Komission kertomus Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamisesta vuonna 2002 /* KOM/2003/0216 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamisesta vuonna 2002 Johdanto Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 30. toukokuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 1049/2001 Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi. [1] Asetuksella pannaan täytäntöön Euroopan yhteisön perustamissopimuksen uusi 255 artikla, ja se noudattaa EU:n yleistä avoimuus- ja tiedotuspolitiikkaa, jonka keskeinen osa se on. [1] EYVL L 145, 31.5.2001. Avoimuuspolitiikka on yksi eurooppalaisen hallintotavan [2] ja erityisesti avoimen tiedonsaannin, osallisuuden ja vastuullisuuden periaatteiden kulmakivistä. Avoimuudesta, tiedotuksesta ja suhteista kansalaisiin on tehty myös muita aloitteita. Komissio on muun muassa antanut kansalaisjärjestöjen kuulemista koskevat vähimmäisvaatimukset. [3] Komissio on lisäksi jatkanut lainsäännön yksinkertaistamista ja parantamista [4] sekä esittänyt Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen uudeksi tiedotus- ja viestintästrategiaksi [5]. [2] Eurooppalainen hallintotapa - Valkoinen kirja, KOM(2001) 428, ja komission kertomus eurooppalaisesta hallintotavasta, KOM(2002) 705. [3] Neuvottelu- ja keskustelukulttuurin edistäminen - Komission konsultointiprosessiin sovellettavat yleiset periaatteet ja vähimmäisvaatimukset, KOM(2002) 704, ja komission tiedonanto asiantuntijoiden hankkimisesta ja käyttämisestä komissiossa: periaatteet ja toimintaohjeet - "Parempaa politiikkaa vankemmalta tietopohjalta", KOM(2002) 713. [4] Eurooppalainen hallintotapa: lainsäädännön parantaminen, KOM(2002) 275, lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma, KOM(2002) 278, ja komission tiedonanto vaikutustenarvioinnista, KOM(2002) 276. [5] Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategia, KOM(2002) 350. Asetus N:o 1049/2001 tuli voimaan 3. joulukuuta 2001 ja on korvannut kyseisestä päivästä lähtien toimielinten aiemmat säännöt yleisön oikeudesta saada tutustua asiakirjoihin. [6] Kyseisen asetuksen 17 artiklan 1 kohdassa säädetään, että "kukin toimielin julkaisee vuosittain edeltävältä vuodelta kertomuksen, joka sisältää niiden tapausten määrän, joissa toimielin on kieltäytynyt antamasta asiakirjoja tutustuttavaksi, näiden kieltäytymisten perustelut sekä asiakirjarekisteriin kirjaamattomien arkaluonteisten asiakirjojen määrän". [6] Neuvoston päätös 93/731, komission päätös 94/90 ja Euroopan parlamentin päätös 97/632. Tämä asiakirja on ensimmäinen komission kyseisen säännöksen nojalla laatima vuosikertomus. Kertomus perustuu toteutuneisiin tapauksiin, ja siinä kuvaillaan komission yksiköiden, OLAF mukaan luettuna, toteuttamia toimenpiteitä asetuksen panemiseksi täytäntöön ensimmäisen voimassaolovuotensa aikana. Komissio laatii tammikuun 2004 loppuun mennessä tähän kertomukseen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston laatimiin vastaaviin kertomuksiin sisältyvien tietojen perusteella asetuksen N:o 1049/2001 17 artiklan 2 kohdan mukaisen kertomuksen tämän asetuksen periaatteiden toteuttamisesta. Kertomuksessa on kolme osaa A yhteenveto asetuksen täytäntöönpanoa koskevista toimenpiteistä B analyysi asetuksen käytännön soveltamisesta C asetuksen soveltamiseen liittyvät numerotiedot. Kertomuksessa havainnollistetaan lisäksi komission asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten määrän kehitystä esittämällä tilastotietoja päätöksellä 94/90 hyväksyttyjen menettelysääntöjen soveltamisesta niiden kolmen viimeisen voimassaolovuoden ajalta. Näiden tietojen perusteella voidaan verrata toisiinsa niitä neljää vuotta, joina avoimuuspolitiikkaa on toistaiseksi sovellettu. On lisäksi korostettava, että tietopyyntöjä ja julkaistuja asiakirjoja koskevia hakemuksia - joita on esitetty erittäin paljon - ei rekisteröidä asetuksen N:o 1049/2001 mukaisina hakemuksina eikä niitä tästä syystä ole otettu huomioon tämän kertomuksen osassa C olevissa numerotiedoissa. A. Asetuksen täytäntöönpano Jotta yleisö voisi hyötyä täysimääräisesti perustamissopimuksen 255 artiklan mukaisesta oikeudestaan tutustua asiakirjoihin, asetuksessa säädetään joistakin erityistoimenpiteistä. Komissio on lisäksi tehnyt asetuksessa säädettyjen periaatteiden konkreettista soveltamista koskevia aloitteita. Kyse on lähinnä kansalaisille suunnattua tiedottamista täydentävistä ja hyviä hallintotapoja koskevista toimenpiteistä. 1. Asetuksen ja yhteisen julistuksen mukaiset toimenpiteet [7] [7] Asetusta (EY) N:o 1049/2001 koskeva yhteinen julistus, EYVL L 173, 27.6.2001. 