EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.04.1997 
KOM(97)151 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
El :N TUTKIMUKSEEN JA TEKNOLOGISEEN 
KEHITTÄMISEEN LIITTYVÄT TOIMET 
VIISIVUOT1SARVIO 
EUROOPAN YHTEISÖN 
TTK-PUITEOHJELMISTA: 
R111TI M A II OMAN ARVIOIN TILAUTAKINNAN KERTOMUS 
* KOMISSION VASTAUS 
MAALISKUU 1997 

Neljättä puiteohjelmaa I ja Euratomin puiteohjelmaa^ koskevien 
päätösten mukaan "komissio laadituttaa riippumattomilla ja 
pätevillä asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion viiden vuoden 
aikana ennen tätä arviota toteutettujen yhteisön toimien 
hallinnoimisesta ja edistymisvaiheista. Komissio toimittaa tämän 
kertomuksen ja johtopäätöksensä huomautuksilleen Euroopan 
parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle 
ennen viidennen puiteohjelman ehdotuksen esittämistä ". 
Tässä tiedonannossa esitetään korkean tason riippumattoman 
arvioi n ti lautakunnan laatima kertomus (A osa). Kertomuksessa, 
johon sisältyy kolmannen puiteohjelman lopullinen arviointi 
annetaan korkean tason strateginen arviointi ja suosituksia. 
Kertomuksesessa esitetyt mielipiteet ovat arviontilautakunnan 
kannanottoja ja vastuu niistä kuuluu heille. 
B osassa komissio antaa vastauksensa asiantuntijalautakunnan 
suosituksiin. 
1 Päätös N:o 1110/94/K ) 
2 radios !S:o 94/26H/ICuralom 

SISÄLLYSLUETTELO 
A OSA: RIIPPUMATTOMAN LAUTAKUNNAN KERTOMUS 1 
VIISIVUOTISARVIOINTILAUTAKUNTA 3 
UUDEN EDISTYSASKELEEN AIKA 7 
TIIVISTELMÄ JA SUOSITUKSET 9 
.1. Johdanto 17 
2. Lautakunnan lähestymistapa 18 
3. Puiteohjelman arviointi viiden viimeksi kuluneen vuoden ajalta 19 
4. Muutoksen avainkysymyksiä 20 
4.1 Strategiaan perustuva ohjelma 20 
4.1.1 Merkityksellisyys ." 20 
4.1.2 Eurooppalainen lisäarvo 21 
4.2 Oikeudellinen ja hallinnollinen viitekehys 22 
4.2.1 Oikeudellisen ongelman taustaa 22 
4.2.2 Uusi oikeudellinen viitekehys 22 
4.2.3 Komission ohjelmamenettelyt 24 
4.2.4 Ohjelmien seuranta ja arviointi 25 
4.2.5 Tekijänoikeus ja patentit 26 
4.3 Uuden puiteohjelman toteuttamisen lähestymistapa 26 
4.3.1 Teknologian levittäminen 27 
4.3.2 Pienet ja keskisuuret yritykset 27 
4.3.3 EUREKA 27 
4.3.4 Kehittyneet eurooppalaiset virtuaaliset tutkimuslaitokset 28 
4.3.5 Kokonaisvaltainen lähestymistapa 28 
4.3.6 130 k, 1301 ja 130 n artiklan hyödyntäminen 28 
4.3.7 Yhteinen tutkimuskeskus 29 
4.4 Ohjelman tasapaino 29 
4.4.1 Perustutkimus ja soveltava tutkimus 29 
4.4.2 Aihealuekohtaiset ja toimintaan pohjautuvat ohjelmat 30 
4.4.3 Tasapaino suhteessa ulkopuolisiin 31 
LIITE: PUITEOHJELMIEN MERKITYKSELLISYYS, TEHOKKUUS 
JA TOIMIVUUS VIIDEN VIIMEISEN VUODEN AIKANA 33 
Taulukko 1: Puiteohjelmat 3 ja 4 45 
Taulukko 2: Neljännen puiteohjelman erityisohjelmat ja 
Euratomin puiteohjelma 46 
Taulukko 3: Yhteisön TKK-politiikan maksusitoomukset 47 
B OSA: KOMISSION VASTAUS 49 
m 

A OSA 
VIISI VI lOTISAUVIOINTI LAUTAKUNNAN 
KER IOIMUS PUITEOIIJELIVIIS I A 
VIISIVUOTISARVIO 
EUROOPAN YHTEISÖN 
TTK-PUITEOHJELMISTA 
LAATUA 
RIIPPUMATON ARVIOINTILAUTAKUNTA 
PUHEENJOHTAJANAAN 
VARAKREIVI ETIENNE DAVICNON 
helmikuu 1997 

REPORT OF THE FRAMEWORK PROGRAMMES 
5-YEAR ASSESSMENT PANEL 
We, the undersigned, the Framework Programmes 5-Year Assessment Panel, are pleased to 
present our Report to the European Commission. 
Viscount Etienne Davignon (Belgium) - Chairman of the Panel, 
President of the Société Générale de Belgique, 
Former European Commission Vice-President for 
Research and Industry 
Prof. Angelo Airaghi (Italy) 
Senior Vice-President FINMECCANICA 
Mr Fernand Braun (Luxembourg) 
Former European Commission Director General lor 
Internal Market and Industry 
Prof. Nicos Christodoulakis (Greece) 
Junior Minister of Finance 
Prof. James Dooge (Ireland) 
Former Minister of Foreign Affairs 
Sir Robin Nicholson (United Kingdom) 
Chairman, Pilkington Optronics Ltd, 
Former Chief Scientist, Cabinet Office 
Dr Juliani Kuusi (Finland) 
Senior Vice-President, NOKIA 
Prof. Fi ieder Mcyei -Kralimer (Germany) 
Director, Fraunhofer Iinstitut lïir Systemtechnik 
und Innovationsforschung (IS1) 
Prof. André Syrota (France) 
Director of Life Sciences. Atomic Energy Commission 
Mr Johannes van Ruitcn (The Netherlands) 
Former Executive Director, NAGRON 
Prof. José Viana Baptista (Portugal) 
Chairman of ICAT (Instituto de Ciencia Aplicata a Tecnologia, 
Chairman of EDIFER and Vice-President of IRDAC, 
Former Minister of Transport and Communications 
Dr Alan ('alder (Uniled Kingdom) Rapporteur of the Panel, 
Segal Quince Wicksteed Ltd 

Le 19 février 1997 
Le Président 
Madame le Commissaire, 
Vous voudrez bien trouver, en annexe, le rapport d'évaluation du 
4ème programme de Recherche et Développement de l'Union 
Européenne, que vous avez bien voulu demander à onze experts 
indépendants de préparer. 
Ce document contient une série de recommendations, dont nous 
pensons qu'elles seraient de nature à répondre aux objectifs 
prioritaires de la recherche et du développement conduits au 
niveau de l'Union. 
Nous demeurons, bien entendu, à votre disposition pour vous 
apporter tout complément d'information que vous-même, ou vos 
services pourraient souhaiter. 
En vous remerciant de la confiance que vous avez bien voulu nous 
faire, je vous prie de croire, Madame le Commissaire, l'expression 
de mes sentiments très distingués. 
Etienne DAVIGNON 
Madame Edith CRESSON 
Membre de la Commission Européenne 
rue de la Loi 200 
1049 Bruxelles 
Société Générale de Belgique Rue Royale 30. B-1000 Bruxelles 
Fol (322) 507 03 80- 507 02 11 - Fax (322) 507 03 00 

UUDEN EDISTYSASKELEEN AIKA 
Arviointilautakunnan mielestä puiteohjelma ei vastaa odotuksia. Siltä 
puuttuu tavoite, eikä se yllä siihen, mihin olisi edellytyksiä. Tämä ei johdu 
henkilöistä, vaan rakenteesta, joka estää todellisen strategian 
muodostumisen ja tekee puiteohjelman tehokkaan toteuttamisen vaikeaksi. 
Ohjelma nykyisessä muodossaan ja nykyisellä toteutustavallaan ei ole 
tarpeeksi joustava vastaamaan uusiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin. 
Se ei myöskään ole selvästi yhteydessä Euroopan unionin päämääriin ja 
tavoitteisiin. Sillä on liian kauan pyritty yhdistämään kansallisia ja 
alakohtaisia toiveita ja kunnianhimoisia tavoitteita. Tulevaisuudessa 
puiteohjelmalta vaaditaan enemmän. 
Unioni tarvitsee ennen kaikkea strategian määrittelemään ohjelmia, joiden 
ensisijaiset tavoitteet ovat samat kuin unionin. Ohjelmien hallinnoimiseen se 
tarvitsee myös sopivan poliittisen ja oikeudellisen viitekehyksen tehokkaan 
johtamistavan ohjelmien toteuttamiseen ja tavoitteiden mukauttamiseen, kun 
se on tarpeen. 
Olemme yhtä mieltä komission kanssa siitä, että nyt on suuren muutoksen 
aika, aika ottaa yhtä laadukas ja merkittävä askel eteenpäin kuin 
puiteohjelman luominen itsessään. Suosituksemme tarkoituksena on tämän 
päämäärän saavuttaminen. 

TIIVISTELMÄ JA SUOSITUKSET 
1.0 Arviointilautakunta ja sen työ 
Lautakunta on riippumaton ja siihen kuuluu yksitoista Euroopan kansalaista, jotka ovat 
vakuuttuneita siitä, että tiede ja teknologia voivat hyödyttää Eurooppaa tulevalla 
vuosituhannella. Lautakunnan etuna on, ettei se ole riippuvainen kansallisista tai alakohtaisista 
eduista ja voi siksi antaa puolueettomia neuvoja, jotka sisältyvät tähän kertomukseen. Viides 
puiteohjelma esitetään lähiaikoina ja sen sijaan, että arvioisimme yksityiskohtaisesti edellistä, 
keskitymme antamaan tulevaa koskevia neuvoja. Lautakunta toivoo, että kertomus osoittautuu 
hyödylliseksi ohjelmaa laadittaessa. 
1.1 Kokonaisarvio 
Lautakunnan analyysi on ollut sekä strateginen että jäsennelty. Vaikka tarkasteluun ja 
omaksumiseen käytettävissä oleva aika olikin rajallinen lautakuntaa on auttanut suuresti: 
• mahdollisuus tutustua yli sataan komissiolle jätettyyn viidettä puiteohjelmaa koskevaan 
ehdotukseen; 
• tutustuminen neljännen puiteohjelman kaikkien 18 erityisohjelman sekä YTK:n 
viisivuotisarviointikertomuksiin; 
• keskustelut kunkin erityisohjelman johtajien (pääosastot III, VI, VII, XII, XIII, XIV, XVII, 
YTK) sekä viisivuotisarviointityöryhmien johtajien, yhteisen tutkimuskeskuksen 
pääjohtajan ja pääosasto XII:n pääjohtajan, apulaisjohtajan sekä muun avainhenkilöstön 
kanssa. 
Asiantuntemuksen ja tiedon rajat tulivat väistämättä eteen, koska arviointia varten 
käytettävissä oli suuri määrä materiaalia. Lautakunta ei kuitenkaan havainnut erityisiä huolen 
aiheita millään alalla ohjelmissa suoritetun tutkimuksen laadun suhteen. 
Suositukset on rajattu pieneen määrään yleisluontoisia uudistusehdotuksia, joiden avulla voisi 
parantaa suoritusten laatua viidennen puiteohjelman toteuttamisessa. 
Uskomme, että ehdotuksillamme voidaan parantaa tuntuvasti viidennen puiteohjelman 
tehokkuutta, laatua ja merkityksellisyyttä, samalla kun näillä toimenpiteillä kohennetaan 
Euroopan unionin tiedeyhteisön mainetta kansalaisten ja vaaleilla valittujen edustajien 
silmissä. 
2.0. Viidennen puiteohjelman tavoite 
Sosiaaliseen ja taloudelliseen merkityksellisyyteen sekä eurooppalaiseen lisäarvoon 
perustuva strategia 
Muutoksia tarvitaan, koska ajat ovat muuttuneet. Nykyisin sekä yksityisellä että julkisella 
sektorilla ollaan paljon varovaisempia sijoittamaan eurooppalaiseen tutkimukseen kuin vuonna 
1984, jolloin neljäs puiteohjelma käynnistettiin. Silloin politiikassa ja julkisella sektorilla 
uskottiin vahvasti siihen, että tiede ja insinööritaito voivat olla hyödyksi Euroopan 
taloudelliselle ja sosiaaliselle tulevaisuudelle. Suuret eurooppalaiset yhtiöt uskoivat saavansa 
liiketaloudellista hyötyä lisäämällä investointejaan tutkimukseen ja kehitykseen. Nykyisin 
markkinat vaativat teollisuutta keskittymään lähitavoitteisiin, huolimatta kilpailevien maiden ja 
yritysten mittavista investoinneista tieteeseen ja teknologiaan erityisesti Kaukoidässä ja 
Yhdysvalloissa. 
Kuitenkin Euroopan tiede- ja teknologiayhteisö on elävä ja dynaaminen voimavara, joka 
edustaa korkeinta kansainvälistä laatua. Jos sen tieteellinen erityisosaaminen saadaan 
säilytettyä korkeimmalla tasolla, sen apu voi olla ratkaiseva pyrkimyksessä säilyttää Euroopan 
sosiaalinen ja taloudellinen asema ja kohentaa sitä lisääntyvän kansainvälisen kilpailun 
kohdatessa. 
2.1 Strategiaan perustuva kohdentaminen 
Puiteohjelman osuus kaikista tutkimus- ja kehitysmenoista EU:ssa on vain 3,5 prosenttia. Se 
on väline, joka on käytettävissä koko unionin erityishaasteisiin ja mahdollisuuksiin ja sen 
vaikutus tulee olemaan erittäin vähäinen, jos se on vain kansallisen politiikan laajennus. 
Tehokkuuden määrittelevät pääasiassa samat vaatimukset, joita käytetään ohjelmien ja 
hankkeiden valitsemisessa. 
Lautakunnan mukaan seuraavassa puiteohjelmassa tavoiteltavan strategian tulee perustua 
selkeästi kahteen edellytykseen: tieteelliseen osaamiseen sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen 
merkityksellisyyteen. 
Strategiaan perustuvaa kohdentamista ei varmastikaan synny, jos komissio jatkaa samaa 
lähestymistapaa viidennen puiteohjelman valmistelussa kuin kahta edellistä laadittaessa. 
Muiden tahojen kuuleminen on tietysti olennaista, mutta niitä yli sataa annettua ehdotusta 
vaivaa kaikkia sama heikkous - ne ovat selvästi kansallisten tai alakohtaisten näkemysten 
värittämiä. 
Unionin strategiaa ei saada aikaan, jos ainoastaan yhdistetään nämä ehdotukset. Puiteohjelma 
on koko unionin vastuulla ja sen tehtävänä on kohdata erityishaasteet ja mahdollisuudet. 
2.2 Merkityksellisyys 
Merkityksellisyys voidaan saavuttaa tutkimalla teknologian ja markkinoiden tulevaisuutta 
koskevia analyysejä, joissa seurataan ja ennakoidaan kehitystä. Tämä on olennaista tietoa ja 
komissiossa tulisi olla vastuutaho, joka varmistaa, että sosiaalisten ja tieteellisten muutosten 
vähäisimmätkin merkit analysoidaan tulevaisuuden mahdollisuuksina tai uhkakuvina. 
Lautakunnalle on ehdotettu, että YTK:n alaisen Teknologian alan ennusteita laativan 
tutkimuslaitoksen aseman kehittäminen tässä yhteydessä on tutkimisen arvoista. 
Strategian kehittämiseen olisi edelleen saatava lisätukea kohdistetusta sosio-ekomisesta 
tutkimusohjelmasta sekä eri pääosastoihin kuuluvilta pieniltä politiikan ja strategian yksiköiltä. 
Analyysin, seurannan ja hyvissä ajoin toteutettavien varotoimien tehokas hyödyntäminen 
voidaan parhaiten varmistaa, jos niistä tehdään osa ministerineuvoston 
päätöksentekomenettelyä, esimerkiksi antamalla neuvostolle vuosikertomus. 
2.3 Eurooppalainen lisäarvo 
Lautakunta uskoo, että merkityksellisyyden lisäksi eurooppalainen lisäarvo olisi otettava 
erityisesti huomioon valittaessa ohjelmia ja hankkeita tuleviin puiteohjelmiin. Tällä tavoin 
erotetaan selkeästi eurooppalaisella tasolla tehtävä työ yksinomaan jäsenvaltioiden 
rahoittamasta toiminnasta. 
10 
I eurooppalaisesta lisäarvosta on kyse: 
• tärkeissä laajamittaisissa laitoksissa, joita yksittäiset jäsenvaltiot eivät pystyisi kehittämään 
(ai pitämään yllä; 
• kansainvälisesti kilpailukykyisien WV:k-yhleisöjen kannustamisessa uusilla 
poikkitieteellisillä aloilla, kuten tietotekniikassa ja biotekniikassa: 
• kilpailukykyisille tai maailmanlaajuisesi! yhteensopiville yhteisille teknisille standardeille 
perustuvan vahvan jäi jestelmäperuslan luomisessa eurooppalaiselle teollisuudelle -
esimerkkinä langaton tiedonvälitys; 
• kaupallisten sovellusten Euroopan kattavien normien ja standardien kehittäminen. 
Ieurooppalaisen lisäarvon kannalla ensisijaisessa asemassa on laadukas tiedeyhteisömme, jota 
edellisellä puheohjelmalla on arvokkaalla tavalla tuettu. Se on verkostoitunut yhteenliittymä 
osaamisia. jonka kansainvälisen kilpailukyvyn taso on yksittäisen jäsenvaltion 
ulottumattomissa. Sitä kuitenkin voidaan ja pitääkin kehittää ja vahvistaa edelleen: 
• varmistamalla, että eurooppalainen tiedeyhteisö tukee ja kehittää olemassaolevia 
vahvuuksiaan, sen sijaan, että keskittyisi kompensoimaan heikkouksiaan tai pysymään ajan 
tasalla, kuten aikaisemmin tehtiin: 
• rohkaisemalla tiedeyhteisöä työskentelemään läheisesti käyttäjien kanssa, jotta tieteellisen 
l\ön tulokset havaittaisiin; 
• tunnustamalla, että eurooppalainen kriittinen massa voidaan usein saavuttaa aloilla, joilla 
millään vksilläinen jäsemaitio ei siihen pysty. 
Ieurooppalaisen lisäarvon toteutumisen ratkaisevia edellytyksiä oval toisaalta laadukas 
tiedeyhteisö, toisaalla varmistuminen siilä, että tiedeyhteisön voimavarat keskitetään unionin 
politiikan vastuualueille. Näilä on nykyisin lukuisia, esim. ympäristö, liikenne, maatalous ja 
elintarvikkeet, tietoliikenteen infrastruktuuri, sekä Euratom. 
Laadukas tutkimustyö on olennainen edellytys hyvän politiikan luomiselle, ei ainoastaan 
asetettaessa teknisiä standardeja ja määräyksiä, vaan myös laajoilla talous- ja 
yhteiskuntaelämän aloilla. Se tuo mukanaan välttämättömän teknisen pohjan monille 
ehdotuksille, joita komissio esittää neuvostolle. Unionin oma tutkimuslaitos, yhteinen 
tutkimuskeskus, saavuttaa erityisosaamisen ja eurooppalaisen lisäarvon vaatimukset 
merkittävässä osassa työtään. 
koska rakennerahastoista voitaisiin rahoittaa joidenkin jäsenvaltioiden tutkimusta, tulisi 
määrärahoja jaettaessa soveltaa samaa eurooppalaisen lisäarvon vaalimusla. Lisäksi komission 
tulisi rohkaista jäsenvaltioita hyödyntämään rakennerahastoja tutkimustyönsä laadun 
kehittämiseksi ja puiteohjelmien etujen vahvistamiseksi. 
3.0 Uuden puiteohjelman poliittinen ja hallinnollinen johtaminen 
Lautakunnan mielestä puiteohjelman oikeudelliseen viitekehykseen tarvitaan muutoksia. Iällä 
hetkellä sitä koskevat ministerineuvoston ja parlamentin antamat yksityiskohtaiset säädökset ja 
valvonta, mikä johtaa joustamattomuuteen ja päämäärän puuttumiseen. Uusiin haasteisiin 
mukautumiseen tai uusien tieteellisten edistysaskeleiden mukana pysymiseen vaaditaan 
monimutkainen ja aikaa vievä lainsäädäntöprosessi. 
I I 
Tarvitaan uusi oikeudellinen viitekehys, joka täyttää seuraavat tuntomerkit: 
3.1. Määräenemmistöllä tehdyt neuvoston päätökset 
Nykyinen päätöksentekojärjestelmä perustuu neuvoston yksimieliseen äänestyskäytäntöön 
sekä neuvoston ja parlamentin yhteispäätösmenettelyyn. Tällä lavoin syntyy helposti ohjelma, 
joka perustuu kansallisiin ja alakohtaisiin etuihin, keskustelut useiden arviointilautakuntien 
kanssa vahvistivat tätä näkemystä. 
Lautakunta uskoo, että Euroopan unionin strateginen ohjelma syntyy suuremmalla 
todennäköisyydellä, jos neuvoston päätökset tehdään määräenemmistöllä. Se suosittelee 
erityisesti, että hallitusten välinen konterenssi käsittelisi määräenemmistön käyttöönottamista 
puiteohjelmaan liittyvistä päätöksistä äänestettäessä. 
laman pitäisi helpottaa menettelyä, jossa neuvosto ja parlamentti antavat vaadittavan 
poliittisen valtuutuksensa puheohjelmille sekä niihin liittyville yleisille ohjelmille ja joillekin 
taloudellisille sitoumuksille. 
