Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle .eu-aluetunnuksen täytäntöönpanosta, tehokkuudesta ja toiminnasta /* KOM/2009/0303 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 26.6.2009 KOM(2009) 303 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE .eu-aluetunnuksen täytäntöönpanosta, tehokkuudesta ja toiminnasta KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE .eu-aluetunnuksen täytäntöönpanosta, tehokkuudesta ja toiminnasta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. TAUSTAA .eu-aluetunnuksen luomisen tarkoituksena oli antaa EU:n asukkaille, organisaatioille ja yrityksille erityinen yleiseurooppalainen identiteetti internetissä. Tämän kertomuksen tarkoituksena on raportoida Euroopan parlamentille ja neuvostolle .eu-aluetunnuksen täytäntöönpanosta, tehokkuudesta ja toiminnasta, kuten asetuksen (EY) N:o 733/2002[1] 8 artiklassa säädetään. Siinä keskitytään kehitykseen, jota on tapahtunut edellisen kertomuksen[2] antamisesta 6. heinäkuuta 2007 31. päivään maaliskuuta 2009 saakka. 2. .EU-ALUETUNNUKSEN PUITTEET 2.1. Oikeudellinen kehys .eu-aluetunnuksen oikeudellinen kehys koostuu .eu-aluetunnuksen perustamisesta annetusta asetuksesta (EY) N:o 733/2002 ja yleisistä toimintasäännöistä annetusta komission asetuksesta (EY) N:o 874/2004. Näiden säädösten täydentämiseksi on annettu erinäisiä komission päätöksiä, jotka koskevat rekisterin valintaa ja nimeämistä. Rekisteri puolestaan on vahvistanut joukon hallinnollisia sääntöjä aluetunnusten rekisteröimiseen liittyviä tehtäviään varten. Asetusta (EY) N:o 733/2002 muutettiin 22. lokakuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1137/2008 siten, että siihen sisällytettiin valvonnan käsittävä sääntelymenettely. Romania ja Bulgaria liittyivät EU:hun 1. tammikuuta 2007, minkä jälkeen niissä on voitu rekisteröidä niille aiemmin varattuja verkkotunnuksia. Oikeudellisen selkeyden varmistamiseksi komission asetuksella (EY) N:o 1255/2007 muutettiin komission asetuksen (EY) N:o 874/2004 liitettä, joka sisältää luettelon maakohtaisista verkkotunnuksista ja maista, jotka voivat niitä rekisteröidä. Komissio katsoi myös tarpeelliseksi muuttaa asetusta (EY) N:o 874/2004 .eu-aluetunnuksen alaisia kansainvälisiä verkkotunnuksia (IDN) koskevien vaatimusten osalta. 2.2. Perusperiaatteet .eu-aluetunnuksen oikeudellisessa kehyksessä on tehty ero komission ja .eu-aluetunnusrekisterin velvollisuuksien välillä. .eu-rekisteri on voittoa tavoittelematon organisaatio, joka hoitaa ja hallinnoi .eu-aluetunnuksia riippumattomasti ja noudattaen puuttumattomuuden, itsehallinnon ja itsesääntelyn periaatteita[3]. Komissiolle on jätetty yleinen valvontatehtävä. Komissiolla ei ole valtaa tehdä päätöksiä yksittäisistä verkkotunnuksista eikä siltä voi hakea oikaisua rekisterin tekemiin päätöksiin. .eu-aluetunnuksen toiminta perustuu rekisteri-rekisterinpitäjä-malliin, jossa rekisteri vastaa .eu-aluetunnuksen hallinnoinnista, mukaan luettuna tarvittavien tietokantojen ylläpito, ja akkreditoidut rekisterinpitäjät toimivat välittäjinä, jotka tarjoavat rekisteröintipalveluja rekisteröityjille. Rekisteri ei saa itse toimia rekisterinpitäjänä[4]. Tämä malli edistää kilpailua verkkotunnusmarkkinoilla, sillä rekisterinpitäjät monipuolistavat tarjontaansa sitä mukaa kuin rekisteröityjien tarpeet muuttuvat, mikä turvaa hintakilpailun säilymisen. 