FI Euroopan unionin virallinen lehti C 232/17

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2007/C 232/10)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS N:o 510/2006

”SLOVENSKÁ BRYNDZA”

EY-nro: SK/PGI/005/0427/13.10.2004

SAN ( ) SMM ( X )

Tässä yhteenvedossa esitetään tuote-eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

Nimi: Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky Osoite: Jána Švermu 43 SK-974 04 Banská Bystrica Puhelin: (421-48) 43 00 253 Faksi: (421-48) 43 00 403 Sähköposti: joravcova@indprop.gov.sk

2. Ryhmittymä:

Nimi: Cech bryndziarov Osoite: Kostolná č. 5 SK-900 01 Modra Puhelin: (421-33) 647 29 74 Faksi: (421-33) 647 29 74 Sähköposti: peter.lajda@pobox.sk, biocentrum@vup.sk Kokoonpano: tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3. Tuotelaji:

Luokka 1.3 — Juustot

4. Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1. Nimi: ”Slovenská bryndza”

4.2. Kuvaus: ”Slovenská bryndza” on valkoinen, levitettävä ja kypsytetty, hieman rakeinen juusto, joka valmistetaan perinteisellä menetelmällä — hienontamalla kypsytettyä kiinteää lampaanjuustoa tai vaihtoehtoisesti sekä lampaan- että lehmänmaidosta valmistettuja juustoja. Lampaanjuuston osuus on aina yli 50 %. Juustolla on miellyttävä tuoksu ja maku, joka on lampaanjuustolle tyypilliseen tapaan miellyttävästi hapan sekä hieman pikantti ja suolainen.

Juustolle tyypilliset sensoriset ominaisuudet johtuvat kiinteässä lampaanjuustossa — joka valmistetaan raa'asta lampaanmaidosta erityistä valmistustapaa käyttäen — olevasta luonnollisesta mikrofloorasta. Se sisältää suuren määrän luonnollisesti esiintyviä mikro-organismeja, jotka kuuluvat etupäässä sukuihin Lactobacillus, Enterococcus, Lactococcus, Streptococcus, Kluyveromyces marxianus ja Geotrichum candidum.

Juusto saatettiin alun perin myyntiin 5–10 kilogramman puuastioissa, joista kauppias myi tuotetta asiakkaan tarpeen mukaan. Nykyään se saatetaan markkinoille puusta (tai muusta terveydelle vaarattomasta materiaalista) valmistuissa 1–5 kilogramman astioissa tai 0,125–1 kilogramman vähittäismyyntipakkauksissa, valmistajasta riippuen joko kuutiomaisina alumiinifolioon käärittyinä, puupäällysteisen rullan muodossa tai muovipakkauksessa olevan lieriön muodossa.

4.3. Maantieteellinen alue: Rajattu maantieteellinen alue on Slovakian ylänköalue. Keväällä (maalis-huhtikuussa) lampaat laiduntavat alueen alavyöhykkeillä. Toukokuussa ja kesäkuukausina ne siirtyvät ylempänä sijaitseville laitumille, mikä pidentää laidunkautta.

Läntisen rajan muodostavat seuraavien vuorten läntiset rinteet: Valkoiset Karpaatit (Biele Karpaty), Považský Inovec, Tríbeč, Vtáčnik, Štiavnické vrchy ja Krupinská vrchovina.

Eteläisen rajan muodostavat seuraavien vuorten eteläiset rinteet: Krupinská vrchovina, Cerová vrchovina, Stolické vrchy, Slovenský kras, Volovské vrchy ja Slanské vrchy.

Itäisen rajan muodostavat seuraavien vuorten rinteet: Vihorlatská vrchovina, Popriečiny, Beskydské predhorie ja Bukovské vrchy — Ukrainan raja.

Pohjoisen rajan muodostavat Puolan raja ja seuraavien vuorten rinteet: Laborecká vrchovina, Ondavská vrchovina, Ľubovnianska vrchovina, Pieniny, Spišská Magura, Tatravuoret, Skorušinské vrchy, Podbeskydská vrchovina, Oravské Beskydy ja Kysucké Beskydy. Lisäksi pohjoisesta rajasta muodostavat osan Tšekin raja, Valkoisten Karpaattien ja Javorkíky- ja Turzovská vrchovina –vuorten rinteet sekä Skalican rajanylityspaikka.

