EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel 4.6.2003
KOM(2003) 226 lopullinen/2
Corrigendum
Footnote 29Concerne les 11 versions linguistiques
KOMISSION TIEDONANTO
Tutkimusinvestoinnit: toimintasuunnitelma Euroopalle
{SEC(2003) 489}
2Sisällysluettelo
1. Tiivistelmä .................................................................................................................. .3
2. Toimenpiteitä tarvitaan ................................................................................................ 5
3. Edetään yhteistyössä .................................................................................................... 8
3.1. Edistetään kansallisen ja eurooppalaisen politiikan johdonmukaista kehitystä........... 8
3.2. Luodaan yhteinen visio keskeisten teknologioiden kehittämisestä ja
hyödyntämisestä........................................................................................................... 9
3.3. Taataan kaikille alueille mahdollisuus hyötyä lisääntyneistä
tutkimusinvestoinneista.............................................................................................. 10
3.4. Laaditaan johdonmukainen poliittisten toimien kokonaisuus.................................... 104. Kehitetään julkista tukea tutkimukselle ja innovoinnille........................................... 11
4.1. Tutkijavoimavarat ...................................................................................................... 124.2. Julkinen tutkimusperusta ja sen yhteydet yritysmaailmaan....................................... 134.3. Kehitetään julkisten rahoitusvälinei den kokonaisuutta ja vaikuttavuutta.................. 14
4.3.1. Rahoitusvälineiden yhdistelmät ................................................................................. 144.3.2. Suorat tuet tutkimukseen ja innovointiin ................................................................... 154.3.3. Verotukselliset keinot tutkimuksen tukemiseksi........................................................ 164.3.4. Pk-yritysten tutkimus- ja innovointito imintaa tukevat taka usjärjestelmät................. 17
4.3.5. Tukea tutkimusintensiivisten pk-yritysten riskipääoman saantiin ............................. 185. Julkisten menojen suuntaaminen en emmän tutkimukseen ja innovointiin................ 19
5.1. Vakaus- ja kasvusopimus sekä ta louspolitiikan laajat suuntaviivat........................... 19
5.2. Tasapaino kansallisen ja  EU:n julkisen rahoituksen välillä vuoteen 2010 mennessä 20
5.3. Valtiontukisäännöt ..................................................................................................... 205.4. Julkiset hankinnat....................................................................................................... 216. Parannetaan yksityisten tutkimu sinvestointien edellytyksiä...................................... 22
6.1. Teollis- ja te kijänoikeudet.......................................................................................... 22
6.2. Tuotteiden sääntely ja standardointi .......................................................................... 236.3. Kilpailusäännöt .......................................................................................................... 246.4. Rahoitusmarkkinat ..................................................................................................... 256.5. Verotus .................................................................................................................... ... 26
6.6. Yritysten tutkimusstrategiat, johta minen ja taloudellinen raportointi........................ 26
7. Päätelmät.................................................................................................................... 27
31. TIIVISTELMÄ
Tässä toimintasuunnite lmassa käsitellään toime npiteitä, joita tarvitaan  vahvemman julkisen
tutkimusperustan luomiseksi Eurooppaan ja Euroopan tekemisek si houkuttelevammaksi
kohdealueeksi yksityisille tutkimus- ja innovointi-investoinneille . Näillä toimenpiteillä
Euroopan unioni voi kuroa umpeen Euroopan tärkeimpien kauppakumppaneiden kasvavaa
etumatkaa tutkimusinvestointien määrässä. Tämä ero uhkaa vaarantaa pitkänaikavälininnovointi-ja kasvuk ykyä sekä työllisyyskasvua. Päämääränä on saavuttaa
Barcelonan Eurooppa-neuvoston maalis kuussa 2002 asettama  tavoite lisätä
tutkimusinvestointien keskimääräistä osuutta BK T:sta nykyisestä 1,9 prosentista 3 prosenttiin
vuoteen 2010 mennessä. Yksityisen sektorin on määrä rahoittaa tästä kaksi kolmasosaa.
Barcelonan tavoite edellyttää, että Euroopan tutkimusinvestoinnit lisääntyvät keskimäärin 8
prosenttia joka vuosi niin, että  julkiset tutkimusmenot kasv avat vuosittain 6 prosenttia ja
yksityisen sektorin investoinnit 9 prosen ttia. Tämä on kunnianhimoin en, mutta realistinen
tavoite, kun otetaan huomioon sen saama vahva kannatus.
Maaliskuun 2003 Eurooppa-neuvosto pyysi komissi olta tätä toimintas uunnitelmaa, joka on
laadittu laajan kuulemisen perusteella. K uulemiseen osallistuiv at EU:n toimielimet,
jäsenvaltiot, EU:hun liitty mässä olevat ja sen jäseniks i ehdolla olevat valtiot sekä
teollisuuden, julkisen tutkimuksen ja rahoitusa lan edustajat. Kuule misessa annettiin hyvin
laaja tuki 3 prosentin tavoitteelle. Siinä kävi myös selväksi, että useimmat maat ovat joryhtyneet toimenpiteisiin tutkimusinvestointiensa lisäämiseksi, ja että monet ovat asettaneet
yleiseurooppalaisen 3 prosentin tavoitteen kan ssa linjassa olevia ka nsallisia tavoitteita.
Toimintasuunnitelmassa pyritään hyödyntämään tätä muutosvoimaa ja  varmista maan, että
tarvittavien aloitteiden tekemin en EU:n ja kansallisella tasolla on jatkuvaa, keskenään
johdonmukaista ja riittävää, jo tta eurooppalaisessa tutkimuks en ja teknologisen innovoinnin
järjestelmässä saadaan aikaan radikaalej a parannuksia . Eurooppa on tilanteessa, jossa
järjestelmän heikoin lenkki uhkaa pidätellä investointeja. Muut amia esimerkkejä ongelmista:
tutkimusuraan liittyy puutteita ja sopivia vaihtoehtoja , minkä vuoksi osa hyvistä tutkijoista
jättää tutkimusuran tai lähtee Euroopan ulkopuole lle, Euroopan usein ensiluokkainen tutkimus
on hajasijoittunutta ja sen nä kyvyys on heikko, teknologiainte nsiivisillä pk-yrityksillä on
vaikeuksia saada rahoitusta tutkimus- ja  innovointihankkeilleen, ja tutkijoiden ja
tutkimusjohtajien tiedot teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisesta ja hallinnasta ovatpuutteellisia.
Toimintasuunnitelmalla täyd ennetään toisiaan tukevia yl eiseurooppalaisia aloitteita, joilla
pyritään lisäämään EU:n kilpailukykyä erityise sti yritys- ja innovointipolitiikan alalla sekä
aikaansaamaan rakenteellisia uudi stuksia tuote-, palvelu-, pä äoma- ja työmarkkinoilla. Nämä
kaikki yhdessä muodostavat komission panoksen pyrittäessä maaliskuussa 2000
kokoontuneen Lissabonin Eurooppa-neuvoston ta voitteeseen tehdä Euroopasta "maailman
kilpailukykyisin ja dynaamisin tie topohjainen talous vuoteen 2010 mennessä".
Toimintasuunnitelma koostuu neljästä p ääasiallisesta toime npidekokonaisuudesta.
Ensimmäisellä toimenpi dekokonaisuudella pyritään  tukemaan Euroopan maiden ja eri
osapuolten toimia var mistamalla, että ne ovat keskenään johdonm ukaisia ja muodostavat
yhdessä tehokkaan kokonaisuuden. Tähän kuuluu koordinointiprosessi jäsenvaltioiden ja
jäseniksi tulevien maid en kanssa. Siihen kuuluu myös ns. eurooppalaisten
teknologiayhteisöjen perusta minen. Niissä saatetaan yht een tärkeimmät osapuolet –
4tutkimusorganisaatiot, yritykset, sääntelyvira nomaiset, käyttäjäryhmät jne. – teknologian
keskeisillä osa-alueilla  näiden teknologioiden kehittämis tä ja hyödyntä mistä koskevan
yhteisen strategian luomiseksi  ja toteuttamis eksi Euroopassa.
Toisessa toimenpidekokona isuudessa pyritään parantamaan huomattavasti ju lkista tukea
tutkimukselle ja teknologis elle innovoinnille. Voidakseen investoida tutkimukseen
Euroopassa yritysten on löyde ttävä täältä riittävä sti erinomaisia tutkimusryhmiä, hyvin
teollisuuden kanssa yhteennivottua vahvaa ju lkista tutkimusta sekä toimivaa julkista
taloudellista tukea, myös verokannustinte n muodossa. Toimintasuunn itelmassa keskitytään
toimiin, joilla kehitetään tutkijanuraa, lähennetään julkista tutkimusta ja teollisuutta sekäkehitetään ja hyödynnetään entistä paremmin yleiseurooppalaisten ja kansallisten julkisten
rahoitusvälineiden mahdollis uuksia. Toimintasuunnitelmassa esimerkiksi kehoitetaan
viranomaisia poist amaan vuoteen 2005 mennessä sellaise t moniin julkisen rahoituksen
järjestelmiin vielä liittyvät säännöt ja käyt ännöt, jotka vaikeutta vat yleiseurooppalaista
yhteistyötä ja teknologian siirto a, ja vähentävät näin huoma ttavasti edunsaajie n tutkimus- ja
innovointimahdollisuuksia.
Kolmannessa toimenpidekokona isuudessa tuetaan tarvetta lisät ä julkisen tutkimusrahoituksen
määrää. Nykyisessä talouden laskusuhdant eessa on yhä tärkeämpää varmistaa, että
talouspolitiikassa suositaan sellaisia investointeja, jotka johtavat pysyvän kasvunkorkeammalle tasolle  tulevaisuudessa, ja nä iden investointien j oukossa tutkimuksella on
hyvin vahvaetusija . Toimissa keskitytää n edistämään ja seuraamaan budjettien
uudelleensuuntaamista ja hyöd yntämään valtiontukisääntöje n ja julkisten hankintojen
sääntöjen sallimia kaikkia mahdollisuuksia tukea teollis uutta julkisin varoin.
Toimintasuunnitelmassa ehdotetaan esimerkiksi tiedotuksen selkey ttämistä ja lis äämistä siitä,
minkä tyyppistä julkista tukea viranomaiset voivat tarjota vääristämättä kilpailua.
Neljännessä ja viimeise ssä toimenpidekokonaisuude ssa pyritään parantamaan tutkimuksen ja
teknologisen innovoinnin toimintaympäristöä  Euroopassa. Tähän liittyvät teollis- ja
tekijänoikeuksien suoja, tuotemarkkinoiden sääntely ja siihen liittyvät standardit,kilpailusäännöt, rahoitusmarkkinat,  verotus ja tutkimuksen käsitte ly yritysten johtamisessa ja
raportoinnissa. Toimintasuunnitelma ssa tavoitteeksi asetetaan es imerkiksi, että jokaiselle
opiskelijalle luonnontieteide n, tekniikan ja taloustieteiden al alla annetaan ainakin perustiedot
teollis- ja tekijänoikeuksista  ja teknologian siirrosta.
Toimintasuunnitelma käynnistää pr osessin. Edistymistä seurataan tiiviisti, ja komissio ja
neuvosto tarkentavat jatkossa tarpeen mukaan  kehityksen suuntaviivoja, jotta Euroopan
unioni pysyy oikealla uralla. Aikaa onnistumis een ei kuitenkaan ole paljon, ja tärkeimpien
kauppakumppanien etumatka Eurooppaan nähden  kasvaa edelleen nopeasti. Toteutus on
aloitettava viipymättä kaikilla tasoilla ja siinä on selkeäs ti pidettävä mielessä , että panoksena
on menestyminen tai epäonnistuminen Euroopa n pyrkimyksessä tulla johtavaksi alueeksi
innovaatiovetoisessa kasvussa ja työpaikkojen luomisessa.
52. TOIMENPITEITÄ TARVITAAN
Barcelonan Eurooppa-neuvosto peräänkuulutti maaliskuussa 2002 toimenpiteitä tutkimukseen
ja teknologian kehittämiseen1 kohdistuvien investointien lisäämiseksi ja Euroopan
tärkeimpien kilpakumppanien etumatkan kuromiseksi umpeen. Eurooppa-neuvoston
päätöksen mukaan tutkimusinvestointien o lisi lisäännyttävä Euroopan unionissa vuoteen 2010
mennessä 1,9 prosentista 3 prosenttiin BKT:sta, ja yritysten osuuden nä istä investoinneista
olisi kasvettava kahteen kolmasosaan. Sittemmin kaikki  osapuolet ovat tunnustaneet
tavoitteen tärkeyden ja pitäneet toimia kiireellisinä. Tarvittavia toimenpiteitä on linjattukomission syyskuussa 2002 an tamassa tiedonannossa Lisää tutkimusta Euroopan hyväksi –
Tavoitteena 3 prosenttia BKT:sta
2. Tutkimusinvestoinneissa Yhdy svaltain etumatka Euroopan
unioniin nähden on jo yli 120 miljardia euroa vuode ssa ja kasvaa nopeasti. Tällä on vakavia
vaikutuksia pitkän aikavälin innovointimahdo llisuuksiin, kasvuun ja työpaikkojen syntyyn
Euroopassa. Kuten syyskuun 2002 tie donannossa selvitettiin, ero on sidoksissa yksityisten
tutkimusinvestointien epäsuotuisampiin edel lytyksiin Euroopassa. Nämä taas johtuvat
vähäisemmästä ja mahdollisesti tehottomammasta julkisesta tuesta. Muut syyt liittyväterilaisiin hidasteisiin eurooppalaisen  tutkimuksen ja innovoinnin laajemmissa
toimintapuitteissa.
Syyskuun 2002 jälkeen komissio kuuli asiasta laajasti EU:n toimie limiä, jäse nvaltioita,
EU:hun liittymässä olevia ja sen jäseniksi ehdolla olev ia valtioita ja eri et uryhmiä, erityisesti
Euroopan teollisuutta ja raho itusalaa. Lausunnoissa annettiin  erittäin vahvasti tukea 3
prosentin tavoitteelle ja yrit ysten tutkimusinvestointien pai nottamiselle. M onet lausunnoista
sisälsivät hyödyllisiä näkemyksiä ja  ehdotuksia, joita on hyödynnetty tätä
toimintasuunnitelmaa laadittaessa. EU :n kaikki jäsenvaltiot, siihen  liittymässä olevat valtiot ja
jäseniksi ehdolla olevat valtiot pitivät tutkimusinvestointien lisäämistä tärkeänä, ja useimmatilmoittivat parhaillaan laativansa  tai jo laatineensa tähän tä htääviä suunnitelmia tai käytännön
toimenpiteitä. Monilla oli myös  yleiseurooppalaisen 3 prosentin tavoitteen suuntaisia
kansallisia päämääriä. Esimerkiksi Ranska ja Saksa ovat asettaneet itselleen 3 prosentintavoitteen, kuten on myös tuleva jäsenvaltio Slovenia. Muutos on siis alkamassa.
Sekä Euroopan talous- ja sosiaa likomitea että alueiden komitea tukivat 3 prosentin tavoitetta,
kuten myös asiaa koskevaan julkiseen kes kusteluun osallistuneet Euroopan parlamentin
jäsenet.
Samoin lukemattomat yk sityiskohtaiset lausunnot yrityksiltä  ja toimialajärjestöiltä olivat
yksimielisen myönteisiä. Monet tahot, kuten EY :n teollisuuden ja työna ntajien keskusjärjestö
UNICE ja Euroopan teollisuusjohtajien ERT-ry hmä (European Round Table of Industrialists),
korostivat, että 3 prosentin tavoitteen saa vuttaminen on keskeinen edellytys Euroopan
kilpailukyvylle, mutta että tämä edellyttää huomattavia poliittis ia muutoksia, jotta Euroopan
houkuttelevuus tutkimusinvestointien kohdealueen a voitaisiin palauttaa. ERT valitsi 3
prosentin tavoitteen tärke immäksi painopisteeksi suosituksissaan maaliskuussa 2003
kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, ja UN ICE pitää asiaa yhtenä tärkeimmistä
kysymyksistä. Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) järjestöt korostivatyksimielisesti tutkimusinvestointien lisäämisen merkitystä edustamiensa yritysten kannalta.
                                                
1'Tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen' viitataan jäljempänä pelkästään sanalla 'tutkimus' tai
lyhenteellä 't&k'.
2KOM(2002) 499 lopullinen, 11.9.2002. termi lopullinen puuttu englanninkielisestä versiosta
6Tärkeä kuulemisessa esiin noussu t seikka on se, että euroopp alaiset suuryritykset aikovat
ylläpitää korkeaa tutkimuksen investoin titasoa huolimatta nykyis estä taloudellisesta
laskusuhdanteesta ja etenki n riippumatta tiettyjen hui pputeknologia-alojen rajusta
heikentymisestä. Koska näiden yritysten on tiukemmissa taloudellisi ssa oloissa kuitenkin
järkiperäistettävä kehitystoimintojaan globa alissa mittakaavassa, ne  eivät suunnittele uusia
tutkimusinvestointeja Euroopan unionissa, vaan muilla, houkuttelevampina pitämillään
alueilla, kuten Yhdysvalloissa ja  joissain Aasian maissa. Eur ooppalaiset pk-yritykset pitävät
mahdollisuuksiaan investoida tutkimukseen ja innovointiin usein rajallisina, kun omat
rahoitusvalmiudet ovat heiken tyneet ja ulkopuolisen rahoituksen saaminen on entistä
vaikeampaa. Nykyiset talousolot ovat entises tään rajoittaneet niiden mahdollisuutta saada
rahoitusta tutkimukseen ja teknologiseen innovointiin3. Näin ollen talouden
laskusuhdanteessa on entistä tärk eämpää ja kiireellistä keskittyä  julkisen sektorin toimissa
tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseen.
Komission yksiköiden teettämä n ekonometrisen tutkimusen 4 mukaan tutkimusinvestointien 3
prosentin tavoitteen saavuttaminen edesauttais i huomattavasti pitkän aikavälin kasvua ja
työllisyyttä Euroopassa. Tämä näkyis i vuositasolla vuoden 2010 jälkeen tuotannon 0,5
prosentin lisäkasvuna ja 400 000 uutena työpaikkana5. Todelliset vaikutukset kasvuun ja
työllisyyteen voisivat olla jopa suurem pia, koska lisääntynyt huippuluokan tutkimus
kohentaisi eurooppalaisten teo llisuus- ja palvelualojen kans ainvälistä kilpailukykyä ja
Euroopan taloudellista kiinnosta vuutta maailmanlaajuisesta näköku lmasta. Lisäksi on tärkeää,
että yhteiskunnallisesti ja ympä ristön kannalta tärkeiden alojen tutkimuksen lisääntyminen
auttaisi Eurooppaa johtamaan siirtymistä koh ti kestävämpää kehitystä. Kuten komissio
maaliskuun 2003 Eurooppa-neuvostolle  antamassaan raportissa6 korostaa,
tutkimusinvestoinnit ovat siis keskeise llä sijalla Lissaboni n Eurooppa-neuvoston
maaliskuussa 2000 asetta massa strategiassa, jolla tähdätään Euroopan taloudelliseen,
yhteiskunnalliseen ja ympäristöpoliittiseen uudistumiseen.
Maaliskuun 21. päivänä 2003 kokoontunut Eurooppa- neuvosto pyysi komissiota laatimaan
tämän toimintasuunnitelma n, ja kehotti lisäksi komissiot a, neuvostoa ja jäsenvaltioita
ryhtymään sen pohjalta tarvittaviin toimiin.
Toimintasuunnitelmassa tark astellaan tutkimusta ja innovointia  laajasti jajärjestelmällisesti .
Sekä kuuleminen että taustaselvitykset oso ittivat, että tällainen lähestymistapa on ainoa
uskottava keino päästä riittävän suuriin lisäyksiin julkisissa ja yksityisissätutkimusinvestoinneissa. Jos oletetaan, että  EU:n BKT:n keskimääräinen vuosikasvu on 2
prosenttia vuoteen 2010 saakka, Barcelonan tavo itteet (3 prosenttia ja 2/3 yksityiseltä
sektorilta) edellyttävät Euroop an kokonaistutkimuspanostusten vuotuista 8 prosentin kasvua,
joka koostuu yritysten rahoituksen vuotuisesta 9 pr osentin kasvusta ja julkisen rahoituksen 6
prosentin vuotuisesta kasvusta.
Tähän pääsemiseksi toimintasuunnitelma ssa käsitellään en siksi tarvetta päästä
yhteisymmärrykseen  kaikilla päätöksenteon tasoilla ja kaikkien osapuolten kesken sekä
                                                
3'Teknologiseen innovointiin' viitataan jäljempänä sanalla 'innovointi'.
4ERASME-tutkimusryhmän (Pariisi) tekemä tutkimus, jossa käytettiin sovellettua NEMESIS-mallia (ei
vielä julkaistu).
5Tämä johtuisi erityisesti Euroopan talouden merkittävistä rakenteellisista muutoksista, varsinkinsiirtymisestä tutkimusintensiivisemmille ja suuren kasvuasteen aloille, ja Euroopan taloudeninnovointivalmiuksien huomattavasta lisääntymisestä.
6Valintana kasvu: Osaaminen, innovaatiot ja työpaikat yhteenkuuluvuutta lisäävässä yhteiskunnassa,
KOM(2003) 5, 14.1.2003.
7varmistaa jatkuva ja yhtenäinen kehitys koko Euroopassa . Tähän voidaan päästä
käyttämällä tarpeen mukaan avointa koordinoin tiprosessia, eurooppalais ia teknologiayhteisöjä
ja keskinäistä oppimista Euroopan alueiden  välillä, sekä laatima lla ja to teuttamalla
toimenpidekokonaisuuksia, joissa  yhdistellään johdonmukaisesti ja entistä laajemmin
politiikan eri välineitä. Koko Eu roopan saaminen mukaan yhteistyöhön on tässä keskeinen
kysymys (ks. luku 3).
Seuraavaksi toimintasuunnitelmassa  käsitellään peräjälkeen tutkimuksen julkisen tuen
vaikuttavuutta, saatavilla olevien julkisten voimavarojen määrää ja yleisten toimintapuitteidenkehittämistä:
– Lisätään tutkimukseen ja innovointiin suunnatun julkisen tuen vaikuttavuutta . Tuki
kattaa sekä rahoituksen että henkilöresurssit ja julkisen tutkimusperustan (ks. luku 4).
– Uudelleen suuntaamalla julkisia vo imavaroja tutkimukseen ja innovointiin
kiinnittämällä enemmän huomiota julkisten varo jen käytön laadukkuuteen,
valtiontukisääntöjen kehittämiseen ja julkisten hankintojen tehokkaampaan
hyödyntämiseen (ks. luku 5).
– Kehitetään tutkimuksen ja innovoinnin toimintapuitteita . Tämä koskee esimerkiksi
teollis- ja tekijänoikeuksia, tuotemarkkinoiden sääntelyä, kilpailusääntöjä,rahoitusmarkkinoita, verotusta sekä tutkimusj ohtamista ja -raporto intia (ks. luku 6).
Toimintasuunnitelma olisi nähtävä osana l aajempaa kokonaisuutta, joka koostuu Lissabonin
strategian poliittisista aloitte ista ja koordinointiprosessi sta, varsinkin talous- ja
työllisyyspolitiikassa, yrityspolitiik assa ja koulutuspolitiik assa, sekä sisämar kkinastrategiasta.
Erityisen tärkeää on, että tutkimusinvestoint eja kannustavien toimien rinnalla toteutetaan
toimia yritysten innovointimotivaa tion parantamiseksi sekä ed istetään toimia, joilla niiden
valmiuksia saada käytännön hyötyjä tutkimukses ta parannetaan. Tällais ia toimia toteutetaan
teollisuus-, yrittäjyys- ja innovointipolitiikan  avulla. Hiljattain annetussa tiedonannossa
innovointipolitiikasta
7 korostetaan innovoinnin ei -teknologisten muotojen8 merkitystä,
yksilöidään politiikan aloja, joilla on vai kutusta yritysten innovointiherkkyyteen ja
kartoitetaan tietä kohti yhteistyöhön ja ke skinäiseen oppimiseen perustuvaa vahvempaa
innovointipolitiikkaa. Myös pyrkimys rakentee llisiin uudistuksiin tuote-, palvelu-, pääoma- ja
työmarkkinoilla on tärkeää luotaessa dyna amisempaa ja kilpailukykyisempää
liiketoimintaympäristöä, joka houkuttelee enemmän investointeja tutkimukseen ja
innovointiin. Toimintasuunnitelmassa  tarkastellaan yksittäisiä  tekijöitä, joilla on suoraa
vaikutusta tutkimusinvestointeihin.
Toimintasuunnitelman tukena  toimii oma verkkosivusto9, joka sisältää tausta-asiakirjoja ja
linkkejä asiaan liittyville sivustoille. Sivustoa laaje nnetaan ja päivitetään jatkuvasti erityisesti
toimintasuunnitelman toteutuksen seurantaa silmällä pitäen. Liitteenä olevassa komission
yksiköiden työasiakirjassa on yksityiskohtaisemp aa tietoa ja analyysejä toimintasuunnitelman
tueksi.
                                                
7Innovaatiopolitiikka: unionin Lissabonin strategi aa koskevan lähestymistavan päivittäminen ,
KOM(2003) 112, 11.3.2003. Ks. myös komission tiedonanto Teollisuuspolitiikka laajentuneessa
unionissa,  (KOM(2002) 714, 11.12.2002) ja vihreä kirja Yrittäjyys Euroopassa  (KOM(2003) 27,
21.1.2003).
8Teknologiseen innovointiin on täyden kaupallisen hyödyn saamiseksi usein yhdistettävä innovaatioitamuilla aloilla, kuten suunnittelussa, markkinoinnissa ja liiketoiminnan organisoinnissa.
9http://europa.eu.int/comm/research/era/3pct/
83. EDETÄÄN YHTEISTYÖSSÄ
Jäsenvaltiot ovat hyvin tietoisia tarpeesta edistää investointeja tutkimukseen, ja ne ovatkin
alkaneet toteuttaa tähän tähtää viä suunnitelmia ja  toimenpiteitä. Eurooppalainen
koordinointi  on tärkeää varmistettaessa , että jäsenvaltio t oppivat toistensa kokemuksista ja
toimivat keskenään johdonmukaisesti. Tällaise lla koordinoinnilla var mistetaan myös, että
Eurooppa-neuvosto voi säännöllisesti seurata edistymistä kohti sen asettamia tavoitteita.
Myös alakohtaiset näkökohdat o lisi otettava huomioon esimerk iksi asetta malla tietyillä
aloilla, kuten tieto- ja viestintätekniikassa, erityistavoitteita ja -aikatauluja. Nykyistäparempaa johdonmukaisuutta ja koordinointia tarvitaan niiden  eri osapuolten välillä, jotka
osallistuvat keskeisten teknologioiden keh ittämiseen ja hyödyntä miseen Euroopassa. Tätä
voidaan edistää keskeisten osapuolten yhteisillä eurooppalaisilla teknologiayhteisöillä ,
joissa laaditaan yhteisiä strategisia suunn itelmia tutkimusta ja ta rvittaessa sääntelyä ja
standardointia varten.
Yhdessä eteneminen tarkoittaa myös, että kaikkien alueiden olisi voitava hyötyä
lisääntyneestä tutkimuksesta ja innovoinnista. Erot  alueiden välillä laajentuneessa EU:ssa ovat
huomattavia. Vaikka jotkut alu eet voivat asemansa turvin y lläpitää tai kehittää teknologista
johtoasemaansa, toisien olisi keskityttävä kehittämään hyödyntämisvalmiuksia – myössoveltavaa tutkimusta ja kehitystä – joiden avulla ne voisivat hy ötyä muualla Euroopassa
tehdystä huippuluokan tutkimuksesta. Joka ta pauksessa kaikki alueet hyötyisivät
järjestelmällisemmästä ke skinäisestä oppimisesta niiden mä äritellessä tutkimusstrategioitaan.
Hallinnon kaikkien tasojen olisi luotava järjestelmällinen näkemys niistä politiikan eri
ulottuvuuksista , joita on hyödynnettävä määriteltäessä ja toteutettaessa tarvittavia
toimenpidekokonaisuuksia yksityiste n investointien edistämiseksi tutkimuksen ja innovoinnin
alalla. Tällaisiin kokonaisuuksiin osallistuu usein julkishallinnon eri aloja, joiden välistä
koordinointia on vahvistettava.
3.1. Edistetään kansallisen ja eurooppalaisen politiikan johdonmukaista kehitystä
Avoin koordinointiprosessi, jota kevään 2003 Eurooppa-neuvosto perä änkuulutti, helpottaa
jäsenvaltioiden keskinäistä oppimista niiden pyrkiessä  lisäämään ja kehittämään
tutkimusinvestointeja. Se auttaa myös lis äämään jäsenvaltioiden toimien vaikuttavuutta
varmistamalla vapaaehtois uuden pohjalta paremman j ohdonmukaisuuden jäsenvaltioiden
toimien kesken ja suhteessa yhteisön toimiin. Lisäksi se au ttaa jäsentämään tiedonkeruuta ja
raportointia, jonka avulla Eu rooppa-neuvosto voi seurata edistymistä kohti asettamaansa
tavoitetta ja arvioida tavoitteen riittävyyttä
10.
Lissabonin Eurooppa-neuvost on asettamien suuntaviivoj en mukaisesti avoimen
koordinointimenetelmän s oveltaminen 3 prosentin tavoittees een tarkoittaa jatkuvaa yhteistä
seurantaa, raportointijärjestelmää kansallisista toimenpiteistä ja edistymisestä sekä lisääntyvääkeskinäistä oppimista seuraavasti:
– Yleistavoitteena ovat eurooppalais et tavoitteet (tässä tapauks essa 3 prosentin ja kahden
kolmasosan tavoite), joiden perusteella jäsenvaltiot määrittelevät olosuhteittensa japainotustensa perusteella omat, EU:n  kokonaistavoitteen kanssa johdonmukaiset
tavoitteensa ja toimenpiteensä.
                                                
10Ks. liitteenä oleva komission yksiköiden työasiakirja.
9– Toiminta järjestetään sovittujen suuntaviivoj en mukaisesti (joita ehdotetaan jäsenvaltioille
tässä toiminta suunnitelmassa).
– Tukena käytetään tiettyjä indikaattoreita ja vertailuanalyysejä tietyistä tekijöistä silloin,
kun tarvitaan yksityiskohtaista tiedonkeruuta ja  -vaihtoa sekä hyvien toimintatapojen
yksilöintiä ja tiedottamista.
Tällaista lähestymistapaa olisi sovellettava myös aloitteisiin, jotka liittyvät henkisiin
voimavaroihin, noudatettae ssa 3 prosentin tavoite tta.. Tässä yhteydessä nykyistä, tutkijoiden
kansainväliseen liikkuvuuteen tähtäävää toimintaa voitaisiin laajentaa kysymyksiin, jotka
liittyvät riittävien, nykyistä suurempien tutkijavoimavarojen sa atavuuteen tieteen ja
teknologian alalla.
Täydentävyys ja johdonmukais uus varmistetaan innovaati opolitiikan keskinäisen oppimisen
prosessilla, joka hahmot ellaan innovaatiopolitiikkaa käsittelevässä  tiedonannossa11.
Uudet toimenpiteet
/g252 Luodaan avoin koordinointi prosessi tutkimusinvestoi nteja lisääviä toimia varten .
Mukana ovat nykyiset jäsenvaltiot ja liittymässä olevat valtiot, sekä halukkaat
ehdokasvaltiot. Prosessi on menetelmiensä puolesta ke vyt ja perustuu tämän
toimintasuunnitelman liitt eessä esitettyihin jo olemassa  oleviin indikaattoreihin. (Toteutus:
jäsenvaltiot ja liittymässä olevat valtiot komission tuella; 2003) .
/g252 Luodaan avoin koordinointiprosessi ti eteen ja teknologian henkilöresursseja
kehittäviä toimia varten. Erityisesti keskitytään 3 prosentin tavoitteen vaikutuksiin.
Toiminnalla laajennetaan nykyistä, tutk ijoiden liikkuvuutta edistävää toimintaa. (Toteutus:
jäsenvaltiot ja liittymässä olevat valtiot komission tuella; 2003) .
3.2. Luodaan yhteinen visi o keskeisten teknologioiden kehittämisestä ja
hyödyntämisestä
Joillain aloilla tutkimus on keskeisessä asem assa vastattaessa tä rkeimpiin teknologisiin,
taloudellisiin tai yhte iskunnallisiin haasteisiin. Tässä eu rooppalaiset teknologiayhteisöt
tarjoavat keinon edistää julkisen ja yk sityisen sektorin kumppanuushankkeita, joihin
osallistuu tarpeen mukaan julkisia tutkimustahoja, yrityksiä, rahoituslaitoksia, käyttäjiä,sääntelyviranomaisia ja poliittisia päättäjiä. Tällaisella yhteistyöllä voidaan sysätä liikkeelletarvittavat tutkimus- ja innovointivoimat sekä hel pottaa johtavien markkinoiden
12 (ns. lead
markets) syntyä Eurooppaan.
Pohjimmiltaan teknologiayhteisöt ovat keino sa attaa yhteen kaikki osapuolet kehittämään
pitkän aikavälin visioita, luomaan johdonmukais ia ja dynaamisia st rategioita tuon vision
toteuttamiseksi sekä ohjaamaan vision toteu ttamista. Kokonaisstrate gian keskeisen osan
muodostaa strateginen tutkimussuunnitelma, jo lla pyritään optimoimaan tutkimuksesta
prosessille saatavat hyödyt. Teknologiayhteisöissä olisi käsiteltävä myös sekä teknisiä että ei-
teknisiä esteitä ja vaatimuksia  teknologioiden optimaaliselle kehittämiselle, kä yttöönotolle ja
hyödyntämiselle. Esteet ja vaatimukset voivat liittyä esimerkiksi sääntelyyn, standardeihin,
                                                
11Viite edellä.
12Ks. komission tiedonanto Innovaatiopolitiikka: unionin Lissabonin st rategiaa koskevan lähestymistavan
päivittäminen ,.
10rahoitusnäkökohtiin, yhteiskunnalliseen hyväksy ttävyyteen, osaamis- ja koulutustarpeisiin
jne. Tässä toiminnassa on ot ettava huomioon yhteisön politii kka näillä eri osa-alueilla.
Tämänhetkinen toiminta esimerkiksi ilmailun ja raideliikenteen alalla tarjoaa esimerkkejä
hyvistä käytännöistä ja näillä aloille onkin perustettu Euroopan ensimmäiset käytännön
teknologiayhteisöt. Komissio aikoo perustaa  asianomaisten osapuolten kanssa lisää
eurooppalaisia teknologia yhteisöjä keskeisillä aloilla, kuten kasvigenomiikassa, tie- ja
meriliikenteessä, vetyteknol ogiassa, aurinkoenergiassa, nanoteknologiassa, tieto- ja
viestintätekniikassa ja  terästeknologiassa.
Uudet toimenpiteet
/g252 Luodaan eurooppalaisia  teknologiayhteisöjä keskeisiä teknologioita varten noudattaen
tämän toimintasuunnitelman liitteenä oleva ssa komission yksiköiden työasiakirjassa
esitettyjä perusteita ja menetelmiä. (Toteutus: eri osapuolet komission tuella; 2003).
3.3. Taataan kaikille alueille mahdollisuus hyötyä lisääntyneistä
tutkimusinvestoinneista
Eräissä aiemmissa ja nykyisi ssä aloitteissa on kannustettu EU :n alueita kehittämään omia
innovaatiostrategioitaan, joihin sisältyvät my ös tutkimusnäkökohdat. Nämä aloitteet ovat jo
nyt osoittautuneet erittäin hyödyllisiksi, koska ne ovat lisänneet alueiden tietoisuuttatutkimuksen ja innovoinnin merkityksestä
13 ja auttaneet alueita kehittämään tarvittavaa
tukipolitiikkaa. Nyt tähtäimessä oleva 3 prosentin tavoite on kuitenkin sysännyt liikkeellemonia EU:n ja kansallisen tason poliittisia kehityskulkuja,  jotka on otettava huomioon
ajantasaistamalla ja lujittamalla alueellis ia strategioita. Lisäks i EU:hun liittymässä olevilla
valtioilla ja ehdokasva ltioilla on erityistarpeita esimerk iksi infrastruktuuriin liittyen
(nykyisissä jäsenvaltioissa infrastruktuuri on jo pääpiirteissään olemassa), ja tämä on otettavahuomioon laadittaessa niiden aluestrategioita.
Uudet toimenpiteet
/g252 Luodaan keskinäisen oppimisen järjestelmä, joka auttaa alueita edelleen kehittämään
tutkimusstrategioitaan erityisolosuhteidensa ja -tarpeidensa mukaisesti. Tätä nykyiselle
toiminnalle rakentuvaa järjestelmää tuetaan erityisesti luokittelemalla alueet, luomalla
menetelmiä alueiden edistymis en vertailuun ja toteuttama lla erityistoimia tieteen ja
teknologian ennakoinnin lis äämiseksi aluetasolla.  (Toteutus: alueet komission tuella;
2004).
3.4. Laaditaan johdonmukainen poliittisten toimien kokonaisuus
Yritykset investoivat lisää tutkimukseen vain siinä määrin kuin ne saavat tuloksista todellista
taloudellista hyötyä. Niillä on o ltava käytettävissään  riittävästi pätev ää henkilöstöä sekä
vahva ja nopeasti reagoiva julkis en sektorin tutkimusperusta. Tarvitaan lisää ja tehokkaampaa
julkista tukea, jonka ohella on luotava palj on nykyistä suotuisamma t toimintapuitteet. Tässä
yhteydessä on kiinnitettävä huomiota tarkoituksenmukaisiin teollis- jatekijänoikeusjärjestelmiin, kilpa iluympäristöön, jossa sääntely ja kilpailusäännöt suosivat
tutkimusta ja innovointia, kannus taviin rahoitusmarkkinoihin se kä suotuisaan verotukseen.
                                                
13Ks. liitteenä oleva komission yksiköiden työasiakirja.
11Komission hiljattain antama t tiedonannot teollisuuspolitiik asta, yrittäjyydestä ja
innovoinnista14 täydentävät tätä toimintasuunn itelmaa näyttämä llä tietä kohti
kilpailukykyisempää yksityistä sektoria, joka on halukas investoimaan tutkimukseen jahyötymään siitä.
Kuten komission hiljattain teettämässä raportissa
15 todetaan, "jotta EU:sta voidaan tehdä
tutkimusintensiivinen, huipputeknologiaan pai nottuva ja osaamiselle  rakentuva talous,
tarvitaan niin suuria rakenteellisia muutoksia, että mikään yksittäinen ja erillinen kehityslinjatuskin riittää." Yksityisten tutkimus- ja i nnovointi-investointien lisääminen edellyttääkin
entistä tiiviimpää, entistä useampien politiikan eri osa-alueiden ja keinojen toteuttamista jakoordinointia. Tarvittavissa laajemmissa poliittisissa to imenpidekokonaisuuksissa olisi
käytettävä rahoitustuen eri menetelmiä optimaalisesti ja yhdisteltävä niitä toimintapuitteitaparantaviin toimiin. Viranomaisten ke skeisenä tavoitteena onkin sopivien
toimenpidekokonaisuuksien s uunnittelu ja toteuttaminen EU :n tasolla, kansallisesti ja
alueellisesti. Se, millainen toimenpiteiden yhdistelmä on kussakin tapauksessa kaikkeintehokkain, riippuu kansallisen ta i alueellisen tutkimus- ja innovointijärjestelmän vahvuuksista
ja heikkouksista sekä tarpeen mukaan al akohtaisista näkökohdista.  Tarvitaan tehokasta
koordinointia asiaan liittyvien  eri ministeriöiden välillä.
Seuraava toimenpide on siten keskeisessä asemassa kehitettäessä kansallista politiikkaa
tutkimuksen ja innovoinnin tueksi. Komis sio noudattaa tätä lä hestymistapaa oman
politiikkansa laadinnassa ja tukee jäsenvaltioita sen soveltamisessa avoimenkoordinointimenete lmän avulla.
Uudet toimenpiteet
/g252 Lisätään tutkimusta ja innovointia t ukevien julkisten toimien vaikuttavuutta
suunnittelemalla toimenpidekokonaisuuksia, joissa yhdistellään johdonmukaisesti
politiikan eri keinoja, sekä kehittämällä vuorovaikutusta mu issa maissa ja Euroopan
tasolla harjoitetun politiikan kanssa erityisesti käyttämällä avointa koordinointiprosessia
tiedonvaihtoon ja keskinäiseen oppimiseen. (Toteutus: kaikki tasot, komissio tukee avointa
koordinointiprosessia).
4. KEHITETÄÄN JULKISTA TUKEA TU TKIMUKSELLE JA INNOVOINNILLE
Teollisuuden laus unnot tiedonannosta Lisää tutkimusta Euroopan hyväksi16 osoittivat
yksiselitteisesti, että määrääviä tekijöitä yritysten päättäessä tutkimusinvestoinneista ja niidensijainnista ovat runsas erinomaisten tutk ijoiden ja tutkimushenkilöstön saatavuus,
dynaaminen, huippuluokan julkinen tutkimusperus ta, hyvät julkiset taloudelliset kannustimet
sekä suotuisa sääntely. Tässä luvussa kesk itytään tarpeeseen laajentaa ja kehittää
tutkijavoimavaroja, vahvistaa julkista tutkimusperustaa ja lisätä erilaisten julkistenrahoitusvälineide n vaikuttavuutta.
                                                
14Viite edellä.
15Raising EU R&D intensity: Improving the effectiveness of the mix of public support mechanisms for
private sector research and development , riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti komissiolle,
huhtikuu 2003.
16Viite edellä.
124.1. Tutkijavoimavarat
Eurooppaan tarvitaan lisää oikeanlaisilla taidoilla varustettu ja tutkijoita, jotta
tutkimusinvestoinnit voivat kasvaa suunn itellulla tavalla vuoteen 2010 mennessä.
Lisääntyneet tutkimusinvestoinnit lisäävät myös tutkijoiden kysyntää: tavoitteensaavuttamisen arvioidaan edellyttä vän noin 1,2 miljoonan henkilön lisäystä
tutkimushenkilöstöön, josta 700 000 tutkijoita
17. Tämän lisäksi tarvitaan uutta
tutkimushenkilöstöä iän myötä työelämästä poistuvien tilalle. On myös otettava huomioon,
että tällaisella lisäyksellä ovat vastassaan yleiset demografiset paineet18, opiskelijamäärien
kasvun pysähtyminen eräillä tie teenaloilla ja kansainvälinen kilpailu korkeasti koulutetuista
työntekijöistä. Näin ollen tutkijavoimavarojen sovittaminen ennakoituihin tutkimus- jainnovointitarpeisiin edellyttää ka ikilta osapuolilta yhte isiä ja entistä kovempia ponnisteluja,
jotta voidaan: houkutella Eurooppaan riittä västi huippuluokan tutk ijoita muualta, tehdä
tutkimusurasta houkuttelevampi eri v äestöryhmien, erityisesti naisten
19, keskuudessa, sekä
vähentää aivovuotoa ja uranvaihtoa koulutuksen  ja uran eri vaiheissa, myös kaikkein
kokeneimpien tutkijoiden keskuude ssa. Tähän pääsemiseksi tutkimukseen liittyvät seikat on
otettava huomioon monilla politiikan  aloilla ja varsinkin työvoima-, työllisyys-, koulutus- ja
maahanmuuttopolitiikassa. Vai kka mahdollisuuksien mukaan o lisikin suosittava yleisiä
toimia, tutkijoiden tarpeen kiireellisyys ja haasteellisuus saattaa edellyttää tilapäisiäerityistoimenpiteitä.
Tutkijavoimavarojen lujittaminen edellyttää siis kansallisen, alueellisen ja yhteisön
tasonaloitteiden yhdistämistä , jolla pyritään:
– houkuttelemaan tutkimuksen pariin lisää opiske lijoita erityisesti lisääm ällä tätä tukevia
taloudellisia kannustimia, ed istämällä tieteen ja yhteiskunnan vuoropuhelua ja
helpottamalla opisk elijoiden liikkuvuutta,
– houkuttelemaan Eurooppaan tutkijoita m uualta maailmasta ja lisäämään liikkuvuutta
akateemisen ja yritysmaailman välillä,
– kannustamaan tutkijoita pysymään ammatiss aan ja eurooppalaisella tutkimusalueella
luomalla suotuisat urakehitysnäkymät ja myönteistä kuvaa tutkijantyöstä ammattina.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät hankkeet
/g252 Eurooppalaisen tutkimusalueen liikkuvuusstrategian toteuttaminen, erityisesti hankkeet, joilla
pyritään parantamaan pääsyä eurooppalaisille tutkimustyövoiman markkinoille. Tässä yhteydessä
on kyse esimerkiksi tiedotuskanavien kehittämisestä tutkijoille, sosiaaliturvajärjestelmien
täysimittaisesta koordinoinnista, lisäeläkejärjestelmien käytön laajentamisesta ja eurooppalaisen
sairasvakuutuskortin toteutuksesta.
/g252 Tiede ja yhteiskunta -toimintasuunnitelman toteuttaminen, erityisesti toimet, joilla edistetään
sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista. Tiedeopetuksen parantamiseen sekä tiedekoulutuksen ja
tieteellisen työn välisen epäsuhdan korjaamiseen tähtäävä aloite.
                                                
17Luvut kuvaavat henkilömääriä, ovat suuntaa-antavia ja sidoksissa käytettyihin olettamuksiin.
Nykyisissä jäsenvaltioissa ja liittymässä olevissa valtioissa oli vuonna 2000 noin 1,6 miljoonaa tutkijaa.
18Työikäisen väestön määrän odotetaan pienenevän 9 miljoonalla vuoteen 2010 mennessä.
19Mahdollisuudet lisätä naispuolisten tutkijoiden määrää ovat huomattavat, koska naisten osuus tutkijoista
on julkisella sektorilla 31 prosenttia ja yksityisellä sektorilla 15 prosenttia.
13Uudet toimenpiteet
/g252 Laaditaan tutkijanuran kehittämiseksi ehdotuksia, joilla pyritään helpottamaan
kansallisten järjestelmien avaamista tutkijoiden rekrytoinnin, arvioinnin ja urakehityksen
kannalta eurooppalaisella  ja kansainvälisellä tasolla. Tässä yhteydessä on pohdittava myös
erityisen sääntelyjärjestelmän tarvetta. (Toteutus: komission tiedonanto 2003, jäsenvaltiot).
/g252 Tutkitaan avoimen koordinoin tiprosessin puitteissa, tarvitaanko muita Euroopan
tasoisia tai muutoin yhdenm ukaistettuja toimia tutkijoiden olosuhteiden huomattavaa
parantamista varten EU:ssa. (Toteutus: komissio ja jäsenvaltiot, alkaen 2003).
/g252 Hyväksytään ja toteutetaan suunnitellut ehdotukset toimintasuunnitelmaksi ja
direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten oleskelusta EU:ssa
tutkimustyöskentelyä varten. (Toteutus: komission ehdotukset 2003).
4.2. Julkinen tutkimusperusta ja sen yhteydet yritysmaailmaan
Yritysten ja julkisen tutkimuksen (joko yliopi stojen tai julkisten tutkimusorganisaatioiden)
suhteet ovat kehittymässä pääosin sponsorointit yyppisistä yhteyksistä, joissa yritykset
rahoittivat julkista tutkimusta yksittäisten ongelmien ratkaisemiseksi , kohti jäsennellympiä
kumppanuusmuotoja, joissa pyritään kestävää n pitkän aikavälin vuorovaikutukseen. Nykyään
tiedostetaan entistä selve mmin, että julkiset tutkimu stahot voivat olla arvokkaita
yhteistyökumppaneita, jotka tarjoa vat täydentävää asiantuntemusta , osaamista ja resursseja,
jollaisia harvoin on käyte ttävissä yritysmaailmassa. Tä llaiset kumppanuudet voivat olla
tehokas väline, kun pyritään lisäämään tutkimuks en houkuttelevuutta yrit ysten silmissä niin,
että samalla julkinen tutkimus saa tästä hyötyä.
Euroopassa ollaan kuitenkin viel ä tämän prosessin alkutaipalee lla. Monet yritykset pitävät
edelleen julkista tutkimustoimintaa pelkästään  perustietämyksen ja korkeasti koulutettujen
opiskelijoiden lähteenä. Jos kumppanuuksia on, niitä ei aina j ohdeta kunnolla. Kaiken
kaikkiaan Euroopassa vallitsee edelleen la ajasti käsitys, jonka mukaan akateemisen
tutkimuksen ja teknologialähtöisten innovaa tioiden välillä on edelleen melkoinen kuilu.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät EU-hankkeet
/g252 Toimenpiteet, jotka perustuvat kuulemiseen komission tiedonannosta Yliopistojen asema tiedon
Euroopassa . Erityisesti toimenpiteet yhteistyön tiivistämiseksi yliopistojen ja yritysten välillä.
Uudet toimenpiteet
/g252 Jatketaan tai käynnistetään tarvittavia lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia uudistuksia
sekä tukitoimia, jotta julkiset tutkim usorganisaatiot voivat tehostaa yhteyksiään
yrityksiin , erityisesti pk-yrityksiin niin, että samalla turvataan niiden julkinen tehtävä
koulutuksessa ja perustutk imuksessa. Käsiteltäviä aihe piirejä ovat muun muassa
yrityshautomot, tiedekeskukset, alkuvaiheen rahoitusta tarjoavat rahastot ja uuden
tyyppiset julkisen ja yksityisen sektor in kumppanuudet sekä tutkijoiden suoritusten
arviointi. (Toteutus: jäsenvaltiot).
/g252 Lisätään yritysten ja muiden eturyhmien osallistumista julkisen tutkimuksen
painopisteiden määrittelyyn.  (Toteutus: kaikki tasot) .
14/g252 Laaditaan ohjeistoja, joiden avulla jäsenvaltiot voivat käydä läpi – ja tarvittaessa
mukauttaa – kansallisia järjestelmiään, joilla ne säätelevät julkisrahoitteisessa
tutkimuksessa syntyvien, teollis- ja tekijänoikeuksien alaisten tulosten omistajuutta,
lisensointia ja hyödyntämistä.  Tarkoituksena on edistää teknologian siirtoa yrityksiin ja
tutkimuslähtöisten yritysten syntyä. (Toteutus: komissio ja jäsenvaltiot; 2004).
/g252 Laaditaan eurooppalaisia ohjeistoja teollis- ja tekijänoikeuksien alaisten tulosten
hallinnasta ja hyödyntämisestä julkisissa tutkimusorganisaatioissa sekä julkisen ja
yksityisen sektorin kumppanuushankkeissa.  Tällaiset ohjeistot auttavat julkisia
tutkimusorganisaatioita laatimaan ja valvomaan vapaaehtoisuuteen perustuvia
sääntökokonaisuuksia, joissa määritellään pääp eriaatteet esimerkiksi tutkimustulosten
omistajuuteen ja lisensointiin sekä tuottojen jakautumiseen liittyvissä kysymyksissä.
(Toteutus: komissio yhteistyössä eri osapuolten kanssa; 2004).
4.3. Kehitetään julkisten rahoitusvälineiden yhdistelmiä ja vaikuttavuutta
Lisättäessä julkista tukea tutkimukselle ja innovoinnille on samalla para nnettava sen
vaikuttavuutta ja erityisesti yksityisiä investointeja lisäävää vaikutusta. Erilaisten julkistenrahoitusvälineiden käyttöä on vielä varaa tehosta a. Näitä joko erikseen ja yhdessä käytettyjä
keinoja ovat: suorat tuet, verokannustimet, ta kausjärjestelmät ja ri skipääoman saatavuuden
tukeminen. Tarvitaan eri rahoitusvälineiden yhdistelmiä, sillä yksittäisin keinoin ei voidaoptimaalisesti vastata kaikkien  teollisuudenalojen tarpeisii n. Suorilla tuk itoimenpiteillä ja
verokannustimilla voidaan auttaa sekä suuryrityk siä että pk-yrityksiä, kun taas takaus- ja
riskipääomajärjestelmät koskevat lähinnä pk-yrityksiä.
Julkisen rahoituksen välineitä on luotava ja käyt ettävä noudattaen kilpa ilusääntöjä, erityisesti
yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklaa, sekä verotuksen yhteydessä jäsenvaltioidensitoumuksia EU:n verokehityksessä ja erit yisesti yritysverotuksen menettelysääntöjä.
4.3.1.  Rahoitusvälineiden yhdistelmät
Euroopan tasolla suurin haaste  on selkeyttää tärkeimpien ra hoitusvälineiden tehtäviä ja
parantaa niiden keskinäistä täydentävyyttä  tuettaessa tutkimust a ja innovointia. Näitä
rahoitusvälineitä ovat: tutkimuksen kuudes puiteohjelma, rake nnerahastot, Eureka-järjestelmä
ja Euroopan investointipankkiryhmän
20 välineet. Lisäksi olis i pohdittava mahdollisuutta
suunnata osa Euroopan jälleenrakennus- ja kehi tyspankin rahoituksesta liittymässä olevissa
valtioissa ja ehdokasv altioissa teollisuuden tutkimus- ja innovointi-investointeihin.
Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä käyttä mään mahdollisimman tarkoituksenmukaista
toimenpidevalikoimaa ottama lla huomioon tutkimus- ja innovointijärjestelmänsä
erityispiirteet sekä muiden maiden kokemukset ja kehitys Euroopan tasolla.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät EU-hankkeet
/g252 Täydentävyyden ja synergian lisääminen edelleen yleiseurooppalaisten rahoitusvälineiden välillä:
tutkimuksen kuudes puiteohjelma, rakennerahastot, Euroopan investointipankki ja -rahasto sekä
Eureka (yhteiset työryhmät).
                                                
