EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 27.07.1998 
KOM(1998)4341opull. 
Kertomus sianliha-alan tilanteesta Euroopan unionissa alan 
rakennetukitoimenpiteklen mahdolliseksi muuttamiseksi 
(komission esittämä) 

Kertomus sianliha-alan tilanteesta Euroopan unionissa alan rakennetukitoimenpiteiden 
mahdolliseksi muuttamiseksi 
Sisällysluettelo sivu 
Tiivistelmä 4 
1. Johdanto 6 
2. Yhteisön sianliha-ala: nykytilanne 6 
2.1. Sianlihamarkkinat 6 
2.1.1. Tuotanto 6 
2.1.2. Hinnat 6 
2.1.3. Yhteisön sisäinen kauppa 8 
2.1.4. Kauppa kolmansien maiden kanssa 8 
2.1.5. Kulutus 9 
2.1.6. Tuonnjärjestelyt 10 
2.1.7. Vientijärjestelyt ja WTO 10 
2.1.8. Tukitoimenpiteet yhteisessä markkinajärjestelyssä 11 
2.1.9. Helposti tarttuvista eläintaudeista johtuvat erityiset 
markkinatukitoimenpitcet 12 
2.2. Talousarvio 13 
2.3. Sianlihatase: pitkän aikavälin näkymät 13 
3. Rakenne-, ympäristö- ja terveysnäkökohdat 14 
3.1. Sikojen määrän kehitys 14 
3.1.1. Kehitys jäsenvaltioissa 14 
3.1.2. Alueellinen kehitys 15 
3.2. Sikatilojen rakenne 18 
3.2.1. Rakenne jäsenvaltioissa 19 
3.2.2. Alueellinen rakenne 20 
3.3. Ympäristönäkökohdat 21 
3.4. Eläinten terveyteen liittyvät näkökohdat 23 
-2 
3.4.1. Tautien torjunta 23 
3.4.2. Eläinten terveysongelmat korkean eläintiheyden alueilla 25 
3.4.3. Taudintorjuntaa tehostavia toimenpiteitä 26 
3.4.4. Eläintautien torjunnasta aiheutuvat menot 28 
3.5. Eläinten hyvinvointi 28 
4. Rakenteelliset tukitoimenpiteet 30 
4.1. Maatilojen investointituet 30 
4.2. Sikatilojen investointituki 30 
4.3. Sikatilojen siirtymätuki 31 
4.4. Tuen kehittäminen edelleen neuvoston asetuksen (EY) N:o 950/97 perusteella 32 
4.4.1. Alueiden soveltuvuus 32 
4.4.2. Tilojen tukikelpoisuus 34 
5. Päätelmät 35 
5.1. Markkinat 35 
5.2. Rakenteet 35 
Liite I: 1. Sikojen määrän kehittyminen jäsenvaltioissa 39 
2. 35 prosentin rehuomavaraisuusvaatimuksen kumoaminen Saksassa (Brandenburg) 40 
Liiteli: Taulukot l - 14 41 
Tiivistelmä 
Tässä kertomuksessa tarkastellaan yhteisön sianliha-alan viimeaikaista kehitystä, 
nykytilannetta ja tulevaisuuden näkymiä erityisesti markkinatilanteen ja alueellisen 
tuotantorakenteen osalta. Lisäksi siinä tarkastellaan mahdollisuutta tukea investointeja 
yksittäisen tilan tuotantokapasiteetin kasvattamiseksi asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaisesti 
(ent. (ETY) N:o 2328/91). Lukuisat jäsenvaltiot ovat pyytäneet tällaista tukea. 
Alan tilanne 
Viime vuosina EU:n sianlihamarkkinoilla sisäinen tuotanto on ollut jatkuvassa kasvussa 
(vuonna 1995 noin 16 miljoonaa tonnia), kulutuskehitys on ollut myönteinen (1995: 40,6 kg 
per henkilö), vienti on kasvanut vuodesta 1993 alkaen (730 000 - 970 000 tonnia vuodessa) 
ja tuonti on ollut vähäistä (50 000 - 60 000 tonnia). Näihin kehitysnäkymiin ei ennusteta 
suuria muutoksia. Viime aikoina hintoihin ovat kuitenkin vahvasti vaikuttaneet epätavalliset 
tekijät: BSE ja sen vaikutukset naudanlihamarkkinoihin sekä klassisen sikaruton esiintyminen 
useissa jäsenvaltioissa vaikuttivat osaltaan jyrkkään hinnannousuun vuonna 1996 ja vuoden 
1997 alkupuoliskolla. Vuonna 1998 sianlihan hinnat tulevat olemaan merkittävästi 
alhaisemmalla tasolla, johtuen tuotannon kasvusta 16,7 miljoonaan tonniin. 
Muihin aloihin verrattuna sianlihaa koskevat EU:n markkinajärjestely asetukset ovat hyvin 
joustavia. Monissa kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevissa järjestelyissä 
asetetaan rajoituksia, kuten tariffikiintiöt (assosiaatiosopimusten ja WTO:n yhteydessä) ja 
rajoitettu tuettu vienti (WTO:ssa). Yhteisessä markkinajärjestelyssä on toisaalta ainoastaan 
hyvin rajoitettuja tukitoimenpiteitä. Näin ollen EMOTR:n rahoitus on paljolti keskittynyt 
vientitukiin. Helposti tarttuvista eläintaudeista johtuvat erityiset markkinatukitoimenpiteet 
voivat kuitenkin aiheuttaa merkittäviä tilapäiskustannuksia. 
Viime vuosina tuotanto on jatkanut keskittymistään päämarkkinoiden läheisyyteen jopa 
alueilla, joilla eläintiheys on jo korkea. Kansallisella tasolla merkittävin kasvu tapahtui 
Irlannissa, Ranskassa ja Tanskassa. 
Sikatilojen rakenteelliset erot jäsenvaltioiden välillä ovat edelleen suuret: parhaassa 
ryhmässä - Belgiassa, Tanskassa, Irlannissa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa - tiloilla oli keskimäärin yli 500 sikaa tilaa kohti, kun taas yhteisön 
suurimmissa tuottajamaissa Saksassa ja Espanjassa tuotanto perustuu pääosin perheviljelmiin. 
Monille jäsenvaltioille ovat myös luonteenomaisia suuret alueelliset erot. 
Alueilla, joilla eläintiheydet ovat korkeat, siankasvatuksen yhä kasvava keskittyminen on 
kuitenkin johtanut ympäristöön kohdistuneisiin paineisiin, erityisesti typpipitoisuuksien ja 
rehevöitymisen, ilman epäpuhtauksien aiheuttaman pilaantumisen sekä pohja- ja pintavesien 
pilaantumisen osalta. Eläinten terveys saattaa myös kärsiä tästä keskittymisestä: näillä 
alueilla on esimerkiksi erittäin vaikea huolehtia tehokkaasta tautien torjunnasta. Yksi alan 
kilpailukykyä lisäävistä tekijöistä on se, että tuotantoyksiköt eivät maksa toiminnasta 
aiheutuvia ympäristökuluja. Näitä kehityssuuntauksia on seurattava tarkasti, ja yhteisö onkin 
eri vaiheissa tehnyt aloitteita näiden kielteisten kehityssuuntauksien vastapainoksi. 
Sikatilojen investointitukiohjelmat: kasvatetaanko myös yksittäistä kapasiteettia? 
Nykyisin tiloille myönnetään investointitukea enimmäkseen asetuksen (EY) N:o 950/97 
nojalla, joka korvasi aiemman asetuksen (ETY) N:o 2328/91. Tuet ovat osa 5a-tavoitetta ja 
näin ollen sovellettavissa koko EU:ssa. Tukikelpoisia investointeja voidaan tehdä esimerkiksi 
ympäristönsuojeluun tai hygieniaolojen parantamiseen. Sika-alan tuotantokapasiteetin 
lisäämistä koskevat tuet lakkautettiin kuitenkin vuonna 1991. Tästä lakkauttamisesta on 
jäljellä muutamia siirtymävaiheen poikkeuksia. 
Tämän tukiohjelman muuttamisessa tuotantokapasiteetin kasvattamiseksi olisi kuitenkin 
noudatettava tiettyjä rajoituksia: 
• Tuki olisi rajoitettava erityisalueisiin, joiden todellinen tuotantorakenteiden 
parantamistarve voidaan todentaa myös ympäristöllisten, hygieenisten ja eläinten 
hyvinvointiseikkojen takia; 
• Tukisuunnitelman soveltamisen ja yksittäisten tilojen tuotantokyvyn kasvun ei pitäisi lisätä 
sikojen kokonaistuotantoa alueella; 
• Kyseisen alueen ympäristötilanne ja eläinten terveydellinen tila on tutkittava tarkkaan ja 
mahdollinen tuki on rajoitettava näiden ongelmien ratkaisemiseen. Vähimmäistila eläintä 
kohden maatiloilla on olennainen ehto tuen myöntämiselle. 
Jäljelle jää kuitenkin vakavia epäilyjä riskeistä, joita tällaiseen suunniteltuun muutokseen 
liittyy: 
• Sianlihamarkkinoiden herkän tasapainon vääristyminen; 
• Alueellisten, tuotantokykyä koskevien kynnysten vahvistaminen, hallinnointi ja valvonta; 
• Kilpailuolosuhteiden vääristyminen, jos rajoitetaan pääsyä markkinoille (esim. 
alueellisesti); 
• Lisääntyvät saasteongelmat; 
• Tautien torjunnan hankaloituminen; 
• Muita tilojen sikakapasiteettia koskevien investointipäätösten kannalta merkittäviä 
tekijöitä (tuotantoketjun organisointi, jalostukseen ja markkinointiin liittyvät edellytykset 
jne) ei ole huomioitu. 
Agenda 2000 mukaisesti komissio ehdottaa uusittuja juridisia puitteita maaseudun 
kehittämisen toimenpiteille. Tämä mahdollistaa olemassaolevien investointitukitoimenpiteiden 
yhteensovittamisen mm. kaupan pitämisen, jalostamisen toimenpiteiden, ympäristön suojelun, 
hygienian, eläinten hyvinvoinnin jne. kanssa. Tällä tavoin tulevat mahdollisiksi joustavammat 
ohjelmat, jotka ottavat huomioon jokaisen sektorin tai alueen erityiset tarpeet. 
1. JOHDANTO 
Muutettaessa asetusta (ETY) N:o 2328/91 vuonna 1994 sikatilojen tukia koskevia sääntöjä 
mukautettiin. Vastauksena lisämuutospyyntöihin Euroopan komissio sitoutui toimittamaan 
kertomuksen sianlihamarkkinoista ja tarvittavista toimenpiteistä sekä tarvittaessa 
mahdollisuuksista edistää sianlihantuotannon tilakohtaisen tuotantokapasiteetin lisäämistä 
lisäämättä silti alueellista tuotantoa. 
Tässä kertomuksessa tarkastellaan sianlihantuotannon tilannetta yhteisön markkinoiden 
näkökulmasta sekä kansallisten ja alueellisten tuotantorakenteiden osalta. Komissio voi 
tällaisista näkökohdista arvioida sianliha-alan nykyisten rakennetukitoimenpiteiden 
mahdollista muuttamista. Kertomuksessa keskitytään tällaisen muutoksen mahdollisesti 
aiheuttamiin markkina-, rakenne-, eläinlääkintä- ja ympäristövaikutuksiin ja samalla 
siihen, miten näitä vaikutuksia voitaisiin valvoa1. 
2. YHTEISÖN SIANLIHA-ALA: NYKYTILANNE 
2.1. Sianlihamarkkinat 
2.1.1. Tuotanto 
Vuonna 1996 Euroopan unionin 15 jäsenvaltion sianlihan bruttotuotanto oli 16,3 miljoonaa 
tonnia. Saksa oli edelleen suurin tuottaja 3,6 miljoonalla tonnilla, sitä seurasivat Espanja 2,3 
miljoonalla tonnilla, Ranska (2,2 miljoonaa tonnia) ja Alankomaat (1,6 miljoonaa tonnia). 
Sianlihantuotanto kasvoi EU:ssa vuonna 1996 2,2 prosenttia vuoteen 1995 verrattuna. 
2.1.2. Hinnat 
Vuodelle 1993 ja vuoden 1994 ensimmäiselle vuosipuoliskolle oli ominaista tuottajia 
kohdannut pitkä negatiivisten suhdanteiden kausi, jolloin kannattavuus laski merkittävästi. 
Keskihinta oli kyseisenä ajankohtana noin 127 ecua 100 kilogrammalta (U-luokka). Sitä 
vastoin vuonna 1995 hintataso nousi huomattavasti, aina 140,3 ecuun 100 Idlogrammalta, 
mikä merkitsi 10,7 prosentin nousua ja tyydyttävää kannattavuutta. 
On huomattava, että 1. heinäkuuta 1995 alkaen sianruhojen markkinahinta yhteisössä, joka 
määritellään viikottain, on viitannut E-luokkaan yhteisön sianruhojen luokitteluasteikossa 
(yli 55 prosenttia vähärasvaista lihaa) U-luokan (vähärasvaista Uhaa 50-55 prosenttia) 
sijasta. E-luokka kuvaa paremmin sikakarjan todellista tilaa EU.ssa, koska yli 50 prosenttia 
Korostettakoon niitä menetelmällisiä vaikeuksia, joita on syntynyt EUROSTATin ja kansallisten 
viranomaisten antamien tietojen välisten erojen johdosta. Näin ollen ci kansallisia ja alueellisia tilastoja 
eikä sikojen kokonaismäärää ja siankasvatukscn rakenteita koskevia lukuja ole voitu suoraan verrata 
keskenään. Alueellisten lukujen osalta NUTS II-tasoa alhaisempia lukuja on hyvin vähän saatavilla 
(NUTS = Tilastollinen alueluokitus - lyhenne ranskankielen sanoista Nomenclature des Unités 
Territoriales Statistiques). 
-6-
teurastetuista sioista kuuluu tähän luokkaan. Tämä luokanvaihdos nosti keskihintaa 
automaattisesti noin seitsemällä prosentilla, koska E-luokalla on parempi kauppahinta. 
Vuonna 1996 hinnat nousivat voimakkaasti. Keskihinta nousi tammikuun 143 ecusta 
heinäkuun 183 ecuun per 100 kg, jonka seurauksena vuotuinen keskihinta oli 162 ecua 100 
kilogrammalta. Tämä nousu, joka oli hyvin voimakas vuoden 1996 toisella neljänneksellä, 
johtui kolmesta syystä: lihotussikojen vähentynyt tarjonta, Tanskasta tulevan sianlihan 
kasvanut vienti Japanin markkinoille ja BSE:n vaikutus, joka lisäsi sianlihan kysyntää 
kuluttajien ostaessa mieluummin sitä kuin naudanlihaa. 
Hinta 
( Ecu/100 kg) 
210 
200 4 Sian ruhojen keskimääräisen vhteisöhinnan kehittyminen 
190 
180 
170 
160 4 
150 4 
140 4 
130 4 
120 H—H-1—I—l—H—I—h—t—I—1-+—+--+-(••••- t••-• I I I I I I I I I I t I I t I t f t • t t I I I I t I I I-+--J—HH—t--t- ) 
1 3 5 7 9 11 13 15 17 19 21 23 25 27 29 31 33 35 37 39 41 43 45 47 49 51 
Viikko 
1995 (luokka U) -A-1995 (luokka E) --©-1996 -*-1997 
Talven 1996/97 melko normaalin hintatason jälkeen markkinahinnat nousivat jälleen 
huimasti maaliskuusta alkaen ja päätyivät toukokuussa ennätystasolle 207 ecua 100 
kilogrammalta. Siitä alkaen hinnat laskivat nopeasti ja olivat marraskuun puolessa välissä 
154 ecua 100 kilogrammalta. 
-7 
Markkinahintojen huomattava nousu maalis- ja toukokuun 1997 välisenä aikana johtui 
ensisijaisesti tarjonnan merkittävästä vähenemisestä, joka taas johtui sianlihaan 
Alankomaissa, Saksassa, Belgiassa ja Espanjassa klassisen sikaruton takia kohdistuneista 
erityisistä markkinatukitoimenpiteistä. Noin 8,9 miljoonaa lihotussikaa ja porsasta alueilta, 
joilla oli eläinlääkinnällisiä ja kaupallisia rajoitteita, toimitettiin helmikuun 1997 ja toukokuun 
1998 välisenä aikana näiden erityistoimenpiteiden nojalla toimivaltaisille viranomaisille ja 
jalostettiin muuhun tarkoitukseen kuin ihmisravinnoksi. Yhteisön sianlihamarkkinat ovat 
viime aikoina alkaneet kärsiä ylituotannosta ja siitä johtuen alhaisista hinnoista. 
Poikkeuksellisen korkeat sianlihan hinnat vuosina 1996 ja 1997 rohkaisivat tuottajia 
lisäämään tuotantoa entisestään, vaikka heidän olisi pitänyt tietää sikatuotannon syklisestä 
historiasta, että korkean hinnan kauden jälkeen tulee väistämättä matalan hinnan kausi. 
Kokonaistuotannon odotetaan kasvavan 3,2 % vuonna 1998 (+520 000 tonnia) päätyen 
16,7 miljoonaan tonniin, ja sianlihan hinnan odotetaan laskevan vuoden 1997 luvuista noin 
20% 130:een ECU/100 kg. 
2.1.3. Yhteisön sisäinen kauppa 
Jäsenvaltioiden välisen kaupankäynnin ymmärtämiseksi paremmin on tarpeen tarkastella 
omavaraisuusastetta. Vuodesta 1993 alkaen se on ollut noin 106 prosenttia koko EU:ssa, 
tosin jäsenvaltioiden välillä on erittäin suuria eroja. Tanskassa sianlihatuotannoUa on hyvin 
tärkeä taloudellinen merkitys ja omavaraisuusaste olikin noin 453 prosenttia vuonna 1995. 
Tilanne on samankaltainen Alankomaissa, jossa omavaraisuus on 264 prosenttia, ja 
Belgiassa (209 prosenttia). Näiden vientiin suuntautuneiden jäsenvaltioiden vastapainona 
ovat Kreikka (55 prosenttia) ja Italia (67 prosenttia), mutta myös Saksa (76 prosenttia) ja 
Yhdistynyt kuningaskunta (74 prosenttia). EU:n jäsenvaltioiden rajojen yli siirtyi noin 3,8 
miljoonaa tonnia sianlihaa vuonna 1995. Kyseistä kaupankäyntiä sen tarkemmin 
selvittelemättä sitä voidaan kuvata yhdellä lauseella: pienet maat, joilla on ylituotantoa, 
kuten Tanska, Alankomaat ja Belgia, toimittavat suuriin, alijäämäisiin maihin, kuten Saksa, 
Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta. Yhteisön sisäisessä kaupassa on kyse elävistä eläimistä 
(porsaita ja lihotussikoja), ruhoista ja ennen kaikkea tärkeimmistä ruhonosista, kun taas 
jalostetuista tuotteista käydään kauppaa enimmäkseen valtion tai alueen sisällä. Elävistä 
eläimistä EU:n jäsenvaltioiden välistä kauppaa käytiin vuonna 1995 3,8 miljoonasta 
porsaasta ja 4,0 miljoonasta Uhotussiasta. 
2.1.4. Kauppa kolmansien maiden kanssa 
EU on maailman suurin sianlihatuotteiden (liha, valmisteet, muut eläimen osat, nahanalainen 
rasva, jne.) viejä, kokonaisviennin ollessa 
973 705 tonnia vuonna 1994 
872 410 tonnia vuonna 1995 
940 509 tonnia vuonna 1996. 
Vuonna 1996, EU:n tärkeimmät viejämaat olivat Tanska 396 484 tonnilla, Ranska 121 510 
tonnilla ja Alankomaat 119 074 tonnilla2 Tärkeimmät EU.n sianlihan ostajamaat olivat Itä-
2- katso liitteen taulukko 2 
-8-
Euroopan maat (365 853 tonnia eli 39 prosenttia), Japani (188 903 tonnia eli 20 prosenttia) 
ja USA (63 247 tonnia eli 7 prosenttia). 
Vuonna 1996 viennin määrä oli 940 509 tonnia, mikä merkitsi kahdeksan prosentin nousua 
vuoteen 1995 verrattuna. On korostettakoon, että 56 prosenttia tästä määrästä vietiin ilman 
vientitukea. Vuonna 1993 vienti ilman tukea oli vain 15 prosenttia kokonaisviennistä. 
Tuonnin osalta EU on jo useana vuotena neuvotellut eri maiden kanssa 
assosiaatiosopimukset (ks. 2.1.6 kohta), joiden avulla on määritelty suosituimmuustullit 
EU:hun näistä maista tuotavalle sianlihalle. Tämä tuonti vastaa kuitenkin vain 30 prosenttia 
vuosittaisesta kokonaistuonnista. Jäljelle jäävä 70 prosenttia koostuu muista eläimen osista, 
nahan alaisesta rasvasta ja rasvasta, joita sopimukset eivät koske. Vuonna 1996 EU:n 
kokonaistuonti oli 62 966 tonnia (36,5 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995). Tärkein 
tuojamaa oli Saksa, sen jälkeen Italia3. Tärkein Euroopan unioniin vievistä maista oli Unkari 
43 996 tonnilla, seuraavina USA 6 649 tonnilla (lähinnä muita eläimen osia ja nahanalaista 
rasvaa) ja Puola 2 217 tonnilla. 
2.1.5. Kulutus 
EU:ssa sianlihan kulutus on aikaisemmin kehittynyt myönteiseen suuntaan samanaikaisesti 
tuotannon kanssa. Vuonna 1995 EU:n 15 jäsenvaltion kulutus oli 40,7 kilogrammaa 
henkilöä kohden. Luku vaihtelee kuitenkin huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Itse asiassa 
Pohjois-Euroopan maissa kulutus on lähestymässä kyllästymispistettä, sillä vuotuinen 
kulutus henkeä kohti on nykyään melko korkea: 55,0 kilogrammaa Saksassa ja 64,3 
kilogrammaa Tanskassa. Sen sijaan nimenomaan EU:n eteläosien maissa kysynnän voitaisiin 
odottaa lisääntyvän, koska siellä kulutustaso on selvästi alhaisempi, ja toisaalta kulutus on 
voimakkaasti lisääntynyt viime vuosina. Esimerkiksi vuosina 1986 - 1994 kulutus kasvoi 
Espanjassa 37,8 kilogrammasta 55,3 kilogrammaan (+46 prosenttia), Italiassa 28 
kilogrammasta 33 kilogrammaan (+18 prosenttia) ja Portugalissa 23 kilogrammasta 
34,7 kilogrammaan (+51 prosenttia); kulutus sen sijaan väheni Saksassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa, mutta pysyi verrattain vakaana muissa EU-maissa. 
BSE-keskustelujen seurauksena sianlihan kulutus hyötyi vuonna 1996 jossain määrin 
kuluttajien naudanlihaan kohdistuneista epäilyistä. Verrattuna vuoteen 1995 kulutus henkeä 
kohti kasvoi 2,3 prosenttia ja saavutti 41,7 kg henkeä kohti vuodessa. Samansuuntainen 
kehitys oli havaittavissa myös siipikarjanliha-alalla: henkeä kohti kulutus kasvoi vuosien 
1995 ja 1996 välillä 6,2 prosenttia ja saavutti 21,5 kg henkilöä kohti. Vuonna 1997 on 
odotettavissa lievä kulutuksen lasku (41,2 kg): tämä heijastaa mm. klassisesta sikarutosta 
johtunutta sianlihan vähentynyttä tarjontaa sekä tiettyä naudanlihan markkinoiden elpymistä. 
On korostettava, että nämä kulutusta henkeä kohti kuvaavat luvut on saatu hankinta-arviota 
varten tehdyistä laskelmista, joten ne ovat tietyssä määrin teoreettisia. Itse asiassa luvut 
viittaavat kokonaisen ruhon kulutukseen, joten niihin kuuluvat myös sellaiset ruhonosat, 
jotka eivät päädy lopullisen kuluttajan ruokapöytään. Jos otetaan huomioon ainoastaan 
tosiasiallisesti kulutettu liha, edellä mainituista luvuista olisi vähennettävä 25-30 prosenttia. 
katso liitteen taulukko 3 
9-
2.1.6. Tuontijärj estelyt 
a) Assosiaatiosopimukset 
Maaliskuusta 1992 alkaen EU on tehnyt Puolasta, Unkarista ja Tsekin ja Slovakian 
tasavalloista lähtöisin olevan lihan tuontia koskevia assosiaatiosopimuksia. Myös EU:n ja 
AKT-maiden välillä on sopimus. Bulgaria ja Romania lisättiin edunsaajamaiden listalle 
vuonna 1994, Baltian maat vuonna 1996 ja Slovenia vuonna 1997. Kaiken kaikkiaan näiden 
sopimusten ansiosta EU:hun voitiin 1.1.1997 ja 31.12.1997 välisenä aikana tuoda 96 936 
tonnia merkittävästi alhaisemmin tullimaksuin4. 
On kuitenkin korostettava, ettei Keski-Euroopan mailla eikä AKT-mailla ole tällä hetkellä 
mahdollisuuksia käyttää kiintiöitä täydellisesti hyväkseen, koska niillä ei ole riittävästi 
sianlihaa vientiin tai koska kaupankäynti on kärsinyt terveyteen ja eläinterveyteen liittyvistä 
ongelmista. Ainoastaan Unkari käyttää merkittävässä määrin käytettävissä olevia kiintiöitä. 
Kaikki Keski-Euroopan maat yhteenlaskien käytettävissä olevien kiintiöiden käyttöaste oli 
vain 25 prosenttia markkinointivuonna 1996/1997. Lisäksi AKT-maat eivät ole vieneet 
tonniakaan sen jälkeen, kun sopimus EU:n kanssa tuli voimaan. 
b) VVTO-sopimuksiin perustuva tuonti 
EU:n WTO-sopimuksien vähimmäiskäytön järjestelmän yhteydessä avaamat kiintiöt on 1. 
heinäkuuta 1995 alkaen lisätty edellä alakohdassa5 a mainittuihin sopimuksiin. Ensimmäinen 
file- sekä kylki- ja vatsaosien 7 000 tonnin suuruinen WTO-kiintiö, johon kuuluu 100-
prosenttinen tullin alentaminen, avattiin soija-paneelissa tammikuussa 1994. WTO-
sopimuksen ensimmäistä vuotta varten ja 1. heinäkuuta 1995 alkaen kaikkia kolmansia 
maita varten on avattu 13 500 tonnin suuruinen kiintiö (mukaan lukien soijapaneelin 7 000 
tonnia). Kiintiön määrä on 18 920 tonnia 1.7.1996 ja 30.6.1997 välisenä aikana ja nousee 
säännöllisesti tulevina vuosina, kunnes kokonaismäärä vuonna 2000 on 75 600 tonnia. 
Tähän tuontiin sovellettavia tullimaksuja vähennetään noin 60 prosentilla (1. heinäkuuta 
1997). 
2.1.7. Vientijärjestelyt ja WTO 
Kolmansiin maihin suuntautuva vienti suoritetaan osin vientituilla, osin ilman. Vielä 
1990-luvun alussa vienti oli 500 000 - 600 000 tonnia vuodessa, mutta vuodesta 1993 
alkaen vienti kasvoi ja sen jälkeen vuosittaiset vientimäärät ovat olleet 750 000 - 950 
000 tonnia. 
VVTO-sopimusten myötä vientipolitiikan ohjailumahdollisuudet pienenivät 
merkittävästi, sillä EU:n on noudatettava määriä ja talousarviota koskevia ylärajoja. 
Sopimusten ensimmäisenä soveltamisvuotena (1. heinäkuuta 1995 - 30. kesäkuuta 
4- katso liitteen taulukko 4 
5- katso liitteen taulukko 4 
- 10 
1996) EU6:n tuettu vienti ei voinut ylittää 541 800 tonnia. Markkinointivuonna 1996 
- 1997 suurin sallittu määrä oli 522 100 tonnia ja talousarviossa kustannukset oli 
rajoitettu 269 miljoonaan ecuun. Sopimusten mukaan näitä ylärajoja on neljänä 
seuraavana vuonna vähitellen alennettava 443 500 tonniin asti siten, että tähän 
tarkoitukseen osoitetut varat ovat 191 miljoonaa ecua vuonna 2000. 
Jotta WTO-sopimuksessa asetettuja rajoituksia voitiin noudattaa, korvauksien 
soveltamisessa oli noudatettava varovaisuutta, tukikelpoisten tuotteiden luetteloa oli 
yksinkertaistettava ja vientilupajärjestelmä oli otettava käyttöön 1. heinäkuuta 1995 
alkaen. Uusista vientijärjestelyistä saadun, noin kahden vuoden kokemuksen jälkeen 
voidaan todeta, ettei niiden soveltamisessa sianliha-alalla ole ilmennyt erityisongelmia. 
Vientilupia myönnettiin 1. heinäkuuta 1995 ja 30. kesäkuuta 1996 välisenä aikana 380 
000 tonnille sianlihaa (= 70 prosenttia käytettävissä olevasta määrästä). Vientilupia 
voitaisiin 1. heinäkuuta 1996 ja 30. kesäkuuta 1997 välisenä aikana myöntää noin 300 
000 tonnille sianlihaa (= 57 prosenttia käytettävissä olevasta määrästä). 
Vientituilla viedyt määrät ovatkin siis huomattavasti WTO-sopimuksissa sovittujen 
ylärajojen alapuolella. Tässä yhteydessä on korostettava, että vientitukiin helmikuusta 
1996 alkaen sovelletut erilaiset leikkaukset aiheutuivat markkinoiden hallinnoinnista 
eivätkä määriä koskevien velvoitteiden noudattamisesta. Nopeasti laskevan hintatason 
takia vientitukia on käytetty aktiivisesti yhteisön sianlihamarkkinoiden tukemiseen 
keväästä 1998 lähtien. 
2.1.8. Tukitoimenpiteet yhteisessä markkinajärjestelyssä 
Sianliha-alaa säädellään yhteisellä markkinajärjestelyllä, joka toisin kuin muut yhteiset 
markkinajärjestelyt on hyvin joustava ja tarjoaa mahdollisuuden yksityisen varastoinnin 
tukemiseen ainoana tukitoimenpiteenä, kuitenkin ilman takuuhintoja tai välittömiä 
palkkioita. Markkinahinta määräytyy yksinomaan kysynnän ja tarjonnan perusteella. 
Tässä sallivassa järjestelyssä tuottajilla on suuri vastuu; he päättävät itse tuotannon 
määrästä ja täten markkinatasapainosta. 
Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2759/75 vahvistetaan perushinta, jonka tarkoituksena on 
lähinnä osoittaa hintataso, jolla markkinat säilyttävät tasapainon aiheuttamatta kuitenkaan 
rakenteellisia ylijäämiä. Perushinnan ainoa konkreettinen tarkoitus liittyy mahdolliseen 
yksityisen varastoinnin tukitoimien käynnistämiseen. Tällaiset toimenpiteet voidaan ottaa 
käyttöön keskimääräisen markkinahinnan ollessa vähemmän kuin 103 prosenttia 
perushinnasta. 
Kahden toisiaan markkinointivuosina 1994/95 ja 1995/96 seuranneen alentamisen jälkeen 
perushintataso asetettiin 150,9 ecuun 100 kilogrammalta, joka osoittautui oikeaksi arvioksi 
kysynnän ja tarjonnan välisestä tasapainosta. Näin ollen taso päätettiin säilyttää 
muuttumattomana markkinointivuonna 1997/98. 
Päivittäisessä hallinnoinnissa komissio voi yksityiselle varastoinnille myönnettävän tuen 
avulla nopeasti puuttua markkinoihin. Tähän toimenpiteeseen turvauduttiin viimeksi 27. 
6 - Ilmoitetut luvut ovat 15 jäsenmaan EU:n lukuja. Määrät on ilmaistu ruhovastaavuuksina. 
11 
marraskuuta 1995 ja 16. helmikuuta 1996 välisenä aikana. Toimenpiteeseen turvauduttiin 
Japanin käyttöön ottaman sianlihan tuontia koskevan suojalausekkeen johdosta. 
Tukitoimenpiteen tarkoituksena oli suojella Euroopan markkinoita markkinahintojen 
voimakkaalta laskulta, jonka Japanin markkinoille normaalisti aiotut määrät aiheuttaisivat, ja 
siten välttää sianlihan sisämarkkinoiden epätasapainon vaara. EU:n toimijat varastoivat 
yhteensä 48 000 tonnia sianlihaa ja toimenpiteen tavoite saavutettiin kokonaisuudessaan. 
2.1.9. Helposti taittuvista eläintaudeista johtuvat erityiset markkinatukitoimenpiteet 
Unioni on joutunut tekemisiin useiden klassisten sikaruttotapausten puhkeamisten kanssa. 
Sianlihantuotantoon liittyvä eläinlääkintä- ja terveystilanne on edelleen arveluttava ja 
huolestuttava jatkuvien klassisten sikaruttotapausten johdosta (ks. myös kohta 3.4). 
Saksassa ja Belgiassa sikaruttoa esiintyi vuosina 1993, 1994 ja 1995. Yhteisön 
toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi annetun neuvoston direktiivin 80/217/ETY 
nojalla toteutettujen eläinlääkintäviranomaisten toimenpiteiden seurauksena elävien sikojen, 
tuoreen sianlihan ja lämpökäsittelemättömien sianlihatuotteiden kaupan pitäminen kiellettiin 
tilapäisesti täi sitä vaikeutettiin suuressa määrin taudin välittömästi saastuttamilla alueilla. 
Eläinlääkinnällisistä toimenpiteistä johtuva tavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoittaminen 
uhkasi häiritä vakavasti sianlihamarkkinoita kyseisissä jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi 
komissio otti useaan otteeseen ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2759/75 20 artiklan 
nojalla käyttöön poikkeustoimenpiteitä sianlihamarkkinoiden tukemiseksi ostamalla 
markkinoilta poistettuja ja pääasiassa teurastamoihin lähetettyjä painavia sikoja ja porsaita. 
Saksassa toteutettujen toimenpiteiden yhteydessä ostettiin 960 000 painavaa sikaa ja 188 
000 porsasta kesän 1993 ja alkuvuoden 1996 välisenä aikana. Belgiassa ostettiin siellä 
toteutettujen toimenpiteiden yhteydessä noin 330 000 painavaa sikaa ja 180 000 porsasta 
marraskuun 1993 ja tammikuun 1995 välisenä aikana. 
Erityisten tukitoimenpiteiden rahoittamisessa käytetyt menot jaettiin yhteisön ja kyseisten 
jäsenvaltioiden kesken siten, että yhteisön talousarvioon otettiin 70 prosenttia ja kansallisiin 
talousarvioihin 30 prosenttia menoista. Vuosina 1993, 1994 ja 1995 yhteisön talousarviosta 
osoitettiin noin 147 miljoonaa ecua markkinoiden erityisten tukitoimenpiteiden 
rahoittamiseen. 
Klassisen sikaruton tilanne paheni merkittävästi vuoden 1997 alusta alkaen. Saksasta 
alkanut tauti puhkesi Alankomaissa helmikuun alussa ja levisi nopeasti tärkeimmille 
siankasvatusalueille suurten jokien eteläpuolelle. Toukokuun alussa tauti oli saapunut 
Espanjaan Leridan alueelle, jonne on keskittynyt paljon sikatiloja. Heinäkuussa Belgiassa 
esiintyi muutamia tapauksia. Eläinlääkinnällisistä toimenpiteistä aiheutuneiden sikojen 
vapaan siirtämisen rajoittamisen ja vakavien häiriöiden vaaran vuoksi näiden neljän maan 
sianlihamarkkinoilla sekä ylikuormitettujen sikaloiden hygieenisten ongelmien 
ratkaisemiseksi sellaisilla alueilla, joilla sovelletaan kuljetusrajoituksia, komissio otti 
käyttöön erityistukitoimenpiteet, joilla helmikuun 1997 ja toukokuun 1998 välisenä aikana 
8,9 miljoonaa lihotussikaa ja porsasta toimitettiin toimivaltaisille kansallisille viranomaisille. 
Tämä aiheutti yhteisön budjetille kyseisenä ajanjaksona 547 miljoonan ecun kustannukset. 
Lopullinen summa riippuu kuitenkin tautitilanteen kehittymisestä. 
-12 
2.2. Talousarvio 
Sianliha-alalle osoitetut varat ovat yleensä alle yksi prosentti Euroopan maatalouden 
ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston kokonaismenoista. Vuonna 1994 ne olivat 
kuitenkin 416 miljoonaa ecua eli 1,3 prosenttia tukiosaston talousarviosta, mikä johtui 2.1.9 
kohdassa mainittujen tukitoimenpiteiden aiheuttamasta kustannusten kasvusta ja Venäjän I, 
n ja ni-ohjelmiin myönnetyistä erityiskorvauksista. 
Talousarvio voidaan jakaa kolmeen lukuun: korvaukset, yksityiseen varastointiin myönnetty 
tuki ja perusasetuksen 20 artiklan nojalla toteutetut erityiset tukitoimenpiteet. Kaiken 
kaikkiaan vuonna 1996 myönnetyt varat olivat 124 miljoonaa ecua jaoteltuina seuraavasti: 
101 miljoonaa ecua vientikorvauksiin, 18 miljoonaa ecua yksityiseen varastointiin ja 5 
miljoonaa ecua erityisiin tukitoimenpiteisiin. 
Sianlihaa koskevat menot (miljoonaa ecua) 
Korvaukset (vienti) 
Varastointituki 
Poikkeustoimenpiteet (art 20) 
Ylueensä EU 12 
1993 
194 
2 
5 
201 EU 12 
1994 
259 
22 
135 
416 EU 15 
1995 
118 
18 
7 
143 EU 15 
1996 
101 
18 
5 
124 EU 15 
1997 
72 
-
407 
479 EU 15 
1998* 
116 
16 
197 
329 
* Budjettivarat 
Vuodelle 1997 laaditussa alustavassa talousarviossa koko alalle osoitettiin 168 
miljoonaa ecua. Hankalan sikaruttotilanteen vuoksi poikkeustoimenpiteistä aiheutuneet 
kustannukset osoittautuivat kuitenkin huomattavasti suuremmiksi ja ne nousivat 407 
miljoonaan ecuun budjettivuonna7 1997. 
2.3. Sianlihatase: pitkän aikavälin näkymät8 
Ennusteet sianlihan tarjonnasta perustuvat kysyntäennusteisiin ja kolmansien maiden 
kanssa käytävästä nettokaupasta tehtyihin oletuksiin. Kysyntäennusteet on laadittu 
jatkuvan ja vertailukelpoisen, hintaan ja tuotto-oletuksiin perustuvan ekonometrisen 
lähestymistavan avulla. Näiden mallien tuloksia on mukautettu BSE-kriisin vaikutusten 
huomioon ottamiseksi. Näihin tuotanto- ja kulutusennusteisiin perustuvat 
7 - Budjettivuosi alkaa edeltävän vuoden 16 lokakuuta ja loppuu kyseessä olevan vuoden 15 lokakuuta. 
8 - Ote CAP 2000 -työasiakirjasta. Pitkän aikavälin näkymät - Vilja-, maito- ja lihatuotteet. Euroopan 
unionin komissio, PO VI, huhtikuu 1997. 
- 13 
yksityiskohtaiset sianlihataseet ovat liitteessä9. Nämä taseet sisältävät myös tuontia ja 
tuettua vientiä koskevat WTO-sitoumukset ja arvion sellaisen sianlihan viennin 
määristä, jonka vientiä ei tueta. 
Sianlihan kulutuksen henkilöä kohden on arvioitu kasvaneen noin 2,3 prosentilla 
vuonna 1996. Tämä johtuu osittain siirtymisestä naudan/vasikanlihasta muiden eläinten 
lihaan BSE-kriisin seurauksena. Ennustettu vuoden 1997 kulutuksen kasvu ei 
todennäköisesti tule toteutumaan johtuen rajoitetusta tarjonnasta korkeilla hinnoilla 
sekä naudanlihan kulutuksen elpymisestä. Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sianlihan 
kulutuksen lasketaan kasvavan lievästi noin 0,5 prosentilla vuodessa, kun otetaan 
huomioon tämänhetkinen korkea kulutustaso henkilöä kohden. 
Kaupankäynnin osalta taseessa esitetyt tuontiluvut perustuvat oletukseen, että 
nykyinen markkinoillepääsyn taso säilytetään ja että VVTO-sopimuksen ja muiden 
markkinoille pääsyä koskevien sopimusten nojalla tapahtuva sianlihan tuonti kasvaa 
vuoteen 2001 mennessä. Nykyinen sianlihan tuetun viennin taso on huomattavasti alle 
WTO-sopimuksen rajoitusten ja tukemattoman viennin arvioitiin kasvavan 500 000 
tonniin vuqnna 1996, mikä vastaa yli puolta kokonaisviennistä. Oletuksena on, että 
vuodesta 1997 alkaen tukematon vienti on hieman vähäisempää ja että tuettu vienti 
kasvaa WTO-sopimuksessa rajoitettuihin määriin. Vuosien 1997 ja 2005 välisenä 
aikana kokonaisviennin ennustetaan kaiken kaikkiaan vähenevän. Syynä tähän ovat 
WTO-sopimuksesta johtuvat tuetun viennin rajoitukset ja muiden vientimaiden 
kilpailun todennäköinen koveneminen maailmanmarkkinoilla. Edellä mainittujen 
oletusten seurauksena sianlihantuotannon vuotuisen keskimääräisen kasvun 
ennustetaan olevan noin 0,8 prosenttia koko ennustejaksolta. 
3. RAKENNE-, YMPÄRISTÖ- JA TERVEYSNÄKÖKOHDAT 
3.1. Sikojen määrän kehitys 
3.1.1. Kehitys jäsenvaltioissa 
Yhteisön sikakannan kokonaismäärä oli 118,3 miljoonaa eläintä vuoden 1996 joulukuussa10. 
Vuodesta 1990 alkaen yhteisön kokonaismäärä on noussut 9,45 prosenttia (mukaanluettuna 
uusien jäsenmaiden sikakannan). Viidessä jäsenvaltiossa kasvatetaan noin 75 prosenttia 
kaikista sioista. Nämä valtiot ovat Saksa, Espanja, Ranska, Alankomaat ja Tanska. 
Ajanjaksolla 1990 - 1996 Saksa oli ainoa suuri tuottajamaa, jossa sikojen määrää vähentyi 
huomattavasti. Tämän johdosta sen tuotanto-osuus laski eniten koko Euroopan yhteisössä. 
Tuotannon vähenemisen korvasivat erityisesti Ranska, Tanska ja Espanja. Muut suuret 
katso myös liitteen taulukko 5 
10 - katso liitteen taulukot 6-8. Liitteenä on myös yksityiskohtaisempi kuvaus yhteisön sikojen määrän 
kehityksestä. 
14-
tuottajat lisäsivät osuuksiaan sikojen kokonaismäärästä yhteisössä. Tuotanto-osuus kasvoi 
eniten Ranskassa. Myös Tanska ja Espanja vahvistivat asemiaan yhteisössä. Sikojen määrä 
kasvoi kansalliseen kokonaismäärään verrattuna eniten Irlannissa (+ 33,3 prosenttia), 
Ranskassa (+ 24,6 prosenttia) ja Tanskassa (+19,4 prosenttia). 
3.1.2. Alueellinen kehitys 
Alueellisessa kehityksessä voidaan havaita seuraavia keskeisiä kehityslinjoja11: 
alueellinen keskittyminen jatkuu ja jopa lisääntyy; 
tuotannolla on usein taipumus kasvaa sellaisilla alueilla, joilla sikojen määrä on 
huomattavan suuri; 
tuotanto kasvaa jopa alueilla, joilla eläintiheys on jo ennestään korkea, vaikka 
kasvu on hidastumassa; 
tuotanto siirtyy kohti pääasiallisia markkinoita; 
vain muutamalla sellaisella alueella, joilla sikojen määrä on suhteellisen alhainen, 
tuotanto on selvästi noussut; 
sikojen, lihotussikojen ja emakoiden kokonaismäärien kehityksen välillä ei voida 
osoittaa yhteneväisyyksiä. 
Tanska12 
Yleisesti voidaan sanoa, että Tanskassa sianlihan tuotannon alueellinen jakautuminen on 
melko tasainen. Vuosien 1990 ja 1995 välillä sikojen lukumäärä kasvoi voimakkaimmin 
Tanskan mannerosassa Jyllannissa. Jyllannin sisällä kasvu oli merkittävintä Jyllannin 
eteläosan Amteneissa (lääneissä). Kasvu oli 34 prosenttia Sonderjyllandissa, 20 prosenttia 
Ribessäja 18 prosenttia Vejlessä. Bornholmissa ja Fynissä kasvu oli myös huomattavaa: 31 
prosenttia sekä 25 prosenttia. Päinvastaisesti Tanskan kaakkoisosissa kasvu oli alhaisinta (3 
prosenttia Vestsjaellandissa sekä 9 Storstremissä) ja jopa negatiivinen Hovedstadsregionissa 
(- 0,5 prosenttia). 
Saksa 
Uusissa osavaltioissa sikojen määrät vähenivät voimakkaasti, eli yli 61 prosenttia, vuosien 
1990 ja 1994 välillä. Sachsen-Anhalt on nykyään huomattavin tuottaja yli 712 000 siallaan, 
kun kokonaismäärät muissa uusissa osavaltioissa ovat 500 000 - 700 000. Sachsen-
Anhaltissa, Brandenburgissa ja Mecklenburg-Vorpommernissa sikojen määrä laski 
jyrkimmin. Emakkojen määrä laski kuitenkin huomattavasti vähemmän kuin lihotussikojen 
11 - katso liiteen taulukot 9-11, 1989-90 - 1994; Jäsenvaltiot luetteloitu tuotanto-osuuksien mukaan; 
alueellista tietoa ei ole saatavissa Irlannista. Tanskasta ja Luxemburgista. 
12 Alueelliset yksiköt ovat tässä tapauksessa Amterit (Tanskan läänit), mitkä ovat Eurostatin tilastoinnissa 
NUTS III tason yksiköitä: tämän takia niitä ei löydy liitteiden taulukoista 9-11. Alueellinen tilastotieto 
tulee Tanskan tilastokeskukselta: analyysi on komission laatima. 
15 -
määrä. Brandenburg ja Sachsen-Anhalt ovat melko tärkeitä lihotussija-alueita, kun taas 
Brandenburg ja Mecklenburg- Vorpommernissa porsastuotanto on merkittävää. 
Vanhat osavaltiot eivät säästyneet Saksassa yleiseltä määrien laskusuuntaukselta: selviä 
menettäjiä (9,8 - 24,6 prosentin menetys vuosien 1989 ja 1994 välillä) ovat ne osavaltiot, 
joissa sikojen määrä jo ennestään on vähäinen: Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland ja 
Schleswig-Holstein. Johtavissa vanhoissa osavaltioissa, Niedersachsenissa ja Nordrhein-
Westfalenissa, tuotannon väheneminen on yleisen suuntauksen mukainen (joka oli -3,76 
prosenttia). Baden-VVurttembergissä ja Baijerissa sikojen kokonaismäärä kasvoi jonkin 
verran. Lihotussikojen osalta suurimmilla tuotantoalueilla Niedersachsenissa, Nordrhein-
Westfalenissa ja Baijerissa tuotanto nousi kahdesta viiteen prosenttia. Yleisesti ottaen 
vanhoissa osavaltioissa siitoseläinten määrät ovat laskussa (- 8,9 prosenttia), kun taas 
lihotussikojen määrä on kasvanut 1,8 prosenttia. 
Espanja 
Tässä jäsenvaltiossa lukumäärät kehittyvät yleisesti ylöspäin ja tuotannossa esiintyy 
keskittymistä itäisiin ja eteläisiin autonomisiin yhteisöihin (alueita), joissa sikojen määrä on jo 
korkea: Katalonia, Valencian autonominen yhteisö ja Aragon. Kasvu oli pienempää 
Extremadurassa. Lihotussikojen määrä nousi jyrkästi Aragonissa, Extremadurassa, 
Andalusiassa ja Valencian autonomisessa yhteisössä ja emakkojen määrä Aragonissa ja 
Extremadurassa. Kaiken kaikkiaan siitossikojen kasvatus on jakautunut lihotussikojen 
kasvatusta tasaisemmin koko Espanjaan, lihotussiat ovat keskittyneet enemmän Kataloniaan 
(Lerida), Aragoniin, Andalusiaan ja Castilla-Leoniin. 
Ranska 
Kasvu oli erittäin voimakasta pääosin läntisellä alueella (erityisesti Bretagnessa): + 27,8 
prosenttia lihotussikojen ja + 27,6 prosenttia emakkojen osalta huolimatta tähän alueeseen 
liittyvistä nitraattiongelmista. Vuonna 1994 tällä alueella kasvatettiin noin kaksi kolmannesta 
Ranskan sioista. Läntinen alue on tärkeä sekä jalostus- että lihotusalalla, huolimatta sen 
etäisyydestä pääasiallisiin markkinoihin. Kaikilla siankasvatuksen aloilla voidaan havaita 
merkittävää kasvua myös Keski-Ranskan itäosissa ja toiseksi suurimmalla tuotantoalueella 
Pariisin altaalla, joka ympäröi Ranskan suurimpia kuluttajamarkkinoita. Tällä alueella 
kasvatetaan tällä hetkellä enemmän kuin kymmenesosa kansallisesta sikakannasta. Monilla 
muilla alueilla (merentakaisia departementteja ja alueita koskevia tietoja ei ollut 
käytettävissä) ei tapahtunut sen paremmin kasvua kuin vähenemistäkään, Nord-Pas de 
Calais'n alueen tilanne pysyi muuttumattomana. 
Alankomaat 
Lihotussikojen ja porsastuotantoemakkojen jo ennestään runsas kanta on keskittynyt 
kahdelle alueelle, Alankomaiden etelä- ja itäosiin, jotka sijaitsevat lähellä tärkeitä Saksan 
markkinoita. Sikatalous kasvoi nopeasti vuosien 1981 ja 1987 välillä, mutta on hidastunut 
viime vuosina. Eläinten terveyteen ja ympäristöön liittyvien huomattavien ongelmien vuoksi 
Alankomaiden viranomaiset jättivät hiljattain komissiolle ohjelman sikatalouden 
vähentämiseksi kiintiöjärjestelmällä. 
-16-
Italia 
Yli 50 prosenttia sioista kasvatetaan Pianura Padanan alueella (Po-joen tasankoa), jolla 
Lombardian (alueella on nitraattiongelmia) johtava asema (yli kolmasosa Italian emakoista ja 
lihotussioista vuonna 1995) vahvistui hieman. Toiseksi suurimmalla tuotantoalueella Emilia-
Romagnassa määrät laskivat arviolta 25 prosentilla. Lihotussikojen määrä nousi eniten 
Piemonten alueella (noin 19 prosenttia) ja emakkojen määrä Friuli-Venetsia-Giuliassa (+ 
22,7 prosenttia). Joillakin eteläisillä alueilla havaittiin jonkin verran myönteistä kehitystä 
emakkojen kasvatuksessa (Abruzzo, Campania, Sardinia ja Sisilia) ja lihotussikojen 
määrässä (Umbria, Abruzzo). Muilla Italian alueilla määrät vähenivät enemmässä tai 
vähemmässä määrin. 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Mitä tulee sikakantojen kehittymiseen, Yhdistyneen kuningaskunnan alueet voitaisiin jakaa 
kolmeen ryhmään. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat alueet, joissa sikakannat ovat 
huomattavia ja joissa eläinten lukumäärä on kasvanut nopeasti (13-18 prosenttia): tähän 
ryhmään kuuluvat Yorkshire and Humberside sekä East Anglia. Näillä kahdella alueella oli 
yli 40 prosenttia maan sioista vuonna 1994 . Toiseen ryhmään kuuluvat alueet, joissa sikojen 
keskittyminen on keskimääräistä ja joissa eläinten lukumäärä on pysynyt melko vakaana: 
esim. East Mitlands ja Pohjois-Irlanti. Kolmanteen ryhmään kuuluvat alueet, joissa sikojen 
lukumäärä on laskenut voimakkaasti (15-25 prosentin lasku): Wales, West-Midlands ja 
North West. Vuonna 1994 näillä kolmella alueella oli vain 11 prosenttia Yhdistyneen 
kuningaskunnan sikakannasta. Skotlanti muodostaa eräällä tavalla poikkeuksen: alueella 
kasvu oli 34 prosenttia. 
Belgia 
Vuonna 1995 tuotantolukujen 9 prosentin kasvun seurauksena yli 95 prosenttia maan sioista 
kasvatettiin Flanderin Gewestissa (myös tällä alueella on nitraattiongelmia); lihotus- ja 
siitoseläinten lukumäärien kehitys on yhteneväistä. Vallonian alueella lihotussikojen määrä 
kasvoi lievästi (10,1 prosenttia), mutta emakkojen määrä laski jyrkästi (noin 20 prosenttia). 
Itävalta 
Sekä lihotus- että siitoseläinten määrässä johtava osavaltiot ovat Ober- ja Niederösterreich 
sekä Steiermark, joissa kasvatetaan arviolta yhdeksän sikaa kymmenestä. 
Niederösterreichissa tuotanto laski, kun taas molemmilla muilla alueilla lukumäärät 
kasvoivat hieman. Kaikilla muilla alueilla sikojen määrä näytti pienenevän. 
Portugali 
Lissabonin ja Tejon laakson alue, joka sijaitsee lähellä Portugalin tiheimmin asuttua aluetta, 
on maan tärkein sikatalousalue (yli 40 prosenttia Portugalin sianlihantuotannosta). Kahdella 
muulla varsin merkittävällä alueella, Alentejossa ja Keski-Portugalissa tuotanto laski jonkin 
verran eli 1,7 ja 2,2 prosenttia. Etelässä Alentejossa lihotussikojen määrä kasvoi 15,1 
prosentilla, Keski-Portugalissa 3,4 prosentilla, kun taas Pohjois-Portugalissa, Algarvessa ja 
saarilla sikojen määrä väheni merkittävästi. Pohjois-Portugalissa lihotussikojen määrä väheni 
6,1 prosentilla. Keski-Portugalissa emakkojen määrä lisääntyi merkittävästi (7,1 prosentilla). 
-17-
Ruotsi 
Tuotanto on sijoittunut lähes kokonaisuudessaan Tukholman eteläpuolelle. Etelä- ja Länsi-
Ruotsissa kasvatetaan noin yksi kolmasosa maan sioista: ensin mainitulla alueella tuotanto 
laski 5,8 prosentilla pääosin lihotussikojen määrän vähenemisen vuoksi, viimeksi mainitulla 
tuotanto kasvoi 5,1 prosenttia (lihotussikojen määrä kasvoi 11,4 prosentilla ja emakkojen 
väheni 7,7 prosentilla). Keski-Ruotsin itäosissa sikajen määrät ovat myös varsin merkittäviä. 
Sikojen kokonaismäärä kasvoi 23,1 prosentilla ja lihotussikojen määrä 22,5 prosentilla. 
Kokonaisuudessaan alueiden väliset osuudet ovat lähes samat siitos- ja lihotuseläinten 
kohdalla. 
Suomi 
Koska vuosien 1996 ja 1997 tiedot eivät vielä ole saatavilla, on liian aikaista arvioida 
vuoden 1995 unioniin liittymisen vaikutuksia sikatalouteen. Suomen liittymisellä Euroopan 
unioniin on ollut ankarat vaikutukset maan maatalouteen: kansallisella ja alueellisella tasolla 
sikatalous ei kuitenkaan vaikuta olleen yksi eniten kärsineistä aloista. Vuosina 1989-1994 
sikojen määrä pysyi suhteellisen vakaana koko maassa, kun taas vuosi 1995 vahvisti jossain 
määrin sikatalouden keskittymistä Länsi- ja Etelä-Suomeen. Ainoastaan 10 prosenttia maan 
sikataloudesta on keskittynyt Pohjois- ja Itä-Suomeen. 
Kreikka 
Noin 90 prosenttia siankasvatuksesta on keskittynyt Kentrikiin ja Voreia Elladaan. 
Emakkojen ja lihotussikojen määrät ovat lähes yhtäsuuret. Attikan ja saarien merkittävä 
asema on heikentynyt viime vuosien aikana. Vuosivaihtelut ovat olleet huomattavia. 
3.2. Sikatilojen rakenne 
Sikatalous on kehittynyt hyvin erikoistuneeksi alaksi, joka ei useinkaan liity pinta-alaan ja 
jolla pyritään standardoitujen eläinten ostoon, lihotukseen ja myyntiin siten, että ne täyttävät 
tarkat laatuvaatimukset ja toimitetaan hyvin tarkkojen aikataulujen puitteissa. Pyrkimys 
parhaaseen mahdolliseen tuottoon ohjaa alaa ostamaan halpoja porsaita lihotettaviksi sekä 
hankkimaan lihotetusta porsaasta parhaan mahdollisen hinnan, riippumatta tuotteen 
alkuperästä tai lopullisesta käyttötarkoituksesta. 
Tällaiselle tuotannolle ominaisia kaupallisia puolia korostavat siihen liittyvien toimintojen, 
kuten kaupan, varastoinnin, kuljetuksen, kasvatuksen ja eläinlääkintätodistusten annon edut. 
Intensiivinen tuotantoja sen edellyttämä nopea kierto sekä nykyinen markkinainfrastruktuuri 
ja tuotteiden toimitusjärjestelmä vaikuttavat alan hygienisiin oloihin ja tautien 
leviämisongelmiin, tehden alasta hyvin herkän. 
On myös huomattava, että alan nykyiseen rakenteeseen vaikuttaa se, että vastaava yhteinen 
markkinajärjestely on hyvin markkinalähtöinen, ilman välittömiä tukitoimenpiteitä, 
esimerkiksi suoria tukia. 
Lisäksi nykyiset tuotantorakenteet kehittyivät enimmäkseen ennen vuotta 1987, jolloin 
omaksuttiin toimintalinja, ettei sikoja enää rokoteta klassista sikaruttoa vastaan. Tämä 
-18-
selittää, miksi tuotantorakenteiden sovittaminen tämän politiikan vaatimuksiin on niin 
vaikeaa. 
3.2.1. Rakenne jäsenvaltioissa 
Tässä jaksossa esitettyjen tietojen ja kehityslinjojen perusteella voidaan tehdä seuraavat 
päätelmät: 
- Sikatalouden tilarakenteessa ja sen kehittymisessä ilmenevät erot vaikuttavat sianlihan 
tuottajamaiden väliseen kilpailuun. Saksassa ja Espanjassa, jotka ovat yhteisön 
suurimpia sianlihantuottajia, sikatilojen rakenne on yleisesti heikko (pääasiassa 
perheviljelmiä, jotka ovat yleensä pieniä) muihin maihin verrattuna. 
- Sitä vastoin esimerkiksi Belgiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joissa 
kasvatetaan vain 6-7 prosenttia yhteisön sioista, rakenne on siitä huolimatta erittäin 
tehokas. (Tämä pätee myös Irlantiin, joka kuuluu yhteisön pienempiin tuottajiin.) 
- Tilojen rakenteellisen kehityksen ja eläinten lukumäärien vertailu osoittaa, että niissä 
jäsenvaltioissa, joissa rakenteita onnistuttiin merkittävästi kehittämään, tuotanto pysyi 
aikaisemmalla tasolla tai jopa kasvoi. Nämä maat pystyvät ilmeisesti säilyttämään 
markkinaosuutensa kilpailumarkkinoilla. 
Sikavksiköiden koko 
Sikatilojen13 keskimääräisiä eläinmääriä osoittavien lukujen perusteella voidaan jäsenvaltiot 
jakaa kolmeen ryhmään. Ensimmäiseen ryhmään, jossa sikojen määrä on keskimäärin 514 -
643 sikaa tilaa kohti, kuuluvat Belgia, Tanska, Irlanti, Alankomaat ja Yhdistynyt 
kuningaskunta. Toiseen ryhmään, jossa tilalla on keskimäärin 103 - 215 sikaa, kuuluvat 
Ranska, Saksa, Suomi, Ruotsi ja Luxemburg. Espanja, Itävalta, Italia, Kreikka ja Portugali 
kuuluvat kolmanteen pienempien tilojen ryhmään, jossa tilalla on keskimäärin 17 - 60 sikaa. 
Vuosien 1987 ja 1995 välillä sikayksiköiden koko lisääntyi merkittävästi, vaikka ryhmät 
säilyivät entisellään. Keskimääräiset eläinmäärien erot ryhmien välillä kasvoivat, mutta 
ryhmien sisällä vain suurten tilojen ryhmässä havaittiin joitakin merkittäviä sijoitusten 
muutoksia. 
Alankomaissa yksiköiden keskimääräinen koko, joka oli yli 400 sikaa tilaa kohti vuonna 
1987, kasvoi 58 prosentilla 643 sikaan tilaa kohti. Tanskassa kasvu oli 111 prosenttia (246 
siasta tilaa kohti vuonna 1987 518 sikaan tilaa kohti vuonna 1995). Espanjassa kasvu oli 
prosentuaalisesti pienintä eli 26 prosenttia 60 sikaan tilaa kohti. Kasvu oli suurinta Irlannissa 
(152 prosenttia) ja Ranskassa (153 prosenttia). Näissä maissa tilan keskikoko on nyt 162 
sikaa Ranskassa ja 514 sikaa Irlannissa. 
Sikavksiköiden kokoluokat 
Tilojen ja sikayksiköiden kokoluokkien erottelu osoittaa erilaisia tuloksia kolmessa 
rakenteellisessa ryhmässä. Sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa yksiköiden keskikoot ovat 
13 - katso liitteen taulukko 12; 1987 - 1991/93/95 
- 19 
suuria, yli 1000 sikaa käsittävien tilojen määrä nousi huomattavasti. Yli 10 prosenttia tiloista 
ja jopa 89 prosenttia sioista (Irlanti) kuuluu tähän kokoluokkaan. Alankomaissa 21 
prosentilla tuottajista on 1000 sikaa tai enemmän. Tanskassa yli tuhat sikaa omaavien 
maatilojen lukumäärä kaksinkertaistui vuosien 1987 ja 1995 välillä (61 prosenttia .sioista on 
tässä maatilojen luokassa), samalla kun kaikissa muissa maatilojen luokissa tilojen 
lukumäärä laski. Toisaalta korkeintaan 9 sikaa käsittävien tilojen merkitys ei ole tärkeä 
näissä valtioissa (alle 1 prosentti sioista). Pienen tilakoon ryhmässä (Espanja, Kreikka, Italia 
ja Portugali) yli 85 prosentilla tuottajista on alle 10 sikaa, ja niiden osuus on 6-23 
prosenttia näiden maiden kokonaismääristä. 
Ranskassa, Luxemburgissa ja Saksassa 41-72 prosenttia tuottajista sijoittuu pienimpään 
kokoluokkaan. Yli 1 000 sian tilojen osalta Saksan ja Ranskan välillä on huomattavia eroja. 
Saksassa 1 prosentti tuottajista ja 26 prosenttia sioista kuuluu tähän ryhmään, Ranskassa 
vastaavat luvut ovat 5 ja 55 prosenttia. 
Sikayksiköiden erilaisissa kokoluokissa havaittavat erot osoittavat yleisesti tilojen sekä 
eläinten määrän kasvua suuremmissa kokoluokissa (yli 200 sikaa) ja merkittävää 
vähenemistä luokissa, joissa on alle 100 eläintä. Belgiaa voidaan pitää esimerkkinä hyvin 
nopeista rakennemuutoksista. 
3.2.2. Alueellinen rakenne14 
Sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa tuotanto on keskittynyt voimakkaasti muutamalle alueelle, 
esimerkiksi Ranskassa, Espanjassa ja Italiassa, tilojen kansallisen keskikoon määrittämiseen 
vaikuttaa suuri joukko pieniä, usein tehottomia tiloja, jotka sijaitsevat tuotantokeskusten 
ulkopuolella, mikä ei kuvaa kansallisen sikatalouden todellista kilpailukykyä. Nämä ongelmat 
voidaan välttää ottamalla käyttöön alueellinen lähestymistapa. Seuraavat neljä alueellista 
rakennetyyppiä voidaan havaita: 
Ryhmä A: Rakenne on hyvä useimmilla alueilla (esim Yhdistynyt kuningaskunta. 
Alankomaat) 
Kansallinen ja paikallinen tuotannon rakenne on hyvä Alankomaissa (neljän alueen keskiarvo 
on 262 - 880 sikaa tilaa kohti) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (278 - 928), 
lukuunottamatta Walesia (88 sikaa tilaa kohti). Tanska voitaisiin myös laskea mukaan tähän 
ryhmään: kansallinen keskiarvo on 431 sikaa maatilaa kohti, ja kahdentoista Amterin 
keskiarvo on 271 -609 sikaa tilaa kohti15. 
14 - katso liitteen taulukko 13. Luvut "EUROFARM"-tutkimukscsta, joita ei voida suoraan verrata 
jäsenvaltioiden rakennetta koskeviin tietoihin; täydelliset aluetason tiedot puuttuvat Tanskasta, Irlannista, 
Luxemburgista, Itävallasta, Ruotsista ja Suomesta 
15 Alueelliset yksiköt ovat tässä Amterit (NUTS 111-lason yksiköitä). Tämän takia niitä ei löydy liitteiden 
taulukosta 13. Alueellinen tilastotieto tulee Tanskan tilastokeskuksella: analyysi on komission tekemä. 
-20 
Ryhmä B: Rakenne on hvvä tuotannon keskittvmäalueilla. heikompi muilla alueilla (esim 
Ranska. Espanja. Italia ja Belgia) 
Kansallisissa ja paikallisissa rakenteissa on merkittäviä eroja Ranskassa, Belgiassa, 
Espanjassa ja Italiassa, joissa sikatalous on keskittynyt muutamille alueille. Kansallisella 
tasolla nämä jäsenvaltiot kuuluvat keskikokoisten tai pienten tilojen ryhmään, mutta 
alueellisella tasolla rakenne on tärkeillä siankasvatusalueilla melko hyvä. Johtavat alueet 
ovat: 
Ranskassa. Bretagne (510 sikaa tilaa kohti) 
Italiassa: Emilia Romagna (365) 
Lombardia (297) 
Espanjassa: Aragon (258) 
Valencian autonominen yhteisö (400) 
Belgiassa: Flanderi Gevvest (533) 
Ryhmä C: Yleensä ottaen heikko rakenne (esim. Portugali ja Kreikka) 
Portugalissa ja Kreikassa sikatalous ei ole erikoistunutta, kaikilla alueilla kesldmääräinen 
yksikkökoko on korkeintaan 80 sikaa tilaa kohti ja alueiden väliset rakenteelliset erot eivät 
ole suuria. 
Ryhmä D: Vaihteleva rakenne (Saksa) 
Saksassa on vaikeaa tehdä vertailua viime vuosien kehityksestä Itä-Saksan osavaltioiden 
mukaantulon vuoksi. Vuonna 1993 yksiköiden keskikoko oli 106 sikaa, mutta vanhoissa ja 
uusissa osavaltioissa on erilaiset rakenteet. Huolimatta sikojen määrän jyrkästä laskusta Itä-
Saksassa, yksiköiden keskikoko on 228 - 693 sikaa. Vanhoissa osavaltioissa tilat ovat 
huomattavasti pienempiä. Jopa Nordrhein-Westfalenin ja Niedersachsenin 
tuotantokeskuksissa, joissa sikatalous on keskittynyt tietyille alueille, tiloilla on keskimäärin 
vain 176 sikaa. Schleswig-Holsteinissa rakenne on melko hyvä ja tilojen koko on 
keskimäärin 268 sikaa. Muissa vanhoissa osavaltioissa esiintyy rakenteellisia puutteita, sillä 
yksiköiden keskimääräinen koko vaihtelee 38:sta (Hessenissä) 54 sikaan (Baden-
VVurttembergissä) tilaa kohti. 
3.3. Ympäristönäkökohdat 
Joissakin Euroopan unionin alueilla sikayksiköiden keskittymisellä on huomattavia kielteisiä 
ympäristövaikutuksia. Nämä vaikutukset syntyvät lannan varastoinnin ja pelloille 
levittämisen aikana. Rehevöityminen lisääntyy fosfori- ja typpihävikin takia. Tämä edistää 
makean veden varojen pilaantumista, sillä nitraattien vuoksi vettä ei ole turvallista juoda ja 
se vaatii puhdistamista. Ammoniakkipäästöt taas lisäävät happamoitumista. Vaikka 
sikayksiköt eivät luonnollisestikaan yksin aiheuta näitä pilaantumisongelmia, niiden vaikutus 
on kuitenkin huomattava. 
Joillakin seuduilla on yritetty vähentää lannantuotannon ympäristövaikutuksia käsittelemällä 
lantaa joskus suuressakin mittakaavassa. Nämä toimenpiteet, joissa ei noudateta 
ennaltaehkäisyn periaatetta, eivät ole yleensä taloudellisesti elinvoimaisia, ja ne vaativat 
huomattavasti julkista tukea. 
21 
Huomattavin esimerkki yhteisön toiminnasta voimaperäisen karjankasvatuksen aiheuttamien 
ympäristövaikutusten vähentämiseksi on nitraattidirektiivi (91/676/ETY). Direktiivissä 
vaaditaan jokaista jäsenvaltioita määrittelemään alueellaan olevan maatalousmaan, jolla 
nitraatit aiheuttavat veden pilaantumista. Näillä alueilla kaikkia jäsenvaltioita vaaditaan 
varmistamaan, että käyttöön otetaan tietyt tiukat säännökset, jotka koskevat lannoitteiden ja 
erityisesti karjanlannan varastointia ja käyttöä. Sen lisäksi, että edellytetään tasapainoa 
lannoitteiden käytön ja kasvien tarpeiden välillä, vuodesta 2003 tullaan rajoittamaan eläinten 
lannassa pelloille vuosittain levitettävä typpimäärä 170 kg:aan hehtaaria kohti. 
Tätä direktiiviä ei vielä sovelleta kokonaisuudessaan useimmissa jäsenvaltioissa (katso 
yksityiskohdat KOM (97) 473; KOM (98) 16 lopullinen), vaikka määräaika useimpien 
toimenpiteiden toteuttamiselle on jo kulunut umpeen. Mailla, joissa eläintiheydet ovat 
erityisen korkeat, kuten Alankomaat, Belgia ja Italia, on erityisesti parantamisen varaa tässä 
suhteessa. 
Muita tähän alaan vaikuttavia yhteisön toimia ovat ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen 
ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annettu direktiivi (96/61/EY), ympäristövaikutusten 
arvioinnista annettu direktiivi (85/337/ETY) ja tulevaisuudessa kaikki direktiivit jotka 
koskevat tiedonantoa yhteisön strategiasta taistelussa happamoitumista vastaan (KOM (97) 
88 lopullinen). Euroopan Union politiikan on myös oltava Kyoton ilmaston muutosta 
koskevan konferenssin mukainen, varsikin mitä tulee metaanipäästöjen vähentämiseen. 
Todellisuudessa tehokkain tapa varmistaa, että sika-alan ympäristövaikutukset vähennetään 
mahdollisimman pieniksi, on vähentää eläinten keskittymistä tietyillä yhteisön alueilla. Tämä 
seikka on jo tunnustettu useilla yhteisön alueilla, kuten Alankomaissa ja Belgian Flanderissa. 
Epäonnistuminen keskittymisen vähentämisessä ja niiden ympäristöongelmien 
poistamisessa, jotka johtuvat sikojen kasvatuksesta, mahdollistavat sen, että kulut sektorilla 
ovat alhaisempia. Kuitenkin näihin tekijöihin liitetyt kulut tulevat yhteiskunnan harteille. 
Tämä todellisten kulujen ulkopuolistaminen mahdollistaa sektorin paremman 
kilpailukykyisyyden. 
Jäljempänä olevassa eläintiheyksiä käsittelevässä jaksossa esitetään keinoja, joilla voidaan 
tunnistaa alueita, joilla on erityisongelmia. 
Eläintiheydet 
Hehtaarikohtaista eläintiheyttä voidaan käyttää osoittamaan ympäristölle aiheutuvaa 
painetta16. Nämä luvut eivät välttämättä tarkoita saastumisongelmia, koska niissä ei oteta 
huomioon jonkin erityisen alueen ympäristöpiirteitä (kuten ilmastoa ja geologiaa), 
kemiallisten lannoitteiden mahdollisia vaikutuksia eikä niiden ympäristöön suuntautuvia 
kivennäisainepäästöjä. Tämän lisäksi nämä luvut koskevat yhtä kokonaista aluetta. Koska 
jotkut alueet ovat hyvin laajoja, pienemmät ongelma-alueet eivät ole helposti havaittavissa. 
16 -katso liitteen taulukko 14. Joitakin uusia jäsenvaltioita koskevat tiedot ovat puutteellisia. Jotkin 
maankäyttöä koskevat luvut saatiin laskettua vain muista EUROSTAT-tulkimuksista ja kansallisilta 
viranomaisilta saatujen lukujen avulla. Tiedot eivät välttämättä ole yhdenmukaisia. Paikallisen 
pilaantumisen tason täsmälliseksi määrittämiseksi tarvittaisiin nautayksiköiden kokonaismääriä (nautakarja, siat, 
siipikarja, lampaat, vuohet, hevoseläimet) ja maatalousmaata koskevaa tilastollista tietoa alueellisella ja 
paikallisella tasolla (vähintään NUTS III -tasolla). Koska EUROSTATista peräisin olevat tiedot koskevat NUTS 
II -tasoa ja ovat joskus epätäydellisiä, taulukon 14 luvut koskevat vain naulJikarjaa ja sikoja. 
-22 
Tämän työvälineen tarjoamista mahdollisuuksista annetaan jäljempänä joitakin esimerkkejä. 
Ekologisesti kestävänä pidetään karkeasti ottaen 1,4 nautayksikköä hehtaaria kohti (paitsi 
joillain erityisen herkillä alueilla). Kahdeksan aluetta Euroopassa ylittää tämän rajan, kun 
otetaan huomioon ainoastaan nautakarja ja siat (ulkopuolelle jäävät siis siipikarja, lampaat, 
vuohet ja hevoseläimet): 
- Alankomaissa (kaikki alueet) Zuid (5.42), Oost (3.62), West (1.39) ja Noord (1.57); 
- Belgiassa: Vlaanderen (4.03) ja Wallonie ( 1.49); 
- Italiassa: Lombardia (1.88), ja 
- Saksassa: Nordrhein-Westfalen ( 1.49). 
Kun siipikarjaa, lampaita, vuohia ja hevoseläimiä koskevat luvut otetaan myös huomioon 
(joita ei näissä luvuissa ole otettu huomioon: katso myös taulukko 14), on selvää, että 
yhteisössä on muitakin mahdollisia ongelma-alueita. Näihin kuuluvat: Galicia Espanjassa 
(1,39), Madeira Portugalissa (1,14), Azorit Portugalissa (1,25), Niedersachsen Saksassa 
(1,27), Luxemburg (1,27), North West Yhdistyneessä kuningaskunnassa (1,24), Tanska 
(1,22), Schleswig-Holstein Saksassa ( 1,16), Pohjois-lrlanti Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(1,13), Baijeri Saksassa ( 1,12) ja Ranskan Länsiosa (1,11). 
Näiden eläintiheyttä osoittavien lukujen vertaaminen sikamäärien kehittymiseen vuosien 
1987 ja 1993/1994 välillä osoittaa eläintiheyden kasvua Flandersin alueella Belgiassa, 
Alankomaiden eteläosassa ja Lombardiassa (järjestyksessä 23,3 prosenttia, 6,2 prosenttia ja 
2,9 prosenttia). Sikojen määrä on laskenut kaikilla muilla "ongelma-alueilla": Nordrhein-
Westfalenissa -7,4 prosenttia, Alankomaiden pohjoisosassa -8,4 prosenttia, maan itäosassa-
6,0 prosenttia, maan länsi-osassa -16,7 prosenttia sekä Valloniassa -9,0 prosenttia. 
Kansallisten ja alueellisten eläintiheyksien osoittaessa potenttiaalisten ongelmien laajuuden, 
voivat eläintiheydet yksittäisillä maatiloilla olla erittäin korkeat, sillä sikoja kasvatetaan usein 
maatiloilla, joilla maatalouspinta-ala on rajoitettu. Näillä maatiloilla on saasteongelmien 
potenttiaali huomattavasti korkeampi (kuitenkin olisi huomattava, että tehotuotannon 
ympäristölliset vaikutukset riippuvat myös niistä toimenpiteistä, joita tuottajat tekevät 
huolehtiakseen kivennäispäästöistä eikä pelkästään tällä maa-alueella). 
3.4. Eläinten terveyteen liittyvät näkökohdat 
3.4.1. Tautien torjunta 
Jotta varmistettaisiin elävien sikojen, tuoreen sianlihan ja tiettyjen sianlihatuotteiden pääsy 
kaikille maailman markkinoille, niiden on oltava peräisin terveydentilaltaan hyvällä alueella 
kasvatetusta sikakannasta. Elävien sikojen ja sianlihatuotteiden liikkumiselle Euroopan 
unionin sisällä on sovellettava samoja ehtoja. Kansainvälisesti katsoen hyvä terveydentila 
tarkoittaa, ettei alueella ole tarttuvia tauteja, jotka on OIE:ssa {Office internationale des 
épizooties) luetteloitu 'luettelon A taudeiksi". Luetteloon kuuluu viisi tautia, joita esiintyy 
sioissa. Nämä taudit ovat afrikkalainen sikarutto, klassinen sikarutto, suu- ja sorkkatauti, 
-2^-
Swine Vesicular -tauti ja Vesicular Stomatitis -tauti. Useimmissa jäsenvaltioissa ei ole 
moneen vuoteen ilmoitettu näiden tautien puhkeamisesta, mutta jos Euroopan unionin 
sikakantaa tarkastellaan kokonaisuutena, tietyt erityisongelmat ovat vielä voittamatta. 
Afrikkalainen sikarutto on tavallinen tietyillä alueilla Italian Sardiniassa. Klassinen sikarutto 
on tavallinen villisioilla tietyissä osissa Saksaa ja Italiaa sekä tietyillä pienillä Ranskan 
alueilla. Swine Vesicular -tautia on vuodesta 1992 alkaen löydetty tietyin väliajoin Italian 
eteläosan sioista ja suu-ja sorkkatauti on kulkeutunut yhteisön ulkopuolelta vuosina 1993, 
1994 ja 1996. 
Edellä mainituista sairauksista klassinen sikarutto on aiheuttanut eniten ongelmia 
maatalousyhteisölle ja haitannut kaupankäyntiä. Vuosien 1994 ja 1997 välillä tautia on 
havaittu kuuden jäsenvaltion kansallisissa sikakannoissa. Seuraavassa taulukossa on 
osoitettu klassisen sikaruton puhkeamisten lukumäärät, jotka ne jäsenmaat, joissa tautia on 
havaittu, ovat raportoineet: 
Jäsenvaltio 
Itävalta 
Belgia 
Saksa 
Italia 
Espanja 
Alankomaat raportoitujen puhkeamisten lukumäärä jäsenmaiden 
sikayksiköissä 
1994 
0 
48 
117 
24 
0 
0 1995 
1 
0 
54 
42 
0 
0 1996 
1 
0 
4 
49 
0 
0 1997 
0 
8 
46 
55 
73 
424 
Kuvattujen klassisen sikaruton puhkeamisten seurauksena yhteisö on mahdollistanut 
taloudellisen tuen jäsenvaltioille (katso kohtia 2.2. ja 3.4.) ja komissio on hyväksynyt joukon 
päätöksiä, jotka koskevat sikojen siirtämistä kattavia erityissuojelutoimenpiteitä. 
Edellä mainittujen virustautien torjumiseksi käyttöön otettuihin toimenpiteisiin kuuluvat 
saastuneiden tilojen ja niihin kosketuksissa olevien tilojen tuotannon lopettaminen 
(autioittaminen) ja sikojen ja sianlihan siirtämisen rajoittaminen viruksen leviämisen 
estämiseksi. Järjestelmälliseen rokottamiseen ei voida ryhtyä, mutta yhteisön 
lainsäädännössä sallitaan hätätilassa tehtävät rokotukset. Näiden toimenpiteiden 
soveltamisessa on useimmissa jäsenvaltioissa yleensä onnistuttu. On itsestään selvää, 
että onnistuminen riippuu suuressa määrin siitä, miten tehokkaita ja nopeita 
toimenpiteitä paikalliset ja kansalliset viranomaiset toteuttavat tautien torjumiseksi ja 
hävittämiseksi ja mitä toimenpiteitä sianlihantuottajat ottavat käyttöön estääkseen 
tautia pääsemästä tilalle. Alueilla, joilla kasvatetaan suuria määriä sikoja, on viime 
aikoina ollut ongelmia luettelossa A mainittujen tautien torjunnassa. 
On aina tiedetty, että alueilla, joilla on suuria määriä sikoja, on lukuisia mahdollisia 
vaaratekijöitä, jotka hankaloittavat virustautien nopeaa hävittämistä. Jos ei huomata 
24 
viruksen leviämistä sikoihin, jotka ovat suoraan tai välillisesti olleet kosketuksissa 
sairastuneisiin laumoihin, voi tuloksena olla viruksen leviäminen kauemmas ja uusien 
tapausten puhkeaminen valvotun alueen sisä- tai ulkopuolella. Valvontatoimenpiteet, 
jotka toimivat erittäin hyvin alueilla, joilla on vähän sikoja, saattavat olla riittämättömiä, 
jos taudin torjunnassa tarvittavia välineitä ei ole riittävästi tai jos ne puuttuvat 
kokonaan. Lyhyellä aikavälillä voi olla erittäin vaikeaa toteuttaa tehokkaita 
toimenpiteitä viruksen uusiutumisen ja leviämisen estämiseksi. Tämä voi johtaa 
pitkäaikaiseen epidemiaan. Jos eläintiheyttä koskevaan kysymykseen ei puututa, 
mahdollisuudet torjua tehokkaasti tauteja edellä mainituilla alueilla, joilla sikamäärä on 
suuri, saattavat huonontua. Sika-alalla esille tuodulla ongelmalla on jossain määrin 
merkitystä myös siipikarjan ja nautakarjan tautien torjunnassa tietyillä yhteisön alueilla. 
Korostettakoon, että kohdassa 3.1.2 mainittujen alueellisten avainsuuntauksien, kuten 
keskittymissuuntauksen jatkuminen niillä alueilla, joilla on jo huomattavat sikakannat 
sekä tuotannon uudelleen siirtyminen lähelle tärkeimpiä markkinoita, seurauksena 
saattaa tulevaisuudessa olla uusia eläinten terveyteen liittyviä ongelmia. 
Päättäessään kannattaa komission esittämää toimintalinjaa, jonka mukaan luovutaan 
suu- ja sorkkatautia ja klassista sikaruttoa vastaan suoritettavista rokotuksista, 
neuvosto selvitti kustannus-hyöty-tutkimusten avulla tämän politiikan olevan selkeästi 
turvallisempi ja edullisempi kuin rokottaminen. Lisäksi politiikalla saavutetaan 
samanaikaisesti kaksi tavoitetta eli varmistetaan terveyden korkea taso sekä eläinten ja 
niistä valmistettujen tuotteiden vapaa liikkuvuus. 
On kuitenkin selvää, että 1970- ja 1980-luvuilla tehdyissä kustannus-hyöty -
tutkimuksissa ei ole voitu ottaa huomioon 1990-luvulla tapahtunutta sikatalouden 
tehostamista ja suurten sikamäärien keskittymistä melko pienille alueille, 
kaupankäynnin edellytysten tapahtuneita muutoksia ja eläinlääkinnässä tapahtunutta 
edistymistä. Tällaisten tutkimusten ajan tasalle saattaminen onkin tarpeen. 
Viime aikainen klassisen sikaruton epidemia sekä kehitys bioteknologian 
hyödyntämisessä on johtanut Komission ottamaan kantaa ongelmaan 
merkkiainerokotteista, jotka voivat olla käytettävissä lähitulevaisuudessa. 
Komission pyynnöstä eläinlääkintäalan tiedekomitea on äskettäin antanut kantansa 
tähän asiaan. Komitea määritteli, että sikataloudelle aiheutuvan taloudellisen vahingon 
rajoittuminen sekä valtaisan teurastustarpeen väheneminen sellaisilla tiloilla, joilla tautia 
ei ole ollut, ovat pääasialliset edut, jotka on odotettavissa merkkiainerokotteiden 
käytöstä. Merkkiainerokotteiden käyttö tulisi aina rajoittua taudin puhkeamista 
seuranneisiin hätätilanteisiin. Komitea määritteli kuitenkin myös lukuisia haittoja sekä 
avoimia kysymyksiä, joihin ei voida antaa vastausta ennenkuin tieteellistä tietämystä on 
enemmän käytettävissä näistä uusista välineistä. 
Varovainen lähestymistapa tässä kysymyksessä näyttäisi tarpeelliselta, jotta voitaisiin 
välttää haitalliset vaikutukset EU:n ja kolmansien maiden väliseen kauppaan, erityisesti 
ennenkuin on voitu sopia näiden välineiden käytön kriteereistä lisäapuna hätätilanteissa. 
Komissio on edennyt pitkälle suunnitelmassaan suuren mittakaavan 
laboratoriokokeista, joiden tarkoituksena on arvioida mahdollisuutta tehokkaaseen 
merkkiainerokotteen käyttöön hätätilanteissa sekä arvioida haitallisia seuraamuksia 
infektiotilanteissa sellaisissa sikapopulaatioissa, jotka eivät ole täysin immuuneja. 
Samalla tutkitaan niitä mahdollisia ongelmia, jotka liittyvät erottelutestin herkkyyteen ja 
spesifisyyteen, sekä tulevia suunnitelmia siinä tapauksessa jos merkkiainerokotteita 
-25 -
käytetään.Itse kokeiden on suunniteltu alkavan niin pian kuin mahdollista, mieluiten 
myöhäissyksyllä 1998. 
3.4.2. Eläinten terveysongelmat korkean eläintiheyden alueilla 
Tavoitteenaan selvittää korkean eläintiheyden alueilla tarttuvien tautien torjunnassa 
vuosina 1993 ja 1994 havaitut ongelmat komissio pyysi vuonna 1995 eläinlääkintäalan 
tiedekomiteaa ottamaan kantaa seuraaviin kolmeen kysymykseen: 
1) Tarkistaa yhteisön alueen eläintiheydeltään korkeiden kasvatusalueiden 
määrittelemistä koskevat menetelmät alueilla, joilla sikoihin, nautakarjaan ja sika/nauta 
sekakarjaan liittyvien tautien puhkeamisvaara on suuri; 
2) Ehdottaa mahdollisia arvosteluperusteita eläintiheydeltään korkeiden 
kasvatusalueiden luokittelemiseksi; 
3) Löytää toimenpiteitä, joilla korkean eläintiheyden alueilla esiintyvät tarttuvat taudit 
estetään ja torjutaan. 
Eläinlääkintäalan tiedekomitea päätteli kertomuksessaan, että Euroopan unionin 
nykyisten tietolähteiden (esim. EUROSTATin) tilaviiteyksiköt ovat liian laajat 
toimiakseen korkean eläintiheyden alueiden tunnistamisessa. Tarvitaan pienempiä 
viiteyksiköitä ja yksittäisten kasvatustilojen maantieteellinen sijainti olisi selvitettävä. 
Pääperusteena korkean eläintiheyden alueiden tunnistamisessa on eläintiheys, joka 
voidaan ilmaista nautayksiköiden määränä neliökilometriä kohti. Jotta nautayksiköt 
neliökilometriä kohti voidaan määritellä, tarvitaan erityistietoja tärkeimmistä lajeista 
(esim. sikojen määrä neliökilometriä kohti) sekä muuntotaulukolta, joilla voidaan 
laskea eri eläinlajien nautayksiköt. Komitealla oli myös lupaavia ajatuksia muuttujista, 
joilla korkean eläintiheyden alueiden riskialttius ilmaistaisiin määrällisesti. Näihin kuului 
GINI-indeksi (tilastollinen mittari tiheydelle, joka osoittaa jakauman 
yhdenmukaisuusasteen), jolla mitataan laumakokojen jakautumista ja lähin naapuri -
indeksi (NNI), jolla ilmaistaan tilojen välisten etäisyyksien jakautuminen. 
Lopulta komitea laati kertomukseen luettelon lisätutkimustarpeista. On ensiarvoisen 
tärkeää, että määriteltyjä tarpeita koskevat tutkimukset suoritetaan. Samalla kun 
aiheesta suoritetaan tutkimuksia, on harkittava tiettyjen perustavaa laatua olevien 
taudin tarttumisen torjuntaa ja hallintaa koskevien toimenpiteiden suorittamista. 
3.4.3. Taudintorjuntaa tehostavia toimenpiteitä 
Tunnetaan lukuisia toimenpiteitä, joilla luettelossa A mainittujen ja muiden 
sikataloudelle vahingollisten tautien leviämistä voidaan estää tai vähentää, mutta niitä ei 
vielä sovelleta kaikkialla yhteisössä. Seuraavien toimenpiteiden toteuttamista 
tulevaisuudessa olisi harkittava: 
/. Lisää tietoa taudin olemassaolosta 
• Tietoa tarttuvien tautien esiintymisestä: 
- sianlihan tuottajille; 
- henkilöille, jotka käyvät kauppaa sioilla ja sianlihalla; 
- suurelle yleisölle. 
26 
• Vakiintuneet yhteydet sianlihantuottajien ja eläinlääkintäviranomaisten välillä. 
• Tilakohtaiset taudin esiintymistä koskevat rekisterit. 
2. Entistä paremmat valmiudet tautien torjuntaan 
• Tautien varalta tehdyt harjoitellut ja käyttövalmiit 
- kansalliset 
- alueelliset ja 
- paikalliset valmiussuunnitelmat. 
• Maantieteellisen tietojärjestelmän kehittäminen eläinten terveydentilan ja tautien 
torjumiseksi. 
3. Entistä parempia turvatoimia tiloilla 
• Suljetut tilat -toiminta (porsaasta lopputuotteeksi samassa yrityksessä). 
• Ei ruokintaa ruuantähteillä tai vaihtoehtoisesti keittiöjätteiden kuumentamien sikojen ruoaksi 
suoritetaan tiloissa, joissa ei ole sikoja. 
• Tilat hiljattain ostettujen sikojen eristämiseksi ja ostot vain rajoitetulta määrältä toimittajia. 
• Sikojen lastaus-ja purkupaikka. 
• Sianrehun varastointitilat, jonne rehunkuljetusauto pääsee tulematta tilan alueelle. 
• Vähimmäisetäisyys lähimpään sikatilaan. 
• Tiian henkilökunta soveltaa taudilta suojatumiseksi sovittuja sääntöjä. 
• Noudatetaan jatkuvasti yhteisön eläinten tunnistamissääntöjä. 
• Eläintä kohti olevan vähimmäistilavaatimuksen kunnioittaminen yhtenä tuen saannin ehtona. 
4. Sikojen siirtoihin liittyviä suojelutoimenpiteitä 
• Kahdenkymmenenyhdcn päivän sääntö. Sikojen siirtäminen tiloilta on kiellettyä 21 päivän 
aikana siitä, kun kyseiselle tilalle on saapunut sikoja. Tähän yleissääntöön voitaisiin tehdä 
poikkeus suoraan teurastettaviksi menevien sikojen kohdalla. 
• Lopetetaan/vähennetään markkinoiden ja keräyskeskusten käyttöä ja edistetään sikojen 
kuljetusta suoraan myyjätilalta ostajatilalle. 
• Tuotanto-ja teurassikojen kuljetus olisi rajoitettava alueelliseen kuljetukseen ja pitkän matkan 
kuljetusta käytettävä vain korkean geneettisen arvon omaavien eläinten osalta. 
• Eläinten kuljetukseen käytettyjen ajoneuvojen puhdistaminen ja desinfiointi suoritettava 
paikoissa, joissa on virallinen valvonta. 
• Jatkuva yhteisön sääntöjen noudattaminen eläinten siirtämistä koskevan ennakkoilmoituksen 
ja todistusten antamisen osalta. 
27 
5. Taloudelliset sitoumukset tautien hävittämiseksi 
• Tehdään vakuutussuunnitelma hätätilanteita varten. Sianlihantuottajat ovat osaltaan 
mukana suunnitelmassa. 
• Julkinen taloudellinen tuki epidemian kestäessä kytketään välittömään ilmoitukseen 
tautiepäilyksistä ja tehokkaaseen yhteisön säännöstön soveltamiseen koskien tautien 
torjuntaa. Viimeksimainittuihin mukaanluetaan Neuvoston asetukseen (ETY) N:o 
90/424 liittyvät säännökset, jotka koskevat kuluja eläinlääkinnän alalla. 
3.4.4. Eläintautien torjunnasta aiheutuvat menot 
Neuvoston päätöksellä N: o 90/424/ETY annettiin säännökset rahastosta 
eläinlääkintämenoja varten. Tämän päätöksen ehtojen mukaan jäsenvaltiot voivat saada 
yhteisöltä rahallista tukea lukuisten, kaupankäynnille taloudellisesti merkittävien tautien 
hävittämiseksi. 
Tavallisesti tuella korvataan jopa 50 prosenttia jäsenvaltion eläinten teurastamiseen, 
puhdistukseen ja desinfiointiin tai saastuneiden materiaalien tuhoamiseen liittyvistä 
kustannuksista. Tämän saman päätöksen nojalla voidaan antaa rahallista avustusta, jolla 
katetaan kansallisista tautien seuranta- ja torjuntaohjelmista ja yhteisön tautien 
viitelaboratorioiden toiminnasta ja eläinlääketieteen infrastruktuurien vahvistamisesta 
aiheutuvat kustannukset. 
Jäsenvaltioiden käyttöön sikojen tautien torjuntaan annetun yhteisön rahoitustuen 
ennustetaan kasvavan poikkeuksellisen paljon vuonna 1997 (ks. jäljempänä). 
Sikojen tautien torjunnasta aiheutuneet kustannukset (miljoonaa ecua) 
Toiminta 
Hätärahasto 
Hävittämis- tai valvontaohjelmat 
YHTEENSÄ EU 12 
1994 
Toiminta 
28,1 
1,5 
29,6 EU 15 
1995 
Toiminta 
10,7 
3,2 
13,9 EU 15 
1996 
Toiminta 
0,8 
3,4 
4,2 EU 15 
1997 
Ennuste 
173,0 
6,0 
179,0 
Tämä asia on parhaillaan keskustelun alaisena Euroopan parlamentissa. 
3.5. Eläinten hyvinvointi 
Euroopan komission mielestä eläinten hyvinvointi on ensisijaisen tärkeä kysymys. Tästä 
alasta on annettu yhteisön säännöksiä vuodesta 1974 alkaen. Yhteisön ensimmäisen 
eläinten hyvinvointia koskevan säädöksen johdanto-osassa mainittiin kaksi perustavaa 
laatua olevaa syytä lakien säätämiseksi alalla. 
-28-
• kansallisten lainsäädäntöjen eroavaisuudet eläintensuojelun alalla vaikuttavat 
yhteismarkkinoiden toimintaan; 
• yhteisön on ryhdyttävä toimiin kaikenkaltaisen eläimiin kohdistuvan 
julmuuden välttämiseksi. 
Tällä alalla vastuualueet jakaantuvat kolmeen yleiseen luokkaan: 
• tilanhoitokäytännöt; 
• eläinten kuljettaminen; 
• eläinten teurastaminen. 
Yhteisön nykyiseen tätä alaa koskevaan lainsäädäntöön tehdään parhaillaan 
täsmennyksiä ja muutoksia, jotta otettaisiin huomioon muutokset poliittisissa 
periaatteissa ja tieteellisen tiedon kehittyminen. 
Neuvosto hyväksyi vuoden 1991 lopulla sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 
annetun direktiivin (neuvoston direktiivi N:o 91/630/ETY). 
Direktiiviä sovelletaan kaikkiin sikoihin, joita kasvatetaan ja lihotetaan sisätiloissa. Ryhmissä 
kasvatettavien tai vasta vieroitettujen porsaiden käyttöön varattavaa esteetöntä lattiapinta-
alaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt koskevat kaikkia hiljattain rakennettuja tai korjattuja 
taikka 1. tammikuuta 1994 jälkeen ensimmäistä kertaa käyttöön otettuja tiloja. Yhtä sikaa 
kohden varattava vapaa tila määritellään sian painoon perustuvien väliimmäisvaatimusten 
perusteella. 
Kaikkien tilojen on noudatettava näitä vaatimuksia 1. tammikuuta 1998 alkaen. Lisäksi 
emakoiden ja ensikoiden liekaan sitominen on yleisesti kielletty 31. joulukuuta 1995 alkaen. 
Jos kuitenkin kasvatusyksikkö on rakennettu ennen tätä ajankohtaa, toimivaltainen 
viranomainen voi kyseisen jäsenvaltion pätevän viranomaisen suorittaman tarkastuksen 
jälkeen antaa luvan olemassa olevan tilan jatkamiseen, muttei missään tapauksessa 
pidempään kuin 31. joulukuuta 2005 asti. 
Direktiiviin liitettynä erottamattomana osana on tekninen liite, joka sisältää yksityiskohtaisia 
sääntöjä sikojen elintiloista, hoitamisesta, ruokkimisesta ja juottamisesta sekä vielä 
yksityiskohtaisempia tietoja eri sikaluokista, kuten villisioista, nuorista emakoista, emakoista 
ja porsaista. 
Direktiivin 6 artiklassa edellytetään, että komissio antaa neuvostolle eläinlääkintäalan 
tiedekomitean lausuntoon perustuvan kertomuksen siitä, missä määrin intensiivinen 
tilanhoitojärjestelmä toimii sikojen hyvinvointia koskevien vaatimusten mukaisesti. Erityistä 
huomiota olisi kiinnitettävä ryhmissä kasvatettavien emakoiden hyvinvointiin, joiden 
liikkumista on eriasteisesti rajoitettu. Kertomukseen on liitettävä sen päätelmiin perustuvia 
ehdotuksia. Komission osastot ovat pyytäneet eläinlääkintäalan tiedekomiteaa (SVC) 
laatimaan tämän tieteellisen kertomuksen. Komitea esitti tämän kertomuksen komissiolle 
30.9.1997. Komissio aikoo piakkoin esittää neuvostolle kertomuksensa, johon kuuluu 
tarvittavia ehdotuksia. 
29 
4. RAKENTEELLISET TUKITOIMENPITEET 
4.1. Maatilojen investointituet 
Asetuksessa (EY) N:o 950/97 (ent. 2328/91) säädettyjen investointitukien tarkoituksena on 
yksittäisten maatilojen ja tilayhtymien uudenaikaistaminen ja niiden kilpailukyvyn 
parantaminen. Eläinten terveyteen ja hyvinvointiin sekä ympäristön suojeluun liittyvät 
parannukset ovat myös hyväksyttäviä tarkoituksia. Tukien ei pidä kuitenkaan johtaa 
ylituotannon kasvuun. 
Teolliseen tuotantoon tehdyt investoinnit, jotka ylittävät yksittäisen maatilan tason, eivät 
kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, eivätkä näin ollen mainittuun asetukseen liittyvään 
yhteisön yhteisrahoitukseen, mutta ovat mahdollisia poikkeuksellisissa tapauksissa 
tavoitteita 1, 5 b ja 6 koskevissa toimenpideohjelmissa. Maatilan ulkopuolella tapahtuva 
sianlannan käsittely on otettu huomioon esimerkiksi Alankomaiden ja Belgian tavoitteeseen 
5 b liittyvissä yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. 
Asetuksen (EY) N:o 950/97 säännökset kuuluvat tavoitteeseen 5 a liittyviin yhteisön laaja-
alaisiin toimenpiteisiin ollen siten sovellettavissa koko yhteisön alueella. 
4.2. Sikatilojen investointituki 
Vaikeuksien välttämiseksi sianlihamarkkinoilla, asetuksessa säädetään erityisistä, sikatiloille 
myönnettävää tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. 
Tukijärjestelmän kehittyminen sianliha-alalla 
Vuonna 1972 säädettiin tuotantokyvyn aikaansaamiseksi maatilakohtaisesta 40 000 ecun 
suuruisesta tukikelpoisten investointien määrästä Järjestelmä korvattiin vuonna 1981 uusilla 
säännöksillä, joilla tuki rajoitettiin maatilakohtaisesti tukea saaneiden sikapaikkalukujen 
mukaan. Tukikelpoisten paikkojen enimmäismäärää vähennettiin asteittain 500 paikasta 
vuonna 1981 300 paikkaan vuonna 1988. Sen jälkeen asetuksessa (ETY) N:o 2328/91 
kiellettiin myöntämästä minkäänlaista tukea sikapaikkojen lisäämiselle 1. tammikuuta 1991 
jälkeen. 
Nykyinen tilanne 
Asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaan siankasvatukselle voidaan myöntää tukea, jollei siitä 
seuraa tuotantokyvyn lisääntyminen. Tuen ensisijaisena tarkoituksena on ympäristönsuojelu, 
eläinten hyvinvoinnin ja terveysolojen parantaminen sikatiloilla. Erityisehtoja on 
noudatettava, ja niistä "rehulauseke" on sitovin, koska siinä suljetaan tehotuotantotilat pois 
tukijärjestelmästä. "Rehulausekkeen" mukaan kullakin tuensaajalla on itse asiassa oltava 
riittävästi hyödynnettyä maatalouspinta-alaa, jolla voidaan tuottaa vähintään 35 prosenttia 
sikojen ravinnosta. Poikkeustapauksissa ja yksinomaan sellaisia investointeja varten, joiden 
tarkoituksena on vähentää eläinten tuottamista jätteistä johtuvia päästöjä ja lietelannan 
poistaminen nykyisiltä tiloilta, komissio voi kuitenkin antaa jäsenvaltiolle luvan poiketa 
kyseisestä ehdosta (asetus (EY) N:o 950/97; artikla 6(4)). 
- 30 -
Alankomaat haki vuonna 1995 poikkeuslupaa sellaisten investointien tukemiseksi, joiden 
tarkoituksena oli vähentää tehosikaloista lähtöisin olevia ammoniakkipäästöjä, Komissio ei 
hyväksynyt pyyntöä siitä syystä, että oli olemassa mahdollisuus, että tehosikaloiden 
tukeminen vaikeuttaisi nitraattidirektiivin täytäntöönpanemista. Niinpä Alankomaat veti 
hakemuksensa pois. Tähän mennessä mahdollisuutta poiketa rehulausekkeesta on käytetty 
ainoastaan kerran. Komissio hyväksyi Saksan esittämän poikkeuslupapyynnön 18. 
syyskuuta 1996 (C(96) 2134, ks. liite). 
4.3. Sikatilojen siirtymätuki 
Erityistoimenpiteet Saksan uusien osavaltioiden hyväksi 
On sovellettu siirtymäkautta koskevia säännöksiä, jotka olivat voimassa 31. joulukuuta 
1996 asti (Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 38 artikla). Tukea voitiin myöntää sikapaikkojen 
rakentamista varten osuustoimintatilojen rakenneuudistuksen yhteydessä ja uusia perhetiloja 
perustettaessa, mutta edellytyksenä oli, ettei sikapaikkojen määrä kaikilla uusilla ja 
uudistetuilla tiloilla ylittänyt entisillä tiloilla olleiden sikapaikkojen määrää. Siirtymäkauden 
säännösten voimassaoloa ei jatkettu 31. joulukuuta 1996 jälkeen. Uusissa osavaltioissa 
edelleen olevat rakenneongelmat voidaan ratkaista asetuksen (EY) N:o 950/97 
tavanomaisen järjestelmän asianmukaisella soveltamisella. 
Siirtymäkauden tuki uusille jäsenvaltioille (Itävalta ja Suomi) 
Liittymisasiakirjassa on hyväksytty siirtymäkautta koskeva tuki sikatiloilla tehdyille 
investoinneille sillä edellytyksellä, ettei tuella lisätä kokonaistuotantokapasiteettia, ja että se 
myönnetään noudattaen yksittäisiä ylärajoja. Tuki ei kuulu yhteisrahoitukseen ja sen tulee 
päättyä 31. joulukuuta 1999. 
Itävalta 
Itävallan virallisesta laskennasta saatu sikamäärä ilmaisee kokonaistuotantokyvyn. 
Sikamäärän lisääntyminen johtaisi tukijärjestelmän lakkauttamiseen. Taannehtivuudesta ei 
ole säädetty, toisin sanoen jo myönnettyjen tukien takaisinmaksua koskevista vaatimuksista. 
Tilakohtaisista rajoituksista säädetään kansallisessa laissa (" Viehwirtschaftsgesetz"), ja ne on 
hyväksytty komission päätöksellä (C(95) 634, 8.9.1995). 
Suomi 
Komissio hyväksyi tilakohtaiset rajoitukset (C(96) 733, 19.4.1996). 
-31 
4.4. Tuen kehittäminen edelleen asetuksen (EY) N:o 950/97 perusteella 
Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/9117 muuttamista koskevan neuvoston käsittelyn 
yhteydessä tietyt jäsenvaltiot ehdottivat sikojen osalta voimassa olevan tukiohjelman 
kehittämistä edelleen. Ne esittivät, että ottaen huomioon sianlihamarkkinoiden rakenteelliset 
puutteet joillakin alueilla, tuotantokapasiteetin lisäämistä maatilatasolla olisi voitava tukea. 
Siankasvattajien taloudellinen asema sekä sianlihamarkkinoiden herkkyys asettavat kuitenkin 
rajoituksia, jotka olisi otettava huomioon: 
Tuki olisi rajoitettava koskemaan vain sellaisia alueita, joilla voidaan todistaa 
todellinen tarve tuotantorakenteiden kehittämiseksi myös ympäristöllisten, 
hygieenisten ja eläinten hyvinvointiseikkojen takia; 
Tukimenetelmän soveltaminen ja tuotantokyvyn lisääminen yksittäisillä tiloilla ei saisi 
lisätä sianlihantuotannon kokonaismäärää alueella; 
Kyseessä olevan alueen ympäristötilanne ja eläinten terveydentila olisi tutkittava 
huolellisesti. 
Seuraavassa tekstissä käsitellään näitä ehdotuksia sekä mahdollisia ongelmia, joita niiden 
täytäntöönpanemisesta voisi aiheutua. 
Sikatalouden laajennetun tukiohjelman täytäntöön paneminen edellyttäisi neuvoston 
asetuksen No 950/95 muuttamista. Kuten 35 prosentin rehuomavaraisuuslausekkeen 
osalta, tällaista menetelmää voitaisiin soveltaa poikkeuksellisissa olosuhteissa. Asetuksessa 
olisi annettava erityisiä säännöksiä alueiden rajoittamisesta, ympäristölainsäädännön 
noudattamisesta maatiloilla sekä tuotantokyvyn enimmäismäärien määrittämisestä ja 
vahvistamisesta. 
4.4.1. Alueiden soveltuvuus 
Vyöhykkeiden määrittäminen 
Tuotantotuen myöntäminen siantuottajille olisi rajoitettava koskemaan sellaisia alueita, 
joilla rakenteellisen kehittämisen erityinen tarve voidaan todentaa. Kuten luvussa 3 
todettiin, tuotannon keskittyminen jatkuu joissakin jo ennestään tehotuotantoa 
harjoittavissa keskuksissa, joissa lannan levittäminen ja hävittäminen aiheuttavat kasvavia 
ongelmia. Tätä kehitystä ei pitäisi tukea tukiohjelmien avulla. Toisaalta sellaisilla alueilla, 
joilla tuotanto on vähemmän voimaperäistä ja rakenteelliset olosuhteet vähemmän 
ihanteelliset, eläinten määrät ja tuotanto-osuudet ovat usein vähenemässä. Näillä alueilla 
voisi olla perusteltua harkita tukijärjestelmää olemassa olevan tuotantokapasiteetin 
ylläpitämiseksi. 
17 nyt asetus (EY) No 950/97 
-32 
Alueen "tukikelpoisuus" voitaisiin määritellä todellisen tuotantotilanteen perusteella 
paikallisella tasolla. Kuten luvussa 3 todettiin, tuotantorakenteissa esiintyy joskus valtavia 
eroja NUTS n -alueiden sisällä, minkä vuoksi tätä alueellista tasoa ei voida pitää sopivana 
mittarina tukikelpoisuuden määrittämiseksi. Rakenteellisen kehittämisen vaatimukset olisi 
määriteltävä vähintään NUTS III -tasolla tai vielä alhaisemmalla tasolla (pienemmät 
määritetyt vyöhykkeet). 
Ympäristöä ja eläinten terveydentilaa koskevat edellytykset 
Tukiohjelman vaikutuksia ympäristöön olisi seurattava hyvin huolellisesti. On huomattava, 
että ympäristölainsäädännössä tiukennetaan eläintuotannosta aiheutuvaa sallittua 
saastuttamistasoa koskevia enimmäisnormeja, ja tehotuotannon alueella käytettävissä 
olevasta maatalousmaasta tulee tuotannon pullonkaula voimaperäistä tuotantotoimintaa 
harjoittavilla alueilla. Tämän vuoksi eläinten lanta on kuljetettava alueen ulkopuolelle, 
varastoitava laajoille jätealueille tai jalostettava kalliiden menetelmien avulla myytäviksi 
tuotteiksi. Jäsenvaltioiden esittämät pyynnöt lannan laajamittaisen käsittelyn 
rahoittamiseksi yhteisön varoilla osoittavat ympäristöongelmien vakavuuden joissakin 
tuotantokeskuksissa. Ongelmat saattavat jäädä ennalleen laajamittaisesta käsittelystä 
huolimatta, jollei eläintiheyksiä koskevia tiukkoja toimintaperiaatteita otetaan käyttöön. 
Investointiohjelman alueellinen soveltaminen ei saa johtaa alueen ympäristötilanteen ja 
eläinten terveydentilan edelleen heikkenemiseen sekä sen on taattava olemassa olevien 
sääntöjen ja pian annettavan lainsäädännön noudattaminen. Tukikelpoisuusehtoja eivät 
täyttäisi alueet, joilla esiintyy lannan ylijäämiä. Soveltuvien alueiden määrittämisessä olisi 
siksi noudatettava edellisessä kappaleessa esitettyjä ehtoja taloudellisten syiden lisäksi 
myös ympäristöllisten syiden perusteella. Liian suurten alueiden valitseminen peittäisi 
ympäristöongelmat, koska voimaperäinen eläintuotanto on usein hyvin keskittynyttä 
paikallisesti. 
Tuotantokapasiteetti 
Alueen tuotantokapasiteetti voitaisiin määrittää kahdella eri tavalla: 
a) Välillisesti, kasvatettavien sikojen määrän perusteella (peruste: voimassaoleva virallinen 
eläintenlaskenta): 
Tukijärjestelmän osalta noudatettava tuotannon enimmäismäärä alueella voitaisiin 
määrittää tietyllä viiteajanjaksolla, esimerkiksi kolmen alueella vuoden aikana suoritettavan 
laskennan perusteella kausivaihteluiden vaikutuksen välttämiseksi. Tämän jälkeen 
voitaisiin eläinten laskennan perusteella seuraavina vuosina osoittaa, onko sallittuja määriä 
noudatettu. Tämän menetelmän haitta on se, että on mahdotonta erottaa tuen avulla 
kasvanut tuotanto jostain muusta syystä aiheutuneesta tuotannon lisääntymisestä. 
Tuotannon kasvaminen aiheuttaisi tuen loppumisen, koska se olisi tukijärjestelmän 
perusteina olleiden vaatimusten vastaista. Mahdollisuus aikaisempina vuosina maksetun 
tuen katkeamiseen seuraavana vuonna aiheuttaisi hallinnollisia vaikeuksia ja talousarviota 
koskevia ongelmia sekä hankaluuksia niille kasvattajille, jotka haluaisivat tehdä 
investointeja järjestelmän perusteella maksettavalla tuella. 
33 
b) Suoraan, sikapaikkojen määrittämisen avulla (peruste: perustettava rekisteri) 
Tarkemmassa menetelmässä asetettaisiin investointituen avulla rakennettavien 
sikapaikkojen ehdoksi vastaavan sikapaikkamäärän sulkeminen jossain muualla. Tämä 
menetelmä vaatisi kuitenkin valtavia hallinnollisia ponnisteluja, koska jäsenvaltioiden olisi 
luotava erityinen tuotantokapasiteettitutkimus, jota olisi valvottava ja päivitettävä 
jatkuvasti. Lisäksi tämänkään menetelmän avulla ei voitaisi täysin estää alueellisen 
tuotannon mahdollista kasvamista, koska ne kasvattajat, jotka lisäävät tuotantoaan ilman 
julkista tukea, eivät olisi mainitun tutkimuksen ja valvonnan piirissä. 
4.4.2. Tilojen tukikelpoisuus 
Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti investointitukeen oikeutettujen tilojen olisi 
osoitettava: 
- taloudelliset perusteet rakenteelliselle kehittämiselle, ehto, joka on täytettävä 
esittämällä asetuksen (EY) N:o 950/97 5 artiklassa tarkoitettu tilan 
kehittämissuunnitelma; 
- voimassa olevien ympäristösääntöjen noudattaminen esittämällä lannoitussuunnitelma 
sekä osoittamalla riittävästi maatalousmaata kaiken lannan levittämistä varten, niin että 
ympäristöongelmia ei aiheudu tai muilla ratkaisuilla, joilla on vastaava vaikutus 
ympäristön suojeluun; 
- tilakohtaisten enimmäistuotantomäärien noudattaminen jokaisessa jäsenvaltiossa (kuten 
Itävallassa ja Suomessa edellä 4.3 kohdassa esitetyllä tavalla); 
- että uusien rakennettujen sikapaikkojen määrä ei ylitä muilla tiloilla suljettujen 
sikapaikkojen määrää. 
- että, ehtoa kunnioitetaan, joka edellyttää jokaista eläintä kohti olevaa vähimmäistilaa, 
jotta voidaan taata hyvät hygieeniset olosuhteet voimaperäisillä, mutta myös 
vähemmän voimaperäisillä maatiloilla. 
34 
5. PÄÄTELMÄT 
5.1. Markkinat 
Vuoden 1993 ja kesän 1997 välisenä ajankohtana EU:n sianliha-alan tilanne on vaihdellut suuresti. 
Toisin kuin vuosina 1993 ja 1994, jolloin alaa koetteli sikamäärän kohtuuttomasta lisäämisestä 
johtuva voimakas lama, tarjonnan ja kysynnän tasapaino saavutettiin vuonna 1995, eikä WTO-
sopimuksissa määrättyjen, vientiin kohdistuvien toimenpiteiden soveltamisella 1. heinäkuuta 1995 
alkaen ole ollut kielteistä vaikutusta markkinoihin. 
Vuosi 1996 oli kaiken kaikkiaan hyvä vuosi, vaikka keväällä hinnat nousivat huomattavasti, ja 
syksyllä sitä seurasi yhtä merkittävä hintojen lasku. Vuoden 1996 hyvä tilanne, jonka aiheutti ennen 
kaikkea sianlihan korkea kysyntä, mikä taas oli seurausta BSE-kriisistä, johti sikojen määrän 
nousuun. Täten vuonna 1997 oli odotettavissa tuotannon nousua. 
Tätä nousua ei kuitenkaan tapahtunut, vaan markkinoilla tapahtui sen sijaan jyrkkä sianlihan 
tarjoniian lasku vuoden 1997 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Tämä johtui etenkin Alankomaissa ja 
Espanjassa toteutetuista erityisistä markkinatukitoimenpiteistä, joista oli seurauksena erittäin korkea 
hintataso. Tämän seurauksena sikojen lukumäärät kasvoivat huomattavasti vuonna 1997, kuten 
elokuun 1997 laskentaluvut osoittavat. Tuotannon laajentaminen, jota kansalliset ja/tai yhteisön 
rakennetuki mahdollisesti kannustaisi, voisi johtaa uuteen epätasapainoon markkinoilla kaikkine 
kielteisine seurauksineen, jotka ovat tulleet tutuiksi aikaisemmista lamakausista. 
Koska sianlihan tuotannon on arvioitu kasvavan vuonna 1998, voidaan olettaa, että yhteisön 
marldcinahinta vuonna 1998 tulee olemaan merkittävästi matalammalla tasolla kuin vuonna 1997. 
Komissio voi edistää tuotannon tilapäisen kasvun seurausten vaikutuksen pienentämistä 
määräämällä tarvittaessa yksityisiä varastoja koskevista tukitoimenpiteistä tai edistämällä vientiä. 
Komissio ei kuitenkaan voi suojella alaa sellaisen jatkuvan tuotannon laajentamisen vaikutuksilta, 
joka ylittää huimasti kysynnän kasvun. Olisi epäviisasta uskoa rajattomiin ulkoisiin markkinoihin, 
jotka olisivat jatkuvasti valmiit nielemään kaiken viennin, jota tarvitaan tasapainon saavuttamiseksi 
sisämarkkinoilla. Lisäksi on muistettava, että komission on WTO-sopimusten mukaisesti 1. 
heinäkuuta 1995 alkaen noudatettava vientiä koskevia määrällisiä ja varainhoidollisia ylärajoja. 
Näin ollen tuotantokyvyn lisäämiseen tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksyminen sellaisillakin 
alueilla, joille on keskittynyt vähän sikoja, voisi horjuttaa aina herkkien sisämarkkinoiden tasapainoa. 
Kun otetaan huomioon, että sianlihan myynti EU:n sisämarkkinoilla ylittää 3 miljoonaa tonnia, 
pitäisi olla mahdollista saavuttaa tasapaino alijäämäisten ja ylijäämäisten alueiden kesken. 
5.2. Rakenteet 
Kuten 3 luvussa todetaan, keskimääräinen sikaluku tilaa kohti, joka osoittaa maatilojen 
rakennekehitystä, on kasvanut kaikissa jäsenvaltioissa, ilman että tukijärjestelmällä olisi kannustettu 
tällaista kehitystä. Verrattaessa yksittäisiä maatilarakenteita ja karjan kehitystä käy ilmi, että 
tuotannon kasvua on tapahtunut ennen kaikkea sellaisissa maissa ja sellaisilla alueilla, joissa on 
suurtiloja. 
Vaikka ympäristöongelmia ei voidakaan nykyään arvioida käytössä olevien tilastotietojen 
perusteella yksityiskohtaisesti ja perusteellisesti, on ilmeistä, että erityisesti voimaperäisessä 
tuotannossa on ympäristöongelmia sikatilojen eläinjätteiden ja tehokasvatuksen aiheuttamien 
35 
päästöjen poistossa. Tämä puolestaan vaati jäsenvaltioita varmistamaan, että sikatiloilla noudatetaan 
ympäristölainsäädäntöä täydellisesti. 
Lisäksi näillä alueilla puhkeaa helposti eläintauteja, jotka voivat aiheuttaa valtavia menetyksiä. 
Tällaisessa tilanteessa ei niinkään tarvita julkista tukea tuotantokapasiteetin luomiseksi vaan toimia 
entistä suuremman alan keskittymisen ehkäisemiseksi ja tietyillä alueilla jopa toimia sikakannan 
vähentämiseksi. 
Tautien hävittämistä koskevat ongelmat alueilla, joilla sikatiheys on korkea, ovat huonontaneet 
yhteisön sikakannan terveydentilaa. Näiden ongelmien ratkaisemiseksi on kartoitettu 
tutkimustarpeita ja esitetty toimenpiteitä, joita voitaisiin harkita taudintorjunnan parantamiseksi. 
Näiden ongelmien ratkaiseminen tarvitsee pidemmälle vietyä tutkimusta ja tautitarkkailun lisäämistä. 
Koskien viimeksimainittua, toimenpiteet joiden soveltamista on harkittava käsittävät: tiedon 
lisääminen tautien olemassaolosta, tautien torjunnan valmiuksien parantaminen, turvatoimien 
parantaminen tiloilla, sikojen siirtoihin liittyvät suojelutoimenpiteet sekä taloudelliset 
sitoumukset tautien hävittämiseksi. 
Tilakohtainen sikamäärä kasvaa niilläkin alueilla, joilla sikalat ovat pieniä tai keskisuuria. Tietyillä 
alueilla on jopa havaittavissa sikojen kokonaismäärän kasvua, joten alueellisen tuotannon lisääminen 
yhteisön tuella ei vaikuta järkevältä. Tukijärjestelmän pitäisi hyödyttää ainoastaan sellaisia alueita, 
jotka ovat menettäneet markkinaosuuksia sikatalouden tuotantokapasiteetin laskun vuoksi. 
Edellä 4.4 kohdassa osoitetaan edellytykset ja perusteet, jotka olisi vahvistettava asetuksen 
mahdollisen muuttamisen yhteydessä. On kuitenkin selvää, ettei uhkaa alueellisen tuotannon 
kasvusta ole mahdollista poistaa lopullisesti. Tukijärjestelmän ulkopuolisten sikatilojen kehitys ei 
kuulu valvontajärjestelmään ja siksi sitä on vaikea ehkäistä. Alueellisen tuotantokyvyn rekisteröintiä 
kokonaisuudessaan ja kaikkien sikatilojen täydellistä valvontaa ei voitane toteuttaa eikä se olisi 
perusteltuakaan. 
Kun lisäksi otetaan huomioon, että jo nyt on olemassa monia erilaisia mahdollisuuksia saada tukea, 
kuten 4 luvussa selostetaan, uusista tuensaantimahdollisuuksista päätettäessä on tarpeen olla 
varovainen. 
Lopuksi on todettava, että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja sikatuotannon kehityksessä 
siitäkin huolimatta, että yhteisön nykyisen tukijärjestelmän säännökset ovat kaikille samat. Näin 
ollen voidaan päätellä, että yksittäisten rakenteiden parantamiseen tarkoitetun mahdollisen 
tukitoimenpiteen vaikutus on heikko, kun sitä verrataan vaikutukseen, joka voidaan saada aikaan 
muilla tekijöillä, kuten jäi jestäytymis- ja toimintatasojen yhdentymisaste, jalostuslaitosten rakenne ja 
markkinointi. 
Edellä esitetyn perusteella ja sianlihamarkkinoiden herkän tasapainon vuoksi on syytä epäillä, onko 
asetuksen (EY) No 950/97 muuttaminen suositeltavaa alalla ilmenevien ongelmien ratkaisemiseksi 
tietyillä yhteisön alueilla. 
Agenda 2000 mukaisesti komissio kuitenkin ehdottaa uusittuja juridisia puitteita maaseudun 
kehittämisen toimenpiteille. Tämä mahdollistaa olemassaolevien investointituki-toimenpiteiden 
yhteensovittamisen mm. markkinoinnin ja jalostamisen toimenpiteiden sekä ympäristön 
suojelun toimenpiteiden kanssa. Tällä tavoin tulevat mahdollisiksi joustavammat ohjelmat, 
jotka ottavat huomioon jokaisen sektorin tai alueen erityiset tarpeet. 
36-
KA"—»--- -r0* 
Kertomus sianliha-alan tilanteesta Euroopan unionissa alan 
rakennetukitoimenpiteiden mahdolliseksi muuttamiseksi 
Liite 
37 
LIITE 
Liite I: 
1. Sikojen määrän kehittyminen jäsenvaltioissa 
2. 35 prosentin rehuomavaraisuusvaatimuksen kumoaminen Saksassa (Brandenburg) 
Liiteli: Taulukot 
1 , Kotimainen bruttotuotanto (1000:na tonneina, ruhopaino), 1990 -1995 
2 Sianliha: Vienti kolmansiin maihin (tonneina, tuotteiden paino, rasva ja sisäelimet 
mukaan lukien), 1993 - 1996 
3 Sianliha: Tuonti kolmansista maista (tonneina, tuotteiden paino, rasva ja 
sisäelimet mukaan lukien), 1993 - 1996 
4 Sianlihan tuontikiintiöt, W1996-Xli/1997 
5 Sianlihan tase 15 jäsenvaltion EU:ssa (1000:na tonneina, ruhopaino), tilanne ja 
näkymät 
6 Jäsenvaltioiden sikojen kokonaismäärä (tuhansina) ja prosentuaalinen osuus 
EU:n sioista, 1990/1996* 
7 Jäsenvaltioiden lihotussikojen kokonaismäärä (tuhansina) ja prosentuaalinen 
osuus EU:n lihotussioista, 1990/1996 * 
8 Jäsenvaltioiden emakoiden kokonaismäärä (tuhansina) ja prosentuaalinen osuus 
EU:n emakoista, 1990/1996 * 
9 Alueellinen sikojen kokonaismäärä (tuhansina) 1989 -1993/94/95 * 
10 Alueellinen lihotussikojen kokonaismäärä (tuhansina) 1989 -1993/94/95 * 
11 Alueellinen emakoiden kokonaismäärä (tuhansina) 1989 -1993/94/95 * 
12 EU:n jäsenvaltioiden sikatilojen rakenne, 1987-1991/93/95* 
13 EU:n alueellinen sikatilojen rakenne, 1989/1993 * 
14 Alueellinen nautayksiköiden määrä (siat ja nautakarja) käytettyä maataloushehtaaria 
kohti, 1993/94 * 
* Tiedot EUROSTATin tietokannasta (15.5-30.6.1997) 
3^ 
Liite I 
1. Sikojen määrän kehittyminen jäsenvaltioissa 
Sikojen kokonaismäärä 
Sikojen määrän'8 kehittyminen vuosina 1990 - 1996 osoittaa merkittäviä eroja jäsenvaltioiden 
välillä. Kun sikojen määrä väheni huomattavasti Saksassa (-21,75 prosenttia) ja Italiassa (-8,45 
prosenttia), tuotanto kasvoi erityisesti Ranskassa (24,6 prosenttia), Tanskassa (19,36 prosenttia) ja 
Belgiassa (12,43 prosenttia). Tuotanto kasvoi eniten Irlannissa (33,3 prosenttia), mutta tästä 
aiheutunut yhteisön tuotannon 1,20 prosentin kasvu ei merkittävästi vaikuta sikojen kokonaismäärään 
yhteisössä. Alankomaissa sikojen määrä on lisääntynyt hieman cli 3,37 prosentilla. 
Tämä kehitys on vaikuttanut tuotantoon ja sitä kautta suurimpien tuottajien markkinaosuuksiin: 
Saksa (24,1 miljoonaa sikaa), Espanja (18,6 miljoonaa sikaa), Ranska (15,0 miljoonaa sikaa), 
Alankomaat (14,3 miljoonaa sikaa) ja Tanska (11,1 miljoonaa sikaa). Saksaa lukuun ottamatta 
mainitut tuottajat ovat lisänneet osuuttaan sikojen kokonaismäärästä EU.ssa. Tuotanto-osuuttaan on 
lisännyt eniten Ranska, joka lisäsi osuuttaan 2,54 prosentilla 13,50 prosenttiin sikojen 
kokonaismäärästä 12 jäsenvaltion yhteisössä. Tämän kehityksen tuloksena Ranska on ohittanut 
Alankomaat (12,85 prosenttia) ja on nyt yhteisön kolmanneksi suurin tuottaja. Espanja (+2,20 
prosenttia) ja Tanska (+1,52 prosenttia) ovat myös vahvistaneet asemaansa yhteisössä. 
Toisin kuin edellä mainittujen tuottajien Saksan tuotanto on laskenut 6,37 prosenttia 21,75 
prosenttiin. Se on edelleen suurin tuottaja, mutta prosentuaalinen tuotanto-osuuden ero toiseksi 
suurimpaan tuottajaan Espanjaan on vähentynyt 5 prosenttiin. Saksan sikojen lukumäärän 
huomattavan vähenemisen on aiheuttanut pääosin kehitys Saksan uusissa osavaltioissa, joissa sikojen 
määrä on vuoden 1990 jälkeen vähentynyt 64,04 prosenttia. Myös vanhoissa osavaltioissa tuotanto 
laski vuosien 1990 ja 1996 välillä pääosin vuosina 1993 ja 1994 puhjenneiden sikaruttoepidemioiden 
vuokci. 
Lihotussiat 
Lihotussikojen (paino yli 50 kg) määrä ^ on kasvanut 12,182 prosenttia ja lihotussikojen 
kokonaismäärä 12 jäsenvaltion yhteisössä on 41,7 miljoonaa sikaa. Uusien jäsenvaltioiden tähän 
määrään tuoma lisäys on 2,46 miljoonaa sikaa. Lihotussikojen määrä on lisääntynyt eniten Irlannissa 
(+37,06 prosenttia), Ranskassa (+26,01 prosenttia), Espanjassa (+22,24 prosenttia) ja Tanskassa 
(+21,20 prosenttia). Saksassa lihotussikojen määrä on vähentynyt noin 22 prosenttia. 
Jalostusemakot 
Jalostusemakkoja^^ koskevien lukujen tarkastelu antaa tietoja sikatalouden mahdollisesta 
tulevaisuuden kehityksestä. 12 jäsenvaltion yhteisössä jalostusemakkojen lukumäärä on vuoden 1990 
jälkeen kasvanut 7,42 prosentilla ja oli vuonna 1996 11,7 miljoonaa emakkoa. Uudet jäsenvaltiot, 
Itävalta, Suomi ja Ruotsi, ovat kasvattaneet kokonaismäärää 828 000 emakolla 12,6 miljoonaan. 
^ katso taulukko 6 
*9 katso taulukko 7 
20 katso taulukko 8. 
-39 
Näiden lukujen perusteella sikatalouden voidaan odottaa kasvavan jonkin verran 
Euroopassa. 
Edellä mainituista viidestä suurimmasta siantuottajasta Ranska (+23,86 prosenttia) ja Irlanti 
(+22,55 prosenttia) ovat lisänneet eniten emakkojen määrää. Tanska ja Alankomaat ovat 
lisänneet emakkojen määrää 17,29 ja 1,92 prosentilla. Saksassa emakkojen määrä on 
laskenut 20,41 prosentilla. Tämäkin kehitys johtuu pääosin kehityksestä Saksan uusissa 
osavaltioissa, joissa emakkokanta on laskenut puoleen. 
EU:n 12 vanhan jäsenvaltion kasvattamien jalostusemakoiden määriä koskevien 
prosenttiosuuksien vertailu osoittaa, että tuotannon kasvu oli suurin Ranskassa, jonka 
emakkokannan osuus EU:n jalostusemakoista nousi vuoden 1990 10,74 prosentista 12,39 
prosenttiin vuonna 1996. Seuraavana on Espanja, jonka 0,46 prosentin lisäys nosti osuuden 
17,59 prosenttiin ja Tanska, joka lisäsi osuuttaan 0,88 prosentista 10,41 prosenttiin. 
Sianlihantuotannon voimakas väheneminen Saksan uusissa osavaltioissa vaikutti myös 
jalostusemakkokantaan ja aiheutti koko Saksan tuotanto-osuuden laskemisen 7,58 
prosentilla. Tästä huolimatta Saksa on edelleen jalostusemakoiden suurin tuottaja 
Euroopassa 21,68 prosentin osuudella, mutta, kuten yhteisön sikakannan osalta, ero 
seuraavaksi suurimpaan tuottajaan Espanjaan, on edelleen kaventunut. 
2. 35 %:n rehuomavaraisuusvaatimuksen kumoaminen Saksassa (Brandenburg) 
Komissio päätti kumota 35 prosentin rehuomavaraisuusvaatimuksen Saksan Brandenburgin 
osavaltiota koskevalla aluekohtaisella direktiivillä. Tähän järjestelmään hakevien on 
täytettävä seuraavat ehdot: 
1. Järjestelmää sovelletaan investointeihin lannasta aiheutuvien päästöjen vähentämiseksi ja 
lannan hävittämiseksi kyseisillä tiloilla. 
2. Investoinnit eivät aiheuta tilan tuotantokapasiteetin kasvua 
3. Tuottajan on esitettävä lannankäyttösuunnitelma, joka sisältää: 
-osoituksen lannan levittämiseen käytettävästä maa-alasta tehdystä sopimuksesta 
- kuvauksen toimenpiteistä nitraattidirektiivin 91/676/ETY saattamisesta osaksi 
kansallista lainsäädäntöä annettujen Saksan lainsäädäntöön kuuluvien säädösten 
("Dungeverordnung") huomioon ottamiseksi alueita valittaessa, orgaanisten lannoitteiden 
määrän laskemisessa hehtaaria kohti ja levitysajassa 
- eläintiheyden enimmäismäärän (koko eläinkanta) hehtaaria kohti sopimuksessa 
mainitulla alueella, jolla eläintiheys on 1,4 nautayksikköä hehtaaria kohti. 
Komissio on pyytänyt yhden vuoden kuluttua kertomusta kumoamisjärjestelyn 
soveltamisesta. 
-40-
LIITE II 
Taulukot 
t/ 
Taulukko 1 
Kotimainen bruttotuotanto (1000 tonnia ruhopaino) 
1990 
7 1991 1992 1993 1994 1995 
EUR -
Belgia+Lux 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
(1) 
(2) 
(3) 13.338 (1) 
747 
1.208 
3.142 
147 
1.772 
1.817 
160 
1.211 
1.904 
278 
953 14.289 (2) 
893 
1.272 
3.786 
153 
1.869 
1.860 
169 
1.224 
1.806 
263 
995 14.343 (2) 
934 
1.383 
3.467 
153 
1.902 
1.950 
189 
1.228 
1.865 
265 
1,007 15.175(2) 
"976 
1.524 
3.574 
147 
2.065 
2.134 
201 
1.265 
1.972 
476 
304 
1.014 15.233 (2) 
992 
1.539 
3.462 
142 
2.197 
2,117 
207 
1.295 
1.927 
473 
301 
171 
308 
1.054 16.043 (3) 
1 029 
1.517 
3;427 
142 
2.172 
2.140 
.207 
1.276 
1.885 
473 
284 
168 
311 
1.013 
Kahdentoista jäsenvaltion Eurooppa ilman entistä DDR:ää 
Kahdentoista jäsenvaltion Eurooppa mukaan lukien entinen DDR 
Viidentoista jäsenvaltion Eurooppa 
t* 
Taulukko 2 
Sianliha: Vienti kolmansiin maihin 
(tuotteen paino rasva ja sisäelimet mukaan lukion, 1000 kg) 
1993 
1994 
1995 
1996 UeBL 
36.604 
42.938 
44.888 
68.836 Dk 
0 
401.038 
498.814 
398.092 
396.484 Deu 
73.938 
102.343 
57.694 
37.365 £11 
4.063 
4.581 
5.620 
6.077 Esp 
40.335 
51.256 
51.650 
62.539 Fra 
56.764 
113.608 
104.806 
121.510 Iri 
10.387 
16.539 
12.149 
15.753 Ita 
11.285 
17.723 
15.084 
18.447 NI 
82.7Î5 
99.337 
103.116 
119.074 öst 
20.138 
22.092 Port 
7.192 
8.187 
11.002 
10.580 SF 
7.589 
12.842 Sve 
12.257 
13.904 U.K. 
7.239 
18.375 
28.325 
35.006 Eur 
731.604 
973.705 
872.410 
940.509 
Taulukko 3 
Sianliha: tuonti kolmansista maista 
(tuotteen paino, rasva ja sisälmykset mukaan lukien, 1000 kg) 
1993 
1994 
1995 
1996 UeBL 
2.124 
2.223 
2.243 
1.005 Dk 
1.285 
2.229 
242 
608 Deu 
16.531 
13.955 
12.386 
13.540 EU 
1.689 
1.162 
570 
1.058 Esp 
1.274 
4.451 
2.032 
6.028 Fra 
2.810 
5.791 
3.476 
6.407 Irl 
9 
81 
42 
155 Ita 
11.580 
10.194 
10.838 
18.162 Nl 
12.316 
6.822 
6.218 
7.832 öst 
1.606 
2.488 Port 
42 
5 
278 
219 SF 
2 
1 Sve 
1.651 
1.654 U.K. 
4.917 
5.002 
4.536 
3.809 Eur 
54.576 
51.918 
46.120 
62.966 
Ql 
Taulukko 4 
Sianlihan tuontikiintiöt 
1. Assosiaatiosopimukset KIE-maiden kanssa 
(Ajanjakso: 1.1.1997 - 31.12.1997) 
Määrät -
tonneina Alennus % 
tullitaksasta 
Unkari 
Puola 
Tsekin tasavalta 
Slovakian tasavalta 
Bulgaria 
Romania 
Liettua * 
Latvia * 
Eesti * 
Slovenia 41.768 
26.050 
4.980 
2.340 
230 
17.533 
1.050 
1.260 
1.575 
150 80% 
80% 
80% 
80% 
80% 
80% 
80% 
80% 
80% 
80% 
* (Ajanjakso: 1.7.1996 - 30.12.1997) 
2. AKT-maat 
(Ajanjakso: 1.1.1997-31.12.1997) 
Määrät 
tonneina 
250 Alennus % 
tullitaksasta 
50% 
3. VVTO-sopimukset 
Määrät 
tonneina Tullimaksu 
WTO - 1 
(Ajanjakso: 1.1.1997 
31.12.1997) 7.000 vapautus 
WTO - 2 
(Ajanjakso: 1.7.1996 
30.6.1997) 18.920 Lopullinen määrä 
sovitaan tuotteittain 
to 
Taulukko 5 
Sianlihatase 15 jäsenvaltion EUtssa (1000 tonnia ruhopainonal: tilanne ia näkymät 
Sianliha 
Tuotanto 
Kulutus 
Tuonti 
Vienti 
Kiilutus/kg/h 1995 
15953 
15137 
22 
808 
40,67 1996 
16325 
15527 
42 
870 
41,67 
• 1997 
16570 
15770 
50 
850 
42,20 1998 
16684 
15908 
65 
841 
42*44-1999 
• • V 
16775 
16034 
80 
821. 
*42,68 2000 
16871 
16165 
95 
801 
42,88 2001 
16998 
16317 
110 
792 
43,17 
. - -2002 
17136 
16455 
110 
792 
43,41 2003 
17276 
16594 
110 
792 
43,66 2004 
17417 
16735 
110 
792 
43,90 2005 
17539 
16857 
110 
792 
44,15 
Huom: Lainaus julkaisusta-MGAP 2000 working document Long term prospects - Gram, Milk & Meat Products", EU-
Komissio, PO VL Tuotanto on ilmoitettu nettotuotantona, joka on yhtä kuin kansallinen bruttotuotanto lisättynä elävien 
eläinten kaupan nettotuloksella. Nain ollen vienti ja tuonti sisältävät vain lihakauppaa. Sisälmysten kauppaa ei ole otettu 
huomioon. 
Luvut viittaavat edellä olevaan taulukkoon 
£ TAULUKKO 6: Sikojen määrät jäsenvattiotttatit 
Sikojen kokonaismäärä (tuhansina) 
be 
dk 
de 
dw 
gr 
lu 
ni 
Pt 
uk 
e12 
at 
n 
se 
e15 JV 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Saksa (Länsi)* 
Saksa (Itä)** 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 1996 
7.225 
11.079 
24.117 
20.958 
3.159 
904 
18.572 
14.968 
1.665 
Kalia 8.090 
Luxemburg 77 
Alankomaat! 14.253 
Portugali j 2.344 
Yhd.kun.k.! 7.600 
EUR12* 110.894 
itävalta 3.663 
Suomii 1.413 
Ruotsi : 2.323 
EUR15 118.293 +/-% 
+5,07% 
+1,92% 
-7,51% 
-5,17% 
-20,51% 
-20,91% 
+2,11% 
+4,73% 
+11,99% 
-3,09% 
+7,48% 
+1,87% 
-12.08% 
-3,41% 
-0,88% 1993 
-4,11% 
+8,76% 
+2,02% 
-0,82% 6.876 
10.870 
26.075 
22.101 
3974 
1.143 
18.188 
14.291 
1.487 
8.348 
72 
13.991 
2.666 
7.868 
111.875 +/-% 
+7,01% 
+17,11% 
-15,39% 
+0,30% 
-54,76% 
+0,00% 
+14,04% 
+18,97% 
+19,02% 
-5.53% 
+2,02% 
+1,47% 
+0,08% 
+6,61% 
+2,06% 1990 
6.426 
9.282 
30.819 
22.035 
8.784 
1.143 
15.949 
12.013 
1.249 
8.837 
70 
13.788 
2.664 
7.380 
109.620 +/-1990/96 % 
3.820 
7300 
2277 
119.272 +3,58% 
+0,74% 
+0,57% 
+10,36% 3.688 
1.290 
2.264 
108.078 •12,43% 
+19,36% 
-21,75% 
-4.89% 
-64,04% 
-20,91% 
+16,45% 
•24,60% 
+33,30% 
-8,45% 
+9,66% 
+3.37% 
-12,01% 
+2,98% 
+1,16% 
-0,68% 
+9,56% 
•2,61% 
•9,45% &S-SS 
Sikojen prosentuaalinen määrä EU:n sioista 
1996(UE-15) 
6,11% 
9,37% 
20,39% 
17,72% 
2,67% 
0,76% 
15,70% 
12,65% 
1,41% 
6,84% 
0,07% 
12,05% 
1,98% 
6,42% 
3,30% 
1,27% 
2,09% 
100,00% 1996(UE-12) 
6,52% 
9.99% 
21,75% 
18,90% 
2,85% 
0,82% 
16,75% 
13,50% 
1,50% 
7,30% 
0,07% 
12,85% 
2,11% 
6,85% 
100,00% 1993 
6,15% 
9,72% 
23,31% 
19,75% 
3,55% 
1,02% 
16,26% 
12,77% 
1,33% 
7,46% 
0,06% 
12,51% 
2,30% 
7,03% 
100,00% 1990 
5,86% 
8,47% 
28,11% 
20,10% 
8,01% 
1,04% 
14,55% 
10,96% 
1,14% 
8,06% 
0,06% 
12,58% 
2,43% 
6,73% 
100,00% •/-•90T96(UE-12) 
+0,65% 
+1,52% 
-6,37% 
-1,20% 
-5,16% 
-0,23% 
+2£0% 
+2,54% 
•0,36% 
-0,77% 
+0,01% 
+0,27% 
-0,32% 
+0,12% JV 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Saksa (Länsi)*} 
(Joulukuun tutkimus) 
* Lähde: Stat. Jahrbuch Qber Ernährung, Landwirtschatt und Forsten, Landwirtschaftsverlag MQnster-Hfltrup, eri numerot Vuoden 1996 luvut: alustavia, lähde: BML, Stat. Monatsberteht 1/97 
Laskentatapa: Itä-Saksa = Saksa - Länsi-Saksa ___ - _______________ Saksa (Itä)* 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg] 
Alankomaat 
Portugalit 
Yhd.kun.k. 
EUR12I 
Ravatta 
Suomii 
Ruotsil 
EUR15I 
EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta ) 
A3 TAULUKKO 7: Jäsenvaltioiden ylî 50 kg painavien lihotussifcö|e1n k#oôaîsmâafa l.,W,w.vJ.w 
É§i 
Yli 50 kg painavien lihotussikojen kokonaismäärä (tuhansina) 
be 
dk 
de 
dw 
es 
fr 
ir 
it 
lu 
ni 
Pt 
uk 
e12 
at 
fi 
se 
e15 JV 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Saksa (Länsi**) 
Saksa (Itä)* 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Yhd. kun.k. 
EUR12 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
EUR1S 1996 
2.695 
3.013 
9.148 
8.071 
1.076 
288 
7.563 
5.689 
525 
4.350 
26 
4.965 
698 
2.701 
41.662 +/-% 
+5,24% 
•1,31% 
-5,59% 
-2,90% 
-21,92% 
-14,79% 
+3,78% 
+3,30% 
+15,68% 
-2,43% 
+15,03% 
+7,35% 
-15,50% 
+2,27% 
+0,67% 
1.262 -6,86% 
499: 
699 
44.1221 1993 
2.561 
2.974 
9.690 
8.312 
1378 
338 
7.287 
5.508 
454 
4.459 
23 
4.625 
826 
2.641 
41.385 +/-% 
+14,05% 
+19,63% 
-17,36% 
+0,78% 
-60,38% 
+7,30% 
+17.78% 
+21,99% 
+18,48% 
-7.47% 
+0,40% 
-0,62% 
-1,55% 
+8,91% 
+11,44% 1990 
2.245 
2.486 
11.726 
8.248 
3.478 
315 
6.187 
4.515 
383 
4.818 
23 
4.654 
839 
2.425 
37.138 +/-1990/96% 
1.355 +20,03% 
+21,20% 
-21,99% 
-2,15% 
-69,06% 
-8,57% 
+22,24% 
+26,01% 
+37,06% 
-9,72% 
+15,49% 
+6,68% 
-16,81% 
+11,38% 
+12,18% Yli 50 kg:n lihotussikojen prosentuaalinen kokonaismäärä EU:n Hhotussiois 
1996(EU-15) 
6,11% 
6,83% 
20,73% 
18,29% 
2,44% 
0,65% 
17,14% 
12,89% 
1,19% 
9,86% 
0,06% 
11,25% 
1,58% 
6,12% 
3,03% 
1,20% 
1,68% 
100,00% 1996(EU-12) 
6,47% 
7,23% 
21,96% 
19,37% 
2,58% 
0,69% 
18,15% 
13,66% 
1,26% 
10,44% 
0,06% 
11,92% 
1,68% 
6,48% 
100,00% 1993 
6,19% 
7,19% 
23,41% 
20,08% 
3,33% 
0,82% 
17,61% 
13,31% 
1,10% 
10,77% 
0,06% 
11,18% 
2,00% 
6,38% 
100,00% 1990 
6,05% 
6,69% 
31,57% 
22,21% 
9,37% 
0,85% 
16,66% 
12,16% 
1,03% 
12,97% 
0,06% 
12,53% 
2,26% 
6,53% 
100,00% •/- •90T96 (EU-12) 
•0,42% 
•0,54% 
-9,62% 
-2,84% 
-6,78% 
-0,16% 
+1,49% 
•1,50% 
+0,23% 
-2,53% 
+0,00% 
-0,61% 
-0,58% 
-0,05% JV 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Saksa (Länsi)* 
(Joulukuun tutkimus) 
•Lähde: Stat. Jahrbuch uber Emährung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag Mûnster-Hiltrup, eri numerot. Vuoden 1996 luvut alustavia, lähde: BML, Stat. Monatsbericht 1/97 
Laskentatapa: Itä-Saksa = Saksa - Länsi-Saksa _— Saksa (Itä)** 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Martti 
Malia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
YMJamk. 
EUR12 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
EUR15 
EUROSTAT: New Cronos/zpal (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta) 
TAULUKKO 8: Jäsenvaltioiden emakoiden määrä (tuhansia) 
Emakoiden kokonaismäärä (tuhansina) 
be 
dk 
de 
dw 
gr 
es 
fr 
n 
it 
lu 
ni 
EL_ 
uk 
e12 
at 
fi 
se 
e15 JV 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Saksa (Länsi**) 
Saksa (Itä)* 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Yhd. kun.k. 
EUR12 1996 
748 
1.221 
2.543 
2.141 
402 
135 
2.063 
1.453 
182 
685 
1.483 
330 
875 
11.727 +/-% 
+0.84% 
+5,08% 
-9,45% 
-6,95% 
-20,71% 
-17,18% 
-2,18% 
+6,00% 
+8,16% 
-2,55% 
-6,53% 
+0,54% 
-9,84% 
-2,02% 
-2,03% 1993 
742 
1.162 
2.808 
2.301 
507 
163 
2.109 
1.371 
169 
703 
10 
1.475 
366 
893 
11.970 +/-% 
+1,42% 
+11,62% 
-12,10% 
-3,80% 
-36,86% 
+1.88% 
+12,75% 
+16,85% 
+13.31% 
-3,17% 
-0.50% 
+1,37% 
+3,39% 
+4,32% 
+9,65% 1990 
731 
1.041 
3.195 
2.392 
803 
160 
1.870 
1.173 
149 
726 
10 
1.455 
354 
856 
10.917 +/-1990/96 % 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
EUR15 385 +1,05% 
1811 
262 -3,86% 
12.556 381 
273 +7.08% 
+9,17% 356 
250 +2,27% 
+17,29% 
-20,41% 
-10,49% 
-49,94% 
-15,63% 
+10,29% 
+23,86% 
+22,55% 
-5,63% 
-7,00% 
+1,92% 
-6,78% 
+2,22% 
+7,42% 
+8,21% 
+4,96% Emakoiden prosentuaalinen osuus EU:n emakoista 
1996QJE-15) 
5,96% 
9,72% 
20,25% 
17,05% 
3,20% 
1,08% 
16,43% 
11,57% 
1,45% 
5,46% 
0,07% 
11,81% 
2,63% 
6,97% 
3,28% 
1,55% 
2,23% 
100,00% 1996(UE-12) 
6,38% 
10,41% 
21,68% 
18,26% 
3,43% 
1,15% 
17,59% 
12,39% 
1,55% 
5,84% 
0,08% 
12,65% 
2,81% 
7,46% 1993 
6,20% 
9,71% 
23,46% 
19,22% 
4,24% 
1,36% 
17,62% 
11,45% 
1,41% 
5,87% 
0,08% 
12,32% 
3,06% 
7,46% 
100,00% 1990 
6,70% 
9,54% 
29,27% 
21,91% 
7,36% 
1,47% 
17,13% 
10,74% 
1,36% 
6,65% 
0,09% 
13,33% 
3,24% 
7,84% 
100,00% •/-'90/96 (UE-12) 
-0,32% 
•0,88% 
-7,58% 
-3,65% 
-3,93% 
-0,31% 
+0,46% 
+1,64% 
•0,19% 
-0,81% 
-0,01% 
-0,68% 
-0,43% 
-0,38% JV 
Belgia! 
Tanska 
Saksa 
Saksa (Lärtsl)*! 
(Joulukuun tutkimus) 
Lähde: Stat. Jahrbuch Qber Ernährung, Landwirtschaft und Forsten, Landwlrtschaftsveriag MOnster-HiRrup, eri numerot Vuoden 1996 luvut alustavia, lähde: BML, Stat. Morjatsberfcht 1/97 
" Laskentatapa: Itä-Saksa = Saksa - Länsi-Saksa ' Saksa (Itä)* 
Kreikka 
Espanja! 
Ranska 
Irlanti! 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
YhdJtun.k.l 
EUR12! 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
EUR15 
EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta) 
TAI 
eur 
be 
bel 
be2 
be3 
dk 
de 
del 
de2 
de3 
de4 
de5 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
gr 
gn 
gr2 
gr3 
gr4 
es 
esi 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 
es7 
fr 
fr1 
fr2 
fr3 JLUKKO 9: Sikojen ke 
Alueet 
EUR 12 
BELGIQUE-BELGIE 
REG.BRUXELLES-CAP./BRUSSE 
VLAAMS GEWEST 
REGION WALLONNE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND gesamt 
DEUTSCHLAND air 
DEUTSCHLAND nau* 
BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELLADA 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIÄ AIGAIOU, KRITI 
ESPANA .-^i ::•:•.>::•>.::•:•:. 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURl AS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTA Y MELILLA 
CAN ARI AS 
FRANCE 
ILE DE FRANCE 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS •konais 
1995 
7*153 
0 
6.885 
268 
10.709 
23.737 
20.572 
3.165 
2.176 
3.437 
2 
702 
"~ 3 
3 
877 
527 
6.752 
5.633 
397 
25 
563 
712 
1.269 
660 
917 
18.125 
_. 
--
14.523 määrä i 
1994 
6.984 
0 
6.707 
277 
10.864 
24.698 
21.331 
3.367 
2.251 
3.722 
2 
762 
3 
3 
917 
609 
6.901 
5.762 
435 
27 
614 
712 
1.309 
671 
951 
— -
18.269 
— • 
14.593 
646 tuhans 
1993 
112.894 
6.876 
0 
6.590 
286 
10.870 
26.075 
22.101 
3.974 
2.298 
3.807 
2 
969 
3 
4 
980 
791 
7.215 
5.916 
466 
32 
682 
817 
1.378 
715 
1.144 
434 
583 
24 
102 
18.234 
687 
621 
45 
22 
3.277 
51 
336 
87 
2.803 
57 
4.668 
2.816 
735 
1.118 
6.269 
5.237 
956 
76 
3.230 
2.086 
1.144 
0 
46 
13.684 
12 
1.527 
601 >ina) 
1992 
109.830 
6.903 
0 
6.625 
278 
10.345 
26.514 
22.115 
4.400 
2.240 
3.834 
2 
Ï7038 
3 
4 
1.000 
970 ._.„.___ 
57903 
486 
31 
754' 
882 
1.397 
756 
1.099 
414 
567 
24 
94 
18.260 
1.028 
961 
45 
23 
2.758 
52 
344 
100 
2.261 
58 
4.977 
2.941 
932 
1.105 
6.033 
5.083 
873 
77 
3.365 
1.972 
1.393 
0 
41 
12.903 
14 
1.416 
[ 624 1991 
106.233 
6.533 
0 
6.264 
269 
9.767 
26.063 
21.385 
4.679 
2.167 
3.693 
27 
1.086 
3 
5 
985 
1.153 
6920 
"57675 
488 
34 
>89 
932 
1.388 
719 
974 
363 
493 
24 
93 
17.110 
1.029 
955 
47 
27 
2.854 
57 
370 
110 
2.317 
69 
4.461 
2.810 
677 
974 
5.546 
4.643 
794 
108 
3.113 
1.781 
1.332 
0 
38 
12.384 
17 
1.365 
613 1990 
110.000 
6.426 
0 
6.148 
278 
9,497 
30.819 
22.059 
8.760 
2.224 
3.716 
27 
2.049 
4 
5 
1.028 
l7971 
7.127 
5 938 
510 
36 
1.494 
1.956 
1.445 
1.291 
1.143 
419 
590 
26 
108 
16.002 
1.076 
980 
66 
30 
2.394 
56 
334 
93 
1.911 
70 
4.355 
2.547 
899 
909 
5.380 
4.465 
815 
100 
2.674 
1.689 
985 
0 
53 
12.239 
18 
1.329 
639 1989 
102.156 
6.440 
0 
6.151 
289 
9.190 
22.165 
22.165 
2.227 
3.706 
3 
4 
1.033 
7.172 
"" ~ 57996 
"533 
35 
1.451 
1.160 
433 
583, 
28 
117 
16.911 
1.386 
1.273 
60 
53 
2.443 
61 
348 
112 
1.923 
78 
4.562 
2.585 
1.015 
962 
5.641 
4.721 
824 
97 
2.740 
1.671 
1.069 
0 
61 
12.366 
18 
1.341 
646 +/- ,89('90)/,94 % 
-100,00% 
•8*45% 
+0,00% 
+9,04% 
-4,12% 
+18,22% 
+11,43% 
-3,76% 
-61,56% 
+1,05% 
+0,45% 
-33,33% 
-62,83% 
-31,58% 
-34,69% 
-11,27% 
-69,09% 
-3,78% 
-3,89% 
-18,38% 
-24,58% 
-58,92% 
-63,60% 
-9,79% 
-48,01% 
-18,05% 
+8,03% 
— -— 
+18,01% 
+0,02% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) 
Lfl 
fr4 
fr5 
fr6 
fr7 
fr8 
fr9 
ie 
it 
it1 
it11 
it12 
it13 
it2 
it3 
it31 
it32 
it33 
it4 
it5 
it51 
it52 
it53 
it6 
it7 
it71 
it72 
it8 
it9 
it91 
it92 
it93 
ita EST 
OUEST 
SUD-OUEST 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 
IRELAND 
ITALIA 
NORD OVEST 
PIEMONTE 
VALLE D'AOSTA 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTO ADIGE 
VENETO 
FRIULI-VENEZIAGIULIA 
EMILIA-ROMAGNA 
CENTRO (I) 
TOSCANA 
UMBRIA 
MARCHE 
LAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
ABRUZZO 
MÖLISE 
CAMPANIA 
SUD 
PUGLIA 
BASILICATA 
CALABRIA 
SICILIA 
itb SARDEGNA 
lu 
ni 
nil 
nl2 
nl3 
nl4 
Pt 
Pt1 
pt11 
pt12 
pt13 
pt14 
pt15 
Pt2 
pt3 
uk 
uk1 
uk2 
uk3 
uk4 
uk~5~ 
uk6 
uk7 
uk8 
uk9 
uka 
ukb LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) 
NEDERLAND 
NOORD-NEDERLAND 
OOST-NEDERLAND 
WEST-NEDERLAND 
ZUID-NEDERLAND 
PORTUGAL 
CONTINENTE 
NORTE 
CENTRO (P) 
LISBOA E VALE DO TEJO 
ALENTEJO 
ALGARVE 
ACORES 
MADEIRA 1 
UNITED KINGDOM 
NORTH 
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
EAST MIDLANDS 
EAST ANGLIA 
SOUTH EAST (UK) 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 
WALES 
SCOTLAND 
NORTHERN IRELAND 1,542 
8.061 
-----
68 
14.397 
564 
4.845 
778 
8.211 
2.402 
7351 
179 
1.875 
548 
1.507 
681 
786 
365 
238 
89 
548 
534 9.862 
749 
1.498 
8.023 
750 
749 
0 
1 
3.059 
774 
26 
560 
189 
1.675 
709 
234 
269 
207 
175 
158 
109 
49 
156 
224 
31 
80 
113 
92 
252 
76 
14.565 
565 
4.909 
809 
8.282 
2.416 
2.359 
196 
536 
1.156 
396 
75 
40 
17 
7.879 
181 
1.799 
653 
1.422 
802 
978 
515 
285 
96 
579 
569 306 
9.148 
1.252 
679 
160 
1.487 
8.348 
768 
766 
1 
1 
2.992 
862 
24 
636 
202 
1.797 
829 
269 
321 
238 
160 
184 
127 
57 
162 
240 
33 
77 
130 
98 
257 
72 
14.964 
585 
5.128 
879 
8.373 
2.664 
2.606 
227 
581 
1.279 
445 
74 
40 
18 
7.869 
210 
1.945 
623 
T534 
736 
880 
403 
309 
" 94 
"537 
597 305 
8.391 
1.290 
700 
165 
1.423 
8.244 
752 
750 
0 
2 
2.909 
851 
26 
619 
206 
1.782 
827 
280 
306 
241 
179 
189 
130 
59 
167 
231 
35 
78 
118 
99 
258 
66 
14.161 
558 
4.888 
825 
2.546 
2.488 
227 
618 
LI?? 
391 
74 
40 
18 
7.704 
190 
1.769 
614 
1 449 
755 
886 
444 
395 
109 
498 
597 294 
7.983 
1.261 
686 
165 
1.346 
8.549 
741 
738 
1 
3 
2.876 
860 
35 
643 
183 
1.970 
944 
363 
341 
240 
177 
161 
95 
__65 
170 
284 
38 
98 
147 
107 
260 
64 
13.217 
558 
4.570 
791 
7.298 
2.554 
2.494 
211 
597 
1.202 
398 
86 
40 
20 
7.519 
183 
1.651 
607 
f 396 
852 
839 
429 
364 
92 
506 
601 302 
7.775 
1.298 
697 
183 
1.249 
8.837 
745 
741 
1 
3 
2.917 
888 
39 
676 
173 
2.088 
997 
396 
354 
247 
189 
157 
95 
62 
187 
290 
44 
97 
149 
114 
265 
70 
13.915 
559 
4.818 
826 
7.7121 
2.650 
2.585 
220 
618 
1.295 
361 
91 
42 
23 
7.379 
181 
1.710 
607 
1.276 
815 
880 
410 
339 
106 
461 
595 321 
7.738 
1.389 
702 
210 
995 
9,254 
755 
751 
1 
4 
2.970 
884 
38 
673 
173 
2.241 
1.089 
426 
388 
275 
199 
167 
97 
70 
216 
335 
48 
126 
160 
120 
280 
71 
13.729 
549 
4T8Î9 
826 
7.535 
2.583 
2.516 
221 
548 
1.243 
403 
101 
39 
28 
7383 
171 
1.588 
576 
1 2Q3 
793 
869 
689 
334 
124 
431 
602 +27,44% 
+6,67% 
+50,598% 
-13,301% 
-0,675% 
-0,253% 
-57,143% 
-80,000% 
+3,014% 
-12,465% 
-32,813% 
-16,877% 
+9,270% 
-25,260% 
-34,870% 
-45,239% 
-30,730% 
-24,618% 
-11,990% 
-5,436% 
+12,243% 
-29,915% 
-27,665% 
-33,154% 
-35,892% 
-36,479% 
-29,757% 
-23,161% 
-10,036% 
+8,085% 
+6,088% 
+2,988% 
+1.876% 
-2,130% 
+9,909% 
•6,465% 
-6,240% 
-11,312% 
-2,190% 
-6,999% 
-1,737% 
-25,743% 
+2,564% 
-39,286% 
mmm*WB% 
+5,848% 
+13,287% 
+13,368% 
+17,715% 
+1,135% 
+12,543% 
-25,254% 
-14,671% 
-22,581% 
+34,339% 
-5,482% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) 
^ 
at 
at1 
at11 
at12 
at13 
at2 
at 21 
at22 
at3 
at31 
at32 
at33 
at34 
fi 
fi11_ 
fi13 
fi14 
fi15 
se 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 EUR 15 
OESTERREICH 
OSTOESTERREICH 
BURGËNLAND" " 
NIEDEROESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIROL 
VORARLBERG 
SUOMI/FINLAND 
UUSIMAA, E-SUOMI, AALAND 
ITÄ-SUOMI 
VÄLI-SUOMI 
POHJOIS-SUOMI 
SVERIGE*" 
STOCKHOLM 
ÖSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED ÖARNA 
SYDSVERIGE 
VÄSTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
ÖVRE NORRLAND 115.959 
37.006 
1.218 
126 
1.091 
1 
1.221 
198 
1.023 
Î.270 
1.180 
27 
44 
19 
1.394 
844 
93 
413 
44 
2.331 117.548 
3.729 
1.240 
126 
1.113 
1 
1.212 
195 
V.017 
1.277 
1.181 
29 
48 
19 
1.287 
774 
108 
363 
42 
2.329 
29 
372 
225 
857 
708 
80 
19 
39 3.820 
1.297 
134 
1.161 
1 
" 1.226 
203 
1.022 
1.297 
1.188 
33 
57 
20 
1.300 
771 
90 
390 
48 
2.277 
29 
339 
225 
855 
697 
71 
17 
43 3.720 
1.283 
132 
1.150 
2 
1.179 
200 
979 
1.257 
1.149 
33 
56 
20 
1.309 
791 
95 
378 
45 
2.279 
24 
326 
231 
891 
678 
70 
17 
41 3.638 
1.271 
134 
1.135 
"" 1 
1.145 
190 
955 
1.222 
1.116 
32 
55 
19 
1.357 
838 
103 
369 
46 
2.201 
18 
302 
224 
887 
642 
70 
17 
41 3.688 
1.293 
140 
1.151 
2 
1.161 
200 
961 
1.233 
1.124 
33 
58 
19 
1.290 
790 
103~^ 
350 
47 
2.264 
19 
318 
231 
907 
666 
68 
16 
39 3,773 
1.348 
142 
1.204 
2 
1.174 
202 
973 
Ï.25Ï 
1.132 
35 
63 
21 
1.348 
833 
104 
367 
43 
2.264 
23 
302 
233 
911 
673 
64 
16 
' 4Ï -1,166% 
-8,012% 
-Ï1,193% 
-7,550% 
-48,294% 
+3,237% 
-3,275% 
+4,568% 
+2,078% 
+4,322% 
-16,777% 
-23,911% 
-8,785% 
•4,489% 
-7,059% 
+3,161% 
-1,035% 
-2.784% 
+2,858% 
+25,503% 
+23.055% 
-3,211% 
-5,846% 
+5.142% 
+23,311% 
+16,763% 
-5,485% 
* Lähde vuosile 1994/95: Stat. Jahrbuch liber Ernährung, Landwirtschaftsverslag Munster-Hiltrup, Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup 
" 1994/95laskettu: Saksa (uudet osavaltiot) = Saksa (yhteensä) - Saksa (vanhat osav.) 
•"TRuotsin luvut on laskettu DG. VI/FII.1 mukaan (koska Ruotsin tilastoja ei ole mukautettu EUROSTAT in mä"[aritelmien mukaisiksi). 
EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) 
Tau 
eur 
be 
bel 
bel 
be3 
dk 
de 
del 
de2 
de3 
de4 
de5 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
gr 
gn 
9r2 
gr3 
gr4 
es 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 
es7 
fr 
fr1 
fr2 
fr3 
fr4 
fr5 lukko 10: Yli 50kg pai 
Regions 
EUR 12 
BELGIQUE-BELGIE 
REG.BRUXELLES-CAP./BRUSS 
VLAAMS GEWEST 
REGION WALLONNE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND gesamt 
DEUTSCHLAND ait* 
DEUTSCHLAND neu" 
BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMER 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELLADA 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIÄ AIGAIOU, KRITI 
ESPANA 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURl AS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTA Y MELILLA 
CAN ARI AS 
FRANCE 
ILE DE FRANCE 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST navien 
1995 
2.744 
-
2.646 
98 
2.937 
9.144 
8.049 
1.095 
614 
1.246 
1 
226 
0 
1 
357 
182 
2.837 
2.327 
149 
îo 
184 
283 
508 
219 
282 
__ 
- -
-— -lihotus 
1994 
2.695 
2.593 
103 
3.046 
9.498 
8.311 
1.187 
624 
1.336 
1 
252 
" 0 
1 
364 
215 
2.933 
2.358 
165 
11 
210 
277 
518 
233 
282 
-
5.380 
220 
3.541 isilojer 
1993 
40.957 
2.561 
0 
2.458 
103 
2.974 
9.690 
8.312 
1.379 
631 
1.321 
1 
324 
1 
.„ i_ 
386 
267 
2.928 
_ - 33^ 
175 
12 
24Ï 
313 
523 
234 
338 
131 
178 
4 
24 
7.296 
247 
208 
31 
8 
1.366 
10 
114 
24 
1.219 
17 
1.967 
963 
242 
762 
2.305 
1.924 
370 
11 
1.385 
987 
398 
0 
9 
5.128 
8 
564 
204 
133 
3.282 ikokor 
1992 
39.734 
2.507 
0 
2.409 
98 
2.845 
9.821 
8.301 
1.520 
629 
1.363 
1 
349 """ i i 
388 
324 
2.869 
2.323 
177 
12 
258| 
3291 
538 
259 
323 
117 
181 
3 
21 
7.244 
448 
409 
30 
9 
1.107 
11 
93 
25 
977 
19 
V983 
1.101 
362 
521 
2.169 
1.840 
319 
10 
1.509 
896 
614 
0 
9 
4.869 
6 
525 
206 
131 
3.041 laismä 
1991 
38.361 
2.317 
0 
2.229 
89 
2.615 
9.534 
7.852 
1.681 
600 
1.284 
19 
369 
1 
2 
383 
~ 384 
2.667 
2.186 
182 
Ï3 
289 
377 
515 
262 
284 
112 
142 
4 
24 
6,593 
419 
376 
31 
12 
1.015 
15 
121 
31 
849 
25 
1.847 
1.122 
241 
485 
2.017 
1.683 
307 
27 
1.262 
842 
420 
0 
8 
4.642 
7 
500 
184 
124 
2.903 ärä(tu 
1990 
39.782 
2.245 
0 
2.140 
106 
2.425 
11.726 
8.264 
3.462 
635 
1.324 
19 
801 
1 
2 
397 
f 76 
2.806 
2.332 
189 
13 
575 
783 
548 
527 
315 
12Q 
173 
5 
17 
6.200 
411 
354 
43 
15 
857 
16 
89 
21 
731 
27 
1.701 
882 
315 
504 
2.043 
1.754 
270 
J9 
1.149 
801 
349 
0 
13 
4.654 
8 
482 
192 
133 
2.869 hansin 
1989 
36.315 
2.285 
0 
2.192 
93 
2.322 
8.165 
8.165 
621 
1.273 
2 
1 
2 
"395 
~2.8ÖT 
2.305 
204 
14 
549 
354 
154 
172 
4 
117 
6.330 
600 
538 
32 
30 
_767 
16 
106 
28 
617 
25 
1.710 
831 
326 
553 
2.095 
1.773 
311 
11 
1.118 
766 
352 
0 
15 
4.681 
7 
521 
202 
139 
2.772 a) 
+/- '89('90y94 % 
+17,97% 
+0,00% 
+18,30% 
+10,10% 
+31,16% 
+16,32% 
•1,79% 
-65,72% 
+0,60% 
+4,97% 
-43,75% 
-68,49% 
-69,23% 
-37,50% 
-7.82% 
-72,34% 
+4,72% 
, +2,28% 
-19,28% 
-19,26% 
-63,49% 
-64,65% 
-5,59% 
-55,80% 
,—, 
— 
••— 
+14,92% 
+9,12% 
+27,76% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) 
.et 
fr6 
fr7 
fr8 
fr9 
ie-1,-:-
It-:;?-
«1 
it11 
it12 
it13 
it2 
it3 
it31 
it32 
it33 
it4 
«5 
«51 
it52 
it53 
it6 
it7 
it71 
it72 
M 
it9 
it91 
it92 
it93 
ita 
itb 
lu 
ni 
nil 
nl2 
nJ3 
nl4 
pt 
pt1 
pt11 
pt12 
pt13 
pt14 
pt15 
pt2 
pt3 
uk 
uk1 
uk2 
uk3 
uk4 
uk5 
uk6 
uk7 
uk8 
uk9 
uka 
ukb 
at 
at1 SUD-OUEST 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 
IRELAND 
ITAUA 
NORD OVEST 
PIEMONTE 
VALLE DAOSTA 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTO ADIGE 
VENETO 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
EMILIA-ROMAGNA 
CENTRO (I) 
TOSCANA 
UMBRIA 
MARCHE 
LAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
ABRUZZO 
MÖLISE 
CAMPANIA 
SUD 
PUGLIA 
BASILICATA 
CALABRIA 
SICILIA 
SARDEGNA 
LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE 
NEDERLAND 
NOORD-NEDERLAND 
OOST-NEDERLAND 
WEST-NEDERLAND 
ZUID-NEDERLAND 
PORTUGAL 
CONTINENTE 
NORTE 
CENTRO (P) 
LISBOA E VALE DO TEJO 
ALENTEJO 
ALGARVE 
ACORES 
MADEIRA 
UNITED KINGDOM 
NORTH 
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
EAST MIDLANDS 
EAST ANGLIA 
SOUTH EAST (UK) 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 
WALES 
SCOTLAND 
NORTHERN IRELAND 
EUR 15 
OESTERREICH 
OSTOESTERREICH 486 
4.340 
_ 
— • 
21 
4.992 
146 
1.400 
243 
2.221 
2.586 
73 
691 
188 
522 
204 
300 
138 
80 
30 
162 
199 
1.312 
411 342 
469 
4.316 
415 
749 
0 
1 
1.647 
412 
18 
305 
89 
908 
397 
128 
154 
115 
138 
102 
64 
37 
94 
136 
15 
51 
70 
34 
34 
23 
4.096 
146 
1436 
244 
2.271 
745 
727 
62 
150 
369 
122 
24 
13 
5 
2.665 
64 
590 
220 
482 
262 
267 
255 
104 
26 
182 
215 
1.323 540 
319 
79 
454 
4.459 
404 
402 
1 
1 
1.567 
453 
14 
353 
86 
976 
499 
150 
213 
137 
114 
112 
72 
41 
105 
152 
15 
57 
80 
35 
43 
23 
4.189 
151 
1.484 
269 
2.284 
824 
805 
74 
176 
391 
142 
22 
13 
6 
2.642 
70 
759 
200 
474 
202 
266 
132 
112 
27 
" 168 547 
332 
81 
424 
4.410 
403 
401 
0 
1 
1.518 
483 
17 
362 
104 
947 
470 
144 
186 
140 
133 
125 
82 
43 
116 
132 
16 
56 
59 
35 
49 
20 
4.001 
146 
1.438 
247 
2.170 
795 
776 
75 
172 
395 
113 
21 
13 
6 
2.594 
59 
584 
230 
530 
211 
285 
125 
159 
31 533 
315 
76 
411 
4.577 
387 
385 
1 
2 
1.488 
491 
26 
375 
90 
1.053 
552 
177 
231 
144 
109 
113 
66 
47 
135 
167 
151 
74 
78 
36 
46 
20 
3.986 
141 
1.395 
249 
2.201 
805 
782 
83 
152 
415 
112 
20 
14 
9 
2.558 
56 
517 
226 
512 
258 
267 
152 
144 
27 
168 164 
231 ! 213{ 235 
1 
1.355J | 
419 439 | | 553 
328 
90 
383 
4.818 
369 
366 
1 
2 
1.544 
520 
2B 
409 
83 
1.135 
601 
221 
239 
141 
121 
120 
69 
52 
147 
173 
23 
78 
73 
48 
42 
23 
3.883 
138 
1.373 
238 
2.134 
825 
801 
100 
170 
417 
88 
26 
14 
10 
2.425 
54 
545 
215 
409 
248 
272 
137 
127 
34 
Ï55 
229 595 
327 
118 
326 
4.809 
351 
348 
1 
3 
1.542 
502 
24 
394 
84 
1.126 
566 
198 
225 
143 
138 
128 
76 
51 
158 
210 
26 
86 
98 
43 
44 
22 
3.857 
140 
1.372 
242 
2.103 
784 
754 
66 
145 
410 
106 
27 
16 
14 
2.445 
56 
496 
183 
400 
224 
163 
307 
120 
33 
136 
226 
| +4.55% 
+43,60% 
-10,26% 
+18,20% 
+19,06% 
-66,67% 
-76,92% 
+6,76% 
-17,95% 
-26,67% 
-22.60% 
+6,45% 
-19,43% 
-29,80% 
-35,33% 
-31,31% 
-19,76% 
-0,43% 
-20,24% 
-15,62% 
-27,10% 
-40,53% 
-35,31% 
-44,23% 
-40,30% 
-28,59% 
-21,36% 
-22,50% 
+3,65% 
+6,20% 
+4,00% 
+4,66% 
+0,99% 
+7,94% 
":^:V.-m4,97%-
-3,58% 
-6,06% 
+3,45% 
-10,00% 
+15,09% 
-11,11% 
-18,75% 
-64,29% 
+9,00% 
+14,29% 
+18,95% 
+20,22% 
+20,50% 
+16,96% 
+63,80% 
-16,94% 
-13,33% 
-21721% 
+33.82% 
-4,87% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) 
Ci 
at11 
at 12 
at13 
at2 
at2Î~ 
at22 
at3 
at31 
at32 
at33 
at34 
fi 
fill 
fi13 
fi14 
fi15 
***• 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 BURGENLAND 
NIEDEROESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIROL 
VORARLBERG 
SUOMI/FINLAND 
UUSIMAA. E-SUOMI, AALAND 
ITÄ-SUOMI 
VÄLI-SUOMI 
POHJOIS-SUOMI 
ssreoGemmmmmmmmm 
STOCKHOLM 
ÖSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED ÖARNA 
SYDSVERIGE 
VÄSTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
ÖVRE NORRLAND " 46 
365 
464 
79 
385 
437 
403 
12 
15 
7 
508 
303 
35 
153 
17 46 
373 
_ 458 
76 
382 
446 
410 
14 
15 
7 
461 
648 
10 
102 
55 
250 
190 
23 
5 
14 50 
389 
463 
80 
383 
453 
410 
16 
20 
7 
mms9i 
11 
80 
54 
236 
174 
20 
4 
12 —. 
•::;:M;S42 
10 
89 
61 
258 
186 
22 
4 
12 mmmt 
7 
80 
56 
269 
175 
22 
4 
13 -
648 
9 
90 
60 
267 
183 
22 
4 
12 W$M$k 
9 
83 
57 
262 
171 
19 
4 
13 mmmmmjm 
+8,75% 
+22,47% 
-3,43% 
-4,53% 
+11,43% 
+22,52% 
+29.65% 
+7.55% 
* Lähde vuosile 1994/95: Stat. Jahrbuch iiber Ernährung, Landwirtschaftsverslag Munster-Hiltrup, Landwirtschaftsverlag MOnster-Hiltr 
** 1994/95laskettu: Saksa (uudet osavaltiot) = Saksa (yhteensä) - Saksa (vanhat osav.) 
'"Ruotsin luvut on laskettu DG. VI/FII.1 mukaan (koska Ruotsin tilastoja ei ole mukautettu EUROSTAT in mä [aritelmien mukaisiksi). 
EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomisilta) 
EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta) 
<3T <l::^U:&lif£$^ 
&eii:i 
oe1 
te2 
Qe3 
mm 
am 
WM 
del 
de2 
de3 
de4 
deS 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
Qf 
gri 
gr2 
gr3 
gr4 
Hi;; 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 
es7 
fr 
fr1 
fr2 
fr3 
fr4 
fr5 Alueet 
EUR 12 
mmmmemmMmmffl i 
REG.BRUXELLES-CAP./BRUSSE 
VLAAMS GEWEST 
REGION VVALLONNE 
mmmmmmmmmmmm i 
DEIJTSCHLANCJ Q6$an«sSK !; i I 
DBUTscHumi^mmMmm^m: 
i^^cHiifi^ii^iiiiiii i 
BADEN-VVUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-VVESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESVVIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELLAOA 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIÄ AIGAIOU, KRITI 
ESPANA 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURIAS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTA Y MELILLA 
CANARIAS 
FRANCE 
ILE DE FRANCE 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST 1995 f 
m&Np 
0 
705 
30 
mm&% 
iliiifcl 
iiii PÄW$ i 
307 
415 
0 
101 
0 
0 
88 
68 
632 
518 
42 
3 
73 
79 
118 
85 
• 
i 1994 
liiia* % 
0 
700 
32 
mmm i 
ppf«* mmm i 
wmm t 
315 
440 
0 
104 
0 
0 
92 
72 
645 
529 
46 
3 
75 
81 
125 
86 
1.435 
76 
963 1993 
12.071 
i|i«t 
0 
707 
35 
ii«*s 
ili&BI! 
^mtiiim % 
Wm&m i: 
323 
450 
0 
138 
1 
1 
99 
100 
687 
557 
51 
4 
82 
92 
130 
95 
103 
59 
82 
7 
16 
2,117 
82 
77 
3 
2 
429 
14 
53 
17 
345 
9 
674 
440 
102 
132 
570 
450 
101 
19 
345 
207 
138 
0 
8 
1.347 
1 
163 
70 
27 
891 1992 
12.085 
iiiiB! I 
0 
726 
36 
S-iJlSilSS •§ 
wmm$ 
wmmi Hi I 
321 
462 
0 
149 
.1 
1 
105 
133 
718 
599 
57 
4 
91 
111 
140 
99 
150 
56 
72 
6 
14 
2,10* 
114 
109 
3 
2 
342 
13 
60 
18 
250 
9 
712 
458 
119 
136 
560 
446 
95 
19 
363 
208 
155 
0 
8 
1.310 
1 
152 
79 
29 
844 1991 
11.624 
Mil$ii 
0 
694 
36 
filial t 
pill 
WmSm 1 
310 
442 
0 
144 
1 
1 
104 
152 
700 
579 
56 
4 
94 
105 
138 
90 
-:• 1*7: 
54 
66 
4 
12 
•->*m. 
109 
104 
3 
2 
329 
13 
59 
18 
239 
9 
619 
404 
103 
112 
516 
404 
89 
23 
330 
192 
138 
0 
7 
1.241 
1 
146 
79 
28 
785 1990 
11.774 
IIHI&JH! 
0 
695 
37 
Mi 
itaiii i 
K$i9l$ I 
Wm$$* I 
309 
443 
0 
197 
1 
1 
106 
178 
715 
610 
59 
4 
138 
170 
144 
121 
i.^V%1$&-
64 
75 
6 
15 
*jm 
117 
111 
3 
3 
282 
14 
55 
19 
195 
8 
622 
402 
136 
84 
545 
432 
91 
22 
296 
171 
125 
0 
8 
1.207 
v 1 
138 
82 
29 
757 1989 It 
10.956 
6] 677 
401 
Pi» 
Mmm^&M 
liiilit 309 
441 
0 
1 
1 
108 
730 
615 
60 
4 
144 
-**& 
62 
77 
5 
23 
^ »$B3? 
138 
129 
5 
4 
282 
14 
56 
21 
191 
10 
621 
391 
139 
91 
545 
424 
100 
21 
334 
165 
169 
0 
9 
1*219 
2 
140 
83 
29 
754 /-'89C90V94% 
lliil!i*2£*$fc 
•0.0% 
+3,4% 
-19,5% 
:illlilli!lSP! 
Slliiiilt|lX 
liyiyillliiij^1 
!illli£*S## 
+1,8% 
-0,2% 
+0,0% 
-47,4% 
-33,3% 
-33,3% 
-14,7% 
-59,5% 
-11,6% 
-13,9% 
-24,2% 
-31,0% 
-45,9% 
-52,8% 
-12,7% 
-28,6% 
•!§&* * vslllilllll 
E % s J* yw** wft'^4. 
+17J% 
-7,5% 
+27,6% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta) fr6 SUD-OUEST 
fr7 CENTRE-EST 
fr8 MEDITERRANEE 
fr9 DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 
mm iRetftNiJii^^ii^i^^^ 1 
mm iAllililiS»»!i^ P 
»1 NORD OVEST 
it11 PIEMONTE 
it12 VALLED'AOSTA 
It13 LIGURIA 
it2 LOMBARDIA s 
it3 NORD EST 
it31 TRENTINO-ALTO ADIGE 
it32 VENETO 
it33 FRIULI-VENEZIA GIULIA 
K4 EMILIA-ROMAGNA 
itS CENTRO (1) 
it51 TOSCANA 
tt52 UMBRIA 
it53 MARCHE 
it6 LAZIO 
it7 ABRUZZO-MOLISE 
it71 ABRUZZO 
it72 MOLISE 
it8 CAMPANIA 
it9 SUD 
it91 PUGLIA 
it92 BASILICATA 
it93 CALABRIA 
ita SICILIA 
Itb SARDEGNA 
lu LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE] 
im$ NEDERl^DlllliilsIliiip; 
nil NOORD-NEDERLAND 
nl2 OOST-NEDERLAND 
nl3 WEST-NEDERLAND 
nl4 ZUID-NEDERLAND 
pt v PORTUGAL 
pt1 CONTINENTE 
pt11 NORTE 
pt12 CENTRO (P) 
pt13 LISBOA E VALE DO TEJO 
pt14 ALENTEJO 
pt15 ALGARVE 
pt2 ACORES 
pt3 MADEIRA 
Uk UNITED KINGDOM 
uk1 NORTH 
uk2 YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
uk3 EAST MIDLANDS 
Uk4 EASTANGLIA 
uk5 SOUTH EAST (UK) 
Uk6 SOUTH WEST (UK) 
uk7 WEST MIDLANDS 
uk8 NORTH WEST (UK) 
uk9 WALES 
uka SCOTLAND 
ukb NORTHERN IRELAND 
EUR 15 
at OESTERREICH 
at1 OSTOESTERREICH 
at11 BURGENLAND 3$$8H$ 
$i§^i§ 
• 
iÄiiS ;| 
1111^62:' 
64 
482 
71 
886 
838 
20 
201 
69 
152 
94 
97 
42 
28 
12 
64 
61 
388 
132 
12 58 
liiiM 
mii il 
57 
57 
0 
0 
247 
64 
1 
44 
20 
122 * 
54 
20 
18 
15 
8 
12 
9 
3 
13 
15 
3 
5 
7 
10 
77 
|g:ipp|| \ 
WMm i 
63 
487 
77 
888 
$30 
323 
24 
91 
135 
62 
11 
5 
2 
868 
21 
208 
70 
146 
95 
116 
45 
28 
13 
66 
60 
381 
132 
12 122 
57 
ie 
WMM$i 
Wffl&% 
59 
59 
0 
0 
248 
72 
1 
47 
24 
'" 126 
54 
21 
17 
16 
9 
13 
10 
3 
12 
15 
3 
3 
8 
12 
83 
iiiliiö: X 
MHH 
68 
508 
85 
908 
363 
356 
28 
94 
154 
70 
10 
5 
2 
893 
22 
203 
74 
166 
99 
106 
52 
31 
12 
64 
63 
3B1 
134 
12 129 
60 
17 
1111$$ I 
57 
57 
0 
0 
245 
67 
1 
43 
23 
133 
55 
22 
17 
16 
7 
11 
9 
2 
9 
17 
4 
4 
9 
13 
78 
mmmmt 
:.::: ;t-S4B * 
67 
506 
84 
888 
364 
347 
28 
107 
137 
63 
12 
5 
2 
888 
21 
207 
65 
155 
97 
106 
56 
50 
15 
55 
64 
360 
130 
12 f28 
57 
17 
W§$Q ff 
WmWim 
60 
60 
0 
0 
232 
70 
1 
47 
. 22 
154 
68 
29 
22 
17 
12 
8 
5 
3 
8 
22 
5 
4 
13 
14 
63 
Hi!I&! 
w®mi 
66 
497 
83 
860 
350 
343 
28 
105 
138 
60 
12 
5 
2 
869 
21 
206 
64 
151 
100 
108 
47 
34 
13 
64 
62 
348 
.. 127 
56 
17 
MiHi 
67 
67 
0 
0 
228 
62 
2 
42 
18 
149 
68 
34 
18 
17 
12 
7 
5 
2 
5 
27 
6 
4 
17 
14 
87 
iiiilft! 
67 
494 
86 
851 
354 
346 
18 
100 
152 
65 
11 
6 
2 
655 
21 
201 
67 
139 
108 
110 
49 
33 
14 
53 
61 137 
56 
18 
mm.§ 
i^wSSSii 
64 
64 
0 
. o 
225 
65 
2 
46 
16 
181 
75 
38 
17 
20 
13 
8 
4 
4 
11 
13 
5 
2 
6 
14 
91 
fiiiiiy 
IIIISTOSH 
65 
490 
84 
827 
Mi 
341 
28 
85 
144 
70 
14 
4 
2 
838 
20 
190 
67 
124 
103 
107 
56 
34 
16 
56 
66 +3,3% 
iiiiiiM$C 
iiil&iiij^ -11,0% 
-10,7% 
-66,7% 
+9,6% 
-0,2% 
-63,2% 
-5,6% 
+22,7% 
-32,5% 
-29,0% 
-47,0% 
+9,0% 
-26,1% 
-37,8% 
+42,0% 
+102,3% 
-29,7% 
+10,5% 
+19,8% 
-43,5% 
+140,9% 
+24,1% 
-25,9% 
-15,6% 
|§&i^%^§^^&4i£ 
-1,9% 
-0,6% 
-9,3% 
+7,4% 
'AM 
-5,3% 
-14,3% 
+7,1% 
-6,3% 
-11,4% 
-21,4% 
+25,0% 
+0,0% 
. +3,6% 
+5,0% 
+9,5% 
+4,5% 
+17,7% 
-7,8% 
+8,4% 
-19,6% 
-17,6% 
-18,8% 
+17,9% 
-9,1% 
.... 
JKUÖ i A i: New Cronos/regio (kursivoidut luvut ovat peräisin jäsenvaltioiden viranomaisilta) at13 WIEN 
lt2 SUEDOESTERREICH 
at21 KAERNTEN 
nrr> RTFIFRMARK 
at3 WF«>TOP<iTPRRPiru 
afW QAI 7DI IDA 
af*a TIROI 
at34 VORARLBERG 
ftsss SI^fflH^Pflei^jg^^ $ 
ii i_ UUOIIWW, c-oUUMI, AALAND 
113 ITAE-SUOMI 
ill 4 VAELI-SUOMI 
i15 POHJOIS-SUOMI 
seOI STOCKHOLM 
se02 OSTRA MELLANSVERIGE 
w»m ^MAI AKin MPn AADWA 
se04 SYDSVERIGE 
5e05 VASTSVERIGE 
»ef)fi NIORRA MPI 1 AhlQV/PPirsc 
5e08 OVRE NOR R LAND 
1 4HHA WIISVWAIIA 1(Vk>l/QC< c*~» l-U-u.._i_ « 1ZU 
119 
19 
100 
138 
129 
2 
5 
z 
iHi 109 
1Z 
53 
0 
. .. ^.? "*>. 14U 
114 
19 
95 
134 
125 
2 
5 
2 
äHSHi 
K ^s Mt s 
2 
39 
24 
87 
75 
8 
2 
4 1ZZ 
113 
19 
94 
134 
124 
2 
6 
2 
iiiiÄit 
li»i 
3 
43 
29 
98 
84 
8 
2 
5 118 
104 
17 
87 
126 
117 
2 
6 
2 
iiiiJWJi 1 
1 
39 
29 
94 
77 
7 
2 
5 WM&m& '• 
1111347:; 
1 
36 
28 
93 
74 
7 
2 
5 MHt 1 
PM$I 
1 
36 
28 
95 
76 
7 
2 
5 •HI 
nna» 2 
36 
29 
99 
81 
7 
2 
5 WmWmWMM 
. 
mmmwmmm 
+57,5% 
+9,5% 
-15,6% 
-12,4% 
-7,7% 
+12,1% 
-2,2% 
-21.8% 
«..,-* .u„„^„v ,^,,^. «uin, ^«inuuwi uuei ciiidmuiiy, Lanavvtriscnart und horsten, Landvvtrtschattsverlag MOnster-Hlltrup 
• 1994/95 laskettu: Saksa(uudet)« Saksa(yhteensä) - Saksa (vanhat) 
"Ruotsin luvut on laskettu DGVI/FII.1:n mukaan (Ruotsin tilastoja ei ole mukautettu EUROSTATIn määritelmien mukaisiksi) 
TAULUKKO 12: EU:n sikatilojen rakenne 
Belgia 
Kokoluokka 
1 -9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismäärä 1SÔ7 ^ ^ 
Tilojen Koko took- Eläinten KokôîUok- .. 8&1ttl£A 
mäara ka%îna tttäKrS ka%3ia * W? 
5.927 
5.524 
3.416 
3.797 
3.574 
3.228 
1.047 
26.513 22,36% 
20,84% 
12,88% 
14,32% 
13,48% 
12,18% 
3,95% 
100,00% 20.150 
145.015 
244.661 
540.173 
1.015.194 
1.991.286 
1.904.991 
5.861.470 0,34% 
2,47% 
4,17% 
9,22% 
17,32% 
33,97% 
32,50% 
100,00% 3 
26 
72 
142 
284 
617 
1819 
221 1.211 
1.340 
1.042 
1.697 
2.087 
3.369 
2.296 
13.042 9,29% 
10,27% 
7,99% 
13,01% 
16,00% 
25,83% 
17,60% 
100,00% 4.191 
35.687 
76.425 
249.890 
604.710 
2.251.030 
4.046.550 
7.268.483 0,06% 
0,49% 
1,05% 
3,44% 
8,32% 
30,97% 
5567% 
100,00% 3 
27 
73 
147 
290 
668 
1762 
557 +1,80% 
•1,45% 
+240% 
+3,51% 
•201% 
+8,31% 
-3,14% 
+15209% 
1-9lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismäärä 4.323 
2.407 
1.541 
1.845 
1.597 
990 
279 
12.982 33,30% 
18,54% 
11,87% 
14,21% 
12,30% 
7,63% 
2,15% 
100,00% 13.707 
59.267 
108.513 
257.560 
438.058 
569.358 
522.838 
1.969.301 0,70% 
3,01% 
5,51% 
13,08% 
22,24% 
28,91% 
26,55% 
100,00% 3 
25 
70 
140 
274 
575 
1874 
152 1.075 
852 
685 
1.287 
1.947 
1.936 
419 
8.201 13,11% 
10,39% 
8,35% 
15,69% 
23,74% 
23,61% 
5,11% 
100,00% 3.500 
21.521 
49.375 
188.778 
559.536 
1.171.170 
688324 
2.682104 0,13% 
0,80% 
1.84% 
7.04% 
20,86% 
43,67% 
25,66% 
100,00% 3 
25 
72 
147 
287 
605 
1643 
327 •268% 
•259% 
•2,36% 
+5,07% 
+4,77% 
+5,19% 
-1235% 
+115,59% 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 5.343 
7.889 
3.199 
1.541 
17.972 29,73% 
43,90% 
17,80% 
8,57% 
100,00% 23.199 
195.555 
222.125 
243.077 
683.956 3,39% 
28,59% 
32,48% 
35,54% 
100,00% 4 
25 
69 
158 
38 1.254 
2:700 
2334 
2.847 
9.035 13,88% 
29,88% 
24,73% 
31,51% 
100,00% 5.608 
73,.132 
163.385 
500.681 
742806 0,75% 
9,85% 
22,00% 
67,40% 
100,00% 4 
27 
73 
176 
82 +3,00% 
+927% 
+5,33% 
+11,49% 
+116,03% 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
# Tanska 
Kokoluokka 
1 -9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismäärä Titojen 
määrä 
3.417 
9.707 
6.084 
5.843 
5.458 
5.475 
1.706 
37.690 Koko luok­
ka %:na 
9,07% 
25,75% 
16,14% 
15,50% 
14,48% 
14,53% 
4,53% 
100,00% f«87 , 
eläinten 
jtoäärä 
16.306 
260.387 
436.031 
832.675 
1.566.045 
3.383.903 
2.771.071 
9.266.418 Kokoluok­
ka Yotna 
0,18% 
2,81% 
4,71% 
8,99% 
16,90% 
36,52% 
29,90% 
100,00% öSörtä?^ 
5 
27 
72 
143 
287 
618 
1624 
246 "v nt&at* 
1.523 
4.016 
2393 
2750 
2927 
4.398 
3.410 
21.417 Kokoluok­
kaan* 
7,11% 
18,75% 
11,17% 
12;84% 
13,67% 
20,54% 
15,92% 
100,00% 6.777 
105.810 
170.070 
394.860 
842320 
2851.651 
6.712424 
11.083.912 ' % * K.0** IÄ\^ 
ka%»ri£ v* 
0,06% 
0,95% 
n 1,53% 
3,56% 
7,60% 
25,73% 
60,56% 
100£0% EiälmlatS 
4 
26 
71 
144 
288 
648 
1968 
518 "mlS/tSäV 
-6,75% 
-1,78% 
-0,84% 
+0,76% 
+0,30% 
+4,91% 
+21,19% 
+110,50% 
1-9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismäärä 5.548 
9.824 
4.337 
3.636 
2.420 
813 
62 
26.640 20,83% 
36,88% 
16,28% 
13,65% 
9,08% 
3.05% 
0,23% 
100,00% 23.353 
237.873 
300.022 
501.940 
648.589 
442.869 
85.074 
2.239.720 1,04% 
10,62% 
13,40% 
22,41% 
28,96% 
19,77% 
3,80% 
100,00% 4 
24 
69 
138 
268 
545 
1372 
84 2.283 
4.537 
2324 
2569 
2775 
1.851 
332 
16.671 13,69% 
2731% 
13,94% 
15,41% 
16,65% 
11,10% 
1,99% 
100,00% 10.164 
110.191 
162925 
362888 
765.724 : j— 
1.081.387 
490.696 
2983.975 0,34% 
3,69% 
5,46% 
1216% 
25,66% 
3634% 
16,44% 
100,00% 4 
24 
70 
141 
276 
584 
1478 
179 •5,77% 
+0,30% 
•1,34% 
•232% 
+296% 
+735% 
+7,71% 
+112,90% 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 10.973 
9.059 
3.346 
3.034 
26.412 41,55% 
34,30% 
12,67% 
11,49% 
100,00% 44.916 
212.006 
238.773 
550.658 
1.046.353 4,29% 
20,26% 
22,82% 
52,63% 
100,00% 4 
23 
71 
181 
40 4.496 
3.267 
1.850 
4.008 
13.621 33,01% 
23,99% 
13,58% 
29,43% 
100,00% 17351 
78.070 
134.654 
944.942 
1.174.917 1,47% 
6,64% 
11,46% 
80,43% 
100,00% 4 
24 
73 
236 
86 -6,26% 
+2,11% 
+200% 
+29,90% 
+117,73% 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
Saksa 1987-1991" 
Kokoluokka 
1 -9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismäärä Titojen 
määrä 
187.058 
105.383 
37.987 
28.226 
19.668 
13.094 
948 
392.364 Kokoluok­
kana 
47,67% 
26,86% 
9,68% 
7,19% 
5,01% 
3,34% 
0,24% 
100,00% f9tit 
Eläfnteh 
määrä 
669.702 
2.515.918 
2682893 
3.963.612 
5.545.863 
7.718.453 
1.373.305 
24.469.746 Kokoluok­
ka %!tia " * 
2,74% 
10,28% 
10,96% 
16,20% 
22,66% 
31,54% 
5,61% 
100,00% V^«a>\ 
4 
24 
71 
140 
282 
589 
1449 
62 ^ wain:,, 
138.488 
68.752 
26.345 
21.731 
17.337 
13.900 
1.233 
287.786 Kofco::lùôkiS;; 
ka -fen* ""N 
48,12% 
23,89% 
9.15% 
7,55% 
6,02% 
4,83% 
0,43% 
100,00% 480.904 
1.642590 
1.867.051 
3.066.631 
4.938.301 
8.285370 
1.707.963 
21.988.710 2,19% 
7,47% 
8,49% 
13,95% 
22,46% 
37,68% 
7,77% 
100,00% lila C*: 
3 
24 
71 
141 
285 
596 
1385 
76 -3,01% 
+0,07% 
+0,34% 
+0,49% 
•1,02% 
+1,12% 
-4,38% 
+2252% 
1 -9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismäärä 192.067 
61.432 
14.451 
10.871 
8.212 
3.071 
163 
290.267 66,17% 
21.16% 
4.98% 
3,75% 
2,83% 
1,06% 
0,06% 
.100,00% 636.586 
1.294.444 
999.672 
1.520.857 
2.261.308 
1.660.512 
258.238 
8.631.617 7,38% 
15,00% 
11,58% 
17,62% 
26,20% 
19,24% 
2,99% 
100,00% 3 
21 
69 
140 
275 
541 
1584 
30 138.304 
44.377 
11.967 
9.852 
8.639 
3.522 
175 
216.836 63,78% 
20,47% 
5,52% 
4,54% 
3,98% 
1,62% 
0,08% 
100,00% 453.766 
954.666 
831.131 
1.392383 
2.408.281 
1.905.700 
266.011 
8211.838 5,53% 
11,63% 
10,12% 
16,95% 
29,33% 
23,21% 
334% 
100,00% 3 
22 
69 
141 
279 
541 
1520 
38 -1,01% 
+210% 
+0,40% 
+1,01% 
L_ +1,24% 
+0,07% 
-4,05% 
+27,35% 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 77.565 
57.526 
12.594 
2.888 
150.573 51,51% 
38,20% 
8,36% 
1,92% 
100,00% 285.048 
1.301.244 
857.571 
407.333 
2.851.196 10,00% 
45,64% 
30,08% 
14,29% 
100,00% 4 
23 
68 
141 
19 47.800 
41.244 
11.558 
3.090 
103.692 46,10% 
39,78% 
11,15% 
2,98% 
100,00% 178.634 
963.517 
797.603 
450.419 
2390.173 7,47% 
40,31% 
33,37% 
18,84% 
100,00% 4 
23 
69 
146 
23 +1,69% 
+3,28% 
+1,34% 
+3,35% 
+21,73% 
* Länsi-Saksa - - . 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
*\ Saksa 
Kokoluokka 
1 -9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismäärä Titojen 
määrä 
150.513 
63.692 
24.497 
20.633 
16.925 
14.858 
2.646 
293.764 Kokoluok­
ka %3ia 
51,24% 
21.68% 
8,34% 
7.02% 
5.76% 
5,06% 
0,90% 
100,00% 19Ô3 
Eläinten 
määrä 
501.662 
1.499.000 
1.736.778 
2.919.764 
4.823.016 
8.982.897 
6.023.346 
26.486.463 Koko luok­
ka Y.»a 
1,89% 
5,66% 
6,56% 
11,02% 
18,21% 
33,92% 
22.74% 
100.00% Bäteilä/ 
3 
24 
71 
142 
285 
605 
2276 
90 ', TtkJjen 
v mäitä 
119.902 
49.384 
19.619 
17.379 
15.298 
14.913 
2.821 
239.316 KokOlUOlfr 
ka%;na 
50,10% 
20,64% 
8,20% 
7,26% 
6,39% 
6,23% 
1,18% 
100,00% öäktteaj 
397.000 
1.174.000 
1.397.000 
2463.000 
4.379.000 
9.146.000 
5.718.000 
24.674.000 KotteHuofc-
ka%:na 
1,61% 
4,76% 
5,66% 
9,98% 
17,75% 
37,07% 
23,17% 
100,00% Eläimiä/ ' 
tHa 
3 
24 
71 
142 
286 
613 
2027 
103 . 1993/95 
miä/tfta 
-0,66% 
+1,01% 
+0,44% 
+0,15% 
+0,45% 
+1,44% 
-10,96% 
+14,35% 
1 -9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismäärä 148.235 
41.898 
11.437 
9.886 
8.943 
4.294 
636 
225.329 65,79% 
18.59% 
5,08% 
4,39% 
3.97% 
1,91% 
0,28% 
100,00% 463.741 
905.346 
797.054 
1.400.306 
2.499.249 
2.385.870 
1.354355 
9.805.821 4.73% 
9,23% 
8,13% 
14,28% 
25,49% 
24,33% 
13,81% 
100,00% 3 
22 
70 
142 
279 
556 
2129 
44 118.509 
35.751 
10.238 
9.073 
8.637 
4.664 
603 
187.475 63,21% 
19,07% 
5,46% 
4,84% 
4,61% 
2,49% 
0,32% 
100,00% 378.000 
776.000 
716.000 
1.283.000 
2436.000 
2621.000 
1277.000 
9.487.000 3,98% 
8,18% 
7,55% 
13,52% 
25,68% 
27,63% 
13,46% 
100,00% 3 
22 
70 
141 
282 
562 
2118 
51 +1,96% 
+0,45% 
+0,35% 
-0,17% 
+0,92% 
+1,14% 
-0,54% 
+16,28% 
' 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 43.934 
37.621 
- 11.664 
4.830 
98.049 44,81% 
38.37% 
11,90% 
4,93% 
100,00% 158.706 
890.421 
809.849 
1.128.516 
2.987.492 5,31% 
29,80% 
27,11% 
37,77% 
100,00% 4 
24 
69 
234 
30 32118 
29.281 
10.559 
5.110 
77.068 41,67% 
37,99% 
13,70% 
6,63% 
100,00% 117.000 
701.000 
738.000 
1.054.000 
2610.000 4,48% 
26,86% 
2838% 
40,38% 
100,00% 4 
24 
70 
206 
34 +0,84% 
•1,15% 
+0,66% 
-11,72% 
+11.15% 
EUROSTAT: EU.n sikatilojen rakenteet 
Espanja 
Kokoluokka 
1 -9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismäärä Tilojen 
määrä 
234.817 
85.414 
12.740 
10.232 
7.516 
8.065 
2.916 
361.700 Kokoluok­
ka %:na 
64,92% 
23,61% 
3,52% 
2,83% 
2,08% 
2,23% 
0,81% 
100,00% 1987 
Eläinten 
määrä 
618.164 
1.678.308 
874.676 
1.450.814 
2134.922 
4.860.262 
5.610.699 
17.227.845 Koko luok­
ka %3ia 
3,59% 
9,74% 
5,08% 
8,42% 
12,39% 
28,21% 
32,57% 
100,00% Etätmläf 
m 
3 
20 
69 
142 
284 
603 
1924 
48 TKöJeft 
määrä 
250.000 
19.000 
9.000 
6.000 
6.000 
7.000 
4.000 
301.000 Koko lUökJ-; s," 
' ka%tna ; s 
83,06% 
6,31% 
299% 
1,99% 
1,99% 
2,33% 
1,33% 
100,00% 1995, 
Euanier»; 
irtäätS ' 
451.000 
563.000 
602000 
818.000 
1.786.000 
4.714.000 
9.192000 
18.126.000 KOkOlUOkr 
ka%àj* -" 
2,49% 
3,11% » 
3,32% 
4.51% 
9,85% 
26,01% 
50,71% 
100,00% Eiäima/v 
2 
30 
67 
136 
298 
673 
2298 
60 -31,47% 
+50,80% 
-2.57% 
-3,85% 
+4,79% 
+11,75% 
+19,43% 
+26,43% 
1-9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismäärä 288.898 
15.124 
5.417 
4.904 
3.697 
3.526 
799 
322.365 89,62% 
4,69% 
1,68% 
1,52% 
1,15% 
1,09% 
0,25% 
100,00% 647.222 
349.770 
378.708 
660.929 
1.000.156 
3.033.826 
1.202680 
7273.291 8,90% 
4,81% 
5,21% 
9,09% 
13,75% 
41,71% 
16,54% 
100,00% 2 
23 
70 
135 
271 
860 
1505 
23 72.000 
8.000 
5.000 
4.000 
5.000 
4.000 
2000 
100.000 72,00% 
8,00% 
5,00% 
4,00% 
5,00% 
4,00% 
2,00% 
100,00% 196.000 
187.000 
325.000 
469.000 
1.190.000 
: »— 2178.0QO 
2.923.000 
7.468.000 262% 
250% 
4.35% 
638% 
15,93% 
29,16% 
39,14% 
100,00% 3 
23 
65 
117 
238 
545 
1462 
75 •21,51% 
+1,07% 
-7,02% 
-13,00% 
-1203% 
-36,72% 
-291% 
+230,99% 
. 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 123.093 
26.125 
4.591 
3.788 
157.597 78,11% 
16,58% 
2,91% 
2,40% 
100,00% 324.145 
552.032 
312.459 
824.611 
2.013347 16,10% 
27,42% 
15,52% 
40,96% 
100,00% 3 
21 
68 
218 
13 36.000 
19.000 
4.000 
5.000 
64.000 56,25% 
29,69% 
6,25% 
7,81% 
100,00% 123.000 
395.000 
284.000 
788.000 
1.590.000 7.74% 
24,84% 
17,86% 
49,56% 
100,00% 3 
21 
71 
158 
25 +29,75% 
-1,61% 
•4,32% 
-27,60% 
+94.48% 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
Co Ranska 
Kokoluokka 
1-9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
kokonaismäärä Titojen 
määrä 
144.500 
15.100 
5.200 
5.700 
6.600 
7.200 
2.200 
186.500 Koko luok­
ka %ma 
77,48% 
8,10% 
2,79% 
3,06% 
3,54% 
3.86% 
1,18% 
100,00% 
•=t G! -i 
1 f" 
318.900 
355.400 
378.400 
828.600 
1.927.500 
4.482199 
3.623.200 
11.914.199 Kokoluok­
kana 
2,68% 
2,98% 
3,18% 
6,95% 
16,18% 
37,62% 
30,41% 
100,00% BäfmlaY; 
2 
24 
73 
145 
292 
623 
1647 
64 fc Ttktfén, 
N1- ftt&Stä v 
64.395 
5.407 
2236 
2.945 
3.927 
6.745 
4.305 
89.960 Kokoluokat * 
ka%;nà 
71,58% 
«,01% 
2,49% 
3,27% 
4,37% 
7,50% 
4,79% 
100,00% ^eäfeiten, % 
rnaara -
137.800 
134.500 
162.600 
442300 
1.168300 
4.474.600 
8.010.500 
14.530.500 KoKOlliO*-, ; 
1 k*%»iafv" 
0,95% 
0,93% 
1,12% 
3,04% 
8,04% 
30,79% 
55,13% 
100,-00% , «äimiä? 
2 
25 
73 
150 
297 
663 
1861 
162 
1 -9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
knknnatRmäärä 153.600 
5.400 
2.700 
4.800 
5.500 
2.200 
300 
174.500 88,02% 
3,09% 
1,55% 
2,75% 
3,15% 
1,26% 
0,17% 
100,00% 321.600 
118.100 
160.800 
716.000 
1.527.700 
1.209.300 
402.600 
4.456.100 7,22% 
2,65% 
3,61% 
16,07% 
34,28% 
27,14% 
9,03% 
100,00% 2 
22 
60 
149 
278 
550 
1342 
26 44.646 
1.959 
668 
1.240 
3.306 
4.280 
1.173 
57.272 77,95% 
3,42% 
1.17% 
217% 
5,77% 
7,47% 
205% 
100,00% 89.200 
38.100 
46.600 
173.700 
924.400 
2.481.500 
1.704.900 
5.458.4O0 1,63% 
0.70% 
0,85% 
3,18% 
16,94% 
45,46% 
3133% 
100.00% 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 18.700 
11.700 
5.800 
2.200 
38.400 48,70% 
30,47% 
15,10% 
5,73% 
100,00% 63.500 
302.200 
394300 
381.900 
1.141.800 5,56% 
26,47% 
34,52% 
33,45% 
100,00% 3 
26 
68 
174 
30 7.752 
5.116 
4.415 
4.938 
22.221 34,89% 
23,02% 
19,87% 
2232% 
100,00% 24.600 
146300 
323..600 
936300 
1.430.600 1,72% 
1032% 
2262% 
65,44% 
100.00% 2 
19 
70 
140 
280 
580 
1453 
95 
3 
29 
73 
190 
64 -3,04% 
•5,69% 
-0,07% 
+3,31% 
+1,86% 
+6,56% 
+1298% 
•15284% 
-4,58% 
-11,07% 
+17,14% 
-6,09% 
+0,67% 
+5,48% 
+8,30% 
+27332% 
-6,55% 
•10,64% 
+7.84% 
+932% 
+116,52% 
• '". .•••'' 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
Kretkka 
Kokoluokka 
1 -9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismaara 
1-9lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismaara 
1-9emakkoa ; 
10-49 emakkoa ! 
50-99 emakkoa ! 
> 100 emakkoa J 
Kokonaismaara j Tltojen 
maara 
48.529 
4.320 
1.456 
518 
324 
348 
185 
55.680 
36.043 
1.107 
226 
175 
241 
88 
34 
37.914 
11.276 
1.620 
371 
320 
13.587 KofcOJtfok-
ka%:na 
87,16% 
7,76% 
2,61% 
0,93% 
0,58% 
0,63% 
0,33% 
100,00% 
95,07% 
2,92% 
0,60% 
0,46% 
0,64% 
0,23% 
0,09% 
100,00% 
82,99% 
11,92% 
2,73% 
2,36% 
100,00% 19ZT 
eialnteh 
wAtitH 
85.293 
102.299 
97.908 
72.337 
84.247 
226.735 
469.142 
1.137.961 
53.692 
22.250 
14.223 
23.309 
62.993 
48.909 
87.478 
312.854 
30.388 
31.043 
24.913 
75.316 
161.660 Kokoluok­
7,50% 
8,99% 
8,60% 
6,36% 
7,40% 
19,92% 
41^23% 
100,00% 
17,16% 
7,11% 
4,55% 
7,45% 
20,13% 
15,63% 
27,96% 
100,00% 
18,80% 
19,20% 
15,41% 
46,59% 
100,00% Eti&hiat 
2 
24 
67 
140 
260 
652 
2536 
20 
.1 
20 
63 
133 
261 
556 
2573 
.8 
3 
19 
67 
235 
12 rT«0jeft^ 
20.161 
1.981 
368 
277 
230 
218 
214 
23.449 
13.259 
562 
134 
192 
- 120 
112 
54 
14.433 
• 
5.270 
746 
244 
290 
6.550 hi*** ^ * 
85,98% 
8,45% 
1,57% 
1,18% 
0,98% 
0,93% 
0,91% 
100,00% 
91,87% 
3,89% 
0,93% 
1,33% 
0,83% 
0,78% 
0,37% 
100,00% 
80,46% 
11,39% 
3,73% 
4,43% 
100,00% ^ nw8Ed» 
39.193 
4Z710 
25.749 
40.728 
67.169 
136.941 
563.647 
916.137 
20.127 
13.295 
8.750 
25.148 
32.936 
65.2^5 
116.774 
28Z245 
12349 
17.292 
16.496 
82.773 
128.910 4,28% 
4,66% 
2,81% 
4,45% 
7,33% 
14,95% 
61,52% 
100)00% 
Y 
7,13% 
4,71% 
3,10% 
8,91% 
11,67% 
23,11% 
41,37% 
100,00% 
9,58% 
13,41% 
12,80% 
64,21% 
100,00% Elalmla?: 
2 
22 
70 
147 
292 
628 
2634 
39 
2 
24 
65 
131 
274 
582 
2162 
20 
2 
23 
68 
285 
20 +10,61% 
-8,95% 
+4,05% 
+5,29% 
•12,31% 
-3,59% 
•3,86% 
•91,16% 
•1,90% 
•17,70% 
. +3,76% 
^1,66% 
+5,01% 
+4,77% 
> -15,95% 
•136,99% 
-13,05% 
+20,96% 
•0,68% 
+21,27% 
+65,41% 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
Irlanti 
Kokoluokka 
1 -9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismäärä Tilojen 
määrä 
2.700 
1.200 
200 
100 
100 
200 
200 
4.700 Kokô luok­
ka %tna 
57,45% 
25,53% 
4,26% 
2,13% 
2,13% 
4,26% 
4,26% 
100,00% 1987 
eläinten 
määrä 
7.100 
27.400 
16.400 
16.300 
35.800 
109.500 
747.700 
960.200 Kokoluok­
kana 
0,74% 
2,85% 
1.71% 
1,70% 
3,73% 
11,40% 
77,87% 
100,00% ECSmlaV; 
tjfta"-ov 
3 
23 
82 
163 
358 
548 
3739 
204 1.500 
700 
100 
100 
100 
100 
400 
3.000 *a%îh* /; 
50,00% 
23,33% 
3,33% 
3,33% 
3.33% 
3,33% 
13,33% 
100,00% 3.200 
15.900 
7.700 
11.800 
30.900 
.100.600 
1.372300 
1.542300 0.21% 
1.03% 
0,50% 
0,77% 
200% 
6,52% 
88,97% 
100,00% ^;äimÄ 
2 
23 
77 
118 
309 
1006 
3431 
514 
1-9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismäärä 1.500 
400 
100 
100 
100 
100 
100 
2.400 62,50% 
16,67% 
4,17% 
4,17% 
4,17% 
4.17% 
4,17% 
100,00% 3.600 
9.100 
7.100 
11.600 
23.000 
53.600 
227.300 
335.300 1,07% 
2,71% 
2,12% 
3,46% 
6,86% 
15,99% 
67,79% 
100,00% 2 
23 
71 
116 
230 
536 
2273 
140 800 
400 
100 
100 
200 
200 
100 
1.900 4211% 
21,05% 
536% 
5,26% 
10,53% 
10,53% 
5,26% 
100,00% 2000 
7300 
v 10.000 
15.900 
59.300 
, • t— 
109.0^0 
282800 
486.200 0,41% 
1.48% 
206% 
337% 
1230% 
2242% 
58,17% 
100,00%^ 3 
18 
100 
159 
297 
545 
2828 
256 SK %$ ^ 5% î \5 S Sv% 
\^<hla7»fil\^ 
-18,87% 
•0,52% 
-6,10% 
-27,61% 
-13.69% 
. +83.74% 
-834% 
+151,64% 
+4,17% 
>20,88% 
+40,85% 
+37,07% 
+28,91% 
•1,68% 
+24.42% 
•83,16% 
• 
1 -9 emakkoa 2.000 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 300 
100 
300 
2.700 74,07% 
11,11% 
3,70% 
11,11% 
100,00% 5.600 
7.500 
9.700 
85.100 
107.900 5,19% 
6,95% 
8,99% 
78,87% 
100,00% 3 
25 
97 
284 
40 1.400 
100 
400 
1.900 73,68% 
5,26% 
21.05% 
100.00% 1.600 
5:700 
i •• 
168.500 
175.800 0,91% 
334% 
-
95,85% 
100.00% 1 
57 
421 
93 -59,18% 
+128,00% 
•48,50% 
+131.53% 
-
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
fc Kalia 
Kokoluokka 
1-9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismäärä 
fit. s 
*• 19 
444.041 
31.200 
3.709 
1.550 
2.119 
2.637 
1.798 
487.054 Kokoluok­
ka %;na 
91,17% 
6,41% 
0,76% 
0,32% 
0,44% 
0,54% 
0,37% 
100,00% 1987 
Eläinten 
määrä 
975.400 
558.600 
266.500 
218.200 
622.000 
1.692.500 
5.049.797 
9.382.997 Kokoluok­
ka %^a 
10,40% 
5,95% 
2,84% 
2,33% 
. 6,63% 
18,04% 
53,82% 
100,00% / omvsf 
2 
18 
72 
141 
294 
642 
2809 
19 252.731 
17.597 
2422 
1.568 
1.733 
1.773 
1.727 
279.551 0 \ \ "^s 
, ka%;n»rN 
90,41% 
639% 
0,87% 
0,56% 
0,62% 
0,63% 
0,62% 
100,00% 523.812 
346.555 
168.116 
222317 
481.174 
1J079.013 
5342190 
8.063.077 6,50% 
4,30% 
209% 
276% 
5,97% 
13,38% 
65,01% 
100,00% \ Bäimtäf,$ 
2 
20 
69 
142 
278 
609 
3035 
29 PJùfëmii 
•5,65% 
•10,00% 
-3,40% 
+0,67% 
•5,41% 
-5,18% 
+8,08% 
+49,72% 
. 
1 -9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismäärä 434.846 
10.788 
1.484 
1.235 
1.370 
1.670 
914 
452.307 96,14% 
2,39% 
0,33% 
0,27% 
0,30% 
0,37% 
0,20% 
100.00% 851.300 
186.800 
100.100 
175.400 
368.800 
1.048.100 
2.081.500 
4.812.000 17,69% 
3,88% 
2,08% 
3,65% 
7,66% 
21,78% 
43,26% 
100.00% 2 
17 
67 
142 
269 
628 
2277 
11 241.968 
8.420 
1.488 
1.166 
1.151 
1.222 
997 
256.412 94,37% 
338% 
0,58% 
0,45% 
0,45% 
0,48% 
0,39% 
100,00% 468.316 
147.172 
100.903 
165.663 
311.139 
746.92£ 
2402.171 
4.342.291 10,78% 
3,39% 
232% 
3,82% 
7,17% 
17,20% 
55,32% 
100,00% 2 
17 
68 
142 
270 
611 
2409 
17 -1,14% 
+0,94% 
+0,53% 
+0,04% 
+0,42% 
^261% 
•5,80% 
+59,18% 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 65.186 
4.000 
973 
1.700 
71.859 90.71% 
5,57% 
1,35% 
2.37% 
100,00% 133.190 
83.700 
67.400 
488.100 
772.390 17,24% 
10,84% 
8,73% 
63,19% 
100,00% 2 
21 
69 
287 
1.1 28.567 
3.698 
833 
1.339 
34.437 8295% 
10,74% 
2,42% 
3,89% 
100,00% 78.421 
71.769 
55394 
484.362 
689.846 11,37% 
10,40% 
8,02% 
70,21% 
100,00% 3 
19 
66 
362 
20 +34,35% 
-7,25% 
-4,17% 
+25,99% 
+86,37% 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
o Luxemburg 
Kokoluokka 
1 -9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismäärä Titojen 
määrä 
771 
332 
138 
90 
57 
32 
8 
1.428 Kokoluok­
kana * 
53,99% 
23,25% 
9,66% 
6,30% 
3,99% 
2,24% 
0,56% 
100.00% 1987 l 
' Eläinten 
määrä 
2.663 
8.427 
9.508 
12.324 
15.126 
19.311 
9.463 
76.822 KokolUok-s' 
ka%Sw, * 
3,47% 
10,97% 
1238% 
16,04% 
19,69% 
25,14% 
12,32% 
100,00% SàlmlaY: 
'"«»ro 
3 
25 
69 
137 
265 
603 
1183 
54 ^THbjen 
IH&aJa 
232 
122 
56 
50 
48 
41 
11 
560 KoKo-luols-;/ 
41,43% 
21,79% 
10,00% 
8,93% 
8.57% 
7.32% 
1.96% 
100,00% ^im~o 
879 
3.703 
4370 
7.576 
13.665 
. 26.716 
11.379 
68.188 1,29% 
5,43% 
636% 
11,11% 
20,04% 
39,18% 
16,69% 
100*00% 4 
30 
76 
152 
285 
652 
1034 
122 •9,69% 
+19,58% 
•10,67% 
•10,65% 
+738% 
•758% 
-1255% 
+126,34% 
1 -9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 929j 
97 
20 
24 
17 
100 
1 
Kokonaismäärä j 1.188 78,20% 
8,16% 
1,68% 
2,02% 
1,43% 
8.42% 
0.08% 
100.00% 3.049 
1.836 
1.423 
3.521 
4.693 
5.985 
1.150 
21.657 14,08% 
8,48% 
6,57% 
16,26% 
21,67% 
27,64% 
5,31% 
100.00% 3 
19 
71 
147 
276 
60 
1150 
18 261 
52 
19 
16 
14 
20 
1 
383 68,15% 
13,58% 
4,96% 
4,18% 
3,66% 
5,22% 
0,26% 
100,00% 866 
1.332 
1.095 
2444 
4.765 
9.178 
1.067 
20.747 4,17% 
6,42% 
538% 
11,78% 
22,97% 
44,24% 
5,14% 
100,00% 3 
26 
58 
153 
340 
459 
1067 
54 +1,10% 
+35,33% 
-19,00% 
+4,12% 
+23,29% 
+666,75% 
-7,22% 
+197,15% 
-
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 311 
284 
41 
9 
645 48,22% 
44,03% 
6,36% 
1,40% 
100,00% 1.227 
6.179 
2806 
1.077 
11.289 10,87% 
54,73% 
24,86% 
9,54% 
100,00% 4 
22 
68 
120 
18 81 
143 
47 
17 
288 28,13% 
49,65% 
16,32% 
5,90% 
100,00% 279 
3.012 
2835 
2501 
8.627 3,23% 
34,91% 
.3286% 
28,99% 
100,00% 3 
21 
60 
147 
30 -1270% 
-3,19% 
-11,86% 
+2294% 
+71,15% 
-
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
Alankomaat 
Kokoluokka 
1-9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismäärä Titojen 
määrä 
1.889 
3.866 
4.562 
6.728 
6.896 
7.837 
3.574 
35.352 Koko luok­
ka %;na 
5,34% 
10,94% 
12,90% 
19,03% 
19,51% 
22,17% 
10,11% 
100,00% 1987 
Eläinten 
määrä 
7.408 
108.941 
335.809 
969.489 
1.971.554 
5.005.660 
5.949.879 
14.348.740 Kokoluok­
ka %:na 
0.05% 
0,76% 
2,34% 
6,76% 
13,74% 
34,89% 
41.47% 
100.00% EtälmiäY 
tita 
4 
28 
74 
144 
286 
639 
1665 
406 Titojen 
määrä 
687 
1.284 
2.035 
3.670 
4.290] 
5.755 
4.667 
22.388 Koko luok­
ka %ÎO* 
3,07% 
5,74% 
9,09% 
16,39%j 
19,16% 
25,71% 
20,85% 
100,00% 1991 \ 
BäJtiten ,$ 
määrä 
2.573 
38.120 
150.628 
533.460 
1.226.705 
3.718,196 
8.727.831 
14.397.513 Koko luok­
ka %*na 
0,02% 
0,26% 
1,05% 
3,71% 
8,52% 
25,83% 
60,62% 
10000% Eläimiä?, 
4 
30 
74 
145 
286 
646 
1870 
643 -4,50% 
•5,36% 
+0,56% 
+0,87% 
+0,02% 
+1,15% 
+1233% 
+58,44% 
1 -9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismäärä 2.704 
4.193 
3.427 
4.297 
3.967 
2.393 
361 
21.342 12.67% 
19.65% 
16,06% 
20,13% 
18,59% 
11,21% 
1,69% 
100,00% 11.570 
113.730 
247.346 
610.175 
1.099.355 
1.371.749 
561.741 
4.015.666 0,29% 
2,83% 
6,16% 
15,19% 
27,38% 
34,16% 
^_ 13,99% 
100,00% 4 
27 
L 72 
142 
277 
573 
1556 
188 1.567 
2.229 
2.070 
3.226 
3.605 
2.586 
501 
15.784 9,93% 
14,12% 
13,11% 
20,44% 
22,84% 
16,38% 
3,17% 
100,00% 7.082 
57.378 
152.054 
463.537 
1.014.037 
1.506.035 
810.294 
4.010.417 0,18% 
1,43% 
3,79% 
11,56% 
25,29% 
37,55% 
20,20% 
100,00% 5 
26 
73 
144 
281 
582 
1617 
254 +5,62% 
-5,10% 
+1,77% 
+1,19% 
+1,50% 
+1,60% 
+3,94% 
+35,04% 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 2.644 
5.042 
3.466 
6.161 
17.313 15,27% 
29,12% 
20.02% 
35,59% 
100,00% 11.376 
134.534 
252.482 
1.221.314 
1.619.706 0,70% 
8,31% 
15,59% 
75,40% 
100,00% 4 
27 
73 
198 
94 748 
1.526 
1.633 
5.716 
9.623 7,77% 
15,86% 
16,97% 
59,40% 
100,00% 1.026 
41.719 
121.947 
1.335.586 
1.500.278 0,07% 
2,78% 
8,13% 
89,02% 
100,00% 1 
27 
75 
234 
156 -68,12% 
+2,46% 
+251% 
+17,87% 
+66,65% 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
Portugali 
Kokoluokka 
1 -9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismäärä Titojen 
määrä 
238.240 
19.191 
2.105 
1.789 
701 
480 
328 
262.834 Kokoluok­
ka V«:na 
90,64% 
7,30% 
.0.80% 
0,68% 
0,27% 
0,18% 1987 
Eläinten 
määrä 
511.182 
349.285 
145.307 
246.337 
193.341 
295.906 
0.12% j 714.626 
100.00%! 2.455.984 Koko luok­
ka %ma 
20,81% 
14,22% 
5,92% 
10,03% 
7,87% 
12,05% 
29,10% 
100.00% ^ BätttiläV 
Ote 
2 
18 
69 
138 
276 
616 
2179 
9 " trtoje» * 
121.600 
13.100 
1.100 
1.900 
600 
500 
500 
139.300 Kokoluok­
ka &na 
87,29% 
9,40% 
0,79% 
1,36% 
0,43% 
0,36% 
0,36% 
100,00% 1995 i 
Sainien 
mäaJä+ 
277.500 
286.200 
103.300 
257.900 
225.300 
221.500 
1.030.100 
2.401.800 Kofcoluokn . 
ka%;n* , * 
11,55% 
11,92% 
4,30% 
10,74% 
9,38% 
9,22% 
42,89% 
100,00% Eläimiä? 
tHa^ 
2 
22J 
94 
136 
376 
443 
2060 
17 •6,36% 
+20,04% 
+36,04% 
-1,42% 
•36,15% 
-28,14% 
-5,44% 
•84,52% 
1 -9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismäärä 154.591 
3.362 
859 
430 
281 
200 
64 
159.787 96.75% | 236.590 
2,10% 
0.54% 
0.27% 
0.18% 
0,13% 
0,04% 
100.00% 74.822 
61.941 
56.153 
76.499 
123.235 
119.427 
748.667 31.60% 
9,99% 
8.27% 
7,50% 
10.22% 
16.46% 
15,95% 
100,00% 2 
22 
72 
131 
272 
616 
1866 
5 75.000 
2800 
700 
600 
400 
200 
200 
79.900 93,87% 
3,50% 
0,88% 
0,75% 
0,50% 
0,25% 
0,25% 
100,00% 118.800 
62.400 
38.600 
76.500 
82.500 
122400 
229.700 
730.900 16,25% 
8,54% 
5,28% 
10,47% 
11,29% 
16,75% 
31,43% 
100,00% 2 
22 
55 
128 
206 
612 
1149 
9 +3,50% 
+0,14% 
-23,53% 
-236% 
-24,24% 
-0,68% 
-38,45% 
+95,24% 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismäärä 67.727 
3.100 
402 
539 
71.768 94,37% 
4,32% 
0,56% 
0,75% 
100,00% 126.886 
55.655 
27.285 
109.986 
319.812 39,68% 
17,40% 
8,53% 
34,39% 
100,00% 2 
18 
68 
204 
4 41.200 
3.200 
500 
700 
45.600 90,35% 
7,02% 
1,10% 
1,54% 
100,00% 101.300 
59.700 
27.200 
144.700 
332.900 30,43% 
17.93% 
8.17% 
43,47% 
100,00% 2 
19 
54 
207 
7 +31,24% 
+3,92% 
-19,85% 
+1,30% 
+63,83% 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
Yhdistynyt Kuningaskunta 
Kokoluokka 
1 -9 sikaa Tilojen 
määrä 
5.150 
10-49 sikaa j 5.266 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 1.988 
1.726 
2.067 
2.321 
> 1000 sikaa j 2.154 
Kokonaismäärä ! 20.672 Koko luok­
ka %:na 
24,91% 
25,47% 
9,62% 
8,35% 
10.00% 
11.23% 
10,42% 
100.00% 1987 
Eläinten 
määrä 
18.553 
127.225 
138.618 
248.849 
587.488 
1.527.789 
5.266.020 
7.914.542 
2T o 
1 
0.23% 
1,61% 
1,75% 
3,14% 
7,42% 
19,30% 
66,54% 
100,00% BJSmlaY 
ötar -
4 
24 
70 
144 
284 
658 
2445 
383 Titojen . 
määrä 
4.540 
2.122 
706 
870 
1.057 
1.966 
2.194 
13.455 j 1 
Koko luok* 
ka%:na 
33,74% 
15,77% 
5,25% 
6,47% 
7,86% 
14,61% 
16,31% 
100,00% 1995 
eäJhtert 
mSätä 
14.292 
47.977 
51.977 
120.991 
290.180 
1.207.029 
5.602.071 
7.334.517 KokO luok­
ka %^a 
0,19% 
0,65% 
0,71% 
1,65% 
3,96% 
16,46% 
76,38% 
100,00% J ë 
*3 -
3 
23 
74 
139 
275 
614 
2553 
545 1987/9$ 
•/-Sät-
^ tnHÀfe 
-12,62% 
-6,42% 
•5,59% 
-3,54% 
-3,41% 
-6,73% 
+4,44% 
+42,38% 
1-9 lihotussikaa I 2.621 
10-49 lihotussikaa j 2.707 
50-99 lihotussikaa j 1.128 
100-199 lihotussikaa i 1.229 
200-399 lihotussikaa l 1.256 
400-999 lihotussikaa ! 1.116 
> 1000 lihotussikaa 545 
Kokonaismäärä 10.602 24,72% 
25,53% 
10,64% 
11,59% 
11,85% 
10,53% 
5,14% 
100,00% 10.407 
62.633 
80.336 
172846 
356.136 
704.687 
1.128.966 
2.516.011 0.41% 
2.49% 
3,19% 
6,87% 
14,15% 
28,01% 
44,87% 
100,00% 4 
23 
71 
141 
284 
631 
2071 
237 2.595 
1.221 
560 
695 
1.044 
1.373 
698 
8.186 31,70% 
14,92% 
6,84% 
8,49% 
12,75% 
16,77% 
8,53% 
100,00% 8.525 
30.229 
36.225 
92.162 
315.724 
810.304 
1388.415 
2.581.584 0,33% 
1,17% 
1,40% 
3,57% 
12,23% 
31,39% 
49,91% 
100,00% 3 
25 
65 
133 
302 
590 
1846 
315 -1736% 
+7,00% 
-9,17% 
-5,71% 
+6,65% 
-6,54% 
-10,89% 
+32,89% 
1 -9 emakkoa 7.505 
10-49 emakkoa 4.013 
50-99 emakkoa i 1.674 
> 100 emakkoa I 2.623 
Kokonaismäärä ; 15.815 47,45% 
25,37% 
10,58% 
. 16.59% 
100,00% 26.304 
96.123 
121.070 
657.429 
900.926 2.92% 
10,67% 
13,44% 
72,97% 
100,00% 4 
24 
72 
251 
57 4.528 
1.793 
872 
2.318 
9.511 47,61% 
18,85% 
9,17% 
24,37% 
100,00% 15.877 
45.336 
64.038 
709.697 
834.948 1,90% 
5,43% 
7,67% 
85,00% 
100,00% 4 
25 
73 
306 
88 +0,04% 
+5,56% 
+1,54% 
+2215% 
+54,10% 
• - • •" "••• ' =' • 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
3-" 
S» Kokoluokka 
1 -9 sikaa 
10-49 sikaa 
50-99 sikaa 
100-199 sikaa 
200-399 sikaa 
400-999 sikaa 
> 1000 sikaa 
Kokonaismaara 
1 -9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa i 
_—,, i 
400-999 lihotussikaa i 
> 1000 lihotussikaa J 
Kokonaismaara j 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
Kokonaismaara Tilojen 
maara 
9^no 
1 725 
1 667 
2560 
2 111 
424 
28 
10817 
I r 
Kokoluok­
ka %;na 
O* OOOi 
1SC«ox 
1541% 
9^fi7% 
1Q^?<fc 
^Q9% 
0 9fi% 
100 00% 
i EUHntert 
tn53ra' 
•J.I&O 
\ry) otn 
^fift A7Q KofcOiUok-
, kaYrina 
0,42% 
3,36% 
8,85% 
26,98% 
41,15% 
16,70% 
Z,oo% 
100,00% ammis/ 
tfta: 
3 
27 
73 
146 
269 
544 
1258 
128 
'--r\ Tftojett 
m$«r$ 
508 
966 
1.051 
1.970 
2.237 
595 
41 
7.368 
1.718 
1.703 
907 
706 
536 
149 
8 
5.727 
935 
3.473 
738 
91 
5.237 t< 
Koko tuolf-
ka%:na 
6,89% 
13,11% 
14,26% 
26,74% 
30,36% 
8,08% 
0,56% 
100,00% 
30,00% 
29,74% 
15,84% 
12,33% 
9,36% 
2,60% 
0,14% 
100,00% 
17,85% 
66,32% 
14,09% 
1,74% 
100,00% JUkokuu 1995 
rrtSStS 
1.858 
26.860 
78.010 
293.594 
617.629 
322.998 
59.563 
1.400.512 
7.049 
41.561 
64.802 
98.695 
146.772 
82.367 
9.594 
450.840 
4.410 
94.602 
47.274 
14.827 
161.113 Koto took-
ka%inft 
0,13% 
1,92% 
5,57% 
20,96% 
44,10% 
23,06% 
4,25% 
100£0% 
1,56% 
9,22% 
14,37% 
21,89% 
32,56% 
18,27% 
2,13% 
100,00% 
2,74% 
58,72% 
29,34% 
9,20% 
100,00% ElaimraV 
tila 
4 
28 
74 
149 
276 
543 
1453 
190 
4 
24 
71 
140 
274 
553 
1199 
79 
5 
27 
64 
163 
31 198765 
VniSAHa: 
+45,21% 
+3,34% 
+1,25% 
+2,37% 
+2,53% 
-0,20% 
+15,47% 
+48,84% 
. •. 
Kansallisten viranomaisten tiedot; eri ajankohta!!; Lihotussioista ja emakoista ei ote saatavissa tietoja vuodelta 1990 I 
Ê Ruotsr 
kokoluokat 
1 -9 sikaa** 
10-24 sikaa** 
25-99 sikaa" 
100-249 sikaa* 
250-499 sikaa* 
> 499 sikaa** 
Kokonaismäärä 
1 -9 lihotussikaa 
10-49 lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismäärä 
1 -9 emakkoa 
10-49 emakkoa 
50-99 emakkoa 
> 100 emakkoa 
(Kokonaismäärä Titojen 
määrä 
4.151 
2.573 
4.842 
2.773 
1.339 
1.039 
16.717 Koko luok­
ka %:na 
24,83% 
15,39% 
28,96% 
16,59% 
8,01% 
6,22% 1987 
Eläinten 
määrä 
13.9301 Koko luok­
ka %ma 
0,62% BSfmiäJ 
«a ; 
41.266 
262.222 
439.576 
461.215 
1.016.172 
100,00% 2.234.381 
Kansallisen viranomaisen tiedot, lihotussioista ja emakoista ei saatavissa tietoja (1987) 
** Kokoluokkien määrittely erilainen kuin EUROSTAT.in tiedoissa 1,85% 
11,74% 
19,67% 
20,64% 
45,48% 
100,00% 16 
54 
159 
344 
978 
134 Titojen 
määrä 
2.670 
1.755 Koko luok? 
ka%;na 
21,64% 
3.241 
2.094 
1.386 
1.195 
12.341 
7.301 
3.681 
1.002 
357 
12341 14,22% 
26,26% 1993 
Eläinten 
määrä 
9.438 
28.073 
16,97% 
11,23% 
9,68% 
100,00% 174.744 
339.788 
484.264 
1340340 
2276.547 
59,16% 
29,83% 
8,12% 
289% 
100,00% 15.614 
84.728 
65.602 
75.428 
241.372 Koka luok­
ka %:na 
0,41% Eläimiä? 
tila 
1,23% 
7,68% 
14,93% 
21,27% 
54,48% 
100)00% 
6,47% 
35,10% 
27,18% 
3135% 
100.00% 16 
54 
162 
349 
1038 
184 
23 
65 
21.1 
20 1987/93 
•/-EläV 
mläTtfta 
+5,33% 
-0,26% 
-0,44% 
+2,36% 
+1,44% 
+6,12% 
•38,02% 
EUROSTAT: EU:n sikatilojen rakenteet 
Itavatta* 
Kokoluokat 
1-10sikaa** 
11-50sikaa** 
51-100 sikaa** 
101-200 sikaa" 
201-400 sikaa'* 
401-600 sikaa** 
> 600 sikaa** 
Kokonaismaara 
1 -9 lihotussikaa 
10-49lihotussikaa 
50-99 lihotussikaa 
100-199 lihotussikaa 
200-399 lihotussikaa 
400-999 lihotussikaa 
> 1000 lihotussikaa 
Kokonaismaara 
1 -10 emakkoa** 
11-50 emakkoa" 
51-100 emakkoa** 
> 100 emakkoa** 
Kokonaismaara Tilojen 
maa>a 
122.975 
23.299 
6.016 
4.665 
2.132 
137 
73 
159.297 
33.120 
11.361 
347 
23 
44.851 Koko luok-
ka %:na 
77,20% 
14,63% 
3,78% 
2,93% 
1,34% 
0,09% 
0,05% 
100,00% 
73,84% 
25,33% 
0,77% 
0,05% 
100,00% 1987 
Etainten 
maarii 
398.573 
537.895 
432.043 
666.332 
567.141 
64.240 
77.371 
2.743.595 
105.379 
258.538 
21.975 
4.336 
385.892 KokotuoK-
Xa%:na 
14,53% 
19,61% 
15,75% 
24,29% 
20,67% 
2,34% 
2,82% 
100,00% 
. 
27,31% 
67,00% 
5,69% 
1,12% 
101,12% BatmlaY 
tU» 
3 
23 
72 
143 
266 
469 
1060 
17 
3 
23 
63 
189 
9 THoJeft 
nrSoctA 
94.557 
16.087 
5.667 
5.236 
2.959 
239 
66 
124.811 
19.725 
10.928 
625 
66 
31.344 Koko luok-
75,76% 
12,89% 
4,54% 
4,20% 
2,37% 
0,19% 
0,05% 
100,00% 
62,93% 
34,86% 
1,99% 
0,21% 
100,00% 1993 
mmttt , 
289.238 
386.831 , 
409.437 
756.377 
797.Z12 
110.787 
71.971 
Z.8Z1.853 
1— 
\ 
OO.IZr 
Zo3.//o 
39.11Z 
iU,#Zf 
381.194 KokolUOkT " 
kalkoa: 
10,25% 
13,71% 
14,51% 
ZO,6U% 
Zo,Z5% 
o,yo% 
Z.05% . 
1UU$UU% 
J. 
<T K7*L. 
RQfVTC. 
in-otsiiL 
9R14L Z.OI 70 
1UU,UUID Elalmia? • 
3 
If* 
id. 
AAA 
OfiO <to» 
ARA 
inon 
VK 
-
% 
OA. 
63 
1fi3 
19 -5,0^% 
*ntvY&. 
+1 1W» 
*1 OKV, 
.1 1A<& 
•frOftO/W, 
•^1 97* 
S 1— 
• 
—-—. ~~ 
+855% 
+585% 
-118% 
.1379% 
+4135% 
* Kansallisen viranomaisen tiedot; lihotussioista ei saatavissa tietoja; lukinhin ei sisälly porsaita. , . 
"Kokoluokkien määrittely erilainen kuin EUROSTAT:in tiedoissa — , .—, '. . • -•'• 
EUROSTAT: EU.n sikatilojen rakenteet ö 
TAULUKKO 13: rakenne Euroopassa alueellisella tasolla 
VLAAMS GEWEST + BXL +35,02% 
BE3 REG.WALONNE -42,31% 304 291 -4,10% 78 129 +66,22% 
B 20 16 -24,66% 6657 7122 +6,98% 333 473 +41,98% 
OK OK 31 27 -14,46% 9198 11668 +26,76% 293 431 +47,02% 
DE1 BADEN WURTEMBERG 49 42 -14.24% 2204 2280 +3,45% 451 54 +20,63% 
OE2 BAYERN 87 79 -9,56% 3669 3809 +3.81% 42 48 +14,79% 
OE4 BRANDENBURG -10,00% 1310 923 -29,56% 596 466 -21,73% 
DE3 HAMBURG, BREMEN, BERLIN -50,00% 25 -67,59%l 125 81 -35,18% 
DE7 HESSEN 29 25 -13,98% 999 971 -2,84% 34 38 +12,95% 
DE8 MECKLENBURG-VORPOMME -12,67% 1273 907 -28,73% 849 693 -18,39% 
DE9 NIEDERSACHSEN 47 41 -13,04% 7069 7186 +1,67% 151 177 +16,91% 
DEA NORDRHEIN-WESTFALEN 37 33 -10,08% 5834 5812 •0.39% 159 176 +10,78% 
DEB RHEINLAND-PFALZ 12 10 -15,88% 500 461 -7,74% 42 46 +9,68% 
DEC SAARLAND -30,00% 35 30 -15,37% 39 48 +20,90% 
DED SACHSEN +47,14% 988 705 -28,59% 470 228 -51,47% 
DEE SACHSEN-ANHALT -28.00% 1192 849 -28,81% 596 589 -1,13% 
DEF SCHLESWIG-HOLSTEIN -14,83% 1437 1368 -4,77% 239 268 +11,82% 
DEG THURINGEN +12.38% 821 732 -10,91% 391 310 -20.72% 
JDEU. 278 246 -11,64% 27356 26041 -4,81% 991 106 +7,62% 
GR11 ANATONIKJ MACEDONIA & T +121,00% 54 64 +19,05% 27 14 -46,13% 
GR3 ATTIKI +55,00% 21 -65,50% 105 231 -77,74% 
GR23 DYTIKI ELLADA 10 +67,97% 82 63 -22,37% 14 -53,78% 
GR13 DYTIKI MAKEDONIA +88,53% 22 38 +67,46% -11,18% 
GR21 JPEIROS +4.44% 122 43 -65,06% 136 45 -66,54% 
GR12 KENTRIKI MAKEDONIA +79,29% 110 118 +7,81% 39 24 -39,87% 
GR43 KRITI +110,91% 60 49 -18,34% 27 10 -61,28% 
GR22 NISIÄ IONIOU -12,50% -43,00% 18 11 -34,86% 
GR42 NOTIO AIGALO +36.09% 24 31 •30,21% 10 10 -4,32% 
GR25 PELOPONNESOS +20.00% 58 84 +45.37% 26 32 +21,14% 
GR24 STEREA ELLADA +81.21% 212 126 -40,33% 64 21 -67,07% 
GR14 THESSALIA +88.20% 125 172 +37,96% 25 18 -26,69% 
GR41 VOREIO AIGALO -22,78% 40 -76,48% 22 -69,55% 
GR 32 65 +68,36% 934 808 -13,65% 29 15 -48,65%! 
ES61 ANDALUCIA 23 16 -29,83% 1049 1103 +5.11% 45 681 +49,79% 
ES24 ARAGON 11 -30.19% 
ES12 ASTURIAS 19 17 -10,88% 1512 
52 1928 +27,48% 141 258 
54 +2,90% 
ES53 BALEARES -11.54% 70 73 +4.28% 11 13 +82,61% 
+15.46% 
+17.89% 
ES7 CANARIAS -28,89% 33 19 -41,92% 19 15 -18,33% 
ES13 CANTABRIA -31,94% 13 11 -15.04% +24,84% 
ES42 CASTILLA-LA-MANCHA 11 -57,72% 475 437 -8,00% 42 91 +117.60% 
ES41 CASTILLA-LEON 58 45 -23.63% 1787 1963 +9,80% 31 44 +43,78% 
ES51 
ES52 
ES43 
ES11 
ES23 
ES3 CATALUNA 14 12 -13.96% 
COM. VALENCIANA -33,46% 
EXTREMADURA 24 15 
GALICIA 120 
LA RIOJA 
MADRID -37,50% 3825 
605 
621 4469 
691 
95 -20.40% 632 
-18,13% 
-40,00% 682 
584 
77 
51 +16,83% 275 374 
+14,24% 233 400 
+9,86% 
-7.53% 
-11,65% 
+33.98% 26 45 
55 6 
59 
126 281 +35.78% 
+71,69% 
+75,78% 
+16.17% 
+7,91% 
+123,30% 
ES62 MURCIA -40,00% 
ES22 NAVARRA 
ES21 PAIS VASCO 
ESP __6 
311 3 
4 
235 -20,48% 
-25,08% 
-24,29% 693 
299 
_ 50 
11843 547 -21,08% 187 246 
344 
31 
13064 +14,97% 
-37,23% 
+10,31% 71 
8 
38 J03 
7 
55 +31,53% 
+44.58% 
-16,22% 
+45,71% 
Lähde : EUROFARM a^ 
-''/S s 
FR42 
FR61 
FR72 
FR25 
FR26 
FR52 
FR24 
FR21 
FR83 
FR43 
FR23 
FR1 
FR81 
FR63 
FR41 
FR62 
FR3 
FR51 
FR22 
FR53 
FR82 
FR71 
IE 
IT71 
IT92 
IT311 
IT93 
IT8 
IT4 
IT33 
IT6 
IT13 
IT2 
IT53 
IT72 
IT11 
IT91 
ITB 
ITA 
IT51 
IT312 
IT52 
IT12 
IT32 
LU 
NL1 
NL2 
NL3 
NL4 { ttjf ' 's<xî^tïÉJ^P*§XO?Ç 
ALSACE 
AQUITAINE 
AUVERGNE 
BASSE-NORMANDIE 
BOURGOGNE 
BRETAGNE 
CENTRE 
CHAMPAGNE-ARDENNE 
CORSE 
FRANCHE-COMTE 
HAUTE-NORMANDIE 
ILE-DE-FRANCE 
LANGUEDOC-ROUSILLON 
LIMOUSIN 
LORRAINE 
MIDI-PYRENEES 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
PAYS-DE-LA-LOIRE 
PICARDIE 
POITOU-CHARENTES 
PAC 
RHONE-ALPES '-1089, 
4 
19 
10 
4 
4 
22 
4 
/ 2 
1 
2 
1 
0 
2 
9 
5 
22 
5 
11 
2 
8 
1 
12 
F | 149 :m\ 
3 
14 
8 
2 
3 
15 
3 
1 
1 
1 
1 
0 
1 
6 
3 
17 
4 
8 
1 
5 
1 
8 
106 
IRL | 3| 3 
ABRUZZI 
BASILICATA 
BOLZANO-BOZEN 
CALABRIA 
CAMPANIA 
EMILIA ROMAGNA 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
LAZIO 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
MARCHE 
MOUSE 
PIEMONTE 
PUGLIA 
SARDEGNA 
SICILIA 
TOSCANA 
TRENTO 
UMBRIA 
VALLE D'AOSTA 
VENETO 
IT 
LUX 
NOORD NL 
OOST NL 
WEST NL 
ZUID NL 
NL 27 
18 
8 
37 
56 
11 
7 
37 
1 
15 
29 
13 
9 
' 3 
20 
5 
12 
1 
14 
0 
22 
346 
1 
1 
14 
4 
10 
29 22 
16 
8 
34 
59 
5 
3 
27 
0 
10 
25 
7 
5 
3 
18 
6 
7 
1 
14 
0 
15 
286 
1 
1 
13 
3 
10 
27 M***/»**] 
-28,50% 
-24,29% 
-21,96% 
-43.41% 
-36,14% 
-30,00% 
-20,26% 
-40,00% 
-27,50% 
-26,67% 
-24,44% 
+0,00% 
-21,58% 
-33,76% 
-30,85% 
-23,78% 
-25,38% 
-30,56% 
-35.00% 
-35,36% 
-25,56% 
-34,92% 
-28,89% 
-10,69% 
-19,15% 
-12,66% 
-8,21% 
-6,29% 
+5,32% 
-53,24% 
-62,08% 
-25,92% 
-48,75% 
-35,78% 
-14,19% 
-40.48% 
-38,86% 
+4,69% 
-8,87% 
+3,33% 
-38,38% 
-14,44% 
-3,94% 
-20,00% 
-34,37% 
-17,40% 
-5,66% 
-14,29% 
-9,08% 
-6,94% 
-6,76% 
-8,26% 198Ô 
72 
472 
243 
351 
198 
6612 
290 
101 
33 
107 
148 
16 
59 
158 
74 
610 
681 
1025 
174 
332 
38 
408 
12204 
1302 
133 
75 
25 
141 
162 
1896 
207 
178 
4 
2880 
248 
58 
756 
38 
258 
100 
293 
8 
352 
1 
581 
8393 
77 
576 
4819 
824 
763C 
13849 ^_. 
67 
457 
280 
410 
214 
7740 
402 
86 
24 
103 
188 
14 
52 
171 
85 
629 
635 
1474 
159 
339 
32 
366 
13929 
1670 
122 
71 
25 
135 
150 
1896 
197 
154 
1 
2940 
234 
53 
810 
31 
255 
94 
265 
4 
322 
0 
637 
8396 
72 
585 
5128 
879 
8373 
| 14964 
! '•^:i989M%'; 
-7,90% 
-3,28% 
+15,18% 
+16,66% 
+7,97% 
+17,05% 
+38,91% 
-14,89% 
-26,67% 
-3,37% 
•27,03% 
-13,58% 
-11,09% 
+8,64% 
+14,25% 
+3,01% 
-6,68% 
+43,77% 
-8,37% 
+2,31% 
-17,21% 
-10,11% 
+14,14% 
+20,67% 
-8,56% 
-4,24% 
-0,28% 
-4,72% 
-7,30% 
+0,01% 
-5,12% 
-13,06% 
-82,50% 
+2,09% 
-5,93% 
-7,75% 
+7,15% 
-17,59% 
-1,07% 
-6.39% 
-9,33% 
-45,06% 
-8,57% 
-54.00% 
+9,55% 
+0,04% 
-6,57% 
+1,60% 
+6,40% 
+6,65% 
+9,74% 
+8,06% 
. i y- . ^fitkpfe 
vma:.}. 
18 
25 
24 
80 
45 
305 
76 
44 
42 
71 
165 
162 
31 
19 
16 
28 
131 
95 
109 
39 
43 
34 
82 
449 
5 
4 
3 
4 
3 
171 
29 
5 
5 
187 
9 
5 
86 
12 
13 
19 
25 
9 
25 
3 
26 
24 
145 
411 
342 
22S 
74fi 
473 1993 
23 
32 
35 
165 
76 
510 
133 
62 
42 
94 
277 
140 
35 
30 
26 
38 
164 
197 
153 
62 
47 
47 
132 
606 
6 
4 
3 
4 
3 
365 
72 
6 
2 
297 
9 
7 
151 
9 
14 
17 
37 
5 
24 
1 
44 
29 
144 
488 
400 
262 
88C 
557 iKJUt - •• 
.^/ittttâi'ft" 
+28,81% 
+27,76% 
+47,60% 
+106,14% 
+69,06% 
+67,22% 
+74,21% 
+41,86% 
+1,15% 
+31,77% 
+68,13% 
-13,58% 
+13,37% 
+64,03% 
+65,23% 
+35,15% 
+25,07% 
+107,03% 
+40,97% 
+58,27% 
+11,21% 
+38,11% 
+60,51% 
+35,00% 
+13,10% 
+9,65% 
+8,65% 
+1,68% 
-11,99% 
+113,89% 
+150,24% 
+17,37% 
-65,85% 
+58,96% 
+9,63% 
+55,00% 
+75.26% 
-21.28% 
+8,56% 
-9.41% 
+47,13% 
-35,79% 
-4,82% 
-42,50<î( 
+66.91 «X 
+21,12*/ 
-0,97e/ 
+18,54$ 
+17,03'* 
+14,61* 
+17,70<X 
+17,78°/ > 
> 
> 
> 
i 
Lähde : EUROFARM ^r 
' 
*ZTH.'. 
PT2 
PT14 
PT15 
PT12 
PT13 
PT3 
PT11 
UK4 
UK3 
UK1 
UK8 
UKB 
UKA 
UK5 
UK6 
UK9 
UK7 
UK2 ••- S*k*u1k>]eft*il^^ -> 
ih.^L$l&$ffi.;j>jJ%Ak 
ös 
ACORES 
ALENTEJO 
ALGARVE 
CENTRO 
LISBOA & VALE DO TEJO 
MADEIRA 
NORTE 
PORT 
FIN 
SWE 
EAST-ANGLIA 
EASTMIDLANDS 
NORTH 
NORTH WEST 
NORTHERN IRELAND 
SCOTLAND 
SOUTH EAST 
SOUTH WEST 
WALES 
WEST MIDLANDS 
YORKSHIRE & HUMBERSIDE 
UK iHBK 
10 
13 
8 
102 
26 
6 
' 74 
239 
2 
1 
0 
1 
3 
1 
2 
3 
1 
1 
3 
17 JMfö 
122 
9 
8 
5 
76 
18 
5 
52 
173 
11 
12 
2 
1 
1 
1 
2 
1 
2 
3 
1 
1 
2 
16 Mm$m.%\ 
-10,00% 
-39,02% 
-32,63% 
-25,16% 
-32,24% 
-17,81% 
-29,84% 
-27,64% 
-5,13% 
-7,27% 
+32,50% 
-26,00% 
-18,52% 
-8,89% 
+11,88% 
-2,86% 
+0,00% 
+2,73% 
-0,80% 
-4,26% SikoJ«nmJtttr*turi*n*loa 
198S 
41 
345 
74 
589 
1146 
18 
227 
2439 
1437 
601 
172 
315 
626 
459 
799 
861 
101 
416 
1766 
75S2 1M* 
3781 
47 
401 
56 
553 
1344 
26 
190 
2618 
1381 
2777 
1438 
628 
186 
293 
613 
547 
804 
849 
106 
422 
1877 
7763 *M0$97tttt. 
+16,09% 
+16,19% 
-23,69% 
-6,02% 
+17,32% 
+39,45% 
-16,14% 
+7,32% 
+0,08% 
+4,64% 
+8,05% 
-7,12% 
-2,13% 
+19,04% 
+0,58% 
-1,34% 
+4,83% 
+1,48% 
+6,33% 
+2,79% .*..*... w*im^ " •<• 
„m, 
4 
26 
10 
6 
44 
3 
3 
10 
898 
546 
430 
315 
232 
510 
500 
307 
84 
378 
706 
447 1*93 
31 
5 
49 
11 
7 
77 
5 
4 
15 
128 
226 
928 
616 
351 
395 
278 
667 
449 
312 
88 
373 
757 
480 *****«•»* 
+28,99% 
+90,54% 
+13,28% 
+25,58% 
+73,14% 
+69,68% 
+19,52% 
+48,12% 
+3,31% 
+12,85% 
-18,45% 
+25,51% 
+20,11% 
+30,66% 
-10,10% 
+1,56% 
+4,83% 
-1,21% 
+7,19% 
+7,36% 
Lähde : EUROFARM <3fe 
TAULUKKO 14: Eiainyksikttiden (LSU) maara" (sikoja ja nautakarjaa) kflytdssa* olevaa maataloushehtaaria kohti 
be 
be1 
be2 
be3 
dk 
de 
del 
de2 
de3 
de4 
de5 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
r gri 
gr2 
gr3 
gr4 
'Mm 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 N % ' » % 
KM M = käytetty maatalousmaa 
BELGIQUE-BELGIE 4994 
REG.BRUXELLES-CAP./BRUSSELSHFDST.GEW. 
VLAAMS GEWEST 
REGION VVALLONNE 
DANMARK 1994 
DEUTSCHLAND 1994' 
BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELLADA 1993 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIÄ AIGAIOU, KRITI 
ESPANA";::::i993:p^:|:-:li::'::.: 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURIAS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTAYMELILLA fcstifltufakaify» 
1,64 
0,60 
1,91 
1,42 
ö,94 
9,66 
0,69 
0,91 
0,56 
0,39 
0,99 
0,41 
0,55 
0,35 
0,75 
0,77 
0,08 
0,60 
0,54 
0,29 
0,92 
0,44 
0,11 
0,17 
0,06 
0,07 
0,06 
0,16 
1.06 
1.21 
0,82 
1.08 
0,10 
0.60 
0.12 
0,15 
0.04 
0,11 
0,10 
0,15 
0,03 
0,10 
0,17 
0,26 
0,04 
0,12 
0.08 
0.09 
0.04 
0,00 ' fetHtUAKfttM 
1,09 
0,00 
2,12 
0,07 
0,98 
9J8 
0.26 
0,21 
0,22 
0,11 
0,04 
0,04 
0,23 
0,09 
0,52 
0,72 
0,11 
0,07 
0,13 
0,13 
0,24 
0.17 
0,05 
0,04 
0,08 
0,05 
0,04 
:m IIÖII 
0.11 
0,18 
0,03 
0.02 
0.19 
0.04 
0.11 
0.09 
0.23 
0.03 
0.08 
0.10 
0.03 
0.111 
0,56 
0.83 
0.26 
0.06 
0.13 
0,09 
0,44 
0,00 LSUyht 
>- > 
2,64 
0,60 
4,03 
1,49 
1.22 
s<b93 
0,95 
1,12 
0,78 
0,50 
f,03 
0.46 
0,77 
0,44 
1,27 
1,49 
0,19 
0,68 
0,67 
0,42 
1,16 
0,60 
9,17 
0,21 
0,14 
0,12 
0,10 
4;:ok4R<i039; 
1.16 
1.39 
0,85 
1,10 
0.29 
0.64 
0,24 
0,23 
0,27 
0,14 
0,17 
0,25 
0,06 
0,21 
0,73 
1,10 
0.30 
0.18 
0.21 
0.18 
0,48 
0.00 Slkakannarcrouufos 
+21^13% 
+23,25% 
-8,96% 
•2133% 
• , -•: 
-3,85% 
-4,69% 
-42,86% 
-50,00% 
-50,00% 
-21,00% 
-4,45% 
-7,39% 
-27,03% 
-32,10% 
-16,27% 
•2,91% 
liiiiilliiiiiliiiililiili 
-61,81% 
-62,97% 
-41,36% 
-66,10% 
+22,11% 
-49,73% 
-13,24% 
-25,23% 
+33,76% 
-47,50% 
+6,82% 
-5,13% 
-2,03% 
+46,26% 
+10,77% 
+10.97% 
+23,63% 
-56,72% 
+21,69% 
+44,43% 
-8.27% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (italic figures : from the 1993 survey on pig holding structures, LSU Ireland estimated) 
,'' 
es7 
it 1 
fr1 
fr2 
fr3 
fr4 
fr5 
fr6 
fr7 
fr8 
fr9 
te 
if 
it1 
it11 
it 12 
it13 
it2 
«3 
it31 
it32 
it33 
it4 
it5 
itSI 
it52 
it53 
it6 
it7 
it71 
it72 
it8 
it9 
it91 
it92 
it93 
ita 
itb 
Him 
MM 
nil 
nl2 
nl3 
nl4 
pt:::i.i; 
pt1 
pt11 
pt1,2 
pt13 
pt14 
pt15 
Pt2 
pt3 Alueet 
CANARIAS 
FftAtfÇË 1993 - ' 
ILE DE FRANCE 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST 
SUD-OUEST 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 
IRELAND 1993 
ITALIA 1993 
NORD OVEST 
PIEMONTE 
VALLE D'AOSTA 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTO ADIGE 
VENETO 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
EMILIA-ROMAGNA 
CENTRO (l) 
TOSCANA 
UMBRIA 
MARCHE 
LAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
ABRUZZO 
MÖLISE 
CAMPANIA 
SUD 
PUGLIA 
BASILICATA 
CALABRIA 
SICILIA 
SARDEGNA 
LUXEMBOURG {GRAND-DUCHE) 1994 
NEDERLAND 1994 ' 'ÉÉ| 
NOORD-NEDERLAND 
OOST-NEDERLAND 
WEST-NEDERLAND 
ZUID-NEDERLAND 
PORTUGAL 1994 
CONTINENTE 
NORTE 
CENTRO (P) 
LISBOA E VALE DO TEJO 
ALENTEJO 
ALGARVE 
ACORES 
MADEIRA JLSU ratiMwiaft 
JmhtlhttKIW 
0,21 
9.49 
0,05 
0,44 
0,65 
0,62 
0,78 
0,50 
0,60 
0,11 
1,0& 
0,38 
0,58 
0,63 
0,29 
0,18 
1,26 
0,63 
1,06 
0.81 
0,38 
0,52 
0,13 
0,11 
0,16 
0,14 
0,30 
0,17 
0,15 
0,20 
0,35 
0,11 
0,09 
0,11 
0.17 
0.21 
0,15 
1,16 
1,69 
1,41 
2,22 
1,12 
2,03 
0,24 
0,21 
0,44 
0.31 
0.21 
0,10 
0,07 
1.19 
0,82 LSU«0coja 
(cttittJftaKMM 
0,12 
0,08 
0,01 
0,04 
0,15 
0,03 
0,34 
0,06 
0,05 
0,02 
9.06 
0,13 
0,13 
0,15 
0,00 
0,00 
0,61 
0,12 
0,04 
0,16 
0,17 
0,33 
0,10 
0,06 
0,20 
0,10 
0.05 
0,06 
0,06 
0.06 
0,06 
0,02 
0,01 
0,03 
0,05 
0,01 
0,05 
W§M:WMÊM 
mw::BWÊtm 
0,16 
1.40 
0.27 
3.39 
0,11 
0,12 
0.05 
0.17 
0.42 
0.04 
0,10 
0,06 
0,32 mm n». KM* 
0,33 
«£9 
0,05 
0,48 
0,80 
0,65 
1,11 
0,56 
0,65 
0,13 
**** 
0,49 
0,7f 
0,78 
0.30 
0,19 
1,88 
0.75 
1,10 
0,98 
0,55 
0,85 
0,23 
0.17 
0,36 
0,24 
0,35 
0,23 
0,21 
0,26 
0,41 
0,14 
0,10 
0,14 
0.22 
0,22 
0.20 
1.27 
wmmmm$2$iji 
1,57 
3,62 
1,39 
5.42 
0,36 
0,33 
0,49 
0.47 
0.63 
0,14 
0,18 
1.25 
1.14 . vux^r*:#-#93l4,ylii'-r-
-44,20% 
W ;'^ 4^**! 
-4,15% 
+33,10% 
+7,70% 
./,.:^ +44,7614 
. :..:.•. v.s..:..' .\--M3fc 
+10,35% 
+10,97% 
-33.33% 
-70,00% 
+2,90% 
-3,18% 
-29,73% 
-5,64% 
+11,81% 
-20,48% 
-18,22% 
-33,01% 
-6,38% 
-12,42% 
-14,58% 
+10,08% 
+20,66% 
-5,84% 
-24,38% 
-39,42% 
-44,36% 
-45,65% 
-32,97% 
-5,69% 
+5,59% 
i^^^^^^^^HHI R^^^^^^^^^BI -8,36% 
-5,97% 
-16,74% 
+6,27% 
•0,11% 
+1,06% 
-32,90% 
+5,67% 
+7,24% 
+6,01% 
-12,05% 
-19,57% 
-45,28% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (italic figures : from the 1993 survey on pig holding structures, LSU Ireland estimated) 
r^r 
1 
uk 
uk1 
uk2 
uk3 
uk4 
uk5 
uk6 
uk7 
uk8 
uk9 
uka 
ukb 
wmz 
at1 
at11 
at 12 
at 13 
at2 
at21 
at22 
at3 
at31 
at32 
at33 
at34 
frm 
**m 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 I 
Alueet 
UNITED KINGDOM 1994 
NORTH 
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
EAST MIDLANDS 
EAST ANGLIA 
SOUTH EAST (UK) 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 
WALES 
SCOTLAND 
NORTHERN IRELAND 
OESTERREICH 1994 
OSTOESTERREICH 
BURGENLAND 
NIEDEROESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIROL 
VORARLBERG 
SUOMI/FINLAND 1994 
SVERIGE 1993 
STOCKHOLM 
ÖSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED ÖARNA 
SYDSVERIGE 
VÄSTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
ÖVRE NORRLAND I 
LsuttautoKnriav 
Mi^hftKMM 
9.60 
0,63 
0,47 
0,41 
0,16 
0,41 
0,98 
0,78 
1.12 
0,68 
0,25 
1,03 
0,49 
0,35 
0,13 
0,40 
0,00 
0,51 
0,43 
0.57 
0,59 
0,89 
0,44 
0,34 
0,41 
0,32 
0,28 
0,15 
0,22 
0,40 
0,27 
0,32 
0,23 
0,27 
0,27 I 
LStftfkoja 
9.0* 
0,04 
0,34 
0,11 
0,31 
0,11 
0,10 
0,13 
0,13 
0,01 
0,02 
0.10 
0,20 
0,20 
0,12 
0,21 
0.00 
0,27 
0,11 
0,38 
0,17 
0,38 
0,02 
0,02 
0,03 
0,10 
0,08 
0,03 
0,05 
0,05 
0,17 
0,11 
0,03 
0,01 
0,03 I 
L*gyw< 
kohtih*,K¥M 
* ' V<0J9 
0,67 
0,81 
0,52 
0,48 
0.51 
1,08 
0,91 
1.24 
0,69 
0,27 
1.13 
0*89 
0,55 
0,25 
0,62 
0,00 
0,78 
0,54 
0,95 
0,75 
1.27 
0,46 
0,36 
0,44 
0,42 
[..'& 
0,18 
0,27 
0,45 
0,44 
0,43 
0,26 
0,28 
0,30 SlkakattnanTTwutQ* 
< -^ s s ; **wm 
-5,54% 
+9,13% 
-4,21% 
+4,42% 
-16,37% 
+2,85% 
+23,80% 
-24,09% 
-26,56% 
+35,86% 
-2,88% 
- . i 
EUROSTAT: New Cronos/regio (italic figures : from the 1993 survey on pig holding structures. LSU Ireland estimated) 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 434 lopullinen 
xxiJ JLTTL J\JL JVj JL\ M. 
FI 03 08 09 10 
Luettelonumero : CB-CO-98-446-FI-C 
ISBN 92-78-38039-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
<&