FI Euroopan unionin virallinen lehti C 312/19

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2010/C 312/14

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”BŒUF DE VENDÉE”

EY-N:o: FR-PGI-0005-0592-08.03.2007

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Bœuf de Vendée”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotetyyppi:

Luokka 1.1: Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Asianomaiset eläimet ovat hiehoja, nuoria lehmiä tai kuohittuja uroksia, joiden ruhopaino on vähintään 380 kg, lihakkuusluokka (S) EUR, rasvaisuusluokka 2 tai 3 ja teurastusikä 30–96 kuukautta.

Bœuf de Vendéen tuotannossa käytetään puhtaita lihakarjarotuja tai niiden risteytyksiä taikka risteytyksiä, joissa emä on lypsykarja- ja lihakarjarodun risteytys ja isä lihakarjarotua.

Hakemus koskee tuoretta lihaa, joka pidetään kaupan ruhoina, neljännesruhoina tai paloiteltuna.

Bœuf de Vendéen lihalle on tunnusomaista selkeä punainen väri, murea ja pehmeä rakenne sekä hieno ja miellyttävä naudanlihan maku.

PH ja lämpötila mitataan 24 tuntia teurastuksen jälkeen. PH:n on oltava alle 6 ja lämpötilan alle 6 °C. Nämä pH- ja lämpötilaedellytykset ovat välttämättömät pitkän riiputusajan mahdollistamiseksi. Jos nämä edellytykset eivät täyty, liha säilyy huonosti ja sen maku heikkenee.

Kunkin Bœuf de Vendée -ruhon, -ruhonosan tai -ruhonpalan mukana seuraa lihakauppaan saakka alkuperätodistus (Certificat de Garantie d’Origine, CGO), josta kuluttajalle selviää, onko kyseessä hieho, lehmä vai kuohittu uros.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Ei sovelleta.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

Syntymästä vierotukseen saakka vasikat ovat emien imetettävinä. Vasikat vierotetaan 6–9 kuukauden iässä. Vieroituksen jälkeen eläimet voidaan laittaa laidunruokintaan, jos laidunta on tarjolla.

Talvella voidaan antaa kasvi- ja väkirehua.

Kasvirehun alkuperä on tarkasti säännelty: vähintään 80 prosenttia on tultava tilalta, loput SMM-merkinnän saaneelta alueelta. Tämän tekevät perustelluksi paikalliset ja perinteiset käytännöt sekä Vendéestä peräisin olevan kasvirehun erityislaatu. Koska Atlantin valtameri tuo ilmastoon leutoutta ja auringonvaloa saadaan hyvin paljon, kasvirehusato on runsas, korjuu tapahtuu aikaisin ja energia- ja valkuaisainepitoisuus on hyvä. Bœuf de Vendéen tuotantoon mitä parhaiten soveltuvaa kasvirehua on siis varmasti saatavilla.

Sisä- ja ulkoruokintakausien vuorottelu on pakollista, ja sen on tapahduttava vähintään kahdesti eläimen elinaikana. Sisäruokintaan turvaudutaan talvella, ja ulkoruokintakausi kestää huhtikuusta lokakuuhun. Laitumella on vietettävä vähintään neljä kuukautta.

Vuotuinen keskimääräinen kokonaiseläintiheys ei saa ylittää kahta nautayksikköä kohti hehtaaria päärehuntuotantoalaa eikä jalostusnaudoille varattuja rehuntuotantoaloja.

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Poikimisen, kasvatuksen ja lihotuksen on tapahduttava yhdellä ja samalla tilalla.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Ei sovelleta.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Tuote myydään nimityksellä ”Bœuf de Vendée”. Merkintöihin sisällytetään SMM-tunnus ja maininta ”Indication Géographique Protégée” (suojattu maantieteellinen merkintä). Ruhon tai lihapalojen mukana lihakauppaan seuraavassa alkuperätodistuksessa (Certificat de Garantie d’Origine) on pakollinen maininta siitä, onko kyseessä kuohittu uros, lehmä vai hieho.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Bœuf de Vendée” maantieteellinen alue kattaa Vendéen departementin kokonaan ja lisäksi joitakin departementtiin rajautuvia pieniä alueita, joilla on departementin kanssa paljon maataloudellisia, maantieteellisiä, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia yhtäläisyyksiä.

