Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS tasoitustullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa /* COM/2013/084 final - 2013/0052 (NLE) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Ehdotus koskee muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11. kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 10 artiklan soveltamista. Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti. Voimassa olevat aiemmat säännökset Samaa tuoteryhmää koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön komission asetuksella (EU) N:o 845/2012 (EUVL L 252, 19.9.2010, s. 33). Rinnakkainen ehdotus lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamiseksi. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET Intressitahojen kuuleminen Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. Asiantuntijatiedon käyttö Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta se sisältää tyhjentävän luettelon arvioitavista edellytyksistä. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio pani 9. tammikuuta 2012 vireille Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn. Tutkimus osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti tapahtuu tuetusti ja että tämä on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tutkimuksessa todettiin myös, että tuen vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei ollut unionin edun vastaista. Sen vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen asetusehdotuksen, jotta lopulliset tuen vastaiset toimenpiteet voidaan ottaa käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa. Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 597/2009, annettu 11. kesäkuuta 2009, muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta, jäljempänä ’perusasetus’. Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi siihen ei sovelleta toissijaisuusperiaatetta. Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut sääntelytavat eivät soveltuisi, koska perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n talousarvioon. 2013/0052 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS tasoitustullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009[1] ja erityisesti sen 17 artiklan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen sekä katsoo seuraavaa: 1. MENETTELY 1.1. Vireillepano (1) Euroopan komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 22 päivänä helmikuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella[2], jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tukien vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa unioniin. (2) Tukien vastainen menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun Eurofer, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli 9 päivänä tammikuuta 2012 tehnyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa tässä tapauksessa yli 70 prosenttia tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen tuetusta tuonnista ja siitä johtuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. (3) Ennen menettelyn aloittamista komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Kiinan viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jonka mukaan Kiinasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kiinan viranomaisille ehdotettiin neuvottelujen aloittamista, jotta valituksen kohteena oleva tilanne voitaisiin selvittää ja päästä molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Kiinan viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, minkä jälkeen neuvotteluja käytiin. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Kiinan viranomaisten tekemät valitukseen sisältyneitä väitteitä koskevat huomautukset siitä, että järjestelmät eivät olleet tasoitustoimenpiteiden alaisia, otettiin kuitenkin asianmukaisesti huomioon. Kiinan viranomaisilta saatiin kannanottoja neuvottelujen jälkeen. 1.2. Polkumyyntimenettely (4) Euroopan komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 21 päivänä joulukuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella[3] polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa unioniin. (5) Komissio otti 20 päivänä syyskuuta 2012 asetuksella (EU) N:o 845/2012[4] käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa. (6) Tässä tukien vastaisessa ja rinnakkaisessa polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa tehdyt vahinkoanalyysit ovat identtiset, koska unionin tuotannonalan määritelmä, edustavat unionin tuottajat sekä tutkimusajanjakso ovat samat kummassakin tutkimuksessa. Tästä syystä kummassa tahansa menettelyssä esitetyt vahinkoa koskevat huomautukset otettiin huomioon molemmissa menettelyissä. 1.3. Menettelyn osapuolet (7) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja niille tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. (8) Koska vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, kaikkia tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliseltä ajalta. Tätä tietoa pyydettiin perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen. Asiassa kuultiin myös Kiinan viranomaisia. (9) Alustavassa vaiheessa 19 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa/tuottajaryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio ehdotti alustavasti perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, että otokseen valittaisiin kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa/vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää. Yksi tähän otokseen kuuluneista vientiä harjoittavista tuottajista kuitenkin vetäytyi yhteistyöstä. Näin ollen se korvattiin vientiä harjoittavalla tuottajalla, jonka Euroopan unioniin suuntautuvan vientimyynnin määrä oli seuraavaksi suurin. Ilmoituksen jälkeen myös tämä vientiä harjoittava tuottaja vetäytyi yhteistyöstä. (10) Jotta menettely ei hidastuisi enempää, otos päätettiin rajata kahteen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmään, joiden unioniin suuntautuvan viennin määrä oli suurin, eli Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd -yritykseen ja siihen etuyhteydessä oleviin yrityksiin sekä Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd -yritykseen ja siihen etuyhteydessä oleviin yrityksiin. Tätä kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän otosta käytetään perustana määritettäessä tukitasoa näiden ryhmien osalta sekä tukitasoa kaikkien yhteistyössä toimimattomien otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta, kuten perusasetuksen 15 artiklan 2 kohdassa ja 15 artiklan 3 kohdassa vaaditaan. (11) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otokseen kuului kuusi unionin tuottajaa, joiden komissio tiesi tuottavan samankaltaista tuotetta ja jotka valittiin seuraavien perusteella: myynti, tuotantomäärä, koko ja maantieteellinen sijainti unionissa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannosta oli 46 prosenttia ja unionin myynnistä 38 prosenttia. Vireillepanoilmoituksessa kehotettiin myös asianomaisia osapuolia esittämään kantansa alustavasta otoksesta. Yksi unionin tuottajista ilmoitti, ettei se halunnut osallistua otokseen, joten se korvattiin otoksessa seuraavaksi suurimmalla tuottajalla. (12) Viisi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen otantaa ei enää katsottu tarpeelliseksi yhteistyössä toimivien tuojien vähäisen määrän vuoksi. (13) Komissio lähetti kyselylomakkeet Kiinan edustajille, kahdelle otokseen kuuluvalle vientiä harjoittavalle tuottajalle Kiinassa, 14 muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka olivat pyytäneet niitä, kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, viidelle yhteistyössä toimineelle tuojalle unionissa sekä tiedossa olleille käyttäjille. (14) Vastauksia saatiin Kiinan edustajilta, yhdeksältä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevalta yritykseltä Kiinassa, kaikilta kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä kymmeneltä käyttäjältä. (15) Komissio hankki ja tarkasti kaikki tuetun tuonnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien valtion viranomaisten ja yritysten toimitiloihin: a) Kiinan kansantasavallan viranomaiset – Kiinan kauppaministeriö, Beijing, Kiina b) Unionin tuottajat – ArcelorMittal Belgium, Belgia, ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg – ArcelorMittal Poland, Puola – ThyssenKrupp Steel Europe AG, Saksa – voestalpine Stahl GmbH ja voestalpine Stahl Service Center GmbH, Itävalta – Tata Steel Maubeuge SA (aiemmalta nimeltään Myriad SA), Ranska – Tata Steel UK Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta c) Vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät (ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset) Kiinassa – Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd; – Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd; d) Unionin tuojat – ThyssenKrupp Mannex, Saksa – Macrometal, Hampuri, Saksa (16) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella lopullisten tasoitustullien käyttöön ottamista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. (17) Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon. 1.4. Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso (18) Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. 2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 2.1. Tarkasteltavana oleva tuote (19) Vireillepanoilmoituksessa tutkimuksen kohteena oleva tuote oli tietyt orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistetut levyvalmisteet, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka sinkkipitoisuus on vähintään 70 painoprosenttia). 2.2. Tuotteiden tutkimuksen ulkopuolelle jättämistä koskevat pyynnöt (20) Kiinan rauta- ja terästeollisuuden järjestö, kaksi tuojaa ja kaksi käyttäjää ehdottivat viiden tuotelajin jättämistä tutkimuksen ulkopuolelle. Vastaanotetut pyynnöt on analysoitu seuraavasti: 2.2.1. Orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoitus (21) Eräs orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden käyttäjä pyysi, että tuotteen määritelmän ulkopuolelle jätettäisiin sellaiset orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti. Tutkimus on osoittanut, että kromi- tai tinapinnoite tekee tästä tuotelajista fyysisesti ja teknisesti erilaisen kuin tutkimuksen kohteena olevat orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet. Lisäksi orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti, käytetään lähes yksinomaan elintarvikkeiden pakkaamisteollisuudessa ja kaapeliteollisuudessa. Myös unionin tuotannonala tarkensi, ettei se ollut tarkoittanut edellä mainitun tuotelajin sisällyttämistä tutkimuksen piiriin. Edellä esitetyistä syistä tuotteen määritelmään ei sisällytetä orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti. 2.2.2. Kuumavalssatut levyt, joissa on suojaava pohjamaali (orgaaninen tai epäorgaaninen) (22) Pyyntö hylättiin, koska nämä tuotteet eivät kuulu tutkimuksen kohteena oleviin CN-koodeihin. Maali tai pinnoitus on vain ruostesuojaa varten, minkä vuoksi se kuuluu CN-koodiin 7208 eikä 7210. Kuumavalssatut levyt, joissa on suojaava (orgaaninen tai epäorgaaninen) pohjamaali, eivät kuulu tuotteen määritelmään eikä niitä näin ollen voi poistaa siitä. 2.2.3. Orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa substraatin paksuus on 0,6–2,0 mm (23) CISA ja kaksi tuojaa pyysivät, että tutkimuksen ulkopuolelle jätettäisiin sellaiset orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa substraatin paksuus on 0,6–2,0 mm. Tällaisten tuotteiden osuus Kiinasta tulevasta tuonnista on 5–10 prosenttia. Niiden mukaan suoraa kilpailua on vain sellaisten Kiinasta vietyjen ja unionin tuotannonalan tuottamien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden välillä, joissa substraatin paksuus on 0,25–0,6 mm. (24) Pyyntö hylättiin, koska sekä kiinalaiset viejät että unionin tuotannonala valmistavat ja myyvät orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita, joissa substraatin paksuus on 0,6–2,0 mm, minkä vuoksi nämä tuotteet kilpailevat selvästi keskenään. Mitään näyttöä ei esitetty siitä, että orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa substraatin paksuus on yli 0,6 mm, eivät kilpailisi niiden orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kanssa, joiden substraatin paksuus on alle 0,6 mm, ja että tämän vuoksi kyseessä olisi eri tuotelaji. Orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla, joissa substraatin paksuus on alle ja yli 0,6 mm, on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat käyttötarkoitukset, minkä vuoksi kyseessä on sama tuote. 2.2.4. Orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on alumiini-sinkkiseoksella pinnoitettu substraatti (25) Kaksi tuojaa väitti, että vain neljällä unionin tuottajalla on lisenssi tämän tuotelajin tuottamiseen ja että itse asiassa vain yksi yritys tuotti sitä. Ne väittivät myös, että tuote eroaa sinkkipinnoitetuista orgaanisella aineella pinnoitetuista terästuotteista tuotekohtaisten ominaisuuksien perusteella. (26) Pyyntö hylättiin, koska nämä kaksi tuotelajia ovat keskenään vaihdettavissa, niillä on päällekkäisiä käyttötarkoituksia ja ainakin kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa valmisti tätä tuotelajia tutkimusajanjaksolla. On huomattava, että vain yksi yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja vei tätä tuotelajia unioniin tutkimusajanjaksolla. 2.2.5. Orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on sinkkiseoksella pinnoitettu substraatti (27) Tämä pyyntö hylättiin, koska toisin kuin yksi käyttäjä väitti, useat unionin tuottajat tuottavat ja myyvät tätä tuotetta merkittävinä määrinä, ja tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin muilla orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden lajeilla. 2.3. Tuotteiden tutkimukseen sisällyttämistä koskeva pyyntö (28) Yksi järjestö pyysi, että tuotteen määritelmään sisällytettäisiin orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoitus ja jotka luokitellaan Taric-koodeihin 7210 12 20 10 ja 7210 50 00 10. Pyyntö hylättiin, koska nämä koodit eivät sisältyneet alkuperäiseen valitukseen ja näihin koodeihin kuuluvilla tuotteilla on erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet kuin valituksen piiriin kuuluvilla tuotteilla. 2.4. Tarkasteltavana oleva tuote (29) Koska – kuten 21 kappaleessa kuvattiin – tutkimuksen ulkopuolelle päätettiin jättää orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet, joissa on kromi- tai tinapinnoitus, tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää muutetaan tämän päätöksen mukaisesti. (30) Tarkasteltavana oleva tuote on siis Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 luokiteltavat tietyt orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistetut levyvalmisteet, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, ja lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka sinkkipitoisuus on vähintään 70 painoprosenttia) sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on kromi- tai tinapinnoitettu substraatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. 2.5. Samankaltainen tuote (31) Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla sekä Kiinasta unioniin tuoduilla orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. 3. TUET 3.1. Alustavat huomautukset (32) Sekä Kiinan viranomaiset että otokseen kuuluneet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat vastauksia kyselylomakkeeseen ja hyväksyivät niiden toimitiloihin vastausten varmentamiseksi tehtävät tarkastuskäynnit. (33) Analysoituaan Kiinan viranomaisten toimittamat kyselylomakevastaukset komissio lähetti viranomaisille yhden vastausten puutteista ilmoittavan kirjeen sekä kaksi tarkastuskäyntejä edeltävää kirjettä. Komissio antoi Kiinan viranomaisille runsaasti aikaa huomautusten laatimista ja toimittamista varten, silloin kun sitä pyydettiin ja se oli perusteltua. Kiinan viranomaisille myönnettiin huomattavia määräajan pidennyksiä: 20 päivän pidennys kyselylomakkeeseen vastaamista varten, minkä vuoksi vastausten toimittamisen kokonaismääräaika oli 57 päivää, ja 25 päivän pidennys puutteista ilmoittavaan kirjeeseen vastaamista varten. (34) Kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittaviin kirjeisiin antamissaan vastauksissa sekä muissa kannanotoissaan Kiinan viranomaiset käsittelivät ainoastaan järjestelmiä, joita otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat hyödynsivät, ja väittivät, ettei Kiinalta pitäisi vaatia vastauksia kysymyksiin, jotka koskevat väitettyjä tukijärjestelmiä, jotka olivat myös otokseen kuulumattomien tuottajien saatavilla ja sellaisten tuottajien saatavilla, jotka eivät olleet ilmoittautuneet. (35) Komissio oli eri mieltä ja selitti Kiinan viranomaisille, että komissio kerää Kiinan viranomaisille lähetetyllä kyselylomakkeella tietoa orgaanisella aineella pinnoitetun teräksen tuottajille myönnettävistä tuista Kiinassa määrittääkseen, missä määrin tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia unioniin tuetaan. Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että laajempia tietoja tukien laajuudesta tarvitaan, jotta voidaan reagoida mahdolliseen merkittävään yhteistyöstä kieltäytymiseen sellaisten viejien osalta, joiden väitetään saaneen etuuksia tietystä tukiohjelmasta, jota otokseen kuuluneet tai yhteistyössä toimineet yritykset eivät ole hyödyntäneet, sekä yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta mahdollisesti saataviin yksilöllistä tarkastelua koskeviin pyyntöihin. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan muuttaneet toimintatapaansa eivätkä juurikaan toimittaneet tietoja muista tukijärjestelmistä, jotka mainitaan valituksessa mutta joita otokseen kuuluneet yritykset eivät olleet hyödyntäneet. (36) Ennen toimitiloihin tehtävää tarkastuskäyntiä Kiinan viranomaiset pyysivät komissiolta kirjallisia lisätietoja, erityisesti luetteloa kaikista kysymyksistä, joita tarkastuskäynnillä aiotaan kysyä, sekä luetteloa niistä viranomaisista, joiden odotettiin osallistuvan tarkastuskäyntiin. Kun lisätietoja ei toimitettu, väitettiin, ettei Kiinan viranomaisille ollut annettu tietoja siitä, mihin olisi pitänyt valmistautua ja mitä tarkastuskäynnillä olisi ollut odotettavissa ja ettei tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessä annettu mitään vihjeitä siitä, mitä komissio aikoo tarkastaa. (37) Komissio ei voinut suostua Kiinan viranomaisten pyyntöön. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että komissio on täyttänyt kaikki asiaankuuluvat perusasetuksen 26 artiklan ehdot. Kiinan viranomaisille oli lähetetty yksityiskohtainen tarkastuskäyntiä edeltävä kirje, jossa vahvistettiin ohjelma (tarkastuskäynnin päivät ja kunakin päivänä keskustelun kohteena olevat tukijärjestelmät) ja pyydettiin asianomaisista järjestelmistä vastaavien viranomaisten sekä Kiinan viranomaisten huomautusten laatimiseen osallistuneiden virkamiesten läsnäoloa. Lisäksi komissio selitti ennen tarkastuskäyntejä, että ainoastaan Kiinan viranomaiset pystyivät kartoittamaan viranomaiset, jotka vastaavat tutkimuksen kohteena olevista järjestelmistä, ja virkamiehet, joilla on parhaat edellytykset osallistua tarkastuskäyntiin ja vastata kysymyksiin. Kysymysluettelon osalta komissio selitti, ettei EU-lainsäädännössä (eikä WTO:n vaatimuksissa) edellytetä tällaista luetteloa ja että tutkimuksen tarkoituksena on todentaa Kiinan viranomaisten kyselylomakkeeseen antamat vastaukset ja asiaan liittyvät lisähuomautukset, minkä vuoksi tarkastuksessa seurataan näiden asiakirjojen rakennetta. Komissio pyrkii saamaan ja selventämään lisätietoja, joita tarvitaan käynnissä olevaa menettelyä varten, mutta kysymysten täsmällinen muotoilu riippuu Kiinan viranomaisten vastauksista, joita ne toimittavat vastaustensa alustavan tarkastuksen yhteydessä. Kiinan viranomaisille selvitettiin myös ennen toimitiloihin tehtävää tarkastuskäyntiä, että kieltäytyminen tarvittavien tietojen antamisesta tai tutkivan viranomaisen auttamisesta tämän varmistaessa tietoja, joita pidetään tarpeellisina menettelyn kannalta, saattaa horjuttaa vakavasti tutkimusprosessia. Kiinan viranomaisia muistutettiin myös perusasetuksen 28 artiklan säännösten seurauksista. (38) Kiinan kauppaministeriön toimitiloihin Beijingissä tehdyn tarkastuskäynnin aikana komissio pyrki perusasetuksen 11 ja 26 artiklan säännösten mukaisesti tarkistamaan toimitetut tiedot niiden tausta-asiakirjojen perusteella, joita oli käytetty Kiinan viranomaisten vastauksen laatimiseen. Tätä tehdessään komissio päätyi alustavasti siihen, ettei kyselylomakkeeseen annettuja vastauksia pystytty asianmukaisesti tarkistamaan käytettävissä olevien tietojen ja tausta-asiakirjojen puutteen vuoksi. Joitakin tietoja ei lisäksi toimitettu lainkaan, vaikka niitä nimenomaisesti pyydettiin, ja joihinkin kysymyksiin ei vain vastattu. Näin ollen Kiinan viranomaisille ilmoitettiin perusasetuksen 28 artiklan 1 ja 6 kohdan mukaisista yhteistyöstä kieltäytymisestä aiheutuvista seuraamuksista. (39) Kiinan viranomaiset esittivät lisäksi, että komissio asetti Kiinan viranomaisille kohtuuttoman rasitteen pyytämällä kyselylomakkeessa ja puutteista ilmoittavassa kirjeessä asiaan kuulumattomia ja tarpeettomia tietoja. (40) On syytä huomata, että komissio pyysi ainoastaan valitukseen sisältyneitä väitteitä koskevia tietoja, joita pidetään tarpeellisina edustavien päätelmien tekemiseksi, ja pyysi johdonmukaisesti samoja tietoja tutkimusprosessin aikana pyytäen Kiinan viranomaisia selittämään toimitettuja tietoja ja niiden vaikutuksia tutkittuihin järjestelmiin. Komissio toisin sanoen pyysi ainoastaan tietoja, jotka olivat välttämättömiä sellaisten tukien olemassaolon ja tason arvioimiseksi, jotka ovat valituksessa väitettyjen muiden tukijärjestelmien mukaan saatavilla tarkasteltavana olevan tuotteen tapauksessa. Tietojen perusteella olisi ollut mahdollista arvioida sen tuen määrä, jota myönnetään muista tutkimuksen kohteena olevista tukijärjestelmistä yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille. Koska Kiinan viranomaisten edustajat ja yhteistyöstä kieltäytyneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet tietoja, jotka olivat tarpeen sen määrittämiseksi, olivatko muut tukijärjestelmät yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien käytettävissä, komissio päätteli parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella, että väitetyt muut tukijärjestelmät todella olivat yhteistyöstä kieltäytyneiden muiden vientiä harjoittavien tuottajien käytettävissä ja laski näistä järjestelmistä saatujen etuuksien määrät parhaiden saatavilla olevien tietojen perusteella. 3.2. Yksilöllinen tarkastelu (41) Perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaisen yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön toimitti kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa: Union Steel China (Union Steel) ja Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd. Yksilöllistä tarkastelua ei ollut mahdollista myöntää molemmille yrityksille. Tämä johtui väitettyjen tukijärjestelmien suuresta määrästä ja siitä, että tukien vastaisen menettelyn toteuttaminen vie runsaasti aikaa, minkä vuoksi yksilöllinen tarkastelu olisi kohtuuttoman raskasta ja voisi estää tutkimuksen loppuun saattamisen kohtuullisessa ajassa. (42) Union Steel oli kuitenkin jo ollut yksilöllisen tarkastelun kohteena rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa, ja tämän seurauksena yritykselle laskettiin yksilöllinen vahinkomarginaali. (43) Koska – kuten edellä 34 kappaleessa selitettiin – Kiinan viranomaiset käsittelivät vastauksessaan ainoastaan järjestelmiä, joita otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat hyödynsivät, Union Steel -yrityksen mahdollisesti käyttämien tukijärjestelmien analysointi oli käytännössä mahdotonta. Sen vuoksi tälle yritykselle osoitettiin perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella muihin yhteistyössä toimineisiin yrityksiin sovellettava keskimääräinen tukiprosentti. 