FI Euroopan unionin virallinen lehti C 232/49

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:lle yhteinen strategia keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita varten”

(2010/C 232/09)

I. POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

1. pitää tervetulleena, että Euroopan komissio on laatinut tiedonannon aiheesta ”Valmistaudutaan tulevaan – EU:lle yhteinen strategia keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita varten”.

2. toteaa, että kyseiset teknologiat voivat osoittautua arvokkaiksi kansalaisten, yritysten ja hallintojen kannalta ja että ne voivat osaltaan parantaa tuotteita ja julkisten palveluiden laatua.

3. pitää tervetulleena täydentävien asiakirjojen ja raporttien, kuten aiheesta ”Nanotieteet ja nanoteknologiat: Toimintasuunnitelma Euroopalle 2005–2009” laaditun tiedonannon tarjoamaa tukea keskeisiä kehitystä vauhdittavien teknologioiden tulevalle kehitykselle. Komitea toteaa, että keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita koskevassa tiedonannossa nanoteknologiat lasketaan viiden strategisesti merkittävimmän kehitystä vauhdittavan teknologian joukkoon.

4. panee merkille paikallis- ja alueviranomaisten avainroolin valistuneen vuoropuhelun edistämisessä julkisuudessa sekä kansalaisten tärkeäksi kokemien huolenaiheiden käsittelyssä.

5. kannattaa tiedonannossa esitettyä ehdotusta antaa nykyistä enemmän painoa yhteiselle strategiselle suunnittelulle ja demonstrointiprojekteille sekä ajatusta, jonka mukaan EU:n ja jäsenvaltioiden sekä myös alueiden olisi omaksuttava strategisempi ja koordinoidumpi toimintamalli.

6. pitää tervetulleena tiedonannossa ilmaistua tahtoa edistää alueellisia innovaatioklustereita ja -verkostoja, sillä se on oleellinen edellytys maailmanluokan innovointitoiminnan luomiseksi ja ylläpitämiseksi sekä osaamisen sitomiseksi kyseiseen alueeseen.

7. tunnustaa keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden suuren merkityksen EU:n kansainväliselle kilpailukyvylle ja kestävälle kehitykselle. Komitea korostaa, että jäsenvaltioiden ja muiden Euroopan alueiden välistä kokemusten ja hyvien toimintamallien vaihtoa olisi tehostettava. Komitea korostaa eri puolilla maailmaa kehitettyjen parhaiden käytänteiden hyödyntämisen tärkeyttä.

8. vahvistaa uudelleen tutkimuksen puiteohjelman, rakennerahastojen ja kansallisten politiikkojen välisten synergioiden merkityksen EU:n laajoille kilpailu- ja koheesiotavoitteille.

9. tunnistaa, että valtiontukipuitteiden tarkistus innovoinnin osalta on tärkeä, ja pyytää komissiota pitämään komitea asian etenemisestä ajan tasalla.

10. kannattaa komission ehdotusta koota korkean tason asiantuntijaryhmä kehittämään yhteinen pitkän aikavälin strategia keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita varten ja pyytää komissiota tiedottamaan komitealle alkuvaiheesta lähtien tähän ryhmään liittyvistä toimista sekä sen laatimista analyyseista ja poliittisista suosituksista.

11. yhtyy nanoteknologiaa koskevassa kertomuksessa esitettyyn kantaan, jonka mukaan nanoteknologian kehittämisessä on otettava huomioon terveyteen, turvallisuuteen ja ympäristöön liittyvät näkökohdat ja kaikkien sidosryhmien kanssa on käynnistettävä tehokas vuoropuhelu.

12. pitää tärkeänä noudattaa Euroopan parlamentin pyyntöä tarkistaa huolellisesti voimassa olevat EU:n säännökset ja synkronoida ne aluetason säännösten ja standardien kanssa, sillä säännösten moninaisuus saattaa heikentää EU:n alueiden ja jäsenvaltioiden kansainvälistä kilpailukykyä.

13. katsoo, että keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita koskevassa tiedonannossa ehdotetut toimet eivät nykyisessä sanamuodossaan anna aihetta huomautuksiin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden kannalta.

Keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden vaikutus kilpailukykyyn ja innovointiin

14. korostaa keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden merkitystä käytännön sovellusten pohjana ja niiden potentiaalia uudessa eurooppalaisen innovaatiosuunnitelmassa sekä niiden tarjoamia mahdollisuuksia elämänlaadun ja Euroopan alueiden kilpailukyvyn parantamiseksi.

15. yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan sen lisäksi, että yksittäisten sektoreiden kilpailukykyyn on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota, on myös tärkeä panna merkille, että Euroopan unionin tuleva hyvinvointi riippuu yhä enemmän sektoreiden välisistä toimista (1).

16. toteaa, että tietyn osaamisen erilaisten sovellusten moninaisuuden edistäminen useissa innovaatioketjuissa voi luoda uusia työpaikkoja kaikilla tasoilla ja sitoo osaamisen alueisiin (1).

17. esittää EU:n tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman tarkistusta ja sen mukauttamista siten, että se vastaa entistä paremmin pk-yritysten tarpeita, jotta kyseisten yritysten olisi helpompi osallistua eurooppalaisiin yhteishankkeisiin ja jotta keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden kehittämispotentiaalia lisättäisiin aluetasolla.

18. toteaa, että teollisten investointien houkuttavuus on jo nyt alentunut EU:ssa kyseisten teknologioiden alalla.

Keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden yhteiskunnalliset näkökohdat

19. yhtyy komission tiedonannossa esitettyyn kantaan, jonka mukaan on tärkeää lisätä ihmisten tietoja keskeisistä kehitystä vauhdittavista teknologioista ja auttaa heitä ymmärtämään niitä. Lisäksi on paikallaan toteuttaa ennakoivaa strategiaa, jolla intressitahot yhdessä puuttuisivat yleisön huoliin. Lisäksi on tiedotettava avoimesti uusien teknologioiden hyödyistä ja riskeistä.

20. toistaa AK:n aiemmissa lausunnoissa (2) esitetyn toteamuksen, jonka mukaan uusien teknologioiden hyödyt ja riskit on ymmärrettävä täysin ja niistä on tiedotettava kansalaisille. Tarvittaessa on toteutettava tutkimuksia, jotta mahdolliset riskit voidaan suhteuttaa paremmin odotettavissa oleviin hyötyihin.

21. on tähän liittyen tyytyväinen etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän roolin vahvistamiseen bio- ja nanoteknologioiden mahdollisuuksista ja riskeistä käytävässä valistuneessa vuoropuhelussa.

22. pitää nanoteknologioita koskevan raportin ja sen liiteasiakirjojen tapaan tärkeänä käsitellä yhteiskuntaan ja turvallisuuteen liittyviä odotuksia ja huolenaiheita.

23. kannattaa unioni-, jäsenvaltio- ja aluetason yhteistyön edistämistä eettisissä ja yhteiskunnallis-taloudellisissa kysymyksissä.

24. katsoo, että EU:n tulisi luoda sosiaalista innovointia käsittelevä erityistyöryhmä, joka ei olisi irrallaan Euroopan teollisuuspolitiikasta vaan joka päinvastoin olisi sen kiinteä osa (1).

25. kehottaa jäsenvaltioita päättämään koordinoidusti ja yhdessä alueiden kanssa innovaatiopolitiikoistaan ja niiden edistämiseksi kehitettävistä toimista ja välineistä, jotta kyseisellä politiikalla saavutettavat tulokset vastaisivat myös paikallis- ja aluetason tarpeita (3).

26. suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen toimia kauppapolitiikan sekä kahdenvälisten sopimusten yhteydessä siten, että unionin ulkopuolisten maiden luvattomat tukikäytänteet ja näin ollen tukikilpailu lopetetaan. Jos unionin ulkopuoliset maat eivät ole valmiita toimimaan näin, EU:n ja jäsenvaltioiden tulisi puolustaa teknologisia tai taloudellisia intressejään tehokkain toimin, jotta varmistetaan keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden ja samalla osaamiseen perustuvan talouden säilyminen Euroopassa.

Infrastruktuuri ja yhteenkuuluvuus

27. esittää keskittymistä tietoisuuden lisäämiseen alue- ja paikallistasolla ja infrastruktuurin päivittämisen edistämiseen, sillä nämä ovat oleellisia tekijöitä ajatellen keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden kehittämistä ja toteuttamista.

28. muistuttaa, että eurooppalaiset tutkimusinfrastruktuurit sijaitsevat ensisijaisesti Länsi-Euroopassa. Tätä maantieteellistä jakaumaa tulisi tasapainottaa.

29. tunnistaa tarpeen kehittää Euroopan tasolla puitteet sen varmistamiseksi, että tutkimusinfrastruktuurit toimivat entistä tehokkaammin ja kansainvälisen tutkimuksen esteet poistetaan.

30. kehottaa ottamaan erityisesti huomioon eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymät, sillä ne ovat vaihtoehtoinen lainsäädännöllinen väline, jonka avulla voidaan luoda Euroopan laajuisia tutkimusinfrastruktuureja.

31. korostaa paikallis- ja alueviranomaisten merkitystä yhteisten tutkimusohjelmien edistämisessä. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat avaintoimijoita alueellisten tutkimus- ja innovointistrategioiden kehittämisessä. Ne vastaavat usein tutkimuslaitosten hallinnosta ja tukevat innovoivia ympäristöjä.

32. kannustaa lisäämään rakennerahastoihin tutkimus- ja innovaatiotoiminnan tukemiseen rohkaisevia yllykkeitä. Sellainen voisi olla tukiosuuden mukauttaminen tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin investointeja suosivasti.

33. kannustaa kuntia ja alueita tukemaan tietämyksen siirtämisen ja innovoinnin edistämistä niin tiedemaailmassa kuin yrityksissäkin. Kuntien ja alueiden tulisi lisäksi helpottaa riskipääoman saantia myös rajatylittävää yhteistyötä varten sekä tukea käyttäjiä teknisten keksintöjen patentoinnissa ja kyseisten patenttien hyödyntämisessä.

34. korostaa, että koheesiopolitiikalla on erityinen tehtävä tutkimus- ja kehittämistoiminnan tukemisessa alueilla.

35. toteaa, että Euroopan aluekehitysrahasto voi tarjota taloudellista tukea osaamisen kehittämiseen ja koulutusrakenteiden ja -järjestelmien uudenaikaistamiseen rahoittamalla yrityshautomoita ja tiedepuistoja ja edistämällä pk-yritysten ja korkeakoulujen välisiä yhteyksiä.

Lisätään pk-yritysten osallistumista julkis-yksityisiin yhteistyökumppanuuksiin

36. toistaa, että eurooppalaisessa teollisuuspolitiikassa tulisi kiinnittää enemmän huomiota suurten ja keskisuurten tai pienten yritysten sekä erityisesti pk-yritysten ja tutkimuskeskusten väliseen vuorovaikutukseen (1). Komitea korostaa pätevän työvoiman ratkaisevaa merkitystä tämän vuorovaikutuksen kannalta. Sitä vaaditaan myös teollisuuden sitomiseksi alueellisella tasolla.

37. muistuttaa julkisten instituutioiden ja yksityissektorin yhteistyön ratkaisevasta roolista ja pitää erityisen tärkeänä ottaa siihen mukaan korkea-asteen oppi- ja tutkimuslaitokset (4). Komitea katsoo, että korkeakoulujen opinto-ohjelmissa on oltava yhteyksiä niihin teknologioihin, jotka ovat merkityksellisiä alueen työvoiman kannalta, jotta osaaminen ja kilpailukyky voidaan säilyttää kyseisellä alueella.

38. kehottaa voimakkaasti siirtämään alueellisten rakennerahastotoimien käytön painopistettä varsinkin tutkimus- ja innovaatiotoimintaan kohdistuvan kysynnän lisäämiseen niin, että käyttäjälähtöistä avointa innovaatiota (open innovation) vaalitaan alueellisena kehitysmahdollisuutena (5).

Kehityskulku eri aloilla

39. toteaa, että osassa sektoreista onkin jo nähtävissä aika ajoin merkittäviä tuote- ja markkinainnovaatioita. Esimerkkeinä mainittakoon elintarvike- ja lääkesektorit (biotieteet), biolääketieteellinen teknologia sekä autonvalmistuksen ja huipputeknologian järjestelmät (1).

40. muistuttaa, että biotekniikka tarjoaa terveyden alan sekä elintarvike- ja rehualan sovellusten ohella tulevaisuuden vaihtoehtoja myös kemian teollisuudelle (2).

41. kannattaa erilaisten viljelymenetelmien rinnakkaiskäytön edistämistä, kun ajatellaan sekä hyvää viljelykäytäntöä että viljelijänaapurusten välistä suvaitsevaa ja luotettavaa tiedonvaihtoa, yhteensovittamista ja yhteistyötä (2).

42. suhtautuu myönteisesti komission toimiin, joilla edistetään ajanmukaisen biotekniikan turvallista ja tehokasta käyttöä kehitysmaissa sekä tuetaan niiden valmiuksia arvioida ja käsitellä riskejä. Näin edistetään geenivarojen säilyttämistä ja kestävää käyttöä kyseisissä maissa (2).

43. korostaa tarvetta kehittää toimivia turvallisuusarviointimenettelyitä nanoteknologioita varten sekä ottaa käyttöön asianmukaiset poliittiset puitteet ja sääntelykehykset ennen kyseisten tuotteiden tarjonnan lisääntymistä.

44. korostaa tarvetta asettaa painopiste teknologioiden entistä perusteellisemmalle kestävyysarvioinnille, jossa tulisi kiinnittää erityistä huomiota aikaisiin kehitysvaiheisiin, kauan ennen markkinoille tuonnin ajankohdan lähestymistä. Komitea toteaa, että tämä saattaa johtaa lopuksi riippumattomien metodologiapuitteiden laatimiseen riskien arviointia ja hallintaa sekä yhteiskunnallista vaikutusta koskevia tutkimuksia varten.

45. kehottaa vahvistamaan kaikkien komission yksiköiden tulevaisuuteen suuntautuvaa toimintaa etenkin teknologian alalla, jotta tunnistetaan ajoissa uudet ongelmat. On tarkistettava lainsäädännön ja politiikan, niiden toteutuksen sekä niiden yhteiskunnallisten ja taloudellisten vaikutusten merkitys, yhtenäisyys ja tehokkuus (2).

Bryssel 14. huhtikuuta 2010 Alueiden komitean ensimmäinen varapuheenjohtaja Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) CdR 39/2006 fin.

(2) CdR 174/2007 fin.

(3) CdR 283/2008 fin.

(4) CdR 83/2007 fin.

(5) CdR 263/2007 fin.