EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 04.09.1996 
KOM(96) 407 lopull. 
TOINEN KOMISSION KERTOMUS 
neuvostolle, Euroopan parlamentille, 
talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 
terveyden suojelua koskevien vaatimusten liittämisestä osaksi yhteisön politiikkoja 
(1995) 

Yhteenveto 
Tämä toinen kertomus terveys näkökohtien liittämisestä osaksi yhteisön 
politiikkoja antaa yleiskatsauksen niistä yhteisön vuonna 1995 toteuttamista 
toimista, joilla on vaikutusta terveyteen. Tämä kertomus perustuu ensimmäiseen 
vuonna 1995 julkaistuun kertomukseen, jossa arvioidaan terveysulottuvuutta 
kaikilla yhteisön politiikan aloilla, mutta tässä kertomuksessa keskitytään 
muutamiin keskeisiin politiikka-aloihin. Tärkein terveyteen liittyvä kehitys on 
tapahtunut seuraavilla aloilla: 
- sosiaalipolitiikka 
- sisämarkkinat 
- maatalous, ruoka ja kalastus 
- tutkimus ja kehitys 
- ympäristö ja energia 
- liikenne 
- kansainvälinen yhteistyö. 
Kertomuksessa käsitellään asiaan liittyvien näillä aloilla työskentelevien laitosten 
ja virastojen sekä muiden yhteisöön liittyvien ulkopuolisten elinten työtä. 
Tämä vuosikertomus on yksi niistä välineistä, joita komissio on ottanut käyttöön 
sen seuraamiseksi, miten yhteisö täyttää perustamissopimuksen 129 artiklassa 
esitetyn vaatimuksen, että terveys näkökohdat kuuluvat osana yhteisön muuhun 
politiikkaan. Kuten vuoden 1995 ensimmäisessä kertomuksessa yksityiskohtaisesti 
esitetään, tätä perustamissopimuksen vaatimusta täydentää joukko muita viittauksia 
terveyden suojeluun muiden yhteisön politiikkojen yhteydessä. Niiden yhteisenä 
tavoitteena on varmistaa korkea terveyden suojelun taso (perustamissopimuksen 
3 artiklan o kohta). 
Tätä päämäärää varten komissio on myös ottanut käyttöön muita välineitä, joilla 
on enemmän vaikutusta yhteisön lainsäädännön ja muiden toimien valmisteluun 
kuin takautuvalla kertomuksella. Näihin kuuluvat täysimittaiset yksiköiden väliset 
neuvottelumenettelyt komission esittämistä sellaisten muiden alojen ehdotuksista, 
joilla voi olla vaikutuksia terveyteen. Lisäksi osastojen välisessä terveysryhmässä 
on mahdollista keskustella yleisemmin terveyteen liittyvistä aiheista komission 
yksiköissä. Tilapäisiä ryhmiä taas on perustettu, jotta tiettyjä ongelmia tai 
politiikan aloja voidaan tarkastella yksityiskohtaisemmin terveysnäkökulmasta. 
Jonkin verran edistystä on tapahtunut tietoisuuden lisäämisessä useimpien yhteisön 
politiikka-alojen lukuisista yhteyksistä terveyteen ja niiden vaikutuksesta 
terveyteen - ja siten siitä, kuinka tärkeää on jo varhaisessa vaiheessa ottaa 
terveyskysymykset mukaan politiikkojen ja toimintaohjelmien laadintatyöhön -
sekä yhteisön toimielimissä että jäsenvaltioissa. Lisäksi se, että terveyskysymykset 
yleensä saavat laajalti huomiota tiedotusvälineissä ja aiheuttavat huomattavaa 
huolestumista väestön keskuudessa, on toinen syy siihen, että ne on otettava 
huomioon varhaisessa vaiheessa politiikkaa muotoiltaessa. 
Aina ei ole ilmeistä, miten terveyttä koskevat vaatimukset voitaisiin parhaiten 
liittää osaksi tietyn alan politiikkaa tai miten ja millä perusteilla menestystä tai 
epäonnistumista olisi arvioitava. Työskentelyä on jatkettava ajattelutapojen 
kehittämiseksi näillä aloilla. Julkaistessaan tämän kertomuksen komissio haluaa 
edistää julkista keskustelua näistä kysymyksistä. Tässä mielessä tämä kertomus on 
väline, jolla edistetään avoimuutta ja keskustelua terveyskysymyksistä yhteisössä. 
Sisällysluettelo 
1. Johdanto 
2. Kansanterveysohjelmat ja -toimet 
3. Terveyttä koskevien vaatimusten liittäminen osaksi yhteisön politiikkoja 
3.1 Sosiaalipolitiikka 
3.1.1 Sosiaalinen suojelu 
3.1.2 Euroopan sosiaalirahasto 
3.1.3 Yhteisvastuullisuus - sosiaalinen syrjäytyminen 
3.1.4 Työntekijöiden vapaa liikkuvuus 
3.1.5 Vammaiset 
3.1.6 Työterveys ja työturvallisuus 
3.2 Sisämarkkinat - henkilöiden ja tavaroiden vapaa liikkuvuus - verotus 
3.2.1 Lääkevalmisteet 
3.2.2 Lääkinnälliset laitteet 
3.2.3 Kuluttajansuojelu - kosmetiikka 
3.2.4 Verotus 
3.2.5 Tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskeva oikeuskäytäntö 
3.2.6 Henkilöiden vapaa liikkuvuus, tutkintotodistusten tunnustaminen - terveysalan 
ammatit 
3.2.7 Tietosuoja 
3.2.8 Koulutus - KAROLUS 
3.3 Maatalous- ja elintarvikepolitiikka, kalastus 
3.3.1 Eläinlääkintäala 
3.3.2 Torjunta-ainejäämät 
3.3.3 Tupakka 
3.3.4 Elintarvikkeet 
3.3.5 Maidon edistämiskampanjat 
3.3.6 Kalastus 
3.4 Tutkimus ja kehitys 
3.4.1 BIOMED 
3.4.2 Telematiikka 
3.4.3 G7:n maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta-aloite 
3.4.4 Kohdennettu sosioekonominen tutkimus 
3.4.5 Maataloutta, kalastusta ja maatalouteen liittyvää teollista jalostusta koskeva 
tutkimus 
3.4.6 Liikennetutkimus 
3.4.7 Ympäristö ja ilmasto 
3.4.8 Teollinen ja materiaaliteknologia 
3.4.9 Standardit, mittaukset ja testaus 
m 
3.5 Ympäristöpolitiikka, energia 
3.5.1 Ilman saastuminen 
3.5.2 Säteilysuojelu 
3.5.3 Kemialliset valmisteet 
3.5.4 Väestönsuojelu 
3.5.5 Euroopan ympäristökeskus 
3.5.6 Energiapolitiikka 
3.6 Liikenne 
3.6.1 Laivat 
3.6.2 Vaarallisten aineiden kuljetus 
3.6.3 Maantieliikenne 
3.7 Kansainvälinen yhteistyö, suhteet kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin 
3.7.1 Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen yhteistyö 
3.7.2 Yhteistyö Keski-Euroopan maiden sekä itsenäisten valtioiden yhteisön kanssa -
PHAREA-ACIS 
3.7.3 Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa 
3.7.4 Yhteistyö AKT-maiden kanssa terveysalalla 
3.7.5 Yhteistyö Etelä- ja Kaakkois-Aasian sekä Latinalaisen Amerikan kanssa 
3.7.6 Huumeiden torjunta 
3.7.7 Humanitäärinen apu 
3.7.8 Ympäristö ja terveys 
3.8 Terveyttä koskevien vaatimusten liittäminen osaksi muita yhteisön politiikkoja 
3.8.1 Tilastot 
3.8.2 Nuorisokoulutus 
3.8.3 Tiedotustoiminta 
3.8.4 Aluepolitiikka 
3.8.5 Huumeet 
4. Päätelmät 
iv 
1. Johdanto 
1. Tällä toisella kertomuksella terveyttä koskevien vaatimusten liittämisestä osaksi 
yhteisön politiikkoja pyritään antamaan yleiskatsaus terveyteen liittyvien Euroopan 
yhteisön politiikkojen kehityksestä. Kun kertomus luetaan kokonaisuutena, siitä 
näkyy, että useilla yhteisön politiikka-aloilla on huomattavia terveysvaikutuksia. 
2. Perustamissopimuksen 129 artiklassa määrätään, että terveyden suojelua koskevat 
vaatimukset kuuluvat osana yhteisön muuhun politiikkaan. Tämä vuosikertomus, 
joka seuraa komission päätöstä kansanterveysalan toimintakehystä koskevan 
komission tiedonannon1 antamisen yhteydessä, on suunniteltu antamaan 
yleiskatsaus siitä, miten tämä perustamissopimuksessa esitetty velvoite on otettu 
huomioon yhteisön politiikan eri aloilla. 
3. Tätä kertomusta täydentävät muut komission yksikköjen neuvottelu- ja 
yhteistyövälineet, joilla pyritään varmistamaan, että terveyttä koskevat vaatimukset 
otetaan asianmukaisesti huomioon. On luotu osastojen välinen terveysryhmä, johon 
kuuluu edustajia asiaan kuuluvista komission yksiköistä. Ryhmä kokoontuu 
täysistunnossa useita kertoja vuodessa. Lukuisat alaryhmät seuraavat 
erityiskysymyksiä. Soveltaessaan varsinaisia komission sisäisiä menettelyjä 
komission yksiköiden edellytetään kuulevan työllisyyden, työmarkkinasuhteiden 
ja sosiaaliasioiden pääosaston kansanterveydestä vastaavia yksiköitä kaikista 
sellaisista ehdotuksista, jotka mahdollisesti vaikuttavat terveyteen. 
4. Ensimmäinen kertomus terveyttä koskevien vaatimusten liittämisestä osaksi 
yhteisön politiikkoja kattoi toiminnan vuonna 1994. Komissio antoi kertomuksen 
29 päivänä toukokuuta 19952. Se oli ensimmäinen tämäntyyppinen kertomus ja 
pyrki antamaan täydellisen katsauksen terveyteen liittyvästä yhteisön toiminnasta. 
Tämä toinen kertomus keskittyy terveyteen liittyviin toimiin vuoden 1995 aikana. 
Siihen eivät sisälly viimeaikaiset keskustelut BSE-taudista ja Creutzfeldt-Jakobin 
taudista. Tätä keskustelua on nimittäin käyty vuoden 1996 aikana, ja sitä 
käsitellään kolmannessa kertomuksessa. Laajemman käsityksen saamiseksi 
kertomusta olisi luettava yhdessä ensimmäisen kertomuksen kanssa, erityisesti sen 
johdannon kanssa, joka sisältää historiallisen katsauksen terveyteen liittyvistä 
toimista yhteisön tasolla. 
5. Muut yhteisön toimielimet ja väestö yleensä osoittivat suurta kiinnostusta 
ensimmäistä kertomusta kohtaan. Samalla tunnustettiin se, kuinka vaikeaa on 
yhtenäisesti esittää näin laaja joukko aiheita. Neuvosto antoi päätöslauselman 
terveyttä koskevien vaatimusten liittämisestä osaksi yhteisön politiikkoja. 
Päätöslauselma pohjautuu vuoden 1994 kertomukseen. 
Neuvosto suhtautui myönteisesti komission aloitteeseen esittää tällaisia 
kertomuksia ja kehotti komissiota kiinnittämään tulevissa kertomuksissaan erityistä 
huomiota tiettyihin yhteisön toiminnan aloihin, kuten talous ja erityisesti 
KOM(93) 559 lopullinen, 24.11.1993 
KOM(95) 196 lopullinen 
veropolitiikka, sosiaalipolitiikka, mukaan lukien työllisyyteen sekä tavaroiden ja 
henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät kysymykset, maatalous- ja 
elintarvikepolitiikka, kuluttajapolitiikka, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, 
ympäristö ja liikenne.3 
Tämä kertomus pyrkii esittämään yleiskatsauksen kaikista asiaan liittyvistä 
toimista, mutta erityistä huomiota kiinnitetään edellä mainittuihin politiikka-
aloihin. 
6. Euroopan parlamentti pyysi päätöslauselmassaan keskipitkän ajan sosiaalisesta 
toimintaohjelmasta komissiota esittämään suuntaviivoja terveyttä koskevien 
vaatimusten liittämisestä osaksi yhteisön politiikkoja4. 
7. Tämän vuoden kertomus alkaa yleiskatsauksella yhteisön kansanterveysalan 
ohjelmista ja toimista, jotka ovat vuoden 1995 aikana edistyneet huomattavasti. 
Tätä seuraa yhteenveto toimista muutamilla keskeisillä aloilla; alat, jotka ovat 
tärkeitä joko siksi, että niillä tapahtui tärkeää toimintaa viime vuonna tai siksi, että 
niillä on merkittävä vaikutus terveyteen yleensä. Kertomuksen kolmannessa osassa 
esitetään pääpiirteittäin muut terveyteen liittyvät toimet yhteisön politiikan muilla 
aloilla. Lisäksi joitakin erityisaiheita (huumeet, AIDS ja tupakka) esitetään 
laatikoissa kautta tekstin. Vuonna 1995 esitetyt tai annetut lainsäädännolliätst 
toimenpiteet esitetään yhteenvedonomaisesti liitteessä 
8. Kuten ensimmäisessä kertomuksessa tässäkin kertomuksessa näytetään, että 
yhteisössä on useita eri toiminta-aloja, joilla on vaikutusta terveyteen Joillakin 
aloilla tavoitteiden ja niiden kansanterveyteen kohdistuvien vaikutusten välillä on 
saavutettu huomattava yhtenäisyys. Muilla aloilla on yhä parantamisen varaa. 
Tämän kertomuksen on suunniteltu esittävän mahdollisimman laaja katsaus niistä 
poliittisista aloitteista, joilla on terveysnäkökohtia. Se saattaa lisätä tietoisuutta 
terveyteen liittyvistä kysymyksistä ja niiden todennäköisestä vaikutuksesta sekä 
edistää ponnisteluja, joilla pyritään varmistamaan se, että terveydestä tulee 
perusnäkökohta suunniteltaessa politiikkoja ja pantaessa niitä täytäntöön. 
Neuvoston päätöslauselma, annettu 20 päivänä joulukuuta 1995, EYVL N:o C 350/2, 30.12.1995 
Kertomus keskipitkän ajan sosiaalisesta toimintaohjelmasta (HUGHES), Asiak. A4-0311/95, s. 12 
2. Kansanterveysohjelmat ja -toimet 
9. Komission tiedonannossa kansanterveysalan toimintakehyksestä5 määritettiin 
kahdeksan politiikka-alaa, joihin on kohdistettava erityistä huomiota ja joilla on 
kehitettävä erityisiä ohjelmia. Kuten vuoden 1994 kertomuksessa esitettiin 
ehdotuksia on esitetty seuraavilla aloilla: syövän torjunta (ehdotus Euroopan 
parlamentin ja neuvoston päätökseksi syöväntorjunnan toimintaohjelman 
hyväksymisestä vuosiksi 1996-20006), AIDSin ja muiden tartuntatautien 
ehkäiseminen (ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi AIDSin 
ja muiden tartuntatautien ehkäisemiseen liittyvän yhteisön toimintaohjelman 
hyväksymisestä7), huumeriippuvuuden ehkäiseminen (ehdotus Euroopan 
parlamentin ja neuvoston päätökseksi huumeriippuvuuden ehkäisemiseen liittyvän 
yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä8) sekä terveyden edistäminen, tiedotus, 
valistus ja koulutus (ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi 
yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä9). 
10. Neuvoston ja Euroopan parlamentin sovittelukomiteassa päästiin joulukuussa 1995 
sopimukseen syövän, AIDSin ja muiden tartuntatautien sekä terveyden edistämisen 
ohjelmista, ja näitä koskevat päätökset tehtiin vuonna 1996. Neuvosto antoi 
yhteisen kantansa huumeriippuvuutta koskevasta yhteisön toiminnasta joulukuussa 
199510. 
11. Komissio antoi lokakuussa 1995 tiedonannon ja ehdotuksen terveystilanteen 
seurantaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta11. Sillä pyritään kehittämään 
puitteet jäsenvaltioiden yhteisten terveysindikaattoreiden laatimiseksi, ja sillä 
pitäisi saada aikaan vertailukelpoinen perusta terveyttä koskevien tietojen 
keräämiselle ja arvioimiselle yhteisössä. 
12. Terveyttä koskevien vaatimusten liittämistä osaksi yhteisön politiikkoja koskevan 
vuoden 1994 kertomuksen lisäksi komissio antoi heinäkuussa 1995 ensimmäisen 
kertomuksen terveystilanteesta Euroopan yhteisössä12. Tämä kertomus antaa 
yleiskatsauksen terveystilanteesta yhteisöstä. Tähän sisältyy kuvaus tärkeimmistä 
väestömuutoksista ja kuolleisuus- ja sairastuvuuskehiytksistä sekä tärkeimmistä 
terveyttä määrittävistä tekijöistä. Komissio aikoo julkaista vuosittaisia 
terveystilannetta koskevia kertomuksia, jotka keskittyvät erityiskysymyksiin ja 
10 KOM(93) 559 lopullinen, 24.11.1993 
EYVL N:o C 139, 21.5.1994, s. 12, päätös 646/96/EY, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1996, EYVL 
N:o L 95, 16.4.1996, s. 9 
EYVL N:o C 333,29.11.1994, s. 34, päätös 647/96/EY, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1996, EYVL 
N:o L 95, 16.4.1996, s. 16 
EYVL N:o C 257, 14.9.1994, s. 4 
EYVL N:o C 252, 9.9.1994, s. 3, päätös 645/96/EY, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1996, EYVL 
N.o L 95, 16.4.1996, s. 1 
Yhteinen kanta (EY) N:o 1/96, jonka neuvosto antoi 20 päivänä joulukuuta 1995, EYVL N:o C 
37, 9.2.1996, s. 1 
KOM(95) 449 lopullinen, 16.10.1995 
KOM(95) 357 lopullinen, 19.7.1995 
-väestöryhmiin. Säännöllisin väliajoin tehdään myös yleinen terveystilannetta 
koskeva kertomus. 
13. Syövän torjuntatoimintansa yhteydessä komissio tuki vuonna 1995 eurooppalaista 
viikkoa syövän torjumiseksi, jolla on tarkoitus edistää erityisesti eurooppalaisia 
sääntöjä syövän torjumiseksi. Nämä kymmenen sääntöä ovat yksinkertaisia, mutta 
keskeisiä Euroopan johtavien syöpäasiantuntijoiden laatimia 
syöväntorjuntasuosituksia. 
Syöväntorjuntaviikon aikana kaikissa jäsenvaltioissa toteutettiin kampanja, jolla 
pyrittiin syöväntorjuntasääntöjen mahdollisimman laajaan levitykseen. Viikko 
toteutettiin läheisessä yhteistyössä alalla työskentelevien järjestöjen kanssa. 
Kampanja perustui yhteiseen eurooppalaiseen käsitteeseen ja yhteiseen 
tukimateriaaliin (julisteet, lehtiset, videotietoiskut, mainokset). Säännöistä jaettiin 
6,5 miljoonaa tiedotuslentistä, ja lehtiartikkeleiden ja televisio-ohjelmien sekä 
(ilmaisen) mainostilan avulla saatiin yhteys yli 250 miljoonaan ihmiseen. 
Samanaikaisesti säännöistä laadittiin esite, joka oli tarkoitettu erityisesti 
yleislääkäreiden tiedonsaantitarpeisiin. Yleislääkäreillä on erittäin tärkeä tehtävä 
potilaidensa tietoisuuden lisäämisessä syövän ehkäisyn mahdollisuuksista; tämä 
esite lähetettiin kaikille Euroopan 325 000 yleislääkärille, ja se otettiin laajalti 
myönteisesti vastaan. 
Mielenterveys 
14. Vuonna 1995 päätettiin erityisestä yhteisön toiminnasta, jolla myönnetään 
poikkeuksellista rahoitustukea Euroopan sosiaalirahastoista Kreikalle muun muassa 
mielenterveyden alalla. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun yhteisö toimi 
mielenterveyden alalla. Toimilla, joihin käytetään 60 miljoonaa ecua yhdentoista 
vuoden ajan, oli tarkoitus osallistua Kreikan psykiatrisen hoitojärjestelmän 
välttämättömään uudistamiseen kehittämällä eri puolille maata uusia rakenteita ja 
palveluja. Niillä on tarkoitus tarjota sosiaalista ja ammatillista kuntoutusta 
mielisairaille ja kehitysvammaisille sekä parantaa potilaiden hoito-olosuhteita 
yleisissä psykiatrisissa sairaaloissa. Ohjelman vaikutus on ollut huomattava. Se on 
johtanut psykososiaalisten kuntoutuspalvelurakenteiden kehittämiseen Kreikassa, 
suurten psykiatristen keskusten ja sairaaloiden koon pienemiseen sekä niiden 
olosuhteiden paranemiseen13. 
13 vrt. loppukertomus, KOM(95) 668 lopullinen, 15.12.1995 
4 
3. Terveyttä koskevien vaatimusten liittäminen osaksi yhteisön politiikkoja 
3.1 Sosiaalipolitiikka 
15. Sosiaali- ja terveyspolitiikka liittyvät toisiinsa useilla tavoin. Työllisyydellä ja 
työttömyydellä, työlainsäädännöllä, sosiaaliturva- ja vakuutusjärjestelmillä, 
väliinputoajaryhmiin tai herkästi haavoittuviin ryhmiin kohdistuvalla 
erityispolitiikalla sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevilla säännöksillä on 
laajalti vaikutusta terveyteen. 
Yhteisön sosiaalipolitiikan tärkein suuntaa-antava asiakirja on keskipitkän ajan 
sosiaalinen toimintaohjelma vuosiksi 1995-199714, jossa määritetään työpaikkojen 
luominen ja työttömyyden torjunta yhteisön toiminnan keskeisiksi tavoitteiksi. 
Useilla sosiaalipolitiikan aloilla on erityistä terveysulottuvuutta: sosiaalisen 
suojelun tulevaisuus, yhteisvastuullisuus ja yhteiskunnallinen syrjäytyminen, 
työkyvyttömyys, siirtolaisuus ja työntekijöiden liikkuvuus yhteisön sisällä sekä 
erittäin konkreettinen huoli työterveydestä ja työturvallisuudesta. 
3.1.1 Sosiaalinen suojelu 
16. Sosiaalisella suojelulla on keskeinen asema keskusteluissa sosiaalipolitiikan 
tulevista suuntauksista. Komissio antoi 31 päivänä lokakuuta 1995 tiedonantonsa 
"Sosiaalisen suojelun tulevaisuus - taustaa eurooppalaiselle keskustelulle"15, jossa 
määritetään sosiaalinen suojelu eurooppalaisen yhteiskuntamallin olennaiseksi 
osaksi ja tunnuspiirteeksi. Tämä tiedonanto osallistuu eurooppalaiseen 
keskusteluun sosiaalisen suojelun tulevaisuudesta väestöllisten muutosten sekä 
niiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten haasteiden taustaa vasten, joita 
Euroopalla on edessään. Tärkeä tekijä tässä keskustelussa on 
terveydenhuoltojärjestelmien tulevaisuus. Tämän osalta yhteisö voi auttaa 
kokemusten vaihdossa siitä, miten voidaan yhdistää tavoite tarjota kaikki 
tarvittavat terveydenhoitoon ja sairauksien ehkäisyyn liittyvät palvelut koko 
väestölle sekä tarve hillitä nousevia kustannuksia. 
Terveydenhuollon uudistukset ovat myös sosiaalista suojelua Euroopassa 
käsittelevän kertomuksen16 erityisenä aiheena. Tämä kertomus selvittää tämän alan 
kehitystä jäsenvaltioissa. 
3.1.2 Euroopan sosiaalirahasto 
17. Kuten edellisessä kertomuksessa esitetään, Euroopan sosiaalirahasto tukee 
hankkeita, joilla edistetään aktiivisia toimenpiteitä työmarkkinoilla ja parannetaan 
ihmiskeskeisten tekijöiden mahdollisimman hyvän hyödyntämisen yleisiä 
edellytyksiä. Jäsenvaltioissa on aloitettu toimia komission kanssa sovittujen 
KOM(95) 134 lopullinen, 12.4.1995 
KOM(95) 466 lopullinen, 31.10.1995 
Sosiaalinen suojelu Euroopassa, 1995 
yhteisön tukikehysten pohjalta. Näiden hankkeiden arvioinnista saatuja tuloksia 
esitetään myöhemmissä kertomuksissa. 
18. Yhteisön työllisyysaloitteeseen valittiin ensimmäiset hankkeet joulukuussa 1995, 
ja ne toteutetaan tulevien vuosien aikana. Työllisyysohjelmaan kuuluu aloitteita 
vammaisten (HORIZON) ja vähäosaisten (INCLUSION) integroimisesta 
työmarkkinoille. Molemmissa aloitteissa useisiin valittuihin hankkeisiin liittyy 
terveysulottuvuus. 
19. Tietty määrä yleisistä sosiaalirahaston rahoitusvaroista varatuin sellaisten 
innovatiivisten toimenpiteiden tukemista varten, joilla on tarkoitus saavuttaa 
työllisyyttä paremmin suosiva kasvumalli, parantaa työmarkkinoiden toimintaa ja 
vahvistaa koulutusjärjestelmää. Näihin sisältyy erityisiä toimia työmarkkinoilta 
syrjäytymisvaarassa olevia ryhmiä varten. Vuonna 1995 valituista yli 60 
hankkeesta erityisesti neljä hanketta liittyi terveyteen. Nämä käsittivät fyysisesti 
vammautuneiden henkilöiden integroinnin, tietotekniikan terveysalalla sekä 
vammaisille mukautetut työpaikat. 
3.1.3 Yhteisvastuullisuus - sosiaalinen syrjäytyminen 
20. Terveys ja sosiaalinen syrjäytyminen liittyvät toisiinsa monin tavoin. Huono 
terveys voi olla sosiaalisen syrjäytymisen syy (esimerkiksi krooninen sairaus tai 
invaliditeetti, joka johtaa pitkäaikaiseen työttömyyteen, tai pitkäaikaisesti sairaiden 
tai vammaisten leimaantuminen); se voi olla sosiaalisen syrjäytymisen seuraus 
(esimerkiksi masennus, psykosomaattinen sairaus); se voi olla osa sosiaalista 
syrjäytymistä (esimerkiksi epäterveelliset asumisolosuhteet, juoksevan veden, 
käymälöiden, tasapainoisen ruokavalion tai laadukkaiden terveyspalvelujen 
puuttuminen) tai se voi olla tekijä, joka estää paluun takaisin yhteiskuntaan 
(esimerkiksi masennus, psykosomaattinen sairaus, itseluottamuksen puute, jos 
henkilön ruumiillinen terveys on heikentynyt). Sosiaalinen syrjäytyminen voi tehdä 
terveyspalvelujen saatavuuden vaikeammaksi. 
21. Sosiaalisen syrjäytymisen voittamiseen tähtäävien hankkeiden eurooppalaisen 
rahoituksen järjestelmään vuonna 1995 lähetettiin noin 2 000 hakemusta, joista 
monet liittyivät terveyden eri osa-alueisiin. Yleisimmin mukaan sisältyvät osa-alat 
olivat: huumeiden ja alkoholin väärinkäyttö, mielenterveys ja hyvinvointi 
(erityisesti maahanmuuttajien ja pakolaisten), vammaisuus (sekä henkinen että 
ruumiillinen). Lopullisesti joulukuussa 1995 hyväksytyistä 86 hankkeesta 15 liittyi 
terveyteen ja ne käsittelivät seuraavia aloja: huume-/alkoholiriippuvuus (8 
hanketta), sairaiden ja terveiden ihmisten ottaminen mukaan asuntoalueiden 
kehittämiseen (2), väkivaltaa kokeneiden naisten auttaminen (2), tiedotus 
terveyspalveluista maahanmuuttajien omilla kielillä (1), prostituoitujen 
integroiminen (2), skitsofreenikkojen ja heidän hoitajiensa integroiminen (1), 
mielenterveyden ja hyvinvoinnin parantaminen (1). 
22. Kaupunkien rikollisuuden ehkäisemiseen ja entisten rikollisten sosiaaliseen 
jälleenintegrointiin tähtäävään eurooppalaiseen aloitteeseen (1995) sisältyi useita 
terveyteen liittyviä hankkeita, erityisesti huumeiden väärinkäyttöön liittyviä. 
Huumeiden väärinkäyttö on terveydellinen ongelma, johon on käytävä käsiksi 
mahdollisten rikollisten ja/tai vankien tai entisten rikollisten keskuudessa. Mutta 
se on monissa tapauksissa myös itsessään rikos ja usein merkittävä lisärikosten 
syy. 
3.1.4 Työntekijöiden vapaa liikkuvuus 
23. Komissio esitti 28 päivänä kesäkuuta 1995 ehdotuksen asetusta (ETY) N.o 
1408/71 muuttavaksi neuvoston asetukseksi17. Tällä ehdotuksella pyritään 
laajentamaan yhdessä jäsenvaltiossa vakuutetulle ja väliaikaisesti toisessa 
jäsenvaltiossa oleskelevalle henkilölle välittömästi tarpeellisten 
terveydenhuoltopalvelujen myöntäminen koskemaan kaikkia vakuutettuja 
henkilöitä kansallisuudesta riippumatta. 
3.1.5 Vammaiset 
24. Kuten terveyden alalla, vammaisiin liittyvällä politiikalla on taipumuksena yhä 
enemmän poiketa tiukasti ottaen lääketieteelliseltä alalta ja lähetä sosiaalisen 
toiminnan alaa. Vaikka on edelleen tärkeää käsitellä vammojen syntyyn ja niiden 
ehkäisyyn vaikuttavia tapahtumasarjoja, näyttää olevan välttämätöntä pystyä 
arvioimaan paremmin vammojen sosiaalisia seurauksia. Tässä suhteessa esille on 
tullut uusi lähestymistapa, joka perustuu tarpeeseen kohdistaa toimintaa 
vammaisen yksilön lisäksi siihen ympäristöön, jossa hän elää. 
Yhteisön kolmannessa toimintaohjelmassa vammaisten hyväksi (HELIOS II)18, 
joka laadittiin ajanjaksolle tammikuu 1993 - joulukuu 1996, toimitaan tämän 
katsantokannan mukaisesti ja kehitetään yhteisön tasolla vaihto- ja tiedotustoimia 
vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi. Yllä mainitussa 
ohjelmassa vuonna 1995 toteutetut toimet suuntautuivat oleellisesti seuraaville 
aloille: syrjintää poistavat toimet, yleiseen mielipiteeseen vaikuttaminen, itsenäinen 
elämä, sopivien työpaikkojen luominen sekä kansalaisjärjestöjen (NGO) asema. 
3.1.6 Työterveys ja työturvallisuus 
25. Komission tiedonanto työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä koskevasta 
yhteisön ohjelmasta (1996-2000) annettiin 12 päivänä heinäkuuta 199519. Siihen 
sisältyy ehdotus neuvoston päätökseksi muiden kuin lainsäädännöllisten 
työterveyden ja työturvallisuuden parantamista koskevien toimenpiteiden ohjelman 
hyväksymisestä. 
Komission tarkoituksena on, että tämä ohjelma tarjoaisi riittävän joustavat, 
dynaamiset ja realistiset puitteet, jotta yhteisö voi selviytyä käynnissä olevien 
17 
18 
19 Muutettu ehdotus asetukseksi (EY), annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995, EYVL N:o C 242, 
19.9.1995 
Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä helmikuuta 1993, yhteisön kolmannesta toimintaohjelmasta 
vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja integroimisen edistämiseksi (HELIOS II), 
93/136/ETY, EYVL N:o L 56, 9.3.1993, s. 30 
KOM(95) 282 lopullinen, 12.7.1995 
perinpohjaisten taloudellisten, teknologisten ja yhteiskunnallisten muutosten 
aiheuttamista haasteista. Ohjelmaan sisältyy muita kuin lainsäädännöllisiä toimia, 
lainsäädännöllinen ohjelma sekä muiden politiikkojen terveys- ja 
turvallisuusnäkökohtia koskevia säännöksiä. Komissio on sisällyttänyt osaksi tätä 
ohjelmaa SAFEn (Safety Action for Europe), joka on tarkoitettu parantamaan 
työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä erityisesti pienissä ja keskisuurissa 
yrityksissä. 
Komission päätösehdotuksessa käsitellään muiden kuin lainsäädännöllisten 
toimenpiteiden kehittämistä, esimerkkinä ohjeistot sekä tiedotus-, valistus- ja 
koulutusaineisto ja SAFE-ohjelma. 
26. Asetettaessa työperäisen altistuksen raja-arvoja kemiallisten aineiden altistuksen 
valvontaa varten tarkoituksena on määrittää sellainen altistuksen taso, joka ei 
uusimman tietämyksen mukaan vahingoita altistuneen työntekijän terveyttä. 
Yhdenmukaisten työperäisen altistuksen raja-arvojen kehittämistyön tukemiseksi 
edelleen komission päätös kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja 
käsittelevän tiedekomitean perustamisesta20 loi muodollisen perustan kemiallisiin 
aineisiin liittyvän työpaikan vaaratilanteen tieteellistä arviointia varten. Antamalla 
komitealle muodollinen perusta Euroopan komissio tunnusti jo tehdyn työn 
merkityksen ja edisti huomattavasti asemaansa eurooppalaisessa prosessissa. Näin 
komissio vaikuttaa osaltaan yleiseen tavoitteeseen työympäristön olosuhteiden 
yhdenmukaistamiseksi, kuten Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 118 a 
artiklassa määrätään. 
27. Komissio esitti syyskuussa 1995 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi työntekijöiden 
suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä 
liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 90/394/ETY muuttamisesta ensimmäisen 
kerran21. Tämän ehdotuksen päätarkoitus on asettaa raja-arvot syöpäsairauden 
vaaraa aiheuttavien aineiden työperäiselle altistukselle, alkaen bentseenistä. 
28. Neuvosto antoi 29 päivänä kesäkuuta 199522 asetuksen, jolla muutetaan Euroopan 
työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta annettua asetusta. Virasto 
sijaitsee Bilbaossa. Viraston päätehtävänä on työterveyteen ja työturvallisuuteen 
liittyvien teknisten, taloudellisten ja tieteellisten tietojen kerääminen ja 
levittäminen sekä tietojen ja kokemuksen vaihdon edistäminen jäsenvaltioiden 
välillä. 
Virasto aloitti toimintansa vuonna 1995. Sen hallintoneuvosto piti kaksi kokousta. 
Henkilöstön palvelukseenotto alkoi, kun hakemuspyyntö johtajan virkaa varten 
julkaistiin23. 
20 
21 
22 
23 Komission päätös 95/320/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 188, 9.8.1995 
EYVL N:oC 317, 28.11.1995 
Neuvoston asetus N:o 1643/95, EYVL N:o L 156, 7.7.1995, s. 1 
EYVL N:o C 338, 16.12.1995 
29. Komissio päätti heinäkuussa 1995 perustaa virallisesti johtavien 
työsuojelutarkastajien komitean24, joka on epävirallisesti ollut olemassa vuodesta 
1982. Vuonna 1995 komitea keskusteli muun muassa terveys-ja turvallisuusalan 
työntekijöiden, palvelujen ja yritysten vapaasta liikkuvuudesta sekä tietoteknisestä 
tuesta työntarkastuksessa. Johtavien työsuojelutarkastajien komitea on päässyt 
sopimukseen yhteisistä työntarkastuksen periaatteista. Kansallisten järjestelmien 
arviointimenettely aloitettiin näiden periaatteiden pohjalta. Keski- ja Itä-Euroopan 
maiden sekä Baltian maiden tarkkailijoita on osallistunut joihinkin komitean 
kokouksiin. 
24 Komission päätös 95/319/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 188/11, 9.8.1995 
9 
Huumeet 
1. Huumeriippuvuuden torjuntatoimet keskittyvät huumeiden tarjonnan 
vähentämiseen (esimerkiksi poliisiyhteistyö ja rajavalvonta sekä tuottajille 
kohdistetut kannustimet kasvattaa vaihtoehtoisia viljelykasveja) ja huumeiden 
käyttäjien ongelmiin paneutumiseen (terveyttä ja sosiaalista tukea koskevat 
toimenpiteet). Molemmat lähestymistavat ovat esillä yhteisön toiminnassa 
huumealalla, ja ne on yhdistetty yhteisön toimintaohjelmassa huumeiden 
torjumiseksi (1995-1999)25. 
»m 
2. Huumeriippuvuuden vähentäminen on yhteisön toiminnan tärkeänä 
tavoitteena kansanterveyden alalla, ja se mainitaan nimenomaisesti 
perustamissopimuksen 129 artiklassa. Vastaavasta yhteisön 
toimintaohjelmasta keskustellaan parhaillaan. Tätä täydennetään näkyvillä 
tapahtumilla, kuten Eurooppalainen viikko huumeriippuvuuden torjumiseksi. 
Yhteiskunnan syrjäytyneille ryhmille tähdätyillä sosiaalipoliittisilla toimilla 
tuetaan myös mahdollisia ja varsinaisia huumeiden käyttäjiä koskevia 
ehkäisy- ja tukitoimia. 
Näitä toimia täydennetään muilla toimilla, esimerkiksi tutkimukseen, 
valistukseen ja koulutukseen liittyvät toimet (tarkoitettu erityisesti nuorille). 
Yksi tärkeä ala ovat lääkevalmisteet. Riippuvuuskysymys on otettu esille 
tälläkin alalla. 
3. Huumeiden tarjonnan vähentäminen ja huumekaupan ehkäisytoiminta ulottuu 
usein yhteisön alueen ulkopuolelle, ja näitä toimia toteutetaan tämän vuoksi 
yhteistyössä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Ne on 
sisällytetty useisiin kolmansien maiden kanssa toteutettaviin 
yhteistyöohjelmiin, esimerkiksi TACIS/PHARE ja Lomén sopimukset. 
Unionin sisällä huumeiden tarjonnan vähentäminen on keskeinen ala 
jäsenvaltioiden välisessä oikeus- ja sisäasioiden yhteistyössä, erityisesti 
poliisiyhteistyössä. Tämä aihe on sisällytetty myös EUROPOLin 
täytäntöönpanon ensimmäiseen vaiheeseen. 
Yhteisö tukee Yhdistyneiden kansakuntien, sen alajärjestöjen ja muiden 
kansainvälisten järjestöjen toimintaa tällä alalla. 
Lisätietoja vuonna 1995 näillä aloilla toteutetuista toimista löytyy tämän 
kertomuksen asianomaisista jaksoista. 
3.2 Sisämarkkinat - henkilöiden ja tavaroiden vapaa liikkuvuus - verotus 
25 KOM(94) 234 lopullinen 
10 
30. Sisämarkkinoiden luomiseen liittyvillä yhteisön toimilla on useita 
terveysvaikutuksia. Näihin kuuluvat yhteisten sääntöjen ja asetusten kehittäminen 
tiettyjen tuotteiden markkinoiden alalla, esimerkiksi lääkkeet tai lääkinnälliset 
laitteet, sekä sinänsä tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevat säännöt. Erityinen 
toiminta-ala, osana kuluttajapolitiikkaa, on kosmetiikka-ala. Tiettyjen tavaroiden, 
kuten tupakan tai alkoholin, välillisellä verotuksella voi olla välittömiä 
terveysvaikutuksia. Tärkeä edellytys henkilöiden vapaalle liikkuvuudelle on 
tutkintotodistusten tunnustaminen, esimerkiksi lääkärinammatissa. Lopuksi 
tietosuoja on sellainen yhteisön politiikan ala, jolla on otettava huomioon 
terveyteen liittyvät näkökohdat sekä omien lääketieteellisten ja muiden tietojensa 
suojaamisesta kiinnostuneen kansalaisen että lääketieteen alan tutkijan kannalta. 
3.2.1 Lääkevalmisteet 
31. Ensimmäisestä vuonna 1965 annetusta direktiivistä lähtien yhteisön lääkealan 
lainsäädännöllä on yleisesti pyritty edistämään ja suojelemaan kansanterveyttä. 
Markkinoille saattamiseen liittyviä lupia koskeva lainsäädäntö on 
yhdenmukaistettu vuodesta 1993 alkaen. Tässä lainsäädännössä säädetään, että 
luvan saamiseksi kaikkien lääkevalmisteiden on täytettävä tiukat laatua, 
turvallisuutta ja tehokkuutta koskevat perusteet. Tämä lainsäädäntö kattaa kaikki 
teollisesti valmistetut lääkkeet: rokotteet, verestä peräisin olevat valmisteet ja 
radiofarmaseuttiset lääkevalmisteet. Näitä perusteita tarkistetaan säännöllisesti 
tieteellisen ja teknisen kehityksen pohjalta. 
Uusi eurooppalainen järjestelmä lääkevalmisteiden lupia ja valvontaa varten 
Euroopan yhteisössä tuli voimaan vuonna 1995. Soveltaessaan tätä uutta 
järjestelmää komissio on jo antanut luvan saattaa markkinoille kolme 
innovatiivista lääkevalmistetta. 
Tämä Euroopan yhteisön uusi lääkevalmisteiden lupajärjestelmä merkitsee 
ratkaisevaa vaihetta yhtenäismarkkinoiden perustamisessa. Se pyrkii edistämään 
lääkevalmisteiden vapaata liikkuvuutta Euroopan yhteisössä, mutta varmistamaan 
samalla mahdollisimman laajan kansanterveyden suojelun. 
32. Tämä suuri uudistus pohjautuu Euroopan lääkearviointiviraston (EMEA) 
perustamiseen Lontoossa. Virasto on lääkevalmisteiden lupamenettelystä 
vastaavien kansallisten virastojen ja laitosten sekä hallintojen yhteistyö- ja 
yhteensovittamiselin. 
Lääkevalmisteiden saattaminen markkinoille on vastedes mahdollista kahdella eri 
menettelyllä: keskitetyllä menettelyllä, joka on pakollinen korkean teknologian 
valmisteille ja vapaaehtoinen innovatiivisille uusille lääkevalmisteille, sekä 
hajautetulla menettelyllä, joka perustuu kansallisten lupien vastavuoroiseen 
tunnustamiseen. Tässä menettelyssä virasto puuttuu asiaan, jos kansallisten 
viranomaisten välille syntyy arviointiin liittyviä ristiriitatilanteita lupien 
vastavuoroista tunnustamista koskevien pyyntöjen yhteydessä. 
11 
Kun nämä tieteelliset arviointimenettelyt on saatettu päätökseen, Euroopan 
komission asiana on saattaa tieteelliset lausunnot velvoittaviksi (ihmiskäyttö ja 
käyttö eläinlääkintätarkoituksiin). 
Tämän uuden järjestelmän luomisen ansiosta kaikki potilaat yhteisön alueella 
voivat hyötyä nopeammin ja samanaikaisesti innovatiivista lääkevalmisteista. 
Annettaessa lupa saattaa valmisteet markkinoille terveysalan henkilöstölle ja 
kuluttajille toimitetaan selkeät ja korkealuokkaiset tiedot tuote- ja 
pakkausselosteiden avulla. Lisäksi luvan myöntämisen jälkeinen lääkevalmisteiden 
valvonta parantuu, sillä virasto sovittaa yhteen kansallisten 
lääkevalvontaviranomaisten toimintaa. 
Lääkevalmisteiden lupamenettelyihin liittyvän kansallisen toiminnan 
yhteensovittamisen ansiosta tällä järjestämällä voidaan paremmin varmistaa 
Euroopan yhteisössä liikkuvien tai kolmansiin maihin vietävien lääkevalmisteiden 
laatu, turvallisuus ja tehokkuus. 
Lopuksi, tämä järjestelmä liittyy Euroopan yhteisön nousuun kansainväliselle 
areenalle. Järjestelmä antaa kolmansille maille kansanterveydellisen takuun 
yhteisön toteuttamista arviointitoimista ja vahvistaa yhteisön asemaa näitä maita 
kohtaan. 
33. Toimielimet keskustelivat vuonna 1995 komission tiedonannosta neuvostolle ja 
parlamentille lääkealalla sovellettavista teollisuuspolitiikan suuntaviivoista 
yhteisössä26. Samalla kun komissio muuten suosittelee laaja-alaista lähestymistapaa 
teollisuuspolitiikkaan, tällä alalla on kuitenkin näyttänyt olevan 
tarkoituksenmukaista säilyttää alakohtainen lähestymistapa kansanterveys- ja 
sosiaalipolitiikka-alojen erityispiirteiden vuoksi. Tässä tiedonannossa komissio 
ehdottaa joukkoa suuntaviivoja, joilla pyrittäisiin sekä hallitsemaan terveydestä 
koituvia kustannuksia tehokkaasti että jatkamaan pitkällä aikavälillä Euroopan 
lääketeollisuuden hoitomenetelmien innovaatioponnisteluja. Neuvoston olisi 
kuitenkin oltava tärkein toimija tällä alalla, sillä komission tiedonannossaan 
käsittelemät aiheet kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioiden toimivaltaan. 
