FI Euroopan unionin virallinen lehti C 209/9

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n saaret: rakenteellisesta haitasta osallistaviksi alueiksi”

(valmisteleva lausunto)

(2017/C 209/02)

Esittelijä: Stefano MALLIA

Lausuntopyyntö puheenjohtajavaltio Maltan pyytämä valmisteleva lausunto, 16.9.2016 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” Hyväksyminen erityisjaostossa 8.3.2017 Hyväksyminen täysistunnossa 29.3.2017 Täysistunnon numero 524 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 163/1/3

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 EU:n täytyy ryhtyä tehokkaampiin toimenpiteisiin saarten haasteiden ainutlaatuisuuden tunnustamiseksi. Kyseisiin haasteisiin ei voida vastata pelkällä koheesiopolitiikalla.

1.2 Saarilla on monia rakenteellisia haittoja, joiden tuloksena olosuhteet yritystoiminnan harjoittamiselle ovat usein vaikeat. ETSK on vahvasti sitä mieltä, että keskeisiä toimintapolitiikkoja eli muun muassa sisämarkkinapolitiikkaa, kilpailupolitiikkaa, liikennepolitiikkaa, maaseudun kehittämispolitiikkaa ja kalastuspolitiikkaa sekä EU:n aloitteita ja ohjelmia koulutus-, nuoriso- ja urheilupolitiikan tukemiseksi tulee soveltaa joustavammin saarten taloudellisissa olosuhteissa.

1.3 ETSK katsoo, että Eurostatin käyttämiä saarialueen määrittämisen perusteita olisi arvioitava uudelleen ja että olisi käytettävä tarkoituksenmukaisempia perusteita (ks. kohdat 2.4–2.6).

1.4 Vammaisiin ja yleisesti kaikkiin muita heikommassa asemassa oleviin tulee kiinnittää erityishuomiota, sillä he kärsivät yleensä muita enemmän saariin kohdistuvien haasteiden seurauksista.

1.5 ETSK pitää välttämättömänä, että kaikissa ponnisteluissa saarten auttamiseksi asetetaan etusijalle julkisten palvelujen saatavuus, kestävän kasvun edistäminen sekä täystyöllisyyden, kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden tukeminen Euroopan saarilla.

1.6 Saaret ja saarialueet tarjoavat usein ainutlaatuisia mahdollisuuksia puhtaaseen energiaan perustuville ratkaisuille. ETSK tukee kaikkia tämänsuuntaisia Euroopan komission ponnisteluja ja erityisesti saarten siirtymistä käyttämään 100-prosenttisesti puhtaaseen energiaan perustuvia ratkaisuja.

1.7 ETSK tukee Euroopan parlamentin komissiolle esittämää kehotusta toteuttaa perusteellinen tutkimus Euroopan saarille aiheutuvista ylimääräisistä kustannuksista.

1.8 ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa pitämään kaikkia saarialueita ja EU:n saarivaltioita oikeutettuina infrastruktuurirahoitukseen vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikassa. Tätä varten on tehtävä jälkiarviointi, jossa tarkastellaan saariin kohdistuvien erityisrajoitusten lieventämiseen vuosina 2014–2020 osoitetun rahoituksen tehokkuutta.

1.9 ETSK pyytää komissiota määrittämään tarkoituksenmukaisemman lainsäädäntökehyksen, joka koskee valtiontuen soveltamista saarialueilla ja saarijäsenvaltioissa.

1.10 ETSK kehottaa komissiota tiivistämään koordinointia alue- ja kaupunkikehityksestä vastaavan yksiköiden välisen ryhmän kautta ja käyttämään alueellisten vaikutusten arviointeja keskeisen lainsäädännön arvioimiseksi ja saariolosuhteita koskevien lausekkeiden lisäämistarpeen määrittämiseksi.

2. Saaret ja Eurooppa: yleiskatsaus

Soveltamisala

2.1 Euroopan saarilla asuu yli 21 miljoonaa ihmistä. Heidän osuutensa on noin neljä prosenttia 28 jäsenvaltion EU:n kokonaisväestöstä. Kaikkien EU:n saarten väestö yhteenlaskettuna (lukuun ottamatta saarivaltioita eli Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Irlantia, Kyprosta ja Maltaa) edustaisi väestöltään Euroopan yhdenneksitoista suurinta valtiota (1). Euroopan saarten taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi on kiireellisesti otettava käyttöön yhdennetty politiikkakehys.

