Tuotteet ja palvelut vuonna 2014 (2013)

1. Horisontti 2020 -ohjelmaan liittyvien apurahasopimusten seuranta sekä ehdotuspyynnöt, jotka liittyivät aloittelevien (Starting Grants) ja edistyneiden (Advanced Grants) tutkijoiden apurahoihin, Consolidator-apurahoihin sekä konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof-of-Concept Grants -apurahoihin. Horisontti 2020 -työohjelmaa toteutetaan julkaisemalla vuosittain ehdotuspyyntöjä. Ulkoiset asiantuntijat arvioivat ehdotukset, mitä seuraa valmisteluvaihe ja apurahasopimusten tekeminen ja lopulta hankkeiden toteuttamista koskeva seuranta. Jokainen ehdotuspyyntömenettely johtaa useisiin apurahasopimuksiin, joihin liittyvän hankesyklin oletetaan olevan noin viiden vuoden mittainen. 2. Horisontti 2020 -työohjelmaa koskevien vuoden 2014 ehdotuspyyntömenettelyjen toteuttaminen (aloittelevien ja edistyneiden tutkijoiden apurahat, Consolidator-apurahat sekä konseptin toimivuuden osoittamista koskevat apurahat): vuonna 2014 toimitettiin 8 530 hakemusta, joista 3 273 liittyi aloittelevien tutkijoiden apurahoihin, 2 528 liittyi Consolidator-apurahoihin, 2 287 edistyneiden tutkijoiden apurahoihin ja 442 konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin apurahoihin (kahteen eri määräaikaan mennessä tulleiden hakemusten kokonaismäärä). Hakemuksista yhteensä 8 374 oli käsittelykelpoisia ja otettiin arviointilautakuntien tutkittaviksi. Aloittelevien tutkijoiden apurahoihin ja konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin apurahoihin liittyvien ehdotuspyyntöjen yhteydessä apurahaprosessiin valittiin yhteensä 378 ehdotusta. Vuoden 2014 Consolidator-ehdotuspyyntömenettelyä ei ole vielä saatu päätökseen ja edistyneiden tutkijoiden apurahoja koskeva ehdotuspyyntömenettely on vielä arviointivaiheessa; ehdotuspyyntömenettelyä koskevaa aikataulua siirrettiin eteenpäin viidellä kuukaudella, koska neuvosto ja parlamentti hyväksyivät Horisontti 2020 -ohjelman myöhäisessä vaiheessa. 3. Horisontti 2020 -työohjelmaan sekä viraston vuoden 2014 toimintaan liittyvän tiedon tuottaminen ja levittäminen. 4. Tieteellinen neuvosto järjesti vuonna 2014 säännöllisiä kokouksia Brysselissä sekä eri puolilla Eurooppaa; yleensä kokoukset järjestettiin kansallisten viranomaisten kutsusta. EU:n jäsenvaltioissa tai assosioituneissa maissa järjestettävien kokousten tarkoituksena on lisätä tutkimusneuvoston näkyvyyttä. Sekä kansalliset viranomaiset että paikalliset tiede- ja tutkimusyhteisöt pitävät kokouksia tärkeinä. Viisi tieteellisen neuvoston täysistuntoa järjestettiin 1. tammikuuta ja 31. joulukuuta 2014 välisenä aikana: tammi-, maalis- ja joulukuussa Brysselissä (Belgiassa), kesäkuussa Oslossa (Norjassa) ja lokakuussa Zagrebissa (Kroatiassa). Tutkimusneuvoston toimintarakenteiden ja mekanismien tarkistusta vuonna 2009 käsitelleen työryhmän suositusten perusteella tieteellinen neuvosto perusti kaksi pysyvää komiteaa: toinen komitea käsittelee eturistiriitoja, tieteellistä vilppiä ja eettisiä kysymyksiä, ja toinen arviointilautakunnan jäsenten valintaa. Toimeenpanovirasto tuki näiden komiteoiden operatiivisia toimintoja; toinen komitea kokoontui kahdesti ja toinen kolmesti vuonna 2014. Tieteellisen neuvoston jäsenet tapaavat myös erityisiä kysymyksiä käsittelevissä työryhmissä. Toimeenpanovirasto järjesti vuonna 2014 innovointia ja suhteita yrityksiin, tutkimustulosten avointa saatavuutta, kansainvälisen osallistumisen lisäämistä, tasavertaista sukupuolijakaumaa sekä keskeisiä tulosindikaattoreita käsittelevien tutkimusneuvoston työryhmien kokoukset. Työryhmät tekevät analyysejä ja osallistuvat toimivaltaansa kuuluvilla aloilla tutkimusneuvoston tieteellisen strategian kehittämiseen laatimalla ehdotuksia hyväksyttäväksi tieteellisen neuvoston täysistunnossa: toiminnan tarkoituksena on perehtyä tutkimusneuvoston suhteisiin teollisuus/yritysalan kanssa sekä tutkimusneuvoston rahoittamaan innovointialan tutkimukseen; laatia tutkimusneuvoston kannanotto tutkimustulosten avoimeen saatavuuteen; varmistaa, että tutkimusneuvosto on parhaiden käytäntöjen etulinjassa