FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 89/1

NEUVOSTON ENSIMMÄISESSÄ KÄSITTELYSSÄ VAHVISTAMA KANTA (EU) N:o 2/2013

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta

Hyväksytty neuvostossa 25 päivänä helmikuuta 2013

2013/C 89 E/01

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 325 artiklan, yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan unionin toimielimet ja jäsenvaltiot pitävät unionin taloudellisten etujen suojaamista sekä petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjuntaa erittäin tärkeänä. Komission vastuu liittyy tältä osin kiinteästi sille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artiklan nojalla annettuun talousarvion toteuttamistehtävään; tällaisen toiminnan merkitystä korostetaan mainitun perussopimuksen 325 artiklassa.

(2) Tämän tavoitteen saavuttamiseksi olisi erityisesti unionin tasolla toteutettavissa tutkimuksissa käytettävä kaikkia tarjolla olevia keinoja muuttamatta kuitenkaan nykyistä unionin ja jäsenvaltioiden välistä vastuun jakoa ja tasapainoa.

(3) Petostentorjunnassa käytettävissä olevien keinojen tehostamiseksi komissio on, ottaen huomioon kunkin toimielimen oikeuden päättää omasta sisäisestä organisaatiostaan, perustanut erääksi yksikökseen päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom (3) Euroopan petostentorjuntaviraston, jäljempänä ‧virasto‧, jonka tehtävänä on toteuttaa petoksia koskevia hallinnollisia tutkimuksia. Komissio on antanut virastolle täydellisen riippumattomuuden tutkimustehtävässään. Päätöksen 1999/352/EY; EHTY, Euratom mukaisesti virasto käyttää tutkintatehtävässään sille unionin oikeudessa annettua toimivaltaa.

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999 (4) on annettu viraston suorittamien tutkimuksien sääntelemiseksi. Viraston tutkimustoiminnan tehostamiseksi ja unionin toimielinten viraston toiminnasta laatimien arviointien, erityisesti huhtikuussa 2003 annetun komission arviointikertomuksen ja viraston hallinnointia koskevien tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksien nro 1/2005 (5) ja nro 2/2011 (6), perusteella on aiheellista tarkistaa voimassa olevaa sääntelyä.

(5) Viraston toimeksiantona olisi oltava tutkimusten suorittaminen perussopimuksilla tai niiden nojalla perustetuissa toimielimissä, elimissä ja laitoksissa, jäljempänä ‧toimielimet, elimet ja laitokset‧, ja siinä tehtävässä komissiolle unionin säädöksillä annettujen tutkintavaltuuksien käyttö sekä jäsenvaltioiden avustaminen järjestämään komission tuella tiivis ja säännöllinen yhteistyö toimivaltaisten viranomaistensa välillä. Lisäksi viraston olisi osallistuttava petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan ehkäisy- ja torjuntakeinojen suunnitteluun ja kehittämiseen tämän alan operationaalisten käytäntöjensä pohjalta.

(6) Komission perustaman viraston tehtäviin kuuluvat taloudellisten etujen suojaamisen lisäksi myös kaikki toimet unionin etujen suojelemiseksi sellaisia väärinkäytöksiä vastaan, jotka voivat johtaa hallinnollisiin tai rikosoikeudellisiin menettelyihin.

(7) Tätä asetusta olisi sovellettava rajoittamatta kuitenkaan perussopimusten määräyksistä mahdollisesti johtuvan laajemman suojan soveltamista.

(8) Koska on tarpeen tehostaa petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjuntaa, viraston olisi voitava suorittaa sisäisiä tutkimuksia kaikissa toimielimissä, elimissä ja laitoksissa.

(9) Ulkoisten tutkimusten yhteydessä virastolle olisi annettava toimivalta, joka komissiolla on komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (7) nojalla. Viraston olisi myös voitava käyttää muita komissiolle myönnettyjä, jäsenvaltioissa paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia koskevia valtuuksia erityisesti väärinkäytösten tutkimiseksi siten kuin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (8) 9 artiklassa on säädetty.

(10) Viraston operationaalinen tehokkuus riippuu suurelta osin jäsenvaltioiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä. Jäsenvaltioiden olisi nimettävä toimivaltaiset viranomaisensa, jotka voivat avustaa virastoa sen tehtävien hoidossa. Jos jäsenvaltio ei ole perustanut kansallisella tasolla asiantuntijayksikköä, jonka tehtävänä on sovittaa yhteen unionin taloudellisten etujen suojaamista ja petosten torjuntaa, olisi nimettävä yksikkö, jäljempänä ‧petostentorjunnan yhteistyöstä vastaava yksikkö‧, jonka tehtävänä on edistää viraston kanssa tehtävää yhteistyötä ja tiedonvaihtoa.

(11) Virastolla olisi ulkoisia tutkimuksia tehtäessä oltava pääsy kaikkiin unionin toimielinten, elinten ja laitosten hallussa oleviin asiaan vaikuttaviin tietoihin.

(12) Tutkimuksissa olisi noudatettava perussopimuksia ja erityisesti Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa (N:o 7), noudattaen kuitenkin neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 säädettyjä Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja (9), jäljempänä ‧henkilöstösäännöt‧, sekä Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevia sääntöjä sekä kunnioittaen täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, erityisesti oikeudenmukaisuuden periaatetta ja noudattaen asianomaisen oikeutta ilmaista käsityksensä häntä koskevista seikoista ja periaatetta, jonka mukaan tutkinnan päätelmät voidaan perustaa ainoastaan sellaisiin seikkoihin, joilla on todistusarvoa. Tätä varten toimielinten, elinten ja laitosten olisi säädettävä edellytykset, joiden mukaisesti sisäisiä tutkimuksia on määrä suorittaa.

(13) Sisäisiä tutkimuksia voidaan toteuttaa ainoastaan, jos virastolle on taattu oikeus päästä toimielinten, elinten ja laitosten kaikkiin tiloihin ja saada kaikki niiden hallussa olevat tiedot ja asiakirjat.

(14) Niiden tietojen paikkansapitävyys, jotka toimitetaan virastolle sen hoitaessa toimeksiantoaan, olisi arvioitava viipymättä. Tätä varten virastolla olisi oltava ennen tutkimuksen aloittamista pääsy kaikkiin toimielinten, elinten ja laitosten hallussa olevien tietokantojen sisältämiin asiaan vaikuttaviin tietoihin, kun tämä on välttämätöntä väitteiden todellisuuspohjan arvioimiseksi.

(15) Virastolle olisi asetettava yksiselitteisesti velvollisuus ilmoittaa käynnissä olevista tutkimuksista toimielimille, elimille ja laitoksille, jos tutkimuksen kohteena oleva asia koskee virkamiestä tai muuhun henkilöstöön kuuluvaa, toimielimen tai elimen jäsentä, toimiston tai viraston päällikköä, taikka sen työntekijää, tai jos unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi saatetaan tarvita turvaamistoimenpiteitä.

(16) Olisi laadittava selkeät säännöt, joilla samalla kun vahvistetaan viraston ensisijainen toimivalta suorittaa sisäisiä tutkimuksia unionin taloudellisia etuja vahingoittavissa asioissa mahdollistetaan se, että unionin toimielimet, elimet ja laitokset voivat nopeasti suorittaa tällaisia tutkimuksia tapauksissa, joissa virasto päättää olla puuttumatta asiaan.

(17) Viraston riippumattomuuden varmistamiseksi sen suorittaessa sille tällä asetuksella annettuja tehtäviä viraston pääjohtajan olisi voitava aloittaa tutkimus omasta aloitteestaan. Jos virasto suorittaa tutkimuksia, asianomaiset toimielimet, elimet tai laitokset eivät saisi suorittaa samoja tosiseikkoja koskevaa rinnakkaista tutkimusta, ellei viraston kanssa ole toisin sovittu.

(18) Tutkimukset olisi toteutettava viraston pääjohtajan johdolla ja täysin unionin toimielimistä, elimistä ja laitoksista sekä valvontakomiteasta riippumattomasti. Tätä varten pääjohtajan olisi voitava antaa viraston henkilöstölle tutkintamenettelyjä koskevia ohjeita. Näissä ohjeissa olisi annettava viraston henkilöstölle käytännön ohjeita tutkimusten suorittamisesta, asianomaisten henkilöiden tai todistajien prosessuaalisista takeista ja oikeuksista sekä yksityiskohtaisia tietoja noudatettavista sisäisistä neuvoa-antavista ja valvontamenettelyistä, oikeudellinen tarkastus mukaan lukien. Tutkimusten toteutuksen avoimuuden edistämiseksi ohjeiden olisi oltava yleisön saatavilla viraston verkkosivuilla. Ohjeissa ei saisi luoda tai muuttaa mitään tähän asetukseen perustuvaa oikeutta tai velvollisuutta.

(19) Henkilöstösääntöjen 21 artiklan mukaisesti viraston henkilöstön olisi toteutettava tutkimukset tutkintamenettelyjä koskevien ohjeiden ja pääjohtajan antamien yksittäisten tapauskohtaisten ohjeiden mukaisesti.

(20) Henkilöstösääntöjen mukaisesti viraston henkilöstön olisi hoidettava tutkimustehtävänsä täysin riippumattomasti ja esteellisyyttä välttäen. Viraston henkilökunnan jäsenten olisi ilmoitettava välittömästi pääjohtajalle, jos tutkimus koskee asiaa, jossa heillä on heidän riippumattomuutensa vaarantava tai vaarantavaksi katsottava henkilökohtainen etu varsinkin, jos he ovat tai ovat olleet muussa asemassa osallisina tutkittavana olevassa asiassa.

(21) Viraston ulkoisissa ja sisäisissä tutkimuksissa noudatetaan osittain erillisiä sääntöjä. Virastolla tulisi kuitenkin olla lupa tarvittaessa yhdistää yhdeksi tutkimukseksi ulkoisen ja sisäisen tutkimuksen näkökohdat joutumatta aloittamaan kahta erillistä tutkimusta.

(22) Oikeusvarmuuden vuoksi on tarpeen antaa tarkat säännökset viraston tutkimuksiin sovellettavista prosessuaalisista takeista näiden tutkimusten hallinnollinen luonne huomioon ottaen.

(23) Asianomaisten henkilöiden ja todistajien prosessuaalisia takeita ja perusoikeuksia olisi kunnioitettava syrjimättömästi sekä ulkoisten että sisäisten tutkimusten koko keston ajan ja kaikissa vaiheissa erityisesti toimitettaessa tietoja meneillään olevista tutkimuksista. Toimitettaessa viraston suorittamia tutkimuksia koskevia tietoja Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle tai tilintarkastustuomioistuimelle joko kahdenvälisesti tai osana näkemysten vaihtoa, olisi kunnioitettava tutkimusten luottamuksellisuutta, asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia sekä tarvittaessa noudatettava oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä. Tutkimusten aikana toimitettuja tai saatuja tietoja olisi käsiteltävä unionin tietosuojalainsäädännön mukaisesti. Tietojen vaihtoon olisi sovellettava suhteellisuus- ja tarpeellisuusperiaatetta.