2.2 EU:n täytyy tunnustaa saarten haasteiden ainutlaatuisuus. Sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan ponnisteluja EU:n saarten koko potentiaalin hyödyntämiseksi.

2.3 Tämän lausunnon tarkoituksena on herättää uudelleen EU-tason keskustelua saariaseman merkityksestä EU:n toimintapolitiikoissa erityisesti vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan valossa sekä edistää alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, jossa kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet osallistuvat konkreettisemmin päätöksentekoprosessiin toimintapolitiikkojen ja ohjelmien laatimiseksi ihmisten todellisten tarpeiden pohjalta. Kumppanuusperiaatetta ja monitasoista hallintoa, joista säädetään yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa (2), tulee vahvistaa edelleen vuoden 2020 jälkeisellä kaudella.

2.3.1 Käsillä olevassa lausunnossa halutaan myös esittää tarkoituksenmukaisia toimintasuosituksia ”osallistavien saarten” käsitteen edistämiseksi panemalla käytännössä täytäntöön tuloksellisuus- ja tasa-arvoperiaatteet kaikkien Euroopan saarten kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisen lähtökohtina. — Tuloksellisuudella tarkoitetaan sen varmistamista, että kaikki saaret voivat kehittyä täysipainoisesti. — Tasa-arvolla tarkoitetaan sen varmistamista, että kaikkien kansalaisten ulottuvilla on mahdollisuuksia ja palveluja riippumatta alueellisista olosuhteista, joissa he elävät.

Saaren ja saariaseman määritelmä

2.4 Eurostatin määritelmän mukaan (3) saari on alue, joka täyttää seuraavat viisi perustetta: 1) Pinta-ala on vähintään yksi neliökilometri. 2) Saari sijaitsee vähintään kilometrin päässä mantereelta. 3) Saarella asuu pysyvästi vähintään 50 asukasta. 4) Saarella ei ole kiinteää yhteyttä mantereelle. 5) Saarella ei sijaitse EU:n jäsenvaltion pääkaupunkia.

2.5 Euroopan saaret voidaan myös ryhmitellä maantieteellisten piirteiden mukaan, NUTS-luokituksen (yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö) mukaan tai koon perusteella.

2.6 Saariasemaan liittyy kolme ulottuvuutta: 1) pienuus, 2) syrjäinen sijainti ja 3) haavoittuvuus (4).

2.7 EU:n tapa tarkastella saaria on saanut enemmän jalansijaa, kun kaksi pientä saarivaltiota, Kypros ja Malta, liittyivät EU:n jäseniksi.

2.7.1 Alueellisesta koheesiosta vuonna 2008 annetussa vihreässä kirjassa (5) ehdotettiin alueellisen koheesion määritelmäksi ”moninaisuuden muuntamista voimavaraksi, joka edesauttaa kestävää kehitystä koko EU:ssa”. Tästä näkökulmasta saariasemaa voidaan pitää voimavarana ja potentiaalisen kehityksen lähteenä.

2.8 EU:n koheesiopolitiikka 2014–2020 luo perustan muita heikommassa asemassa olevien alueiden kuten saarten tarpeiden ottamiselle huomioon EU:n ohjelmissa. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteisessä strategiakehyksessä määritettyihin keskeisiin alueellisiin haasteisiin. Yhdennettyjen alueellisten kehittämisstrategioiden tueksi vuosina 2014–2020 käyttöön otettuja uusia välineitä, kuten yhdennettyjä alueellisia investointeja ja paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita, tulee arvioida tarkemmin saarinäkökulmasta valmisteltaessa vuoden 2020 jälkeistä koheesiopolitiikkaa.

2.9 Kun otetaan huomioon ETSK:n lausunnot ”Saarten erityisongelmat” ja ”Älykkäät saaret” (6) sekä Eurooppa 2020 -strategian väliarvioinnin tulokset (7), on selvää, etteivät koheesiopoliittiset rahastot ole täyttäneet odotuksia saarten kohdalla. Niitä täytyy ehdottomasti pohtia uudelleen.

