PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Afrikan rauhanrahasto perustettiin alun perin vuonna 2003 Cotonoun sopimuksen puitteissa. Se rahoitetaan Euroopan kehitysrahastosta (EKR), joka ei kuulu EU:n yleiseen talousarvioon. Afrikan rauhanrahastosta on tullut yksi tärkeimmistä rahoitusvälineistä rauhaan ja turvallisuuteen liittyvän EU:n ja Afrikan yhteistyön toteuttamisessa.

Nykyisestä yhdennestätoista EKR:stä osoitettiin alun perin 750 miljoonaa euroa Afrikan rauhanrahastolle kaudelle 2014–2020. Tässä määrässä, joka perustui kymmenennessä EKR:ssä Afrikan rauhanrahastolle tehtyihin maksusitoumuksiin, ei otettu riittävällä tavalla huomioon, että Afrikan rauhanrahaston taloudellinen merkitys kasvoi huomattavasti vuoden 2012 jälkeen vuoteen 2015 saakka, jolloin komissio rajoitti rauhanoperaatioihin kohdistamansa rahoituksen 80 prosenttiin YK:n tuolloisesta osuudesta, kun oli kyse palkkioista, joita maksettiin Afrikan johtamissa rauhanoperaatioissa toimiville joukoille ja poliisivoimille. Tämän enimmäismäärän käyttöönotto johti Afrikan rauhanrahastosta tehtyjen maksujen määrän vakiintumiseen mutta ei niiden vähenemiseen, sillä säästöt, joita saatiin aikaan asettamalla enimmäismäärä Afrikan rauhanrahastosta myönnettäviin palkkioihin osoitetuille rahoitusosuuksille, hupenivat rauhanoperaatioiden kokonaismäärän kasvaessa. Tämän seurauksena Afrikan rauhanrahastosta annettavan rahoituksen kysyntä ylitti käytössä olevan määrän, ja siksi sen määrärahoja on tähän mennessä lisätty kolme kertaa yhteensä 835 miljoonaa euroa: lisärahoitusta myönnettiin kahdesti 150 miljoonaa euroa (päätökset 24. syyskuuta 2015 ja 2. elokuuta 2016) toimintaohjelmalle 2014–2016, ja kolmannella kerralla (päätös (myös) 2. elokuuta 2016) osoitettiin 535 miljoonaa euroa vuosien 2017–2018 toimintaohjelman rahoittamiseen. Rahoituksen kysynnän kasvun taustalla on ollut erityisesti se, että nykyisten operaatioiden (Somaliassa toteutettava Afrikan unionin operaatio, AMISOM) rahoittamista on jatkettu, minkä lisäksi on käynnistetty uusia rauhanoperaatioita (esimerkiksi Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön operaatio Guinea-Bissaussa, Boko Haramin vastaiset monikansalliset joukot (MNJTF) ja G5 Sahel -ryhmän yhteiset turvallisuusjoukot). Afrikan rauhanrahastolle on tähän mennessä myönnetty yhdennestätoista EKR:stä yhteensä 1 627,3 miljoonaa euroa. Tämä määrä on huomattavasti suurempi kuin aikaisemmista EKR:istä myönnetyt määrät, mikä on osoitus siitä, että EKR on entistä vahvemmin sitoutunut rauhan ja turvallisuuden rahoittamiseen.

Afrikan rauhanrahaston varojen täydentämisestä 10. toukokuuta 2016 tehdyssä Coreperin päätöksessä määritettiin rauhanrahaston käytössä vuoden 2018 loppuun saakka olevien varojen määrä. Siinä ei kuitenkaan käsitelty yhdennentoista EKR:n kahden viimeisen vuoden rahoitustarpeita, jotka koskivat Afrikan rauhanrahaston toimintaohjelmaa vuosiksi 2019–2020. Kauden 2019–2020 määrärahoilla pitäisi pystyä täyttämään Afrikan unionin ja Afrikan alueellisten järjestöjen jatkuvat tarpeet, jotta ne voivat vastata nykyisiin ja uusiin turvallisuuskriiseihin Afrikassa. Afrikan rauhanrahaston rahoituksen ennakoitavuus ja jatkuvuus on varmistettava. Rahaston rahoitustarve vuoden 2020 loppuun saakka on nykyisen arvion mukaan 814 860 000 euroa.

Tällä ehdotuksella neuvoston päätökseksi pyritään saamaan neuvostolta lupa käyttää kymmenennestä EKR:stä vapautuneita varoja EKR:n Afrikan rauhanrahaston täydentämiseen enintään 445 860 000 euron lisämäärällä. Tästä määrästä 431 000 000 euroa käytetään Afrikan rauhanrahaston tarpeiden rahoittamiseen vuoden 2020 loppuun saakka ja 14 860 000 euroa käytetään komission tukimenojen kattamiseen. Nämä määrärahat käytetään soveltamalla kymmenennen EKR:n mukaisesti kunkin jäsenvaltion rahoitusosuutta koskevaa jakoperustetta. Näiden suoritusvarauksesta saatavien varojen lisäksi Afrikan rauhanrahastoa varten otetaan varoja yhdennentoista EKR:n maaohjelmien/alueohjelmien varannosta (369 000 000 euroa).

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

EU:n globaalistrategiassa rauha ja turvallisuus määritellään yhdeksi EU:n elintärkeistä eduista, ja siinä todetaan, että Euroopan turvallisuus on vahvasti kytköksissä naapuri- ja lähialueiden rauhaan. Vuonna 2017 hyväksytyssä uudistetussa kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa ’rauha’ vahvistetaan yhdeksi sen viidestä kohdealasta. Siinä myös vahvistetaan jälleen kerran EU:n sitoutuminen sääntöihin perustuvaan maailmanjärjestykseen, jonka keskiössä on monenvälisyys. Afrikan rauhanrahasto on yksi tärkeimmistä rahoitusvälineistä rauhaan ja turvallisuuteen liittyvän EU:n ja Afrikan yhteistyön toteuttamisessa Lissabonissa vuonna 2007 hyväksytyn yhteisen Afrikka–EU-strategian mukaisesti. Vuonna 2014 pidetyn neljännen Afrikka–EU-huippukokouksen mukaan rauha ja turvallisuus ovat edelleen yksi yhteisen strategian viidestä ensisijaisesta täytäntöönpanoalueesta. Vuoden 2017 marraskuussa pidetyssä viidennessä AU:n ja EU:n huippukokouksessa johtajat sopivat neljästä yhteisestä strategisesta painopisteestä seuraavaa huippukokousta edeltävää ajanjaksoa varten. Yksi painopisteistä oli selviytymiskyvyn, rauhan, turvallisuuden ja hallinnon vahvistaminen. Rauhan ja turvallisuuden alan yhteistyö on edelleen Afrikan ja EU:n kumppanuuden keskiössä, kun otetaan huomioon uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus, jossa muistutetaan turvallisuuden ja kehityksen välisestä yhteydestä, sekä EU:n globaalistrategia, jossa korostetaan tarvetta noudattaa yhteistä lähestymistapaa konflikteihin. Tämän vuoksi Euroopan komissio ja Afrikan unionin komissio allekirjoittivat 23. toukokuuta 2018 rauhaa, turvallisuutta ja hallintoa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan. Se muodostaa kehyksen AU:n ja EU:n tiiviimmälle yhteistyölle, jonka tavoitteena on vastata rauhaan ja turvallisuuteen liittyviin haasteisiin. Tämä ehdotus, jolla mahdollistetaan Afrikan rauhanrahaston toiminta vuoteen 2020 saakka, edistää osaltaan myös kestävän kehityksen tavoitteiden ja etenkin tavoitteen 16 saavuttamista: ”Tuetaan rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen edistämiseksi, taataan kaikille oikeussuojan saatavuus ja rakennetaan tehokkaita, vastuullisia ja osallistavia instituutioita kaikilla tasoilla”. Afrikan rauhanrahastoa rahoitetaan yleensä EKR:n AKT-maiden väliseen yhteistyöhön varatuista määrärahoista. Suoritusvarauksesta rauhanrahastoon otettavilla lisävaroilla rahoitettavat toimet ovat AKT-valtioiden välisessä strategiassa vahvistettujen yleisten ja erityisesti rauhanrahastolle asetettujen tavoitteiden mukaisia. Lisävarat käytetään yhdenteentoista EKR:ään sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Näiden varojen ohjelmasuunnittelu vahvistetaan tulevassa Afrikan rauhanrahaston toimintaohjelmassa vuosiksi 2019–2020, joka edellyttää Coreperin hyväksymistä ennen kuin komissio voi hyväksyä sen yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan b alakohdan mukaisesti.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ei sovelleta

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta