P9_TA(2021)0434

Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisyritykset *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. lokakuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteisyritysten perustamisesta (COM(2021)0087 – C9-0166/2021 – 2021/0048(NLE))

(Kuuleminen)

(2022/C 184/19)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2021)0087),

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0166/2021),

— ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

— ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan kirjeen,

— ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A9-0246/2021),

1. hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2. pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

3. pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

4. pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

5. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

Komission teksti Tarkistus (1) Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikkatavoitteita, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella [XXXX] (10), jäljempänä ”Horisontti Eurooppa -asetus”, vahvistettiin poliittinen ja oikeudellinen kehys eurooppalaisille kumppanuuksille yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien kanssa. Eurooppalaiset kumppanuudet ovat keskeinen osa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman poliittista lähestymistapaa. Ne perustetaan toteuttamaan Horisontti Euroopan kohteena olevat unionin painopisteet ja saamaan aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle ja sen kansalaisille, mikä voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla ja sellaisen strategisen vision avulla, johon kumppanit ovat yhdessä sitoutuneet, kuin pelkillä unionin toimilla. (1) Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikkatavoitteita, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella [XXXX] (10), jäljempänä ”Horisontti Eurooppa -asetus”, vahvistettiin poliittinen ja oikeudellinen kehys eurooppalaisille kumppanuuksille yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien kanssa. Eurooppalaiset kumppanuudet ovat keskeinen osa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman poliittista lähestymistapaa. Ne perustetaan toteuttamaan Horisontti Euroopan kohteena olevat unionin sitoumukset ja painopisteet ja saamaan aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle, sen kansalaisille ja ympäristölle , mikä voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla ja sellaisen strategisen vision avulla, johon kumppanit ovat yhdessä sitoutuneet, kuin pelkillä unionin toimilla.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

Komission teksti Tarkistus (2) Erityisesti Horisontti Euroopan pilariin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat eurooppalaiset kumppanuudet ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan strategiset tavoitteet, kuten nopeuttamaan siirtymistä kohti kestävän kehityksen tavoitteita sekä vihreää ja digitaalista Eurooppaa, ja niiden olisi myös edistettävä elpymistä covid-19-pandemiaan liittyvästä ennennäkemättömästä kriisistä. Eurooppalaisilla kumppanuuksilla vastataan monimutkaisiin rajatylittäviin haasteisiin, jotka edellyttävät yhdennettyä lähestymistapaa. Niiden avulla voidaan puuttua tämän asetuksen liitteenä olevissa vaikutustenarvioinneissa kuvattuihin muutosvaiheen ja järjestelmä- ja markkinahäiriöihin kokoamalla yhteen useita eri arvoketjujen ja ekosysteemien toimijoita, jotta voidaan luoda yhteinen visio ja muuntaa se konkreettisiksi etenemissuunnitelmiksi ja toimien koordinoiduksi täytäntöönpanoksi. Lisäksi ne mahdollistavat toimien ja resurssien keskittämisen yhteisiin painopisteisiin monimutkaisten haasteiden ratkaisemiseksi. (2) Erityisesti Horisontti Euroopan pilariin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat eurooppalaiset kumppanuudet ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan strategiset tavoitteet, kuten nopeuttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, unionin Pariisin sopimuksen (1 a) mukaisia sitoumuksia kohti kestävän kehityksen tavoitteita sekä siirtymistä kohti vihreää ja digitaalista Eurooppaa, ja niiden olisi myös edistettävä sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestävää elpymistä covid-19-pandemiaan liittyvästä ennennäkemättömästä kriisistä. Eurooppalaisilla kumppanuuksilla vastataan monimutkaisiin rajatylittäviin haasteisiin, jotka edellyttävät yhdennettyä lähestymistapaa. Niiden avulla voidaan puuttua tämän asetuksen liitteenä olevissa vaikutustenarvioinneissa kuvattuihin muutosvaiheen ja järjestelmä- ja markkinahäiriöihin kokoamalla yhteen useita eri arvoketjujen ja ekosysteemien toimijoita, jotta voidaan luoda yhteinen visio ja muuntaa se konkreettisiksi etenemissuunnitelmiksi ja toimien koordinoiduksi täytäntöönpanoksi. Lisäksi ne mahdollistavat toimien ja resurssien keskittämisen yhteisiin painopisteisiin monimutkaisten haasteiden ratkaisemiseksi yhteiskunnan hyväksi .

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

Komission teksti Tarkistus (2 a) Jotta voidaan varmistaa tieteellinen huippuosaaminen, olisi Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 13 artiklan mukaisesti turvattava tieteellisen tutkimuksen vapaus ja edistettävä korkeinta mahdollista tieteellistä luotettavuutta.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 b kappale (uusi)

Komission teksti Tarkistus (2 b) On tärkeää, että kaikissa eurooppalaisissa kumppanuuksissa kunnioitetaan eettisiä käytäntöjä ja eettisiä perusperiaatteita ja noudatetaan kansallisissa, alakohtaisissa tai organisaatiokohtaisissa eettisissä säännöissä vahvistettuja eettisiä normeja. Niiden tutkimustoimissa olisi aina sovellettava Horisontti Eurooppa -asetuksen 19 artiklassa ja kyseistä artiklaa koskevassa etiikasta/kantasolututkimuksesta annetussa komission lausumassa vahvistettuja periaatteita.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

Komission teksti Tarkistus (3) Painopisteiden ja vaikutusten saavuttamiseksi eurooppalaisia kumppanuuksia olisi kehitettävä siten, että toimintaan otetaan laajasti mukaan eri puolilla Eurooppaa toimivat asiaankuuluvat sidosryhmät, kuten teollisuus, tutkimusorganisaatiot, yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, sekä kansalaisjärjestöt, kuten tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Niiden olisi myös oltava yksi toimenpiteistä, joilla lujitetaan yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa yhdistämällä tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia ja rajatylittäviä investointeja, mikä tuottaisi keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaisi samalla, että unioni voi puolustaa etujaan strategisesti tärkeillä aloilla . (3) Painopisteiden ja vaikutusten saavuttamiseksi eurooppalaisia kumppanuuksia olisi kehitettävä siten, että toimintaan otetaan laajasti mukaan kaikki eri puolilla Eurooppaa toimivat asiaankuuluvat sidosryhmät, kuten teollisuus, pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ja startup-yritykset, yliopistot, tutkimusorganisaatiot, yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, kansalaisjärjestöt, mukaan lukien valtiosta riippumattomat järjestöt , sekä tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Niiden olisi myös oltava yksi toimenpiteistä, joilla lujitetaan yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa yhdistämällä tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia ja rajatylittäviä investointeja, mikä tuottaisi keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaisi samalla, että unioni voi kehittää strategista riippumattomuuttaan avoimen talouden rinnalla .

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

Komission teksti Tarkistus (6) Asetuksessa (EU) 2020/852 (11) vahvistetaan yleiset puitteet sen määrittämiseksi, katsotaanko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestäväksi sijoitukseksi. Siinä luodaan yhteinen viitekehys, jota sijoittajat, pankit, teollisuus ja tutkijat voivat käyttää investoidessaan hankkeisiin ja taloudelliseen toimintaan, joilla on merkittävä myönteinen vaikutus ilmastoon ja ympäristöön ja jotka eivät aiheuta merkittävää haittaa kummallekaan niistä. Asetus muodostaa siten viitekehyksen vihreille investoinneille unionissa. (6) Asetuksessa (EU) 2020/852 (11) vahvistetaan yleiset puitteet sen määrittämiseksi, katsotaanko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestäväksi sijoitukseksi. Siinä luodaan yhteinen viitekehys, jota sijoittajat, pankit, teollisuus ja tutkijat voivat käyttää investoidessaan hankkeisiin ja toimintaan, jotka kuuluvat sen soveltamisalaan ja joilla on merkittävä myönteinen vaikutus ilmastoon ja ympäristöön ja jotka eivät aiheuta merkittävää haittaa kummallekaan niistä. Asetus muodostaa siten viitekehyksen vihreille investoinneille unionissa.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

Komission teksti Tarkistus (7) Kumppanuuksien olisi tarvittaessa sovellettava asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisia teknisiä arviointikriteerejä ja 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta välineinä, joilla parannetaan hankkeiden valmiuden tasoa ja vihreän rahoituksen saatavuutta, mikä on ratkaisevan tärkeää kumppanuuksien tuottamien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen markkinoille saattamisen ja laajemman käyttöönoton kannalta. Teknisten arviointikriteerien ytimessä on tieteellinen näyttö. Kumppanuuksien avulla toteutettavalla tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava tärkeä rooli talouden toimijoiden auttamisessa saavuttamaan asetuksessa vahvistetut standardit ja kynnysarvot tai ylittämään ne sekä teknisten arviointikriteerien pitämisessä ajan tasalla ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisina. (7) Kumppanuuksien olisi tarvittaessa sovellettava asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisia teknisiä arviointikriteerejä ja 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta , jos yhteisyrityksen toiminta kuuluu kyseisen asetuksen soveltamisalaan, välineinä, joilla parannetaan hankkeiden valmiuden tasoa ja vihreän rahoituksen saatavuutta, mikä on ratkaisevan tärkeää kumppanuuksien tuottamien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen markkinoille saattamisen ja laajemman käyttöönoton kannalta. Teknisten arviointikriteerien ytimessä on tieteellinen näyttö. Kumppanuuksien avulla toteutettavalla tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava tärkeä rooli talouden toimijoiden auttamisessa saavuttamaan asetuksessa vahvistetut standardit ja kynnysarvot tai ylittämään ne sekä teknisten arviointikriteerien pitämisessä ajan tasalla ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisina.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

Komission teksti Tarkistus (10) Yhteisyritysten toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia olisi rahoitettava Horisontti Eurooppa -ohjelmasta. Mahdollisimman suuren vaikutuksen saavuttamiseksi yhteisyritysten olisi kehitettävä tiivistä synergiaa muiden unionin ohjelmien ja rahoitusvälineiden kanssa, erityisesti sellaisten, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja aluekehitystä, jotta voidaan lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja vähentää eroja. (10) Yhteisyritysten toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia olisi rahoitettava Horisontti Eurooppa -ohjelmasta. Mahdollisimman suuren vaikutuksen saavuttamiseksi yhteisyritysten olisi kehitettävä tiivistä synergiaa muiden unionin ohjelmien ja rahoitusvälineiden kanssa, erityisesti sellaisten, joilla tuetaan innovatiivisten kestävien ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja aluekehitystä, jotta voidaan vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin, lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja vähentää eroja sekä lievittää ympäristövaikutuksia .

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

Komission teksti Tarkistus (11) Eurooppalaisia kumppanuuksia ja erityisesti institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia koskeva uusi poliittinen lähestymistapa edellyttää myös uudenlaista tapaa perustaa oikeudellinen kehys, jonka puitteissa kumppanuudet toimivat. Vaikka Horisontti 2020 -ohjelman mukaisten yhteisyritysten perustaminen SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla on osoittautunut tehokkaaksi täytäntöönpanotavaksi, täytäntöönpanoa on myös tehostettava. Sen vuoksi tällä asetuksella pyritään lisäämään täytäntöönpanon johdonmukaisuutta, tehokkuutta, tuloksellisuutta ja vaikuttavuutta ottamalla Horisontti Eurooppa -asetuksen säännösten ja Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta käyttöön yhteiset säännökset, joita sovelletaan kaikkiin yhteisyrityksiin yhdenmukaisella tavalla. Tavoitteena on helpottaa yhteistyön ja synergioiden luomista eurooppalaisten kumppanuuksien välille ja hyödyntää siten parhaalla mahdollisella tavalla niiden välisiä yhteyksiä organisaatiotasolla. Yhteisyritysten olisi pyrittävä ottamaan työohjelmiensa laatimiseen liittyviin keskusteluihin mukaan muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, yksilöimään alat, joilla täydentävillä tai yhteisillä toimilla voitaisiin vastata haasteisiin vaikuttavammin ja tehokkaammin, välttämään päällekkäisyyksiä, yhdenmukaistamaan toimien ajoitusta sekä varmistamaan tulosten saatavuus ja muu tietämyksen vaihto. (11) Eurooppalaisia kumppanuuksia ja erityisesti institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia koskeva uusi poliittinen lähestymistapa edellyttää myös uudenlaista tapaa perustaa oikeudellinen kehys, jonka puitteissa kumppanuudet toimivat. Vaikka Horisontti 2020 -ohjelman mukaisten yhteisyritysten perustaminen SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla on osoittautunut tehokkaaksi täytäntöönpanotavaksi, täytäntöönpanoa on myös tehostettava. Sen vuoksi tällä asetuksella pyritään lisäämään täytäntöönpanon johdonmukaisuutta, tehokkuutta, tuloksellisuutta, vaikuttavuutta ja yhteiskunnallista lisäarvoa ottamalla Horisontti Eurooppa -asetuksen säännösten ja Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta käyttöön yhteiset säännökset, joita sovelletaan kaikkiin yhteisyrityksiin yhdenmukaisella tavalla. Tavoitteena on helpottaa yhteistyön ja synergioiden luomista eurooppalaisten kumppanuuksien välille ja hyödyntää siten parhaalla mahdollisella tavalla niiden välisiä yhteyksiä organisaatiotasolla. Yhteisyritysten olisi pyrittävä ottamaan työohjelmiensa laatimiseen liittyviin keskusteluihin mukaan muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, yksilöimään alat, joilla täydentävillä tai yhteisillä toimilla voitaisiin vastata haasteisiin vaikuttavammin ja tehokkaammin, välttämään päällekkäisyyksiä, yhdenmukaistamaan toimien ajoitusta sekä varmistamaan tulosten saatavuus ja muu tietämyksen vaihto.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

Komission teksti Tarkistus (12) Yhteisyritysten välisten synergioiden määrittämisen jälkeen yhteisyritysten olisi pyrittävä budjetoimaan rahoitusosuudet, joita olisi käytettävä yhteisyritysten välisiin täydentäviin tai yhteisiin toimiin. Lisäksi tällä asetuksella pyritään parantamaan toiminnan tehokkuutta ja sääntöjen yhdenmukaistamista tehostamalla operatiivista yhteistyötä ja hyödyntämällä mittakaavaetuja, muun muassa perustamalla yhteinen tukitoiminto , joka tarjoaisi yhteisyrityksille horisontaalisia tukipalveluja . Yhteisen tukitoiminnon olisi helpotettava vaikutusten lisäämistä ja toiminnan yhdenmukaistamista yhteisissä asioissa säilyttäen kuitenkin tietty joustovara, jotta kunkin yhteisyrityksen erityistarpeet voidaan täyttää. Toiminto olisi perustettava yhteisyritysten yhteisesti laatimien palvelutasosopimusten pohjalta. Yhteisen tukitoiminnon tehtäviin olisi kuuluttava koordinointi ja hallinnon tuki aloilla, joilla yhteisen tukitoiminnon seuranta on osoittautunut tehokkaaksi ja kustannuksia säästäväksi, ottaen myös huomioon kunkin yksittäisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuuvelvollisuutta koskevan vaatimuksen noudattaminen. Oikeudellinen rakenne olisi suunniteltava siten, että toiminto kykenee parhaalla mahdollisella tavalla palvelemaan yhteisyritysten yhteisiä tarpeita, varmistamaan niiden tiiviin yhteistyön ja selvittämään kaikki mahdolliset synergiat eurooppalaisten kumppanuuksien, ja sen seurauksena Horisontti Eurooppa -ohjelman eri osien, välillä sekä yhteisyritysten hallinnoimien muiden ohjelmien välillä. (12) Yhteisyritysten välisten synergioiden määrittämisen jälkeen yhteisyritysten olisi pyrittävä budjetoimaan rahoitusosuudet, joita olisi käytettävä yhteisyritysten välisiin täydentäviin tai yhteisiin toimiin. Lisäksi tällä asetuksella pyritään parantamaan toiminnan tehokkuutta ja sääntöjen yhdenmukaistamista tehostamalla operatiivista yhteistyötä ja hyödyntämällä mittakaavaetuja, muun muassa tutkimalla mahdollisuutta perustaa tarvittaessa yhteisiä tukitoimintoja , jotka tarjoaisivat yhteisyrityksille horisontaalista tukea . Se, että lisätään yhteisyritysten yhdessä hoitamien toimintojen määrää, helpottaa vaikutusten lisäämistä ja toiminnan yhdenmukaistamista yhteisissä asioissa säilyttäen kuitenkin tietty joustovara, jotta kunkin yhteisyrityksen erityistarpeet voidaan täyttää. Yhteisen tukitoiminnon tehtäviin voi kuulua koordinointi ja hallinnon tuki aloilla, joilla yhteisen tukitoiminnon seuranta on osoittautunut tehokkaaksi ja kustannuksia säästäväksi, ottaen myös huomioon kunkin yksittäisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuuvelvollisuutta koskevan vaatimuksen noudattaminen. Yhteisyritysten olisi voitava tehdä yhdessä palvelutasosopimuksia, jotta voidaan varmistaa niiden tiivis yhteistyö ja selvittää kaikki mahdolliset synergiat eurooppalaisten kumppanuuksien, ja sen seurauksena Horisontti Eurooppa -ohjelman eri osien, välillä sekä yhteisyritysten hallinnoimien muiden ohjelmien välillä.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

Komission teksti Tarkistus (13 a) Yhteisyritysten olisi parannettava tietämystään ja omaksuttava yhdennetympi ja kokonaisvaltaisempi lähestymistapa tutkimusalansa toimien hallinnointiin. Tutkimusyhteistyön työohjelmiin ja Euroopan tutkimusneuvostoon liittyvä täydentävyys ja synergia edistäisivät alhaalta ylös -menetelmään pohjautuvaa innovaatiojatkumoa. Se loisi mahdollisuuksia tutkimukseen aloilla, joilla sitä ei tällä hetkellä tehdä, ja lisäksi edistäisi sovelluksia muilla aloilla jatkumon sekä alku- että loppupäässä.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

Komission teksti Tarkistus (14) Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa otetaan käyttöön strategisempi, johdonmukaisempi ja vaikutuslähtöisempi lähestymistapa eurooppalaisiin kumppanuuksiin Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnista saatujen kokemusten pohjalta. Uuden tavoitteenasettelun mukaisesti tällä asetuksella pyritään tehostamaan institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien käyttöä erityisesti keskittymällä selkeisiin tavoitteisiin, tuloksiin ja vaikutuksiin, jotka on mahdollista saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, ja varmistamalla, että kumppanuudet selkeästi tukevat asiaan liittyviä unionin politiikan painopisteitä ja politiikkoja. Tiivis yhteistyö ja synergiat muiden asiaan liittyvien aloitteiden kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla ja erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa ovat keskeisiä, jotta voidaan saavuttaa suurempi vaikutus ja varmistaa tulosten hyödyntäminen. Kokonaisvaikutusta arvioitaessa olisi otettava huomioon kumppanien rahoitusosuuksien lisäksi myös yhteisyritysten aikaansaamat laajemmat investoinnit, jotka edistävät yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamista. (14) Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa otetaan käyttöön strategisempi, johdonmukaisempi ja vaikutuslähtöisempi lähestymistapa eurooppalaisiin kumppanuuksiin Horisontti 2020 -ohjelman väliarvioinnista saatujen kokemusten pohjalta. Uuden tavoitteenasettelun mukaisesti tällä asetuksella pyritään tehostamaan institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien käyttöä erityisesti keskittymällä selkeisiin tavoitteisiin, tuloksiin ja vaikutuksiin, jotka on mahdollista saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, ja varmistamalla, että kumppanuudet selkeästi tukevat asiaan liittyviä unionin politiikan painopisteitä ja politiikkoja. Tiivis yhteistyö ja synergiat muiden asiaan liittyvien aloitteiden kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla ja erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa ovat keskeisiä, jotta voidaan saavuttaa suurempi tieteellinen, sosioekonominen ja ympäristövaikutus ja varmistaa tulosten hyödyntäminen. Komission olisi laadittava selkeät, yksinkertaiset ja konkreettiset suuntaviivat, joilla mahdollistetaan erilaiset synergiat (esimerkiksi varojen siirrot, vaihtoehtoinen rahoitus, kumulatiivinen rahoitus ja yhdistetty rahoitus). Jäsenvaltioiden ja alueiden kannalta on erityisen tärkeää, että niiden älykkään erikoistumisen strategiat ja toimintaohjelmat vastaavat mahdollisimman hyvin yhteisyritysten työohjelmia, jotta voidaan ottaa käyttöön mahdollinen viiden prosentin siirtomekanismi Euroopan rakenne- ja investointirahastoista yhteisyrityksiin, kuten Horisontti Eurooppa -asetuksen 15 artiklan 5 kohdassa säädetään ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (1 a) (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) asiaa koskevissa säännöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Olisi myös selvitettävä synergioita ja täydentävyyttä eurooppalaisten rahoituslaitosten, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Euroopan investointipankin, kanssa samoin kuin yhteisyritysten itsensä välillä sekä muiden unionin rahoitusohjelmien ja asiaankuuluvien teollisten allianssien, hyväntekeväisyyssäätiöiden ja -trustien kanssa. Kokonaisvaikutusta arvioitaessa olisi otettava huomioon kumppanien rahoitusosuuksien lisäksi myös yhteisyritysten aikaansaamat laajemmat investoinnit, jotka edistävät yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamista , jotta nopeutetaan innovatiivisten ratkaisujen markkinoille saattamista .

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

Komission teksti Tarkistus (15) Tämä asetus perustuu Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuihin periaatteisiin ja kriteereihin, kuten avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen, vahvaan vipuvaikutukseen ja kaikkien osapuolten sitoutumiseen pitkällä aikavälillä. Yksi asetuksen tavoitteista on varmistaa aloitteiden avoimuus mahdollisimman monille tahoille, myös uusille toimijoille. Kumppanuuksien olisi oltava avoimia kaikille tahoille, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä työskentelemään yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, edistämään sidosryhmien laajaa ja aktiivista osallistumista niiden toimintaan, jäsenyyteen ja hallintoon sekä varmistamaan, että tulokset hyödyttävät kaikkia eurooppalaisia, erityisesti levittämällä tuloksia laajasti ja toteuttamalla käyttöönottoa pohjustavia toimia kaikkialla unionissa. (15) Tämä asetus perustuu Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuihin periaatteisiin ja kriteereihin, kuten avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen, vahvaan vipuvaikutukseen ja kaikkien osapuolten sitoutumiseen pitkällä aikavälillä. Yksi asetuksen tavoitteista on varmistaa aloitteiden avoimuus mahdollisimman monille tahoille, myös uusille toimijoille. Kumppanuuksien olisi oltava avoimia kaikille tahoille, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä työskentelemään yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, edistämään sidosryhmien laajaa ja aktiivista osallistumista niiden toimintaan, jäsenyyteen ja hallintoon sekä varmistamaan, että tulokset hyödyttävät kaikkia eurooppalaisia ja edistävät samalla maailmanlaajuista kestävää kehitystä , erityisesti levittämällä tuloksia laajasti ja toteuttamalla käyttöönottoa pohjustavia toimia mahdollisimman laajasti kaikkialla unionissa.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

Komission teksti Tarkistus (17 a) Vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti Next Generation EU -välineestä Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalle osoitetusta 5,4 miljardin euron osuudesta voidaan lisätä yhteisyritysten rahoitusta. Tätä rahoitusosuutta voidaan täydentää myös vapauttamalla sitoumuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1 a) , jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 15 artiklan 3 kohdassa säädetyllä tavalla ja mukauttamalla se vastaamaan assosioituneiden maiden rahoitusosuuksia. Horisontti Eurooppa -asetuksen 13 artiklan, neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (1 b) , jäljempänä ”monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus”, 5 artiklan ja varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnettävät unionin lisärahoitusosuudet olisi jaettava Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toisen pilarin klustereissa oikeudenmukaisella tavalla ottaen huomioon unionin tutkimusprioriteetit ja sen toimintapoliittiset tavoitteet. Jos unionin rahoitusosuutta lisätään, myös muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuuksia olisi lisättävä vastaavasti.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

Komission teksti Tarkistus (18) Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti yksi institutionaalisten kumppanuuksien perustamisen edellytyksistä on varmistaa kumppanien rahoitusosuudet aloitteiden koko elinkaaren ajan. Tätä varten yksityisten kumppanien tulisi suorittaa merkittävä osa rahoitusosuuksistaan yhteisyrityksen toimintamenoihin osoitettavina luontoissuorituksina. Yhteisyritysten olisi voitava työohjelmissaan yksilöidä toimenpiteitä, jotka helpottavat näiden rahoitusosuuksien suorittamista erityisesti vähentämällä korvausosuuksia . Näiden toimenpiteiden olisi perustuttava yhteisyrityksen erityistarpeisiin ja niiden perustana olevaan toimintaan. Perustelluissa tapauksissa olisi oltava mahdollista ottaa käyttöön lisäehtoja, jotka edellyttävät yhteisyrityksen osakkaan tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen osallistumista tai jotka kohdistuvat toimiin, joissa yhteisyrityksen teollisilla kumppaneilla voi olla keskeinen rooli , kuten laajamittaisiin demonstrointi- ja lippulaivahankkeisiin, ja joihin ne voivat tuoda suuremman panoksen sovellettaessa alhaisempia korvausosuuksia . Toimitusjohtajan olisi seurattava osakkaiden osallistumisen tasoa, jotta hallintoneuvosto voi toteuttaa asianmukaisia toimia ja varmistaa kumppanien sitoutumisen ja avoimuuden välisen tasapainon. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten laajamittaisten demonstrointi- tai lippulaivahankkeiden osalta, pääomamenot voidaan katsoa sovellettavan oikeudellisen kehyksen mukaisiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi. (18) Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti yksi institutionaalisten kumppanuuksien perustamisen edellytyksistä on varmistaa kumppanien rahoitusosuudet aloitteiden koko elinkaaren ajan. Tätä varten yksityisten kumppanien tulisi suorittaa merkittävä osa rahoitusosuuksistaan yhteisyrityksen toimintamenoihin osoitettavina luontoissuorituksina. Yhteisyritysten olisi voitava työohjelmissaan yksilöidä toimenpiteitä, jotka helpottavat näiden rahoitusosuuksien suorittamista. Näiden toimenpiteiden olisi perustuttava yhteisyrityksen erityistarpeisiin ja niiden perustana olevaan toimintaan. Perustelluissa tapauksissa olisi oltava mahdollista ottaa käyttöön lisäehtoja, jotka edellyttävät yhteisyrityksen osakkaan tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen osallistumista ja jotka kohdistuvat toimiin, joissa yhteisyrityksen teollisilla kumppaneilla voi olla keskeinen rooli tai joilla pyritään saamaan aikaan yhdennetty järjestelmä . Toimitusjohtajan olisi seurattava osakkaiden osallistumisen tasoa, jotta hallintoneuvosto voi toteuttaa asianmukaisia toimia ja varmistaa kumppanien sitoutumisen ja avoimuuden välisen tasapainon. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten laajamittaisten demonstrointi- tai lippulaivahankkeiden osalta, pääomamenot voidaan katsoa sovellettavan oikeudellisen kehyksen mukaisiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

Komission teksti Tarkistus (19) Yhteisyritysten osakkaiden rahoitusosuuksien oikeudenmukaisen jakamisen periaatteen mukaisesti rahoitusosuudet yhteisyrityksen hallintomenoihin olisi jaettava tasan unionin ja muiden osakkaiden kuin unionin kesken. Poikkeamista tästä periaatteesta voitaisiin harkita ainoastaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun yhteisyrityksen muun osakkaan kuin unionin koko tai osakasrakenne johtaisi siihen, että kyseisen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuudet, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ”pk-yritykset” , tapauksessa kasvaisivat niin suuriksi, että ne vaarantaisivat vakavasti kannustimen tulla yhteisyrityksen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöksi tai pysyä tällaisena. Tällaisissa tapauksissa yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin hallintomenoihin osoittaman vuotuisen rahoitusosuuden olisi oltava vähintään 20 prosenttia vuotuisista kokonaishallintomenoista, ja pk-yritysten rahoitusosuuden olisi oltava huomattavasti pienempi kuin suurempien osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuus. Kun on saavutettu sellainen kriittinen osakasmassa, että rahoitusosuus voi olla yli 20 prosenttia vuotuisista hallintomenoista, osakkuus- tai sidosyhteisöjen vuotuiset rahoitusosuudet olisi säilytettävä ennallaan tai niitä olisi korotettava, jotta voidaan vähitellen lisätä muiden osakkaiden kuin unionin osuutta yhteisyrityksen vuotuisista hallintomenoista. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin olisi pyrittävä kasvattamaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen määrää, jotta niiden rahoitusosuus voitaisiin nostaa enimmäistasolle eli 50 prosenttiin yhteisyrityksen hallintomenoista sen toiminta-aikana. (19) Hallintomenojen osuuden kokonaistalousarviosta olisi oltava samansuuruinen kaikissa yhteisyrityksissä, eivätkä hallintomenot saisi ylittää viittä prosenttia yhteisyrityksen talousarviosta. Lisäksi yhteisyritysten osakkaiden rahoitusosuuksien oikeudenmukaisen jakamisen periaatteen mukaisesti rahoitusosuudet yhteisyrityksen hallintomenoihin olisi jaettava tasan unionin ja muiden osakkaiden kuin unionin kesken. Muiden osakkaiden kuin unionin olisi sovittava keskenään yhteisyritystensä hallintomenoja koskevien osuuksiensa oikeudenmukaisesta jakamisesta. Poikkeamista tästä periaatteesta voitaisiin harkita ainoastaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun yhteisyrityksen muun osakkaan kuin unionin koko tai osakasrakenne johtaisi siihen, että kyseisen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuudet, erityisesti pk-yritysten, tutkimusorganisaatioiden tai yliopistojen tapauksessa, kasvaisivat niin suuriksi, että ne vaarantaisivat vakavasti kannustimen tulla yhteisyrityksen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöksi tai pysyä tällaisena. Tällaisissa tapauksissa yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin hallintomenoihin osoittaman vuotuisen rahoitusosuuden olisi oltava vähintään 20 prosenttia vuotuisista kokonaishallintomenoista, ja pk-yritysten , tutkimusorganisaatioiden ja yliopistojen rahoitusosuuden olisi oltava huomattavasti pienempi kuin suurempien osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuus. Kun on saavutettu sellainen kriittinen osakasmassa, että rahoitusosuus voi olla yli 20 prosenttia vuotuisista hallintomenoista, osakkuus- tai sidosyhteisöjen vuotuiset rahoitusosuudet olisi säilytettävä ennallaan tai niitä olisi korotettava, jotta voidaan vähitellen lisätä muiden osakkaiden kuin unionin osuutta yhteisyrityksen vuotuisista hallintomenoista. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin olisi pyrittävä kasvattamaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen määrää, jotta niiden rahoitusosuus voitaisiin nostaa enimmäistasolle eli 50 prosenttiin yhteisyrityksen hallintomenoista sen toiminta-aikana.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

Komission teksti Tarkistus (20) Horisontti Eurooppa -asetuksessa edellytetään, että kumppanit osoittavat pitkän aikavälin sitoutumisensa ennalta, mukaan lukien sitoumus julkisten ja/tai yksityisten investointien vähimmäisosuuteen. Sen vuoksi unionin on tarpeen yksilöidä tässä asetuksessa jäsenvaltioihin, Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneisiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin sijoittautuneet perustajaosakkaat. Yhteisyritysten osakaspohjaa olisi kuitenkin tarvittaessa voitava laajentaa perustamisen jälkeen avoimilla ja läpinäkyvillä menettelyillä valittavilla liitännäisosakkailla, ottaen erityisesti huomioon teknologian kehitys ja uusien maiden assosioituminen Horisontti Eurooppa -ohjelmaan. Oikeussubjekteille, jotka haluavat tukea yhteisyritysten tavoitteita omalla tutkimusalallaan ilman, että niistä tulee yhteisyritysten osakkaita, olisi tarjottava mahdollisuus tulla yhteisyritysten rahoituskumppaneiksi. (20) Horisontti Eurooppa -asetuksessa edellytetään, että kumppanit osoittavat pitkän aikavälin sitoutumisensa ennalta, mukaan lukien sitoumus julkisten ja/tai yksityisten investointien vähimmäisosuuteen. Sen vuoksi unionin on tarpeen yksilöidä tässä asetuksessa jäsenvaltioihin, Horisontti Eurooppa -ohjelmaan assosioituneisiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin sijoittautuneet perustajaosakkaat. Yhteisyritysten osakaspohjaa olisi kuitenkin tarvittaessa voitava laajentaa perustamisen jälkeen säännöllisillä avoimilla , oikeudenmukaisilla ja läpinäkyvillä kiinnostuksenilmaisupyynnöillä ja niitä seuraavilla valintamenettelyillä valittavilla liitännäisosakkailla, ottaen huomioon tieteellisen neuvoa-antavan elimen lausunto sekä teknologian kehitys ja innovatiiviset lähestymistavat sekä uusien maiden assosioituminen Horisontti Eurooppa -ohjelmaan. Oikeussubjekteille, jotka haluavat tukea yhteisyritysten tavoitteita omalla tutkimusalallaan ilman, että niistä tulee yhteisyritysten osakkaita, olisi tarjottava mahdollisuus tulla yhteisyritysten rahoituskumppaneiksi.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

Komission teksti Tarkistus (21) Yhteisyrityksen perustamisella varmistetaan molempia osapuolia hyödyttävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus yhteisyrityksen osakkaille muun muassa edistämällä merkittävien budjettimäärärahojen ennustettavuutta asianomaisilla toimialoilla seitsemän vuoden ajanjaksolla . Ryhtyminen perustaja- tai liitännäisosakkaaksi taikka näiden osakkuus- tai sidosyhteisöksi antaa mahdollisuuden vaikuttaa yhteisyrityksen hallintoneuvostossa joko suoraan tai toimialan edustajien välityksellä . Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen päätöksentekoelin, joka päättää kumppanuuden pitkän aikavälin strategisista suuntaviivoista sekä sen vuotuisista painopisteistä. Perustaja- ja liitännäisosakkaiden ja tarvittaessa näiden osakkuusyhteisöjen edustajien olisi sen vuoksi voitava osallistua yhteisyrityksen toiminnan suunnitteluun ja painopisteiden asettamiseen hyväksymällä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja mahdollisesti muuttamalla sitä sekä hyväksymällä vuotuinen työohjelma, mukaan lukien ehdotuspyyntöjen sisältö, ehdotuspyyntöjen aihekohtaisesti sovellettava korvausosuus ja asiaan liittyvät haku-, arviointi-, valinta-, myöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt. (21) Yhteisyrityksen perustamisella varmistetaan molempia osapuolia hyödyttävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus yhteisyrityksen osakkaille muun muassa edistämällä merkittävien budjettimäärärahojen ennustettavuutta asianomaisilla toimialoilla seitsemän vuoden ajanjaksolla sekä antamalla poliittinen signaali, parantamalla suunnittelua ja lisäämällä investointivarmuutta . Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen päätöksentekoelin, joka päättää kumppanuuden pitkän aikavälin strategisista suuntaviivoista sekä sen vuotuisista painopisteistä kumppaneilta saatavan palautteen perusteella, mukaan lukien yksityinen sektori, tiedeyhteisö, jäsenvaltioiden edustajat ja asianomaisen yhteisyrityksen alalla toimivat voittoa tavoittelemattomat kansalaisjärjestöt . Perustaja- ja liitännäisosakkaiden ja tarvittaessa näiden osakkuusyhteisöjen edustajien sekä kaikkien muiden asiaankuuluvien sidosryhmien olisi sen vuoksi voitava osallistua yhteisyrityksen toiminnan suunnitteluun ja painopisteiden asettamiseen hyväksymällä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja mahdollisesti tarkistamalla sitä sekä hyväksymällä vuotuinen työohjelma, mukaan lukien ehdotuspyyntöjen sisältö, ehdotuspyyntöjen aihekohtaisesti sovellettava korvausosuus ja asiaan liittyvät haku-, arviointi-, valinta-, myöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

Komission teksti Tarkistus (22) Muiden osakkaiden kuin unionin olisi sitouduttava tämän asetuksen täytäntöönpanoon kirjallisesti. Kirjallisten sitoumusten olisi oltava oikeudellisesti voimassa koko aloitteen keston ajan, ja yhteisyrityksen ja komission olisi seurattava niitä tiiviisti. Yhteisyritysten olisi luotava oikeudelliset ja organisatoriset puitteet, joiden avulla osakkaat voivat täyttää sitoumuksensa ja jotka varmistavat samalla aloitteen ja sen täytäntöönpanon läpinäkyvyyden, erityisesti painopisteiden asettamisen ja ehdotuspyyntöihin osallistumisen osalta. (22) Yhteisyritysten olisi voitava työskennellä keveästi, yksinkertaisesti ja joustavasti, ja niillä olisi oltava selkeät säännöt, mikä lisäisi houkuttelevuutta kaikkien sidosryhmien, erityisesti teollisuuden, pk-yritysten, tutkimusorganisaatioiden ja osallistujavaltioiden, kannalta. Muiden osakkaiden kuin unionin olisi sitouduttava tämän asetuksen täytäntöönpanoon kirjallisesti. Kirjalliset sitoumukset olisi julkaistava hyvissä ajoin asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla siten, että varmistetaan luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen noudattaminen, ja niiden olisi oltava oikeudellisesti voimassa koko aloitteen keston ajan, ja yhteisyrityksen ja komission olisi seurattava niitä tiiviisti. Yhteisyritysten olisi luotava oikeudelliset ja organisatoriset puitteet, joiden avulla osakkaat voivat täyttää sitoumuksensa ja jotka varmistavat samalla aloitteen ja sen täytäntöönpanon läpinäkyvyyden ja eturistiriitoja koskevien sääntöjen noudattamisen , erityisesti painopisteiden asettamisen ja ehdotuspyyntöihin osallistumisen osalta , ja edistävät sukupuolten tasapuolista edustusta ja maantieteellisesti monimuotoista edustusta. Yhteisyritysten olisi tarvittaessa yksilöitävä ehdotuspyynnöt, joissa edistetään osallistuvien pk-yritysten koordinointiroolia.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

Komission teksti Tarkistus (23) Yksinkertaistamisen jatkaminen on yksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kulmakivistä. Tässä yhteydessä olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu raportointimekanismi kumppaneille, joiden ei enää tarvitse raportoida tukeen oikeuttamattomista kuluista. Operatiivisiin toimiin osoitetut luontoissuoritukset olisi kirjattava yksinomaan tukikelpoisten kustannusten perusteella. Tämä mahdollistaa operatiivisiin toimiin liittyvien luontoissuoritusten automaattisen laskennan Horisontti Eurooppa -ohjelman tietoteknisten välineiden avulla, vähentää kumppanien hallinnollista taakkaa ja tehostaa rahoitusosuuksien raportointimekanismia. Yhteisyritysten olisi seurattava tiiviisti operatiivisiin toimiin osoitettuja luontoissuorituksia, ja hallintoneuvoston toimitusjohtajan olisi laadittava säännöllisesti kertomuksia sen selvittämiseksi, onko edistyminen luontoissuorituksia koskevien tavoitteiden saavuttamisessa riittävää. Hallintoneuvoston olisi arvioitava operatiivisiin toimiin osallistuvien osakkaiden toteuttamia toimia ja tuloksia sekä muita tekijöitä, kuten pk-yritysten osallistumisastetta ja aloitteen houkuttelevuutta uusille tulokkaille. Tarvittaessa hallintoneuvoston olisi myös toteutettava asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ottaen huomioon avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteet. (23) Yksinkertaistamisen jatkaminen on yksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kulmakivistä. Tässä yhteydessä olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu raportointimekanismi kumppaneille, joiden ei enää tarvitse raportoida tukeen oikeuttamattomista kuluista. Operatiivisiin toimiin osoitetut luontoissuoritukset olisi kirjattava yksinomaan tukikelpoisten kustannusten perusteella. Tämä mahdollistaa operatiivisiin toimiin liittyvien luontoissuoritusten automaattisen laskennan Horisontti Eurooppa -ohjelman tietoteknisten välineiden avulla, vähentää kumppanien hallinnollista taakkaa ja tehostaa rahoitusosuuksien raportointimekanismia. Yhteisyritysten olisi seurattava tiiviisti operatiivisiin toimiin osoitettuja luontoissuorituksia, ja hallintoneuvoston toimitusjohtajan olisi laadittava säännöllisesti kertomuksia sen selvittämiseksi, onko edistyminen luontoissuorituksia koskevien tavoitteiden saavuttamisessa riittävää , ja kertomukset olisi julkaistava hyvissä ajoin asianomaisen yhteisyrityksen verkkosivustolla . Hallintoneuvoston olisi arvioitava operatiivisiin toimiin osallistuvien osakkaiden toteuttamia toimia ja tuloksia sekä muita tekijöitä, kuten pk-yritysten osallistumisastetta, aloitteen houkuttelevuutta uusille tulokkaille ja maantieteellistä monimuotoisuutta . Tarvittaessa hallintoneuvoston olisi myös toteutettava asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ottaen huomioon avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteet.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

Komission teksti Tarkistus (24) Yhteisyritysten olisi järjestelmällisesti tarjottava muille osakkaille kuin unionille mahdollisuuksia ja kannustimia yhdistää tutkimus- ja innovointitoimintansa yhteisyrityksen toimiin. Täydentäviin toimiin ei saisi myöntää rahoitustukea yhteisyritykseltä. Ne voitaisiin kuitenkin ottaa huomioon osakkaan luontoissuorituksina, edellyttäen, että ne edistävät yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyvät suoraan sen toimintaan. Tämä yhteys voidaan osoittaa ottamalla käyttöön yhteisyrityksen tai sitä edeltävän aloitteen rahoittamien epäsuorien toimien tuloksia tai osoittamalla, että toimilla on merkittävää unionin tason lisäarvoa. Tässä asetuksessa olisi annettava tarkempia säännöksiä täydentävien toimien laajuudesta kunkin yhteisyrityksen osalta siinä määrin kuin se on tarpeen halutun suuntauksen ja vaikutuksen saavuttamiseksi. Yhteisyritysten hallintoelinten olisi lisäksi päätettävä, pitäisikö rahoitusosuuksien arvon määrityksessä käytettäviä menetelmiä yksinkertaistaa käyttämällä esimerkiksi kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia, jotta menettelyä voidaan virtaviivaistaa ja jotta saavutetaan kustannustehokkuus ja luottamuksellisten kaupallisten tietojen asianmukainen suoja. (24) Yhteisyritysten olisi järjestelmällisesti tarjottava muille osakkaille kuin unionille mahdollisuuksia ja kannustimia yhdistää tutkimus- ja innovointitoimintansa yhteisyrityksen toimiin. Täydentäviin toimiin ei saisi myöntää rahoitustukea yhteisyritykseltä. Ne voitaisiin kuitenkin ottaa huomioon osakkaan luontoissuorituksina, edellyttäen, että ne edistävät yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyvät suoraan sen toimintaan. Tämä yhteys voidaan osoittaa ottamalla käyttöön yhteisyrityksen tai sitä edeltävän aloitteen rahoittamien epäsuorien toimien tuloksia tai osoittamalla, että toimilla on merkittävää unionin tason lisäarvoa. Tässä asetuksessa olisi annettava tarkempia säännöksiä täydentävien toimien laajuuden määrittämisestä mahdollisimman avoimesti kunkin yhteisyrityksen osalta siinä määrin kuin se on tarpeen halutun suuntauksen ja vaikutuksen saavuttamiseksi. Yhteisyritysten hallintoelinten olisi lisäksi päätettävä, pitäisikö rahoitusosuuksien arvon määrityksessä käytettäviä menetelmiä yksinkertaistaa käyttämällä esimerkiksi kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia, jotta menettelyä voidaan virtaviivaistaa ja jotta saavutetaan kustannustehokkuus ja luottamuksellisten kaupallisten tietojen asianmukainen suoja.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 a kappale (uusi)

Komission teksti Tarkistus (24 a) Jotta voidaan tukea nuorten tutkijoiden uraa ja edistää tutkimuksen ja innovoinnin huippuosaamista, yhteisyritysten olisi tarjottava tohtori- ja post doc -opiskelijoille ajantasaista tietoa ja säännöllisiä avoimia ehdotuspyyntöjä asianomaisen yhteisyrityksen toimeksiannon alalta edistäen tarvittaessa täydentävyyttä ja synergiaa Marie Skłodowska-Curie -toimien kanssa.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

Komission teksti Tarkistus (25) Yhteisyritysten hallinnon olisi varmistettava, että sen päätöksentekoprosessit kykenevät vastaamaan nopeasti muuttuvaan sosioekonomiseen ja teknologiseen ympäristöön ja maailmanlaajuisiin haasteisiin. Yhteisyritysten olisi hyödynnettävä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien asiantuntemusta, neuvontaa ja tukea, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti ja varmistaa synergian unionin ja kansallisella tasolla. Yhteisyrityksille olisi sen vuoksi annettava valtuudet perustaa neuvoa-antavia elimiä antamaan niille asiantuntijaneuvontaa ja hoitamaan muita neuvoa-antavia tehtäviä, jotka ovat tarpeen yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamiseksi. Neuvoa-antavia elimiä perustaessaan yhteisyritysten olisi varmistettava asiantuntijoiden tasapuolinen edustus yhteisyrityksen toiminnassa , myös sukupuolten tasapuolisen edustuksen osalta . Näiden elinten antamien neuvojen olisi tuotava esiin tieteellisiä näkökulmia sekä kansallisten ja alueellisten viranomaisten ja muiden yhteisyritysten sidosryhmien näkemyksiä. (25) Yhteisyritysten hallinnon olisi varmistettava, että sen päätöksentekoprosessit ovat avoimia ja kykenevät vastaamaan nopeasti muuttuvaan sosioekonomiseen ja teknologiseen ympäristöön ja maailmanlaajuisiin haasteisiin. Yhteisyritysten hallintoneuvostoissa olisi otettava huomioon sukupuolten tasapuolisen edustuksen ja maantieteellisen monimuotoisuuden periaate. Yhteisyritysten olisi hyödynnettävä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien , mukaan lukien yliopistot ja muut tutkimusorganisaatiot, teollisuuden edustajat ja pk-yritykset, asiantuntemusta, neuvontaa ja tukea, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti ja varmistaa synergian unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla. Yhteisyrityksille olisi sen vuoksi annettava valtuudet perustaa neuvoa-antavia elimiä antamaan niille asiantuntijaneuvontaa ja hoitamaan muita neuvoa-antavia tehtäviä, jotka ovat tarpeen yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamiseksi. Neuvoa-antavia elimiä perustaessaan yhteisyritysten olisi varmistettava asiantuntijoiden tasapuolinen edustus yhteisyrityksen toiminnassa. Näiden elinten antamien neuvojen olisi tuotava esiin tieteellisiä näkökulmia sekä kansallisten ja alueellisten viranomaisten, muiden yhteisyritysten sidosryhmien ja kansalaisjärjestöjen näkemyksiä.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

Komission teksti Tarkistus (26) Yhteisyritysten olisi voitava perustaa neuvoa-antava elin, jolla on tieteellinen neuvoa-antava tehtävä. Kyseisen elimen tai sen jäsenten olisi voitava antaa riippumatonta tieteellistä neuvontaa ja tukea yhteisyritykselle. Tieteellisten lausuntojen olisi koskettava erityisesti vuotuisia työsuunnitelmia, täydentäviä toimia ja muita yhteisyrityksen tehtäviin liittyviä näkökohtia tarpeen mukaan. (26) Yhteisyritysten olisi perustettava neuvoa-antava elin, jolla on tieteellinen neuvoa-antava tehtävä. Kyseisen elimen tai sen jäsenten olisi annettava riippumatonta tieteellistä neuvontaa ja tukea asianomaiselle yhteisyritykselle riippumattomana tämän muiden hallintoelinten jäsenistä . Tieteellisten lausuntojen olisi koskettava erityisesti strategista tutkimus- ja innovointiohjelmaa, vuotuisia työsuunnitelmia, täydentäviä toimia , sosioekonomisia, ympäristö- ja ilmastovaikutuksia, mahdollisia uusia osakkaita ja muita yhteisyrityksen tehtäviin liittyviä näkökohtia tarpeen mukaan.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

Komission teksti Tarkistus (26 a) Hallintoneuvostojen olisi annettava tieteelliselle neuvoa-antavalle elimelle ajoissa tietoa päätöksistä, jotka koskevat tieteellisen neuvoa-antavan elimen ehdottamia suosituksia ja lausuntoja. Kyseiset päätökset olisi asetettava julkisesti saataville.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

Komission teksti Tarkistus (28) Sen varmistamiseksi, että yhteisyritykset ovat tietoisia koko arvoketjun sidosryhmien kannoista ja näkemyksistä omilla aloillaan, yhteisyritysten olisi voitava perustaa sidosryhmien edustajista koostuvia neuvoa-antavia ryhmiä, joita kuullaan horisontaalisissa kysymyksissä tai erityiskysymyksissä kunkin yhteisyrityksen tarpeiden mukaisesti. Tällaisten ryhmien olisi oltava avoimia kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille eturyhmille, sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille. (28) Sen varmistamiseksi, että yhteisyritykset ovat tietoisia koko arvoketjun sidosryhmien kannoista ja näkemyksistä omilla aloillaan, yhteisyritysten olisi voitava perustaa sidosryhmien edustajista koostuvia neuvoa-antavia ryhmiä, joita kuullaan horisontaalisissa kysymyksissä tai erityiskysymyksissä kunkin yhteisyrityksen tarpeiden mukaisesti. Tällaisten ryhmien olisi oltava avoimia kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille eturyhmille, kansalaisjärjestöille sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

Komission teksti Tarkistus (29) Yhteisyritysten olisi toimittava avoimesti ja läpinäkyvästi ja annettava kaikki asiaankuuluvat tiedot ajoissa asiaan liittyville elimilleen sekä edistettävä toimiensa näkyvyyttä suurelle yleisölle, myös tiedotus- ja tulostenlevittämistoimin. (29) Yhteisyritysten olisi toimittava yksinkertaisesti, joustavasti, avoimesti , oikeudenmukaisesti ja läpinäkyvästi ja annettava kaikki asiaankuuluvat tiedot ajoissa asiaan liittyville elimilleen sekä edistettävä toimiensa näkyvyyttä suurelle yleisölle, myös tiedotus- ja tulostenlevittämistoimin , osallistuttava tiedotuskampanjoihin ja edistettävä koulutus- ja tulostenlevittämistoimia, joiden toteuttamiseen osallistuu yliopisto-, tiede- ja tietoverkostoja, talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia, tiedotusvälineitä, teollisuutta ja pk-yrityksiä edustavia järjestöjä ja muita toimijoita. Kaikkien yhteisyritysten olisi pyrittävä erityisesti varmistamaan, että yleisö saa riittävästi ja ajoissa tietoa yhteisyrityksen toiminnasta, ja niiden olisi annettava asianmukaiset tiedot verkkosivustoillaan, mihin kuuluu myös asiaa koskevien asiakirjojen, esimerkiksi vuotuisten toimintakertomusten, edistymiskertomusten, hallintoneuvoston kokousten esityslistojen ja pöytäkirjojen, julkaiseminen luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudattaen. Niiden olisi tehostettava vuoropuhelua yhteiskunnan kanssa, lisättävä tietoisuutta sekä edistettävä aktiivista osallistumista tieteellisen tutkimuksen kaikkiin vaiheisiin, jotta kansalaiset voivat olla mukana suunnittelemassa ratkaisuja, esittää omia ideoitaan ja muodostaa myönteisen asenteen yhteisyritysten toimintaan ja tuloksiin, mikä lisää luottamusta nykyisten ja tulevien haasteiden teknologisiin ratkaisuihin.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

Komission teksti Tarkistus (30) Yhteisyritykset olisi pantava täytäntöön käyttäen rakennetta ja sääntöjä, jotka lisäävät tehokkuutta ja varmistavat, että toimintaa voidaan yksinkertaistaa . Tätä varten yhteisyritysten olisi hyväksyttävä tarpeitaan vastaavia varainhoitosääntöjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) 71 artiklan mukaisesti. (30) Hallintorakenne ja erityinen ohjelmatoimisto ovat yhteisyritysten ainutlaatuisia piirteitä, joiden on tarkoitus mahdollistaa enemmän luottamukseen perustuvia toimintoja. Yhteisyritykset olisi pantava täytäntöön käyttäen rakennetta ja sääntöjä, jotka lisäävät niiden vaikutusta ja tehokkuutta ja varmistavat, että toiminta on edunsaajien kannalta hallinnollisesti mahdollisimman yksinkertaista ja vähentää niille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa . Tätä varten yhteisyritysten olisi hyväksyttävä tarpeitaan vastaavia varainhoitosääntöjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) 71 artiklan mukaisesti. Olisi varmistettava riittävä henkilöstömäärä ja asianmukaiset palkkaluokat, jotta yhteisyritykset voivat hoitaa tehtävänsä ja täydentävät toimensa.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 kappale

Komission teksti Tarkistus (32) Osallistuttaessa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisten yhteisyritysten rahoittamiin epäsuoriin toimiin olisi noudatettava Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuja sääntöjä. Yhteisyritysten olisi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti. Yhteisyritysten olisi käytettävä komission laatimaa yrityksille tarkoitettua avustussopimusmallia. Horisontti Eurooppa -asetuksen [36 artiklan 4 kohdassa] tarkoitetun tulosten omistusoikeuden siirron vastustamista koskevan määräajan osalta olisi otettava huomioon innovointisyklin kesto asianomaisten yhteisyritysten kattamilla aloilla. (32) Osallistuttaessa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisten yhteisyritysten rahoittamiin epäsuoriin toimiin olisi noudatettava Horisontti Eurooppa -asetuksessa vahvistettuja sääntöjä. Erityisesti pk-yrityksillä ei välttämättä ole resursseja osallistua aktiivisesti eurooppalaisiin hankkeisiin, ja niiden olisi saatava tukea kaikilta yhteisyrityksiltä voidakseen osallistua niiden toimintaan. Pk-yritysten osallistumisen edistämiseksi yhteisyritysten olisi kuitenkin voitava soveltaa toimeen sisältyvän unionin rahoituksen osalta erilaisia korvausosuuksia osallistujatyypin mukaan. Korvausosuudet olisi ilmoitettava työohjelmassa. Yhteisyritysten olisi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti. Yhteisyritysten olisi käytettävä komission laatimaa yrityksille tarkoitettua avustussopimusmallia. Horisontti Eurooppa -asetuksen [36 artiklan 4 kohdassa] tarkoitetun tulosten omistusoikeuden siirron vastustamista koskevan määräajan osalta olisi otettava huomioon innovointisyklin kesto asianomaisten yhteisyritysten kattamilla aloilla.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 a kappale (uusi)

Komission teksti Tarkistus (32 a) Koska osaamispula on merkittävä este kilpailukyvylle, yhteisyritysten olisi aktiivisesti autettava pienentämään osaamiskuilua tiettyjen taitojen osalta koko unionissa ja edistettävä sellaisten toimenpiteiden hyväksymistä, joilla parannetaan sukupuolten tasapuolista edustusta ja käsitellään sukupuoliulottuvuutta, myös STEM-aloilla, avustamalla uuden tietämyksen ja inhimillisen pääoman kehittämisessä, osallistumalla tiedotuskampanjoihin ja edistämällä koulutus- ja tulostenlevittämistoimia yliopisto-, tiede- ja tietoverkostojen, talouselämän osapuolten, työmarkkinaosapuolten, tiedotusvälineiden, teollisuutta ja pk-yrityksiä edustavien järjestöjen ja muiden toimijoiden tuella. Yhteisyritysten olisi etsittävä mahdollisuuksia antaa tietoa opiskelijoille, joita saattaa kiinnostaa ura luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ja muilla yhteisyritysten toimiin liittyvillä aloilla. Yhteisyritysten olisi oltava yksi keskeisistä välineistä lahjakkuuksien houkuttelemiseksi ja ongelmallisen aivoviennin vähentämiseksi siten, että tutkijoiden ja erityisasiantuntemuksen liikkuvuus pysyy tasapainossa.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

Komission teksti Tarkistus (33) Yksi yhteisyritysten päätavoitteista on edistää unionin taloudellisia valmiuksia ja erityisesti sen tieteellistä ja teknologista suvereniteettia . Lisäksi pandemian jälkeinen elpyminen edellyttää investointeja keskeisiin teknologioihin, kuten 5G-teknologiaan, tekoälyyn, pilvipalveluihin, kyberturvallisuuteen ja vihreään teknologiaan sekä näiden teknologioiden hyödyntämiseen unionissa. Kaikkien osallistujien tuottamilla tuloksilla on tässä suhteessa tärkeä rooli, ja kaikki osallistujat hyötyvät unionin tuesta hankkeen tulosten ja niiden käyttöoikeuksien kautta, myös sellaiset osallistujat, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Unionin etujen suojaamiseksi yhteisyritysten oikeutta vastustaa tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksiin liittyvän yksinomaisen lisenssin myöntämistä olisi sen vuoksi sovellettava myös osallistujiin, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Käyttäessään tätä vastustamisoikeutta yhteisyrityksen olisi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti pyrittävä tasapainottamaan unionin edut ja perusoikeuksien suojelu sellaisten osallistujien tuloksissa, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta, ottaen huomioon, että kyseiset osallistujat eivät saaneet unionin rahoitusta toimeen, josta tulokset on saatu. (33) Yhteisyritysten päätavoitteisiin kuuluu unionin taloudellisten valmiuksien ja erityisesti sen teollisen, tieteellisen ja teknologisen suvereniteetin ja ilmastoneutraaliuden edistäminen sekä kestävämmän ja kilpailukykyisemmän talouden rakentaminen tieteellisen, digitaalisen ja teknologisen innovoinnin avulla . Lisäksi pandemian jälkeinen elpyminen edellyttää investointeja tarvittaviin infrastruktuureihin ja keskeisiin teknologioihin, kuten uuteen viestintäteknologiaan, 5G- ja 6G- teknologiaan, tekoälyyn, pilvipalveluihin, kyberturvallisuuteen ja vihreään teknologiaan sekä näiden teknologioiden hyödyntämiseen , käyttöönottoon ja kaupallistamiseen unionissa . Yhteisyritysten olisi osaltaan edistettävä avointa tiedettä noudattaen Horisontti Eurooppa -asetuksen 14 ja 39 artiklassa vahvistettuja periaatteita, joissa todetaan, että tutkimusdatan saatavuuden olisi oltava ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”, ottaen huomioon rahoituksen saajien oikeutetut edut . Kaikkien osallistujien tuottamilla tuloksilla on tässä suhteessa tärkeä rooli, ja kaikki osallistujat hyötyvät unionin tuesta hankkeen tulosten ja niiden käyttöoikeuksien kautta, myös sellaiset osallistujat, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Unionin etujen suojaamiseksi yhteisyritysten oikeutta vastustaa tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksiin liittyvän yksinomaisen lisenssin myöntämistä olisi sen vuoksi sovellettava myös osallistujiin, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Käyttäessään tätä vastustamisoikeutta yhteisyrityksen olisi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti pyrittävä tasapainottamaan unionin edut ja perusoikeuksien suojelu sellaisten osallistujien tuloksissa, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta, ottaen huomioon, että kyseiset osallistujat eivät saaneet unionin rahoitusta toimeen, josta tulokset on saatu.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

Komission teksti Tarkistus (38) Horisontti Eurooppa -asetuksen [8 artiklan 2 kohdan c alakohdan] mukaisesti yhteisyrityksiin olisi sovellettava selkeää elinkaarimallia. Unionin taloudellisten etujen asianmukaiseksi suojaamiseksi yhteisyritykset olisi perustettava kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2031, jotta ne voivat hoitaa avustusten täytäntöönpanoon liittyvät velvollisuutensa, kunnes viimeinenkin käynnistetty epäsuora toimi on saatu päätökseen. (38) Yhteisyritykset olisi rahoitettava monivuotisen rahoituskehyksen mukaisista unionin ohjelmista ja tapauksen mukaan Next Generation EU -välineestä. Horisontti Eurooppa -asetuksen [8 artiklan 2 kohdan c alakohdan] mukaisesti yhteisyrityksiin olisi sovellettava selkeää elinkaarimallia. Unionin taloudellisten etujen asianmukaiseksi suojaamiseksi yhteisyritykset olisi perustettava kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2031, jotta ne voivat hoitaa avustusten täytäntöönpanoon liittyvät velvollisuutensa, kunnes viimeinenkin käynnistetty epäsuora toimi on saatu päätökseen.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 a kappale (uusi)

Komission teksti Tarkistus (38 a) Yhteisyrityksen, sen elinten ja henkilöstön olisi tehtäviään hoitaessaan vältettävä kaikkia eturistiriitoja. Hallintoneuvoston ja toimitusjohtajien olisi vahvistettava säännöt eturistiriitojen ehkäisemisestä, välttämisestä ja hallinnasta. Tieteellisen komitean jäsenten olisi julkaistava ilmoitus kaikesta ammatillisesta toiminnastaan, taloudellisista sidonnaisuuksistaan ja eturistiriidoistaan ja pidettävä se ajan tasalla.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 kappale

Komission teksti Tarkistus (39) Euroopan komission painopisteisiin kuuluvan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (3) yhteydessä – jota tuetaan tarkistetulla unionin biotalousstrategialla (4), EU:n biodiversiteettistrategialla (5) Puhdas maapallo kaikille -tiedonannolla (6), kiertotaloutta koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla (7) ja uudella Pellolta pöytään -tiedonannolla (8) – Euroopan biopohjaisesta sektorista, mukaan lukien pk-yritykset, alueet ja alkutuottajat, olisi tultava ilmastoneutraali, kiertotalouteen perustuva ja kestävämpi samalla, kun se säilyy maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä. Vahva, resurssitehokas ja kilpailukykyinen biopohjainen innovaatioekosysteemi voi vähentää riippuvuutta uusiutumattomista fossiilisista raaka-aineista ja mineraalivaroista ja nopeuttaa niiden korvaamista. Se voi kehittää uusiutuvia biopohjaisia tuotteita, materiaaleja, prosesseja ja ravinteita jätteistä ja biomassasta kestävyyteen ja kiertotalouteen perustuvan innovoinnin avulla. Tällainen ekosysteemi voi myös luoda lisäarvoa paikallisista raaka-aineista, kuten jätteistä, jäämistä ja sivuvirroista, mikä luo työpaikkoja ja edistää talouskasvua ja kehitystä kaikkialla unionissa kaupungeista maaseutu- ja rannikkoalueille, joilla biomassaa syntyy ja jotka ovat usein teollisesta kehityksestä harvoin hyötyviä syrjäisiä alueita. (39) Komission painopisteisiin kuuluvan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (3) yhteydessä – jota tuetaan tarkistetulla unionin biotalousstrategialla (4), EU:n biodiversiteettistrategialla (5), Puhdas maapallo kaikille -tiedonannolla (6), kiertotaloutta koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla (7), uudella Pellolta pöytään -tiedonannolla (8) ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteilla – Euroopan biopohjaisesta sektorista, mukaan lukien pk-yritykset ja startup-yritykset , alueet ja alkutuottajat, olisi tultava ilmastoneutraali, kiertotalouteen perustuva ja kestävämpi samalla, kun se säilyy maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä. Vahva, resurssitehokas ja kilpailukykyinen biopohjainen innovaatioekosysteemi voi vähentää riippuvuutta uusiutumattomista fossiilisista raaka-aineista ja mineraalivaroista ja nopeuttaa niiden korvaamista. Se voi kehittää uusiutuvia biopohjaisia tuotteita, materiaaleja, prosesseja ja ravinteita jätteistä ja biomassasta kestävyyteen ja kiertotalouteen perustuvan innovoinnin avulla. Tällainen ekosysteemi voi myös luoda lisäarvoa paikallisista raaka-aineista, kuten jätteistä, jäämistä ja sivuvirroista, mikä luo työpaikkoja ja edistää sosiaalista ja talouskasvua ja kehitystä kaikkialla unionissa kaupungeista maaseutu- ja rannikkoalueille, joilla biomassaa syntyy ja jotka ovat usein teollisesta , taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä harvoin hyötyviä syrjäisiä alueita. Se voi myös edistää sellaisten ratkaisujen löytämistä, joissa käytetään negatiiviset päästöt mahdollistavia teknologioita ja toimintatapoja.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

Komission teksti Tarkistus (40) Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa perustettu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys, jäljempänä ”BBI-yhteisyritys”, on keskittynyt edistämään resurssien kestävää käyttöä etenkin luonnonvaroja paljon käyttävillä ja vaikutuksiltaan merkittävillä aloilla, kuten maataloudessa, tekstiiliteollisuudessa ja rakennusalalla, ja erityisesti paikallisten toimijoiden, valmistajien, laitosten ja tehtaiden keskuudessa. Lokakuussa 2017 julkaistussa BBI-yhteisyritystä koskevassa väliarvioinnissa esitettiin 34 vahvaa suositusta, jotka on otettu huomioon tällä asetuksella perustettavan Euroopan kiertotaloutta ja biopohjaisia ratkaisuja edistävän yhteisyrityksen (Circular Bio-based Europe, CBE), jäljempänä ”CBE-yhteisyritys”, suunnittelussa. CBE-yhteisyritys ei ole BBI-yhteisyrityksen suora jatkotoimi vaan ohjelma, joka perustuu edeltäjänsä saavutuksiin ja korjaa sen puutteita. Suositusten mukaisesti CBE-yhteisyrityksessä olisi oltava mukana laajempi joukko sidosryhmiä, mukaan lukien alkutuotantoala (maatalous, vesiviljely, kalastus ja metsätalous) sekä jätteiden, jäämien ja sivuvirtojen tarjoajat, alueviranomaiset ja investoijat, jotta voidaan ehkäistä markkinahäiriöitä ja kestämättömiä biopohjaisia prosesseja. Jotta yhteisyritys voisi saavuttaa tavoitteensa, sen olisi rahoitettava vain hankkeita, joissa noudatetaan kiertotaloutta, kestävyyttä ja maapallon kestävyyden rajoja koskevia periaatteita. (40) Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa perustettu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys, jäljempänä ”BBI-yhteisyritys”, on keskittynyt edistämään resurssien kestävää käyttöä etenkin luonnonvaroja paljon käyttävillä ja vaikutuksiltaan merkittävillä aloilla, kuten maataloudessa, tekstiiliteollisuudessa ja rakennusalalla, ja erityisesti paikallisten toimijoiden, valmistajien, laitosten ja tehtaiden keskuudessa. Lokakuussa 2017 julkaistussa BBI-yhteisyritystä koskevassa väliarvioinnissa esitettiin 34 vahvaa suositusta, jotka on otettu huomioon tällä asetuksella perustettavan Euroopan kiertotaloutta ja biopohjaisia ratkaisuja edistävän yhteisyrityksen (Circular Bio-based Europe, CBE), jäljempänä ”CBE-yhteisyritys”, suunnittelussa. CBE-yhteisyritys ei ole BBI-yhteisyrityksen suora jatkotoimi vaan ohjelma, joka perustuu edeltäjänsä saavutuksiin ja korjaa sen puutteita. Suositusten mukaisesti CBE-yhteisyrityksessä olisi oltava mukana laajempi joukko sidosryhmiä, mukaan lukien alkutuotantoala ( eri teknologiat, maatalous, vesiviljely, kalastus ja metsätalous) sekä jätteiden, jäämien ja sivuvirtojen tarjoajat, alueviranomaiset ja investoijat ja kansalaisjärjestöjen edustajat , jotta voidaan ehkäistä markkinahäiriöitä ja kestämättömiä biopohjaisia prosesseja. Erityisesti sen olisi varmistettava avoimuus pienille toimijoille. Jotta yhteisyritys voisi saavuttaa tavoitteensa, sen olisi rahoitettava vain hankkeita, joissa noudatetaan kiertotaloutta, kestävyyttä ja maapallon kestävyyden rajoja koskevia periaatteita , ja lievitettävä niiden mahdollisia sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia .

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 41 kappale

Komission teksti Tarkistus (41) CBE-yhteisyrityksen olisi perustettava käyttöönottoryhmiä, jotka toimisivat neuvoa-antavina eliminä ja osallistuisivat aktiivisesti kumppanuuden toimintaohjelmaa koskeviin strategisiin keskusteluihin. On ratkaisevan tärkeää ottaa neuvoa-antavat elimet mukaan hallintorakenteeseen, jotta voidaan varmistaa laajempi osallistuminen ja suuremmat yksityiset investoinnit biopohjaisen kiertotalouden alalla. Käyttöönottoryhmien olisi erityisesti tuettava strategisia hallintoneuvoston kokouksia, joissa teollisuuden johtajat, sidosryhmien edustajat ja komission korkean tason edustajat keskustelevat yhdessä pysyvän hallintoneuvoston kanssa kumppanuuden strategisesta suunnasta ja vahvistavat sen. (41) CBE-yhteisyrityksen olisi perustettava käyttöönottoryhmiä, jotka toimisivat neuvoa-antavina eliminä ja osallistuisivat aktiivisesti kumppanuuden toimintaohjelmaa koskeviin strategisiin keskusteluihin. On ratkaisevan tärkeää ottaa neuvoa-antavat elimet mukaan hallintorakenteeseen, jotta voidaan varmistaa laajempi osallistuminen ja suuremmat yksityiset investoinnit biopohjaisen kiertotalouden alalla. Käyttöönottoryhmien olisi erityisesti tuettava strategisia hallintoneuvoston kokouksia, joissa teollisuuden johtajat ja sidosryhmien edustajat ja komission korkean tason edustajat keskustelevat yhdessä pysyvän hallintoneuvoston kanssa kumppanuuden strategisesta suunnasta ja vahvistavat sen ja varmistavat kumppanuuden sosiaalisen ja ympäristökestävyyden .

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 kappale

Komission teksti Tarkistus (42) Puhdas ilmailu -yhteisyrityksen päätavoitteena olisi edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kunnianhimoisia ympäristövaikutusten hillitsemistavoitteita eli 55 prosentin päästövähennystä vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan nopeuttamalla ja optimoimalla ilmailualan tutkimus- ja innovointiprosesseja ja parantamalla unionin ilmailualan maailmanlaajuista kilpailukykyä. Puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että puhtaampi ilmailu on edelleen turvallinen, varma ja tehokas matkustajien ja tavaroiden kuljetusmuoto. (42) Puhdas ilmailu -yhteisyrityksen päätavoitteena olisi edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (1 a) , jäljempänä ”eurooppalainen ilmastolaki”, kunnianhimoisia ympäristövaikutusten hillitsemistavoitteita eli 55 prosentin päästövähennystä vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen mukaisesti . Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan nopeuttamalla ja optimoimalla ilmailualan tutkimus- ja innovointiprosesseja ja parantamalla unionin ilmailualan maailmanlaajuista kilpailukykyä. Puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että puhtaampi ilmailu on edelleen turvallinen, varma ja tehokas matkustajien ja tavaroiden kuljetusmuoto.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 44 a kappale (uusi)

Komission teksti Tarkistus (44 a) Puhdas ja kestävä ilmailu, joka tällä hetkellä on suurissa vaikeuksissa covid-19-pandemian takia, on määritelty keskeiseksi tekijäksi unionin menestymiselle maailmassa, jossa kilpailu on erittäin kovaa. Puhtaan ilmailun yhteisyritys voisi laajentaa ilmailualan tutkimuksen tukipohjaa eri tavoin. Se voisi auttaa tuomaan uutta tietoa, ratkaisuja ja innovointipotentiaalia etsimällä ideoita muilta tieteenaloilta ja aloilta. Se voisi myös antaa opiskelijoille mahdollisuuden antaa panoksensa teollisessa ympäristössä, erityisesti pk-yrityksissä. Yhteisyritysten ja akateemisten laitosten onnistunut yhteistyö voi johtaa sponsoroituihin tutkimussopimuksiin, rahoitettuun yhteistyöhön, opiskelijaharjoitteluohjelmiin, yhteisiin erikoislaitoksiin, teollisuuden kumppanuusohjelmiin, apurahoihin ja palkintoihin, jotka kaikki innostavat akateemista yhteisöä.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 47 kappale

Komission teksti Tarkistus (47) Euroopan haasteena on toimia edelläkävijänä kasvihuonekaasupäästöjen yhteiskunnallisten kustannusten sisällyttämisessä lentoliikenteen liiketoimintamalliin ja samalla varmistaa edelleen tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille tuotteille maailmanmarkkinoilla. Sen vuoksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi tuettava Euroopan edustajia kansainvälisissä standardointi- ja lainsäädäntötoimissa. (47) Euroopan haasteena on toimia maailmanlaajuisena edelläkävijänä kasvihuonekaasupäästöjen yhteiskunnallisten kustannusten ja ympäristövaikutusten sisällyttämisessä lentoliikenteen liiketoimintamalliin ja samalla varmistaa edelleen tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille tuotteille ja palveluille maailmanmarkkinoilla sekä oikeus toimiviin yhteyksiin ja alan kilpailukyky . Sen vuoksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi tuettava Euroopan edustajia kansainvälisissä standardointi- ja lainsäädäntötoimissa.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 48 kappale

Komission teksti Tarkistus (48) Kiinnostus vetyä kohtaan on kasvanut merkittävästi viimeisten viiden vuoden aikana, ja kaikki unionin jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet Pariisin ilmastosopimuksen. Komissio esitteli vuoden 2019 lopussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa vuoteen 2050 mennessä ei enää aiheuteta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä. Painopistealoja ovat puhdas vety, polttokennot, muut vaihtoehtoiset polttoaineet ja energian varastointi. Vedyllä on keskeinen asema heinäkuussa 2020 annetuissa tiedonannoissa Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle ja Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia sekä eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssissa, joka kokoaa yhteen eri sidosryhmät määrittämään alan teknologiatarpeet , investointimahdollisuudet ja sääntelyesteet sekä rakentamaan puhtaan vedyn ekosysteemin unioniin. (48) Kiinnostus vetyä kohtaan on kasvanut merkittävästi viimeisten viiden vuoden aikana, ja kaikki unionin jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet Pariisin ilmastosopimuksen. Komissio esitteli vuoden 2019 lopussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa viimeistään vuoteen 2050 mennessä ei enää aiheuteta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä. Painopistealoja ovat puhdas vety, polttokennot, muut vaihtoehtoiset polttoaineet, energian varastointi sekä negatiiviset päästöt mahdollistavat teknologiat . Vedyllä on keskeinen asema heinäkuussa 2020 annetuissa tiedonannoissa Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle ja Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia sekä Euroopan vetystrategiasta 19. toukokuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (1 a) sekä eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssissa, joka kokoaa yhteen eri sidosryhmät määrittämään alan teknologia-, tutkimus- ja infrastruktuuritarpeet , investointimahdollisuudet ja sääntelyyn liittyvät ja taloudelliset esteet sekä rakentamaan puhtaan vedyn ekosysteemin unioniin.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 49 kappale

Komission teksti Tarkistus (49) Vetysovelluksiin liittyviä kohdennettuja tutkimus- ja innovointitoimia on vuodesta 2008 lähtien tuettu pääasiassa polttokenno- ja vety-yhteisyritysten (FCH- ja FCH 2 -yhteisyritykset) kautta seitsemännen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa sekä perinteisillä yhteistyöhankkeilla, jotka kattavat vedyn arvoketjun kaikki vaiheet ja alat. Puhdas vety -yhteisyrityksen olisi vahvistettava ja yhdennettävä unionin tieteellisiä valmiuksia nopeuttaa markkinavalmiiden, edistyneiden puhtaan vedyn sovellusten kehittämistä ja parantamista energian, liikenteen, rakentamisen ja teollisuuden loppukäytön alalla. Tämä on mahdollista vain unionin puhtaan vedyn arvoketjun ja erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamisen kautta. (49) Vetysovelluksiin liittyviä kohdennettuja tutkimus- ja innovointitoimia on vuodesta 2008 lähtien tuettu pääasiassa polttokenno- ja vety-yhteisyritysten (FCH- ja FCH 2 -yhteisyritykset) kautta seitsemännen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa sekä perinteisillä yhteistyöhankkeilla, jotka kattavat vedyn arvoketjun kaikki vaiheet ja alat. Puhdas vety -yhteisyrityksen olisi vahvistettava ja yhdennettävä unionin tieteellisiä valmiuksia nopeuttaa markkinavalmiiden, edistyneiden puhtaan vedyn sovellusten kehittämistä ja parantamista energian, ilmailun, meriliikenteen ja raskaan liikenteen, rakentamisen ja teollisuuden loppukäytön alalla. Tämä on mahdollista vain unionin puhtaan vedyn arvoketjun ja erityisesti pk-yritysten ja startup-yritysten kilpailukyvyn vahvistamisen kautta.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 51 kappale

Komission teksti Tarkistus (51) Koska vetyä voidaan hyödyntää polttoaineena, energiankantajana ja energian varastoinnissa, on olennaisen tärkeää, että puhdasta vetyä koskevassa kumppanuudessa tehdään jäsenneltyä yhteistyötä monien muiden Horisontti Eurooppa -kumppanuuksien kanssa erityisesti loppukäytön osalta. Puhdasta vetyä koskevan kumppanuuden olisi oltava vuorovaikutuksessa erityisesti päästöttömän maantie- ja vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen alan kumppanuuksien kanssa. Tätä varten olisi perustettava hallintoneuvostolle raportoiva rakenne, jotta voidaan varmistaa yhteistyö ja synergia näiden kumppanuuksien välillä vedyn alalla. Puhdasta vetyä koskeva aloite olisi ainoa kumppanuus, jossa keskitytään vedyn tuotantoteknologioihin. Loppukäyttöä koskevien kumppanuuksien kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti teknologian demonstrointiin ja eritelmien yhteiseen määrittelyyn. (51) Koska vetyä voidaan hyödyntää polttoaineena, energiankantajana ja energian varastoinnissa, on olennaisen tärkeää, että puhdasta vetyä koskevassa kumppanuudessa tehdään jäsenneltyä yhteistyötä monien muiden Horisontti Eurooppa -kumppanuuksien kanssa erityisesti loppukäytön osalta ja että se on mukana Euroopan yhteistä etua koskevissa tärkeissä hankkeissa . Puhdasta vetyä koskevan kumppanuuden olisi oltava vuorovaikutuksessa ja kehitettävä synergioita erityisesti päästöttömän maantie- ja vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen alan kumppanuuksien kanssa. Tätä varten olisi perustettava hallintoneuvostolle raportoiva rakenne, jotta voidaan varmistaa yhteistyö ja synergia näiden kumppanuuksien välillä vedyn alalla. Puhdasta vetyä koskeva aloite olisi ainoa kumppanuus, jossa keskitytään vedyn tuotantoteknologioihin ja -infrastruktuuriin . Loppukäyttöä koskevien kumppanuuksien kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti teknologian demonstrointiin ja eritelmien yhteiseen määrittelyyn.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 kappale

Komission teksti Tarkistus (53) Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä on päästy eroon vuoteen 2050 mennessä ja jossa talouskasvu on erotettu resurssien käytöstä. Painopistealoja ovat muun muassa kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen siirtymisen nopeuttaminen. (53) Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, energia- ja resurssitehokas , kestävä ja kilpailukykyinen, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä on päästy eroon vuoteen 2050 mennessä ja jossa talouskasvu on erotettu resurssien käytöstä. Painopistealoja ovat muun muassa kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen siirtymisen nopeuttaminen.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 54 kappale

Komission teksti Tarkistus (54) Komission tiedonannossa Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (22) (maaliskuu 2020) korostetaan, että rautatiealan kaltaisilla kestävän ja älykkään liikkuvuuden aloilla on sekä vastuu että mahdollisuudet johtaa digitaalista ja vihreää siirtymää, tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja parantaa yhteyksiä. Sen vuoksi maantie-, rautatie-, ilmailu- ja vesiliikenteen olisi yhdessä pyrittävä vähentämään liikenteen päästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Merkittävä osa unionin sisämaanliikenteen rahdista, josta 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse, tulisi siirtää rautateitse ja vesiteitse kuljetettavaksi. (54) Komission tiedonannossa Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (22) (maaliskuu 2020) , myös siihen toukokuussa 2021 tehdyssä päivityksessä, korostetaan, että rautatiealan kaltaisilla kestävän ja älykkään liikkuvuuden aloilla on sekä vastuu että mahdollisuudet johtaa digitaalista ja vihreää siirtymää, tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja parantaa yhteyksiä. Sen vuoksi maantie-, rautatie-, ilmailu- ja vesiliikenteen olisi yhdessä pyrittävä vähentämään liikenteen päästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Merkittävä osa unionin sisämaanliikenteen rahdista, josta 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse, tulisi siirtää rautateitse ja vesiteitse kuljetettavaksi.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 56 kappale

Komission teksti Tarkistus (56) Euroopan rautatiet -yhteisyrityksen, jäljempänä ”ER-yhteisyritys”, tavoitteena olisi suuren kapasiteetin yhdennetyn eurooppalaisen rautatieverkon toteuttaminen poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla ratkaisuja täysimääräistä integrointia varten, muun muassa liikenteen hallinnan, kalustoyksikköjen, infrastruktuurien ja palvelujen osalta. Yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä digitalisoinnin ja automatisoinnin valtava potentiaali rautateiden kustannusten alentamiseksi ja kapasiteetin, joustavuuden ja luotettavuuden lisäämiseksi, ja sen olisi perustuttava vankkaan jaettuun viitejärjestelmäarkkitehtuuriin, jota koordinoidaan Euroopan unionin rautatieviraston kanssa. (56) Euroopan rautatiet -yhteisyrityksen, jäljempänä ”ER-yhteisyritys”, tavoitteena olisi suuren kapasiteetin yhdennetyn eurooppalaisen rautatieverkon toteuttaminen millä pyritään sekä loppukäyttäjiä, mukaan lukien matkustajat, että rautatietyöntekijöitä koskeviin korkeimpiin mahdollisiin turvallisuusnormeihin poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla ratkaisuja täysimääräistä integrointia varten, muun muassa liikenteen hallinnan, kalustoyksikköjen, infrastruktuurien ja palvelujen osalta , mihin kuuluu myös suoran lipun käyttö matkakokonaisuutta kohden . Yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä digitalisoinnin ja automatisoinnin valtava potentiaali rautateiden kustannusten alentamiseksi ja kapasiteetin, joustavuuden, luotettavuuden, turvallisuuden ja inklusiivisuuden lisäämiseksi, ja sen olisi perustuttava vankkaan jaettuun viitejärjestelmäarkkitehtuuriin, jota koordinoidaan Euroopan unionin rautatieviraston kanssa.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 58 kappale

Komission teksti Tarkistus (58) Rautatiejärjestelmä on monimutkainen järjestelmä, jossa rataverkon haltijat, rautatieyritykset (junaliikenteen harjoittajat) ja niiden laitteet (infrastruktuuri ja liikkuva kalusto) ovat tiiviissä vuorovaikutuksessa keskenään. Innovointia ei voida toteuttaa ilman rautatiejärjestelmän yhteisiä eritelmiä ja yhteistä strategiaa. Sen vuoksi ER-yhteisyrityksen järjestelmäpilarin olisi mahdollistettava alan lähentyminen kohti yhtä toimintakonseptia ja järjestelmäarkkitehtuuria, mukaan lukien rautatiejärjestelmän toiminnan perustana olevien palvelujen, toiminnallisten lohkojen ja rajapintojen määrittely. Yhteisyrityksen olisi myös tarjottava yleiset puitteet sen varmistamiseksi, että tutkimus kohdistuu niihin asiakkaiden vaatimuksiin ja operatiivisiin tarpeisiin, jotka ovat yhteisiä ja joista on sovittu yhteisesti. ER-yhteisyrityksen hallintomallissa ja päätöksentekoprosessissa olisi otettava huomioon komission johtava rooli Euroopan rautatiejärjestelmän yhtenäistämisessä ja integroinnissa, erityisesti yhtenäisen toimintakonseptin ja järjestelmäarkkitehtuurin nopean ja tehokkaan toteuttamisen osalta, ottaen kuitenkin myös yksityiset kumppanit mukaan neuvontaa ja teknistä tukea koskeviin tehtäviin. (58) Rautatiejärjestelmä on monimutkainen järjestelmä, jossa rataverkon haltijat, rautatieyritykset (junaliikenteen harjoittajat) ja niiden laitteiden ( esimerkiksi infrastruktuuri ja liikkuva kalusto) toimittajat ovat tiiviissä vuorovaikutuksessa keskenään. Innovointia ei voida toteuttaa ilman rautatiejärjestelmän yhteisiä eritelmiä ja yhteistä strategiaa. Sen vuoksi ER-yhteisyrityksen järjestelmäpilarin olisi mahdollistettava alan lähentyminen kohti yhtä toimintakonseptia ja järjestelmäarkkitehtuuria, mukaan lukien rautatiejärjestelmän toiminnan perustana olevien palvelujen, toiminnallisten lohkojen ja rajapintojen määrittely. Yhteisyrityksen olisi myös tarjottava yleiset puitteet sen varmistamiseksi, että tutkimus kohdistuu niihin asiakkaiden vaatimuksiin ja operatiivisiin tarpeisiin, jotka koskevat matkustajien oikeuksien parantamista ja jotka ovat yhteisiä ja joista on sovittu yhteisesti. ER-yhteisyrityksen hallintomallissa ja päätöksentekoprosessissa olisi otettava huomioon komission johtava rooli Euroopan rautatiejärjestelmän yhtenäistämisessä ja integroinnissa, erityisesti yhtenäisen toimintakonseptin ja järjestelmäarkkitehtuurin nopean ja tehokkaan toteuttamisen osalta, ottaen kuitenkin myös yksityiset kumppanit mukaan neuvontaa ja teknistä tukea koskeviin tehtäviin , samalla kun otetaan huomioon loppukäyttäjien, myös matkustajien, ja työntekijöiden tarpeet erityisesti turvallisuuden ja inklusiivisuuden osalta .

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 61 kappale

Komission teksti Tarkistus (61) Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti tavoitteen 3, ja tiedonannon Tavoitteena kokonaisvaltainen EU-Afrikka-strategia (23) mukaisesti unioni on sitoutunut edistämään terveellistä elämää ja hyvinvointia kaikille, rakentamaan entistä vahvempaa kumppanuutta maanosiemme välille ja tukemaan tutkimus- ja innovointivalmiuksien kehittämistä Afrikassa. Globaalin terveyden EDCTP3-yhteisyrityksen, jäljempänä ”EDCTP3-yhteisyritys”, olisi puututtava muiden terveydenhuollon menetelmien ohella asianmukaisen diagnostiikan, hoitojen ja rokotteiden puutteeseen, jotta voidaan ehkäistä tarttuvia tauteja, kuten HIV:tä, malariaa ja tuberkuloosia, mutta myös muita köyhyyteen liittyviä ja vähälle huomiolle jääneitä tartuntatauteja, joita esiintyy Afrikassa, erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Covid-19-pandemia on osoittanut, että kun maailman eri alueiden väliset yhteydet lisääntyvät maailmankaupan ja matkailun kautta, tartuntataudit voivat levitä nopeasti kaikkialla maailmassa. Terveydenhuollon menetelmien kehittäminen on sen vuoksi ratkaisevan tärkeää tartuntatautien leviämisen rajoittamiseksi ja torjumiseksi niiden päästessä leviämään sekä kansalaisten terveyden suojelemiseksi asianomaisissa maissa ja unionissa. Jotta voitaisiin saavuttaa nykyistä EDCTP2-aloitetta vahvempi maailmanlaajuinen terveysjohtajuus, kumppanuuden soveltamisalaa olisi laajennettava niin, että se kattaa uusiin tartuntatautiuhkiin reagoimisen, lisääntyvät mikrobilääkeresistenssiin liittyvät ongelmat sekä ei-tarttuvat rinnakkaissairaudet. (61) YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti tavoitteen 3, ja tiedonannon Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia (23) mukaisesti unioni on sitoutunut edistämään terveellistä elämää ja hyvinvointia kaikille, rakentamaan entistä vahvempaa kumppanuutta maanosiemme välille ja tukemaan tutkimus- ja innovointivalmiuksien kehittämistä Afrikassa. Globaalin terveyden EDCTP3-yhteisyrityksen, jäljempänä ”EDCTP3-yhteisyritys”, olisi puututtava muiden terveydenhuollon menetelmien ohella asianmukaisen diagnostiikan, hoitojen ja rokotteiden puutteeseen, jotta voidaan ehkäistä tarttuvia tauteja, kuten HIV:tä, malariaa ja tuberkuloosia, mutta myös muita köyhyyteen liittyviä ja vähälle huomiolle jääneitä tartuntatauteja, joita esiintyy Afrikassa, erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Covid-19-pandemia on osoittanut, että kun maailman eri alueiden väliset yhteydet lisääntyvät maailmankaupan ja matkailun kautta, tartuntataudit voivat levitä nopeasti kaikkialla maailmassa. Terveydenhuollon menetelmien kehittäminen on sen vuoksi ratkaisevan tärkeää tartuntatautien leviämisen rajoittamiseksi ja torjumiseksi niiden päästessä leviämään sekä kansalaisten terveyden suojelemiseksi , terveyden parantamiseksi ja edistämiseksi asianomaisissa maissa ja unionissa tukemalla terveyden edistämistä ja tautien ehkäisyä, vähentämällä terveyseroja ja varmistamalla yhtäläiset ja täydet mahdollisuudet terveyteen . Jotta voitaisiin saavuttaa nykyistä EDCTP2-aloitetta vahvempi maailmanlaajuinen terveysjohtajuus, kumppanuuden soveltamisalaa olisi laajennettava niin, että se kattaa uusiin tartuntatautiuhkiin reagoimisen, lisääntyvät mikrobilääkeresistenssiin liittyvät ongelmat sekä ei-tarttuvat rinnakkaissairaudet.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 62 kappale

Komission teksti Tarkistus (62) Saharan eteläpuolisessa Afrikassa esiintyvien tartuntatautien torjunta nykyaikaisilla teknologisilla välineillä edellyttää laajan toimijajoukon osallistumista ja pitkäaikaista sitoutumista. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edistettävä tuottavaa ja kestävää pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välistä verkostoa ja yhteistyötä luomalla suhteita useisiin yksityisen ja julkisen sektorin organisaatioihin yhteishankkeiden ja institutionaalisen yhteistyön vahvistamiseksi. Ohjelmalla olisi myös autettava luomaan uusia pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välisiä yhteistyöhankkeita useita maita kattavien tutkimusten tekemiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lisäksi säännöllisesti järjestettävä kansainvälinen konferenssi, EDCTP-foorumi, voisi tarjota Euroopan, Afrikan ja muiden maiden tutkijoille ja asiaan liittyville verkostoille alustan jakaa havaintoja ja ajatuksia ja luoda yhteistyömahdollisuuksia. (62) Saharan eteläpuolisessa Afrikassa esiintyvien tartuntatautien torjunta nykyaikaisilla teknologisilla välineillä edellyttää laajan toimijajoukon osallistumista ja pitkäaikaista sitoutumista. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edistettävä tuottavaa ja kestävää pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välistä verkostoa ja yhteistyötä luomalla suhteita useisiin yksityisen , kolmannen ja julkisen sektorin organisaatioihin yhteishankkeiden ja institutionaalisen yhteistyön vahvistamiseksi . EDCTP3-yhteisyrityksen olisi luotava vahvat yhteydet ja synergiat Euroopan kehitysrahaston tähän mennessä toteuttamien aloitteiden kanssa ja parannettava koordinointia eri toiminta-aloilla naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä Afrikassa tuettujen toimien kanssa tekemällä yhteistyötä valmiuksien kehittämisessä sekä tilojen ja infrastruktuurien yhteiskäytössä. Ohjelmalla olisi myös autettava luomaan uusia pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välisiä yhteistyöhankkeita useita maita kattavien tutkimusten tekemiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lisäksi säännöllisesti järjestettävä kansainvälinen konferenssi, EDCTP-foorumi, voisi tarjota Euroopan, Afrikan ja muiden maiden tutkijoille ja asiaan liittyville verkostoille alustan jakaa havaintoja ja ajatuksia ja luoda yhteistyömahdollisuuksia.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 64 kappale

Komission teksti Tarkistus (64) On olennaisen tärkeää, että EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamat tai muuten sen työohjelmaan sisältyvät tutkimustoimet ovat kaikilta osin Euroopan unionin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen, Maailman lääkäriliiton Helsingin julistuksen vuoden 2008 version mukaisten eettisten periaatteiden, kansainvälisen yhdenmukaistamiskokouksen (ihmisten käyttöön tarkoitettujen lääkkeiden rekisteröintiä koskevat vaatimukset) hyväksymien hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevien vaatimusten, asiaan liittyvän unionin lainsäädännön sekä tutkimustoimien toteuttamispaikaksi suunniteltujen maiden etiikkaa koskevien paikallisten vaatimusten mukaisia. Lisäksi EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edellytettävä, että ohjelmasta tuettujen epäsuorien toimien tulosten perusteella kehitetyt innovaatiot ja toimet ovat kohtuuhintaisia ja heikossa asemassa olevien väestöryhmien saatavilla. (64) On olennaisen tärkeää, että EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamat tai muuten sen työohjelmaan sisältyvät tutkimustoimet ovat kaikilta osin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen, Maailman lääkäriliiton Helsingin julistuksen vuoden 2008 version mukaisten eettisten periaatteiden, kansainvälisen yhdenmukaistamiskokouksen (ihmisten käyttöön tarkoitettujen lääkkeiden rekisteröintiä koskevat vaatimukset) hyväksymien hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevien vaatimusten, asiaan liittyvän unionin lainsäädännön sekä tutkimustoimien toteuttamispaikaksi suunniteltujen maiden etiikkaa koskevien paikallisten vaatimusten mukaisia. Lisäksi EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edellytettävä, että ohjelmasta tuettujen epäsuorien toimien tulosten perusteella kehitetyt innovaatiot ja toimet ovat kohtuuhintaisia ja vähävaraisissa ympäristöissä asuvien heikossa asemassa olevien väestöryhmien saatavilla. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi myös tuettava eettisten komiteoiden perustamista Afrikan maihin tutkimus- ja innovointitoimien tueksi.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 65 kappale

Komission teksti Tarkistus (65) Jotta EDCTP3-yhteisyritys menestyisi ja kannustaisi osallistumaan kumppanuuteen, yhteisyrityksen rahoitus olisi rajoitettava oikeussubjekteihin, jotka voivat saada rahoitusta Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta ja jotka ovat sijoittautuneet Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuuden (EDCTP) yhteenliittymän muodostaviin valtioihin. Muihin unionin jäsenvaltioihin, assosioituneisiin maihin ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi kuitenkin voitava osallistua ehdotuspyyntöihin, vaikka ne eivät voi saada rahoitusta. Lisäksi muihin maihin kuin EDCTP3-yhteenliittymän osakasvaltioihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi voitava saada rahoitusta erityisten ehdotuspyyntöaiheiden tai kansanterveysuhkiin liittyvien ehdotuspyyntöjen tapauksessa, jos siitä määrätään työohjelmassa. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet, myös sopimukseen perustuvat toimenpiteet, unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Olisi myös pyrittävä tekemään tiede- ja teknologiasopimuksia kolmansien maiden kanssa. Jos sellaisiin kolmanteen maahan sijoittautuneet yhteisöt, joilla ei ole tällaista sopimusta, osallistuvat epäsuoraan toimeen rahoituksella, EDCTP3-yhteisyrityksen olisi ennen sopimuksen tekemistä sovellettava vaihtoehtoisia toimenpiteitä unionin etujen turvaamiseksi: toimen rahoituskoordinaattorin olisi oltava sijoittautunut unionin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja ennakkomaksun määrää ja avustussopimuksen vastuumääräyksiä olisi mukautettava taloudellisten riskien ottamiseksi asianmukaisesti huomioon. (65) Jotta EDCTP3-yhteisyritys menestyisi ja kannustaisi osallistumaan kumppanuuteen, yhteisyrityksen rahoitus olisi rajoitettava oikeussubjekteihin, jotka voivat saada rahoitusta Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta ja jotka ovat sijoittautuneet Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuuden (EDCTP) yhteenliittymän muodostaviin valtioihin. Muihin unionin jäsenvaltioihin, assosioituneisiin maihin ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi kuitenkin voitava osallistua ehdotuspyyntöihin, vaikka ne eivät voi saada rahoitusta. Lisäksi muihin maihin kuin EDCTP3-yhteenliittymän osakasvaltioihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi voitava saada rahoitusta erityisten ehdotuspyyntöaiheiden tai kansanterveysuhkiin liittyvien ehdotuspyyntöjen tapauksessa, jos siitä määrätään työohjelmassa. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet, myös sopimukseen perustuvat toimenpiteet, unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Olisi myös pyrittävä tekemään tiede- ja teknologiasopimuksia kolmansien maiden kanssa. Jos sellaisiin kolmanteen maahan sijoittautuneet yhteisöt, joilla ei ole tällaista sopimusta, osallistuvat epäsuoraan toimeen rahoituksella, EDCTP3-yhteisyrityksen olisi ennen sopimuksen tekemistä sovellettava vaihtoehtoisia toimenpiteitä unionin etujen turvaamiseksi: toimen rahoituskoordinaattorin olisi oltava sijoittautunut unionin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja ennakkomaksun määrää ja avustussopimuksen vastuumääräyksiä olisi mukautettava taloudellisten riskien ottamiseksi asianmukaisesti huomioon , lukuun ottamatta tapauksia, joissa hankkeita johtaa afrikkalainen yhteisö tai Afrikan maa .

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 66 kappale

Komission teksti Tarkistus (66) Euroopan komission painopisteissä ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” ja ”Euroopan digitaalinen valmius” edellytetään, että Euroopan teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, olisi muututtava vihreämmäksi , enemmän kiertotalouteen perustuvaksi ja digitaalisemmaksi samalla kuitenkin säilyttäen kilpailukykynsä maailmanlaajuisesti. Komissio on korostanut lääkinnällisten laitteiden ja digitaalisten teknologioiden roolia uusiin haasteisiin vastaamisessa ja sähköisten terveyspalvelujen käytössä, jotta voidaan varmistaa korkealaatuiset terveydenhuoltopalvelut, sekä kehottanut varmistamaan kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden, jotta voidaan vastata unionin tarpeisiin samalla tukien innovatiivista, maailman johtavaa eurooppalaista lääketeollisuutta. Innovatiivisen terveydenhuollon aloitetta edistävän yhteisyrityksen (Innovative Health Initiative, IHI), jäljempänä ”IHI-yhteisyritys”, tavoitteena on vahvistaa kilpailukykyä unionin terveysteollisuudessa, joka on yksi unionin osaamistalouden kulmakivistä, lisätä taloudellista toimintaa terveysteknologioiden ja erityisesti integroitujen terveysratkaisujen kehittämisessä ja siten toimia välineenä, jolla lisätään teknologista suvereniteettia ja edistetään yhteiskuntiemme digitalisaatiota. Nämä poliittiset painopisteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli tiedeyhteisö, erikokoiset yritykset ja terveysinnovaatioiden loppukäyttäjät terveysalan tutkimusta ja innovointia koskevan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa. IHI-yhteisyrityksen olisi autettava saavuttamaan EU:n syöväntorjuntasuunnitelman (9) ja mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan ”Eurooppalainen yhteinen terveys” -toimintasuunnitelman (10) tavoitteet. IHI-yhteisyritys olisi sovitettava yhteen Euroopan uuden teollisuusstrategian (11), Euroopan lääkestrategian (12) ja kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevan pk-yritysstrategian (13) kanssa. (66) Komission painopisteissä ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” ja ”Euroopan digitaalinen valmius” edellytetään, että Euroopan teollisuuden, pk-yritykset ja startup-yritykset mukaan lukien, olisi muututtava ympäristön kannalta kestävämmäksi , enemmän kiertotalouteen perustuvaksi ja digitaalisemmaksi samalla kuitenkin säilyttäen kilpailukykynsä maailmanlaajuisesti. Komissio on korostanut lääkinnällisten laitteiden , parannetun diagnostiikan, hoitojen ja digitaalisten teknologioiden roolia uusiin terveyshaasteisiin vastaamisessa ja sähköisten terveyspalvelujen käytössä, jotta voidaan varmistaa korkealaatuiset terveydenhuoltopalvelut, sekä kehottanut varmistamaan kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden, jotta voidaan vastata potilaiden tarpeisiin samalla tukien innovatiivista, maailman johtavaa eurooppalaista lääketeollisuutta. Innovatiivisen terveydenhuollon aloitetta edistävän yhteisyrityksen (Innovative Health Initiative, IHI), jäljempänä ”IHI-yhteisyritys”, tavoitteena on vahvistaa kilpailukykyä unionin terveysteollisuudessa, terveysteknologioiden ja erityisesti integroitujen terveysratkaisujen kehittämisessä ja siten parantaa terveyspalvelujen laatua ja saatavuutta kaikkialla unionissa, toimia välineenä, jolla lisätään teknologista kehitystä ja innovatiivisia ratkaisuja ja edistetään yhteiskuntiemme digitalisaatiota. Nämä poliittiset painopisteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli