[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel

KOM(2008) 442/4

2008/xxxx (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON ASETUS

yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1290/2005 sekä maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) muuttamisesta kouluhedelmäjärjestelmän käyttöönottamiseksi

(komission esittämä) {SEC(2008) 2225}{SEC(2008) 2226}

PERUSTELUT

Hedelmä- ja vihannesalan erityissäännöistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1182/2007 säädetään hedelmä- ja vihannesalan laajamittaisesta uudistuksesta, jolla pyritään parantamaan kyseisen alan kilpailukykyä ja markkinasuuntautuneisuutta ja saattamaan se yhdenmukaisemmaksi muun uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) kanssa. Yksi uudistetun järjestelyn keskeisiä tavoitteita on kääntää hedelmien ja vihannesten laskeva kulutus nousuun.

Perustamissopimuksen 33 artiklassa vahvistettuja YMP:n tavoitteita ovat markkinoiden vakauttaminen, tarvikkeiden saatavuuden varmistaminen ja kohtuullisten kuluttajahintojen takaaminen. Kouluhedelmäjärjestelmässä myönnettävä yhteisön tuki hedelmä-, vihannes- ja banaanituotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille täyttäisi nämä tavoitteet. Järjestelmän uskotaan myös lisäävän hedelmien ja vihannesten arvostusta nuorten kuluttajien keskuudessa.

Edellä määritellyn kaltaisen EU:n tasoisen kouluhedelmä- (ja vihannes)järjestelmän yleisenä tavoitteena on näin ollen tarjota poliittiset ja rahoitukselliset puitteet jäsenvaltioiden aloitteille, joilla pyritään lisäämään hedelmien ja vihannesten pysyvää osuutta lasten ruokavaliossa siinä vaiheessa, jossa heidän ruokailutottumuksensa muodostuvat. Tämä olisi investointi tulevaisuuteen, sillä se auttaisi välttämään tai vähentämään huonoista ruokailutottumuksista aiheutuvia terveydenhoitomenoja. Kulutukseen heijastuva myönteinen vaikutus voisi niin ikään edistää YMP:n tavoitteiden saavuttamista.

Koska lihavuus on yleensä varsinkin yhteiskunnan heikompiosaisten ongelma, terveyden epätasa-arvoa vähentävällä kouluhedelmäjärjestelmällä olisi myös myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia.

Hedelmien ja vihannesten merkitystä terveellisen ruokavalion osana korostetaan komission valkoisessa kirjassa ”Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia”. Siinä korostetaan tarvetta toteuttaa johdonmukaisia toimia Euroopan tasolla ja mainitaan, että YMP:llä voisi olla oma tehtävänsä eurooppalaisen ruokavalion muokkaamisessa ja erityisesti lihavuuden ja ylipainon torjunnassa. Siinä todetaan, että kouluhedelmäjärjestelmä olisi askel oikeaan suuntaan . Tältä osin perustamissopimuksen 152 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että kaikkien yhteisön politiikkojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

Hedelmien ja vihannesten yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksen hyväksyessään neuvosto antoi seuraavan lausuman: ” Ottaen huomioon koululaisten liikalihavuuden rajun lisääntymisen, joka tuotiin esiin äskettäin julkaistussa komission valkoisessa kirjassa (…), neuvosto pyytää komissiota tekemään mahdollisimman pian ehdotuksen hedelmien kulutuksen lisäämisestä kouluissa ja perustamaan ehdotuksensa hyödyn, toteutettavuuden ja hallinnollisten kulujen vaikutusarviointiin ”.

EU:n yleistä, varainhoitovuoden 2008 talousarvioesitystä koskevassa raportissaan Euroopan parlamentti ” korostaa jälleen olevansa vahvasti sitoutunut siihen, että hedelmien ja vihannesten (…) jakeluun kouluissa annetaan asianmukaisesti määrärahoja (…) ilmaisee hämmästyksensä siitä, että neuvosto ei luonut talousarvioon uutta budjettikohtaa ja varausta odotettaessa oikeusperustan vahvistamista, vaikka se oli antanut asiasta poliittisia sitoumuksia; kehottaa komissiota esittämään (…) säädösehdotuksen kesäkuussa 2007 kokoontuneen maatalousneuvoston päätelmien mukaisesti ”.