34. Komissio osallistuu tietoyhteiskuntaohjelmaan, jota sovelletaan lääkevalmisteiden 
alalla tavoitteena avoin ja nopea tietojenvaihto. Tämä on erityisen tärkeää 
lääkevalmisteiden valvonnan alalla. Tietopankit, joihin tämän verkon avulla on 
pääsy, sisältävät tieteellistä ja taloudellista tietoa kaikista yhteisön markkinoilla 
olevista lääkevalmisteista. 
26 KOM(93) 718 lopullinen, 2.3.1994 
12 
3.2.2 Lääkinnälliset laitteet 
35. Lääkinnällisiä laitteita koskevalla yhteisön lainsäädännöllä on tarkoitus poistaa 
tekniset esteet vaihtojen tieltä ja mahdollistaa näin yhtenäismarkkinoiden 
toteutuminen tällä teollisuuden alalla. Näillä säännöksillä on tarkoitus sekä 
varmistaa yhteisössä turvallisuuden ja terveyden korkea taso että ottaa käyttöön 
yhdenmukainen lähestymistapa näiden turvallisuusvaatimusten laatimiseen ja 
soveltamiseen kyseisten laitteiden suunnittelu- ja valmistusvaiheessa sekä 
markkinoille saattamisvaiheessa. Kansanterveyden suojelun kannalta seuraukset 
ovat konkreettisia ja huomattavia. 
36. Aktiivisia implantoitavia lääkinnällisiä laitteita koskevan neuvoston direktiivin 
90/385/ETY säännöksiä oli sovellettava 1. tammikuuta 1995 alkaen -
siirtymävaihe päättyi. Tällöin voitiin myös vapaaehtoisesti soveltaa -
siirtymävaiheen alku - muita lääkinnällisiä laitteita (paitsi in vitro -diagnostiikkaan 
tarkoitettuja laitteita) koskevan neuvoston direktiivin 93/42/ETY säännöksiä. 
Vuoden 1995 aikana komission toimilla näiden kahden direktiivin 
täytäntöönpanemiseksi on ollut suotuisa vaikutus kansanterveyden suojeluun, 
erityisesti seuraavilla tavoilla: 
yhteistoiminta näiden kahden direktiivin täytäntöönpanosta vastaavien 
jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa 
asiaan liittyvien sertifiointielinten (ilmoitetut tarkastuslaitokset) toiminnan 
yhteensovittaminen ja seuranta, jotta niiden osalta voidaan varmistaa 
yhtenäinen ja yhdenmukainen lähestymistapa27 
standardointielimille (CEN ja CENELEC) uskottujen valtuuksien 
toteuttamisen seuranta. Useita aloja koskevien tärkeiden standardien 
viitenumerot julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, jolloin 
niille myönnetään eurooppalaisten yhdenmukaistettujen standardien asema28 
edistämis-ja yhteensovittamistyö yhteisön valvontajärjestelmän ottamiseksi 
käyttöön, jotta epäsuotuisia tapahtumia ei pääsisi tapahtumaan ja/tai 
uusiutumaan kansanterveyden alalla; tässä suhteessa se, että vuonna 1995 
tietyt laitteet asetettiin julkisesti kyseenalaisiksi ja se, että tietyt 
jäsenvaltiot käyttivät direktiiveissä säädetyllä tavalla turvalauseketta, ovat 
osoittaneet, miten hyödyllinen ja tärkeä yhteisön valvonnan käsite voi olla 
terveyden kaltaisella herkällä alalla. 
37. Lopuksi on tarpeen mainita komission ehdotus in vitro -diagnostiikkaan 
tarkoitettuja lääkinnällisiä laitteita koskevaksi direktiiviksi29, joka näin täydentää 
lääkinnällisiä laitteita koskevien direktiivien sarjan. Talous-ja sosiaalikomitea on 
antanut myönteisen lausunnon tästä ehdotuksesta. Se on parhaillaan parlamentin 
ensimmäisessä käsittelyssä, ja vuoden 1996 alussa se annetaan taloudellisia asioita 
käsittelevän neuvoston ryhmän keskusteltavaksi. 
27 
28 
29 EYVL N:o C 280/12, 25.10.1995 
EYVL N:o C 277/6, 4.10.1994, C 204/22, 9.8.1995, C 307/14, 18.11.1995 
EYVL N:o C 172, 7.7.1995, s. 21 
13 
3.2.3 Kuluttajansuojelu - kosmetiikka 
38. Komissio antoi heinäkuussa 1995 kahdeksannentoista direktiivin kosmeettisia 
valmisteita koskevan perusdirektiivin liitteiden mukauttamisesta tekniikan 
kehitykseen30. Nämä liitteet sisältävät luetteloja aineista, joita ei saa olla mukana 
kosmeettisissa valmisteissa, aineista, joita kosmeettiset valmisteet voivat sisältää 
ainoastaan rajoitetusti tai erityisolosuhteissa sekä aineista, joita kosmeettiset 
valmisteet voivat sisältää (UV-suodattimet, säilöntäaineet ja väriaineet). Ennen 
aineen lisäämistä johonkin näistä luetteloista kosmetiikka-alan tiedekomitea arvioi 
aineen turvallisuuden ihmisten terveyden kannalta ja antaa asiasta lausunnon. 
Komissio ottaa tämän lausunnon huomioon laatiessaan ehdotusluonnostaan, joka 
myöhemmin toimitetaan mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevään 
komiteaan. Komissio antoi heinäkuussa 1995 kuudennen direktiivin kosmeettisten 
valmisteiden koostumuksen tarkastamisessa tarvittavista analyysimenetelmistä31. 
39. Komissio on antanut direktiivin niistä perusteista ja olosuhteista, joissa valmistaja 
voi liikesalaisuuden nojalla jättää yhden tai useamman ainesosan ilmoittamatta 
luetteloon, joita kosmeettisten valmisteiden merkinnässä käytetään32. Näissä 
perusteissa otetaan huomioon sekä kuluttajan turvallisuus että valmistajan 
oikeutetut kaupalliset edut. 
40. Komissio viimeistelee parhaillaan luetteloa kosmeettisissa valmisteissa käytetyistä 
ainesosista, samoin kuin näiden ainesosien yhteistä nimikkeistöä. Nämä liittyvät 
kosmeettisten valmisteiden varustamiseen täydellisellä tuoteselosteella niiden 
sisältämistä ainesosista. Tätä edellytetään tammikuun 1997 jälkeen. Ajatuksena on, 
että kuluttaja voi tunnistaa ne aineet, joita hänen pitäisi välttää kosmeettisia 
valmisteita ostaessaan, esimerkiksi allergian vuoksi. 
3.2.4 Verotus 
41. Tavaroiden välillistä verotusta koskevalla veropolitiikalla on vaikutusta tavaroiden, 
kuten tupakan, alkoholijuomien ja bensiinin, hintoihin. Komissio antoi 13 päivänä 
syyskuuta 1995 kertomuksen valmisteverojen lähentämisestä33. Komissio osoittaa 
tässä kertomuksessa selkeästi, miten veropolitiikassa on otettava huomioon 
perustamissopimuksen yleiset tavoitteet, mukaan lukien terveyden suojelua 
koskevat vaatimukset sekä ympäristönäkökohdat. 
Tupakkatuotteiden kulutuksen osalta kertomuksessa korostetaan, että 
verotukselliset toimenpiteet voivat toimia keinona saada ihmiset luopumaan 
tupakoinnista. Saatuja tul oja voitaisiin käyttää korvaamaan tupakoinnin "sosiaalisia 
kustannuksia" eli terveydenhoitokustannuksia sekä tieteellisestä tutkimuksesta 
aiheutuvia kustannuksia. Alkoholin ja alkoholijuomien osalta verotusta voitaisiin 
30 
31 
32 
33 Komission direktiivi 95/34/EY, annettu 10 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 167,18.7.1995, 
s. 19 
Direktiivi 95/32/EY, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 178, 28.7.1995, s. 20 
Direktiivi 95/17/EY, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1995, EYVL N:o L 140, 23.6.1995, s. 26 
KOM(95) 285 lopullinen, 13.9.1995 
14 
sosiaalisesta ja terveysnäkökulmasta käyttää keinona vähentää liiallista kulutusta. 
Sen avulla voitaisiin edistää alkoholin väärinkäytöstä aiheutuvien ongelmien 
vähentämistä. 
3.2.5 Tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskeva oikeuskäytäntö 
42. Kansanterveyden suojelu on yksi niistä laillisista tavoitteista, joiden vuoksi 
perustamissopimuksessa sallitaan tarvittaessa ja suhteellisuuden rajoissa 
poikkeaminen sisämarkkinoiden perusperiaatteena olevasta tavaroiden vapaasta 
liikkuvuudesta. Niinpä voidaan todeta, että jäsenvaltiot turvautuvat siihen usein 
oikeuttaakseen sellaisten kansallisten säännösten antamisen, jotka sisältävät 
yhtenäismarkkinoilla kulkevien tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen vaikuttavia 
teknisiä vaatimuksia. 
43. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin otti vuonna 1995 kaksi kertaa kantaa vapaata 
liikkuvuutta koskevien sääntöjen soveltamisehtoihin suhteessa terveyden suojelua 
koskeviin vaatimuksiin. 
Tuomioistuin muistutti 23.2.1995 annetussa tuomiossaan34, että 
torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta 
peräisin oleville tuotteille 27 päivänä marraskuuta 1990 annetussa neuvoston 
direktiivissä 90/642/ETY ei vastusteta sitä, että kansallisessa säädöksessä, tässä 
tapauksessa italialaisessa säädöksessä, vahvistetaan sallitut enimmäismäärät 
klorprofaamille ja profaamille sekä näiden määrien valvontaa koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt. Tuomioistuin tarkensi kuitenkin, että tällaisen säädöksen 
on noudatettava perustamissopimuksen 30 ja 36 artiklan määräyksiä. 
Tuomioistuin katsoi 28.3.1995 annetussa tuomiossaan35, että kansallinen käytäntö, 
tässä tapauksessa englantilainen käytäntö, jolla kielletään huumeiden (tässä 
tapauksessa heroiinin) maahantuonti, kuuluu perustamissopimuksen 30 artiklan 
soveltamisalaan. Niinpä tuontikieltoa ei voitaisi sallia 36 artiklan nojalla, jos 
perusteluna olisi tarve varmistaa jonkin yrityksen selviytyminen. Sitä vastoin 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 36 artiklassa määrättyä poikkeusta 
voidaan käyttää silloin, kun on kyse henkilöiden terveyden ja elämän suojelusta 
ja jos tähän tavoitteeseen ei päästä yhtä tehokkaasti vähemmän rajoittavilla 
toimenpiteillä yhteisön sisäisessä kaupankäynnissä. 
3.2.6 Henkilöiden vapaa liikkuvuus, tutkintotodistusten tunnustaminen - terveysalan 
ammatit 
44. Terveyden suojelu on aina ollut ensisijaisena tavoitteena terveysalan ammattien, 
erityisesti lääkärien, sairaanhoitajien, kätilöiden, farmaseuttien, hammaslääkärien 
ja eläinlääkärien, vastavuoroisessa tunnustamisessa. Näitä tutkintotodistuksia 
koskevat direktiivit perustuvat perustamissopimuksen 49, 54 ja 63 artiklaan, joissa 
käsitellään vapaata liikkuvuutta; niiden tarkoituksena on helpottaa yhteisön 
34 
35 Tuomio, 23.2.1995, yhdistetyt asiat C-54/94 ja C-74/94, (1995) Oikeusk. 1-391 
Tuomio, 28.3.1995, asia C-324/93, (1995) Oikeusk. 1-563 
15 
alueella koulutetun henkilöstön vapaata liikkuvuutta vertailukelpoisten 
koulutustasojen perusteella. Nämä tasot pyritään sovittamaan yhteen laatimalla 
yhteiset vähimmäisvaatimukset. 
Lisäksi näillä direktiiveillä perustetut näiden ammattien koulutusta käsittelevät 
neuvoa-antavat komiteat myötävaikuttavat vertailukelpoi sen korkean koulutustason 
takaamiseen antamalla koulutusta koskevia lausuntoja ja suosituksia. 
Tällä tavoin ne osallistuvat myös yhteisön terveyspolitiikkaan. 
45. Lopuksi, terveydenhuollon johtavien virkamiesten komitealla, joka muodostuu 
jäsenvaltioiden johtavista virkamiehistä ja jonka velvollisuudet suuntautuvat 
kansanterveysalalle, on tehtävänä etenkin koota kaikki tiedot niistä olosuhteista, 
joissa lääketieteellistä ja yleistä hoitoa annetaan jäsenvaltioissa. Lisäksi komitea 
muotoilee lausuntoja, joiden avulla voidaan ohjata komission toimintaa 
lääkäreiden, hammaslääkäreiden, sairaanhoitajien ja kätilöiden osalta. 
Farmaseuttien ja eläinlääkäreiden osalta tästä tehtävästä huolehtii kaksi muuta 
tahoa. Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 16 päivänä joulukuuta 
1994 esittämässä direktiiviehdotuksessa pyritään mahdollistamaan se, että tämä 
komitea voi komiteamenettelyn mukaisesti avustaa komissiota muuttamaan 
lääkäreiden vapaan liikkuvuuden helpottamisesta annetussa direktiivissä 
93/16/ETY esiintyviä luetteloita erikoislääkäreistä ja heidän koulutuksensa 
kestosta. Komissio on esittänyt parlamentin lausunnon perusteella muutetun 
ehdotuksen direktiiviksi36. 
3.2.7 Tietosuoja 
46. Vuonna 1995 annettiin lopullisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 
yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta 
liikkuvuudesta37. Tekstissä luodaan yleiset periaatteet yksilöitä koskevien tietojen 
käsittelylle. Direktiiviä sovelletaan yleisesti kaikkeen yhteisön lain kattamaan 
tietojenkäsittelyyn, mukaan lukien terveysala. 
Kansanterveyden tarpeet otetaan erityisesti huomioon useissa kohdin tekstiä. 
Yhdessä johdanto-osan kappaleessa mainitaan kansan terveysala yhdeksi niistä 
aloista, joilla on oikeus tehdä poikkeuksia arkaluonteisten tietojen 
käsittelykieltoon, jos se on tärkeiden julkista etua koskevien syiden vuoksi 
perusteltua. 
Direktiivin, joka jäsenvaltioiden on kolmen vuoden kuluessa saatettava osaksi 
kansallista oikeusjärjestystä, kokonaisvaikutus on tietosuojalainsäädännön 
yhdenmukaistaminen. Näin henkilöitä koskevat tiedot voivat liikkua vapaasti 
Euroopan yhteisön sisällä yhteisten sääntöjen perusteella. Kansanterveyden alalla 
tämä helpottaa sellaista tietojenkäsittelyä, johon sisältyy henkilöitä koskevien 
36 
37 27.11.1995, EYVL N:o C 28, 1.2.1996 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, 
EYVL N:oL 281, 23.11.1995 
16 
tietojen kerääminen useista eri jäsenvaltioista. Tämä vaikuttaa todennäköisesti 
erityisesti epidemiologiaan ja kliinisiin kokeisiin. 
3.2.8 Koulutus - KAROLUS 
47. KAROLUS-ohje! ma on jäsenvaltioiden virkamiesten koulutusohjelma, joka 
perustuu kansallisten virkamiesten vaihtoon jäsenvaltioiden hallintojen välillä. 
Ohjelman tavoitteena on helpottaa hallinnollista yhteistyötä, edistääjäsenvaltioiden 
hallintojen keskinäistä luottamusta sekä varmistaa sisämarkkinoita koskevan 
yhteisön lainsäädännön yhtenäinen ja yhdenmukainen soveltaminen. Jotkin tämän 
vaihto-ohjelman piiriin kuuluvista aloista vaikuttavat suoraan tai epäsuorasti 
terveyteen, esimerkkeinä lääkevalmisteet, elintarvikkeet, tuoteturvallisuus jne. 
3.3 Maatalous-ja elintarvikepolitiikka, kalastus 
48. Elintarvikkeiden laadun ja terveyden väliset yhteydet ovat ilmeisiä. Tämän vuoksi 
maatalous-, kalastus- ja elintarvikepolitiikan eri osa-alueet ovat keskeisiä aloja, 
joilla terveyttä koskevat vaatimukset on liitettävä osaksi yhteisön politiikkaa. On 
mahdotonta esittää täydellistä katsausta kaikista komission päivittäisistä toimista 
tällä alalla. Tässä jaksossa esitetään vuonna 1995 tapahtunut tärkein kehitys 
eläinlääkintä,- torjunta-aine-, tupakka-, viini-ja alkoholi-, elintarvike-, maito- sekä 
kalastusaloilla. 
3.3.1 Eläinlääkintäala 
49. Neuvosto ja komissio tekivät vuonna 1995 joukon päätöksiä, joilla kehitetään 
eläinten ja eläinperäisten tuotteiden terveyttä ja hygieniaa koskevaa lainsäädäntöä. 
50. Neuvosto antoi kesäkuussa direktiivin tuoreen lihan tuotantoa ja markkinoille 
saattamista koskevia terveysolosuhteita käsittelevän direktiivin 64/433/ETY 
muuttamisesta38. Neuvosto teki myös joukon päätöksiä tiettyjen Suomeen ja 
Ruotsiin tarkoitettujen eläinten ja eläinperäisten tuotteiden salmonellakokeista39. 
Komissio antoi joukon ehdotuksia neuvostolle esitettäväksi, mukaan lukien 
erityisesti lihatuotteiden markkinoille saattamiseen liittyvä ehdotus40 sekä ehdotus 
neuvoston direktiiviksi tiettyjä zoonooseja (eläinten ja ihmisten välillä tarttuvat 
taudit, kuten vesikauhu) koskevia suojatoimenpiteitä käsittelevän direktiivin 
92/117/ETY41 muuttamisesta. 
51. Komissio teki useita päätöksiä yhteisten terveysehtojen soveltamisesta kolmansista 
maista peräisin olevien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden maahantuontiin. 
38 
39 
40 
41 Direktiivi 95/23/EY, EYVL N:o L 243, 11.10.1995, s. 7 
Direktiivit 95/409-411/EY, EYVL N:o L 243, 11.10.1995, s. 21, 25, 29 
EYVL N:oC 269, 16.10.1995 
KOM(95) 491 lopullinen, 23.10.1995 
17 
Lisäksi oli tarpeen toteuttaa muutamia hätätilaturvatoimia tuotteiden 
maahantuonnin rajoittamiseksi tietyistä kolmansista maista, joissa terveystilanteen 
katsottiin olevan riittämätön. Kalan tuontia Japanista rajoitettiin sen jälkeen, kun 
tarkastuksissa oli paljastunut vakavia puutteita Euroopan yhteisöön tuotavien 
tuotteiden tarkastuksissa ja valvonnassa42. Yhdessä komission päätöksessä, joka 
perustui eläinlääkintäalan tiedekomitean kertomukseen, sallittiin erityinen 
lämpöhoito vähäisiä määriä PSP-myrkkyä sisältävien simpukoiden puhdistamiseksi 
Etelä-Espanjassa. Tätä päätöstä sovelletaan ainoastaan Espanjaan ja ainoastaan 
yhteen tiettyyn lajiin. Päätöksellä on tarkoitus taata kuluttajien turvallisuus 
tämäntyyppisten tuotteiden osalta. Kun Ebola-virusta oli esiintynyt Zairessa, 
komissio kielsi Zairesta peräisin tai lähtöisin olevien apinoiden tuonnin43. Nämä 
päätökset ovat osa ihmisten ja eläinten terveyden suojelua yhteisössä. 
52. Eläin- ja kasvitautien tarkastus- ja valvontavirasto on jatkanut 
tarkastusohjelmaansa yhteisössä ja kolmansissa maissa terveyttä koskevien 
yhteisön sääntöjen soveltamisen ja noudattamisen valvomiseksi eläinlääkintäalalla. 
Tuoreen lihan ja lihatuotteiden lisäksi tarkastukset aloitettiin siipikarjan lihaa, 
kalaa ja kalatuotteita koskevilla aloilla. Lisäksi jäsenvaltioihin ja kolmansiin 
maihin tehtiin erity iskäyntejä tiettyjen tautien puhkeamisen yhteydessä 
epidemiologian tutkimista ja kyseisen maan soveltaman terveysvalvonnan 
tarkastamista varten. 
53. Komissio järjesti 30. marraskuuta - 1. joulukuuta 1995 suuren tieteellisen 
konferenssin kasvun edistämisestä lihan tuotannossa. Konferenssi tuli siihen 
tulokseen, että luonnollisten ja sukupuolihormonien sekä niihin liittyvien 
yhdisteiden (tseranoli ja trenboloni) käytöstä kerätyt kokemukset ja julkaistut 
tiedot eivät ole osoittaneet, että ihmisten terveydelle koituisi vaaraa niiden 
käytöstä silloin, kun niitä käytetään määräysten mukaisesti. Lisätutkimusta 
tarvitaan niiden vaikutuksen tutkimiseksi eläinten terveyteen. Yhä edelleen on 
kuitenkin olemassa suuri huoli siitä, millaisia vaaroja on odotettavissa ihmisten ja 
eläinten terveydelle, jos beta-2-antagonisteja käytetään kasvun edistäjinä. 
Konferenssi päätti myös, että useiden kasvun edistäjien laittomasta käytöstä on 
tullut vakava ongelma. Konferenssissa katsottiin tämän vuoksi olevan tarpeen 
sovittaa kansalliset valvontajärjestelmät yhteen, kohdentaa seurantajärjestelmiä 
tehokkaammin sekä parantaa paljastusjärjestelmien ja -menetelmien tehoa. 
3.3.2 Torjunta-ainejäämät 
54. Osana meneillään olevaa tiettyjen kasvi- tai eläinperäisten tuotteiden torjunta-
ainejäämien enimmäistasojen yhdenmukaistamistoimintaa neuvosto antoi vuonna 
1995 kolme direktiiviä yhdeksän torjunta-aineiden vaikuttavan aineen jäämien 
enimmäistasojen yhdenmukaistamisesta ja muutti olemassa olevia jäämien 
enimmäistasoja 20 torjunta-aineiden vaikuttavan aineen osalta44. 
