KOHTI EUROOPAN TULEVAISUUTTA KÄSITTELEVÄÄ KONFERENSSIA

EUROOPAN KOMISSION PANOS

22. tammikuuta 2020

1. EUROOPPALAISEN DEMOKRATIAN EDISTÄMISEN AIKA ON NYT

”Haluan, että eurooppalaiset

rakentavat unionin tulevaisuuden.

Heillä pitäisi olla johtava ja aktiivinen rooli

prioriteettiemme ja tavoitetasomme

määrittelyssä. Haluan, että kansalaiset

saavat äänensä kuuluville Euroopan

tulevaisuutta käsittelevässä

konferenssissa, joka alkaa

vuonna 2020 ja kestää kaksi vuotta.” Euroopan komission puheenjohtaja

Ursula von der Leyen Kunnianhimoisempi unioni –

Ohjelma Euroopalle, 16. heinäkuuta 2019

Yli 200 miljoonaa Euroopan kansalaista äänesti toukokuussa 2019 pidetyissä Euroopan parlamentin vaaleissa. Äänestysaktiivisuus oli korkein kahteenkymmeneen vuoteen. Se osoittaa selvästi, että eurooppalaiset haluavat aktiivisemman roolin, kun päätetään, mitä Euroopan unioni tekee. Digitaaliteknologia ja sosiaalinen media muuttavat poliittista osallistumista ja kansalaisvaikuttamista perusteellisesti, joten kansalaiset – erityisesti nuoremmat sukupolvet – vaativat saada osallistua politiikan laatimiseen myös muutoin kuin äänestämällä vaaleissa viiden vuoden välein.

Meidän on reagoitava tähän vaatimukseen.

Euroopan unionin demokraattinen järjestelmä on ainutlaatuinen. Se kattaa 500 miljoonaa ihmistä ja ylittää valtioiden rajat. Jotta se voisi olla entistäkin elinvoimaisempi, interaktiivisempi ja merkityksellisempi kansalaistemme kannalta, käyttöön on otettava uusia menetelmiä. Puheenjohtaja Ursula von der Leyen on luvannut toteuttaa tämän antamalla eurooppalaisille enemmän sananvaltaa sen suhteen, mitä unioni tekee ja miten se toimii heidän hyväkseen. Tämä on keskeinen lähtökohta ajatukselle Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista.

Eurooppa on saanut kokea kymmenen vuoden ajan jatkuvaa talouskasvua vuosia kestäneiden kriisien jälkeen, useammalla eurooppalaisella kuin koskaan on työpaikka, ja vaikka jonkinasteista euroskeptisyyttä esiintyykin, kansalaisten tuki unionille on suurimmillaan lähes 30 vuoteen. Tämän sisäisen vahvuutemme ansiosta meillä on nyt hyvä lähtökohta katsoa tulevaan ja luoda näkemys Euroopan tulevaisuudesta. On tullut aika edistää eurooppalaista demokratiaa.

Monet eurooppalaiset ovat yhä moninapaisemmassa maailmassa yhä huolissaan tulevaisuudestaan, ja Euroopan unionin on osoitettava, että se voi antaa vastauksia heidän kysymyksiinsä. EU:n politiikalla on autettava kansalaisia ja yrityksiä saamaan hyötyä vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä. Sillä on puututtava eriarvoisuuteen ja varmistettava, että Euroopan unioni on oikeudenmukainen, kestävä ja kilpailukykyinen talous. Näin voimme osoittaa, että Eurooppa pystyy esiintymään päättäväisemmin ja edistämään arvojaan ja normejaan maailmassa.

Konferenssi on merkittävä osoitus yleiseurooppalaisesta demokratiasta. Se tulee olemaan uudenlainen julkinen foorumi, jolla käydään avointa, osallistavaa, läpinäkyvää ja jäsenneltyä keskustelua kansalaisten kanssa monista keskeisistä tavoitteista ja haasteista. Tässä on tarkoitus noudattaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, joka on kaikenlaisia taustoja ja kaikkia unionin alueita edustavien kansalaisten ulottuvilla. Sen olisi heijastettava Euroopan monimuotoisuutta. Konferenssi on avoinna kansalaisyhteiskunnalle, EU:n toimielimille ja muille EU:n elimille, kuten alueiden komitealle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, sekä kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille, parlamenteille ja muille sidosryhmille, jotka kaikki osallistuvat siihen tasavertaisina kumppaneina. Viime kädessä kyse on eurooppalaisten ja heitä palvelevien instituutioiden välisen yhteyden vahvistamisesta.

Konferenssin konseptin, rakenteen, laajuuden ja ajoituksen määrittelemisen on oltava Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission aidosti yhteinen tehtävä. Yhteistyön tuloksena olisi annettava näiden kolmen toimielimen yhteinen julistus, joka olisi myöhemmin myös muiden toimijoiden, esimerkiksi instituutioiden, organisaatioiden ja sidosryhmien, allekirjoitettavissa. Kansallisilla ja alueellisilla parlamenteilla ja toimijoilla on konferenssissa tärkeä rooli, ja niitä olisi kannustettava järjestämään konferensseihin liittyviä tapahtumia. Niiden osallistumisen avulla olisi varmistettava, ettei konferenssin vaikutus rajoitu pelkästään Euroopan pääkaupunkeihin, vaan ulottuu unionin kaikkiin kolkkiin.

Euroopan parlamentti ja neuvosto valmistelevat parhaillaan omia panoksiaan tähän prosessiin. Euroopan parlamentti antoi 15. tammikuuta 2020 päätöslauselman, jossa se suhtautui myönteisesti ehdotukseen järjestää Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi ja totesi, että konferenssin olisi oltava avoin ja läpinäkyvä prosessi, jossa kansalaisiin ja sidosryhmiin sovelletaan osallistavaa ja tasapainoista lähestymistapaa. Eurooppa-neuvosto totesi 12. joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä haluavansa, että neuvoston puheenjohtajavaltio Kroatia aloittaisi työn neuvoston kannan määrittelemiseksi. Puheenjohtajavaltio Kroatia on itse sisällyttänyt konferenssin puheenjohtajakautensa painopisteisiin.

Tämä tiedonanto on komission panos tähän prosessiin.

2. AVOIN KESKUSTELU SIITÄ, MIKÄ ON TÄRKEÄÄ KANSALAISILLE

Keskustelun tarkentamiseksi ja tehokkaan seurannan mahdollistamiseksi Euroopan komissio ehdottaa, että konferenssin perustana on kaksi rinnakkaista teemaa, joista toinen keskittyy toimintalinjoihin ja unionin tavoitteisiin ja toinen institutionaalisiin kysymyksiin.

2.1 KUNNIANHIMOISEMPI UNIONI

Konferenssin olisi perustuttava EU:n kunnianhimoisiin tavoitteisiin, jotka on esitetty komission kuudessa poliittisessa painopisteessä ja Eurooppa-neuvoston strategisessa ohjelmassa. Näihin kuuluvat ilmastonmuutoksen torjunta ja ympäristöhaasteiden ratkaiseminen, kansalaisten hyväksi toimiva talous, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja tasa-arvo, Euroopan digitalisaatio, eurooppalaisten arvojen edistäminen, EU:n äänen vahvistaminen maailmassa sekä unionin demokraattisen perustan lujittaminen. Vaikka näiden aiheiden olisi muodostettava keskustelun perusta, konferenssissa käsiteltävien asioiden ei pitäisi rajoittua pelkästään niihin. Kansalaisten olisi voitava tuoda esiin tärkeiksi katsomiaan kysymyksiä.

2.2 INSTITUTIONAALISET KYSYMYKSET

Toinen teema olisi demokraattiset prosessit ja institutionaaliset kysymykset, erityisesti kärkiehdokasjärjestelmä Euroopan komission puheenjohtajan valinnassa ja ylikansalliset ehdokaslistat Euroopan parlamentin vaaleissa. Ylikansallisten listojen laatiminen edellyttäisi ainakin muutoksia EU:n vaalilainsäädäntöön. Tämä puolestaan edellyttäisi Euroopan parlamentin ehdotusta, joka hyväksyttäisiin neuvostossa yksimielisesti, ja jäsenvaltioiden hyväksyntää omien valtiosääntöjensä asettamien vaatimusten mukaisesti. Koska komissiolla ei ole toimivaltaa tällä alalla, sen olisi toimittava yhteystahona ja välittäjänä Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä. Komissio on valmis antamaan käyttöön oikeudellista ja institutionaalista asiantuntemusta, tutkimaan vaaliprosesseja ja tarkastelemaan toimielinten välisiä suhteita, jos tästä on hyötyä muille toimielimille.