Virallinen lehti nro C 175 , 21/06/1999 s. 0042



A4-0103/99 Päätöslauselma taiteilijoiden asemasta ja merkityksestä Euroopan unionissa Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksen ja erityisesti sen 151 artiklan, - ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 27. lokakuuta 1980 hyväksymän taitelijoiden tilannetta koskevan suosituksen, - ottaa huomioon Euroopan neuvoston taiteilijoiden asemaa koskevat päätöslauselmat ja suositukset, - ottaa huomioon Euroopan neuvoston asiakirjan «Keskipisteenä kulttuuri: ajatuksia Euroopan kulttuurista ja kehityksestä» (syyskuu 1996) sekä kuuden jäsenvaltion kulttuuripolitiikkaa koskevan vertailevan tutkimuksen (1997), - ottaa huomioon joulukuussa 1996 tehdyn WIPO:n esitys- ja äänitesopimuksen, - ottaa huomioon 12. lokakuuta 1982 annetun komission tiedonannon yhteisön toimien vahvistamisesta kulttuurialalla (KOM(82)0590), - ottaa huomioon 17. joulukuuta 1987 annetun komission tiedonannon yhteisön toiminnan elvyttämisestä kulttuurialalla (KOM(87)0603), - ottaa huomioon 25. lokakuuta 1990 annetun komission tiedonannon kulttuurialan ammattikoulutuksesta (KOM(90)0472), - ottaa huomioon 8. marraskuuta 1991 annetun komission tiedonannon yhteisön kulttuurialan toiminnan uusista näkymistä (KOM(92)0149), - ottaa huomioon 17. huhtikuuta 1996 annetun komission tiedonannon kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa (KOM(96)0160), - ottaa huomioon 20. marraskuuta 1996 annetun komission tiedonannon koheesiopolitiikasta ja kulttuurista - Työllisyyden edistäminen (KOM(96)0512), - ottaa huomioon PO XXII:n tilaaman taiteilijan ammattia koskevan tutkimuksen (1996/989), - ottaa huomioon neuvoston ja kulttuuriasioista vastaavien ministerien neuvoston 18. joulukuuta 1984 antaman päätöslauselman sosiaalirahaston kulttuurialan työntekijöitä koskevien toimien tehostamisesta ((EYVL C 2, 4.1.1985, s. 2.)), - ottaa huomioon kulttuuriasioista vastaavien ministerien neuvoston 13. marraskuuta 1986 antaman päätöslauselman yritysten tuesta kulttuuritoiminnalle ((EYVL C 320, 13.12.1986, s. 2.)), - ottaa huomioon 14. toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/250/ETY tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta ((EYVL L 122, 17.5.1991, s. 42.)), - ottaa huomioon neuvoston ja kulttuuriasioista vastaavien ministerien neuvoston 7. kesäkuuta 1991 antaman päätöslauselman kulttuurialan hallintovirkamiesten koulutuksesta ((EYVL C 188, 19.7.1991, s. 1.)), - ottaa huomioon kulttuuriasioista vastaavien ministerien neuvoston 7. kesäkuuta 1991 antaman päätöslauselman Euroopan yhteisöstä kotoisin olevien taiteilijoiden tilapäisestä pääsystä Amerikan yhdysvaltojen alueella ((EYVL C 188, 19.7.1991, s. 2.)), - ottaa huomioon kulttuuriasioista vastaavien ministerien neuvoston 7. kesäkuuta 1991 tekemät päätelmät tekijänoikeuksista ja niihin liittyvistä oikeuksista ((EYVL C 188, 19.7.1991, s. 4.)), - ottaa huomioon 19. marraskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/100/ETY vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuksien lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla ((EYVL L 346, 27.11.1992, s. 61.)), - ottaa huomioon 27. syyskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/83/ETY tiettyjen satelliitin välityksellä tapahtuvaan yleisradiointiin ja kaapeleitse tapahtuvaan edelleen lähettämiseen sovellettavien tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevien sääntöjen yhteensovittamisesta ((EYVL L 248, 6.10.1993, s. 15.)), - ottaa huomioon 29. lokakuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/98/ETY tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajan yhdenmukaistamisesta ((EYVL L 290, 24.11.1993, s. 9.)), - ottaa huomioon 14. helmikuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/5/EY yhteisen arvonlisäverojärjestelmän täydentämisestä ja direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta - käytettyihin tavaroihin sekä taide-, keräily- ja antiikkiesineisiin sovellettavat erityisjärjestelyt ((EYVL L 60, 3.3.1994, S. 16.)), - ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1994 annetut neuvoston päätelmät koulutuksen kulttuurisista ja taiteellisista näkökohdista ((EYVL C 229, 18.8.1994, s.1.)), - ottaa huomioon 10. marraskuuta 1994 tehdyt neuvoston päätelmät komission tiedonannosta yhteisön toimista kulttuurialalla ((EYVL C 348, 9.12.1994, s. 1.)), - ottaa huomioon 29. maaliskuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 719/96/EY taide- ja kulttuuritoimintaa koskevasta Euroopan laajuisesta tukiohjelmasta (Kaleidoskooppi) ((EYVL L 99, 20.4.1996, s. 20.)), - ottaa huomioon 16. tammikuuta 1981 antamansa päätöslauselman kulttuurialan työntekijöiden sosiaalisesta tilanteesta ((EYVL C 28, 9.2.1981, s. 82.)), - ottaa huomioon 18. marraskuuta 1983 antamansa päätöslauselman painokkaammasta yhteisön toiminnasta kulttuurialalla ((EYVL C 342, 19.12.1983, s. 127.)), - ottaa huomioon 25. toukokuuta 1984 antamansa päätöslauselman kulttuurialan työntekijöiden tilanteesta yhteisössä ((EYVL C 172, 2.7.1984, s. 212.)), - ottaa huomioon 10. helmikuuta 1988 antamansa päätöslauselman musiikin opetuksesta ja edistämisestä Euroopan yhteisössä ((EYVL C 68, 14.3.1988, s. 46.)), - ottaa huomioon 17. helmikuuta 1989 antamansa päätöslauselman yhteisön toiminnan elvyttämisestä kulttuurialalla - koulutus, kulttuuri, yhteiskunta: laaja-alainen toiminta ((EYVL C 69, 20.3.1989, s. 180.)), - ottaa huomioon 23. marraskuuta 1990 antamansa päätöslauselman päätöksestä yhteisön ammattikoulutustoimien toteuttamisesta audiovisuaalisella alalla ((EYVL C 324, 24.12.1990, s. 414.)), - ottaa huomioon 10. syyskuuta 1991 antamansa päätöslauselman Euroopan yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden välisistä kulttuurisuhteista ((EYVL C 267, 14.10.1991, s. 45.)), - ottaa huomioon 11. maaliskuuta 1992 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta Euroopan yhteisössä ((EYVL C 94, 13.4.1992, s. 213.)), - ottaa huomioon 21. tammikuuta 1993 antamansa päätöslauselman yhteisön kulttuuritoiminnan uusista näkymistä ((EYVL C 42, 15.2.1993, s. 173.)), - ottaa huomioon 20. tammikuuta 1994 antamansa päätöslauselman yhteisön kulttuuripolitiikasta ((EYVL C 44, 14.2.1994, s. 184.)), - ottaa huomioon 9. maaliskuuta 1994 antamansa päätöslauselman säätiöistä ja Euroopasta ((EYVL C 91, 28.3.1994, s. 48.)), - ottaa huomioon 19. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman vihreästä kirjasta «Tekijänoikeus ja lähioikeudet tietoyhteiskunnassa» (KOM(95)0382 - C4-0354/95) ((EYVL C 320, 28.10.1996, s. 177.)), - ottaa huomioon 16. syyskuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta: Koheesiopolitiikka ja kulttuuri - Työllisyyden edistäminen (KOM(96)0512 - C4-0056/97) ((EYVL C 304, 6.10.1997, s. 40.)), - ottaa huomioon 23. lokakuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta «Tekijänoikeutta ja lähioikeuksia tietoyhteiskunnassa koskevan vihreän kirjan seuranta» (KOM(96)0568 - C4-0090/97) ((EYVL C 339, 10.11.1997, s. 165.)), - ottaa huomioon 30. tammikuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission ensimmäisestä kertomuksesta kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa ((EYVL C 55, 24.2.1997, s. 37.)), - ottaa huomioon 5. marraskuuta 1998 antamansa lausunnon ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kulttuuriyhteistyön yhtenäisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen perustamisesta (Kulttuuri 2000 -ohjelma)(KOM(98)0266 - C4-0335/98 - 98/0169(COD)) ((EYVL C 359, 23.11.1998, s. 28.)), - ottaa huomioon 10. helmikuuta 1999 antamansa lausunnon ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa (KOM(97)0628 - C4-0079/98 - 97/0359(COD)) ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 11.)), - ottaa huomioon taitelijoiden asemaa ja merkitystä unionissa koskevan kuulemistilaisuuden, joka pidettiin 19. toukokuuta 1998 Brysselissä kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan kokouksen yhteydessä, - ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan, - ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0103/99), A. katsoo, että taiteellinen työ muodostaa tulevaisuuden kulttuuriperinnön ja että sen avulla voidaan lujittaa Euroopan kansojen identiteettiä ja edistää yleismaailmallista vuoropuhelua, B. katsoo, että Unescon hyväksymän määritelmän mukaan taiteilija on henkilö, joka luo taideteoksen tai osallistuu tulkinnallaan sellaisen luomiseen tai uudelleen tuottamiseen, tai joka pitää taiteellista työtä keskeisenä osana elämäänsä, ja joka on tunnustettu taiteilija, riippumatta siitä, toimiiko hän työsuhteessa tai kuuluuko johonkin järjestöön, ja että tämä määritelmä kattaa luovat taiteilijat (mukaan lukien kirjailijat), tulkitsevat taiteilijat ja artesaanit, C. katsoo, että taiteellisella luomisella on erityinen painoarvo Euroopan talouselämässä ja että kulttuuriala on tärkeä työllistäjä, D. katsoo, että kulttuuri ja sen luojat ovat tärkeitä Euroopan yhdentymisprosessissa ja että asia on syytä ottaa huomioon Euroopan unionin puiteasiakirjoissa, erityisesti Agenda 2000 -asiakirjassa, E. katsoo, että Euroopan unionin tuki yleiseurooppalaisille aloitteille voi edistää merkittävästi kansalliset rajat ylittävän eurooppalaisen sponsoroinnin syntymistä, F. katsoo, että ajattelutapojen yksipuolistumiskehitys on seurausta ennen kaikkea audiovisuaalisen tuotannon normittamisesta, joka tapahtuu kannattavuuden maksimoinnin ehdoilla, ja että tämä on uhka taiteellisen työn monimuotoisuudelle ja taiteilijan vapaudelle, G. katsoo, että taiteilijoiden tukeminen on yhteiskunnan velvollisuus ja sen etujen mukaista, ottaen huomioon taiteilijoiden välttämättömän merkityksen yhteiskunnallisen elämän laadun parantamiselle ja panoksen, jonka he antavat demokratian vahvistamiseen, H. katsoo, että huolimatta taideteosten ja kirjallisten teosten tuotannon ja levityksen kasvusta ja taideteollisuuden syntymisestä taiteilijoiden suuri enemmistö pitää yhä, vielä tämän vuosisadan lopussa, toimeentuloaan epävarmana, mikä ei ole heidän yhteiskunnallisen merkityksensä mukaista, I. katsoo, että taiteellisen työn into ja elinvoima ovat riippuvaisia erityisesti taiteilijoiden aineellisesta ja henkisestä hyvinvoinnista yksilöinä ja ryhmänä, J. ottaa huomioon, että taiteilijat ovat yhä riippuvaisempia markkinoista, koska valtion tuet pienenevät jatkuvasti jäsenvaltioiden viime vuosina harjoittaman kireän talouspolitiikan vuoksi, K. ottaa huomioon, että kulttuuriin liittyvien alojen, kuten matkailun ja vapaa-ajan, taloudellinen merkitys kasvaa jatkuvasti, L. katsoo, että koulut yleensä ja erityisesti taidekoulut ja -akatemiat eivät ole riittävän hyvin mukautuneet tietoyhteiskunnan asettamiin haasteisiin, M. katsoo, että taiteiden on oltava lähellä suurta yleisöä ja että suurta yleisöä tulee rohkaista aktiivisempaan osallistumiseen, N. katsoo, että vähemmistökulttuurit voivat vahvistaa identiteettiään nuorille taiteilijoilleen antamansa tuen avulla, O. katsoo, että taiteellisen työn ja sen levittämisen tukeminen (taiteilijan vapautta kunnioittaen) on valtion velvollisuus, ja valtion on löydettävä siihen ajan hengen mukaiset keinot, P. ottaa huomioon, että taiteilijan urassa on ylä- ja alamäkiä ja menestys saavutetaan yleensä vasta useiden vuosien jälkeen, Q. katsoo, että taiteellisen toiminnan suuri ongelma on työstä saatujen tulojen epäsäännöllisyys, R. katsoo, että toimintansa luonteen vuoksi taiteilijoita ei voi luokitella tavanomaisen sosiaaliturvan luokittelun mukaan, S. katsoo, että verotusjärjestelmä voi aiheuttaa taiteilijoille suuria vaikeuksia, koska heidän tulonsa ovat epäsäännölliset, T. ottaa huomioon, että on tärkeätä varmistaa moraaliset ja aineelliset oikeudet, jotka liittyvät teoksiin, niiden tulkintoihin, valmistamiseen, esittämiseen ja käyttämiseen ja että tätä suojaa on laajennettava ja parannettava, U. katsoo, että toisistaan eroavien kansallisten sosiaali- ja verolainsäädännön vaikutusten tarkastelu voi osoittautua välttämättömäksi taideteosten ja -tuotteiden liikkuvuuden helpottamiseksi Euroopassa, V. ottaa huomioon tarpeen poistaa oikeudelliset ja verotukselliset esteet niiden elinten ja säätiöiden väliltä, jotka haluavat toimia Euroopan tasolla, W. katsoo, että on tärkeää edistää kulttuurin uusien muotojen levittämistä, X. katsoo, että eurooppalaisen hengen kehittymisen olennaisia osatekijöitä ovat liikkuvuus, vapaa ajatusten vaihto, mahdollisuus oppia toinen toiselta sekä tarve jakaa kokemuksia ja tehdä työtä, luoda uutta ja toimia erilaisissa taloudellisissa ja kulttuurisissa yhteyksissä, ja että olisi erittäin hyödyllistä tehdä vertaileva tutkimus eri maissa ja eri sosiaaliryhmissä esiintyvistä liikkuvuuden esteistä, Y. pitää valitettavana, että eurooppalaisten taiteilijoiden, toisin sanoen unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden taiteilijoiden, yhteydet ja vaihtotoiminta eivät ole kehittyneet riittävästi, Z. katsoo, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden taiteilijoiden tilanne on huonontunut merkittävästi, koska nämä taitelijat katsovat, että heiltä on riistetty julkiset tuet ja heidät on jätetty epävakaiden ja valvomattomien markkinoiden armoille, AA. katsoo, että yhä nuorempana aloitetun taideopetuksen yleistyminen on välttämätöntä erityisesti nuorten sukupolvien eläytymiskyvyn ja heidän taidetta kohtaan tuntemansa kiinnostuksen herättämiseksi, AB. katsoo, että markkinatalousyhteiskunnassa nuorten taiteilijoiden tilanne, ennen kaikkea heidän mahdollisuutensa vaikuttaa kansainvälisesti, on erityisen heikko; 1. Korostaa taiteilijoiden, sekä luovien että esittävien taiteilijoiden, yhteiskunnallista ja taloudellista merkitystä, koska tulevaisuuden kulttuuriperintö sekä yhteiskunnan ja itse demokratian laatu ovat riippuvaisia heidän työstään; 2. Kehottaa paikallisia, alueellisia, kansallisia ja eurooppalaisia viranomaisia tunnustamaan kulttuurin poliittisen, taloudellisen ja yhteiskunnallisen aseman Euroopan yhteiskunnallista kehitystä ajatellen ja toimimaan sen mukaisesti; Komissio 3. Toistaa usein esittämänsä vaatimuksen laatia taiteilijoita koskeva tutkimus ja vertailevia tilastoja ja ehdottaa yhteistyötä Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa, koska näiden järjestöjen työ liittyy tähän alaan; 4. Kehottaa tutkimaan mahdollisuuksia lähentää taiteilijoiden sosiaaliturvalainsäädäntöä ottaen huomioon ammattiryhmän erityispiirteet sekä tehokkaimmat jäsenvaltioissa voimassa olevat säännökset; 5. Pyytää laatimaan tutkimuksen mahdollisuuksista lähentää yhteisön tasolla periaatteet jotka koskevat taideteosten ja taiteellisen työn verotuskohtelua, erityisesti arvonlisäveroon liittyviä periaatteita; 6. Kehottaa komissiota ottamaan seuraavassa multimediatekniikkaa koskevassa ehdotuksessaan huomioon, että nämä tekniikat saattavat uhata luovien ja esittävien taiteilijoiden oikeutettuja etuja; 7. Korostaa sponsorien tärkeyttä taiteellisessa työssä ja kehottaa komissiota kannustamaan niiden säätiöiden ja yksityisyritysten välisiä kumppanuuksia, jotka haluavat kehittää näitä toimia Euroopassa; 8. Toivoo, että komissio tekisi ehdotuksen mahdollisista uusista muodoista taiteiden rahoittamiseksi Euroopassa esimerkiksi veikkausvaroista, taiteellisen toiminnan tukirahastosta, jota rahoitetaan yhteisomaisuudeksi muuttuneista töistä saatavilla rojalteilla, tai muilla tavoilla, joita on jo kokeiltu kansallisella tasolla tai joita vasta keksitään; 9. Painottaa unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan taiteilijoiden välisen vaihdon tärkeyttä ja kehottaa komissiota Kulttuuri 2000 -ohjelman ja Phare-ohjelman puitteissa: - edistämään nuorten taiteilijoiden välistä vaihto-ohjelmaa, - tukemaan taiteilijoiden asuinpaikkojen välistä vaihtoa, - perustamaan matkustamista tukevan rahaston, josta rahoitetaan taiteilijoiden liikkumista, - tukemaan taiteilijavaihtoa Euroopan kulttuuriverkostojen puitteissa; 10. Pyytää komissiota jatkamaan ponnistelujaan tutkintotodistusten ja unionissa suoritettujen opintojaksojen täydelliseksi tunnustamiseksi; 11. Pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuuksia luoda eurooppalainen «taiteilijakortti», johon liittyisi tiettyjä taloudellisia ja sosiaalisia etuisuuksia ja joka helpottaisi taiteilijoiden liikkumista; esimerkkinä voisi toimia tutkittavana oleva ehdotus eurooppalaisen nuorisokortin luomiseksi; 12. Ehdottaa eurooppalaisen taiteilijafoorumin perustamista, jossa kokoontuisivat säännöllisesti kaikkien taiteenalojen luovat ja esiintyvät taiteilijat koko Euroopasta keskustelemaan yhteisistä ongelmistaan ja roolistaan muuttuvassa yhteiskunnassamme; 13. Kehottaa komissiota: - vahvistamaan taiteilijoiden ammatilliseen koulutukseen liittyviä toimia sosiaalirahaston puitteissa, - perustamaan Leonardo-ohjelman yhteyteen nuorten taiteilijoiden tukemiseksi koulutusapurahajärjestelmän, - varmistamaan, että Sokrates-ohjelmaan osallistuu tasaveroisesti myös taideopiskelijoita; 14. Muistuttaa komissiota siitä, että on tarpeen tuottaa erityisesti taiteilijoille osoitettua tietoa; Jäsenvaltiot 15. Pyytää jäsenvaltioita taiteilijoiden sosiaaliturvan alalla: - ottamaan käyttöön erityisiä sosiaaliturvan rahoituskeinoja käyttämällä uusia rahoitusmuotoja, joihin osallistuvat taiteilijat itse, julkiset tahot ja sosiaaliturvamaksujen maksajat (yritykset, järjestöt, julkisten palvelujen tarjoajat), jotka käyttävät taiteilijoiden töitä tai hyötyvät niistä, - takaamaan asianmukainen sosiaaliturvan taso, joka turvaa taiteilijoiden toimeentulon aikoina, jolloin he eivät saa palkkaa, - poistamaan työaika erilaisten sosiaaliturvan etujen saamisen edellytyksistä ja pitämään taiteilijan tuloja, joiden perusteella hän maksaa sosiaaliturvamaksut, ainoana ehtona näiden oikeuksien saamiselle, - alentamaan vähimmäistulorajaa, joka on etujen saamisen edellytys, - antamaan taiteilijoille mahdollisuus laskea tulonsa, joiden perusteella maksetaan sosiaaliturvamaksut, koko taiteellisen uran perusteella niin, että eläkettä määriteltäessä hyvät vuodet kompensoivat huonoja, - säätämään, että tietyillä taiteilijaryhmillä, jotka harjoittavat ammattiaan vain suhteellisen lyhyen ajan, on oikeus eläkkeeseen uransa keston perusteella eikä iän perusteella, ja myöntämään tarvittaessa avustus uudelle alalle siirtymiseen; 16. Kehottaa jäsenvaltioita käymään perusteellista keskustelua mahdollisuuksista lähentää mahdollisimman pitkälle sosiaaliturva- ja verolainsäädäntö komission ehdotusten perusteella; 17. Kehottaa jäsenvaltioita verotuksen alalla: - siirtymään tulojen porrastamiseen usean vuoden ajalle ottaen huomioon taiteellisen työn epäsäännöllisyyden, - säätämään työhön liittyvien kulujen laajemmasta vähennysmahdollisuudesta, - vapauttamaan arvonlisäverosta taideteoksen ensimmäinen julkinen esittäminen ja ensimmäinen myynti markkinoiden tehostamiseksi, - tekemään verovapaaksi palkkiot, tuet ja apurahat, - tutkimaan, miten arvonlisäverotus eri maissa vaikuttaa eri taiteenlajien teosten myyntiin ja mitä muutoksia nykyiseen järjestelmään pitäisi tehdä, - parantamaan taiteiden tukijoiden (säätiöt, yritykset, yksityishenkilöt) veroetuja vapauttamalla tunnustetut säätiöt verosta, parantamalla verovähennyksiin ja maksuvelvollisuuksista vapauttamiseen liittyviä mahdollisuuksia, - edistämään sitä, että yksityishenkilöt hankkivat elossa olevien taiteilijoiden teoksia, erityisesti myöntämällä heille alhaisempi arvonlisäveroprosentti ja sallimalla heidän vähentää osan kauppahinnasta verotettavasta tulosta; 18. Kehottaa jäsenvaltioita asettamaan yhteiseksi tavoitteeksi sen, että vähintään yksi prosentti kaikista julkisista resursseista käytetään taiteellisen työn ja ilmaisun sekä taiteiden levittämisen tukemiseen; 19. Toivoo, että ryhdytään toimiin kansainvälisen taitelijavaihdon tukemiseksi koulutusapurahojen tai matkustamista varten myönnettyjen lainojen avulla ja mahdollistetaan Euroopan eri etnisten yhteisöjen väliset monikulttuuriset yhteydet; 20. Kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan harrastajataiteilijoiden järjestöjä järjestämällä heille toimitiloja ja koulutusmahdollisuuksia; 21. Kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että taiteilijoiden ammattijärjestöt voivat osallistua kulttuuripolitiikan sekä taiteilijoiden tilanteeseen vaikuttavan sosiaali- ja veropolitiikan muotoilemiseen; 22. Kehottaa jäsenvaltioita käyttämään vähintään 1,5 prosenttia julkisiin töihin käytetyistä varoista maisema-arkkitehtuuriin (public art) tai muunlaiseen ympäristön kohentamiseen, esimerkiksi puiden istuttamiseen; 23. Pyytää jäsenvaltioita ammattiopetus ja -koulutusasioissa: - sisällyttämään taidekasvatuksen pakolliseen opetukseen kaikilla tasoilla ja kaikenikäisille, - helpottamaan taiteilijoiden jatkokoulutusta, erityisesti multimediatekniikan sekä hallintomenetelmien ja PR-taitojen alalla, joita kutsutaan nimellä «survival skills», sekä tukemaan tiettyjen taitelijaryhmien siirtymistä toiselle alalle, - kannustamaan taiteilijoita osallistumaan kulttuuriperinnön vaalimiseen ja uudelleenkäyttämiseen kulttuuriperinnön ja taiteen välisen siteen ja taiteenalojen, kuten käsiteollisuuden ja design-toiminnan, merkityksen vahvistamiseksi, - ottamaan huomioon erityisesti vammaisten taiteilijoiden tilanteen, - lisäämään taideopetusta kaikkien opettajien opinto-ohjelmissa opetuksen parhaan mahdollisen laadun takaamiseksi; 24. Tunnustaa, että taideopetusta ei saa erottaa elävästä taiteenharjoittamisesta, ja katsoo, että on varmistettava, että tämä opetus suunnataan siten, että kulttuurilaitoksilla, kuten teattereilla, kuvataidelaitoksilla, multimediainstituuteilla jne., on tärkeä tehtävä tämäntyyppisessä opetuksessa ja oppimisessa; 25. Kehottaa paikallishallinnon edustajia antamaan taiteilijoiden käyttöön työtiloja, erityisesti alueilla, joilla taiteellinen toiminta voi olla tärkeä kehitystekijä; 26. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle, jäsenvaltioiden hallituksille, Euroopan neuvostolle, UNESCOlle sekä Euroopan tasolla toimiville eri kulttuurin- ja taiteenaloja edustaville järjestöille.