Nimi, jolle rekisteröintiä haetaan, sisältää Slovakian maannimen, koska rajattu maantieteellinen alue käsittää yli 80 prosenttia Slovakian koko pinta-alasta. Slovakian pinta-ala (49 035 km2) on EU-maiden pienimpiä, verrattavissa eräiden muiden EU-maiden yksittäisiin alueisiin. ”Slovenská bryndza” -juustoa valmistetaan samalla tavalla koko rajatulla maantieteellisellä alueella. Rajatulla maantieteellisellä alueella laiduntaa samoja lammasrotuja — Valaška, Zošľachtená valaška, Cigája ja Východofrízska ovca — laitumilla, joiden kasvisto ja ilmasto-olosuhteet ovat keskenään samankaltaiset. Tästä johtuu perusraaka-aineen eli lampaanmaidon yhtäläinen laatu.

”Slovenská bryndzan” valmistus kytkeytyy alueen historiaan. Tästä ovat todisteena maininnat kirjallisuudessa (Otakar Laxa (1907), Codex Alimentarius Austriacus (Wien 1917) — joskaan tuotetta ei vielä tuohon aikaan historiallisista olosuhteista johtuen kutsuttu ”Slovenská bryndza” -nimellä). Codex Alimentarius Austriacus -teoksen juustoja käsittelevässä osassa mainitaan tämän kypsytetyn juuston tyypilliset mikro-organismit — ”Karpathenokokkus” ja ”Oidium Lactic”, jotka esiintyvät siinä edelleen. ”Slovenská bryndzan” valmistusta ja laatuvaatimuksia kuvaa myös Teodor Wallo kirjoituksessaan vuodelta 1907. Tämä todistaa ”Slovenská bryndzan” pitkäaikaisesta valmistuksesta maantieteellisesti rajatulla alueella. ”Slovenská bryndza” on jatkuvasti muodostanut tärkeän peruselintarvikkeen alueen väestölle. Maantieteellisesti rajatulla alueella oli 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla yli 80 bryndza-juuston valmistuspaikkaa (Bryndziarsky priemysel na Slovensku, 1942).

”Slovenská bryndza” -juustoa on viety pitkään myös ulkomaille — Itävaltaan, Unkariin, Puolaan, Saksaan ja jonkin verran myös muihin Euroopan maihin ja Euroopan ulkopuolelle.

”Bryndza-juustolla on Slovakiassa pitkät perinteet. Sitä valmistivat isämme ja esi-isämme ja sitä valmistetaan edelleen. Hollannista, Saksasta, Englannista ja muualta tulevat matkailijat nauttivat täkäläisistä perinneruoista, kuten knöödeleistä, levitteistä ja täytetyistä leivonnaisista.” — Ján Kubáň, KORENE-aikakauslehti 7-8/2005.

”Slovenská bryndza” -juuston vienti on myös osaltaan vaikuttanut voimistavasti matkailuun. Osan Slovakian erikoislaadusta muodostavat maalle tyypilliset lampaanmaitoon perustuvat elintarviketuotteet. Vaativammat matkailijat jättävätkin tavanomaiset turistikohteet vähemmälle huomiolle ja etsivät jotakin epätotunnaista, tyypillisesti slovakialaista.

Matkailijoiden mielissä Slovakian kytkeytyy monesti ”Slovenská bryndza” -juustoon ja siitä valmistettaviin slovakialaisiin perinneruokiin. Bryndza-juuston kera valmistettava knöödelit (bryndzové halušky) ja leivät (bryndzové pagáčiky), erityiset bryndzalla täytetyt leivonnaiset ja pannukakut, bryndza-kakut (bryndzovníky) sekä muut tekevät osaltaan Slovakiaa tunnetuksi. ”Slovenská bryndza” antaa ruoille tyypillisen tuoksun ja maun. Tämän ovat tiedostaneet myös (etupäässä naapurimaista tulevat) matkailijat, jotka Slovakiassa käydessään etsiytyvät paimenmajoille ja lammasnavetoille ”Slovenská bryndzan” takia ja myös useiden perinteisten slovakialaisten ruokien ääreen, joissa juuri ”Slovenská bryndza” on tärkein ainesosa.

Slovakian kaupungeissa järjestetään vuosittain ”jarmok”-nimellä tunnetut markkinat, joissa on aina sijansa ”Slovenská bryndza” -juustolla ja siitä valmistetuilla slovakialaisilla perinneruoilla. ”Slovenská bryndza” on vuosikymmenien ajan ollut hyvin olennainen slovakialainen tuote.