20Käsittää Euroopan investointipankin, joka myöntää lainoja, sekä Euroopan investointirahaston, joka
myöntää takauksia ja tekee oman pääoman ehtoisia sijoituksia.
15/g252 Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman käytännön toteutus, erityisesti huippuosaamisen
edistäminen ja voimavarojen yhdistäminen, sekä yhteistyö kansallisten ohjelmien välillä (ERA-
Net-järjestelmä).
/g252 Rakennerahastojen väliarviointi, jossa tuodaan esiin tutkimus- ja innovointiosion toimien
mahdolliset hyödyt alueille.
/g252 Euroopan investointipankkiryhmän Innovaatio 2010  -aloitteen käynnistäminen Innovaatio 2000  -
aloitteen jatkoksi. Lisää varoja (investointitavoite 20 miljardia euroa vuosina 2003–2006) ja
paremmat keinot investoida tutkimukseen ja innovointiin.
Uudet toimenpiteet
/g252 Kehitetään  tutkimus- ja innovointiosiota rakenn erahastojen keskeisenä toiminta-
alana vuodesta 2006 alkaen . (Toteutus: komission kolmas koheesioraportti; 2003).
/g252 Sujuvoitetaan yhteishankkeiden rahoitusta Eurekassa  erityisesti selvittämällä
mahdollisuuksia kansallisen rahoituksen21 limittämiseen tai yhteisen rahoitusjärjestelmän
luomiseen. (Toteutus: Eurekan jäsenvaltiot) .
/g252 Yhdistellään rahoitusvälineitä optimaalisesti  ottaen huomioon eri teollisuudenalojen
tarpeet sekä muutokset muissa  maissa ja Eu roopan tasolla. (Toteutus: jäsenvaltiot) .
/g252 Kehitetään yhteistyötä tutkimuksen kuudennen puiteohjelman ja Euroopan
jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) välillä  käyttäen mallina toimivaa yhteistyötä
Euroopan investointip ankkiryhmän kanssa. (Toteutus: komissio ja EBRD; alkaen 2003).
4.3.2.  Suorat tuet tutkimukseen ja innovointiin
Suora rahoitustuki, yleensä avustusten muodossa22, on edelleen useimmissa maissa yleisin
tapa tukea yritysten harjoittamaa tutkimusta julkisista varoista. Avustusten avullaviranomaiset voivat tarkkaan kohdistaa tuen yksittäisille teknologio ille tai tieteenaloille
laskusuhdanteista ja alakohtaisi sta taantumista riippumatta. Niillä voidaan myös erilaisin
ehdoin ja edellytyksin ohjata edunsaajan toimintaa, ja kannustaa tätä esimerkiksi
yhteistyökumppanuuksien luomiseen  tai teknologian siirtoon.
Tärkeitä kysymyksiä ovat: miten edistää kriittisen massan syntyä keskeisillä tutkimusaloilla,
kun kansalliset voimavarat yh ä useammin osoittautuvat r iittämättömiksi maailmanluokan
huippuosaamiskeskusten luomiseen, miten taat a pk-yritysten osallistuminen, joka on
olennaista tämän talouden erittäin suuren osa-alueen innovaatiovalmiuksien kehittämiseksi, ja
miten varmistaa, että julkisrahoitteisen tutkimuksen tulokset hyödynnetään täysimittaisesti
23.
Mahdollinen EU-aloite puolustu salan teettämästä tutkimuks esta, jollaista maaliskuun 2003
Eurooppa-neuvosto esitti puolustusvälinet eollisuudesta annetun komission tiedonannon
jälkeen, lisäisi sekin Euroopa n puolustusalan t&k-toiminnan va ikuttavuutta, ja voisi johtaa
lisärahoitukseen uusille huipputeknologio ille, joilla on kaksikäyttöulottuvuuksia.
                                                
21Avustukset, lainat tai takaukset.
22Ehdolliset avustukset tai lainat, joskin ne ovat vähemmän käytettyjä kuin lainat, ovat nekin suoria tukia,
vaikka takaisinmaksu on sidoksissa kaupallisen hyödyntämisen onnistumiseen.
23Ks. Raising EU R&D intensity: improving the effectiveness of public support mechanisms for private
sector research and devel opment: direct measures , riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti
komissiolle, huhtikuu 2003.
16Uudet toimenpiteet
/g252 Poistetaan kansallisista ohjelmista sellais et säännöt ja käytännöt, jotka haittaavat
eurooppalaista yhteistyöt ä ja teknologian siirtoa24 ja sallitaan mahdollisuuksien mukaan
rahoitus myös muista jäsenvaltioista tuleville organisaatioille . (Toteutus: jäsenvaltiot;
ehdotettu tavoiteaikataulu: 2005).
/g252 Painotetaan useammissa tutkimusohjelmissa  huippuosaamisverkostojen ja -keskusten
muodostamista  tukemalla voimavarojen ryhmittämistä tai yhdistämistä alueellisesti,
valtakunnallisesti ja Euroopan tasolla. (Toteutus: kaikki tasot) .
/g252 Lisätään t&k-ohjelmien  innovaatiovaikutuksia edistämällä ja tukemalla
innovointisuuntautuneiden toimien sisällyttämistä tutkimushankkeisiin  (esim.
tietämyksen hallinta ja  levittäminen, koulutus, pk-yrityksille suunnatut
käyttöönottotoimet). (Toteutus: kaikki tasot) .
/g252 Harkitaan määrällisten tavoitteiden asettami sta pk-yritysten osallistumiselle
kansallisiin ohjelmiin käyttäen mallina yhteisön tutkimuksen puiteohjelmassa asetettua 15
prosentin tavoitetta. (Toteutus: jäsenvaltiot) .
/g252 Laaditaan eurooppalainen toimintasuunnitelma globaaliin turvallisuuteen liittyvälle
huippututkimukselle ja käynnistetään valmistelut  turvallisuuteen liittyvän
yleishyödyllisen tutkimuksen teettämistä koskevan yleise urooppalaisen järjestelmän
mahdollista luomista varten . Tässä käytetään ohjenuorana komission tiedonantoa
puolustusvälineteollisuudesta sekä asiaan  liittyviä Eurooppa-neuvoston päätelmiä.
(Toteutus: komissio yhdessä jäsenvaltioiden kanssa) .
4.3.3.  Verotukselliset keinot tutkimuksen tukemiseksi
Yrityksiä kannustetaan tutkimukseen yhä enemmän verokannustimilla, koska niillä voidaan
tukea suuria määriä yrityksiä, myös pk-yr ityksiä, mutta jättää yrityksille mahdollisimman
suuri liikkumavapaus. Ollakseen tuloksellisia , verokannustinten on oltava hyvin suunniteltuja
ja koordinoituja muiden tutkimuksen tukimene telmien kanssa. Vaikka parhaat verotekniset
ratkaisut vaihtelevatk in maittain kunkin maan yleisen vero järjestelmän muka isesti, tässäkin
asiassa voidaan oppia muilta. Esimerkiksi hilja ttain tehdyssä kats auksessa yritysten
tutkimustoimintaan25 todetaan, että tutkimuksen kokona ismäärään sidotut  verohelpotukset
aiheuttavat kyllä enemmän kustannuksia, mutta voivat o lla tehokkaampia kuin pelkän
lisätutkimuksen määrään perustuvat kannustime t, erityisesti tal oudellisen laskusuhdanteen
aikana, että voi olla tärkeää olla sitomatta verotusta tuotta vuuteen, käyttämällä  siirtoja tai
käteispalautuksia jos yritykselle koituu tappioita, ja on oleellista, että veroetukelpoisettoimintatyypit on määritelty tarkkaan ja niihin olisi sisällyttävä oman tutkimuksen lisäksimyös ulkoistettu tutkimus.
                                                
24Esimerkiksi rajoitukset, jotka koskevat tulosten käyttöä muissa maissa tai alihankintojen teettämistä
ulkomaisilla organisaatioilla. Lisäksi, vaikka kansallisissa ohjelmissa ei suoraan kiellettäisikään
hankkeita, joihin sisältyy yhteistyötä ulkomaisten organisaatioiden kanssa, tällaisten hankkeidenkelpoisuuden takaavan selvän lausuman puuttuminen nähdään usein aiempien rahoituspäätöstenperusteella kielteisenä signaalina.
25Ks. Raising EU R&D intensity: improving the effectiveness of public support mechanisms for private
sector research and development: fiscal measures , riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti
komissiolle, huhtikuu 2003.
17Uudet toimenpiteet
/g252 Edistetään verokannustimien yhdenmukaisempaa käyttöä pyrittäessä ratkaisemaan
yhteisesti tärkeitä tutkimuspoliittisia kysymyksiä , kuten:
-tutkimusintensiivisten yritysten synnyn ja alkuvaiheen kasvun tukeminen ,
-t&k-toimintaa Euroopassa tukevien uus ien ja nykyisten organisaatioiden 
varainkeruun helpottaminen.
Harkitaan myös verokannustinten sella ista yhtenäistä käyttöä, joka lisää tutkimusuran
kiinnostavuutta .
(Toteutus: komissio yhdessä jäsenvaltioiden kanssa avoimen koordinointimenetelmän
puitteissa; edistymisraportti 2004).
/g252 Kehitetään tutkimustoiminnan verotusta  käyttäen perustana:
- virallisia arviointeja, joiden tuloksista olisi tiedotettava,
- keskinäistä oppimista,
- hyvän verotuksen periaatteita, kuten se lkeyttä, alhaisia ha llintokustannuksia ja 
vakautta.
 (Toteutus: Jäsenvaltiot).
/g252 Vaihdetaan tietoja verotoimenpiteiden aiheuttamista julkisista menoista . (Toteutus:
jäsenvaltiot) .
4.3.4.  Pk-yritysten tutkimus- ja innovoin titoimintaa tukevat takausjärjestelmät
Takausjärjestelmien tarkoituksen a on jakaa riskiä eri osapuo lten kesken. Ne voivat koskea
joko riskirahastojen oman pääoman ehtoisia sijo ituksia tai lainoja, s opivat erityisen hyvin pk-
yritysten rahoituksen tukemiseen ja edistävät varsin hyvin yksityisen rahoituksen saantia.Oman pääoman ehtoisia takuita voitaisiin  käyttää teknologiaperustaisten yritysten
perustamisen ja alkuvaiheen kasvun tukemis een, kun taas lainatakuut sopivat paremmin
vakiintuneiden, pienemmän riskin pk-yritysten tutkimu s- ja innovointihankkeiden
rahoittamiseen.
Tällaisten järjestelmie n julkinen tuki on jo varsin keh ittynyttä, ja Eur oopan tasolla asiaa
hoitaa Euroopan investointirahasto, jonka la inatakuista on hyötynyt vuodesta 1998 lähtien
noin 120 000 pk-yritystä. Tällaista tukea anne taan yleensä jakamalla takuiden kustannukset
(yhteistakaus) tai käyttämällä vastatakauksia. Vaikka markkinoiden kyvyttömyys rahoittaatutkimusta ja innovointia riit tävästi onkin selvästi tiedossa , erityisesti tutkimusta ja
innovointia tukevien takaus järjestelmien mahdollisuudet näy ttäisivät silti vielä jääneen
hyödyntämättä useimmissa jäsenvaltioissa. Näin ollen niiden parempaa käyttöä olisimahdollisuuksien mukaan harkittava  ja edistettävä hyödyntämä llä innovatiivisia  menetelmiä,
kuten takausten sisällyttä mistä laajempiin palvelukokona isuuksiin ja lainapoolien
arvopaperistamista
26.
                                                
26Ks. Raising EU R&D intensity: improving the effectiveness of public support mechanisms for private
sector research and development: guarantee mechanisms , riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti
komissiolle, huhtikuu 2003.
18Uudet toimenpiteet
/g252 Hyödynnetään joistakin maista saatujen kokemusten mukaisesti paremmin
takausjärjestelmiä, jotta oman  pääoman ehtoisen ja lain arahoituksen saatavuus pk-
yritysten tutkimus- ja i nnovointitoimintaan paranisi . (Toteutus: kaikki tasot) .
/g252 Pohditaan, voitaisiinko Euroopan investointir ahaston omista varoistaan tai yhteisön
mandaatilla hallinnoimia takausjärjestelmiä tu levaisuudessa lujittaa ja laajentaa. Tällä
pyrittäisiin tukemaan kansallisten ja alueellisten takausohjelmien kehitystä, jotta pk-
yritykset saisivat tutkimus- ja innovointitoimintaansa help ommin laina- ja erityisesti
oman pääoman ehtoista rahoitusta . (Toteutus: Euroopan investointipankkiryhmä ja
komissio) .
4.3.5.  Tukea tutkimusintensiivisten pk -yritysten riskipääoman saantiin
Tutkimusintensiiviset pk-yritykset ovat yleensä käynnistysvaiheessa ja varhaisessa kasvussa
muita riippuvaisempia riskipääomasta, koska n iiden omat rahoitusvalmiudet ovat hyvin pienet
suhteessa niiden tutkimusinvestointitarpeisiin, ja lisäksi niiden luotonsaantia vaikeuttavatriskit, joita tutkimustoimintaan usein liitetää n. Riskipääoman saatavuuden raju väheneminen
vuoden 2000 jälkeen vaikeuttaa entisestään nuor ten tutkimusintensiivisten pk-yritysten
mahdollisuuksia kasvaa ja ylipäätään selviyty ä nykyoloissa. Koska markkinat eivät ole
pystyneet tarjoamaan riittävästi käynnist ys- ja alkuvaiheen pääomaa, ja vallinneet
suhdannetekijät ovat johtaneet nykyiseen raho itusvajeeseen myöhemmissä kehitysvaiheissa,
olisi hyvin perusteltua antaa julkista tuk ea käynnistys- ja alkuvaiheen rahoitukseen sekä
laajemmin tilapäistä julkista tukea riskipääomamarkkinoille
27. Julkisissa tukitoimissa olisi
huolehdittava myös asianm ukaisesta tiedotuksesta.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät hankkeet
/g252 Pääomarahastojen johtajien ja pääomarahoitusta  tarjoavien yksityishenkilöiden verkostoiminen,
jolla pyritään luomaan yleiseurooppalaista koordinoitua pääomarahoitustoimintaa.
Uudet toimenpiteet
/g252 Vahvistetaan ja laajennetaan Euroopan invest ointirahaston
pääomarahoitustoimintaa paremmin pai kkaamaan markkinoiden puutteita ja
nykyistä vajetta oman pääoman ehtoisessa rahoituksessa  (käynnistys- ja alkuvaihe,
myös yrityshautomot ja yliopistojen ver kostojen kanssa perustetut rahastot, sekä
tilapäisesti puutteet oman pääoman eh toisessa rahoituksessa myöhemmissä
kehitysvaiheissa) ja ulotetaan sen neuvontapalvelut uusien rahastojen perustamisessa
koskemaan myös julkisia  tutkimusorganisaatioita . (Toteutus: Euroopan
investointirahasto ja komissio).
/g252 Lisätään tutkimusintensiivisten pk-yrity sten tietämystä ri skipääoman oikeasta
käytöstä  varsinkin alueellisin toimenp itein, noudattaen komission ohjeistoa
riskipääomarahoituksesta. (Toteutus: kaikki tasot) .
                                                
27Ks. Raising EU R&D intensity: improving the effectiveness of public support mechanisms for private
sector research and development: risk capital measures , riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti
komissiolle, huhtikuu 2003.
195. JULKISTEN MENOJEN SUUNTAAMINEN ENE MMÄN TUTKIMUKSEEN JA INNOVOINTIIN
Julkisen tutkimustuen laadun parantaminen auttaa huomattavasti lisäämään yksityisten
investointien määrää. Tämä ei kuitenkaan riitä. Myös julkisen tutkimustuen määrää onlisättävä. Seuraavassa tarkastellaan tätä ky symystä suhteessa vakaus- ja kasvusopimukseen
sekä talouspolitiikan laajoihin suuntaviivoihin, valtiontukisääntöihin, julkisiin hankintoihin ja
Euroopan unionin talousnäkymiin.
5.1. Vakaus- ja kasvusopimus sekä ta louspolitiikan laajat suuntaviivat
Komission äskettäin antamissa ehdotuks issa finanssipolitiikan koordinoinnista
28 tuotiin
jälleen esiin, että julkisen varainhoidon laa dukkuus on sen kasvua lisäävän vaikutuksen myötä
keskeinen osa budjettikuria va kautus- ja lähentämisohjelmi ssa. Tähän liittyen komissio on
useaan otteeseen korostanut tarvetta suunnat a julkisia menoja nykyistä tuottavampiin
investointeihin, varsinkin tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseen, kos ka nämä ovat omiaan
edistämään nopeampaa kasvua tulevaisuudessa. Va kaan talouskehityksen ja julkisen talouden
pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi  tämä on tehtävä vakaus- ja kasvusopimuksen
puitteissa. Nykyistä suurempi julkinen tuki tutkimukselle ja innovoi nnille on yksi Lissabonin
tavoitteita tukevista menoluokista, joiden kohda lla olisi komission miele stä sallittava pieni ja
tilapäinen julkisen talouden a lijäämä maissa, jotka muutoin ova t päässeet ylijäämäiseen tai
lähellä tasapainoa olevaan julkisen talouden rahoitusase maan. Nykyisessä talouden
laskusuhdanteessa on yhä tärkeämpää varmistaa, että finanssipolitiikassa  suositaan sellaisia
investointeja, jotka joht avat nopeampaan kestävään kasvuun tulevaisuudessa.
Tämän lähestymistava n mukaisesti komission ehdotukse ssa talouspolitiikan laajoiksi
suuntaviivoiksi 2003–2006 suosituksena on kohdent aa julkisia varoja tuottavampiin
investointeihin ja erityisesti tutkimukseen ja innovointiin. Ehdotus sisältää joukon yksittäisiä
suosituksia29 jäsenvaltioille tämän päämäärän saavuttamiseksi.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät hankkeet
/g252 Vakaus- ja kasvusopimuksen toteuttaminen, erityisesti yksityiskohtaisemmat arviot julkisen
varainkäytön laadukkuudesta, joita ehdotettiin marraskuussa 2002 annetussa komission
tiedonannossa finanssipolitiikan koordinoinnista.
/g252 Talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja 2003–2006 koskevien komission suositusten hyväksyminen
neuvostossa sekä niiden seuranta. Erityisesti kiinnitetään huomiota julkisen varainkäytön
laadukkuuteen ja suuntaamiseen tietämyksen tuottamiseen ja varsinkin tutkimukseen ja
innovointiin.
Uudet toimenpiteet
/g252 Edistetään ja seurataan  julkisen varainkäytön  suuntaamista tietämyksen
tuottamiseen ja varsinkin tutkimukseen ja innovointiin.  (Toteutus : kaikki tasot) .
                                                
28KOM(2002) 668, 27.11.2002.
29Ks. erityisesti suositukset 13 ja 14 komission ehdotuksessa talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi,
KOM(2003) 170, 8.4.2003.
205.2. Tasapaino kansallisen ja EU:n julk isen rahoituksen välillä vuoteen 2010
mennessä
Mahdollisuuksia tukea tutkimusta ja innovoi ntia Euroopan unionin budjetista olisi
tarkasteltava suhteessa kansallisen tason toimiin. Kun pitkän aikavälin yhteisenä tavoitteenaon tutkimusmenojen 3 prosentin osuus BKT:sta, on selvää että EU:n ja jäsenvaltioidenjulkisen rahoituksen keskinäistä tehtävän jakoa on arvioitava uude lleen mahdollisimman pian
yhteistyössä jäsenvaltioiden ja liittymässä olevien valtioiden kanssa.
Uudet toimenpiteet
/g252 Analysoidaan ja pohditaan jäsenvaltioiden ja liittymässä olevien valtioiden kanssa 3
prosentin tavoitteeseen liittyviä budjettitarpeita  sekä tehtävien ja panostusten jakamista
kansallisen ja yhteisön ta son välillä vuoteen 2010 saakka. (Toteutus: komissio yhdessä
jäsenvaltioiden ja liittymässä olevien valtioiden kanssa avoimen koordinointimenetelmän
puitteissa).
5.3. Valtiontukisäännöt
Monet tutkimuksen julkisen tuen muodot eivät vääristä kilpailua eivätkä näin ollen ole
valtiontukea. Näitä tukimuotoja olisi pidettävä ensisijaisina. Suuri osa julkisesta tuestayritysten tutkimustoiminnalle voidaan kuitenkin lukea valtiontueksi. Yhteistön säätelyllätutkimuksen ja kehityksen valtiontukijärjestelmässä osalta pyritään tasapainoisesti yhtäältävarmistamaan, että k ilpailu vääristyy mahdollisimman vähä n ja toisaalta, että Euroopan
teollisuuden kilpailukyky paranee. Julkinen tuki on perusteltua, sillä markkinat ovat
todistetusti epäonnistuneet rahoittamaan yritys ten tutkimusta parhaalla  mahdollisella  tavalla.
Järjestelmää jatkettiin vuonna 2002 vuoteen 2005 saakka, koska sallittu jen enimmäismäärien
tason ei katsottu vaikeuttavan 3 prosentin tavoitteen saavuttamista. Koska nykyinenjärjestelmä on kuitenkin ollut vuoden 2005 loppuun mennessä käytössä jo lähes kymmenen
vuotta, on tarpeen tarkastella uudelleen perusmääritelmiä ja käsitteitä, jotta t&k-alallatapahtuneet muutokset voidaan ottaa huomioon.
Ryhmäpoikkeusasetukset vähentävät hallinnollista taakkaa, joka liittyy tietyn tyyppisten
valtiontukien ilmoittamiseen, sekä  nopeuttaa tuen myöntämistä yrityksille. Komissio aikoo
muuttaa voimassa olevaa pk-yritysten valtiont ukia koskevaa ryhmäpoikkeusta. Tarkoituksena
on laajentaa sen soveltamisalaa sekä yksittäisiin t&k-tukiin että t&k-tukiohjelmiin, mikävähentää huomattavasti tarv ittavien ilmoitusten määrää. Uuden ryhmäpoikkeuksen
mahdollisuutta harkitaan yhteisön t&k-va ltiontukijärjestelmän uudelleentarkastelun
yhteydessä.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät EU-aloiteet
/g252 Pk-yrityksiä koskevan, t&k-valtiontuet kattavan tarkistetun ryhmäpoikkeuksen nopea
hyväksyminen.
/g252 Tiedonkeruu ja raportointi valtiontukien suuntaamisesta horisontaalisiin kohteisiin, kuten
tutkimukseen.
Uudet toimenpiteet
/g252 Lisätään ja tarkennetaan tietoa niistä tutkimuksen julkisen tuen muodoista, jotka
eivät vääristä kilpailua eivätkä  näin ollen ole valtiontukea . (Toteutus: komissio).
21/g252 Valmistellaan yhteisön t&k-valtiontukijärjestelmän tarkistusta  selvittämällä
perusteellisesti erityisesti seuraavat kysymykset:
- raja-arvot tukikelpoisten tutkimusto imien ja selkeästi kaupa llisten innovointitoimien 
erottamiseksi toisistaan sekä tukikelpoist en t&k-hankkeiden eriyttäminen sen mukaan,
miten lähellä niissä ollaan kaupallista hyödyntämistä,
- julkisten tutkimusinstituutioiden aseman muutokset yhteistyön lisäämiseksi yritysten 
kanssa,
- yhteisön tärkeimpien kauppakumppaneiden kä yttämät julkisen t& k-tuen eri mallit ja 
niiden vaikutukset luotaessa maailma nmarkkinoilla toimiville  eurooppalaisille 
yrityksille tasavertaisia toimintaedellytyksiä.
Harkitaan yhteisön säädöksiä uudelleen tarkistettaessa uuden tuet sallivan
ryhmäpoikkeuksen mahdollisuutta.  (Toteutus: komissio) .
/g252 Suunnataan valtiontukia t&k-toimintaan  osana laajempaa va ltiontukien suuntaamista
horisontaalisiin tavoitteisiin. (Toteutus: kaikki tasot) .
5.4. Julkiset hankinnat
Julkisten hankintojen arvioidaan edustavan 16 prosenttia Euroopan BKT:sta. Ne ovat tärkein
tai ainakin hyvin merkittävä kysynnän osa monilla aloilla, kuten terveydenhuollossa,
koulutusalalla, liikenteessä, ympäristönsuojelussa  ja puolustusalalla. Nä illä aloilla julkinen
sektori voi toimia kysynnän veturina30. Hankintasäännöillä ja -k äytännöillä olisi pyrittävä
varmistamaan, että os tajat julkisella sekt orilla saavat rahoilleen mahdollisimman hyvän
vastineen. Tämä tarkoittaa muun mua ssa, että julkinen sektori saa tuotteita ja palveluja, joissa
käytetään niiden tarpeisiin parhaiten sovelt uvaa teknologiaa. Joissain  tapauksissa tämä voi
edellyttää myös uusia innovatiivisia  tuotteita tai palveluja. Tässä  on jo olemassa monenlaisia
mahdollisuuksia, ja valmis teilla oleva hankintoja koskeva  lainsäädäntökokonaisuus tulee
joissain suhteissa selkeyttämään ja laaj entamaan sääntöjä: uudessa lainsäädännössä
esimerkiksi painotetaan suorituskykyä ja teknisten vaatimusten määrittelyä sekä ns.kilpailevaa neuvottelume nettelyä, jonka avulla monisyis ten sopimusten kilpailuttaminen
voidaan järjestää yhteistyössä tavarantoimittajien ja palveluntarjoajien kanssa niin, ettämahdolliset tekniset ratkaisut voidaan yksilö idä ennen lopullisen sopimuksen solmimista.
Lisää mahdollisuuksia saadaan sähköisistä hanki ntamenettelyistä ja niihin liittyvistä
dynaamisista ostojärjestelmistä.
Tärkeänä tavoitteena on lisätä julkisen se ktorin ostajien tietä mystä lainsäädännön
mahdollistamista vaihtoe hdoista ja tukea sellaisen tiedon koosta mista ja jakelua, jonka avulla
ostajat voivat hyödyntää kaikki a mahdollisuuksia oikein ja täys imääräisesti. Tällä voisi olla
huomattavaa vaikutusta innovatiivisempien tuo tteiden ja palvelujen hankintoihin, mikä
puolestaan poikisi lisää tutkimusta ja innovointia.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät EU-hankkeet
/g252 Hankintoja koskevan lainsäädäntökokonaisuuden nopea hyväksyminen parlamentissa ja
neuvostossa.
                                                