Maantieteellinen alue on kaiken kaikkiaan seuraava:

— Vendéen departementti kokonaan

— Loire Atlantiquen departementissa kaikki kunnat seuraavissa kantoneissa: Aigrefeuille, Bouaye, Bourgneuf en Retz, Clisson, Légé, Le Loroux Bottereau, Le Pellerin, Machecoul, Paimboeuf, Pornic, Rezé, Saint Père en Retz, Saint Philbert de Grand Lieu, Vallet, Vertou ja Vertou-vignoble.

— Maine et Loiren departementissa kaikki kunnat seuraavissa kantoneissa: Beaupréau, Chalonnes sur Loire, Champtoceaux, Chemillé, Cholet, Cholet 1, Cholet 2, Cholet 3, Doué La Fontaine, Gennes, Les Ponts de Cé, Montfaucon, Montreuil Bellay, Montrevault, Saint Florent le Vieil, Thouarcé ja Vihiers.

— Deux-Sèvresin departementissa kaikki kunnat seuraavissa kantoneissa: Cerisay, Coulonges, Mauléon ja Moncoutant.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

a) Luontoon liittyvät tekijät

Vendée on erityisessä asemassa ilmaston ja geologian kannalta. Atlantin valtameri vaikuttaa sen ilmastoon selkeästi, ja auringonpaistetta saadaan huomattavasti kansallista keskivertoa enemmän eli 2 100 tuntia vuodessa. Nämä seikat ovat hyvin otolliset kasvirehun tuotannolle ja varmistavat pitkän laidunkauden. Geologisesti ajateltuna Vendée muodostaa Massif Armoricain -vuoriston eteläpuolisen rajan, ja sille ovat luonteenomaisia melko syvät hiuemaat, jotka samoin ovat hyvin otollisia kasvirehun tuotannolle.

b) Maatalouteen liittyvät tekijät

Vendéessä on loistavat mahdollisuudet rehuntuotantoon, mikä johtuu departementin erityisestä ilmastosta ja geologista. Lämpötila kohoaa aikaisin huhtikuun lopussa ja toukokuun alussa. Keväällä saadaan paljon auringonpaistetta. Pyöröpaalatun säilörehun kuiva-ainepitoisuus onkin yleensä yli 30 prosenttia. Kuivaheinä korjataan aikaisin kesäkuun alussa, ja se on ravintoarvoltaan (energia- ja typpipitoisuudeltaan) erinomaista. Ensimmäinen rehusato onkin vuosittain usein yli 5 tonnia kuiva-ainetta hehtaarilta. Näiden erityispiirteiden vuoksi rehumaissi voidaan kylvää keväällä erinomaisissa olosuhteissa ja maissi itää hyvin ja tasaisesti. Lämpösumma on Vendéen leveysasteilla järjestelmällisesti riittävä kypsyttämään säilörehuksi tarkoitetun maissin hyvin: korjatun sadon kuiva-ainepitoisuus on yli 33 prosenttia ja jyväpitoisuus hyvä eli yli 50 prosenttia. Sato on yleensä suunnilleen 11 tonnia kuiva-ainetta hehtaarilta kastelemattomilla aloilla ja 15 tonnia kastelluilla aloilla.

Koska satoa saadaan paljon ja se on energia- ja valkuaisainepitoisuudeltaan erittäin hyvälaatuista, eläinten ravitsemustarpeet täyttyvät hyvin syntymästä teurastukseen saakka. Juuri näistä syistä järjestelmä, jossa koko tuotanto tapahtuu syntymästä lihotukseen samalla tilalla ja jossa rehua kuluu paljon, on kehittynyt Vendéen departementissa muita seutuja paremmin.

c) Historialliset ja inhimilliset tekijät

Bœuf de Vendée on ollut ammoisista ajoista vendéeläisten talonpoikien ravintoa. Nauta on ollut ensimmäisiä kotieläimiä, ja sitä on ensinnäkin kasvatettu lihan ja maidon vuoksi ja toiseksi käytetty vetojuhtana.