4.4. Alkuperätodisteet: ”Slovenská bryndzan” valmistukseen käytetyn lampaanmaidon, lehmänmaidon, kiinteän lampaanjuuston ja kiinteän lehmänjuuston tuotanto tapahtuu rajatulla maantieteellisellä alueella eli Slovakian ylänköalueella. Bryndza-tuotantolaitokset hankkivat maidon ja raaka-ainejuustot yksinomaan rajatulla maantieteellisellä alueella toimivilta tuottajilta.

Valvonta ja dokumentointi toteutetaan kahdessa vaiheessa. Lampaanmaidon ja -juuston toimittajien osalta ensimmäinen vaihe liittyy käytettyihin karjatalouden menetelmiin sekä siihen, onko maantieteelliseen alueeseen liittyviä vaatimuksia ja kiinteän juuston valmistukseen sovellettavaa tuote-eritelmää noudatettu. Lehmänmaidon ja -juuston toimittajien osalta tarkastus liittyy siihen, onko valmistukseen käytetty maito peräisin maantieteellisesti rajatulta alueelta ja onko kiinteän juuston valmistukseen sovellettavaa eritelmää noudatettu.

Tuote-eritelmän ehdot täyttävät maatilat, kasvattajat ja toimittajat kirjataan erityiseen toimittajien luetteloon, jota pitää bryndza-juuston tuottajajärjestö.

Toinen vaihe koskee ”Slovenská bryndza” -juuston valmistajia. Tällöin tarkastetaan:

käytettyjen raaka-aineiden alkuperä vertaamalla hankinta-asiakirjoja hyväksyttyjen toimittajien luetteloon,

se, onko tuotteen valmistuksessa käytetty vähimmäismäärä lampaanjuustoa; tämä tarkistetaan hankittujen raaka-aineiden määrää ja ”Slovenská bryndza” -juuston myyntivolyymiä koskevien asiakirjojen perusteella,

se, vastaavatko tuotanto-olosuhteet ja tuotteen laadulliset parametrit tuote-eritelmää; tämä tarkistetaan tuotantokirjanpidon ja analyysitulosten perusteella,

inokulaatin valmistelussa ja sen istutuksessa käytetty menettely, jos käytetään pastöroitua lampaanmaitoa.

Tuote yksilöidään nimellä ”Slovenská bryndza” ja varustamalla pakkaus tuotantolaitoksen osoitteella. Takuun siitä, että tuote on peräisin suojatulta maatieteelliseltä alueelta, antaa valmistuspaikan sijainti sillä rajatulla maantieteellisellä alueella, jolla ”Slovenská bryndza” -juustoa on lupa valmistaa.

4.5. Valmistusmenetelmä: Raaka lampaanmaito: ”Slovenská bryndza” -juuston valmistukseen tarkoitetun kiinteän lampaanjuuston tuotantoon käytetään laiduntavista lampaista saatavaa raakaa lampaanmaitoa (rodut Valaška, Zošľachtená valaška, Cigája ja Východofrízska ovca, jotka muodostavat 80 prosenttia lammaskarjasta). Viime aikoina myös Lacaune-rodun kasvatus on lisääntynyt. Näiden rotujen kasvatus ja laiduntaminen tapahtuu Slovakian ylänköalueilla maatieteellisesti rajatun alueen vuorijonojen rinteillä. Lampaat lypsetään käsin tai koneella.

Kiinteä lampaanjuusto (”Slovenská bryndza” -juuston pääraaka-aine): Vastalypsetty raaka lampaanmaito lämmitetään 28–32 °C:een ja juoksetetaan nestemäisellä juoksutteella jatkuvasti hämmentäen. Noin puolen tunnin kuluttua juoksutteen lisäämisestä maito saostuu. Näin saatu saostuma rikotaan harpuilla rakeiksi (0,5–1 cm). Leikatun juustomassan annetaan laskeutua, minkä jälkeen se muokataan käsin kiinteäksi. Kiinteä juustomassa erotetaan vaatteella herasta ja jätetään valumaan. Juustomassa tiivistetään puisessa puristimessa tai ruostumattomasta teräksestä valmistetussa kaksipohjaisessa sammiossa. Kiinteä lampaanjuusto painaa vaatteen poistamisen jälkeen 3–7 kg.