30Julkisten hankintojen kautta Yhdysvaltain hallitus antaa eritoten puolustusalalla vetoapua
innovatiivisille teknologioille (erityisesti tieto- ja viestintätekniikassa) ja alentaa näin myöhemmilleasiakkaille koituvaa riskiä. Euroopassa Galileo-satelliittipaika nnusjärjestelmä on hyvä esimerkki
mittavasta yhteiseurooppa laisesta hankkeesta, jossa alkuvaiheen julkisilla hankinnoilla on suuri
merkitys keskeisten teknologioiden kehitykselle, ja jossa tämän jälkeen muodostetaan julkisen ja
yksityisen sektorin kumppanuuksia infrastruktuurin käyttöönottoa ja hyödyntämistä varten.
22/g252 Sähköisiä hankintamenettelyjä koskevan aloitteen edistäminen.
/g252 Innovaatiopolitiikkaa koskevassa äskettäisessä komission tiedonannossa ehdotetut
tiedotustoimenpiteet.
/g252 Eteneminen kohti eurooppalaisen hallitustenvälisen puolustusvalmiuksien kehitys- ja
hankintaviraston mahdollista perustamista.
Uudet toimenpiteet
/g252 Tuetaan tiedon koosta mista ja levittämistä  esimerkiksi keskeisissä tuoteryhmissä
käytetyistä parhaista saatavilla olevista te kniikoista. Tällaisen tiedon avulla ostajat
julkisella sektorilla voivat ostaa tarpeisiinsa parhaite n sopivaa teknologiaa erityisesti
terveydenhuollossa, ympäristönsuojelussa, liikennealalla ja koulutusalalla, joilla
viranomaiset usein ovat ensimmäisiä ostajia. (Toteutus: kaikki tasot) .
6. PARANNETAAN YKSITYISTEN TUTKIM USINVESTOINTIEN EDELLYTYKSIÄ
Suurempi ja laadukkaampi julkinen tuki  on välttämätöntä tutkimuksen ja innovoinnin
lisäämiseksi Euroopassa, mutta sen rinnalle tarvitaan huoma ttavia parannuksia laajempiin
toimintaedellytyksiin, jotta Euroopan unionist a tulisi todella houkutte leva kohde yksityisen
sektorin innovointi- ja tutkimu sinvestoinneille. Muut amia hiljattain tapa htuneita läpimurtoja
on vahvistettava ja uusia toimia tarvitaan esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksien alalla,markkinasääntelyssä, kilpailusääntöjen alalla, rahoitusmarkkinoilla, verotuksessa ja yritystentutkimusraportoinnissa.
6.1. Teollis- ja tekijänoikeudet
Henkisen omaisuuden suojaaminen on tärkeää us eimpien niin yksityisten kuin julkistenkin
organisaatioiden kilpailukyvy lle ja kiinnostavuudelle  sijoittajien silmissä. Erityisesti tarvitaan
tasapainoisia teollis- ja te kijänoikeusjärjestelmiä, jotka kannustavat tarv ittavalla tavalla
innovointeihin ja tutkimusinvestointeihin, mutta eivät haittaa tutkimustul osten levittämistä ja
jatkokehitystä. Asiassa on viime aikoina edis tytty huomattavasti sekä  kansainvälisesti että
yhteisön tasolla. Esimerkkejä  tästä ovat vuonna 2003 voimaan tuleva yhteisön yhteinen
mallisuoja ja hiljattain saavutettu poliittinen yhteisymmärrys yhteisöpatenttijärjestelmänluomisesta. Eurooppalais ia teollis- ja tekijä noikeusjärjestelmiä voidaan kuitenkin edelleen
kehittää vastaamaan paremmin nopeaan kehity kseen sekä tutkimusprosesseissa että
yksittäisillä teknologian aloilla . Lisäksi tarvitaan toimia, jo illa edistetään teollis- ja
tekijänoikeusjärjestelmie n optimaalista käyttöä Euroopassa, ja joissa kiinnitetään huomiota
varsinkin akateemisiin laitoksiin ja pieniin yrityksiin.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät EU-hankkeet
/g252 Yhteisöpatenttijärjestelmän luominen.
/g252 Neuvottelut direktiiviehdotuksesta, joka koskee teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaa.
/g252 Neuvottelut direktiiviehdotuksesta, joka koskee tietokoneisiin liittyvien keksintöjen
patentoitavuutta. Tässä yhteydessä on huolehdittava, että kilpailua ja avoimen lähdekoodin
ohjelmistokehitystä ei kahlita.
23/g252 Bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta annetun direktiivin 98/44/EY ja
tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa
annetun direktiivin 2001/29/EY nopea täytäntöönpano.
/g252 Yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan edistäminen suoja-aikakysymyksessä kansainvälisessä
yhdenmukaistamistyössä.
/g252 Teknologian siirron ammattilaisten tilapäisen henkilövaihdon edistäminen
tutkimusorganisaatioiden välillä tutkimuksen puiteohjelman nykyisten keinojen avulla.
Uudet toimenpiteet
/g252 Tuetaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa EU :n laajuista koordinoitua tiedotusta
ja koulutusta , joka suunnataan erityises ti Euroopan tutkimusyhteisölle. (Toteutus:
komissio ja muut asiaan liittyvät toimielimet) .
/g252 Tarkastellaan teollis- ja tekijänoikeuslainsäädännön yksittäisiä tutkimukseen
liittyviä näkökohtia , kuten kokeiluja koskevaa poikkeusta , aiemman käyttäjän oikeuksia,
teknologiseen taitotietoon sovelle ttavaa lainsäädäntöä sekä te ollis- ja tekijänoikeuksien
yhteisomistussäännöksiä, ja määritellään mahdollisesti ta rvittavat lisätoimenpiteet.
(Toteutus: komissio yhdessä eri osapuolten kanssa;  edistymisraportti 2004).
/g252 Varmistetaan, että kaikille opiskelijoille erityisesti luonnontiete iden, tekniikan ja
taloustieteiden alalla taataan ennen valmistumista perustiedot teollis- ja
tekijänoikeuksista ja teknologian siirrosta . (Toteutus: jäsenvaltiot ja korkea-asteen
oppilaitokset).
6.2. Tuotteiden sääntely  ja standardointi
Nykyisen ja uuden markkinasääntelyn vai kutukset tutkimukseen ja innovointiin olisi
selvitettävä ja mahdollisuuksien mukaan optimoitava. Tä mä olisi tehtävä johdonmukaisesti
suhteessa paremman sääntelyn aloitteeseen ja varsinkin komission uusiin vaikutusten
arvioinnin puitteisiin. Tutkimuksen ja i nnovoinnin näkökulmasta tärkeänä tavoitteena on
varmistaa, että säännökset ovat teknologiasta riippumattomia . Hyvä esimerkki on ns. uusi
lähestymistapa, jossa rajoitutaan yleisen edun turvaamis eksi välttämättömiin vaatimuksiin ja
jätetään näiden vaatimusten määritte ly teknisellä tasolla eurooppalaisille
standardointiorganisaatioille (CEN, CENELEC, ETSI), jotka laativat niistä yhteisestihyväksyttyjä standardeja. Tällä lähest ymistavalla on hyvin myönteisiä vaikutuksia
tutkimukseen ja innovointiin, koska se va rmistaa riippumattomuuden yksittäisistä
teknologioista sekä tarvittava n tasapainon joustavuuden ja oikeusvarmuuden välillä. Tämän
lisäksi huomiota olisi kii nnitettävä joutuisaan, tehokk aaseen, avoimeen ja selkeään
standardointiprosessiin, jonka olisi säänte lyn lailla oltava rii ppumatonta yksittäisistä
teknologioista ja pohjautua sen sijaan s uorituskykyindikaattoreihin. Eurooppalaista
standardointipolitiikkaa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin komission tiedonannossa
myöhemmin tänä vuonna. Seuraava t kaksi seikkaa ovat erityise n tärkeitä tutkimuksen ja
innovoinnin kannalta: ensinnäkin on hankittava rahoitus tutkimu stoimintaan, jota useiden
eurooppalaisten standardien valmistuminen vielä ed ellyttää. Toiseksi tietämystä standardeista
on lisättävä, jotta eurooppa laiset yritykset, erityisesti pk- yritykset, voivat ottaa ne paremmin
huomioon tutkimus- ja innovointihankkeissaan.
24Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät EU-hankkeet
/g252 Komission tuleva tiedonanto standardoinnista.
/g252 Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden ja Euroopan komission välisen yhteistyön yleisten
suuntaviivojen31 täytäntöönpano.
/g252 Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman käyttö standardointitarkoituksiin tarvittavan tutkimuksen
rahoittamiseen, erityisesti integroiduissa hankkeissa ja huippuosaamisen verkostoissa.
Uudet toimenpiteet
/g252 Yksilöidään teknologia-aloja, joilla nykyinen lainsäädäntö tai lainsäädännön puute
haittaa uusien teknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa.  Määritellään tarpeen
mukaan toimenpiteitä todettuje n ongelmien ratkaisemiseksi. Tätä työtä tehdään varsinkin
eurooppalaisten teknologia yhteisöjen puitteissa. (Toteutus: komissio yhdessä eri
osapuolten kanssa).
/g252 Vahvistetaan tutkimuksen kuudennen puiteohjelman ja eurooppalaisten
standardointiorganisaatioiden (CEN, CENELEC ja ETSI) välisiä yhteyksiä , jotta
voidaan yksilöidä ja tarpeen mukaan tuke a eurooppalaisten standardien edellyttämää
tutkimusta. (Toteutus: komissio ja eurooppalaiset standardointielimet) .
6.3. Kilpailusäännöt
Yhteisön t&k-valtiontukijärj estelmän uudelleentarkastel un ohella myös yhteisön
kilpailusääntöjä tarkistetaan parhaillaan n iin, että tutkimus- ja  innovointinäkökohdat voidaan
ottaa paremmin huomioon arvioitaessa markki noiden dynamiikkaa ja kilpailutilannetta. EU:n
kilpailulainsäädäntöön hiljatta in tehdyissä tarkistuksissa  annetaan enemmän painoa
taloudellisille arvioi nneille. Tässä yhteyd essä ryhmäpoikkeuksen ja teknologian
siirtosopimuksia koskevien yleisohjeiden tule van tarkistuksen uskotaan johtavan vähemmän
lainsäädännölliseen prosessiin, jossa korostet aan enemmän taloudellista  arviointia. Tutkimus-
ja innovointitoiminnan vaikutukset on otettava selkeämmin huomioon myös
fuusiopäätöksissä; sulautuma-aset uksessa todetaankin, että "keh itys teknisessä edistymisessä"
on otettava huomioon32.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät EU-hankkeet
/g252 Ryhmäpoikkeuksen ja teknologian siirtosopimuksia koskevien yleisohjeiden tuleva tarkistus
(ulkoinen kuulemismenettely suunnitteilla syksyksi 2003).
Uudet toimenpiteet
/g252 Laaditaan ohjeita siitä, miten teknologisesta edistymisestä mahdollisesti saatava
tehokkuushyöty arvioidaan sulautumapäätöksissä . (Toteutus: komissio).
                                                
31Julkaistaan EUVL:ssä.
322 artiklan 1 kohdan b alakohta.
256.4. Rahoitusmarkkinat
Tehokkaat, kannustavat ja yhtenä iset rahoitusmarkkinat ovat tärkeä tutkimusinvestointeja
edistävä tekijä varsi nkin teknologialähtöisille pk-yrityks ille niiden eri kehitysvaiheissa.
Keskeisiä markkinoita ovat riskipääomama rkkinat käynnistys- ja kasvuvaiheessa,
jälkimarkkinat listautumisannin ja sen jälkeisen laajentumisen rahoittamiseksi sekävelkamarkkinat. Erityisen tärkeää tutkimuksen  ja innovoinnin kannalta on rahoituspalvelujen
toimintasuunnitelman täysimääräi nen toteuttaminen ja vars inkin pääomamarkkinoiden
yhdentäminen Euroopassa ja te knologialähtöisille yrityksille, myös pk-yrityksille, soveltuvien
luokitusmenetelmien käyttöönotto.
Samoin tärkeää on riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman ja  sen mahdollisten
jatkotoimien saattaminen p äätökseen. Tässä yhteydessä olisi pohdittava erityisesti
riskipääomaan sovellettavaa verotusta ja sääntelyä, sillä sijoittajat, varsinkin institutionaalisetsijoittajat, jotka ovat hyvin herkkiä kustannuks ille ja monimutkaisille säännöille, suuntaavat
todennäköisesti sijoituksensa muihin kohteis iin, elleivät riskipääomasijoitusten ehdot
huomattavasti parane . Erityishuomiota olisi kiinnitettävä  kaksinkertaiseen verotukseen sekä
pankeille ja muille rahoituslaitoksille asetettujen koht uuttomien vakavara isuusvelvoitteiden
mahdollisiin haittavaikutuksiin.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät EU-hankkeet
/g252 Rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman täysimääräinen toteutus.
/g252 Riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman nopea loppuun saattaminen ja tarvittavien
jatkotoimien määrittely.
Uudet toimenpiteet
/g252 Muutetaan tarvittaessa pääoman verokohtelua rahastojen ja sijoittajien
kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi.33 (Toteutus: jäsenvaltiot Tämän vuoksi
harkitaan myös olisiko tarpeen ja mahdollista luoda rahastoille yhteiseurooppalainen
oikeudellinen rakenne , joka varmistaisi riskipääomasijoitusten verotuksen
läpinäkyvyyden koko EU:ssa. (Toteutus: komissio yhdessä eri osapuolten kanssa).
/g252 Koska riskipääomarahoituksen saatavuus on koko maailmassa heikentynyt voimakkaasti
viime aikoina ja koska pankeilla on Euroopa ssa erityisen tärkeä asema, varmistetaan, että
yhteisön vakavaraisuuslainsäädännössä, joka  tulee perustumaan tulevaan Basel II -
sopimukseen, otetaan asianmukaisesti huo mioon riskipääoman tarjoajien tarpeet.
(Toteutus: komissio; lainsäädäntöehdotus 2004) .
                                                
33Kaksinkertainen verotus (sijoittajien ja rahastojen) pienentää riskirahastosijoitusten tuottavuutta
verrattuna suoraan yrityksiin tehtyihin sijoituksiin, ja vähentää näin tällaisten rahastojen
kiinnostavuutta. Tämä rajoittaa sekä kotimaisten että ulkomaisten sijoittajien tekemiä investointeja.
26/g252 Selvitetään tapoja edistää sellaisten luokitusjärjes telmien käyttöä, jotka sisältävät
teknologiariskin arvioinnin  (teknologialuokitukset)34. Niiden avulla mahdolliset
sijoittajat voisivat arvioida teknologialähtöisiin pk-yrityksiin kohdistuviin
investointeihin  liittyviä riskejä ja tuotto-odotuksia. (Toteutus: kaikki tasot, myös komissio,
yhdessä eri osapuolten kanssa; raportti 2005).
6.5. Verotus
Komission meneillään olevat toimet tasa puolisen ja tehokkaan eurooppalaisen
veroympäristön edistämiseksi tulevat t odennäköisesti huomattava sti lisäämään EU:n
kiinnostavuutta investoi ntien ja innovoinnin näköku lmasta. Komissio noudattaa
kaksiuloitteista strategiaa veroesteiden poistamiseksi rajat ylittävältä toiminnaltasisämarkkinoilla: lyhyellä aikavälillä laaditaan erityislainsäädäntöä kutakin yksittäistä estettävarten; pidemmällä aikavälillä kehitetään järjestelmällinen ja kattava ratkaisu kaikkiin rajatylittäviin kysymyksiin niin, että yrityksiin sovelletaan yhteistä verokantaa EU:n sisäisessätaloudellisessa toimi nnassa. Seuraavassa on luet eltu tutkimusinvestoin tien kannalta erityisen
tärkeät toimenpiteet.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät EU-aloitteet
/g252 Komission tuleva aloite rajat ylittävistä tappioiden verovähennyksistä (suunnitteilla 2004), joka
hyödyttää tutkimustoimintaa ja helpottaa tutkimustoimien tehokkaampaa kohdentamista
monikansallisissa yrityksissä, koska tällainen toiminta kirjataan lähes aina tappioksi.
/g252 Yhteisen siirtohinnoittelua käsittelevän EU-foorumin työ, jossa pyritään erityisesti parantamaan
monikansallisten yritysten eri yksiköiden välisten siirtojen verotuskohtelua (esim. aineettomien
hyödykkeiden siirto).
/g252 Korkojen ja rojaltien rajan yli tapahtuvaa maksamista koskevan direktiiviluonnoksen nopea
hyväksyminen, millä poistetaan patenttien rojaltimaksujen lähdevero EU:ssa.
/g252 Eteneminen luotaessa yrityksille EU:n laajuista yhteistä verokantaa. Perustana käytetään vuoden
2003 lopulle suunniteltua komission tiedonantoa.
6.6. Yritysten tutkimusstrategiat, johtaminen ja taloudellinen raportointi
Vielä on varaa lisätä yritysten, erityisesti pk-yritysten, tietoisuutta hyödyistä ja
mahdollisuuksista, joita liittyy tutkimuksen ja innovoinnin sisällyttämiseen yrityksen
liiketoimintastrategiaan ja johtamiseen. Tietoa  voidaan lisätä koulutusjärjestelmän avulla ,
mutta myös uusien taloudellisen raportoinnin menetelmien avulla. Ka uppatieteellisessä ja
johtamiskoulutuksessa olisi kiinnite ttävä enemmän huomio ta kokonaisvaltaiseen
näkemykseen t&k-toiminnan j ohtamisesta osana koko liiketoimintastrategiaa. Tutkimukseen
ja muuhun henkiseen pääomaan tehtävien i nvestointien käsittely  nykyistä selkeämmin
taloudellisessa ra portoinnissa auttaisi myös ymmärtämään arvonmuodostusta yrityksissä ja
tarjoaisi johtajille ja sijoittajille paremman perustan päätöksenteolle. Yritysten ulkoisessataloudellisessa tiedo ttamisessa olisi nouda tettava t&k-raportointia ja  muuta henkistä pääomaa
käsittelevää tiedottamista koskevaa ohjeistoa, joka on linjassa uusien IAS-
                                                
34Aiempien tilinpäätöstietojen tarkastelu ei anna riittävän luotettavaa kuvaa teknologiapohjaisten
yritysten tulevasta menestyksestä, koska tällaiset yritykset ryhtyvät usein toimimaan uusillamarkkinoilla ja uusilla tuotteilla. Teknologialuokitukset ovat eteenpäin suuntautuvia, ja ne auttavat
arvioimaan innovatiivisen teknologiapohjaisen tuotteen tai palvelun arvoa.
27tilinpäätösstandardien kanssa. Tällaisessa uuden tyyppisessä raportoinnissa annetaan myös
numerotietoa, jonka avulla tilastokeskukset voivat tarjota parempia tilastoja henkiseen
pääomaan kohdistuvien investointien määristä.
Meneillään olevat 3 prosentin tavoitteen kannalta tärkeimmät EU-hankkeet
/g252 Tutkimuksen puiteohjelmaan sisältyvät toimet, joilla edistetään yritysten tutkimuksen ja muun
tyyppisen henkisen omaisuuden mittaamista koskevan ohjeiston laajempaa käyttöä ja
yhdenmukaistamista.
/g252 Tilastojen pitäminen ja säännöllinen julkaiseminen yritysten investoinneista henkiseen pääomaan.
Uudet toimenpiteet
/g252 Perustetaan yritystutkimuksen seurantajärjestelm ä, jossa ylläpidetään myös asiaa
koskevaa tulostaulua . Tarkoituksena on analysoida  suuntauksia ja helpottaa
tutkimusinvestointeihin ja tutkimusjohtamiseen liittyvien käytäntöjen vertailua yritysten
välillä. Toiminnassa hyödynnetään jä senvaltioista saatuja kokemuksia. (Toteutus: komissio
tukee; ensimmäinen raportti 2005 alussa).
/g252 Kannustetaan yrityksiä mittaamaan tutkimusto imintaansa ja muuta henkistä
pääomaansa ja tiedottamaan siitä  sekä sisäisesti että ulkoisesti nykyisten kansainvälisten
ohjeistojen mukaisesti.  (Toteutus: yrityssektori).
/g252 Edistetään huippuluokan tutkimusjohtamisosioiden sisällyttämistä
luonnontieteellisten, teknisten ja taloustieteellisten oppilaitosten opetussuunnitelmiin .
(Toteutus: komissio yhdessä korkea-asteen oppilaitosten ja liike-elämän kanssa) .
7. PÄÄTELMÄT
Tämä toimintasuunnitelma käynni stää prosessin, joka voi merkittävästi lisätä Euroopan
kiinnostavuutta tutkimusinvestoin tien kannalta ja viedä EU:n oikealle ura lle pyrittäessä
tavoitteeseen tutkimuksen osuuden nostamisesta 3 prosenttiin BKT:sta vuoteen 2010mennessä. Tämä edellyttää kuite nkin päättäväisiä ja johdonm ukaisia toimia jäsenvaltioilta,
liittymässä olevilta valtio ilta, ehdokasvaltioilta  ja kaikilta eri osa puolilta. Omalta osaltaan
komissio ryhtyy välittömästi tarvittaviin toimiin, jotta edellä linjatuissa asioissa päästäänetenemään ja pyrkii rohkaisemaan toimintaan  kaikkia niitä, jotka haluavat kehittää
mahdollisuuksia tehdä en emmän ja parempaa tutkimusta Euroopassa. Komissio laatii lisäksi
asiasta vuosittain raportin ennen Eurooppa-neuvoston kevätkokousta niin, että se voi seurata
etenemistä sekä asettaa uusia suuntaviivoja ta i tarkistaa strategiaansa  saavutetun edistyksen
valossa.