Lisäksi on perustettu monialainen ryhmä, jonka tehtävänä on koordinoida valittujen tapausten käsittelyä. Ryhmään kuuluu jäseniä syyttäjälaitoksesta, tuomioistuimista, poliisivoimista, tullilaitoksesta, verohallinnosta, rahanpesun selvittelykeskuksesta, menetetyksi tuomitun ja takavarikoidun omaisuuden hallinnointivirastosta (AMSCA) ja rangaistuslaitoksesta. Ryhmän koordinaattorina toimii Kosovon erityissyyttäjän viraston (SPRK) päällikkö.

Ensin laadittiin joukko kriteerejä, joilla voidaan ohjata näyttöaineistoon sisällytettävien tapausten valintaa. Nämä kriteerit määriteltiin Kosovon syyttäjäneuvoston 18. heinäkuuta 2014 hyväksymissä vakiomenettelyohjeissa, jotka koskevat tarkastelukohteiden valintaa vakavien rikosten ja toimielinten välisen yhteistyön yhteydessä. Vakiomenettelyohjeissa täsmennetään kriteerit, jotka tapauksen on täytettävä, jotta se voidaan lisätä näyttöaineistoon. Näitä ovat esimerkiksi seuraavat: rikoksen vakavuus ja aiheutuneen vahingon suuruus, rikollisryhmän järjestäytyneisyys, tutkintatoimien koordinointitarve, resurssien hallinnan tarve tutkinnan aikana jne. (ohjeiden 2 §). Näiden kriteerien ansiosta näyttöaineisto sisältää ainoastaan tapaukset, joita pidetään vakavimpina ja merkityksellisimpinä. Valikoiduille korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskeville tapauksille annetaan myös ehdoton etusija tuomioistuimissa Kosovon tuomarineuvoston 30. joulukuuta 2015 tekemän päätöksen perusteella. Tuomioistuinten presidentit ovat velvollisia siirtämään tällaiset asiat nopeasti tuomareille, joiden on ryhdyttävä toimiin välittömästi. Tuomioistuinten presidenteillä on myös velvollisuus raportoida tuomarineuvostolle kuukausittain edistymisestä näissä asioissa.

Viisumipakon poistamista koskevan etenemissuunnitelman viimeinen jäljellä oleva arviointiperuste edellyttää, että Kosovo vahvistaa näyttöään järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota koskevien tapausten tutkinnan ja tuomioistuinten niistä antamien tuomioiden osalta. Kosovo on ottanut käyttöön vankan lainsäädännöllisen ja operatiivisen kehyksen korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden sekä muuttoliike- ja turvallisuusriskien torjumiseksi. Tämä on vahvistettu komission vuosikertomuksissa – viimeksi vuoden 2018 Kosovo-kertomuksessa – joissa on kuitenkin todettu, että haasteita on edelleen. Edistyminen näyttöaineistoon kuuluvien korkean tason korruptiotapausten käsittelyssä antaa kuvan yleisestä edistymisestä korruptiontorjunnassa ja luo käsityksen siitä, miten Kosovon viranomaiset käsittelevät korkean tason järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota.