(24) Tutkimuksen kohteena olevien henkilöiden yksilöllisten oikeuksien suojan vahvistamiseksi ei tutkimuksen loppuvaiheessa saisi tehdä asianomaista henkilöä nimeltä mainitsevia päätelmiä ilman, että tälle annetaan tilaisuus esittää huomautuksia häntä koskevista tosiseikoista.

(25) Viraston pääjohtajan olisi huolehdittava siitä, että kaikessa yleisölle osoitetussa tiedotuksessa kunnioitetaan asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia.

(26) Viraston sekä toimielinten, elinten ja laitosten, jotka ovat osallisina tutkimukseen, olisi suojeltava sananvapautta Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti ja varjeltava lähdesuojaa.

(27) Viraston pääjohtajan tehtävänä olisi oltava huolehtia henkilötietojen suojasta ja tutkimusten yhteydessä saatujen tietojen luottamuksellisuuden kunnioittamisesta. Unionin virkamiehille ja muulle henkilöstölle olisi taattava henkilöstösäännöissä säädettyä suojaa vastaava oikeussuoja.

(28) Jotta varmistetaan, että viraston suorittamien tutkimusten tulokset otetaan huomioon sekä huolehditaan tarpeellisesta seurannasta, kertomuksia olisi voitava käyttää todisteena hallinnollisissa tai oikeudellisissa menettelyissä. Tätä varten nämä kertomukset olisi laadittava tavalla, joka on yhteensopiva niiden sääntöjen kanssa, jotka jäsenvaltioissa koskevat hallinnollisia selvityksiä.

(29) Jos sisäisiä tutkimuksia koskevassa loppukertomuksessa esille tuodut tosiseikat voivat johtaa rikosoikeudelliseen menettelyyn, nämä seikat olisi toimitettava asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille. Viraston pääjohtajan olisi tutkimusta koskevaan loppukertomukseen liittyvissä suosituksissa todettava, ovatko toimielimen, elimen tai laitoksen sisäiset toimenpiteet jatkotoimina tehokkaampia, kun otetaan huomioon tosiseikkojen luonne ja taloudelliset vaikutukset.

(30) Jos viraston pääjohtaja toimittaa asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille viraston sisäisen tutkimuksen aikana saatuja tietoja, näiden tietojen toimittaminen ei saisi vaikuttaa kansallisen oikeusviranomaisen suorittamaan oikeudelliseen arviointiin siitä, onko tutkintamenettely tarpeen.

(31) Jäsenvaltioiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten taikka, tapauksen mukaan, toimielinten, elinten tai laitosten tehtävänä on päättää valmistuneen tutkinnan johdosta toteutettavista jatkotoimista sen loppukertomuksen perusteella, jonka virasto on laatinut tutkimuksesta.

(32) Toimintansa tehostamiseksi virastolla olisi oltava tieto siitä, mihin toimiin sen tutkimusten tulosten perusteella on ryhdytty. Näin ollen unionin toimielinten, elinten ja laitosten ja tarvittaessa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi raportoitava virastolle tämän pyynnöstä mahdollisista toimista, joita on toteutettu viraston niille toimittamien tietojen perusteella.

(33) Koska viraston, Eurojustin, Euroopan poliisiviraston (Europol) ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön tehostamisesta seuraa merkittäviä etuja, virastolla olisi oltava valtuudet sopia niiden kanssa hallinnollisista järjestelyistä, joiden avulla pyritään ennen kaikkea edistämään käytännön yhteistyötä sekä teknisiä ja operatiivisia kysymyksiä koskevaa tietojen vaihtoa, luomatta kuitenkaan uusia oikeudellisia velvoitteita.

(34) Viraston, Eurojustin ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisen, rikostutkintaan mahdollisesti johtavia tapauksia koskevan yhteistyön vahvistamiseksi viraston olisi ilmoitettava Eurojustille varsinkin niistä tapauksista, joissa on aihetta epäillä petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja ja johon liittyy vakavaa rikollisuutta. Tiedot olisi tarvittaessa toimitettava asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ennen kuin virasto toimittaa näiden antamat tiedot Eurojustille tai Europolille, jos tällaisten tietojen oheen liitetään pyyntö toteuttaa tiettyjä rikosoikeudellisia tutkintatoimia.

(35) Viraston, asianomaisten unionin toimielinten, elinten ja laitosten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten sekä kansainvälisten järjestöjen välisen yhteistyön edistämiseksi olisi toteutettava vastavuoroiseen tietojen vaihtoon liittyviä järjestelyjä. Tässä tietojen vaihdossa olisi noudatettava luottamuksellisuuden periaatetta ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 annettuja sääntöjä (10). Viraston olisi erityisesti varmistettava, että vastaanottajalla on asianmukainen toimivalta, ja se, että tietojen toimittaminen on tarpeellista. Eurojustin kanssa tapahtuvan tietojen vaihdon olisi kuuluttava Eurojustin toimeksiannon piiriin, joka käsittää myös yhteensovittamisen rajatylittävien vakavien rikosten osalta.

(36) Kun otetaan huomioon unionin ulkoisen avun määrärahojen suuruus, viraston tuolla alalla suorittamien tutkimusten määrä sekä tutkimusten johdosta tehtävä kansainvälinen yhteistyö, viraston olisi voitava, tarvittaessa yhteensovitetusti muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, sopia hallinnollisin järjestelyin kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa käytännön avun saamiseksi tehtäviensä hoitamiseen, luomatta kuitenkaan uusia oikeudellisia velvoitteita.

(37) Viraston olisi oltava tehtäviensä hoidossa riippumaton. Tämän riippumattomuuden tehostamiseksi olisi ulkopuolisista, riippumattomista sekä erityispätevyyden viraston toimialoilla omaavista asiantuntijoista koostuvan valvontakomitean valvottava säännöllisesti viraston tutkintatehtäviä. Valvontakomitea ei saisi puuttua meneillään olevien tutkimusten toteuttamiseen. Sen tehtävänä olisi oltava myös viraston pääjohtajan avustaminen tämän tehtävien hoitamisessa.

(38) On aiheellista määrittää valvontakomitean jäsenten nimitysperusteet ja -menettelyt sekä tarkentaa valvontakomitean toimeksiantoon perustuvia tehtäviä.

(39) Olisi laadittava varallaololuettelo ehdokkaista, jotka voivat tulla valvontakomitean jäsenten tilalle näiden jäljellä olevaksi toimikaudeksi, mikäli yksi tai useampi valvontakomitean jäsen eroaa, kuolee tai ei muutoin pysty hoitamaan tehtäviään.

(40) Jotta voidaan varmistaa, että valvontakomitea suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, viraston olisi huolehdittava siitä, että komitean sihteeristö voi työskennellä riippumattomasti.

(41) Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi käytävä kerran vuodessa näkemysten vaihtoa. Tässä näkemysten vaihdossa olisi käsiteltävä muun muassa viraston tutkimuksissaan noudattaman politiikan strategisia painopisteitä ja sen toiminnan tehokkuutta sen suorittaessa toimeksiantoaan, puuttumatta kuitenkaan millään tavoin viraston riippumattomuuteen tutkimustensa tekemisessä. Näkemysten vaihto olisi valmisteltava teknisellä tasolla ja siihen olisi sisällytettävä tarvittaessa asianomaisten toimielinten toimivaltaisten yksiköiden välinen valmistelukokous. Keskusteltaessa viraston toiminnan tehokkuudesta toimeksiantonsa toteuttamisessa näkemysten vaihtoon osallistuvien toimielinten käytettävissä tulisi olla tilastotietoja viraston tutkimusten ja viraston toimittamien tietojen aiheuttamista jatkotoimista.

(42) Jotta voitaisiin taata viraston pääjohtajan täysi riippumattomuus hänen johtaessaan virastoa, hänet olisi nimitettävä seitsemän vuoden toimikaudeksi, joka ei ole uusittavissa.

(43) Viraston pääjohtajan tehtävä on erityisen tärkeä myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Pääjohtajaksi nimitetyn henkilön olisi saatava Euroopan parlamentilta, neuvostolta ja komissiolta mahdollisimman laaja tuki ja tunnustus. Komission olisi sen vuoksi pyrittävä saamaan aikaan kuulemismenettelyn puitteissa yhteinen sopimus Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa.

(44) Pääjohtajan tointa koskeva hakuilmoitus olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään kuusi kuukautta ennen toimessa olevan pääjohtajan toimikauden päättymistä. Komission olisi laadittava hakuilmoitus Euroopan parlamentin ja neuvoston tiiviin kuulemisen tulosten perusteella. Siinä olisi täsmennettävä valintaperusteet, mukaan lukien ne vaatimukset, jotka hakijan on täytettävä voidakseen tulla valituksi.

(45) Pääjohtajan olisi ilmoitettava valvontakomitealle määräajoin tapaukset, joissa tietoja on toimitettu jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille, sekä näiden jäsenvaltioiden samojen oikeusviranomaisten käsittelemien viraston tapausten kokonaismäärä, jatkotoimena viraston tekemälle tutkimukselle.

(46) Käytännön kokemukset ovat osoittaneet, että olisi suotavaa antaa pääjohtajalle mahdollisuus siirtää tiettyjä tehtäviään yhden tai useamman viraston henkilökuntaan kuuluvan hoidettaviksi.

(47) Pääjohtajan olisi luotava sisäinen neuvonanto- ja valvontamenettely, joka sisältää oikeudellisen tarkastuksen ja erityisen viittauksen asianomaisten henkilöiden prosessuaalisten takeiden ja perusoikeuksien sekä kyseessä olevien jäsenvaltioiden lakien kunnioittamiseen.

(48) Viraston riippumattomuuden takaamiseksi komission olisi päätettävä asianmukaisesta nimittävän viranomaisen valtuuksien siirrosta pääjohtajalle.

(49) Tämä asetus ei millään tavoin vähennä jäsenvaltioiden toimivaltaa tai velvollisuuksia toteuttaa toimenpiteitä petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjumiseksi. Ulkoisten hallinnollisten tutkimusten antaminen riippumattoman viraston tehtäväksi tällä alalla on siten täysin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaista. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjunnan tehostamiseksi.

(50) Komission olisi arvioitava, onko tätä asetusta tarkistettava, jos Euroopan syyttäjänvirasto perustetaan.

