Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen /* COM/2012/0634 final - 2012/0300 (NLE) */





PERUSTELUT 1) EHDOTUKSEN TAUSTA · Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuontia koskevan polkumyyntitullin voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelumenettelyssä. · Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti. · Voimassa olevat aiemmat säännökset Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan, CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90 kuuluvan säämiskänähän tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1338/2006 (EUVL L 251, 14.9.2006, s. 1). · Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. 2) KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI · Intressitahojen kuuleminen Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. · Asiantuntijatiedon käyttö Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. · Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta se sisältää tyhjentävän luettelon arvioitavista edellytyksistä. 3) EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT · Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio pani 13. syyskuuta 2011 kahden unionin tuottajan perustellusta pyynnöstä vireille Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa sovellettavan polkumyyntitullin voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Tarkastelussa todettiin, että polkumyynti ja unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko todennäköisesti jatkuvat, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta. Lisäksi todettiin, että toimenpiteiden jatkaminen ei olisi unionin edun vastaista. Tästä syystä ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan ehdotuksen voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta annettavaksi asetukseksi, joka olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 12. joulukuuta 2012. · Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30. marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta. · Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi siihen ei sovelleta toissijaisuusperiaatetta. · Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. · Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. 4) TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutusta unionin talousarvioon. 2012/0300 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet (1) Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1338/2006[2] käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4114 10 10 ja ex 4114 10 90 kuuluvan säämiskänahan tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 58,9 prosentin suuruisen arvotullin muodossa. 2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö (2) Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen[3] julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 14 päivänä kesäkuuta 2011 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti UK Leather Federation, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa yli 50:tä prosenttia säämiskänahan kokonaistuotannosta unionissa. (3) Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen. 3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano (4) Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 13 päivänä syyskuuta 2011 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen[4], jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 4. Tutkimus 4.1. Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso (5) Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. 4.2. Tutkimuksen osapuolet (6) Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. (7) Koska unionissa toimii ilmeisen suuri määrä tuottajia, vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia, katsottiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti asianmukaiseksi tutkia, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. (8) Unionin tuottajiin sovellettiin otantaa, ja kolmesta tiedossa olleesta unionin tuottajasta otokseen valittiin kaksi tuottajaryhmää. (9) Kiinassa otettiin yhteyttä kuuteen tiedossa olevaan vientiä harjoittavaan tuottajaan. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. (10) Unionissa oli tiedossa 35 etuyhteydetöntä säämiskänahan tuojaa, joita pyydettiin toimittamaan tiedot otantaa varten. Näistä vain kaksi ilmoittautui ja suostui toimimaan yhteistyössä tässä tarkastelussa. Näin ollen etuyhteydettömiin tuojiin ei ollut tarpeen soveltaa otantaa. (11) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin otokseen valituilta unionin tuottajien ryhmiltä ja kahdelta yhteistyössä toimineelta etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei tehnyt tarkastelussa yhteistyötä eikä yksikään asiaan liittyvä kuluttajajärjestö toimittanut komissiolle tietoja tai ilmoittautunut tutkimuksen kuluessa. (12) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin: Unionin tuottajat: – Hutchings&Harding Ltd, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta; ja – Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italia. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (13) Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta peräisin oleva säämiskänahka tai yhdistelmäparkittu säämiskänahka, myös määrämuotoon leikattu, crust-käsitelty säämiskänahka ja yhdistelmäparkittu säämiskänahka, joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. (14) Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamilla ja myymillä tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina. C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS (15) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. 1. Alustavat huomautukset (16) Kuten 9 kappaleessa todettiin, yksikään kuudesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, ja polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella, erityisesti pyynnön esittäjän toimittamien tietojen, myös tarkastelupyynnössä olevien tietojen ja tilastotietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. 2. Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 2.1. Vertailumaa (17) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai vertailumaasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. (18) Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä. Alkuperäisen tutkimuksen aikana ainoa Yhdysvalloissa toiminut säämiskänahan tuottaja on nyttemmin sulkenut tuotantolaitoksensa. Sen jälkeen sen käyttämä säämiskänahka on tuotu Turkissa toimivasta yhteisyrityksestä. Koska Yhdysvalloissa ei ole enää säämiskänahan merkittävää tuotantoa, tämän tarkastelun vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin vertailumaiksi muita maita (esim. Uusi-Seelanti, Turkki ja Intia). Intiassa, Turkissa ja Uudessa-Seelannissa sijaitseviin mahdollisiin vertailumaan tuottajiin otettiin yhteyttä, mutta yksikään ei suostunut toimimaan yhteistyössä. (19) Koska vertailumaan tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, normaaliarvo määritettiin Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja koskevien tietojen perusteella, jotka saatiin Eurostatin tuontitilastoista tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta. (Intiasta tulee eniten tuontia unioniin). Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja koskevien tietojen perusteella, jotka saatiin Eurostatin tuontitilastoista tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta. Tällä perusteella polkumyyntimarginaali määritettiin normaaliarvona käytettyjen Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen ja vientihintana käytettyjen Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen erotuksena. Polkumyyntilaskelmien tuloksena polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 64 prosenttia. 2.2. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan (20) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, jäljempänä esitetyt päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen eli tarkastelupyynnössä esitettyjen, pyynnön esittäjän toimittamien ja Eurostatin tietojen perusteella. (21) Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinasta tulevan tuonnin kehitys, vientiä harjoittavien tuottajien tuotanto ja käyttämätön kapasiteetti sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä hintojen että laajuuden osalta. (22) Kuten 32 kappaleessa osoitetaan, Kiinasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen vertailu osoittaa merkittävää hintojen alittavuutta (51,6 %). Unionin markkinat ovat hinnoiltaan ja laajuudeltaan edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Tätä vielä vahvistaa se, että Kiinassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena, kun tuonti Kiinasta väheni. Jo ennen toimenpiteiden käyttöönottoa Kiina kolminkertaisti markkinaosuutensa unionin markkinoilla tämän tuotteen osalta: osuus oli 10,7 prosenttia vuonna 2001 ja 31,7 prosenttia vuonna 2004. Lisäksi Kiinan vientihinnat unioniin ovat edelleen korkeammat kuin tiettyjen muiden kolmansien maiden markkinoille, mikä tekee unionin markkinoista houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. (23) Edellä esitetty analyysi osoittaa, että kiinalaisia tuotteita vietiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja että polkumyyntimarginaalit olivat erittäin korkeita. Kun otetaan erityisesti huomioon unionin hintatasot sekä Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti, voidaan päätellä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. D. VAHINKO 1. Unionin tuotannonala (24) Samankaltaista tuotetta tuottaa unionissa kolme yritystä (yritysryhmää). Valituksen tekijä edustaa niistä kahta, jotka sijaitsevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa; niillä on myös jonkin verran toimintaa Puolassa ja Romaniassa. Kolmas tuottaja on sijoittautunut Italiaan, ja se tukee pyyntöä. Kaikki muut säämiskänahan tuottajat ovat ilmeisesti sulkeneet tuotantolaitoksensa vuoden 2006 jälkeen, jolloin alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön. (25) Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukainen unionin kokonaistuotanto määritettiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastausten sekä kolmannen tuottajan tuen osoittamisen/otantamenettelyn yhteydessä toimittamien perusmakrotietojen perusteella. Kyseisten yritysten katsotaan muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. Kahden otokseen valitun tuottajan osuus unionin tuotannosta oli 80 prosenttia. (26) Koska mikrotalouteen liittyvät vahinkoindikaattorit perustuvat vain kahden yrityksen tietoihin, ne esitetään indeksoidussa muodossa luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. 2. Kulutus unionin markkinoilla (27) Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella. (28) On huomattava, että vuodesta 2010 lähtien Espanjasta muualle unioniin on viety merkittäviä määriä säämiskänahkaa alhaisin hinnoin (noin 31 %:n markkinaosuus). Espanjassa ei ole enää lainkaan samankaltaisen tuotteen tuotantoa, ja säämiskänahan myynti Espanjasta muualle unioniin ylittää tuonnin. Nämä määrät on lisätty kulutuslukuihin. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus kasvoi 26 prosenttia, ja suurin nousu tapahtui vuosien 2009 ja 2010 välillä. Taulukko 1 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Unionin kokonaiskulutus (tuhatta neliöjalkaa) || 22 107 || 22 300 || 28 434 || 27 827 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 101 || 129 || 126 * Tiedot: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. 3. Tuonti Kiinasta a) Määrä ja markkinaosuus (29) Sen jälkeen kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2006, Kiinasta tuleva tuonti väheni merkittävästi ja on edelleen melko vähäistä; sen markkinaosuus oli noin 4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi kuitenkin 9 prosenttiyksikköä ja oli 1 103 330 neliöjalkaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinasta tuleva tuonti ei kuitenkaan kasvanut samaa vauhtia unionin kulutuksen kanssa ja sen markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla. Taulukko 2 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa)* || 1 010,00 || 786,67 || 883,33 || 1 103,33 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 78 || 87 || 109 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus * || 5 % || 4 % || 3 % || 4 % * Tiedot: Eurostat. b) Hinnat i) Hintojen kehitys (30) Kiinalaisen tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla. Vuoteen 2008 verrattuna hinta nousi aluksi vuonna 2009 ennen kuin se putosi 13 prosenttia vuonna 2010 ja kohosi taas takaisin vuoden 2008 tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 3 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta (euroa/neliöjalka)* || 0,45 || 0,61 || 0,39 || 0,46 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 136 || 87 || 102 * Tiedot: Eurostat. ii) Hintojen alittavuus (31) Hintojen alittavuuden arvioimista varten unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin hintojen painotettua keskiarvoa verrattiin kiinalaisten viejien vastaavaan CIF-hintojen painotettuun keskiarvoon. Sen vuoksi unionin tuotannonalan myyntihintoja on oikaistu varsinkin luotto-, toimitus- ja pakkauskustannusten sekä palkkioiden osalta noudettuna lähettäjältä ‑tasolle. Kiinasta tulevan viennin CIF-hinnat on saatu Eurostatilta, ja niitä on oikaistu kaikkien tulliselvitykseen liittyvien kustannusten (eli tullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset) huomioon ottamiseksi (hinta määräsatamassa). (32) Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat noin 51,6 prosentilla. 4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne (33) Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki asianmukaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. (34) Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla: – Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla otokseen valittujen tuottajien kyselylomakevastauksista kerättyjen tietojen perusteella ja kolmannen unionin tuottajan toimittamien makrotietojen perusteella. – Mikrotaloudelliset indikaattorit (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) analysoitiin otokseen valittujen yritysten toimittamista tarkistetuista kyselylomakevastauksista saatujen tietojen perusteella. Näiden tietojen katsotaan edustavan koko unionin tuotannonalaa. Koska nämä indikaattorit liittyvät vain kahteen yritykseen, absoluuttisia lukuja ei voida paljastaa luottamuksellisuussyistä perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti, minkä vuoksi tiedot esitetään jäljempänä indeksoituna. a) Makrotaloudelliset indikaattorit 4.1. Tuotanto (35) Unionin tuotanto laski vuodesta 2008 lähtien jatkuvasti ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 12 prosenttia alle vuoden 2008 tason huolimatta siitä, että kulutus kasvoi samaan aikaan 26 prosenttia. Taulukko 4 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Tuotanto (tuhatta neliöjalkaa)* || 7 659 || 7 223 || 7 100 || 6 753 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 94 || 93 || 88 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. 4.2. Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöasteet (36) Tuotantokapasiteetti säilyi vakaana vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kapasiteetin käyttöaste oli alhaisella tasolla jo vuonna 2008, mutta tuotannon lasku vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä johti kapasiteetin käyttöasteen vieläkin suurempaan laskuun (7 prosenttiyksikköä) vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Taulukko 5 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Tuotantokapasiteetti (tuhatta neliöjalkaa)* || 13 290 || 13 290 || 13 290 || 13 290 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 100 || 100 || 100 Kapasiteetin käyttöaste* || 58 % || 54 % || 53 % || 51 % Indeksi (2008 = 100) || 100 || 94 || 93 || 88 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. 4.3. Myyntimäärä (37) Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi 5 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, putosi 2 prosenttia vuonna 2010 ja kohosi jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Myyntimäärä kasvoi kaiken kaikkiaan 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Taulukko 6 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Unionin myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille (tuhatta neliöjalkaa)* || 5 144 || 5 393 || 5 324 || 5 627 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 105 || 103 || 109 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. 4.4. Markkinaosuus (38) Vuosien 2008 ja 2009 välillä unionin tuotannonala onnistui saamaan hieman takaisin (1 %) markkinaosuuttaan vuoden 2008 alhaiselta 23 prosentin tasolta ennen kuin sen markkinaosuus laski 4 prosenttiyksikköä ainoastaan 20 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 7 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Unionin tuotannonalan markkinaosuus* || 23 % || 24 % || 19 % || 20 % Indeksi (2008 = 100) || 100 || 104 || 80 || 87 * Tiedot: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. 4.5. Kasvu (39) Unionin kulutus kasvoi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 26 prosenttia, mutta unionin tuottajien myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi vain 9 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 3 prosenttiyksikköä. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät pystyneet hyötymään markkinoiden kasvusta juuri lainkaan. 4.6. Työllisyys (40) Unionin tuotannonalan työllisyyden pudottua merkittävästi (9 %) vuosien 2008 ja 2009 välillä se jatkoi laskuaan; 74 työntekijästä (2008) jäljellä on ainoastaan 59 tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä merkitsee 19 prosentin kokonaispudotusta. Taulukko 8 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä)* || 74 || 67 || 62 || 59 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 91 || 84 || 81 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. 4.7. Tuottavuus (41) Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa kohosi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia. Tämä on osoitus siitä, että työllisyys laski nopeammin kuin tuotanto. Taulukko 9 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Tuottavuus (neliöjalkaa/työntekijä) || 104 031 || 107 536 || 114 512 || 113 655 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 103 || 110 || 109 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. 4.8. Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät (42) Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat pysyivät vakaina vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kuten edellä mainittiin, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Hintatason säilyttäminen on kuitenkin tapahtunut unionin tuotannonalan markkinaosuuden kustannuksella. Taulukko 10 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/neliöjalka)* || 1,01 || 0,97 || 1,01 || 1,01 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 96 || 100 || 100 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. 4.9. Polkumyyntimarginaalin merkittävyys (43) Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. 4.10. Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen (44) Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat, että vuonna 2006 käyttöön otetuista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanne on pysynyt erittäin heikkona ja vahingollisena. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voida katsoa toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille. b) Mikrotaloudelliset indikaattorit 4.11. Varastot (45) Unionin tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat merkittävästi eli 31 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Jatkoanalyysin avulla voitiin arvioida tarkemmin tuotantovarastojen kuukausina ilmaistun varastointiajan kehittymistä. Vuonna 2008 otokseen valitut tuottajat pitivät noin viiden kuukauden tuotantovarastoja (43 %), mutta polkumyyntituonnin aiheuttamat paineet pakottivat ne kasvattamaan varastojaan yli seitsemään tuotantokuukauteen (63 % vuosittaisesta kokonaistuotannosta) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen voidaan vahvistaa, että varastojen kehityssuuntaus osoittaa aiheutunutta vahinkoa. Taulukko 11 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Loppuvarastot (neliöjalkaa)* || Luottamukselliset tiedot Indeksi (2008 = 100) || 100 || 116 || 135 || 131 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. 4.12. Palkat (46) Keskimääräinen palkka työntekijää kohti pysyi vakaana vuosien 2008 ja 2009 välillä samoin kuin vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuosien 2009 ja 2010 välillä tapahtunut jyrkkä 20 prosentin nousu johtuu kahden otokseen valitun yrityksen työvoimakustannusten merkittävästä kasvusta siitä huolimatta, että työllisyys oli laskenut. Taulukko 12 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa)* || Luottamukselliset tiedot Indeksi (2008 = 100) || 100 || 100 || 120 || 120 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. 4.13. Investoinnit (47) Otokseen valittujen yrittäjien vuosi-investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotannossa tehtiin pääosin ylläpitoon, ja ne kasvoivat 21 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Jyrkkä nousu vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä johtuu yhden otokseen valitun yrityksen laiteostoista vuonna 2011. Taulukko 13 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Nettoinvestoinnit (euroa)* || Luottamukselliset tiedot Indeksi (2008 = 100) || 100 || 102 || 72 || 121 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. 4.14. Kannattavuus ja investointien tuotto (48) Unionin tuotannonala teki jatkuvasti tappiota koko tarkastelujakson. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tappiot (ilmoitettuna sekä absoluuttisesti että prosentteina liikevaihdosta) yli kaksinkertaistuivat. (49) Samoin investointien tuotto oli negatiivista koko tarkastelujakson ajan ja heikkeni vielä -131 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Taulukko 14 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EU-myynnin nettokannattavuus (% nettomyynnistä)* || Luottamukselliset tiedot Indeksi (2008 = 100) || -100 || -95 || -73 || -203 Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)* || Luottamukselliset tiedot Indeksi (2008 = 100) || -100 || -95 || -73 || -231 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. 4.15. Kassavirta ja pääoman saanti (50) Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli negatiivista koko tarkastelujakson ajan ja heikkeni vielä -300 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Taulukko 15 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Kassavirta (euroa)* || Luottamukselliset tiedot Indeksi (2008 = 100) || -100 || -115 || -77 || -398 * Tiedot: kyselylomakevastaukset. (51) Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut ongelmia pääoman saamisessa. c) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset 4.16. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset (52) Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen Kiinasta tuleva tuonti väheni merkittävästi ja on edelleen melko vähäistä; sen markkinaosuus oli noin 4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen vertailu osoittaa kuitenkin hintojen merkittävää alittavuutta (51,6 %). Koska säämiskänahka on standardoitu tuote, tuotteen määritelmä on hyvin suppea ja kiinalaiset tuotteet ovat laatunsa puolesta samanlaisia kuin eurooppalaiset, Kiinasta tulevan tuonnin suhteellisen pieni markkinaosuus yhdistyneenä hintojen merkittävään alittavuuteen merkitsee sitä, että tällä tuonnilla on huomattava vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. 4.17. Tuonti muista maista (53) Intiasta, Turkista ja Uudesta-Seelannista tulee merkittävästi tuontia ja muista maista jonkin verran; yhteensä näiden markkinaosuus oli 46 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (60 % vuonna 2008). (54) Intiasta tulevan tuonnin määrä on merkittävä, ja sen markkinaosuus on kasvanut vuoden 2008 tasolta 11 prosentista 16 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Samalla Intiasta tulevan tuonnin hinnat ovat hieman alle unionin tuottajien keskimääräisten hintojen. Kun otetaan huomioon merkittävät määrät ja hintaero, voidaan katsoa, että Intiasta tuleva tuonti vaikuttaa jossakin määrin unionin tuotannonalan negatiiviseen taloudelliseen tilanteeseen. On kuitenkin huomattava, että Intiasta tulevan tuonnin hinnat ovat yli 60 prosenttia korkeammat kuin polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin hinnat. Tämän vuoksi katsotaan, että tämä vähäinen vaikutus