KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

komiteoiden työskentelystä vuonna 2021

1.Johdanto

Komissio esittää yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, annetun asetuksen (EU) N:o 182/2011, jäljempänä ’komiteamenettelyä koskeva asetus’, 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuotta 2021 koskevan kertomuksen komiteoiden työskentelystä.

Kertomuksessa esitetään yleiskatsaus komiteamenettelyn kehityksestä vuonna 2021. Komiteamenettelyllä viitataan komiteoihin, joita komissio kuulee ehdotuksista täytäntöönpanosäädöksiksi. Komiteat koostuvat kaikkien jäsenvaltioiden edustajista, niiden puheenjohtajana toimii komissio ja ne noudattavat erilaisia toimintamenettelyjä perussäädöksestä riippuen (ks. taulukko II).

Kertomus sisältää yhteenvedon komiteoiden toiminnasta. Kertomuksen ohessa annetaan komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa esitetään yksityiskohtaisia tilastotietoja yksittäisten komiteoiden toiminnasta kunkin politiikan alan osalta. Asiakirjassa tuodaan esiin vuosittain havaitut tärkeimmät muutokset ja suuntaukset sekä esitetään yleisiä lukuja kokouksista, menettelyistä, annetuista lausunnoista (eli myönteisistä tai kielteisistä lausunnoista tai lausuntojen antamatta jättämisestä) ja hyväksytyistä säädöksistä. Siinä esitetään myös yleiskatsaus muutoksenhakukomitean käsiteltäviksi saatetuista tapauksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämistä vastalauseista.

2.Yleiskatsaus komiteamenettelyn kehitykseen vuonna 2021

2.1.Yleinen kehitys

Komiteamenettelyyn osallistuvat komiteat toimivat vuonna 2021 komiteamenettelyä koskevassa asetuksessa säädettyjen menettelyjen eli neuvoa-antavan menettelyn (4 artikla) ja tarkastelumenettelyn (5 artikla) sekä komiteamenettelyä koskevan päätöksen 5a artiklassa säädetyn valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti.

Pitkittynyt covid-19-pandemia ja sen hillintätoimenpiteet rajoittivat edelleen mahdollisuutta järjestää komiteamenettelyä koskevan asetuksen nojalla perustettujen komiteoiden fyysisiä kokouksia. Sen vuoksi useimmat komiteoiden kokoukset järjestettiin edelleen etänä (verkossa). Etäkokoukset katsottiin tavanomaisiksi komiteoiden kokouksiksi myös komiteamenettelyrekisterin kannalta; rekisterissä ne on merkitty kokouksiksi ja kokousmuistoon on merkitty, että kokous on pidetty etänä.

Sellaisten muiden alojen osalta, jotka eivät kuulu komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden toimintaan, paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 27 kohdassa muistutetaan tarpeesta mukauttaa säädökset, joissa viitataan edelleen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn, Lissabonin sopimuksella käyttöön otettuun uuteen oikeudelliseen kehykseen. Toimielinten välisiä keskusteluja jäljellä olevien perussäädösten yhdenmukaistamisesta jatkettiin komission vuonna 2019 tekemien ehdotusten (eli yleisen ja oikeusalaa koskevan ehdotuksen) pohjalta. Neuvottelut eivät kuitenkaan edenneet vuonna 2021 covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten vuoksi.

Komission 14. helmikuuta 2017 esittämän ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi komiteamenettelyä koskevan asetuksen (EU) N:o 182/2011 muuttamisesta käsittely on edelleen kesken. Ehdotuksessa esitettiin useita kohdennettuja muutoksia muutoksenhakukomitean toimintaan, jotta voitaisiin ratkaista tilanteet, joissa ei ole annettu lausuntoa arkaluonteisilla aloilla. Lainsäätäjien hyvin erilaisten kantojen vuoksi edistyminen ei ollut vuonna 2021 mahdollista.

Komissio jatkaa tärkeiden delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten luonnosten julkaisemista neljän viikon ajaksi, jotta sidosryhmät voivat esittää huomautuksia. Vuonna 2021 ”Kerro mielipiteesi” -verkkosivustolla julkaistiin 85 ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi huomautusten esittämistä varten.

2.2.Oikeuskäytännön kehitys

Komiteamenettelyä koskevan oikeuskäytännön osalta unionin yleinen tuomioistuin tulkitsi 27 päivänä tammikuuta asiassa Puola vastaan Euroopan komissio antamassaan tuomiossa siirtymämääräyksiä, jotka koskevat määräenemmistöpäätöksentekoa siirryttäessä Nizzan sopimuksen mukaisista äänestyssäännöistä Lissabonin sopimuksen mukaisiin äänestyssääntöihin. Perussopimusten pöytäkirjassa 36 olevan 3 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioilla oli oikeus 31 päivään maaliskuuta 2017 ulottuvan siirtymäkauden aikana pyytää Nizzan sopimuksen nojalla sovellettavan painotetun äänestysjärjestelmän soveltamista. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että Nizzan sopimuksen määräenemmistöä (pöytäkirjassa 36 olevan 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti) olisi edelleen sovellettava, jos jäsenvaltio on pyytänyt sitä ennen 31 päivää maaliskuuta 2017, kun säädöksestä äänestetään kyseisen päivämäärän jälkeen.

Unionin tuomioistuimelle osoitetussa asiassa komissio hylkäsi Puolan pyynnön käyttää painotettua äänestysjärjestelmää, koska äänestys kyseisestä päätöksestä toimitettaisiin 31 päivän maaliskuuta 2017 jälkeen. Unionin yleinen tuomioistuin kumosi komission täytäntöönpanopäätöksen ja määräsi komission antamaan uuden täytäntöönpanopäätöksen kumotun täytäntöönpanopäätöksen korvaamiseksi Nizzan sopimuksen määräenemmistösääntöjen mukaisesti. Kyseinen uusi päätös, joka oli unionin tuomioistuimen määräyksen mukaan saatettava voimaan 12 kuukauden kuluessa tuomion julistamisesta, hyväksyttiin 30 päivänä marraskuuta 2021.

3.Yleiskatsaus toimintaan

3.1.Komiteoiden määrä

Tässä kertomuksessa käsitellään yksinomaan niitä lainsäätäjän perustamia, komiteamenettelyyn osallistuvia komiteoita, jotka avustavat komissiota sille perussäädöksillä siirretyn täytäntöönpanovallan käyttämisessä. Muita elimiä, erityisesti komission perustamia asiantuntijaryhmiä, ei käsitellä tässä kertomuksessa.