Sen jälkeen, kun neljäs edistymiskertomus hyväksyttiin toukokuussa 2016, Kosovo on pyrkinyt jatkuvasti vahvistamaan sitoumuksiaan viisumipakon poistamista koskevan etenemissuunnitelman neljällä osa-alueella, jotka ovat asiakirjojen turvallisuus; rajaturvallisuus ja muuttoliikkeen hallinta; yleinen järjestys ja turvallisuus; ja vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät perusoikeudet. Parantamalla lainsäädäntökehystään Kosovo on edelleen varmistanut, että henkilötietojen eheys ja turvaaminen ovat korkealla tasolla. Sisäasiainministeriö myöntää edelleen henkilökohtaisia koneluettavia biometrisiä matkustusasiakirjoja, jotka täyttävät Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) normit ja matkustusasiakirjojen turvaominaisuuksia ja biometriikkaa koskevat EU:n normit. Kuten jo vuoden 2018 Kosovo-kertomuksessa todettiin, Kosovo on edelleen yhdenmukaistanut rajoihin liittyvää lainsäädäntökehystään EU:n säännöstön kanssa. Yhdennettyä rajaturvallisuutta koskeva strategia ja toimintasuunnitelma vuosiksi 2013–2018 on saatettu vastaamaan yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevaa EU:n käsitettä vuodelta 2006. Heinäkuussa 2017 hyväksyttiin tarkistettu ja uudelleenarvioitu yhdennetyn rajaturvallisuuden toimintasuunnitelma. Kansallisen rajaturvallisuuskeskuksen yhteinen tiedustelusta ja riski- ja uhka-analyyseista vastaava yksikkö laatii kuukausittaisia riskinarviointeja, joissa määritetään kaikilla toiminta-alueilla havaitut uhkat sekä esitetään toimet, joita on toteutettava uhkien lieventämiseksi. Kosovo on myös yhdenmukaistanut turvapaikka- ja maahanmuuttolainsäädäntöään EU:n säännöstön kanssa ja edistynyt edelleen merkittävästi jäsenvaltioiden kanssa tehtävän takaisinottoa ja palauttamista koskevan yhteistyön parantamisessa. Lainvalvontaviranomaisten erikoistuminen järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, huumausaineiden ja terrorismin torjumiseksi jatkuu. Poliisivoimat ovat hyvin koulutetut, ja niillä on valmiudet torjua järjestäytynyttä rikollisuutta muun muassa erikoistuneiden yksiköiden kautta. Kosovon lainsäädäntökehys on yhdenmukainen terrorismin torjuntaa koskevan EU:n säännöstön ja kansainvälisten välineiden kanssa. Tämä koskee myös lainsäädäntöä, jossa säädetään terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden ilmiön kriminalisoimisesta. Kosovo on tehostanut terrorismin torjuntaa muun muassa toimenpiteillä, joilla ehkäistään väkivaltaisia ääriliikkeitä ja kotimaisten terroristitaistelijoiden lähtemistä konflikteihin ulkomaille. Tästä on esimerkkinä useiden terrorismista epäiltyjen henkilöiden pidätys, jossa Kosovon viranomaiset tekivät yhteistyötä Albanian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian lainvalvontaviranomaisten kanssa. Myös järjestäytyneen rikollisuuden suhteen on tehty onnistunutta lainvalvontayhteistyötä. Yhteistyössä on ollut mukana myös useita jäsenvaltioita ja Europol. Esimerkkinä voidaan mainita 21. maaliskuuta 2018 tehty Länsi-Balkanin alueella toimineiden ihmissalakuljettajien pidätys, jossa lainvalvontaviranomaiset tekivät yhteistyötä. Slovenia, Kosovo, Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatio Kosovossa (EULEX) ja Europol pidättivät henkilöt osana valtioiden rajat ylittävää operaatiota, jossa hajotettiin alueelle sijoittautunut järjestäytynyt rikollisryhmä.

Euroopan komissio käynnisti 19. tammikuuta 2012 Kosovon kanssa viisumivapautta koskevan vuoropuhelun, jonka neljä tärkeintä osa-aluetta ovat asiakirjojen turvallisuus; rajaturvallisuus ja muuttoliikkeen hallinta; yleinen järjestys ja turvallisuus; ja vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät perusoikeudet. Komissio esitti Kosovolle 14. kesäkuuta 2012 etenemissuunnitelman, jossa nimettiin lainsäädäntö- ja muut toimenpiteet, jotka Kosovon on hyväksyttävä ja pantava täytäntöön viisumivapautta koskevan vuoropuhelun puitteissa. Komissio sitoutui ehdottamaan viisumivapaan matkustamisen mahdollistamista Kosovosta lähtöisin oleville henkilöille lyhytaikaista (eli enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana) Euroopan unionissa oleskelua varten heti, kun Kosovo on täyttänyt kaikki viisumipakon poistamista koskevassa etenemissuunnitelmassa vahvistetut vaatimukset ja toteuttanut siinä vahvistetut muut toimenpiteet.

2.2 Näyttöaineistoa koskeva edistyminen

Korkean tason korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevista tapauksista muodostuvan näyttöaineiston arvioinnissa keskitytään näyttöaineistoon sisältyviin valittuihin tapauksiin. Edistymistä mitataan niiden tapausten määrällä, jotka etenevät koko rikosprosessiketjun läpi (tutkinta – syytetoimet – ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin – toisen oikeusasteen tuomioistuin – lainvoimainen tuomio). Edistymistä mitataan myös alustavasti ja lopullisesti takavarikoitujen varojen arvolla. Se kertoo Kosovon määrätietoisuudesta vakavan rikollisuuden taloudellisiin näkökohtiin puuttumisessa.

Alun perin, toukokuussa 2016, monialainen ryhmä kohdisti työnsä 31 tapaukseen. Edellä mainittujen vakiomenettelyohjeiden perusteella mukaan on otettu uusia tapauksia, ja 6. kesäkuuta 2018 tapausten kokonaismäärä oli 42. Näin viranomaiset ovat edistyneet uusien korkean tason korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien tapausten tunnistamisessa, tutkimisessa ja syytteeseenpanossa monialaisen ryhmän asettamissa selkeissä rajoissa.

Näistä 42 tapauksesta 33:ssa on nostettu syyte, viidessä on käynnissä tutkinta ja neljän tutkinta on päätetty lopettaa esitutkintavaiheessa. Syytteeseen johtaneista 33 tapauksesta 23 koski korruptiota (145 syytettyä) ja 10 järjestäytynyttä rikollisuutta (151 syytettyä). Tapauksissa on korkean tason vastaajia. Syytettyinä on muun muassa kaksi ministeriä, julkisten hankintojen tarkastuselimen päällikkö, kolme ministeriöiden kansliapäällikköä, neljä kaupunginjohtajaa, entinen perustuslakituomioistuimen presidentti, yksi parlamentin jäsen, yksi tuomioistuimen presidentti ja yksi vakavien rikosten osaston syyttäjä. Takavarikoidun omaisuuden (jota ei ole vielä lopullisesti tuomittu menetetyksi) arvo on yhteensä 13 249 470 euroa.

Kaikkiaan 42 tapauksesta 12 on saatettu päätökseen. Ne kaikki koskevat korruptiota. Kuten kuviosta 1 käy ilmi, neljä tapausta on hylätty esitutkintavaiheessa. Tuomioistuimen lainvoimainen ratkaisu on saatu kahdeksassa tapauksessa, joista viidessä on annettu langettava ja kolmessa vapauttava tuomio.

Niissä viidessä tapauksessa, jossa on annettu lainvoimainen langettava tuomio, on tuomittu yhdeksän henkilöä, kun kaikki muutoksenhakumenettelyt on käytetty. Tuomittujen joukossa on muun muassa syyttäjä, kaupunginjohtaja, kunnan lakimies ja entinen perustuslakituomioistuimen presidentti / yliopiston rehtori. Tähän mennessä omaisuutta ei ole tuomittu lopullisesti menetetyksi.

Tällä hetkellä on eri vaiheissa vireillä 30 tapausta, joissa on 268 vastaajaa: viisi on tutkintavaiheessa, 15 on vireillä ensimmäisessä oikeusasteessa, seitsemässä on annettu päätös ensimmäisessä oikeusasteessa ja muutoksenhaku on vireillä, kolmessa on annettu päätös toisessa oikeusasteessa ja odotetaan korkeimman oikeuden päätöstä.

Saatavilla olevien tietojen perusteella viranomaiset ovat nostaneet näyttöaineistoon sisältyvissä tapauksissa syytteen keskimäärin 18,5 kuukauden tutkinnan jälkeen. Ensimmäisen oikeusasteessa tuomio annetaan yleensä 16 kuukauden kuluttua, toisessa oikeusasteessa seitsemän kuukauden kuluttua ja kolmannessa oikeusasteessa (jos sinne on edetty) kymmenen kuukauden kuluttua. Lainvoimaisen päätöksen saamiseen kuluu keskimäärin 33,3 kuukautta. Vaikka tutkinta on monimutkaista ja siinä on noudatettava oikeudellisia takeita ja vaikka kullakin tapauksella on omat monimutkaiset perusteensa, ”oikeusketjun” (tutkinnan, syytteeseenpanon, tuomitsemisen ja seuraamusten määräämisen) läpi kulkevien asioiden osalta voidaan havaita vakaata edistymistä, vaikka etenemistahtia voidaan edelleen parantaa.

Kuvio 1: Näyttöaineistoon kuuluvat tapaukset oikeusketjun eri vaiheissa

2.3 Näyttöaineiston arviointi

Kosovon viranomaisten tekemän työn perusteella voidaan havaita vakaata edistymistä sekä tietoteknisen seurantamekanismin institutionaalisen ja hallinnollisen tilanteen osalta että monialaisen koordinointiryhmän osalta. Myös oikeusketjussa useat tapaukset ovat edenneet. Viranomaiset ovat perustaneet pitkälle kehitetyn tietoteknisen järjestelmän, johon kuuluu selkeät menettelyt ja käytännöt. Tarkasteltavissa tapauksissa on edistytty oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja asianmukaisen käsittelyn osalta, mikä on johtanut useisiin lainvoimaisiin tuomioihin ja nostettujen syytteiden ja syytteeseen asetettujen henkilöiden määrän lisääntymiseen. Takavarikoidun omaisuuden määrä on edelleen kasvanut koko prosessin ajan.

Vaikka on varaa jatkuvaan parantamiseen, johon Kosovo on sitoutunut, komissio voi nyt vahvistaa, että viranomaiset ovat saaneet aikaan järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota koskevista tutkimuksista ja tuomioistuinten lainvoimaisista päätöksistä muodostuvan näyttöaineiston ja vahvistaneet sitä, joten arviointiperuste täyttyy..

III LAAJEMPI OIKEUSVALTIOKONTEKSTI

Vaikka Kosovo on saavuttanut tuloksia, on tärkeää, että ne sijoitetaan laajempaan yhteyteen. Kosovo on luonut vankan lainsäädännöllisen, institutionaalisen ja oikeudellisen kehyksen järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjumiseksi, vaikka haasteita onkin vielä jäljellä. Lisäksi Kosovossa on käynnissä monitahoinen lainsäädäntöuudistusprosessi, joka helpottaa järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaan osallistuvien viranomaisten työtä ja parantaa tuloksia.

Kosovon viranomaiset käsittelevät näyttöaineistoon sisältyvien tapausten lisäksi myös monia muita korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia tapauksia. Näitä ovat esimerkiksi tapaukset, joissa syytteeseenpano ja tuomitseminen kuului aiemmin EULEXille. Koska operaatiolla ei ole enää toimeenpanotehtäviä, tapaukset, joita ei ole voitu saattaa päätökseen nykyisten valtuuksien puitteissa, siirretään vähitellen paikalliselle oikeuslaitokselle. Prosessi on edelleen käynnissä. Korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia tapauksia on siirretty 45. EULEXin uuteen valtuutukseen kuuluu paikallisille viranomaisille siirrettyjen tapausten valvonta. EU:lla on näin valtuudet ja resurssit seurata tiiviisti edistymistä, samalla kun paikalliset viranomaiset antavat säännöllisesti päivityksiä tilanteesta.