Nauta on ollut osa perinteistä torppari- ja maanvuokrausjärjestelmää ja yksi maanvuokraussopimusten vuokranmaksun perusyksiköistä. Nautojen kasvatus on siis olennainen osa Vendéen maataloutta. Kasvattajien taitotieto ja erityisesti syntymästä lihotukseen asti ulottuvan järjestelmän hallinta sitovat Bœuf de Vendéen olennaisella tavalla alkuperään, kuten 5.2 kohdan b alakohdassa tarkemmin esitetään.

Sen ansiosta, että Bœuf de Vendéetä esiteltiin useilla paikallismessuilla 1800-luvun lopulta lähtien, pystyttiin kehittämään kauppasuhteita useiden Länsi-Ranskassa sijaitsevien, paljon maataloustuotteita kuluttavien suurten paikkakuntien kanssa. Kauppa suuntautui myös Pariisiin.

Vendéelle on myös luonteenomaista hyvin lähellä kasvattajia sijaitseva tiheä teurastamoverkko, mikä on tiiviissä yhteydessä siihen seikkaan, että naudat on perinteisesti kasvatettu yhdellä ja samalla tilalla syntymästä lihotukseen saakka.

5.2 Tuotteen erityisyys:

Tuotteen erityisyys johtuu erityisen taitotiedon synnyttämästä laadusta ja Bœuf de Vendéen maineesta.

a) Laatu

Teurastuksen jälkeen Bœuf de Vendéen esittelymuoto on tälle alueelle tyypillisesti hyvin painava ja rakenteeltaan erinomainen ruho. Ruhot ovat keskimäärin 120 kg painavampia kuin muista naudanlihan tuotantokeskuksista Ranskasta saadut ruhot.

Eläimet syntyvät, kasvatetaan ja lihotetaan yhdellä ja samalla tilalla SMM-maininnan saaneella alueella. Loppukasvatusvaihe kestää vähintään 4 kuukautta, ja sen ansiosta saavutetaan ihanteellinen rasvaisuusluokka eli 2 tai 3. Lihotus vaatii taitoa, sillä energian ja valkuaisaineiden osuus on ruokinnassa jaoteltava oikein loppukasvatusvaiheessa, joka kestää vähintään neljä kuukautta. Tämän vuoksi kukin loppukasvatusvaiheeseen tuleva eläin luokitellaan rasvaisuusasteensa mukaan. Eläimet teurastetaan, kun niiden rasvaisuusluokka on 2 tai 3.

Painavista ruhoista (keskimäärin yli 450 kg, vähintään 380 kg) saadaan paksuja ja mureita paloja, jotka ovat hyvin kysyttyjä perinteisten lihakauppiaiden ja naudanlihaa arvostavien kuluttajien keskuudessa.

b) Taitotieto

Kasvattajien taitotieto yhdistää Bœuf de Vendéen olennaisella tavalla alkuperään.

Kasvattajat ovat aina olleet tarkkoja siitä, että he hallitsevat koko tuotannon syntymästä teurastukseen. Tällainen kasvatusjärjestelmä onkin aivan omaleimaista Vendéelle. Vendéessä onkin tapana sanoa, että mikä Vendéessä syntyy, se Vendéessä lihotetaan. Alueelle onkin kehittynyt aivan erityinen kasvatuskulttuuri. Tämä taitotieto tunnetaan ja sitä arvostetaan myös Ranskan rajojen ulkopuolella. Vendéen kasvatusjärjestelmälle on tyypillistä, että eläimet syntyvät tilalla ja lihotetaan tilan omalla rehulla. Koko tuotannon syntymästä lihotukseen kattavaan kasvatusjärjestelmään kuuluu Vendéessä nykyään keskimäärin 60 emolehmää 70 hehtaarin alalla.