(51) Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita.

(52) Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon 1 päivänä kesäkuuta 2011 (11),

(53) Asetus (EY) N:o 1073/1999 olisi kumottava ja korvattava tällä asetuksella, koska tarvittavien muutosten määrä on huomattava.

(54) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen (Euratomin perustamissopimus) 106 a artiklan 1 kohdassa laajennetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artiklan soveltaminen koskemaan Euroopan atomienergiayhteisöä (Euratom), minkä vuoksi viraston tutkimuksia koskevia unioniin sovellettavia sääntöjä olisi sovellettava myös Euratomiin. Euratomin perustamissopimuksen 106 a artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artiklassa olevia viittauksia unioniin on pidettävä viittauksina Euratomiin ja näin ollen tässä asetuksessa olevat viittaukset unioniin sisältävät asiayhteyden mukaan myös viittauksen Euratomiin. Tästä syystä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus (Euratom) N:o 1074/1999 (12) olisi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tavoitteet ja tehtävät

1. Jotta voidaan tehostaa petosten, lahjonnan ja Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä asiayhteyden mukaan yhteisesti ‧unioni‧, taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjuntaa, olisi päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom perustetun Euroopan petostentorjuntaviraston, jäljempänä ‧virasto‧, käytettävä komissiolle kuuluvia tutkintavaltuuksia, jotka sille on annettu seuraavilla:

a) asiaankuuluvat unionin säädökset; ja

b) asiaankuuluvat unionin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemät yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevat sopimukset.

2. Virasto avustaa jäsenvaltioita komission tuella tiiviin ja säännöllisen yhteistyön järjestämisessä niiden toimivaltaisten viranomaisten kesken, jotta voidaan sovittaa yhteen niiden toimia, joiden tarkoituksena suojata unionin taloudellisia etuja petoksilta. Virasto osallistuu petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan ehkäisy- ja torjuntakeinojen suunnitteluun ja kehittämiseen. Virasto edistää ja sovittaa yhteen unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvän operationaalisen kokemuksen ja parhaiden menettelytapojen jakamista jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken sekä tukee jäsenvaltioiden vapaaehtoisesti toteuttamia yhteisiä petostentorjuntatoimia.

3. Tätä asetusta sovelletaan rajoittamatta seuraavien soveltamista:

a) Euroopan unionista tehtyyn ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetty Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskeva pöytäkirja (N:o 7);

b) Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevat säännöt;

c) henkilöstösäännöt;

d) asetus (EY) N:o 45/2001.

4. Virasto tekee hallinnollisia tutkimuksia perussopimuksilla tai niiden nojalla perustetuissa toimielimissä, elimissä ja laitoksissa, jäljempänä ‧toimielimet, elimet ja laitokset‧, petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjumiseksi. Siinä tarkoituksessa se tutkii virkatehtävien hoitamiseen liittyviä vakavia tapauksia, joissa unionin virkamiehet tai sen muuhun henkilöstöön kuuluvat ovat laiminlyöneet velvollisuutensa tavalla, joka voi johtaa kurinpidolliseen tai tapauksen mukaan rikosoikeudelliseen menettelyyn, ja vastaavia velvollisuuksien laiminlyöntejä, joihin ovat syyllistyneet sellainen toimielimen tai elimen jäsen, laitoksen päällikkö taikka toimielimen, elimen tai laitoksen sellainen työntekijä, johon ei sovelleta henkilöstösääntöjä, jäljempänä yhteisesti ‧virkamiehet tai muuhun henkilöstöön kuuluvat, toimielimen tai elimen jäsenet, toimiston tai viraston päälliköt taikka sen työntekijät‧.

5. Tämän asetuksen soveltamiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä unionin toimielimet, elimet tai laitokset voivat sopia viraston kanssa hallinnollisista järjestelyistä. Hallinnolliset järjestelyt voivat koskea erityisesti tietojen toimittamista ja tutkimusten toteuttamista.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

1) ‧unionin taloudelliset edut‧ käsittävät Euroopan unionin talousarvioon sekä toimielinten, elinten ja laitosten talousarvioihin sisältyvät tulot, menot ja varat sekä niiden hallinnoimat ja valvomat talousarviot;

2) ‧väärinkäytöksellä‧ tarkoitetaan asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyä väärinkäytöstä;

3) ‧petoksella, lahjonnalla tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavalla muulla laittomalla toiminnalla‧ tarkoitetaan asiaankuuluvissa unionin säädöksissä sellaiseksi määriteltyä toimintaa;

4) ‧hallinnollisilla tutkimuksilla‧, jäljempänä ‧tutkimukset‧, tarkoitetaan kaikenlaisia tarkastuksia, todentamisia ja muita viraston 3 ja 4 artiklan mukaisesti toteuttamia toimenpiteitä 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarvittaessa sen osoittamiseksi, että tutkimuksen kohteena oleva toiminta on luonteeltaan sääntöjenvastaista; nämä tutkimukset eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuksiin aloittaa rikosoikeudellisia menettelyjä;

5) ‧asianomaisella henkilöllä‧ tarkoitetaan henkilöä tai talouden toimijaa, jonka epäillään syyllistyneen petokseen, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan ja joka siksi on viraston tutkimuksen kohteena;

6) ‧talouden toimijalla‧ on merkitys, jossa sitä on käytetty asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96;

7) ‧hallinnollisilla järjestelyillä‧ tarkoitetaan viraston toteuttamia, luonteeltaan teknisiä ja/tai operatiivisia järjestelyjä, joiden tarkoituksena voi erityisesti olla osapuolten välisen yhteistyön ja tiedonvaihdon helpottaminen ja jotka eivät luo uusia oikeudellisia velvoitteita.

3 artikla

Ulkoiset tutkimukset

1. Virasto käyttää komissiolle asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla kuuluvaa toimivaltaa suorittaa tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä jäsenvaltioissa sekä, yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti, kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen toimitiloissa.

Virasto tekee osana tutkimustoimintaansa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 1 kohdan mukaisia ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen mukaisia tarkastuksia ja todentamisia jäsenvaltioissa sekä, yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti, kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen toimitiloissa.

2. Sen osoittamiseksi, että kyse on avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittyvästä petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta, virasto voi tehdä asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 säännösten ja menettelyjen mukaisesti talouden toimijoihin kohdistuvia tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä.

3. Tehdessään tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä viraston työntekijät noudattavat asianomaisen jäsenvaltion sääntöjä ja käytäntöjä sekä tässä asetuksessa säädettyjä prosessuaalisia takeita, jollei sovellettavasta unionin oikeudesta muuta johdu.

Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on viraston pyynnöstä annettava viraston työntekijöille apu, jonka he tarvitsevat suorittaakseen tehtävänsä tehokkaasti 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjallisessa valtuutuksessa esitetyn mukaisesti. Jos tämän avun edellytyksenä on kansallisten sääntöjen mukaisesti myönnetty oikeusviranomaisen lupa, tätä lupaa on haettava.

Asianomaisen jäsenvaltion on huolehdittava asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti siitä, että viraston henkilökunnalla on samoin ehdoin kuin kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla ja sen kansallisia lakeja noudattaen pääsy kaikkiin tietoihin ja asiakirjoihin, jotka liittyvät tutkimuksen kohteena olevaan asiaan ja ovat välttämättömiä, jotta paikan päällä suoritettava tarkastus tai todentaminen voidaan tehdä tosiasiallisesti ja tehokkaasti.

4. Jäsenvaltioiden on tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten nimettävä yksikkö, jäljempänä ‧petostentorjunnan yhteistyöstä vastaava yksikkö‧, jonka tehtävänä on edistää viraston kanssa tehtävän yhteistyön ja tiedonvaihdon, mukaan lukien luonteeltaan operatiiviset tiedot, tehokkuutta. Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavaa yksikköä voidaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti pitää tarvittaessa tässä asetuksessa tarkoitettuna toimivaltaisena viranomaisena.

5. Ulkoisen tutkimuksen aikana virasto voi saada toimielinten, elinten ja laitosten hallussa olevia tutkimuksen kohteena olevan asian kannalta merkityksellisiä tietoja, tietokannoissa olevat tiedot mukaan lukien, jos ne ovat tarpeen sen osoittamiseksi, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta. Tällöin sovelletaan 4 artiklan 2 ja 4 kohtaa.

6. Jos virasto käsittelee ennen ulkoisen tutkimuksen aloittamista koskevan päätöksen tekemistä tietoja, jotka viittaavat petokseen, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan, se voi ilmoittaa asiasta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja tarvittaessa komission toimivaltaisille yksiköille.

Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että asiassa toteutetaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti aiheellisia toimia, joihin virasto voi osallistua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen soveltamista. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä ilmoitettava virastolle tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella toteutetuista toimista ja niiden tuloksista.

4 artikla

Sisäiset tutkimukset

1. Virasto suorittaa toimielimissä, elimissä ja laitoksissa 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla sisäisiä hallinnollisia tutkimuksia, jäljempänä ‧sisäiset tutkimukset‧.

Nämä sisäiset tutkimukset suoritetaan tässä asetuksessa sekä kunkin toimielimen, elimen tai laitoksen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

2. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä noudatetaan:

a) virastolla on oikeus viipymättä ja ilman ennakkoilmoitusta saada toimielinten, elinten ja laitosten hallussa olevat merkitykselliset tiedot, tietokannoissa olevat tiedot mukaan lukien, ja päästä niiden kaikkiin toimitiloihin. Virastolla on oikeus tarkastaa toimielinten, elinten ja laitosten kirjanpito. Virasto voi ottaa jäljennöksen mistä tahansa toimielimen, elimen tai laitoksen hallussa olevasta asiakirjasta tai tietovälineen sisällöstä ja saada otteita niistä sekä tarvittaessa ottaa nämä asiakirjat tai tiedot haltuunsa sen varmistamiseksi, etteivät kyseiset asiakirjat tai tiedot katoa;

b) virasto voi pyytää virkamiehiltä tai muuhun henkilöstöön kuuluvilta, toimielimen tai elimen jäseniltä, toimiston tai viraston päälliköiltä taikka näiden työntekijöiltä suullisia tietoja, myös kuulusteluin, ja kirjallisia tietoja.

3. Virasto voi tehdä asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 esitettyjen säännösten ja menettelyjen mukaisesti paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia talouden toimijoiden tiloissa tutustuakseen sisäisen tutkimuksen kohteena olevan asian kannalta merkityksellisiin tietoihin.

4. Toimielimille, elimille ja laitoksille on aina ilmoitettava siitä, että viraston henkilöstöön kuuluvat suorittavat sisäistä tutkimusta niiden tiloissa tai tutustuvat niiden hallussa olevaan asiakirjaan tai pyytävät niiden hallussa olevia tietoja. Virasto voi milloin tahansa toimittaa sisäisissä tutkimuksissa saadut tiedot asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 ja 11 artiklan soveltamista.

5. Toimielimet, elimet ja laitokset luovat asianmukaiset menettelyt ja toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sisäisten tutkimusten luottamuksellisuuden varmistamiseksi niiden kaikissa vaiheissa.

6. Jos sisäisessä tutkimuksessa käy ilmi, että asianomainen henkilö saattaa olla virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva, toimielimen tai elimen jäsen, toimiston tai viraston päällikkö taikka sen työntekijä, tästä on ilmoitettava toimielimelle, elimelle tai laitokselle, johon henkilö kuuluu.

Jos sisäisen tutkimuksen luottamuksellisuutta ei voida taata tavanomaisia viestintäkanavia käyttäen, virasto käyttää asianmukaisia vaihtoehtoisia tiedonvälityskanavia.

Poikkeustapauksissa tätä tiedon toimittamista voidaan lykätä pääjohtajan perustellun päätöksen nojalla, joka toimitetaan valvontakomitealle tutkimuksen päätyttyä.

7. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun toimielimen, elimen tai laitoksen tekemään päätökseen on sisällyttävä erityisesti sääntö, joka koskee virkamiesten tai muuhun henkilöstöön kuuluvien, toimielimen tai elimen jäsenten, toimiston tai viraston päälliköiden taikka niiden työntekijöiden velvollisuutta tehdä yhteistyötä viraston kanssa ja antaa sille tietoja, samalla kun varmistetaan sisäisen tutkimuksen luottamuksellisuus.

8. Jos virasto käsittelee ennen sisäisen tutkimuksen aloittamista koskevan päätöksen tekemistä tietoja, jotka viittaavat petokseen, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan, se voi ilmoittaa asiasta asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle. Asianomaisen toimielimen, elimen tai laitoksen on pyynnöstä ilmoitettava virastolle tällaisten tietojen perusteella toteutetuista toimista ja niiden tuloksista.

Viraston on tarvittaessa ilmoitettava asiasta myös asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. Tässä tapauksessa sovelletaan 9 artiklan 4 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa säädettyjä menettelyä koskevia vaatimuksia. Jos toimivaltaiset viranomaiset päättävät niille toimitettujen tietojen perusteella toteuttaa toimia kansallisen lainsäädännön mukaisesti, niiden on pyynnöstä ilmoitettava siitä virastolle.

5 artikla

Tutkimusten aloittaminen

1. Pääjohtaja voi aloittaa tutkimuksen, kun on riittävä epäily, joka voi perustua myös kolmannen osapuolen toimittamiin tai nimettömästi toimitettuihin tietoihin, petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta. Tutkimuksen aloittamista koskevassa pääjohtajan päätöksessä on otettava huomioon 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti vahvistetut tutkimuksissa noudatettavan politiikan painopisteet ja viraston vuotuinen hallintosuunnitelma. Päätöksessä on myös otettava huomioon tarve käyttää viraston resursseja tehokkaasti ja käytettävien keinojen oikeasuhteisuus. Sisäisissä tutkimuksissa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, mikä toimielin, elin tai laitos soveltuu parhaiten suorittamaan tutkimuksen erityisesti tosiseikkojen luonteen sekä sen perusteella, millaisia todellisia tai mahdollisia taloudellisia vaikutuksia tapauksella on ja mikä on oikeudellisten jatkotoimien todennäköisyys.

2. Pääjohtaja päättää ulkoisen tutkimuksen aloittamisesta omasta aloitteestaan tai asianomaisen jäsenvaltion tai jonkin unionin toimielimen, elimen tai laitoksen pyynnöstä.

Pääjohtaja päättää sisäisen tutkimuksen aloittamisesta omasta aloitteestaan tai sen toimielimen, elimen tai laitoksen pyynnöstä, jossa tutkimus on määrä tehdä, tai jonkin jäsenvaltion pyynnöstä.

3. Sinä aikana kun pääjohtaja harkitsee, aloitetaanko sisäinen tutkimus 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön perusteella ja/tai kun virasto suorittaa sisäistä tutkimusta, toimielimet, elimet ja laitokset eivät saa aloittaa samoja tosiseikkoja koskevaa rinnakkaista tutkimusta, ellei viraston kanssa toisin sovita.

4. Virasto tekee kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön, päätöksen siitä, onko tutkimus aloitettava. Päätöksestä on ilmoitettava viipymättä pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle, toimielimelle, elimelle tai laitokselle. Päätös olla aloittamatta tutkimusta on perusteltava. Jos virasto ei ole tuon kahden kuukauden määräajan kuluessa tehnyt mitään päätöstä, sen katsotaan päättäneen, ettei tutkimusta aloiteta.

Jos virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva, toimielimen tai elimen jäsen, toimiston tai viraston päällikkö taikka sen työntekijä antaa virastolle henkilöstösääntöjen 22 a artiklan mukaisesti toimien tietoja, jotka liittivät epäiltyyn petokseen tai väärinkäytökseen, virasto ilmoittaa asianomaiselle henkilölle, aikooko se aloittaa kyseisiä tosiseikkoja koskevan tutkimuksen.

5. Jos pääjohtaja päättää olla aloittamatta sisäistä tutkimusta, hän voi lähettää merkitykselliset tiedot viipymättä asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle, jotta tämä voi toteuttaa asianmukaisia toimia kyseiseen toimielimeen, elimeen tai laitokseen sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Virasto sopii tarvittaessa kyseisen toimielimen, elimen tai laitoksen kanssa asianmukaisista toimenpiteistä tietolähteen luottamuksellisuuden suojaamiseksi ja pyytää tarvittaessa, että sille ilmoitetaan toimista, jotka on toteutettu.

6. Jos pääjohtaja päättää olla aloittamatta ulkoista tutkimusta, hän voi lähettää merkitykselliset tiedot viipymättä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jotta nämä voivat tarvittaessa toteuttaa toimia kansallisten sääntöjensä mukaisesti. Virasto ilmoittaa asiasta tarvittaessa myös asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle.

6 artikla

Pääsy tietokantojen tietoihin ennen tutkimuksen aloittamista

1. Virastolla on ennen tutkimuksen aloittamista pääsy kaikkiin toimielinten, elinten ja laitosten hallussa olevien tietokantojen asiaan vaikuttaviin tietoihin, kun tämä on välttämätöntä väitteiden todellisuuspohjan arvioimiseksi. Tätä pääsyoikeutta on käytettävä viraston asettamassa ajassa, joka vaaditaan väitteiden pikaiselle arvioinnille. Virasto noudattaa tämän pääsyoikeuden käytössä tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatetta.

2. Asianomainen toimielin, elin tai laitos tekee vilpitöntä yhteistyötä antamalla virastolle kaikki merkitykselliset tiedot 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyissä päätöksissä täsmennettävien edellytysten mukaisesti.

7 artikla

Tutkimuksia koskeva menettely

1. Pääjohtaja johtaa tutkimuksia tarvittaessa kirjallisten ohjeiden pohjalta. Pääjohtajan nimeämät viraston henkilökuntaan kuuluvat suorittavat tutkimukset hänen johdollaan.

2. Viraston henkilökuntaan kuuluvat suorittavat tehtävänsä esitettyään kirjallisen valtuutuksen, josta ilmenee heidän henkilöllisyytensä ja asemansa. Pääjohtaja antaa tämän kirjallisen valtuutuksen, ja siitä käy ilmi tutkimuksen kohde ja tarkoitus, tutkimuksen suorittamisen oikeusperustat ja niihin perustuvat tutkintavaltuudet.

3. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kansallisia sääntöjä noudattaen annettava viraston henkilöstöön kuuluville tarvittava apu, jotta he voivat suorittaa tehtävänsä tehokkaasti.

Toimielimet, elimet ja laitokset huolehtivat siitä, että niiden virkamiehet tai muuhun henkilöstöön kuuluvat, jäsenet, päälliköt ja työntekijät antavat viraston henkilökuntaan kuuluville tarvittavan avun, jotta he voivat suorittaa tehtävänsä tehokkaasti.

4. Jos tutkimukseen sisältyy sekä ulkoisia että sisäisiä osatekijöitä, sovelletaan 3 ja 4 artiklaa sen mukaisesti.

5. Tutkimukset suoritetaan keskeytyksettä ajassa, joka on oikeassa suhteessa olosuhteisiin ja tutkittavan asian monitahoisuuteen nähden.

6. Jos tutkimuksissa ilmenee, että voi olla aiheellista toteuttaa hallinnollisia turvaamistoimenpiteitä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, virasto ilmoittaa viipymättä asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle meneillään olevasta tutkimuksesta. Tällöin on ilmoitettava seuraavat seikat:

a) asianomaisen virkamiehen tai muuhun henkilöstöön kuuluvan, toimielimen tai elimen jäsenen, toimiston tai viraston päällikön taikka sen työntekijän henkilöllisyys ja yhteenveto asiaankuuluvista tosiseikoista;

b) kaikki tiedot, jotka voivat auttaa asianomaista toimielintä, elintä tai laitosta päättämään, onko aiheellista toteuttaa hallinnollisia turvaamistoimenpiteitä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi;

c) mahdolliset toimenpidesuositukset luottamuksellisuuden takaamiseksi erityisesti tapauksissa, joissa käytetään kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvia tutkintatoimenpiteitä tai, kun on kyse ulkoisista tutkimuksista, toimivaltaisen kansallisen viranomaisen toimivaltaan kuuluvia tutkintatoimenpiteitä tutkimuksiin sovellettavien kansallisten säännösten mukaisesti.

Asianomainen toimielin, elin tai laitos voi milloin tahansa päättää toteuttaa tiiviissä yhteistyössä viraston kanssa aiheellisia turvaamistoimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet todistusaineiston säilyttämiseksi, ja sen on ilmoitettava viipymättä virastolle tällaisesta päätöksestä.

7. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä on viraston pyynnöstä toteuttaa tarvittaessa kansallisen lainsäädännön mukaiset aiheelliset turvaamistoimenpiteet ja erityisesti toimenpiteet todistusaineiston säilyttämiseksi.

8. Jos tutkimusta ei saada päätökseen 12 kuukauden kuluessa sen aloittamisesta, pääjohtaja ilmoittaa asiasta valvontakomitealle tämän 12 kuukauden jakson päättyessä ja sen jälkeen aina kuuden kuukauden välein ja mainitsee tilanteen syyt sekä tutkimuksen nopeuttamiseksi suunnitellut korjaavat toimenpiteet.