2.3. Rekisteri Komissio nimesi .eu-aluetunnusrekisteriksi kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen 21. toukokuuta 2003 European Registry for Internet Domains -nimisen (EURid) voittoa tavoittelemattoman organisaation, joka sijaitsee Diegemissä, Belgiassa[5]. EURid perustettiin huhtikuussa 2003. Sen jäseniä ovat organisaatiot, jotka hallinnoivat kansallisia aluetunnuksia Belgiassa, Italiassa, Ruotsissa, Tšekissä ja Sloveniassa, sekä ISOC-ECC ( Internet Society -järjestön Euroopan osasto) ja BUSINESSEUROPE (eurooppalaisten toimialajärjestöjen liittouma). Asetuksen (EY) No 733/2002 mukaisesti[6] komissio teki 12. lokakuuta 2004 EURidin kanssa palveluntarjontasopimuksen, joka on voimassa ensin viisi vuotta, minkä jälkeen se voidaan uusia[7]. Joulukuun 12. päivänä 2008 komissio teki Euroopan yhteisön puolesta EURidin kanssa jatkosopimuksen, jolla olemassa olevaa sopimusta jatkettiin viidellä vuodella 12. lokakuuta 2014 asti. Jatkosopimus tulee voimaan nykyisen sopimuksen päättyessä eli 12. lokakuuta 2009. 3. .EU-VERKKOTUNNUSTEN REKISTERÖINTI JA KÄYTTÖ .eu-aluetunnusjärjestelmän tehokkuutta voidaan mitata kahdella indikaattorilla: rekisteröityjen verkkotunnusten määrällä ja rekisterin suorituskyvyllä. 3.1. Rekisteröityjen verkkotunnusten määrä .eu-aluetunnus maailmanlaajuisesti .eu-aluetunnusten julkinen rekisteröinti alkoi 7. huhtikuuta 2006. Kolme vuotta myöhemmin oli rekisteröity yli kolme miljoonaa .eu-verkkotunnusta ja .eu oli Euroopan neljänneksi suosituin maantieteellinen aluetunnus ja yhdeksänneksi suosituin aluetunnus maailmanlaajuisesti. Luvut kielivät .eu-aluetunnuksen menestyksestä. Eurooppalaisten maantieteellisten aluetunnusten joukossa .eu-aluetunnuksen edelle sijoittuvat vain Saksa (.de), Yhdistynyt kuningaskunta (.uk) ja Alankomaat (.nl). Maailmanlaajuisesti enemmän rekisteröintejä on näiden kolmen eurooppalaisen tunnuksen lisäksi vain yleisillä verkkotunnuksilla .com, .net, .org ja .info sekä Kiinan maantieteellisellä aluetunnuksella (.cn). Rekisteröityjien maakohtainen jakautuminen Suurin osa .eu-aluetunnuksista on rekisteröity väkirikkaimmissa maissa ja maissa, joissa on vahva perinne verkkotunnusten rekisteröinnissä ja käytössä. Suurinta kysyntä .eu-aluetunnuksille on ollut Saksassa (30 % .eu-aluetunnuksista), Alankomaissa (14 %), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (12 %), Ranskassa (8 %) ja Puolassa (6 %)[8] (ks. liite 2). Kasvu Verkkotunnusten rekisteröinnin alkuvaiheen (2006) ripeän kasvun jälkeen .eu-aluetunnuksen rekisteröintien kasvu on vakiintunut ja vastaa nyt muiden eurooppalaisten maantieteellisten aluetunnusten kasvua (+11 % vuonna 2007 ja +11 % vuonna 2008). Tähän kehitykseen on kaksi syytä: toisaalta i) uusien tunnusten rekisteröinti hidastuu asteittain normaalitasolle alkuvaiheen päätyttyä ja toisaalta ii) alussa poikkeuksellisen korkea uusimisaste (yli 80 %) lähestyy nyt alan keskiarvoa (tällä hetkellä 72 %). Rekisteröintien yleistä 22 % kasvua vuosina 2006–2008 voidaan pitää tyydyttävänä, ja erityisen vaikuttavaa kasvu on ollut Puolassa (+149 %), Liettuassa (+142 %), Luxemburgissa (+95 %) ja Irlannissa (+94 %) (ks. liite 3). .eu-aluetunnus on kasvanut rinnan muiden eurooppalaisten aluetunnusten kanssa On huomionarvoista, että .eu-aluetunnuksen kasvu on osunut samaan aikaan kansallisten verkkotunnusten määrän kasvun kanssa useimmissa jäsenvaltioissa. Esimerkiksi vuonna 2008 Saksan maatunnusten (.de) rekisteröintien määrä kasvoi 7 %, .uk-tunnusten (Yhdistynyt kuningaskunta) noin 11 % ja .nl-tunnusten (Alankomaat) noin 18 %. Tämä on linjassa EU:n tavoitteen kanssa, jonka mukaan EU:n asukkaille pyritään tarjoamaan aidosti eurooppalainen internet-identiteetti täydentämään EU:n olemassa olevia maatunnuksia, ei niinkään korvaamaan niitä. 3.2. .eu-aluetunnusten käyttö Rekisteröinti ja käyttö .eu-aluetunnuksia aletaan nykyisin yhä useammin käyttää heti niiden rekisteröinnin jälkeen, eikä niitä pelkästään rekisteröidä varmuuden vuoksi. Niistä on tulossa kiinteä osa Euroopan internet-toimintaympäristöä ja sähköistä markkinapaikkaa. Erityisen suosittu .eu-aluetunnus on pienten ja keskisuurten yritysten keskuudessa. Myös suuret ja tunnetut organisaatiot sekä kansalaisjärjestöt ja EU:n asukkaat käyttävät yhä enemmän rekisteröimiään .eu-aluetunnuksia[9]. EU:n toimielinten koko verkkosivusto ja kaikki sähköpostiosoitteet vaihdettiin .eu-loppuisiksi 9. toukokuuta 2006. Siitä lähtien EU:n toimielimet ovat tarjonneet .eu-aluetunnuksen alaisen yhteisen portaalin kaikille Euroopan asukkaille, organisaatioille ja yrityksille: http://europa.eu. Eurooppalaisten toimielinten, laitosten ja virastojen lisäksi EU:n rahoittamissa ohjelmissa ja hankkeissa käytetään enenevässä määrin .eu-aluetunnuksia. Ruotsin EU-puheenjohtajuuskauden virallinen verkkosivusto löytyy .eu-verkkotunnuksella: www.se2009.eu. Rekisterin tekemässä selvityksessä kävi ilmi, että noin 80 prosenttia kaikista .eu-aluetunnuksista johti toimivalle verkkosivustolle tai sähköpostipalvelimelle[10]. Toimivista verkkosivustoista vain joka viides ohjasi kävijän automaattisesti toiselle sivustolle tai toiseen URL-osoitteeseen. Luvut osoittavat, että .eu-verkkotunnuksia käytetään valtaosin aktiivisesti. Tunnettuus ja imago Useimpiin muihin 1990-luvulla perustettuihin eurooppalaisiin maantieteellisiin verkkotunnuksiin verrattuna .eu-aluetunnusta voidaan pitää tulokkaana. Siksi ei ole yllättävää, että huomioarvoltaan .eu-aluetunnus jää muista verkkotunnuksista jälkeen. Rekisterin suorittamassa selvityksessä[11] kävi ilmi, että alue- ja verkkotunnusten käsite oli tuttu 79 prosentille eurooppalaisista internetin käyttäjistä ja että 63 prosenttia tiesi .eu-tunnuksen olemassaolosta. 45 prosenttia internetin käyttäjistä tiesi, että EU:ssa asuvina he voivat rekisteröidä .eu-aluetunnuksen, ja 11 prosenttia harkitsi sitä. On huomattava, että .eu-loppuisilla verkkoalueilla on hyvä maine: EURidin teettämän toisen selvityksen[12] tulosten perusteella käyttäjät eivät pelkästään pidä .eu-verkkotunnusta aitona eurooppalaisena verkkoidentiteettinä, vaan katsovat myös, että .eu-verkkoalueet ovat innovatiivisia ja moderneja. 4. REKISTERIN TOIMINTA 4.1. Palvelu ja maksut Kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana rekisteri on edelleen pyrkinyt parantamaan palvelujaan rekisterinpitäjille. Rekisteri palvelee rekisterinpitäjiä kaikilla EU:n virallisilla kielillä. EURidin päämaja on Diegemissä Belgiassa, minkä lisäksi se on avannut toimistot Tukholmassa, Prahassa ja Pisassa tuodakseen toimintaansa lähemmäksi rekisterinpitäjiä. Koska .eu-aluetunnuksia markkinoivia akkreditoituja rekisterinpitäjiä on noin 1000, säännöllinen yhteydenpito niiden ja rekisterin välillä on erittäin tärkeää; näin rekisteri saa kentältä tietoa markkinoiden tarpeista ja kehityksestä. Tätä varten on perustettu kaksi rekisterinpitäjistä koostuvaa neuvoa-antavaa elintä: Registrar Advisory Board (RAB) ja Registrar Requirements Panel (RRP). RAB antaa EURidin johtoryhmälle neuvoja liiketoimintaan liittyvissä asioissa, kun taas RRP keskittyy teknisiin asioihin. Lisäksi rekisteri käynnisti syyskuussa 2008 ympärivuorokautisen tukipalvelun rekisterinpitäjilleen. Rekisterin tarjoama tuki vaikuttaa tyydyttävältä: rekisterin teettämässä selvityksessä todettiin, että yli 90 % vastanneista rekisterinpitäjistä oli tyytyväisiä tai enemmän kuin tyytyväisiä EURidiltä saamaansa tukeen, ja 86 % ei pitänyt rekisteröintijärjestelmän muuttamista tarpeellisena[13]. Rekisterinpitäjät toivoivat kuitenkin parannuksia joillakin alueilla, kuten verkkotunnusten myynti- ja siirtomenettelyissä sekä järjestelmän