Kun yhdellä ja samalla tilalla hoidetaan koko tuotanto syntymästä lihotukseen, saadaan tekniikkaan, eläinten terveyteen sekä taloudellisiin ja kaupallisiin seikkoihin liittyvää etua, joka kertautuu mielenkiintoisella tavalla lopputuotteen laatuun.

Kasvattajat käyttävät ainoastaan lihakarjarotuja tai niiden risteytyksiä. Lisäksi tarvitaan kuitenkin runsaasti laadukasta (energia- ja typpipitoista) ravintoa, jotta eläinten koko potentiaali pääsee oikeuksiinsa. Ilmaston ja maaperän laadun ansiosta rehun määrä ja laatu on taattu ja tiloilla on paljon itsenäisyyttä. Juuri Bœuf de Vendéelle ominaisia piirteitä ovat kasvattajien taitotieto rehun- ja viljantuotannossa sekä rehun ja viljan oikea yhdistäminen ruokinnassa ravintoarvojen ja eläimen fysiologisen kehitysvaiheen mukaan aina syntymästä teurastukseen saakka.

Emät imettävät vasikoita aina siihen saakka, kun vasikat vierotetaan noin kahdeksan kuukauden ikäisinä. Sen jälkeen eläimiä kasvatetaan vähintään kaksi vuotta. Talvet ne ovat sisäruokinnassa. Laidunkausi kestää huhtikuusta marraskuuhun. Laidunnettu nurmi ja karkearehu ovat keskeistä ravintoa. Loppukasvatus tapahtuu ulko- tai sisäruokinnassa.

Sen mukaan, mikä on eläimen rasvaisuusluokka lihotuksen alkaessa, kasvattaja päättää, miten kauan lihottamalla ja millaisilla ruokinta-annoksilla saadaan aikaan paras lopputulos eli sopiva muttei liiallinen määrä rasvaa. Kasvattaja arvioi eläimet joka 15. päivä nähdäkseen, miten lihotus etenee, ja päättääkseen lopulta, mikä on paras teurastusajankohta.

Alueella harjoitettu koko tuotannon syntymästä lihotukseen kattava kasvatusjärjestelmä on paikallinen erikoisuus, jonka ansiosta ruhoista tulee painavia ja niiden laadusta paras mahdollinen rasvan määrää ajateltuna.

c) Maine

Vuonna 1878 Batiot’n veljekset toivat Vendéeseen Charolais-rotua parantaakseen lihan laatua ja lisätäkseen vetojuhtien voimia. Suurten kaupunkien – Nantesin, Angersin, Pariisin – kehittyminen lisäsi kauppavirtoja, ja ”hyvien vendéeläisten kasvattajien” maine kasvatti tämän naudanlihan tunnettuutta huomattavasti.

Alueella on 167 000 emolehmää, joten kyseessä on yksi kolmesta Euroopan johtavasta tuotantoalueesta. Ranskassa Vendée on nykyisin johtava departementti naudanlihan tuotannossa. Vendéen osuus on nykyään yli 5 prosenttia kansallisesta tuotannosta pinta-alalla, joka on alle 1 prosentti Ranskan viljelyalasta.

Asiantuntevat lihakauppiaat hankkivat mieluusti tämäntyyppisiä tuotteita kaikkein vaativimmille asiakkailleen. Lihakauppiaat pystyvät paloittelemaan juuri tämäntyyppiset ruhot mureiksi, meheviksi, paksuiksi ja maukkaiksi paloiksi. Varsinkin kylki ja entrecôte-pihvi ovat asiakkaiden mieleen.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Kaikkien näiden Vendéen luontoon, ilmastoon ja maatalouteen liittyvien tekijöiden ansiosta saadaan runsas ja korkealaatuinen kasvirehusato. Kun tähän vielä yhdistetään kasvattajien taitotieto, tuloksena on Vendéelle erityinen piirre eli raskaat ruhot.

Tuotteen erityisyys on kytköksissä maantieteelliseen alueeseen. Se juontaa juurensa erityisestä maatalouden, maaperän ja ilmaston yhdistelmästä, joka tarjoaa tilaisuuden laiduntaa emolehmiä siihen saakka, kun vasikat vierotetaan 8 kuukauden iässä, ja kasvattaa kasvirehua ja viljaa, jonka energia- ja valkuaisainepitoisuus on korkea, syvillä hiuemailla runsaassa auringonpaisteessa ja lämpimässä ilmastossa, joita tarvitaan kasvirehun ja erityisesti rehumaissin hyvän tuleentumisen edellyttämässä yhteyttämisessä. Rehun hyvä saatavuus yhdistettynä sen laatuun ovat ruokinnan erityispiirteitä Bœuf de Vendéen tuotannossa. Kun kasvattajat tämän lisäksi valitsevat parhaat eläimet, jotka sitten teurastetaan kasvatuspaikkoja lähellä sijaitsevissa teurastamoissa, pystytään tuottamaan raskaita ruhoja, joiden rasvaisuusluokka on ihanteellinen.

Bœuf de Vendéen murea, mehukas ja maukas liha on tulosta siitä huolellisuudesta, jolla jokaiseen tuotantovaiheeseen paneudutaan.

Taitotietonsa ansiosta kasvattajat ovat katsoneet parhaaksi käyttää tuotannossa lehmiä, hiehoja ja kuohittuja uroksia. Tuotannossa ei käytetä kuohitsemattomia nuoria tai täysikäisiä uroksia eikä kummankaan sukupuolen alle 30 kuukauden ikäisiä eläimiä. Kun eläimiä lihotetaan suhteellisen pitkän aikaa, rasva sekoittuu lihaskudokseen (siitä tulee lihaksensisäistä rasvaa), mikä marmoroi lihan ja suojaa sitä kuivumiselta kypsennyksen aikana, toisin kuin vähärasvaista kuivakasta lihaa. Näin lihasta tulee mureaa, mehevää ja suussa sulavaa.

Teurastuksen jälkeen Bœuf de Vendée -lihaan valitaan vain parhaat ruhot. Valantehnyt arvioija luokittelee ruhot niiden lihakkuus- ja rasvaisuusluokan ja lihan värin perusteella (visuaalinen ja manuaalinen tarkastus). Tämä ruhojen luokittelu on välttämätön vaihe, jotta varmasti saataisiin mureaa, mehevää ja maukasta lihaa. Jos ruhot täyttävät kaikki vaatimukset, ne saavat maininnan Bœuf de Vendée. Ruhojen mukana seuraa takuu- ja alkuperätodistus.

Lihaa riiputetaan vähintään 10 päivää, mikä takaa sen mureuden.

Nämä keskeiset tekijät ovat kaikki kaikessa lihakauppiaiden ja kuluttajien silmissä. Bœuf de Vendée onkin saanut vankan maineen alueella myytyjen eri naudanlihaluokkien joukossa.

Bœuf de Vendéen mureuden, mehukkuuden ja maukkauden ansiosta kuluttajat ja lihakauppiaat pysyttelevät jakelijoiden uskollisina asiakkaina. Tästä on osoituksena se, että 60 prosenttia ryhmittymän nykyisistä myyntipaikoista on pysynyt samoina sitten 2000-luvun alun, jolloin ryhmittymä aloitti toimintansa.

Bœuf de Vendée on todellinen taitotiedon ilmentymä, jonka onnistuminen on kaikkien ketjun osatekijöiden eli tuotannon (rehuntuotanto, kasvatus ja eläinten valinta kasvatuksen aikana), teurastuksen, paloittelun ja laadukkaan, alkuperän takaavan jakelun ansiosta.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDC-IGP/boeuf-de-vendee.pdf

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.