen vastaanottajan alv-tunnistetta ei ollut merkitty yhtenäiseen hallinnolliseen asiakirjaan yhdessäkään niistä tuontitapauksista, jotka oli poimittu otokseen Belgiassa, Ranskassa ja Tanskassa (ks. liitteen III kohdat 1 ja 3). 29. Ainoastaan Tanskassa ja Sloveniassa sähköinen tulliselvitysjärjestelmä tarkistaa automaattisesti VIES-järjestelmästä tuojan alv-tunnisteen voimassaolon. Espanjassa tehdään samanlainen tarkistus vain lopullisen vastaanottajan alv-tunnisteen osalta. Tällaista tarkistusta ei kuitenkaan tehdä yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa ennen tavaroiden luovuttamista vapaaseen liikkeeseen, mikäli tavaroiden tuonti on tapahtunut kotitullausmenettelyssä. Belgiassa oli mahdollista tuoda tavaroita tullimenettelyssä 42 esittämällä tekaistu alv-tunniste yhtenäisessä hallinnollisessa asiakirjassa (ks. liitteen III kohdat 2, 3 ja 4). 30. Näin ollen 219:stä otokseen sisältyneestä tuontitapauksesta 17:ssä havaittiin, että tuojan alv-tunniste ei ollut voimassa tuontiajankohtana. Kyse oli tuontitapauksista Espanjassa ja Itävallassa (ks. liitteen IV kohta 1). Lisäksi lopullisen vastaanottajan alv-tunniste ei ollut voimassa tuontihetkellä 12 muussa tuontitapauksessa, jotka sisältyivät 219:n tapauksen otokseen. Kyse oli tuonnista Belgiaan, Tanskaan, Ranskaan ja Itävaltaan (ks. liitteen IV kohta 2). TAVARAT PITÄISI SIIRTÄÄ FYYSISESTI POIS TUONTIJÄSENVALTION ALUEELTA 31. Tuontihetkellä on oltava jo varmaa, että tavarat aiotaan kuljettaa tuontijäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon.Tilintarkastustuomioistuin katsoo [17], että tavarat on kuljetettava tuonnin jälkeen ilman, että ne jalostetaan toisenlaisiksi tavaroiksi. Tuojan olisi pyydettäessä esitettävä tulliviranomaisille näyttöä siitä, että tuodut tavarat aiotaan kuljettaa muualle (esimerkiksi kuljetusasiakirjan numero). Tämä voitaisiin varmistaa viittaamalla kyseiseen näyttöön yhtenäisessä hallinnollisessa asiakirjassa ja mainitsemalla siinä määrämaan koodi. 32. Otokseen sisältyneistä 219 tuontitapauksesta 205:ssä yhtenäinen hallinnollinen asiakirja oli hyväksytty, vaikka siinä ei ilmoitettu viitetietoa, joka koski näyttöä aikomuksesta kuljettaa tavarat toiseen jäsenvaltioon. Jopa Espanjassa, jossa on pakko merkitä yhtenäiseen hallinnolliseen asiakirjaan määräjäsenvaltioon tapahtuvaa kuljetusta koskevan asiakirjan numero, näytön viitetietoa ei annettu 20:ssä yhteensä 30:stä tarkastetusta tuontitapauksesta (ks. liitteen III kohdat 5 ja 6). 33. Tuomioistuimen antamien tuomioiden mukaan [18] tavaroiden yhteisöluovutukset voidaan vapauttaa alv:sta ainoastaan silloin, kun tuoja osoittaa, että tavarat on fyysisesti siirretty pois tuojajäsenvaltiosta. 34. Otokseen sisältyneistä 219 tuontitapauksesta 36:ssa tuoja ei esittänyt näyttöä siitä, että tavarat oli siirretty fyysisesti pois tuojajäsenvaltion alueelta. Tilanne oli tällainen erityisesti Belgiassa (ks. liitteen IV kohta 3). Lisäksi kahdessa tapauksessa Belgiassa ja yhdessä tapauksessa Espanjassa ilmoitetut tavarat olivat autonosia, kun taas määräjäsenvaltioon luovutetut tavarat olivat valmiita autoja. Tällaisissa tapauksissa on hyvin vaikea varmistaa, että kaikki tuodut tavarat on tosiasiallisesti kuljetettu toiseen jäsenvaltioon (ks. liitteen IV kohta 4). JÄLKITARKASTUKSILLA SAATAISIIN LISÄVARMISTUS SIITÄ, ETTÄ VAPAUTUKSEN EDELLYTYKSET OVAT TÄYTTYNEET 35. Edellä mainittujen ja muiden vapautusta koskevien edellytysten täyttymistä koskevat satunnaiset ja riskiin perustuvat jälkitarkastukset (ks. liitteen IV kohdat 1–5) auttavat varmistamaan, että alv:a ei ole jätetty maksamatta. Tällaiset tarkastukset puuttuivat Belgiassa ja Tanskassa (ks. liitteen III kohta 9). OLENNAISIA TIETOJA EI ASETETA SAATAVILLE TULLIMENETTELYN 42 MUKAISTA TUONTIA KOSKEVAT TIEDOT OLISI ASETETTAVA TUONTIJÄSENVALTION VEROVIRANOMAISTEN SAATAVILLE 36. Sähköiseen tulliselvitysjärjestelmään tallennetut relevantit tiedot olisi tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan toimitettava automaattisesti tuontijäsenvaltion veroviranomaisille. Kaikista otokseen poimituista tuontitapauksista oli lähetetty tieto veroviranomaisille viidessä [19] tarkastetuista seitsemästä jäsenvaltiosta, mutta Itävallassa ja erityisesti Ranskassa näin ei ollut tehty (ks. liitteen III kohta 10). Toimitetuista tiedoista on kuitenkin hyvin vähän hyötyä Belgiassa ja Ruotsissa. 37. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille Belgiassa tapauksia, joissa yhtenäiseen hallinnolliseen asiakirjaan on merkitty pelkästään yksi tavaralaji joka on tarkoitettu vietäväksi edelleen useisiin muihin jäsenvaltioihin, ilman että määrät olisi eritelty kunkin jäsenvaltion osalta. Veroviranomaiset eivät voi tämän vuoksi verrata mielekkäällä tavalla toisiinsa tulliviranomaisilta saatuja tietoja ja alv-yhteenvetoilmoituksen tietoja. 