Valutuksen ja tiivistämisen jälkeen (4–10 tuntia) kiinteä lampaanjuusto hapatetaan puisilla tai ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla säleiköillä. Hapattamisen aikana juustoa käännellään säännöllisesti. Hapattaminen tapahtuu 21–25 °C:ssa 2–3 päivän aikana, minkä jälkeen juuston pH on enintään 5,2.

Kiinteän lampaanjuuston kypsytys tapahtuu 8–20 °C:n lämpötilassa (lampolan olosuhteista riippuen). Juustoa kypsytetään 4–6 päivää puisilla tai ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla säleiköillä. Samoin kuin hapattamisen aikana juustoa käännellään, jotta hera valuisi paremmin pois, ja pyyhitään kuivalla vaatteella. pH laskee välille 4,2–4,8. Kypsytetty kiinteä lampaanjuusto ei enää päästä heraa eikä ole kimmoisa, mutta antaa periksi puristettaessa. Sen maku on miellyttävästi maitoisan hapan.

Pastöroidusta maidosta valmistettava kiinteä lampaanjuusto: Raaka lampaanmaito voidaan myös pastöroida ennen juoksettamista. Pastörointi tapahtuu nostamalla maidon lämpötila 72 °C:een 20 sekunnin ajaksi.

Jos maito pastöroidaan, siihen on pastöroinnin jälkeen istutettava hapate, jonka mikro-organismit on eristetty laadukkaasta tynnyröidystä lampaanjuustosta, pastöroimattomasta lampaanmaidosta tai molemmista. Nämä mikro-organismit korvaavat kokonaan alkuperäisen mikroflooran.

Juoksetus ja juustomassan valmistus tapahtuu lampolaa vastaavissa oloissa. Juustomassa lasketaan altaaseen, jossa juusto kootaan verkkoihin ja puristetaan kasaan. Kun juustomassa on valutettu ja tiivistetty, se leikataan veitsellä pienempiin osiin, jotka sijoitetaan hapattamiseen tarkoitettuun tilaan puisille tai korroosiosuojatuille hyllyille. Hapattamis- ja kypsytysolosuhteet ovat samat kuin lampolassa.

Tynnyröidyn lampaanjuuston valmistus: Tynnyröity lampaanjuusto valmistetaan hienonnetusta kiinteästä lampaanjuustosta. Valmistus vastaa ”Slovenská bryndza” -juuston valmistusta seuraavissa vaiheissa: lajittelu, kypsytys ja hienontaminen. Juustoa puristetaan pitempään, minkä jälkeen se hienonnetaan, puristetaan kerroksittain puutynnyreihin tai muihin sopiviin astioihin ja suolataan siten, että suolasisältö on 4–6 %. Astioihin sijoitetaan ennen niiden täyttämistä puhdas puinen sisäpinta. Täyttämisen yhteydessä on tärkeää huolehtia siitä, että juustomassaan kohdistuu yhtäläinen paine. Täyttämisen jälkeen tynnyri suljetaan tiiviisti ja sijoitetaan kylmävarastoon tai kellariin, missä juusto kypsyy vähintään 2 kuukautta 2–6 °C:ssa.

Raaka lehmänmaito: Lehmien rotu ja käytetyt karjatalouden menetelmät eivät ole ”Slovenská bryndza” -juuston laadun kannalta ratkaisevia.

Kiinteä lehmänmaitojuusto: Kiinteä lehmänmaitojuusto valmistetaan täysrasvaisesta pastöroidusta lehmänmaidosta. Pastöroinnin jälkeen maito lämmitetään 30–31 °C:een, siihen lisätään kalsiumkloridia ja tarpeeksi juoksutetta, jotta maito saostuu 60 minuutissa. Saostumisen jälkeen juustomassa leikataan rakeiksi (10–15 mm). Osa herasta valuu pois, ja juustomassan annetaan tiivistyä 15–30 minuuttia hitaasti sekoittaen. Tiivistynyt juustomassa lasketaan yhdessä heran kanssa altaaseen, jossa sitä puristetaan ja muotoillaan. Juustomassaa puristetaan ja heraa valutetaan 24 tunnin ajan 20–22 °C:ssa. Seuraavien 48 tunnin aikana kiinteä lehmänmaitojuusto hapatetaan 18–22 °C:ssa. Tämän jälkeen valmistusprosessi on sama kuin lampaanjuuston osalta.