8 artikla

Velvollisuus antaa tietoja virastolle

1. Toimielimet, elimet ja laitokset toimittavat virastolle viipymättä kaikki tiedot, jotka liittyvät mahdollisiin petoksiin, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan.

2. Toimielinten, elinten ja laitosten sekä, jos niiden kansallinen laki sen sallii, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on viraston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan toimitettava virastolle kaikki hallussaan olevat asiakirjat ja tiedot, jotka liittyvät käynnissä olevaan viraston tutkimukseen.

3. Toimielinten, elinten ja laitosten sekä, jos niiden kansallinen laki sen sallii, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava virastolle muut hallussaan olevat merkitykselliset asiakirjat ja tiedot, jotka liittyvät petosten, lahjonnan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjuntaan.

9 artikla

Prosessuaaliset takeet

1. Tutkimusten aikana virasto tutkii sekä asianomaista henkilöä tukevat että häntä vastaan olevat seikat. Tutkimukset on suoritettava objektiivisesti ja puolueettomasti noudattaen syyttömyysolettamaa ja tässä artiklassa säädettyjä prosessuaalisia takeita.

2. Virasto voi kuulla asianomaista henkilöä tai todistajaa kaikissa tutkimuksen vaiheissa. Kuultavalla henkilöllä on oikeus olla saattamatta itseään syytteen vaaraan.

Kutsu saapua kuultavaksi on lähetettävä asianomaiselle henkilölle vähintään kymmenen työpäivää ennen kuulemista. Tätä määräaikaa voidaan lyhentää asiaomaisen henkilön nimenomaisella suostumuksella tai tutkimuksen kiireellisyyden vuoksi, mikä on perusteltava asianmukaisesti. Viimeksi mainitussa tapauksessa määräajan on oltava vähintään 24 tuntia. Kutsussa on lueteltava asiaomaisen henkilön oikeudet, erityisesti oikeus itse valitsemaansa avustajaan.

Kun todistaja kutsutaan kuultavaksi, kutsu on lähetettävä 24 tuntia ennen kuulemista. Tätä määräaikaa voidaan lyhentää todistajan nimenomaisella suostumuksella tai tutkimuksen kiireellisyyden vuoksi, mikä on perusteltava asianmukaisesti.

Toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia ei sovelleta lausuntojen hankkimiseen paikan päällä suoritettavien tarkastusten ja todentamisten yhteydessä.

Jos kuulemisen aikana saadaan näyttöä siitä, että todistaja voi olla asianomainen henkilö, kuuleminen lopetetaan. Tässä kohdassa ja 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja menettelysääntöjä on sovellettava välittömästi. Kyseiselle todistajalle on välittömästi ilmoitettava asianomaisen henkilön oikeudet ja hänelle on pyynnöstä annettava jäljennökset hänen aikaisemmista lausunnoistaan. Virasto ei saa käyttää kyseisen henkilön aikaisempia lausuntoja tätä vastaan antamatta hänelle ensin tilaisuutta esittää huomautuksia näistä lausunnoista.

Virasto laatii kuulustelusta pöytäkirjan ja antaa kuullulle henkilölle tilaisuuden tutustua siihen siten, että kuultu henkilö voi joko hyväksyä sen tai tehdä siihen huomautuksia. Viraston on annettava asianomaiselle henkilölle jäljennös pöytäkirjasta.

3. Jos tutkimuksessa ilmenee, että virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva, toimielimen tai elimen jäsen, toimiston tai viraston päällikkö taikka sen työntekijä saattaa olla asianomainen henkilö, tälle virkamiehelle tai muuhun henkilöstöön kuuluvalle, toimielimen tai elimen jäsenelle, toimiston tai viraston päällikölle taikka sen työntekijälle on ilmoitettava asiasta välittömästi, jollei siitä aiheudu haittaa tutkimukselle tai kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluville tutkimuksille.

4. Tutkimuksen valmistuttua ei saa tehdä asianomaista henkilöä nimeltä mainitsevia päätelmiä ilman, että tälle on annettu tilaisuus esittää huomautuksia itseään koskevista tosiseikoista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 6 kohdan ja 7 artiklan 6 kohdan soveltamista.

Tätä varten viraston on lähetettävä asianomaiselle henkilölle kehotus esittää huomautuksia joko kirjallisesti tai viraston osoittaman henkilöstöön kuuluvan järjestämässä kuulemisessa. Kehotuksessa on esitettävä yhteenveto asianomaista henkilöä koskevista tosiseikoista ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 11 ja 12 artiklassa säädetyt tiedot sekä huomautusten esittämisen määräaika, jonka on oltava vähintään kymmenen työpäivää kuulemista koskevan kehotuksen vastaanottamisesta. Tätä määräaikaa voidaan lyhentää asianomaisen henkilön nimenomaisella suostumuksella tai tutkimuksen kiireellisyyden vuoksi, mikä on perusteltava asianmukaisesti. Tutkimusta koskevassa loppukertomuksessa on viitattava näihin huomautuksiin.

Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa on pidettävä kiinni tutkimuksen luottamuksellisuudesta ja/tai joissa käytetään kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvia tutkintamenetelmiä, pääjohtaja voi päättää lykätä sen velvoitteen noudattamista, jonka mukaan asianomaista henkilöä on kehotettava esittämään huomautuksensa.

Jos toimielin, elin tai laitos ei henkilöstösääntöjen liitteen IX 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa vastaa kuukauden kuluessa pääjohtajan pyyntöön lykätä sen velvoitteen noudattamista, joka koskee asianomaisen henkilön kehottamista esittämään huomautuksensa, vastauksen katsotaan olevan myönteinen.

5. Kuultavalla henkilöllä on oikeus käyttää mitä tahansa unionin toimielinten virallista kieltä. Unionin virkamieheltä tai muuhun henkilöstöön kuuluvalta voidaan kuitenkin edellyttää sellaisen unionin toimielinten virallisen kielen käyttöä, jonka hän taitaa perusteellisesti.

10 artikla

Tietojen luottamuksellisuus ja tietosuoja

1. Ulkoisissa tutkimuksissa toimitetuilla tai saaduilla tiedoilla on niiden muodosta riippumatta asianomaisten säännösten mukainen suoja.

2. Sisäisissä tutkimuksissa toimitetut tai saadut tiedot ovat niiden muodosta riippumatta salassapitovelvollisuuden alaisia, ja niillä on unionin toimielimiin sovellettavien sääntöjen mukainen suoja.

3. Asianomaiset toimielimet, elimet ja laitokset huolehtivat viraston tutkimusten luottamuksellisuudesta, asianomaisten henkilöiden laillisten oikeuksien kunnioittamisesta ja, jos asiassa on aloitettu oikeuskäsittely, siitä, että kaikkia tällaiseen oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia sääntöjä noudatetaan.

4. Virasto voi nimetä tietosuojavastaavan asetuksen (EY) N:o 45/2001 24 artiklan mukaisesti.

5. Pääjohtaja varmistaa, että yleisölle annetaan tietoja neutraalilla ja puolueettomalla tavalla ja että tietojen antamisessa huomioidaan tutkimusten luottamuksellisuus ja noudatetaan tässä artiklassa ja 9 artiklan 1 kohdassa säädettyjä periaatteita.

Henkilöstösääntöjen mukaisesti viraston henkilöstö ei saa luvattomasti luovuttaa viranhoidossa saatuja tietoja, ellei tietoa ole jo julkistettu tai yleisöllä ole pääsyä siihen, ja tämä velvoite sitoo heitä myös palveluksen päättymisen jälkeen.

11 artikla

Tutkintakertomus ja tutkinnan johdosta toteutettavat toimet

1. Kun virasto saa tutkimuksen päätökseen, siitä laaditaan pääjohtajan alaisuudessa kertomus. Kertomuksessa esitetään tutkimuksen oikeusperusta, menettelyn eri vaiheet, todetut tosiseikat ja niiden alustava oikeudellinen arviointi, todettujen tosiseikkojen arvioidut rahoitusvaikutukset, 9 artiklan mukaisten prosessuaalisten takeiden noudattaminen sekä tutkimuksen päätelmät.

Kertomukseen on liitettävä pääjohtajan suositukset siitä, onko toteutettava toimia vai ei. Näissä suosituksissa on mainittava tarvittaessa toimielinten, elinten ja laitosten sekä asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kurinpidolliset, hallinnolliset, taloudelliset ja/tai oikeudelliset toimet sekä eriteltävä erityisesti arvioidut takaisin perittävät määrät sekä esitettävä todettujen tosiseikkojen alustava oikeudellinen arviointi.

2. Tällaisia kertomuksia ja suosituksia laadittaessa on otettava huomioon asianomaisen jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö. Tämän pohjalta laaditut kertomukset ovat sallittua todistusaineistoa sen jäsenvaltion hallinnollisissa tai oikeudellisissa menettelyissä, joissa niiden käyttö osoittautuu välttämättömäksi, samalla tavoin ja samoin edellytyksin kuin kansallisten hallinnollisten tarkastajien laatimat hallinnolliset kertomukset. Viraston kertomuksia arvioidaan samojen sääntöjen perusteella kuin kansallisten hallinnollisten tarkastajien laatimia hallinnollisia kertomuksia, ja niillä on sama todistusarvo kuin näillä muilla kertomuksilla.

3. Ulkoisesta tutkimuksesta laaditut kertomukset ja suositukset ja kaikki niihin liittyvät asiakirjat toimitetaan ulkoisia tutkimuksia koskevien sääntöjen mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja tarvittaessa toimivaltaisille komission yksiköille.

4. Sisäisestä tutkimuksesta laaditut kertomukset ja suositukset ja kaikki niihin liittyvät asiakirjat toimitetaan asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle. Tuo toimielin, elin tai laitos toteuttaa sisäisen tutkimuksen tulosten edellyttämät toimet, erityisesti kurinpidolliset ja oikeudelliset toimet, ja ilmoittaa niistä virastolle kertomukseen liitetyissä suosituksissa asetetussa määräajassa ja lisäksi viraston pyynnöstä.

5. Jos sisäisestä tutkimuksesta laaditussa kertomuksessa tuodaan esiin seikkoja, jotka voivat johtaa rikosoikeudelliseen menettelyyn, nämä tiedot on toimitettava asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille.

6. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset lähettävät riittävän ajoissa virastolle sen pyynnöstä tiedot toimista, jotka on mahdollisesti toteutettu pääjohtajan 3 kohdan mukaisesti toimittamien suositusten ja viraston 5 kohdan mukaisesti toimittamien tietojen johdosta.

7. Jos tutkimuksen valmistuttua ei ole saatu näyttöä asianomaista henkilöä vastaan, pääjohtajan on päätettävä tuota henkilöä koskeva tutkimus ja ilmoitettava hänelle asiasta kymmenen työpäivän kuluessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan soveltamista.

8. Jos ilmiantaja, joka on toimittanut virastolle tutkimukseen johtaneita tai liittyviä tietoja, niin pyytää, virasto voi ilmoittaa hänelle tutkimuksen päättämisestä. Virasto voi kuitenkin kieltäytyä pyynnöstä, jos se katsoo, että tämän tiedon toimittaminen vahingoittaa asianomaisen henkilön oikeutettuja etuja, haittaa tutkimuksen ja sen johdosta toteutettujen toimien tehokkuutta tai vaarantaa luottamuksellisuuden.

12 artikla

Viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välinen tietojen vaihto

1. Virasto voi toimittaa ulkoisten tutkimusten kuluessa saamiaan tietoja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille riittävän ajoissa, jotta nämä voivat toteuttaa aiheellisia toimia kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 10 ja 11 artiklan sekä asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 säännösten soveltamista.

2. Pääjohtaja toimittaa asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille viraston sisäisissä tutkimuksissa saamat tiedot tosiseikoista, jotka kuuluvat kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 ja 11 artiklan soveltamista.

Pääjohtaja toimittaa 4 artiklan mukaisesti asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot, mukaan lukien asianomaisen henkilön henkilöllisyys, yhteenveto todetuista tosiseikoista, niiden alustava oikeudellinen arviointi ja arvioidut vaikutukset unionin taloudellisiin etuihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan soveltamista.

Tällöin sovelletaan 9 artiklan 4 kohtaa.

3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on riittävän ajoissa ilmoitettava virastolle omasta aloitteestaan tai viraston sitä pyytäessä toimista, jotka ne ovat toteuttaneet tämän artiklan nojalla niille toimitettujen tietojen perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden kansallisen lainsäädännön soveltamista.

4. Virasto voi toimittaa näyttöä kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä menettelyissä kansallisen lainsäädännön ja henkilöstösääntöjen mukaisesti.

13 artikla

Viraston yhteistyö Eurojustin ja Europolin kanssa

1. Unionin taloudellisten etujen suojelemista koskevan toimeksiantonsa puitteissa virasto tekee tarpeen mukaan yhteistyötä Eurojustin ja Euroopan poliisiviraston (Europol) kanssa. Tällaisen yhteistyön helpottamiseksi virasto sopii tarvittaessa Eurojustin ja Europolin kanssa hallinnollisista järjestelyistä. Ne voivat koskea operationaalisten, strategisten tai teknisten tietojen, myös henkilötietojen ja salaisiksi luokiteltujen tietojen ja, jos tätä pyydetään, tutkimusten edistymistä koskevien kertomusten vaihtoa.

Virasto toimittaa Eurojustille tämän toimeksiannon puitteissa merkityksellisiä tietoja, jos niiden toimittaminen on omiaan tukemaan ja lisäämään kansallisten tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten välistä yhteensovittamista ja yhteistyötä tai kun virasto on välittänyt jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tietoja, joiden perusteella voidaan epäillä petosta, lahjontaa tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa muuta laitonta toimintaa, jossa on kyse vakavasta rikoksesta.

2. Virasto ilmoittaa riittävän ajoissa asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, kun se toimittaa näiden jäsenvaltioiden antamia tietoja Eurojustille tai Europolille.

14 artikla

Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa

1. Virasto voi tarvittaessa sopia hallinnollisista järjestelyistä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Virasto sovittaa toimintaansa tarvittaessa yhteen komission asianomaisten yksikköjen ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa, erityisesti ennen tällaisista järjestelyistä sopimista. Nämä järjestelyt voivat koskea operationaalisten, strategisten tai teknisten tietojen ja, jos tätä pyydetään, myös tutkimusten edistymistä koskevien kertomusten vaihtoa.

2. Virasto ilmoittaa asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, ennen kuin se toimittaa näiden jäsenvaltioiden antamia tietoja kolmansien maiden toimivaltaisille viranomaisille tai kansainvälisille järjestöille.

Asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti virasto pitää kirjaa kaikista toimitetuista henkilötiedoista, mukaan lukien henkilötietojen toimittamisen syyt.

15 artikla

Valvontakomitea

1. Valvontakomitea valvoo säännöllisesti viraston tutkimustehtävän toteutumista, jotta voidaan vahvistaa viraston riippumattomuutta sille tällä asetuksella uskottujen toimivaltuuksien asianmukaisessa käytössä.

Valvontakomitea seuraa erityisesti prosessuaalisten takeiden soveltamista ja tutkimusten kestoa pääjohtajan sille 7 artiklan 8 kohdan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella.

Valvontakomitea antaa pääjohtajalle lausuntoja ja tarvittaessa suosituksia muun muassa viraston tutkimustoimien suorittamiseen tarvittavista resursseista, viraston tutkimustoiminnan painopisteistä ja tutkimusten kestosta. Se voi antaa näitä lausuntoja omasta aloitteestaan tai pääjohtajan taikka toimielimen, elimen tai laitoksen pyynnöstä, puuttumatta kuitenkaan meneillään oleviin tutkimuksiin.

Asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle on annettava jäljennös kolmannen alakohdan mukaisesti annetuista lausunnoista.

Valvontakomitea voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa pyytää virastolta lisätietoja tutkimuksista, päätettyjä tutkimuksia koskevat kertomukset ja suositukset mukaan lukien, puuttumatta kuitenkaan meneillään oleviin tutkimuksiin.

2. Valvontakomitean muodostavat viisi riippumatonta jäsentä, joilla on kokemusta viraston toimialaan liittyvästä johtavasta oikeudellisesta, tutkimuksiin liittyvästä tai vastaavasta tehtävästä. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio nimittävät komitean jäsenet yhteisellä sopimuksella.

Valvontakomitean jäsenten nimittämispäätökseen sisällytetään myös sellaisten mahdollisten ehdokkaiden varallaololuettelo, jotka voivat korvata valvontakomitean jäseniä heidän jäljellä olevaksi toimikaudekseen, jos yksi tai useampi jäsen eroaa, kuolee tai on muutoin pysyvästi estynyt hoitamasta tehtäväänsä.

3. Valvontakomitean jäsenten toimikausi on viisi vuotta, eikä se ole uusittavissa. Valvontakomitean asiantuntemuksen säilyttämiseksi korvataan vuoron perään kaksi ja kolme jäsentä.

4. Toimikauden päättyessä valvontakomitean jäsen jatkaa tehtävässään, kunnes hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen.

5. Jos valvontakomitean jäsen ei enää täytä niitä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät tai jos hänen on todettu syyllistyneen vakavaan rikkomukseen, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio voivat yhteisellä sopimuksella vapauttaa hänet tehtävästään.

6. Valvontakomitean jäsenet saavat asiassa sovellettavien komission sääntöjen mukaisesti päivärahan, ja heille korvataan heidän tehtävänsä suorittamisesta aiheutuneet kustannukset.

7. Tehtäväänsä suorittaessaan valvontakomitean jäsenet eivät pyydä eivätkä ota ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, elimeltä, virastolta tai laitokselta.

8. Valvontakomitea nimeää puheenjohtajansa. Se hyväksyy työjärjestyksensä, joka toimitetaan ennen sen hyväksymistä tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle. Valvontakomitean kokoukset kutsutaan koolle sen puheenjohtajan tai pääjohtajan aloitteesta. Se pitää vähintään kymmenen kokousta vuosittain. Valvontakomitea tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Sen sihteeristötehtävistä huolehtii virasto tiiviissä yhteistyössä valvontakomitean kanssa.

9. Valvontakomitea antaa vuosittain vähintään yhden toimintakertomuksen, jossa se käsittelee erityisesti viraston riippumattomuuden arviointia, prosessuaalisten takeiden toteutumista ja tutkimusten kestoa. Kertomukset toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.

Valvontakomitea voi esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle kertomuksia viraston tutkimusten tuloksista ja näiden tulosten perusteella toteutetuista toimista.

16 artikla

Näkemysten vaihto toimielinten kanssa

1. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tapaavat kerran vuodessa pääjohtajan vaihtaakseen näkemyksiä poliittisella tasolla viraston politiikasta, joka liittyy petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan ehkäisy- ja torjuntakeinoihin. Valvontakomitea osallistuu näkemysten vaihtoon. Näihin tilaisuuksiin voidaan kutsua tilintarkastustuomioistuimen, Eurojustin ja/tai Europolin jäseniä tapauskohtaisesti Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, pääjohtajan tai valvontakomitean pyynnöstä.

2. Näkemyksiä voidaan vaihtaa

a) viraston tutkimuspolitiikan strategisista painopisteistä;

b) valvontakomitean 15 artiklan nojalla toimittamista lausunnoista ja toimintakertomuksista;

c) pääjohtajan 17 artiklan 4 kohdan nojalla toimittamista kertomuksista ja tarvittaessa muista toimielinten toimittamista kertomuksista, jotka liittyvät viraston toimeksiantoon;

d) viraston sekä toimielinten, elinten ja laitosten välisistä suhteista;

e) viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisistä suhteista;

f) viraston ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten sekä kansainvälisten järjestöjen välisistä suhteista tässä asetuksessa tarkoitettujen järjestelyjen puitteissa;

g) viraston toiminnan tehokkuudesta toimeksiantonsa toteuttamisessa.

3. Kaikki näkemysten vaihtoon osallistuvat toimielimet varmistavat, että näkemysten vaihto ei vaikuta meneillään olevien tutkimusten kulkuun.

4. Näkemysten vaihtoon osallistuvat toimielimet ottavat toimissaan huomioon esitetyt näkemykset. Pääjohtaja antaa 17 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa tiedot viraston mahdollisesti toteuttamista toimista.

17 artikla

Pääjohtaja

1. Virastoa johtaa pääjohtaja. Komissio nimittää pääjohtajan 2 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti. Pääjohtajan toimikausi kestää seitsemän vuotta, eikä se ole uusittavissa.

2. Komissio julkaisee uuden pääjohtajan nimittämistä varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä hakemuspyynnön. Pyyntö julkaistaan vähintään kuusi kuukautta ennen virassa olevan pääjohtajan toimikauden päättymistä. Saatuaan valvontakomitean myönteisen lausunnon komission soveltamasta valintamenettelystä komissio laatii luettelon ehdokkaista, jotka täyttävät vaaditut kelpoisuusvaatimukset. Komissio nimittää pääjohtajan kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa.

3. Pääjohtaja ei pyydä eikä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, elimeltä eikä laitokselta hoitaessaan tehtäviään, jotka liittyvät ulkoisten ja sisäisten tutkimusten aloittamiseen ja suorittamiseen sekä tutkimuskertomusten laatimiseen. Jos pääjohtaja katsoo, että jokin komission toteuttama toimenpide vaarantaa hänen riippumattomuutensa, hän ilmoittaa siitä välittömästi valvontakomitealle ja päättää mahdollisen kanteen nostamisesta komissiota vastaan unionin tuomioistuimessa.