38. Ruotsissa veroviranomaiset eivät pystyneet yksilöimään veroedustajan alv-tunnistetta tulliviranomaisilta saamissaan tiedoissa. Myös tässä tapauksessa on mahdotonta verrata tullin tietoja alv-yhteenvetoilmoituksen tietoihin. YHTEISÖLUOVUTUKSET PITÄISI ILMOITTAA ALV-YHTEENVETOILMOITUKSESSA JA TIEDOT OLISI ASETETTAVA MÄÄRÄJÄSENVALTION VEROVIRANOMAISTEN SAATAVILLE VIES-JÄRJESTELMÄN KAUTTA 39. Veroviranomaisten pitäisi varmistaa, että määräjäsenvaltion käyttöön asetetaan VIES-järjestelmän avulla täydelliset, oikea-aikaiset ja oikeelliset tiedot yhteisöluovutuksista tai tullimenettelyn 42 alaisuudessa tapahtuvan tuonnin jälkeisistä siirroista. 40. Itävallassa, Sloveniassa ja Ruotsissa toimijat ilmoittavat aina alv-yhteenvetoilmoituksessa yhteisöluovutusta edeltävän tuonnin tilastollisen arvon tai tullausarvon. Nämä arvot ovat alhaisempia kuin tuonnin arvonlisäveron peruste, joka sisältää muitakin maksuja kuten kuljetuskulut, tullit ja valmisteverot [20]. Näin ollen VIES-järjestelmässä välittyy todellista alhaisempia määriä muihin jäsenvaltioihin, jotka eivät pysty arvioimaan oikeaa arvonlisäveron perustetta. JOS TAPAHTUMIA KOSKEVIA TIETOJA EI VOI TOIMITTAA VIES-JÄRJESTELMÄN KAUTTA, TIETOJA PITÄISI PYSTYÄ VAIHTAMAAN MUILLA KEINOIN 41. Espanjassa 30:stä otokseen poimitusta tapauksesta 15:ssä oli tuojana toiseen jäsenvaltioon sijoittunut yritys, joka ei ollut rekisteröitynyt arvonlisäverovelvolliseksi [21] ja jolla ei ollut veroedustajaa. Tällaisen tuonnin jälkeisistä yhteisöluovutuksista tai siirroista ei siksi ollut mahdollista raportoida alv-yhteenvetoilmoituksessa/VIES-järjestelmässä. 42. Espanjan veroviranomaiset eivät toimittaneet tietoja muille jäsenvaltioille hyödyntämällä mekanismia, jossa "tietoja vaihdetaan ilman edeltävää pyyntöä", koska tällainen tietojenvaihto ei joko ollut pakollista [22] tai siitä ei ollut nimenomaisesti säädetty tullimenettelyn 42 alaisen tuonnin jälkeisten tapahtumien osalta [23]. KESKEISIÄ TIETOJA EI AINA RISTIINTARKASTETA 43. Havaitakseen tapaukset, joissa yhteenvetoilmoitusta ei ole jätetty, ja varmistaakseen, että yhteenvetoilmoitus on täydellinen, veroviranomaiset voisivat aina verrata automaattisesti tulliviranomaisten rekisteröimän tuonnin arvonlisäveron perustetta yhteenvetoilmoituksessa ilmoitettuun yhteisöluovutuksia tai siirtoja koskevaan arvoon. Yhteenvetoilmoituksessa ilmoitetun arvon pitäisi olla vähintäänkin yhtä suuri kuin veron peruste. Jos näin ei ole, on tarpeen suorittaa lisätutkimuksia ottaen huomioon tapaukseen liittyvät riskitekijät. 44. Slovenia on ainoa jäsenvaltio, joka täsmäyttää tietoja vaikuttavasti. Se käyttää it-välineitä verratakseen automaattisesti tullitietoja asianomaisissa alv-yhteenvetoilmoituksissa oleviin tietoihin. Erot tuodaan esiin ja annetaan verotarkastajan tietoon lisätutkimuksia varten. Tällöin otetaan kuitenkin huomioon tilastollinen määrä eikä arvonlisäveron perustetta (ks. liitteen III kohta 11). 45. Tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan määräjäsenvaltion veroviranomaisten olisi verrattava muilta jäsenvaltioilta VIES-järjestelmän kautta saatuja tietoja tavaroiden vastaanottajan toimittamaan alv-ilmoitukseen. 46. Kymmenessä otokseen sisältyneessä tapauksessa yhteisöluovutuksesta raportoitiin määräjäsenvaltiolle VIES-järjestelmän kautta, mutta nämä määräjäsenvaltiot kertoivat tilintarkastustuomioistuimelle, että toimija ei ollut raportoinut myöhemmin näistä yhteisöhankinnoista alv-ilmoituksessaan. VIES-järjestelmän tietojen ja alv-ilmoituksen tietojen ristiintarkastus olisi varoittanut jäsenvaltioita tällaisista poikkeamista. …JA SE AIHEUTTAA MENETYKSIÄ ALV:A KANNETTAESSA 47. Liitteessä IV luetellaan testit, jotka tilintarkastustuomioistuin suoritti tarkastaakseen 219:stä vuoden 2009 tuontitapahtumasta koostuvan otoksen. Testien avulla havaituilla virheillä on joko suora taloudellinen vaikutus tuontijäsenvaltioon tai mahdollinen vaikutus alv:n kantamiseen määräjäsenvaltiossa. Menetysten määräksi ekstrapoloidaan noin 2200 miljoonaa euroa, joista 1800 miljoonaa euroa on menetyksiä seitsemässä tarkastetussa jäsenvaltiossa [24] ja 400 miljoonaa euroa otoksen sisältämien tuontitavaroiden 21:ssä määräjäsenvaltiossa [25]. Kyseisessä seitsemässä jäsenvaltiossa määrä vastaa 29:ää prosenttia alv:sta, joka olisi teoreettisesti ollut sovellettavissa [26] kaiken tullimenettelyn 42 alaisen tuonnin veron perusteeseen vuonna 2009. 48. Ekstrapoloitu 400 miljoonan euron menetys määräjäsenvaltioissa aiheutui kahdesta syystä: tuontijäsenvaltiolta saatiin epätäydelliset tiedot [27]; tästä syystä voidaan ekstrapoloiden katsoa aiheutuneen yli 150 miljoonan euron menetykset tuontijäsenvaltiolta saatuja tietoja ei käytetty asianmukaisesti: niitä ei ristiintarkastettu vastaanottajan alv-ilmoitusten kanssa, mistä aiheutui ekstrapoloituna noin 250 miljoonan euron menetykset. 