42 
43 95/119/EY, 7.4.1995 
Päätökset 95/171, EY, tehty 18 päivänä toukokuuta 1995, EYVL N:o L 112,19.5.1995, s. 30 sekä 
95/313/EY, tehty 24 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 187, 8.8.1995, s. 23 
Neuvoston direktiivit 95/38/EY, EYVL N:o L 197, 22.8.1995, s. 14; 95/39/EY, EYVL N:o L 197, 
18 
3.3.3 Tupakka 
55. Tupakkatutkimukseen ja -tiedotukseen keskittyvä yhteisön rahasto päätti rahoittaa 
erinäisiä hankkeita. Hankkeiden oli määrä alkaa maaliskuussa 1996, ja niissä 
keskityttiin sekä tiedottamaan väestölle tupakan terveysvaikutuksista että tekemään 
maataloustutkimusta tupakan vaarojen vähentämiseksi45. 
22.8.1995, s. 29; 95/6 l/EY, EYVL N:o L 292, 7.12.1995, s. 27 
45 vrt. tarjouspyyntö, julkaistu: EYVL N:o C 179/8, 1.7.1994 
19 
Tupakka ja alkoholi 
1. Tupakan ja alkoholin väärinkäyttö ovat pääasiallisia tekijöitä tärkeissä 
terveysongelmissa, kuten syövässä sekä sydän- ja verisuonisairauksissa. 
Lisäksi liiallinen alkoholin käyttö on tärkeä tekijä onnettomuuksissa 
liikenteessä, työpaikalla ja kotona. Useat yhteisön politiikan alat kohdistuvat 
tupakkaan ja alkoholiin. 
2. Kansanterveydessä korostetaan voimakkaasti tarvetta lopettaa tupakointi ja 
hillitä alkoholin käyttöä osana syöväntorjuntatoimia. Alkoholi ja tupakka 
olivat lokakuussa 1995 järjestetyn Euroopan syöpäviikon kaksi keskeistä 
painopistealuetta. 
Erityisillä sosiaalipoliittisilla toimilla pyritään parantamaan yhteiskunnan 
syrjäytyneiden ja vähäosaisten ryhmien asemaa. Tämä saattaa koskea 
vakavan alkoholin väärinkäytön uhreja. 
3. Yhteisön maatalouspolitiikan alaan kuuluu tupakka, joka on tärkeä 
maataloustuote eteläisissä jäsenvaltioissa. Yhteisö on toteuttanut toimia 
vähemmän vahingollisten tuotteiden tuottamisen rohkaisemiseksi, 
esimerkkinä vähäisiä nikotiiniarvoja sisältävä tupakka. Tupakkatutkimukseen 
ja -tiedotukseen keskittyvä yhteisön rahasto aloittaa toimintansa vuonna 1996 
tämän alan tutkimuksen ja väestön tietoisuuden lisäämiseen pyrkivien 
kampanjoiden tukemiseksi. 
Myös alkoholijuomien valmistuksessa käytetään maataloustuotteita (rypäleet, 
humala, mallas jne.), ja humalaa, viiniä ja väkeviä alkoholijuomia 
säännellään yhteismarkkina-asetuksilla. 
4. Veropolitiikalla^ erityisesti välillisellä verotuksella, on huomattava vaikutus 
tupakka- ja alkoholituotteiden hinnoitteluun ja kuluttajien valintoihin. Vaikka 
välillisen verotuksen asteita ei ole yhdenmukaistettu Euroopan yhteisön 
tasolla, ollaan kuitenkin tietoisia siitä, että alkoholin ja tupakan myyntiin 
liittyvistä veroista saadut tulot voivat merkitä huomattavia varoja 
käytettäväksi ehkäisy toiminnassa. 
5. Alkoholi ja ajaminen on liikennepolitiikan suuri huoli 
tieturvallisuuskampanjoissa. 
Lisätietoja vuonna 1995 näillä aloilla toteutetuista toimista löytyy tämän 
kertomuksen asianomaisista jaksoista. 
20 
3.3.4 Elintarvikkeet 
56. Elintarvikelainsäädännön alalla komissio antoi direktiivin elintarvikkeiden kanssa 
kosketuksiin joutuvista muovisista tarvikkeista annetun direktiivin 90/128/ETY 
muuttamisesta46. 
57. Komissio antoi myös ajan tasalle saatetun luettelon elintarvikkeita koskevien 
kysymysten tieteellisessä yhteistyössä suoritettavista tehtävistä47. Tieteellisen 
yhteistyön ansiosta jäsenvaltiot voivat avustaa komissiota elintarvikkeita koskevien 
kysymysten tieteellisessä tutkimisessa. Monet suoritettavista tehtävistä liittyvät 
suoraan kansanterveydellisesti merkittäviin aiheisiin. 
Elintarvikealan tiedekomitea antoi huomattavan määrän lausuntoja elintarvikkeiden 
turvallisuudesta, esimerkkeinä lisäaineet, saasteet, elintarvikkeiden kanssa 
kosketuksiin joutuvat tarvikkeet sekä kielteiset reaktiot elintarvikkeisiin ja 
elintarvikkeiden ainesosiin. Komitean lausunnot ja kertomukset muodostavat 
komission tulevien lainsäädäntöaloitteiden perustan. 
3.3.5 Maidon edistämiskarnpanjat 
58. Euroopan yhteisön kouluihin kohdistuvan maitoa koskevan suunnitelman 
mukaisesti myönnetään tukea, jotta tiettyjä maitotuotteita voidaan toimittaa 
alennetuin hinnoin koululaisille. Vaikka tämän ohjelman päätavoitteena on edistää 
maitotuotteiden kulutusta, yhtä lailla merkittävää on sen vaikutus koululaisten 
tasapainoisen ruokavalion aikaansaamisessa. Viime vuosina jäsenvaltioita on 
kannustettu antamaan kouluissa sopivaa ravitsemustietoutta maidosta ja 
maitotuotteista koulujen maitoa koskevan suunnitelman tehokkuuden 
parantamiseksi. 
Niiden maitotuotteiden joukko, jotka voivat saada tukea, on riittävän laaja 
varmistamaan monipuolisen ja tasapainoisen ruokavalion eri olosuhteissa. Näissä 
tuotteissa on selvästi havaittavissa suuntaus kohti vähärasvaisempia tuotteita. 
Kouluvuonna 1988/89 täysmaitotuotteet muodostivat vielä 77 prosenttia koko 
määrästä; jaksolla 1994/95 tämä luku oli laskenut alle 65 prosenttiin. 
3.3.6 Kalastus 
59. Yleisesti ollaan yksimielisiä siitä, että kalan kulutus edistää sydän- ja 
verisuonitautien ehkäisemistä. Tätä taustaa vasten komissio on jatkanut toimiaan 
kalatuotteiden kulutuksen edistämiseksi ja väestölle myytävien tuotteiden laadun 
parantamiseksi. 
46 
47 Direktiivi 95/3/EY, annettu 14 päivänä helmikuuta 1995, EYVL N:o L 41, 23.2.1995, s. 44 
Komission paatos elintarvikkeita koskevien kysymysten tieteellisessä tutkimisessa toteutettavaan 
jäsenvaltioiden yhteistyöhön liittyvästä luettelosta ja suoritettavien tehtävien jakamisesta tehdyn 
päätöksen 94/652/EY muuttamisesta (95/492/EY, 15.11.1995) 
21 
60. Sen jälkeen kun kaikki rakenteelliset rahoitusvälineet oli sulautettu (loppuvuonna 
1993) yhdeksi kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineeksi (KOR), yhteisön 
toimintaa näiden toimenpiteiden tukemiseksi toteutetaan rakennerahastojen 
uudistuksen puitteissa. Tämä tarkoittaa yhteisiä, yhdenmukaisia rakenteellisia 
kehityssuunnitelmia vuosiksi 1994-1999. Suunnitelmat toteutetaan komission ja 
jäsenvaltioiden kumppanuusperiaatteella ja pannaan täytäntöön paikallisella tasolla. 
Uudessa rahoitusvälineessä on erityismääräyksiä kulutuksen edistämiseksi, mukaan 
lukien laadun varmennukseen, laatuun perustuviin edistämiskampanjoihin sekä 
tutkimuksiin liittyvä toiminta. Lisäksi kaikki hygieniaolosuhteiden tai ihmisten tai 
eläinten terveyden parantamiseen ja laadun parantamiseen tähtäävät aineelliset 
investoinnit voivat saada tukea kalanviljelyn tai kalatuotteiden käsittelyn ja 
markkinoinnin aloilla. 
KORin kansallisille suunnitelmille vuosiksi 1994-1999 myönnetty 
kokonaistalousarvio on 2 671 miljoonaa ecua. Tästä määrästä 84 miljoonaa on 
osoitettu edistämistoiminnalle; ja 859 miljoonaa kalanviljelylle, -käsittelylle ja 
-markkinoinnille (tähän määrään sisältyy sellaisten toimien rahoitus, jotka eivät 
suoranaisesti liity terveyttä koskeviin vaatimuksiin). 
KOR rahoittaa myös tutkimuksia vuositasolla: jaksolla 1994-1995 rahoitettiin 
kuusi suoraan laatu- tai terveysseikkoihin liittyvää tutkimusta, joissa yhteisön 
rahoitusosuus oli enemmän kuin 530 000 ecua. 
3.4 Tutkimus ja kehitys 
61. Euroopan yhteisön tutkimus- ja kehitystoimintaa tapahtuu tutkimusta ja 
teknologista kehittämistä (TTK) koskevien puiteohjelmien osana. Neljäs 
puiteohjelma48, joka muodostaa nykyään TTK-toimien perustan, sisältää joukon 
erityisiä TTK-ohjelmia. Ne joko liittyvät terveyteen tai niihin sisältyy hankkeita, 
joilla on terveysulottuvuutta. 
3.4.1 BIOMED 
62. Terveyteen liittyvät tutkimus- ja kehittämistoimet tapahtuvat lähinnä 
biolääketieteen ja terveyden ohjelmassa (1994-1998 - BIOMED 2) osana neljättä 
TTK-puiteohjelmaa49. Ohjelman kokonaistalousarvio on 336 miljoonaa ecua ja se 
kattaa seuraavat kahdeksan kohdealuetta: 
Alue 1: lääkeainetutkimus 
Alue 2: bioteknologia- ja -tekniikkatutkimus 
Alue 3: aivotutkimus 
Alue 4: muita sosioekonomisesti merkittäviä sairauksia koskeva tutkimus 
48 
49 Päätös 94/1110/EY, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994, EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1, 
sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyllä päätöksellä 96/616/EY, 
EYVL N:o L 86, 4.4.1996, s. 69 
Neuvoston päätös 94/913/ EY, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevan erityisohjelman hyväksymisestä biolääketieteen ja 
terveyden alalla (1994-1998), EYVL N:o L 361, 31.12.1994, s. 40 
22 
Alue 5: ihmisen geenien tutkimus 
Alue 6: kansanterveystutkimus, mukaan lukien terveydenhuoltotutkimus 
Alue 7: biolääketieteen etiikan tutkimus 
Alue 8: eettiset, oikeudelliset ja sosiaaliset näkökohdat. 
63. Ensimmäinen ehdotuspyyntö julkaistiin tammikuussa 1995. Tutkimusehdotuksia 
oli mahdollista jättää kaikista ohjelman eri teema-alueista. Riippumattomien 
asiantuntijoiden arvioitua ehdotukset tieteellisesti ja teknisesti kaikkiaan 1709 
ehdotuksesta valittiin yhteisön tukea saaviksi 307 ehdotusta, joille myönnettävä 
kokonaisrahoitus on 153,7 miljoonaa ecua. 
Valittujen ehdotusten, erityisesti AIDSin, syövän, työterveystutkimuksen sekä 
eritotenkin kansanterveystutkimuksen alalla, odotetaan vahvistavan 
perustamissopimuksen 129 artiklan perusteella annettuja kansanterveysalan 
aloitteita. 
Samoin BIOMED 2 -ohjelma tukee esittelyhankkeita, joilla pyritään todistamaan 
uusien lääketieteellisten käytäntöjen teknis-taloudellinen toteuttamiskelpoisuus 
(esimerkiksi ex vivo •• AIDS-hoitomenettely, alaraajoistaan halvaantuneiden 
potilaiden liikuntakyvyn palauttaminen sähköstimulaatiolla) ja levittämään näitä 
käytäntöjä käyttäjille ja teollisuudelle, viranomaistahoille ja muille kohdennetuille 
eturyhmittymille. 
64. Rokottaminen tunnustetaan laajalti yhdeksi tehokkaimmistakansanterveyspolitiikan 
välineistä. Se on kustannuksiinsa nähden ilmeisen hyödyllistä kaikkien 
kohdeväestöjen osalta. 
Hepatiitti C, joka on yli viidellä miljoonalla ihmisellä Länsi-Euroopassa, on 
tärkein krooninen virustulehdus tällä alueella. Rokotteen kehittäminen hepatiitti 
C:tä vastaan on erittäin vaikeaa, koska sen immunologisia piirteitä ei tunneta. 
Rokotteen kehittäminen onnistuu ainoastaan, jos usean alan eri laboratoriot 
toimivat yhdessä sen kehittämiseksi. BIOMED 2 -ohjelmalla tuetaan parhaillaan 
hanketta rokotteen kehittämiseksi. Hankkeeseen osallistuu laboratorioita viidestä 
maasta. 
Nyt näyttää olevan mahdollista kehittää syöpärokotteita, jotka käynnistävät syövän 
hylkimisreaktion ja stimuloivat immuunijärjestelmää tuottamaan syöpäsolujen 
vasta-aineita. BIOMED 2 -ohjelmalla tuetaan kansainvälistä hanketta, johon 
osallistuu seitsemän merkittävää laboratoriota. Hankkeen tarkoituksena on 
määrittää T-imusolujen tunnistamat antigeenit ihmiskasvaimissa. 
Muutamat tutkimusryhmät keskittyvät kehittämään rokotteita kroonisia sairauksia 
vastaan kehittämällä immuunisuojaa suuresti lisääviä yhdistelmä-/peptidirokotteita 
ja luomalla uusia adjuvanrtihoitoja. 
Perustettu rokotteita ja virustauteja käsittelevä työryhmä pyrkii vahvistamaan 
eurooppalaisia ponnisteluja rokotteiden kehittämisessä edistämällä 
tutkimuskumppanuutta ja -yhteistyötä sekä toteuttamaan käytännössä uusimmat 
tieteelliset edistysaskelet. 
23 
65. Ihmisen geenien - ihmisruumiin jokaiseen soluun sisältyvä geneettinen aines -
tutkimuksella pyritään määrittämään ihmisen DNA:n rakenne ja tunnistamaan 
kaikki geenit ja määrittämään niiden tehtävät. Ihmisen geenien tutkimusta 
koskevan yhteensovitetun eurooppalaisen toiminnan peruslähtökohtana on se, että 
sillä edistetään mahdollisesti ihmisten sairauksien taustalla olevien prosessien 
ymmärtämistä, jolloin pysytään parantamaan diagnostiikkaa ja hoitoa sekä lopulta 
ehkäisemään sairauksia. Tähän tavoitteeseen päästään parantamalla 
tutkimusinfrastruktuuria, voimavarojen saatavuutta sekä Euroopan johtavien 
tutkimusryhmien yhteistyötä Euroopan tekemiseksi tunnetuksi kansainvälisessä 
ihmisen geenejä koskevassa ohjelmassa. 
Edistystä on saavutettu erityisesti EUROGEMissä, eurooppalaisessa 
geenikartoitushankkeessa, johon kuuluu 23 laboratoriota. Tämä verkko on 
mahdollistanut sen, että kaikista jäsenvaltioista, erityisesti niistä joilla ei ole 
kansallista ohjelmaa, peräisin olevat eurooppalaiset tutkijat ovat voineet järjestää 
ihmisten geenien tutkimusta Euroopan tasolla ja ovat pystyneet tekemään 
eurooppalaisen geneettisen kartan. Kartta perustuu CEPH-vertailuperheisiin. 
Kansainvälisellä tasolla erityisen menestyksekästä on ollut työ kromosomien 11 
ja 21 parissa. 
Eurooppalaisen aloitteen ansiosta on olemassa niin kutsuttuja yksittäistä 
kromosomia käsitteleviä työryhmiä, joissa vaihdetaan tietoja yksittäisten 
kromosomien tutkimuksessa tapahtuneesta edistyksestä ja sovitaan nimikkeistöstä. 
Euroopan yhteisö maksaa eurooppalaisten järjestäjien ja osanottajien osalta; 
Yhdysvallat (DOE ja NIH) päätti lopulta tulla mukaan ohjelmaan ja maksaa 
yhdysvaltalaisten osanottajien tai järjestäjien puolesta. Nämä työryhmät ovat 
osoittautuneet erittäin arvokkaiksi tieteellisen yhteistyön kehittämisessä ja tämän 
alan tutkimuspolitiikan luomisessa. 
66. Laajempia terveysnäkökulmia käsittelevä kokous järjestettiin vuonna 1995 
BIOMED-ohjelman tuella Delftissä Alankomaissa. Aiheena oli yksilöllinen vastuu 
terveydestä - moraaliset elämäntyyliä ja lääketieteellisten voimavarojen 
oikeudenmukaista jakautumista koskevat kysymykset. Kokoukseen osallistui 
asiantuntijoita eri jäsenvaltioista kansanterveyden, sosiologian ja etiikan aloilta. 
3.4.2 Telematiikka 
67. Toinen TTK-toiminnan ala, jolla on tärkeä terveyteen liittyvä ulottuvuus, on 
telematiikka. Telematiikan sovellusohjelman50 15 alaan sisältyy erityisiä 
terveydenhuoltotelematiikkaa samoin kuin vammaisia ja vanhuksia koskevia 
toimia. Sen kokonaistalousarvio vuosina 1994-1998 on 843 miljoonaa ecua. 
Terveydenhuoltotelematiikan viitteellinen talousarvio on 135 miljoonaa ecua ja 
vammaisia ja vanhuksia koskevan alan viitteellinen talousarvio on 65 miljoonaa 
ecua. 
50 Neuvoston päätös 94/801/EY, tehty 23 päivänä marraskuuta 1994, tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevan erityisohjelman hyväksymisestä yhteisesti 
kiinnostavien telematiikkasovellusten alalla, EYVL N:o L 334, 22.11.1994, s. 1 
24 
68. Useimmat kolmannen puiteohjelman aikana aloitetuista 42:staterveystelematiikkaa 
koskevasta TTK-hankkeesta päättyivät vuonna 1995. Vuonna 1995 neljännen 
puiteohjelman talousarvion puitteissa neuvoteltiin 70 uudesta hankkeesta, joissa 
yhteisön rahoitusosuus on 77 miljoonaa ecua. Kuten muillakin telematiikan 
sovellusohjelman aloilla nyt korostetaan sitä, että "käyttäjäryhmät" todella 
osoittavat sovellusten pätevyyden, jotta ne hyväksyttäisiin tehokkaasti ja jotta 
tuloksia käytettäisiin tehokkaasti hyväksi ohjelman päätyttyä. 
Joitakin ohjelman kattamia aloja ovat: alueellisten verkkojen kehittäminen ja 
niiden yhteensopivuuden lisääminen hoidon paremman integroinnin ja jatkuvuuden 
vuoksi, ammattihenkilöstön yhteistoiminta kansanterveyden kannalta tärkeillä 
aloilla, esimerkkeinä syöpä, sydän- ja verisuonisairaudet sekä krooniset sairaudet. 
Telematiikkapalvelujen yhteentoimivuus Euroopan tasolla sisältyy myös mukaan, 
esimerkiksi hätätilanteiden osalta. Kaikissa tapauksissa on tavoitteena lisätä tiedon 
luonnollisen kulun tehokkuutta terveysalalla parantaen sen saatavuutta, mutta 
huolehtien samalla turvallisuudesta ja tiukasta luottamuksellisuudesta. Kansallisia 
politiikkoja ja muita yhteisön politiikkoja tukevien toteutettavuustutkimusten 
johtaminen on myös huomattava osa toimintaa. 
3.4.3 G7:n maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta-aloite 
69. Tärkeimpien teollisuusmaiden G7-ryhmä aloitti helmikuussa 1995 
maailmanlaajuisen tietoyhteiskunta-aloitteen Brysselissä. Tähän aloitteeseen 
sisältyvistä 11 hankkeesta maailmanlaajuisia terveydenhuoltosovelluksia koskeva 
hanke muodostuu kuudesta alahankkeesta: 
1. Kohti maailmanlaajuista kansanterveysalan verkkoa 
2. Syövän ehkäisyn, varhaisen toteamisen, taudinmäärityksen sekä 
hoidon parantaminen 
3. Sydän- ja verisuonisairauksien ehkäisyn, taudinmäärityksen sekä 
hoidon parantaminen 
4. Ympärivuorokautinen monikielinen lääketieteellinen televalvonta-
ja hätätilannepalvelu kautta maailman 
5. Maailmanlaajuiset terveysverkot mahdollistavat mekanismit 
6. Tietokorttien käytön kansainvälinen yhdenmukaistaminen 
terveydenhuollossa. 
Maailmanlaajuista terveydenhuoltohanketta käsittelevässä kokouksessa Ottawassa 
Kanadassa marraskuussa 1995 käynnistettiin joukko eurooppalaisia 
toteutettavuustutkimuksia osana näiden aloitteiden käynnistämisen valmistelua. 
25 
3.4.4 Kohdennettu sosioekonominen tutkimus 
70. Kohdennettua sosioekonomista tutkimusta koskeva ohjelma jakaantuu kolmeen 
pääalaan: tiede- ja teknologiavaihtoehtojen tutkimus Euroopassa, koulutusta 
koskeva tutkimus sekä sosiaalista integraatiota ja syrjäytymistä Euroopassa 
koskeva tutkimus51. Useat näiden otsakkeiden alaan kuuluvina rahoitetut hankkeet, 
erityisesti kolmannella toiminta-alalla, liittyvät terveyteen. 
3.4.5 Maataloutta, kalastusta ja maatalouteen liittyvää teollista jalostusta koskeva 
tutkimus 
71. Vuosien 1994-1998 FAIR-ohjelman (Food and agro-industrial research), joka on 
erityinen maataloutta ja kalastusta käsittelevä TTK-ohjelma52, toimintaohjelmaan 
sisältyy joukko viittauksia terveysseikkoihin. Maatalouden ja ympäristön 
vuorovaikutusta käsittelevässä jaksossa mainitaan myös terveyteen liittyvä 
tutkimus, esimerkiksi pohjaveden pintaan ja siitä ihmisten juomaveteen pääsevien 
maatalouskemikaalien määrän rajoittaminen mahdollisimman vähäiseksi. Suuri osa 
ohjelmasta on omistettu elintarvikkeiden roolille kuluttajien ravinnossa ja 
hyvinvoinnissa. 
Lisäksi vuonna 1995 rahoitettiin neljää kalataloustuotteiden parantamista koskevaa 
tutkimushanketta, joilla on yhteyksiä ihmisten terveyttä koskeviin vaatimuksiin. 
Komission rahoitusosuus näille hankkeille oli enemmän kuin kaksi miljoonaa ecua. 
3.4.6 Liikennetutkimus 
72. Neljänteen puiteohjelmaan kuuluvassa liikenteen alan tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevassa erityisohjelmassa33 jatketaan edelleen kaikkien 
liikennemuotojen turvallisuusnäkökohtiin paneutumista. Laajasta tehtäväluettelosta 
seuraavat turvallisuusseikat ovat erityisen merkittäviä: inhimillisen johdon 
turvallisuusnäkökohdat (rautatiet), matkustajien selviytyvyys (ilmaliikenne), 
turvallisuusmenetelmät merenkulkutoiminnassa sekä liikenteen johtaminen ja 
alusten liikennöintijärjestelmä (vesitse tapahtuva) sekä parannukset passiivisessa 
ajoneuvoturvallisuudessa ja kuljettajakäyttäytyminen (tieliikenne). 
52 
53 Neuvoston päätös 94/915/EY, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevan erityisohjelman hyväksymisestä kohdennetun 
sosioekonomisen tutkimuksen alalla (1994-1998), EYVL N:o L 361, 31.12.1994, s. 77 
Neuvoston päätös 94/805/EY, tehty 23 päivänä marraskuuta 1994, tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevan erityisohjelman hyväksymisestä maatalouden ja 
kalastuksen alalla (1994-1998), EYVL N:o L 334, 22.11.1994, s. 73 
Neuvoston päätös, 94/914/EY, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevan erityisohjelman hyväksymisestä liikenteen alalla 
(1994-1998), EYVL N:o L 361, 31.12.1994, s. 56 
26 
54 
55 3.4.7 Ympäristö ja ilmasto 
73. Ympäristö- ja ilmasto-ohjelman (1994-1998)54 kokonaistalousarvio on 532 
miljoonaa ecua, ja ohjelma kattaa neljä aihetta: 
1. luonnonympäristön, ympäristön laadun ja maailmanlaajuisten muutosten 
tutkimus 
2. ympäristöteknologiat 
3. avaruusteknologiat sovellettuna ympäristön seurantaan ja tutkimukseen 
4. ympäristön muutoksen inhimilliset ulottuvuudet. 
Aiheita 1, 2 ja 4 koskeva ensimmäinen tarjouspyyntö julkaistiin tammikuussa 
1995, ja riippumattomien asiantuntijoiden tehtyä tieteellisen ja teknisen arvioinnin 
1601 ehdotuksesta valittiin 315, joille myönnetään yhteisön tukea. Yhteisön 
rahoitusosuus on yhteensä 216 miljoonaa ecua. Kahdeksalletoista terveyteen 
liittyvistä 88 hankkeesta varattiin yhteisön rahoitustukea 12 miljoonaa ecua. Nämä 
hankkeet täydensivät niitä 46 terveyteen liittyvää hanketta, joita rahoitettiin 
edellisessä YMPÄRISTÖ-ohjelmassa. Tämä ohjelma oli vielä käynnissä vuonna 
1995. 
Terveyteen liittyvä tutkimus tukee yhteisön ympäristöterveyspolitiikoita ja on 
kemian alan turvallisuutta käsitelleen hallitustenvälisen konferenssin päätelmien 
(Tukholma, huhtikuu 1994) sekä terveys- ja ympäristöministereiden julistuksen 
(Helsinki, kesäkuu 1994) mukainen. 
74. Tutkimuksen tärkeimmät painopistealueet ovat ympäristötekijöiden (esimerkiksi 
otsonin väheneminen, ilman laadun saastuttajat) vaikutuksen arvioiminen väestön 
terveydentilaan (neurologiset, immunologiset, genotoksiset, sisäeritysjärjestelmää 
tuhoavat vaikutukset jne.) sekä kemiallisten aineiden riskienhallinnan parantaminen 
kehittämällä tehokkaampia testausmenetelmiä (painottaen kokeissa käytettävien 
eläinten määrän vähentämistä), arvioimalla kriittisesti riskien arviointiprosessia 
itseään, kehittämällä uusia menetelmiä vaarojen tunnistamista ja altistuksen 
arviointia varten sekä tunnistamalla herkkiä tai vaaralle alttiita väestöryhmiä. 
Tutkimusta toteutetaan läheisessä yhteistyössä alan kansainvälisten järjestöjen 
kanssa. Tällä hetkellä mukana on yli 200 eurooppalaista laboratoriota. 
3.4.8 Teollinen ja materiaaliteknologia 
75. Tuotantoteknologian alalla teollista ja materiaaliteknologiaa koskeva ohjelma55 
käsittelee puhtaiden tuotantoteknologioiden kehittämistä korostaen materiaali- ja 
energiavoimavarojen tehokasta käyttöä sekä saastuttavien jätteiden vähentämistä 
tai hävittämistä niiden lähteellä. Myös päästöjen vähentäminen on tärkeä 
painopistealue liikennevälineisiin liittyvässä tutkimuksessa. Erityistä huomiota 
Neuvoston päätös 94/91 l/EY, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevan erityisohjelman hyväksymisestä ympäristön ja ilmaston alalla (1994-1998), 
EYVL N:o L 361, 31.12.1994, s. 1 
Neuvoston päätös 94/571/EY, tehty 24 päivänä heinäkuuta 1994, tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevan erityisohjelman hyväksymisestä teollisen ja 
materiaaliteknologian alalla (1994-1998), EYVL N:o L 222, 26.8.1994, s. 19 
27 
kiinnitetään tehdasteollisuudessa työskentelevän työvoiman terveyteen kehittämällä 
turvallisia ja luotettavia tuotantojärjestelmiä ja kiinnittämällä huomiota 
inhimillisiin ja organisatorisiin tekijöihin. 
76. Tuoteinnovaatioihin liittyvä materiaalien ja teknologioiden ala vaikuttaa terveyteen 
pidemmällä aikavälillä, sillä siinä käsitellään materiaalien perustutkimusta 
(esimerkiksi pintaominaisuudet, bioyhteensopivuus ja siirrännäisiin käytettävien 
materiaalien lujuus), erityisten kalvojen kehittämistä (esimerkiksi kohdennettuun 
lääkkeiden liikkeelle laskemiseen sekä hammaslääketieteellisiin tai ortopedisiin 
sovelluksiin), lääkinnällisiä laitteita ja diagnoosivälineitä koskevaa tutkimusta. 
Tuloksena saadaan aikaan uusia sovelluksia ja uusia menetelmiä (diagnoosi ja 
hoito) lääketieteelle. 
77. Ohjelman kolmas ala kattaa liikennevälineisiin liittyvän teknologian, mukaan 
lukien kaikki suunnitteluun, integraatioon, tuotantoon, tehokkuuteen, ympäristöön, 
turvallisuuteen ja liikenneajoneuvojen, sekä ilma-alusten että kaikkien pinta-
ajoneuvojen, toimintaan liittyvät näkökohdat. Valittujen hankkeiden tavoitteena on 
edistää tuotantojärjestelmien, tuotteiden sekä liikennevälineiden 
ympäristövaikutusten vähenemistä ja parantaa tuotteiden ja ajoneuvojen 
turvallisuutta. Tähän kuuluu moottoreiden melun ja saastepäästöjen vähentäminen 
sekä primaariset ajoneuvojen turvallisuusteknologiat - onnettomuuksien estäminen 
- ja sekundaarinen turvallisuus - onnettomuuksien vaikutusten lieventäminen. 
3.4.9 Standardit, mittaukset ja testaus 
78. Standardeja, mittauksia ja testausta koskevassa ohjelmassa56 on muodostettu 
erityinen hallintoväline, Dedicated Call, jonka avulla voidaan tehdä kohdennettua 
tutkimusta joistakin erityisaiheista standardointia koskevien eurooppalaisten 
politiikoiden tueksi. Vuonna 1995 valittiin 15 terveyteen, turvallisuuteen ja 
ympäristöön liittyvää hanketta, joiden yhteisarvo on noin 13 miljoonaa ecua. 
3.5 Ympäristöpolitiikka, energia 
79. Ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan yhteisön ohjelman57 puitteissa yhteisön 
politiikka ympäristöalalla pyrkii liittämään ympäristönäkökohdat osaksi yhteisön 
muita politiikkoja. Eräinä ohjelman ympäristöalan haasteina ja ensisijaisina 
tavoitteina mainitaan nimenomaisesti kansanterveyden sekä terveyden ja 
turvallisuuden parantaminen (erityisesti teollisuuden vaaratilanteet, ydinturvallisuus 
ja säteilysuojelu). 
Ympäristön suora ja epäsuora vaikutus terveyteen on yhä ilmeisempää. Muutamien 
toisiinsa liittyvien tekijöiden on jo määritetty vaikuttavan terveyteen: 
ilmaston muutokset ja maailmanlaajuinen lämpeneminen 
56 
57 Neuvoston päätös 94/803/EY, tehty 23 päivänä marraskuuta 1994, tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevan erityisohjelman hyväksymisestä standardien, 
mittausten ja testauksen alalla (1994-1998), EYVL N:o L 334, 22.12.1994, s. 47 
Viides ohjelma - EYVL N:o C 138, 17.5.1993 
28 
otsonikerroksen oheneminen 
ilmakehän saastuminen (otsonin keskittyminen ilmakehään, rikki- ja 
typpioksidien lisääntyneet pitoisuudet, hiukkassaasteet) 
maaperän saastuminen ja happamoituminen 
pinta- ja pohjaveden saastuminen 
altistuminen keinotekoisille kemiallisille tekijöille ja aineille. 
Useimmissa näistä tapauksista näiden alojen lainsäädännössä otetaan huomioon 
terveysnäkökohdat. 
3.5.1 liman saastuminen 
80. Hyväksyttiin ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmaa 
pilaavia, maastokäyttö!si in koneisiin asennettavista polttomoottoreista peräisin 
olevien kaasumaisten ja hiukkasmaisten aineiden päästöjä vastaan kohdistuvia 
toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä38. Lisäksi 
toimielimet käsittelivät vuonna 1995 muutamia ehdotuksia: direktiivi ympäristön 
ilman laadusta39, moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttamasta ilman 
pilaantumisesta annetun direktiivin tarkistus60 sekä direktiivi raskaiden ajoneuvojen 
dieselmoottoreiden päästöistä61. 
Lainsäädännön lisäksi julkaistiin kertomukset ympäristön ilmaa koskevien 
direktiivien täytäntöönpanosta sekä otsonia koskevasta kehityksestä. 
3.5.2 Säteilysuojelu 
81. Kahden tärkeän terveyden suojeluun suoraan liittyvän direktiivin tarkistusta on 
kehitetty lisää vuonna 1995 Euratomin perustamissopimuksen III luvun (terveyden 
suojelu) mukaisesti. 
Ensinnäkin tarkistettiin perusnormien vahvistamisesta väestön ja työntekijöiden 
terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta annettua 
direktiiviä (80/836/EURATOM) viimeisimmän tieteellisen tiedon ottamiseksi 
huomioon. Tarkistus vahvistaa säteilysuojelua esimerkiksi pienentämällä 
työntekijöiden ja väestön annosrajoja ja sisällyttämällä mukaan direktiivin 
soveltamisalaan altistuminen luonnon säteilylähteille työssä. Pysyvät edustajat 
hyväksyivät komission ehdotuksen 21 päivänä joulukuuta 1995, ja se annettiin 
virallisesti vuoden 1996 alussa. 
82. Toiseksi on jatkettu lääketieteellisessä tutkimuksessa ja hoidossa olevien 
henkilöiden säteilysuojelua koskevista perustoimenpiteistä annetun direktiivin 
(84/466/EURATOM) tarkistamista. Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklassa 
mainitulta asiantuntijaryhmältä saatiin virallinen lausunto komission ehdotuksesta 
58 
59 
60 
61 KOM(95) 350 lopullinen, 6.9.1995 
KOM(94) 109 lopullinen, 4.7.1994 
KOM(94) 558 lopullinen, 16.12.1994 
KOM(94) 559 lopullinen, 16.12.1994 
29 
direktiivin tarkistukseksi. Tällä ehdotuksella laajennetaan suuresti nykyistä 
direktiiviä uusien lääketieteessä käytettyjen tekniikoiden ottamiseksi huomioon 
sekä tämän alan säteilysuojanäkökohtien selventämiseksi ja erittelemiseksi. 
83. Euratomin perustamissopimuksen III lukua (terveyden suojelu) sovellettiin 
Ranskan Polynesiassa tehtyihin ydinkokeisiin: komissio pyysi velvollisuuksiensa 
puitteissa Ranskan viranomaisilta tietoja sekä ydinräjäytysalueen työntekijöiden 
että väestön suojelemiseksi toteutetuista säteily suojelutoimenpiteistä ja vieraili 
alueella. 
Komissio pyysi Ranskan viranomaisia jatkamaan alueen ympäristön 
radioaktiivisuuden seuraamista pitkällä aikavälillä ja ilmoittamaan tuloksista 
komissiolle. Komissio myös pyysi itsenäistä laitosta arvioimaan pahimman 
mahdollisen geologisia onnettomuuksia koskevan tilanteen. Arviointi vahvisti 
Ranskan viranomaisten tekemien laskelmien olleen oikealla pohjalla. 
84. Näiden sääntelytoimien lisäksi komissio osallistuu radiologisen diagnoosin 
kohteena olevan potilaan säteilysuojelun parhaan mahdollisen tason saavuttamista 
koskevaan tutkimukseen. Laaditaan tieteellisesti perusteltuja ohjeita kliinisten ja 
teknisten vaatimusten täyttämiseksi, jotta diagnoosin kannalta riittävät tiedot 
saataisiin potilaalle kohtuullisella annostasolla. Turvallisuuskulttuurin periaatetta 
edistetään näin sekä kliinisessä ympäristössä että valmistajan puolelta. 
3.5.3 Kemialliset valmisteet 
85. Kemiallisten valmisteiden osalta komissio esitti muutetun ehdotuksen neuvoston 
direktiiviksi integroidusta saastumisen ehkäisemisestä ja sen valvonnasta62. Lisäksi 
ehdotettiin muutosta biosidituotteiden saattamista markkinoille koskevaan 
direktiiviluonnokseen63, jossa säädetään kutakin markkinoille saatettua 
biosidituotetta koskevasta lupamenettelystä. Menettelyt perustuvat ihmisten 
terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien vaarojen arviointiin. 
3.5.4 Väestönsuojelu 
86. Väestönsuojelun alalla on alettu pohtia toisaalta suuronnettomuuksien 
hätätila!ääketiedettä(järjestäytyminen onnettomuushetkellä,psykologinen seuranta) 
ja toisaalta luonnon ja teknologisten suuronnettomuuksien ympäristövaikutuksia 
tarkoituksena vähentää tai jopa välttää niiden vakavat seuraukset ihmisten 
terveydelle ja ympäristölle. 
3.5.5 Euroopan ympäristökeskus 
87. Kööpenhaminaan perustettu Euroopan ympäristökeskus on vastikään aloittanut 
toimintansa. Se on nyt julkaissut erikoistutkielman nimeltä "Environment & Health 
62 
63 KOM(95) 88 lopullinen, 15.5.1995 
KOM(95) 387 lopullinen, 20.7.1995 
30 
(1): Overview and main European Issues" uhkat ihmisten terveydelle -hankkeen 
yhteydessä. 
3.5.6 Energiapolitiikka 
88. Energian ja terveyden suhde perustuu ensisijaisesti niihin suoriin vaikutuksiin, 
joita energian tuotannolla ja käytöllä on ympäristöön, sillä saastuminen vaikuttaa 
suoraan ihmisten terveyteen. Komissio esitti vuoden 1995 lopulla valkoisen kirjan 
Euroopan yhteisön energiapolitiikasta64. Kirjassa hahmotelluista yhteisistä 
tavoitteista erityisesti ympäristön suojeluun liittyvällä tavoitteella on myönteinen 
ja suora vaikutus ihmisten terveyteen. Lisäksi yhdistetyllä 
energia-ympäristölähestymistavalla myötävaikutetaan kestävän kehityksen 
aikaansaamiseen. 
Valkoisessa kirjassa todetaan, että kaikkia ongelmia, jotka liittyvät vuotoihin, 
jätteisiin, meluun, ympäristön maisema-arvon vahingoittamiseen ja paikallisten 
päästöjen tai hiilidioksidin ja muiden kasvihuonekaasujen lisääntyneiden päästöjen 
aiheuttamaan ilmakehän saastumiseen, on enenevässä määrin käsiteltävä yhteisön 
tasolla, sillä niiden suorat kielteiset vaikutukset kansanterveyteen ovat ilmeiset. 
Tässä käytetään hyväksi erityisesti uutta teknologiaa. 
89. Vuonna 1995 keskustelun kohteena olleet komission ehdotukset kahdeksi uudeksi 
ohjelmaksi, THERMIE II uusien puhtaiden teknologioiden edistämiseksi ja 
levittämiseksi65 sekä SAVE II, joka on monivuotinen ohjelma energiatehokkuuden 
edistämiseksi yhteisössä66, myötävaikuttavat, kunhan neuvosto on hyväksynyt ne, 
suuresti maailmanlaajuisten ympäristöongelmien vähentämiseen. 
3.6 Liikenne 
90. Liikenneturvallisuuden merkitystä vahvistettiin Euroopan unionista tehdyllä 
sopimuksella, jolla muutettiin 75 artiklaa siten, että siinä laajennetaan yhteisön 
toiminta toimenpiteisiin liikenneturvallisuuden parantamiseksi. Kaikki 
liikenneturvallisuutta lisäävät toimenpiteet myötävaikuttavat korkean terveyden 
suojelun tason saavuttamiseen yhteisössä. Komissio antoi heinäkuussa 1995 
tiedonannon yhteisestä liikennepolitiikasta: toimintaohjelma vuosiksi 1995-200067. 
Kehittäessään edelleen valkoista kirjaa yhteisen liikennepolitiikan tulevasta 
kehityksestä68 toimintaohjelmassa säilytetään turvallisuus olennaisena osana 
yhteistä liikennepolitiikkaa. 
Toimintaohjelmassa esitetään yksityiskohtaisesti ehdotukset ja toimet vuosiksi 
1995-1996 ja määritetään kaudella 1997-2000 ja sen jälkeen käsiteltävät asiat. 
Turvallisuus on merkittävällä sijalla tässä toimenpideluettelossa. 
64 
65 
66 
67 KOM(95) 682 lopullinen, 13.12.1995 
KOM(94) 654 lopullinen, 12.12.1994 
KOM(95) 225 lopullinen, 31.5.1995 
KOM(95) 302 lopullinen, 12.7.1995 
K.OM(92) 494 lopullinen, 2.12.1992 
31 
3.6.1 Laivat 
91. Itämerellä syyskuussa 1994 tapahtunut Estonia-onnettomuus, jossa menehtyi yli 
900 henkeä, korosti tarvetta parantaa kiireesti ro-ro-lauttojen turvallisuutta. 
Komissio valmisti ehdotuksen neuvoston asetukseksi ro-ro-matkustaja-alusten 
turvallisuusjohtamisesta. Neuvosto antoi asetuksen 8 päivänä joulukuuta 199569. 
Asetuksella pyritään aikaansaamaan se, että yhteisön satamiin tuleviin ja niistä 
lähteviin säännöllisesti liikennöiviin ro-ro-matkustajalauttoihin on pakollisesti 
alettava soveltaa 1 päivään kesäkuuta 1996 mennessä Kansainvälisen 
merenkulkujärjestön kansainvälistä turvallisuusjohtamissäännöstöä (ISNi-
säännöstö). Lisäksi asetuksessa säädetään siitä, että jäsenvaltioiden on tiukasti 
tarkistettava vaatimustenmukaisuus. ISM-säännöstön 
turvallisuusjohtamisjärjestelmään pohjautuvalla turvallisuuskulttuurin 
kehittämisellä voi olla ainoastaan myönteisiä vaikutuksia matkustajien ja 
merenkävijöiden turvallisuuteen. 
92. Vaikka yleisesti tunnustetaankin, että noin 80 prosenttia merionnettomuuksista 
johtuu inhimillisistä tekijöistä, myös alukset ja alusten laitteet voivat olla syynä 
onnettomuuteen. Turvalliset ja luotettavat laitteet taas voivat usein olla se tekijä, 
joka ehkäisee merionnettomuuden. Komissio antoi kesäkuussa ehdotuksen 
neuvoston direktiiviksi merenkulkuvarusteista70. Direktiivillä pyritään tuomaan 
suuri joukko laitteita ja varusteita nykyisten kansainvälisten testausnormien piiriin 
tai, jos tällaisia normeja ei ole olemassa, Kansainvälisen merenkulkujärjestön 
tulevaisuudessa luotavien normien piiriin. Noudattamisen tarkistaisivat ilmoitetut 
elimet, jotka täyttävät yhteiset laatuvaatimukset. 
3.6.2 Vaarallisten aineiden kuljetus 
93. Euroopan parlamentti ja neuvosto keskustelivat vuonna 1995 komission 
ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksista 
annettujen jäsenvaltioiden lakien lähentämisestä. Neuvosto antoi joulukuussa 1995 
yhteisen kantansa ehdotuksesta71. Tällaisten tavaroiden rautatiekuljetuksiin liittyvät 
mahdolliset terveysvaarat ovat huomattavat erityisesti, kun otetaan huomioon, että 
näitä tavaroita kuljetetaan usein suurina määrinä kaupunkialueiden läpi. Lisäksi 
rautatieliikennemarkkinoiden asteittainen avautuminen edellyttää 
turvallisuuslainsäädännön kehittämistä, johon sisältyy vaarallisten tavaroiden 
rautatiekuljetus. 
94. Neuvosto antoi lokakuussa 1995 yhteisen kantansa pitkäaikaisesta ehdotuksesta 
neuvoston direktiiviksi vaarallisten tavaroiden kuljetusta käsittelevän 
turvallisuusneuvonantajan nimittämisestä ja ammatillisesta pätevyydestä72. Tällä 
ehdotuksella pyritään varmistamaan, että vaarallisia tavaroita kuljettavat ja niihin 
69 
70 
71 
72 Neuvoston asetus N:o 3051/95/EY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1995, EYVL N:o L 320/14, 
30.12.1995 
KOM(95) 269 lopullinen, 21.6.1995 
KOM(94) 573 lopullinen, 9.12.1994 
KOM(91) 4 lopullinen 
32 
liittyvää toimintaa toteuttavat yritykset nimittävät neuvonantajia suojaamaan 
kansanterveydelle ja turvallisuudelle, omaisuudelle ja ympäristölle aiheutuvilta 
vaaroilta. Nämä neuvonantajat myös helpottaisivat yrityksen toiminnan 
toteuttamista mahdollisimman turvallisella tavalla. 
3.6.3 Maantieliikenne 
95. Komissio esitti ehdotuksen neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden 
perävaunujen katsastusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä73. 
Ehdotukseen sisältyy perusdirektiivin 77/143/ETY74 muuttaminen siten, että 
direktiivin alaan sisällytetään tiettyjen raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen ja 
linja-autojen nopeusrajoitusiaitteiden tehokas ja säännöllinen testaaminen. Näin 
vaikutetaan yleiseen tieturvallisuuteen ja väestön terveyteen. Lisäksi käytettiin 
tilaisuutta hyväksi tämän direktiivin tekstien saattamiseksi ajan tasalle, millä 
taataan, että kyseisiä ajoneuvoja säännellään riittävästi ja että ne pidetään 
kunnossa tieturvallisuuden varmistamiseksi. 
3.7 Kansainvälinen yhteistyö, suhteet kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin 
96. Terveys- sekä työterveys- ja työ turvallisuusalan yhteistyötä koskevia säännöksiä 
on sisällytetty Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden välisiin 
yhteistyösopimuksiin. 
97. Euroopan unionin ja Välimeren maiden konferenssissa Barcelonassa määritettiin 
konferenssin loppujulistuksessa terveys yhdeksi tulevista yhteistyöaloista tällä 
alueella. Barcelonassa hyväksytyssä työohjelmassa kumppanit sopivat toimivansa 
yhdessä erityisesti tiedotus- ja ehkäisytoiminnassa, julkisten terveyspalvelujen 
kehittämisessä, henkilöstön koulutuksessa sekä lääketieteellisessä yhteistyössä 
luonnonkatastrofien yhteydessä75. 
98. Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden välisissä kauppasuhteissa terveyden 
suojelu sisältyy sekä kahdenkeskisiin että alueellisiin ohjelmiin, mukaan lukien 
Atlantin ylittävä vuoropuhelu sekä toiminta, joka liittyy palvelujen kaupan 
yleissopimusta koskeviin yhteisön erityissitoumuksiin 
99. Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävässä 
tutkimusyhteistyössä76 on tapahtunut huomattavaa edistystä lääkkeiden, 
diagnostisen ja rokotetutkimuksen osalta, joilla pyritään antamaan välineet useiden 
kehitysmaiden merkittävien sairausongelmien torjumiseksi. Malarian tutkimuksessa 
STD-3-ohjelmaan osallistui yli 80 ryhmää 33 eri maassa. Tämän sairauden 
73 
74 
75 
76 KOM(95) 415 lopullinen, 8.9.1995 
EYVLN:oL47, 18.2.1977 
Barcelonan julistus, annettu Euroopan union ja Välimeren maiden konferenssissa (27728.11.1995), 
lopullinen versio, Barcelona, 28.11.1995 
Neuvoston päätös 94/807/EY, tehty 23 päivänä marraskuuta 1994, tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevan erityisohjelman hyväksymisestä kolmansien maiden 
ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön alalla, EYVL N:o L 334, 22.12.1994, 
s. 109 
33 
tärkeyttä heijastellen malariatutkimus ja erityisesti malariarokotteen tutkimus on 
mukana myös uudessa ÎNCO-DC-ohj el massa. Parhaillaan käydään keskusteluja 
mahdollisesta yhteistyöstä Yhdysvaltojen kanssa malariarokotteen kehittämisessä. 
3.7.1. Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen yhteistyö 
100. Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa Madridissa 9. joulukuuta 
1995 hyväksytyssä Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen yhteisessä 
toimintasuunnitelmassa nämä kaksi osapuolta lupasivat perustaa työryhmän 
maailmanlaajuisen varhaisen varoitusjärjestelmän ja tartuntasairauksiîn 
reagoimiseen tähtäävän verkonston kehittämistä ja toteuttamista varten. Lisäksi 
osapuolet ovat sitoutuneet tekemään yhteistyötä kahdenkeskisesti ja WHO:n ja 
muiden sopivien kansainvälisten järjestöjen piirissä terveyteen liittyviä asioita 
(AIDS ja muut tartuntataudit, syöpä, huumeriippuvuus) koskevissa ohjelmissa sekä 
määrittämään erityisiä yhteistyöaloja erityisesti tutkimuksessa. 
101. Osapuolet ovat myös sitoutuneet tutkimaan mahdollisuutta tehdä sopimus 
työterveyteen ja työturvallisuuteen vaikuttavia seikkoja koskevien tietojen 
vaihdosta. Näihin seikkoihin kuuluvat työturvallisuus- ja työterveysnormit, 
säännösten kehittäminen, erittäin riskialtis toiminta, syöpävaaran aiheuttavat aineet 
työpaikalla, toksikologia, testausohjelmat, koulutus- ja tieto-ohjelmat sekä 
tilastojen ja tietojen kerääminen. Lisäksi osapuolten odotetaan tutkivan 
mahdollisuutta laatia parempia mekanismeja ajallaan tapahtuvasta tuotteiden 
yleiseen turvallisuuteen liittyvästä tietojenvaihdosta, mukaan lukien tuotteiden 
vetäminen pois markkinoilta. 
102. Ympäristön alalla - ympäristö liittyy suoraan terveyden suojeluun - yhteisö ja 
Yhdysvallat ovat sitoutuneet vahvistamaan tietojenvaihtoa ja ilmoittamista 
maailmanlaajuisista ympäristöasioista, kuten ilmaston muutoksesta, luonnon 
monimuotoisuudesta, otsonikerroksen ohenemisesta, pysyvistä orgaanisista 
saastuttajista, aavikoitumisesta ja eroosiosta, veden laadusta ja määrästä, merien 
saastumista aiheuttavista maalla olevista lähteistä, vaarallisista jätteistä ja 
saastuneesta maaperästä sekä metsäkysymyksistä. Lisäksi ne ovat sitoutuneet 
parantamaan kahdenkeskistä vuoropuheluaan säännöllisestä yhteistyöstä, mukaan 
lukien: 
kemiallisia asioita koskevan yhteistyön laajentaminen 
bioteknologiaan liittyviä seikkoja koskevan työn jatkaminen, esimerkkeinä 
arviointiin liittyvän tiedon keskinäinen hyväksyminen ja luvan 
myöntäminen geneettisesti muunnelluille organismeille 
ilmansaastumista koskevan työn parantaminen. 
3.7.2. Yhteistyö Keski-Euroopan maiden ja itsenäisten valtioiden yhteisön kanssa -
PHARE/TACIS: 
103. PHARE on keskittänyt tukeaan keskeisille uudistusaloille vuonna 1994 tarkistetun 
terveysstrategiaa koskevan asiakirjan mukaisesti (terveyden rahoitus, 
terveyspalvelujen uudelleenjärjestäminen erityisenä painopistealueena 
perusterveydenhuolto, lääkepolitiikka, inhimillisten voimavarojen hallinta ja 
34 
koulutus sekä ehkäisevä terveystyö). Kaikki nämä alat on mainittu jo 
ensimmäisessä strategisessa asiakirjassa. Pyrkiessään kohti erityistä terveysalan 
uudistamiseen liittyvää tavoitetta PHARE on ohjelmasuunnittelussa ja käynnissä 
olevien ohjelmien mukauttamisessa kiinnittänyt erityistä huomiota laajempaan 
tavoitteeseen assosioituneiden maiden integroimisesta. Terveysalan 
uudelleenjärjestämiseen myönnettiin vuosina 1991-1995 yhteensä yli 130 
miljoonaa ecua. 
Vuoden 1995 aikana jatkettiin käynnissä olevien ohjelmien toteuttamista kaikissa 
PHARE:n piirissä olevissa KIE-maissa Sloveniaa lukuun ottamatta. Uusia ohjelmia 
hyväksyttiin neljälle muulle KIE-maalle. 
TACIS-ohjelman puitteissa aloitettiin vuonna 1995 Venäjällä toimia neljällä 
koealueella terveysjärjestelmän kehittämisen tukemiseksi. Toiminta liittyi vuonna 
1994 hyväksyttyyn 4,5 miljoonan ecun ohjelmaan. 
Vuonna 1995 suunniteltiin uusia terveysulottuvuuden sisältäviä ohjelmia Venäjälle 
ja Moldaviaan. 
104. a) PHARE/TACIS, käynnissä oleva toiminta vuonna 1995: 
- Albaniassa käynnissä oleva toiminta vastaa kahta ohjelmaa (93 ja 94) ja liittyy 
i) perusterveydenhuollon kehittämiseen strategiasuunnittelun sekä 
uudelleenkoulutuksen (500 yleislääkäriä ja 1800 sairaanhoitajaa) avulla, ii) 
sairaaloiden uudistamiseen, jossa keskitytään sairaalan johtamiseen Euroopan 
yhteisön alueella olevien ystävyyssairaaloiden sekä koulutuksen avulla, 
biolääketieteellisiä laitteita koskevan huoltopalvelun luomiseen, 
sairaalalaboratorioiden diagnoosi- ja seiarantakyvyn parantamiseen sekä 
hälytyspalvelujen uudelleenjärjestämiseen, iii) lainsäädäntöön, jossa pyritään 
teknisellä avulla luomaan terveysalan lainsäädäntöpuitteet, iv) lääkealan 
uudelleenjärjestämiseen luomalla tiputusnesteen tuotantolinja sekä avustamalla 
lääketarkastuslaitoksen perustamisessa, v) ehkäisemiseen järjestämällä uudelleen 
kansanterveyslaboratorioiden verkko. Useimmat vuoden 1993 ohjelman toimista 
saatettiin päätökseen vuonna 1995. . 
Bulgariassa toiminta vastaa kahta ohjelmaa (92 ja 93) ja liittyy i) 
terveysjärjestelmän rahoittamiseen, mukaan lukien lääketieteellisten toimenpiteiden 
kustannusten arviointi ja sairausvakuutuskysymykset, ii) koulutukseen, johon 
sisältyy lääkäreiden ja hoitajien koulutusta koskevan politiikan suunnittelu, 
hajauttamisprosessiin osallistuvien lääkintäalan henkilöiden ja virkamiesten 
kouluttaminen, sairaanhoitoalan tiedekunnan luominen Sofian yliopistoon, 
koulutusjärjestelmän parantaminen yleislääketieteen alalla (jatko-opinnot ja 
aikuiskoulutus), iii) lääkealan politiikkaan kiinnittäen erityistä huomiota 
lainsäädännön ja käytäntöjen yhdenmukaistamiseen Euroopan yhteisön 
lainsäädännön ja käytäntöjen kanssa, iv) toimintapuitteiden luomiseen yksityiselle 
ammatinharjoittamiselle tavoitteena mahdollistaa tasapainoisen julkisen/yksityisen 
terveydenhuoltojärjestelmän kehittäminen sekä v) työterveyteen ja 
työturvallisuuteen, jota terveysministeriö ja työministeriö toteuttavat yhdessä. 
Useimmat vuoden 1992 ohjelman toimista saatettiin päätökseen vuonna 1995. 
Unkarissa vuoden 1993 ohjelmilla pyritään i) kehittämään uudenaikainen 
perusterveydenhuoltojärjestelmä, johon sisältyy kaikki näkökohdat (lainsäädäntö, 
35 
politiikan ja toteutusstrategian suunnittelu, koulutus, käytännön tutkimus, 
viestintästrategia jne.) ja johon kuuluu innovaatiorahasto, josta tuetaan julkisia tai 
yksityisiä perusterveydenhuoltoon liittyviä aloitteita sekä ii) sekä työterveyttä ja 
työturvallisuutta että terveysalan ammattikoulutusta koskevan lainsäädännön ja 
parhaiden käytäntöjen yhdenmukaistamiseen Euroopan yhteisön lainsäädännön ja 
parhaiden käytäntöjen kanssa. Toiminta on yhä käynnissä. 
Romaniassa jatkettiin rajoitetusti toimintaa terveysalan rahoittamisen 
uudistamisessa osana sosiaaliohjelman terveysulottuvuutta. 
- entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa jatkettiin lääkealan politiikan 
kehittämisen tukemista osana humanitaarista apua, johon aiemmassa vaiheessa 
kuului lääkkeiden toimittaminen. 
Olemassa olevat ohjelmat saatettiin päätökseen Tsekin tasavallassa 
(terveysjärjestelmän rahoittaminen ja sairausvakuutushallinto, terveyteen liittyvä 
tiedotusjärjestelmä) ja Slovakiassa (lääkinnällisten laitteiden arvioinnin ja 
hoitamisen menetelmäsuunnittelu, perusterveydenhuollon ja terveyden 
johtamisstrategian suunnittelu sekä tähän liittyvä välitön jatkokoulutus nykyiselle 
henkilöstölle) samoin kuin Baltian maissa. 
- Venäjällä vuonna 1995 aloitetut vuoden 1994 ohjelmaan kuuluvat toimet 
sisältävät perusterveydenhuoltopalvelujenkehittämisenkokeiluluontoistenoblastien 
muodossa, sairaalakäytäntöjen ja -johtamisen uudenaikaistamisen sekä äitien ja 
lasten terveyttä koskevat esittelyhankkeet yhdellä kokeilualueella. 
105. b) PHARE/TACIS, uudet ohjelmat vuonna 1995: 
Slovakiaa ja kolmea Baltian maata varten laadittiin uudet PHARE-ohjelmat, 
osittain jatkona aiemmalle tuelle: 
Slovakiassa ohjelma keskittyy neljälle alueelle: i) terveysjärjestelmän 
rahoituksen uudistamiseen paneutumalla muun muassa seuraaviin seikkoihin: 
hinta- ja maksujärjestelmä, kirjanpito ja tiedonkulkuj ärj estelmä 
terveydenhuoltopalvelujen tuottajien ja rahoituslaitosten välillä, voimavarojen 
jakamista koskevat perusteet sekä investointistrategioiden kehittäminen 
terveydenhuollon perusrakenteita ja laitteistoa varten, ii) toimintamahdollisuuksien 
luomiseen yksityistä ammatinharjoittamista varten kehittämällä tasapainoinen 
julkinen/yksityinen terveydenhuoltoj ärj estelmä, iii) perusterveydenhuoltostrategian 
toteuttamiseen ja iv) terveysalan johtamisstrategian toteuttamiseen. 
Baltian maissa painopiste on pääasiallisesti entisillä painopistealueilla: 
terveysjärjestelmän rahoituksen uudistaminen kaikissa kolmessa Baltian maassa, 
Latviassa ja Liettuassa tuetaan myös inhimillisiä voimavaroja ja koulutusta, 
perusterveydenhuollon kehittämistä sekä lääkealan politiikkaa, kun taas Virossa 
tuetaan myös tietojärjestelmää. 
36 
Kaikissa näissä uusissa ohjelmissa on otettu huomioon tarve suunnitella ja 
toteuttaa terveysalan henkilöstölle sekä väestölle yleensä suunnattu terveysalan 
uudistuksista kertova tiedotusstrategia. 
106. Näiden kansallisten ohjelmien lisäksi komissio käynnisti vuonna 1995 laaja-alaisen 
10 miljoonan ecun ohjelman nimeltä CONSENSUS politiikkaa koskevien 
neuvojen ja tuen antamiseksi PHARE:n piiriin kuuluvien maiden 
sosiaaliturvauudistukselle. KIE-maissa on perustettu eri instituutioiden välisiä 
uudistustoimikuntia, ja lisäksi 15:stä Euroopan yhteisön jäsenvaltiosta ja kaikista 
PHARE:n piiriin kuuluvista KIE-maista koostuva ohjelman neuvoa-antava 
lautakunta neuvoo ohjelmapolitiikassa ja hanke-ehdotusten valinnassa. Tämän 
ohjelman alaan kuuluvat terveysjärjestelmän rahoittamista koskevat seikat ja 
terveydenhuollon palvelujen jakeluorganisaatio. Ohjelmaa toteutetaan läheisessä 
yhteistyössä pääosaston V kanssa. 
TACIS-ohjelman puitteissa suunniteltiin vuonna 1995 uusia terveysulottuvuuden 
sisältäviä ohjelmia Venäjällä ja Moldaviassa: 
Venäjä: päätettiin kahdesta toimesta 
* Päätettiin 2,6 miljoonan ecun ohjelmasta Karjalan tasavallalle, jotta 
sosiaalisen ja terveydenhuoltoalan uudistukset voidaan toteuttaa 
yhtenäisesti. Ohjelmassa paneudutaan sosiaaliturvan hallintoon, jota 
sosiaaliministeriö hoitaa yhteistyössä työministeriön ja terveysministeriön 
kanssa, sekä terveydenhuoltojärjestelmien hallintaan, joka on 
terveydenhuoltoministeriön vastuulla, mutta itse asiassa paikallishallinnon 
alaista. 
* Lisäksi 0,5 miljoonaa ecua on myönnetty Venäjän hallitukselle 
annettavaan neuvontaan, jossa keskitytään sekä lääkevalmisteiden 
kysyntään että tarjontaan niiden jakelun ja tuotannon parantamiseksi. 
Moldavia: Inhimillisten voimavarojen kehittämiseen annettavan teknisen 
avun ohjelman puitteissa myönnettiin 0,5 miljoonaa ecua tukea kattamaan 
perusterveydenhuollon kehittäminen ja terveyshallinnon vahvistaminen. 
107. Lisäksi terveysnäkökohdilla on merkittävä sija meneillään olevassa 
yhteydenpidossa ja yhteistoiminnassa Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa 
erityisesti tilanteen ja erityistarpeiden sekä sosiaali- ja terveysalojen 
yhteistyömahdollisuuksien arvioinnissa, mukaan lukien mahdollisuus avata 
yhteisön terveysalan ohjelmat näille maille. 
108. Vuonna 1994 aloitettu Euroopan kansalaisjärjestöjen (NGO) sisäinen yhdyslinkki 
(LŒN) -ohjelma, joka kattaa sekä PHARE- että TACIS-maat, on suunnattu 
edistämään vähäosaisten yhteisöjen hyväksi tapahtuvaa kansalaisjärjestöjen 
toimintaa. Terveysalalla toimintaan voi kuulua: 
sellaisten naisten auttaminen, joilla on rajalliset mahdollisuudet käyttää 
terveys- ja sosiaalipalveluja 
37 
kestävä terveys ja sosiaalinen tuki heikoimmassa asemassa oleville 
kohderyhmille, kuten vammaiset, riippuvuuden uhrit, HTV:tä/AIDS:ia 
sairastavat, katulapset, vanhukset jne. 
Bulgariassa, Unkarissa, Liettuassa, Puolassa ja Slovakiassa on hyväksytty 
terveyshankkeita yli miljoonan ecun edestä. Näiden hankkeiden joukosta on syytä 
mainita seuraavat: 
hoitokotikeskuksen perustaminen Sofian alueelle (henkilöille, jotka 
sairastavat parantumatonta sairautta, kuten syöpä tai AIDS) 
ammattikoulutus huumeongelmaisille nuorille, joilla on rikollinen tausta 
naisten terveyden parantaminen Slovakiassa kehittämällä kestäviä 
suvunjatkamiseen liittyviä terveydenhuoltopalveluja 
Cp-vammaisten lasten kuntoutus 
AIDS-keskus: avustusta, koulutusta, tiedotusta sekä asiakirja-aineistoa 
malli yhteisöperusteiselle haavoittuvassa asemassa oleville vanhuksille 
(mielisairaudet ja dementia) tarkoitetulle terveydenhuoltojärjestelmälle. 
Näiden ohjelmien sekä Euroopan yhteisön kansanterveysalan ohjelmien, kuten 
syöpä, AIDS, huumeriippuvuus ja terveyden edistäminen, välistä yhteistyötä ja 
yhtenäisyyttä pidetään yllä. 
3.7.3 Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa 
109. Euroopan yhteisö jatkoi edelleen terveyteen liittyvien Euroopan neuvoston toimien 
seurantaa. Yhteisö oli edustettuna useissa alan komiteoissa ja ryhmissä. Vuonna 
1995 tärkeimmät käsiteltävinä olevat asiat liittyivät vereen (verensiirtojen 
turvallisuus ja veriomavaraisuus, mukaan lukien ehdotus sopimuksen N:o 26 
teknisen pöytäkirjan tarkistukseksi), ehdotus bioetiikkaa koskevaksi 
yleissopimukseksi ja lukuisat muut aiheet, mukaan lukien elinsiirrot, 
terveydenhuoltopalvelujen järjestäminen vangittuna oleville henkilöille, 
sairaanhoitoalan tutkimusta koskevat suositukset, terveystiedot us sairaaloissa, 
yksinhuoltajaperheiden terveysongelmat sekä terveys, ihmisarvo ja sosiaalinen 
syrjäytyminen. 
110. Yhteistyö Maailman terveysjärjestön (WHO) (mukaan lukien Euroopan alueellinen 
sekä kansainvälinen syöväntutkimuslaitos) kanssa on jatkunut tyydyttävänä. 
WHO n pääjohtaja, tohtori Nakajima, vieraili komissiossa kesäkuussa 1995. 
Komissio on osallistunut maailman terveysyleiskokoukseen, WHO: n 
toimeenpanevan komitean sekä Euroopan aluetoimiston kokouksiin. Aluetoimiston 
kokouksessa Jerusalemissa (syyskuu 1995) tunnustettiin, että on erittäin tärkeää 
tuoda kokouksen esityslistalle Euroopan komission lausuntoja sen toiminnasta 
terveysalalla. 
3.7.4 Yhteistyö AKT-maiden kanssa terveysalalla 
111. Vuonna 1995 tarkistettiin neljännen kerran Lomén yleissopimusta, jolla ohjataan 
vuodesta 1990 lähtien yhteistyösuhteita Euroopan yhteisön sekä Afrikan, Karibian 
38 
ja Tyynenmeren maiden (AKT) kanssa. Allekirjoitustilaisuus Mauritiuksella 4. 
marraskuuta 1995 ei merkinnyt uuden sopimuksen sinetöimistä, vaan sillä 
saatetaan ajan tasalle ja osittain muutetaan yleissopimusta, joka on voimassa 
vuoteen 2000 asti. 
Tätä taustaa vasten on aloitettu neuvotteluja edeltävä työ, jonka on tarkoitus johtaa 
ohjelmien hyväksymiseen. Vuonna 1995 tämä työ oli lähinnä 
yhteistyöstrategioiden (alueelliset sekä maakohtaiset) pohdintaa. 
On pidettävä mielessä, että terveyttä ja AIDS:ia koskevat kysymykset on entistä 
paremmin ja laajemmin otettu huomioon yhteistyöstrategioiden pohdinnassa. 
Vaikka vielä ei luonnollisestikaan voida arvioida ohjelmaneuvotteluiden lopullisia 
tuloksia, kaikesta voidaan päätellä, että terveysalan tukea jatketaan Lomén 
kahdeksannen rahoituspöytäkirjan täytäntöönpanon aikana. 
112. Terveyden ja AIDS:in alalla viime vuosina aloitettuja toimia jatkettiin vuonna 
1995. Seitsemännen Euroopan kehitysrahaston puitteissa jo aloitettujen 
kehityshankkeiden ja rakenteellisen mukauttamisen rahoitusjärjestelmän puitteissa 
myönnettyjen tukien seurannan lisäksi on tehty useita uusia, tärkeitä 
rahoituspäätöksiä. Tässä korostetaan erityisesti seuraavia: 
* Mosambik, jossa on myönnetty 22 miljoonaa ecua terveysjärjestelmän 
kunnostamisohjelmalle maaseudulla 
* Kenia, "perheiden terveyttä" koskeva ohjelma (laadittu yhdessä 
Yhdistyneen kuningaskunnan ulkomaisesta kehitystyöstä vastaavan viraston 
(ODA) kanssa); komissio rahoitti ohjelmaa 14,8 miljoonalla eculla. 
Lisäksi on päätetty useista muista toimista, erityisesti Burkina Fason (lääkealan 
uudistamistuki, 1,6 miljoonaa ecua) tai Keski-Afrikan tasavallan 
(perusterveyshuolîon tuki, 1,8 miljoonaa ecua) hyväksi. 
113. Sukupuolitautien/HIV:n/AIDS:in aloilla komissio on jatkanut ensisijaisten 
strategioiden täytäntöönpanoa yhtä aikaa sekä ehkäisemisessä, terveyspalvelujen 
vahvistamisessa, epidemian sosioekonomisten vaikutusten ottamisessa huomioon 
että tieteellisessä koulutuksessa. 
Vuonna 1995 hyväksyttiin tärkeitä ohjelmia, erityisesti 
sukupuolitauteja/HIV:tä7AIDS:ia koskevan strategian liittämisestä osaksi 
terveysjärjestelmiä (5 miljoonan ecun hankkeet Mosambikissa ja 4 miljoonan ecun 
hankkeet Tansaniassa). Operatiivisen tutkimuksen alalla vuonna 1995 toteutui 
tärkeä hanke Mwanzassa Tansaniassa. Hankkeella näytettiin sukupuolitautien 
hoidon vaikutus Hl-viruksen tarttumisen vähenemisessä. Lopuksi alueellisella 
tasolla toteutettiin joukko HIV/AIDS -tietoisuuden lisäämiseen ihmisten 
keskuudessa pyrkiviä kampanjoita eri tiedotusvälineiden kautta, erityisesti 
radiokampanjat tietyissä Aasian maissa sekä tiedotus television kautta 
(mainospätkät Afrikan jalkapallocupin lähetysten lomassa). 
39 
114. Lisäksi on mainittava AKT-maiden teknisten avustajien ja kansallisten 
asiantuntijoiden kokousten järjestäminen Brysselissä aiheena terveysjärjestelmien 
hajauttaminen. 
Ensimmäinen näistä kokouksista pidettiin marraskuussa 1995 ja omistettiin 
ranskankielisten maiden tilanteelle. Kokous keräsi yhteen yli kolmekymmentä 
osanottajaa Länsi- ja Keski-Afrikasta. 
Tämän kokouksen tarkoituksena oli kartoittaa nopeasti tilannetta, analysoida 
hajauttamisprosessin rajoituksia ja seurauksia. Hajauttaminen on tärkeä osa 
meneillään olevia terveysalan uudistuksia. 
115. Jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteensovittamisen alalla aloitettu prosessi, jonka 
pääkohdat neuvosto määritti vuonna 1994, on jatkunut vuonna 1995. 
Tässä yhteydessä on huomattava terveyttä ja kehitystä sekä sukupuolitauteja ja 
AIDS:ia käsittelevien asiantuntijaryhmien kokousten jatkaminen samoin kuin 
käytännön yhteistyön asteittainen parantuminen maiden tasolla. 
Politiikkoja ja strategioita koskevan yhteistoiminnan syventämiseen sekä 
käytännön yhteistyön parantamiseen liittyvistä aloitteista on keskusteltu myös 
Yhdysvaltojen kehitysapuviraston (USAID) sekä Maailmanpankin kanssa. 
116. Vuoden 1995 huhtikuussa Brysselissä järjestettiin myös ranskankielisen alueen ja 
assosioituneiden maiden terveysministereiden toinen tapaaminen lääkepolitiikan 
alalla. 
Tämä tapaaminen liittyy prosessiin, joka aloitettiin pian sen jälkeen, kun 
Norsunluurannikko oli Euroopan yhteisön tuella vuonna 1994 devalvoinut ÇFA-
frangin tähdäten pohdinnan ja yhteisten toimien kehittämiseen lääkepolitiikan 
alalla. 
Tässä kokouksessa hyväksyttiin toimintasuunnitelma, jossa pyritään erityisesti: 
* luomaan tietoverkko lääkkeistä ja tuotteiden hinnoista Afrikassa 
* vahvistamaan tuotteiden laadunvalvontamekanismeja 
* nopeuttamaan yleislääkkeiden käyttöönottoa yksityissektorilla 
* yhdenmukaistamaan lainsäädäntöjä 
* edistämään lääkkeiden määräys- ja myöntämiskäytäntöjen kehittymistä. 
40 
AIDS 
1. HTV/AIDS on nykyään tärkeimpiä tieteellisiä ja yhteiskunnallisia haasteita. 
HTV/AIDS-ongelmaan paneutuminen edellyttää monitieteistä lähestymistapaa, 
jossa yhdistetään biologisen ja lääketieteellisen tutkimuksen parhaat puolet, 
tehokkaat toimenpiteet sosioekonomisten syiden ja seurausten 
käsittelemiseksi, erityisesti vähäosaisimpien ryhmien ja köyhimpien maiden 
osalta, toimet HTV-tartunnan leviämisen seuraamiseksi ja vähentämiseksi, 
erityisesti kouluttamisen ja tiedottamisen avulla, sekä tuen antaminen 
ihmisille, joilla on HIV/AIDS, ja heidän perheilleen. 
Euroopan yhteisöllä on ollut ja on yhä edelleen tärkeä osa kansainvälisessä 
HTV:n/AIDS:in vastaisessa toiminnassa. Euroopan komissio on toteuttanut 
toimia yhteisön koko vastuualueella. Komission toimet ovat kuitenkin 
keskittyneet seuraaville kolmelle toiminta-alalle: tutkimus, kehitysapu sekä 
kansanterveys. 
2. HTV:n/AIDS:in ehkäisy Euroopassa: Euroopan yhteisön ensisijaiset tavoitteet 
Vuoden 1995 joulukuun 31. päivään mennessä AIDS-tapauksia oli ilmoitettu 
yhteensä 159 343 Euroopan yhteisön 15 jäsenvaltiossa epidemian 
puhkeamisen jälkeen. Tapaukset ovat yleensä maantieteellisesti ryhmittyneet, 
ja niiden määrä vähenee mentäessä lounaisista koillisiin maihin. AIDS-
tapausten nopean lisääntymisen vuoksi on päästy yksimielisyyteen siitä, että 
yhteisöllä on oltava merkittävä asema epidemian torjunnassa. 
Euroopan yhteisö on vuodesta 1988 käynyt AIDS-kysymyksen kimppuun 
osana kansanterveysalalla tehtävää työtä. Kesäkuussa 1991 perustettiin 
Eurooppa AIDS:ia vastaan -ohjelma. Vuonna 1993 Euroopan unionista 
tehdyn sopimuksen nojalla Euroopan yhteisölle annettiin uutta toimivaltaa 
kansanterveyden alalla korostaen, että yhteisön painopistealueena olisi oltava 
"tautien ehkäiseminen", erityisesti laajalle levinneiden ja vaarallisten 
sairauksien. Vuoteen 1995 mennessä oli myönnetty arviolta 40 miljoonaa 
ecua noin 360:11e valtioiden rajat ylittävälle hankkeelle, joissa on mukana 
kansalaisj ärj estöj ä. 
Toimielimet keskustelivat vuonna 1995 uudesta luonnoksesta yhteisön 
toimintaohjelmaksi AIDS:in ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemisestä 
vuosina 1996-2000. Ohjelma oli tarkoitus hyväksyä vuonna 199677. 
Tällä uudella ohjelmalla, jonka talousarvio on 49,6 miljoonaa ecua, on neljä 
77 Ohjelma hyväksyttiin 29.3.1996, päätös 645/96/EY, vrt. EYVL N:o L 95, 16.4.1996 
41 
keskeistä tavoitetta: 
AIDS:in ja eräiden muiden tartuntatautien seuranta ja valvonta 
HIV:n tarttumisen torjunta 
tiedotus, koulutus ja kasvatus 
tuen antaminen ihmisille, joilla on HIV/AIDS, sekä syrjinnän 
torjunta. 
Ohjelmaa toteutetaan seuraavin tavoin: 
tuki yhteisön laajuisille hankkeille 
tuki innovatiivisille hankkeille 
tuki kansalaisjärjestöjen toiminnalle, mukaan lukien maiden välisten 
yhteyksien perustaminen 
verkostojen rakentaminen. 
Tähän ohjelmaan voivat osallistua Euroopan yhteisöön assosioituneet maat. 
Lisäksi edistetään yhteistyötä tällä alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen 
kanssa. 
3. HIV/AIDS -ohjelma kehitysmaiden hyväksi 
Komissio aloitti toimintansa HTV:n/AJDS:in alalla kehitysmaissa vuonna 
1987 ja se on pyrkinyt alusta lähtien varmistamaan läheisen yhteistyön 
WHO:n samana vuonna käynnistämän erityisohjelman kanssa. 
Vuosien kuluessa ohjelmat ovat kehittyneet hätätapauksissa annettavista 
ehkäisytoimista strategioihin ja politiikkoihin, joissa otetaan huomioon 
HTV/AIDS pitkän tähtäyksen strategiaa ja monialaista lähestymistapaa 
vaativana rakenteellisena ongelmana. 
Tämän lähestymistavan on tultava ennen kaikkea terveys- ja sosiaalialoilta, 
joilla on useissa maissa aloitettu uudistusprosessi. Pyrkimyksenä on suurempi 
tehokkuus palvelujen järjestämisessä. Samalla palvelut joutuvat kuitenkin 
selviytymään epidemiaan liittyvän hoitotarpeen huomattavasta kasvusta. 
Mutta epidemian seuraukset sekä sen torjuntaan tähtäävät toimet ulottuvat 
laajalti terveysalan ulkopuolelle: ne koskettavat myös ihmisoikeuksien 
kunnioittamisen ja virusta kantavien henkilöiden syrjimättömyyden 
ongelmaa; ne koskettavat myös sosiaalisia ja perherakenteita, joihin epidemia 
vaikuttaa. 
Tämä on se maailmanlaajuinen ympäristö, jossa komissio on pyrkinyt 
osaltaan ja läheisessä yhteistyössä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kanssa 
sopeuttamaan HTV/AIDS -ongelman ratkaisemiseen liittyvää politiikkaa ja 
strategiaa. Itse asiassa 15 jäsenvaltion muodostama Euroopan yhteisö on 
yhteisön tuen ja kahdenkeskisten tukien perusteella tärkein HTV:n/AIDS:in 
vastaisten toimien rahoittaja kehitysmaissa. Työtä yhteistoiminnan alalla 
tehtiin vuonna 1994 komission esittäessä tiedonannon neuvostolle ja 
42 
parlamentille HIV:tä/AIDS:ia koskevista politiikoista ja strategioista 
kehitysmaissa Neuvosto antoi aiheesta päätöslauselman vuonna 1994 ja 
parlamentti vuonna 1995. On määritetty neljä pääasiallista toimintalinjaa: 
epidemian laajenemisen supistaminen mahdollisimman vähäiseksi 
ehkäisytoimien avulla 
terveysalan vahvistaminen, jotta se selviytyy epidemiasta 
aiheutuvista kasvavista vaatimuksista 
valtioiden auttaminen ottamaan huomioon AIDS.in sosioekonomiset 
seuraukset 
tieteellisen oppimisen kehittäminen. 
Läheistä yhteistyötä jatketaan sekä jäsenvaltioiden että Yhdistyneiden 
kansakuntien ja muiden tällä alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen 
kanssa. 
Kokonaisuudessaan komission rahoitusosuus, kun otetaan huomioon kaikki 
maat ja kaikki rahoitusvarat (paitsi kansalaisjärjestöjen kanssa tapahtuva 
yhteisrahoitus ja tutkimus), on heinäkuusta 1987 noussut yli 160 miljoonaan 
ecuun. 
4. Biolääketieteen ja terveyden tutkimusohjelma 
Euroopan komission toiminta biolääketieteen ja terveyden tutkimuksen alalla 
perustuu ensimmäisen lääketieteen ja terveyden tutkimusohjelman 
aloittamiseen vuonna 1978. Sen jälkeen tämä toiminta on kasvanut sekä 
tutkimustavoitteidensa että ensisijaisen tärkeillä aloilla eurooppalaiselle 
tutkimukselle varattujen talousarviovarojen osalta. 
Lääketieteellisellä tutkimuksella Euroopan yhteisön tasolla pyritään 
seuraaviin asioihin: tietojen yhdistämiseen, toimien päällekkäisyyden 
välttämiseen, metodien ja reagenssien standardointiin, parempaan kohorttien 
valintaan kliinisiin tutkimuksiin, toisiaan täydentävien tietojen ja taitojen 
saattamiseen 
yhteen monitahoisissa hankkeissa, parempiin koulutusmahdollisuuksiin 
nuorille tutkijoille erikoisaloilla, tulosten parempaan hyödyntämiseen 
kansanterveysalalla, parempaan tutkimustulosten saantiin kautta Euroopan, 
eurooppalaisten yhteisten toimintamahdollisuuksien luomiseen eläinkokeiden 
alalla kokeissa käytettävien eläinten määrän vähentämiseksi ja 
kannattavuuden parantamiseksi. 
Vuodesta 1983 lähtien, ainoastaan kaksi vuotta ensimmäisen AIDS-tapauksen 
löytämisestä, Euroopan komissio on ottanut itselleen aktiivisen tehtävän 
AIDS-epidemian torjunnassa. AIDS-tutkimuksen rahoitus alkoi vuonna 1987 
osana neljättä lääketieteen ja terveyden tutkimusohjelmaa. Ohjelman 
tavoitteita ja talousarviota ori vuosien kuluessa lisätty huomattavasti. Tällä 
hetkellä ohjelmalla tuetaan yhteensä 51 hanketta, jotka käsittävät yli 600 
tutkimusryhmää ja joiden talousarvio on 32 miljoonaa ecua 
43 
ecua osana AIDS.iin kohdistuvaa BIOMED 1 ja BIOMED 2 -
tutkimustoimintaa. Nämä luvut kasvavat pian, sillä komissio on valinnut 
rahoitettavat hankkeet sille vastikään jätettyjen hanke-ehdotusten joukosta. 
Kaikki hankkeet liittyvät kiinteästi ohjelman kolmeen päätavoitteeseen: 
turvallisten ja tehokkaiden rokotteiden kehittämiseen HTV-tartuntaa 
vastaan 
sellaisten lääkkeiden kehittämiseen, joilla voidaan estää taudin 
eteneminen tartunnan saaneessa henkilössä 
viruksen epidemiologiaa koskevaan tutkimukseen Euroopassa. 
5. Kansainvälinen tieteellinen yhteistyöohjelma - terveystutkimus kehitystä 
varten 
Tähän eurooppalaisten ryhmien ja kehitysmaiden tiedemiesten 
tutkimusyhteistyötä koskevaan ohjelmaan kuuluu tärkeänä osatekijänä 
terveyttä koskeva tutkimus. Osana tätä tutkimusta on tehty myös HTV:tä 
koskevaa tutkimustoimintaa. 
Afrikkalaisten ja aasialaisten kumppaneiden kanssa on rahoitettu 16 
yhteistutkimushanketta, joiden talousarvio on yli 5 miljoonaa ecua. 
Ohjelmassa investoidaan HIV-epidemiologian tutkimukseen kehitysmaissa, 
vertikaalisen HIV-tartunnan mekanismeihin, pitkäaikaistutkimuksiin HTV-
tartuntaprofiilista, HTV:n/IBC:n samanaikaisen tartunnan biologiaan ja 
epidemiologiaan, muiden sukupuolitautien merkitykseen HIV-
epidemiologiassa, kansainväliseen sukupuolitauteja ja HTV:tä koskevaan 
tutkimukseen, jossa otetaan erityisesti huomioon parannettujen 
sukupuolitautipotilaita koskevien ja kliinisten palvelujen arviointi. 
Lisätietoja vuonna 1995 näillä aloilla toteutetuista toimista löytyy tämän 
kertomuksen asianomaisista jaksoista. 
3.7.5 Yhteistyö Etelä- ja Kaakkois-Aasian sekä Latinalaisen Amerikan kanssa 
117. Aasian maissa on käynnistetty useita tärkeitä terveysohjelmia. Niissä keskityttiin 
toisaalta laajaan malarian hallintaohjelmaan (Kamputsea, Laos ja Vietnam, 29 
miljoonaa ecua), toisaalta naisten terveyteen ja turvalliseen äitiyteen (Filippiinit, 
17 miljoonaa ecua). Kaksi pienempää hanketta koski perusterveydenhuoltoa 
(Bangladesh, 9,95 miljoonaa ecua) ja suvunjatkamiseen liittyviä terveysnäkökohtia 
(Nepal, 0,9 miljoonaa ecua). 
118. Tuki terveysalalle kasvaa nopeasti Latinalaisessa Amerikassa. Vuonna 1995 
terveysala edusti 6 prosenttia kaikista meneillään olevista tähän talousarvion 
kohtaan kuuluvista hankkeista, ja tulevaisuudessa tulee tapahtumaan huomattavaa 
lisäystä. Vuonna 1995 hyväksytyistä rahoitusehdotuksista 30 prosenttia liittyi 
terveysalan tukeen. Tämä merkitsee sitä, että vuonna 1996 terveysalan osuus on 
9 prosenttia kaikista täytäntöönpantavista hankkeista. Lisäksi useimpiin maaseudun 
44 
kehittämisohjelmiin kuuluu terveyteen liittyviä osia, kuten vesi ja hygienia sekä 
terveyskeskusten rakentaminen jne. 
Vuonna 1995 terveysalalle maksettu kokonaismäärä oli 54,5 miljoonaa ecua. Tuki 
keskittyy lähinnä Keski-Amerikkaan (27 miljoonaa ecua terveyshankkeisiin El 
Salvadorissa ja 21 miljoonaa ecua alueellisille hankkeille). Alueellisista hankkeista 
on syytä mainita hanke nimeltä "Salud matemo-infanuT (16 miljoonaa ecua), joka 
paneutuu erityisiin suvunjatkamiseen liittyviin terveysongelmiin. 
3.7.6 Huumeiden torjunta 
119. Useita maita käsittävä PHAREn huumeohjelma kattaa kaikki Keski- ja Itä-
Euroopan maat (11 maata) ja se on ollut toiminnassa vuodesta 1993. 
Terveyskasvatus, koulutus ja muut ehkäisytoimet sekä hoito-ja kuntoutustoiminta 
muodostavat huomattavan osan ohjelmasta. Se on monitieteinen ohjelma, jolla 
edistetään yhteistyötä PHARE-kumppaneiden kanssa huumeiden kysynnän ja 
tarjonnan vähentämisessä sekä laajan lähestymistavan kehittämisessä 
huumeilmiöön. Ohjelma on auttanut lisäämään viranomaisten tietoisuutta 
huumeiden käytön aiheuttamaa ongelmaa kohtaa. Lisäksi ohjelmalla on 
käynnistetty rakenteiden luominen kansallisella tasolla toiminnan sovittamiseksi 
yhteen ja kaikkien alan osapuolien saattamiseksi yhteen. 
Alueellisia koulutustoimia on järjestetty esimerkiksi seuraavista aiheista: koulut, 
perhe, yhteisö ja tiedotusvälineet. 
Huumeiden kysynnän vähentämistä koskeva toinen alueellinen kertomus laadittiin 
vuonna 1995; siitä näkyy sekä se, että huumeiden käyttö on lisääntynyt ja se, että 
asiasta on kehittynyt paikallista tietoisuutta ja että on kehittynyt edellytyksiä 
käsitellä tätä ongelmaa. Kertomuksesta keskusteltiin KIE-maiden ja Euroopan 
yhteisön yhteisseminaarissa Luxemburgissa syyskuussa 1995. Näin lisättiin sitä 
yhteistyötä, joka on aloitettu vuonna 1994 tämän ohjelman ja yhteisön sisällä 
toteutettavan huumeisiin liittyvän toiminnan välillä. 
Tähän toimintaan on toistaiseksi käytetty noin 2 miljoonaa ecua. 
120. Etelä-pohjoinen -toiminnassa korostetaan erityisesti huumeiden ja 
huumeriippuvuuden torjuntaa. Huumeiden tarjonnan (kaupan valvonta, 
vaihtoehtoiset kehitysnäkymät) ja kulutuksen (ehkäisy, hoito ja kuntoutus) 
vähentämiseen tähtääviin toimiin käytettiin yhteensä 8,7 miljoonaa ecua. 
3.7.7 Humanitaarinen apu 
121. Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto (ECHO), joka on ollut toiminnassa 
vuodesta 1992, huolehtii humanitaarista apua koskevien toimien ja päätösten 
valmistelusta, täytäntöönpanosta, rahoituksesta, seurannasta ja arvioinnista. Kun 
havaitaan terveysrakenteiden olevan selvästi puutteelliset, voidaan ryhtyä 
ehkäisevään toimintaan epidemioiden kehittymisen välttämiseksi ja väestön 
avustamiseksi. ECHO:lla on käytössään rajoitetusti varoja, joten tämäntyyppistä 
toimintaa toteutetaan ainoastaan vakavissa tilanteissa. 