4. Pääjohtaja raportoi säännöllisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viraston suorittamien tutkimusten tuloksista, toteutetuista toimista ja esiin tulleista ongelmista tutkimusten luottamuksellisuudesta kiinni pitäen, asianomaisten henkilöiden ja ilmiantajien laillisia oikeuksia kunnioittaen ja, mikäli aiheellista, oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä noudattaen.

5. Pääjohtaja vahvistaa vuosittain viraston tutkimuksissaan noudattaman politiikan painopisteet vuotuisessa hallintosuunnitelmassa ja toimittaa ne ennen niiden julkaisua valvontakomitealle.

Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin viraston toiminnasta sekä tutkimuksista ja niiden johdosta toteutetuista toimista.

Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin

a) tapauksista, joissa pääjohtajan antamia suosituksia ei ole noudatettu;

b) tapauksista, joissa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille on toimitettu tietoja;

c) tutkimusten kestosta 7 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

6. Pääjohtaja voi valtuuttaa kirjallisesti yhden tai useamman viraston henkilökuntaan kuuluvan suorittamaan tietyt 5 artiklan, 7 artiklan 2 kohdan, 11 artiklan 7 kohdan ja 12 artiklan 2 kohdan mukaiset tehtävänsä eritellen tällaisen valtuutuksen edellytykset ja rajoitukset.

7. Pääjohtaja luo sisäisen neuvonanto- ja valvontamenettelyn, mukaan lukien oikeudellisen tarkastuksen, joka liittyy muun muassa asianomaisten henkilöiden prosessuaalisten takeiden ja perusoikeuksien sekä asianomaisten jäsenvaltioiden kansallisen oikeuden kunnioittamiseen, sekä erityisen viittauksen 11 artiklan 2 kohtaan.

8. Pääjohtaja hyväksyy viraston henkilöstöä varten tutkimusmenettelyjä koskevia ohjeita. Näiden ohjeiden on oltava tämän asetuksen mukaisia ja niiden on katettava muun muassa seuraavat:

a) tutkimusten toteuttaminen;

b) prosessuaaliset takeet;

c) tarkat tiedot sisäisistä neuvoa-antavista ja valvontamenettelyistä oikeudellinen tarkastus mukaan lukien;

d) tietosuoja.

Nämä ohjeet ja niihin tehtävät muutokset hyväksytään sen jälkeen kun valvontakomitealle on annettu mahdollisuus esittää niistä näkemyksensä, minkä jälkeen ne toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle ja julkaistaan viraston internetsivustolla unionin virallisilla kielillä.

9. Komissio kuulee valvontakomiteaa ennen kuin toteuttaa pääjohtajaan kohdistuvia kurinpitotoimia.

Pääjohtajaan kohdistuvien kurinpitotoimien toteuttamisesta on annettava perusteltu päätös, joka annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja valvontakomitealle.

10. Missä tahansa oikeudellisessa asiakirjassa esiintyvät viittaukset viraston johtajaan on katsottava viittauksiksi pääjohtajaan.

18 artikla

Rahoitus

Viraston kokonaismäärärahat, valvontakomitean ja sen sihteeristön määrärahat mukaan lukien, otetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion komission pääluokkaan sisältyvään erityiseen budjettikohtaan ja eritellään kyseisen pääluokan liitteessä.

Viraston henkilöstötaulukko, valvontakomitean sihteeristö mukaan lukien, liitetään komission henkilöstötaulukkoon.

19 artikla

Arviointikertomus

Komissio antaa viimeistään … päivänä …kuuta (13) Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta. Kertomukseen liitetään valvontakomitean lausunto ja siinä todetaan, onko tätä asetusta tarpeen muuttaa.

20 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 1073/1999 ja asetus (Euratom) N:o 1074/1999.

Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

21 artikla

Voimaantulo ja siirtymäsäännökset

1. Tämä asetus tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2. Edellä olevaa 15 artiklan 3 kohtaa sovelletaan niiden valvontakomitean jäsenten toimikauden kestoon, jotka ovat tehtävässään tämän asetuksen voimaantulopäivänä. Euroopan parlamentin puhemies valitsee heti tämän asetuksen tultua voimaan valvontakomitean jäsenten keskuudesta arpomalla ne kaksi jäsentä, joiden toimikausi päättyy 15 artiklan 3 kohdan ensimmäisestä virkkeestä poiketen, kun heidän toimikaudestaan on kulunut ensimmäiset 36 kuukautta. Kaksi uutta jäsentä nimitetään ilman eri toimenpiteitä viiden vuoden toimikaudeksi korvaamaan poistuvat jäsenet Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) valvontakomitean jäsenten nimittämisestä 23 päivänä tammikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen N:o 2012/45/EU, Euratom (14) 1 artiklan 2 kohdassa esitetyn luettelon pohjalta ja siinä esitetyssä järjestyksessä. Nämä uudet jäsenet ovat ne kaksi henkilöä, joiden nimet ovat ensimmäisinä luettelossa.

3. Edellä olevan 17 artiklan 1 kohdan kolmatta virkettä sovelletaan tämän asetuksen voimaantulohetkellä tehtävässä olevan pääjohtajan toimikauden kestoon.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty … Euroopan parlamentin puolesta Puhemies … Neuvoston puolesta Puheenjohtaja …

(1) EUVL C 254, 30.8.2011, s. 3.

(2) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 20. marraskuuta 2008 (EUVL C 16 E, 22.1.2010, s. 201), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 25. helmikuuta 2013. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu … (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty …

(3) Komission päätös 1999/352/EY, EHTY, Euratom, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1).

(5) EUVL C 202, 18.8.2005, s. 1.

(6) EUVL C 124, 27.4.2011, s. 9.

(7) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

(8) EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

(9) EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

(10) EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

(11) EUVL C 279, 23.9.2011, s. 11.

(12) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8.

(13) Neljä vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(14) EUVL L 26, 28.1.2012, s. 30.

LIITE II VASTAAVUUSTAULUKKO Asetus (EY) N:o 1073/1999 ja asetus (Euratom) N:o 1074/1999 Tämä asetus 1 artiklan 1 kohta 1 artiklan 1 kohta 1 artiklan 2 kohta 1 artiklan 2 kohta — 1 artiklan 3 kohta 1 artiklan 3 kohta 1 artiklan 4 kohta — 1 artiklan 5 kohta — 2 artiklan 1 alakohta — 2 artiklan 2 alakohta — 2 artiklan 3 alakohta 2 artikla 2 artiklan 4 alakohta — 2 artiklan 5 alakohta — 2 artiklan 6 alakohta — 2 artiklan 7 alakohta 3 artiklan ensimmäinen kohta 3 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta 3 artiklan toinen kohta 3 artiklan 1 kohdan toinen alakohta — 3 artiklan 2 kohta — 3 artiklan 3 kohdan toinen alakohta — 3 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta — 3 artiklan 4 kohta — 3 artiklan 5 kohta — 3 artiklan 6 kohta 4 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta 4 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta 4 artiklan 1 kohdan toinen alakohta 4 artiklan 1 kohdan toinen alakohta 4 artiklan 2 kohta 4 artiklan 2 kohta 4 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta 4 artiklan 3 kohta 4 artiklan 3 kohdan toinen alakohta — 4 artiklan 4 kohta 4 artiklan 4 kohdan ensimmäinen virke — 4 artiklan 5 kohta 4 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta 4 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta — 4 artiklan 6 kohdan toinen alakohta 4 artiklan 5 kohdan toinen alakohta 4 artiklan 6 kohdan kolmas alakohta 4 artiklan 6 kohdan a alakohta 4 artiklan 7 kohta 4 artiklan 6 kohdan b alakohta — — 4 artiklan 8 kohta — 5 artiklan 1 kohta 5 artiklan ensimmäinen kohta 5 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta 5 artiklan toinen kohta 5 artiklan 2 kohdan toinen alakohta — 5 artiklan 3 kohta — 5 artiklan 4 kohta — 5 artiklan 5 kohta — 5 artiklan 6 kohta — 6 artikla 6 artiklan 1 kohta 7 artiklan 1 kohta 6 artiklan 2 kohta 7 artiklan 2 kohdan ensimmäinen virke 6 artiklan 3 kohta 7 artiklan 2 kohdan toinen virke 6 artiklan 4 kohta 3 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta — 7 artiklan 4 kohta 6 artiklan 5 kohta 7 artiklan 5 kohta 6 artiklan 6 kohta 7 artiklan 3 kohta — 7 artiklan 6 kohta — 7 artiklan 7 kohta — 7 artiklan 8 kohta 7 artiklan 1 kohta 8 artiklan 1 kohta 7 artiklan 2 kohta 8 artiklan 2 kohta 7 artiklan 3 kohta 8 artiklan 3 kohta — 9 artikla 8 artiklan 1 kohta 10 artiklan 1 kohta 8 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta 10 artiklan 2 kohta 8 artiklan 2 kohdan toinen alakohta — 8 artiklan 3 kohta — 8 artiklan 4 kohta — — 10 artiklan 4 kohta — 10 artiklan 5 kohta 9 artiklan 1 kohta 11 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta — 11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta 9 artiklan 2 kohta 11 artiklan 2 kohta 9 artiklan 3 kohta 11 artiklan 3 kohta 9 artiklan 4 kohta 11 artiklan 4 kohta — 11 artiklan 5 kohta — 11 artiklan 6 kohta — 11 artiklan 7 kohta — 11 artiklan 8 kohta 10 artiklan 1 kohta 12 artiklan 1 kohta 10 artiklan 2 kohta 12 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta — 12 artiklan 2 kohdan toinen alakohta — 12 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta 10 artiklan 3 kohta 4 artiklan 4 kohdan toinen virke — 12 artiklan 3 kohta — 12 artiklan 4 kohta — 13 artikla — 14 artikla 11 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta 15 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta — 15 artiklan 1 kohdan toinen alakohta 11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta 15 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta — 15 artiklan 1 kohdan neljäs alakohta — 15 artiklan 1 kohdan viides alakohta 11 artiklan 2 kohta 15 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta — 15 artiklan 2 kohdan toinen alakohta 11 artiklan 3 kohta 15 artiklan 3 kohta 11 artiklan 4 kohta 15 artiklan 4 kohta — 15 artiklan 5 kohta — 15 artiklan 6 kohta 11 artiklan 5 kohta 15 artiklan 7 kohta 11 artiklan 6 kohta 15 artiklan 8 kohta 11 artiklan 7 kohta 17 artiklan 5 kohdan kolmas alakohta 11 artiklan 8 kohta 15 artiklan 9 kohta — 16 artikla 12 artiklan 1 kohta 17 artiklan 1 kohta 12 artiklan 2 kohta 17 artiklan 2 kohta 12 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta 17 artiklan 3 kohta 12 artiklan 3 kohdan toinen alakohta 17 artiklan 4 kohta 12 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta 10 artiklan 3 kohta — 17 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta — 17 artiklan 5 kohdan toinen alakohta — 17 artiklan 6 kohta — 17 artiklan 7 kohta — 17 artiklan 8 kohta 12 artiklan 4 kohdan ensimmäinen virke 17 artiklan 9 kohdan ensimmäinen alakohta 12 artiklan 4 kohdan toinen virke 17 artiklan 9 kohdan toinen alakohta — 17 artiklan 10 kohta 13 artikla 18 artikla 14 artikla — 15 artikla 19 artikla — 20 artikla 16 artikla 21 artiklan 1 kohta — 21 artiklan 2 kohta — 21 artiklan 3 kohta — Liite I — Liite II

NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO Komissio toimitti neuvostolle 5. heinäkuuta 2006 ehdotuksensa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta (1). Euroopan parlamentti vahvisti ensimmäisen käsittelyn kantansa ja hyväksyi siihen liittyvän lainsäädäntöpäätöslauselman 20. marraskuuta 2008 pidetyssä täysistunnossa (2). Komissio toimitti neuvostolle 6. heinäkuuta 2010 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) uudistamista koskevan keskusteluasiakirjan (3) tarkoituksena määritellä, miltä osin Euroopan parlamentin ja neuvoston komission alkuperäisestä ehdotuksesta esittämät näkemykset ovat yhteneväisiä ja miltä osin ne eroavat toisistaan, sekä saavuttaa yhteisymmärrys käsiteltävänä olevista tärkeimmistä kysymyksistä. Neuvosto antoi petostentorjuntatyöryhmässä käytyjen perusteellisten keskustelujen tuloksena 6. joulukuuta 2010päätelmät komission keskusteluasiakirjasta (4). Tämän keskusteluprosessin seurauksena komissio toimitti 18. maaliskuuta 2011muutetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta. Euroopan parlamentti määritteli komission muutettua ehdotusta koskevan neuvotteluvaltuutuksensa vahvistamalla ensimmäisen käsittelyn kantansa komission alkuperäiseen ehdotukseen. Euroopan tilintarkastustuomioistuin antoi lausuntonsa 12. heinäkuuta 2011 (5) ja Euroopan tietosuojavaltuutettu 1. kesäkuuta 2011 (6). Yhteispäätösmenettelyyn sovellettavista käytännön menettelytavoista annetun yhteisen julistuksen (7) 16–18 kohdan mukaisesti puheenjohtajavaltio neuvotteli pysyvien edustajien komitean valtuuttamana (8) lokakuusta 2011 kesäkuuhun 2012 kestäneiden epävirallisten kolmikantakeskustelujen yhteydessä Euroopan parlamentin kanssa päästääkseen yhteisymmärrykseen siinä vaiheessa, kun neuvosto vahvistaa ensimmäisen käsittelyn kantansa. Pysyvien edustajien komitea hyväksyi 25. heinäkuuta 2012 kompromissitekstin, josta oli päästy yhteisymmärrykseen viimeisessä epävirallisessa kolmikantakokouksessa 8. kesäkuuta. Myös Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunta vahvisti yhteisymmärryksen 8. lokakuuta, minkä jälkeen sen puheenjohtaja lähetti pysyvien edustajien komitean puheenjohtajalle kirjeen, jossa vahvistetaan, että jos neuvosto hyväksyy kyseisen tekstin, hän suosittelee täysistunnolle neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan hyväksymistä tarkistuksitta. Tämän jälkeen neuvosto vahvisti istunnossaan 4. joulukuuta 2012 poliittisen yhteisymmärryksen sovitusta tekstistä asiakirjojen 16546/12 ja 12735/12 ADD 1 mukaisena. II EHDOTUKSEN TAVOITE Asetuksen tarkoituksena on muuttaa OLAFin tutkimuksia sääntelevää perussäädöstä eli asetusta (EY) N:o 1073/1999. Ehdotuksen pääasiallisena tavoitteena on vahvistaa OLAFin riippumattomuutta ja parantaa OLAFin tutkimusten tehokkuutta ja vaikuttavuutta sekä eri tutkimusvaiheisiin osallistuvien toimielinten ja viranomaisten välistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa. III NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANNAN ERITTELY Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat käyneet neuvotteluja komission muutetun ehdotuksen pohjalta päästääkseen yhteisymmärrykseen siinä vaiheessa, kun neuvosto vahvistaa ensimmäisen käsittelyn kantansa. Kolmikantakeskusteluissa keskityttiin erityisesti seuraaviin tärkeimpiin kysymyksiin, ja neuvoston kannan tekstissä otetaan täysin huomioon lainsäätäjien välillä aikaansaatu kompromissi, jonka pysyvien edustajien komitea hyväksyi heinäkuussa 2012 ja talousarvion valvontavaliokunta lokakuussa 2012. Tutkimusmenettelyt Säännöksiä tarkennettiin selventäen näin eri sidosryhmien tehtäviä ja velvollisuuksia OLAFin tutkimusten aloittamisessa, suorittamisessa ja päättämisessä. Lisäksi lainsäätäjät pääsivät yhteisymmärrykseen siitä, että OLAFin pääjohtaja luo sisäisen neuvonanto- ja valvontamenettelyn, joka sisältää oikeudellisen tarkastuksen. OLAFin pääjohtajan asema OLAFin pääjohtajan tehtävät, velvollisuudet ja toiminta-ala esitettiin yksiselitteisemmin nykykäytäntöjen pohjalta tavoitteena yksinkertaistaa menettelyjä, tehdä niistä läpinäkyvämpiä ja lyhentää niiden kestoa. Lisäksi OLAFin riippumattomuuden vahvistamiseksi nykysääntöjen mukainen kerran uusittavissa oleva viiden vuoden toimikausi korvattiin seitsemän vuoden toimikaudella, jota ei voi uusia. Erillinen viittaus sovellettaviin prosessuaalisiin takeisiin EU:n perusoikeuskirjan mukaisesti OLAFin tutkimusten kohteena olevien henkilöiden, todistajien ja tiedonantajien oikeudet esitetään asetuksessa ja niitä lujitetaan edelleen EU:n elinten nykykäytännön osalta. Valvontakomitean tehtävät Vahvistettiin valvontakomitean perustehtävä eli sen varmistaminen, että OLAF suorittaa tehtävänsä täysin riippumattomasti. Nykyisten tehtäviensä lisäksi valvontakomitea valtuutettiin myös valvomaan prosessuaalisten takeiden soveltamista. Valvontakomitean nimittämisen osalta ja sen toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi lainsäätäjät päättivät ottaa käyttöön viiden vuoden toimikauden ja komitean jäsenten porrastetun uudistamisen. Tiedonkulku ja yhteistyöjärjestelyt Sääntöjä parannettiin, jotta nopeutetaan ja tehostetaan OLAFin ja EU:n toimielinten, virastojen ja laitosten sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa eri tutkimusvaiheissa. Määriteltiin selkeämpiä raportointiprosesseja erityisesti OLAFin pääjohtajan suositusten jatkotoimia varten. Lisäksi sovittiin, että jäsenvaltiot nimeävät yksikön (‧petostentorjunnan koordinointiyksikkö‧), jonka tehtävänä on edesauttaa OLAFin kanssa tehtävän yhteistyön ja tiedonvaihdon tehostamista. Niin ikään lainsäätäjät esittivät asetuksessa selvästi, että OLAFin on mahdollista tehdä hallinnollisia järjestelyjä Europolin, Eurojustin, kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Keskustelu Päästiin yhteisymmärrykseen OLAFin pääjohtajan, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission säännöllisestä näkemystenvaihdosta. Tällaisissa poliittisen tason kokouksissa olisi käsiteltävä muun muassa OLAFin tutkimuspolitiikan strategisia painopisteitä ja toiminnan tehokkuutta puuttumatta kuitenkaan millään tavoin viraston riippumattomuuteen tutkimusten tekemisessä. Pääsy tietokantojen tietoihin ennen tutkimuksen aloittamista OLAFn oikeutta päästä ennen tutkimuksen aloittamista välittömästi ja ilmoittamatta EU:n toimielinten, elinten ja laitosten tietoihin laajennettiin koskemaan tutkimuksen aloittamista edeltävää vaihetta, kun tämä on välttämätöntä väitteiden todellisuuspohjan arvioimiseksi. IV LOPUKSI Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa on otettu huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä käydyissä neuvotteluissa komission tuella aikaansaatu kompromissi. Kompromissi vahvistettiin kirjeessä, jonka Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtaja lähetti pysyvien edustajien komitean puheenjohtajalle 12. lokakuuta 2012. Talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtaja ilmoitti tuossa kirjeessä suosittelevansa kyseisen valiokunnan jäsenille ja myöhemmin täysistunnolle, että neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta hyväksyttäisiin tarkistuksitta Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä sen jälkeen, kun kummankin toimielimen lingvistijuristit ovat tarkastaneet tekstin. Neuvosto pitää ensimmäisen käsittelyn kantaansa tasapainoisena kokonaisuutena ja katsoo, että kunhan uusi asetus on hyväksytty, se parantaa huomattavasti unionin taloudellisten etujen suojaamista sekä petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien muiden laittomien toimien torjuntaa. (1) Asiak. 11281/06. (2) Asiak. 15961/08. (3) Asiak. SEC(2010) 859. (4) Asiak. 16833/10. (5) EUVL C 254, 30.8.2011, s. 1. (6) EUVL C 279, 23.9.2011, s. 11. (7) EUVL C 145, 30.6.2007, s. 5. (8) Asiak. 12140/11 ADD 1.

Komission lausuma "Komissio vahvistaa viraston ilmoittaneen, että se noudattaa aina Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa N:o 7 sekä Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevia sääntöjä, ja ottaa täysimääräisesti huomioon parlamentin jäsenten itsenäisyyden ja riippumattomuuden näiden sääntöjen 2 artiklan mukaisesti."

Komission lausuma "Komissio aikoo pitää voimassa Euroopan petostentorjuntaviraston pääjohtajan nykyiset valtuudet vahvistaa viraston palvelukseenottoa koskevat edellytykset ja yksityiskohtaiset säännöt, erityisesti ne, jotka koskevat palvelussopimusten kestoa ja uusimista."