2.10 Euroopan parlamentin tammikuussa 2016 antama päätöslauselma saarten erityistilanteesta (8) muodostaa perustan nykyisten EU:n toimintapolitiikkojen tarkistamiselle.

3. Euroopan saarten suurimmat ongelmat

3.1 ESPON-ohjelman Euroislands-tutkimuksen päätelmien (9) mukaan on hyödyllistä kuvata lyhyesti Euroopan saarten ”vahvuudet ja heikkoudet” sekä ”mahdollisuudet ja uhat” ennen niiden ongelmien tarkastelemista, jotta pystytään paremmin sijoittamaan saariin tulevina vuosina kohdistuvat haasteet oikeaan kontekstiin.

3.1.1 ”Vahvuuksia” ovat elämänlaatu, rikas luonnon- ja kulttuuripääoma ja vahva kulttuuri-identiteetti. Ne ovat konkreettisia voimavaroja, joita tulisi hyödyntää lisävaurauden ja työpaikkojen luomiseksi saarille.

3.1.2 Saariaseman ”heikkoudet” vaikuttavat suoraan ja pysyvästi osaan saarten tärkeimmistä vetovoimatekijöistä: kulkuyhteyksiin, yleishyödyllisiin palveluihin, yksityisiin palveluihin ja verkostoihin, mittakaavaetuihin ja markkinajärjestelyyn.

3.1.3 ”Mahdollisuuksina” voidaan mainita elämänlaadun kysyntä, korkealaatuiset ja turvalliset elintarvikkeet sekä erikoistuneet matkailu- ja asuinpalvelut. Näitä tekijöitä tulisi hyödyntää ja ne tulisi muuntaa vahvuuksiksi, jotta voidaan ylittää saariasemaan liittyvät suurimmat haitat, joita ovat pienuus, syrjäinen sijainti ja haavoittuvuus.

3.1.4 ”Uhkina” voidaan pitää ilmastonmuutosta, globalisaatiota, talouskriisejä, energian hintojen nousua, veden niukkuutta, maaperän huonontumista ja kalavarojen ehtymistä.

3.2 Vaikka Euroopan saarten ongelmien vaikutukset vaihtelevat erilaisten tekijöiden mukaan (10), ne voidaan ryhmitellä kolmeen pääasialliseen luokkaan: 1) saarten talous, 2) sosiaalinen tasapuolisuus ja 3) ympäristönsuojelu.

3.3 Saarten talous: Saarten keskimääräinen BKT henkeä kohden on EU-28:n keskiarvon alapuolella (11). Taloudellisen lähentymisen prosessi on yleisesti hitaampi kuin muilla EU:n alueilla. Monilla saarilla BKT-tasoja ja työllisyyttä ylläpitävät matkailu ja laaja julkinen sektori, mikä kertoo talouden heikosta kilpailukyvystä.

3.3.1 Korkeat kuljetuskustannukset ja puutteelliset yhteydet muihin alueisiin ovat suuri ongelma saarialueille. Tämä ongelma on tunnustettava, ja sitä on lähestyttävä joustavasti tavalla, joka turvaa saarten talouden selviytymisen ja kukoistamisen. Vaikka asetuksen (ETY) N:o 3577/92 muodostama oikeudellinen kehys mahdollistaa jäsenvaltioille julkisten palvelujen järjestämisen säännöllisten yhteyksien ylläpitämiseksi saarialueisiin, on tarpeen arvioida, mitkä ovat olleet tämän toimenpiteen todelliset vaikutukset.

3.3.2 Toinen seikka, joka vaikuttaa kielteisesti joidenkin saarten talouden kilpailukykyyn, liittyy yksipuoliseen talouteen: eräät saaret ovat erikoistuneet yhteen tai vain muutamaan talouden alaan (esim. matkailuun) tai niiden taloudellinen toimeliaisuus on vähäistä pienen koon vuoksi.

3.3.3 ETSK tukee Euroopan parlamentin komissiolle esittämää kehotusta käynnistää perusteellinen tutkimus tai analyysi ylimääräisistä kustannuksista, joita Euroopan saarille koituu ihmisten ja tavaroiden kuljetusjärjestelmästä, energiahuollosta ja markkinoille pääsystä etenkin pk-yritysten näkökulmasta.

3.4 Sosiaalinen tasapuolisuus: Sosiaalinen tasapuolisuus Euroopan saarilla on mullistunut perinpohjaisesti viimeisten kymmenen vuoden aikana erilaisten sisäisten ja ulkoisten tekijöiden vuoksi: niitä ovat kuljetusjärjestelmä, talouden muutokset sekä muutokset elämäntyyleissä, kulttuureissa ja odotuksissa. Talouskriisi on vaikuttanut kielteisesti sosiaalisen tasapuolisuuden eri näkökohtiin.

3.4.1 Vähiten kehittyneet saaret kärsivät väestön vähenemisestä, sillä niissä väestön ikääntymisilmiö on usein voimakkaampi.

3.4.2 Tietyissä saariolosuhteissa (esim. Välimeren saaret) pakolaismuutto on vaikuttanut sosiaalisen tasapuolisuuden tilanteeseen. Saarille on hiljattain saapunut suuria määriä muuttajia, joskus jopa enemmän kuin alueella asuu paikallista väestöä, eikä paikallinen väestö puolestaan pysty antamaan tarvittavaa tukea ja apua. ETSK kehottaa komissiota jatkamaan turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) välisen synergian voimistamista ja kannustaa jäsenvaltioita ja alueita hyödyntämään ERI-rahastoja koulutus-, työllisyys-, asumis- ja syrjimättömyysnäkökohdat kattavan tehokkaan kotouttamispolitiikan tukemiseen.

3.4.3 Erasmus+-ohjelman kaltaisissa EU:n aloitteissa ja ohjelmissa koulutus-, nuoriso- ja urheilupolitiikan tukemiseksi tulisi ottaa huomioon saarten eristäytyneisyys sekä siellä joskus esiintyvä asiantuntemuksen ja osaamisen puute, jotta voidaan varmistaa kansainvälisen vaihdannan ja vuorovaikutuksen asianmukainen rahoitus ja toimivuus.

3.4.4 Vammaiset ja yleisesti kaikki muita heikommassa asemassa olevat kärsivät edellä mainituista ongelmista muita enemmän. Koheesiopolitiikan tarjoaman myönteisen esimerkin, jossa lopullisilta edunsaajilta vaaditaan esteettömyyden takaamista ERI-rahastojen varoilla rahoitetuissa hankkeissa, tulisi olla mallina kaikille EU:n toimintapolitiikoille.

3.5 Ympäristönsuojelu: Euroopan saaret sijaitsevat usein alueilla, joita pidetään biologisen monimuotoisuuden kannalta ainutlaatuisina.

3.5.1 Yksi syy tähän on se, että elinympäristöt ovat sijaitsevat etäällä toisistaan. Monien saarten maa- ja meriluontoa pidetään erityisen monimuotoisena. Tämän seurauksena useimmilla saarilla on suojelualueita.

3.5.2 Euroopan saaret ovat luonnonominaisuuksiltaan ainutlaatuisia, mutta toisaalta niiden ekosysteemit ovat hauraita ja hyvin alttiita ihmisen ja muiden ulkoisten tekijöiden aiheuttamalle paineelle. Niille saattaa olla tyypillistä myös viljelymaan vähäisyys, kuivuus, merenpinnan nousu ja maaperän eroosio.

3.5.3 Kaikki saaret kärsivät enemmän tai vähemmän vakavista meren pilaantumisongelmista – erityisesti vaarana olevasta valtamerillämme yleisestä muovin aiheuttamasta saastumisesta – (joita aiheuttavat pääasiassa toiminnot muualla kuin saarilla), autioitumisesta ja maiseman rappeutumisesta, makean veden niukkuudesta, riippuvuussuhteesta fossiilisiin polttoaineisiin sekä jätteiden ja jätevesien huolto-ongelmista.

4. Kohti ”osallistavia saaria”: tie eteenpäin

4.1 Näiden haasteiden ratkaiseminen edellyttää kestävän kehityksen taloudellisten, ympäristöön liittyvien ja sosiaalisten näkökohtien yhteensovittamista ja tasapainottamista soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa tavoitteena on panna täytäntöön ”laadukkaiden saarten”, ”vihreiden saarten” ja ”yhtäläisten mahdollisuuksien saarten” käsitteet.

”Laadukkaat saaret”: kilpailukyvyn, hyvinvoinnin ja yhteenkuuluvuuden parantaminen Euroopan saarilla

4.2 ETSK pitää välttämättömänä kestävän kasvun edistämistä (taloudellisesti, ympäristön kannalta ja sosiaalisesti) sekä täystyöllisyyden, innovoinnin, kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden tukemista Euroopan saarilla, jotta voidaan lujittaa ja monipuolistaa taloudellisia erikoisaloja ja lisätä keskinäistä yhteisvastuullisuutta saarten välillä sekä saarten ja mantereen välillä.

4.2.1 Koosta ja saariasemasta johtuvista seurauksista huolimatta saarten paikallisiin voimavaroihin ja osaamiseen perustuvat tuotteet voivat olla kilpailukykyisiä. Uusi osaaminen, innovointi ja ammattitaitoinen työvoima ovat ennakkoedellytyksiä tällaisen väistämättä erikoismarkkinoihin suuntautuvan strategian onnistumiselle.

4.3 ETSK on vahvasti sitä mieltä, että keskeisiä toimintapolitiikkoja eli muun muassa sisämarkkinapolitiikkaa, kilpailupolitiikkaa, liikennepolitiikkaa, maaseudun kehittämispolitiikkaa ja kalastuspolitiikkaa tulee soveltaa joustavammin saarten taloudellisissa olosuhteissa. Asetettujen tavoitteiden saavuttaminen ei saa riippua vain koheesiopolitiikasta.

4.3.1 Huomioon otettava ensisijainen asia ”laadukkaiden saarten” edistämisessä liittyy edellä mainittujen politiikanalojen yhteydessä nk. avoimen ja sosiaalisen innovoinnin hyödyntämiseen siten, että luodaan uusia työllistymismahdollisuuksia ja yrityksiä ja parannetaan näin saarten houkuttelevuutta asuinpaikkoina.

”Vihreät saaret”: kestävän kehityksen turvaaminen Euroopan saarilla

4.4 Jäsenvaltioiden tulee ehdottomasti ERI-rahastojen käytön kautta lujittaa sitoutumista kestäväpohjaisen ympäristönhoitoon ja -suojeluun ja saarten alueellisten voimavarojen kehittämiseen. On myös ensiarvoisen tärkeää panna täytäntöön strategiat resurssien, kuten veden, maan ja energian, käytön vähentämiseksi ja sekä yritysten että paikallisten asukkaiden tuottaman jätteen kierrättämiseksi.

4.5 ETSK katsoo, että kiertotalous on ensisijaisen tärkeä asia Euroopan saarille. Kiertotalousmallin kehittäminen Euroopan saarille auttaa suojelemaan saarten taloutta resurssien toimitusriskeiltä ja hyödykkeiden hintojen vaihtelulta.

4.6 Saaret ja saarialueet tarjoavat usein ainutlaatuisia mahdollisuuksia puhtaaseen energiaan perustuville ratkaisuille. Euroopan komissio on tunnustanut tämän ja on sitoutunut tukemaan parhaan saatavilla olevan teknologian kehittämistä ja käyttöönottoa EU:n saarilla ja saarialueilla sekä parhaiden käytänteiden vaihtoa rahoituksen ja laki- ja sääntelyjärjestelmien alalla (12). ETSK kannustaa komissiota ryhtymään tähän jäsenvaltioiden ja saariviranomaisten kanssa ja tarjoaa täyden tukensa sellaisen kattavan lainsäädäntökehyksen täytäntöönpanolle, jolla tuetaan Euroopan saarten siirtymistä 100-prosenttisesti puhtaaseen energiaan perustuviin ratkaisuihin.

”Yhtäläisten mahdollisuuksien saaret”: saavutettavuuden ja yhteyksien takaaminen kaikille asukkaille

4.7 ETSK kannattaa aluekehityksen edistämistä siten, että lähtökohtana on kaikkien saarten asukkaiden yhtäläiset mahdollisuudet saada yleishyödyllisiä palveluja, yhteistyö saarten ja manneralueiden järjestelmien välillä, palvelujen parempi saatavuus, kestäväpohjainen liikkuvuus ja liikennemuotojen ja viestintäinfrastruktuurin kehittäminen.

4.8 On tärkeää tukea uudelleenkoulutuksen ja elinikäisen oppimisen prosesseja, joissa hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla paikalliset inhimilliset resurssit, turvataan yhtäläiset edellytykset ja mahdollisuudet vammaisille ja tuetaan aktiivisena ikääntymistä strategisena paikallisena voimavarana. Lisäksi on erittäin tärkeää, että saarilla asuvia nuoria kannustetaan osallistumaan enemmän EU:n ohjelmiin, joilla tuetaan liikkuvuutta koulutus- ja pätevöitymistarkoituksessa (esim. Erasmus+).

4.9 EU:n saariin tulevina vuosina kohdistuvat haasteet edellyttävät vankan poliittisen tuen lisäksi kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten entistä tiiviimpää osallistumista prosessiin, jossa kehitetään uutta strategiaa saarille, sekä yritysjärjestelmää, jota on vahvistettu pk-yritysten kilpailukyvyn edistämiseen tähtäävin toimin.

4.9.1 Tästä syystä julkisilla ja yksityisillä taloudellisilla sidosryhmillä, työmarkkinaosapuolilla ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri osilla täytyy olla mahdollisuus saada tietoa EU:n toimintapolitiikoista, ohjelmista ja rahoitusmahdollisuuksista aihekohtaisten koulutusohjelmien sekä organisatorisen ja teknisen tuen kautta.

4.10 ETSK korostaa, että digitaaliset valmiudet ovat olennainen keino kompensoida Euroopan saarten yhteyshaittoja. Tarvitaan enemmän investointeja tieto- ja viestintäinfrastruktuuriin ja -teknologiaan, jotta voidaan varmistaa julkisten palvelujen riittävä saatavuus kaikkien saarialueilla asuvien tarpeisiin vastaamiseksi.

5. Erityishuomioita ja ehdotuksia

5.1 ETSK katsoo, että Eurostatin käyttämien saarten määrittelemisen perusteiden tarkoituksenmukaisuutta olisi arvioitava uudelleen.

5.2 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että vuosien 2014–2020 yhteisessä strategiakehyksessä (13) velvoitetaan jäsenvaltiot ottamaan huomioon maantieteelliset ja väestörakenteeseen liittyvät piirteet ja ryhtymään toimenpiteisiin kunkin alueen erityisten alueellisten haasteiden ratkaisemiseksi, jotta voidaan vapauttaa niiden oma kehityspotentiaali ja auttaa niitä näin saavuttamaan älykäs, kestävä ja osallistava kasvu mahdollisimman tehokkaasti. Tarvitaan enemmän tämänsuuntaisia ponnisteluja konkreettisempien tulosten saavuttamiseksi.

5.3 Tärkein Euroopan saarien kilpailukyvyn ja koheesion tukemiseen liittyvä haaste on niiden vetovoiman lisääminen. Euroislands-tutkimuksen päätelmien mukaan (14) Euroopan saarten älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun johtavien kehitysprosessien suunnittelussa on otettava huomioon kaksi tärkeää asiaa: houkuttavuus asuinseutuna ja houkuttavuus yritystoiminnalle.

5.4 Saarten erityistilanteesta annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ja Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liiton päätöslauselmien perusteella ETSK katsoo, että houkuttavuutta voidaan lisätään seuraavin keinoin: — Pidetään kaikkia saarialueita ja EU:n saarijäsenvaltioita vähemmän kehittyneinä alueina vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikassa. — Määritetään uudet ja tarkoituksenmukaisemmat perusteet valtiontuelle. — Käynnistetään saarista vastaavan yksikön toiminta komission aluepolitiikan pääosastossa ja luodaan erityinen ohjelma saaria varten. — Lisätään saariolosuhteita koskevat lausekkeet kaikkiin EU:n säädöksiin (tarvittaessa).

5.5 ETSK kannattaa AK:n kehotusta antaa tehokkaampaa ja kohdennetumpaa tukea koheesiopolitiikasta ja muista EU:n toimintapolitiikoista satamakaupunkien ja -alueiden, myös saarten, elvyttämiseen ja hyödyntää alueellisen toimintasuunnitelman, kaupunkeja koskevan toimintaohjelman, Leipzigin peruskirjan ja Amsterdamin ohjelmajulistuksen tarjoamia mahdollisuuksia (15).

5.6 Suurin osa koheesiopoliittisesta rahoituksesta keskitetään vähemmän kehittyneisiin alueisiin. Alueiden luokittelu perustuu koheesiopolitiikassa pääosin alueelliseen BKT:hen, joka on puutteellinen indikaattori monista syistä.

5.6.1 Eurooppa 2020 -strategian väliarviointia koskevien ETSK:n päätelmien mukaan olisi tutkittava mahdollisuutta käyttää BKT:tä täydentäviä indikaattoreita rakennerahastojen jakomenetelmässä. Tämän tuloksena saarialueiden tulisi saada enemmän rahoitusta. ETSK kehottaa komissiota kehittämään muita, BKT:tä laajempia indikaattoreita, joissa otetaan huomioon saarten taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä haavoittuvuus.

5.6.2 BKT:tä laajemman lähestymistavan perusteella Euroopan saaret voitaisiin luokitella vähemmän kehittyneiksi alueiksi. Tällöin kaikki Euroopan saaret voisivat hyödyntää koheesiorahastoja strategisen infrastruktuurin toteuttamisessa ja käyttöönotossa, ja näiden alueiden yrityksille myönnettävää kilpailukyky- ja koheesiotukea voitaisiin myös korottaa ja mukauttaa niiden houkuttavuustason mukaan.

5.6.3 Komission tulisi tutkia sellaisten saarille suunnatun innovaatio-ohjelman lisäarvoa, jossa pyritään määrittämään ja testaamaan innovatiivisia ratkaisuja saarten kestävän kehityksen edistämiseksi vuoden 2020 jälkeisellä kaudella.

5.6.4 Joillakin Euroopan saarilla voidaan niiden geomorfologisten ja taloudellisten erityispiirteiden valossa (rannikkoalueet, sisämaa- ja vuoristoalueet) soveltaa innovatiivista lähestymistapaa, jossa tavoitteena on edistää ERI-rahastojen välistä täydentävyyttä ja synergiaa sinisen kasvun ja maaseudun kehittämisen tukistrategioiden välillä.

Bryssel 29. maaliskuuta 2017. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Georges DASSIS

(1) https://europeansmallislands.com/2017/02/11/the-11th-nation/

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artikla.

(3) Portrait of Islands, Euroopan komissio, Eurostat, 1994.

(4) Insularity and economic development: a survey, Manuela Deidda, CRENOS 2014.

(5) Euroopan komissio, COM(2008) 616 final, Bryssel, 6. lokakuuta 2008.

(6) EUVL C 181, 21.6.2012, s. 7, EUVL C 268, 14.8.2015, s. 8,

http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.ten-opinions&itemCode=40697

(7) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Eurooppa 2020 -strategian arviointi”, EUVL C 12, 15.1.2015, s. 105

(8) Euroopan parlamentti, Strasbourg, 4. helmikuuta 2016.

(9) The Development of the Islands – European Islands and Cohesion Policy (EUROISLANDS), EU:n ESPON 2013 -ohjelma.

(10) Maantieteellinen sijainen, mantereen tai taloudellisten keskusten läheisyys tai etäisyys, ilmasto, matkailuvetovoima, väestön koko, maa- ja kalatalousmahdollisuudet ja yleinen kehitystaso.

(11) Eurostatin tilastotiedot maaliskuulta 2016.

(12) Tiedonanto aiheesta ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille”

(13) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) 10 artikla ja liite I.

(14) The Development of the Islands – European Islands and Cohesion Policy (EUROISLANDS), ESPON 2013 -ohjelma.

(15) http://cor.europa.eu/fi/activities/opinions/Pages/opinions-and-resolutions.aspx