3.3. Erityiset järjestelmät (44) Komissio pyrki hankkimaan valitukseen sisältyvien tietojen perusteella tietoja seuraavista järjestelmistä, joiden puitteissa viranomaisten väitettiin myöntäneen tukea: I) Valtion tarjoamat tavarat ja palvelut riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan – Tuotantopanosten tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan: kuumavalssattu teräs ja kylmävalssattu teräs – Maankäyttöoikeuksien tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan – Ohjelmat, joihin sisältyy veden toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan – Ohjelma, johon sisältyy sähkön toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan – Ohjelma, johon sisältyy sähkön ja veden toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan Jiangsun maakunnassa – Erilaisten tuotantopanosten tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan II) Orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita valmistavalle teollisuudelle tarjottavat edulliset lainat ja korot III) Pääomaohjelmat – Velan muuntaminen osakkeiksi – Omaan pääomaan tapahtuvat sijoitukset – Maksamattomat osingot IV) Tulovero ja muut suorat verot – Tutkimus- ja kehitysmenoja koskevat verovähennykset – Tuloverohuojennukset maan keski- ja länsiosan alueilla – Tuloverohyvitys kotimaassa valmistettujen tuotantovälineiden oston yhteydessä – Huipputeknologian ja uuden teknologian yrityksiksi kannustettujen yritysten edullinen verokohtelu – Tuloverohuojennukset yrityksille, jotka pyrkivät kokonaisvaltaiseen resurssien käyttöön – Erikoislaitteiden ostoa koskeva verohyvitys – Maan koillisosassa sijaitseviin yrityksiin kohdistuva edullinen tuloverokohtelu – Vapautus tuloverosta kotimaisiin teknisiin uudistuksiin tehtävien investointien osalta – Erilaiset paikalliset verohuojennukset (Shandongin maakunta, Chongqingin kaupunki, Guangxin alue, Zhuang, veroetuudet maan keski- ja länsiosan alueiden kehittämiseksi) – Osinkojen vapautus valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä – Kahden vapaan ja kolmen puolittain vapaan vuoden ohjelman mukaiset tuloverovapautukset tuottaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille – Paikalliset tuloverovapautus- ja -vähennysohjelmat tuottaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille – Tuloverohyvitys kotimaassa valmistettuja tuotantovälineitä ostaville tuottaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille – Sijaintiin perustuvat tuloverotuet ulkomaisrahoitteisille yrityksille V) Välillisiä veroja ja tuontitariffeja koskevat ohjelmat – Maahantuotuja laitteita kannustetuilla toimialoilla käyttävien ulkomaisrahoitteisten yritysten ja eräiden kotimaisten yritysten vapautukset tuontitariffista ja alv:sta – alv-palautukset kotimaassa tuotettuja laitteita ostaville ulkomaisrahoitteisille yrityksille – Vapautus käyttöomaisuuden alv:sta maan keskiosassa – Ma'anshanin muut veroetuudet VI) Avustusohjelmat – China World Top Brand -ohjelma – Famous Brands -ohjelma – Avainteknologioita tukeva valtion hankerahasto – Ohjelmat polkumyynnistä aiheutuvien oikeudellisten kulujen alentamiseksi VII) Valtion tekemät tavaroiden ostot liian korkeana pidettävää vastiketta vastaan VIII) Muut alueelliset ohjelmat – Tuet, joita myönnetään Tianjinin Binhain uudella alueella (Tianjin Binhai New Area) ja Tianjinin talous- ja teknologiakehitysalueella (Tianjin Economic and Technological Development Area) – Ohjelmat, jotka koskevat koillista aluetta – Avustukset Jiangsun maakunnan tiede- ja teknologiaohjelmasta – Avustukset Hebein maakunnan tiede- ja teknologiaohjelmasta IX) Valituksessa mainitut satunnaiset tuet 3.3.1. Valtion tarjoamat tavarat ja palvelut riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan 3.3.1.1. Kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan (45) Valituksessa olevan väitteen mukaan tietyt varhaisemman jalostusasteen teollisuusalat ja tuotteet ovat Kiinan viranomaisten hallinnassa, jotta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille voidaan tarjota edullisia tuotantopanoksia. Tämän perusteella orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat saavat tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavia tukia, kun ne ostavat valtio-omisteisilta yrityksiltä valtion tuottamaa kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä markkinahinnat alittavin hinnoin eli riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Yhteistyön puuttuminen (46) Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta yksityiskohtaisia tietoja valtio-omisteisista yrityksistä, jotka toimittavat kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, voidakseen todentaa valituksessa esitetyt väitteet ja todetakseen, ovatko nämä valtio-omisteiset yritykset julkisia elimiä. Komissio lisäsi Kiinan viranomaisille osoitettuun kyselylomakkeeseen valtio-omisteisille yrityksille tarkoitetun lisäyksen B ja pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan siinä vaaditut tiedot. Puutteista ilmoittavassa kirjeessä komissio pyysi uudelleen Kiinan viranomaisia toimittamaan lisäyksessä B vaaditut tiedot ja kannusti Kiinan viranomaisia koordinoimaan vastauksensa kyseisten valtio-omisteisten yritysten kanssa. (47) Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan vastanneet yhteenkään lisäyksen B kysymyksistä. Viranomaiset eivät myöskään toimittaneet varsinaisessa kyselylomakkeessa pyydettyjä asiaa koskevia tietoja (esimerkiksi Kiinan valtion omistuksesta tai valvonnasta valtio-omisteisissa terässektorin yrityksissä ja valtion osallisuudesta Kiinan terästeollisuuden rakenneuudistukseen). Pyydettyjen tietojen sijaan Kiinan viranomaiset totesivat kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa, etteivät valituksen tekijät olleet kyenneet osoittamaan, että kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen tuottajat ovat julkisia elimiä. (48) Koska Kiinan viranomaiset eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa, komission piti tarkastella luotettavimpia saatavilla olevia tietoja. Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille tästä toimintatavasta. Arvioidessaan sitä, ovatko valtio-omisteiset yritykset, jotka toimittavat kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, julkisia elimiä, komissio otti huomioon Kiinan viranomaisten toimittamat vähäiset tiedot, valituksessa esitetyt tiedot, julkisesti saatavilla olevat tosiasioihin perustuvat tiedot aiemmista samankaltaisista menettelyistä, joita muut tutkintaviranomaiset ovat toteuttaneet, sekä muut julkisesti saatavilla olevat tiedot ja teki päätelmänsä kaikkien asiakirjakokonaisuudessa saatavilla olevien tietojen perusteella. a) Valtio-omisteiset yritykset, jotka toimittavat kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille, ovat julkisia elimiä Alustavat huomautukset (49) Valituksen tekijä väitti, että kiinalaiset valtio-omisteiset yritykset ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja julkisia elimiä, jotka toimittavat tavaroita (kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä) orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille markkinahinnat alittavaan hintaan, mistä koituu näille etuja. (50) WTO:n valituselin, jäljempänä ’valituselin’, määritteli tiettyihin Kiinasta tuotaviin tuotteisiin sovellettavia polkumyynti- ja tasoitustulleja koskevassa raportissaan ”United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China”[5], jäljempänä ’valituselimen raportti’, että julkinen elin on yksikkö, jolla on, joka harjoittaa tai jolle on annettu viranomaisten toimivaltaa[6]. Valituselin katsoi lisäksi, että julkisille elimille on ominaista myös sellaisten viranomaistehtävien suorittaminen[7], joita asianomaisen jäsenmaan oikeusjärjestyksessä normaalisti pidettäisiin osana julkisten viranomaisten käytäntöjä[8]. (51) WTO:n valituselimen päätelmien perusteella on tarkasteltava kahta kysymystä: a) Suorittavatko kyseiset valtio-omisteiset yritykset tehtäviä, joita normaalisti pidettäisiin osana julkisten viranomaisten käytäntöjä Kiinassa? B) Jos näin on, harjoittavatko ne näin tehdessään viranomaisten toimivaltaa? Viranomaistehtävien suorittaminen (52) On runsaasti näyttöä siitä, että Kiinan viranomaiset osallistuvat aktiivisesti maan talouden ohjaamiseen. Kiinan viranomaisten tärkein tehtävä taloudessa on kirjattu Kiinan kansantasavallan perustuslakiin. Perustuslain 7 §:n mukaan valtion talous on koko kansan omistuksessa oleva sosialistisen talouden sektori, joka on kansallisen talouden johtava voima, ja valtion tehtävänä on varmistaa valtion talouden lujittaminen ja kasvu. Myös perustuslain 15 §:n mukaan valtio toteuttaa taloussuunnittelua sosialistisen julkisen omistuksen pohjalta. Julkisen omistuksen keskeisestä merkityksestä määrätään myös Kiinan kommunistipuolueen perustamisasiakirjassa, jonka johdanto-osan mukaan puolueen on pidettävä yllä ja kehitettävä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistuksella on määräävä asema. Myös kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission (NDRC) laatimissa ja Kiinan korkeimman oikeudellisen auktoriteetin valtioneuvoston hyväksymissä viisivuotissuunnitelmissa viitataan siihen, että Kiinan viranomaisilla on tiukka ote maan taloudesta. (53) Terässektorin osalta asiakirjakokonaisuudessa olevat tiedot viittaavat siihen, että kuumavalssattua terästä ja kylmävalssattua terästä tuottavat kiinalaiset valtio-omisteiset yritykset suorittavat usein viranomaistehtäviä, jotka kuvataan muun muassa rauta- ja terästeollisuuden sektorikohtaisissa suunnitelmissa. Nämä suunnitelmat osoittavat, että Kiinan viranomaiset ovat päättäneet osallistua tiiviisti Kiinan terästeollisuuden ohjaamiseen ja kehittämiseen, ja toimien, joita valtio-omisteiset yritykset toteuttavat suunnitelmien täytäntöönpanemiseksi, voidaan katsoa olevan osa julkisten viranomaisten käytäntöjä. Suunnitelmissa vahvistetaan tavoitteet kaikille rauta- ja terästeollisuuden toimijoille ja ohjataan koko sektori tuottamaan tiettyjä tuloksia. Itse asiassa Kiinan viranomaiset käyttävät rauta- ja terässektorin valtio-omisteisia yrityksiä käsikassarana, jonka avulla valtio saavuttaa suunnitelmissa vahvistetut tavoitteet. (54) Rauta- ja terästeollisuuden kehittämispolitiikkaa koskevassa kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission NDRC:n määräyksessä nro 35 (Order No. 35 of the NDRC – Policies for Development of Iron and Steel Industry) muun muassa linjataan toimintamalli rauta- ja terässulatusyritysten lukumäärän vähentämiseksi ja asetetaan tavoitteita kotimaan markkinoiden kymmenen parhaan teräsyritysryhmän tuotoksille (3 §), sillä tuotantokapasiteetti estää uusien rauta- ja teräsalan yritysten perustamisen (10 §), määritetään pääsyedellytykset rauta- ja terästeollisuuden alalle laitetasolla ja määritetään tekniset ja taloudelliset indeksit, joita teräs- ja rautayritysten tulisi noudattaa (12 §), vahvistetaan säännöt teräsyritysten organisaatiorakenteiden muutoksille (20 §), ohjataan investointeja (22 ja 23 §), asetetaan ehdot rahoitusvarojen saannille (25 ja 26 §) ja annetaan valtiolle oikeus puuttua raaka-aineiden ostoihin (30 §). (55) Terästeollisuuden 12. viisivuotissuunnitelmassa (Twelfth 5 Year Development Plan for the Steel Industry) esitetään katsaus edellisessä suunnitelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen, esitetään kehittämisstrategia ja asetetaan tavoitteita koko terästeollisuudelle. Samoin kuin määräyksessä nro 35, siinä asetetaan hyvin tarkat tavoitteet teollisuusklustereiden määrälle (jakso III.(III).6), kannustetaan tiettyjä hankkeita ja suhtaudutaan kielteisesti toisiin hankkeisiin (jakso IV(IV)), harjoitetaan positiivista syrjintää eri maakuntien rauta- ja terästeollisuutta kohtaan (jakso IV(V)), määrätään tuesta suuren mittakaavan teräsyrityksille ja annetaan johtoasema suurimmille valtio-omisteisille kiinalaisille terästuottajille, joita ovat esimerkiksi Bao Steel, Anshan Iron and Steel sekä Wuhan Iron and Steel.[9] Suunnitelmassa myös kaavaillaan nykyisten teräsyritysten tuotantotoiminnan sääntelyn ja ohjauksen vahvistamista (jakso V(IV)). (56) Kiinan kansantasavallan laki valtio-omisteisten yritysten varallisuudesta (Law of the People's Republic of China on the State-owned Assets of Enterprises) velvoittaa valtio-omisteiset yritykset (tässä laissa viitataan valtiorahoitteisiin yrityksiin) noudattamaan kansallista teollisuuspolitiikkaa[10]. Myös keskusyritysten investointien valvontaa ja hallinnointia koskevissa toimenpiteissä (Tentative Measures for the supervision and Administration of the Investments by Central Enterprises) valtio-omisteiset (valtiorahoitteiset) yritykset velvoitetaan noudattamaan valtion kehittämissuunnitelmia ja teollisuuspolitiikkaa.[11] Keskusyritysten kehittämisstrategioiden ja -suunnitelmien hallinnointitoimenpiteitä koskevan asiakirjan Measures for the Administration of Development Strategies and Plans of Central Enterprises mukaan kaikkien valtiorahoitteisten yritysten on laadittava kehittämis- ja strategiasuunnitelma, joka on annettava valtion omistaman varojenkäytön valvontaa ja hallinnointia käsittelevän valtioneuvoston komission (SASAC) tarkasteltavaksi ja hyväksyttäväksi. SASACin on tarkastelun yhteydessä ja ennen hyväksynnän antamista otettava huomioon muun muassa se, noudatetaanko suunnitelmassa kansallisia kehittämis- ja teollisuuspolitiikkoja sekä valtion omistaman talouden rakenteen strategista mukauttamista[12]. (57) Konkreettiset esimerkit suunnitelmissa kuvattujen toimenpiteiden toteuttamisesta – esimerkiksi Capital Steel Corporation -yrityksen uudelleensijoittaminen[13] tai lukuisat teräsyritysten fuusiot[14] – osoittavat, että suunnitelmat eivät ole ainoastaan ohjeellisia suuntaviivoja, vaan valtio-omisteiset teräsyritykset toteuttavat niiden perusteella konkreettisia toimia valtion (jota kansallinen kehittämis- ja uudistamiskomissio NDRC ja valtioneuvosto edustavat) määrääminä. (58) Kaikkien edellä kuvattujen toimien noudattaminen ja toteuttaminen on suunnitelmien piiriin kuuluvien yritysten tehtävä. Tämän vuoksi päätellään, että koska viranomaiset vaikuttavat suoraan teräsyritysten kaupalliseen käyttäytymiseen, valtio-omisteiset yritykset toimivat ikään kuin viranomaisten käsikassarana suorittaen viranomaistehtäviä, jotka johtavat suunnitelmissa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseen. Viranomaisvalvonta valtio-omisteisissa yrityksissä (59) Sen jälkeen kun on vahvistettu, että valtio-omisteiset yritykset suorittavat viranomaistehtäviä, on tutkittava, harjoittavatko ne näin tehdessään viranomaisten toimivaltaa. Tässä yhteydessä keskeinen kysymys on, ovatko ne valtion merkittävän valvonnan alaisia[15]. Jos ne ovat, on syytä päätellä kaikkien merkityksellisten todisteiden perusteella, että valtio-omisteiset yritykset toimivat viranomaisten käsikassarana ja todella toteuttavat edellä mainituissa suunnitelmissa vahvistettua politiikkaa. (60) Jäljempänä kuvattu viranomaisvalvonta osoittaa, että valtio-omisteisilla yrityksillä on, ne harjoittavat tai niille on annettu viranomaisten toimivaltaa. Valvontaa voidaan harjoittaa muun muassa valtion omistajuuden, hallinnollisen sääntelyn tai SASACin, johtokuntien ja viranomaisten suunnitelmien kautta. Valtion omistajuus (61) Kuten edellä yhteistyöstä kieltäytymistä käsittelevässä jaksossa (johdanto-osan 46–48 kappaleessa) mainittiin, Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen tuottajien omistusrakenteesta Kiinassa. Kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa Kiinan viranomaiset toimittivat luettelon 54 yrityksestä, joissa Kiinan valtio on suurin osakkeenomistaja, mutta tarkastuskäynnin aikana viranomaiset väittivät, että luettelo on virheellinen ja että siinä on mukana myös yksityisomistuksessa olevia yrityksiä. Kiinan viranomaiset eivät korjanneet luetteloa tai tarkentaneet, mitkä yrityksistä olivat yksityisomistuksessa ja mitkä Kiinan valtion omistuksessa. Yhteistyön puuttumisen vuoksi komission oli tarkasteltava muita asiakirjakokonaisuuden tietoja ja julkisesti saatavilla olevia tietoja. (62) Valituksen tekijä toimitti näyttöä siitä, että tärkeimmät kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen tuottajat ovat valtion omistamia, ja toimitti tätä koskevaa yksityiskohtaista tietoa valituksen liitteessä 10[16]. Myös muut julkisesti saatavilla olevat tiedot[17] osoittavat, että Kiinan valtiolla on omistusosuus monissa kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen tuottajissa. (63) Ottaen huomioon kaikk asiakirjakokonaisuuden tiedot on syytä päätellä, että Kiinan valtiolla on merkittävä omistusosuus monissa kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen kiinalaisista tuottajista. SASACin harjoittama hallinnollinen sääntely ja osallistuminen (64) SASAC suorittaa valtion tehtäviä investoijana ja hallinnoi valvontaansa kuuluvaa valtio-omisteista omaisuutta. Huomattakoon, että vaikka Kiinan viranomaiset kyselylomakkeeseen antamissaan vastauksissa ja muissa kannanotoissaan väittivät, ettei SASAC osallistu valtio-omisteisten yritysten kaupalliseen toimintaan ja viittasi väitteensä tueksi yritysten valtio-omisteisen omaisuuden valvonta- ja hallinnointitoimenpiteitä koskevan lakiasiakirjan (Interim Measures for the Supervision and Administration of State-owned Assets of Enterprises) 7 §:ään[18], saman lain muut pykälät ja myös muu asiakirjakokonaisuuteen sisältyvä näyttö[19] osoittavat päinvastaista. (65) Itse asiassa Kiinan viranomaisten vastaus tukien vastaiseen menettelyyn liittyvään kyselylomakkeeseen osoittaa, että SASAC valtioneuvoston valtuuttamana nimittää ja erottaa valvottujen yritysten johtohenkilöt ja arvioi heidän suoritustaan oikeudellisten menettelyiden kautta. Lain mukaan SASAC vastaa myös siitä, että valvottuja yrityksiä kehotetaan noudattamaan ohjaavia periaatteita ja toimintalinjoja, sillä on vastuu yritysten valtio-omisteisen omaisuuden perushallinnosta ja se johtaa ja valvoo paikallisen valtio-omisteisen omaisuuden hallintotyötä. (66) SASAC vastaa myös valtio-omisteisten yritysten johtajien palkkauksesta ja arvioinnista. Lisäksi se nimittää valtio-omisteisten yritysten johtajat ja päättää heille annettavista palkkioista ja rangaistuksista[20]. Kaikki todisteet viittaavat siihen, että valtio-omisteisten yritysten johtajien urakehitys on riippuvainen SASACista. Nämä seikat osoittavat, että SASACille on selvästi annettu viranomaisten toimivaltaa. Johtokunta (67) Valtio-omisteisten yritysten johtokuntien kokoonpano osoittaa myös, että Kiinan viranomaisten valvonta näissä yrityksissä on merkittävää. Asiakirjakokonaisuudessa olevat tiedot[21] osoittavat, että johtokuntien ja hallintoneuvostojen jäsenet ovat edelleen tai ovat olleet viranomais- ja/tai puoluetehtävissä ja että valtion viranomaisilla, esimerkiksi SASACilla ja Kiinan kommunistipuolueella, on suuri vaikutus heidän valintaansa. Viranomaisten laatimat suunnitelmat (68) Terästeollisuutta koskevat Kiinan viranomaisten toimintalinjat, etunäkökohdat ja tavoitteet vahvistetaan keskustasolla ja myös keskustason alapuolella laadittavissa erilaisissa viranomaissuunnitelmissa. Valtio-omisteisia yrityksiä kannustetaan noudattamaan näitä toimintalinjoja (niitä noudattamattomille yrityksille saatetaan jopa määrätä sanktioita), ja joidenkin tärkeimpien kiinalaisten valtio-omisteisten teräsyritysten viimeaikaisten toimien perusteella on ilmeistä, että toimintalinjoja noudatetaan ja että valtio-omisteiset teräsyritykset pyrkivät saavuttamaan suunnitelmissa vahvistetut tavoitteet. (69) Terästeollisuuden kehittämisen 12. viisivuotissuunnitelman mukaan ainoastaan sellaisilla yrityksillä, jotka noudattavat rauta- ja terästeollisuuden kansallisia suunnitelmia sekä rauta- ja terästeollisuuden tuotanto- ja toimintastandardeja ja -ehtoja, on keskeinen asema fuusioissa ja rakenneuudistuksissa.[22] (70) Monissa maakunta- ja paikallistason suunnitelmissa mainitaan tietyt valtio-omisteiset yritykset ja asetetaan niitä koskevia tavoitteita. Valituksen tekijä toimitti otteita näistä suunnitelmista[23]. Kyselylomakkeessa ja puutteista ilmoittavassa kirjeessä Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan kaikki nämä suunnitelmat tarkistamista ja tilanteen selkeyttämistä varten, mutta Kiinan viranomaiset päättivät kieltäytyä toimittamasta niitä. On kuitenkin syytä huomata, etteivät Kiinan viranomaiset kiistäneet lainausten todenpitävyyttä menettelyn aikana. Lisäksi maakunta- ja paikallistason suunnitelmissa mainitut yritykset myöntävät tekevänsä yhteistyötä viranomaisten kanssa ja kertovat, kuinka ne toimivat tai ovat aiemmin toimineet suunnitelmien mukaisesti[24]. (71) Vaikka Kiinan viranomaiset väittävät, että jotkin edellä mainituista suunnitelmista ovat vain ohjeellisia eivätkä ne ole sitovia, muu asiakirjakokonaisuuteen sisältyvä näyttö ei tue tätä väitettä. Päinvastoin, useissa oikeudellisesti sitovissa laeissa ja asetuksissa[25] säädetään, että valtio-omisteisten yritysten on noudatettava valtion kehittämissuunnitelmia ja teollisuuspolitiikan linjauksia. Päätelmä (72) Kiinan viranomaiset esittävät rauta- ja terästeollisuudelle asetettavat tavoitteet viisivuotissuunnitelmissa ja muissa asiaa koskevissa virallisissa asiakirjoissa, ja tavoitteet saavutetaan asiakirjoissa kuvattujen tehtävien ja toimien kautta. Koska suunnitelmien ja asiakirjojen laatimisesta ovat vastuussa Kiinan hallituksen elimet, esimerkiksi kansankongressi tai kansallinen kehittämis- ja uudistamiskomissio (NDRC), tehtäviä ja toimia, joihin niissä viitataan, tulisi pitää viranomaistehtävinä. Koska – kuten edellä kuvataan – valtio-omisteisten teräsyritysten on noudatettava suunnitelmia ja toimintalinjoja, ne toimivat valtion politiikan toteuttajana, ja koska valtio harjoittaa niissä merkittävää valvontaa, ne itse asiassa käyttävät viranomaisten toimivaltaa. (73) Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, julkisina eliminä pidettävien yksiköiden toiminta-alaa ei määritelty täysimääräisesti. Jokainen valtio-omisteinen yritys, jossa valtio on enemmistöosakas tai suurin osakkeenomistaja, on joka tapauksessa julkinen elin. Yksiköt, joissa valtiolla ei ole osakeomistusta, ovat yksityisiä elimiä. Tästä huolimatta on todettava, ettei tässä yhteydessä ole tarvetta vetää selkeää rajaa julkisten ja yksityisten elinten välille, sillä jäljempänä 85–98 kappaleessa osoitetaan, että kaikki terässektorin yksityiset elimet ovat valtion valtuuttamia ja määräämiä ja toimivat siten kaikilta merkittäviltä osin samalla tavalla kuin julkiset elimet. b) Etu (julkiset elimet) Yleisiä näkökohtia (74) Jotta voidaan määrittää, onko kyse edun antamisesta perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti, asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kuumavalssatusta teräksestä ja kylmävalssatusta teräksestä maksamia hintoja on verrattava asianomaiseen vertailuarvoon. Valituselimen raportissa vahvistettiin, että jos sen maan markkinat, joissa antaminen tapahtuu, vääristyvät viranomaisten toimien vaikutuksesta, ulkoisten vertailuarvojen käyttö on sallittua. Siinä todettiin myös, että silloin kun valtio on hallitseva toimittaja, yksityisten hintojen vääristyminen on todennäköistä, mutta tapauskohtainen analyysi on silti tarpeen[26]. Valituselin totesi myös, ettei se väittänyt, että olisi olemassa jokin kynnys, jonka ylittyessä se tosiasia, että valtio on hallitseva toimittaja markkinoilla, yksistään riittäisi hintojen vääristymisen toteamisen perustaksi, mutta on selvää, että mitä hallitsevampi valtion rooli markkinoilla on, sitä todennäköisemmin tämä rooli johtaa yksityisten hintojen vääristymiseen[27]. Lisäksi valituselin totesi, että silloin kun valtio on ”merkittävä” toimittaja, tarvitaan näyttöä muista tekijöistä kuin valtion markkinaosuudesta, sillä valtion rooli merkittävänä toimittajana ei yksinään todista yksityisten hintojen vääristymistä. Sen vuoksi ensimmäinen tarkasteltava kysymys on, onko valtion osuus kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuotannosta Kiinassa hallitseva vai pelkästään merkittävä. (75) Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta tietoa kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen markkinoista sen osalta, mikä on valtio-omisteisten yritysten ja toisaalta yksityisten yritysten osuus kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuotannosta, mutta Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet merkityksellisiä tietoja tästä asiasta[28]. (76) Komissio hyödynsi muita tästä asiasta saatavilla olevia tietoja[29], ja niiden perusteella todettiin, että valtio-omisteiset teräsyritykset tuottavat vähintään 63 prosenttia kuumavalssatusta teräksestä Kiinassa. Huomattakoon, että valtio-omisteisten yritysten 63 prosentin osuuteen päästiin erittäin varovaisen analyysin perusteella ja niiden osuus on ehdottomasti vähintään tämän suuruinen. Kun otetaan huomioon se, että monet viejien ilmoittamat väitetysti yksityiset toimittajat näyttävät olevan kauppayhtiöitä (jotka ovat hyvinkin saattaneet ostaa tuotteen valtio-omisteisilta yrityksiltä), Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytyminen (ks. edellä 46–48 kappale) ja muiden tutkintaviranomaisten päätelmät (ks. alaviite 32), päätellään, että valtio-omisteisten yritysten todellinen osuus kuumavalssatun teräksen markkinoista on huomattavasti suurempi. Lisäksi Kiinan viranomaisten voimakas osallistuminen kuumavalssatun teräksen markkinoihin (ks. jäljempänä 85–94 kappale) rajoittaa yksityisten toimijoiden liikkumavaraa. (77) Edellä esitetyn perusteella vahvistettiin, että valtio-omisteisilla yrityksillä on hallitseva asema kuumavalssatun teräksen markkinoilla Kiinassa. Valtio-omisteisten yritysten hallitseva asema kuumavalssatun teräksen markkinoilla on niin merkittävä, että yksityisten tuottajien on pakko sovittaa hintansa valtio-omisteisten yritysten hintoihin, kuten jäljempänä osoitetaan. (78) Kylmävalssatun teräksen osalta valtio-omisteisten yritysten ilmoitettu osuus kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista oli paljon pienempi (18 %) kuin kuumavalssatun teräksen tapauksessa; tämä oli kuitenkin ristiriidassa muiden tietojen kanssa (ks. jäljempänä 79 kappale). Kun otetaan huomioon Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytyminen, ja se, että monet viejien ilmoittamat väitetysti yksityiset toimittajat näyttävät olevan kauppayhtiöitä (jotka ovat hyvinkin saattaneet ostaa tuotteen valtio-omisteisilta yrityksiltä), ja Kiinan viranomaisten voimakkaasta osallistumisesta aiheutuvat rajoitteet yksityisten toimijoiden kaupalliselle toiminnalle (ks. jäljempänä 85–94 kappale), päätellään (myös saatavilla olevien tosiasioiden perusteella, ks. jäljempänä 79 kappale) perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti, että valtio-omisteisilla yrityksillä on hallitseva asema myös kylmävalssatun teräksen markkinoilla Kiinassa. (79) Tätä päätelmää tukee maailman teräskapasiteettia koskeva hakemisto World Steel Capacity Book, jossa kiistetään kiinalaisten viejien ilmoittama 18 prosentin osuus ja osoitetaan, että yli 70 prosenttia kylmävalssatun teräksen kokonaistuotantokapasiteetista Kiinassa on valtion omistuksessa[30]. (80) Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta tietoja valtio-omisteisten yritysten ja yksityisomistuksessa olevien yritysten Kiinan markkinoilla myymän kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen hinnoista. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet näitä tietoja kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa. Orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden viejiä koskeva tutkimus osotti, että hinnat, joita neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa/tuottajien ryhmää maksoivat kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisiltä tuottajilta tai kauppiailta hankkimastaan kuumavalssatusta ja kylmävalssatusta teräksestä tutkimusajanjakson aikana, olivat jatkuvasti hyvin lähellä valtio-omisteisten yritysten hintoja[31]. Näin ollen huomioon otetut tiedot sekä valtio-omisteisten yritysten hallitseva asema tällä sektorilla osoittavat, että yksityisten tuottajien veloittamat hinnat seuraavat valtio-omisteisille yrityksille maksettavia hintoja. Lisäksi otokseen kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan toimittamassa, kuumavalssatun teräksen toimittamista koskevassa yksityisomistuksessa olevan toimittajan kanssa tehdyssä sopimuksessa on jopa ehto, jonka mukaan hinnan on oltava yhteydessä valtio-omisteisten yrityksen toimitushintaan. (81) Kaikkien asiakirjakokonaisuudessa olevien tietojen perusteella todetaan, että valtio-omisteisten yritysten myymän kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen hinnat Kiinassa ovat vääristyneet, mikä johtuu valtio-omisteisten yritysten voimakkaan hallitsevasta asemasta kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen markkinoilla Kiinassa. Kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisten toimittajien hinnat sovitetaan valtio-omisteisten yritysten hintoihin. Kun tämä otetaan huomioon, päätellään, että Kiinassa ei ole luotettavia kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen markkinahintoja. Koska kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen kiinalaisilla markkinoilla ei ole ”vallitsevia markkinaehtoja tai -olosuhteita”, komission oli perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan mukaisesti löydettävä vaihtoehtoinen vertailuarvo. Koska Kiinan markkinat ovat kokonaisuudessaan vääristyneet, kiinalaisten kustannusten ja hintojen oikaisemista pidetään epäkäytännöllisenä vaihtoehtona; lisäksi valtio-omisteisten yritysten hallitseva asema näyttäisi vääristävän samalla tavalla myös tuontihintoja. Sen vuoksi pyrittiin määrittämään ulkoinen vertailuarvo perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti. (82) Asianmukaisin vertailuarvo näyttää olevan laskennallisesti muodostettu vertailuarvo, joka perustuu kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen maailmanmarkkinahintoihin, jotka julkaistaan säännöllisesti teräsalan erikoisjulkaisuissa, joita ovat esimerkiksi Steel Business Briefing, MEPS ja CRU. (83) Valtio-omisteisten yritysten hintojen ja maan ulkopuolisen vertailuarvon (joka muodostettiin jäljempänä 103 kappaleessa kuvatulla tavalla) välinen vertailu osoitti, että hinnat olivat vertailuarvoa huomattavasti matalammat ja niistä koitui sen vuoksi perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua etua orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. c) Tuen erityisyys (84) Tämä tukiohjelma on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, sillä vain rajallinen määrä toimialoja ja yrityksiä Kiinassa käyttää kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä tuotannossaan. d) Yksityisten toimittajien valtuuttaminen ja määrääminen (85) Seuraavaksi tarkasteltava kysymys on, valtuuttavatko tai määräävätkö Kiinan viranomaiset perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisiä tuottajia, jotka eivät ole julkisia elimiä, toimittamaan kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille. Viranomaisten harjoittama politiikka (86) Lähtökohtaisesti on jo todettu, että Kiinan viranomaisten politiikkana on toimittaa kuumavalssattua ja kylmävalssattua terästä orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden sektorille, sillä julkiset elimet, jotka ovat osa valtiota, ovat mukana toimituksissa ja niillä on hallitseva asema markkinoilla, minkä vuoksi ne kykenevät tarjoamaan tuotteita alle markkinahintojen. Sama näyttö – riippumatta siitä, pidetäänkö näitä elimiä julkisina vaiko ei – osoittaa, että viranomaisten harjoittama politiikka vaikuttaa sektoriin voimakkaasti. Nyt tehtävänä on määrittää, ulottuuko tämä politiikka yksityisiin toimittajiin. Politiikan vaikutusten ulottuminen kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisiin toimittajiin Ohjaavat ja kannustavat viranomaisten suunnitelmat (87) Useissa viranomaisten suunnitelmissa ja poliittisissa asiakirjoissa on viitteitä siihen, että Kiinan viranomaiset kannustavat ja tukevat Kiinan teräksentuottajia (sekä valtio-omisteisia yrityksiä että yksityisomistuksessa olevia yrityksiä). Eräät asiakirjojen jaksot viittaavat siihen, että viranomaisten ja yksityisten teräsyritysten toimintatavan välillä on suora yhteys, ja useissa tapauksissa voidaan huomata, että tämä ”ohjaus” on johtanut siihen, että teräsyritykset toimivat suunnitelmissa suositellulla tavalla. (88) Esimerkiksi rauta- ja terästeollisuuden kehittämispolitiikkaa koskevassa kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission NDRC:n määräyksessä nro 35 (Order No. 35 of the NDRC – Policies for Development of Iron and Steel Industry) kannustetaan teräsyrityksiä toimimaan tietyllä tavalla[32], vahvistetaan investointien edellytykset ja asetetaan investointien ehdoksi viranomaisten antama hyväksyntä[33], ohjataan kilpailua resursseista[34] ja jopa määrätään sanktioista yrityksille, jotka eivät noudata politiikkaa[35]. Myös terästeollisuuden kehittämisen 12. viisivuotissuunnitelma vaikuttaa teräsyritysten liiketoimintapäätöksiin, joilla vuorostaan voi olla vaikutuksia kustannusrakenteeseen ja hintoihin[36]. (89) Tämän lisäksi vallituksen tekijä toimitti valituksen liitteessä 24 otteita eri viranomaisorganisaatioiden poliittisista asiakirjoista, joissa tuodaan esiin Kiinan viranomaisten antama tuki yleensäkin terästeollisuudelle ja erityisesti orgaanisella aineella pinnoitettujen tuotteiden tuotannolle[37]. (90) Lisäksi julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittavat, että yksityisomistuksessa olevat yritykset toimivat viranomaissuunnitelmien ja poliittisten asiakirjojen mukaisesti[38]. Kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen vientirajoitukset (91) Kiinan viranomaiset ovat pyrkineet vähentämään kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen vientiä vientirajoituksin, jotka on toteutettu monimutkaisen alv-palautusjärjestelmän kautta. Kuumavalssattuun ja kylmävalssattuun teräkseen sovelletaan 17 prosentin alv-maksua. Kotimaan markkinoilla myytyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden, jotka on tuotettu kuumavalssatusta teräksestä tuotetusta kylmävalssatusta teräksestä, alv:sta palautetaan 13 prosenttia, mutta jos yritys vie kuumavalssatun tai kylmävalssatun teräksen ulkomaille, alv-palautusta ei makseta ollenkaan. Järjestelmän vuoksi kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisillä tuottajilla ei ole normaalia kaupallista toimintavapautta; järjestelmällä lisätään näin kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen kotimaista tarjontaa ja lasketaan väistämättä sen hintaa Kiinan markkinoilla. Näin ollen yksityisomistuksessa olevat kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuottajat (samoin kuin valtio-omisteiset yritykset) eivät kykene toimimaan riippumattomina Kiinan viranomaisten politiikasta. Yksityisten toimittajien hinnoittelu (92) Edellä olevassa julkisille elimille annettavaa etua koskevassa jaksossa todettiin, että valtio-omisteisten teräsyritysten hallitseva asema kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen markkinoilla johtaa siihen, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisten tuottajien on pakko sovittaa hintansa valtio-omisteisten yritysten hintoihin. Ne eivät siis aseta hintoja vaan mukautuvat toisten asettamiin hintoihin. Tämä on toinen osoitus siitä, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityiset tuottajat eivät kykene toimimaan Kiinan viranomaisten ja muiden julkisten elinten toimista riippumattomina. (93) Tätä tosiseikkaa tukevat myös kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot, joiden kyselylomakkeeseen antamat vastaukset osoittavat, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisten toimittajien hinnat ovat lähes samat kuin valtio-omisteisten yritysten hinnat. Lisäksi otokseen kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan toimittamassa, kuumavalssatun teräksen toimittamista koskevassa yksityisomistuksessa olevan toimittajan kanssa tehdyssä sopimuksessa on jopa ehto, jonka mukaan hinnan on oltava yhteydessä valtio-omisteisten yritysten toimitushintaan. (94) Koska edellä todettiin valtio-omisteisten yritysten veloittamien hintojen alittavan markkinatasot, on selvää, että myös yksityisomistuksessa olevien toimittajien veloittamat hinnat, jotka on mukautettu valtio-omisteisten yritysten veloittamiin hintoihin, jäävät alle markkinatasojen. e) Taloudellinen tuki (95) Perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iv alakohdan toisen luetelmakohdan mukaan kyse on taloudellisesta tuesta, jos julkiset viranomaiset ”valtuuttavat tai määräävät yksityisen tahon huolehtimaan yhdestä tai useammasta i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetusta tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvasta tehtävästä, ja noudatettava käytäntö ei todellisuudessa eroa julkisten viranomaisten tavallisesti noudattamasta käytännöstä”. WTO:n valituselin on tulkinnut, että ”määräämisellä” tarkoitetaan tilanteita, joissa viranomaiset harjoittavat toimivaltaansa, johon sisältyy jonkinasteista pakottamista, yksityiseen elimeen nähden, ja että ”valtuuttamisella” tarkoitetaan tilanteita, joissa viranomainen antaa vastuuta yksityiselle elimelle[39]. Lisäksi Yhdysvaltain vientirajoituksia käsittelevä WTO:n paneeli[40] on laatinut kolmivaiheisen testin, jonka mukaan valtuuttamisen ja määräämisen olemassaolon toteaminen edellyttää, että havaitaan a) viranomaisten toimia, jotka b) on osoitettu tietylle osapuolelle ja c) joiden tavoitteena on tietty tehtävä tai velvoite[41]. (96) Tällä perusteella yksityisten toimittajien osallistaminen Kiinan viranomaisten politiikkaan, joka koskee kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittamista, on yksityisten toimittajien ”valtuuttamista” ja ”määräämistä” seuraavista syistä: Viranomaisten toimet: – Kiinan viranomaisten politiikka (ks. edellä 86 kappale) muodostaa toimen tai toimet. Politiikan täytäntöönpanosta vastaavat julkiset elimet (valtio-omisteiset yritykset), joilla on hallitseva asema markkinoilla ja jotka myyvät tuotteita alle markkinahintojen, sekä Kiinan viranomaiset laatimalla suunnitelmia ja manipuloimalla vientirajoituksia. Kokonaisvaikutuksena on, että yksityisten tuottajien on pakko noudattaa julkisten elimien veloittamia markkinahinnat alittavia hintoja. Osoitettu tietylle osapuolelle: – Viranomaisten politiikkaa (muun muassa suunnitelmia ja vientirajoituksia) sovelletaan kaikkiin – sekä valtio-omisteisiin että yksityisiin – kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen tuottajiin. Tältä osin politiikka on osoitettu kaikille tuottajille. Tästä on osoituksena myös se, että valtio-omisteisten yritysten ja yksityisten yritysten hinnat on mukautettu toisiinsa ja yksityiset toimittajat myyvät tuotteita kaupallisesti kohtuuttomilla hinnoilla. Tavoitteena on tietty tehtävä tai velvoite: – Viranomaisten politiikan tavoitteena on kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittaminen markkinahinnat alittavin hinnoin, ja Kiinassa vallitsevat hintatasot osoittavat tämän. Kiinan viranomaisten ja valtio-omisteisten yritysten toimien vuoksi yksityisten toimittajien ainoana vaihtoehtona on julkisten elinten käytäntöjen noudattaminen, ja tämä käytännössä asettaa niille tietyn tehtävän tai velvoitteen. Kiinan viranomaisten politiikka, joka toteutetaan etenkin suunnitelmien ja alv:n manipuloinnin kautta, rajoittaa vakavalla tavalla yksityisten toimittajien vapautta tämän tehtävän tai velvoitteen suhteen. Päätelmä (97) Kun kaikki edellä mainitut tekijät otetaan huomioon, voidaan päätellä, että Kiinan viranomaisten soveltamat vientirajoitukset, viranomaissuunnitelmat ja valtio-omisteisten yritysten hallitseva asema rajoittavat kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisten toimittajien vapautta ja velvoittavat nämä toimimaan muulla kuin kaupallisella tavalla ja hyväksymään taloudellisesti irrationaalisia (markkinatasot alittavia) hintoja, mitä ne eivät tekisi vapailla ja avoimilla markkinoilla. Tämä vahvistaa sen, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittamista (muun muassa orgaanisella aineella pinnoitetun teräksen sektorille) koskeva viranomaisten politiikka ulottuu myös yksityisiin toimittajiin. (98) Lisäksi, kun otetaan huomioon edellä esitetty analyysi, komissio päätteli asiakirjakokonaisuudessa olevan näytön ja muiden julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella, että Kiinan viranomaiset perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iii alakohdan ja 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iv alakohdan mukaisesti valtuuttavat ja määräävät kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisiä kiinalaisia tuottajia tarjoamaan hyödykkeitä ja toimimaan samalla tavalla kuin valtio-omisteiset teräsyritykset. f) Etu (yksityiset toimittajat) (99) Komissio totesi, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityiset toimittajat toimivat Kiinan viranomaisten valtuuttamina ja määrääminä, ja tutkimus osoitti, että kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen yksityisomistuksessa olevien toimittajien hinnat on mukautettu valtio-omisteisten yritysten hintoihin (ks. edellinen jakso). (100) Tämä huomioon ottaen päätellään, että etua ja tuen erityisyyttä koskevat valtio-omisteisten yritysten osalta tehdyt päätelmät, jotka koskevat kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittamista alle markkinahintojen, soveltuvat kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen toimittamisen osalta myös yksityisomistuksessa oleviin toimittajiin. g) Tutkimuksen havainnot (101) Tästä ohjelmasta on koitunut etua kahdelle otokseen kuuluneelle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Yksi vientiä harjoittava tuottaja (Panhua Steel Group) on saanut etua kuumavalssatun teräksen toimituksista riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan, ja toinen vientiä harjoittava tuottaja (Huadong Steel Group) on saanut etua kylmävalssatun teräksen toimituksista riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. h) Tuen määrän laskeminen (102) Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajalle tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etu lasketaan kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen ostojen todellisten ostoarvojen ja asianmukaisten vertailuarvojen välisten erotusten summan perusteella. Tulokseksi saatu määrä jaettiin tämän jälkeen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. (103) Koska kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen markkinat Kiinassa ovat vääristyneet, kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen maailmanmarkkinahintoja pidettiin asianmukaisena perustana kuumavalssatun ja kylmävalssatun teräksen vertailuhintojen laskennalle. Erilaisten teräsalan julkaisujen (SBB ja MEPS) perusteella valittiin viiden maan/alueen (Euroopan, Yhdysvaltojen, Turkin, Japanin ja Brasilian) kotimarkkinahinnat ilman veroja. Voidakseen määrittää edustavan vertailuarvon komissio valitsi suurimmat markkinat kunkin asiaan kuuluvan maantieteellisen alueen osalta, toisin sanoen Euroopan (EU), Pohjois-Amerikan (Yhdysvallat), Latinalaisen Amerikan (Brasilia), Aasian (Japani) ja Lähi-idän/Pohjois-Afrikan (Turkki) osalta. Tutkimusajanjakson kuukausittaisista keskihinnoista kunkin viiden maan/alueen osalta laskettiin aritmeettinen keskiarvo, jotta saataisiin kuukausittaiset vertailuhinnat. Valituissa viidessä maassa/alueella ei esiintynyt korkeimpia hintoja tutkimusajanjakson aikana, ne ovat kaikki WTO:n jäseniä, ne ovat kymmenen suurimman terästuottajan joukossa maailmanlaajuisesti ja ne sijaitsevat eri mantereilla. Saatuja vertailuhintoja voidaan näin ollen pitää kohtuullisina ja asianmukaisina. (104) Otokseen sisältyneille vientiä harjoittaville tuottajille tämän järjestelmän osalta vahvistetut tukiprosentit tutkimusajanjaksolla ovat 23,02 prosenttia (Huadong Group) ja 27,63 prosenttia (Panhua Group). (105) Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 25,37 prosenttia. (106) Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneeseen yhteistyössä toimineeseen yritykseen etuyhteydessä olevalle yksikölle, toisin sanoen 32,44 prosenttia. 3.3.1.2. Maankäyttöoikeuksien tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan a) Johdanto (107) Valituksen tekijä väitti, ettei Kiinassa ole toimivia maamarkkinoita ja että yritysten maankäytöstä maksamat summat ovat huomattavasti alle tavanomaisten markkinahintojen. Tukien vastaiseen menettelyyn liittyvään kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa Kiinan viranomaiset väittivät, että Kiinan maanhallintalain mukaan kaupunkialueiden maa on valtion omistuksessa ja maaseutu- ja lähiöalueiden maa – jollei valtio muuta määrää – on viljelijöiden yhteisomistuksessa. Kiinan viranomaiset väittivät, että maassa on standardoidut hallittuun kilpailuun perustuvat maamarkkinat, joissa maankäyttöoikeuksista on käytävä julkista kauppaa maamarkkinoita koskevan lain mukaan. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että maata voi saada teolliseen ja kaupalliseen käyttötarkoitukseen korvausta vastaan avoimilla markkinoilla tarjousten tekemisen, huutokaupan ja kilpailun kautta. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoa maankäyttöoikeuksien tosiasiallisista hinnoista, hallituksen vahvistamista maan vähimmäishinnoista, jotka mainittiin tukien vastaiseen menetelyyn liittyvään kyselylomakkeeseen annetussa vastauksessa ja tarkastuskäynnin aikana. (108) Tarkastuksen aikana komissio pyysi Kiinan viranomaisilta näyttöä, joka tukisi sen väitettä, jonka mukaan kaiken teollisuuskäyttöön tarkoitetun maan jakaminen Kiinassa perustuisi tarjouskilpailuihin, hintanoteeraukseen tai huutokauppaan. Kiinan viranomaiset eivät kyenneet esittämään tällaista näyttöä tarkastuskäynnin aikana, mutta joitakin asiaa koskevia tietoja toimitettiin tarkastuskäynnin jälkeen. Saatu näyttö osoittaa kuitenkin otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien osalta ainoastaan sen, että kolmestatoista maankäyttöoikeuksia koskevasta liiketoimesta ainoastaan kuusi perustui tarjous- tai huutokauppamenettelyyn. Komission pyytämiä tietoja huutokauppa-/tarjousmenettelyn osallistujista ei toimitettu, ja itse asiassa kaikissa tapauksissa yrityksen maksama lopullinen hinta oli sama kuin paikallisviranomaisten mielivaltaisesti asettama hinta. (109) Perustuen oletukseen, ettei maalla ole markkinahintaa Kiinassa, komissio pyysi myös Kiinan viranomaisilta näkemyksiä mahdollisista vertailuarvoista. Siinä vaiheessa kun kyselylomake lähetettiin Kiinan viranomaisille, kyse oli vain oletuksesta eikä missään nimessä havainnosta tai päätelmästä; Kiinan viranomaiset kuitenkin ilmaisivat näkemyksenään, että tämä oletus on virheellinen, eivätkä ne toimittaneet mahdollisia vertailuarvoja. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että valituksessa oli seuraavanlainen puute: vaikka valituksen tekijä toisaalta väittää, ettei Kiinassa ole maamarkkinoita ja että sen vuoksi olisi käytettävä maan ulkopuolista vertailuarvoa, se väittää lisäksi, että valtio-omisteiset yritykset saavat valtiolta maata suotuisammin ehdoin kuin yksityiset yritykset. Ne ehdottivat, että jos vertailuarvoon pitäisi turvautua, vertailuarvona olisi käytettävä niiden kiinalaisten yritysten maksamia hintoja, joita ”ei suosita”. Ne eivät kuitenkaan toimittaneet tietoja näistä hinnoista. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että valituksen tekijä väitti, että Kiinan maankäyttöoikeusmarkkinat ovat kokonaisuudessaan vääristyneet ja että sekä valtio-omisteiset että yksityiset orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat ovat saaneet maankäyttöoikeuksia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. b) Oikeusperusta (110) Maankäyttöoikeuksien myöntäminen kuuluu Kiinan kansantasavallan maanhallintalain ja omaisuutta koskevan lain piiriin. c) Käytännön toteutus (111) Maanhallintalain 2 §:n mukaan kaikki maa on valtion omistamaa, koska Kiinan perustuslain ja asiaa koskevan lainsäädännön mukaan kaikki maa kuuluu kollektiivisesti Kiinan kansalle. Maata ei voi myydä, mutta maankäyttöoikeuksia voidaan myöntää lain mukaisesti. Valtion viranomaiset myöntävät näitä oikeuksia julkisten tarjouskilpailujen, hintanoteerausten tai huutokauppojen kautta. d) Tutkimuksen havainnot (112) Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ovat ilmoittaneet tietoja hallussaan olevasta maasta sekä useimmista maankäyttöoikeuksia koskevista sopimuksista/todistuksista, mutta Kiinan viranomaiset toimittivat vain vähän tietoja maankäyttöoikeuksien hinnoittelusta. (113) Kuten edellä mainittiin, Kiinan viranomaiset väittivät, että maankäyttöoikeudet myönnetään Kiinassa tarjousten, huutokauppojen ja kilpailujen kautta. Tästä säädetään myös omaisuutta koskevan Kiinan kansantasavallan lain 137 §:ssä[42]. Panhua Group Co. Ltd. (114) Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tietojen tarkistuksen yhteydessä kuitenkin havaittiin, että Kiinan viranomaisten kuvaama järjestelmä ei käytännössä aina toimi kuvatulla tavalla. Esimerkiksi (Panhua Group Co. Ltd -ryhmittymään kuuluvan) Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd. -yrityksen virkailijat vahvistivat, että sen kuudesta maankäyttöoikeuksia koskevasta ostotapahtumasta neljässä ei käytetty tarjousmenettelyä. Chongqing Wanda oli ainoa osallistuja, ja yrityksen maksama lopullinen hinta oli tarkalleen sama kuin paikallisen maaresurssiviranomaisen mielivaltaisesti asettama alustava hinta. Kahden muun maankäyttöoikeuksia koskevan tapauksen yhteydessä käytettiin tarjousmenettelyä, mutta näyttöä tästä ei saatu yritykseltä eikä Kiinan viranomaisilta. Kiinan viranomaisten tarkastuskäynnin jälkeen toimittamien asiakirjojen perusteella vaikuttaa siltä, että myös näissä kahdessa tapauksessa maankäyttöoikeudet ostettiin hinnalla, joka oli tarkalleen sama kuin paikallisen maaresurssiviranomaisen asettama hinta. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (joka myös kuuluu Panhua Group Co. Ltd -ryhmittymään) sai maankäyttöoikeudet kolmeen kohteeseen siten, että ne siirrettiin sille yksityisiltä yrityksiltä Panhua Group Co. Ltd -ryhmittymän osakkeita vastaan. Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd (115) Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd hankki maankäyttöoikeutensa kahdessa tapauksessa Xiaoshanin maakunnan paikalliselta maaresurssiviranomaiselta ja yhdessä tapauksessa yksityiseltä yritykseltä. Tarjousmenettelyä tai huutokauppaa koskevia todisteita ei ollut mahdollista toimittaa, sillä Kiinan viranomaisten mukaan ennen 1 päivää syyskuuta 2006 tapahtuneista maankäyttöoikeuksia koskevista liiketoimista ei ollut saatavilla vahvistusasiakirjoja, eivätkä Kiinan viranomaiset itse asiassa vahvistaneet tai kieltäneet sitä, että liiketoimissa olisi käytetty tarjousmenettelyä tai huutokauppaa. (116) Menettelyä koskevat havainnot vahvistavat, ettei maaoikeuksien myöntämistä ja hankkimista koskeva tilanne Kiinassa ole selvä eikä avoin ja että viranomaiset asettavat hinnat usein mielivaltaisesti. Viranomaiset asettavat hinnat kaupunkialueiden maapohjaa koskevan arviointijärjestelmän (Urban Land Evaluation System) mukaisesti. Järjestelmän arviointikriteerien mukaan viranomaisten on teollisuusmaan hintoja asettaessaan muun muassa otettava huomioon teollisuuspolitiikan näkökohdat. Lisäksi ainakin terässektorilla teollisuusmaan käyttömahdollisuus rajoitetaan laissa ainoastaan yrityksiin, jotka noudattavat valtion vahvistamaa teollisuuspolitiikkaa[43]. (117) Myös valituksen tekijän toimittamat riippumattomat tiedot viittaavat siihen, että Kiinassa maata luovutetaan alle normaalien markkinahintojen[44]. e) Päätelmä (118) Kiinan viranomaisten tarjoamia maankäyttöoikeuksia olisi pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iii alakohdan ja 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesti tukena hyödykkeiden tarjoamisen muodossa, josta on koitunut etua vastaanottaville yrityksille. Kuten edellä 114–115 kappaleessa selitetään, Kiinassa ei ole toimivia maamarkkinoita, ja ulkoisen vertailuarvon käyttö osoittaa, että yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien maankäyttöoikeuksista maksamat summat ovat huomattavasti alle tavanomaisten markkinahintojen. Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, sillä teollisuusmaan käyttömahdollisuus rajoitetaan laissa ainoastaan yrityksiin, jotka noudattavat valtion vahvistamaa teollisuuspolitiikkaa, ainoastaan tietyt liiketoimet toteutettiin tarjousmenettelyn perusteella, viranomaiset asettavat hinnat usein ja julkisten viranomaisten käytännöt tällä alalla ovat epäselviä ja läpinäkymättömiä. (119) Tämän vuoksi tätä tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden alaisena. f) Tuen määrän laskeminen (120) Koska päätelmänä oli, että Kiinan tilanne ei maankäyttöoikeuksien osalta perustu markkinoihin, vaikuttaa siltä, ettei Kiinassa ole saatavilla yksityisiä vertailuarvoja. Sen vuoksi Kiinan kustannusten tai hintojen oikaiseminen ei ole mahdollista. Näissä olosuhteissa katsotaan, että Kiinassa ei ole maamarkkinoita ja perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti ulkoisten vertailuarvojen käyttö etuuden mittaamista varten on perusteltua. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä eivätkä esittäneet ehdotuksia ulkoisesta vertailuarvosta, komission oli hyödynnettävä käytettävissä olevia tietoja asianmukaisen ulkoisen vertailuarvon vahvistamiseksi. Tältä osin pidettiin asianmukaisena käyttää vertailuarvona Taiwanin erilliseltä tullialueelta saatuja tietoja. (121) Komissio katsoo, että maan hinnat Taiwanissa tarjoavat parhaan likiarvon niistä Kiinan alueista, joilla yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat sijaitsevat. Suurin osa vientiä harjoittavista tuottajista on sijoittautunut Kiinan itäosaan kehittyneisiin maakuntiin, joissa BKT on korkea ja väestöntiheys suuri. (122) Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koitunut etu lasketaan ottaen huomioon kunkin yrityksen maankäyttöoikeuksista maksaman summan ja taiwanilaisen vertailuarvon perusteella normaalisti maksettavan summan välinen erotus. (123) Laskelmissaan komissio käytti Taiwanille vahvistettua keskimääräistä maan hintaa neliömetriä kohti oikaistuna valuutan arvon heikkenemisellä ja BKT:n kehityksellä maankäyttöoikeuksia koskevien sopimusten tekopäivästä lukien. Teollisuuskäyttöön tarkoitetun maan hintoja koskevat tiedot saatiin Taiwanin talousministeriön teollisuusviraston verkkosivulta. Valuutan arvon heikkeneminen ja BKT:n kehitys laskettiin Taiwanin inflaatioasteen ja asukaskohtaisen BKT:n kehityksen perusteella nykyhintoina Yhdysvaltain dollareina (saatu Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n julkaisusta ”2011 World Economic Outlook”). Perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuen määrä (osoittaja) on jaettu tutkimusajanjaksolle käyttäen tavanomaista teolliseen käyttöön tarkoitettujen maankäyttöoikeuksien käyttöaikaa Kiinassa; tämä käyttöaika on 50 vuotta. Tämä määrä jaettiin tämän jälkeen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. (124) Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille tämän järjestelmän osalta vahvistetut tukiprosentit tutkimusajanjaksolla ovat 0,34 prosenttia (Huadong Group) ja 1,12 prosenttia (Panhua Group). (125) Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 0,73 prosenttia. (126) Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneeseen yhteistyössä toimineeseen yritykseen etuyhteydessä olevalle yksikölle, toisin sanoen 1,36 prosenttia. 3.3.1.3. Ohjelmat, joihin sisältyy veden toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan a) Johdanto (127) Valituksessa väitettiin, että veden hinnoista Kiinassa päättävät yksinomaan julkiset viranomaiset ja että hintarakenne asetetaan makrotason teollisuuspolitiikan mukaisesti. Siinä myös kerrottiin, että veden hinnat vaihtelivat alueittain ja että niissä oli myös yrityskohtaisia eroja. Valituksessa väitettiin, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat olivat todennäköisesti saaneet etua veden toimittamisesta riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan korkean arvonlisän tarjoavien terästuotteiden tuottamista edistävän politiikan mukaisesti. (128) Kiinan vesihuoltoa ja -markkinoita hallinnoivat NDRC, vesivaroista vastaava ministeriö ja ympäristöministeriö. Vesimarkkinat ovat edelleen pitkälti paikallisten valtio-omisteisten yritysten hallinnassa, vaikka julkisten toimittajien monopoliasema on alkanut purkautua ulkomaisten investointiyritysten tultua mukaan joidenkin kaupunkien vesihuoltohankkeisiin. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan kyenneet toimittamaan yksityiskohtaista luetteloa veden toimittajista, näiden toimitusalueista ja toimitusmääristä (ks. jäljempänä 129 kappale), ja niiden vastaukseen sisältyi ainoastaan luettelo veden toimittajista otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien alueilla. (129) Hinnoittelun osalta NDRC laatii varsinaisen hinnoittelupolitiikan ja paikallisviranomaiset asettavat veden paikalliset hinnat kuulemismenettelyn jälkeen; tavoitteena on vesivarojen kestävä käyttö. Hinnat perustuvat kustannuksiin sekä paikallisten veden toimittajien saamaan kohtuulliseen voittoon. Kiinan viranomaiset toimittivat hintaluettelot niiden kuntien osalta, joissa otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat olivat sijoittautuneina. Lisäksi todettiin, että kunnallisia hintoja sovelletaan yhtenäisesti kaikkiin teollisuuskäyttäjiin eivätkä ne vaihtele yrityksen tai käyttäjän mukaan. b) Tutkimuksen havainnot (130) Tutkimuksessa vahvistui, että NDRC asettaa veden perushinnan, ja kunnalliset hallintoviranomaiset asettavat kuntakohtaiset hinnat useiden muuttujien (esimerkiksi jakelukustannukset, voitto ja kohtuullinen ylijäämä) perusteella. Veden hintaan lisätään samoin kuntatasolla asetettava jäteveden käsittelymaksu. (131) Vaikka veden perushintaa, jäteveden käsittelymaksua ja muita mahdollisia paikallislisiä sovelletaan kaikkiin samoihin ryhmiin kuuluviin käyttäjiin, kävi ilmi, että toinen kahdesta otokseen kuuluneesta viejästä, Zhejiang Huadong Group, ei maksanut jäteveden käsittelymaksua. (132) Viejä väitti maksaneensa maksun kertasummana ympäristönsuojeluviranomaiselle (Environment Protection Bureau). Seuraavien kolmen syyn vuoksi ei kuitenkaan voida katsoa, että tämä maksu olisi korvannut jäteveden käsittelymaksun: 1) virallisessa asiakirjassa lukee ”jäteveden päästömaksu”, ei ”jäteveden käsittelymaksu”, 2) maksu ei ole suhteessa todelliseen veden kulutukseen, 3) maksettu kokonaissumma on varsin pieni verrattuna summaan, joka olisi pitänyt maksaa, jos todelliseen veden kulutukseen perustuva jäteveden käsittelymaksu olisi laskutettu. c) Taloudellinen tuki (133) Zhejiang Huadong Group sai perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea viranomaisten toimittaessa sille vettä paikallisen julkisen vesihuoltoyrityksen (Hangzhou Xiaoshan Water Supply Co. Ltd.) kautta. Tässä on kyse julkisten viranomaisten taloudellisesta tuesta siten, että viranomaiset antavat käyttöön muita kuin yleisiin perusrakenteisiin kuuluvia hyödykkeitä perusasetuksessa tarkoitetulla tavalla. Vaihoehtoisesti tämä voitaisiin tulkita myös 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuksi julkisten viranomaisten saamatta jääneeksi tuloksi, koska julkinen elin ei kantanut tuloja, jotka muuten olisi maksettava. d) Etu (134) Huadong Steel Group sai perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua etua viranomaisten toimittaessa sille vettä riittämättömänä pidettävää vastinetta vastaan. On todettu, että tämä viejä ei ole maksanut tähän käyttäjäryhmään tavanomaisesti sovellettavaa täyttä hintaa veden toimituksesta, sillä veden hintaan sisältyvää jäteveden käsittelymaksua ei ole maksettu. e) Tuen erityisyys (135) Tuki, joka on annettu veden toimituksen muodossa yhdelle vientiä harjoittavista tuottajista, on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, sillä jäteveden käsittelymaksua ei ole jätetty perimättä kaikilta yrityksiltä. Vaikka ei ole olemassa lainsäädäntöä, joka rajoittaisi tämän tuen tiettyihin yrityksiin, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavan tietyn yrityksen mahdollisuus saada vettä riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan sekä ilmeinen paikallisviranomaisille annettu harkintavalta jättää perimättä osa vedestä tavanomaisesti maksettavasta hinnasta tekevät tuesta erityisen. Komissio ei kyennyt saamaan muuta näyttöä siitä, millä perusteella maksusta oli luovuttu, sillä vientiä harjoittava tuottaja ei kyennyt toimittamaan sitä. f) Tuen määrän laskeminen (136) Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etuutena pidetään tutkimusajanjakson aikana kertyneiden veden kulutukseen perustuvien maksamattomien jäteveden käsittelymaksujen kokonaissummaa. Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. (137) Zhejiang Huadong Group on saanut etua jäteveden käsittelymaksujen maksamattomuudesta. Sille vahvistettu tukiprosentti on 0,01 prosenttia. (138) Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 0,01 prosenttia. (139) Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneille yhteistyössä toimineille yrityksille, toisin sanoen 0,01 prosenttia. 3.3.1.4. Ohjelma, johon sisältyy sähkön toimitus riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan a) Johdanto (140) Valituksessa väitettiin, että Kiinan viranomaiset ovat toimittaneet sähköä riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan soveltaen etuuskohteluun perustuvia hintoja. Valituksen mukaan sähkön hinnat asetettiin eri tavoin eri maakunnissa ja etuuskohteluun perustuvia hintoja käytettiin teollisuuspolitiikan välineenä, sillä niillä kannustettiin korkean lisäarvon tuovia terästuotteita ja pyrittiin vähentämään vanhentunutta tuotantokapasiteettia. (141) NDRC on vastuussa sähkömarkkinoiden sääntelystä ja hinnoittelusta Kiinassa. Maakuntien välisten ja maakunnallisten sähköverkkojen toiminnasta vastaa kaksi valtio-omisteista toimittajaa: State Grid Corporation of China ja China Southern Power Grid Corporation. Sähkön kuntatason toimittajat ovat näiden kahden yrityksen tytäryrityksiä. Kiinassa ollaan muutaman kokeiluhankkeen kautta ottamassa käyttöön kilpailumekanismia, mutta sen vaikutukset ovat tässä vaiheessa vielä olemattomia. (142) NDRC asettaa sähkön hinnat menettelyssä, jonka vaiheita ovat kustannusten tarkastelu, asiantuntija-arviot, julkiset kuulemiset sekä lopullisten hintojen määrittely ja julkaiseminen. NDRC julkaisee kussakin maakunnassa sovellettavat hinnat tiedotteissa, ja paikalliset hintaviranomaiset julkaisevat tiedotteet paikallistasolla ja panevat näin täytäntöön NDRC:n keskustasolla päättämät hinnat. Lopullinen hinta perustuu ostokustannuksiin, siirtokustannuksiin ja -hävikkiin sekä viranomaisten lisämaksuihin. Hinnat eriytetään maakunnittain paikallisen tilanteen ja eri maakunnissa sovellettavien poliittisten tavoitteiden mukaan. Eri loppukäyttäjäryhmille (esimerkiksi asukkaille, teollisuuskäyttäjille) asetetaan eri hinnat. Hintoja eriytetään lisäksi erilaisten teollisuuskäyttäjien mukaan Kiinan viranomaisten vahvistaman teollisuuspolitiikan perusteella, ja ne otetaan huomioon NDRC:n päätökseen nro 40 (2005) sisältyvässä taulukossa (ks. lisätietoja 182 kappaleessa). NDRC:n luettelon mukaan kannustettuihin yrityksiin kuuluvat käyttäjät maksavat sähköstä perushinnan, kun taas vanhentuneet tai kielletyt yritykset maksavat perushinnan lisäksi lisämaksun. Käyttäjiä, jotka eivät kuulu mihinkään luettelossa esitetyistä ryhmistä, pidetään sallittuina käyttäjinä, ja myös ne maksavat perushinnan ilman lisämaksuja. Orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajat kuuluvat yleensä NDRC:n päätöksen nro 40 mukaisesti kannustettujen yritysten ryhmään. b) Yhteistyön puuttuminen (143) Komissio pyysi kiinan viranomaisia toimittamaan tiedot sähkömarkkinoiden sääntelykehyksestä ja sähkön hinnoittelusta sekä eri elinten ja yksiköiden roolista. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet kaikkia asiaa koskevia NDRC:n ja paikallisten hintaviranomaisten hinnoittelupäätöksiä, puutteita oli sekä otokseen kuulumattomien että otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Kiinan viranomaiset eivät myöskään kuvanneet tarkasti NDRC:n ja paikallisten hintaviranomaisten roolia hinnoittelussa. Komissio tiedotti 12 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä Kiinan viranomaisille näistä puutteista otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Tarkastuskäyntien jälkeen todettiin myös, että Kiinan viranomaiset olivat ilmoittaneet virheellisen sähkön hinnan yhden otokseen kuuluneen yhteistyössä toimineen viejän osalta. c) Tutkimuksen havainnot (144) Tutkimuksessa vahvistui, että NDRC asettaa eri maakunnissa sovellettavat sähkön hinnat. Todennettiin, että paikalliset hintaviranomaiset toimivat ainoastaan NDRC:n keskustasolla tekemän päätöksen toimeenpanijana. Tätä tukee myös se tosiasia, että NDRC antaa tiedotteita, joissa se vahvistaa todelliset hinnat kunkin maakunnan osalta, ja paikalliset hintaviranomaiset siirtävät nämä tiedot virallisesti paikallisiin tiedotteisiin, jotka ne hyväksyvät ja joita noudatetaan paikallistasolla. Tutkimuksessa todettiin myös, että tiettyihin sektoreihin ja/tai tietyillä maakunta- tai paikallistasoilla sovellettavat erilaiset sähkön hinnat asetetaan tiettyjen tekijöiden perusteella; näitä tekijöitä ovat mun muassa teollisuuspolitiikan tavoitteet, jotka vahvistetaan keskus- ja paikallisviranomaisten laatimissa viisivuotissuunnitelmissa ja sektorikohtaisissa suunnitelmissa. (145) Otokseen kuuluneisiin yhteistyössä toimineisiin viejiin kohdistunut tutkimus osoitti, että yksi niistä – Chongqing Wanda Steel Strip, jäljempänä ”CWSS” – sai etua sähkön hinnasta, joka oli matalampi kuin suuriin teollisuuskäyttäjiin yleensä sovellettava hinta. Kävi ilmi, että tietyllä alueella, johon tämä viejä on sijoittautunut, tiettyjen teollisuuskäyttäjien alaryhmä – johon myös tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat kuuluivat – oli oikeutettu matalampaan sähkön hintaan. d) Taloudellinen tuki (146) Yksi otokseen kuuluneista yhteistyössä toimineista viejistä (CWSS) sai perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea viranomaisten toimittaessa sille sähköä paikallisen julkisen sähkön toimittajan kautta. Tässä on kyse julkisten viranomaisten tuesta siten, että viranomaiset antavat käyttöön muita kuin yleisiin perusrakenteisiin kuuluvia hyödykkeitä perusasetuksessa tarkoitetulla tavalla. e) Etu (147) CWSS sai perusasetuksen 3 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua etua viranomaisten toimittaessa sille sähköä riittämättömänä pidettävää vastinetta vastaan. On vahvistettu, että tämä viejä oli oikeutettu hintaan, joka oli matalampi kuin suuriin teollisuuskäyttäjiin yleisesti sovellettava hinta. f) Tuen erityisyys (148) Yhdelle yhteistyössä toimineelle viejälle sähkön toimituksen muodossa annettu tuki on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityistä tukea. Matalampi sähkön hinta vahvistetaan asianomaisessa NDRC:n tiedotteessa ja siirretään paikallisen hintaviranomaisen julkaisemaan tiedotteeseen, toisin sanoen keskusviranomainen antaa toimeksiannon, jota hallinnoidaan paikallistasolla. Tämä matalampi hinta rajataan tietyillä sektoreilla toimiviin tiettyihin yrityksiin (lähinnä ferroseoksia sähkömasuunissa tuottaviin yrityksiin ja lannoiteyrityksiin), jotka kuuluvat suurikokoisten teollisuuskäyttäjien alaryhmään. Sen vuoksi tämä matalampi hinta on oikeudellisesti rajoitettu näihin ryhmiin kuuluviin yrityksiin perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla. (149) Tuki on lisäksi rajoitettu tiettyyn alueeseen, sillä sitä sovelletaan vain tietyllä pienellä maantieteellisessä alueella, johon vientiä harjoittava tuottaja on sijoittautunut. Tämä alue on keskusviranomaisten antaman lainsäädännön – Kiinan läntisiin alueisiin sovellettavaa kehittämispolitiikkaa koskeva valtioneuvoston kiertokirje (Circular of the State Council Concerning Several Policies on Carrying out the Development of China's Vast Western Regions) – mukainen kannustettu alue (lisätietoja jäljempänä 233 kappaleessa). Kiertokirjeessä mainitaan nimenomaan, että sähkön siirtoa ja toimitusta koskeva hintajärjestelmä on väline, jonka avulla saadaan aikaan kehitystä tietyillä sektoreilla. Koska keskusviranomainen asettaa tällä alueella sovellettavat sähkön hinnat, tuki on myös alueellisesti erityistä perusasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla. g) Tuen määrän laskeminen (150) Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan vastaanottajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vientiä harjoittaville tuottajille koitunut etu on laskettu ottamalla todellisen Kwh-kohtaisen sähkön hinnan ja suuriin teollisuuskäyttäjiin normaalisti sovellettavan Kwh-kohtaisen hinnan välinen erotus ja kertomalla se tutkimusajanjakson aikana käytetyn sähkön määrällä. Tämä määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. (151) Tästä matalammasta sähkön hinnasta on hyötynyt yksi otokseen kuuluneista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista, toisin sanoen CWSS, joka kuuluu Panhua Group -yritysryhmittymään. Panhua Group -ryhmittymälle vahvistettu tukiprosentti on 0,14 prosenttia. (152) Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskimääräinen tukiprosentti on 0,07 prosenttia. (153) Koska yhteistyössä toimimisen aste oli matala, kaikkien yhteistyössä toimimattomien yritysten tukiprosentiksi vahvistetaan tämän järjestelmän osalta korkein tukiprosentti, joka vahvistettiin otokseen kuuluneeseen yhteistyössä toimineeseen yritykseen etuyhteydessä olevalle yksikölle, toisin sanoen 0,17 prosenttia. 3.3.1.5. Erilaisten hyödykkeiden tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan (154) Valituksessa viitattiin useisiin muihin hyödykkeisiin, joita Kiinan viranomaiset toimittivat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille valtio-omisteisten yritystensä kautta. S