3.2 Joustava menettely 
Joustavuuden tulisi olla seuraavan puiteohjelman olennainen piirre. Iällä hetkellä se puuttuu, 
koska jokaisia erityisohjelmaa kahlitsevat lainsäädännölliset päätökset, jotka sitovat 
tutkimusaiheita ja talousarviota koko viisivuotiskauden ajan. kun hyväksymiskäytäntö vie 
kaksi vuolta, puiteohjelman todellinen kokonaiskesto voi olla jopa seitsemän vuotta. 
Ottaen huomioon tieteen edistymisen ja muutoksen kiihtyvän tahdin tämä on aivan liian pitkä 
aika ohjelmalle, jos sitä voi muuttaa tai muunnella ainoastaan aikaavievän 
lainsäädäntöprosessin kautta. Ohjelmaa tulisi voida mukauttaa helpommin uusiin tarpeisiin ja 
tieteen kehityksen mukaisesti. 
Ratkaisu voisi olla se, että komissio sitoisi vain osan ohjelman määrärahoista ensimmäisten 
kolmen vuoden aikana. Tämä antaisi neuvostolle mahdollisuuden tehdä vuosittain valinta joko 
rahoittaa uusia ohjelmia tai jakaa määrärahat samalla lavoin kuin aikaisemmin. 
.>..> Johtamisvastuun lisääminen ja laadun parantaminen 
Ohjelmien voimaan saattamisen tulee olla selvästi komission tehtävä. Sen vastuulla olisi 
myöskin määritellä ja laatia luettelo erityisohjelmista, jotka vastaavat puiteohjelmien 
päätöksissä esitettyjä tavoitteita, komission tulee olla selkeästi vastuussa ohjelman 
yksityiskohtaisesta toteuttamisesta tavalla, joka vastaa parasta johtamiskäytäntöä 
jäsenvaltioissa ja yrityksissä. 
komission kohtaama haaste tarkoittaa byrokratian tasojen ja viivästysten poistamista. Nämä 
johtavat nykyisin usein suureen turhautumiseen ja tuottavat kielteisiä seurauksia 
puiteohjelmalle kokonaisuudessaan, komission tulee lisäksi varmistaa, että vastuu jaetaan 
sisäisesti tavalla, joka synnyttää samankaltaista tehokkuutta ja toimivuutta kuin jäsenvaltioissa 
ja yksityisissä yrityksissä. 
3.4 Komission valvonta 
Lautakunta uskoo, että jos komissiolle annetaan lisää valtaa, sitä pitäisi myös valvoa luomalla 
uusia ja vahvempia yhteyksiä komission, neuvoston ja parlamentin viilille. Lautakunta 
12 
suosittelee uuden unionin komitean perustamista. Se olisi pysyvä ja olennainen osa 
hajautetumpaa menettelyä. Komitea muodostuisi neuvoston nimittämistä ja sille vastuullisista 
korkean tason riippumattomista asiantuntijoista. Uuden unionin komitean tulisi korvata 
olemassa olevat ohjelmakomiteat. 
4.0 Uudenlaisia lähestymistapoja puiteohjelman toteuttamiseen 
Viidennen puiteohjelman olisi edelleen oltava kilpailua ennakoiva, mutta sen toteuttamiseen ja 
organisaatioon tarvitaan muutoksia. Lautakunta haluaa jälleen painottaa, että olennainen 
edellytys kilpailua ennakoivalle tutkimukselle Euroopassa on. että ehdotusten antajilla tulee 
olla täydellinen luottamus siihen, että ehdotusten tieteellistä ja teknologista sisältöä varjellaan. 
Siksi arvioimaan palkattuja asiantuntijoiden olisi käsiteltävä ehdotukset luottamuksellisesti. 
Lautakunta ehdottaa seuraavia toimenpiteitä: 
4.1. Teknologian levittämisen ja kaupallisen hyödyntämisen tehokkaampi edistäminen 
Euroopan yrityskulttuurin kehittymättömättömyys Yhdysvaltoihin verrattuna näkyy 
selkeimmin teknologian levittämisessä ja vaihdossa. Pyrkimys tämän epäkohdan korjaamisen 
on eräs tärkeimmistä näkökohdista, kun komissio alkaa toteuttaa viidettä puiteohjelmaa. 
Lautakunta ehdottaa seuraavaa: 
• Ohjelmajohtajien tulee ollaa selkeä vastuu levittämisestä ja hyödyntämisestä. Heidän täytyy 
varmistaa, että käyttäjäyhteisöä ja niitä, jotka ei viii osallisin ohjelmaan, erityisesti pk-
yntyksiä, muistutetaan mahdollisuudesta hyödyntää puiteohjelmaan kuuluvaa tutkimusta. 
Heidän tulisi myös tiivistää yhteistyötä riskipääoman sijoittajien ja EASDAQ:n kanssa; 
• Tuotteiden vakiinnuttaminen markkinoille on EUREKAn tehtävä ja komission tulisi 
parantaa suoria yhteyksiä ohjelmiin ja hankkeisiin. 
4.2 Lisää apua pk-yrityksille 
Yksinkertaistettu ja laajennettu CRALT-olrjelma voisi auttaa pk-yrityksiä oikeudellisissa 
(tekijänoikeus) ja rahoituskysymyksissä. Tulisi harkita hajautettua johtamismallia. 
4.3 Kokonaisvaltaisen lähestymistavan soveltaminen toteuttamiseen 
kokonaisvaltaista lähestymistapaa tarvitaan, koska unionin teknologiset haasteet ovat yhä 
monimutkaisempia, poikkitieteellisiä ja monialaisia, ja ne ulottuvat muun muassa 
ympäristönsuojeluun, energiapolitiikkaan, liikenteeseen ja kestävään kehitykseen liittyviin 
kysymyksiin 
4.4 Virtuaalisten tutkimuskeskusten perustaminen 
Laadukkaiden eurooppalaisten tutkimuskeskus ten voimavaroja voisi lisätä uudenaikaisen 
tietoliikenneteknologian avulla. Merkittävät virtuaaliset tutkimuskeskukset Euroopassa 
vähentäisivät komission tarvetta investoida todellisiin laitoksiin omaa tutkimustaan varten. 
Virtuaalisiin tutkimuslaitoksiin voisi sisältyä osia YTKsla. 
13 
4.5 Unioni yhteistyökumppanina jäsenvaltioiden hankkeissa 
Unionia pitäisi rohkaista ottamaan osaa laajoihin yhteishankkeisiin jäsenvaltioryhmien kanssa 
perustamissopimuksen 130 k, 130 1 ja 130 n artiklan nojalla. 
5.0 Ohjelman tasapainottaminen 
5.1 Perustutkimus vs. soveltava tutkimus 
Jokaiselle teemaohjelmalle olisi annettava täysi vastuu oikean tasapainon saavuttamisesta 
perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä. Monissa hankkeissa ei tarvita 
perustutkimusta, mutta nousevilla aloilla, kuten biotekniikassa ja mikroelektroniikassa se voi 
olla ratkaisevaa. Suoraviivainen kaikki ohjelmat kattava lähestymistapa on liian jäykkä ja 
yksinkertaistettu vaatimusten muuttuessa. Seuraavassa esimerkkejä: 
• BSE-tauti oli aikaisemmin diagnostinen kysymys, nyt vaaditaan taudin biologista 
perustutkimusta; 
• Voimakas suuntaus pois perustutkimuksesta kohti käyttäjien tarpeita on havaittavissa 
ACTS:ssä IT:ssä ja telematiikkaohjelmissa. Nämä kolme ovat myös lähentyneet toisiaan. 
Tasapaino perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä näyttää riippuvan teknologisesta 
kypsyydestä. Tarve on suurin uusilla ja nousevilla, niin sanotuilla tieteeseen perustuvan 
teknologian aloilla, kuten biotekniikassa ja mikroelektroniikassa. 
5.2 IT-ohjelmien yhteensulauttaminen 
Koska IT, ACTS ja telematiikkaohjelmat liittyvät niin läheisesti toisiinsa, ne olisi lautakunnan 
mielestä sulautettava yhteen seuraavassa puiteohjelmassa. 
5.3 Aihealuekohtaiset ja toimintaan perustuvat ohjelmat 
Aihealuekohtaisten ja toimintaan perustuvien ohjelmien välille täytyy löytää oikea tasapaino, 
kun pyritään rohkaisemaan uuden luomiseen. Koska lautakunta on tullut siihen 
johtopäätökseen, että vastuu hyödyntämisestä olisi edelleen oltava aihekohtaisilla ohjelmilla, 
innovaatio-ohjelmien pitäisi keskittyä enemmän kysyntäpuoleen: levittää markkinoita 
läheisesti koskevaa teknistä tietoa ja käsitellä innovatiivista johtamistapaa ja organisatorisia 
kysymyksiä. 
5.4 Ulkopuolinen tasapaino - Laajentuminen, kehitysmaat ja kansainvälinen yhteistyö 
Puiteohjelmassa tulisi antaa erityisasema laajentumiseen valmistautumiselle. Neuvottelut 
jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa aloitetaan todennäköisesti puiteohjelman 
voimassaoloaikana. 
kehitysmaiden hyväksi toteutettavien teknisten hankkeiden olisi oltava selkeästi Euroopan 
etujen mukaisia, vaikka jotkut niistä toteutetaankin poliittisista syistä, kuten terveyteen liittyvä 
trooppisten tautien tutkimus. 
Kansainvälistä yhteistyötä voidaan liittää aihekohtaisiin ohjelmiin, mutta yhteistyön tulee olla 
paljon tiiviimpää muiden unionin ohjelmien yhteydessä, kuten PHARE, TAOS ja MEDA. 
Voitaisiin perustaa pieni ryhmä ja antaa sille tehtäväksi ottaa vastuu kattavan tiede- ja 
teknologiapolitiikan kehittämisestä alueille, joita unionin olemassaolevat ohjelmat eivät kata. 
14 
6.0 Johtopäätös 
Viidennessä puiteohjelmassa on tehtävä laadullisia parannuksia; se ei saisi olla ainoastaan 
neljännen puiteohjelman suoraviivainen jatke. 
Puiteohjelman tulee perustua tieteelliseen erityisosaamiseen sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen 
merkityksellisyyteen. Jälkimmäiseen voidaan päätyä ainoastaan strategisella lähestymistavalla. 
Lautakunnan suosittelemat oikeudellisen viitekehyksen muutosehdotukset ja tehokkaamman 
toteuttamisen käytäntö ovat tämän strategian pohjana. 
Tieteellistä erityisosaamista ja merkityksellisyyttä täytyy kuitenkin seurata myös 
eurooppalainen lisäarvo, jonka lautakunnan mielestä täytyy olla olennainen peruste valittaessa 
ohjelmia ja hankkeita tuleviin puiteohjelmiin. 
15 

I. JOHDANTO 
Euroopan unioni on lähestymässä vedenjakajaa suhteessaan puiteohjelmaan3, joka luotiin, kun 
käsitys tutkimuksen asemasta yhteiskunnassa muuttui. Tutkimusta ei enää pidetä päämääränä 
itsessään, vaan se tulee nähdä yhä enemmän palvelemassa yhteiskunnalle merkityksellistä 
teollista kilpailukykyä ja laajempia tarpeita. 
Tämän seurauksena on päädytty valikoivampaan lähestymistapaan suhteessa tutkimukseen 
kohdistuviin investointeihin julkisella ja yksityisellä sektorilla Euroopassa. Tämä poikkeaa 
siitä paljon myönteisemmästä ilmapiiristä, joka vallitsi 1980-luvun alussa, jolloin puiteohjelma 
pantiin alulle. Silloin sekä julkisella että poliittisella tasolla uskottiin vahvemmin tieteen ja 
teknologian mahdollisuuteen hyödyttää Eurooppaa taloudellisesti ja sosiaalisesti 
tulevaisuudessa. 
Nykypäivän Euroopassa monet teolliset TTK-organisaatiot ovat sekä pienentyneet, että 
siirtyneet lähemmäs markkinoita tuotteen mukaan jaoteltuina. Tämä on johtanut TTK-
kustannusten supistumiseen monilla aloilla, mainittavana poikkeuksena kuitenkin 
lääketeollisuuden tuotteet. 
Kaikkialla Euroopassa julkisiin menoihin kohdistuvat paineet tuntuvat yliopistojen 
määrärahoissa, ja hallitukset osoittavat selvästi, että yliopistotutkimuksen tuki saatetaan 
lakkauttaa kokonaan tutkimukselta, joka ei ole kansainvälisesti kilpailukykyistä. 
Kilpailurintamalla suuri määrä erilaisia tunnuslukuja osoittaa huolestuttavia eroja TKK:n 
tasossa ja sovelluksissa EU:n ja sen pääkilpailijoiden USA:n ja Japanin välillä. 
Kokonaisinvestoinnit tutkimukseen Euroopassa vuonna 1995 muodostivat kaikkiaan 1,9 
prosenttia BKT:slä, kun vastaavat luvut olivat USA:ssa 2,45 prosenttia ja Japanissa 2,95 
prosenttia. Viimeksimainittu lisää edelleen TTK-investointejaan enemmän kuin USA tai 
Eurooppa. Lisäosoiluksena innovatiivisemmasta kulttuurista USA:ssa ja Japanissa on se, että 
siellä on enemmän tieteenharjoittajia ja insinöörejä tuhatta asukasta kohti (USA:ssa 7,4; 
Japanissa 8,0) verrattuna Eurooppaan, jossa vastaava luku on 4,7. 
Kun lähestytään vuosituhannen vaihdetta, eurooppalaisten päällimmäisenä huolenaiheena on 
säilyttää sosiaalinen ja taloudellinen etumatka maailmanlaajuisen kilpailun lisääntyessä. 
Seuraavat kysymykset odottavat ratkaisua: 
• työttömyys - Euroopassa on nykyisin 18 miljoonaa työtöntä; 
• kilpailukyky - Eurooppa on menettänyt teollista kilpailukykyään USA:lle ja Japanille 
useilla korkean teknologian tuotannon aloilla; 
tietoyhteiskunta on nyt ulottuvilla, mutta sen kunnollinen vakiinnuttaminen vaatii 
toimenpiteitä; 
3 Puiteohjelmalla viitataan kahteen eri päätökseen: 
a) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, N:o 1 I 10/94/EY tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994, Euroopan yhteisön 
neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehitystä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 - 1998); 
ja 
b) Neuvoston päälös, N:o 94/268/Euratom tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994 Euroopan atomienergiayhteisöä 
koskevasta yhteisön tutkimus-ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta ( 1994 - 1998) 
17 
• 
• tarvitaan kestävää kehitystä elinolosuhteiden kohentamiseksi ja ympäristövahinkojen 
vähentämiseksi; 
laajentuminen - tulee valmistautua uusien jäsenmaiden liittymiseen Keski- ja Itä-
Euroopasta, sekä Välimeren alueelta; 
• tuki yhteisön politiikoille laaja-alaisemmin maatalouden, kalastuksen, liikenteen, 
yhteenkuuluvuuden, terveyden ja energian aloilla, ja pk-yritysten ottaminen mukaan 
tutkimukseen. 
Paineista huolimatta Euroopan tiede- ja teknologiayhteisö on edelleen korkeinta kansainvälistä 
laatua edustava voimakas ja dynaaminen voimavara. Sillä on tieteen ja insinööritaidon 
erityisosaamista useilta aloilta ja se voi olla suureksi hyödyksi näissä kysymyksissä. 
Lisäponnisteluja kuitenkin vaaditaan, koska tätä potentiaalia ei ole vielä täysin hyödynnetty 
taloudellisen menestyksen saavuttamiseksi. 
Jotta tarvittavat varat voitaisiin myöntää, on tiede- ja teknologiayhteisön tehtävänä arvioida 
rehellisesti hyötyä, jota se voi kussakin kysymyksessä tuottaa ja neuvoa sen mukaisesti 
poliittisessa menettelyssä. Joissain tapauksissa poliittinen ja tieteellinen tärkeysjärjestys saattaa 
olla erilainen, ja kun näin käy, ensinmainitun on saatava etusija, kun on kyseessä julkisten 
varojen jakaminen. Menestyäkseen puiteohjelman tulee yhdistää tieteellisen erityisosaamisen 
perinteet sosiaaliseen ja taloudelliseen merkityksellisyyteen. 
Tämä arviointi tehtiin juuri ennen viidennen puiteohjelman laatimista, koska 
ministerineuvosto ja Euroopan parlamentti ovat päättäneet, että riippumaton 
asiantuntijalautakunta kutsutaan arvioimaan edellisen viisivuotispuiteohjelman toimintaa*. 
Koska ajoitus oli tällainen puiteohjelman arviointilautakunta oli sitä mieltä, että painopisteen 
tulisi olla tulevaisuudessa, ja että sen sijaan että analysoidaan mennyttä edellisistä 
puiteohjelmista opitun perusteella olisi annettava tulevaisuutta koskevia neuvoja. 
Siirtyminen neljännestä viidenteen puiteohjelmaan tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden 
luoda uusi pohja Euroopan unionin tutkimustoiminnalle keskittyen tärkeisiin kysymyksiin ja 
ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka koskevat unionia sen lähestyessä vuosituhannen vaihdetta. 
Tieteellisen erityisosaamisen vaatimus tulee säilyttää ja sitä tulee vahvistaa. Sosiaalisen ja 
taloudellisen merkityksellisyyden vaatimusta on lisäksi painotettava enemmän. Viides 
puiteohjelma tulee rakentaa näiden kahden pilarin varaan. 
2. LAUTAKUNNAN LÄHESTYMISTÄPÄ 
Lautakunnan jäsenet tapasivat yhdeksän kertaa heinäkuun 1996 ja helmikuun 1997 välisenä 
aikana ja keskustelivat laajasti sekä keskenään että riippumattoman esittelijänsä kanssa. Alusta 
lähtien lautakunta päätti ottaa strategisen ja jäsennellyn näkökannan katsoen tulevaisuuteen ja 
keskittyen aiheisiin, jotka auttavat parantamaan laatua. 
Puiteohjelmia koskien päätösten N:o II10/94/EY ja N:o 94/268/Euratom 4 artiklan 2 kohdassa säädetään: 
"Komissio laadituttaa riippumattomilla ja pätevillä asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion viiden vuoden aikana ennen 
tätä arviota toteutettujen yhteisön toimien hallinnoimisesta ja edistymisvaiheista. Komissio toimittaa tämän 
kertomuksen ja johtopäätöksensä huomautuksineen Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja 
sosiaalikomitealle ennen viidennen puiteohjelman ehdotuksen esittämistä". 
18 
Lautakuntaa on hyödyttänyt tutustuminen yli sataan kansallisten hallitusten, eurooppalaisten 
elinten ja tutkimuslaitosten menettelyn komissiolle jättämään ehdotukseen. Lisäksi lautakunta 
on tutustunut viisivuotisarviointikertomuksiin kaikista 18:sta erityisohjelmasta, sekä yhteisestä 
tutkimuskeskuksesta (YTK). 
Lautakunnasta muodostetut ryhmät haastattelivat myös erityisohjelmien johtajia pääosastoilta 
III, VI, VII, XII, XIII. XIV, ja XVII ja YTK:n pääjohtajaa. Lisäksi esittelijä haastatteli jokaisen 
erityisohjelman ja YTK:n arviointilautakunnan puheenjohtajaa tai esittelijää. Lopuksi käytiin 
keskusteluja pääosasto XILn pääjohtajan, apulaispääjohtajan ja muun avainhenkilöstön kanssa. 
Komission osastot toimittivat hyödyllistä materiaalia, erityisesti pääosasto XILn ohjelma-
arviontiyksikkö, joka on huolehtinut arviointitoiminnan kokonaisvaltaisesta 
yhteensovittamisesta. 
Lautakunta arvostaa sitä, eitä kaikki keskustelut oval olleet avoimia ja suoria luonteellaan, 
mikä oli tärkeää valotettaessa monia avainkysymyksiä. 
Lautakunnan metodologinen lähestymistapa oli arvioida puiteohjelman oikeudellista ja 
taloudellista viitekehystä sekä Euroopan asemaa maailmanlaajuisesti, sen merkityksellisyyttä, 
tehokkuutta ja toimivuutta sekä strategian muotoilua ja apuvälineitä. Huolimatta lautakunnan 
laajoista tiedoista ja kokemuksesta, sen jäsenet eivät voineet paneutua jokaiseen alaan 
yksityiskohtaisesti. 
Kaiken yllä mainitun huomioon ottaen lautakunta päätyi siihen, että se voi olla parhaiten 
avuksi keskittäessään yksittäiset neuvonsa pieneen määrään yleisiä suosituksia, joiden se uskoo 
auttavan laadun parantamisessa, mitä edellytetään viidennen puiteohjelman muotoilussa. 
Lautakunta haluaa painottaa sen seikan tärkeyttä, että puiteohjelma on eurooppalaisesta 
näkökulmasta laadittu Euroopan unionin ohje/ma. Seuraava ohjelma epäonnistuu, jos se on 
edellisen puiteohjelman tapaan yhdistelmä kansallisia ja alakohtaisia hankkeita. 
3. IMlTLOII.IKLMAN ARVIOINTI VIIDLN VIIMKKSI KULUNKIN VUODLN AJALTA 
Samanaikaisesti tämän arvioinnin kanssa riippumattomat asiantuntijalautakunnat ovat 
toteuttaneet erillisen viisivuotisarvion kaikista 18:sta erityisohjelmasta, seitsemästä YTK:n 
tutkimuslaitoksesta ja Y TK.sla kokonaisuudessaan. Arvioinlilaulakunta arvostaa mainitun 
toiminnan laajuutta ja ainutlaatuisuutta - siihen osallistui 170 eurooppalaista asiantuntijaa. 