tutkimusalan tasavertaisen sukupuolijakauman osalta; etsiä sopivia mekanismeja, joiden avulla voidaan lisätä EU:n ulkopuolisissa maissa toimivien tutkijoiden osallistumista tutkimusneuvoston ehdotuspyyntöihin; laatia etenemissuunnitelma, jonka avulla seurataan ja arvioidaan tutkimusneuvoston toimintatavoitteen saavuttamista indikaattoreita ja tavoitearvoja laajemmalla alalla ja tuetaan tutkimusneuvoston lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimintapolitiikkoja. Vuonna 2014 aloitti toimintansa uusi työryhmä, joka käsittelee eurooppalaisen osallistumisen laajentamista. Työryhmän tehtävänä on kannustaa Keski- ja Itä-Euroopan maita vaalimaan paremmin tieteellistä osaamistaan ja investoimaan enemmän tutkimusalaan. Työryhmä lisää tietoisuutta tutkimusneuvoston ohjelmista asianomaisissa maissa ja tiedottaa niiden tiedeyhteisöille paremmin apurahoista, joita tutkimusneuvosto tarjoaa asianomaisella alueella toimiville tieteenharjoittajille. Työryhmän tavoitteena on myös lisätä asianomaisilta alueilta löytyvien, vielä esiintuloa odottavien tieteellisten lahjakkuuksien osallistumista. Lisäksi virasto valmisteli yhdessä työryhmien jäsenten kanssa useita asiakirjoja, joissa esitetään analyyseja ja keskeisiä tietoja työryhmien ja pysyvien komiteoiden käsittelemistä aiheista. Työryhmien pääasialliset toimet kattoivat vuonna 2014 esimerkiksi seuraavat osa-alueet: Innovointia ja suhteita yrityksiin käsittelevä työryhmä: Heinäkuussa 2014 yhdeksälle tutkimusneuvoston konseptin toimivuuden osoittamista koskevan apurahan saajalle annettiin ensin koulutusta ja sen jälkeen heitä pyydettiin esittelemään ideansa investoijille kolmen minuutin pituisissa lyhyissä esityksissä. Esitykset kohdistettiin verkostolle, joka koostuu teollisuuden ja tiedeyhteisön johtavista innovoijista sekä joistakin pääomasijoittajista. Kyseessä on toinen tämäntyyppinen tapahtuma, jonka tutkimusneuvosto järjesti yhteistyössä ScienceBusiness-viestintäyhtiön kanssa. Ensimmäinen tapahtuma järjestettiin helmikuussa 2013. Tutkimustulosten avointa saatavuutta käsittelevä työryhmä: Tutkimusneuvoston ja DNRF:n yhteisen seminaarin yhteydessä järjestettiin tutkimustulosten avointa saatavuutta ja tieteellistä korkealaatuisuutta koskeva tapahtuma ”Fostering academic excellence in a changing world”. Tapahtuma järjestettiin kesäkuussa ESOF 2014:n oheistapahtumana. Myöhemmin, syyskuussa, järjestettiin kaksipäiväinen seminaari, jossa käsiteltiin tutkimustiedon hallinnointia ja jakamista. Tapahtumassa oli yli 140 osallistujaa eri puolilta Eurooppaa. Lisäksi järjestettiin useita seminaareja, joihin osallistui edustajia tutkimustulosten avointa saatavuutta koskevista erityisistä infrastruktuureista. Esimerkkeinä voidaan mainita tietorekisterit Dryad ja figshare sekä avoimesti saatavilla olevia kirjoja käsittelevää foorumia koskeva OAPEN-säätiö ja uusittavuutta koskeva aloite Reproducibility Initiative. Lisäksi järjestettiin kaksi seminaaria tieteellisten, teknisten ja lääketieteenalan julkaisujen laatijoita edustavan järjestön (STM, the International Association of Scientific, Technical & Medical Publishers) kanssa. Toisessa seminaarissa käsiteltiin lehtien hinnoittelua ja toisessa pitkien julkaisujen julkaisemista digitaalisessa ympäristössä. Tasavertaista sukupuolijakaumaa käsittelevä työryhmä: Tutkimusneuvosto hyväksyi kesäkuussa sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevan suunnitelmansa vuosille 2014–2020. Tarkoituksena on puuttua siihen, että naistutkijoilta saadaan edelleen vähän hakemuksia tutkimusneuvoston ehdotuspyyntöjen yhteydessä. Tasavertaista sukupuolijakaumaa käsittelevän työryhmän laatiman asiakirjan tarkoituksena on edistää vuosille 2007–2013 laaditun sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevan suunnitelman tavoitteita. Lisäksi tasavertaista sukupuolijakaumaa käsittelevä työryhmä on tilannut riippumattoman tutkimuksen, ERCAREER-hankkeen, jonka tarkoituksena on perehtyä tutkimusneuvoston mies- ja naispuolisten apurahansaajien urapolkujen ja -kaavojen eroihin ja samankaltaisuuksiin ja esittää suosituksia.