KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskevan yhteisen kehyksen vahvistamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2186/93 kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun asetuksen (EY) N:o 177/2008 täytäntöönpanosta /* COM/2015/090 final */





1. Johdanto Asetuksella (EY) N:o 177/2008[1], jäljempänä ’yritysrekisteriasetus’, vahvistetaan yhteinen kehys tilastointiin tarkoitettuja yritysrekistereitä varten. Asetus tuli voimaan 25 päivänä maaliskuuta 2008, ja sillä kumottiin asetus (ETY) N:o 2186/93[2], jäljempänä ’kumottu yritysrekisteriasetus’. Yritysrekisteriasetuksen tavoitteena on · saada jäsenvaltioihin laadukkaat ja yhdenmukaiset tilastointiin tarkoitetut yritysrekisterit; · parantaa globalisaatioon liittyvien tilastojen laatua. Näitä tarkoituksia varten yritysrekisteriasetuksessa edellytetään, että jäsenvaltiot · ryhtyvät kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin yritysrekistereidensä laadun varmistamiseksi; · toimittavat Eurostatille monikansallisia konserneja ja niihin kuuluvia yksiköitä koskevat tiedot. Pitkällä aikavälillä tilastointiin käytettävien yritysrekistereiden laadun paranemisen pitäisi vähentää yritystilastojen laatimisen kustannuksia ja vastaajille koituvaa rasitetta. Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanosta aiheutunee kuitenkin hieman alkukustannuksia kansallisille tilastolaitoksille ja jonkin verran hallinnollista lisärasitetta, kunnes saavutetaan sellainen laatu- ja yhdenmukaisuustaso, jolla toivotut edut toteutuvat. Yritysrekisteriasetuksen 6 artiklassa säädetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetuksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen, jossa ”käsitellään erityisesti tilastojärjestelmän kustannuksia, sen aiheuttamaa taakkaa liike-elämälle ja siitä koituvia hyötyjä”. Kertomuksessa tarkastellaan yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanon keskeisiä näkökohtia komission (Eurostatin) toteuttamien toimenpiteiden kannalta sekä asetuksen vaikutuksia · kansallisille tilastolaitoksille ja Eurostatille (tilastojärjestelmälle) koituviin kustannuksiin; · vastaajille koituvaan hallinnolliseen rasitteeseen; · hyötyihin, kun otetaan huomioon tilastointiin käytettävien yritysrekistereiden laatu ja globalisaatioilmiön tilastollisen mittaamisen parantuminen. Kertomuksen ajoitus liittyy kattavan ja virtaviivaistetun yritystilastot yhteen kokoavan puiteasetuksen valmisteluun sekä siihen liittyviin suunnitelmiin kumota useita asetuksia, muiden muassa yritysrekisteriasetus. 2. Yritysrekisteriasetus lyhyesti Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot pitävät yllä yritysrekistereitä tilastointitarkoituksiin. Yritysrekisteriasetus muodostaa näille rekistereille yhteisen kehyksen, kun siinä määritellään yhteinen tapa käsitellä esimerkiksi seuraavia näkökohtia: yksiköiden määrittely, kattavuus, tietojen päivittäminen, ominaisuudet ja yritysrekistereiden laatu. Tätä seikkaa analysoitaessa on otettava huomioon seuraavat näkökohdat: · Yritysrekisterit ovat keskeinen väline tilastotutkimusten suunnittelua, toteuttamista ja koordinointia varten, sillä otosten tehokasta valintaa varten tarvitaan ajan tasalla oleva yritystutkimuskehikko. · Yritysrekistereitä kehittämällä ja standardoimalla ja niiden laadun varmistamisella voidaan merkittävästi parantaa tilastotuotteiden laatua. · Tilastointiin käytettävien jäsenvaltioiden yritysrekistereiden yhdenmukaistamista varten tarvitaan yhteinen kehys, jotta voidaan tuottaa virallisia yritys- ja taloustilastoja, jotka ovat johdonmukaisia ja vertailukelpoisia sekä eri maiden että eri tilastoalojen välillä. · Tietojen integrointi edellyttää yritysrekistereiden ja niiden käytön standardointia. Kumottuun yritysrekisteriasetukseen verrattuna uudella yritysrekisteriasetuksella on pidemmälle menevät vaikutukset kansallisten rekistereiden yhdenmukaistamisen yhteisten puitteiden lujittamisessa. Lisäksi siinä laajennetaan lisämuuttujia koskevia vaatimuksia eritoten konsernitasolla. Näin se heijastaa sisämarkkinoiden muodostumista ja talouden meneillään olevaa globalisoitumista sekä eri alojen toimintojen syvenevää integraatiota. Yritysrekisteriasetus mahdollisti EuroGroups -rekisterin (EGR) perustamisen tilastovälineeksi, jonka avulla saadaan tietoa kaikista määräysvaltasuhteista monikansallisissa konserneissa. EGR:n toimintaprosessi koostuu erilaisten tietosarjojen monitahoisesta virrasta Eurostatin ja jäsenvaltioiden välillä, ja siihen osallistuvat sekä kansalliset tilastolaitokset, kansalliset keskuspankit että Euroopan keskuspankki. Lisäksi yritysrekisteriasetuksella otetaan käyttöön säännöksiä, jotka koskevat monikansallisia konserneja ja niihin kuuluvia yksiköitä koskevien luottamuksellisten tietojen vaihtamista komission (Eurostatin) ja jäsenvaltioiden tilastolaitosten välillä sekä komission (Eurostatin) ja keskuspankkien välillä. Yritysrekisteriasetuksella laajennetaan tilastointiin käytettävien yritysrekistereiden kattavuutta niin, että mukaan saadaan mahdollisimman tarkasti kaikki kansantaloudessa toimivat yritykset. Siksi yritysrekisteriasetuksessa säädetään NACE Rev.2:n seuraavien pääluokkien pakollisesta sisällyttämisestä yritysrekistereihin: · A – Maatalous, metsätalous ja kalatalous · O – Julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen sosiaalivakuutus. Yritysrekisteriasetuksessa käytetty tilastoyksikön määritelmä noudattaa tilastoyksiköistä yhteisön tuotantojärjestelmän havainnointia ja analyysia varten annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 696/93[3], jäljempänä ’tilastoyksikköasetus’. Yritysrekistereihin kirjattavat tilastoyksiköt jaotellaan yritysrekisteriasetuksessa seuraavasti: oikeudellinen yksikkö, paikallinen yksikkö, yritys, konserni. Kaikissa jäsenvaltioissa ei ole sovellettu tilastoyksikköasetuksen määritelmiä oikein. Eurostat ja kansalliset tilastolaitokset ponnistelevat edelleen yhteisvoimin tilastoyksiköiden soveltamisen yhdenmukaistamiseksi. 3. Täytäntöönpanoa helpottavat toimenpiteet Yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanon varmistamiseksi laadittiin joukko toimenpiteitä, joilla tuetaan jäsenvaltioita prosessin aikana. Täytäntöönpanoa tukevat asetukset Yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanon tehostamiseksi on annettu seuraavat kaksi komission asetusta: (1) Komission asetus (EY) N:o 192/2009[4], annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskevan yhteisen kehyksen vahvistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 177/2008 täytäntöönpanosta komission (Eurostat) ja jäsenvaltioiden välisen luottamuksellisten tietojen vaihtamisen osalta: Tässä asetuksessa vahvistetaan yksikkötietojen toimittamisessa komissiolle (Eurostatille) ja monikansallisia konserneja koskevan tiedon toimittamisessa asianmukaisille kansallisille viranomaisille noudatettavat toimittamisen muoto, turvallisuutta ja luottamuksellisuutta koskevat toimenpiteet sekä toimitusmenettely. Tiedot toimitetaan sähköisesti, ja ne vastaanotetaan komissiossa (Eurostat) tietojen keskitetyn vastaanottopisteen kautta. Komissio (Eurostat) ja asianmukaiset kansalliset viranomaiset säilyttävät tiedot, jotka kansalliset viranomaiset ovat merkinneet salassa pidettäviksi, turvallisella ja valvotulla alueella, jonne pääsy on rajoitettu. (2) Komission asetus (EU) N:o 1097/2010[5], annettu 26 päivänä marraskuuta 2010, tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskevan yhteisen kehyksen vahvistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 177/2008 täytäntöönpanosta komission (Eurostat) ja keskuspankkien välisen luottamuksellisten tietojen vaihtamisen osalta: Tässä asetuksessa vahvistetaan tietojen toimittamisen muoto, turvallisuutta ja luottamuksellisuutta koskevat toimenpiteet sekä menettely toimitettaessa ainoastaan tilastollisiin tarkoituksiin käytettäviä tietoja komission (Eurostat) ja kansallisten keskuspankkien sekä komission ja Euroopan keskuspankin välillä. Asianmukaisen kansallisen viranomaisen on nimenomaisesti annettava lupa tietojen toimittamiseen. Poikkeukset Yritysrekisteriasetuksen 14 artiklassa säädetään, että jos yritysrekistereihin on tehtävä laajoja mukautuksia, komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä myöntää poikkeuksen siirtymäajaksi, joka päättyy viimeistään 25 päivänä maaliskuuta 2010. Maa- ja metsätalouden sekä kalastuksen, julkisen hallinnon ja puolustuksen sekä pakollisen sosiaaliturvan ja konserneja koskevien lisäominaisuuksien osalta komissio voi myöntää jäsenvaltion pyynnöstä poikkeuksen siirtymäajaksi, joka päättyy viimeistään 25 päivänä maaliskuuta 2013. Kaikkiaan poikkeuksia myönnettiin 15 jäsenvaltiolle, joiden pyynnöt olivat tarpeisiin nähden perusteltuja. Lisäajan ansiosta jäsenvaltiot kykenivät mukauttamaan kansallisia tilastojärjestelmiään yritysrekisteriasetuksen mukaisiksi. Yritysrekistereitä koskeva suosituskäsikirja Yritysrekisteriasetuksen 7 artiklan mukaisesti komissio on julkaissut käsikirjan yritysrekistereitä koskevista suosituksista. Siinä selostetaan asetuksen säännösten taustalla olevaa ajattelua, jotta asetusta tulkittaisiin oikein ja johdonmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Käsikirjaa on päivitetty tiiviissä yhteistyössä Eurostatin ja jäsenvaltioiden välillä, ja uusi painos julkaistiin 1. maaliskuuta 2010. Käsikirjan sisältö: (i) Perusteet: Tavoitteet, yksiköt, sisältö ja saatavuus (luvut 1–10); (ii) Yksikködemografia: Muutokset ja jatkuvuus (luvut 11–16, 21–22); (iii) Sisältö: Päivitykset ja kehittäminen (luvut 17–20); (iv) Tiettyjä aloja koskevat ohjeet (luvut 23–24); (v) Eurostatin ja jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa koskevat eritelmät; (vi) Yritysrekisterisanasto. Yritysrekistereitä koskevan suosituskäsikirjan uudessa painoksessa esitellään ja suositellaan hyviä käytänteitä, ja se auttaa siten tulkitsemaan asetusta oikein ja johdonmukaisesti. Taloudellinen tuki jäsenvaltioille Yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi Eurostat on myöntänyt jäsenvaltioille avustuksia niiden kansallisten tilastojärjestelmien kehittämiseen. Jäsenvaltioille tarjottu koulutus Jäsenvaltioiden täytäntöönpanoprosessia on tuettu myös tarjoamalla tilastointiin käytettäviin yritysrekistereihin liittyvää koulutusta. 4. Yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanon arviointi Tärkein yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanoa koskeva tietolähde on vuotuinen tiedustelu, jonka Eurostat tekee 30 maassa (jäsenvaltiot ja kaksi EFTA-maata, Sveitsi ja Norja). Vuotuinen tiedustelu kattaa pääasiassa täytäntöönpanon kvalitatiiviset näkökohdat ja erityisesti seuraavat osa-alueet: · yritysrekistereiden päivittämisessä käytettävät lähteet; · rekisteröityjen yksiköiden tyypit (oikeudellinen yksikkö, yritys, paikallinen yksikkö, konserni); · rekisteröityjen yksiköiden määrä; · kattavuus NACE Rev.2:n mukaan; · ”ominaisuuksien” rekisteröinti (yritysrekistereissä käytettävät muuttujat, jotka on lueteltu yritysrekisteriasetuksen liitteessä). Etukäteen odotettiin, että merkittävät laatuparannukset, jotka olivat yritysrekisteriasetuksen päätavoitteena, lisäisivät kansallisten tilastolaitosten kustannuksia ja vastaajien hallinnollista rasitetta. Arveltiin, että tämä vaikutus vaihtelisi paljon maittain, sillä kansalliset yritysrekisterit olivat erilaisilla kehitystasoilla. Vuonna 2013 tiedusteluun sisällytettiin tilastojärjestelmän kustannuksia ja yrityksille asetuksen täytäntöönpanosta koituvaa rasitetta koskevia lisäkysymyksiä. Ellei toisin mainita, jäljempänä olevien jaksojen sisältö perustuu vuotuisten tiedustelujen tuloksiin (kahden EFTA-maan vastauksen mukaan luettuina) sekä joistakin hallinnollisista lähteistä saatuihin tietoihin, jotka liittyvät Eurostatin jäsenvaltioille myöntämiä avustuksiin. 4.1 Tilastojärjestelmään kohdistuvat kustannukset 4.1.1 Vastaajamaiden kansallisille tilastolaitoksille koituvat kustannukset Kustannuksia, jotka Euroopan tilastojärjestelmälle koituvat yritysrekistereiden ylläpitämisestä yhden vuoden ajan ja yritysrekisteriasetuksen muutosten aiheuttamia lisäkustannuksia voidaan vain arvioida karkeasti. Useimmat maat toimittivatkin vain osittaisia tietoja tai eivät kyenneet ilmoittamaan mitään lukuja. Tätä selittää osaltaan se, että tilastointiin käytettävien yritysrekistereiden yhdenmukaistaminen on pitkä ja vaiheittainen prosessi, joka käynnistyi kumotun yritysrekisteriasetuksen voimassaoloaikana ja jatkuu edelleen. Monien maiden (18) ei ollut mahdollista tarkkaan erotella yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanosta aiheutuneita kustannuksia suuremmasta yleisestä kustannuserästä (esim. tietojärjestelmien yleinen uudistaminen, henkilöstön työpanoksen jakautuminen eri alueille jne.) Joissakin maissa kehitettiin kansallisia yritysrekistereitä itsenäisesti niin, että ne olivat jo yritysrekisteriasetuksen mukaisia sen tullessa voimaan. Kansallisten tilastolaitosten antamien tietojen mukaan suurimmat menoerät aiheutuvat tietojärjestelmien saattamisesta yritysrekisteriasetuksen mukaisiksi sekä henkilöstölisäkustannuksista. Kvalitatiivisten arvioiden osalta saatiin parempi kuva tilanteesta. Kaikki 30 maata vastasivat, ja kokonaistiedot osoittavat, että 75 prosentissa tapauksista yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanon kustannukset arvioitiin vähäisiksi tai kohtuullisiksi tai niitä ei ollut lainkaan. Vain noin neljäsosassa tapauksista kustannukset arvioitiin merkittäviksi. Jotkin jäsenvaltiot ilmoittivat, että yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanosta ei aiheutunut lisäkustannuksia, sillä asetuksen vaatimukset oli täytetty jo ennen kyseistä täytäntöönpanoa. Taulukko 1: Kansallisten tilastolaitosten arviot kustannuksista Arvioidut kustannukset || Maiden lukumäärä || Kattavuusprosentti oikeudellisten yksiköiden osalta (2013 tutkimus) Ei lainkaan tai vähäiset || 16 || 54,0 % Kohtalaiset || 7 || 18,8 % Merkittävät || 7 || 27,2 % Suurin osa maista oli sitä mieltä, että yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpano ei alentanut tutkimusten käynnistämisen kustannuksia (28 maata 30:stä) eikä lyhentänyt tutkimuksiin tarvittavaa aikaa (29 maata). 4.1.2 Eurostatin myöntämä taloudellinen tuki Koska tilastointiin käytettävien yritysrekistereiden kehitystaso ja yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset olivat jäsenvaltioissa erilaiset, komissio osoitti varoja jäsenvaltioiden tukemiseen. Nämä on otettava huomioon, kun arvioidaan tilastojärjestelmän kokonaiskustannuksia. Suurin osa hankkeista koski yritysrekisterin perustamista tai uudistamista tai sen kattavuuden parantamista. Pääpaino vuosien 2008–2013 avustuksissa oli kansallisten yritysrekistereiden kehittämisessä niin, että ne toimisivat paremmin yhteen EuroGroups-rekisterin (EGR) kanssa. Avustusten päätavoitteet olivat seuraavat: · EGR-tietojen kehittäminen ja niiden yhteensopivuuden testaaminen kansallisten yritysrekistereiden kanssa; · kansallisten etusija- ja prioriteettisääntöjen määrittely EGR-rekisteriä varten; · keskitetyn EGR-rekisterin ja kansallisten tilastointiin käytettävien yritysrekistereiden keskinäinen toimivuus; · menetelmien ja välineiden kehittäminen ja käyttöönotto EGR-rekisteriä varten kansallisella tasolla. Jäsenvaltioille myönnettyjen avustusten kokonaismäärät:[6] Vuosi || Maksettu määrä (EUR) || Pääkohdealue 2008 || 352 850 || laatu, järjestelmäkehitys (lähde ja prosessit) 2009 || 370 793 || laatu, järjestelmäkehitys (prosessit) 2010 || 440 579 || järjestelmäkehitys (prosessit) 2011 || 354 765 || kattavuus, järjestelmäkehitys (lähde ja prosessit) 2012 || 66 937 || järjestelmäkehitys (prosessit) 2013 || 606 366 || järjestelmäkehitys (lähde ja prosessit) Maksettu määrä yhteensä || 2 192 290 Edellä mainituilla avustuksilla parannettiin kansallisten yritysrekistereiden kykyä tuottaa tietoa monikansallisista konserneista EGR-rekisteriin. Jäsenvaltiot saivat tukea myös taloudessa jo saatavilla olevien tietojen käytön tehostamiseen siten, että yksinkertaistetaan tiedonkeruuta päällekkäisyyksistä yrityksille koituvan rasitteen välttämiseksi ja parannetaan tilastotietojen laatua. Keinoja olivat muiden muassa tietojen keruu verkossa, eri rekistereistä saatavien tietojen automaattinen integrointi sekä tilastotietojen automaattinen siirtäminen yritysten kirjanpidosta sähköisiin kyselylomakkeisiin. 4.2 Yrityksille aiheutuva rasite Ennakoitu yrityksille koituva alkuvaiheen rasite osoittautui hyvin erilaiseksi eri maissa ja vaikeaksi mitata. Tärkein ja rohkaisevin havainto oli se, että missään tapauksessa rasite ei kasvanut niin suureksi, että siitä olisi ollut suurta haittaa vastaajille. Suuri enemmistö vastanneista kansallisista tilastolaitoksista kykeni antamaan vain kvalitatiivisen arvion. Kansallisten tilastolaitosten ilmoitusten mukaan noin 70 prosentissa kyselyn piiriin kuuluneista oikeudellisista yksiköistä yrityksiin kohdistuva rasite ei lisääntynyt. Kahdessa maassa rasite jopa väheni yritysrekisteriasetuksen ansiosta. Noin 30 prosentissa kyselyn piiriin kuuluneista oikeudellisista yksiköistä yrityksiin kohdistuva rasite lisääntyi tilastolaitosten mukaan jonkin verran. Joissakin maissa rasite lisääntyi asetuksen ensimmäisten täytäntöönpanovuosien aikana, kun alakohtaista kattavuutta laajennettiin ja mukaan otettiin uusia konsernitason muuttujia. Taulukko 2: Kanallisten tilastolaitosten arvio rasitteen muutoksista Kansallisten tilastolaitosten yleisarvio yrityksiin kohdistuvan rasitteen muutoksista || Yrityksiin kohdistuvan rasitteen muutos || Maiden lukumäärä || Kattavuusprosentti oikeudellisten yksiköiden osalta - (rasite väheni) || 2 || 5,7 % 0 (ei muutoksia) || 18 || 63,5 % + (rasite lisääntyi jonkin verran) || 10 || 30,7 % ++ (rasite lisääntyi merkittävästi) || 0 || - Peräti 29 maassa yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpano ei lisännyt yrityksiin kohdistettujen tutkimusten lukumäärää eikä vaikuttanut käytössä olleiden tutkimusten yksinkertaistamiseen. Maista 23 vastasi, että käytössä olleisiin tutkimuksiin ei tarvinnut sisällyttää lisäkysymyksiä. 4.3 Yritysrekisteriasetuksesta koituvat hyödyt (kansallisella ja Euroopan tilastojärjestelmän tasolla) Yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpano osoittautui hyödylliseksi tilastointiin käytettävien yritysrekistereiden laadun kannalta, ja sen ansiosta on edistytty merkittävästi globalisaation tilastollisessa mittaamisessa. Kansallisten tilastolaitosten ilmoittamat hyödyt kansallisella tasolla voidaan kiteyttää seuraavasti: · tietojen tarkkuuden paraneminen yksittäisillä tilastoaloilla (9 maata) · eri tilastoalojen välinen koordinaatio (13 maata) · julkisista yrityksistä saadun kokonaiskuvan paraneminen (7 maata) · kansallisen konsernirekisterin täydentyminen (19 maata) · konserneihin liittyvien seikkojen yhdenmukaistuminen (15 maata) · analyysityökalujen paraneminen (7 maata) · tiedonlevitysvälineiden paraneminen (2 maata). Lisäksi yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanon katsottiin parantaneen hallinnollisten lähteiden käyttöä 15 maassa, johtaneen kaupallisten lähteiden laajempaan käyttöön 7 maassa ja saaneen aikaan uusien hallinnollisten resurssien käyttöönottoa 13 maassa. Jotkin maat korostivat sitä, että konserneista saatujen tietojen ansiosta oli mahdollista laatia ulkomaisten yritysten kyseisessä maassa sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevia tilastoja jo saatavilla olevien tietojen perusteella tarvitsematta suorittaa tutkimuksia tai esittää lisäkysymyksiä. Selkein hyöty yritysrekisteriasetuksesta saatiin koko Euroopan tilastojärjestelmän tasolla. EGR-rekisterin kehittäminen on tärkeä vaihe tarkkojen ja vertailukelpoisten eurooppalaisten yritystilastojen aikaansaamisessa ja globalisaatiota koskevien tilastojen laadinnassa. Yritysrekisteriasetuksen soveltaminen ja oikeudellisten yksiköiden määräysvaltaa koskevien tietojen sisällyttäminen yritysrekistereihin on mahdollistanut sen, että EU:ssa toimivien monikansallisten konsernien rakenne ja niiden kansalliset osat kirjataan nykyisin joko kansallisiin yritysrekistereihin tai EuroGroups-rekistereihin, ja jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön yhteistyömenettelyjä tietojen laadun parantamiseksi. Lisäksi johdonmukaisuus ja yhtenäisyys Euroopan tilastojärjestelmän tasolla on parantunut ja tuonut lisähyötyjä. Merkittäviä yritysrekisteriasetukseen pohjautuvia kehityssuuntia ovat mikrotason tietojen linkitykseen ja tietojen varastointiin liittyvät hankkeet sekä suurten ja monitahoisten konsernien eurooppalaisen profiloinnin käynnistäminen. Muita näkökohtia Kun määritellään yritystä (eli tilastoyksikköä, johon useimmissa yritystilastoissa viitataan), useimmat jäsenvaltiot keskittyvät pelkästään oikeudelliseen yksikköön. Tällä käytännöllä on haitallinen vaikutus eurooppalaisten yritystilastojen relevanssiin, tarkkuuteen ja vertailukelpoisuuteen, sillä siitä aiheutuu yhä laajeneva kuilu talouden realiteettien ja niiden tilastollisen kuvauksen välillä (esimerkiksi yritysten lukumäärä yliarvioidaan). Yritysrekisteriasetuksella polkaistiin käyntiin yhteistyöprosessi, joka ulottuu komission (Eurostatin) ja jäsenvaltioiden tavanomaisen vuorovaikutussuhteen ulkopuolelle. Asetuksessa edellytetään myös tehokasta koordinointia ja yhteistoimintaa jäsenvaltioiden kesken viestinnän, kokemusten vaihdon ja työskentelytapojen osalta. Lisäksi yritysrekisteriasetus on tehostanut hallinnollisten lähteiden käyttöä ja laajentanut hallinnollisten ja kaupallisten lähteiden hyödyntämistä. Yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanon tuloksena oli myös yritysrekistereitä koskevan suosituskäsikirjan julkaiseminen. Se toimii välineenä jäsenvaltioiden yritysrekistereiden laadintaperiaatteiden ja sisällön laadun, johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden parantamisessa. Käsikirja päivitettiin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tulevat toimet Euroopan tilastojärjestelmän puitteissa tehdään työtä sen eteen, että tilastoyksikköasetus pantaisiin johdonmukaisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa. Tähän kuuluu työ yhteisen lähestymistavan löytämiseksi monikansallisten konsernien käsittelyä varten. Yritysrekisteriasetuksella luotiin perusta entistä tarkemmalle ja vertailukelpoisemmalle yritysrekisterijärjestelmälle, ja sen ansiosta toimitettujen tietojen johdonmukaisuus ja laatu ovat parantuneet. Työ ei ole loppunut. Sitä jatketaan vahvistamalla yritysrekistereihin liittyviä perustoimintoja tulevalla yritystilastot yhteen kokoavalla puiteasetuksella. Tavoitteena on luoda edellytykset yritystoimintaa koskevien tilastojen horisontaaliselle ja vertikaaliselle integroinnille sekä yrityksille koituvan rasitteen ja tilastolaitoksille koituvien kustannusten vähentämiselle. 5. Päätelmät Yleisesti ottaen yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanon vaikutukset ovat olleet myönteiset. Tasapaino merkittävien hyötyjen ja toisaalta järjestelmälle koituvien kohtuullisten kustannusten ja vastaajiin kohdistuvan kohtuullisen rasitteen välillä on hyvä, mutta vaikeudet yrityksen määritelmän soveltamisessa tilastoyksikköasetuksen mukaisesti haittaavat yritysrekisteriasetuksen täytäntöönpanoa. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 177/2008, annettu 20 päivänä helmikuuta 2008, tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskevan yhteisen kehyksen vahvistamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2186/93 kumoamisesta. EUVL L 61, 5.3.2008, s. 6. [2] Neuvoston asetus (ETY) N:o 2186/93, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1993, tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimisen yhteensovittamisesta yhteisössä. EYVL L 196, 5.8.1993, s. 1. [3] EYVL L 76, 30.3.1993, s.1. [4] EUVL L 67, 12.3.2009, s. 14. [5] EUVL L 312, 27.11.2010, s. 1. [6] Tarkemmat tiedot Eurostatilta rahoitustukea saaneista jäsenvaltioista ja maksetuista summista tämän kertomuksen liitteessä. LIITE Yhteenveto rahoitustuesta jäsenvaltioille vuosina 2008–2013 Maa || Vuosi || Määrä (euroa) || Pääasiallinen kohdealue Belgia || 2009 || 30 950 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2010 || 118 803 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2011 || 52 849 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 202 602 || Bulgaria || 2008 || 6 379 || laatu || 2009 || 7 142 || laatu ja järjestelmäkehitys (prosessit) || 2011 || 42 244 || kattavuus ja järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 55 765 || Kypros || 2008 || 6 166 || järjestelmäkehitys (prosessit) Tšekki || 2008 || 12 948 || laatu ja järjestelmäkehitys (prosessit) Tanska || 2008 || 14 962 || laatu ja järjestelmäkehitys (lähteet ja prosessit) || 2009 || 25 460 || laatu ja järjestelmäkehitys (prosessit) || 2010 || 28 847 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2011 || 57 740 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 127 009 || Viro || 2008 || 3 840 || laatu ja järjestelmäkehitys (prosessit) Suomi || 2008 || 25 542 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2009 || 38 118 || laatu ja järjestelmäkehitys (prosessit) || 2010 || 36 470 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2011 || 43 164 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 143 295 || Ranska || 2008 || 18 762 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2009 || 5 883 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2010 || 18 247 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2013 || 209 271 || järjestelmäkehitys (lähteet ja prosessit) || Yhteensä || 252 163 || Saksa || 2008 || 101 182 || laatu ja järjestelmäkehitys (lähteet ja prosessit) || 2009 || 47 317 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2010 || 46 467 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2012 || 66 937 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2013 || 90 309 || järjestelmäkehitys (lähteet ja prosessit) || Yhteensä || 352 212 || Unkari || 2009 || 18 794 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2011 || 49 298 || järjestelmäkehitys (lähteet ja prosessit) || Yhteensä || 68 092 || Irlanti || 2009 || 12 996 || järjestelmäkehitys (prosessit) Latvia || 2008 || 5 941 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2009 || 6 962 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 12 903 || Liettua || 2008 || 2 686 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2009 || 8 843 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 11 529 || Malta || 2008 || 3 134 || järjestelmäkehitys (prosessit) Alankomaat || 2008 || 20 411 || laatu ja järjestelmäkehitys (lähteet ja prosessit) || 2009 || 43 283 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 63 695 || Puola || 2008 || 14 366 || laatu ja järjestelmäkehitys (prosessit) || 2010 || 24 126 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2013 || 25 070 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 63 561 || Portugali || 2008 || 32 501 || laatu ja järjestelmäkehitys (lähteet ja prosessit) || 2009 || 36 724 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2010 || 102 814 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2013 || 69 861 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 241 900 || Romania || 2008 || 8 723 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2009 || 6 062 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2011 || 33 491 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 48 276 || Slovakia || 2008 || 7 687 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2009 || 20 712 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2013 || 151 242 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 179 641 || Slovenia || 2011 || 59 511 || järjestelmäkehitys (lähteet ja prosessit) || 2013 || 22 017 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 81 528 || Espanja || 2008 || 5 851 || laatu ja järjestelmäkehitys (prosessit) || 2013 || 38 597 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 44 448 || Ruotsi || 2008 || 25 179 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2009 || 45 311 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2010 || 64 805 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 135 295 || Yhdistynyt kuningaskunta || 2008 || 36 590 || laatu ja järjestelmäkehitys (lähteet ja prosessit) || 2009 || 16 235 || järjestelmäkehitys (prosessit) || 2011 || 16 468 || järjestelmäkehitys (prosessit) || Yhteensä || 69 293 || EU yhteensä || 2008 || 352 850 || || 2009 || 370 793 || || 2010 || 440 579 || || 2011 || 354 765 || || 2012 || 66 937 || || 2013 || 606 366 || || Yhteensä || 2 192 290 ||