päivitysten yhteydessä tehtyjen muutosten erittelyssä. Huhtikuussa 2007 EURid vahvisti toimintaohjeiston (Code of Conduct) , johon rekisterinpitäjät voivat sitoutua vapaaehtoisesti. Kun rekisterinpitäjä sitoutuu noudattamaan toimintaohjeiston peruskirjassa vahvistettuja ehtoja, se saa oikeuden käyttää virallista Code of Conduct -logoa, jonka avulla se voi erottua joukosta ensiluokkaisen palvelun tarjoajana. Maksut ja hinnat Komissio on seurannut .eu-aluetunnuksen tukkutason rekisteröintimaksuja suhteessa rekisterin taloudelliseen tilanteeseen ja aluetunnusten yleiseen tilanteeseen. Kiinnostus .eu-tunnuksia kohtaan on ollut niin suurta ja rekisteröintejä on tehty niin paljon, että rekisteri on jatkuvasti pystynyt laskemaan tukkutason rekisteröintimaksuja: 1. tammikuuta 2007 rekisteröintimaksu ja vuotuinen uusimismaksu alennettiin 10 eurosta 5 euroon; molemmat alennettiin 4 euroon 1. helmikuuta 2008. Komissio jatkaa tilanteen seuraamista ja aikoo kehottaa rekisteriä pohtimaan hintojen laskemista, jos ja kun se on mahdollista[14]. On huomattava, että rekisteri perii tukkumaksun akkreditoiduilta .eu-rekisterinpitäjiltä, jotka puolestaan asettavat rekisteröityjille omat vähittäishintansa. Monet rekisterinpitäjät kokoavat palvelujaan paketeiksi, joissa on mukana esimerkiksi hosting-palvelut ja sähköposti. Tätä nykyä .eu-verkkotunnuksen tyypillinen lähtöhinta on noin 5 euroa, mikä ei varmastikaan ole korkeampi kuin .com-, .net-, .uk-, .de- ja muiden keskeisten aluetunnusten alhaisimmat markkinahinnat. 4.2. Rahoituspohjan kestävyys Komissio on seurannut rekisterin taloudellista tilannetta, joka on yksi .eu-aluetunnuksen jatkuvuuden keskeisistä tekijöistä. Rekisteröinti-innokkuus on ylittänyt odotukset, ja tulot ovat toistaiseksi olleet menoja suuremmat. Komissio on reagoinut tähän oikeudellisen kehyksen ja sopimuksen relevanttien määräysten mukaisesti. Ensinnäkin komissio on pyytänyt EURidiä määrittämään ja suunnittelemaan etukäteen investointinsa ja asianmukaisen rahavarantotason jatkuvaluonteisesti vuositasolla. Rekisteri pidättää joka vuosi ylijäämästään osuuden, joka osoitetaan näihin menoihin, ja loput siirretään yhteisön budjettiin. Lisäksi komissio on pyytänyt rekisteriä jatkuvasti analysoimaan mahdollisuuksia alentaa tukkutason rekisteröintimaksua (ks. edellä). Tällainen alennus on tarpeen sen huomioimiseksi, että rekisteröintien määrän kasvaessa verkkotunnuskohtainen kustannus alenee. Maksun alentaminen on myös paras tapa rajoittaa siirrettävää ylijäämää, ja tarkoitus on jättää raha sen sijaan verkkotunnusten haltijoille. On huomattava, että rekisterin rahoituspohjan kestävyyden varmistaminen edellyttää sitä, että vuotuisten tulojen on aina katettava vuotuiset menot ja investointeihin ja rahavarantoon tarvittavat varat siinäkin tapauksessa, että rekisteröintien määrä – tai kasvu – kääntyy laskuun. Varovaisuusperiaate siis tarkoittaa, että maksuja voidaan alentaa vasta kustannusten laskun jälkeen, ei ennen sitä. Tämän toimintamallin tuloksena rekisteri on vähitellen alentanut tukkumaksua sitä mukaa kuin rekisteröintien määrä on kasvanut, mutta pienellä viiveellä. Tämän johdosta myös sen ylijäämä on pienentynyt vaarantamatta kuitenkaan rahoituspohjan kestävyyttä. Vuonna 2006 ylijäämä oli 11,3 miljoonaa euroa, josta 8,9 miljoonaa euroa siirrettiin yhteisön budjettiin. Vuonna 2007 ylijäämä oli 10,9 miljoonaa euroa, josta 6,9 miljoonaa euroa siirrettiin yhteisön budjettiin. Alustavat laskelmat vuodelle 2008 osoittavat, että ylijäämä tulee olemaan 5 miljoonan euron luokkaa, josta siirrettävä osuus on noin 4 miljoonaa euroa. Varat, joita ei siirretä yhteisön budjettiin, joko investoidaan laadun parantamistarkoituksiin tai käytetään tarvittavien varantojen luomiseen. Rekisterin toiminta on siten ollut tarkasteltavalla ajanjaksolla vakaalla taloudellisella pohjalla. Toiminnan tulot ovat ylittäneet kustannukset ja ylijäämät ovat riittäneet investointitarpeiden ja sitoumusten kattamiseen. 4.3. Toiminnan jatkuvuus ja vakaus Kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana rekisteri on jatkanut teknisten järjestelmiensä parantamista. Yksi keskeisistä haasteista on ollut vikasietoisuuden parantaminen toisintamalla kaikki keskeiset toiminnot. Rekisteri päivittää parhaillaan Prahassa sijaitsevaa järjestelmänsä kopiota siten, että kopio pystyy replikoimaan kaikki pääsivuston toiminnot. Lisäksi rekisteri on ottanut käyttöön ns. anycast-mallin, joka mahdollistaa .eu-nimipalvelimien duplikaattien hajauttamisen ympäri maailmaa. Kun järjestelmässä ei ole yksittäistä pistettä, jonka toimintahäiriö keskeyttäisi koko palvelun, järjestelmä on vakaampi tilanteissa, joissa yksi palvelimista vioittuu tai ei ole saavutettavissa. EURidin käyttämien kahden anycast-verkon toiminnasta vastaa kaksi eri anycast-operaattoria. Tämä heterogeenisyys vahvistaa osaltaan .eu-aluetunnuksen vakautta ja toimivuutta. Kuten sopimuksessa edellytetään, rekisterillä on oltava liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelma, johon sisältyy analyysi rekisterin ydintoiminnoista riskeineen ja vastatoimineen. Se sisältää myös kriisinhallintasuunnitelman sekä liiketoiminnan jatkuvuusskenaarioita ja menettelyjä tiettyjen uhkatyyppien varalta. Suunnitelman on tarkastanut riippumaton auditoija. Tarkastuksen tarkoituksena oli verrata EURidin liiketoiminnan jatkuvuuden suunnittelua alan parhaaseen käytäntöön. Tarkastusraportissa vahvistetaan, että EURid on toteuttamassa jatkuvuustoimenpiteitä, mutta tämä prosessi on vielä viimeistelyä vailla. EURid on myös kertonut komissiolle toimenpiteistään järjestelmiensä luotettavuuden parantamiseksi. Tämä tapahtuu lisäämällä sekä tietokanta- että rekisteröintipalvelujen vakautta ja suorituskykyä. 4.4. Verkkotunnuksia koskevat riidat Joidenkin verkkotunnusten kaupallinen arvo on huomattava, joten tunnuksia koskevat oikeudelliset riidat eivät ole harvinaisia. Vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely .eu-aluetunnuksen oikeudelliseen kehykseen kuuluu vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely, jota sovelletaan aluetunnuksen alaisia verkkotunnuksia koskevissa riidoissa. Järjestely takaa riidan osapuolille tietyt menettelyt, mutta sen soveltaminen ei sulje pois tuomioistuinmenettelyjä, joita asianosainen voi käynnistää verkkotunnuksen haltijaa tai rekisterin tekemää päätöstä vastaan. EURid nimesi .eu-aluetunnuksia koskevan vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn suorittajaksi Prahassa toimivan Tšekin kauppakamarin ja Tšekin maatalouskamarin välimiesoikeuden (”Tšekin välimiesoikeus”). .eu-aluetunnuksen oikeudellisen kehyksen mukaan vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely voidaan käynnistää tapauksissa, joissa i) kolmas osapuoli on rekisteröinyt tunnuksen vilpillisessä mielessä tai siihen liittyy väärinkäyttöä taikka b) rekisterin tekemä päätös halutaan riitauttaa. Valituksen voi laatia millä tahansa EU:n virallisella kielellä. Vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn maksut perustuvat kustannusten kattamiseen. Maksuja on alennettu useita kertoja vuodesta 2006 ja nykyisellään ne alkavat 1 300 eurosta[15]. Ne ovat edullisia verrattuna muiden vastaavien välityselinten perimiin maksuihin[16]. Riitatapausten määrä välimiesoikeudessa on laskenut huomattavasti: vuonna 2006 