49. Otokseen poimitun seitsemän tuontijäsenvaltion tuonnin olisi pitänyt johtaa yhteisöluovutuksiin tai tavaroiden siirtoihin 21 jäsenvaltioon. Tilintarkastustuomioistuin suoritti kyselyn näissä kahdessakymmenessäyhdessä määräjäsenvaltiossa varmistaakseen, että tuodut tavarat oli todellakin luovutettu tai siirretty toiseen jäsenvaltioon ja että tavaroiden vastaanottajat olivat ilmoittaneet veroviranomaiselle vastaavat yhteisöhankinnat. Niistä 213 tapauksesta [28], josta tilintarkastustuomioistuin teki kyselyn varmistuksen saamiseksi, vastaus saatiin 175 tapauksessa [29]. Näistä 20 tapauksessa (11 prosenttia) ilmoitettiin, että alv:a ei ollut kannettu määräjäsenvaltiossa. Lisätietoja esitetään liitteessä V. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 50. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio on parantanut säätelykehystä, mutta parannustyötä on vielä tarpeen jatkaa. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että valvonta jäsenvaltioissa on puutteellista. 51. Tullimenettelyn 42 soveltamisesta on seurannut merkittäviä menetyksiä. Otosten testaamisessa saatujen tulosten perusteella ekstrapoloiden menetykset olivat vuonna 2009 noin 2200 miljoonaa euroa, joista 1800 miljoonaa oli aiheutunut seitsemässä tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa ja 400 miljoonaa otokseen sisältyneiden tuontitavaroiden määräjäsenvaltiossa. Määrä vastaa 29:ää prosenttia alv:sta, joka olisi teoreettisesti ollut sovellettavissa kaiken tullimenettelyn 42 alaisen tuonnin veron perusteeseen vuonna 2009 kyseisessä seitsemässä EU:n jäsenvaltiossa (ks. kohta 47). 52. Sääntelykehyksen avulla on mahdollista kerätä tuontihetkellä keskeiset tiedot myönnetyn alv-vapautuksen hallinnointia varten. Lisätoimia kuitenkin tarvittaisiin, jotta voitaisiin varmistaa, että jäsenvaltioiden tulliviranomaiset myöntävät alv-vapautukset riittävän yhdenmukaisesti ja toimivat "yhtenä viranomaisena". Petosten tekijät voivat käyttää eroja hyväkseen (ks. kohdat 14–17). SUOSITUS NRO 1 Komission olisi muutettava tullikoodeksin soveltamista koskevia säännöksiä siten, että alv-tunnisteiden, lopulliseen määräjäsenvaltioon suunniteltua kuljetusta koskevan näytön viitetietojen, lopullisen määräjäsenvaltion tunnisteen ja tuonnin alv:n perusteen ilmoittaminen alv-vapautuksen hallinnointia varten olisi pakollista ja yhdenmukaista. Tämä koskee myös kotitullausmenettelyjä. 53. Jos tullimenettelyn 42 mukaiseen tuontiin liittyvien, yhteisöliiketoimia koskevien tietojen raportoimatta jättämiseen alettaisiin soveltaa yhteisvastuullisuutta, arvonlisäveronkierto voitaisiin havaita aikaisemmin (ks. kohta 20). SUOSITUS NRO 2 Komission olisi kannustettava neuvostoa toteuttamaan käytännössä alv-direktiivin muuttamista koskeva ehdotus, jonka mukaan tuoja (tai hänen veroedustajansa) vastaa yhteisvastuullisesti alv-menetyksistä määräjäsenvaltiossa, mikäli tuoja ei ole jättänyt täydellistä ja oikea-aikaista alv-yhteenvetoilmoitusta. 54. Jäsenvaltioiden ja eri viranomaisten (tulli- ja veroviranomaiset) välinen viestintä tapahtuu kahden kanavan (keskinäinen avunanto tullialalla ja alv:a koskeva hallinnollinen yhteistyö) kautta, mikä vaikeuttaa viranomaisten välistä saumatonta ja järkeistettyä viestintää ja haittaa alv:n kantamista lopullisessa määräjäsenvaltiossa (ks. kohdat 23 ja 24). SUOSITUS NRO 3 Komission olisi annettava jäsenvaltioiden viranomaisille ohjeita selkeyttääkseen, milloin tarvitaan keskinäistä avunantoa tai hallinnollista yhteistyötä. 55. Tulli- ja veroalan valvontamenettelyt eivät toimi vaikuttavasti tullimenettelyn 42 mukaiseen tuontiin perustuvien alv-vapautusten kohdalla. Kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa havaittiin tapauksia, joissa eivät täyttyneet alv-vapautuksen edellytykset (esimerkiksi alv-tunniste ei ollut voimassa) tai muut menettelyn olennaiset vaatimukset (esimerkiksi alv-peruste oli virheellinen tai yhteenvetoilmoitus ei ollut täydellinen, oikeellinen ja oikea-aikainen) (ks. kohdat 27–35, 39 ja 40). SUOSITUKSET 4 JA 5 4. Komission olisi kannustettava siihen, että jäsenvaltioiden sähköiset tulliselvitysjärjestelmät tarkistavat automaattisesti alv-tunnisteen voimassaolon VIES-järjestelmässä. 5. Komission olisi luotava EU:n riskiprofiili, jotta jäsenvaltiolla olisi yhteinen lähestymistapa suorittaa tullimenettelyn 42 alaiseen tuontiin kohdistuvia riskisuuntautuneita ja satunnaisia asiakirjatarkastuksia, joiden tarkoituksena on tarkistaa toiseen jäsenvaltioon tapahtuva kuljetus ja muut vapautuksen edellytykset sekä alv:n perusteen oikeellisuus. 56. Alv-vapautuksia hallinnoi kaksi eri viranomaista (tulliviranomaiset ja veroviranomaiset), mikä vähentää valvontamenettelyjen vaikuttavuutta, koska tullimenettelyn 42 alaiseen tuontiin liittyvä viranomaisten välinen viestintä ei ole saumatonta (ks. kohdat 36–38). 57. Jäsenvaltioiden veroviranomaisten VIES-järjestelmässä tapahtuvan automatisoidun tietojenvaihdon kattavuus ja oikeellisuus riippuu siitä, esittääkö tuoja veroviranomaisille täydellisen alv-yhteenvetoilmoituksen. Tarkastuksessa havaittiin, että tuontijäsenvaltion tulli- ja veroviranomaiset ristiintarkastavat tietoja järjestelmällisesti vain harvoin (ks. kohdat 43 ja 44). SUOSITUS NRO 6 Komission olisi ehdotettava alv-direktiivin muuttamista siten, että tullimenettelyn 42 alaisen tuonnin jälkeen tapahtuvat yhteisöluovutukset yksilöidään erikseen toimijoiden alv-yhteenvetoilmoituksissa. Tämä mahdollistaisi tulli- ja verotietojen vaikuttavan täsmäyttämisen tuontijäsenvaltiossa. 58. Mikäli jälkeenpäin havaitaan, että tuoja ei ole rekisteröitynyt alv-velvolliseksi eikä nimennyt veroedustajaa tuontijäsenvaltiossa, määräjäsenvaltion veroviranomaiset saavat tiedon yhteisöluovutuksista ainoastaan, jos tuontijäsenvaltion veroviranomaiset lähettävät siitä tiedon ilman, että sitä heiltä ensin pyydetään. Tietojen vaihto ei ole nykyisin pakollista (ks. kohdat 41 ja 42). SUOSITUS NRO 7 Komission olisi ehdotettava lainsäädännön muuttamista siten, että jäsenvaltioiden olisi ilman ennalta esitettyä pyyntöä huolehdittava tietojenvaihdosta, joka mahdollistaa oikeansuuruisen alv:n kantamisen määräjäsenvaltiossa. 59. Alv:n kantaminen määräjäsenvaltiossa riippuu myös siitä, ilmoittaako lopullinen vastaanottaja yhteisöhankinnasta alv-ilmoituksessa. Määräjäsenvaltion veroviranomaisille ei aina toimiteta hallinnollisen yhteistyön yhteydessä kaikkia tarvittavia tietoja tai veroviranomaiset eivät järjestelmällisesti vertaa hallinnollisen yhteistyön avulla saamiaan tietoja alv-ilmoituksiin (ks. kohdat 45 ja 46). SUOSITUS NRO 8 Komission olisi ehdotettava tullimenettelyn 42 alaisten riskialttiiden tapahtumien kohdalla suoran automaattisen tietojenvaihdon käyttöönottoa tuontijäsenvaltion tulliviranomaisten ja määräjäsenvaltion veroviranomaisten välillä (varhaisvaroitusjärjestelmä). Tilintarkastustuomioistuimen jaosto IV on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Igors LUDBORŽSin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 11. lokakuuta 2011 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [9999] Neuvoston asetus (EY) N:o 1798/2003, annettu 7 päivänä lokakuuta 2003, hallinnollisesta yhteistyöstä arvonlisäverotuksen alalla ja asetuksen (ETY) N:o 218/92 kumoamisesta (EUVL L 264, 15.10.2003, s. 1). [1] Menettelystä käytetään yleisesti nimitystä tullimenettely 42, koska tavaroiden tuojan on ilmoitettava 42-alkuinen koodi yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan kentässä 37. Kun tavarat jälleentuodaan, on käytettävä koodia 63. Tässä kertomuksessa viittaukset tullimenettelyyn 42 käsittävät myös tullimenettelyn 63. [2] Tuoja, joka ei ole rekisteröitynyt alv-velvolliseksi tuontijäsenvaltiossa, voi käyttää veroedustajaa verovelvoitteidensa täyttämisessä. [3] Fiscalis-hankeryhmä nro 29 alv-sääntöjen vilpillisestä soveltamisesta tuonnin yhteydessä. Ryhmä koostuu jäsenvaltioiden asiantuntijoista. [4] Belgia, Tanska, Espanja, Ranska, Itävalta, Slovenia ja Ruotsi. [5] Belgia, Bulgaria, Tšekin tasavalta, Tanska, Saksa, Irlanti, Espanja, Ranska, Italia, Liettua, Unkari, Malta, Alankomaat, Romania, Itävalta, Puola, Portugali, Slovakia, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta. [6] Verotuksen ja tulliliiton pääosaston toimintoselvitys toimintamenoista (liitteenä vuoden 2010 alustavassa talousarvioesityksessä). [7] Fiscalis-asiantuntijaryhmät, hallinnollisen yhteistyön pysyvä komitea (SCAC), tietojen integrointia ja yhdenmukaistamista käsittelevä tullikoodeksikomitean osasto ja veropetosten torjuntastrategiaa käsittelevä asiantuntijaryhmä (ATFS). [8] Neuvoston direktiivi 2009/69/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2009, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta maahantuontiin liittyvän veronkierron osalta (EUVL L 175, 4.7.2009, s. 12). [9] Komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1). [10] Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta yhteisöliiketoimiin liittyvien veropetosten torjumiseksi 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/117/EY 3 artiklan mukaisesti (EUVL L 14, 20.1.2009, s. 7). [11] Neuvoston asetus (EY) N:o 37/2009, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, hallinnollisesta yhteistyöstä arvonlisäverotuksen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 1798/2003 muuttamisesta yhteisöliiketoimiin liittyvien veropetosten