1.1. Työjärjestyksen mukauttaminen EY:n perustamissopimuksen 255 artiklassa määrätään asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden täytäntöönpanosta seuraavilla kahdella tasolla: -lainsäädäntö, jossa vahvistetaan yleisön oikeutta saada tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin koskevat yleiset periaatteet ja rajoitukset; -kunkin toimielimen työjärjestykseen sisällytettävät erityismääräykset. Asetuksessa N:o 1049/2001 vahvistetaan yleinen lainsäädäntökehys. Lisäksi asetuksen 18 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kukin toimielin mukauttaa työjärjestyksensä asetuksen säännösten mukaiseksi. Komissio teki 5. joulukuuta 2001 päätöksen asetuksen täytäntöönpanoa koskevien säännösten liittämisestä työjärjestykseensä. [8] [8] Työjärjestyksen muuttamisesta 5. joulukuuta 2001 tehty komission päätös (2001/937/EY, EHTY, Euratom), EYVL L 345, 29.12.2001, s. 94-98. Yleisön oikeus saada tutustua komission asiakirjoihin on laajennettu päätöksellä 2001/937 koskemaan kaikkia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä kansallisuudesta taikka asuin- tai kotipaikasta riippumatta. Päätöksessä säädetään lisäksi asetuksen soveltamista koskevista käytännön säännöistä, erityisesti seuraavien seikkojen osalta: (1) Hakemusten käsittely organisoidaan kahdelle tasolle sisäisen hallinnollisen muutoksenhakutien turvaamiseksi. Alkuperäiset hakemukset käsittelee asiakirjat laatinut tai niitä hallussaan pitävä pääosasto ja uudistetut hakemukset pääsihteeri, jolle komission jäsenet ovat siirtäneet päätösvallan. Petostentorjuntaviraston tutkintatoimiin liittyviä asiakirjoja koskeva päätösvalta siirretään petostentorjuntaviraston johtajalle. (2) Kolmansien kuuleminen: komission on kuultava kolmansia aikoessaan luovuttaa kolmannen laatiman asiakirjan, jota ei ole vielä julkistettu asianmukaisesti, paitsi jos on ilmeistä, että asiakirjan luovuttaminen ei vahingoita asetuksella suojattuja etuja. (3) Yleisön saataville välittömästi asetettavien asiakirjojen määrittely: kyse on lähinnä komission kokousten esityslistoista ja tavallisista pöytäkirjoista sekä komission hyväksymistä teksteistä, jotka on tarkoitettu julkaistaviksi. Lisäksi komission laatimien tekstien valmisteluasiakirjat julkistetaan automaattisesti, kun on saatu varmuus siitä, ettei asetuksessa säädettyjä poikkeuksia voida soveltaa niihin. 1.2. Toimielinten välisen komitean perustaminen Toimielimet soveltavat samaa järjestelmää asiakirjojensa luovuttamiseen. Asetuksen N:o 1049/2001 15 artiklan 2 kohdassa säädetään näin ollen, että "toimielimet perustavat toimielinten välisen komitean, jonka tehtävänä on tutkia parhaita käytäntöjä, tarkastella mahdollisia ristiriitoja ja keskustella asiakirjoihin tutustumista koskevasta tulevasta kehityksestä". Komission ja neuvoston puheenjohtajien ja parlamentin puhemiehen 28. marraskuuta 2001 pitämässä kokouksessa sovittiin toimielinten välisen komitean perustamisesta. Komitean töiden valmistelu ja operatiivinen seuranta annettiin kuitenkin kyseisten toimielinten pääsihteerien vastuulle. Toimielinten välisen komitean perustamiskokous pidettiin 13. maaliskuuta 2002 Strasbourgissa. Kokouksessa olivat läsnä Euroopan parlamentin puhemies Patrick Cox, neuvoston silloinen puheenjohtaja Josep Piqué ja komission varapuheenjohtaja Loyola de Palacio. Kokouksessa sovittiin, että kukin toimielin nimittää edustajansa komiteaan, jonka kokoukset kukin toimielin järjestää vuorollaan perustamissopimuksessa määrätyssä järjestyksessä. Komitea päätti myös kokoustensa valmistelun ja kokousten esityslistojen laatimisen antamisesta toimielinten pääsihteerien ja kokouspöytäkirjan laatimisen antamisesta kokouksen järjestävän toimielimen tehtäväksi. Strasbourgissa 10. huhtikuuta 2002 pidetyssä toisessa kokouksessaan toimielinten välinen komitea käsitteli erityisesti seuraavia kysymyksiä: (1) kansalaisille suunnattu tiedotus: päätettiin laatia yhteinen yleisölle suunnattu tiedotuslehtinen (ks. jäljempänä 2.2 kohta); (2) säädökset, jotka voidaan asettaa välittömästi saataville (ks. 2.3 kohta); (3) asetuksen soveltamisalan laajentaminen virastoihin (ks. 1.6 kohta). Komitean kolmas kokous pidettiin 9. heinäkuuta 2002 Brysselissä, jossa komitea (1) ilmaisi tyytyväisyytensä parlamentin ja komission julkisten rekisterien avaamiseen 3. kesäkuuta 2002 (ks. 1.3 kohta) [9]; [9] Neuvosto otti käyttöön julkisen asiakirjarekisterin 1. tammikuuta 1999. (2) loi katsauksen yhteisen tiedotuslehtisen laatimisen edistymiseen; (3) hyväksyi toimielinten keskinäistä kuulemista koskevan muistion ja (4) vaihtoi näkemyksiä laajojen tai väärinkäyttötarkoituksessa tehtyjen hakemusten käsittelystä. Kokousten edellä järjestettiin toimielinten johtavien virkamisten välisiä valmistelukokouksia. [10] Lisäksi asetuksen soveltamiseen liittyvistä teknisistä ja hallinnollisista näkökohdista vastaavat toimielinten virkamiehet ovat säännöllisesti yhteydessä toisiinsa asetuksen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi, kokemusten vaihtamiseksi ja parhaiden käytäntöjen tunnistamiseksi. [10] Komissiota edustaa apulaispääsihteeri Enzo Moavero Milanesi. 1.3. Asiakirjarekisteri Jotta kansalaiset saisivat konkreettista hyötyä kyseisen asetuksen nojalla saamistaan oikeuksista, asetuksen 11 artiklassa säädetään, että kunkin toimielimen on taattava yleisölle pääsy asiakirjarekisteriin, jonka olisi oltava käytettävissä sähköisesti. Ennen asetuksen antamista komissio oli avannut Internetiin rekisterin, joka sisältää viittauksia komission puheenjohtajalle [11] osoitettuihin kirjeisiin ja puheenjohtajan niihin antamiin vastauksiin ja omasta aloitteestaan lähettämiin kirjeisiin. Rekisteriin oli merkitty 31. joulukuuta 2002 mennessä 34 383 asiakirjan viitetiedot. [11] Rekisteri luotiin komission puheenjohtajan henkilökohtaisesta aloitteesta, ja sen tarkoituksena on lisätä komission toiminnan avoimuutta Euroopan parlamentille 14. syyskuuta 1999 annetun sitoumuksen mukaisesti (EYVL C 91, 