tapauksia oli noin 200 vuosineljännestä kohti, kun vastaava luku nyt on 25. Alkuvaiheessa useimmat valitukset tehtiin rekisterin päätöksiä vastaan (noin 73 %) ja loput .eu-verkkotunnusten haltijoita vastaan. Sittemmin tilanne on muuttunut päinvastaiseksi: nykyisin useimmat valitukset tehdään .eu-verkkotunnusten haltijoita vastaan. Tämä vahvistaa sen, että verkkotunnuksia koskevien riitojen alun perin suuri määrä liittyi alkuvaiheen rekisteröinteihin, jolloin valittajat riitauttivat rekisterin päätöksiä liittyen .eu-verkkotunnusten haltijoiden aiempien oikeuksien tunnustamiseen[17]. Verkkotunnusten väitettyyn vilpilliseen rekisteröintiin liittyvät oikeustapaukset EURid on osapuolena oikeustapauksissa kansallisissa tuomioistuimissa Belgiassa ja Kreikassa. Kyseiset tapaukset liittyvät verkkotunnusten väitettyyn nimi- ja tunnusspekulointiin[18]. Yhdessä oikeustapauksessa belgialainen tuomioistuin vaati EURidiä välipäätöksellä vapauttamaan noin 74 000 verkkotunnusta uhkasakolla, jonka suuruus oli 25 000 euroa verkkotunnukselta jokaista myöhästymistuntia kohti. EURid noudatti välipäätöstä 20 verkkotunnusta lukuun ottamatta vedoten siihen, että niistä oli meneillään vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely. Tämä johti EURidin pankkitilien jäädyttämiseen 4 190 000 euroon asti (mikä muodostaa 1 prosentin vaaditusta sakosta). Prosessi on edelleen kesken eikä pääasiaa ole toistaiseksi käsitelty tuomioistuimessa. 4.5. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen viedyt tapaukset Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa käsiteltäviä .eu-aluetunnusriitoja, joissa komissio on osapuolena, edustaa ”Galileo”-riita, jossa galileo.eu-nimen varaaminen yhteisön toimielinten käyttöön riitautettiin. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätti vuonna 2007 jättää kanteen käsittelemättä (T-46/06). Päätöksestä tehtiin valitus, mutta yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi valituksen (C-483/07). Toisessa oikeustapauksessa, ”Inet Hellas”, joka on edelleen käsiteltävänä ensimmäisen asteen tuomioistuimessa, valittaja on riitauttanut komission asetuksen (EY) 874/2004 tulkinnan EU:n ulkopuolisia maita edustavien kaksikirjaimisten verkkotunnusten rekisteröintikiellosta (T-107/06). Lisäksi Itävallan Oberster Gerichtshof on pyytänyt yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua asetuksen (EY) N:o 874/2004 tulkinnasta (C-569/08). Asian käsittely on kesken. 4.6. Kansainväliset verkkotunnukset (IDN) Tällä hetkellä on mahdollista rekisteröidä vain latinalaista merkistöä käyttäviä .eu-verkkotunnuksia: a–z, 0–9 ja -[19]. .eu-aluetunnuksen oikeudellisessa kehyksessä määrätään, että kansainväliset verkkotunnukset (IDN) otetaan käyttöön heti kun se on teknisesti mahdollista[20]. Nyt kun tällaisten verkkotunnusten rekisteröinti on mahdollista, EURid valmistelee niiden käyttöönottoa .eu-aluetunnuksen alaisuuteen. Tämän myötä tunnuksissa voidaan käyttää diakriittisiä merkkejä, kuten é, ö, ç tai č, ja muita kuin latinalaisia kirjaimia. Kun oikeudellista kehystä on muutettu siten, että IDN-vaatimukset otetaan huomioon[21], kansainväliset verkkotunnukset voitaneen ottaa käyttöön .eu-aluetunnuksen alaisuudessa vuoden 2009 aikana. 