45 
122. Tänä vuonna ihmisen aiheuttamat katastrofit ovat muodostaneet 96 prosenttia 
ECHO.n toiminnasta. Loput 4 prosenttia on liittynyt epidemioihin tai 
luonnonkatastrofeihin ja niiden ehkäisemiseen. Vuoden 1995 aikana ECHO on 
toiminut samoilla linjoilla kuin vuonna 1994 terveyden suojeluun liittyvissä 
hätätilatoimissaan: 
lääkkeiden ja lääkintätarvikkeiden toimittaminen (humanitäärisen toimiston 
tärkein tehtävä terveyden alalla) 
rokotuskampanjat 
väestölle jaettujen elintarvikkeiden laadunvalvonta 
perusrakennetyöt: yleisen terveydenhoitotason parantaminen ja paikallisen 
lääkintähenkilökunnan kouluttaminen. 
123. ECHO:n vuonna 1995 tekemät tärkeimmät humanitääriset terveystoimet 
toteutettiin suurten järvien alueella (Ruanda, Burundi). Niihin kuuluivat kuitenkin 
myös koleran uhrien rokottaminen ja auttaminen Liberiassa, Guineassa, 
Nicaraguassa ja Perussa sekä merkittävä panos UNICEF:in käynnistämään 
maailmanlaajuiseen kampanjaan kurkkumädän ja tuberkuloosin pahenemista 
vastaan Venäjällä, itsenäisten valtioiden yhteisössä sekä Baltian maissa. Apua on 
myönnetty 15 miljoonaa ecua lähinnä lääkkeinä ja ruoka-apuna. 
3.7.8 Ympäristö ja terveys 
124. Yhteisöllä on tärkeä kansainvälinen tehtävä myös ympäristön ja terveyden alalla. 
Yhteisö osallistuu Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssin 
(UNCED) kestävän kehityksen toimikunnan toimintaan ja on edustettuna 
ympäristöä ja terveyttä käsittelevässä eurooppalaisessa komiteassa (ECEH), jonka 
tehtävänä on varmistaa ympäristöstä ja terveydestä Helsingissä vuonna 1994 
järjestetyn toisen eurooppalaisen konferenssin seuranta. Seuraavaa kokousta on 
suunniteltu Lontooseen vuonna 1999. 
3.8 Terveyttä koskevien vaatimusten liittäminen osaksi muita yhteisön politiikkoja 
3.8.1 Tilastot 
125. Ehtona yhteisön toiminnalle jollakin alalla on luotettavien, tarkkojen ja 
käytettävissä olevien tietojen olemassaolo. Alakohtaisia ohjelmia 
sosiaalipolitiikka-alan tilastoja varten kehitetään edelleen Euroopan yhteisöjen 
ensisijaisia toimenpiteitä tilastotietojen alalla koskevan vuosien 1993 - 1997 
puiteohjelman 7* mukaisesti ja tiiviisti yhdessä tilasto-ohjelmakomitean79 kanssa. 
126. Eurostat, Euroopan yhteisön tilastotoimisto, kerää, analysoi ja levittää läheisessä 
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tilastotietoja useista eri aiheista, jotka liittyvät 
sosiaalisiin ja taloudellisiin näkökohtiin, esimerkkeinä väestötiede, ympäristö, 
78 
79 Neuvoston päätös 93/464/ETY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, EYVL N:o L 219, 28.8.1993, 
s. 1 
perustettu neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom, EYVL N:o L 181, 28.6.1989, s. 47 
46 
köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen, sosiaaliturva, kansanterveys sekä työterveys 
ja työturvallisuus. Vuonna 1995 julkaistiin joukko julkaisuja, jotka sisälsivät muun 
muassa terveyttä ja turvallisuutta koskevia tilastotietoja (Eurostat Yearbook, Social 
Portrait of Europe, Women and men in the EC, Disabled persons: Statistical data -
toinen painos). 
127. Työtapaturmia koskevia tietoja (ESAW: työtapaturmia koskevat eurooppalaiset 
tilastot) kerätään säännöllisesti, ja niitä varten on suunniteltu tietokanta. On 
perustettu työryhmä keskustelemaan menetelmäseikoista, kuten kattavuudesta ja 
tietojen ilmoittamatta jättämisestä sekä muutoksista tiettyihin luokitusjärjestelmiin. 
On aloitettu kokeiluhanke ammattitauteja koskevien vertailukelpoisten tutkimusten 
kehittämisestä (EODS: ammattitauteja koskevat eurooppalaiset tilastot) 31 aineen 
. ja taudin osalta, ja niitä varten on luotu mallitietokanta. Biologisen, fyysisen ja 
kemiallisen altistuksen tekijöiden uusien luokitusjärjestelmien kehittämistä varten 
on perustettu tekninen alakomitea. Ne perusmuuttujat, joista tietoa kerätään, 
antavat ensimmäiset luotettavat yhteisön laajuiset työolosuhteita koskevat tilastot. 
128. Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia onnettomuuksia koskevien yhteisön tason 
tietojen (EHLASS) keräämisen osalta Eurostat on antanut apua 
yhteenvetokertomusten laadinnassa ja menetelmien tarkistamisessa. 
129. Vuonna 1995 toteutettiin toinen erä Euroopan yhteisön kotitalouskyselystä. Tämän 
moniulotteisen kyselytutkimuksen tuottamien tietojen ensimmäistä erää (1994) 
tutkitaan parhaillaan. Tällaisella tutkimuksella saadaan tietoa useista eri 
sosioekonomisista seikoista, mukaan lukien terveydentila ja lääkkeiden kulutus. 
130. Näitä terveyteen liittyviä toimia sovitetaan yhteen tulevalla terveystilanteen 
seurantaa koskevalla ohjelmalla80. Nykyisiä "kuolintilastojen syitä", "terveydentilan 
haastattelututkimuksia" sekä "terveyden voimavaroja" koskevia hankkeita 
parannellaan lisää tätä tulevaa ohjelmaa varten läheisessä yhteistyössä muiden 
komission osastojen sekä terveystilastojen alalla toimivien kansainvälisten 
järjestöjen (WHO, OECD) kanssa. 
3.8.2 Nuorisokoulutus 
131. Yhteisön SOCRATES-toimintaohjelmalla (1995-1999) pyritään edistämään 
laadukkaan koulutuksen kehittämistä. 
Korkeakouluopetusta koskevassa luvussa I (ERASMUS) käsitellään toimia, joilla 
edistetään opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta, temaattisten verkkojen 
perustamista sekä opinto-ohjelmien kehittämistä eri aloilla. Näiden alojen joukossa 
ovat lääketieteelliset alat, kuten lääketiede, psykiatria, hammaslääketiede, 
kansanterveys, farmasia, lääketieteellinen teknologia jne. 
Kouluopetusta koskevan luvun II (COMENIUS) ensimmäisessä oppilaitosten 
yhteistyökumppanuutta käsittelevässä toimessa pyritään edistämään unionin eri 
80 KOM(95) 449 lopullinen, 16.10.199S, ks. edellä, kansanterveys 
47 
jäsenvaltioiden oppilaitosten välistä yhteistyötä, jotta ne voisivat tehdä yhteistyötä 
Euroopan koulutushankkeissa. Tässä toiminnassa on mahdollista kehittää 
eurooppalaiselta kannalta kiinnostavia aiheita (kulttuuriperintö, ympäristö, tiede 
ja teknologia jne.). Terveyden edistäminen koulussa voisi olla yksi aiheista. 
132. Nuorten Eurooppa -ohjelmalla annetaan rahoitustukea nuorten aloitteesta 
järjestetyille ja nuorten järjestöjen luomille hankkeille ja vaihdoille. Erityistoimilla 
tuetaan vapaaehtoisia palvelu- ja vaihtojaksoja Euroopan yhteisön ulkopuolella, 
mukaan lukien KIE-maat, entisen Neuvostoliiton vasta itsenäistyneet valtiot 
Latinalainen Amerikka sekä Välimeren alue. 
Vaikka terveys ei olekaan erityinen ohjelmatavoite, useilla vuonna 1995 
rahoitustukea saaneilla hankkeilla oli terveysulottuvuus. Hankkeet liittyivät 
esimerkiksi huumeiden käytön ehkäisemiseen ja huumeiden väärinkäyttöön, 
alkoholiin, AIDS:in ehkäisemiseen ja hoidon ja tuen antamiseen ihmisille, joilla 
on HIV/AIDS, terveyskasvatukseen sekä vammaisiin nuoriin. Yksi hanke liittyy 
terveyteen osana kaikille nuorille myönnettäviä nuorten perusoikeuksia81. 
3.8.3 Tiedotustoiminta 
133. Komissio hyväksyi lokakuussa 1995 Kansalaiset ensin -kampanjan, joka oli 
suunniteltu auttamaan Euroopan tuomista lähemmäksi yksittäistä kansalaista. 
Hallitustenvälisen konferenssin valmisteluissa komissio aikoo osoittaa tällä 
kampanjalla sisämarkkinoiden hyödyn kansalaisille. Tätä yleistä tavoitetta 
kehitellään osana kymmentä erityisaihetta. Kun jostakin näistä aiheista aloitetaan 
tiedotuskampanja, komissio julkaisee sekä oppaan että tietolehtisen. Erityisesti 
kaksi näistä aiheista liittyy terveyteen: yhtenäismarkkinoiden terveysmääräykset 
sekä työterveys ja työturvallisuus. 
3.8.4 Aluepolitiikka 
134. Kuten vuoden 1994 kertomuksessa hahmotellaan, tavoite I -alueilla tapahtuvat 
investoinnit koulutukseen ja terveyteen kuuluvat nykyään Euroopan 
aluekehitysrahaston (EAKR) toimialaan. Vaikka vielä onkin liian aikaista antaa 
yksityiskohtaista arviota näiden menojen vaikutuksesta terveystilanteeseen 
(komissiolla ei vielä ole kokonaiskäsitystä kaikista rahoitetuista hankkeista 
kohdealueittain), on selvää, että parannuksilla kyseisten alueiden yleiseen 
ympäristöön ja perusrakenteisiin uskotaan laadullisesti olevan huomattavaa 
terveydellistä hyötyä. 
3.8.5 Huumeet 
135. Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) 
Lissabonissa aloitti toimintansa vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. Koska 
keskus ei fyysisesti ollut toiminnassa ennen vuoden puoltaväliä, toiminta keskittyi 
vrt. Nuorten Eurooppa -tilastot 1995, PO XXII, Asiak. YfE-D95-006E 
48 
keskukselle määrättyihin tehtäviin valmistautumiseen ja vuosien 1995-1997 
työohjelmassa keskukselle määritettyjen ensisijaisten alojen työn aloittamiseen. 
136. Keskus on keskittynyt seuraaviin tavoitteisiin: 1. periaatteiden määrittely 
tietojenkeruuta varten, 2. keskeisten indikaattoreiden jay dinti edon määrittäminen, 
3. niiden tiedon tuottamismekanismien määrittäminen, joilla tuotetaan 
asianmukaisesti analysoitua tietoa 4. tehokkaiden työskentelysuhteiden luominen 
toimivaltaisten kansainvälisten laitosten ja elinten kanssa, 5. työskentelysuhteiden 
luominen tärkeimpien tutkimusryhmien ja -keskusten kanssa jäsenvaltioissa sekä 
lopuksi 6. suositusten laatiminen hallintoneuvostolle näillä aloilla toteutettavista 
toimista. Tämä työ on saatava loppuun, jotta voidaan laatia vuosittainen kertomus 
Euroopan huumetilanteesta. 
137. Ottaen nämä tavoitteet huomioon keskus keskitti vuonna 1995 toimintansa 
yhteisön ennen keskuksen perustamista tekemien eri tutkimusten ja aloitteiden 
yhdistämiseen. Nämä tutkimukset ja aloitteet käsittivät kolme pääasiallista alaa: 
kysynnän vähentäminen ja epidemiologia, REITOX-verkon toteuttaminen ja 
yhteensovittaminen kansallisten keskusten kanssa sekä suhteiden järjestäminen 
uudelleen keskuksen kumppaneina olevien laitosten ja tieteellisten kumppaneiden 
kanssa. REITOX-verkon toimintaa tarkasteltiin uudelleen vuonna 1995 
tarkoituksena parantaa tätä menestyksekästä huumealan yhteistyötä jäsenvaltioiden 
kanssa. 
49 
4. Päätelmät 
138. Tästä toisesta terveyttä koskevien vaatimusten liittämistä osaksi yhteisön 
politiikkoja koskevasta vuosikertomuksesta näkyy selkeästi, miten lähes kaikilla 
yhteisön tärkeimmillä politiikka-aloilla on vaikutusta terveyteen ja miten niissä 
otetaan terveysnäkökohdat huomioon. 
139. Kertomuksesta näkyy, että useihin aiheisiin paneudutaan lukuisilla eri politiikka-
aloilla: esimerkiksi tupakkaan kohdistuva työ tapahtuu osana Eurooppa syöpää 
vastaan -ohjelman ehkäisemistoimintaa. Lisäksi maatalouspolitiikassa käsitellä, JI 
tupakkakasvien viljelyä; vähemmän haitallisia tupakkalajikkeita tutkitaan, 
tupakkatuotteiden välillistä verotusta pohditaan verotuspolitiikassa. Huumeiden 
osalta vallitsee samanlainen tilanne. Huumeiden vastaista toimintaa on 
kansanterveysalalla (neuvosto keskustelee ohjelmaehdotuksesta), sisä- ja 
oikeusasioiden yhteistyön alalla sekä pohjoinen-etelä -työssä. Huumeisiin liittyviä 
hankkeita rahoitetaan myös sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtäävillä 
ohjelmilla sekä Nuorten Eurooppa -ohjelmalla. Keski- ja Itä-Eurooppaan 
kohdennetuilla erityisohjelmilla on kaikilla terveysulottuvuus. 
140. Yhteisön toimielimet eivät itse hallinnoi useita tärkeitä terveyteen liittyviä seikkoja 
Euroopan yhteisön tasolla, vaan tämä tehtävä on annettu itsenäisille virastoille ja 
laitoksille. Tässä kertomuksessa on viitattu Euroopan työturvallisuus- ja 
työterveysvirastoon (Bilbao/Espanja), Euroopan lääkearviointivirastoon (EMEA) 
(Lontoo/Yhdistynyt kuningaskunta), Euroopan ympäristökeskukseen 
(Kööpenhamina/Tanska) sekä Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön 
seurantakeskukseen (EMCDDA) (Lissabon/Portugali). Vaikka nämä virastot ja 
keskukset ovatkin muodollisesti itsenäisiä, niiden on kuitenkin työssään 
noudatettava perustamissopimuksen 129 artiklan määräyksiä. 
141. Ensimmäisen kertomuksen painottama täydentävyyden periaate - kansanterveysalan 
politiikan on täydennettävä muuta politiikkaa, ja muuta yhteisön politiikkaa 
voidaan joutua täydentämään kansanterveyden toimenpiteillä - on yhä edelleen 
yhteisön politiikkojen jatkuva haaste82. Erityisesti niillä aloilla, joilla on luotu 
lainsäädännöllinen perustus, on tärkeää havaita, että kyseisen alan 
lainsäädännöllisillä tai muilla toimenpiteillä voi olla myös tärkeitä 
kansanterveysnäkökohtia, jotka on otettava huomioon. 
142. Kaiken kaikkiaan terveyden suojelua ja sairauksien ehkäisemistä koskevat 
vaatimukset saavat tasaisesti yhä enemmän merkitystä sekä komissiossa käyttöön 
otettujen kuulemismenettelyjen, mukaan lukien osastojen välinen terveysryhmä, 
tuloksena että siksi, että yleisesti ollaan yhä suuremmassa määrin tietoisia muiden 
politiikka-alojen terveysvaikutuksista. 
143. Tällä kertomuksella pyritään vaikuttamaan yhteisön avoimeen työskentelyyn. Tämä 
on kuitenkin kaksisuuntainen prosessi. Komissio toivoo tämän vuoksi, että tämän 
82 Kertomus terveyden suojelua koskevien vaatimusten liittämisestä osaksi yhteisön politiikkoja 
(1994), KOM(95) 196 lopullinen, 29.5.1995, s. 41-2 
50 
kertomuksen julkaiseminen antaa kaikille asiaan liittyville henkilöille, jotka ovat 
osallisina päätöksenteossa eri politiikka-aloilla ja siitä kiinnostuneita, tärkeitä 
suuntaviivoja siitä, mitä on tehtävä terveyttä koskevien vaatimusten liittämiseksi 
asianmukaisella tavalla osaksi yhteisön eri politiikkoja. 
Perustamissopimuksen 129 artiklassa velvoitetaan kaikkia yhteisön politiikkoja 
muokkaavia ja täytäntöön panevia toimielimiä liittämään terveyttä koskevat 
vaatimukset osaksi yhteisön politiikkoja. Eräät yhteisön jäsenvaltioista ja alueista 
ovat aloittaneet samantyyppisiä aloitteita. Komissio toivoo, että tämä kertomus 
innostaa muita jäsenvaltioita ja alueita seuraamaan esimerkkiä. 
51 
LIITE 
Tärkein vuonna 1995 ehdotettu ja annettu terveyteen liittyvä lainsäädäntö 
Vuonna 1995 ehdotettu lainsäädäntö 
Kansanterveys 
Tiedonanto ja ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi terveystilanteen 
seurannasta, KOM(95) 449 lopullinen, 16.10.1995 
Sosiaalipolitiikka 
Muutettu ehdotus asetukseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta, 
EYVL N.o C 242, 19.9. 1995 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa 
aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 
90/349/ETY muuttamisesta, EYVL N:o C 317, 28.11.1995 
Ympäristö 
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmaa pilaavia, maastokäyttöisiin 
koneisiin asennettavista polttomoottoreista peräisin olevien kaasumaisten ja 
hiukkasmaisten aineiden päästöjä vastaan kohdistuvia toimenpiteitä koskevan 
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, KOM(95) 350 lopullinen, 6.9.1995 
Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi integroidusta saastumisen ehkäisemisestä ja sen 
valvonnasta, KOM(95) 88 lopullinen, 15.5.1995 
Muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi biosidituotteiden saattamisesta markkinoille, 
KOM(95) 387 lopullinen, 20.7. 1995 
Maatalous 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi lihatuotteiden markkinoille saattamisesta, EYVL N:o C 
269, 16.10.1995 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjä zoonooseja koskevista suojatoimenpiteistä annetun 
direktiivin 92/117/ETY muuttamisesta, KOM(95) 491 lopullinen, 23.10.1995 
Liikenne 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi merenkulkuvarusteista, KOM(95) 269 lopullinen, 
21.6.1995 
SZ 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastusta 
koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, KOM(95) 415 lopullinen, 
8.9.1995 
Energia 
Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta 
SAVE H -ohjelmasta, KOM(95) 225 lopullinen, 31.5.1995 
Vuoiässa 1995 annettu lainsäädäntö 
Sosiaalipolitiikka 
Keskipitkän ajan sosiaalinen toimintaohjelma, KOM(95) 134 lopullinen, 12.4.1995 
Sosiaalisen suojelun tulevaisuus - taustaa eurooppalaiselle keskustelulle, KOM(95) 466 
lopullinen, 31.10.1995 
Komission tiedonanto työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä koskevasta yhteisön 
ohjelmasta (1996-2000), KOM(95) 282 lopullinen, 12.7.1995 
Komission päätös 95/23O/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995, kemiallisten aineiden 
työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevän tiedekomitean perustamisesta, EYVL N:o 
L 188, 9.8.1995 
Komission päätös 95/319/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995, johtavien 
työsuojelutarkastajien komitean perustamisesta, EYVL N:o L 188, 9.8.1995 
Yhtenäismarkkinat 
Kahdeksastoista komission direktiivi 95/34/EY, annettu 10 päivänä heinäkuuta 1995, 
kosmeettisia valmisteita koskevan perusdirektiivin liitteiden mukauttamisesta tekniikan 
kehitykseen, EYVL N:o L 167, 18.7.1995 
Kuudes komission direktiivi 95/32/EY, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1995, kosmeettisten 
valmisteiden koostumuksen tarkistamisessa tarvittavista analyysimenetelmistä, EYVL N:o 
L 178, 28.7.1995 
Direktiivi säännöistä, joiden nojalla valmistaja voi jättää yhden tai useamman ainesosan 
ilmoittamatta kosmeettisten valmisteiden pakkauksissa käytettävään luetteloon, komission 
direktiivi 95/17/EY, 19.6.1995, EYVL N:o L 140, 23.6.1995 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, 
yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta 
liikkuvuudesta, EYVL N:o L 281, 23.11.1995 
S3 
Maatalous 
Neuvoston direktiivi 95/23/EY, tuoreen lihan tuotantoa ja markkinoille saattamista 
koskevan direktiivin 64/433/ETY muuttamisesta, EYVL N:o L 243, 11.10.1995 
Yhdeksän torjunta-aineiden vaikuttavan aineen jäämien enimmäismäärien 
yhdenmukaistamista ja muiden torjunta-aineiden vaikuttavien aineiden jäämien nykyisten 
enimmäismäärien muuttamista koskevat neuvoston direktiivit, neuvoston direktiivit 
95/38/EY, EYVL N:o L 197, 22.8.1995; 95/39/EY, EYVL N:o L 197, 22.8.1995; 
95/61/EY, EYVL N:o L 292, 7.12.1995 
Komission direktiivi 95/3/EY, annettu 14 päivänä helmikuuta 1995, elintarvikkeiden 
kanssa kosketuksiin joutuvista muovisista tarvikkeista annetun direktiivin 90/128/ETY 
muuttamisesta, EYVL N:o L 41, 23.2.1995 
Komission päätös 95/492/EY, tehty 15 päivänä marraskuuta 1995, elintarvikkeita 
koskevien kysymysten tieteellisessä tutkimisessa toteutettavaan jäsenvaltioiden 
yhteistyöhön liittyvästä luettelosta ja suoritettavien tehtävien jakamisesta tehdyn päätöksen 
94/652/EY muuttamisesta 
Liikenne 
Komission tiedonanto yhteisestä liikennepolitiikasta: toimintaohjelma 1995-2000, 
KOM(95) 302 lopullinen, 12.7.1995 
Neuvoston asetus N:o 3051/95/EY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1995, ro-ro-matkustaja-
alusten turvallisuusjohtamisesta, EYVL N:o L 320, 30.12.1995 
r^i 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 407 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 05 
Luettelonumero : CB-CO-96-406-H-C 
ISBN 92-78-07771-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
?s