Tiedottaminen ja julkisuus
22. on yllättynyt, että koheesiorahaston vuosikertomus 1999 julkaistiin vasta tammikuussa 2001;
ymmärtää komission pyrkimyksen antaa mahdollisimman täydellistä tietoa, mutta pitää kuitenkin ylivuoden mittaista viivettä mahdottomana hyväksyä;
23. korostaa, että tiedotusasioissa tarvitaan lisää vuorovaikutusta työmarkkinaosapuolien kanssa, jotta
ne saadaan mukaan toimintaan ja osallistumaan sekä ratkaisujen että niiden käytännön toteuttamiseksitarvittavien voimavarojen etsimiseen;
Solidaarisuuden osoittaminen koheesiomaita kohtaan jatkossakin
24. uskoo, että yleensä ottaen koheesiorahasto on toiminut tehokkaasti kaudella 19931999 ja että sen
perustaminen Maastrichtin sopimuksella rakenteellisesti kaikkein jälkeenjääneimpien maiden keskeiseksi
tukivälineeksi niiden valmistelemiseksi yhteisen rahan käyttöönottoon ja toimintaan oli täysin perusteltu;
muistuttaa kuitenkin, että koheesiorahaston avulla ei ole vielä saatu aikaan todellista lähentymistä kaikkienjäsenvaltioiden kesken; korostaa, että koheesiomaita kohtaan on osoitettava jatkossakin solidaarisuutta;
25. korostaa, että on poliittisesti ja taloudellisesti tärkeää vähentää nykyisten jäsenvaltioiden ja niiden
alueiden taloudellisia eroavaisuuksia myös laajentumisen jälkeen siitäkin syystä, että eroavaisuudet voivatjopa kasvaa laajentumisen ja sen luoman dynamiikan vaikutuksesta;
26. katsoo, että tuleva laajeneminen on valtava haaste Euroopan unionin solidaarisuudelle; muistuttaa
komissiota, että on olennaisen tärkeää valmistella tehokkaasti tulevaa laajenemista; katsoo, että liittymistä
valmisteleva rakennepolitiikan väline (ISPA) on erinomainen keino valmisteltaessa hallintoa kaikilla tasoilla
laajentumisen vaatimuksiin rakennepolitiikan alalla;
27. katsoo, että ehdokasvaltioiden valtavia kehitystarpeita silmällä pitäen on otettava asianmukaisesti
huomioon näiden valtioiden taloudellinen, rahoituksellinen ja hallinnollinen omaksumiskapasiteetti;
28. ehdottaa, että laajentumista silmällä pitäen sekä niiden poliittisten vaihtoehtojen valossa, jotka
Euroopan unionilla on edessään ja jotka hahmoteltiin toisessa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuuttakoskevassa kertomuksessa, menojen laatu, eri välineiden kustannustehokkuus sekä edunsaajien toteut-tamien toimien onnistuminen tulevat olemaan avainasemassa päätettäessä unionin tulevasta koheesio-
strategiasta sekä talousarviosta, josta varoja jaetaan uudelleen;
*
**
29. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.
7. Rakennerahastot (1999)
A5-0247/2001
Euroopan parlamentin päätöslauselma rakennerahastoja koskevasta komission 11. vuosi-
kertomuksesta (1999) (KOM(2000) 698  C5-0108/2001  2001/2057(COS))
Euroopan parlamentti, joka
 ottaa huomioon komission kertomuksen (KOM(2000) 698  C5-0108/2001),
 ottaa huomioon rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittami-
sesta keskenään ja Euroopan investointipankin toiminnan sekä muiden rahoitusvälineiden kanssa28.3.2002 FI C 77 E/119 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 muuttamisesta 20. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston ase-
tuksen (ETY) N:o 2081/93 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan sekä asetuksen (ETY) N:o 2052/88 sovelta-
misesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroo-pan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o4253/88 muuttamisesta 20. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2082/93 (
2)j a
erityisesti sen 31 artiklan,
 ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 1999 (3), joka on esitetty Euroopan
yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti,
 ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksen ja Luxemburgin Eurooppa-neuvoston työllisyyttä koskevat
päätelmät,
 ottaa huomioon Agenda 2000 -ohjelman ja 21. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1260/1999 (4) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä sekä jokaista rakennerahastoa
erikseen koskevat erityisasetukset,
 ottaa huomioon Lissabonin ja Tukholman Eurooppa-neuvostojen uutta taloutta, työllisyyttä ja kestävää
kehitystä koskevat päätelmät,
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 159 artiklan mukaisesti annetun komission
toisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta (KOM(2001) 24),
 ottaa huomioon asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 4254/88
muuttamisesta Euroopan aluekehitysrahaston osalta 20. heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuk-sen (ETY) N:o 2083/93 (
5) 8 artiklan mukaisesti annetun komission kuudennen kausikertomuksen
Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta ja kehityksestä (SEC(1999) 66 C5-0120/1999),
 ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1260/1999 täydentävyyden periaatetta koskevan 11 artiklan,
 ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan,
 ottaa huomioon komission kertomuksen perustamissopimuksen toimeenpanoon tähtäävistä toimista:
Euroopan unionin syrjäisimmät alueet (KOM(2000) 147),
 ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan,
 ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan,
työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan, kalatalousvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioidenvaliokunnan lausunnot (A5-0247/2001),
A. ottaa huomioon, että rakennerahastojen seitsemää tavoitetta sovellettiin viimeisen kerran vuonna
1999, jonka jälkeen tavoitteiden määrä vähennettiin edellä mainitulla asetuksella (EY) 1260/1999 kol-meen, jotta jokaista tavoitetta rahoitettaisiin yhdestä ainoasta rakennerahastosta, ja että yhteisöaloittei-den määrä väheni neljään aloitteeseen,
B. ottaa huomioon, että vuonna 1999 päättyi pitkä koheesiopolitiikan ja tarkemmin sanoen rakenne-
rahastojen soveltamiskausi,
C. katsoo, että rakennerahastoja koskevan 11. vuosikertomuksen (1999) horisontaalisena teemana ovat
naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia työelämässä edistävät toimet,
D. katsoo, että rakennerahastot ovat merkittävästi edistäneet alueiden kehitystä sekä infrastruktuurin ja
tuotannon että sosiaalisen integroitumisen kannalta,
(1) EYVL L 193, 31.7.1993, s. 5.
(2) EYVL L 193, 31.7.1993, s. 20.
(3) EYVL C 342, 1.12.2000, s. 1.
(4) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.
(5) EYVL L 193, 31.7.1993, s. 34.C 77 E/120 FI 28.3.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
E. ottaa huomioon, että vuosi 1999 oli ohjelmakauden 19941999 viimeinen vuosi, jota kuvasivat
Edinburghissa vuonna 1992 hyväksytyn toimenpidepaketin loppuunsaattaminen ja uudella ohjelma-kaudella 20002006 sovellettavien puite-edellytysten valmistelu,
F. katsoo, että kertomuksissa olisi pyrittävä rakennerahastojen laadulliseen analyysiin ja tuottavuuteen
eikä pelkästään mittaamaan varojen käyttöä ja määrällistä jakautumista ja soveltamisen avoimuutta,
G. ottaa huomioon, että Edinburghin toimintapaketin yhteydessä talousarvion toteutumiseksi tehdyistä
ponnisteluista sekä tapahtuneesta edistymisestä huolimatta Euroopan unionin alueiden taloudellisessaja sosiaalisessa tilanteessa on edelleen suurta epätasapainoa ja että Euroopan unionin syrjäisten aluei-den (ulkoalueet mukaan lukien) ja keskusalueiden välillä on yhä eroja,
H. ottaa huomioon, että kymmenellä prosentilla Euroopan unionin asukkaista, jotka asuvat unionin
varakkaimmilla alueilla, keskimääräinen tulotaso asukasta kohden on edelleen 2,6 kertaa korkeampikuin niillä kymmenellä prosentilla unionin asukkaista, jotka asuvat unionin vähiten kehittyneimmilläalueilla, ja että keskimääräinen tulotaso on jopa 4,4 kertaa korkeampi, jos verrataan keskenään unio-
nin rikkainta ja köyhintä aluetta,
I. katsoo, että rakennerahastojen perustamis- ja soveltamistavoitteista huolimatta taloudellisten ja
sosiaalisten erojen tasoittaminen vaikuttaa pikemminkin jäsenvaltioihin kuin alueisiin, mikä voi jopasyventää joidenkin jäsenvaltioiden sisäisiä alueellisia eroja,
J. katsoo, että erot tulotasossa asukasta kohden johtuvat varsinkin työllisyydestä,K. ottaa huomioon, että kahden edellisen ohjelmakauden jälkeen rakennerahastojen edunsaajavaltioissa,
joista Irlanti ja Portugali muodostavat huomattavan poikkeuksen, työllisyysluvut ovat edelleen vuoden1988 tasolla,
L. ottaa huomioon, että etenkin naiset kärsivät työttömyydestä ja alhaisista työllisyysluvuista,M. ottaa huomioon, että Lissabonin Eurooppa-neuvosto hyväksyi täystyöllisyyden yhdeksi Euroopan unio-
nin päätavoitteista, jonka mukaan työllisyysaste nostettaisiin nykyisestä 62 prosentista 70 prosenttiinvuonna 2010 ja työssäkäyvien naisten määrää lisättäisiin 52,5 prosentista 60 prosenttiin, ja että hori-sontaalinen tavoite sukupuolten välisestä tasa-arvosta on huomioitu vain osittain ja politiikoilla eiedelleenkään oteta kantaa sukupuolta koskevissa asioissa,
N. ottaa huomioon, että palkkaerot naisten ja miesten välillä ovat edelleen huomattavat: Euroopan unio-
nissa keskimäärin 28 prosenttia,
O. katsoo, että alhaisen tulotason asukasta kohti, työttömien kokonaismäärän ja naisten työttömyyden
välillä on yhteys,
P. ottaa huomioon, että työmarkkinoilla jatkuvasti esiintyvä miesten ja naisten eriarvoisuus on niin ikään
yhteydessä perhe- ja työelämässä ilmeneviin ongelmiin: kotitöiden jakamisessa, lasten päivähoito-paikkojen määrässä, lapsilisissä ja äitiysrahoissa sekä uralla etenemisessä esiintyy jäsenvaltioiden välilläsuuria eroja,
Q. katsoo, että koulutus ja ammatillinen koulutus uusilla teknologian aloilla on tärkeä osatekijä kehityk-
sessä, mutta että alueiden välisen sosiaalisen ja taloudellisen tasapainon luomiseksi tarvitaan työ-paikkojen luomiseen, teknisen ja ammatillisen pätevyyden lisäämiseen sekä naisten ja miesten yhtäläi-siin mahdollisuuksiin työelämässä tähtäävien horisontaalisten politiikkojen toteuttamista,
R. katsoo, että vaikka työvoiman liikkuminen kuuluu Euroopan unionin kansalaisten oikeuksiin, sitä ei
voida pitää oikeana tai oikeudenmukaisena ratkaisuna työllisyyden kysynnän ja tarjonnan tasoittami-seen unionissa, koska se lisää paradoksaalisesti köyhempien maiden ja alueiden parhaiten koulutettujenhenkilöiden muuttoliikettä rikkaammille alueille,28.3.2002 FI C 77 E/121 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
S. katsoo, että sosiaali- ja talouspolitiikkoja on kehitettävä niin, että niiden avulla voidaan jarruttaa talou-
dellisten toimintojen, työllisyyden ja väestön keskittymistä unionin keskeisimmille ja kaupungistuneim-mille alueille,
T. katsoo, että kaukaisten alueiden, ulkoalueiden ja saarialueiden syrjäistä sijaintia ja saaristoasemaa voi-
daan kompensoida kehittämällä rakennerahastojen rahoittamia toimia, joilla pyritään lisäämään tuo-tantoketjujen kilpailukykyä, helpottamaan tiedonsaantia ja määrittelemään mainittujen alueiden roolilaajentuneessa Euroopan unionissa,
U. katsoo, että koko Eurooppa, ulkoalueet mukaan lukien, tulee liittää Euroopan laajuisiin verkkoihin,V. katsoo, että koheesiopolitiikkaan, rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon suunnattua budjettia, joka
ilmaistaan prosenttiosuutena 15 jäsenvaltiosta koostuvan Euroopan unionin BKT:sta, on vähennettäväohjelmakaudella 20002006 siten, että osuus vähenee 0,46 (1999) prosentista jopa 0,31 prosenttiin(arvio vuodeksi 2006) eli suhteellisesti samalle tasolle kuin vuonna 1994,
W. katsoo, että uusien jäsenvaltioiden mukaantulo voi lisätä arvaamattomasti epätasapainoa alueiden
välillä ja että työttömyysongelmat voivat osoittautua erityisen vakaviksi, mistä esimerkkinä on ollutkahden Saksan talousalueen yhteenliittyminen,
X. ottaa huomioon, että asetus (EY) N:o 1260/1999 velvoittaa jäsenvaltioita noudattamaan täydentävyy-
den periaatetta yhdessä rakennerahastojen kanssa rahoitettavissa hankkeissa ja että Euroopan yhteisönrahoituksella ei voi korvata jäsenvaltion rakennemenoja tai vastaavia ja että velvoitteidensa vastaisestikaikki jäsenvaltiot eivät toimittaneet ohjelmakaudella 19941999 tietoja täydentävyyden periaatteennoudattamisesta,
Y. katsoo, että on olemassa vaara, että suunnitelmat talouden ja talousarvion vakauden säilyttämiseksi
toteutetaan vähentämällä julkisia ja etenkin liikenteen infrastruktuureihin sekä vähiten kehittyneidenalueiden tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavia investointeja ja että olisi kohtalokasta, jos tällai-nen käytäntö leviäisi rakennerahastojen ja koheesiorahaston edunsaajamaihin, jotka tarvitsevat inves-tointeja eniten, ja että on valvottava erityisesti, että koheesiorahastosta tukea saavien maiden toteut-tama tiukka talouspolitiikka ei johda täydentävyyden periaatteen kyseenalaistamiseen,
Z. katsoo, että asianmukaisilla arviointi- ja valvontajärjestelmillä taattu rakennerahastojen järkevä ja teho-
kas käyttö lisää oleellisesti yhteisön toimielinten uskottavuutta ja tehokkuutta,
Talousarvion toteuttaminen
1. ottaa huomioon, että kauden 19941999 aikana rakennerahastoille myönnetyistä maksusitoumus-
määrärahoista on käytetty 99 prosenttia, ja katsoo, että vain varainhoitovuodelle 2000 siirrettyjen huomat-tavien varojen sekä useista eri lähteistä tulevan rahoituksen voidaan katsoa antaneen mahdollisuuden täyt-tää tyydyttävästi Edinburghissa hyväksytyn toimenpidepaketin tavoitteet;
2. tunnustaa komission pyrkimykset esittää vuoden 1999 vuosikertomuksessa myös yleiskatsaus koko
kauden (vuodet 19941999) tuloksista; pahoittelee, ettei komissio tarjoa kattavampaa analyysiä talous-arvion toteuttamisesta kyseisenä ajanjaksona, vaan rajoittuu kuvailemaan tämänhetkistä tulosta;
3. toteaa, että kertomuksessa viitataan epäsuorasti maksamatta oleviin määrärahoihin, jotka on makset-
tava kauden loppuun mennessä ( reste à liquider ), mutta kertomuksessa ei anneta määrällisesti kattavaa
kuvausta eikä yksityiskohtaisia selityksiä; tämä siitäkin huolimatta, että maksamatta olevien määrärahojenvähentäminen ja täytäntöönpanon nopeuttaminen ovat olleet budjettivallan käyttäjän jatkuvana huolen-aiheena sekä toistuvana tavoitteena aina kun rakennerahastoja koskevia säännöksiä on tarkistettu;C 77 E/122 FI 28.3.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
4. vahvistaa, että maksamatta olevien määrärahojen summa oli vuoden 1999 lopussa noin 41 600
miljoonaa euroa, josta oli laskelmien mukaan vuoden 2000 lopussa jäljellä noin 21 860 miljoonaa euroa;muistuttaa, että ajanjaksolta 19941999 maksamatta olevia sitoumuksia voidaan maksaa vuoden 2001loppuun asti;
5. kritisoi sitä, että maksamatta olevien määrien määrä lisääntyi entisestään ohjelmakaudella
19941999, ja vaatii komissiota viipymättä kääntämään tämän suuntauksen laskuun;
6. katsoo, että komission vuoden 1999 lopussa kohdentamat 160 miljoonan euron määrärahat, joita ei
ollut otettu talousarvioon, olisi pitänyt hoitaa määrärahasiirtona, eikä innovatiivisten toimien määrärahojaolisi tullut leikata vajeen kattamiseksi; kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että innovatiivisten toimienmäärärahat palautetaan Berliinissä sovitulle tasolle;
7. panee tyytyväisenä merkille, että edelliseltä ohjelmakaudelta vielä toteuttamatta jääneet määrät vähe-
nivät huomattavasti vuonna 1999, mutta pitää valitettavana, että vuotta 1989 edeltävältä kaudelta on yhä
vielä määrärahoja toteuttamatta, vaikka ohjelmakauden päättymisestä on kulunut jo 11 vuotta; paneetyytyväisenä merkille, että ohjelmakaudeksi 20002006 tarkoitettujen määrärahojen vapauttamista koske-vat säännökset estävät vastaavanlaiset viiveet tulevaisuudessa;
8. katsoo, että yhteisöaloitteille ei ole olemassa selkeitä suuntaviivoja, mikä ilmenee määrärahojen liialli-
sena hajauttamisena;
9. toteaa, että edellisellä ohjelmakaudella 19941999 hankkeet viivästyivät ja kasautuivat loppu-
kauteen, mikä on hidastanut myös kuluvan ohjelmakauden 20002006 hankkeiden käynnistämistä; kat-soo, että olisikin kaikkien edun mukaista, että hankkeita toteutettaisiin mahdollisimman tasaisesti ohjelma-kauden aikana;
10. toteaa, että sitoumusten määrä ei kuvasta riittävästi tukitoimien todellista toteutumisastetta, kun
huomattava osa sitoumuksista tehtiin vasta juuri ennen ohjelmakauden päättymistä; on erityisen huolissaanyhteisöaloitteiden nihkeästä toteutumisesta, sillä vasta vähän yli puolet ohjelmakaudella 19941999 käy-tettävissä olleista määrärahoista on maksettu, minkä vuoksi ohjelmista vastaavien tahojen, kuten paikallis-viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen, on vaikeampaa ja kalliimpaa panna näitä ohjelmia täytäntöön;
11. vaatii, että rahastojen suuntaamisessa asetetaan etusijalle ja päämääräksi pk-yritysten mukaan otta-
minen (perustaminen, laajentaminen, tekninen varustus, kehittäminen ja innovaatio, markkinoiden kansain-välistyminen jne.), että ne sisällytetään kaikkiin yhteisön tukikehysten ensisijaisiin osa-alueisiin ja että niillemyönnetään huomattavasti yhteisön tukea;
12. katsoo, että rakennerahastojen viimeisimmän uudistuksen avulla voidaan yksinkertaistaa huomatta-
vasti tukitoimien ohjelmatyötä, toteutusta ja rahoituksen toteutumista; kehottaa komissiota auttamaanaktiivisen tiedotuspolitiikan avulla kansallisia viranomaisia uusien sääntöjen käyttöönotossa;
13. pitää myönteisenä, että komissio liittää ohjelmatyön ja toimenpiteiden arvioinnin tiiviimmin yhteen,
mutta pahoittelee sitä, että ohjelmatyön aikaan ei yleensä vielä ole käytettävissä edeltävien ohjelmien lopul-lista arviointia;
14. ehdottaa toteutetun rakennerahastojen, tavoitteiden ja yhteisöaloitteiden yksinkertaistamiseen liitty-
vän prosessin kehittämistä niin, että toimet keskitetään yhä voimakkaammin jälkeen jääneisiin alueisiin jaettä määrärahojen toteutuksessa havaittujen viivästymisten kaltaiset tilanteet vältetään;
Työllisyys
15. vetoaa jäsenvaltioihin, jotta nämä jatkaisivat Amsterdamissa aloitettua työllisyyspolitiikkaa koskevaa
prosessia;
16. toteaa, että alueiden ja työllisyyden kehittämistä koskevaa yhteistä politiikkaa tulee vahvistaa;28.3.2002 FI C 77 E/123 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
17. vetoaa komissioon, jotta tämä ohjaisi rakennerahastojen ja koheesiorahaston varoja tukeen oikeut-
ettujen valtioiden sisäisen alueellisen tasapainon säilyttämiseen ja analysoisi huolellisesti niiden vaikutuksia;
18. katsoo, että rakennerahastojen tukitoimet ja kansalliset työllisyyttä koskevat toimintasuunnitelmat
on sovitettava paremmin yhteen;
Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet
19. on tyytyväinen komission aloitteeseen esitellä vuosikertomuksessaan vuodelle 1999 naisten ja mies-
ten välistä tasa-arvoa edistävät toimenpiteet kertomukseen sisältyvänä horisontaalisena teemana; arvioi kui-
tenkin, että kyseiseen kertomukseen ei sisälly täsmällisiä tietoja naisten mahdollisuuksista hyödyntäärakennerahastoja, eikä myöskään yhteisön aloitteisiin, joista mainittakoon NOW-ohjelma, liittyvien toimen-piteiden vaikutuksista naisten työmarkkinatilanteeseen ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen; näidentietojen perusteella olisi laskelmiin tukeutuen voitava arvioida tällä alalla tehtyjen toimien tehokkuutta;
20. katsoo, että horisontaalinen tavoite sukupuolten välisestä tasa-arvosta huomioitiin vain osittain, ja
vaatii naisten asemaa parantavan yleisen politiikan laatimista, jotta tavoiteltu naisten 60 prosentintyöllisyysaste voitaisiin saavuttaa vuonna 2010 rakennerahastojen ja koheesiorahaston avulla;
21. vaatii erityistoimenpiteitä epävakaata työllisyystilannetta  erityisesti naisten  koskevan ongelman
ratkaisemiseksi;
22. pyytää toteuttamaan naisten aseman parantamiseksi toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on työ- ja
perhe-elämään liittyvien ongelmien ratkaiseminen;
23. pitää myönteisenä komission päätöstä edistää EY:n perustamissopimuksen 2 ja 141 artiklassa vah-
vistettua yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta sisällyttämällä sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevatkysymykset yhteisön kaikkeen politiikkaan ja kaikkiin toimiin ja hyväksymällä laaja-alaisia positiivisia eri-tyistoimia;
24. panee merkille, että sen rakennerahastoista (20002006) annetun uuden yleisasetuksen mukaisesti,
jonka nojalla naisten ja miesten välisten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen sisällyttäminen näihinrahastoihin on yksi ensisijaisista tavoitteista, jäsenvaltioiden odotetaan suorittavan laadittavista suunnitel-mista ennakkoarvioinnin, asettavan hankkeita koskevat valintakriteerit ja takaavan indikaattoreiden avullatoimenpiteiden seurannan naisten ja miesten välistä tasa-arvoa silmällä pitäen; katsoo, että näin ollen
seurantaindikaattorit ja tilastot on eriteltävä sukupuolen mukaan;
25. kehottaa komissiota laatimaan rakennerahastoja koskevat vuosikertomuksensa vastedes niin, että
tiedot eritellään sukupuolen mukaan naisten ja miesten työmarkkinoille sijoittumista, koulutusta ja amma-tillista koulutusta ja naisten yrittäjyyttä sekä perhe- ja työelämän yhteensovittamista koskevien toimenpide-vaikutusten kannalta;
Laajentuminen
26. vaatii, että mahdollisimman laajassa yhteisymmärryksessä määritellään viipymättä koheesiopolitiikka
vuoden 2006 jälkeiselle kaudelle, millä taataan samanaikaisesti tukitoimet sosiaalialoille ja tämänhetkistenjäsenvaltioiden niille alueille, joilla on yhä valmiudet liittyä laajentuvaan unioniin sekä erityiseen täydentä-vään uusien jäsenvaltioiden koheesiojärjestelmään;
27. ehdottaa, että laajentumista silmällä pitäen sekä niiden poliittisten vaihtoehtojen valossa, jotka
Euroopan unionilla on edessään ja jotka hahmoteltiin toisessa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuuttakoskevassa kertomuksessa (KOM(2001) 24), menojen laatu, rahalle saatava vastine eri tavoitteissa ja rahas-toissa, uusien jäsenvaltioiden tarve kehittää taloudellista ja yhteiskunnallista toimintaansa sekä edunsaajientoteuttamien toimien onnistuminen tulevat olemaan avainasemassa päätettäessä unionin tulevastakoheesiostrategiasta sekä talousarviosta, josta varoja jaetaan uudelleen;C 77 E/124 FI 28.3.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
Maatalous ja kalastus
28. katsoo, että yhteinen maatalouspolitiikka ja yhteinen kalastuspolitiikka ovat olennainen osa alueiden
välistä tasapainopolitiikkaa sekä Euroopan unionin sosiaalista yhdentymistä ja kestävää kehitystä;
29. pyytää komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuonna 2002 yksityiskohtaisen
kertomuksen toimista, joita rakennerahastoista on rahoitettu Euroopan unionin kalatalousalalla kaudella19941999, sekä tutkimuksen kalastusta harjoittavien Euroopan unionin alueiden sosioekonomisestatilanteesta;
Muut politiikat
30. vetoaa komissioon ja neuvostoon, jotta ne suunnitellessaan ohjelmakautta 20072010 asettaisivat
unionin syrjäisten alueiden, saaristoalueiden ja vähiten kehittyneiden alueiden yhdistämisen kaikkiin unio-nin alueisiin ensisijaiseksi tavoitteeksi liikenteen Euroopan laajuisten verkkojen luomisessa ilman, ettäasianomaisissa jäsenvaltioissa joudutaan vähentämään julkisia investointeja; vaatii lisäksi, että uudella kau-della etusijalle pitää asettaa intermodaalisen ja kestävän liikenteen kehittäminen;
31. pyytää komissiota taloudellisen ja sosiaalisen koheesion varmistamiseksi ottamaan huomioon, että
merentakaiset departementit, Madeira, Azorit ja Kanariansaaret ovat ulkoalueita, ja takaamaan niiden pää-syn osallisiksi rakennerahastoista vuoden 2006 jälkeen;
32. vaatii, että komissio ja jäsenvaltiot toimivat seuraavien vuosien aikana rakennerahastoihin liittyvien
asetusten mukaisesti, joiden mukaan ympäristön parantaminen on osa kaikkia rakennerahastojen tavoit-teita;
33. vetoaa jäsenvaltioihin, jotta nämä kunnioittaisivat Natura 2000 -direktiivin hengessä annettuja sitou-
muksia;
34. ottaa huomioon hyväksytyn viidennen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman eri-
tyisohjelmat ja komission vuonna 1999 laatiman tiedonannon Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta, jossaehdotetaan alueiden roolin vahvistamista eurooppalaisessa tutkimuksessa ja erityisesti eurooppalaisen tut-kimusalueen rakentamisessa;
Täydentävyyden periaate
35. on tyrmistynyt siitä, että jäsenvaltiot ja komissio eivät ilmeisesti ole noudattaneet täysimääräisesti
täydentävyysperiaatetta, joka on yksi rakennerahastojen neljästä perusperiaatteesta; pahoittelee sitä, ettäjäsenvaltion rikkoessa täydentävyysperiaatetta tälle ei voida langettaa seuraamuksia; kehottaa komissiotakorostamaan ohjelmatyöhön liittyvässä ennakkovalvonnassa erityisesti täydentävyysperiaatteen noudatta-mista; suositteleekin tilintarkastustuomioistuimen tavoin, että uutta ohjelmakautta varten olisi vahvistettava
helpommin toteutettavat, ohjelmatyöhön, seurantaan ja arviointiin nivotut ja käytettävissä oleviin talous-
arvio- ja tilastotietoihin mukautetut tuen täydentävyyden tarkastamismenettelyt;
36. vetoaa jäsenvaltioihin, jotta nämä noudattaisivat tiukasti täydentävyyden periaatetta, ja vaatii komis-
siota antamaan välineitä ja säännöksiä, joilla täydentävyyden periaatteen noudattaminen taataan;
37. vaatii, että komissio laatii Euroopan parlamentille luettelon tämän periaatteen noudattamisen var-
mistamiseksi sovellettavista seuraamuksista, erityisesti sellaisten rakennerahastoista ja koheesiorahastoistarahoitusta saavien jäsenvaltioiden varalta, joissa ei sallita talousarvion alijäämäisyyttä;
38. pyytää, että alueilla, ei valtioilla, olisi oikeus hallinnoida omalla alueella toteutettavia
rakennerahastohankkeita;
Kumppanuus
39. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan rakennerahastojen hoidossa kumppanuuden peri-
aatetta taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden kanssa sekä toissijaisuusperiaatetta, jossa tunnustetaanjäsenvaltioiden sisäisten poliittisten toimijoiden toimivaltuudet;28.3.2002 FI C 77 E/125 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
Arviointi ja valvonta
40. ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että vastauksena Euroopan parlamentin aikaisempina varainhoito-
vuosina esittämään kritiikkiin komissio on liittänyt vuosikertomukseen ensimmäistä kertaa arviointi- javalvontatoimenpiteitä käsittelevän luvun;
41. toteaa, että jäsenvaltioiden vuonna 1999 ilmoittamien säännönvastaisuuksien ja petosten määrä
vastaa 120,6 miljoonaa euroa, toisin sanoen 0,39 prosenttia kaikista rakennerahastojen määrärahoista(30,6 miljardia euroa); pyytää komissiota tehostamaan asianmukaisten tarkastuselinten paikalla tekemiätarkastuksia; vaatii komissiota antamaan säännöllisesti tietoja toimista, joihin on ryhdytty rakennerahastontoimintaan jäsenvaltioissa liittyvien säännönvastaisuuksien torjumiseksi;
42. panee merkille asetuksissa (EY) N:o 438/2001 (
1) ja (EY) N:o 448/2001 (2) vahvistetut asetuksen (EY)
N:o 1260/1999 täytäntöönpanoa koskeva säännökset; pitää myönteisenä parannuksia, joita on saatuaikaan rakennerahastojen varainhoidon valvonnassa; vaatii, että jäsenvaltiot ja komissio soveltavat edellämainittuja asetuksia täysimääräisesti; pyytää jäsenvaltioita välittömästi parantamaan hallinnointi- javalvontajärjestelmiä puutteiden ja toistuvien säännönvastaisuuksien välttämiseksi, havaitsemiseksi ja poista-miseksi; pyytää niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole sitä vielä tehneet, myöntämään kansallisille tilintarkastus-virastoilleen täydet toimivaltuudet, jotta ne voivat todentaa EU:n määrärahojen käytön aina lopulliseenvastaanottajaan saakka;
43. korostaa, että Euroopan parlamentin roolin tulisi olla ratkaiseva arviointi- ja valvontaprosessissa, ja
toteaa, että parlamentin roolia on laiminlyöty vuosikertomuksen kattaman ajanjakson aikana; uskoo, ettätalousarviosta päätettäessä parlamentin ei pitäisi ainoastaan hyväksyä automaattisesti vuosittaisia määrä-rahoja, vaan sen pitäisi myös osallistua aktiivisesti arviointityöhön ja taata Euroopan etujen huomioonottaminen komission rinnalla;
44. katsoo, että on välttämätöntä tarkastella uudelleen ja vahvistaa parlamentin roolia erityisesti sen
vuoksi, että komissio ja jäsenvaltiot pitäisivät kiinni velvollisuuksistaan tällä alalla noudatettavan avoimuu-den osalta, kuten asia esitetään komission kanssa vuonna 1999 sovituissa menettelysäännöissä rakenne-politiikan täytäntöönpanemisesta;
*
**
45. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsen-
valtioiden parlamenteille.
(1) EYVL L 63, 3.3.2001, s. 21.
(2) EYVL L 64, 6.3.2001, s. 13.
8. Naisten sukupuolielinten silpominen
A5-0285/2001
Euroopan parlamentin päätöslauselma naisten sukupuolielinten silpomisesta (2001/2035(INI))
Euroopan parlamentti, joka
 ottaa huomioon Maurizio Turcon ja muiden 26. helmikuuta 2001 esittämän ja 317 Euroopan parla-
mentin jäsenen allekirjoittaman päätöslauselmaesityksen tyttöjen sukupuolielinten silpomisesta
(B5-0686/2000/rev),
 ottaa huomioon vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 2, 3 ja
5 artiklan,
 ottaa huomioon vuonna 1966 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien kansalaisoikeuksia ja poliittisia
oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 2, 3 ja 26 artiklan,
 ottaa huomioon vuonna 1966 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien taloudellisia, sosiaalisia ja sivis-
tyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 2, 3 ja 12 artiklan,C 77 E/126 FI 28.3.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001