torjumiseksi (EUVL L 14, 20.1.2009, s. 1). [12] Esimerkiksi epäilyttävän tuojan suorittama tuonti tai arkojen tavaroiden tuonti. [13] Neuvoston toinen lausuma neuvoston asiakirjan nro 10430/09 liitteessä II: "Neuvosto kehottaa komissiota tarkastelemaan pikaisesti direktiivin 2006/112/EY 143 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti kerättyjen tietojen automaattisen vaihdon aikaansaamista jäsenvaltioiden välillä ja esittämään tarvittaessa asianmukaiset säädösehdotukset vuoden 2010 loppuun mennessä". [14] Neuvoston asetus (EY) N:o 1798/2003. [15] Espanja ja Slovenia. [16] Neuvoston asetus (EY) N:o 515/97, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1997, jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi (EYVL L 82, 22.3.1997, s. 1). [17] Alv-direktiivin 143 artiklan 1 kohdan d alakohdan perusteella. [18] Tuomioistuimen 27. syyskuuta 2007 antama tuomio asiassa C-409/04, Teleos ym. [2007] Kok., s. I–7797, 42 kohta; 27. syyskuuta 2007 antama tuomio asiassa C-184/05, Twoh International [2007] Kok., s. I–7897, 23 kohta; 18. marraskuuta 2010 antama tuomio asiassa C-84/09, X, [2010] Kok. I–0000, 27 kohta; 7. joulukuuta 2010 antama tuomio asiassa C-285/09 Generalbundesanwalt beim Bundesgerichtshof, 41 kohta, sekä nykyisin voimassaolevan alv-direktiivin 138 artiklan 1 kohdalla korvatun kuudennen direktiivin 28 c artiklan A kohdan a alakohdan ensimmäisen alakohdan soveltamisesta 16. joulukuuta 2010 antama tuomio asiassa C-430/09 Euro Tyre Holding BV, 29 kohta. [19] Belgia, Tanska, Espanja, Slovenia ja Ruotsi. [20] Alv-direktiivin 86 artikla. [21] Mikä on vastoin Espanjan verolainsäädäntöä. [22] Neuvoston asetus (EY) N:o 1798/2003, 19 artikla. [23] Komission asetus (EY) N:o 1925/2004, annettu 29 päivänä lokakuuta 2004, hallinnollisesta yhteistyöstä arvonlisäverotuksen alalla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1798/2003 eräiden säännösten täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta, 3 artikla (EUVL L 331, 5.11.2004, s. 13). [24] Alv-vapautusta koskevat edellytykset eivät täyttyneet yli 10 prosentissa Belgiassa, Espanjassa ja Ruotsissa otokseen poimituista tapauksista (ks. liite IV, kohdat 1–5). [25] Ekstrapolaatio perustui virhetasoihin, jotka tilintarkastustuomioistuin havaitsi kussakin seitsemässä jäsenvaltiossa tarkastamassaan tuontitapauksista koostuvassa otoksessa. [26] Käyttäen keskimääräistä alv-kantaa (18,67 %), jota sovelletaan tuontijäsenvaltioissa, jos kaikki otokseen sisältyvät tuodut tavarat jäävät niihin. [27] Yli 10 prosentissa Belgiassa, Espanjassa, Itävallassa ja Sloveniassa otokseen poimituista tapauksista alv-yhteenvetoilmoituksessa annetut tiedot eivät olleet täydelliset (ks. liite IV, kohta 7). [28] Yhteensä 219:stä tuontitavarasta 213:n kohdalla tehtiin varmistuskysely. Kuudessa tapauksessa paikan päällä käytettävissä olleet tiedot eivät mahdollistaneet tavaroiden fyysisen kulun seurantaa. [29] Saksa kieltäytyi vastaamasta tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että 25. toukokuuta 2011 julkisasiamies korosti asiassa C-539/09 Euroopan komissio vs. Saksan liittotasavalta, että jäsenvaltioiden alv-tulojen ja unionin alv:oon perustuvien omien varojen välillä on tiivis yhteys ja että tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tarkastaa alv:n alalla tapahtuva hallinnollinen yhteistyö. -------------------------------------------------- LIITE I MENETTELYN KUVAUS Alv täytyy maksaa siinä jäsenvaltiossa, johon tavarat tuodaan ja jossa ne luovutetaan vapaaseen liikkeeseen [1]. Jos tuontihetkellä on kuitenkin jo varmaa, että tuodut tavarat on tarkoitus toimittaa toiseen jäsenvaltioon, alv täytyy maksaa siinä jäsenvaltiossa, jossa lopullinen määräpaikka sijaitsee. Tällöin alv:sta vapauttaminen tuonnin yhteydessä perustuu siihen, että tuontia seuraa tavaroiden yhteisöluovutus tai siirtäminen toiseen jäsenvaltioon [2]. Tätä menettelyä kutsutaan yleisesti nimellä "tullimenettely 42", koska tapauksissa, joihin menettelyä sovelletaan, tavaroiden tuojan on ilmoitettava yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan (SAD-lomake) kentässä 37 koodi, joka alkaa numeroilla 42. Koodi osoittaa, että kyseessä on "arvonlisäverotta toimitettujen tavaroiden samanaikainen luovutus kulutukseen ja vapaaseen liikkeeseen toiseen jäsenvaltioon toimittamista varten [3]". Kun tavarat jälleentuodaan, on merkittävä koodi 63. Menettely on hakijan kannalta suhteellisen selkeä: hän toimittaa tuontia koskevan SAD-vakiolomakkeen tuontijäsenvaltion tulliviranomaisille ja ilmoittaa kentässä 37 tullimenettelyn koodiksi 42 (tuonnin yhteydessä) tai 63 (jälleentuonnin yhteydessä). Jo tuontihetkellä täytyy olla varmaa, että tavarat on tarkoitus siirtää tuontijäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon. Tuontijäsenvaltion tulliviranomaiset vastaavat alv-vapautuksen myöntämisestä. Alv-direktiivin 131 artiklassa tuontijäsenvaltiolle annetaan valtuudet vahvistaa vapautuksen edellytykset vapautusten oikean ja selkeän soveltamisen varmistamiseksi ja kaikenlaisten petosten, verojen kiertämisen ja väärinkäytösten estämiseksi. Kun tavarat on luovutettu vapaaseen liikkeeseen tuontijäsenvaltiossa, ne on joko toimitettava asiakkaalle tai siirrettävä suoraan tuojalle toisessa jäsenvaltiossa. Tällöin tavaroiden luovuttamista tai siirtämistä voidaan pitää yhteisöliiketoimena, joka on vapautettu alv:sta alv-direktiivin 17 ja 138 artiklan nojalla. Niiden velvoitteiden lisäksi, joita sovelletaan kaikkiin verovelvollisiin [4], tuojan tai hänen veroedustajansa on täytettävä tietyt velvoitteet tuontijäsenvaltiossa: a) rekisteröidyttävä arvonlisäverovelvolliseksi tai nimettävä veroedustaja tuontijäsenvaltiossa [5] b) joko rekisteröidyttävä arvonlisäverovelvolliseksi määräjäsenvaltiossa, jos kyse on siirtämisestä, tai luovutettava tavara asiakkaalle, jolla on arvonlisäverotunniste määräjäsenvaltiossa c) annettava tuontijäsenvaltion veroviranomaisille yhteenvetoilmoitus, johon yhteisöluovutus tai siirto sisältyy [6]. Vuoden 2011 [7] alusta tuoja voidaan vapauttaa alv:sta vain, jos hän on tuontihetkellä toimittanut tuontijäsenvaltion viranomaisille vähintään seuraavat tiedot: a) tuojalle tuontijäsenvaltiossa myönnetty arvonlisäverotunniste tai arvonlisäveron maksamisesta vastaavalle tuojan veroedustajalle tuontijäsenvaltiossa myönnetty arvonlisäverotunniste b) hankkijan, jolle tavarat luovutetaan 138 artiklan 1 kohdan mukaisesti, toisessa jäsenvaltiossa myönnetty alv-tunniste tai tuojan oma, tavaran lähetyksen tai kuljetuksen saapumisjäsenvaltiossa myönnetty alv-tunniste, jos tavarat siirretään 138 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti c) näyttö siitä, että tuodut tavarat on tarkoitus kuljettaa tai lähettää tuontijäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää, että alakohdassa c) tarkoitettu näyttö on esitettävä viranomaisille ainoastaan pyydettäessä. Tuontijäsenvaltion veroviranomaiset tallentavat yhteenvetoilmoituksen sisältämät tiedot VIES-tietokantaan, jotta määräjäsenvaltion viranomaiset voivat tarkastaa ne. Hankkijan (luovutus) tai tuojan (siirto) on ilmoitettava määräjäsenvaltion veroviranomaisille yhteisöhankinnasta, sillä kyse on verotettavasta tapahtumasta, joka johtaa alv-verosaatavan syntymiseen lopullisessa määrämaassa. [1] Neuvoston direktiivi 2006/112/EY, annettu 28 päivänä marraskuuta 2006, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä (alv-direktiivi) (EUVL L 347, 11.12.2006), 201 artikla. [2] Alv-direktiivin 143 artiklan 1 kohdan d alakohta. [3] Komission asetus (ETY) N:o 2454/1993, liite 38. [4] Alv-direktiivi 2006/112/EY – 242 artikla: "Verovelvollisen on pidettävä riittävän yksityiskohtaista kirjanpitoa arvonlisäveron soveltamisen ja veroviranomaisen suorittaman tarkastuksen mahdollistamiseksi." 220 artikla: "Verovelvollisen on varmistettava, että verovelvollinen itse, hankkija tai kolmas taho verovelvollisen nimissä ja puolesta laatii laskun…" 250 artiklan 1 kohta: "Verovelvollisen on annettava arvonlisäveroilmoitus, jossa on kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen syntyneen verosaatavan määrän ja suoritettavien vähennysten määrän toteamiseksi, mukaan lukien tätä veroa ja näitä vähennyksiä koskevien liiketoimien sekä vapautettujen liiketoimien kokonaisarvo, jos se on tarpeen veron määräytymisperusteen toteamiseksi." [5] Alv-direktiivin 214 ja 204 artikla. [6] Alv-direktiivin 262 artikla. [7] Neuvoston direktiivin 2009/69/EY 1 ja 2 artikla. -------------------------------------------------- LIITE II TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TULLIMENETTELYYN 42 SOVELTAMA VALVONTAMALLI I. SAD-lomakkeen kentässä 44 on ilmoitettava sekä tuojan (tai hänen veroedustajansa) että lopullisen vastaanottajan (hankkija tai siirron yhteydessä tuoja) voimassaoleva määräjäsenvaltion alv-tunniste. Alv-tunnisteiden voimassaolo tarkistetaan VIES-järjestelmästä ennen tavaroiden luovuttamista vapaaseen liikkeeseen. Muussa tapauksessa alv on maksettava tuonnin yhteydessä (ks. odotetut keskeiset valvontamenettelyt nro 1–4 liitteessä III). II. SAD-lomakkeen kentässä 44 on annettu sellaisen todentavan asiakirjan viitetieto (esimerkiksi kuljetusasiakirjan numero), joka osoittaa, että tavarat on tarkoitus siirtää määräjäsenvaltioon. Kentässä 17 a) on määrämaan koodi. Muutoin tulli-ilmoitusta ei hyväksytä (ks. odotetut keskeiset valvontamenettelyt nro 5–8 liitteessä III). III. Tulliviranomaiset toimittavat tarkoituksenmukaisten riskinhallintamenetelmien avulla jälkitarkastuksen varmistaakseen, että tavarat on tosiasiallisesti siirretty SAD-lomakkeen kentässä 17 a) ilmoitettuun määräjäsenvaltioon pian tuonnin jälkeen, että määräjäsenvaltioon luovutetut tavarat ovat samat kuin tuodut tavarat, että tuoja on sama henkilö kuin tavaroiden luovuttaja ja että tullausarvo ja alv:n peruste ovat oikeat. Jos edellä mainitut edellytykset eivät täyty, alv kannetaan jälkikäteen. Jos veroperuste on arvioitu liian alhaiseksi, toimijaa pyydetään tarvittaessa korjaamaan asianomaisten yhteisöluovutusten tai siirtojen arvo yhteenvetoilmoituksessa (ks. odotettu keskeinen valvontamenettely nro 9 liitteessä III). IV. Tuontijäsenvaltion tulli- ja veroviranomaisten tietojenvaihto on automaattista kyseisen tuonnin osalta (ks. odotettu keskeinen valvontamenettely nro 10 liitteessä III). V. Veroviranomaiset vertaavat tulliviranomaisilta saamiaan tietoja tuojan (tai tämän veroedustajan) esittämään alv-yhteenvetoilmoitukseen ja varmistavat siten yhteenvetoilmoituksen täydellisyyden/oikeellisuuden. Jos siinä ilmoitetut määrät ovat pienemmät kuin tuonnin alv:n peruste, olisi päätettävä veroja koskevan riskinhallintajärjestelmän puitteissa tapauskohtaisten riskitekijöiden perusteella, onko erojen vuoksi tarpeen toteuttaa lisätutkimuksia (ks. odotettu keskeinen valvontamenettely nro 11 liitteessä III). VI. Jos yhteenvetoilmoitusta ei ole esitetty tai siinä ilmoitetut tiedot eivät ole täydellisiä/oikeellisia, määräjäsenvaltion veroviranomaisille ilmoitetaan asiasta hallinnollista yhteistyötä koskevan järjestelyn mukaisesti (ks. odotetut keskeiset valvontamenettelyt nro 12 ja 13 liitteessä III). VII. Määräjäsenvaltion veroviranomaiset vertaavat muilta jäsenvaltioilta saamiaan tietoja hankkijan tai siirtojen tapauksessa tuojan esittämiin alv-ilmoituksiin (ks. liite V). -------------------------------------------------- LIITE III JÄSENVALTIOIDEN TOIMINTATAVAT VERRATTUNA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN VALVONTAMALLIIN Nro | Keskeiset valvontamenettelyt, jotka tulliviranomaisten odotetaan toteuttavan | BE | DK | ES | FR | AT | SI | SE | Otos yhteensä | Odotettuun keskeiseen valvontamenettelyyn ei voida luottaa, jos: | 1 | Tuojan (tai hänen veroedustajansa) alv-tunniste on ilmoitettu kentässä 44 (tai muualla SAD-lomakkeessa). | Kyllä | Kyllä | Ei (30/30) | Ei (27/35) | Ei (13/30) | Kyllä | Kyllä | Ei (70/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | 2 | Tulliviranomaiset tarkistavat alv-tunnisteen voimassaolon ennen tavaroiden luovuttamista. Jos tunniste ei ole voimassa, alv on maksettava. | Ei (34/34) | Kyllä | Ei (30/30) | Ei (35/35) | Ei (29/30) | Ei (2/30) | Ei (30/30) | Ei (160/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | 3 | Lopullisen vastaanottajan (hankkija tai siirron yhteydessä tuoja) alv-tunniste määräjäsenvaltiossa on merkitty kenttään 44. | Ei (15/34) | Ei (25/30) | Kyllä | Ei (16/35) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Ei (56/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | 4 | Tulliviranomaiset tarkistavat alv-tunnisteen voimassaolon ennen tavaroiden luovuttamista. Jos tunniste ei ole voimassa, alv on suoritettava. | Ei (32/34) | Ei (30/30) | Ei (1/30) | Ei (35/35) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (188/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | 5 | Määrämaahan toimittamista koskevan kuljetusasiakirjan numero on merkitty kenttään 44. | Ei (34/34) | Ei (30/30) | Ei (20/30) | Ei (35/35) | Ei (29/30) | Ei (27/30) | Ei (30/30) | Ei (205/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | 6 | Tulli-ilmoitusta ei hyväksytä, jos kuljetusasiakirjan numeroa ei ole merkitty kenttään 44. | Ei (34/34) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (35/35) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (219/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | 7 | Määrämaan koodi on merkitty kenttään 17 a). | Ei (13/34) | Ei (12/30) | Kyllä | Ei (35/35) | Kyllä | Kyllä | Ei (30/30) | Ei (90/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | 8 | Tulli-ilmoitusta ei hyväksytä, jos määrämaan koodia ei ole merkitty kenttään 17 a). | Ei (34/34) | Ei (30/30) | Kyllä | Ei (35/35) | Kyllä | Kyllä | Ei (30/30) | Ei (129/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | 9 | Tulliviranomaiset toimittavat tarkoituksenmukaisten riskinhallintamenetelmien avulla jälkitarkastuksen varmistaakseen, että alv-vapautuksen edellytykset ovat täyttyneet. | Ei (34/34) | Ei (30/30) | Kyllä (28/30) | Kyllä (1/35) | Kyllä (2/30) | Kyllä (18/30) | Kyllä (1/30) | Ei (169/219) | valvontaa ei ole kohdistettu vähintään 2 prosenttiin otoksesta | 10 | Tuonnista ilmoitetaan veroviranomaisille. | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Ei (35/35) | Ei (4/30) | Kyllä | Kyllä | Ei (39/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | Nro | Keskeiset valvontamenettelyt, jotka veroviranomaisten odotetaan toteuttavan | BE | DK | ES | FR | AT | SI | SE | Otos yhteensä | Odotettuun keskeiseen valvontamenettelyyn ei voida luottaa, jos: | 11 | Veroviranomaiset varmistavat yhteenvetoilmoituksen täydellisyyden ja oikeellisuuden vertaamalla sitä tulliviranomaisilta saamiinsa tietoihin. | Ei (34/34) | Ei (30/30) | Ei (30/30) | Ei (35/35) | Ei (30/30) | Ei (12/30) | Ei (29/30) | Ei (200/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | 12 | Kaikki yhteenvetoilmoituksella kootut tiedot käyvät ilmi VIES-tietokannasta. | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | 13 | Jos yhteenvetoilmoitusta ei ole annettu tai siinä olevat tiedot ovat puutteellisia, määräjäsenvaltion veroviranomaisille ilmoitetaan asiasta hallinnollista yhteistyötä koskevan järjestelyn mukaisesti. | Ei (4/34) | Kyllä | Ei (15/30) | Kyllä | Ei (28/30) | Ei (12/30) | Kyllä | Ei (59/219) | siinä havaitaan 2 poikkeamaa tai 1 järjestelmällinen poikkeama | -------------------------------------------------- LIITE IV VEROSTA VAPAUTTAMISEEN JA MUIHIN OLENNAISIIN EDELLYTYKSIIN KOHDISTETUN TESTAUKSEN TULOKSET Nro | Ovatko seuraavat alv-vapautuksen edellytykset täyttyneet? | BE | DK | ES | FR | AT | SI | SE | Otos yhteensä | Tapahtumatarkastukset | 1 | Tuojan (tai hänen veroedustajansa) alv-tunniste oli voimassa tuontihetkellä. | Kyllä | Kyllä | Ei (15/30) | Kyllä | Ei (2/30) | Kyllä | Kyllä | Ei (17/219) | Virheestä aiheutuu tuontijäsenvaltiossa välitön taloudellinen vaikutus. | 2 | Lopullisen vastaanottajan alv-tunniste oli voimassa tuontihetkellä. | Ei (6/34) | Ei (1/30) | Kyllä | Ei (4/35) | Ei (1/30) | Kyllä | Kyllä | Ei (12/219) | Virheestä aiheutuu tuontijäsenvaltiossa välitön taloudellinen vaikutus. | 3 | On olemassa näyttöä siitä, että tavarat tosiasiallisesti siirrettiin kentässä 17 a) ilmoitettuun määräjäsenvaltioon pian tuonnin jälkeen. | Ei (20/34) | Ei (1/30) | Ei (2/30) | Kyllä | Kyllä | Ei (1/30) | Ei (12/30) | Ei (36/219) | Virheestä aiheutuu tuontijäsenvaltiossa välitön taloudellinen vaikutus. | 4 | Määräjäsenvaltioon luovutetut tavarat ovat samat kuin tuodut tavarat. | Ei (2/34) | Kyllä | Ei (1/30) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Ei (3/219) | Virheestä aiheutuu tuontijäsenvaltiossa välitön taloudellinen vaikutus. | 5 | Tuoja on sama henkilö kuin tavaroiden luovuttaja (hän voi kuitenkin nimetä veroedustajan toimimaan puolestaan) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Virheestä aiheutuu tuontijäsenvaltiossa välitön taloudellinen vaikutus. | Nro | Muut olennaiset vaatimukset | BE | DK | ES | FR | AT | SI | SE | Otos yhteensä | Tapahtumatarkastukset | 6 | Tullausarvo ja alv:n peruste ovat oikeat. | Ei (1/34) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Ei (4/30) | Ei (2/30) | Ei (7/219) | Virheestä aiheutuu määräjäsenvaltiossa mahdollinen taloudellinen vaikutus. | 7 | On annettu kattava yhteenvetoilmoitus, joka sisältää yhteisöluovutukset ja tavaroiden siirron tuonnin jälkeen. | Ei (8/34) | Ei (2/30) | Ei (16/30) | Kyllä | Ei (28/30) | Ei (13/30) | Ei (3/30) | Ei (70/219) | Virheestä aiheutuu määräjäsenvaltiossa mahdollinen taloudellinen vaikutus. | -------------------------------------------------- LIITE V MÄÄRÄJÄSENVALTIOSSA SUORITETTU ALV-VERON VAHVISTUS TUONTIJÄSENVALTIOITTAIN Alv kannettu? | BE | DK | ES | FR | AT | SI | SE | Yhteensä | Kyllä | 18 | 19 | 28 | 25 | 14 | 24 | 27 | 155 | Ei | 2 | 2 | 2 | 4 | 7 | 3 | 0 | 20 | Ei vastausta | 8 | 9 | 0 | 6 | 9 | 3 | 3 | 38 | Yhteensä | 28 | 30 | 30 | 35 | 30 | 30 | 30 | 213 | Myönteisiä vastauksia (%) | 90 % | 90 % | 93 % | 86 % | 67 % | 89 % | 100 % | 89 % | Kielteisiä vastauksia (%) | 10 % | 10 % | 7 % | 14 % | 33 % | 11 % | 0 % | 11 % | MÄÄRÄJÄSENVALTIOITTAIN Alv kannettu? | BE | BG | CZ | DK | DE | IE | ES | FR | IT | LT | HU | MT | NL | RO | AT | PL | PT | SK | FI | SE | UK | Yhteensä | Kyllä | 7 | 2 | 4 | 2 | 0 | 1 | 12 | 31 | 25 | 2 | 6 | 0 | 8 | 1 | 8 | 10 | 13 | 7 | 2 | 0 | 14 | 155 | Ei | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 0 | 1 | 0 | 20 | Ei vastausta | 0 | 0 | 0 | 0 | 34 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 38 | Yhteensä | 10 | 2 | 4 | 2 | 34 | 1 | 14 | 33 | 27 | 2 | 8 | 1 | 11 | 1 | 8 | 10 | 15 | 11 | 2 | 2 | 15 | 213 | Myönteisiä vastauksia (%) | 70 % | 100 % | 100 % | 100 % | NA | 100 % | 86 % | 94 % | 93 % | 100 % | 75 % | 0 % | 89 % | 100 % | 100 % | 100 % | 87 % | 64 % | 100 % | 0 % | 100 % | 89 % | Kielteisiä vastauksia (%) | 30 % | 0 % | 0 % | 0 % | NA | 0 % | 14 % | 6 % | 7 % | 0 % | 25 % | 100 % | 11 % | 0 % | 0 % | 0 % | 13 % | 36 % | 0 % | 100 % | 0 % | 11 % | --------------------------------------------------