30.3.2000). Parantaakseen valmisteilla olevaa lainsäädäntöä koskevaa tietämystä yleisön keskuudessa komissio oli lisäksi luonut tietokannan, johon on luetteloitu komission ja muiden toimielinten väliseen päätöksentekoprosessiin liittyvät asiakirjat. Tietokannassa annetaan tietoja menettelyn etenemisestä ja asetetaan välittömästi saataville käytettävissä olevien valmisteluasiakirjojen sähköiset versiot. [12] [12] PreLex-tietokanta. Komissio täydensi näitä kahta sovellusta avaamalla 3. kesäkuuta 2002 yleisölle uuden sisäisten ja valmisteluasiakirjojen rekisterin. Asetuksen N:o 1049/2001 12 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen lainsäädäntöasiakirjojen etuoikeusaseman perusteella komissio päätti, että rekisteriin luetteloitaisiin aluksi KOM-, C- ja SEC-asiakirjat, jotka on julkaistu alkaen 1. tammikuuta 2001. KOM-sarja kattaa komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamat ehdotukset ja tiedonannot. C-sarjaan sisältyvät säädökset, jotka komissio on antanut omien tai sille siirrettyjen toimivaltuuksien nojalla. Nämä kaksi asiakirjasarjaa kattavat näin ollen komission lainsäädäntötehtävän. SEC-sarjaan sisältyvät päätöksentekoon ja komission yksiköiden toimintaan yleisesti liittyvät sisäiset asiakirjat. Rekisteri on saatavilla Internetissä [13]. Asiakirjojen haun helpottamiseksi rekisteri on sijoitettu muiden sähköisten tietolähteiden kanssa yhteiseen portaaliin. Ohjesivulla on tietoja rekisterin käytöstä. Julkaistuista asiakirjoista annetaan välittömästi tietoja, sillä rekisteristä on linkki Eur-Lex-sivustoon [14], jossa asiakirjat ovat saatavilla kokonaisuudessaan. Rekisterissä oli 31. joulukuuta 2002 yhteensä 24 942 asiakirjan viitetiedot. [13] http://europa.eu.int/comm/ secretariat_general/sgc/acc_doc/index_fr.htm. [14] http://europa.eu.int/ eur-lex. Komissio aikoo laajentaa rekisteriä vähitellen. Vuoden 2003 aikana aiotaan toteuttaa monia kehittämistoimenpiteitä, jotka liittyvät asiakirjahallinnon nykyaikaistamiseen ja sähköiseen arkistointiin. Rekisterin tarkoituksena on toimia apuvälineenä asiakirjojen haussa. Asiakirjan viitetietojen sisältyminen rekisteriin ei ole ehtona sen saatavuudelle. Asetuksen 9 artiklassa säädetään arkaluonteisten asiakirjojen erityiskohtelusta. [15] Näillä asiakirjoilla on turvaluokitus. Uusien, 1. joulukuuta 2001 [16] voimaan tulleiden turvallisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti on otettava vähitellen käyttöön sisäisiä rekistereitä asiakirjoille, joilla on turvaluokitus. Kun sisäiset rekisterit ovat täysimittaisesti käytössä, niiden avulla voidaan tunnistaa kaikki asiakirjat, joilla on vähintään turvaluokitus "confidentiel". Käytännössä komissio laatii ja vastaanottaa vain vähän asiakirjoja, joilla on turvaluokitus, ja niistä vain osa on arkaluonteisten asiakirjojen määritelmän mukaisia asiakirjoja. Rekisteriin tällä hetkellä sisältyvissä kolmessa asiakirjasarjassa (vuosien 2001 ja 2002 KOM-, C- ja SEC-sarjat) ei ole yhtään asetuksen 9 artiklan mukaista arkaluonteista asiakirjaa. [15] Asiakirjat, jotka ovat peräisin toimielimistä tai niiden virastoista, jäsenvaltioista tai kolmansista maista tai kansainvälisistä järjestöistä ja joiden turvaluokitus on "TRÈS SECRET/TOP SECRET", "SECRET" tai "CONFIDENTIEL" kyseisen toimielimen niiden sääntöjen mukaisesti, joilla suojellaan Euroopan unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla aloilla, erityisesti yleisen turvallisuuden, puolustuksen ja sotilasasioiden osalta. [16] Komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta 29. marraskuuta 2001 tehty komission päätös (2001/844), EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1. 1.4. Historiallisten arkistojen avaamisesta yleisölle annetun asetuksen mukauttaminen Antaessaan asetuksen N:o 1049/2001 yhteisön lainsäätäjä pyrki varmistamaan komission asiakirjoihin tutustumisesta aiemmin annettujen sääntöjen yhdenmukaisuuden uuden asetuksen periaatteiden kanssa. Asetuksen N:o 1049/2001 18 artiklan 2 kohdassa säädetään, että "komissio tutkii kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, onko Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön historiallisten arkistojen avaamisesta yleisölle 1 päivänä helmikuuta 1983 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 354/83 tämän asetuksen mukainen, varmistaakseen, että asiakirjojen tallentaminen ja arkistointi toteutetaan mahdollisimman laajalti". Asetuksen N:o 354/83 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa ja 2 kohdassa säädetään joidenkin asiakirjaryhmien jättämisestä yleisön tiedonsaantioikeuden ulkopuolelle. Asetuksen N:o 1049/2001 nojalla yleisöllä on kuitenkin oikeus saada tutustua myös kyseisiin asiakirjoihin. Niiden luovuttaminen voidaan evätä vain asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklassa säädettyjen poikkeusten ja 9 artiklan arkaluonteisia asiakirjoja koskevien säännösten nojalla. Asetuksen 4 artiklan 7 kohdassa säädetään kuitenkin, että yleisön oikeudesta saada tutustua asiakirjoihin tehtävistä poikkeuksista vain kolmea voidaan tarvittaessa soveltaa 30 vuoden jakson jälkeen. Nämä poikkeukset koskevat yksityisyyden suojaa tai kaupallisia etuja sekä arkaluonteisia asiakirjoja. Komissio antoi 19. elokuuta 2002 ehdotuksen asetusta N:o 354/83 muuttavaksi asetukseksi [17] sen yhdenmukaistamiseksi asetuksen N:o 1049/2001 kanssa. Euroopan parlamentti antoi ehdotuksesta lausunnon maaliskuussa 2003 pidetyssä täysistunnossaan. [18] [17] KOM(2002) 462. [18] PE 319.253. 1.5. Yhteisön lainsäädäntöön sisältyvien salassapitovelvollisuutta koskevien erityissääntöjen tarkastelu Voimassa olevan lainsäädännön yhdenmukaisuus asetuksen N:o 1049/2001 periaatteiden kanssa on pyritty varmistamaan yleisellä tasolla asetuksen 18 artiklan 3 kohdan säännöksillä, joiden mukaisesti komissio tutkii, ovatko voimassa olevat asiakirjojen luovuttamista koskevat säännöt uuden asetuksen mukaisia. Näin pyritään varmistamaan, että kyseiset erityissäännöt eivät sisällä asetuksessa säädettyihin poikkeuksiin verrattuna ylimääräisiä poikkeuksia. Komissio on tutkinut mainitun säännöksen nojalla yli 120 erityissäännöstä, jotka sisältyvät yhteisön voimassa olevaan lainsäädäntöön ja jotka koskevat ehtoja, joilla tietyt asiakirjat tai tiedot voidaan luovuttaa. On huomattava, että kyseiset säännökset eivät koske pelkästään asiakirjojen vaan myös tietojen saatavuutta. Säännöksistä laaditun analyysin mukaan ne voidaan ryhmitellä seuraaviin kahteen ryhmään: Osa asiakirjojen tai tarvittaessa tietojen saatavuutta koskevista erityissäännöistä voidaan katsoa asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan mukaisten yleisten poikkeusten soveltamisalaan kuuluviksi erityistapauksiksi. Kyse on useimmiten kaupallisten etujen, henkilötietojen tai tutkintatoimien suojaamisesta. Kyseisten sääntöjen ei ole havaittu olevan ristiriidassa asetuksen N:o 1049/2001 periaatteiden kanssa. On huomattava, että kaikki asiakirjojen saatavuutta koskevat hakemukset käsitellään asetuksen N:o 1049/2001 nojalla ja asiakirjojen luovuttamista koskevat päätöksen tehdään asetuksen 4 artiklan mukaisesti. Lisäksi on säännöksiä, joissa säädetään salassapitovelvollisuuden soveltamisalaan kuuluvien tietojen tai asiakirjojen asettamisesta asianomaisten saataville määrätyn menettelyn mukaisesti, vaikka niiden luovuttaminen yleisölle vahingoittaisi asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan mukaisesti suojattuja etuja. Kyse on joillekin henkilöille myönnetyistä erityisoikeuksista, jotka ylittävät yleisölle kuuluvan oikeuden saada tutustua asiakirjoihin. Tällaisia säännöksiä on erityisesti kilpailulainsäädännössä. 1.6. Asetuksen soveltamisalan laajentaminen virastoihin EY:n perustamissopimuksen 255 artiklan mukaisesti asetusta sovelletaan vain Euroopan parlamenttiin, neuvostoon ja komissioon. Yhteisön virastot ja muut yhteisön lainsäätäjän perustamat vastaavat elimet ovat oikeushenkilöitä eikä niitä näin ollen voida rinnastaa asetuksen soveltamisalaan kuuluviin toimielimiin. Antaessaan asetuksen N:o 1049/2001 toimielimet esittivät tästä syystä yhteisen julistuksen, jonka mukaan lainsäätäjän perustamien virastojen ja vastaavien elinten olisi sovellettava asiakirjojensa saatavuuteen asetuksen mukaisia sääntöjä. [19] Komissio ehdotti tätä tarkoitusta varten muutoksia virastojen ja elinten perustaviin säädöksiin. [19] Asetusta N:o 1049/2001 koskeva yhteinen julistus, EYVL L 173, 27.6.2001. Virastoille ilmoitettiin välittömästi asetuksen N:o 1049/2001 antamisen jälkeen, että asetusta sovellettaisiin tulevaisuudessa myös niihin, mikä edellyttäisi mahdollisesti niiden asiakirjojen saatavuutta koskevien nykyisten sääntöjen muuttamista. Lainsäädännön parantamiseksi asetuksen N:o 1049/2001 soveltamisedellytyksiin tehdyt muutokset on sisällytetty uuden varainhoitoasetuksen mukaiseen muutospakettiin, joka koskee virastojen perustavia säädöksiä. Komissio antoi 17. heinäkuuta 2002 ehdotuksen yhteisön virastoihin ja elimiin tehtäviksi muutoksiksi. [20] Kyseinen ehdotus on parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä. [20] KOM(2002) 406 lopullinen. Virastojen perustamisasetuksia muutetaan sisällyttämällä niihin lauseke, jossa säädetään asetuksen N:o 1049/2001 soveltamisesta viraston hallussa oleviin asiakirjoihin ja viraston johtokunnan ja johdon velvollisuudesta vahvistaa asetuksen N:o 1049/2001 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Jos viraston perustamissäädökseen ei sisälly lainkäyttövaltaa koskevia yleisiä lausekkeita, säädökseen sisällytetään muutoksenhakukeinoja (oikeusasiamies ja yhteisöjen tuomioistuin) koskeva lauseke. 2. tiedotusta ja hyvää hallintokäytäntöä koskevat täydentävät toimenpiteet Edellisessä luvussa käsiteltiin asetuksen N:o 1049/2001 täytäntöönpanoon liittyviä erityistoimenpiteitä, joiden lisäksi asetuksessa annetaan tiedotusta ja hyvää hallintokäytäntöä koskevia suosituksia. Komissio on tehnyt monia aloitteita suositusten soveltamiseksi käytäntöön. 2.1. Avoimuutta ja asiakirjojen saatavuutta koskeva Internet-sivusto Asetuksen mukaisesti kunkin toimielimen on tiedotettava yleisölle oikeuksista (14 artiklan 1 kohta) ja helpotettava kyseisen oikeuden käyttöä (15 artiklan 1 kohta). Komissio on kehittänyt ja uudistanut Europa-palvelimella olevaa sivustoa, jonka tarkoituksena on tiedottaa yleisölle komission asiakirjojen saatavuutta koskevista menettelysäännöistä. Sivustoon [21] on koottu tietoja kansalaisten oikeuksista ja niiden käytöstä. Sivuston keskeinen osa on kansalaisille suunnattu opas Euroopan komission asiakirjojen saatavuudesta. Opas on saatavilla yhteisön kaikilla virallisilla kielillä. Siinä annetaan yksityiskohtaisia tietoja menettelystä, jota on noudatettava komission asiakirjojen saatavuutta koskevien hakemusten esittämisessä. Oppaassa annetaan tietoja julkaistujen tai yleisön saataville erityisesti Internetiin asetettujen asiakirjojen hankintatavoista ja ilmoitetaan yhteyspisteet, joille voi esittää tietopyyntöjä. [21] http://europa.eu.int/comm/ secretariat_general/sgc/acc_doc/index_fr.htm Haun helpottamiseksi sivustosta on yhteys edellä mainittuun sisäisten asiakirjojen ja valmisteluasiakirjojen rekisteriin (1.3 kohta), komission puheenjohtajan kirjeenvaihtorekisteriin ja muihin komission toimintaan liittyviin tietolähteisiin, kuten -toimielinten välistä lainsäädäntöprosessia ja voimassa olevaa yhteisön oikeutta koskeviin tietokantoihin; -yhteisön oikeuden soveltamisen edistymistä koskeviin tilastotietoihin; ja -historiallisia arkistoja koskevaan tietokantaan. Käyttäjät pääsevät samalta sivulta suoraan seuraaviin asiakirjoihin: -komission kokousten esityslistat ja tavalliset pöytäkirjat; -lehdistötiedotteet; -Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut tekstit; ja -Euroopan unionin tiedote ja yleiskertomus. Sivustolla on saatavilla myös komission pääosastojen ja yksiköiden organisaatiokaavio, linkkejä muiden toimielinten sivustoihin ja tietoja asiakirjojen saatavuutta koskevasta jäsenvaltioiden lainsäädännöstä. Asiakirjojen saatavuutta koskevan sivuston suosiosta ovat osoituksena yli 30 000 käyntikertaa kuukaudessa. 2.2. Toimielinten välinen esite Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat julkaisseet yhteisen esitteen, joka on saatavilla yhteisön kaikilla virallisilla kielillä, tarjotakseen kansalaisille tietoja keinoista saada tutustua näiden kolmen toimielimen asiakirjoihin. [22] [22] Luettelonumero: KA-41-01-187-FR-C - ISBN 92-894-1904-0. Esitteen julkaiseminen perustuu 1.2 kohdassa mainittuun toimielinten välisen komitean päätökseen. Esitteitä on saatavilla edustustoissa, lähetystöissä, tiedotustoimipisteissä ja tietoverkoissa. 2.3. Asiakirjojen suora saatavuus Asetuksen 12 artiklassa annetaan suosituksia asiakirjojen ja erityisesti yhteisön lainsäädäntöprosessiin liittyvien asiakirjojen asettamisesta suoraan saataville. Asiakirjojen julkaisemista virallisessa lehdessä koskevassa 13 artiklassa vahvistetaan jo aiemmin sovellettu käytäntö. Suoraan yleisön saataville asetettavat asiakirjaryhmät luetellaan täytäntöönpanosääntöjen 9 artiklassa. [23] [23] EYVL L 345, 29.12.2001, s. 94-98. Kyseisten sääntöjen mukaisesti komission kokousten esityslistat ja tavalliset pöytäkirjat asetetaan suoraan saataville edellä mainittuun asiakirjojen saatavuutta koskevaan sivustoon [24]. Komission julkaisemat asiakirjat, jotka on tarkoitettu julkaistaviksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ovat saatavilla Eur-Lex-sivustolla [25] sen jälkeen kun ne on julkaistu. [24] http://europa.eu.int/comm/ secretariat_general/sgc/acc_doc/index_fr.htm [25] http://europa.eu.int/eur-lex/ Aiemmin esitetyn hakemuksen perusteella jo luovutetut asiakirjat tai kolmansien laatimat asiakirjat, jotka niiden laatija on jo luovuttanut tai jotka on luovutettu laatijan suostumuksella, luovutetaan pyynnöstä. Asetuksen soveltamissäännösten nojalla suoraan saataville asetettujen asiakirjojen lisäksi komission pääosastot ja muut yksiköt ovat sijoittaneet Europa-palvelimelle suuren määrän asiakirjoja ja avanneet noin 50 tietokantaa. Europa-palvelin on erinomainen väline Euroopan komission toimintaa koskevien tietojen jakamiseen. Vuonna 2002 Europa-palvelimen kautta tehtiin noin 500 miljoonaa asiakirjahakua. 2.4. Henkilöstön tietämyksen parantaminen, tiedotus ja koulutus Asiakirjojen asettamiseen yleisön saataville sovellettavan uuden järjestelmän käyttöönotto edellytti asian parissa työskentelevälle henkilöstölle suunnattua koulutusta. Tässä yhteydessä oli erityisen tärkeää parantaa virkamiesten tietämystä asetuksen N:o 1049/2001 15 artiklan 1 kohdassa säädetyistä velvoitteista, joiden mukaan toimielinten on kehitettävä hyvää hallintokäytäntöä helpottaakseen asetuksessa taatun tiedonsaantioikeuden käyttöä. Asiakirjojen saatavuutta koskevat hakemukset käsitellään uuden asetuksen nojalla edelleen hajautetusti. Ensimmäiset koulutustoimet suunnattiin asiakirjojen saatavuudesta vastaaville eri pääosastojen virkamiehille. Kyseisten virkamiesten muodostama verkosto perustettiin alun perin menettelysääntöjen soveltamista varten. Verkostoa käytetään tällä hetkellä tietojen, kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtoon. Verkoston jäsenet toimivat lisäksi tiedottajina pääosastoissaan ja yksiköissään. Lisäksi verkoston jäsenet antavat koulutusta työtovereilleen ja lisäävät pääosastojensa virkamiesten tietämystä uuden asetuksen seurauksista. Virkamiesten saatavilla on käytännön opas, jonka tarkoituksena on avustaa heitä asiakirjojen saatavuutta koskevien hakemusten käsittelyssä. Opas on saatavilla komission sisäisillä verkkosivuilla ja se on myös muiden toimielinten henkilöstön käytettävissä. Asiakirjojen asettamista yleisön saataville koskeva koulutusjakso on sisällytetty myös komissioon rekrytoiduille uusille virkamiehille suunnattuun koulutusohjelmaan. B. Asetuksen käytännön soveltaminen vuonna 2002 [26] [26] Asetuksessa N:o 1049/2001 tarkoitetuiksi asiakirjoihin tutustumista koskeviksi hakemuksiksi katsotaan vain julkaisemattomia tai julkistamattomia asiakirjoja koskevat hakemukset. 1. Asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten määrän yleinen kehitys Komission asiakirjojen saatavuuteen sovellettavassa politiikassa tapahtui vuonna 2002 huomattavaa edistymistä. Alkuperäisten hakemusten määrä, joka oli pysynyt suhteellisen vakaana menettelysääntöjen soveltamisen kolmen viime vuoden aikana, lähes kaksinkertaistui asetuksen N:o 1049/2001 soveltamisen ensimmäisen vuoden aikana (450 hakemuksesta vuonna 2001 991:een vuonna 2002). Myös uudistettujen hakemusten määrä käytännöllisesti katsoen kaksinkertaistui. Vaikka tämän ennennäkemättömän kasvun syiden yksilöimiseksi ei ole saatavilla objektiivisia tietoja, tärkeimmiksi syiksi voidaan katsoa asetuksen antaminen ja siihen liittynyt julkisuus sekä julkisen rekisterin avaaminen. Myös hakemusten luonteessa ja alkuperässä tapahtui muutoksia vuoden 2002 aikana. Seuraavassa joitakin pääsuuntauksia: *Hakemusten määrä kasvoi erityisen paljon kilpailuoikeuden sekä tulli- ja verotuspolitiikan aloilla. Näihin aloihin liittyvien hakemusten prosentuaalinen osuus hakemusten kokonaismäärästä kaksinkertaistui ja absoluuttinen määrä nelinkertaistui vuoteen 2001 verrattuna. Sisämarkkinoita koskevien hakemusten prosentuaalinen osuus sitä vastoin pysyi ennallaan (vaikka niiden absoluuttinen määrä kaksinkertaistui) ja ympäristöpolitiikkaa koskevien hakemusten osuus aleni yli 50 prosenttia (hakemusten määrä pysyi kuitenkin lähes ennallaan). On mielenkiintoista havaita, että kaikista hakemuksista lähes 40 prosenttia käsitellään kyseisistä aloista vastaavissa neljässä pääosastossa. Pääsihteeristö puolestaan käsittelee 15 prosenttia komissiolle osoitetuista hakemuksista. *Sellaisten kansalaisten tai henkilöiden tekemien hakemusten osuus kasvoi tuntuvasti (keskimäärin 10 prosentista yli 30 prosenttiin), jotka eivät edusta varsinaisesti mitään organisaatiota. Tähän on osasyynä sähköpostitse jätettyjen hakemusten suuri määrä, sillä niissä on näkyvissä vain hakijan nimi. *Asianajotoimistojen hakemusten osuus pysyi suurena ja on nyt noin 22-23 prosenttia. Vaikka asianajotoimistojen hakemusten prosentuaalinen osuus pysyi vakaana, hakemusten absoluuttinen määrä kaksinkertaistui käytännössä. *Yliopistomaailman edustajien hakemusten määrä aleni suhteellisesti tarkasteltuna selvästi (22 prosentista 12 prosenttiin) kasvaen kuitenkin hieman absoluuttisesti tarkasteltuna. *Monet komissiolle osoitetut asiakirjojen saantia koskevat hakemukset ovat laajoja ja epätarkkoja ja koskevat kaikkien määrättyä aihetta käsittelevien asiakirjojen saantia. Hakemukset voivat kattaa jopa satoja asiakirjoja. Tällaiset hakemukset ovat peräisin erityisesti tutkijoilta, opiskelijoilta ja asianajotoimistoilta. 2. Alkuperäiset pyynnöt Hakemusten määrä oli vuonna 2002 vuoteen 2001 verrattuna yli kaksinkertainen nousten 450:stä 991:een. Kaikkien hakemusten osalta huomioon otettujen tunnistettavien asiakirjojen määrä lähes nelinkertaistui. Alkuperäisiin hakemuksiin annettujen kieltävien vastausten osuus on vähitellen kasvanut neljän viime vuoden aikana. Se oli noin 20 prosenttia vuonna 1999, 25 prosenttia vuonna 2000, 30 prosenttia vuonna 2001 ja 33 prosenttia vuonna 2002. Kieltävien vastausten määrän suhteelliseen kasvuun on esimerkiksi seuraavia syitä: (1) Rikkomista koskeviin menettelyihin ja kilpailupolitiikkaa koskeviin asioihin liittyvien hakemusten määrä on kasvanut. On huomattava, että yli kolmannes (35,9 prosenttia) kieltävistä vastauksista perustuu tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoiminnan tarkoitusten suojaamista koskevaan poikkeukseen. Kyse on lähinnä asianajotoimistojen jättämistä hakemuksista. Tuomioistuimille esitetyt muutoksenhaut (ks. 4.1 kohta) vahvistavat selkeästi tämän suuntauksen. (2) Asetuksen soveltamisala on laajennettu kolmansien laatimiin asiakirjoihin. (3) Pääasiassa Europa-sivustossa julkaistujen tai suoraan saatavilla olevien komission asiakirjojen määrä on kasvanut huomattavasti, mikä on aiheuttanut sen, että yhä suurempi osa hakemuksista koskee asiakirjoja, joita ei voida luovuttaa. 3. Uudistetut hakemukset Uudistettujen hakemusten määrä kasvoi samassa suhteessa kuin alkuperäisten hakemusten (52:sta vuonna 2001 96:een vuonna 2002). Uudistettujen hakemusten prosentuaalinen osuus ensimmäisessä vaiheessa annettujen kieltävien vastausten määrästä on pysynyt melko vakaana, noin kolmasosassa. Alkuperäisiin hakemuksiin annettujen kieltävien vastausten määrän hienoinen kasvu ei näin ollen kasvattanut uudistettujen hakemusten määrää. Alkuperäiseen hakemukseen annetun kieltävän vastauksen vahvistavien päätösten määrä pysyi vuonna 2002 suunnilleen vuotta 2001 vastaavalla tasolla eli noin kahdessa kolmasosassa päätöksistä oltuaan noin kolme neljäsosaa vuosina 1999 ja 2000. Lähes 10 prosentissa tapauksista pääsihteeristö myönsi oikeuden tutustua alun perin kieltävän päätöksen kohteina olleisiin asiakirjoihin. Tämä on osoitus uuden asetuksen myötä lisääntyneestä avoimuudesta. Lisäksi lähes neljäsosassa tapauksista hakemuksen uudelleentarkastelun päätteeksi tehtiin myöntävä päätös. Kiistatta tärkein syy kieltävien päätösten tekemiseen on edelleen tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoiminnan tarkoitusten suojaaminen, johon lähes 30 prosenttia uudistetuista kieltävistä vastauksista perustuu. On huomattava, että lähes puolet uudistetun hakemuksen seurauksena tehdyistä kieltävistä päätöksistä perustuu poikkeuksiin yleisön oikeudesta saada tutustua asiakirjoihin. Myöntävien vastausten osuus hakemusten kokonaismäärästä on yhteensä noin 70 prosenttia. 