EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.12.2011 
SEK(2011) 1485 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEEN 
Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan suhteista 
 
ja Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan suhteista annetun 
päätöksen täytäntö önpanoasetukseen 
 
{KOM(2011) 846 lopullinen} 
{SEK(2011) 1484 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Neuvoston päätöksessä 2006/526/EY  määritellään kehys osapuolten yhteistyölle 
vuosina 2007–2013 eri aloilla (kalastusta l ukuun ottamatta). Päätöksen mukaan 
Grönlannille myönnettävä tuki olisi keskitettävä seuraaville aloille: a)  yleissivistävä ja 
ammatillinen koulutus, b) mineraaliv arat, c) energia, d) matkailu  ja kulttuuri, e) tutkimus 
ja f) elintarvikkeiden turvallisuus. N ykyisen rahoituskehyksen mukaan yhteistyön 
painopistealana on yleissivistävä ja am matillinen koulutus . Politiikkaa koskeva  
osapuolten vuoropuhelu  ei kuitenkaan rajoitu pelk ästään yleissivistävään ja 
ammatilliseen koulutukseen, vaan sen yhteydessä käsitellään sosioekonomista tilannetta yleensä. 
Grönlanti on lähes yhtä suuri kuin Eurooppa . Sen 56 000 asukasta ovat jakautuneet 18 
kaupunkiin, joissa kaikissa on asu kkaita alle 16 000. Grönlannilla on geostrategista 
merkitystä  sekä EU:n kumppanina että Arktis en neuvoston jäsenenä, minkä vuoksi on 
tärkeää jatkaa kestävää sitoutumista  kumppanuuteen. 
Grönlannilla on erityisiä tal oudellisia ja sosiaalisia rakenneongelmia : a) tuonnin määrä 
on suuri, b) vienti perustuu paljolti kalastukseen; c) ilman Tanskalta ja EU:lta saatavia avustuksia Grönlannin julkisen talouden al ijäämä olisi yli 30 prosenttia suhteessa 
vuotuiseen BKT:hen. Sen lisäksi, e ttä EU:n ja Grönlannin nykyinen kumppanuus 
päättyy  vuoden 2013 lopussa, sen uudistaminen on tarpeen sekä Grönlantiin että EU:hun 
kohdistuvien haasteiden  vuoksi. Näitä haaste ita ovat muun muassa globaalit 
kysymykset , kuten ilmastonmuutoksen lisääntyvä vaikutus ihmisen toimintaan ja 
ympäristöön, meriliikenteeseen, tutkimukseen ja innovointiin.  
Jotta Grönlannin hallitus pystyisi tarttumaan näihin monitahoisiin uusiin haasteisiin ja 
mahdollisuuksiin, sen on parannettava taitojaan ja valmiuksiaan  voidakseen määrittää 
ja toteuttaa tarvittavia politiikkoja ja strategioita. Grönlanti on tätä nykyä erittäin 
riippuvainen tanskalaisista virkamiehistä sekä muista Pohjoismaista tulevista, 
lyhytaikaisista työntekijöistä. 
Lopuksi todettakoon, että Grönlannin tieto- ja vies tintäteknologiaa , muun muassa 
tietojärjestelmiä, on kehitettävä edelleen, jotta voidaan saada riittävän ajoissa tarkkoja tietoja alakohtaisista politiikoista ja makrotalouden kehityssuuntauksista. 
2. T
OISSIJAISUUS  
Globaalissa toimintaympäristössä erilai sten EU:n sisäiste n politiikkojen (mm. 
ilmastonmuutos, ympäristö, arktista aluetta koskeva politiikka, energia, muuttoliike, raaka-aineet, innovaatiot jne.) merkitys EU:n ulkoisessa toiminnassa kasvaa jatkuvasti, ja 
sisäisten ja ulkoisten toimien olisi tuet tava toisiaan komission tiedonannon ”Eurooppa 
2020” ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 
mukaisesti. 
 
FI 3   FI Arktisella alueella sijaitseva Grönlanti kuul uu niihin maihin, joihin ilmastonmuutos 
vaikuttaa kaikkein voimakkaimmin. Maan  taloudellinen hyvinvointi riippuu hyvin 
pitkälle siitä, miten se pystyy vastaamaan tähän haasteeseen. EU:n olisi aktiivisesti 
jaettava toimenpiteiden ja politiikkojen ke hittämisestä saamiaan kokemuksia auttaakseen 
Grönlantia sekä sopeutumaan ilmastonmuutoksen  vaikutuksiin että lieventämään niitä. 
3. EU: N ALOITTEEN TAVOITTEET  
Uuden kumppanuuden myötä Grönlannin ja EU :n vuoropuhelua olisi laajennettava 
uusille aloille. Globaalit kysymykset , kuten ilmastonmuutos ja ympäristö, meriliikenne, 
tutkimus ja innovaatio, edellyttävät globaaleja vastauksia , joissa otetaan huomioon 
Grönlannin geostrateginen asema ja joiden os alta olisi EU:n etujen mukaista harkita 
yhteistyön tekemistä. 
Grönlantia koettelevat rakenteelliset heikkoud et vaativat kansallisten viranomaisten 
tiiviimpää paneutumista tarvittavien politiikkoj en laatimiseen ja toteuttamiseen. Näiden 
politiikkojen avulla olisi saatava aikaan rake nnemuutoksia ja mitattavissa olevia tuloksia, 
jotka mahdollistavat talouden  monipuolistamisen  ja siirtymisen pitkällä aikavälillä 
kestävään yhteiskuntaan. EU:n olisi tuettava  Grönlantia tarvittavien politiikkojen 
muotoilussa  tarjoamalla asiantuntemustaan se kä kohdennetumpaa vuoropuhelua, joka 
kattaa osapuolten sopimat yhteistyöalat, jo ita ovat mm. koulutus, luonnonvarat, raaka-
aineet ja arktista alue tta koskevat kysymykset. 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Vaihtoehto 0: ”Nollavaihtoehto” – ei  rahoitusvälinettä EU:n ja Grönlannin 
kumppanuutta varten.  
Vaihtoehto 1: Säilytetään EU:n ja Grönlannin kumppanuuden nykytilanne  
EU:n ja Grönlannin kumppanuus vuosiksi  2007–2013 tähtää kattavaan kumppanuuteen, 
joka vastaa osapuolten hyväksymään tarpeeseen laajentaa ja lujittaa EU:n ja Grönlannin 
suhteita tulevaisuudessa ottaen huomi oon kalastuksen merkitys ja Grönlannin 
rakenteelliset kehitysongelmat. 
Vaihtoehto 2: Säilytetään EU:n ja Gr önlannin kumppanuuden nykytilanne, mutta 
tarkistetaan sitä niin, että se vastaa paremmin tiiviimpää kumppanuutta  
Laajennetaan  kumppanuuden soveltamisalaa niin, että  se kattaa muun muassa seuraavat 
aiheet: arktista aluetta koske vat kysymykset, ilmastonmuutos , ympäristö ja biologinen 
monimuotoisuus. Vuoropuhelua olisi n iin ikään laajennettava koskemaan 
elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia kysymyks iä, energian varastointia ja tutkimus- ja 
innovaatiovalmiuksien tarvetta. Yhteistyön ulottaminen uusille aloille  kuten 
ilmastonmuutokseen, turvalliseen ja kestäv ään energiaan (mukaan lukien energia, 
tutkimus ja innovaatiot), sekä yhteistyön vahvistaminen luonnonvarojen, muun muassa 
raaka-aineiden, alalla, ovat erittäin tärkeitä  kysymyksiä EU:n teollisuuden ja Grönlannin 
talouden kestävän kehityksen kannalta. Näiden  alojen merkitys EU:n kannalta lisääntyy 
 
FI 4   FI jatkuvasti, ja molempien osapuolten olisi kiin nitettävä niihin huomio ta täysimääräisesti. 
Rahoituksen soveltamisalan osalta olisi tehtävä mahdolliseksi antaa teknistä asiantuntemusta, joka helpottaisi valmiuks ien kehittämistä ja antaisi Grönlannin 
hallintoviranomaisille tilaisuuden hankkia taito ja siellä, missä niitä eniten tarvitaan. 
Vaihtoehto 3: Uusi rahoitusväline  
Tätä vaihtoehtoa ja sen vaikutuksia ei  ole analysoitu yksityiskohtaisesti. 
5. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
a) Vaihtoehto 0 – ”Nollavaihtoehto”  
Taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset  
Grönlannin koulutusohjelmalle myönnettävän tu en lakkauttaminen vaikuttaisi nykyisen 
kumppanuuden puitteissa saavutettuun edist ykseen kielteisesti. Ilman Grönlannin 
koulutusohjelmalle myönnettäv ää tukea koulutusta edistävä  vaikutus jää Grönlannin 
kestävän kehityksen kannalta riittämättömäks i ja vaikuttaa kielteisesti myös muihin 
seikkoihin, kuten ympäristötietoisuuteen. 
b) Vaihtoehto 1: Nykyt ilanne eli ei muutosta  
Taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset  
Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tu kemista todennäköisesti jatketaan kaudella 
2014–2020. Tämän odotetaan tuottavan edelleen  tuloksia ja edistävän Grönlannin 
talouden kehitystä yleensä. 
Koska Grönlannin taloutta on tarpeen moni puolistaa, koulutus vaikuttaa talouteen 
myönteisesti tuottamalla sen käyttöön työvoimaa,  jolla on tarvittavat ta idot tarttua niihin 
haasteisiin, joita siirtyminen lähinn ä kalastukseen perustuvasta taloudesta 
monipuolisempaan talouteen aiheuttaa. Koul utuksen määrän ja laadun paranemisen 
odotetaan vaikuttavan grönlantilai seen yhteiskuntaan myönteisest i sekä keskipitkällä että 
pitkällä aikavälillä. Valmiuksien kehittäm inen ja parempi koulutus todennäköisesti 
lisäävät esimerkiksi terveyteen ja ympäristöa sioihin liittyvien kysymysten tuntemusta ja 
tiedostamista. 
c) Vaihtoehto 2: EU:n ja  Grönlannin tiiviimpi kumppanuus  
Taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset  
EU:n ja Grönlannin kumppanuuden laajentaminen kattamaan uusia aloja, joita ovat muun 
muassa ilmastonmuutosta koskeva tutkimus , ympäristö, biologinen monimuotoisuus, 
arktista aluetta koskevat kysymykset, luonnonv arat ja raak a-aineet, edistää Grönlannin 
valmiuksia muotoilla ja toteuttaa näillä al oilla tarvittavia politiikkoja. Se vaikuttaa 
myönteisesti myös talouteen, kun työvoi man ammattitaito lisää ntyy ja talous 
monipuolistuu.  
 
FI 5   FI 
 
FI 6   FI 6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Seuraavassa taulukossa esite tään yhteenveto eri vaihto ehtojen hyvistä ja huonoista 
puolista. 
  Vaikutukset  
Tal. vaik.  
Sos. vaik.  
Ymp. vaik.  
Yhdenmuk. 
lisääntyy  
Tehokk. lisääntyy  
0. - Ei rahoitusvälinettä       
1. - Ei muutosta nyky-
tilanteeseen  0 0 0 0 0 
2. - Muutettu rahoitusväline  + + + + + Vaihtoehdot  
3. - Uusi(a) rahoitus-
väline(itä)  Ei 
sovel-
leta Ei 
sovel-
leta Ei 
sovel-
leta Ei sovel-
leta Ei 
sovel-
leta 
 
Edellä esitetyn analyysin perusteella parhaaksi arvioidaan vaihtoehto 2. Tiiviimpi 
yhteistyö merkitsee, että tunnustetaan Grönla nnin geostrateginen merkitys arktisella 
alueella sekä ilmastonmuutoksesta johtuvat m uutokset sen taloudessa ja ympäristöalalla. 
Se tarkoittaa myös sitä, että noudatetaan sitoum usta pitää yllä kestäviä suhteita EU:n ja 
tämän maan välillä. 
7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Osapuolet ovat sopineet nykyi sen kumppanuuden puitteissa indikaattoreista, joiden 
avulla voidaan seurata Grönla nnin talouden ja yhteiskunnan kehitystä yleensä. EU:n ja 
Grönlannin uutta, tiiviimpää kumppanuutta varten esitetään alustava luettelo 
indikaattoreista vaikutusten arviointia  koskevan raportin 7.1 kohdassa. Tarvittaessa 
voidaan ottaa käyttöön muita indikaattore ita uusia yhteistyöaloja varten. Asiasta 
keskustellaan vielä Grönla nnin viranomaisten kanssa.