Sääntelyn parantamista koskevan sitoumuksen mukaisesti komissio arvioi neljän seuraavan kouluhedelmäjärjestelmää koskevan vaihtoehdon vaikutuksia: ”tilanteen pitäminen ennallaan”, jolloin yhteisö ei toteuta mitään lisätoimia; ”verkottuminen”, johon liittyy kokemusten ja asiantuntemuksen vaihtoa sekä tiedotus- ja viestintätoimia; ”tukialoitteet”, joilla edistetään hedelmien ja vihannesten kulutusta kouluissa myöntämättä EU:n rahoitusta tuotteiden tarjontaan; ”kannustavat aloitteet”, joilla luodaan yhtenäiset ja joustavat EU-tason puitteet tuotteiden tarjoamiseksi oppilaille ja otetaan käyttöön seuranta- ja arviointi- sekä liitännäistoimenpiteitä. Vaikutustenarvioinnin perusteella näyttäisi siltä, että tavoitteet saavutetaan parhaiten vaihtoehdossa ”kannustavat aloitteet” (vaihtoehto 4).

Komissio ehdottaa näin ollen, että otetaan käyttöön kouluhedelmäjärjestelmä, johon tehokkuuden maksimoimiseksi kootaan yhteen kolme toisiaan täydentävää vaihtoehtoa. Se koostuu seuraavista osista:

- Hedelmien ja vihannesten ilmaisjakelu kouluissa (osana ”kannustavien aloitteiden” vaihtoehtoa). Yhteisön tukea olisi myönnettävä lähinnä ikäryhmään 6–10 kuuluville oppilaitosten (koulujen) oppilaille toimitettavien hedelmien ja vihannesten sekä asiaan liittyvän logistiikan, seurannan ja arvioinnin osarahoittamiseen. Tätä varten ehdotetaan yhteensä 90 miljoonan euron budjettimäärärahoja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 I osaston mukaisesti. Näiden määrärahojen avulla voitaisiin laajentaa joissakin jäsenvaltioissa olemassa olevia kouluhedelmäjärjestelmiä sekä perustaa ohjelmia jäsenvaltioihin, joissa niitä ei vielä ole, mikä johtuu usein rajallisista määrärahoista.Yhteisön rahoitusosuus olisi 50 prosenttia ja lähentymistavoitealueilla 75 prosenttia.

- Liitännäistoimenpiteet . Jäsenvaltioiden edellytetään laativan kansallisen tai alueellisen tason strategian kuullen terveys- ja opetusviranomaisia, maatalousalan toimijoita ja sidosryhmiä. Strategiassa olisi määriteltävä, millä tavoin kouluhedelmäjärjestelmä voitaisiin parhaiten panna täytäntöön ja sisällyttää opetussuunnitelmaan. Järjestelmän täytäntöönpanossa olisi korostettava EU:n osuutta siihen. Liitännäistoimenpiteet rahoitettaisiin pääasiassa kansallisesti.

- Verkottumistoimet tietojen ja asiantuntemuksen vaihdon kannustamiseksi kouluhedelmäjärjestelmään osallistuvien toimijoiden kesken sekä yleisen tietoisuuden herättämiseksi (kuten verkottumista koskevassa vaihtoehdossa 2 esitetään). Näihin toimiin olisi myönnettävä määrärahoja 1,3 miljoonaa euroa.

- Maataloustuotteiden menekinedistäminen , jota voitaisiin tukea EU:n tasolla toteutettavan maataloustuotteiden menekinedistämisen puitteissa (kuten tukialoitteita koskevassa vaihtoehdossa 3 esitetään). Jäsenvaltiot voisivat erityisesti hyödyntää näitä puitteita toteuttaakseen tarvittavat liitännäistoimenpiteet, joiden tavoitteena on lisätä tietoisuutta hedelmien ja vihannesten kulutuksen myönteisistä vaikutuksista. Äskettäisessä hedelmä- ja vihannesalan uudistuksessa näiden tuotteiden menekinedistämiseen varattuja ohjeellisia määrärahoja lisättiin 6 miljoonalla eurolla.

- Seuranta ja arviointi . Seurannan ja arvioinnin olisi oltava erottamaton osa EU:n järjestelmää, jotta jatkotutkimusta varten saataisiin käyttöön luotettavia tietoja eri muodoissa toteuttavan kouluhedelmäjärjestelmän tehokkuudesta sekä parhaiden toimintatapojen vaihdosta.

Seuraavat kolme osaa sisältyisivät näin ollen kaikkiin järjestelmiin:

- hedelmien (ja/tai vihannesten) ilmaisjakelu oppilaitoksissa (kouluissa),

- joukko liitännäistoimenpiteitä,

- Seuranta ja arviointi.

Ehdotuksen liitteenä on yksiköiden välisen ryhmän laatima vaikutustenarviointi, jolla varmistetaan yhteensopivuus asiaan liittyvien yhteisön politiikkojen välillä.

2008/xxxx (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON ASETUS

yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1290/2005 sekä maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) muuttamisesta kouluhedelmäjärjestelmän käyttöönottamiseksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[1],

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Hedelmä- ja vihannesalan erityissäännöistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1182/2007[2] säädetään hedelmä- ja vihannesalan laajamittaisesta uudistuksesta, jolla pyritään parantamaan kyseisen alan kilpailukykyä ja markkinasuuntautuneisuutta ja saattamaan se yhdenmukaisemmaksi muun uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) kanssa. Yksi uudistetun järjestelyn keskeisiä tavoitteita on kääntää hedelmien ja vihannesten laskeva kulutus nousuun.

(2) Perustamissopimuksen 33 artiklassa vahvistettuja YMP:n tavoitteita ovat markkinoiden vakauttaminen, tarvikkeiden saatavuuden varmistaminen ja kohtuullisten kuluttajahintojen takaaminen. Kouluhedelmäjärjestelmässä myönnettävä yhteisön tuki hedelmä-, vihannes- ja banaanituotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille täyttäisi nämä tavoitteet. Järjestelmän uskotaan myös parantavan hedelmien ja vihannesten arvostusta nuorten kuluttajien keskuudessa ja lisäävän tällä tavoin näiden tuotteiden kulutusta tulevaisuudessa, jolloin maataloudesta saatavat ansiot paranevat, mikä on myös yksi YMP:n tavoitteista. Lisäksi perustamissopimuksen 35 artiklan b alakohdassa määrätään, että yhteisessä maatalouspolitiikassa voidaan edistää joidenkin tuotteiden kulutusta yhteisin toimin, kuten kouluhedelmäjärjestelmän avulla.

(3) Perustamissopimuksen 152 artiklan 1 kohdassa edellytetään niin ikään, että kaikkien yhteisön politiikkojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Kouluhedelmäjärjestelmästä saatava selkeä terveydellinen hyöty on näkökohta, joka olisi otettava huomioon YMP:n täytäntöönpanossa.

(4) Hedelmien ja vihannesten merkitystä terveellisen ruokavalion osana korostetaan komission valkoisessa kirjassa ”Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia”. Siinä korostetaan tarvetta toteuttaa johdonmukaisia toimia Euroopan tasolla ja mainitaan, että YMP:llä voisi olla oma tehtävänsä eurooppalaisen ruokavalion muokkaamisessa ja erityisesti lihavuuden ja ylipainon torjunnassa. Siinä todetaan, että kouluhedelmäjärjestelmä olisi askel oikeaan suuntaan .

(5) Asetusta (EY) N:o 1182/2007 antaessaan neuvosto antoi seuraavan lausuman: ”Ottaen huomioon koululaisten liikalihavuuden rajun lisääntymisen, joka tuotiin esiin äskettäin julkaistussa komission valkoisessa kirjassa (…), neuvosto pyytää komissiota tekemään mahdollisimman pian ehdotuksen hedelmien kulutuksen lisäämisestä kouluissa ja perustamaan ehdotuksensa hyödyn, toteutettavuuden ja hallinnollisten kulujen vaikutusarviointiin”.

(6) Sen vuoksi olisi säädettävä yhteisön tuesta, jolla osarahoitetaan eräiden terveellisten hedelmä- ja vihannesalan, hedelmä- ja vihannesjalostealan sekä banaanialan tuotteiden toimittamista koulujen oppilaille samoin kuin eräitä asiaan liittyviä logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, viestintä-, seuranta- ja arviointikustannuksia. Komission olisi vahvistettava järjestelmää koskevat vaatimukset.

(7) Kouluhedelmäjärjestelmän asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi jäsenvaltioiden, jotka haluavat hyödyntää sitä, olisi laadittava ennakolta kansallisen tai alueellisen tason strategia. Niiden olisi myös säädettävä liitännäistoimenpiteistä, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta.

