PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Energiatuotteiden ja sähkön verotusta säännellään unionissa energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27. lokakuuta 2003 annetulla neuvoston direktiivillä 2003/96/EY, jäljempänä ’energiaverodirektiivi’ tai ’direktiivi’.

Direktiivin 19 artiklan 1 kohdan ja erityisesti sen 5, 15 ja 17 artiklan säännösten nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön verotustasoa koskevia vapautuksia tai alennuksia erityisistä politiikkaan liittyvistä syistä.

Suomen viranomaiset pyysivät 6. elokuuta 2021 päivätyllä kirjeellä, jota seurasi 4. marraskuuta 2021 ja 26. tammikuuta ja 16. helmikuuta 2022 päivätty jatkokirjeenvaihto, lupaa soveltaa alennettua verokantaa sähköön, jota käytetään tiettyjen lämpöpumppujen, sähkökattiloiden ja kiertovesipumppujen voimanlähteenä. Pyydetty voimassaoloaika on kuusi vuotta eli 1.1.2022–31.12.2027, mikä on energiaverodirektiivin 19 artiklassa säädetyn enimmäismääräajan mukainen. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on antaa kyseinen lupa poikkeusluvalla, joka on pyydetyn mukaisesti voimassa kuusi vuotta eli 31. joulukuuta 2027 asti.

Suomi hakee lupaa soveltaa sähkön yrityskäyttöön säädettyä kansallista verokantaa, joka on 0,63 euroa/MWh (Suomen lainsäädännön mukainen veroluokka II, joka kattaa vain tietyt toimialat) eli ylittää energiaverodirektiivin mukaisen sähkön yrityskäytön vähimmäishinnan, joka on 0,5 euroa/MWh, seuraaviin: lämpöpumput ja sähkökattilat, jotka tuottavat lämpöä kaukolämpöverkkoon, lämpöpumput, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 0,5 MW ja joita ei ole liitetty kaukolämpöverkkoon, sekä kiertovesipumput geotermisissä lämpölaitoksissa. Suomen viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimenpide olisi tarkoitus kohdistaa sekä tiettyihin sähkön yrityskäytön että muun kuin yrityskäytön tarkoituksiin. Muuhun kuin yrityskäyttöön tarkoitettuun sähköön sovellettava kansallinen verokanta on 22,53 euroa/MWh (Suomen sääntöjen mukainen veroluokan I verokanta, joka kattaa kaiken muun kuin luokan II, kotitaloudet mukaan luettuina), mikä on selvästi suurempi kuin energiaverodirektiivin mukainen vastaava vähimmäisvero, joka on 1 euro/MWh.

Vähennyksellä pyritään kannustamaan siirtymistä käyttämään sellaista sähköön perustuvaa lämmöntuotantoa, joka muutoin perustuisi vahvasti saastuttaviin fossiilisiin polttoaineisiin tai biomassaan, ja edistämään muihin kuin poltettaviin lähteisiin perustuvaa lämmöntuotantoa (esimerkiksi lämpöpumpuissa voidaan käyttää lämmönlähteenä muun muassa ulkolämpötilaa, maalämpöä ja syvempää geotermistä energiaa, meri- ja järvivettä ja lämmön talteenottoa jätevedestä; lämmönlähteenä voidaan käyttää myös hukkalämpöä teollisuudesta, datakeskuksista ja muista jäähdytysjärjestelmistä) päästöjen vähentämiseksi ja fossiilisten ja uusiutuvien luonnonvarojen säästämiseksi.

Alennettua verokantaa sovellettaisiin lämpöpumppuihin ja sähkökattiloihin kaukolämpöverkossa, kaukolämpöverkon ulkopuolisiin lämpöpumppuihin, joiden nimellinen lämpöteho on vähintään 0,5 MW, sekä kiertovesipumppuihin geotermisissä lämpölaitoksissa. Suomen esittämien perustelujen mukaan kaikkien lämpöpumppujen ja sähkökattiloiden verottaminen alhaisemmalla verokannalla ei olisi perusteltua monista eri syistä.

Esimerkiksi pienimpiä lämpöpumppuja – jotka eivät kuulu pyydetyn toimenpiteen piiriin – pidetään jo nyt erittäin kilpailukykyisinä. Lisäksi luokan II sähköveron soveltaminen niihin edellyttäisi sähkön mittaamista erikseen kyseessä olevaa tarkoitusta varten sekä edunsaajien rekisteröintiä. Suomessa on yli 1,1 miljoonaa lämpöpumppua, joten määrä olisi erittäin suuri ja siitä aiheutuisi eri osapuolille merkittäviä hallinnollisia rasitteita.

Sen sijaan valituilla kriteereillä, jotka perustuvat Suomen viranomaisten vuotta 2022 koskeviin arvioihin, edunsaajien määrä voidaan vähentää alle sataan.

Toimenpidettä sovellettaisiin näihin edunsaajiin, jotka maksaisivat 2,19 senttiä/kWh tavanomaista verokantaa vähemmän, jolloin siitä aiheutuisi 10–15 miljoonan euron veromeno pienentyneiden verotulojen vuoksi (vuoden 2022 arvioiden mukaan).