HYVÄKSYTYT TEKSTIT
1. Euroopan unionin laajentuminen
A5-0250/2000
Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan unionin laajentumisesta (KOM(1999) 500 /dash
C5-0341/2000 /dash 2000/2171(COS))
Euroopan parlamentti, joka
Bdash ottaa huomioon komission yhteenvedon ehdokasmaiden edistymisestä liittymisvalmisteluissa
(KOM(1999) 500 Bdash C5-0341/2000),
Bdash ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan,Bdash ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan (2000/2057(INI)), oikeudellisten ja sisämarkkina-
asioiden valiokunnan (2000/2120(INI)), teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan(2000/2149(INI)), työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan (2000/2121(INI)), ympäristöasioiden, kansan-
terveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan (2000/2080(INI)) ja (2000/2081(INI)), maatalouden ja
maaseudun kehittämisen valiokunnan (2000/2122(INI)), aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokun-nan (2000/2123(INI)) ja (2000/2124(INI)) ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan(2000/2125(INI)) osuudet,
Bdash ottaa huomioon ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan
valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, talous- ja raha-asioi-
den valiokunnan, kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, kalata-lousvaliokunnan sekä kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan lausunnot
(A5-0250/2000),
A. katsoo, että Neuvostoliiton suorittaman Keski- ja Itä-Euroopan maiden miehityksen jakaman Euroopan
yhdistäminen rauhan, turvallisuuden, vaurauden ja vakauden alueeksi on yhä Euroopan unionin histo-
riallinen tehtävä ja sen politiikan ylin tavoite,
B. palauttaa mieliin, että EU:n nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden välisten taloudellisten ja sosiaalisten
erojen poistaminen on unionin tärkein haaste ja että siitä voidaan selvitä vain kaikkien jäsenvaltioiden
yhtäläisen yhteistyön ja vastavuoroisen solidaarisuuden avulla,
C. katsoo, että laajentuminen tuo etua sekä Euroopan unionin tämänhetkisille jäsenvaltioille että ehdokas-
valtioille, jotka valmistautuvat liittymiseen, sillä se vahvistaa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen
perustuvaa aluetta sekä edistää taloudellista kasvua ja houkuttelee ulkopuolisia investointeja, mikä vah-
vistaa Euroopan asemaa maailmassa,
D. katsoo, että Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmät ovat samansuuntaiset kuin Euroopan parlamen-
tin esittämä kanta liittymisneuvotteluiden aloittamisesta kaikkien Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaidenkanssa tavoitteena välttää maiden jakaminen kahteen ryhmään,
E. ottaa huomioon, että Helsingin huippukokouksen päätelmissä on painotettu täydellisen eriyttämisen
periaatteen soveltamista neuvotteluprosessin yhteydessä, mikä tarkoittaa sitä, että kutakin valtiota on
arvioitava erikseen sen oman kehityksen ja ansioiden perusteella,
F. katsoo, että ehdokasvaltioiden muutosprosessi on aiheuttanut sosiaalisia ongelmia ja johtanut erityi-
sesti voimakkaaseen sosiaaliseen eriytymiseen ja osittain liian suureen työttömyyteen,
G. katsoo, että liittyminen unioniin vaatii poliittisen päätöksen lisäksi perustavanlaatuisia mukautuksia
ehdokasvaltioissa lainsäädännön ja politiikan alalla,C 178/112 FI22.6.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
H. katsoo siksi, että liittymistä edeltävä strategia on myös jatkossa tärkeä osa koko liittymisprosessia ja
sen ylin periaate on Kööpenhaminassa vahvistettujen politiikkaa, taloutta ja yhteisön säännöstöä kos-kevien arviointiperusteiden täyttyminen,
I. katsoo, että neuvottelujen on edistyttävä samaa tahtia niiden toimien kanssa, joiden tavoitteena on
saattaa yhteisön säännöstö osaksi lainsäädäntöä, panna se täytäntöön ja noudattaa sitä,
J. katsoo, että Euroopan unionin jäsenvaltioilla on puolestaan velvollisuus päättää viipymättä laajentumi-
sen edellyttämistä uudistuksista ja toteuttaa ne,
K. katsoo, että laajentuminen ei ole yksisuuntainen tehtäviä ja velvollisuuksia sisältävä prosessi, vaan se
edellyttää huomattavia ponnistuksia myös EU:lta ja sen jäsenvaltioilta, jotta voitaisiin valmistautua
unionin laajenemisen vaikutuksiin sekä eri aloja koskevissa EU:n toimissa ja niiden toteutuksessa ettätavassa, jolla se organisoituu,
L. katsoo, että Euroopan unionin tulevan laajentumisen onnistuminen edellyttää oleellisia uudistuksia ja
etenkin avoimuuden ja kansalaisläheisyyden lisäämistä, aktiivista politiikkaa korkean työttömyyden
voittamiseksi, sosiaalisten tasojen lähenemistä sekä unionin solidaarisia rahoitusmekanismeja,
M. katsoo, että meneillään olevan laajentumisprosessin ohella EU:n tulisi samanaikaisesti kehittää laajempi
Euroopan laajuinen yhteistyö ottaen huomioon Balkanin tilanne, suhteet Venäjään ja Ukrainaan, poh-
joinen ulottuvuus sekä Välimeren alueen yhteistyön syventämisen haasteet,
N. muistuttaa, että Euroopan parlamentin on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukai-
sesti hyväksyttävä laajentuminen antamalla kaikkien jäsentensä ehdottomalla enemmistöllä puoltava
lausunto ja että tämä vastuu edellyttää liittymisneuvottelujen tulosten kattavaa arviointia,
1. pitää myönteisenä, että liittymisneuvotteluissa on edistytty kaikkien ehdokasvaltioiden kanssa, ja pyy-
tää komissiota ja neuvostoa huolehtimaan siitä, että eriyttämisen periaatetta sovelletaan täysin neuvottelui-den yhteydessä, mikä mahdollistaa eriytetyn jäseneksiottoprosessin kunkin maan saavuttaman kehityksen
mukaisesti;
2. toistaa näkemyksensä, että hallitustenvälisen konferenssin on vahvistettava unionin institutionaalisia
puitteita ja tehtävä niistä tehokkaampia, avoimempia ja demokraattisempia, jotta unionilla on vuoden2003 alusta valmius laajentua ilman että yhdentymisen syventyminen vaarantuu; ihanteellista olisi, että
meneillään oleva HVK on viimeinen ennen ehdokasvaltioiden ensimmäisen aallon liittymistä unioniin.
Vähimmäisvaatimuksena on, että Eurooppa-neuvoston on välittömästi suljettava pois se mahdollisuus,että uusia institutionaalisia uudistuksia pidetään laajentumisen ennakkoehtona; vaatii ottamaan ehdokasval-
tiot nykyistä voimakkaammin mukaan keskusteluun hallitustenvälisessä konferenssissa ratkaistavista kysy-
myksistä;
3. pitäytyy vaatimuksessaan, että hallitustenvälisen konferenssin päätyttyä vahvistetaan yksiselitteinen,
kunkin maan saavutusten yksityiskohtaiseen arviointiin perustuva liittymissuunnitelma; ehdottaa, että
EU:n toimielimet, jäsenvaltiot ja ehdokasvaltiot, joiden kanssa on aloitettu neuvottelut, tekevät kaikkensa
varmistaakseen, että Euroopan parlamentti voi antaa puoltavan lausunnon ensimmäisistä liittymissopimuk-sista ennen vuoden 2004 Euroopan parlamentin vaaleja, jotta kyseiset valtiot voivat osallistua näihin vaa-leihin, ja seuraavia sopimuksia koskevat puoltavat lausunnot voidaan antaa sitä seuraavalla vaalikaudella;
4. painottaa, että siirtymäkaudet ovat välttämättömiä, mutta että on hyvin tärkeää pitää ne mahdollisim-
man lyhyinä ja rajallisina, jottei EU:n yhteenkuuluvuutta ja sisämarkkinoiden kitkatonta toimintaa vaaran-neta; katsoo, että siirtymäkausien olisi tarkalleen vastattava kunkin yksittäisen ehdokasvaltion tarpeita, niinettä ehdokasvaltioiden on mahdollista valvotusti ja hallitusti sopeutua kilpailuun perustuvan markkinata-
louden koviin ehtoihin;
5. kehottaa komissiota säilyttämään liittymistä edeltävän strategian dynaamisuuden kaikkien ehdokasval-
tioiden osalta ja painottaa liittymistä edeltävän strategian yhteydessä toteutettavien toimien tärkeyttä; kat-
soo, että näin jokaisen ehdokasvaltion on mahdollista sovittaa neuvotteluissa tehdyt sitoumukset vastaa-
maan konkreettisia tuloksia, mikä koskee erityisesti hallinnollisen infrastruktuurin rakentamista, jottayhteisön säännöstö voidaan panna täytäntöön ja sitä voidaan noudattaa tulevissa jäsenvaltioissa;22.6.2001 FI C 178/113 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
6. kehottaa ehdokasvaltioita ponnistelemaan edelleen hallinnollisen kapasiteettinsa vahvistamiseksi, jotta
EU:n säännöstö voidaan panna täytäntöön ja sitä voidaan noudattaa jo ennen liittymistä ja jotta tukivaratvoidaan käyttää;
7. toteaa, että vaikka lainsäädännön alalla on jo ryhdytty toimiin, eivät audiovisuaalialaa ja henkistä
omaisuutta koskevat säädökset vieläkään vastaa yhteisön säännöstöä ja/tai ne on saatettava yhteisön sään-
nöstön tasalle;
8. vaatii komissiota huolehtimaan siitä, että EU:n tukemien hankkeiden määrärahojen myöntömenettelyt
ehdokasvaltioissa vastaavat säännönmukaisuudeltaan, avoimuudeltaan ja nopeudeltaan EU:ssa noudatetta-
vaa korkeaa tasoa niin, että voidaan taata varojen asianmukainen käyttö;
9. kehottaa ehdokasvaltioita jatkamaan tehokkaiden varainhoidon valvonta- ja tilintarkastusmenettelyi-
den laatimista, jotta liittymistä edeltävänä aikana myönnettyjen määrärahojen käyttöä voidaan valvoa asian-mukaisesti;
10. odottaa ehdokasvaltioiden ryhtyvän kaikkiin tarvittaviin toimiin lahjonnan ja järjestäytyneen rikolli-
suuden torjumiseksi ja tukee niiden ponnisteluja tällä alalla;
11. toteaa, että oikeuslaitoksen ja poliisitoimen uudistamisesta huolimatta ehdokasvaltiossa on edelleen
parannettava huomattavasti demokratian toimivuutta, oikeuslaitoksen riippumattomuutta, yksiköidenvälistä koordinointia ja henkilöstön pätevyyttä etenkin talous- ja varallisuusrikollisuuden torjunnassa;
12. muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan ja Kööpenhaminan kriteerien
mukaan ehdokasvaltioiden on täysimääräisesti täytettävä vaatimukset, jotka koskevat demokratian ja ihmis-
oikeuksien kunnioittamista sekä yhteisön säännöstön saattamista osaksi niiden omaa lainsäädäntöä;
13. on sitä mieltä, että on tärkeää uudistaa Dublinin yleissopimusta EU:n sisäisten laajentumisvalmiste-
luiden yhteydessä, jotta voidaan estää suhteettoman suurien turvapaikkahakemusmäärien kasaantuminentulevien jäsenvaltioiden käsiteltäviksi niiden maantieteellisen sijainnin vuoksi;
14. toteaa, että tasa-arvoa koskevan EY:n säännöstön hyväksyminen on jäsenyyden ehdoton edellytys,
koska kyse on pohjimmiltaan ihmisoikeuksista, ja että tähän kysymykseen liittyvien tarvittavien instituuti-
oiden perustaminen on olennainen edellytys säännöstön täydelle täytäntöönpanolle;
15. korostaa, että ehdokasvaltioiden vähemmistöryhmiä on kohdeltava Euroopan neuvoston, YK:n ja
OECD:n yleissopimuksissa mainittujen periaatteiden mukaisesti; Kööpenhaminan kriteerien täyttymistä
arvioitaessa tulisi ottaa huomioon erityisesti EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa mainittujen ryhmien
kohtelu;
16. kehottaa komissiota antamaan Phare-ohjelmasta riittävästi määrärahoja ehdokasvaltioiden tukemi-
seksi romanien asemaan ja lasten suojeluun liittyvien ongelmien käsittelyssä ja vahvistamaan Phare-tukeasaavia kansallisia ohjelmia ottamalla käyttöön ylikansallisen ohjelman, jonka hallinnointi on toteutettava
tiiviissä yhteistoiminnassa romaniyhteisöjen ja paikallisten viranomaisten yhteistyössä muiden eurooppa-
laisten järjestöjen kanssa;
17. pitää myönteisenä, että komissio on kehittänyt ja pannut täytäntöön tiedotusstrategian EU:n laajen-
tumisen eduista ja toteaa, että komission on huolehdittava siitä, että kyseiset yksiköt saavat myös tarvitta-
van henkilöstön; kehottaa ehdokasvaltioita ja jäsenvaltioita sovittamaan keskenään yhteen tiedotuskampan-
joitaan; uskoo, että todellisen julkisen keskustelun aikaansaanti edellyttää jäsenyysneuvotteluiden entistäsuurempaa avoimuutta ja demokraattista valvontaa; kehottaa siksi neuvostoa ja komissiota antamaan tie-
toja ajoissa ja kuulemaan riittävästi parlamenttia neuvotteluiden yhteydessä;
18. harkitsee siksi mahdollisuutta perustaa ehdokasvaltioiden pääkaupunkeihin Euroopan parlamentin
tiedotustoimistoja, jotka toimisivat yhteistyössä komission toimistojen kanssa ja joiden tehtävänä olisi edis-tää EU:hun liittymistä koskevista kysymyksistä käytävää julkista keskustelua;C 178/114 FI22.6.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
19. tukee komissiota sen pyrkimyksissä ottaa erityisesti huomioon ongelmat rakenteellisesti heikoilla
raja-alueilla EU:n 15 jäsenvaltion ja ehdokasvaltioiden tämänhetkisten rajojen molemmin puolin, jotta voi-daan estää yhteiskunnallis-taloudellisten ja poliittisten vääristymien esiintyminen, jotka voisivat aiheuttaa
pysyvää vahinkoa jäsenyys- ja integroitumisprosessille;
20. kehottaa ehdokasvaltioita kiinnittämään entistä enemmän huomiota keskinäiseen yhteistyöhönsä ja
alueellisten yhteistyörakenteiden luomiseen; kehottaa komissiota vahvistamaan tämänhetkisiä toimia yhteis-
työn edistämiseksi ja antamaan sitä varten riittävästi määrärahoja;
21. korostaa laajentumisen merkitystä nykyisten jäsenvaltioiden taloudelle sekä sitä tosiseikkaa, että laa-
jentumisen poliittiset ja makrotaloudelliset hyödyt ovat suuremmat kuin laajentumisesta jäsenvaltioilleaiheutuvat ylimääräiset kustannukset, ja että EU jo nyt hyötyy kasvavasta ylijäämästä kauppasuhteissaan
ehdokasvaltioiden kanssa;
22. korostaa, että talous- ja rahaliittoa koskevien määräysten hyväksyminen estää mahdollisuuden jät-
täytyä sen ulkopuolelle ja osoittaa sitoutumista kaikenkattavaan ja peruuttamattomaan hankkeeseen, joka
edellyttää välttämättä todellista taloudellista lähenemistä sekä talous- ja rahaliittoa koskevaa sellaista suh-tautumista, joka ei merkitse pelkästään kuulumista yhtenäisvaluuttaa käyttävään alueeseen, vaan edellyttää
myös talous- ja sosiaalipolitiikan huomattavaa yhteensovittamista;
23. katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen tai vastaavan elimen riippumattomuus on taattava jokai-
sessa ehdokasvaltiossa ja että sille on annettava ja taattava jo ennen liittymistä keinot huomautusten esittä-
miseen; tukee varainhoidon valvonnasta ehdokasvaltioissa ja Euroopan unionin jäsenvaltioissa vastaavieninstituutioiden välisten yhteyksien jatkamista ja kehittämistä; tukee kumppanuusohjelmien kehittämistä tek-
nisen avun puitteissa ehdokasvaltioiden ilmaisemien tarpeiden mukaisesti sekä komission järjestämien
seminaarien jatkamista; odottaa, että ehdokasvaltiot tekevät parhaansa saavuttaakseen saman tason EU:ntaloudellisten etujen suojaamisessa kuin EU:n nykyisillä 15 jäsenvaltiolla on; odottaa, että ehdokasvaltiottulevat jo nyt täysin mukaan petostentorjuntaan Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja
että ne sisällyttävät mahdollisimman nopeasti petosten vastaiset järjestelmät NPAA:n (vuosittain tarkistet-
tava yhteisön säännöstön hyväksymistä koskeva kansallinen ohjelma); katsoo, että ehdokasvaltioiden, jotkaeivät ole vielä allekirjoittaneet ja ratifioineet rikosoikeudellista suojelua koskevia kansainvälisiä yleissopi-
muksia ja pöytäkirjoja, olisi allekirjoitettava ne mahdollisimman pian; odottaa, että ehdokasvaltiot toteutta-
vat ennen liittymistä uudistukset, joita tarvitaan omien varojen keräysjärjestelmän moitteetonta toimintaavarten, ja että ne yhdenmukaistavat BKT:n laskentatavan;
24. katsoo, että tämänhetkiset talousarvion sitoumukset osoittautuvat riittämättömiksi takaamaan tämän
historiallisen laajentumisen onnistumisen pitkällä aikavälillä, ellei nykyisiä menoihin liittyviä politiikkoja,
esimerkiksi yhteistä maatalouspolitiikkaa, uudisteta perusteellisesti tai ellei omien varojen ylärajoja tarkis-
teta;
25. tähdentää sitä, että laajentuminen rasittaa EU:n talousarviota mutta kustannukset saattavat jäädä
selvästi omien varojen ylärajan alapuolelle, kun yläraja on 1,27 prosenttia BKTL:stä vuoden 2006 maksu-määrärahojen osalta, ja painottaa tarvetta rahoittaa laajentumista 6. toukokuuta 1999 tehdyssä toimielinten
välisessä sopimuksessa(
1) määritellyn kehyksen puitteissa;
26. kehottaa komissiota ottamaan huomioon laajentumisen budjettivaikutukset, kun laajentuminen tulee
tapahtumaan eri tavalla kuin Berliinin Eurooppa-neuvosto ja parlamentti vuonna 1999 arvioivat, erityisesti
liittymispäivämäärien ja sen järjestyksen osalta, jossa ehdokasvaltiot liittyvät unioniin; pyytää komissiotakehittämään skenaarioita rahoitusnäkymien mukauttamiseksi (otsakkeen 8 käyttö), erityisesti sellaista tilan-
netta varten, että enemmän kuin kuusi maata liittyy unioniin ennen vuotta 2006, ja sitä tapausta varten,
että ensimmäinen ehdokasvaltio liittyy unioniin vuoden 2002 jälkeen; kehottaa komissiota tutkimaan laa-jentumisen taloudellisia ja budjettivaikutuksia vuosia 2000-2006 koskevista rahoitusnäkymistä eteenpäin,koska ne perustuvat siihen olettamukseen, että unioniin liittyy kuusi uutta jäsenvaltioita; pitää tärkeänä,
että ennen seuraavia pitkän aikavälin rahoitusnäkymiä tehdään laskelmia, jotka perustuvat jopa 13 uuden
jäsenvaltion täysimääräiseen osallistumiseen, mikä edellyttää mm. maatalous- ja aluepolitiikan täydellistäuudistamista sitä ennen;
27. korostaa laajentumisen muiden sellaisten poliittisten, kulttuuristen, sosiaalisten ja taloudellisten
näkökohtien merkitystä, joita on vaikea arvioida lukuina, kuten myönteiset vaikutukset kilpailuun, ympä-
ristöön, demokratiaan ja rauhaan, kasvun lisäämisen mahdollisuus ja maailman suurimman yhteismark-
kina-alueen yhteinen raha (pitkällä aikavälillä); kehottaa komissiota laatimaan kertomuksen kustannuksista,joita aiheutuu ilman laajentumista;
(1) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.22.6.2001 FI C 178/115 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
28. ehdottaa, että valtioille, joiden kanssa ei vielä neuvotella liittymisestä, annetaan mahdollisuus osallis-
tua uuteen eurooppalaiseen alueeseen, joka perustuu kaupankäyntiin ja turvallisuuteen sekä ympäristön japerusoikeuksien kunnioittamiseen; tällainen osallistuminen ei sulje pois mahdollisuutta liittyä EU:n jäse-
neksi;
29. aikoo ottaa erikseen ja vähitellen kantaa jäsenvaltioiden näkökantoja esitteleviin asiakirjoihin ja neu-
votteluissa saavutettuihin väliaikaisiin tuloksiin;
Lähentymiskehitys ja vakaus ehdokasvaltioissa
30. painottaa, että ensimmäiset liittymistä seuraavat vuodet merkitsevät uusien jäsenvaltioiden talous-
elämälle huomattavaa haastetta, joka johtuu erityisesti niiden rahoitusmarkkinoihin sekä taloudellisiin jasosiaalisiin rakenteisiin vaikuttavista väistämättömistä muutoksista; katsoo, että euron käyttöönotto, johonliittyy omat rajoituksensa, on seuraava etappi pyrittäessä siirtymään onnistuneesti markkinatalouteen Köö-
penhaminan kriteerien mukaisesti;
31. panee merkille, että monissa ehdokasvaltioissa noudatetuilla eri politiikoilla, joilla on pyritty inflaa-
tion alentamiseen ja kiinteään valuuttakurssiin, on ollut ilmeisen myönteisiä vaikutuksia; painottaa kuiten-kin tarvetta lähestyä kysymystä pragmaattisesti, jotta politiikkoja voidaan tarvittaessa mukauttaa, jotta voi-
daan taata liittymistä edeltävien uudistusten toteuttaminen asteittain ja kestävästi ja jotta voidaan taata
valuuttojen uskottavuus keskipitkällä aikavälillä; rohkaisee harjoittamaan politiikkaa, jolla pyritään ennalta-ehkäisemään vaihtotaseen epätasapainoon ja valuuttakriiseihin liittyviä riskejä;
32. huomauttaa, että täysipainoinen osallistuminen talous- ja rahaliittoon ja siihen kuuluva äänioikeus
on mahdollista vasta kun perustamissopimuksen määräykset on täytetty, mutta myöntää, että eräät ehdo-
kasvaltiot saattavat haluta edetä pidemmälle ja nopeammin alkamalla noudattaa talous- ja rahaliiton sään-töjä, jolloin he saavat myös sen tuomat hyödyt itselleen;
33. kehottaa komissiota tekemään perusteellisen arvion edistymisestä Kööpenhaminan taloudellisten kri-
teerien kannalta, muun muassa markkinatalouden asianmukaisen toiminnan, taloudellista toimintaa säänte-
levän lainsäädännön vakauden sekä yrityslainsäädännön ja valtiontukien uudistamisen kannalta;
34. kehottaa vahvistamaan pankki- ja rahoitusjärjestelmiä erityisesti kansainvälisen yhteistyön avulla,
jotta pankkivalvonnan luotettavuutta voidaan parantaa; suosittelee, että lisäksi kehitetään keinoja, muunmuassa lainanantokeskuksia (riskien keskittäminen), joilla erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten epä-
tasa-arvoista asemaa rahoitusmarkkinoilla voidaan parantaa;
35. kehottaa komissiota harkitsemaan maakohtaisten siirtymäkausien noudattamista erityisesti lyhytai-
kaisten pääomavirtojen vapauttamisessa samalla tavoin kuin tavaroiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuudenosalta ottaen huomioon rahoitusmarkkinoiden epävakauteen liittyvät huomattavat riskit sekä pankkijärjes-
telmän että reaalitalouden kannalta;
36. esittää, että luodaan hallinnollinen kehys, jonka tarkoituksena liittymistä edeltävässä vaiheessa on