(8) Jotteivät vastaavien kansallisten toimenpiteiden kokonaisvaikutukset heikkenisi, jäsenvaltioiden pitäisi lisäksi voida myöntää kansallista lisätukea tuotteiden toimittamiseen, asiaan liittyviin kustannuksiin ja liitännäistoimenpiteisiin, ja yhteisön kouluhedelmäjärjestelmä ei saisi rajoittaa erillisten yhteisön lainsäädännön mukaisten kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien soveltamista. Yhteisön järjestelmän käytännön vaikutusten varmistamiseksi sen ei kuitenkaan pitäisi korvata olemassa olevien kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien tai muiden, hedelmiä sisältävien koulujakelujärjestelmien nykyistä rahoitusta.

(9) Moitteettoman budjettihallinnon varmistamiseksi olisi määriteltävä yhteisön tuen vahvistettu enimmäismäärä ja yhteisrahoituksen enimmäisosuudet, ja yhteisön rahoitusosuus järjestelmään olisi lisättävä yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005[3] 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun luetteloon toimenpiteistä, joille voidaan myöntää maataloustukirahaston rahoitusta.

(10) Jotta järjestelmän sujuvalle täytäntöönpanolle jäisi riittävästi aikaa, sitä olisi sovellettava kouluvuodesta 2009/2010 alkaen. Siitä olisi toimitettava kertomus kolmen vuoden kuluttua.

(11) Järjestelmän tehostamiseksi yhteisön olisi voitava rahoittaa tiedotus-, seuranta- ja arviointitoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta kouluhedelmäjärjestelmästä, sekä järjestelmään ja sen tavoitteisiin liittyviä verkottumistoimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa 17 päivänä joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008[4] mukaisia yhteisön valtuuksia osarahoittaa tarvittavia liitännäistoimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta hedelmien ja vihannesten myönteisistä terveysvaikutuksista.

(12) Asetuksen (EY) N:o 1182/2007 säännökset on sisällytetty asetukseen (EY) N:o 1234/2007[5] 1 päivästä heinäkuuta 2008 alkaen asetuksella (EY) N:o 361/2008[6].

(13) Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 1234/2007 olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 muuttaminen

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohtaan f alakohta seuraavasti:

”f) yhteisön rahoitusosuus neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007* 103 g a artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun kouluhedelmäjärjestelmään.

(*) EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.”

2 artikla Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 1234/2007 seuraavasti:

(1) Muutetaan II osan I osaston IV luvun IV a jakso seuraavasti:

a) Lisätään 103 g artiklan jälkeen II a alajakso seuraavasti:

”II a alajaksoKouluhedelmäjärjestelmä

103 G A ARTIKLA Tuki hedelmä-, vihannes- ja banaanituotteiden toimittamiseen oppilaille

1. Yhteisön tukea myönnetään komission myöhemmin määrittelemien edellytysten mukaisesti kouluvuodesta 2009/2010 alkaen komission myöhemmin määrittelemien eräiden hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan ja banaanialan tuotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille, ja sitä voidaan myöntää myös eräisiin asiaan liittyviin logistiikka-, jakelu-, laitteisto-, viestintä-, seuranta- ja arviointikustannuksiin.

2. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua järjestelmään, on laadittava ennakolta kansallisen tai alueellisen tason strategia sen täytäntöönpanoa varten. Niiden on myös säädettävä liitännäistoimenpiteistä, jotka ovat tarpeen järjestelmän tehokkuuden kannalta.

3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) se saa olla enintään 90 miljoonaa euroa kouluvuotta kohden;

b) se saa olla enintään 50 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista toimituskustannuksista ja muista asiaan liittyvistä kustannuksista, tai 75 prosenttia tällaisista kustannuksista lähentymistavoitealueilla;

c) se ei saa kattaa muita kustannuksia kuin 1 kohdassa tarkoitetut toimituskustannukset ja muut asiaan liittyvät kustannukset; ja

d) sitä ei saa käyttää korvaamaan olemassa olevien kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien tai muiden, hedelmiä sisältävien koulujakelujärjestelmien nykyistä rahoitusta.

Lähentymistavoitteella tarkoitetaan Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevan yhteisön lainsäädännön mukaista vähiten kehittyneitä jäsenvaltioita ja alueita koskevan toimen tavoitetta 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajanjakson osalta.

4. Yhteisön tuen lisäksi jäsenvaltiot voivat myöntää kansallista tukea 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden toimittamiseen ja asiaan liittyviin kustannuksiin. Ne voivat myöntää kansallista tukea myös 2 kohdassa tarkoitettujen liitännäistoimenpiteiden rahoittamiseen.

5. Yhteisön kouluhedelmäjärjestelmä ei saa rajoittaa erillisten yhteisön lainsäädännön mukaisten kansallisten kouluhedelmäjärjestelmien soveltamista.

6. Yhteisö voi asetuksen (EY) N:o 1290/2005 5 artiklan mukaisesti rahoittaa myös tiedotus-, seuranta- ja arviointitoimenpiteitä, jotka liittyvät kouluhedelmäjärjestelmään, mukaan luettuina toimet, joilla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta siitä, sekä asiaan liittyviä verkottumistoimenpiteitä.”;

b) Lisätään ennen 103 h artiklaa otsikko seuraavasti:

”III AlajaksoMenettelysäännökset”

C) LISÄTÄÄN 103 H ARTIKLAAN ALAKOHTA SEURAAVASTI:

”f) säännöt, jotka koskevat 103 g a artiklassa tarkoitettua kouluhedelmäjärjestelmää, mukaan luettuina asianomaisten tuotteiden luettelo, tuen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken, varainhoito ja budjettihallinto sekä asiaan liittyvät kustannukset, kansalliset strategiat, liitännäistoimenpiteet, tiedotus, seuranta ja arviointi sekä verkottumistoimenpiteet.”

(2) Lisätään 180 artiklan toiseen kohtaan ilmaisun ”103 e” jälkeen ilmaisu ”103 g a”.

(3) Lisätään 184 artiklaan 6 kohta seuraavasti:

”6) ennen 31 päivää elokuuta 2012 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 103 g a artiklassa säädetyn kouluhedelmäjärjestelmän soveltamisesta; kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia. Kertomuksessa käsitellään erityisesti sitä, missä määrin järjestelmä on edistänyt moitteettomasti toimivien kouluhedelmäjärjestelmien käyttöönottoa jäsenvaltioissa ja miten järjestelmä on vaikuttanut lasten ruokailutottumusten paranemiseen.”

3 artikla Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

RAHOITUSSELVITYS |

1. | BUDJETTIKOHTA: 05 02 08 12 (luotava uusi budjettikohta) 05 08 09 | MÄÄRÄRAHAT: – p.m. (2008) 2 milj. euroa (ATE 2009) |

2. | OTSIKKO: Neuvoston asetus yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1290/2005 sekä maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) muuttamisesta kouluhedelmäjärjestelmän käyttöönottamiseksi |

3. | OIKEUSPERUSTA: Perustamissopimuksen 36 ja 37 artikla |

4. | TAVOITTEET: Toimittaa koulujen oppilaille hedelmä-, vihannes- ja banaanituotteita, mikä lisäisi niiden kulutusta tulevaisuudessa ja auttaisi vakauttamaan markkinoita. |

5. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON | 12 KUUKAUDEN JAKSO (milj. euroa) | KULUVA VARAINHOITOVUOSI 2008 (milj. euroa) | SEURAAVA VARAINHOITO-VUOSI (2009) (milj. euroa) |

5.0 | MENOT – EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) – KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA – MUUT | +91,3 | – | – |

5.1 | TULOT – EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) – KANSALLISELLA TASOLLA | – | – | – |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

5.0.1 | MENOARVIO | +91,3 | +91,3 | +91,3 | +90,3 |

5.1.1 | TULOARVIO | – | – | – | – |

5.2 | LASKUTAPA: – |

6.0 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA | KYLLÄ/EI |

6.1 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA | KYLLÄ/EI |

6.2 | LISÄTALOUSARVION TARVE | KYLLÄ/EI |

6.3 | MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT | KYLLÄ/EI |

HUOMAUTUKSIA: 1) Tuotteiden toimittaminen 90 miljoonaa euroa 2) Verkottuminen 2010 – 2011 – 2012 = 1 miljoonaa euroa + vuosittaiset konferenssit (joka vuosi) = 0,3 miljoonaa euroa |

[1] EUVL C …, …, s. ….

[2] EUVL L 273, 17.10.2007, s. 1.

[3] EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1437/2007 (EUVL L 322, 7.12.2007, s. 1).

[4] EUVL L 3, 5.1.2008, s. 1.

[5] EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o …/2008 (EUVL L …, ….2008, s. …).

[6] EUVL L 121, 7.5.2008, s. 1.