unionin tuotannonalan nykytilanteeseen ei ole sellainen, että se todennäköisesti poistaisi syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja vahingon väliltä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumotaan. Taulukko 16 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Intiasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa)* || 2 330,00 || 2 123,33 || 4 276,67 || 4 436,67 Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus* || 11 % || 10 % || 15 % || 16 % Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) || 0,79 || 0,82 || 0,66 || 0,75 * Tiedot: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. (55) Merkittävästi tuontia tulee myös Turkista, jonka markkinaosuus oli 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (18 % vuonna 2008). Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja erittäin lähellä unionin tuotannonalan hintatasoa. Kun otetaan huomioon Turkista tulevan tuonnin laskeva suuntaus ja sen suhteellisen korkea hinta, katsotaan, että tämä tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalainen polkumyyntituonti lisääntyy ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumotaan. Taulukko 17 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Turkista tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa)* || 4 063,33 || 2 623,33 || 2 933,33 || 2 700,00 Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus* || 18 % || 12 % || 10 % || 10 % Turkista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) || 0,77 || 0,89 || 1,05 || 1,20 * Tiedot: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. (56) Merkittävä tuoja on myös Uusi-Seelanti, jonka markkinaosuus oli 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (3 % vuonna 2008). Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja jopa unionin tuotannonalan hintatasoa korkeammat. Kun otetaan huomioon Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin suhteellisen korkeat hinnat, katsotaan, että tämäkään tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalainen polkumyyntituonti lisääntyy ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumotaan. Taulukko 18 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa)* || 716,67 || 2 426,67 || 1 966,67 || 1 883,33 Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin markkinaosuus* || 3 % || 11 % || 7 % || 7 % Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) || 1,29 || 1,43 || 1,43 || 1,48 * Tiedot: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. (57) Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 13 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (27 % vuonna 2008). Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja lähellä unionin tuotannonalan hintatasoa. Kun otetaan huomioon muualta maailmasta tulevan tuonnin laskeva suuntaus ja sen suhteellisen korkea hinta verrattuna Kiinasta tuotavan säämiskänahan hintaan, katsotaan, että tämäkään tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalainen polkumyyntituonti lisääntyy ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumotaan. Taulukko 19 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Muualta maailmasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa)* || 5 896,67 || 4 013,33 || 4 480,00 || 3 556,67 Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus* || 27 % || 18 % || 16 % || 13 % Muualta maailmasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) || 0,63 || 0,84 || 0,81 || 0,84 * Tiedot: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. (58) Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 46 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (60 % vuonna 2008). Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja erittäin lähellä unionin tuotannonalan hintatasoa. Kun otetaan huomioon muista kolmansista maista tulevan tuonnin laskeva suuntaus ja sen suhteellisen korkea hinta, katsotaan, että tämä tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalainen polkumyyntituonti lisääntyy ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumotaan. Taulukko 20 || 2008 || 2009 || 2010 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso Muista maista tulevan tuonnin määrä (neliöjalkaa)* || 13 006,67 || 11 186,67 || 13 656,67 || 12 576,67 Indeksi (2008 = 100) || 100 || 86 || 105 || 97 Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus* || 60 % || 51 % || 49 % || 46 % || || || || Muista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka) || 0,74 || 0,98 || 0,91 || 0,98 5. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät (59) Unionissa on jäljellä enää kolme tuottajaa (kaikki pk-yrityksiä). Kaikki muut säämiskänahan tuottajat ovat ilmeisesti sulkeneet tuotantolaitoksensa vuoden 2006 jälkeen, jolloin alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön. Tämän voidaan katsoa olevan tulosta Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamasta lisääntyneestä paineesta unionin markkinoilla, jopa tilanteessa, jossa kulutus lisääntyi. (60) Vahinkoanalyysi osoittaa, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni tarkastelujaksolla. Tuotanto putosi noin 12 prosenttia ja vaikka myynti kohosikin hieman, se oli vähemmän kuin kulutuksen kasvu, minkä vuoksi unionin tuottajien markkinaosuus laski 3 prosenttiyksikköä. (61) Samalla mikrotalouden indikaattoreiden analyysi osoittaa, että unionin tuotannonalan kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta olivat negatiivisia koko tarkastelujakson ajan ja heikkenivät vielä siirryttäessä tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. (62) Myös tuontia Intiasta, Turkista, Uudesta-Seelannista ja muualta maailmasta on analysoitu. Kun otetaan huomioon kaikki nämä merkittävät tuontivirrat sekä erikseen että yhteensä, katsotaan, että tämä tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalainen polkumyyntituonti lisääntyy ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumotaan. (63) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on yhä aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa ja että tilanne on erittäin epävakaa ja riskialtis sekä kaukana tasosta, jolla sen voisi olettaa olevan, jos se olisi toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta. (64) Päätellään myös, että unionin tuotannonalan vahingollisen tilanteen on pääasiassa aiheuttanut Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin jatkuva esiintyminen (vähäisinäkin määrinä). E. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS 1. Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan (65) Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski merkittävästi sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2006, Kiinassa katsotaan olevan edelleen merkittävää kapasiteettia (ks. 22 kappale). Tämä käyttämätön kapasiteetti voidaan suunnata helposti unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. (66) Jos toimenpiteet kumotaan, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti pyrkivät saamaan takaisin menettämänsä markkinaosuuden unionissa. Tutkimuksessa esiin tullut merkittävä hintojen alittavuus osoittaa, että unionin hintataso tekee unionin markkinoista erittäin kiinnostavat kiinalaisen tuonnin kannalta (ks. 22 kappale). 2. Vahingon jatkumista koskevat päätelmät (67) Näin ollen päätellään, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen. F. UNIONIN ETU 1. Johdanto (68) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan sekä tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. (69) On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin. (70) Tämän perusteella tutkittiin, voitaisiinko selvästi päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu. 2. Unionin tuotannonalan etu (71) Unionin tuotannonala muodostuu pk-yrityksistä, ja se on menettänyt jatkuvasti markkinaosuuttaan ja sille on aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteet kumotaan, unionin tuotannonalan tilanne olisi varsin todennäköisesti vielä huonompi. 3. Tuojien etu (72) Tutkimuksessa toimi yhteistyössä kaksi etuyhteydetöntä tuojaa. Säämiskänahkaan liittyvä liiketoiminta muodostaa vain pienen osan niiden liikevaihtoa. Ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi merkittävämpiä kielteisiä vaikutuksia niiden toimintaan. 4. Käyttäjien ja kuluttajien etu (73) Yksikään käyttäjien tai kuluttajien järjestö ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, mikä oli tilanne myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska alkuperäisessä tutkimuksessa katsottiin, että kyseiset toimenpiteet eivät vaikuttaisi kohtuuttomasti näiden osapuolten etuihin, ja kun otetaan huomioon niiden jatkuva kieltäytyminen yhteistyöstä, voidaan päätellä, että toimenpiteiden säilyttäminen ei vaikuta niiden etuihin. Muista lähteistä tuleva merkittävä tuonti kilpailukykyisillä hinnoilla itse asiassa varmistaa, että käyttäjillä ja kuluttajilla on edelleen laaja valinnanvara kyseisen tuotteen eri toimittajien välillä kohtuuhinnoin. 5. Päätelmät (74) Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen. G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET (75) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua. (76) Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet muodostuvat siis 58,9 prosentin suuruisesta arvotullista, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa, tällä hetkellä CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90 kuuluvaa säämiskänahkaa, myös määrämuotoon leikattua säämiskänahkaa tai yhdistelmäparkittua säämiskänahkaa, crust-käsitelty säämiskänahka ja yhdistelmäparkittu säämiskänahka mukaan luettuna. 2. Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana ‑nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 58,9 prosenttia. 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51. [2] EUVL L 251, 14.9.2006, s. 1. [3] EUVL C 19, 20.1.2011, s. 9. [4] EUVL C 270, 13.9.2011, s. 6.