4. Muutoksenhakukeinot 4.1 Tuomioistuimelle osoitetut muutoksenhaut Ainoa asia, josta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi tuomion tarkastelujakson aikana, on asia British American Tobacco (Investments) Ltd vastaan komissio (T-311/00, Kok. 2002, s. II-2781). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiossa, joka koskee päätöksen 94/90 soveltamista, vahvistetaan, että oikeus tutustua asiakirjoihin koskee vain olemassa olevia asiakirjoja. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa nostettiin kumoamiskanteita viittä asetuksen N:o 1049/2001 nojalla vuonna 2002 asiakirjojen saatavuutta koskevaa kieltävää päätöstä vastaan. Kaikkien viiden kanteen käsittely on vielä kesken. Asia T-76/02 Messina vastaan komissio [27] [27] EYVL C 109, 4.5.2002, s. 68. Kantaja pyrkii saamaan kumotuksi asiakirjojen saatavuutta koskevan kieltävän päätöksen asiassa, joka koski komission ja jäsenvaltion välistä kirjeenvaihtoa ilmoitetusta valtiontukijärjestelmästä, jota komissio oli päättänyt olla vastustamatta. Kirjeenvaihdon asettamisesta saataville kieltäydyttiin alun perin asetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmannen luetelmakohdan nojalla (tutkinnan tarkoituksen suojaaminen). Uudistetun hakemuksen käsittelyn yhteydessä kuultiin kansallisia viranomaisia, jotka vastustivat komissiolle tukijärjestelmän tutkinnan yhteydessä toimittamiensa asiakirjojen asettamista saataville. Koska kuulemismenettelyn aikana ei kuitenkaan kyetty antamaan vastausta asetuksessa säädetyssä määräajassa, kantaja nosti kumoamiskanteen hylkäävää päätöstä vastaan. Asia T-68/02, T-159/02 Masdar (UK) vastaan komissio [28] [28] EYVL C 131, 1.6.2002, s. 21 ja C 202, 24.8.2002, s. 29. Kyseinen kanne koskee kieltäytymistä tarkastuskertomusten luovuttamisesta tutkinnan (4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) ja toissijaisesti tarkastuksen kohteena olleen yrityksen kaupallisten etujen (4 artiklan 2 kohdan toinen luetelmakohta) suojaamiseksi. Asia T-168/02 Internationaler Tierschutz-Fonds (IFAW) GmbH vastaan komissio [29] [29] EYCL C 202, 24.8.2002, s. 30. Tässä riita-asiassa on kyse asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla tehdystä kieltävästä päätöksestä, joka koskee asiakirjojen luovuttamista vastustavasta jäsenvaltiosta peräisin olevien asiakirjojen asettamista saataville. Kantaja vastustaa komission tulkintaa kyseisestä säännöksestä ja katsoo, että asiakirjojen saataville asettamista ei voida kieltää jäsenvaltion vastustuksen perusteella. Asia T-237/02 Technische Glaswerke Ilmenau GmbH vastaan komissio [30] [30] EYVL C 233, 28.9.2002, s. 35. Kanne koskee tukijärjestelmää koskevien tutkimusten (4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) ja kaupallisten etujen (4 artiklan 2 kohdan ensimmäinen luetelmakohta) suojaamiseen liittyvien poikkeusten soveltamista. Kantaja katsoo komission soveltaneen poikkeuksia yleisluontoisesti antamatta konkreettista näyttöä pyydettyjen asiakirjojen saataville asettamisesta väitetysti aiheutuvasta haitasta. Kantaja vastustaa lisäksi rikkomista koskevaan menettelyyn liittyvän oikeuskäytännön soveltamista valtiontukitapauksiin. Asia T-2/03 Verein für Konsumenteninformation (VKI) vastaan komissio [31] [31] EYVL C 55, 8.3.2003, s. 37. Kanne, joka nostettiin 7. tammikuuta 2003, koskee 18. joulukuuta 2002 tehtyä päätöstä, jolla komissio kieltäytyi asettamasta saataville kartelliasiaan liittyviä asiakirjoja. Kieltävä päätös perustui tutkimuksia koskevaan poikkeukseen (4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) ja tarpeeseen suojata kyseisten yritysten kaupallisia etuja, meneillään olevaa oikeuskäsittelyä ja asiakirjoissa mainittujen henkilöiden koskemattomuutta. Komissio katsoi yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen monissa tuomioissa tunnustaman suhteellisuusperiaatteen mukaisesti, että yksittäisten asiakirjojen tutkimisesta erikseen aiheutuva hallinnollinen taakka asiakirjojen luovutuskelpoisten osien yksilöimiseksi olisi kaiken kaikkiaan kohtuuton. 4.2 Euroopan oikeusasiamiehelle tehdyt kantelut Tässä kertomuksessa tarkastellaan vain kanteluita, joiden pääasia koskee asiakirjojen saataville asettamista koskevaa hakemusta. Hoedemanin (Corporate Europe Observatoryn nimissä) 21. heinäkuuta 2001 tekemä kantelu 1128/2001/IJH (kantelun käsittely päättynyt) Kyseinen kantelu koskee kieltävää vastausta hakemukseen, joka koski komissaarille ja pääjohtajalle transatlanttista yritystenvälistä vuoropuhelua koskevissa kokouksissa laadittujen kokousmuistioiden luovuttamista. On huomattava, että muut hakemuksessa mainitut asiakirjat ovat saatavilla Internetissä tai on jo luovutettu. Hakemus käsiteltiin menettelysääntöjen mukaisesti. Oikeusasiamies pyysi komissiota tarkastelemaan kieltävää päätöstä uudelleen sillä välin voimaan tulleen asetuksen nojalla. Komissio vahvisti kieltävän