Samalla kun arviointeihin sisältyi runsaasti arvokasta tietoa yleisarviota varten, lautakunta 
koki, ettei se voisi toteuttaa täsmällistä analyysiä kaikista 26:sta arvioinnista. Kuitenkin 
esittelijä valmisteli kohtuullisen yksityiskohtaisen yhteenvedon kaikkien lautakuntien 
erityisohjelmien ja YTK:n merkityksellisyyttä, tehokkuutta ja toimivuutta koskevista 
näkemyksistä. Yhteenveto on liitteenä. 
Arvioiden ensisijainen yhteinen teema on, että puiteohjelman lainsäädäntörakenteesta suoraan 
seuraavaa byrokraattisuutta ja viivästymistä ei voida hyväksyä. Kertomuksessa käsitellään 
myöhemmin yksityiskohtaisesti muutoksen tarvetta tässä asiassa. Lisäksi lautakunta on sitä 
mieltä, että jotkut erityisohjelmien kertomukset voisivat olla laaja-alaisempia, jos useammat 
lautakunnan jäsenistä olisi valittu kyseisen tiede- ja teknologiayhtcisön ulkopuolelta. On 
kuitenkin tärkeää huomata, että ohjelmiin kuuluvan tutkimuksen laadussa ei ollut 
merkittävää huomauttamista. Siksi lautakunta ei pidä tarpeellisena antaa laatua koskevia 
erityishuomioita. 
19 
4. MUUTOKSEN AVAINKYSYMYKSIÄ 
Lautakunnan mielestä puiteohjelma ei ole toistaiseksi vastannut odotuksia. Lautakunta uskoo, 
että tämä johtuu pääasiassa lainsäädäntörakenteesta, joka tekee strategian muotoilun ja 
toteuttamisen vaikeaksi sekä johtaa liialliseen byrokratiaan ja joustamattomuuteen. 
Lautakunnan mielestä vaaditaan myös lisäponnisteluja, jolta hyödynnettäisiin paremmin 
puiteohjelman tutkimuksen aikaansaannoksia ja yhdistettäisiin ne selvemmin markkinoiden 
toimintaan. 
Lopuksi puiteohjelmassa olisi saavutettava oikea tasapaino perustutkimuksen ja soveltavan 
tutkimuksen välillä, sekä myös aihekohtaisten ja toimintaan perustuvien ohjelmien välillä. 
Analyysin seurauksena lautakunta on tehnyt lyhyen luettelon asioista, joihin on pikaisesti 
kiinnitettävä huomiota viidennen puiteohjelman rakenteen kehittämiseksi. 
4.1 Strategiaan perustuva ohjelma 
Lautakunnan mielestä puiteohjelman strategisessa suunnittelussa vaaditaan todellista kehitystä. 
Ohjelman lähestymistapa, jossa kuullaan jäsenvaltioita on omiaan johtamaan kompromisseihin 
kansallisten ja alakohtaisten etujen välillä. Siten ohjelmasta muodostuukin usein kansallisten 
tavoitteiden toivomuslista, jossa yhteenkuuluvuus ja eurooppalainen lisäarvo on vähäistä. 
Lautakunta pitää jäsenvaltioiden kuulemista kuitenkin edelleen tarpeellisena ja kehottaa 
komissiota käyttämään strategisempaa lähestymistapaa antaessaan ehdotuksensa viidennen 
puiteohjelman sisällöstä. 
4.1.1 Merkityksellisyys 
Lautakunnan mielestä strategian pitäisi perustua selkeästi merkityksellisyyden ja 
eurooppalaisen lisäarvon vaatimukselle. Merkityksellisyyden puolestaan pitäisi 
perustua analyysiin teknologian ja markkinoiden tulevaisuudesta, jotta nähtäisiin mitkä 
uudet teknologiat ovat tärkeitä tulevaisuudessa ja mitkä markkinat kasvavat 
vastauksena tulevaisuuden markkinavoimille. Tämä lähestymistapa on keskeinen 
teknologisia ennusteita laadittaessa ja useat maat, jäsenvaltiot mukaan lukien, tekevät 
markkina- ja teknologiaennusteita arvioidakseen, mitkä teknologian alat ja markkinat 
tulevat olemaan tärkeimpiä tulevaisuuden hyvinvointia ajatellen. Näiden tutkimusten 
tuloksia käytetään hyväksi joissakin jäsenvaltioissa, kun muodostetaan tärkeysjärjestys 
korkeakouluille myönnettävälle TTK-tuelle. 
Komission tulisi hyödyntää laajemmin teknillis-taloudellisia ja markkinoita koskevia 
suunnitelmia, sekä teknologian seurantaa. Laatiessaan uusia ohjelmia tai 
mukauttaessaan vanhoja ohjelmia komission olisi myös otettava käyttöön 
toimenpiteitä, joilla havaittaisiin heikotkin merkit tieteellisen tai sosiaalisen ympäristön 
avainmuutoksista, joihin sisältyy tulevaisuuden mahdollisuuksia tai haasteita. 
Komission käytettävissä olevat voimavarat huomioon ottaen kohdistettu sosio­
ekonominen tutkimusohjelma ja eri pääosastojen pienet politiikan ja strategian yksiköt 
voivat jatkaa työtään strategisten vaihtoehtojen vahvistamiseksi. IPTS (YTK:n 
Teknologian alan ennusteita laativa tutkimuslaitos Sevillassa) on myöskin erityisen 
merkityksellinen voimavara. Lautakunta suosittelee sen asemaan perehtymistä, jotta 
varmistettaisiin, että sen työ suuntautuu yllä mainittuun kysymykseen, ja että se 
sisällytetään myös strategian muotoiluun. Eräs merkittävä tavoite on luoda komission 
20 
sisäinen keskus, joka kantaa yleisvastuun kokoamalla yhteen kaikki strategian 
osatekijät ja jolla on selkeä yhteys neuvoston päätöksentekomenettelyyn. IPTS voisi 
ottaa hoitaakseen tämän tehtävän. (YTK:ta käsitellään laajemmin kohdassa 4.3.7.) 
Lautakunnan mielestä tällaiset ehdotukset luovat strategisemnuui pohjan 
puiteohjelman laatimiselle ja saavat aikaan paremmin suunnatun ja kohdennetun 
tuloksen. 
4.1.2 Eurooppalainen lisäarvo 
Lautakunta uskoo vakaasti, että merkityksellisyyden lisäksi eurooppalaisen lisäarvon 
pitäisi olla ohjelmien toinen pääasiallinen valintaperuste. Tällä vaatimuksella erotetaan 
selvästi eurooppalaisella tasolla tehtävä työ yksinomaan jäsenvaltioiden rahoittamasta 
toiminnasta. Lautakunnan mielestä edellisissä ohjelmissa ei ole riittävästi huomioitu 
eurooppalaista lisäarvoa. Se on tärkeää, koska puiteohjelman osuus kaikista tutkimus-
ja kehityskuluista julkisella ja yksityisellä sektorilla Euroopan unionissa on vain 3.5 
prosenttia. Määrärahat ovat niin vaatimattomat, että niiden vaikutus ilman merkittävää 
eurooppalaista lisäarvoa voi olla vain erittäin vähäinen. 
Jos eurooppalaisesta lisiiarvosta tehdään ensisijainen valintaperuste se on määriteltävä 
selkeästi. Eurooppalainen lisäarvo syntyy seuraavista asioista: 
Perustamissopimuksissa määritellyt ia politiitlisel velvoitteet 
Eurooppalainen lisäarvo liittyy perustamissopimuksen velvoitteisiin, joihin 
jäsenvaltiot ovat sitoutuneet erityisalojen tutkimuksessa, esimerkkinä Euratom. Lisäksi 
unionilla on velvollisuus tukea tutkimusta aloilla, joilla vaaditaan Euroopan laajuista 
politiikkaa, kuten ympäristönsuojelu, liikenne, maatalous ja tietoliikenteen 
infrastruktuuri. Komission on myös voitava suorittaa tutkimusta ehdotuksiensa tueksi. 
Eurooppalainen tiedeyhteisö 
Tiedeyhteisö on muodostunut Euroopan laajuiseksi ja edelliset puiteohjelmat ovat 
myönteisellä tavalla auttaneet sen muodostumisessa. Se on arvokas asia, jota tulisi 
kehittää edelleen seuraavassa puiteohjelmassa. Tiedeyhteisön lisäarvo piilee siinä, että 
se on verkostoitunut yhteenliittymä kansainvälisesti kilpailukykyistä osaamista, joka on 
yksittäisen jäsenvaltion ulottumattomissa. Siten kriittinen massa voidaan saavuttaa 
Euroopan tasolla aloilla, joilla mikään yksittäinen jäsenvaltio ei siihen tasoon yllä. 
Lurooppalaisen verkko olisi edelleen ulotettava suuriin tutkimuslaitoksiin. Ne 
muodostavat merkittävän tutkimusvälineen, jolla pidetään yllä eurooppalaisen 
tutkimuksen kilpailukykyä ja yhteenkuuluvuutta ja joita mikään yksittäinen jäsenvaltio 
ei kykene yksinään kehittämään ja rahoittamaan. Eurooppalainen lisäarvo on myös 
ilmeinen, kun edistetään uutta poikkitieteellistä toimintaa kansainvälisesti 
kilpailukykyisillä aloilla, kuten tietotekniikassa tai biotekniikassa, tavoitteena 
nopeuttaa luotettavan TTK-yhteisön kasvua. 
Eurooppalaiset standardit ja järjestelmäperusta 
Markkinoita tarkasteltaessa eurooppalainen lisäarvo ilmenee selkeästi TTK:ssa, jolla 
luodaan Euroopan kattavia taloudellisesti hyödynnettäviä standardeja, joiden avulla 
tekninen menestys voidaan muuttaa kaupalliseksi. Eurooppalaisten standardien avulla 
21 
voidaan myös luoda vahva eurooppalainen järjestelmäperusta yhteistyölle tai 
yhtäläisille kilpailuedellytyksille muiden maiden kanssa, esimerkiksi langattomassa 
tiedonvälityksessä. 
Vaikka nämä vaatimukset kohdistuvatkin puiteohjelmaan, eurooppalaisen lisäarvon 
testaamista voidaan soveltaa myös tiede- ja teknologiatoimiin, joita tuetaan muilla 
Euroopan unionin aloitteilla, kuten rakennerahastoilla. 
Näihin aloitteisiin suunnataan merkittäviä TTK-määrärahoja puiteohjelman lisäksi. 
Olennaisena tavoitteena on kehittää tutkimuksen tasoa vähemmän kehittyneillä alueilla. 
Lautakunta katsoo, että rakennerahastojen käyttö TTK-toimiin vaikuttaa yhdessä 
puiteohjelmien kanssa ja se kehottaa komissiota rohkaisemaan jäsenvaltioita 
käyttämään rakennerahastoja vahvistaakseen puiteohjelmien etuja. 
4.2 Oikeudellinen ja hallinnollinen viitekehys 
4.2.1 Oikeudellisen ongelman taustaa 
Puiteohjelman nykyinen monimutkainen oikeudellinen viitekehys on lautakunnan 
mielestä tärkein muutosta vaativa asia. Euroopan unionin tieteen ja teknologian 
kehittäminen, joka on verrattain uusi yhteisön toimivallan ala, on sekä 
ministerineuvoston että Euroopan parlamentin yksityiskohtaisten säädösten ja 
valvonnan alainen. Näin puiteohjelmiin kohdistuu oikeudellisia päätöksiä (neljänteen 
puiteohjelmaan ja Euratomiin kaikkiaan 25), joilla määritellään aihealueet ja 
talousarvio ohjelman alkaessa koko viisivuotiskaudeksi. Tämä käytäntö on peräisin 
jäsenvaltioiden toiveista valvoa ohjelmien sisältöä kansallisten ja alakohtaisten etujensa 
mukaisesti. Tuloksena on ohjelma, joka on joustamaton ja sisältää liikaa 
monikansallisia toivomuslistoja ja näin ollen se jää vaille tavoitetta. Euratomin 
perustamissopimuksen erityismenettelyt tuovat vielä lisärajoilleita. 
Tästä seuraa, eitä kaikki uusien tarpeiden synnyttämät muutokset tai kehyksen 
tieteellisen kehityksen mukana pysyminen vaativat tuskallisen ja aikaa vievän 
lainsäädäntömenettelyn. Esimerkkinä voidaan mainita BSE-tauti, joka vaati yhteisöltä 
toimia uuden uhan kohdatessa ihmisten terveyttä. Tätä ei voitu hoitaa tarpeeksi 
tehokkaasti nykyisten ohjelmien keinoin, vaan tarvittiin lisärahoitusta, josta 
päättämiseen osallistui Euroopan parlamentti. Liikennekysymyksissä 
lainsäädäntömenettely on niin rajoittava, että erityisohjelman hallinto, joka pyrki 
yhdistämään eri kuljetusmuotoja tuli siihen tulokseen, ettei tarvittavia muutoksia 
pystytty tekemään. 
Nämä ongelmat ovat heikentäneet unionin ja komission mainetta ja luoneet 
turhautuneisuutta osallistujien keskuudessa. Tästä syystä jotkut yritykset ja 
organisaatiot eivät ole halunneet osallistua ohjelmiin ja vähäiset voimavarat omaavien 
pk-yritysten osallistumismahdollisuudet ovat vähentyneet entisestään. 
4.2.2 Uusi oikeudellinen viitekehys 
Uusi oikeudellinen perusta tarvitaan pikaisesti viidettä puiteohjelmaa varten 
kohentamaan sen strategista sisältöä, joustavuutta ja tehokkuutta. 
Avainasemassa on määritellä selkeästi neuvoston ja parlamentin asema strategian ja 
suunnan määrittelyssä sekä komission asema toteuttamisessa. 
22 
Politiikka 
Nykyinen oikeudellinen perusta edellyttää Euroopan unionin puiteohjelman 
yksimielistä hyväksymistä neuvostossa sekä neuvoston ja parlamentin 
yhteispäätösmenettelyä. Lautakunnan mielestä yksimielisyyden vaatimus 
puiteohjelmaan liittyvissä päätöksissä säilyttää hajanaisen lähestymistavan, joka johtaa 
kansallisiin toivomuslistoihin pohjautuviin, kompromisseja sisältäviin ohjelmiin. Tätä 
näkemystä vahvistivat lukuisat erityisohjelmien arviointilautakuntien kanssa käydyt 
keskustelut. Ongelma saattaa kuitenkin vielä pahentua Euroopan unionin laajentumisen 
myötä. 
Lautakunta onkin sitä miellä, että määräenemmistöpäätöksillä olisi todennäköisempää 
saada aikaan strategiaan perustuva Euroopan unionin puiteohjelma. Se suosittelee, että 
hallitusten välinen konterenssi käsittelisi määräenemmistöpäätöksiin siirtymistä 
puiteohjelmaa koskevissa päätöksissä. Tätä pidetään avainkysymyksenä varmistettaessa 
neuvoston ja parlamentin poliittinen valtuutus pienempään määrään paremmin 
kohdennettuja ja strategisesti vakaita erityisohjelmia sekä niitä vastaavia talousarvioita. 
Toteuttaminen 
Lautakunta suosittelee, että ohjelmien toteuttaminen annetaan selkeästi komission 
tehtäväksi. Sen tehtävänä olisi laatia ja välittää eteenpäin luettelo erityisohjelmista, 
jotka vastaavat puiteohjelmaa koskevissa päätöksissä määriteltyjä tavoitteita. Komissio 
olisi siten selkeästi vastuussa erityisohjelmien toteuttamisessa. Tällöin noudatettaisiin 
jäsenvaltioiden käytäntöä, jossa hallitukset hyväksyvät TTK-ohjelmien sisällön ja 
myöntävät niille määrärahat ja ministeriöiden virkamiehet ovat selkeästi vastuussa 
toteuttamisesta. Samoin monikansallisten yritysten johtajat hyväksyvät talousarviossa 
yritystoimintaa ja teknologista kehittymistä koskevat suuret linjat jättäen tutkimuksesta 
ja hankkeista vastuussa olevien päälliköiden tehtäväksi muuttaa kaupalliset tavoitteet 
merkityksellisiksi TTK-ohjelmiksi, joilla luodaan uusia ja kehittyneempiä tuotteita, 
menetelmiä ja palveluita. 
Uusi unionin komitea 
Lautakunta myöntää, että jos komissiolle annetaan lisää valtaa, täytyy sen toteuttamista 
valvoa. Samalla toisaalta neuvoston ja parlamentin sekä toisaalta komission aseman 
selkeä erottaminen synnyttää tarpeen näiden kahden väliselle vahvalle muodolliselle 
yhteydelle. 
Näin ollen lautakunta suosittelee uuden, neuvoston nimittämän ja sille vastuullisen 
unionin komitean perustamista. Se koostuisi korkean tason riippumattomista 
asiantuntijoista ja sen tehtävänä olisi toimia unionin komiteana. Lautakunta uskoo, että 
uusi unionin komitea voisi korvata ohjelmakomitearakenteen. 
Komitea oltaisi vastuun komission valvonnasta sen toteuttaessaan toimintaansa ja se 
olisi myös tukena ohjelmien yksityiskohtaisessa valvonnassa ja arvioinnissa, kuten 
luvussa 4.2.4. ehdotetaan. Samanaikaisesti uusi komitea voisi olla avainasemassa 
neuvoston ja parlamentin neuvonantajana, kun ne käsittelevät uuden puiteohjelman 
vaihtoehtoja ja tekevät päätöksiä, joita saattaa seurata seuraavassa kappaleessa 
ehdotetusta uudesta rahoitusmallista. 
23 
Joustavuus 
Kuten aikaisemmin on osoitettu olemassa olevasta puiteohjelmasta puuttuu 
joustavuutta erityisesti siksi, että erityisohjelmien määrärahat sidotaan 
viisivuotiskauden alussa. Joustavuuden luomiseksi, jota tarvitaan, kun vastataan uuteen 
kehitykseen tai uusiin uhkakuviin, lautakunta suosittelee, ellei kaikkia puiteohjelmalle 
tarkoitettuja määrärahoja sidottaisi viisivuotiskauden alussa. Komission olisi sidottava 
siitä vain osuus, joka kattaisi kolme ensimmäistä vuotta. On todennäköistä, että 
sitomattomien määrärahojen osuus vaihtelisi eri alojen tieteen ja teknologian välillä 
kehityksen tasosta riippuen. 
Kuitenkin esimerkiksi tapauksessa, jossa korkeintaan 80 prosenttia 
kokonaismäärärahoista sidotaan kolmeksi ensimmäiseksi vuodeksi lautakunta ehdottaa 
seuraavaa: ohjelman ensimmäisenä vuonna sidottaisiin 100 prosenttia sille vuodelle 
varatuista määrärahoista, toisena vuonna korkeintaan 80 prosenttia ja kolmantena 
vuonna korkeintaan 60 prosenttia. 
Tässä uudessa menettelyssä neuvostoa avustaisi uusi unionin komitea, joka vuosittain 
tarkastelisi uudelleen uusien aloitteiden tai erityisohjelmien mahdollisuuksia tai 
tarpeellisuutta. Niitä luettaisiin talousarvion sitomattomilla määrärahoilla. Jos neuvosto 
ei valitse uusia ehdotuksia, määrärahat myönnettäisiin siinä tapauksessa jo olemassa 
oleville ohjelmille edellä esitetyn suunnitelman mukaisesti. 
Edellä hahmotellut muutokset lainsäädäntömenettelyyn ivat ehdoton ennakkoedellytys 
puiteohjelmien joustavuuden merkittävälle lisäämiselle. Lautakunta uskoo, että 
muutokset lisäävät suuresti puiteohjelmien tehokkuutta, laatua ja merkityksellisyyttä 
sekä kohentavat Euroopan unionin tiedeyhteisön kuvaa unionin kansalaisten ja vaaleilla 
valittujen edustajien silmissä. 
Lautakunta uskoo, että lisääntyneen joustavuuden avulla puiteohjelmien on helpompi 
vastata uusiin mahdollisuuksiin ja haasteisiin. Siksi juuri joustavuus on erityisen 
tärkeää, kun otetaan huomioon joidenkin teknologian alojen kehityksen äärimmäisen 
nopea tahti, esimerkkeinä mikroelektroniikka ja biotekniikka. 
4.2.3 Komission ohjelmamenettelyt 
Samalla kun oikeudellisen perustan keventäminen ja tehtävien jakaminen komissiolle 
luovat edellytykset joustavammalle puiteohjelmalle, erityisohjelmien 
arviointilautakunnal arvostelivat tiettyjä komission käyttämiä yksityiskohtaisia 
menettelyistä. Lautakunta yhtyy arvosteluun ja suositeltavat muutokset on lueteltu 
seuraavassa: 
• Tehtävien jakaminen - jos komissiolle annetaan lisää vastuuta, on selvää, että 
toimivallan jako komission sisällä on tärkeä seikka kehitettäessä tehokkuutta ja 
toimivuutta. Toimivaltaa on käytettävä avoimesti ja jäsenvaltioiden käytännön 
mukaan ohjelmajohdolle on annettava riittävästi toimivaltaa. 
• Kokonaisaikataulu - erityisohjelmien arvioinnissa ilmeni kaikkein eniten 
muutosehdotuksia tähän asiaan. Lähes kaikki arviontilautakunnat olivat erittäin 
tyytymättömiä siihen, että ehdotuspyynntömenettelyn päättämisen ja ensimmäisen 
maksusuorituksen välillä kuluu niin pitkä aika. Yleisesti ottaen puhutaan runsaasta 
vuodesta ja tätä esitetään lyhennettäväksi enimmillään puoleen vuoteen. Jos 
24 
paneudutaan menettelyn etenemiseen, kaikkein hankalin on vaihe, jolloin 
sopimukset laaditaan ja allekirjoitetaan. Kaivataan selkeämpää ja yksinkertaisempaa 
sopimusten tekoa sekä kulttuurin muutosta komission oikeudellisten ja 
varainhoidollisten osastojen toiminnassa. 
• Avoimuus ja palaute - avoimuuden lisäämisiä valintamenettelyissä pidetään 
välttämättömänä erityisesti valintamenettelyssä pitkälle päässeistä hankkeista 
päätettäessä. Tässä menettelyssä vaaditaan säännöllisempää ja selkeämpää 
palautetta, erityisesti kun sattuu viivästyksiä ja kun hylätään valintamenettelyssä 
pitkälle päässeitä hankkeita. Hylättyjen ehdotusten esittäneiden kanssa pidettäviä 
tiedotuskokouksia ehdotetaan harkittavaksi. Tässä asiassa julkistettuihin 
laatumenettelyihin perustuvat palveluperustcet voisivat olla hyödyksi. 
• Komission henkilökunta - erityisohjelmien arviotili lautakuntien ja haastattelujen 
perusteella on ilmeistä, että komissiolla on henkilökuntavajausta joillakin aloilla. 
Kun tämä näyttää olevan tarkoituksellista tiukkaa johtamispolitiikkaa, se aiheuttaa 
jollain aloilla viivästyksiä ja tehottomuutta, sekä ylityöllistetyn henkilökunnan 
mielialan laskua. Ongelmaa pidetään melko yleisenä ja vakavana, ja siksi komissiota 
pyydetäänkin arvioimaan henkilöstöpolitiikkansa uudelleen ja varmistamaan, että 
työt jakaantuvat tasaisesti. Erityistehtävien antaminen organisaation ulkopuolisille 
saattaisi tuoda ratkaisun joissain tapauksissa. 
4.2.4 Ohjelmien seuranta ja arviointi 
Toimivallan lisääminen komission puiteohjelmien hoitamisessa ja suurempi joustavuus 
lähestymistavassa korostaa lisääntynyttä tarvetta arvioida ja seurata yhteisön TKK-
ohjemia tehokkaammin. Tässä asiassa lautakunta tukee komission5 ja CRESTin6 
tukemia ehdotuksia, jotka komissio jo toteuttaa. 
Tämä vaatii ohjelmien vuosittaista valvontaa, jonka suorittaisi pieni riippumatton 
asiantuntijaryhmä, johon kuuluisi teollisuuden edustaja, korkeakoulujen edustaja sekä 
ohjelma-arvioinnin asiantuntija. Neljän vuoden välein tehtävä ohjelmien arviointi 
kattaisi viiden vuoden jakson ja sen toteuttaisi viiden tai kuuden riippumattoman 
asiantuntijan ryhmä. Jatkuvuuden kannalta muutama valvontalautakunnan jäsen voisi 
kuulua arviointilautakuntaan, mutta suurimman osan arviointilautakuntien jäsenistä on 
oltava eri henkilöitä kuin valvontalautakuntaan kuuluvat. 
Arviointilautakunta on sitä mieltä, että arviointia tulisi laajentaa ottaen huomioon 
ohjelmien laajempi yhteys, kansainvälinen kehitys, sekä yksityiskohtainen ja 
kurinalainen tunnuslukujen tarkastelu panostuksen ja tuloksen suhteen sekä seuraavien 
kysymysten esittäminen: "Mitä tapahtui?" ja "Oliko EU:n tuesta hyötyä?" Tämä on 
komission tai ulkopuolisen arvioinnin jatkuva tehtävä, jolla valmistellaan lautakuntien 
työtä. Lautakuntien tehtävä ei ole ohjata tätä toimintaa, vaan valvoa ja tulkita siitä 
saatuja tuloksia sekä tehdä päätelmiä. 
s KOM (96)200 lopuII. - Komission tiedonanto neuvostolle ja Huroopan parlamentille "Yhteisiin loimien itsenäinen 
ulkoinen valvonta ja arviointi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla". 
6 CRLST71208/95 - CRKSTin ohje neuvostolle ja komissiolle yhteisön tutkimusohjelmien valvonnasta ja 
arvioinnista 
25 
Näillä menetelmillä saadaan riippumaton näkökulma avainkysymyksiin, jotka liittyvät 
ohjelmien kehittämiseen. Niiden avulla valvotaan myös viidennen puiteohjelman uuden 
lähestymistavan yhtenäisyyttä. 
4.2.5 Tekijänoikeus ja patentit 
TKK-toimiin liittyvä ala, jolla on merkittäviä oikeusvaikutuksia koskee tekijänoikeutta 
ja patentteja. Iällä hetkellä patentin hankkiminen on Euroopassa kymmenen kertaa 
kalliimpaa kuin Yhdysvalloissa, mitä pidetään erittäin kielteisenä tekijänä teknologian 
hyväksikäyttöön perustuvan kilpailukyvyn kannalta. Kovin korkeat kustannukset eivät 
erityisemmin rohkaise korkean teknologian pk-yrityksiä, joita pidetään yhä enemmän 
avainasemassa työllistämisen ja kasvun kannalta. Suurin syy USA:n ja Euroopan 
kustannusten väliseen eroon näyttäisi liittyvän kääntämiseen. Vaadittavien kielten 
määrää ollaan vähentämässä tämän epäkohdan korjaamiseksi. Lautakunta tukee 
voimakkaasti pyrkimyksiä yksinkertaistaa ja vähentää eurooppalaisen 
patenttijärjestelmän kustannuksia edelleen. 
Kuitenkin jos eurooppalaisen kilpailua ennakoivan tutkimuksen halutaan toteutuvan, on 
tärkeää, että ehdotuksien jättäjillä olisi täydellinen luottamus siihen, että ehdotusten 
tieteellistä ja teknologista sisältöä suojellaan. Luottamuksellisuus pitäisi siis varmistaa. 
4.3 Uuden puiteohjelman toteuttamisen lähestymistapa 
Vaikka tutkimukset osoittavat, että eurooppalainen tutkimus on vertailukelpoista 
USA:n ja Japanin tutkimuksen kanssa, voidaan todeta, että Euroopan 
innovaatiokulttuuri on heikompaa ja että tutkimuksen kehittämiseksi ja kaupallisesti 
tutkimuksia hyödynnetään paljon laiskemmin Lisäksi riskipääomaa on Euroopassa 
huonommin saatavilla ja korkean teknologian pk-yrityksiä perustettan vähemmän. 
Nykyinen puiteohjelma on selvästi kilpailua ennakoiva, ja sillä on kolme 
päätyöväl mettä: yhteistyökumppaneiden puoliksi rahoittama 
kustannuslenjakoperiaatteella toteutettu toiminta, joka on pääasiallinen työkalu, 
yhteishankkeet sekä YTK:n työ. 
Nämä toimintamuodot ovat pohjimmiltaan säilyneet muuttumattomina kahdentoista 
vuoden ajan, samalla kun kaikki jäsenvaltiot puolestaan ovat muunnelleet omaa TTK-
politiikkaansa tänä aikana. Yleisesti ottaen useimmat kansalliset hallitukset ovat 
luopuneet kustannustenjakoperiaatteella toteutettavan toiminnan niistä muodoista, 
joissa niiden tuli vastata 50 prosentista rahoituksesta painottaakseen laajempia 
innovaatiotoimia entistä enemmän. Näiden toimien tarkoituksena on suoda yrityksille 
mahdollisuus hyödyntää tieteellistä ja teknologista tietoa. Puiteohjelmalla pitäisi 
vähintäänkin olla yhtenäisempi lähestymistapa TTK:n ja innovaation tukemiseen. 
Nykyinen vastuun jakaminen ainakin kolmen pääosaston kesken virallistaa 
innovaatiomallin suoraviivaisen hyväksymisen ja edellyttää sitä sen sijaan, että 
edistettäisiin tiedon luomisen ja soveltamisen vuorovaikutusta. 
Arviointilautakunnan mielestä samalla, kun puiteohjelma säilyy kilpailua edeltävänä, 
siltä vaaditaan myös laajempaa toimenpidevalikoimaa sen varmistamiseksi, että sen 
avulla voidaan osallistua täysipainoisesti taloudelliseen menestykseen johtavan 
innovatiiviscmman kulttuurin edistämiseen. Tässä yhteydessä lautakunta näkee 
vahvana komission ohjelmajohtajien ja päälliköiden aseman. Heidän pitäisi ottaa paljon 
26 
selkeämmin vastuu hankkeiden hallinnoinnista aina siihen asti, kun niistä seuraa 
kaupallisesti menestyksellinen tulos. Lautakunta suosittelee, että komissio ottaa 
käyttöön seuraavanlaisen lähestymistavan innovatiivisemman kulttuurin kehittämiseksi. 
4.3.1 Teknologian levittäminen 
Lautakunnan mielestä teknologian levittäminen on tärkeä näkökohta, joka komission 
tulisi ottaa käsiteltäväksi. Euroopan vähemmän kehittyi yrityskulttuuri Yhdysvaltoihin 
verrattuna näkyy teknologisten saavutusten levittämisessä ja siirrossa. Yhdysvalloissa 
markkinat siirtävät teknologisia saavutuksia tehokkaammin niiden syntysijoilta 
korkeakouluista ja tutkimuslaitoksista kaupallisiin yrityksiin ja erityisesti pk-yrityksiin. 
Tilanteen parantamiseksi tällä alalla lautakunta suosittelee voimakkaasti, että 
komission ohjelmajohtajille ja erityisohjelmien päälliköille annetaan selkeä vastuu 
teknologian levittämisen varmistamisesta, jotta ohjelmissa kehitetyn teknologian 
saavutukset saatetaan markkinoille kaupallisesti hyödynnettäviksi. Paras tuloshan 
saavutetaan, kun joku hankkeeseen osallistujista hyödyntää keksintöään kaupallisesti, 
kun näin ei käy. on täytyy keskittyä etsimään muita hyödyntämistapoja hankkeisiin 
osallistumattomien tahojen kanssa. Tällaisissa olosuhteissa ohjelmajohtajien ja 
päälliköiden tulee kääntyä riskipääoman sijoittajien puoleen. 
4.3.2 Pienet ja keskisuuret yritykset 
Pk-yritysten tuki ja kehittäminen erityisesti korkean teknologian alalla on tärkeää 
unionin työllisyyden kasvun tavoitteiden kannalla. Monet pk-yrilykset ovat jo mukana 
puiteohjelmassa, ja tässä suositeltujen toimeenpanomenetelmien parannusten tulisi 
rohkaista muita yrityksiä osallistumaan. On kuitenkin selvää, että niiden osallistumista 
helpottaisi eniten lisäapu kaikissa tutkimuksen hyödyntämiseen liittyvissä 
rahoituksellisissa ja oikeudellisissa kysymyksissä ja erityisesti tekijänoikeuteen 
liittyvissä kysymyksissä. 
Komissiota kehotetaan tutkimaan, voitaisiinko olemassa olevaa CRAFT-
suunnitelmaa kehittää edelleen palvelemaan tätä tarkoitusta. Olisi myös hyvä 
selvittää, voitaisiinko tällaisten palvelujen järjestäminen antaa jäsenvaltioiden ja 
paikallisia markkinoita lähempänä olevien organisaatioiden tehtäväksi. 
4.3.3 EUREKA 
Yhteydenpitoa EUREKAn kanssa olisi parannettava. Järjestön perusti seitsemäntoista 
Länsi-Euroopan maata vuonna 1985. EUREKAn päätavoitteina ovat eurooppalaisten 
yritysten ja kansantalouksien tuottavuuden ja kilpailukyvyn kohentaminen 
siviilileollisuuden maailmanmarkkinoilla. EUREKAn selkeänä tavoitteena on saattaa 
tuotteet suoraan markkinoille, ja näin ollen se toimii eri tavoin kuin puiteohjelma, jossa 
on ehdottomasti keskityttävä kilpailua edeltävään toimintaan. Puiteohjelman ja 
EUREKAn hankkeista voisi kuitenkin helposti muodostaa vahvan innovaatioketjun, 
joka veisi puiteohjelman TTK:ta markkinoille. 
Komissiota kehotetaan rakentamaan tarvittavat yhteydet EUREKAn kanssa tämän 
tavoitteen saavuttamiseksi. 
27 
4.3.4 Kehittyneet eurooppalaiset virtuaaliset tutkimuslaitokset 
Eurooppalaisen hiivan genomin sekventointiverkon (European Yeast Genome 
Sequencing Network) menestys korostaa eri aihealueilla toimivien eurooppalaisten 
keskusten yhteenliittämisen avaamia mahdollisuuksia kansainvälisen tason kriittisen 
massan saavuttavien hankkeiden aikaansaamisessa. 
Lautakunnan mielestä ajatusta voitaisiin kehittää edelleen käyttämällä uudenaikaista 
tietoliikennetekniikkaa tiettyihin aiheisiin perehtyvien eurooppalaisten 
virtuaalitutkimuslaitosten luomiseksi. Näiden ansiosta olisi mahdollista keskittyä 
Euroopassa entistä enemmän nouseviin teknologian aloihin ja vakiinnuttaa Euroopan 
kilpailuasema nopeammin. Tällaisen menettelyn ansiosta komissio voisi välttää tarpeen 
investoida todellisiin keskuksiin omaa tutkimustaan varten. 
Perusajatuksena on ajanmukaisen institutionaalisen järjestelyn luominen kansainvälistä 
tutkimusta varten. Se tarjoaisi: 
• raj oitetun keston (5 -10 vuotta) mukanaan tuomaa j oustavuutta; 
• keskipitkällä aikavälillä vakaan toimintaympäristön, joka mahdollistaa jatkuvuuden 
tietyllä ajanjaksolla kestävän; 
• läheistä yhteistyötä korkeatasoisten eurooppalaisten (ja Euroopan ulkopuolisten) 
tutkijaryhmien välillä. 
Tällainen uusi väline tukisi uudenaikaista ja kehittynyttä tutkijaorganisaatiota, joka 
institutionaalisesti sijoittuisi vakituisen tutkimusinfrastruktuurin (kuten YTK:n) ja 
kestoltaan rajoitetun erityishankkeyhteistyön väliin. 
Komissiota kehotetaan etsimään mahdollisuuksia tämän ajatuksen toteuttamiseksi. 
4.3.5 Kokonaisvaltainen lähestymistapa 
Unionia kohtaavat teknologiset haasteet ovat niin monimutkaisia, että niitä on yhä 
vaikeampi sisällyttää perinteiseen aihealuekohtaiseen puiteohjelmaan. Yhä suurempi, 
osa haasteista on poikkitieteellisiä, ja niissä vaaditaan tieteen ja teknologian eri alojen 
yhdistelmiä. Lisäksi poikkitieteellistä lähestymistapaa edellytetään, koska monet 
mahdollisuudet sijoittuvat eri tieteenalojen välimaastoon tai ne koskevat selkeästi 
useampia tieteenaloja. Tämä koskee esimerkiksi suurempia hankkeita, jotka liittyvät 
turvallisuuteen, ympäristöön, energiaan, kestävään kehitykseen ja liikenteeseen. 
Alan haasteena on eri osa-alueiden yhteistyön tehokas järjestäminen, ja lautakunnan 
mielestä siihen tarvitaan uudenlaista kokonaisvaltaista lähestymistapaa. 
Suositellaan, että komissio vakiinnuttaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan, joka 
perustuu yhteistyömekanismeihin, joilla voidaan huolehtia suuremmista hankkeista. 
4.3.6 130 k, 130 1 ja 130 n artiklan hyödyntäminen 
Maastrichtin sopimukseen Euroopan unionista on sisällytetty 130 k, 130 1 ja 130 n 
artikla TTK-yhteistyön mahdollisuuksien lisäämiseksi puiteohjelmien ohella. Näiden 
artiklojen nojalla unionilla on mahdollisuus osallistua jäsenvaltioryhmien rahoittamiin 
28 
tärkeämpiin hankkeisiin ja asianomaisten ohjelmien toteuttamiseksi luotuihin 
rakenteisiin. 
Lautakunta suosittelee, että komissio lukisi tämän työtavan käyttöä laajemmissa 
kehityshankkeissa, jotka ovat ensisijaisesti asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden 
rahoittamia. 
4.3.7 Yhteinen tutkimuskeskus 
YTK on Euroopan unionin oma sisäinen tutkimuslaitos, joka muodostuu seitsemästä eri 
jäsenvaltioissa sijaitsevasta erillisestä tutkimuslaitoksesta. Sellaisenaan se on 
merkittävä työväline unionille, joka yhä enenevässä määrin tarvitsee monenlaista 
tutkimustoimintaa politiikan tukemiseksi. 
Lautakunnan mielestä suuri osa YTK:n työstä, erityisesti Transuraniumin 
tutkimuslaitos Karlsruhessa, täyttää erityisosaamisen ja eurooppalaisen lisäarvon 
vaatimuksen. Lautakunta tukee myös YTK:n arviointilautakunnan esittämää 
näkemystä, että YTK:n pitäisi jatkaa tutkimustoimintansa keskittämistä vain sellaisille 
aloille, joilla se voi saavuttaa todellisia tieteellisiä ansioita. 
Lautakunta on tyytyväinen edistykseen, jota on saavutettu asettamalla YTK 
kaupallisempaan asemaan, ja ottaa huomioon sen, että suuri osa YTK:n tuloista on 
peräisin kolmansien osapuolten kanssa tehtävästä sopimuspohjaisesta 
tutkimustoiminnasta. 
Työhönotto on ilmeisesti ollut YTK:n ongelma jo jonkin aikaa. Siksi lautakunta 
pitääkin uutta henkilöstöpolitiikkaa tervetulleena ja kannustaa YTK:n henkilökunnan 
joustavuutta lisääviä toimia. 
Lautakunta suosittelisi myös YTKille lisää omaa päätäntävaltaa antavia toimia. 
4.4 Ohjelman tasapaino 
Lautakunnan mielestä monilla tärkeillä aloilla, sekä puiteohjelman sisällä että sen 
suhteissa ulkopuolisiin tahoihin koskevilla pitäisi löytää oikea tasapaino 
avaintekijöiden välillä. 
4.4.1 Perustutkimus ja soveltava tutkimus 
Eräs puiteohjelman tärkeimmistä näkökohdista on tasapaino perustutkimuksen sekä 
soveltavan tutkimuksen ja kehityksen välillä. Tästä kysymyksestä tulee yhä 
merkityksekkäämpi, kun monilla puiteohjelmien aloilla painopisteet siirtyvät lähemmäs 
käyttäjän tarpeita ja sovelluksia. 
Aikaisemmin käytettiin liian yksinkertaistettua lähestymistapaa, jossa TTK-prosessia 
pidettiin lineaarisena ja eri aloilla päädyttiin soveltamaan samoja sääntöjä. Lisäksi 
ohjelman joustamattomuus vaikeutti siirtymistä perustutkimuksesta sovellettuun 
tutkimukseen. 
On selvää, että yhtenäistä lähestymistapaa tähän kysymykseen ei voi olla. Lautakunta 
uskoo vahvasti, että kunkin aihealueohjelman vastuulla on saavuttaa oikea tasapaino 
perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä. 
29 
Oikea tasapaino riippuu väistämättä alan teknologisesta kypsyysasteesta. Eniten 
tutkimusta tarvitaan uusilla nousevilla aloilla, niin kutsutuissa tiedepohjaisissa 
teknologioissa kuten biotekniikassa ja mikroelektroniikassa, joilla on selvää 
eurooppalaista lisäarvoa rakennettaessa nopeasti unionin kilpailukykyiselle 
tutkimukselle kriittistä massaa. 
Siksi voidaan olettaa, että tasapaino perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä 
vaihtelee suuresti aihealuekohtaisissa ohjelmissa. 
Oikea tasapaino eri aihealueissa ei kuitenkaan ole muuttumaton. Esimerkiksi BSE-
tautia käsiteltiin ensin eläintautina, ja aluksi tutkimus suuntautui pääosin sen 
epidemiologiaan. Kuitenkin se, että tauti alkaa olla uhkana ihmisten terveydelle, on 
viime aikoina nopeuttanut sen biologisen pohjan paljon perusteellisempaa tutkimusta. 
ACTS-, IT- ja telematiikkaohjelmissa tasapaino perustutkimuksen ja soveltavan 
tutkimuksen välillä on puiteohjelmissa siirtynyt selvästi kohti soveltavaa ja käyttäjien 
tarpeita. Samaan aikaan ollaan yleisesti sitä mieltä, että nämä teknologiat yhdistyvät 
käyttäjien monimutkaisten tarpeita vastaavissa kehittyneissä sovelluksissa. 
Siksi lautakunta suositteleekin, että ACTS-, IT-ja telematiikkaohjelmat yhdistettäisiin 
viidennessä puiteohjelmassa. 
Samantapaista yhdistymistä on nähtävissä maatalouden, biolääketieteen ja 
biotekniikan ohjelmien bioteknisten osatekijöiden välillä, ja lautakunta suosittelee, 
että myös nämä yhdistetään viidennessä puiteohjelmassa. 
Lopuksi lautakunta haluaa painottaa tukeaan korkeakouluja ja teollisuutta 
hedelmälliseen yhteistyöhön kokoavan perustutkimuksen pitämiselle jatkuvasti 
tietyllä tasolla, jotta eurooppalaisen lisäarvon vaatimukset täytettäisiin. On tärkeää, että 
lälä pidetään jatkossakin perustana uusille ajatuksille, jotka voivat rikastuttaa tiedettä ja 
teknologiaa. 
4.4.2 Aihealuekolitaiset ja toimintaan pohjautuvat ohjelmat 
Lautakunta uskoo siihen periaatteeseen, että tutkimushankkeita ja -ohjelmia pitäisi 
johtaa tutkimusaloittain aina kun se on mahdollista. Lisäksi vastuun hankkeiden ja 
ohjelmien tulosten levittämisestä ja hyödyntämisestä pitäisi myös selvästi olla 
aihe-aluekohtaisten ohjelmien vastuulla. 
Innovaatio-ohjelmien kohdalla tämä tarkoittaa uudelleenkohdistamista ja vapautta 
keskittyä entistä enemmän kysyntäpuoleen, tavoitteena sovittaa yhteen kaikkia 
erityisohjelmia koskevat kysymykset, esimerkiksi innovaatioihin liittyvät hallinto- ja 
organisaatiokysymykset. 
Koulutuksessa tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelman (TMR) pitäisi 
lautakunnan mielestä olla paremmin yhteydessä aihealuekohtaisiin ohjelmiin. 
Lautakunnan mielestä ohjelmalla voi olla suurta eurooppalaista lisäarvoa, ja Euroopan 
tiedeyhteisö pitää sitä suuresti arvossa käyttökelpoisena ohjelmana, vaikka sillä usein 
tuetaankin epämuodikkaita aloja, joille on muuten vaikea löytää rahoitusta. 
Aikaisemmin ohjelman eräänä heikkoutena oli se, ettei se onnistunut houkuttelemaan 
mukaan Euroopan parhaita nuoria tieteenharjoittajia. Yhtenä syynä tähän oli sen maine 
30 
ja nimitysmenettelyn byrokraattinen hitaus. Lautakunta on ymmärtänyt, että tilannetta 
parantaviin toimenpiteisiin on ryhdytty, ja toivoo, että jatkossa ohjelma pystyy 
houkuttelemaan puoleensa parhaat hakijat. 
Lautakunta tukee TMR-ohjclman kuvan kohentamista, jolta parhaat nuoret kyvyt 
pyrkisivät eurooppalaisiksi stipendiaateiksi. 
4.4.3 Tasapaino suhteessa ulkopuolisiin 
Suhteissa ulkopuolisiin puiteohjelman avainkohtina pidetään laajentumista ja 
kansainvälistä yhteistyötä. 
Laajenemiseen liittyen unioni on jo tehnyt paljon edistääkseen yhteistyötä TTK-
yhteisöjen kanssa ltä-Euroopassa, jossa suurin osa mahdollisista uusista jäsenvaltioista 
sijaitsee. Lautakunnan mielestä tämä on oleellinen perusta, jonka varaan voidaan 
rakentaa, ja suosittelee komissiota tekemään lisää aloitteita vakiinnultaakseen ja 
kehittääkseen TTK-yhteisöjä jäsenvaltioiksi pyrkivissä maissa. Tähän viidennen 
puiteohjelman osa-alueeseen tulisi mahdollisuuksien mukaan kiinnittää huomiota 
käsiteltäessä aihealuekohtaisia ohjelmia. 
Lautakunnan mielestä kansainvälisessä yhteistyössä suuri osa tutkimustoiminnasta 
pitäisi siirtää osaksi kulloinkin kyseeseen tulevaa aihealuekohtaista ohjelmaa. 
Yhteistyötä on tarpeellista edistää INCOn ja unionin muiden ulkosuhteisiin perustuvien 
ohjelmien, kuten PHAREn, TACISin ja MEDAn välillä. Lopuksi olisi koottava pieni 
työryhmä, jonka tehtävänä olisi kehittää maailmanlaajuinen tiede- ja 
teknologiapolitiikka niille unionin ulkopuolisille alueille, joita nämä ohjelmat eivät 
vielä koske. 
Kehitysmassa on saavutettu huomattavaa menestystä erityisesti trooppisten tautien 
biolääketieteellisillä ohjelmilla. Tällaisista ohjelmista on kuitenkin hyötyä ennen 
kaikkea kehitysmaille, ja niillä on vain vähän eurooppalaista lisäarvoa. Sellaisinaan ne 
ovat osa unionin ja kehitysmaiden laajempia poliittisia suhteita. Vaikka lautakunta 
pitääkin tämän alan TKK-yhteistyötä oikeutettuna puiteohjelmassa olisi toteutettava 
myös teknispainotteisempia yhteistyöohjelmia, jotka täyttävät eurooppalaisen 
lisäarvon vaatimuksen. 
31 

LIITE 
PUITEOHJELMIEN MERKITYKSELLISYYS, TEHOKKUUS JA TOIMIVUUS VIIDEN 
VIIMEISEN VUODEN AJKANA 
1. JOHDANTO 
Samaan aikaan kuin on tehty viisivuotisarvio koko puiteohjelmajärjestelmästä, on tehty vastaavat 
arviot 18:sta erityisohjelmasta, yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) seitsemästä tutkimuslaitoksesta 
sekä YTK:sta kokonaisuudessaan. 
Merkittävä osa kokonaiskuvaa on erityisohjelmien merkityksellisyyden, tehokkuuden ja 
toimivuuden arviointi. Puiteohjelman arviointilaulakunta päätyi omaksumaan jäsennellyn 
strategisen näkökulman eikä kommentoi yksityiskohtaisesti kaikkien erillisten arviointien antamia 
tuloksia. Jäljempänä esitetty yhteenveto edustaa erityisohjelmien ai vioinlilautakuntien omia 
mielipiteitä. Puiteohjelman arviointilaulakunta haluaa kuitenkin huomauttaa, että erityisohjelmien 
tutkimustyön laadussa ei havaittu mitään vakavaa huolenaihetta. 
2. PUITEOHJELMA - TOIMINTATAPA JA TIEDON JAKELUKONEISTO 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 f artiklan mukaan yhteisön tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevan politiikan tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja 
teknologista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä. 
Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa on myös vaatimus edistää kaikkea tutkimustoimintaa, 
jota pidetään tarpeellisena yhteisön muun politiikan perusteella. 
Edempänä mainittuun pääsemiseksi tehtävistä toimisia sopimuksen 130 g artiklassa esitetään 
seuraava luettelo: 
• tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimintaohjelmien toteuttaminen 
edistämällä yhteistyötä yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen kanssa ja niiden kesken: 
• yhteistyön edistäminen kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisön 
tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla; 
• yhteisön tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn liittyvän toiminnan tuloksia 
koskevan tiedon levittäminen ja näiden tulosten hyväksi käyttäminen; 
• yhteisön tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden kannustaminen. 
Yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaa politiikkaa toteutetaan pääasiassa 
kolmella erityyppisellä toiminnalla: kustannustenjakoperiaatteella tehty sopimuksiin perustuva 
tutkimustyö, yhtenäinen toiminta ja yhteisön oma, yhteisessä tutkimuskeskuksessa (YTK) 
toteutettava tutkimusohjelma. Yhteisön puiteohjelmat aloitettiin vuonna 1984, jolloin laadittiin 
ensimmäinen puiteohjelma (1084-87). Toista puiteohjelmaa (1087-1091) seurasivat kolmas (1990-
1904) ja nykyinen neljäs puiteohjelma (1994-1998). Tällä hetkellä vuotuiset kustannukset ovat 
keskimäärin 3,5 miljardia ecua, ja niiden osuus yhteisön talousarviosta on noin 3,8 prosenttia. 
33 
Kolmannen ja neljännen puiteohjelman yksityiskohtaiset tavoitteet käyvät ilmi taulukosta 1. Koska 
EU:ssa kannetaan huolta teollisuuden kilpailukyvystä, standardeista ja eurooppalaisen ulottuvuuden 
edistämisestä, neljänteen puiteohjelmaan lisättiin jäsenvaltioiden ja yhteisön oman 
tutkimuspolitiikan koordinointi, tulosten levittäminen pk-yrityksille ja koko EU:n politiikan 
tekninen tukeminen. 
Neljäs puiteohjelma käsittää yhdessä Euratom-puiteohjelman kanssa 15 eri .teknologian alan 
erityisohjelmaa, joihin yhteisesti viitataan nimityksellä ensimmäinen toimenpidekokonaisuus. 
Kolme laaja-alaista toimenpidekokonaisuutta (joita myös kutsutaan erityisohjelmiksi) kattavat 
kaikki alat ja käsittävät yhteistyön kolmansien maiden kanssa (toinen toimenpidekokonaisuus), 
tuloksia koskevan tiedon levittämisen ja näiden tulosten hyväksi käyttämisen (kolmas 
toimenpidekokonaisuus), ja yhteisön tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustamisen (neljäs 
toimintakokonaisuus). Lisäksi yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) seitsemän tutkimuslaitoksen 
toiminta kuuluu puiteohjelman piiriin. Kaikki 18 erityisohjelmaa on lueteltu taulukossa 2. 
Jokaiselle erityisohjelmalle on nimetty komissiossa toimiva vastaava johtaja ja jäsenvaltioita 
edustava ohjelmakomitea. Ehdotuspyyntöjen jälkeen tieteelliset vertaisarviointikomiteat arvioivat 
hakemukset ja tekevät niitä koskevia rahoitussuosituksia komissiolle. 
Komissiosta riippumattomien tahojen tekemä ohjelmien arviointi on komission politiikalle tärkeä 
toimintaperiaate, ja näitä arviointeja suoritetaankin usein. Nyt on juuri saatu suoritettua joukko 
viisivuotisarviointeja kaikista erityisohjelmista. Tässä asiakirjassa esitetty arvioinnin yhteenveto 
perustuu edellä mainitusta saatuun tulokseen ja edustaa erityisohjelmien arviointilautakuntien 
näkökantaa. 
Eri ohjelmiin varattu kokonaisrahoitus selviää taulukosta 3. 
3. YHTEENVETO VIISIVUOTISARVIOISTA 
Arviointia varten voidaan 18 erityisohjelmaa luontevasti jakaa kolmeen ryhmään: 
Teolliset ohjelmat Biotieteet ja ekosysteemi Muut ohjelmat 
(A) (B) (C) 
* Telemaattiset sovellukset * Biolääketiede ja terveys * Kohdistettu sosiaalis-
*t/i-.. < • *• ..»„ i i • - * „• . , •., , taloudellinen tutkimus 
* Kehittyneet viestintatcknolomat * Biotekniikka 
(ACTS) " ( } 
v l/ * Maatalous ja kalastus 
* Tietoteknologia (IT) * .„ ... . . . . , , • * Yhteistyö kolmansien K 
r v * Meritieteet |a -teknologia . , , 
*.,,,,•,,,•• ' maiden kanssa (1NCO) * leollisuusteknologia ia ... .. . , . ;' ^ Ympäristö ja ilmasto materiaaliteknologia (IMI) ' * ~. . . . , . . , 
& v * Tuloksia koskevan tiedon 
* Standardit, mittaus ja testaus levittäminen ja näiden 
(SMT) tulosten hyödyntäminen 
... . . . .. . (INNOVATION) 
* Muu energia kuin ydinenergia * . ... * Tutkijoiden koulutuksen ja * Liikenne .... ... liikkumisen kannustaminen. 
* Ydinfission turvallisuus 
* Fuusio 
34 
3.1. Erityisohjelmien merkityksellisyys 
Lautakuntien yleinen johtopäätös on, että erityisohjelmien tavoitteissa asetettuja 
tutkimushankkeiden valintaperusteita on noudatettu. On myös selvää, että erityisohjelmia pidetään 
Euroopan teollisuuden ja yhteisön yleisen sosiaalistaloudellisen politiikan kannalta 
merkityksellisinä. Joitakin ohjelmia pidettiinkin vieläkin merkityksellisempinä erityisesti neljännen 
puiteohjelman tavoitteen tarkentajina ja käyttäjäsovelluksien ja suoritteiden painottajina 
perustutkimustyöhön verrattuna. 
Ohjelmien merkityksellisyys kävi ilmi uusien tai parannettujen tieteellisien tai teknisten mallien ja 
keinojen luomisena, toimintatapoina ja teknologian validointina, jotka suoraan hyödyttävät 
teollisuutta. Lisäksi ohjelmat antoivat merkittävän panoksen eurooppalaisten tai jopa 
maailmanlaajuisten sääntöjen ja standardien laadintaan. Nämä ovat erityisen tärkeitä luotaessa 
Euroopalle kilpailussa edullisemman aseman antavia teknisiä järjestelmiä. 
Teolliset ohjelmat (ryhmä A) 
Tärkeimmissä teollisissa ohjelmissa, mm. telema/iikassa, kehittyneissä viestintäteknologioissa ja 
tietotekniikassa ja jossain määrin myös teollisuus- ja materiaaliteknologioiden ohjelmassa, 
tapahtui kolmannen ja neljännen puiteohjelman välillä merkittävä painopisteen muuttuminen. 
Aiemmin näissä ohjelmissa tärkein tavoite oli keskittyä kehittämään teknologiaa, jonka avulla 
pyrittiin kaventamaan Euroopan ja USA:n ja Japanin välistä teknologista kuilua. Neljännessä 
puiteohjelmassa painopiste siirtyi käyttäjän tarpeisiin ja sovelluksiin, uuden luomiseen ja kaikkien 
teollisuudenalojen yleisten tarpeiden tunnistamiseen. Tämä sovelluksiin keskittyminen osoittaa, 
että suuri osa lisäarvosta tulee innovaatioketjun tällä osuudella ja että se on Euroopan kilpailukyvyn 
kannalta entistä merkityksekkäämpää. 
Tulevaisuutta ajatellen ACTS-ohjelmassa pyritään Euroopan tietoinfrastruktuurin 
yhdenmukaistamiseen yhdistämällä teletoiminnan, dataverkkojen ja lähettämisen kapasiteetit 
muuttamalla painopistettä teknisistä standardeista volyymiin erityisesti kotimultimediassa. 
Tietotekniikkaohjelmassa jatketaan käyttäjän osuuden painottamista mutta kiinnitetään entistä 
enemmän huomiota elektronisten järjestelmien rakentajiin sekä tietotekniikan käyttäjäyrityksiin. 
Rakenteellisesti ohjelmaan olisi valittava laaja pohja mikroelektroniikkaa, ohjelmateknologioita ja 
sovelluksia. Juuri mikroelektroniikka on infrastruktuuria koskevissa kysymyksissä ratkaiseva. 
Jotta sen levittäminen olisi helpompaa, tulisi linkkejä TTK:n ja rakennerahoituksen välillä kehittää. 
Telematiikka-arvioinnissa kiinnitetään huomioita uuteen multimediateollisuuteen alana, joka tarjoaa 
suuria kaupallisia mahdollisuuksia seuraavien kahden vuosikymmenen aikana, ja vaaditaan jatkuvaa 
keskittymistä standardeihin, ennen kaikkea avoimiin standardeihin, infrastruktuuriin ja 
järjestelmäperustoihin. 
Kaikissa kolmessa ohjelmassa (telematiikan, kehittyneiden viestintäteknologioiden ja tietotekniikan 
ohjelmissa) vaaditaan suurempaa yhtenäisyyttä ja jopa yhteistä, yhtenäistä tieto- ja 
viestintäteknologian ohjelmaa. 
Teollisuus- ja materiaaliteknologioiden ohjelman arvioinnissa painopiste on teknologisen 
kilpailukyvyn merkityksen lisääntymisessä nyt, kun suurin osa tuotantoteollisuutta toimii yhä 
kireämmässä maailmanlaajuisessa kilpailutilanteessa. Tätä auttavat tuotesuunnitteluun ja -
kehittelyyn käytetyn ajan lyheneminen ja yhä jatkuva suuntaus keskittyä ydintoimintoihin. 
35 
Standardit, mittaus ja testaus -ohjelmassa metrologian tavoitteet ovat edelleen voimassa, ja ne olisi 
omaksuttava myös viidenteen puiteohjelmaan, jolloin ne luovat perustaa eurooppalaisille 
standardeille. Erityisohjelmien tulisi kuitenkin vastata kilpailukykyisistä tuotestandardeisla. 
Muun energian kuin ydinenergian ohjelman tavoitteet pätevät edelleen, varsinkin kuin fossiilisten 
polttoaineiden käyttö aiheuttaa kasvavaa huolta ympäristöstä, Euroopan unioni on mahdollisesti 
laajentumassa kattamaan myös Itä-Euroopan maat ja maailman väestön kasvu oletettavasti aiheuttaa 
myös suurta kasvua energian kysynnässä. 
Liikenteen tutkimus on edelleen tärkeää, kun otetaan huomioon standardien hajanaisuus 
jäsenvaltioissa, pahat liikenneruuhkat ja kestävälle liikkuvuudelle ja eurooppalaiselle 
kilpailukyvylle asetetut tavoitteet. Toiminnan avulla on laitostettu jäsenvaltioiden välinen 
yhteistyö saattamalla yhteen tärkeimmät teollisuudenalat ja rautatie-, ilma-, ja vesiliikenteen alojen 
liikennöitsijät. 
Ydinfission turvallisuus -ohjelma koetaan jatkuvasti merkitykselliseksi, kun otetaan huomioon 
Euroopan ydinreaktoreiden määrä ja ikä sekä Itä-Euroopan jäsenyyttä tavoittelevissa maissa 
vallitseva tilanne. Iällä alueella viidennen puiteohjelman tarkoitus tulisi olla Euroopan unionin 
asiantuntemuksen ylläpitäminen. Sen tulee painottaa uusien käsitteiden tutkimisia, reaktorien 
kehittämistä, ydinjätteen turvallista käsittelyä sekä tietoa säteilyn vaikutuksesta ihmiseen ja 
ympäristöön. 
FttM.v/V>-ohjelman arviointilautakuntaan teki suuren vaikutuksen ohjelman edistyminen viimeisten 
viiden vuoden aikana. Ohjelma on erittäin merkittävä pitkän aikavälin energiantuotannolle, sillä sen 
avulla kehitetään vaihtoehtoja käytettäviksi ensi vuosisadan keskivaiheilla. Ohjelmassa pyritään 
koko Euroopan laajuiseen yhteistyöhön vastineeksi yhä vähenevään julkisten varojen käyttöön 
Euroopassa. On tehtävä erittäin merkittävä strateginen päätös, jotta tulevaisuus käy selvemmäksi 
Euroopan suurelle luusiotutkijayhteisölle. 
Biotieteet ja ekosysteemi (ryhmä B) 
Biolääketiede ja terveys -ohjelman tavoitteena oli edistää lääketiedettä ja terveyttä koskevan 
tutkimuksen parantamista Euroopassa helpottamalla uusien yhteistyökuvioiden luomista ja/tai 
lujittamalla ja vahvistamalla jo olemassa olevia. Tämä tavoite on jatkuvasti merkittävä, koska 
Länsi-Euroopan väestö ikääntyy, ja se tuo myös eurooppalaisen ulottuvuuden uusiin uhkiin 
vastaamiselle, jollainen on esim. BSE:n ihmisille vaarallinen muoto. Ohjelma on vahvasti 
suuntautunut perustutkimuksen suorittamiseen ja johtanut vaikuttavaan määrään julkaisuja ja 
patentteja. 
Biotekniikka-oh)c\massL\ on Biotech Estä Biotech ILeen siirryttäessä selkeästi tapahtunut vahva 
muutos uteliaisuuteen perustuvasta tutkimuksesta teolliseen yhteistyöhön ja tämän seurauksena 
ohjelman merkityksellisyys kasvaa. Ohjelmaan tehtiin useita tarjouskilpailuja varten muutoksia, 
mikä osoittaa ohjelman komitean joustavuutta ja kykyä ottaa huomioon uudet kehityssuunnat 
erityisesti molekyyligenetiikassa. Euroopan jälkeenjääneisyys USA:han verrattuna kannustaa entistä 
vilkkaampaan toimintaan sekä tutkimuksen tasolla että hyödyntämisvaiheessa, jossa pääsy 
markkinoille on hankalampaa kuin USA:ssa. 
Teollisuuden rinnalle suositellaan rahoitusohjelmien kehittämistä hankkeen pääomavajauksen 
täyttämiseksi. Vaikka korkealaatuinen eurooppalainen lisäarvo on selkeästi nähtävissä, hankkeita 
hyväksytään liikaa, mikä antaa erilaisille laboratorioille mahdollisuuden jatkaa riippumatonta 
tutkimustyötä. 
36 
Maa- ja metsätalous ja kalastus -ohjelmaa arvioiva lautakunta oli huolissaan siitä, että ohjelman 
toiminnasta oli tullut liian lyhytjänteistä siksi, että sillä on liian läheiset yhteydet sekä yhteiseen 
maatalouspolitiikkaan että yhteiseen kalastuspolitiikkaan. Tutkimusohjelman tulee sisältää 
pidemmän aikavälin kysymyksiä, jotta voitaisiin olla politiikan kehittämisen johdossa. On selkeästi 
olemassa kaksi yleistä tavoitetta. Ensimmäinen koskee tuottavuutta ja kansainvälistä kilpailukykyä, 
mutta yhä tärkeämmäksi on tulossa kaikkien maaseudun järjestelmien kestävyyttä koskevat 
kysymykset. Erityisohjelman arviointilautakunnan mielestä tulisi erityisesti kannustaa kestävyyttä 
koskevaa tutkimusta niin, että huolehditaan uusien menetelmien kehittämisestä, joissa ei saateta 
alttiiksi tieteellistä kurinalaisuutta ja joissa otetaan huomioon erityisesti ympäristön tarpeet. 
Kun biolääketiede- ja terveysohjelman, biotekniikkaohjelman ja maatalous- ja kalastusohjelmien 
arviointeja tarkasteltiin yhdessä, useimmat lautakunnat havaitsivat, että kaikkiin kolmeen sisältyy 
vahva biotekniikan suuntaus. Tätä ei nykyään tunnusteta missään yhteistyökoneistossa. Nyt 
ehdotetaan, että viidennessä puiteohjelmassa kaikkien kolmen ohjelman biotekniikkaosuudet 
yhdistetään. 
Meritiede- ja -tekno/ogiaoh\c\nu\n tavoitteet ovat entisiäkin merkityksellisempiä, koska USA:n ja 
Aasian maiden aiheuttama kilpailu kiristyy. Lisäksi yleisö osoittaa nykyisin entistä suurempaa 
kiinnostusta siihen, miten kalavaroja käytetään. Useimmat viimeaikaiset ohjelmat painottavat sitä, 
että teollisuuden loppukäyttäjät tulee saattaa entisiä enemmän osallisiksi toiminnasta hallituksen 
tutkimuslaitosten ja politiikan päätöksentekijöiden ohella. 
Ympäristö- ja /7#iw.v/«-ohjelmalle asetetut tavoitteet - eurooppalaisen tieteellisen perustan 
vahvistaminen, poliittisesti merkityksellisen tutkimuksen tekeminen ja eurooppalaisen teollisuuden 
kilpailukyvyn parantamiseen pystyvän tutkimuksen tukeminen - pätevät edelleen. Ohjelman 
tärkeimmät teemat katsotaan edelleen merkittäviksi kansainvälisille tieteen suuntauksille ja 
kehitykselle. 
Ohjelman sisällön katsottiin olevan liikaa kansallisten intressien mukaisten paikallisten kysymysten 
muokkaama, ja onkin pidettävä huolta siitä, että eurooppalaisuuden lisäarvoa ei vähennetä. 
Kolmannen ja neljännen puiteohjelman välillä tavoitteet selkiytyvät ja tieteellisen perustan, 
politiikan ja teollisuuden tavoitteiden välille tehtiin selvä ero. Tämä ero ei kuitenkaan näy selkeästi 
työsuunnitelmassa, ja tarkastettavissa olevia tavoitteita on hyvin vähän. 
Muut ohjelmat ( Kylmiä ( ) 
Kohdennetun sosiaa/is-taloude/lisen tutkimuksen ohjelma aloitettiin vuonna 1994 neljännessä 
puiteohjelmassa uutena ohjelmana yhteisön tutkimustyössä. Ohjelma koostuu kolmesta osa-
alueesta: 
Ala 1 : Tiede- ja teknologia politiikan eurooppalaisten vaihtoehtojen arviointi 
Ala 2: Koulutusta koskeva tutkimus 
Ala 3: Tutkimus sosiaalisesta syrjäytymisestä ja sosiaalisesta yhdentymisestä Euroopassa 
Kolme valittua aluetta ovat kapea otos suuresta määrästä uudelle ohjelmalle mahdollisia aiheita. 
Ala 1 on jatkoa edelliselle MONITOR-ohjelmalle, jossa pyrittiin antamaan neuvoa jokapäiväisistä 
poliittisista kysymyksistä, ja se on säilynyt ajankohtaisena. Tärkeää on myös tukea 
teknologiapolitiikkaa käyttäen kehittyneempiä jäsentyneitä lähestymistapoja kuin vanha lineaarinen 
innovaatiomalli. Tällä alalla erittäin hyvät ryhmät ovat toteuttaneet monia korkealuokkaisia 
hankkeita. 
37 
Koulutuksen osalta pidettiin äskettäin mielenkiintoinen seminaari, jossa käsiteltiin suurta määrää 
tietopohjan kehittämistä käsitteleviä aiheita. 
Ala 3 on tärkeä perustana sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, mutta tutkimusta tarvitaan vielä paljon 
lisää. Yhdentymistä, yhteisön laajenemista, EMUun liittymistä ja muita vastaavia aiheita koskevilla 
kysymyksillä on huomattavia yhteiskunnallisia seuraamuksia. Ensi silmäyksellä hankkeen 
sisällöstä saa rikkonaisen kuvan, mutta tarkemmin asiaa tulkittaessa hankkeet ryhmittyvät ja 
menevät päällekkäin hyvin mielenkiintoisella tavalla. Yhteyksiä luominen hankkeen ja 
päätöksentekijöiden välille on erityisen tärkeää. 
Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa (INCO). Tämän ohjelman 
toiminta jakautuu hyvin erilaisteen alojen välille. Erityisohjelman arviointilaulakunta havaitsi, että 
toiminta oli yleensä merkityksellistä asetettuihin tavoitteisiin nähden ja että merkityksellisyys 
jatkuu, kun unioni mahdollisesti laajenee ja maailmanlaajuisen yhteistyön tarve kasvaa. 
INCO- ja COST-ohjelmien välisessä yhteistyössä on saatu merkittäviä tuloksia erityisesti 
rokotuksia koskevassa tutkimustyössä, joka on helpottanut pitkän aikavälin yhteistyötä tieteellisen 
tutkimuksen ja teollisuuden välillä. Yhteistyö EUREKAn kanssa ei ole ollut yhtä onnistunutta, 
koska sopivia hankkeita on ollut vaikea löytää. 
COPERNICUS- ja INTAS-ohjelmat olivat merkittäviä vaikkakin väliaikaisia ratkaisuja itäisessä 
Keski-Euroopassa ja entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa syntyneisiin tarpeisiin. 
Näiden ohjelmien vaikutus ei ole ollut paras mahdollinen, koska paikallista infrastruktuuria puuttuu, 
ja PHARE- ja TACIS-ohjelmille tulisi antaa etusija tutkimuksen ja kehityksen sekä teollisten 
sovellusten rakenteellisten uudistusten tukemiseksi. 
Erityisohjelman arviointilaulakunta suosittelee Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten 
valtioiden osallistumista ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden ohjelmiin COPERNICUS-
ohjelman sijaan aina kuin mahdollista. Arviointilaulakunnan mielestä yhteistyö Euroopan 
ulkopuolella sijaitsevien teollisuusmaiden ja voimakkaasti kehittyvien talouksien kanssa tulee 
nopeasti yhä tärkeämmäksi, ja kaikkiin yhteisön ohjelmiin pitäisi voida osallistua tapauskohtaisen 
harkinnan, vastavuoroisuuden sekä soveltuvien teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien sopimusten 
nojalla. 
Japanin tieteellisen ja teknologisen apurahaohjelman alkuperäiset tavoitteet on nyt saavutettu, ja 
ohjelma lopetetaan asteittain seuraavien 2-4 vuoden kuluessa. 
Kansainvälisen yhteistyön ohjelman perustavoitteet ovat yhä merkityksellisiä kehitysmaiden kanssa 
tehtävässä yhteistyössä, jonka tärkeimmät alat ovat terveys, maatalous, ympäristö ja teknologia. 
Teknologian osalta yhteistyön rahoituksen olisi oltava runsaampaa, jotta tieto- ja 
viestintäteknologian tuottamat hyödyt saataisiin laajemmin kehitysmaiden ulottuviin. 
Innovaatio-ohjelman merkitys on arviointilautakunnan mielestä aiempaa suurempi yhteisön 
kilpailukyvylle ja taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle. Innovaatio-ohjelma tarjoaa 
paljon uusia, korkeatasoisia työpaikkoja ja luo vaurautta. Tämä merkitsee johtamistaitoja, tietojen 
liikkumista maasta toiseen ja alalta loiselle, joustavuutta tuotemarkkinoilla sekä markkinavetoista 
tutkimusta ja teknologista kehittämistä. Näiden lisäksi tarvitaan standardeja, uuden luomista 
kannustavia sääntöjä sekä suotuisaa veropolitiikkaa ja pääomamarkkinoita. Lisäksi tarvitaan myös 
eurooppalaista patenttipolitiikkaa, joka puolustaa tekijänoikeuksia kustannustehokkaasti koko 
maailmassa. Samaan aikaan tutkimuslaitosten ja teollisuuden olisi työskenneltävä paljon 
tiiviimmässä yhteistyössä asiakkaiden tarpeiden tyydyttämiseksi. 
38 
Ohjelmaa pidettiin kaiken kaikkiaan kustannustehokkaana, vaikka joidenkin asioiden osalta 
tärkeysjärjestystä tulee arvioida uudelleen ja rriuita puutteita korjattava, mutta näitä ongelmia ei 
pidetä ylitsepääsemättöminä. Erityisohjelman arviointilautakunta toteaa, että uuden luominen on 
niin tärkeää, että toimintaa pitää laajentaa ja sen tulisi perustua komission sisäisille organisaation 
järjestelyille, jotka tukevat eurooppalaista innovaatiopolitiikkaa. Alan suunnittelua johtamaan 
ehdotetaan aivoriihtä. 
Sellaista vaihtoehtoa, että innovaatiota kannustettaisiin erityisohjelmien sisällä, (tällä hetkellä osuus 
on 1 prosenttia talousarviosta) ei ilmeisesti ole harkittu. 
Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden kannustamisohjelman (TMR) perusteet ovat oikeat ja 
edelleen merkittävät. Euroopan on helpompi kohdata tulevaisuuden haasteet, jos sen tieteellinen ja 
teknologinen yhteisö on valmis tekemään yhteistyötä yli alakohtaisten, kulttuuristen, alueellisten ja 
kansallisten rajojen. Koulutus- ja liikkuvuusohjelma voi vaikuttaa merkittävästi tämän yhteistyön 
kehittämiseen. 
Lisäksi koulutus- ja liikkuvuustoiminnassa on otettava vastaan haasteet ja osallistuttava Keski- ja 
Itä-Euroopan kehittämiseen ja vakauttamiseen. Toiminnassa on myös kyettävä irrottautumaan 
pelkästään Euroopan unionia koskevista asioista ja omaksuttava maailmanlaajuinen käsitys 
teollisuuden kilpailukyvystä ja kestävästä kehityksestä. 
Marie Curie -stipendeistä olisi tultava ohjelman lippulaiva, ja ne olisi rajattava koskemaan vain 
erittäin päteviä hakijoita (vrt. Rhodes-tutkijat). Eurooppalaiseen tutkimustyöhön annetun panoksen 
seuranta on ratkaisevaa. Sen avulla voidaan laajentaa tutkimustyöverkkoja (tohtorinkoulutusta) Itä-
Eurooppaan, saada vaihtelevuutta ja päästä parempaan kustannus-hyöty-suhteeseen. 
Työskentelymahdollisuuksia suurissa tutkimuslaitoksissa koskevassa ohjelmassa (LSF-ohjelmassa) 
on syntynyt muutamia mielenkiintoisia ryhmittymiä, ja tätä toimintaa tulisi yrittää kasvattaa 
aktiivisemmalla yhteistyöllä. Siitä ei kuitenkaan saa tulla uusien suurten laitosten luomisohjelmaa. 
Viidennessä puiteohjelmassa voitaisiin myös löytää sille parempi asema, jotta tätä alaa saataisiin 
vapaammin kehitettyä. 
3.2 Erityisohjelmien tehokkuus 
Yleisesti ottaen ohjelmien toteutus on erityisohjelmien arviointiryhmien mielestä ollut tehokasta, 
mutta useimmat ovat sitä mieltä, että hankkeiden valinnassa ja rahoitusmenettelytapojen 
keventämisessä ja nopeuttamisessa on parantamisen varaa. Arviointilautakunnat tähdensivät yleensä 
tätä aluetta, ja se sai osakseen myös eniten kritiikkiä, johon komission ehdottomasti tulee kiinnittää 
huomiota. Telematiikka- ja biotekniikka-ohjelmien arviointilautakunnat olivat erityisen kriittisiä 
menettelytapojen suhteen. 
Kaikki arviointilautakunnat mainitsevat, että tarjouskilpailujen loppumisen ja lopullisen 
sopimuksen allekirjoittamisen välistä viivettä, joka usein on yli vuoden, ei voida hyväksyä 
varsinkaan sellaisilla aloilla kuin tietotekniikka ja biotekniikka, jotka kehittyvät nopeasti ja kuvio 
voi dramaattisesti muuttua vuoden aikana. Sama koskee Itä-Eurooppaa, jossa tutkijoiden toiminnan 
jatkuminen saattaa riippua EU:n rahoituksesta. Viivästymisten uskotaan ennen kaikkea johtuvan 
lainsäädännöllisistä ja rahoitussyistä. Arviointilautakuntien mielestä tämä jo selkeästi esiin tuotu 
ongelma tulee ratkaista viidennessä puiteohjelmassa. 
Arviointilautakunnat toivovat sellaista menettelytapaa, jossa koko käsittelyyn käytetty aika lyhenisi 
5-6 kuukauteen. Päätösvallan suurempaa delegointia pidetään edistymisen kannalta tärkeänä 
erityisesti siksi, että näin pienempiä hankkeita voidaan hyväksyä nopeasti ja varainhoidon valvonta 
39 
hajauttaa nykyaikaisen liiketoiminnan käytäntöjen mukaisesti. Muut ehdotukset koskevat 
"täydellistä uudelleenjärjestämisiä"" (teollisuus- ja materiaaliteknologiat) ja Yhdysvaltojen ARPA-
mallin toteuttamista (telematiikka). Aiesopimusten käyttöä suositellaan (teollisuus- ja 
materiaaliteknologiat), jotta työ voidaan aloittaa mahdollisimman pian. 
Yksi havainto koskee ylimerkinlää, joka pahentaa odotusongelmaa muodostamalla hallitsemattomia 
ruuhkahuippuja. Muutamissa ohjelmissa on otettu käyttöön kaksivaiheinen prosessi, jonka ohjeet 
hakijoille ovat huomattavasti selkeämmät. Useat arviointilautakunnat suosittavat tätä 
mallikäytännöksi. 
Tietotekniikan erityisohjelman arviointilautakunta, suositteli konkurssivararahastoa turvaamaan 
hanketta tilanteessa, jossa hankkeen koordinaattori joutuu konkurssiin. Biotekniikan 
arviointilautakunta toivoi parempaa palautetta kaikille hakijoille ja teollisuuden tutkimusjohtajien, 
käyttäjien ja pk-yritysten lisääntyvää kuulemista (IRDAC:n sijaan!). 
Hallinnon tehokkuudesta melkein kaikki erityisohjelmien arviointilautakunnat päättelivät, että 
varojen ja henkilöstön rajallisuuteen nähden komission henkilöstö toimi tehokkaasti ohjelmia 
koskevissa tehtävissään. I Iseiden ohjelmien - varsinkin tietotekniikan, liikenteen sekä biolääkeliede-
ja terveysohjelman - arviointiryhmien mielestä komission henkilöstö on joutunut joustamaan aivan 
liikaa sellaisissa yksiköissä, joissa henkilöstöä on vain kaksi kolmannesta sovitusta määrästä. Tämä 
vaikuttaa riittävän vakavalta, jolta komissiota voidaan kehottaa yleisesti tarkistamaan työmääriä ja 
varmistamaan, eitä tehokkuuden takaamiseksi yksiköissä työskentelee sovittu määrä henkilöstöä. 
toiminnan tehokkuuteen vaikuttaa tietenkin se, miten joustavasti asioita voidaan hoitaa 
tärkeysjärjestysten muuttuessa. Perinteisessä kiinteän talousarvion ja aiheen puiteohjelmassa ei 
yleensä ole joustomahdollisuutta, jonka avulla voitaisiin ottaa huomioon esimerkiksi 
tietotekniikassa ja biotekniikassa tapahtuneet muutokset. 
Muutamissa ohjelmissa, esimerkiksi tietotekniikkaohjelmassa, on selkeästi vastattu tähän 
haasteeseen tekemällä ohjelmasta jatkuva ohjelma, jonka katkaisevat vain usein tapahtuvat 
ehdotuskilpailut. Viestintäteknologioiden ohjelman arviointilautakunta antaa tällaiselle toiminnalle 
tukensa ja toivoo, että viidennessä puiteohjelmassa osoitetaan tutkimusaiheet vain pääpiirteittäin ja 
näin helpotetaan mukautumista, tavoitteiden uudelleenasettamista ja uusia rahoitusjärjestelyjä. 
Muissa ohjelmissa, esimerkiksi liikenneohjelmassa, halutaan suurempaa joustavuutta. Mitään 
ohjelman sisäisiä järjestelyjä ei kuitenkaan ole tehty, sillä vastauksen tähän katsotaan löytyvän 
puiteohjelmasta. 
Sellaisten ohjelmien tehokkuus kärsii, joissa kansallisten etujen nimissä esiteltyjen vaatimusten 
osuus on liian suuri ja niiden toteutus tapahtuu suurten, yleiseurooppalaisten ohjelmien 
kustannuksella. Teollisuus- ja materiaaliteknologioita ja liikennettä arvioineet arviointilautakunnat 
esittivät tällaista kritiikkiä. 
Kohdennetun sosiaalistaloudellisen tutkimuksen ohjelma alkoi vasta neljännessä puiteohjelmassa, 
sen alkuperäinen tehokkuus on kärsinyt useista muutoksista johdossa (neljä johtajaa kahden vuoden 
aikana) ja muussa tärkeässä henkilöstössä. 
Kansainvälisen yhteistyön ohjelmassa mainitaan vähäinen viestintä, huono infrastruktuuri ja 
paikallisten rahoituslaitosten puuttuminen syinä useiden ohjelman merentakaisten hankkeiden 
vaatimattomaan tehokkuuteen. 
Useissa ohjelmissa toivotaan sähköisen viestinnän ja komission virallisesti johtamien 
videokokousten runsaampaakäyttöä. 
40 
3.3 Erityisohjelmien toimivuus 
Kaikkien arviointi lautakuntien mukaan neuvoston päätöksissä mainitut erityisohjelmien 
alkuperäiset tavoitteet on suurimmaksi osaksi saavutettu. Tutkimustyön katsotaan pääasiallisesti 
olevan korkealuokkaista, ja tärkeimmät tutkimustyölle asetetut tavoitteet on saavutettu. 
Vaikka tutkimustyö suurimmalta osin oli onnistunutta, sillä ei kuitenkaan aina ollut selkeitä 
tulostavoitteita ja näin ollen sen vaikutus oli vähäistä erityisesti taloudellisesti. On kuitenkin 
lisättävä, että neljännessä puiteohjelmassa on yritelty asettaa selkeämpiä, mitattavia tavoitteita, 
joilla on myönteinen taloudellinen vaikutus. Useimmissa teollisissa ohjelmissa painopisteen 
siirtyminen käyttäjiin varmistaa vaikutusten lisääntymisen tulevissa arvioissa. 
Useimmiten erityisohjelmien arviointipaneelit yhdistävät toimivuuden hankkeiden onnistuneisiin 
lopputuloksiin, jollaisia ovat mm. julkaisut asiantuntijalehdissä ja muissa julkaisuissa, seminaarit, 
kokoukset, testimenetelmät, uudet prosessit ja prototyypit. Patenttien määrä vaikuttaa usein 
erityisohjelmissa hyvin vähäiseltä, mikä myös johtuu aiempien puiteohjelmien vahvasta 
tutkimussuuntautuneisuudesta. Neljänneltä puiteohjelmalta odotetaan suurempaa patenttien määrää. 
Arviointilautakunnat esittävät tehokkuudesta jonkin verran määrällisestä tietoa. Teollisuus- ja 
materiaaliteknologioiden arviointilautakunta huomasi, että vuosina 1991-1995 tehdyissä 
kvantitatiivisissa tutkimuksissa hyödyntämismahdollisuuksista tunnistettiin keskimääräiseksi 
taloudelliseksi hyödyksi 4-6 ecua jokaista BRITE/EURAM-ohjclman kilpailuvaihetta edeltävään 
tutkimukseen investoitua ecua kohti. Muun energian kuin ydinenergian ohjelmassa yhteisön 
tutkimustyön katsotaan vaikuttaneen osallaan siihen, että yhden BKT-yksikön synnyttämiseksi 
tarvittavan energian määrä on vähentynyt hieman vuosina 1973-1994. TIIERMIE-ohjclmassa 28 
prosentista hankkeita saatiin hyväksyttävä tuotto fossiilisten polttoaineiden nykyhintaan 
suhteutettuna. INCO- ja COST-ohjelmassa on saatu merkittäviä tuloksia rokotteiden 
kehittämisessä, biotekniikassa on syntynyt suuria saavutuksia geenitutkimuksessa ja tekniikassa 
lipaasin ja maitohapon tuotlainistekniikassa. 
Useissa ohjelmissa, erityisesti meritieteissä ja -teknologiassa, maataloudessa ja kalastuksessa, 
biotekniikassa, telematiikassa ja teollisuus- ja materiaaliteknologioissa, tuloksia koskevan tiedon 
levittämistä pidetään heikkona kohtana. Viimeksi mainitulle suositellaan erityisten tiedotus- tai 
neuvontayksikköjen perustamista parantamaan tietojen levittämistä tärkeimmillä aloilla, esimerkiksi 
ilmailussa. 
Joillakin aloilla, esimerkiksi biotekniikassa, vallitsee ristiriita tiedon levittämisen ja tulosten 
hyödyntämisen välillä erityisesti, jos ohjelmaan osallistuvat yritykset eivät ole varmoja siitä, 
haluavatko ne hyödyntää kaupallisesti puiteohjelmassa kehitettyä tekniikkaa. 
Vastapainoksi taas tiedon levittäminen tuloksista tapahtuu erittäin hyvin standardien, mittausten ja 
testausten ohjelmassa vaikkakin hieman erilaisessa yhteisössä. 
Monet arviointilautakunnat toivovat selkeämpää tiedon levittämis- ja hyödyntämissuunnitelmaa, 
joka olisi kiinteämpi osa alkuperäisessä hankkeen arviointia. 
Kaikkien arviointilautakuntien mielestä ohjelmilla on huomattava tehtävä aidon TTK-yhteisön 
rakentamisessa, joka edistää Euroopan kilpailukykyä ja tietenkin edistää yhteisön sisäistä 
yhteenkuuluvuutta. Kehittyneiden viestintäteknologioiden arviointi lautakunnan mielestä tämä 
edesauttaa keskinäistä yhteenliitettävyyttä ja yhteentoimivuutta yhteisössä. Myös teollisuus- ja 
materiaaliteknologioiden arviointilautakunta totesi, että monet yhteistyö suhteet jatkuvat 
hankkeiden valmistuttuakin. 
41 
Kehittyneiden viestintäteknologioiden, tietotekniikan ja meritieteiden ja -teknologian ohjelmien 
arvioissa mainittiin niiden vaikutus eurooppalaisten standardien kehittämiseen. 
Teollisuus- ja materiaaliteknologioiden, standardien, mittauksen ja testauksen, liikenteen, 
biotekniikan ja kohdistetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen ohjelmien osalta korostettiin niiden 
osuutta EU:n politiikan laatimisessa. Meritieteiden ja -teknologian ohjelma taas vaikutti eniten 
jäsenvaltioiden kansallisiin politiikkoihin. Ympäristö- ja ilmasto-ohjelman arviointilautakunta 
totesi, että suhteet poliittisiin päättäjiin olivat vähäiset ja niitä pitäisi parantaa. 
Useat arviointilautakunnat kiinnittivät huomiota Euroopan vähäiseen tulosten hyödyntämiseen, 
jonka osoitti perusteltujen huipputeknologian pk-yrityslen pieni määrä ja vähäinen kasvu. Lisäksi 
ehdotetaan parempien yhteyksien luomisia riskipääoman sijoittajiin, mihin liittyy myös ehdotus 
selkeiden rahoitussuunnitelmien luomisesta teollisten suunnitelmien rinnalle. 
Lopuksi useat arviointilautakunnat viittasivat eri pääosastojen väliseen huonoon koordinointiin ja 
yhteistyöhön. Lukuun ottamatta muutamia poikkeuksia, esimerkiksi maatalousohjelmaa, tämä 
tuntuu olevan yleinen ongelma, johon tulisi komissiossa tulisi puuttua. 
3.4 YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS YTK 
YTK:n arviointi perustuu YTK:n kokonaisarvioinnista vastaavan professori J.M. Rojon ja 
komissiossa YTK:sta vastaavan pääjohtajan J-.P. Contzenin haastatteluihin. 
Lisäksi olivat käytettävissä eri tutkimuslaitoksissa vierailleiden seitsemän ryhmän omista 
tutkimuslaitoksistaan tekemät selvitykset. 
Professori Rojon mielestä ennen kaikkea YTK:n tieteellinen erityisosaaminen on viimeisien 
kymmenen vuoden aikana kehittynyt monilla aloilla. Tämä koskee erityisesti Karlsruhessa tehtävää 
perusaktinidcja koskevaa tutkimustyötä, ja YTK:lla on nykyisin hyvä ulkoinen maine. Sen tulee 
kuitenkin yhä tarkentaa painopistettään, sillä sen ei ole mahdollista omata tieteellistä 
erityisosaamista jokaisella alalla. Tutkimustyön kohdentamisen ohella sen tulee myös lisätä 
komissiolle antamaansa teknistä lukea. On selvää, että lukuisat pääosastot tarvitsevat teknistä ja 
tieteellistä apua monisyisten direktiivien muotoilemisessa. 
Kaikki vierailijaryhmät totesivat, että edellisen vierailun jälkeen oli edistytty hyvin ja löydetty 
ratkaisu useimpiin aiemmin esille tuotuihin ongelmiin. Kaikki vierailijaryhmät suhtautuivat 
myönteisesti uuteen, kilpailulliseen lähestymistapaan ja sitä seuraaviin haasteisiin ja menestykseen. 
Tämä oli muuttanut asenteita ja työympäristön henkeä myönteisemmiksi. Joidenkin ryhmien 
huolenaiheena oli kuitenkin se, että kilpailullinen henki ei saisi johtaa tutkimustöiden hajautumiseen 
ydinosaamisen ulkopuolelle. 
Useat vierailijaryhmät toivoivat tavoitteiden tarkentamista erityisesti avaruussovellusten, 
radioaktiivisen siiitomallinnan sekä metsien kaukokartoituksen osalta. Samalla kannustettiin 
joitakin yksiköitä, esimerkiksi transuraanin tutkimuslaitosta, laajentamaan toimintaansa 
ydintoiminnan ulkopuolelle ydinenergian turvallisuuden analyyttisiin näkökulmiin. 
Useilla aloilla huomattiin, että työn edistymisessä oli päästy sellaiseen pisteeseen, että käsitteiden 
ulkopuolista testausta ei enää tarvita. Tästä ovat esimerkkeinä multimediaverkot, luotettavat 
tietokoneohjelmistot ja antureilla toimivat robotit sekä kolmiulotteisista holografikuvista saadut 
tulokset. Tähän liittyvät YTK:lle esitetyt muut ehdotukset liiketoiminnallisemman lähestymistavan 
soveltamisesta, markkinoinnin lisäämisestä ja mikä mielenkiintoisinta, kaupallisen 'hautomon" 
perustamisesta ISPRAan. 
42 
Johtamisen osalta useat ryhmät vaativat parempaa tavoitteiden asetantaa ja hankkeiden hallinnointia 
sekä ulkopuolisten, käyttäjistä ja muutamista teollisuuden edustajista koostuvien neuvoa-antavien 
lautakuntien käyttöä painopisteen tarkentamisessa. Useimpien vierailijaryhmien mielestä YTK:n 
eri yksiköiden ja toimipaikkojen välillä tarvitaan läheisempää yhteistyötä, työntekijöiden 
liikkumista yksiköstä toiseen ja johtoportaaseen kuuluvien siirtymistä YI K:sta työskentelemään 
pääosastoihin Brysseliin. 
Muut hallintoa koskevat maininnat keskittyivät ainaiseen uuden henkilöstön rekrytointia koskevaan 
ongelmaan. Vaikka uusien, kolmivuotisten sopimusten avulla on edistytty jonkin verran, toiminta 
on edelleen joustamatonta, ja useat vierailijaryhmät vaativat YTK:n johtajille mahdollisuutta 
joustavuuteen henkilöstön valinnassa, ylentämisessä ja erottamisessa. Sisäisen kehittymistä 
seuraavan järjestelmän tulee vastata paremmin tutkimuslaitoksen omia tarpeita. Useat 
vierailijaryhmät suosittelivat kykyjenmetsästäjien käyttöä avustamaan kansainvälisessä 
rekrytoinnissa. Nämä suositukset tehtiin tietoisina siitä, että useissa tutkimuslaitoksissa suuri osa 
avainhenkilöistä lähestyy eläkeikää ja heidän tilalleen on löydettävä uusia. 
Vierailijaryhmien mielestä teknologian alan ennusteita laativassa tutkimuslaitoksessa IPTS:ssä 
Sevillassa on tapahtunut merkittävää edistystä. Laitoksella on nyt huomattavasti selkeämmät, 
muodolliset talousarviot, selkeästi määritelty asiakaskunta ja pätevä ja työstään kiinnostunut 
henkilöstö. Suurempi vuorovaikutus erityisesti tärkeimpien, Brysselissä sijaitsevien asiakkaiden 
mutta myös YTK:n muiden tutkimuslaitosten kanssa katsotaan kuitenkin tarpeelliseksi. Tämän 
edistämiseksi rohkaistaan käyttämään elektronisia viestimiä ja Internetiä. 
Huolimatta edellä mainitun arvioinnin yleismyönteisyydestä kaksi erityisohjelmien 
arviointilautakuntaa kommentoi YTK:n toimintaa. Ympäristö- ja ilmasto-ohjelman 
arviointilaulakunta ilmoittaa, että suuri osa sitä tutkimusyhteisöä, jota ympäristö- ja ilmasto-ohjelma 
palvelee, ei anna tunnustusta YTK:n panokselle ympäristöasioissa. Huolenaiheina esitetään myös 
ympäristöalan TTK:ta koskevan, YTKrlle myönnetyn talousarvion kokoja kysytään, eikä se tulisi 
myöntää erityisohjelmalle. 
Ydinlission turvallisuuden ohjelmasta annetussa selvityksessä koetaan YTK:n ja erityisohjelman 
tavoitteiden välinen koordinointi epäselväksi. Lisäksi mainitaan, että työntekijätasolla yhteydet 
erityisohjelmaa johtavan pääosasto XILn ja YTK:n ohjelmaa johtavien henkilöiden välillä ovat 
huonot. 
43 

TAULUKKO 1 
PUITEOHJELMAT 3 JA 4 
Kolmannen puiteohjelman tärkeimmät tavoitteet olivat: 
• parantaa teollisuuden kilpailukykyä 
• saavuttaa suuret markkinoita koskevat tavoitteet sääntöjen ja standardien avulla 
• kannustaa kansainvälisten teollisten aloitteiden tekemistä 
• ottaa eurooppalainen ulottuvuus mukaan TTK-henkilöstön koulutukseen 
• kasvattaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta varmistaen samalla tutkimushankkeiden 
korkea tieteellinen ja tekninen taso 
• ottaa kaikissa aloitteissa huomioon ympäristönsuojelu ja elämänlaatu 
• Teollisissa ohjelmissa painopiste oli kilpailuvaihetta edeltävässä tutkimuksessa ja teknologian 
kehittämisessä. 
Neljäs puiteohjelma rakennettiin edellä mainitun perustalle, ja lisäksi aseteltiin joukko uusia 
strategisia tavoitteita: 
• luoda korkealuokkaisia infrastruktuureita tietotekniikan, viestinnän, kuljetuksen ja energian 
aloilla 
• parantaa teollisten tekniikoiden kilpailukykyä ja niiden yhteensopivuutta elämänlaadun, 
ympäristönsuojelun, turvallisuuden ja älykkäiden, puhtaiden tuotantotekniikoiden kanssa 
• levittää ja hyödyntää tutkimustuloksia järjestelmällisesti erityisesti pienyrityksissä 
• sovittaa yhteen jäsenvaltioiden tutkimus- ja kehittämispolitiikkaa ja yhteisön tutkimuspolitiikkaa 
45 
TAULUKKO 2 
NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN ERITYISOHJELMAT 
JA EURATOMIN PUITEOHJELMA 
Ensimmäinen toimenpidekokonaisuus 
Telemaattiset sovellukset 
Kehittyneet viestintäteknologiat (ACTS) 
Tietotekniikka (IT) 
Teollisuus-ja materiaaliteknologiat (IMT) 
Standardit, mittaus ja testaus (SMT) 
Ympäristöjä ilmasto 
Meritieteet ja -teknologiat 
Biotekniikka 
Biolääketiede ja terveys 
Maatalous ja kalastus 
Muu kuin ydinenergia 
Ydin fission turvallisuus 
Fuusio 
Liikenne 
Kohdistettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus (TSER) 
Toinen toimenpidekokonaisuus 
Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa (INCO) 
Kolmas toimenpidekokonaisuus 
Tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja näiden tulosten hyödyntäminen 
(INNOVATION) 
Neljäs toimenpidekokonaisuus 
Tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustaminen (TMR) 
YTK:n ohjelmat 
46 
TAULUKKO 3 
YHTEISÖN TTK-POLITIIKAN MAKSUSITOUMUKSET 
(nykyiset hinnat, miljoonaa ecua) 
A. VUOTUISET MAKSUSITOUMUKSET/PUITEOHJELMA (PUO) 
VUODET 
PUO 1987- 1991 (PU02) (1) 
PUO 1990-1994 (PU03) (1) 
Lisärahoitus (PU03) (2) 
PUO 1994-1998 (PU04) (1) 
TTK-ohjelmat yhteensä 
APAS (3) 
TTK-ohjelmat ja APAS yhteensä 91 
1270,7 
296 
1566,7 
168,8 
1735,5 92 
230,9 
2160,5 
2391,3 
308,4 
2699,8 93 
14,8 
1929,5 
150 
2094,3 
440,2 
2534,5 94 
3,9 
1264,7 
750 
0 
2018,6 
571,8 
2590,4 95 
0,2 
1 
3017,1 
3018,3 
2,1 
3020,4 91-95 
1520,5 
5651,7 
900 
3017,1 
11089,3 
1491,3 
12580,6 
(1) Alkuperäispäätöksen mukaan. 
(2) PU03:n lisärahoituksesta tehtiin erityispäätös. 
(3) Päätöksellä hyväksytty lisätoiminta. 
B. KOKONAISMAKSUSITOUMUKSET: ERITTELY PERUSTUU NELJÄNNEN 
PUITEOHJELMAN RAKENTEESEEN 
1991-1995 
MAKSUSITOUMUKSET Miljoonaa % 
ecua 
Ensimmäinen toimenpidekokonaisuus: 
Kehittyneet viestintäteknologiat (ACTS) 4192,4 33,3 
Teollisuus- ja materiaaliteknologiat (IMT) 1791,9 14,2 
Ympäristö 1098,2 8,7 
Biotieteet 1202,3 9,6 
Energia 2285,3 ~~ 18,2 
Liikenne 9M 0,9 
Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 51,5 0,5 
Ensimmäinen toimenpidekokonaisuus yhteensä 10748,6(1) 85,4 
Toinen toimenpidekokonaisuus: 
TTK-yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen 717,6 5,7 
kanssa (INCO) 
Kolmas toimenpidekokonaisuus: 
Tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja tulosten 293,8 2,3 
hyödyntäminen 
Neljäs toimenpidekokonaisuus : 
tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustaminen 820,6 6,5 
TTK-ohjelmat ja APAS yhteensä 12580,6 " 100 
(1) Sisältää myös yhteisen tutkimuskeskuksen muille EU:n ohjelmille antaman tuen 
47 

v . «*„•%• viÇT* t ,N •%! 
BOSA 
KOMISSION VASTAUS 
VIISIVUOTISARVIOINTIKERTOMUKSEEN 
49 

Johdanto 
Varakreivi Davignonia ja muita riippumattoman arviointilautakunnan jäseniä tulee kiittää heidän 
kertomuksestaan, joka täysin vastaa tähän ensimmäiseen ulkopuolisten tekemään 
viisivuotisarviointiin kohdistuneita odotuksia. Arviointilautakunnan suositukset ovat arvovaltaisia, 
rakentavia ja kaukonäköisiä. Niissä hyödynnetään sen jäsenten erittäin hyviä tietoja 
eurooppalaisesta tutkimustyöstä sekä erityisohjelmien arvioinneista koostuvasta huolellisesta 
puiteohjelman tulosten arvioinnista. 
Komissiota ilahduttaa, eitä arviointilautakunta ei havainnut erityisohjelmien tutkimustyön laadun 
osalta mitään vakavaa huolenaihetta ja eitä arviointilautakunnan mielestä puiteohjelmien tuloksena 
on myös syntynyt lahjakkaiden tutkijoiden verkko. 
Arviointilautakunta korostaa, että puiteohjelman onnistumiseksi on jatkettava tieteellisen 
erinomaisuuden perinnettä korostamalla kuitenkin enemmän sosiaalista ja taloudellista 
merkityksellisyyttä. Se päättelee, että tähän asti puiteohjelman lupauksia ei ole pidetty, koska siltä 
on puuttunut varsinainen eurooppalainen strateginen lähestymistapa. Komissio on samaa mieltä 
siitä, että viidennen puiteohjelman valmistelussa on näkemyksen oltava strategisempi, mikäli 
halutaan täysin hyödyntää sen mahdollisuudet vaikuttaa Euroopan unionin taloudelliseen ja 
yhteiskunnalliseen hyvinvointiin. 
Komissio on täysin samaa mieltä arviointilautakunnan kanssa siitä, että viides puiteohjelma tarjoaa 
mahdollisuuden merkittävän muutoksen aikaansaantiin erityisesti jäljempänä mainittujen asioiden 
suhteen. Sen on kyettävä vastaamaan unionin kilpailijoiden tutkimukseen ja kehittämiseen tekemien 
suurten investointien asettamaan haasteeseen. Sen on oltava keskitelympi ja toimivampi. Samaan 
aikaan sen on pystyttävä joustavammin tyydyttämään muuttuvat tarpeet. Sen rakennetta on 
yksinkertaistettava ja komission puiteohjelmaa koskevaa hallintoa on edelleen tehostettava. 
Tutkimusohjelmissa on korostettava tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, ja voimavaroja on 
keskitettävä soveltamalla selkeästi valintakriteerejä, joihin kuuluu eurooppalaisuuden lisäarvo. 
Komission käytännön vastaus käy ilmi sen viidettä puiteohjelmaa koskevista ehdotuksista. 
Seuraavilla sivuilla on yksityiskohtaisemmat arviointilautakunnan suosituksia koskevat 
huomautukset. 
Tämän vastauksen otsikot viittaavat arviointilautakunnan kertomuksen alaotsikoihin neljännessä 
luvussa, jonka otsikko on "Muutoksen avainkysymyksiä". 
1. Strategiaan perustuva ohjelma 
Arviointilautakunta ehdottaa viidenteen puiteohjelmaan strategisempaa lähestymistapaa, joka 
ohjelmien valintaperusteiden osalla selkeästi perustuu merkityksellisyyteen ja eurooppalaisuuden 
lisäarvoon ja joka käsittää infrastruktuurille annettavan tuen ja toimintojen yhteensovittamisen 
rakennerahoituksen kanssa 
Myös komission mielestä päästään strategisempaan lähestymistapaan, kun tutkimustyön aiheiden 
valintaperusteissa pitäydytään täsmällisemmin yhtä aikaa sekä merkityksellisyydessä että 
eurooppalaisuuden lisäarvossa ja otetaan täysin huomioon sosiaaliset, taloudelliset ja teknologiset 
suuntaukset. Merkityksellisyyttä tulee arvioida sekä yhteiskunnallisen tarpeen - työllisyyden 
parantaminen, elämänlaatu ja terveys (johon sisältyvät kuluttajille suunnattujen tuotteiden ja 
palvelujen turvallisuus ja laatu), ympäristönsuojelu, liikkuvuus jne. - että talouskehityksen ja 
tieteellisen ja teknologisen edistyksen perusteella. 
51 
Arviointilautakunnan ehdotus, että eurooppalaisen kriittisen massan idea soveltuisi myös suurten 
laitosten verkottumiseen, tulisi ottaa huomioon viidennessä puiteohjelmassa; jokaiseen 
aihealuekohtaiseen ohjelmaan samoin kuin inhimillisten voimavarojen lisäämistä koskevaan 
ohjelmaan on sisällyttävä verkottumista ja tutkimusinfra-struktuurin käyttöä tukevia toimia. 
Komissio on samaa mieltä arviointilautakunnan kanssa siitä, että on pyrittävä puiteohjelman ja 
rakennerahaston keskinäiseen vahvistamiseen. Pian annettavassa tutkimusta ja koheesiota 
koskevassa tiedonannossaan se tulee tutkimaan mahdollisuuksia tämän parantamiseen unohtamatta 
kuitenkaan näiden kahden välineen erityispiirteitä. 
2. Oikeudellinen ja hallinnollinen viitekehys 
Lautakunta ehdottaa lainsäädäntöä ja hallintoa koskevaa muutospakettia, jolla parannettaisiin 
puiteohjelman joustavuutta ja painopisteen asetantaa: 
• Oikeudelliset muutokset: puiteohjelman yhleispäälösloiminnassa siirrytään määrä­
enemmistönä koisuihin äänestyksessä, erityisohjelmien komitearakenne korvataan uudella 
unionikomitealla ja puiteohjelman ollessa voimassa hallinnollisella menette/yllä taataan 
joustavuus talousarvion noudattamisessa. 
Tehokkuus todella parantuisi, jos komissiolle annettaisiin enemmän valtaa puiteohjelman 
toteuttamisessa. Hallituksen väliselle konferenssille (HVK) antamissaan ehdotuksissa komissio 
antaa selkeän tukensa määräenemmistöllä ratkaistavien äänestysten lisäämiseen neuvostossa. 
Komissio on HVK:n tuloksesta riippuen sitoutunut parantamaan puiteohjelmien kehittämistä ja 
johtamista niin paljon, kuin nykyisin voimassa olevat säännöt sallivat, erityisesti seuraavin keinoin: 
• Viidenteen puiteohjelmaan kaavailtujen kuuden ohjelman rakenteissa tulisi jokaisessa päästä 
strategisempaan näkökulmaan laajemmalle alalle ulottuvassa tutkimustyössä. 
• Komission aikomuksena on siirtää ohjelmien toteuttamisen päävastuu komissiolle. Tällöin 
ohjelmakomiteat toimisivat edelleen johtavassa asemassa ohjelmien toteuttamisen valvonnassa, 
tutkimustyön painopistealueiden määrittämisessä, työohjelmien mukauttamisessa ja rahoituksen 
myöntämisessä ottamalla kuitenkaan kantaa yksittäisiin loimiin. 
Komissio on arviointilautakunnan kanssa samaa mieltä myös siitä, että jos ohjelman ensimmäisinä 
toteutusvuosina siirrettäisiin syrjään osa ohjelman talousarvion määrärahoista, voitaisiin 
myöhempinä toimintavuosina toimia joustavammin. 
