Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhtiöverotuksen merkitys yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/03)

Esittelijä: Krister ANDERSSON

Täysistunnon päätös 25.3.2021 Oikeusperusta Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta Oma-aloitteinen lausunto Päätöslauselma Vastaava jaosto Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Hyväksyminen jaostossa 23.11.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 8.12.2021 Täysistunnon nro 565 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 223/4/11

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK pitää yksityisen sektorin reagointia EU:n elpymissuunnitelmaan ja NextGenerationEU-elpymisvälineeseen keskeisen tärkeänä vihreämmän ja digitaalisen talouden toteuttamiseksi ja saavuttamiseksi käytännössä. Julkisen politiikan tulee siksi tarjota asianmukaisia kannustimia. Talouspolitiikoissa, erityisesti veropolitiikassa ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään vaikuttavissa toimintapolitiikoissa, on taattava tehokas päätöksenteko ja resurssien kohdentaminen niin, että saadaan aikaan vaikutuksia, jotta edistetään sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista.

1.2 ETSK katsoo, että kestävän vihreän ja digitaalisen talouden aikaansaamiseksi on puututtava siihen, että verotuksessa suositaan velkarahoitusta oman pääoman ehtoisen rahoituksen kustannuksella.

1.3 ETSK kehottaa jäsenvaltioita kohtelemaan verojärjestelmissään velkarahoitusta ja oman pääoman ehtoista rahoitusta nykyistä tasapuolisemmin. Tämä kannustaisi monipuolistamaan rahoituslähteitä ja parantaisi Euroopan talouden häiriönsietokykyä.

1.4 ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteisiin esittää viimeistään vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä toimenpiteitä, joilla puututaan velanoton suosimiseen yritysten verotuksessa.

1.5 ETSK korostaa, että hyvin toimivat pääomamarkkinat ovat olennaisen tärkeät uusille yrityksille ja sijoittajille, jotka etsivät mahdollisuuksia investoida vihreämpään ja digitaaliseen talouteen. Komitea kehottaakin tehostamaan toimia pääomamarkkinaunionin valmiiksi saamiseksi.

1.6 Uuteen vihreään teknologiaan tehtävien investointien katsotaan olevan erittäin riskialttiita, minkä vuoksi niissä käytetään usein oman pääoman ehtoista rahoitusta. Osinkojen maksaminen – vaikka sitä ehkä pidetään liian lyhytjänteisenä – auttaa lisäämään markkinoiden likviditeettiä, ja ne ovat merkittävä rahoituslähde.

1.7 ETSK katsoo, että pääomamarkkinoilla ja yksityisillä varoilla voi olla ratkaiseva rooli yritysten kannustamisessa kohti kestäväpohjaista vihreämpää ja digitaalista taloutta. Kaikilla verotukseen, yhtiöoikeuteen ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään liittyvillä EU:n lainsäädäntötoimilla olisi edistettävä tätä roolia.

1.8 EU:n direktiiveillä ja asetuksilla on vaikutuksensa, mutta ETSK toteaa, että kansalliset yhtiölainsäädännöt ovat olennainen osa jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiä ja niiden puitteissa osoitetaan oikeudet ja vastuuvelvollisuus asianmukaisille oikeudellisen rakenteen tasoille. Yritysten hallitusten kokoonpanoa koskevien sääntöjen on oltava maakohtaisia, ja päätösvallan tulee olla omistajilla.

1.9 ETSK kannustaa Euroopan komissiota toteuttamaan konkreettisia aloitteita sen edistämiseksi, että jäsenvaltioissa otetaan käyttöön samanlaiset hiiliverot, jotta pyrkimykset alentaa tehokkaasti hiilidioksiditasoa voidaan yhdenmukaistaa. Olisi ihanteellista, jos näin saataisiin yhtenäistettyä verotettavia päästöjä tai vähennyksiä sekä sovellettavia verotusmenetelmiä ja verokantoja koskevat ehdot EU:n sisämarkkinoiden laajuisesti, jotta vaikutus ilmakehän hiilidioksidipitoisuuteen olisi yhtäläinen.

1.10 ETSK tähdentää, että jäsenvaltioiden olisi erityisesti ryhdyttävä soveltamaan kattavaa ja symmetristä ympäristöveropolitiikkaa hiilidioksidin ilmastoa lämmittävän vaikutuksen suhteen. On otettava käyttöön sekä positiivisia että negatiivisia verokantoja. Hiilidioksidiveroista saadut tulot pitäisi käyttää hiilidioksidipäästöjen vähentämistekniikkoja varten myönnettävien kannustimien rahoittamiseen paikallisesti, alueellisesti ja valtakunnallisesti.

1.11 ETSK toteaa, että metsätuotteiden myyntiä verotetaan omistajan tuloina mutta samalla olisi otettava huomioon, että puiden istuttaminen ja metsien kasvu vähentävät ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta. Niihin olisi siksi kannustettava negatiivisen hiilidioksidiveron avulla osana symmetristä verotusta, jolla pyritään puuttumaan ilmaston lämpenemiseen. Tämä olisi ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeä toimenpide.

1.12 ETSK korostaa, että OECD:n ja G20-maiden hyväksymästä veropaketista tulee sopia ja paketin täytäntöönpanoa tulee koordinoida maailmanlaajuisesti. Euroopan talouden digitalisaation edistämiseksi on tärkeää, ettei yksipuolisilla eurooppalaisilla säännöillä estetä uusien liiketoimintamallien pidemmälle menevää mukauttamista.

2. Taustaa

2.1 Covid-19-pandemia aiheutti Euroopan taloudelle sekä tarjontasokin toimitusketjujen häiriytymisen takia että kysyntäsokin kuluttajakysynnän vähenemisen takia. Tämän seurauksena eurooppalaisten yritysten investoinnit ovat vähentyneet pandemian aikana huomattavasti, kun taas pankkitalletusten kokonaismäärä on kasvanut.

2.2 Elpyminen on kuitenkin vauhdittumassa ja etenee hyvin. Jotta Euroopan taloutta saadaan uudistettua komission tavoitteiden mukaisesti niin, että siitä tulee kestävämpää, vihreämpää ja digitaalisempaa, on huolehdittava siitä, että investoinneilla edistetään ympäristötavoitteita ja että digitalisaatio lisää tuottavuutta, ja otettava huomioon työmarkkinoiden murros. Ympäristöä koskevien, taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan sekä yksityisiä että julkisia aloitteita.

2.3 EU:n pitkän aikavälin talousarvion ja siihen liittyvän elpymissuunnitelman ja NextGenerationEU-välineen avulla toteutetaan Euroopan kaikkien aikojen laajin julkinen elvytyspaketti.

2.4 Yksityisen sektorin reagointi on keskeisen tärkeää vihreämmän ja digitaalisen talouden toteuttamiseksi ja saavuttamiseksi käytännössä. Julkisen politiikan tulee siksi tarjota asianmukaisia kannustimia. Talouspolitiikoissa, erityisesti veropolitiikassa ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään vaikuttavissa toimintapolitiikoissa, on taattava tehokas päätöksenteko ja resurssien kohdentaminen niin, että saadaan aikaan vaikutuksia.

2.4.1 Jäsenvaltioille covid-19-pandemian johdosta osoitettuja varoja varten on vahvistettava keskeiset indikaattorit, joiden perusteella voidaan selvittää, miten investointivaroja on käytetty eri jäsenvaltioissa ( 1 )

2.5 Kansainvälisessä verotusympäristössä toteutetaan suurimpia muutoksia sataan vuoteen. Eräiden kaikkein suurimpien yritysten verotettavat tulot tullaan siirtämään niiden kotipaikasta maahan, jossa myynti on tapahtunut ja jonne tavaroita ja palveluja on toimitettu. Lisäksi 136 maata on sopinut OECD:n osallistavassa kehyksessä efektiivisen yhtiöverokannan 15 prosentin vähimmäistasosta. Toinen merkittävä muutos on se, että arvonlisäveroa on tarkoitus kantaa Euroopassa määräpaikkaperiaatteen mukaisesti.