5. PÄÄTELMÄT .eu-aluetunnuksen käyttöönotosta on nyt kolme vuotta, ja siinä ajassa siitä on tullut arvostettu vaihtoehto eurooppalaisille internet-identiteetin valinnassa. Kolmen miljoonan rekisteröidyn verkkotunnuksen myötä .eu on ylittänyt odotukset ja sillä on jo vakiintunut asema maailman kymmenen suosituimman aluetunnuksen joukossa. Alkuvaiheen rekisteröintiruuhkan jälkeen .eu-aluetunnuksia on nykyisin alettu ottaa yhä useammin käyttöön heti niiden rekisteröinnin jälkeen, eikä niitä pelkästään rekisteröidä varmuuden vuoksi odottelemaan myöhempää päätöstä käytöstä. Nykyisin yritykset, organisaatiot ja yksityishenkilöt ottavat .eu-verkkotunnuksia yhä useammin niiden tarjoaman ainutlaatuisen hyödyn takia. Verkkotunnuksia koskevien riitojen määrä on laskenut jatkuvasti, ja vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely mielletään tehokkaaksi rekisteröityjien oikeuksien turvaksi. Lisäksi rekisterin toiminta on sujuvaa ja noudattaa alan parhaita käytänteitä. Rekisterillä on kuitenkin edessään joukko haasteita tulevina vuosina. Ensimmäisenä niistä tulee vastaan kansainvälisten verkkotunnusten käyttöönotto. Sen jälkeen edessä on uusien yleisten aluetunnusten käyttöönotto. Se saattaa rajoittaa .eu-aluetunnusten kasvua yhdessä epävarman taloudellisen tilanteen kanssa. Tarvitaankin ennakoivaa strategista lähestymistapaa. Rekisterin olisi erityisesti jatkettava .eu-aluetunnuksen tunnettuuden ja näkyvyyden lisäämistä. Näin se voi houkutella lisää rekisteröityjiä ja mahdollisesti edistää .eu-aluetunnusta käyttävien verkkosivujen käyttöönottoa tunnettujen yritysten ja organisaatioiden keskuudessa. Kun otetaan huomioon aluetunnusympäristön dynaaminen luonne, rekisterin olisi pyrittävä jatkamaan ja laajentamaan vuoropuheluaan ja kokemustenvaihtoaan internet-yhteisön kanssa. Näin rekisteri voisi havaita olennaiset markkinoiden kehityssuuntaukset ja jatkaa parhaiden käytäntöjen omaksumista. Komissio aikoo jatkaa .eu-aluetunnuksen kehityksen tiivistä seurantaa ja varmistaa, että se vastaa EU:n asukkaiden, organisaatioiden ja yritysten tarpeisiin. LIITTEET LIITE 1: KYMMENEN YLEISINTÄ ALUETUNNUSTA LASKETTUNA REKISTERÖITYJEN VERKKOTUNNUSTEN MÄÄRÄLLÄ (MAALISKUUSSA 2009) Aluetunnus | Rekisteröityjen verkkotunnusten määrä | .com | 79 439 607 | .cn | 13 854 687 | .de | 12 652 025 | .net | 12 099 536 | .org | 7 472 142 | .uk | 7 382 123 | .info | 5 137 681 | .nl | 3 285 095 | .eu (*) | 3 049 034 | .biz | 2 025 576 | Lähde: http://domainsinfo.fr/. (*) .eu-aluetunnusten rekisteröintien määrä päivitetään joka päivä osoitteessa:http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/statistics. LIITE 2: .EU-VERKKOTUNNUSTEN MÄÄRÄ REKISTERÖITYJÄN SIJOITTAUTUMISMAAN MUKAAN (MAALISKUU 2009) Maa | .eu-verkkotunnusten määrä maaliskuussa 2009 | Alankomaat | 415 474 | Belgia | 92 404 | Bulgaria | 9 578 | Espanja | 70 390 | Irlanti | 59 612 | Italia | 166 454 | Itävalta | 74 767 | Kreikka | 25 169 | Kypros | 53 051 | Latvia | 7 166 | Liettua | 9 416 | Luxemburg | 27 256 | Malta | 2 916 | Portugali | 11 789 | Puola | 176 328 | Ranska | 251 744 | Romania | 20 204 | Ruotsi | 81 979 | Saksa | 930 467 | Slovakia | 18 609 | Slovenia | 6 385 | Suomi | 14 876 | Tanska | 45 167 | Tšekki | 82 020 | Unkari | 29 148 | Viro | 8 179 | Yhdistynyt kuningaskunta | 377 820 | Lähde: EURid. LIITE 3: .EU-VERKKOTUNNUSTEN KASVU VUOSINA 2006–2008 REKISTERÖITYJÄN SIJOITTAUTUMISMAAN MUKAAN (MAALISKUU 2009) Maa | .eu-verkkotunnusten kasvu 2006–2008* | Alankomaat | +36 % | Belgia | +23 % | Bulgaria** | +58 % | Espanja | +33 % | Irlanti | +94 % | Italia | +14 % | Itävalta | +27 % | Kreikka | +44 % | Kypros | -41 % | Latvia | 0 % | Liettua | +142 % | Luxemburg | +95 % | Malta | -85 % | Portugali | -2 % | Puola | +149 % | Ranska | +56 % | Romania** | +40 % | Ruotsi | -10 % | Saksa | +19 % | Slovakia | +74 % | Slovenia | +71 % | Suomi | +57 % | Tanska | +18 % | Tšekki | +65 % | Unkari | +32 % | Viro | +43 % | Yhdistynyt kuningaskunta | -14 % | EU | +22 % | * aikavälillä 31.12.2006 – 31.12.2008. ** Bulgarian ja Romanian luvut ovat vuosilta 2007–2008, sillä .eu-aluetunnusten rekisteröinti näissä maissa alkoi vasta niiden liityttyä EU:hun 1. tammikuuta 2007. Lähde: EURid. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 733/2002, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2002, aluetunnuksen ".eu" perustamisesta (EYVL L 113, 30.4.2002, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1137/2008, annettu 22 päivänä lokakuuta 2008, eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn soveltamisalaan kuuluvien säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Mukauttaminen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn — Ensimmäinen osa (EUVL L 311, 21.11.2008, s. 1). [2] KOM(2007) 385 lopullinen, EUVL C 191, 17.8.2007, s. 17.http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0385:FIN:FI:PDF. [3] Ks. asetuksen (EY) N:o 733/2002 johdanto-osan 9 kappale. [4] Asetuksen (EY) N:o 733/2002 3 artiklan 4 kohta. [5] Komission päätös 2003/375/EY, tehty 21 päivänä toukokuuta 2003, .eu-aluetunnusrekisterin nimeämisestä (EUVL L 128, 24.5.2003, s. 29). [6] Asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan ”Komission ja rekisterin välinen sopimus on määräaikainen ja uusittavissa.” [7] Lisätietoja EURidistä on osoitteessa http://www.eurid.eu/fi. [8] Viimeisimmät luvut maittain eriteltyinä löytyvät osoitteestahttp://www.eurid.eu/fi/lehdistoe/avainlukuja. [9] Esimerkkejä eu-aluetunnusten aktiivisesta käytöstä: http://www.eurid.eu/fi/lehdistoe/miksi-eu. [10] http://www.eurid.eu/files/2007_q1_report.pdf. [11] http://www.eurid.eu/fi/content/two-thirds-online-europeans-are-aware-eu. [12] https://www.centr.org/main/4607-CTR/version/default/part/AttachmentData/data/Admin14%20-%20Linden-%20.eu%20branding%20study.pdf. [13] http://www.eurid.eu/fi/content/eu-registrars-are-generally-satisfied-eurid-give-some-suggestions-improvements. [14] Asetuksen (EY) N:o 733/2002 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaan rekisterin on ”perittävä maksuja, jotka välittömästi vastaavat aiheutuneita kustannuksia”. Lisäksi palveluntarjontasopimuksen I artiklan I kohdan mukaan ”Ensimmäisen toimintavuoden jälkeen mahdollinen ylijäämä, jota ei voida sijoittaa palvelun laadun parantamiseen, siirretään vuosittain yhteisön talousarvioon jokaisena sellaisena vuonna, jona ylijäämää syntyy. Toiminnassa on kiinnitettävä huomiota asianmukaisen vararahaston varmistamiseen.”. [15] Lähde: Tšekin välimiesoikeus: http://adr.eu/arbitration_platform/fees.php. [16] WIPO:n (Maailman henkisen omaisuuden järjestö) perimät maksut alkavat 1 500 dollarista (http://www.wipo.int/amc/en/domains/fees/index.html). [17] Kuten komission asetuksessa (EY) N:o 874/2004 säädetään, kansallisen ja/tai yhteisön oikeuden perusteella tunnustetut tai hyväksytyt aiempien oikeuksien haltijat sekä julkisyhteisöt saivat käyttää hyväkseen erityisen ajanjakson (alkuvaihe), jona niiden verkkotunnusten rekisteröinti oli varattu yksinomaan tällaisille tunnustettujen vahvistettujen aiempien oikeuksien haltijoille sekä julkisyhteisöille. [18] Spekulointi tarkoittaa käytäntöä, jossa rekisterinpitäjät hankkivat verkkotunnusten hallintaoikeuksia aikeenaan pidättää tai ”varastoida” niitä omaa käyttöä tai voiton tavoittelua silmällä pitäen. Varastoija yrittää yleensä myydä verkkotunnuksen edelleen korotettuun hintaan. [19] Ks. myös EURidin sopimusehdot, kohta 2.2: http://www.eurid.eu/files/trm_con_FI.pdf. [20] Komission asetuksen (EY) N:o 874/2004 6 artiklassa säädetään, että rekisterin on rekisteröitävä verkkotunnuksia kaikkia virallisten kielten aakkosia käyttäen, kun riittävät kansainväliset standardit tulevat saataville. [21] EUVL L xxx, xx.xx.2009 (ei vielä julkaistu).