edistää tietojen vaihtoa ehdokasvaltioiden valtiovarainministeriöiden ja keskuspankkien sekä Euroopanunionin asiasta vastaavien toimielinten välillä; katsoo, että tämä voitaisiin toteuttaa järjestämällä säännölli-sesti tapaamisia talous- ja rahoituskomitean sekä talouspoliittisen komitean kokousten yhteydessä; katsoo,
että näissä tapaamisissa voitaisiin laatia ”esilähentymisohjelmia” yhdenmukaistettujen indikaattoreiden ja
tilastojen pohjalta; komissio tiedottaa säännöllisesti parlamentille näiden ohjelmien toteuttamisen tuloksista;
37. ehdottaa ehdokasvaltioiden infrastruktuuriin, henkilöresurssien kehittämiseen ja ympäristöön liitty-
vät poikkeukselliset tarpeet huomioon ottaen, että julkisiin investointeihin kohdistuvat menot yksilöidäänkyseisten maiden julkisen talouden hoidosta tehtävässä arviossa; huomauttaa, että useimmilla näistä maista
on huomattavasti liikkumavaraa budjetissaan siitä syystä, että talouden kasvu on selvästi nopeampaa kuin
Euroopan unionin jäsenvaltioissa;
38. kehottaa ehdokasvaltioiden viranomaisia ryhtymään mahdollisimman pikaisesti harjoittamaan
euroon pohjautuvaa valuuttapolitiikkaa ja pohtimaan syvällisesti yhdessä Euroopan unionin viranomaisten
kanssa osittaiseen rahapoliittiseen integraatioon liittyviä haasteita ja riskejä, jotka johtuvat euron yleisty-
västä käytöstä rinnakkaisvaluuttana;
39. kehottaa komissiota laatimaan kertomuksen kahdesti vuodessa neuvottelujen edistymisestä; kehottaa
erityisesti jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden parlamentteja parantamaan keskinäistä tiedotustoimintaansa;C 178/116 FI22.6.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
Lainsäädännön tila ehdokasvaltioissa ja sen täytäntöönpano sisämarkkinoita koskevilla aloilla
40. kantaa kunkin yksittäisen liittymissopimuksen ratifioinnin yhteydessä täysin oman vastuunsa paitsi
sisämarkkinoiden toiminnasta myös sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta EU:ssa ja ehdokasvaltioissa javaraa itselleen oikeuden arvioida itsenäisesti Kööpenhaminan kriteerien noudattamista sekä tehtyjen sopi-musten asianmukaisuutta parlamentin odotusten kannalta;
41. muistuttaa painokkaasti, että Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto piti jäsenyyden edellytyksenä
”kykyä selvitä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionin sisällä”; panee myös merkille, että ehdokasval-tioiden bruttokansantuote on edelleen vain 7% EU:n 15 jäsenvaltion bruttokansantuotteesta, vaikka ehdo-kasvaltioiden väkiluku on 21% EU:n väkiluvusta; on täysin tietoinen siitä, että sisämarkkinoiden avaaminen
rakenteeltaan näin erilaisten alueiden välillä on talouselämässä ennennäkemätön hanke; kehottaa komis-
siota liittymispäätöksen tekemistä varten esittämään perinpohjaisen taloudellisen analyysin tämän kriteerinarvioimiseksi;
42. kannattaa taloudellisen integraatioprosessin älykästä ja ongelmien mukaista ohjaustaloudellisten ja
yhteiskunnallisten haittojen estämiseksi; pitää siirtymäkausijärjestelmää joustavana ja sopivana välineenä,
jonka avulla liittymisen yhteydessä voidaan välttää etenkin työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen ja pal-veluiden tarjoamisen vapauteen liittyvät ongelmat; kehottaa komissiota kiinnittämään liittymisstrategiassa
huomiota siihen, että valtiontuki lähenee yhteisön säännöstön sallimaa tasoa;
43. varoittaa aliarvioimasta vaikutuksia, joita nykyisen EU:n ja ehdokasvaltioiden välisen työnjaon kehit-
tymisellä sisämarkkinoilla on; on vakuuttunut siitä, että rakennemuutoksen samanaikainen nopeuttaminen
on edullista molemmille osapuolille (”win-win”); pitää kuitenkin samalla EU:n tehtävänä markkinoiden
yhdistymisen vaikutusten tasoittamista esimerkiksi tietyillä aloilla tai raja-alueilla, kuten myös etelään laa-jentumisen yhteydessä on tehty integroidun Välimeren-ohjelman avulla;
44. pitää tärkeänä todeta, että sisämarkkinoilla vallitsee suora yhteys perusoikeuksien myöntämisen ja
sellaisten vähimmäisnormien noudattamisen välillä, jotka liittyvät esimerkiksi sosiaalisiin kysymyksiin,ympäristöön, kuluttajansuojaan, terveyden suojeluun sekä kilpailuun; edellyttää tästä syystä, että tämä
yhteys on otettava jäsenyysneuvotteluissa asianmukaisesti huomioon taloudellisten ja yhteyskunnallisten
haittojen estämiseksi;
45. pitää myönteisenä kehitystä ehdokasvaltioiden oikeuden mukauttamisessa EU:n sisämarkkinamää-
räyksiin ja pyytää kaikkia ehdokasvaltioita jatkamaan hellittämättä näitä ponnistelujaan; kehottaa komis-siota valvomaan tulostaulun avulla, että yhteisön direktiivit sisällytetään tehokkaasti kansalliseen lainsää-
däntöön ehdokasvaltioiden jäseneksi liittymisen yhteydessä;
46. on edelleen sitä mieltä, että yhteisön oikeuden voimaansaattaminen vastaa EU:n vaatimuksia vain,
jos oikeutta sovelletaan jatkuvasti hallinnossa, oikeudellisen kontrollin ja markkinoiden valvonnan jne.kautta; on hyvin huolissaan tässä esiintyvistä puutteista, jotka on ehdottomasti korjattava ennen liittymistä;
47. pitää perusehtona ehdokasvaltioiden osallistumiselle sisämarkkinoille sitä, että olemassa on toimin-
takykyinen oikeus ja riippumattomat tuomioistuimet sekä riittävästi koulutettuja tuomareita, että päätökset
tehdään kohtuullisen ajan kuluessa ja että ne ovat täytäntöönpanokelpoisia, sillä oikeudenmukainen
kauppa edellyttää talouden kaikkien toimijoiden yhtäläistä suojaa; toteaa, että ehdokasvaltioiden on paran-nettava oikeusvarmuutta huomattavasti;
48. pitää erityisen tärkeänä Kööpenhaminan kriteeriä ”oikeusvaltiolle ominaisen järjestyksen takaami-
sesta”, joka luonnollisesti sulkee pois kaiken EU:n kansalaisten syrjinnän voimassa olevan oikeuden poh-jalta; viittaa erityisesti sijoittautumisvapauteen ja oikeuteen hankkia maata;
49. on huolissaan jäsenyysneuvottelujen avoimuuden puutteesta sisämarkkinoiden suhteen sekä suuren
yleisön että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien kannalta; pelkää tehtävien päätösten valta-van laajuuden vuoksi, että kansalaisten tuki itälaajenemiselle vähenee entisestään, kun he ovat vuosien ajan
epätietoisia neuvotteluiden tilasta; vaatii jäsenvaltioiden hallituksia, neuvostoa ja komissiota julkistamaan
liittymisneuvottelujen yksittäisiä lukuja koskevat viralliset kannat ja käymään keskustelua siitä, miten tämä22.6.2001 FI C 178/117 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
olisi parasta suorittaa yksittäisissä ehdokasvaltioissa; kiinnittää huomiota siihen, että asianmukainen ja
tehokas kaupallinen viestintä on oleellisen tärkeää hyvin toimiville sisämarkkinoille, ja korostaa jäsenvalti-oiden välisen keskinäisen tunnustamisen tärkeyttä;
Laajentumisen vaikutukset teollisuuteen, ulkomaankauppaan, tutkimukseen ja energia-alaan
50. katsoo, että teollisuuspolitiikan alalla ehdokasvaltioiden on täytettävä kaksi tärkeätä vaatimusta,
jotka ovat oikeusjärjestelmän mukauttaminen yhteisön säännöstöön (acquis communautaire) sekä teollisuu-
den kilpailukyvyn parantaminen; korostaa, että oikeusjärjestelmän mukauttaminen yhteisön säännöstöön ei
rajoitu vain lainsäädäntään, vaan siihen sisältyy myös oikeusvaltion periaatteiden noudattaminen, mikäantaa jokaiselle sijoittajalle riittävän oikeusvarmuuden; korostaa myös sitä, että edistyminen näiden tehtä-
vien täyttämisessä toimii samalla perusteena yksittäisen ehdokasvaltion liittymisajankohtaa arvioitaessa;
51. ehdottaa tämän vuoksi ennen laajentumista kilpailukyvyn sekä sosiaalisen ja taloudellisen koheesion
parantamiseksi kolmitahoisia yhteisiä ponnistuksia:
Bdash erityiset toimet, joiden tarkoituksena on nopeuttaa teollisten rakenteiden sopeutumista ja edistää
uusien yritysten, erityisesti pk-yritysten, kehittämistä
Bdash toimet, joilla on tarkoitus parantaa ja yksinkertaistaa oikeudellista kehystä ja joihin sisältyvät tuotese-
losteita, markkinoille pääsyä, kilpailu- ja rahoitusmääräyksiä sekä ympäristönormeja koskevat säännöt(erityisesti kaikkien teollisuuden alojen, ei vain energia-alan, päästöjä)
Bdash teollisuuspolitiikkaa täydentävät asianmukaiset toimet, kuten vakaan makrotaloudellisen ympäristön
luominen, henkilöstön lisääminen, työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu, toimiva sosiaaliturva-
järjestelmä, aktiivinen työmarkkinapolitiikka ja asianmukainen infrastruktuuri;
Bdash toimet, joilla edistetään syrjimättömän viestintäalueen perustamista;
52. katsoo, että teollisuuden menestyksekäs sopeuttaminen ja investointeja edistävän ilmapiirin luomi-
nen tai säilyttäminen edellyttävät seuraavien vaatimusten täyttämistä: ohjelmien riittävä rahoitus, tehokkaat
pääomamarkkinat, etusijan antaminen teknologialtaan edistyneille uusille yrityksille osittain vanhentunei-den teollisuudenalojen sijasta, yhtäläiset kilpailuehdot kaikille yrityksille, riippumatta siitä, ovatko ne julki-
sessa vai yksityisessä omistuksessa, sekä korruption vastainen taistelu; toteaa, että Phare-ohjelma ei Bdash osit-
tain nykyisen ohjauksensa ja tavoitteidensa vuoksi Bdash kuitenkaan vielä ole ollut mitenkään loistavamenestys; kehottaa komissiota antamaan Euroopan parlamentille erillisen ”kertomuksen edistymisestä”,
jossa se keskittyy seuraaviin neuvottelulukuihin: teollisuuspolitiikka, pienet ja keskisuuret yritykset, televies-tintä, audiovisuaalialan, tiedotusalan ja Internet-alan yritykset, ja analysoi rakenneuudistuksen laajuutta sekätarvittavaa rahoitusta ja mahdollisia, esim. julkisen palvelun yleisradiotoimintaa koskevia, poikkeuksia kil-pailusäännöksistä, mikäli niitä pidetään tarpeellisina;
53. on vakuuttunut siitä, että ehdokasvaltioiden ”vientipotentiaali” kasvaa, jos teollisuuden sopeuttamista
jatketaan, tutkimus ja kehitys suunnataan erityisiin tarpeisiin ja vientialoille ja jos uusien yritysten synty-mistä edistetään; tunnustaa kuitenkin, että EU-maiden ja KIE-ehdokasvaltioiden väliset Eurooppa-sopimuk-set ovat tehostaneet EU:n ja ehdokasvaltioiden välisen kaupan vapauttamista ja toimineet hyödyllisenäkehyksenä, jonka avulla ehdokasvaltioiden säännökset ja lainsäädäntö on mukautettu yhteisön säännöstöönpääoman liikkeiden, teollisoikeuksien, henkisen omaisuuden sekä julkisten hankintojen alalla;
54. odottaa, että komissio ja neuvosto antavat parlamentille mahdollisuuden käsitellä virallisesti äsket-
täin tehtyjä kauppasopimuksia ja että komissio laatii sille analyysin ehdokasvaltioiden kanssa tähän men-nessä tehdyistä vapaakauppasopimuksista kiinnittäen tässä yhteydessä huomiota niiden ja EU:n yhteisen
kauppapolitiikan yhteensopivuuteen liittymistä edeltävänä aikana; kiinnittää huomiota siihen, että komissio
ei ole esittänyt parlamentille määrällisiä arvioita laajentumisen potentiaalisesta vaikutuksesta ”kaupan luo-
miseen” ja ”kaupan suunnan muutokseen”; toivoo lisäksi analyysia odotettavissa olevista muutoksista, joitalaajentuminen aiheuttaa nykyisissä jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa kolmansien maiden tekemien suoriensijoitusten alalla;
55. korostaa vastavuoroiseen markkinoiden avaamiseen ja maailmanmarkkinoihin integroitumiseen
perustuvaa EU:n kaupallisen alan strategiaa ja katsoo, ettei liittymisen jälkeen voida enää noudattaa yhtei-
sestä kauppapolitiikasta poikkeavaa kansallista kauppapolitiikkaa; odottaa, että ehdokasvaltiot alkavatC 178/118 FI22.6.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
mukauttaa omaa kauppapolitiikkaansa yhteiseen kauppapolitiikkaan jo ennen liittymistä ja erityisesti
toteuttavat päättäväisemmin toimia kolmansien maiden kauppasuhteidensa harmonisoimiseksi yhteisillä,WTO:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten (IMF ja Maailmanpankki) yhteydessä toteutettavilla menettelyillä
ja että ne valmistautuvat liittymiseen alentamalla tullitariffeja entisestään; tunnustaa myös eräiden ehdokas-
valtioiden viimeaikaisen toiminnan läheisessä yhteistyössä EU:n kanssa tällä alalla; edellyttää, että komissiotukee ehdokasvaltioita niiden pyrkiessä avaamaan markkinoitaan entistä tehokkaammin;
56. korostaa sitä, että EU:n viides laajentuminen tapahtuu samaan aikaan tietoyhteiskunnan muodos-
tuessa; muistuttaa, että yhteisen ”tietoalueen” luomisesta aiheutuva lisäkasvu tuo etuja; ja korostaa, että
tietotekniikan tehokkaampi soveltaminen ehdokasvaltioiden vanhoilla ja uusilla teollisuudenaloilla edellyt-tää lisäponnisteluja, jolloin on huolehdittava laajojen käyttäjäryhmien osallistumismahdollisuuksista sekäyleispalvelujen tarjoamisesta; uskoo, että julkisen sektorin on näytettävä esimerkkiä tietotekniikan sovelta-misessa omaan toimintaansa, koska tämä saattaa edistää merkittävästi ehdokasvaltioiden kansallisten hallin-tomenettelyjen avoimuutta, yksinkertaistamista ja nopeuttamista;
57. kehottaa komissiota antamaan parlamentille tietoa uuteen teknologiaan liittyvistä aloista (Internet,
biotekniikka, avaruustutkimus jne.) sekä niistä tieteen, tutkimuksen ja televiestinnän aloista, joista komissio
keskustelee ehdokasvaltioiden kanssa, sekä siitä, onko perinteinen EU:n talousarviosta rahoitettava ”tar-
jouskilpailu” ja ”kilpailu tutkimusrahoituksesta” sopiva ja tehokas menetelmä 13 ehdokasvaltiossa meneil-lään olevan siirtymäkauden aikana, joka vaatii sosiaalisen ja taloudellisen tutkimuksen sekä ympäristötutki-muksen säilyttämistä;
58. pitää energia-alaa erityisen herkkänä, koska energia oli ehdokasvaltioissa aiemmin hyvin pitkälti
ilmaista ja tästä syystä hintajärjestelmän luominen on erittäin hankalaa, mutta toisaalta se on erittäin tär-
keää ympäristönsuojelun ja energiantuotannon vähentämisen kannalta; katsoo, että ehdokasvaltioiden sisä-markkinoille integroituminen edellyttää sähkö- ja kaasualan sisämarkkinoista annettujen direktiivien täydel-
listä saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoa, öljyvarantojen reservejä koskevien
velvoitteiden noudattamista ja ydinvoimaloiden käyttöturvallisuutta, niiden mahdollista sulkemista sekäpolttoaineiden hävittämistä ja kuljettamista koskevien EU:n nykyisten turvallisuusstandardien noudatta-
mista;
59. kehottaa komissiota antamaan yleiskatsauksen olemassa olevasta tutkimuksesta ja tarpeen vaatiessa
laatimaan perusteellisen tutkimuksen seuraavista energiaan liittyvistä näkökohdista:
a) määrällinen arvio KIE-ehdokasvaltioiden energiantuotantolaitosten modernisoinnista sekä arvio siitä,
miten paljon resursseja ja aikaa tarvittaisiin EU-tasoisen energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialäh-
teiden käyttöasteen saavuttamiseen;
b) arvio päästökauppamallien simuloinnista ja niiden vaikutuksesta ehdokasvaltioiden energia-alaan;c) EU:n talousarvion tai muiden rahoituslähteiden suurin mahdollinen vaikutus Save-, Joule-, Thermie-,
Altener- jne. ohjelmien kautta jokaisessa 13 ehdokasvaltiossa ja mainitun avun koordinointitapa;
Työllisyys ja sosiaaliset näkökohdat ehdokasvaltioissa
60. panee tyytyväisenä merkille ja tunnustaa Keski- ja Itä-Euroopan maiden valtavat ponnistelut niiden
taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden uudenaikaistamiseksi; toivoo, että välttämättömät uudistukset eivät
johda sosiaalisiin vaikeuksiin; vaatii, että komissio käynnistää välittömästi laajentumista koskevan tiedotus-
kampanjansa; toteaa huolestuneena, että kasvuluvut Keski- ja Itä-Euroopan maissa eivät vastaa taloudellis-ten tutkimuslaitosten vuoden 1997 ennusteisiin perustuvia odotuksia ja että sisäinen sosiaalinen eriarvoi-
suus lisääntyy, mikä merkitsee, että tulotaso tasoittuu todennäköisesti huomattavasti hitaammin Bdash
joissakin ehdokasvaltioissa kasvu on ollut jopa negatiivista; vaatii siksi, että ryhdytään taloudellisiin ja sosi-aalipoliittisiin toimiin, jotka tulee aloittaa liittymistä edeltävänä aikana sosiaalisen ja taloudellisen yhteen-
kuuluvuuden lisäämiseksi ja jäsenvaltioiden sisäisistä ja niiden välisistä huomattavista tuloeroista johtuvien
negatiivisten vaikutusten välttämiseksi; vaatii myös aloitteita, joilla pyritään rahoittamaan sijoituksia koti-maahan ja ulkomaille ja siten nopeuttamaan henkeä kohti lasketun tulotason nousua;22.6.2001 FI C 178/119 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
61. edellyttää, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden kansallisten talousarvioiden tasapainon tarpeellisesta
valvonnasta huolimatta sijoituksia julkisiin ja sosiaalisiin perusrakenteisiin ei saa vaarantaa vaan niihintulisi päinvastoin kannustaa;
62. uskoo, että sosiaaliturva ei ole ainoastaan taloudellinen taakka, vaan että se voi olla myös tuottava
tekijä ja Euroopan sosiaalisen mallin kulmakivi; toteaa, että sosiaalimenoilla on tärkeä tehtävä rakennemuu-toksen edistymisessä niiden tukiessa kasvua ja tulotason nousua; korostaa, että neljä sosiaaliturvan tavoi-
tetta (työhön perustuvat tulot, työttömyysturva, eläkkeet ja terveydenhuolto) koskevat sekä EU:ta että
Keski- ja Itä-Euroopan maita; korostaa, että nämä neljä tavoitetta (jotka asetettiin komission tiedonannossaKOM(1999) 347 ja otettiin esille neuvoston päätelmissä(
1)) on toteutettava kestävän rahoituksen ja hallin-
nollisen työskentelyn avulla; pitää liittymisen kannalta olennaisen tärkeänä, että EU:hun sijoittautuneet yri-tykset noudattavat EU:n sosiaali- ja ympäristönormeja, kun ne toimivat ja/tai tekevät investointeja ehdokas-valtioissa; pyytää komissiota neuvottelemaan ”menettelysäännöistä” OECD:n käyttöön ottamienmonikansallisten yritysten sosiaalisia ja ekologisia näkökohtia koskevien menettelysääntöjen esimerkinmukaisesti; pyytää komissiota varmistamaan, että teollisuuden rakennemuutokseen tarkoitetuissa, EU:nrahoittamissa ohjelmissa ja hankkeissa yhdistetään näkökohdat, jotka koskevat työllisyyttä, sosiaaliturvaa,
miesten ja naisten välistä tasa-arvoa ja ympäristönsuojelua Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2artik-
lan mukaisesti;
63. pyytää, että Bdash ottaen huomioon työmarkkinaosapuolten ja alueellisten toimijoiden tärkeä rooli työl-
lisyys- ja sosiaaliasiain alalla Bdash pyritään entistä enemmän kehittämään työmarkkinavuoropuhelua demok-ratian edistämiseksi, sosiaaliturvajärjestelmien, terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmien ja työterveyden ja
-turvallisuuden kehittämiseksi sekä yhtäläisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen ja syrjimättömän kohtelun
takaamiseksi työmarkkinapolitiikan avulla; tunnustaa kansalaisyhteiskunnan roolin sosiaalisen yhteenkuulu-vuuden edistäjänä ja pyytää siksi kehittämään ja vahvistamaan kansalaisjärjestöjä ja kansalaisvuoropuhelua;
64. toteaa, että varsinkin naisten työllisyysluvut Keski- ja Itä-Euroopan maissa ovat yleensä alhaisemmat
kuin EU:ssa; toteaa, että Keski- ja Itä-Euroopan työmarkkinalaitoksia ja kansallisia työllisyyden toiminta-
suunnitelmia on kehitettävä tai niiden kehittämistä on jatkettava, mikä mahdollistaa nopeamman rakenne-muutoksen; pyytää siksi Keski- ja Itä-Euroopan maita sopeuttamaan valintaprofiilinsa ja koulutusjärjestel-
mänsä Euroopan uusiin taloudellisiin olosuhteisiin ja koulutusjärjestelmiin kasvun ja tulotason nousun
edistämiseksi; vaatii myös, että miesten ja naisten väliselle tasa-arvolle sekä alaikäisiä koskeville kysymyk-sille annetaan näissä poliittisissa toimissa erityisen tärkeä sija;
65. katsoo, että jos yhdentymisprosessi valmistellaan hyvin, merkittävää muuttoliikettä Keski- ja Itä-
Euroopan maista EU:hun ei ole odotettavissa; on kuitenkin vakuuttunut, että sosiaalisen yhteenkuuluvuu-
den ja yhteiskunnallisen rauhan säilyttämiseksi laajentuneessa EU:ssa sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttäKeski- ja Itä-Euroopan maissa on vähennettävä ratkaisevasti; toteaa, että on valmistauduttava ennakoimaan
ja torjumaan EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden raja-alueilla suurten elintaso- ja tuloerojen vuoksi
ilmeneviä yhteiskunnallisia jännitteitä;
66. pyytää, että komissio rahoittaa kiireellisesti suunniteltuja erityisiä tukitoimenpiteitä EU:n raja-alu-
eilla, missä väestön liikkuvuus on voimakasta erilaisten tulotasojen, hintojen ja elintasojen vuoksi;
67. viittaa sovittuihin siirtymäkausiin edellisillä EU:n laajentumiskierroksilla ja 4. joulukuuta 1997 anta-
maansa päätöslauselmaan komission tiedonannosta ”Agenda 2000 Bdash Kohti vahvempaa ja laajempaa unio-
nia” (KOM(97) 2000 Bdash C4-0371/97)(
2);
68. huomauttaa, että neuvoston direktiivi 2000/43/EY(3), jolla toteutetaan ihmisten tasa-arvoisen kohte-
lun periaatetta riippumatta rodusta tai etnisestä alkuperästä, kuuluu yhteisön säännöstöön; vaatii, että ryh-dytään poliittisiin toimenpiteisiin rodusta tai etnisestä alkuperästä johtuvan syrjinnän estämiseksi sekäEU:ssa että Keski- ja Itä-Euroopan maissa; toteaa lisäksi, että EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan sisäl-tyvä syrjimättömyyslauseke kuuluu yhteisön säännöstöön ja että tästä artiklasta johdettua lainsäädäntöä ontäysimääräisesti sovellettava sekä EU:ssa että Keski- ja Itä-Euroopan maissa;
(1) EYVL C 8, 12.1.2000, s. 7.
(2) EYVL C 388, 22.12.1997, s. 17.
(3) EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.C 178/120 FI22.6.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
69. pyytää tarkkaa tutkimusta alle viisivuotiaiden lasten kuolleisuuden (etenkin Romaniassa), väkiluvun
pienenemisen ja lyhyemmän odotettavissa olevan elinajan (etenkin Romaniassa, Unkarissa ja Baltianmaissa) perusteista tai syistä ja pyytää johtopäätöstensä mukaisesti, että erityisesti tuettaisiin kyseisissä
maissa lasten aseman parantamiseksi käyttöön otettuja terveyspolitiikkoja yhteistyössä Maailman terveysjär-
jestön kanssa; pyytää lisäksi samanlaista tutkimusta laitoksissa olevien vammaisten asemasta ja romanienyleisestä kohtelusta; katsoo, että kaikki mainitut kohteet edellyttävät lisähuomiota ehdokasvaltioissa samoin
kuin ulkoista tukea nykyisiltä 15:ltä EU:n jäsenvaltiolta;
Liittymisneuvotteluiden ympäristönäkökohdat
70. pyytää ehdokasvaltioita asettamaan yhteisön ympäristösäännöstön sisällyttämisen kansalliseen lain-
säädäntöön ehdottomien prioriteettien joukkoon ja saattamaan sen päätökseen viimeistään liittymispäiväänmennessä; katsoo, että EU:n ympäristödirektiivejä, jotka voidaan panna täytäntöön vähin kustannuksin(esimerkiksi ympäristövaikutusten arvioinnista, ympäristötiedotuksesta ja eläinsuojelulainsäädännöstä anne-
tut direktiivit sekä luontotyyppi- ja lintudirektiivi) on sovellettava ensimmäisestä jäsenyyspäivästä alkaen;
pitää ehdottoman välttämättömänä, että säännöstön täytäntöönpano jäljellä olevilla ongelma-aloilla (kutenvesien ja ilman saastuminen sekä jätehuolto) asetetaan erityiselle etusijalle; katsoo, että siirtymäkaudet niille
ympäristösäännöstön osille, joiden täytäntöönpano tulee kalliimmaksi, on rajoitettava enintään viiteen vuo-
teen, elleivät ympäristölle tai ihmisille aiheutuvat riskit edellytä nopeampia toimenpiteitä, ja vain poikkeuk-sellisissa, erittäin hyvin perustelluissa tapauksissa voidaan neuvotella yli viiden vuoden siirtymäkausista
edellyttäen, että komissio on kuullut parlamenttia ja osoittanut parlamenttia tyydyttävällä tavalla pyynnön
olevan aiheellinen; katsoo, että poikkeusten hyväksymisen edellytyksenä on oltava pitävän aikataulun, toi-mintasuunnitelman ja rahoitusstrategian laatiminen;
71. edellyttää, että myönnettäessä todennäköisiä siirtymäkausia uusille jäsenvaltioille ympäristön alalla
realistisista väliaikaistavoitteista on säädettävä liittymissopimuksissa ja että näiden tavoitteiden saavutta-
matta jättämistä käsitellään kuten tavanomaisia yhteisön lainsäädännön rikkomuksia;
72. pitää laajentumiskertomuksessa elämänlaatua ja ympäristöä koskevia komission antamia tietoja riit-
tämättöminä; kehottaa ehdokasvaltioita toimittamaan Euroopan parlamentille vuosittain kansallisen ohjel-mansa, jonka mukaisesti säännöstö saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, sitä koskevan tarkan aikatau-
lun ja selonteon säännöstön täytäntöönpanoprosessin etenemisestä; painottaa, että liittymistä edeltävänä
aikana komission on annettava Euroopan parlamentille vuosittain kertomus ympäristön tilasta ja säännös-tön täytäntöönpanon tuloksista sekä suhteutettava nämä kertomukset väliaikaistavoitteisiin pyrkimyksenäeritellä täsmällisesti kunkin ehdokasvaltion saavuttama edistyminen; kehottaa ympäristöpolitiikan alalla
aktiivisesti toimivia kansalaisjärjestöjä avustamaan Euroopan parlamenttia ehdokasvaltioiden toiminnassa
ilmenevien uusien mahdollisuuksien tai todellisten puutteiden tunnistamisessa laatimalla tilanteen arviointi-raportteja ennen vuoden 2001 loppua ja sen jälkeen vuosittain;
73. pyytää kaksinkertaistamaan ehdokasvaltioille ympäristötoimenpiteitä varten liittymistä edeltävänä
aikana annettavan tuen vuoteen 2006 mennessä; korostaa, että Pharen, LVRV:n (liittymistä valmisteleva
rakennepolitiikan väline) ja Sapardin (maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma)kaltaiset EU:n rahoitusvälineet olisi kytkettävä yhteen ja niistä olisi enemmän tuettava kestävää kehitystä;
kehottaa painokkaasti poistamaan LVRV-rahoituksen 5 miljoonan euron kynnysarvon, jotta pienille, inno-
vatiivisille hankkeille annetaan mahdollisuus saada rahoitusta ja jotta eläinten hyvinvointi ja suojelu otetaanasianmukaisesti huomioon EU-rahoitteisissa hankkeissa ja ohjelmissa ja luodaan myös edellytykset hyvälleeläinten kohtelulle, jossa otetaan huomioon eläinten luonnollinen käyttäytyminen ja minimoidaan eläinten
kuljetukset teurastamalla eläimet mahdollisimman lähellä kasvatuspaikkaa; katsoo myös, että eläinten suo-
jelun alalla ei voida hyväksyä siirtymäkausia;
74. pitää keskeisen tärkeänä, että EU:hun sijoittuneet yritykset noudattavat EU:n ympäristönormeja toi-
miessaan ehdokasvaltioissa ja/tai sijoittaessaan niihin; pyytää komissiota neuvottelemaan ympäristöä koske-
vat menettelysäännöt Euroopan yhteisöjen teollisuusliiton UNICEn kanssa; painottaa, että kaikessa EU:n
antamassa liittymistä valmistelevassa tuessa on noudatettava EU:n lähestymistapaa, jonka mukaan ympäris-tönäkökohdat sisällytetään muiden alojen politiikkaan, ja pyytää näin ollen komissiota laatimaan ja julkai-
semaan ympäristövaikutusten arvioinnin kaikista EU-rahoitteisista liittymistä edeltävistä hankkeista ja suun-
nitelmista, EIP:n lainat mukaan lukien, ennen kyseisten varojen vapauttamista sekä vaatii, ettämyöntäessään tällaisia lainoja Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasvaltioille EIP parantaa huomattavasti käytän-22.6.2001 FI C 178/121 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
teidensä ja yleisten menettelytapojensa avoimuutta yleisön tiedottamisen osalta; pyytää toimivaltaisia viran-
omaisia tarkastelemaan, miten saada käyttöön enemmän rahoitusta suorien luonnonsuojelutoimien tukemi-seksi ennen ja jälkeen liittymisen, esimerkiksi laajentamalla perusteita, joilla LVRV-varoja voidaan myöntää
ympäristöhankkeille, ja lisäämällä niihin luonnonsuojelutoimet sekä Natura 2000 -verkostoon soveltuvien
alueiden määrittämisen ja ylläpitämisen verkostoon liittämisen jälkeen;
75. korostaa, että sekä ehdokasvaltioiden että EU:n on sitouduttava päättäväisesti ympäristön ja ydin-
turvallisuuden edistämiseen; muistuttaa, että neuvostovalmisteisia ensimmäisen polven ydinreaktoreita
pidetään suurena ympäristöriskinä koko Euroopalle; kehottaa ehdokasvaltioita painokkaasti täyttämäänreaktoreiden käytöstä poistamista koskevat velvollisuutensa; katsoo, että kyseiset ydinreaktorit olisi poistet-
tava käytöstä viimeistään liittymispäivään mennessä; kannattaa komission suunnitelmaa, joka koskee EU-
rahoituksen myöntämistä tieteelliselle ja tekniselle yhteistyölle ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen tuke-miseksi; myöntää tarpeen tarjota sosiaaliapua siirtotyöläisille; vaatii kansainvälisiä rahoituslaitoksia, kutenEuroopan investointipankkia ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia, antamaan monenvälistä stra-
tegista investointitukea ja kahdenvälistä rahoitustukea energiansäästöhankkeisiin ja uusiutuvien energialäh-
teiden kehittämiseen ehdokasvaltioissa;
76. pyytää komissiota, neuvostoa sekä jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksia tekemään työtä
sen eteen, että ehdokasvaltioissa Bdash etenkin virallisissa elimissä ja kansalaisten keskuudessa Bdash tiedostetaan
ja ymmärretään paremmin yleensä ympäristön- ja luonnonsuojelun ja erityisesti Natura 2000 -ohjelmanmerkitys; edellyttää toimivan hallinnon kehittämistä paikallis-, alue- ja kansallisella tasolla sen varmistami-
seksi, että ympäristöä koskeva lainsäädäntö pannaan täytäntöön asianmukaisesti; kannustaa kansalaisia ja
ympäristöalan sekä eläinsuojelualan kansalaisjärjestöjä osallistumaan enemmän liittymisprosessiin, silläympäristön suojelu ja säilyminen ei riipu vain laeista ja säännöistä, vaan myös aktiivisista ja riippumatto-mista kansalaisjärjestöistä, jotka toimivat paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti, Euroopan laajuisesti ja kan-
sainvälisesti, sekä kansalaisten, asiantuntijoiden ja poliittisten päätöksentekijöiden kiinnostuksesta, tietoi-
suudesta ja perehtyneisyydestä asiaan; kehottaa lisäämään yhteistyökumppanuuksia ehdokasvaltioiden jajäsenvaltioiden viranomaisten välillä;
77. pitää tärkeimpänä periaatteena taloudellisen kasvun ja ympäristön vaatimusten parempaa yhteenso-
vittamista; korostaa peruslähtökohtana ympäristöpolitiikan integroimista muihin politiikan aloihin; pyytääsiksi toimivaltaisia viranomaisia vahvistamaan, että EU-rahoitteisissa, esimerkiksi perusrakenteiden moder-
nisointiin liittyvissä hankkeissa ja ohjelmissa, varsinkin energia- ja liikennesektoreilla, otetaan asianmukai-
sesti huomioon ympäristönäkökohdat, kiinnittäen huomiota mm. uusiutuvien energialähteiden hyödyntä-miseen sekä toimivan joukkoliikenteen ja erityisesti raideliikenteen kehittämiseen sekä erityisestiehdokasvaltioiden suuren biodiversiteetin ja yhteisten suojelualueiden säilyttämiseen, ja että ympäristölle
haitallisille hankkeille ei myönnetä tukea; tunnustaa, että luonnon monimuotoisuus on mittaamattoman
arvokas voimavara, joka liittymisen yhteydessä tulee osaksi Euroopan unionin korvaamatonta luonnonpe-rintöä; tunnustaa pragmaattisesti, että ehdokasvaltioiden maaseudun biodiversiteetti sekä rikkaat luonnon-
varat ja kulttuuriperintö voisivat mahdollisesti muodostaa pohjan kestävään kehitykseen perustuville sosi-
aalisille ja taloudellisille toimintasuunnitelmille; kannustaa toimiin, joilla minimoidaan maisemaan jaluontoon kohdistuvia haittavaikutuksia sekä maksimoidaan hyöty, mutta säilytetään samalla maaseutuvä-
estö ja biodiversiteetti; kehottaa kytkemään selkeästi yhteen kansalliset maaseudun kehittämissuunnitelmat
ja Sapard-varat sekä lintu- ja luontotyyppidirektiivien ensisijaiset tavoitteet, erityisesti Natura 2000 -aluei-den osalta, joiden tulisi olla maatalouden ympäristöohjelmien kohteena kokeiluvaiheessa;
78. kehottaa ehdokasvaltioita varmistamaan yhteistyössä komission kanssa, että Natura 2000 -alueet
määritetään ennen liittymistä, ja päättämään järjestelystä kahden edellä mainitun direktiivin liitteiden tar-
kistamiseksi mahdollisimman pian niiden lajien ja luontotyyppien huomioon ottamiseksi, joita ei esiinnyEU:n 15 jäsenvaltiossa, ja siksi, että monissa ehdokasvaltioissa suuri osa pinta-alasta on jo suojeltu ja olisi
suojeltava myös jatkossa; pyytää varmistamaan, että EU:hun liittyminen ei missään olosuhteissa johda suo-
jellun kokonaispinta-alan supistumiseen tai näiden alueiden suojelun tason huonontumiseen erityisestiyhteisten suojelualueiden osalta;
79. kehottaa kaikkia osapuolia tunnustamaan, että luonnonsuojelua ei voida varmistaa vain määrittä-
mällä ja suojelemalla tiettyjä alueita, vaan sen on perustuttava yleisiin toimintalinjoihin, jotka edistävätkestävää taloudellista toimintaa sekä maaseudulla että kaupunkialueilla (virkistystoiminta mukaan lukien),C 178/122 FI22.6.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
kannustavat ympäristöystävälliseen maa- ja metsätalouteen sekä kaupunki- ja teollisuusympäristöjen kehit-
tämiseen, sisällyttävät ympäristönäkökohdat laajaan kirjoon julkisia toimintalinjoja soveltuvissa tapauksissa,ennen kaikkea liikenteen ja energian ollessa kyseessä, vähentävät ilman ja vesien saastumista yleensä, yllä-
pitävät maaperän hyvää laatua ja muita luonnonvaroja ja ehkäisevät sellaisia taloudellisen toiminnan muo-
toja, jotka johtavat arvokkaiden luontotyyppien tuhoutumiseen (esimerkiksi soiden ojitus); kehottaa tämänvuoksi etsimään keinoja estää EU:n 15 jäsenvaltiolle tyypillisten ongelmien toistuminen: tehomaatalous,
yhteen lajikkeeseen erikoistuminen, maataloustyöntekijöiden siirtyminen muille aloille ja tietämättömyys
biodiversiteetin yleisestä ja taloudellisesta arvosta; katsoo, että näihin keinoihin olisi kuuluttava muunmuassa mainittujen kehityssuuntien vastatoimien laaja hyödyntäminen (ja tuki esimerkiksi maaseutuyhdys-
kuntien ja pientilojen sekä perinteisten ja ympäristöystävällisten peltojen rajaamismenetelmien Bdash kuten
pensasaitojen, vesiuomien ja kivimuurien Bdash harvinaisten kotieläinten ja ekologisten käytävien säilymiselle),joihin EMOTR:n ja LEADERin kaltaiset talousarviovälineet antavat mahdollisuuden;
Liittymisneuvotteluiden terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevat näkökohdat
Kansanterveys
80. kehottaa komissiota tiiviiseen yhteistyöhön ehdokasvaltioiden ja WHO:n Euroopan toimiston kanssa
fyysistä terveyttä, mielenterveyttä, neurologiaa ja ympäristöä koskevien terveydenhoitojärjestelmien uudis-
tamisessa tapahtuvan edistyksen valvomiseksi, terveysalaan liittyvän yhteisön säännöstön laajojen edellytys-
ten täyttämiseksi sekä tilastojen ja tulosten mittaamisen kehittämiseksi siten, että yksittäisiä maita voidaanvertailla täsmällisemmin;
81. katsoo, että Phare-ohjelma on käyttökelpoinen väline ehdokasvaltioissa tapahtuvan edistyksen tuke-
miseen ja että sillä voisi olla suurempi rooli kansanterveyden alalla; katsoo, että ehdokasvaltioita olisi kan-
nustettava ja annettava niille täysivaltaiset mahdollisuudet osallistua Euroopan huumausaineiden ja niidenväärinkäytön seurantakeskuksen sekä tartuntatautien seurannan ja valvonnan verkoston toimintaan, että
ehdokasvaltioiden olisi osallistuttava täysimääräisesti terveydenhoitoa ja yhteisön kansanterveysohjelmia
koskeviin tutkimusohjelmiin ja että komission olisi kannustettava ja tuettava aktiivisesti ehdokasvaltioidenhakemuksia kyseisiin ohjelmiin liittymiseksi; kehottaa lisäksi komissiota varmistamaan, että varat saapuvat
perille nopeammin kuin edellisen komission aikana; uskoo, että komission on kuultava ehdokasvaltioita ja
pääteltävä millainen on niiden mahdollinen avuntarve veren ja verituotteiden turvallisuutta ja laatua koske-vien riittävien normien saavuttamiseksi ilman kohtuuttomia viivytyksiä;
82. uskoo, että sosiaalisen epätasa-arvon ja huoltosuhteiden lisääntyminen ovat suuria haasteita ehdo-
kasvaltioiden terveydenhuoltoalalle; uskoo lisäksi, että markkinalähtöisemmässä ympäristössä terveyden-
huoltojärjestelmiin on tarpeen tuoda asianmukaista sääntelyä; kehottaa sen vuoksi ehdokasvaltioita kehittä-mään sellaisia terveysjärjestelmiä, jotka turvaavat kaikille EU:n jäsenvaltioille yhteiset perusasiat: laadukkaan
terveydenhoidon saatavuus tuloista riippumattomatta, asianmukaisesti säädellyt markkinat, laatu, kustan-
nustehokkuus, vastuullisuus, itsesäätely ja osallistuminen; uskoo, että terveyskasvatuksen ja perhesuunnitte-lun parantamiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota;
83. uskoo, että ehdokasvaltioiden on oltava perillä fyysistä terveyttä ja mielenterveyttä koskevasta
uudesta yhteisön säännöstöstä, joka juontuu EY:n perustamissopimuksen 152artiklasta ja jossa komissiota
vaaditaan tekemään kaikkensa kuullakseen ehdokasvaltioita kaikkien kansanterveyden ja terveysvalistuksenalan uusien yhteisön välineiden luonnosteluvaiheessa;
84. uskoo, että Euroopan investointipankilla on erityisen tärkeä asema ehdokasvaltioiden kumppanina
terveyssektorilla ja että komission olisi työskenneltävä investointipankin ja ehdokasvaltioiden hallitustenkanssa tämän kumppanuuden kehittämiseksi; uskoo lisäksi, että komission olisi työskenneltävä WHO:n
kanssa tietopankin luomiseksi kunkin ehdokasvaltion kahdenvälisistä ja monenvälisistä yhteistyö- ja avus-
tushankkeista, jotta resurssien käyttö tehostuisi ja päällekkäisyyksiltä vältyttäisiin; toteaa sukupuolitietoisuu-den merkityksen kansanterveyspolitiikassa ja sukupuolen mukaan eroteltujen tilastojen erityisen tarpeen;22.6.2001 FI C 178/123 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
Kuluttajansuoja
85. pitää myönteisenä Luxemburg-ryhmään kuuluvien ehdokasvaltioiden kanssa käytyjen kuluttajapoli-
tiikkaa koskevien neuvottelujen tulosta ja arvostaa sitä, että kaikki tähän ryhmään kuuluvat maat ovat
hyväksyneet kuluttajapolitiikkaa koskevan yhteisön säännöstön, eikä yksikään ole pyytänyt heikennyksiä
tai siirtymäkausia; rohkaisee Helsinki-ryhmään kuuluvia ehdokasvaltioita seuraamaan tätä esimerkkiä tule-vissa neuvotteluissa;
86. pahoittelee kuitenkin, että näistä lainsäädännöllisistä edistysaskeleista huolimatta kuluttajapolitiikan
ja kuluttajien oikeuksien merkitystä sekä kuluttajajärjestöjen erityisasemaa ymmärretään yhä kovin huo-nosti ehdokasvaltioiden yhteiskunnissa, niin valtionhallinnon kuin suuren yleisönkin puolella;
87. uskoo, että sen jälkeen, kun yhteisön säännöstö on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, ehdo-
kasvaltioiden suurimmat ongelmat kuluttajapolitiikassa ovat edelleenkin mm. lainsäädännön tehokas voi-maansaattaminen, kuluttajien oikeusturvan saatavuus, riippumattomat kuluttajajärjestöt ja kuluttajavalistus;
88. kehottaa komissiota ja ehdokasvaltioita parantamaan kuluttajapolitiikan täytäntöönpanoa ja etenkin
luomaan tehokkaita kuulemismekanismeja, ratkaisemaan kuluttaja-alan kansalaisjärjestöille suunnattavaaavustusta koskevan ongelman ja kannustamaan kuluttajien oikeuksia ja velvollisuuksia koskevan valistuk-
sen antamista koululaisille ja suurelle yleisölle; kehottaa lisäksi komissiota ja ehdokasvaltioita yhteisön
säännöstön kansalliseen lainsäädäntöön sisällyttämisen aikana ja sen jälkeen kiinnittämään erityistä huo-miota yhteisön laajuista elintarviketurvallisuutta ja ravintoa koskevaa sääntelyä, tietoliikennepalveluja,
rahoituspalveluja ja tuoteturvallisuutta laajimmassa merkityksessään koskeviin kysymyksiin; katsoo lisäksi,
että elintarviketurvallisuuteen ja -politiikkaan on jatkuvasti kiinnitettävä suurta huomiota, varsinkin koskaniillä on keskeinen merkitys sisämarkkinoiden toimivuudelle;
89. kehottaa komissiota työskentelemään tiiviissä yhteistyössä ehdokasvaltioiden kanssa sellaisen jatku-
van alueellisen koulutusaloitteen käynnistämiseksi, jonka puitteissa edistetään kaikkien kuluttajapolitiikantoimijoiden (oikeuslaitos, hallitus, teollisuus ja kansalaisjärjestöt) välistä vuoropuhelua ja yhteisymmärrystä;
Laajentumisen maatalous- ja kalatalousnäkökohdat
90. vahvistaa halunsa ottaa uusia valtioita Euroopan unionin jäseniksi; muistuttaa tässä yhteydessä aiem-
mista liittymiskierroksista saaduista myönteisistä kokemuksista; on kuitenkin sitä mieltä, että 15 nykyisen
jäsenvaltion on parannettava maatalouden ja kalatalouden alalla vastaanottovalmiuksiaan ja ehdokasvaltioi-
den on parannettava liittymisvalmiuksiaan;
91. pitää myönteisenä Luxemburg- ja Helsinki-ryhmän valtioiden tähänastista toimintaa maatalouden
rakennemuutoksen toteuttamiseksi; edellyttää, että tätä linjaa jatketaan, ja katsoo, että liittymistä edeltävä
Sapard-tuki voi olla avuksi tässä asiassa;
92. pitää huolestuttavana, että ehdokasvaltioiden maatalousalaa koskevissa tiedoissa on edelleen puut-
teita, ja vaatii siksi, että vuoden 2001 talousarviossa otetaan käyttöön lisävaroja, jotta näitä valtioita kye-
tään auttamaan asianmukaisesti toimivan maatalousalan tilastojärjestelmän luomisessa ja tietojen keräämi-sessä, koska sikäläisen kehityksen objektiivinen arviointi edellyttää ajankohtaisen ja luotettavan
maatalousspesifisen aineiston esittämistä;
93. pyytää komissiota ottamaan maatalousneuvotteluissa huomioon unionin nykyisten jäsenvaltioiden ja
ehdokasvaltioiden kokonaistalouden tasapainon sekä rahoitusta ja rakenteita koskevat Berliinin Eurooppa-
neuvoston (1999) määräykset ja päätökset; katsoo, että ehdokasvaltioiden maanviljelijöille annettava tuki
olisi rajoitettava toimenpiteisiin, jotka tähtäävät maatalousalan rakenneuudistukseen; korostaa samalla, ettähintojen alenemisesta aiheutuvien tulonmenetysten hyvitykseksi tarkoitettu suora tuki on perusteltua aino-
astaan siinä tapauksessa, että tulonmenetyksiä todella aiheutuu ja että välitön rakenteellinen muutos ei ole
mahdollinen, ja ettei se ole oikeutettua, jos sisämarkkinahinnat nousevat inflaatiokehityksen ja maatalous-tuotteiden sisäisen kysynnän perusteella;C 178/124 FI22.6.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
94. kehottaa komissiota siltä varalta, että tulotukijärjestelmä ulotetaan koskemaan Keski- ja Itä-Euroo-
pan maita, esittämään Euroopan parlamentille arvion mahdollisista maakohtaisista ja alakohtaisista kustan-nuksista näissä maissa siinä tapauksessa, että sovelletaan nykyistä yhteistä maatalouspolitiikkaa;
95. pyytää komissiota toimittamaan parlamentille arvion mahdollisista kustannuksista, joita aiheutuu
yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisesta ehdokasvaltioissa, etenkin hallinnollisten rakenteiden mukautta-
misesta;
96. tukee kantaa, jonka mukaan kullekin kyseisten tuotteiden ryhmälle on asetettava tuotanto- tai kalas-
tuskiintiöt myöhemmin määriteltävän ajanjakson historiallisten tuotantolukujen valossa, ja kehottaa ehdo-
kasvaltioita antamaan tiedot vastaavista määristä vuosilta 1995-1999;
97. korostaa koko Euroopan maaseudun merkitystä ja toivoo tässä yhteydessä, ettei EU-jäsenyys johtaisi
Itä- ja Etelä-Euroopan ehdokasvaltioissa maaltapakoon ja työttömyyteen ja siten myös sosiaalisen tilanteenhuonontumiseen; katsoo tässä yhteydessä, että etenkin äskettäin luotua maatalousalan toista pylvästä, maa-
seudun kehittämistä, on lujitettava edelleen; kehottaa siksi, että komissio tarjoaa keskusteluissa, joita ehdo-
kasvaltioiden kanssa käydään niiden suoria maksuja koskevista pyynnöistä, vaihtoehtona mahdollisuuttakäyttää nopeasti ja runsaasti maaseudun kehittämiseen tarkoitettuja varoja; kehottaa komissiota lisäksi otta-maan huomioon, että laajentuminen ei saa vaarantaa viidentoista jäsenvaltion ja erityisesti niiden syrjäisim-
pien alueiden maanviljelijöiden nykyistä tukitasoa;
98. edellyttää, että ehdokasvaltiot panevat yhteisön säännöstön täytäntöön kokonaisuudessaan erityisesti
eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualalla sekä eläinten hyvinvoinnin alalla; ottaa huomioon, että ehdokasvaltioi-
den olisi näillä aloilla ja tietyillä muilla yhteisten markkinajärjestelyjen piiriin kuuluvilla erityisen monimut-kaisilla aloilla esitettävä yksityiskohtaiset suunnitelmat yhteisön maatalouslainsäädännön täytäntöönpanosta
ennen liittymistä; ottaa huomioon, että yksittäistapauksissa tarvitaan siirtymäkausisääntelyä, mutta katsoo,
että siirtymäkausia olisi sovellettava mahdollisimman suppeasti ja lyhytkestoisesti; pyytää komissiota mah-dollistamaan ehdokasvaltioiden edustajien osallistumisen Euroopan unionin eläinlääkintä- ja kasvinsuojelu-komiteoiden kokouksiin;
99. vahvistaa, että liittymistä edeltävän strategian täytäntöönpano on tärkeää, jotta maataloustuotteiden
kauppa voidaan asteittain vapauttaa ennen laajentumista; pitää välttämättömänä, että ennen laajentumista
vähennetään tulliesteitä ja muita esteitä joissakin ehdokasvaltioissa, joiden monilla tuotteilla on suosituim-
muusasemaan perustuva pääsy yhteisön markkinoille; näin taataan, että yhteisön maataloustuotteilla onpääsy noille markkinoille ilman syrjintää ja mahdollistetaan vaihdon tasapainon saavuttaminen;
100. edellyttää, että Euroopan parlamentin yhteispäätösvalta maatalousalalla tunnustetaan täysin jo
ennen mahdollista uusien jäsenvaltioiden unioniin liittymistä;
Laajentuminen ja aluepolitiikka
101. korostaa laajentumisen tärkeyttä sellaisen Euroopan unionin perustamiseksi, joka ulottuu aikaisem-
pien maantieteellisten rajojen yli, jota ohjaavat yhteiset säännöt ja arvot sekä solidaarisuuden periaate jajonka tavoitteena on vahvistaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, lujittaa demokratiaa ja turvata
ihmisoikeudet koko Euroopassa; toistaa, että EU:n on tarpeen jatkaa taloudellisia ja rakenteellisia uudistuk-
sia kilpailukyvyn parantamiseksi ja alueiden kestävän kehittämisen tehostamiseksi;
102. muistuttaa, että Euroopan unionin on vastattava asianmukaisesti laajentumisen haasteeseen ja että
laajentuminen lisää huomattavan määrän heikommassa asemassa olevia alueita unioniin; varoittaa ehdokas-valtioiden eri alueilla ilmenevän epätasapainoisen kasvun aiheuttamasta vaarasta niissä maissa, joihin
unioni on laajentumassa, minkä vaaran niin tiettyjen ehdokasvaltioiden sisäpolitiikka kuin markkinavaiku-
tukset ja jäsenvaltioista tulevat investoinnit saattavat aiheuttaa; kehottaa tämän vuoksi komissiota muotoi-lemaan uudelleen rakennetuen perusteet, jotta sekä ehdokasvaltioiden että nykyisten jäsenvaltioiden köy-
hille alueille voidaan antaa asianmukaista tukea; vaatii Euroopan unionia säilyttämään tämänhetkiset
koheesiovaatimukset nykyisille viidelletoista jäsenvaltiolle riippumatta laajentumisen aiheuttamista tilastolli-sista muutoksista EU:n keskimääräiseen BKT:hen;22.6.2001 FI C 178/125 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
103. panee merkille, että kaikki ehdokasvaltiot ovat halukkaita panemaan täysimääräisesti täytäntöön
yhteisön säännöstön välittömästi liittymisen yhteydessä; panee kuitenkin merkille, että seulonnassa tuliilmi vakavia puutteita, mitä tulee joitakin jäsenvaltioita koskevien tietojen saatavuuteen ja tilastollisten
yksikköjen määrittelemiseen, ja mikä vielä tärkeämpää, mitä tulee tarvittavaan hallinnolliseen suoritusky-
kyyn, joka mahdollistaa rakennerahaston määrärahojen tehokkaan käytön; pyytää näin ollen komissiotaottamaan tämän tilanteen erityisesti huomioon liittymistä edeltävässä strategiassaan;
104. kehottaa ehdokasvaltioita jatkamaan hallintonsa hajauttamis- ja alueellistamisprosessia ja alueellista
yhteistyötä ja samalla ottamaan huomioon paikallisviranomaisten toiminnan kehittämisen ja vahvistamisensellaisten hallinnollisten rakenteiden luomiseksi, jotka ovat lähellä kansalaisia; pyytää tämän vuoksi komis-
siota ja ehdokasvaltioita aloittamaan alueiden välisen ja rajat ylittävän yhteistyön siten, että EU käynnistää
sellaisia ohjelmia, jotka kannustavat ehdokasvaltioita tekemään tiiviimpää alueellista yhteistyötä sekä keske-nään että Euroopan unioniin kuuluvien naapurimaiden kanssa;
105. kehottaa ehdokasvaltioita päättäväisesti vahvistamaan hallinnollista suorituskykyään aluepolitiikan
täytäntöönpanon alalla (kansallinen aluepolitiikka ja EU:n liittymistä valmisteleva tuki) sekä tehostamaanerityisesti valmistelevaa koulutusta ja tiedonsiirtoa, jotta yhteisön säännöstö voidaan ottaa välittömästikäyttöön laajentumisen jälkeen ja rakennerahastojen ohjelmat panna nopeasti täytäntöön suunnittelua, seu-
rantaa, arviointia, varainhoitoa ja varainhoidon valvontaa koskevien EU:n sääntöjen mukaisesti;
106. katsoo, että lujitettu liittymistä valmisteleva menettely on riittävä lähtökohta ehdokasvaltioiden
valmistelemiseksi laajentumiseen, ja korostaa, että on tärkeää edelleen edistää instituutioiden kehittämis-
komponenttia Phare-ohjelman puitteissa siten, että paikallinen ja alueellinen taso sisällytetään instituutioi-
den kehittämistoimiin; kannustaa ehdokasvaltioiden ja jäsenvaltioiden, etenkin rakennerahastoista rahoi-tusta saavien valtioiden hallintoja osallistumaan täysitehoisesti tähän toimintaan, jolla pyritään
varmistamaan yhteisön säännöstön omaksumista ja täytäntöönpanoa koskevan hallinnollisen suoritusky-
vyn, tiedonsiirron ja asiantuntemuksen hankkimisen parantaminen;
107. on huolestunut siitä, että nykyiset rahoitusnäkymät eivät riitä vastaamaan laajentuneen Euroopan
unionin aluepolitiikkaan sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviin haasteisiin; pyytää
komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaisen aluekohtaisen seurantakertomuk-sen ja selvittämään siinä, onko varoja käytetty säännönmukaisesti ehdokasvaltioissa, jotta maksusitoumus-määrärahojen asianmukainen käyttö vahvistaa liittymistä valmistelevaa apua, niin että voidaan vastata
nopeammin perusrakenneinvestointeja koskeviin tarpeisiin ehdokasvaltioissa ja opettaa ehdokasvaltiot käyt-
tämään määrärahoja, jotka kasvavat asteittain liittymisen jälkeiselle tasolle; katsoo, että on tärkeää siirtääKyprosta ja Maltaa koskevassa liittymistä edeltävässä tuessa mainitut luotot yhteisön talousarvion otsak-
keesta 4 (ulkosuhteet) otsakkeeseen 7 (liittymistä edeltävä tuki), jotta kaikki ehdokasvaltioita koskevat sään-
nökset ovat yhdenmukaisia ja ehdokasvaltioita kohdellaan yhdenvertaisesti;
108. katsoo, että yhteistyöohjelmilla Interreg, LVRV, Phare ja Meda voi olla huomattava vaikutus alueel-
liseen kehitykseen ja kehottaa ehdokasvaltioita, joilla on erimielisyyksiä Euroopan unionin jäseninä olevien
naapurivaltioiden kanssa, mukauttamaan kantaansa muuttuneisiin olosuhteisiin siten, että saadaan aikaanluottamuksen ilmapiiri, jota tarvitaan yhteistyön kehittämiseksi ja laajentamiseksi kaikilla tasoilla ja kaik-kien osapuolten etujen edistämiseksi; pyytää komissiota varmistamaan liittymistä edeltävien ohjelmien, eri-
tyisesti LVRV:n (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline), kriittisen seurannan, jotta ehdokasvalti-
oille liittymisen jälkeen myönnettävissä rakennetuissa voidaan ottaa huomioon Saksojen yhdistymisestäsaadut kokemukset;
109. katsoo, että on välttämätöntä ottaa subsidiariteettiperiaatetta noudattaen laajentumisprosessissa
huomioon Euroopan aluekehityssuunnitelma ja nivoa se selkeästi aluepolitiikkaan vuonna 2006 tehtäväärakennerahastojen uudistusta silmälläpitäen, jotta voidaan tarjota riittävä vastaus laajentuneen Euroopan
unionin kehitystarpeisiin; kehottaa komissiota tässä yhteydessä tarkastelemaan laajentumisen vaikutuksia
työllisyyteen, yhteenkuuluvuuteen ja talouden muutoksiin, jotta voidaan hyvissä ajoin toteuttaa toimia alu-eellisen epätasapainon välttämiseksi;
110. odottaa toisen yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen julkaisemista vuoden 2000 loppupuo-
lella, jotta sen pohjalta ja yhteistyössä komission kanssa voidaan tehdä laajentumisen jälkeistä Euroopanyhteenkuuluvuuspolitiikkaa koskevia johtopäätöksiä;C 178/126 FI22.6.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
Laajentuminen, liikenne ja matkailu
Yleistä
111. kehottaa ehdokasvaltioita luomaan mahdollisimman nopeasti hallinnollisen perustan, jolla mahdol-
listetaan liittymisen ajankohtaan mennessä kokonaan täytäntöön pannun yhteisön säännöstön (tekniset,verotusta koskevat, sosiaaliset sekä ympäristöä ja turvallisuutta koskevat määräykset) soveltaminen ja sovel-
tamisen valvonta; katsoo, että siirtymäkausien ja poikkeusjärjestelyjen tulee olla lyhyitä, tarkasti määritel-
tyjä, tarpeellisia ja perusteltuja, jos niitä todella tarvitaan; katsoo lisäksi, että siirtymäkausia ei tule soveltaaturvallisuutta ja ympäristöä koskeviin määräyksiin; katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä kummi-toimintaan (twinning), jonka avulla jäsenvaltioiden kokeneet virkamiehet voivat tukea ehdokasvaltioita;
112. korostaa Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamisen ja laajentamisen tärkeyttä, koska niiden
avulla ehdokasvaltiot pääsevät nykyaikaisen liikenteen infrastruktuurin yhteyteen, ja ehdottaa, että perus-tana käytetään TINA-ohjelmaa koskevaa kertomusta; korostaa edelleen, että EU:n tavoitteena on paranta-
malla Euroopan laajuisia verkkoja ja sisällyttämällä niihin mahdollisimman suuressa määrin kansallisia ja
alueellisia liikenneverkkoja lisätä heikossa asemassa olevien alueiden kilpailukykyä; painottaa, että on tär-keää asettaa liikenneturvallisuuden edistäminen ensisijaiseksi tavoitteeksi ehdokasvaltioissa; korostaa, että
nykyisten jäsenvaltioiden alueella Euroopan laajuisen verkon itään suuntautuvalla osalla ilmenevät useat
puutteet on myös poistettava;
113. pitää myönteisenä Pharen, Ispan ja muiden EU:n tukiohjelmien puitteissa myönnettyjä varoja ja
vaatii tässä yhteydessä lisäksi pk-yritysten edistämistä, mutta on tietoinen siitä, että infrastruktuurin raken-
tamiseen tarvitaan myös paljon enemmän investointeja, mistä syystä olisi käännyttävä erityisesti yksityisten
investoijien sekä julkis-yksityisten kumppanuuksien puoleen; katsoo, että tästä syystä on tarpeen tarkistaatähän asti sovellettua rahoitusstrategiaa;
Maantieliikenne (tavarakuljetukset)
114. kehottaa komissiota varmistamaan, että laajentumisen myötä kussakin jäsenvaltiossa tosiasiassa
noudatetaan yhteisön säännöstöä työ-, sosiaali- ja vero-oikeuden alalla maantieliikenteen tavarakuljetustenyhteydessä sekä esittämään parlamentille ja neuvostolle ehdotuksia siitä, miten Euroopan unionissa ja
ehdokasvaltioissa voidaan estää laajentumisen yhteydessä mahdollisesti ilmenevät markkinoiden häiriöt,
jotka voivat johtua palkka- ja sivukustannuksissa vallitsevista eroista; katsoo, että tässä yhteydessä on tut-kittava myös, missä määrin siirtymäkauden määräykset ovat aiheellisia ja asianmukaisia sekä Euroopanunionin että yksittäisten jäsenvaltioiden kannalta laajentumisen tapahduttua; katsoo lisäksi, että tämän
hyvinkin tarpeellisen asteittaisen mallin avulla on tarkoitus pitää sosiaaliset jännitteet mahdollisimman
vähäisinä jäsen- ja ehdokasvaltioissa; katsoo, että yhtenäisen eurooppalaisen liikennepolitiikan tavoitteenon oltava ennen ehdokasvaltioiden liittymistä unioniin ja sen jälkeen erityisesti tavarakuljetusten siirtämi-
nen mahdollisimman suuressa määrin rautateille; katsoo kuitenkin, että erityisiä läpikulkumääräyksiä voi-
daan tarvita varsinkin siirtymäkausien aikana;
Rautatieliikenne
115. kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita ympäristöystävällisen liikennepolitiikan
vuoksi korostamaan Euroopan rautatieliikenteen merkitystä; katsoo, että EU:n ja ehdokasvaltioiden toimien
avulla ehdokasvaltioiden rautatieinfrastruktuuria on käytettävä järkevästi ja laajennettava, jotta sitä voidaanhyödyntää myös uusilla suuremmilla sisämarkkinoilla Bdash keskeinen huomio tulee kiinnittää rautatieverkko-
jen yhteentoimivuuteen; vaatii lisäksi rautatieyhtiöiden uudelleenjärjestelyä niissä maissa, joissa sitä ei vielä
ole toteutettu, jotta taataan oikeudenmukainen ja syrjimätön oikeus käyttää infrastruktuuria;
Yhdistelmäliikenne
116. kehottaa komissiota korostamaan enemmän yhdistelmäliikenteen merkitystä, koska se mahdollistaa
kulloinkin edullisimman ja kaikkein ympäristöystävällisimmän eri kuljetusmuotojen yhdistelmän; katsoo,
että yhdistelmäliikenteen esteet (yhteyskohtien ja liikennemuotojen yhteensovittamisen puuttuminen) onpoistettava;22.6.2001 FI C 178/127 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
Sisävesiliikenne
117. suosittelee vesiliikenteen yhdistämistä tiiviimmin Euroopan laajuisiin liikennekäytäviin; katsoo, että
sisävesisatamia tulee laajentaa kaikkien liikennemuotojen yhteyskohdiksi; katsoo, että erityisesti Tonava Bdash
koska se on tärkeä yhteys Pohjois- ja Länsi-Euroopan ja Mustanmeren välillä Bdash ja muut tärkeät, rajat
ylittävät vesitiet (myös niiden osuudet ehdokasvaltioissa) on pitkällä aikavälillä integroitava täysin Euroopanlaajuisiin liikenneverkkoihin; katsoo, että Ispan kautta on annettava käyttöön määrärahoja myös sisävesi-
reittien rakentamiseen;
Meriliikenne
118. pitää maailman suurimman laivaston syntymistä ajatellen välttämättömänä, että tuetaan nykyaikai-
sen lippuvaltiohallinnon ja tehokkaan satamavaltiovalvonnan perustamista, ja korostaa tarvetta panna täy-täntöön erittäin tiukat turvallisuus- ja ympäristönormit;
Lentoliikenne
119. pyytää ottaen samalla huomioon, että lentokone on turvallisin liikenneväline, että ehdokasvaltiot
toteuttavat tehokkaampaa ilmatilan valvontaa koskevat toimet heti, kun EU on hyväksynyt ne, minkä on
tarkoitus tapahtua vielä tämän vuoden aikana, ja että ne osallistuvat mahdollisimman pian suunnitteillaolevan Euroopan lentoturvallisuusviranomaisen EASA:n toimintaan;
Matkailu
120. kehottaa jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita korostamaan matkailun merkitystä, jotta Eurooppa
pysyy johtavana matkailualueena, ottaen huomioon tämän elinkeinon suuret taloudelliset mahdollisuudet
ja pitäen silmällä sen myönteisiä vaikutuksia työmarkkinoihin; kannustaa ehdokasvaltioita edelleen käyttä-mään Pharen, Ispan, Sapardin tai Interregin puitteissa käytössään olevia liittymistä edeltäviä varoja tehok-
kaasti myös matkailualaan; katsoo, että matkailu vaatii parempaa koordinointia muiden politiikan alojen,
erityisesti liikennepolitiikan kanssa;
Laajentuminen ja yhtäläiset mahdollisuudet
121. kehottaa komissiota vaatimaan, että yhteisön tasa-arvosäännöstön täytäntöönpano on ehdoton
edellytys liittymiselle, koska siinä on kyse ennen kaikkea ihmisoikeuksista, ja että tällä alalla tarvittavien
instituutioiden luominen on säännöstön täyden soveltamisen tärkeä ennakkoehto; kehottaa komissiota
korostamaan ehdokasvaltioiden kanssa käymissään neuvotteluissa, että yhteisön säännöstön täydellinen täy-täntöönpano on ehdottomasti taattava naisten oikeuksien ja yhtäläisten mahdollisuuksien alalla, ja otta-maan liittymiseen asti nämä maat ja niissä toimivat kansalaisjärjestöt mahdollisimman laajasti mukaan
tämän alan politiikan meneillään olevaan ja tulevaan kehittämiseen;
122. kehottaa kaikkien ehdokasvaltioiden hallituksia toimittamaan tarkkaa tietoa niiden lainsäädäntöai-
kataulusta yksittäisten direktiivien sisällyttämiseksi kansalliseen lainsäädäntöön ja täytäntöönpanemiseksi tai
vahvistamaan tällaisen aikataulun sekä täydentämään yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjinnän torjuntaa kos-
kevien lakien säätämistä riittävillä vahvistavilla mekanismeilla; suosittelee tässä yhteydessä Euroopan parla-mentin ja unionin jäsenvaltioiden sekä ehdokasvaltioiden parlamenttien välisen vuoropuhelun tiivistämistä;
vaatii komissiota varaamaan tarvittaessa riittävästi asiantuntemusta ja rahoitusta täytäntöönpano- ja vahvis-
tamisprosessin helpottamiseksi;
123. pyytää komissiota kehottamaan ja avustamaan kaikkien ehdokasvaltioiden hallituksia toteuttamaan
sukupuolen mukaan jaoteltujen, sukupuolinäkökohtien kannalta merkittävien tilastotietojen keräämistä ja
levittämistä tukevia, EY:ssä käytettyjen menettelyjen kanssa yhteensopivia menettelyjä ongelmien tiedosta-miseksi entistä paremmin ja vertailujen helpottamiseksi sekä saavutetun edistymisen mittaamiseksi;C 178/128 FI22.6.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000
124. kehottaa ehdokasvaltioiden hallituksia tehostamaan naisten mahdollisuuksia saada tietoa heidän
lakisääteisistä oikeuksistaan, rohkaisemaan ehdokasvaltioiden naisia pitämään kiinni oikeuksistaan ja testaa-maan niiden pitävyyden tuomioistuimissa tasa-arvoa koskevien pitävien oikeudellisten ennakkopäätösten
saamiseksi sekä kehittämään oikeuslaitoksen jäsenten, asianajajien ja lainopillisten neuvonantajien sekä
poliitikkojen ja suuren yleisön tietoisuutta sukupuolinäkökohdista;
125. kehottaa kaikkien ehdokasvaltioiden hallituksia rohkaisemaan ja tukemaan aktiivisen kansalaisyh-
teiskunnan kehittämistä, johon lukeutuvat naisten muodostamat kansalaisjärjestöt, esimerkiksi laatimalla
koulutusohjelmia naisten oikeuksien suojelua koskevista kansainvälisistä standardeista ja tiedottamalla
niistä; vaatii komissiota toteuttamaan kaikki mahdolliset toimet Euroopan yhteisössä ja ehdokasvaltioissatoimivien kansalaisjärjestöjen tehokkaan yhteistyön varmistamiseksi ja viimeksi mainittujen ottamiseksimukaan liittymisprosessiin; kehottaa komissiota edistämään ja tukemaan ehdokasvaltioiden ja Euroopan
unionin jäsenvaltioiden välistä tietojen vaihtoa, yhdistysten ja järjestöjen välinen tietojen vaihto mukaan
lukien, jotta tietyillä aloilla ongelmia kohtaavat ihmiset voitaisiin saattaa yhteen ja he voisivat ymmärtäätoisiaan paremmin ja oppia toisiltaan;
126. kehottaa ehdokasvaltioiden kaikkia julkisia ja yksityisiä instituutioita varmistamaan, että sukupuo-
linäkökohdat sisällytetään kaikkiin politiikkoihin, jotta naisnäkökohtia ei käsitellä erillään muista kysy-
myksistä vaan integroituina kaikkiin sosiaali- ja talouselämän osa-alueisiin; kehottaa ehdokasvaltioiden hal-lituksia vakiinnuttamaan ja vahvistamaan niin sanottuja kansallisia järjestelmiä [vrt. Pekingin
toimintasuunnitelma ja Peking +5 päätösasiakirja] tällaisten sukupuolinäkökohtien sisällyttämisen edistämi-
seksi ja valvomiseksi;
127. kehottaa ehdokasvaltioiden työmarkkinaosapuolia vakiinnuttamaan ja turvaamaan sukupuolten
väliseen tasa-arvoon ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin perustuvat työllisyyspolitiikat ja työllistämiskäytänteet,etenkin kun on kyse miesten ja naisten samapalkkaisuudesta; kehottaa komissiota neuvottelemaan UNICE:n
ja muiden työnantajaliittojen kanssa menettelysäännöistä näissä maissa toimivia eurooppalaisia yrityksiä
varten;
128. kehottaa komissiota aktiivisesti rohkaisemaan kaikkia ehdokasvaltioita osallistumaan yhteisön tasa-
arvoisia mahdollisuuksia tukeviin ohjelmiin ja erityisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevaan viidenteen pui-
teohjelmaan vuosiksi 2001Bdash2005 sekä Stop- ja Daphne-ohjelmiin naisiin kohdistuvan väkivallan torjumi-
seksi;
129. kehottaa kaikkien ehdokasvaltioiden hallituksia ottamaan käyttöön ja panemaan täytäntöön suku-
puolinäkökohdat huomioivan työllisyysstrategian, jolla poistetaan sukupuoleen perustuva syrjintä sekä(horisontaalinen ja vertikaalinen) sukupuoleen perustuva erottelu työmarkkinoilta, ja sisällyttämään siihen
laajan valikoiman (yksityisiä tai julkisia) palveluja, jotka helpottavat ammatti- ja perhe-elämän yhteensovit-
tamista erityisesti lastenhoidon alalla, sekä asianmukaisen ammatillisen koulutuksen;
130. kehottaa kaikkien ehdokasvaltioiden hallituksia toteuttamaan toimia ja panemaan täytäntöön
lakeja, joiden avulla poistetaan kaikki naisilla käytävän kaupan muodot ja torjutaan naisiin kohdistuvaa
perheväkivaltaa, avioliitossa raiskaaminen mukaan lukien; kehottaa kaikkien ehdokasvaltioiden hallituksia
ja komissiota kehittämään poliisin ja oikeuslaitosten jäsenten koulutusta ja tiedostamista, tukemaan EU:ssaja ehdokasvaltioissa toimivia ihmiskauppaa vastustavia kansalaisjärjestöjä sekä vahvistamaan EU:n ja ehdo-
kasvaltioiden välistä yhteistyötä antamalla käyttöön myös riittävät varat tämän yhteistyön helpottamiseksi;
*
**
131. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden
parlamenteille ja niiden ehdokasvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, joiden kanssa on aloitettu liittymis-neuvottelut.22.6.2001 FI C 178/129 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Keskiviikko 4. lokakuuta 2000