• I laUintomenetelmien muutokset delegoinnin, määräaikojen, avoimuuden ja palautteen sekä 
henkilöstön liian vähäisen määrän osalta 
Yhteisön tutkimustyön hallintomenetelmiä yritetään jatkuvasti parantaa. Nyt toteutetaan lyhyellä 
aikavälillä toimenpiteitä, joiden avulla vähennetään liian suuria ehdotusmääriä; parannetaan 
avoimuutta ja ehdotusten arvioinnin johdonmukaisuutta, lyhennetään ehdotusten arviointiin ja 
sopimusneuvotteluihin käytettävää aikaa, ja yksinkertaistetaan rahoitusta. Tämä helpottaisi 
erityisesti pk-yritysten osallistumista ohjelmiin. Lisäksi tutkitaan uusia, ajanmukaiseen parhaaseen 
käytäntöön perustuvia hallintomenetelmiä. 
Viidennen puiteohjelman hallintoa varten tulisi määritellä selkeät vastuualueet arviointilautakunnan 
suositusten mukaisesti samalla kuin ryhdytään tarvittaviin toimenpiteisiin sen takaamiseksi, että 
52 
puiteohjelmassa varmistetaan koordinaatio muun politiikan ja yhteisöstä riippumattoman toiminnan 
kanssa. Viimeksi mainittuun luetaan mukaan myös jäsenvaltioiden omat tutkimusohjelmat. 
Henkilöstön määrä on kasvanut paljon vähemmän, kuin mitä yhteisön tutkimustyön 
kokonaisbudjetissa arvioitiin. Tämä on osoitus komission niukkaan rahankäyttöön perustuvasta 
hallintopolitiikasta sekä neuvoston erityisohjelmia koskevissa päätöksissään henkilöstön määrälle ja 
hallinnosta aiheutuville kustannuksille määrittelemistä tiukoista rajoista. 
• Laajempialaista arviointitoimintaa, jossa otetaan laajemmin huomioon ohjelmaympäristö, 
kansainvälinen kehitys ja panosten ja tuotosten mittarit niin, että muodostetaan tietopohja 
valvonta- jo arvioinlilautakunlien tarpeisiin. 
Jotta tutkimustyö saataisiin paremmin vastaamaan yhteiskunnallisia ja taloudellisia tavoitteita, 
erityisesti "avaintoimintakokonaisuuksien" osalta, tulisi sille määrittää selkeät työohjelmat ja 
välitavoitteet, joiden avulla voidaan mitata tulevia saavutuksia. Yksityiskohtaisia tavoitteita ja 
työohjelmia on myös tarkoitus päivittää säännöllisesti. Tähän pääsemiseksi komission tulisi 
järjestelmällisesti varmistaa tutkimustyön edistyminen samalla kun se analysoi ja arvioi sosiaalisen 
ja taloudellisen kehityksen perusteella tieteen ja teknologian kehitystä laajemmin ja kiinnittää 
erityistä huomiota kansainväliseen tilanteeseen. 
Tällaisen menettelyn tuloksena sekä vuosittainen ohjelmien valvonta että jälkikäteen tehtävät 
viisivuotisarvioinnit hyötyvät arviointilautakunnan suositusten mukaisesta laajemmasta 
tietopohjasta. Hyvässä hallintokäytännössä kuten myös komission SLM 2000 -aloitteessa (SLM = 
Sound and efficient management - moitteeton ja tehokas varainhoito) edellytetään kuitenkin selkeää 
eroa toteuttamisen ja arvioinnin välillä. Ulkoisen valvonta- ja arviointimenettelyn ja erityisesti sitä 
suorittavien asiantuntijoiden laadun ja riippumattomuuden takaaminen on tietenkin ensiarvoisen 
tärkeää. 
Komissio jatkaa ponnistelujaan kehittää ja tuottaa yhteisön tutkimustoiminnan hallintoa ja tilastoja 
koskevaa johdonmukaista ja päivitettyä tietoa. Se jatkaa myös ponnistelujaan kehittää laaja 
valikoima mittareita, joiden avulla mitataan tieteellistä ja teknologista edistymistä alueellisella, 
kansallisella, Kuroopan ja maailman tasolla Luronpan tiede- ja leknologiamittareila koskevan 
selvityksen avulla. 
• Lisäponnistelut Euroopan patenttijärjestelmän yksinkertaistamiseksi ja siitä aiheutuvien 
kustannusten vähentämiseksi 
IRDACin asettama työryhmä on käsitellyt laajaa määrää kysymyksiä, jotka koskevat 
tekijänoikeuksia EU:n tutkimustyössä. Sen päätelmät eurooppalaisen patentoinnin korkeista 
kustannuksista ovat samat kuin arviointilautakunnan. Tämä kysymys ulottuu puiteohjelmaa 
laajemmalle. Yhteisön tutkimustyötä koskevien sopimusten mukaan patentoinnista aiheutuvat 
kustannukset ovat tukikelpoisia. 
53 
3. Lähestymistapa uuden puiteohjelman toteuttamiseen 
Arviointilautakunta toteaa, että TTK:n ja innovoinnin tukemiseen tarvitaan yhdennetympi. 
laajemman valikoiman mahdollisuuksia sisältävä lähestymistapa. 
• Selkeä tietojen levittämistä koskeva vastuunjako 
Viidennessä puiteohjelmassa tulisi hankkeiden hallintoon sisällyttää "elinkaaren huomioon ottava 
lähestymistapa", jolloin tutkimustyön hyödyntäminen olisi mahdollisuuksien mukaan otettu 
huomioon jo heti hankkeiden käynnistämisvaiheessa. Näin voitaisiin räätälöidä yksityiskohtaiset 
säännöt tehokkaasti sen mukaan, mitä ohjelmissa/hankkeissa tarvitaan. Jokaisessa ohjelmassa 
tulisikin olla paikallinen "innovointiyksikkö" toteuttamassa johdonmukaisesti ja tehokkaasti tätä 
lähestymistapaa. 
• Lisää apua pk-yrityksille tutkimustyön hyödyntämiseen liittyvissä oikeudellisissa ja 
rahoituskysymyksissä 
Huomiota kiinnitetään erityisesti tulosten hyödyntämiseen liittyviin oikeudellisiin ja 
rahoitusnäkökulmiin ottaen asianmukaisesti huomioon huipputeknologian alan pk-yritysten 
olosuhteet ja tarpeet. Näin ollen tutkitaan tapoja, jolla voidaan parantaa tiedonkulkua 
tutkimushankkeiden ja innovaatioita rahoittavien tahojen välillä, ja tavoitteena on löytää entistä 
järjestelmällisempiä ja tehokkaampia kohtaamisalueita. Viidennessä puiteohjelmassa voitaisiin 
horisontaalisessa "innovaatiot ja pk-yritysten osallistuminen^-ohjelmassa kehittää palvelu, jossa 
hankkeille tarjotaan apua tekijänoikeuksia ja yksityistä rahoitusta koskevissa asioissa. 
Nykyistä yhteistyötutkimusta koskevaa järjestelmää tulisi viidennessä puiteohjelmassa jatkaa ja 
edelleen kehittää siten, että paremmin voidaan vastata erityisesti pk-yritysten hyvin erilaisiin 
tarpeisiin solmia tutkimussopimuksia oman rajoitetun tai olemattoman tutkimuskapasiteetin 
lisäämiseksi. 
Paremmat yhteydet II 'REKAun 
Kuten komission toisessa viidettä puiteohjelmaa koskevassa valmisteluasiakirjassa todetaan, tällä 
hetkellä yritetään aktiivisesti löytää läheisempiä yhteyksiä EUREKAan. Pyritään varmistamaan, 
että nämä kaksi välinettä täydentävät toisiaan ja että työn edistyessä, tulosten syntyessä ja 
hankkeiden siirtyessä lähemmäksi markkinoita tiedot kulkevat puiteohjelmasta EUREKAan. Tätä 
lähestymistapaa voitaisiin kehittää erityisesti "avaintoimintakokonaisuuksissa". 
Edistyneet eurooppalaiset virtuaalitutkimuskeskukset -käsitteen edelleen kehittäminen 
Arviointilautakunnan mainitsema hiivan genomin sekvenssointihanke, johon osallistui melkein 100 
eurooppalaista laboratoriota (joista 10 pk-yrityksiä) yhteistyössä USA:ssa, Kanadassa ja Japanissa 
sijaitsevien laboratorioiden kanssa, on osoitus suurisuuntaisesta Euroopan huippukeskusten 
verkosta. Tähän liittyvä "Teollisuuden edustajien keskusteluryhmä" on myös osoittautunut 
tehokkaaksi keinoksi pitää teollisuus ajan tasalla tuloksista ja niiden mahdollisesti tarjoamista 
kaupallisista mahdollisuuksista7. Komissio tutkii parhaillaan mahdollisuutta käyttää tätä ja muita 
jaettua tutkimustyötä koskevia lähestymistapoja malleina viidennen puiteohjelman soveltamisessa. 
7 Hanketta täydentää HUROFAN-hanke, jossa on mukana 144 eurooppalaista laboratoriota, jotka analysoivat 
järjestelmällisesti geenejä, joiden tehtäviä ei tunneta. 
54 
erityisesti "avaintoimintakokonaisuuksien" osalla. Viidennessä puiteohjelmassa voidaan myös 
tutkia tapoja yhdistää tutkimuslaitokset loisiinsa tietotekniikan infrastruktuurin avulla. 
Monitahoinen järjest elmäläheslymistapa monimutkaisiin teknologisiin haasteisiin 
Tämä on komission toisessa valmisteluasiakirjassa ilmaistujen "avaintoiminta-kokonaisuuksien" 
pääasiallinen tavoite. Nämä toimintakokonaisuudet yhdistävät erilaiset, eri alat yhdistävät 
tieteelliset ja teknologiset voimavarat ja niiden tarjoamat mahdollisuudet, joiden avulla voidaan 
vastata tärkeisiin yhteiskunnallisiin, taloudellisiin ja teollisiin haasteisiin. Tätä yhdennettyä 
lähestymistapaa ohjattaisiin tiedeyhteisön, teollisuuden ja yleisemmällä tasolla niiden, joita 
tutkimus koskee ja jotka käyttävät sitä hyväkseen, kanssa yhteistyössä kehitetyn toimintaohjelman 
avulla. Toimintaohjelmassa keskityttäisiin erityisesti poistamaan kriittiset tieteellistä ja 
teknologista ja/tai sosiaalis-taloudellista laatua olevat pullonkaulat. 
Avainloimintakokonaisuuuksicn käsitteeseen istuu luontevasti jatkuva yhteistyö näitä asioita 
koskevien yhteisön eri politiikkojen kanssa, koska toimintakokonaisuuksilla on yhteiskunnalliset ja 
taloudelliset tavoitteet. Samoin on myös työohjelmien säännöllisen tarkastamisen ja päivittämisen 
laita, jotta niistä kävisivät ilmi viimeisimmät tulokset ja muuttuva teknologinen, yhteiskunnallinen 
ja taloudellinen tilanne. Järjestelmälähestymis-tavan tulisi kuitenkin ulottua yksinomaan yhteisön 
tasolla tapahtuvan toiminnan ulkopuolelle. Avaintoimintakokonaisuuksissa käsiteltävät aiheet ovat 
tietenkin kiinnostavia Euroopan laajuisesti, ja siksi onkin ensiarvoista, että niissä hyödynnetään 
useimpien mahdollisten tahojen tekemää tutkimustyötä. Mikäli seurataan task force -erityisryhmien 
viitoittamaa tietäjä käytetään erilaisia viestintäkeinoja - sekä virallisia että epävirallisia - viidennen 
puiteohjelman avaintoimintakokonaisuudet voivat toimia ytimenä, jolla koordinoidaan laajempaa 
tutkimustyötä, erityisesti jäsenvaltioiden omissa ohjelmissa koko unionin alueella suoritettua 
tutkimusta. 
130 k. I ja n artiklan soveltaminen 
Useaan otteeseen on keskusteltu mahdollisuudesta hyödyntää näissä perussopimuksen artikloissa 
annettuja määräyksiä puiteohjelman muiden toimintojen ohella ennen kaikkea sellaisen toiminnan 
toteuttamiseksi, josta vain tietty määrä jäsenvaltioista on kiinnostunut. Tätä mahdollisuutta ei voida 
käyttää kuin siinä tapauksessa, että jäsenvaltiot selkeästi osoittavat olevansa halukkaita 
osallistumaan tämänkaltaiseen aloitteeseen. Jos tahtoa löytyy, voidaan suunnitella yksi tai useampia 
tämäntyyppisiä toimintoja. 
Yhteinen tutkimuskeskus (YTK): toimintojen keskittäminen ja lisää itsenäisyyttä* 
Komissio on täysin samaa mieltä arviointilautakunnan kanssa siitä, että yhteisellä 
tutkimuskeskuksella on keskeinen osa yhteisön politiikkojen tukemisessa. Sen asema on 
puolueeton, mikä on erittäin tärkeää yhteisön oikeudelle monella tavalla. Lisäksi sillä on tämän 
8 Tässä jaksossa tehtyjen huomautusten lisäksi seuraava selkiyttäminen voi olla avuksi arviointilautakunnan 
kertomuksen liitteessä tehtyjen huomautusten osalta, joissa todetaan, että "YTK:n ja erityisohjelman tavoitteiden 
koordinointi (ydinllssion turvallisuutta koskevan erityisohjelman arviointikertomuksessa) on epäselvä ja että 
"työntekijätasolla viileydet ovat huonot" pääosasto X11:n ja YTK:n ohjelmaa johtavien henkilöiden välillä 
Komission mielestä yhteydet ovat erittäin hyvät. Näiden yhteyksien luonteesta tulee kuitenkin käydä ilmi se 
tosiasia, että lissiolurvallisuuden alalla YTK kilpailee (menestyksekkäästi) rahoituksesta muiden 
kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien ehdotusten tekijöiden kanssa. YTKai Huralom-erityisohjelmassa 
keskitytään pääasiassa ydinturvallisuuden tutkimiseen, joka ei kuulu kuslannuslenjakoperiaalleella toteutettaviin 
toimiin. 
55 
tehtävän hoitamiseksi käytössään eri aloihin erikoistuneet laitokset ja mahdollisuudet, joista jotkut 
ovat Euroopassa ainutlaatuisia. 
Kuten kansallisten laboratorioiden, myös YTK:n on mukautettava lähestymistapansa vastaamaan 
uusia realiteetteja, ja komissio onkin sitoutunut tekemään tätä varten tarvittavat muutokset, joihin 
sisältyy toimintojen keskittäminen entisiä selkeämmin niille aloille, joissa YTk:lla on vahva 
erityisosaaminen. Vuodesta l°X8 lähtien on yritetty mm. yhteisön politiikkoja koskevassa 
tutkimustyössä parantaa asiakkaan ja sopimuskumppanin välisiä suhteita, jotta rakennettaisiin 
yhteyksiä toisaalta YTK:n ja toisaalta akateemisten ja teollisten tutkimusyhteisöjen välille. Näitä 
ponnisteluja ovat vahvasti lisänneet neljännestä puiteohjelmasta tehty päätös ja YTK:n roolista 26 
päivänä huhtikuuta 1994 tehdyt neuvoston päätelmät. Itsenäisyyden lisääminen muodostamalla 
YTK:sla erillinen pääosasto on yksi tässä prosessissa toteutetuista tärkeimmistä hallinnollisista ja 
lainsäädännöllisistä toimista. 
4. Paremmin tasapainossa olevat ohjelmat 
Arviointilautakunta suosittelee käynnistämään monenlaisia toimenpiteitä oikean tasapainon 
saavuttamiseksi puiteohjelmassa. 
• Perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä tulee olla oikea tasapaino, ja toisiaan 
lähentyvät tutkimusalat on myös pyrittävä sulauttamaan yhteen. 
Viideltä puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa määritellään sille rakenne, jossa yhdistyvät tarve 
säilyttää ja kehittää unionin ideoiden ja tieteellisen ja teknologisen tietämyksen syntyminen ja 
yhteisön teknologisen suorituskyvyn kehittäminen kriittisimmillä aloilla. Puiteohjelman tehtävänä 
ei ole kaksinkertaistaa jo kansallisilla varoilla tehtävän todellisuudelle vieraan tutkimustyön 
määrärahoja. Joka tapauksessa viidennessä puiteohjelmassa on tunnusteltava ja oteltava huomioon 
se, että modernissa tieteessä ja tcknolologiassa sekä innovoinnissa perustutkimus ja soveltava 
tutkimus liittyvät yhä läheisemmin toisiinsa. Tässä suhteessa tuleekin harkita puiteohjelmassa kahta 
eri näkökulmaa: 
• Avaintoimintakokonaisuuksia. joissa erityiset pullonkaulat saattavat vaatia keskitetympää 
perustutkimustyötä sekä sovellettua teknistä kehittämistä. 
• Yleisten tekniikoiden tutkimus- ja kehittämistoimintaa 
Samaa tiukkaa valintaperustetta käytettäisiin kaikkien tutkimustoimenpiteiden yksilöimiseksi. 
Lisäksi minkä tahansa perustutkimuksen osuus vaihtelisi sen mukaan, miten kauan sen alan 
tutkimustyötä on tehty ja sitä voitaisiin muunnella edistymisen tahdissa. Myös arviointilautakunta 
oli tästä samaa mieltä. 
Arviointilautakuntakin suositteli tieto- ja viestintäteknologioita ja telemaattisia sovelluksia 
koskevien ohjelmien sulauttamista toisiinsa (aihealue II) ja maataloutta, biolääketieteen tutkimusta 
ja biotieteitä koskevissa ohjelmissa olevien bioteknisten osien yhteensulauttamista (aihealue I). 
• Oikea tasapaino aihealuekohtaisten ja toimintoihin perustuvien ohjelmien välillä 
Yleisenä viidennen puiteohjelman rakenteen ja sisällön taustalla olevana periaatteena on 
arviointilautakunnan suositusten mukaisesti, että tutkimushankkeita tulisi aina kuin mahdollista 
johtaa aihealuekohtaisissa ohjelmissa. Näin varmistetaan vahvat yhteydet aihealuekohtaisten ja 
56 
kaikkia aihealueita koskevien ohjelmien välillä kuten sellaisissa tutkimustyön hyödyntämistä 
koskevissa tapauksissa, joissa aihealuekohtaisten ja kaikkia aihealueita koskevien toimenpiteiden 
tehtävät on huomioitu. Arviointilautakunta uskoo, että koulutusta ja liikkuvuutta koskevaan 
ohjelmaan on tarpeen tehdä muutoksia, joilla parannetaan näiden toimintojen julkista kuvaa ja 
vähennetään viivästymisiä. "Inhimillisten voimavarojen lisäämistä" koskevaan ohjelmaan 
sisällytetään useita koulutusta ja liikkuvuutta koskevasta TMR-ohjelmasta saatujen kokemuksien 
perusteella tehtyjä muutoksia. Sen lisäksi, että vähennetään apurahaehdotusten arviointiin ja 
valintaan käytettävää aikaa (tavoitteena 3 kuukautta), käynnistetään sellaisia uusia toimenpiteitä 
kuin apurahat teollisuudessa työskentelyä varten, joilla luodaan avoimempi ja ennakoitavampi 
ympäristö, jotta mukaan saataisiin kaikkein parhaita tutkijoita. 
• Oikea tasapaino EM:n tutkimustyön kansainväliselle ulottuvuudelle: lisää aloitteita, joihin 
jäsenyyllä hakeneet vahiol voivat osallistua, parempi koordinointi kanssa ja eurooppalaisuuden 
lisäarvon lisääminen kmnppanuussuhleissa kehitysmaiden kanssa 
\ Uidessa puiteohjelmassa pyritään syvempään tutkimusta koskevaan yhteistyöhön myös jäsenyyttä 
hakeneiden maiden kanssa. Viidennessä puiteohjelmassa olisi määrätyillä jäsenyyttä hakeneilla 
mailla, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan mailla4, oltava mahdollisuus täysimääräiseen 
osallistumiseen, mikäli nämä valitsevat tämän yhteistyömuodon. Tällöin olisi myös ETA-mailla 
mahdollisuus osallistua ohjelmaan samoilla ehdoilla. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla 
hankekohtainen osallistuminen, periaatteessa ilman yhteisön rahoitusta, mikä olisi mahdollista 
sellaisille Keski- ja Itä-Euroopan maille, jotka eivät vielä ole täysin assosioituneet ohjelmaan, 
entisen Neuvostoliiton Euroopassa sijaitseville itsenäisille valtioille sekä Välimeren alueen 
kolmansille maille. 
Kehitysmaiden osalta yhteistyöhankkeissa pyritään kehittämään edelleen näiden maiden tarpeet 
tyydyttäviä ja ongelmien ratkaisemisessa avustavia tieteellistä tietämystä ja teknologisia 
mahdollisuuksia. On myös olemassa selkeä tarve parantaa yhteistyötä "nopeasti kehittyvän talouden 
maiden" kanssa, sillä näiden markkinat kasvaval hyvin nopeasti ja tarjoavat huomattavia 
mahdollisuuksia EU:lle. 
Päätelmät 
Komission tekemä analyysi puiteohjelman viisivuotisarvioinnin suorittaneen arviointilautakunnan 
kertomuksesta osoittaa, että lautakunnan esittämät yksityiskohtaiset suositukset tullaan laajalti 
ottamaan huomioon viidettä puiteohjelmaa koskevissa ehdotuksissa. Tästä huolimatta, kuten 
arviointi lautakuntakin toteaa, mikäli todella halutaan toteuttaa heidän selvityksessään ehdotetut 
suuret muutokset, tarvitaan lainsäädäntöä koskevia muutoksia, joihin komission tekemissä 
puiteohjelmaa koskevissa ehdotuksissa ei kyetä vaikuttamaan. 
l) Sveitsin ja Israelin lisäksi. 
57 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 151 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 12 15 16 05 
Luettelonumero : CB-C0-97-142-FI-C 
ISBN 92-78-18104-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
?%