päätöksen vedoten komission neuvottelukannan suojaamista (ja päätöksentekoprosessin suojaamista, asetuksen 4 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta) ja kansainvälisten suhteiden suojaamista (4 artiklan 1 kohdan a alakohta) koskeviin poikkeuksiin. Oikeusasiamies katsoi, että komissio ei ollut ottanut riittävästi huomioon sitä, että pyydettyjen asiakirjojen luovuttaminen palveli yleistä etua. Oikeusasiamies antoi luonnoksen suositukseksi, jossa komissiota pyydettiin asettamaan kyseiset asiakirjat saataville tai esittämään riittävät perusteet siitä kieltäytymiselle. Komissio toimitti päätöksensa tueksi yksityiskohtaisempia perusteluja, jotka oikeusasiamies hyväksyi. Asian käsittely saatettiin päätökseen 9. joulukuuta 2002. Jens-Peter Bonden (Euroopan parlamentin jäsen) 29. toukokuuta 2002 tekemä kantelu 1184/2002/PB (kantelun käsittely päättynyt) Kyse on useista laajoista pyynnöistä, jotka ylittävät tietyiltä osin asetuksen soveltamisalan, sillä osaa pyydetyistä asiakirjoista ei ole olemassa. Komissio vastasi pyyntöihin seuraavasti: -täydellinen luettelo komiteoista ja työryhmistä sekä niiden jäsenten nimet: kantelija on saanut luettelon komiteoista ja työryhmistä; jäsenluetteloita ei ole olemassa, sillä osanottajien kokoonpano vaihtelee käsiteltävien aiheiden mukaan; -täydellinen luettelo henkilöistä, joille on maksettu matka- ja oleskelukorvauksia: tällaista luetteloa ei ole olemassa; -luettelo kaikista asiakirjoista, joita voidaan kieltäytyä luovuttamasta kokonaan tai osittain: tällaista luetteloa ei ole olemassa eikä sellaisen laatiminen ole mahdollista; -kaikki oikeudellisen yksikön lausunnot yhteisön säännöstöstä: pyyntö on liian laaja; koska oikeudellisen yksikön lausunnot on suojattu (4 artiklan 2 kohdan toinen luetelmakohta), mahdollisuutta niiden luovuttamiseen on tarkasteltava tapauskohtaisesti kunkin konkreettisen asiakirjan osalta; -Maltaa koskevat analyyttiset arviointikertomukset: kyseisiä asiakirjoja ei laadita komissiossa; päätettäessä niiden luovuttamisesta on kuultava jäsenvaltioita. Komissio toimitti vastauksensa oikeusasiamiehelle 1. elokuuta 2002. Oikeusasiamies lopetti asian käsittelyn 11. maaliskuuta 2003 päätellen, ettei komissio ollut toiminut vastoin hyvää hallintotapaa. 31. heinäkuuta 2002 tehty kantelu 1437/2002/IJH Kantelija on Lloyd's-yhtiön vakuutusmarkkinoilla toimiva yksityinen sijoittaja, joka joutui vararikkoon kärsittyään tappioita Lloyd's-yhtiön Yhdysvalloissa asbestin uhreille maksamien huomattavien vahingonkorvausten seurauksena. Kantelun kohteena olivat Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset, joiden kantelija väitti jättäneen noudattamatta vahinkovakuutusdirektiiviä (73/239/ETY). Kantelija pyysi kopiota asiasta annetusta virallisesta ilmoituksesta. Komission pääsihteeristö vahvisti sisämarkkinoiden pääosaston kieltävän päätöksen. Komissio toimitti vastauksensa oikeusasiamiehelle 24. lokakuuta 2002. Asian tutkinta on vielä kesken. 7. lokakuuta 2002 tehty kantelu 1753/2002/GG Kantelija vastustaa jäsenvaltiosta peräisin olevien asiakirjojen luovuttamisesta tehtyä kielteistä päätöstä. Kansalliset viranomaiset, joita komissio on kuullut, ovat vastustaneet asiakirjojen luovuttamista. Verotuksen ja tulliliiton pääosastot ovat kieltäytyneet toimittamasta asiakirjoja asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla. Komission pääsihteeristö on sittemmin vahvistanut tämän päätöksen. Kantelija vastustaa erityisesti sitä, että komissio on kuullut kansallisia viranomaisia. Kantelija katsoo, että komission olisi asetuksen soveltamissääntöjen nojalla pitänyt asettaa pyydetyt asiakirjat saataville kuulematta kansallisia viranomaisia. Komissio toimitti vastauksensa oikeusasiamiehelle 9. tammikuuta 2003. Asian tutkinta on vielä kesken. C. asetuksen soveltamiseen liittyvät numerotiedot Huomautus: nämä tilastot koskevat vain julkaisemattomia asiakirjoja koskevia hakemuksia. Tilastot eivät näin ollen kata lukuisia tietopyyntöjä ja julkaistuja asiakirjoja koskevia komission yksiköissä käsiteltyjä hakemuksia, joiden määrä kasvaa koko ajan. 1. Alkuperäiset hakemukset >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2. Uudistetut hakemukset >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vahvistettujen kieltävien päätösten jakautuminen perusteena käytetyn poikkeuksen mukaan (prosentteina) // 2002 Yleisen edun (yleisen turvallisuuden) suojaaminen // - Yleisen edun (puolustuksen ja sotilasasioiden) suojaaminen // - Yleisen edun (kansainvälisten suhteiden) suojaaminen // 7,2 Yleisen edun (finanssi-, raha- tai talouspolitiikan) suojaaminen // - Tuomioistuinkäsittelyn ja oikeudellisen neuvonannon suojaaminen // 4,4 Tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suojaaminen // 29,4 Taloudellisten etujen, teollis- ja tekijänoikeudet mukaan luettuina, suojaaminen // 3,3 Yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojaaminen // 0,6 Päätöksentekomenettelyn suojaaminen // 1,6 Salassapitovelvollisuuden soveltaminen jäsenvaltion pyynnöstä // 4,4 Useita poikkeuksia // 48,9 3. Kaikkia hakemuksia koskevat tilastotiedot >TAULUKON PAIKKA> * Tästä 8,3 prosenttia on tapauksia, joissa asiakirjat asetettiin osittain saataville. Hakemusten jakautuminen >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA>