FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 9.9.2010 
SEK(2010) 1009 lopullinen 
KOMISSION VASTAUKSET TILINT ARKASTUSTUOMIOISTUIMEN 
VARAINHOITOVUOTTA 2009 KOSKEVAN VUOSIKERTOMUKSEN VIIDENTEEN 
LUKUUN   
”TUTKIMUS, ENERGIA JA LIIKENNE” 
FI 2   FI KOMISSION VASTAUKSET TILINT ARKASTUSTUOMIOISTUIMEN 
VARAINHOITOVUOTTA 2009 KOSKEVAN VUOSIKERTOMUKSEN VIIDENTEEN 
LUKUUN  
”TUTKIMUS, ENERGIA JA LIIKENNE”   
JOHDANTO 
5.7. Tutkimuksen puiteohjelmista rahoitetaan te knisesti ja rahoituksel lisesti monimutkaisia 
hankkeita. Valvontaympäristössä toimii suuri määrä edunsaajia, joista kukin soveltaa omaa 
valvontajärjestelmäänsä. 
Koska hankkeiden hallinnointi on vaikeaa niin komissiolle kuin edunsaajillekin nykyisen 
lainsäädäntö- ja sopi musympäristön vuoksi, ko missio on toteuttanut 
yksinkertaistamistoimenpiteitä seitsemänne n puiteohjelman täytäntöönpanoa varten.  
5.10. Komissio hallinnoi suor aan suurinta osaa menoista, mutta seitsemännessä 
puiteohjelmassa sallitaan myös talous arvion täytäntöönpano välillisen keskitetyn 
hallinnoinnin mukaisesti, to isin sanoen komissio antaa täytäntöönpanon tehtäväksi 
toimeenpanovirastoille, EU:n perustamille yhteis yrityksille ja 185 artiklan mukaisille 
aloitteille, jotka ovat usean jäse nvaltion yhdessä toteuttamien tutkimusohjelmien toteuttamista 
varten perustettuja rakenteita. 
5.16. Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa. Sääntöjen 
monimutkaisuus aiheuttaa todellakin paljon virheitä ja tukeen oikeuttamattomia menoilmoituksia. Komission tiedonannossa tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon 
yksinkertaistamisesta
1 ehdotetaan toimia tämän riskin poi stamiseksi. Koska nämä ehdotukset 
pannaan täytäntöön vasta seuraavassa puiteohjelma ssa ja on tarpeen ra tkaista ongelmat, joita 
aiheutuu avustustensaajia koskevien tukikelpoisuusvaat imusten monimutkaisuudesta, 
komissio antoi muille toimielimille 26. toukokuuta 2010 tiedonannon2, jossa se ehdotti 
hyväksytyn virheriskin suuruudeksi tällä ala lla 2–5 prosenttia. Ehdotettu hyväksyttävä 
virheriski määritetään ottaen huomioon valvontatoimien kustannustehokkuus ja 
jäännösvirheiden taso, joka on perustelta vissa suhteessa valvonnan kustannuksiin. 
TOIMIEN LAILLISUUS JA ASIANMUKAISUUS 
5.19 Esimerkki 1 
Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen havainnoista ja 
takaisinperintäprosessi on käynnissä. 
5.20. Ohjelmakauden tässä vaiheessa, ja koska til intarkastustuomioistuimen otokseen sisältyi 
vain pieni määrä seitsemännen puiteohjelman välimaksuja, on liian aikaista tehdä johtopäätöksiä virheiden yleisy ydestä ja arvosta seitsemännessä  puiteohjelmassa verrattuna 
kuudenteen puiteohjelmaan. 
JÄRJESTELMIEN VAIKUTTAVUUS 
5.31. Komissio yhtyy tilintarkastustuomio istuimen huoleen kuudennen puiteohjelman 
tarkastuslausuntojen paikkansapit ävyydestä. Tarkastuslausunnot ei vät ole täysin antaneet alun 
perin odotettua lisävarmuutta. Komissio on kuitenkin edelleen sitä mieltä, että tämä väline on 
                                                 
1 KOM(2010) 187, 29.4.2010. 
2 KOM(2010) 261, 26.5.2010. 
FI 3   FI auttanut tuntuvasti estämään virheitä ja johtanut virhetasojen merkittävään pienentymiseen 
kuudennen puiteohjelman tarkastuksissa v iidenteen puiteohjelmaan verrattuna. 
Komissio on ryhtynyt toimiin tarkastuslausuntoj en laadun parantamiseksi seitsemännessä 
puiteohjelmassa. Seitsemänteen puiteohjelmaan liittyvien tarkastuslausuntojen antaminen 
perustuu "sovittuihin menettelyihin", jois sa lausunnon antavan tilintarkastajan on 
noudatettava ennalta määrättyjä menettelyjä ja  raportoitava havainnoi staan niiden pohjalta. 
Tämän käytännön pitäisi vähentää sitä, e ttä tarkastajat tulkitsevat väärin 
tukikelpoisuussääntöjä, kuten kuude nnessa puiteohjelmassa tapahtui.  
Komissio jatkaa tarkastuslausuntojen luotettavuu den arviointia omissa tilintarkastuksissaan. 
Katso myös 5.49 kohtaan annettu vastaus. 5.32–5.33. Edunsaajien kustannuslaskentamenetelmistä ennalta annetut tarkastuslausunnot 
ovat pakollisia ainoastaan ni ille edunsaajille, jotka haluav at soveltaa keskimääräisiin 
henkilöstökustannuksiin perustuvaa kustannusla skentatapaa menoilmoituksissaan. Muille 
edunsaajille ne ovat vapaaehtoisia. 
Lisäksi edunsaajien on edelleen toimitettava lo ppumaksua varten lausunto, joka kattaa koko 
ajanjakson, jos haettu kokonaisavustus on yli 375 000 euroa. Käytännössä ennalta annettavat 
tarkastuslausunnot pienentävät edunsaajien hallinnollista taa kkaa ja johtavat merkittäviin 
kustannussäästöihin tilintarkastusmaksuissa.  
Katso myös 5.36 kohtaan annettu vastaus. 5.34-5.35. Yksinkertaistamista koskevassa tiedona nnossaan komissio ehdottaa, että mikä 
tahansa keskimääräisiin henkilöstökustannuksiin  perustuva kustannuslaskentatapa, jota 
edunsaajat käyttävät tavanomaisena kirjan pitokäytäntönään, myös kustannuspaikkoihin 
perustuva lähestymistapa, voidaan hyväksyä, kunhan se perustuu tileihin kirjattuihin 
todellisiin henkilöstökustannuksiin ja kustann usten kaksinkertainen korvaaminen muissa 
kululuokissa on poissuljettua. 
Seitsemännen puiteohjelman osallistum issäännöissä hyväksytään keskimääräiset 
henkilöstökustannukset poikkeuksena yleisestä säännöstä, jonka mukaan kustannusten on 
oltava toteutuneita kustannuksia, jos tämä on edunsaajan tavanomai nen kirjanpitokäytäntö ja 
keskimääräiset kustannukset eivät poikkea merkittävästi  toteutuneista kustannuksista. 
Komission määrittelemien kriteerien tavoitteen a on antaa kohtuullinen varmuus siitä, että 
edunsaajan menetelmän soveltaminen ei j ohda siihen, että ilmoitetut keskimääräiset 
kustannukset poikkeavat merkittävästi toteutuneista  kustannuksista. Komission mielestä näillä 
kriteereillä saavutetaan paras mahdollinen  tasapaino yksinkertaistamisen ja 
vastuuvelvollisuuden välillä voimassa olevassa sääntelykehyksessä.  
5.36. Osallistujille aiheutuvan hallinnollisen työtaakan pienentämiseksi seitsemännessä 
puiteohjelmassa vaaditaan vähemmän tarkastusl ausuntoja. Edunsaajien, jotka ovat saaneet 
lausunnon kustannuslaskenta menetelmistään, on kuitenk in edelleen esitettävä 
tilintarkastuslausunto,  sillä kustannuslaskentamenetelmiä koskeva lausunto poistaa 
edunsaajilta ainoastaan velvollisuuden esittää välitilinta rkastuslausunto. 
Tilintarkastuslausunto on esitettävä viimeise ltä ilmoitusjaksolta, jos haettu kokonaisavustus 
on yli 375 000 euroa. Kuudenteen puiteohjelmaan liittyvien intensiivisten tilintarkastuskampanjoiden tul oksena monien edunsaajien tietäm ys on parantunut, ja komissio 
odottaa sen seurauksena edunsaa jien todennäköisesti soveltav an parempia hankekustannusten 
kirjanpitokäytäntöjä.  
Asiain nykyvaiheessa on mahdotonta päätellä, että kokonaisvaltainen virhetaso tulee 
nousemaan, sillä muut toimenpiteet voiv at tasoittaa havaittuja riskejä. 
FI 4   FI 5.40. Komissio on tyytyväinen edistyksestä annetu sta myönteisestä arviosta. Se on täysin 
tietoinen siitä, kuinka paljon koordinointia tarv itaan, ja on ryhtynyt sen mukaisiin toimiin. 
5.41. Tilintarkastustulosten oikea-aikaista tä ytäntöönpanoa pyritään edelleen parantamaan. 
Takaisinperintäprosessia tarkastusstrat egian täytäntöönpanon yhteydessä on myös 
yksinkertaistettu3, jotta pienennettäisiin niin kom ission kuin edunsaajienkin työtaakkaa. 
Takaisinperintäprosessin tehokkuus on parantunut merkitt ävästi vuonna 2009.  
Useimmat rahoitusoikaisut tehdään vähentämä llä maksettava määrä seuraavasta maksusta. 
Tämä on kustannustehokkain takaisinperintämen etelmä. Koska maksut tehdään tavallisesti 
kerran vuodessa, tämä johtaa viivees een takaisinperintäprosessissa.  
Tilintarkastusten lisääntynyt määrä on moninkertaistanut niiden hankkeiden lukumäärän, 
joissa on tarpeen tehdä oikaisuja tai tarkistuksia. 
5.42. Liikenteen ja liikkumisen pääosasto ja energian pääosasto, jo tka perustettiin vuoden 
2010 helmikuun puolivälissä, ovat alusta alkaen soveltaneet sopimussakkoja samalla tavalla 
kuin muut tutkimusasioista vastaavat pääosastot. 
KOMISSION JOHDON ANTAMIEN TIETOJEN LUOTETTAVUUS 
5.44. Komissio on tyytyväinen myönt eisestä arviosta, jonka tilin tarkastustuomioistuin on 
antanut kaikista tähän lukuun kuuluvista vuotuisista toimintakertomuksista. 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 
5.45. Komissio korostaa, että t ilintarkastustuomioistuimen tekemä virhetasoa koskeva 
havainto on yhdenmukainen v iime vuoden kanssa ja että t odennäköisin virhetaso tähän 
lukuun kuuluvilla toiminta-aloilla on 2–5 prosenttia. 
Tämä tulos on yhdenmukainen komission omien havaintojen kanssa. Komissio antoi 26. 
toukokuuta tiedonannon4, jossa ehdotetaan tätä suur uusluokkaa olevaa hyväksyttävän 
virheriskin tasoa (2–5 prosenttia). Komissio pi tää suunnilleen tämän vaihteluvälin keskelle 
sijoittuvaa DAS-virheosuutta hyväksyttävänä ja perusteltuna. Hyväksyttävän tason ylittyessä 
virheitä pyritään vähentämään lisäämällä val vontaa ja puuttumalla virheiden tärkeimpiin 
syihin. Samalla olisi otettava huomioon menoj en monivuotinen luonne. Tämän tason olisi 
katettava kaikki tu tkimuspuiteohjelmat. 
Tasoa voitaisiin tarkistaa, mi käli valvontaympäristössä tapaht uu merkittäviä muutoksia, jotka 
vaikuttavat DAS-virheosuuteen, er ityisesti yksinkertaistamistoimia, jotka tulevat voimaan 
seuraavassa puiteohjelmassa. 
5.48. Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen havaitsemaan myönteiseen 
suuntaukseen. Se korostaa, että tarkastusl ausuntoja koskevia vaa timuksia on muutettu 
edunsaajien osallistumisen yksinkertai stamiseksi ja helpottamiseksi. 
Komissio tunnustaa, että ennalta annettavia tarkastuslausuntoja koskeva menetelmä on 
onnistunut vain osittain, mutta kä ytössä olevat sisäisen valv onnan menetelmät, seitsemännen 
puiteohjelman tarkastu sstrategian mukaan luettuna, varmistavat yhdessä asianmukaiset 
edellytykset moitteettomalle varainhoidolle.  
5.49. Komission päätavoitteena on saavuttaa te hokkaasti tutkimuspolit iikan tavoite ja 
varmistaa samalla siihen liittyvän talousarvion toteuttamisen moitteeton valvonta. 
                                                 
3 SEC(2009) 1720, 15.12.2009. 
4 KOM(2010) 261, 26.5.2010.  
FI 5   FI a) Komission käytäntönä on tiedottaa aktiivises ti jälkitarkastust en havainnoista edunsaajille 
sen varmistamiseksi, että tarvittaessa parannet aan tarkastuslausuntojen antamisesta vastaavien 
tilintarkastajien työtä. Tätä  varten jokaisen edunsaajan on tarkastusmenettelyn aikana 
ilmoitettava lausunnon antavalle tilintarkastaja lle olennaisista ta rkastushavainnoista. 
Komissio panee kuitenkin merkille, että pääsyy tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin ei niinkään ole tarkastuslausunnon muoto tai kä site vaan ennemminkin sääntöjen suhteellinen 
monimutkaisuus, johon tilin tarkastustuomioistuin viittaakin 5.16 kohdassa. Tämä 
monimutkaisuus vaikuttaa niiden ulkoisten tilintarkastajien työhön, jo ille edunsaajat ovat 
antaneet tehtäväksi tarkastuslausuntojen antamisen. Seitsemännen puiteohjelman osalta 
odotetaan, että sovittujen menette lyjen käyttämisen myötä virhee llisestä tulkinnasta johtuvat 
virheet vähenevät merkittävästi. 
b) Menetelmien varmennus on tarkoitettu ainoast aan useiden avustusten saajille. Menetelmien 
varmennuksessa käytettäviä tukike lpoisuusedellytyksiä tarkistettiin marraskuussa 2008 ja ne 
julkaistiin seitsemänteen puiteohjelmaan liittyvä ssä rahoituskysymyksiä koskevassa oppaassa.  
Komissio ryhtyi hiljattain toimiin parantaa kseen edunsaajien kustannuslaskentamenetelmistä 
ennalta annettavien tarkastuslausuntojen houkuttelevuutta. Komissio es itti kantansa tästä 
asiasta yksinkertaistamisesta 24. huhtikuuta 2010 antamassaan tiedonannossa sekä varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissään töjen kolmivuotistarkistamista koskevassa 
ehdotuksessaan, joka hyväksyttiin 28. toukokuuta 2010. Yksinkertaistaminen olisi mahdollista siten, että hyväksytään tavanomaisena kirjanpi tokäytäntönä sovelletut menetelmät kunhan ne 
perustuvat tileihin kirjattuihin to teutuneisiin henkilöstökustannuksiin. 
c) Komissio pyrkii edelleen parantamaan tarkastu stulosten oikea-aikaista  täytäntöönpanoa ja 
soveltaa jatkossakin suuntaviivojaan sopi mussakkojen soveltamisesta. Lisäksi 
takaisinperintäprosessin yksinkertaistamises ta 15. joulukuuta 2009 annetussa tiedonannossa 
määrätään toimenpiteistä, joilla parannetaan takaisinperintäprosessia. 
5.50. Komissio on täysin samaa mieltä ja vi ittaa viimeaikaisissa  tiedonannoissaan 
”tutkimuspuiteohjelmien täytän töönpanon yksinkertaistamisesta ” ja ” Pitääkö valvontaa lisätä 
vai vähentää? Virheriskin ja valvonnasta aiheutuvien hallintokust annusten oikea tasapaino ” 
esitettyihin kehityssuuntiin. 
5.51. Näiden yksinkertaistamistoimenpiteiden tä ysi vaikutus ilmenee pääasiassa seuraavassa 
puiteohjelmassa. Ennen kuin tällaiset ehdotuks et on saatu täytäntöön pantua, komission on 
puututtava avustustensaajiin sovellettavien tuki kelpoisuussääntöjen monimutkaisuuden 
aiheuttamiin ongelmiin. Komissio antoi 26. toukokuuta 2010 tiedonannon, jossa ehdotetaan 
2–5 prosentin suuruista hyväksyttävä n virheriskin tasoa tällä alalla
5. Hyväksyttävä riskitaso 
määritetään valvonnan kustannustehokkuuden ja hyvä ksyttävän jäännösriskitason mukaan, 
joka on perusteltavissa nämä kustannukset huomioiden. 
EU:N YHTEISYRITYKSET 
5.56. Komissio seuraa niiden toimintasuunnitelmien toteuttamista, joita yhteisyritykset ovat 
laatineet sisäisen valvonna n järjestelmiensä täysimääräistä hyödyntämistä varten. 
5.57. Komissio yhtyy tilintarkastust uomioistuimen kantaan, jonka mukaan komission sisäisen 
tarkastuksen osastolla olisi oltava samat toimivaltuudet se llaisten EU:n perustamien elinten 
osalta, jotka ovat oikeushenk ilöitä ja saavat avustuks ia talousarvi osta yleisen 
varainhoitoasetuksen 185 artiklan 3 kohdan nojalla , kuin sillä on komission osastojen osalta.  
                                                 
5 KOM(2010) 261. 
FI 6   FI LIITE 5.4 – 2. KOMISSION MAKSUJEN VIIVÄSTYMINEN  
Komissio on tyytyväinen tunnustuks esta, jonka tilintarkastustuomio istuin antaa tähänastiselle 
edistykselle.  Komissio on sitoutunut jatkamaan ponnist eluja parantaakseen saavutuksiaan 
entisestään.