”Slovenská bryndza” -juuston valmistus: ”Slovenská bryndza” -juuston valmistus tapahtuu bryndza-tuotantolaitoksissa, jotka joko ostavat kiinteän lampaan- ja lehmänmaitojuuston tai valmistavat sen itse.

Lampoloista saatavan kiinteän lampaanjuuston ja lehmänmaitojuuston punninta ja osto tapahtuu pääsääntöisesti kahdesti viikossa. Kun juustot on kuljetettu tuotantolaitokseen, ne lajitellaan yksitellen kypsyysasteen mukaan kypsytysaltaisiin. Juusto saavuttaa vaaditun kypsyysasteen 8–20 °C:ssa keskimäärin 3–5 päivässä, jolloin juuston koko kypsytysaika on valmistuspäivästä alkaen 7–8 päivää. Juustoa käännellään ja kuivataan kypsytysaltaissa tarpeen mukaan.

Kypsä juusto puhdistetaan perusteellisesti poistamalla sen kuivunut kuori. Puhdistettu juusto pannaan puristusaltaaseen. Kun allas on täynnä, juustoa puristetaan 0,5–4 barin paineessa kahden päivän ajan.

Kypsynyt kiinteä lampaan- ja lehmänmaitojuusto murskataan ja jauhetaan vaaditussa suhteessa (vähintään 50 prosenttia lampaanjuustoa). Murskaus tapahtuu paloittelijassa tai jauhimessa, joka pienentää juuston palasiksi (2–5 cm) ja syöttää palaset myllyyn. Jauhamiseen käytetään valssimyllyä tai vastaavaa laitetta, joka valssien eri nopeuksista johtuen sekä jauhaa että levittää juuston.

Jauhettu juusto sekoitetaan huolellisesti sekoittimessa, jolloin siitä saadaan koostumukseltaan tasaista. Sekoittamisen yhteydessä juustoon lisätään tarpeen mukaan suolaa tai kylläistä suolaliuosta, jotta saavutetaan vaadittu suola- ja kuiva-ainepitoisuus.

Sekoittamisen jälkeen ”Slovenská bryndza” pakataan käsin tai automatisoidusti, laadun ja jäljitettävyyden varmistamiseksi suoraan tuotantopaikalla. Juusto saatetaan markkinoille puusta (tai muusta terveydelle vaarattomasta materiaalista) valmistuissa 1–5 kilogramman astioissa tai 0,125–1 kilogramman vähittäismyyntipakkauksissa, valmistajasta riippuen joko kuutiomaisina alumiinifolioon käärittyinä, puupäällysteisen rullan muodossa tai muovirasiassa olevan lieriön muodossa.

Tuote pilaantuu herkästi, mikä on vaarana tuotteen laadun kannalta. Niinpä jotta voitaisiin taata tuotteen laatu, ehkäistä sen pääseminen kosketuksiin veden tai juustomassan kanssa sekä estää sen väärentäminen ja kuluttajien harhaanjohto, tuotteen pakkaaminen bryndza-tuotantolaitoksen ulkopuolella on kielletty.

Kaikki valmistusvaiheet toteutetaan rajatulla maatieteellisellä alueella.

4.6. Yhteys maantieteelliseen alueeseen: Lammastaloudella on Slovakian alueella pitkät perinteet. Lampaanjuusto ja erityisesti ”Slovenská bryndza” on varsinkin Slovakian ylänköalueilla ja niiden lähistössä kuulunut väestön peruselintarvikkeisiin. Aikoina, jolloin maitoa tuotettiin yli välittömän tarpeen, lampaanjuustoa hienonnettiin ja puristettiin suolan kera puisissa tynnyreissä. Tällä tavoin luonnollisesti säilötty juusto, jota nimitettiin ”tynnyri-bryndzaksi”, säilyi pitkään ja muodosti tärkeän ruoanlähteen aikoina, jolloin maidosta oli puutetta. Bryndzan kaupallinen tuotanto alkoi 1700-luvun jälkipuoliskolla, jolloin aloittivat toimintansa Detvan (1787) ja Zvolenská Slatinan (1797) bryndza-tuotantolaitokset. ”Slovenská bryndzan” valmistus levitettävänä ja vähemmän suolaa sisältävänä juustona käynnistyi 1800-luvun lopussa Zvolenissa ja levisi nopeasti koko Slovakian alueelle.

Slovakian alueella tuotettiin 1930-luvulla noin kaksi miljoonaa kiloa ”Slovenská bryndza” -juustoa yhteensä 48 tuotantolaitoksessa. Raaka-ainetta eli kiinteää lampaanjuustoa oli saatavilla koko Slovakian alueella. Toisen maailmansodan jälkeen lammastalous ja kiinteän lampaanjuuston saatavuus rajoittui maatieteellisesti rajatulle alueelle eli Slovakian ylänköalueille.

”Slovenská bryndza” on tuote, jonka ominaisuudet riippuvat sen luonnollisesta mikrofloorasta. Tämä mikrofloora on seurausta sen maantieteellisen alueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteista, jolla lampaat kasvatetaan ja jolla ne laiduntavat. ”Slovenská bryndzassa” esiintyvä mikrofloora on monimuotoinen ja kuuluu etupäässä sukuihin Lactobacillus, Lactococcus, Streptococcus, Enterococcus, Kluyveromyces marxianus ja Geotrichum candidum.

Jo Codex Alimentarius Austriacus (osa III; Wien 1917) pani merkille ”Slovenská bryndzalle” ominaisen mikroflooran ja sen yhteyden tuotteen laatuun.

Samat mikro-organismityypit esiintyvät edelleen ”Slovenská bryndzassa” ja ovat sille ominaisia. Alkuperäistä nimeä ”Karpathenkokkus” käytti prof. Otakar Laxa luonnollisesta maitohappobakteerien ryhmästä, jossa voitiin yksilöidä mikro-organismeja suvuista Lactobacillus, Lactococcus, Streptococcus ja Enterococcus. Hän käytti nimeä ”Oidium Lactis” jalohomeesta, jota nykyisessä luokituksessa kutsutaan nimellä Geotrichum candidum.

”Slovenská bryndza” -alkuperänimityksen rekisteröintihakemus perustuu niin tuotteen maineeseen ja perinteeseen kuin sen erityislaatuun ja -ominaisuuksiin (ks. kohta 4.2). ”Slovenská bryndzaa” pidetään alkuperäisenä slovakialaisena keksintönä. Valmistustavan isänä pidetään Ján Vagačia, joka keksi sen etsiessään ratkaisua lampaanjuuston säilytykseen. Tämän myötä sai vuonna 1787 alkunsa ensimmäinen slovakialainen bryndza-tuotantolaitos Detvassa. ”Slovenská bryndzan” maineesta todistaa myös sen vienti. Jo ennen ensimmäistä maailmansotaa ”Slovenská bryndza” -juustoa tuotettiin keskimäärin 3,5 miljoonaa kiloa, josta yli kaksi kolmasosaa meni vientiin Slovakian ulkopuolelle, etupäässä Itävaltaan ja Unkariin. ”Slovenská bryndzan” perinteestä on osoituksena myös sen käyttö perinteisten slovakialaisten erikoisuuksien valmistuksessa.

”Slovenská bryndzan” erityislaatu ja -ominaisuudet johtuvat tuotteen valmistusprosessista. Kypsynyt kiinteä lampaanjuusto (tai lampaan- että lehmänmaitojuusto yhdessä) hienonnetaan, ensin paloitellen ja sitten jauhaen valssimyllyssä, jonka eri nopeudella pyörivät valssit saavat aikaan pehmeästi levitettävän, hieman rakeisen juuston, jolla on miellyttävästi hapan lampaanjuuston tuoksu. ”Slovenská bryndza” sisältää myös rikkaan yhdistelmän maitohappobakteereja ja homesieniä.

4.7. Valvontaelin: ”Slovenská bryndza” -tuotteen laadunvalvonnasta vastaa ja tuote-eritelmän mukaisuutta valvoo EN 45011 -standardin mukaisesti akkreditoitu ja Slovakian maatalousministeriön hyväksymä BEL/NOVAMANN International s.r.o. -yritys (CERTEX-sertifointielin).

4.8. Merkinnät: ”Slovenská bryndza” -tuotetta eritelmän mukaisesti valmistavalla tuottajalla on oikeus käyttää ”Slovenská bryndza” -nimeä tuotteen merkinnöissä, mainonnassa ja markkinoinnissa sekä mainintaa suojatusta maantieteellisestä alueesta tai yhteisön tunnusta.

”Slovenská bryndza” -nimen on oltava näkyvässä asemassa tuotteen etiketissä, jossa on myös mainittava tuotantolaitoksen osoite.