3. Asianmukaisten kannustimien merkitys

3.1 Jotta ympäristötavoitteisiin voidaan päästä, yrityksille, kotitalouksille ja sijoittajille on tarjottava asianmukaisia kannustimia ottamalla niukkuus ja ulkoisvaikutukset huomioon hinnoissa. Taloudellisia tai sosiaalisia tavoitteita sisältävän talouspolitiikan tulisi näkyä yksityisten ja julkisten sijoittajien maksamissa markkinahinnoissa.

3.2 Yritysten verotuksessa kohdellaan kuitenkin velkarahoitusta suotuisammin kuin oman pääoman ehtoista rahoitusta, sillä korkomaksut ovat verovähennyskelpoisia toisin kuin oman pääoman ehtoisen rahoituksen kustannukset. Tämä nostaa velkaantumisastetta (velan määrää) ja tekee yrityksistä siten haavoittuvampia taloushäiriöiden aikana.

3.3 Kestävän vihreän ja digitaalisen talouden aikaansaamiseksi on puututtava siihen, että velkarahoitusta suositaan oman pääoman ehtoisen rahoituksen kustannuksella. Osingot – joita verotetaan kahteen kertaan (ensin yritystasolla ja sitten osakkeenomistajien tasolla) – ovat tärkeitä eläkeläisten tulonlähteinä ja tutkimuslaitosten rahoituksen kannalta mutta eritoten täysin uusien investointien rahoituslähteenä.

3.4 Kun investoidaan uusiin, vihreämpään talouteen liittyviin hankkeisiin, riskit ovat suuria. Näissä hankkeissa suositaan siksi oman pääoman ehtoista rahoitusta. Jotta vihreämpiin ja digitaalisuutta edistäviin investointeihin saataisiin suurempi panos yksityiseltä sektorilta, on tärkeää mm. poistaa uuden investointipääoman hankinnan esteitä.

3.5 Hyvin toimivat pääomamarkkinat ovat olennaisen tärkeät uusille yrityksille ja sijoittajille, jotka etsivät mahdollisuuksia investoida vihreämpään ja digitaaliseen talouteen. Pääoman saatavuus on ratkaisevan tärkeää hyvään lopputulokseen pääsemiseksi. Osingot auttavat lisäämään markkinoiden likviditeettiä.

3.6 Kestävyys on jo nyt markkinavetoinen kilpailukykytekijä, jolla on suuri merkitys yritysten kyvylle houkutella asiakkaita, työntekijöitä ja sijoittajia. Kestävyysnäkökohtien huomioon ottaminen on hyväksi yritysten pitkän aikavälin elinkelpoisuudelle. Sääntelyvälineet on rakennettava siten, että ne tukevat näiden tavoitteiden saavuttamista ja ovat liiketoiminnan perusperiaatteiden mukaisia.

3.7 Talouden viherryttämiseksi tarvitaan asianmukaisia kannustimia, mutta tästä huolimatta ei tule puuttua osinkopolitiikkaan tai pyrkiä vaikuttamaan epäasianmukaisesti yritysten hallitusten kokoonpanoon tai siihen, miten johtajien vastuuta yritystä kohtaan valvotaan. Yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä on otettava huomioon yritysten yhteiskuntavastuu, asiaan liittyvät EU:n direktiivit ja monikansallisia yrityksiä koskevat OECD:n suuntaviivat.

3.8 Ilmaston lämpeneminen on meitä kaikkia koskeva ongelma, ja yritysten olisi maksettava päästöistä käypä markkinahinta ja vähennettävä ilmakehään joutuvia hiilidioksidipäästöjä. Tämä edellyttää hiilidioksidipäästöjen verottamisen lisäksi myös tukien myöntämistä toimintaan, joka vähentää ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta.

3.9 Vihreämmän ja digitaalisen talouden tavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeä kysymys on myös yhä digitaalisemmin toimivien yritysten verotus. Asiassa tulee päästä maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen, ja kattava sopimus saataneenkin valmiiksi ennen vuoden loppua. Digitaalisten palvelujen verot eivät saisi haitata innovointia eivätkä jarruttaa digitaaliteknologiaan investoimista.

4. Velanoton suosiminen yritysten verotuksessa

4.1 Velanoton suosiminen yritysten verotuksessa vaikuttaa sosioekonomisiin kustannuksiin sekä yritysten velkaantumisasteeseen ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään. Liiallinen tukeutuminen velkarahoitukseen voi haitata Euroopan komission määrittämien tavoitteiden saavuttamista, sillä se tekee yrityksistä taloudellisesti haavoittuvia ja heikentää niiden mahdollisuuksia toteuttaa uusia ja riskialttiita vihreitä investointihankkeita. Kyky maksaa osinkoja, jotta sijoittajat voivat halutessaan investoida uusiin hankkeisiin, heikkenee.

4.2 Nykyisten verosääntöjen mukaan lainakorot voidaan – toisin kuin omaan pääomarahoitukseen liittyvät maksut – vähentää verotuksessa. Pääomarahoitukseen liittyvät maksut koostuvat yhtäältä osinkomaksuista ja toisaalta pääomavoitoista. Kyseisten kansallisten sääntöjen johdosta velkarahoitus on selvästi edullisempaa kuin oman pääoman ehtoinen rahoitus.

4.3 Erityisen vähennyksen myöntäminen yrityksille, jotta oman pääoman ehtoisten investointien verokohtelu olisi lähempänä velkarahoitteisten investointien nykyistä verokohtelua, voisi vähentää yritysten haavoittuvuutta ja olla hyödyllistä kestävien, vihreämpien ja digitaalisuutta edistävien investointien lisäämiseksi.

4.4 On syytä huomata, että jos lakisääteiset yhtiöverokannat nousevat, yritysten on taloudellisesti kannattavampaa investoida velaksi, mikä kannustaa niitä painottamaan velkarahoitusta entistäkin enemmän. Inflaation ja korkojen nousulla olisi samanlainen vaikutus: se lisäisi kannustimia investoida velkarahalla.

4.5 ETSK kehottaa jäsenvaltioita kohtelemaan verojärjestelmissään velkarahoitusta ja oman pääoman ehtoista rahoitusta nykyistä tasapuolisemmin. Tämä kannustaisi monipuolistamaan rahoituslähteitä ja parantaisi Euroopan talouden häiriönsietokykyä.

4.6 Vuonna 2016 julkaistuun tarkistettuun ehdotukseen direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta sisältyy kasvu- ja investointivähennys (AGI), jonka on tarkoitus vähentää velanoton suosimista ja edistää t&k-investointeja. Kasvu- ja investointivähennys myönnettäisiin mahdollistamalla oman pääoman lisäysten vähentäminen veropohjasta tietyin edellytyksin ( 2 )

4.7 Euroopan komissio on ilmoittanut esittävänsä vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä ehdotuksen direktiiviksi, jolla puututaan velanoton suosimiseen ( 3 ) . ETSK odottaa kiinnostuneena yksityiskohtaista ehdotusta, jota se voi kommentoida.

5. Yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä yhtiöoikeudessa

5.1 Verojen ohella myös sääntely voi tehostaa tai heikentää muilla keinoin luotujen kannustimien vaikutusta. Suorien säännösten antaminen omistajuudesta sekä sijoittajien ja yritysten hallitusten mahdollisuudesta käyttää varoja saattaa vaikeuttaa toimiin ryhtymistä tiettyjen haluttujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

5.2 Talouden toimivuuden kannalta on tärkeää, että yritysten ja markkinoiden toimintaa koskevat säännöt ja määräykset ovat asianmukaisia. Osakkeenomistajien tulee vaatia yrityksen johto vastuuseen, jos varoja käytetään yrityksen arvon edistämisen sijasta henkilökohtaisen hyödyn tavoitteluun ( 4 ) . Sitä, miten yritysten tulee toimia veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunnan suhteen, säännellään moninaisilla laeilla ( 5 ) , ja lisäksi jäsenvaltioissa on laajoja sopimuksia yritysten toimintaa koskevista markkinasäännöistä. Kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja komission tiedonannossa (covid-19-pandemian johdosta laaditusta) elpymissuunnitelmasta todetaan, kestävyys on tärkeää sisällyttää yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään. Komissio on järjestänyt julkisen kuulemismenettelyn sidosryhmien näkemysten kokoamiseksi mahdollisesta yritysten kestävää hallintotapaa koskevasta aloitteesta ( 6 )

5.3 ETSK yhtyy visioon vihreämmästä ja digitaalisesta tulevaisuuden eurooppalaisesta taloudesta, joka on oikeudenmukaista ja kasvaa ja jossa verotus on tehokasta. Näin voidaan luoda toimintaympäristö, joka suosii investoimista sekä työpaikkoja luovaa kasvua. Investointivirtojen uudelleensuuntaamiseksi on ensiarvoisen tärkeää, että uutta vihreää taloutta varten on saatavilla pääomaa. Investointivarojen saatavuus, varmuus säännöistä ja oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen ovat tärkeitä tekijöitä Euroopan talouden onnistuneen siirtymän varmistamiseksi.

5.4 ETSK yhtyy komission näkemykseen siitä, että yritysten olisi edistettävä omalta osaltaan siirtymistä vihreämpään, kestäväpohjaiseen ja digitaaliseen talouteen. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää keskeistä huomiota pitkän aikavälin tavoitteisiin ja oikeudenmukaiseen jakoon maiden ja kansalaisten välillä.

5.5 ETSK on vakaasti sitä mieltä, että yritysten toiminnan valvonta ja vastuu niiden toiminnasta kuuluu viime kädessä osakkeenomistajille. Yrityksen omistajien on oltava tilivelvollisia. Jäsenvaltioiden nykyisissä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevissa säännöissä ja yhtiölainsäädännöissä lähdetään nimenomaan siitä, että yrityksen strategiat ja painopisteet ovat viime kädessä osakkeenomistajien eli yrityksen omistajien hallinnassa, koska ne nimittävät yrityksen hallituksen. Tämä tilivelvollisuus merkitsee, että osakkeenomistajat ovat vastuussa yrityksen taloudesta ja toiminnasta ja että osakkeenomistajien kuuluu menettää pääomaa, jos yritys tekee tappiota. Kyseistä vakiintunutta perusperiaatetta ei saisi muuttaa eikä heikentää.

5.6 Yritysten tulee tietenkin ottaa pitkän aikavälin tavoitteet ja myönteiset sosiaaliset ulkoisvaikutukset asianmukaisesti huomioon sekä päivittäisessä toiminnassaan että investointipäätöksissään. Tätä edellytetään yhä laajemmin markkinastandardeissa ja alakohtaisissa tuotantosäännöissä sekä kansainvälisten sijoittajien taholta, jotka vaativat yrityksiltä usein ESG-kriteerien soveltamista ( 7 )

5.7 EU:n direktiiveillä ja asetuksilla on vaikutuksensa, mutta kansalliset yhtiölainsäädännöt ovat olennainen osa jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiä ja niiden puitteissa osoitetaan oikeudet ja vastuuvelvollisuus asianmukaisille oikeudellisen rakenteen tasoille. Myös yritysten hallitusten kokoonpanoa koskevien sääntöjen on oltava maakohtaisia. EU-tason hallinnointijärjestelmän ja suositusten avulla olisi taattava reilu kilpailu ja oikeudenmukaiset arvot liiketoiminnan harjoittamisen osalta.

5.8 Jotta komission painopisteitä on helpompi edistää vaaditulla tavalla yksityisin varoin, on ratkaisevan tärkeää, ettei pääoma ole lukittuna yrityksiin ja että varoja on helppo investoida EU:n määrittämille avainaloille.

5.9 Hyvin toimivat EU:n pääomamarkkinat ovat olennaisen tärkeät etenkin uusien investointien edistämiseksi. Komitea kehottaakin tehostamaan toimia pääomamarkkinaunionin valmiiksi saamiseksi ( 8 )

5.10 Pääomamarkkinoiden on tärkeää olla likvidit, jotta investointeja voidaan tehdä. Osinkojen maksamisesta – vaikka sitä ehkä pidetään liian lyhytjänteisenä – saadaan varoja, joita voidaan käyttää vihreiden ja digitaalisten alojen uusiin investointeihin ( 9 ) , ja se on siksi ratkaisevan tärkeää pääomamarkkinoiden toimivuuden kannalta, kun osingot investoidaan joko uusiin yrityksiin tai osinkoa maksavaan yritykseen. Jos sijoittajalle maksetaan osinkoja, tämä voi aina päättää sijoittaa ne takaisin olemassa olevaan tai muuhun yritykseen. Jos voittoja ei jaeta, sijoittajan on realisoitava osakkeita, sillä se on ainoa keino sijoittaa uusiin yrityksiin. Yrityksissä pidettävän pääoman arvonnoususta voi olla hyötyä jo olemassa oleville yrityksille ja sijoittajille, mutta näin ei saada käytettäviin lisävaroja kohdennettavaksi uusiin yrityksiin tai täysin uusiin investointeihin.

5.11 Osinkojen maksaminen antaa sijoittajille mahdollisuuden kehittää jatkuvasti investointistrategiaansa ja edistää vihreitä, kestäviä, eettisiä ja digitaalisia hankkeita. Tämä on jo nähty monissa tapauksissa pääomamarkkinoilla ja pääomasijoitusten alalla (esim. investoinnit sähköautojen akkujen tuotantoon tai hiilidioksidipäästöttömään teräksen tuotantoon).

5.12 Uusille yrityksille tulee suoda kaikki mahdollisuudet kasvaa ja saada rahoitusta olemassa olevien yritysten osakkeenomistajille maksetuista osingoista. Näin pääomaa voidaan kohdentaa uudelleen komission painopisteiden mukaisesti. Uusien, vihreiden investointien edistämistä verokannustimien avulla voitaisiin harkita.

5.13 ETSK katsoo, että pääomamarkkinoilla ja yksityisillä varoilla voi olla ratkaiseva rooli yritysten kannustamisessa kohti kestäväpohjaista vihreämpää ja digitaalista taloutta. Kaikilla yhtiöoikeuteen ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään liittyvillä EU:n lainsäädäntötoimilla olisi edistettävä tätä roolia.

6. Hiilidioksidipäästöjen vähentämisen kannustimet

6.1 Euroopan talouden murrosta ja ilmastotavoitteiden saavuttamista olisi tuettava verojen avulla ( 10 ) . On tärkeää, että yrityksillä ja kotitalouksilla on samat kannustimet, jotta ilmakehän hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää mahdollisimman pienin kustannuksin.

6.2 ETSK kannustaa Euroopan komissiota toteuttamaan konkreettisia aloitteita sen edistämiseksi, että jäsenvaltioissa otetaan käyttöön samanlaiset hiiliverot, jotta pyrkimykset alentaa tehokkaasti hiilidioksiditasoa voidaan yhdenmukaistaa. Olisi ihanteellista, jos näin saataisiin yhtenäistettyä verotettavia päästöjä tai vähennyksiä sekä sovellettavia verotusmenetelmiä ja verokantoja koskevat ehdot EU:n sisämarkkinoiden laajuisesti, jotta vaikutus ilmakehän hiilidioksidipitoisuuteen olisi yhtäläinen.

6.3 Jäsenvaltioiden olisi erityisesti ryhdyttävä soveltamaan kattavaa ja symmetristä ympäristöveropolitiikkaa hiilidioksidin ilmastoa lämmittävän vaikutuksen suhteen. On otettava käyttöön sekä positiivisia että negatiivisia verokantoja. Hiilidioksidiveroista saadut tulot pitäisi käyttää hiilidioksidipäästöjen vähentämistekniikkoja varten myönnettävien kannustimien rahoittamiseen paikallisesti, alueellisesti ja valtakunnallisesti.

6.4 Metsätuotteiden myyntiä verotetaan omistajan tuloina, mutta samalla olisi otettava huomioon, että puiden istuttaminen ja metsien kasvu vähentävät ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta. Niihin olisi siksi kannustettava negatiivisen hiilidioksidiveron avulla osana symmetristä verotusta, jolla pyritään puuttumaan ilmaston lämpenemiseen. Tämä olisi ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeä toimenpide.

6.5 Olisi ihanteellista, jos näin saataisiin yhtenäistettyä verotettavia päästöjä tai vähennyksiä sekä sovellettavia verotusmenetelmiä ja verokantoja koskevat ehdot maailmanlaajuisesti, jotta vaikutus ilmakehän hiilidioksidipitoisuuteen olisi yhtäläinen.

7. Ei pidäkkeitä digitalisaatiolle

7.1 Datan ja uusien liiketoimintamallien käyttö on johtanut tarpeeseen tarkistaa kansainvälisiä verotusperiaatteita verotulojen jakamisesta maiden kesken. Asiassa on tärkeää päästä maailmanlaajuiseen yhteisymmärrykseen, jota ryhdytään noudattamaan käytännössä ( 11 )

7.2 Veropakettiin sisältyy ehdotus efektiivisen yhtiöverokannan 15 prosentin vähimmäistasosta. OECD:n ja G20-maiden tekemä sopimus tähtää verokilpailun vähentämiseen ja erityisesti siihen, etteivät maat kilpailisi kynnysarvoa alemmilla verokannoilla. Siinä todetaan, että monenkeskinen yleissopimus velvoittaa kaikki osapuolet lakkauttamaan kaikki digitaalisiin palveluihin kohdistuvat verot ja muut vastaavat toimenpiteet kaikkien yritysten osalta ja sitoutumaan siihen, ettei tällaisia toimenpiteitä oteta käyttöön tulevaisuudessa. Sopimuksen mukaan se, mitä vastaavilla toimenpiteillä tarkoitetaan, määritellään yksityiskohtaisesti, kun monenkeskinen yleissopimus perusteluineen hyväksytään ( 12 )

7.3 ETSK pitää tärkeänä, että laaditaan asianmukaiset säännöt, joilla edistetään Euroopan talouden digitalisaation jatkamista, jotta vihreämmän ja digitaalisen talouden tavoite voidaan saavuttaa.

Bryssel 8. joulukuuta 2021. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Jotta rahoituksella olisi vaikutusta, se on koottava kustannustehokkaasti ja käytettävä asianmukaisesti jäsenvaltioissa ja sen tulee edistää investointeja, joita ei olisi tehty ilman varojen siirtoa.

(2) Veropohjasta voitaisiin vähentää määrä, joka vastaa AGI-pääomapohjan lisäysten määritettyä tuottoa. Määritetty tuotto vastaisi euroalueen 10-vuotisen valtion viitelainan tuottoa asianomaista verovuotta edeltävän vuoden joulukuussa korotettuna kahden prosenttiyksikön riskipreemiolla. Ks. ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhteisöveropohjasta, COM(2016) 685 final – 2016/0337 (CNS), 2016.

(3) Velkarahoituksen edullista verokohtelua vähentävä verovähennys (debt-equity bias reduction allowance, DEBRA), tiedonanto 2000-luvun yritysverotuksesta, COM(2021) 251 final.

(4) Yrityksen varoja ei esimerkiksi saa käyttää liiketoimintatavoitteisiin liittymättömiin johdon ylellisyysmenoihin.

(5) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Veropetosten, veronkierron ja rahanpesun torjunta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 6).

(6) Kuuleminen yritysten kestävästä hallintotavasta 26. lokakuuta 2020–8. helmikuuta 2021.

(7) ESG-kriteerit ovat ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviä tekijöitä, jotka otetaan huomioon yrityssijoituksia tehtäessä. Ne on kehitetty alun perin vuosikymmeniä sitten, mutta niistä on tullut vasta viime vuosina sosiaalisesti vastuullisten sijoitusten mittapuu.

(8) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma”(EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20).

(9) Useat tutkijat ovat kyseenalaistaneet sen, että osinkopolitiikka olisi lyhytjänteistä, ks. esim. Tukholman kauppakorkeakoulun kustantama julkaisu Martin Carlsson-Wall ym., Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data, 2021. Teoksessa esitetyt empiiriset havainnot perustuvat 786 eri yrityksen ja 7 389 toimintavuoden tietoihin vuosilta 2000–2019, eikä niiden perusteella ole merkkejä taloudenhoidon lyhytjänteisyydestä.

(10) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Verotusmenettelyt hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi”(EUVL C 364, 28.10.2020, s. 21).

(11) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”2000-luvun yritysverotus” (ECO/558).

(12) OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project – Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy, 8. lokakuuta 2021, s. 7.