[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 8.2.2010

KOM(2010)28 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Varhaiseläkejärjestelyn täytäntöönpanon arviointiEuroopan yhteisöjenvirkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen liitteessä VIII oleva 9 artikla jamuuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 39 artikla

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Varhaiseläkejärjestelyn täytäntöönpanon arviointiEuroopan yhteisöjenvirkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen liitteessä VIII oleva 9 artikla jamuuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 39 artikla

Kyseistä varhaiseläkejärjestelyä koskeva oikeusperusta : Henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevan 9 artiklan 2 kohta ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 39 artikla

Tämä arviointikertomus on laadittu henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevan 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kyseisessä kohdassa säädetään, että ennen kuin viisi vuotta on kulunut varhaiseläkejärjestelyä koskevasta päätöksestä, komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen sen soveltamisesta. Kyseisessä artiklassa säädetään erityisesti seuraavaa:

”[Eläkkeeseen sovelletaan 3,5 prosentin vähennystä kultakin palvelusvuodelta, jona virkamies ei ole vielä täyttänyt vanhuuseläkkeeseen oikeuttavaa ikää[1].] Nimittävä viranomainen voi päättää yksikön edun mukaisesti, objektiivisin ja konkreettisin perustein sekä yleisissä täytäntöönpanosäännöksissä vahvistettujen avoimien menettelyjen avulla jättää soveltamatta edellä mainittua vähennystä asianomaisiin virkamiehiin. Niiden virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden kokonaismäärä, jotka jäävät eläkkeelle ilman että heidän eläkettään vähennetään kultakin vuodelta, saa olla enintään 10 prosenttia niiden kaikkien toimielinten virkamiesten määrästä, jotka ovat edellisenä vuonna siirtyneet eläkkeelle. Tämä prosenttiluku voi vaihdella vuosittain 8 prosentista 12 prosenttiin siten, että kahden vuoden kokonaismäärä ei saa ylittää 20 prosenttia ja että talousarvion tasapainoa noudatetaan. Tarvittaessa komissio ehdottaa EY:n perustamissopimuksen 283 artiklan nojalla, että viiden vuoden jälkeen vuosittaiseksi enimmäismääräksi vahvistetaan 5–10 prosenttia kaikkien toimielinten edellisenä vuonna eläkkeelle siirtyneiden virkamiesten määrästä.”

Lisäksi muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 39 artiklassa säädetään, että henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevaa 9 artiklan 2 kohtaa sovelletaan seuraavin ehdoin:

”Nimittävä viranomainen voi päättää yksikön edun mukaisesti, objektiivisin ja konkreettisin perustein sekä yleisissä täytäntöönpanosäännöksissä vahvistettujen avoimien menettelyjen avulla jättää soveltamatta [eläkkeen] vähennystä enintään kahdeksaan väliaikaiseen toimihenkilöön kaikissa toimielimissä minä tahansa vuonna . Tämä lukumäärä voi vaihdella vuosittain siten, että kahden vuoden keskiarvo ei saa ylittää kymmentä ja että talousarvion tasapuolisuutta noudatetaan. Ennen kuin viisi vuotta on kulunut, komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen tämän toimenpiteen täytäntöönpanosta. Tarvittaessa komissio ehdottaa EY:n perustamissopimuksen 283 artiklan nojalla, että viiden vuoden jälkeen vuosittainen enimmäismäärä muutetaan.”

- HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN LIITTEESSÄ VIII OLEVAN 9 ARTIKLAN 2 KOHDAN JA EUROOPAN YHTEISÖJEN MUUHUN HENKILÖSTÖÖN SOVELLETTAVIEN PALVELUSSUHTEEN EHTOJEN 39 ARTIKLAN SÄÄNNÖSTEN KUNNIOITTAMINEN

- Tässä kertomuksessa tarkastellaan sitä, onko toimenpiteen täytäntöönpanossa noudatettu niille virkamiehille ja tilapäisille toimihenkilöille asetettuja enimmäismääriä, jotka ovat jääneet kunakin vuonna eläkkeelle ilman eläkkeen vähennystä, sekä talousarvion tasapainoa.

A) ELÄKKEELLE JÄÄNEIDEN MÄÄRÄ JA ENIMMÄISMÄÄRÄN NOUDATTAMINEN

- A.1) 10 prosentin enimmäismäärän noudattaminen (henkilöstösääntöjen liite VIII, 9 artiklan 2 kohta)

Toimenpiteen tultua voimaan vuodesta 2004 on järjestetty kuusi varhaiseläkejärjestelyä alentamatta eläkeoikeuksia. Eläkkeelle on tällä tavalla jäänyt kaikista toimielimistä yhteensä näissä kaikissa varhaiseläkejärjestelyissä kaikkiaan 387 virkamiestä ja tilapäistä toimihenkilöä. Tämä vastaa 10,06 prosenttia kaikkien toimielinten yhteensä 3 846 virkamiehestä ja tilapäisestä toimihenkilöstä, jotka ovat jääneet tai jäävät eläkkeelle vuoden 2004 ja 31. joulukuuta 2009 välisenä aikana. Luku osoittaa, että henkilöstösääntöjen säännöksiä on noudatettu koko viiteajanjakson ajan.

VARHAISELÄKEJÄRJESTELY ILMAN ELÄKEOIKEUKSIEN VÄHENNYSTÄ (HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT, LIITE VIII, 9 ARTIKLAN 2 KOHTA) KAIKKI TOIMIELIMET YHTEENSÄ |

Vuosi | Eläkkeelle jääneiden määrä (52 art.) edellisvuonna | Varhais-eläkkeelle jääneiden määrä (liitteen VIII 9 art. 2 kohta) | Varhais-eläkkeelle jääneiden %-osuus; liitteen VIII 9 art. 2 kohdan nojalla x≤10% | Varhaiseläkkeelle jääneiden %-osuus; liitteen VIII 9 art. 2 kohdan nojalla 2 vuoden jaksolla ≤20% |

2004 | 484 | 47 | 9,71 % |

2005 | 559 | 63 | 11,27 % |

2004-2005 | 1043 | 110 | 10,55 % | 20,98 % |

2006 | 558 | 56 | 10,04 % |

2007 | 689 | 68 | 9,87 % |

2006-2007 | 1247 | 124 | 9,94 % | 19,91 % |

2008 | 769 | 71 | 9,23 % |

2009 | 787 | 82 | 10,41 % |

2008-2009 | 1556 | 153 | 9,83 % | 19,64 % |

YHTEENSÄ (2004-2009) | 3846 | 387 | 10,06% |

Ensimmäinen kahden vuoden jakso: 2004 ja 2005

Kyseisenä ajanjaksona varhaiseläkkeelle ilman eläkeoikeuksien vähennystä jäi kaikista toimielimistä yhteensä vuoden 2004 järjestelyssä 47 ja vuoden 2005 järjestelyssä 63 virkamiestä ja tilapäistä toimihenkilöä. Tämä vastaa 9,71 prosenttia kaikkien toimielinten kaikkiaan 484 virkamiehestä ja tilapäisestä toimihenkilöstä, jotka jäivät eläkkeelle[2] vuonna 2003, ja 11,27 prosenttia vuonna 2004 kaikista toimielimistä eläkkeelle jääneestä yhteensä 559 virkamiehestä ja tilapäisestä toimihenkilöstä. Osuus on noin 10 prosenttia (10,5 %) ensimmäisen kaksivuotisjakson aikana (yhteensä 20,98 % vuosilta 2004 ja 2005). Osuudet ovat henkilöstösääntöjen 10 prosentin enimmäismäärää koskevan säännöksen mukaisia.

Toinen kahden vuoden jakso: 2006 ja 2007

Kyseisenä ajanjaksona varhaiseläkkeelle ilman eläkeoikeuksien vähennystä jäi kaikista toimielimistä yhteensä vuoden 2006 järjestelyssä 56 ja vuoden 2007 järjestelyssä 68 virkamiestä ja tilapäistä toimihenkilöä. Tämä vastaa 10,04 prosenttia kaikkien toimielinten kaikkiaan 558 virkamiehestä ja tilapäisestä toimihenkilöstä, jotka jäivät 52 artiklassa tarkoitetulle eläkkeelle vuonna 2005, ja 9,87 prosenttia vuonna 2006 kaikista toimielimistä 52 artiklan mukaisesti eläkkeelle jääneestä yhteensä 689 virkamiehestä ja tilapäisestä toimihenkilöstä. Osuus on alle 10 prosenttia (9,94 %) tämän toisen kaksivuotisjakson aikana (yhteensä 19,91 % vuosilta 2006 ja 2007). Osuudet ovat henkilöstösääntöjen 10 prosentin enimmäismäärää koskevan säännöksen mukaisia.

Kolmas kahden vuoden jakso: 2008 ja 2009

Vaikka henkilöstösäännöissä ei säädetä vuoden 2009 ottamisesta mukaan viisivuotisarviointiin, se oli kuitenkin välttämätöntä ottaa mukaan, koska henkilöstösäännöissä vaaditaan, että kahden vuoden jaksolla on noudatettava 20 prosentin enimmäismäärää. Tästä syystä eläkkeelle jääneiden määriä on tarkasteltu kolmelta kaksivuotisjaksolta, joiden tiedot ovat käytettävissä: 2004 ja 2005, 2006 ja 2007 sekä 2008 ja 2009.

Varhaiseläkkeelle ilman eläkeoikeuksien vähennystä jäi kaikista toimielimistä yhteensä 71 virkamiestä ja tilapäistä toimihenkilöä vuonna 2008 ja 79 henkilöä vuonna 2009. Luvut muodostavat 9,23 prosenttia kaikkien toimielinten kaikkiaan 769 virkamiehestä ja tilapäisestä toimihenkilöstä, jotka jäivät 52 artiklassa tarkoitetulle eläkkeelle vuonna 2007, ja 10,41 prosenttia vuonna 2008 kaikista toimielimistä 52 artiklan mukaisesti eläkkeelle jääneestä yhteensä 787 virkamiehestä ja tilapäisestä toimihenkilöstä. Vuosien 2008 ja 2009 luvut ovat alle 10 prosenttia (9,83 %). Tämän kolmannen kaksivuotisjakson yhteismäärä on siis vuosilta 2008 ja 2009 19,64 prosenttia. Nämä luvut ovat henkilöstösääntöjen 10 prosentin enimmäismäärää koskevan säännöksen mukaisia.

- A.2) MUUHUN HENKILÖSTÖÖN SOVELLETTAVIEN PALVELUSSUHTEEN EHTOJEN 39 ARTIKLAN SÄÄNNÖSTEN NOUDATTAMINEN

- Tilapäisiä toimihenkilöitä on jäänyt tai jää varhaiseläkkeelle vuoden 2004 ja 31. joulukuuta 2009 välisenä aikana 10. Jakauma on seuraava:

- 2 tilapäistä toimihenkilöä vuonna 2005 (Euroopan parlamentti)

- 2 tilapäistä toimihenkilöä vuonna 2006 (Euroopan parlamentti)

- 3 tilapäistä toimihenkilöä vuonna 2007 (Euroopan parlamentista 2, komissiosta 1)

- 3 tilapäistä toimihenkilöä vuonna 2008 (Euroopan parlamentti)

- 3 tilapäistä toimihenkilöä vuonna 2009 (Euroopan parlamentti)

- Luku on paljon pienempi kuin henkilöstösäännöt sallisivat. Tilapäisiä toimihenkilöitä saisi jäädä tällaiselle varhaiseläkkeelle kaikista toimielimistä yhteensä vuodessa kahdeksan ja keskimäärin kahden vuoden aikana 10.

- B) T ALOUSARVIOVAIKUTUSTEN NEUTRAALIUDEN NOUDATTAMINEN

Toimenpiteen kokonaiskustannukset sen voimaantulosta vuonna 2004 alkaen on laskettu samalla menetelmällä (tilintarkastustuomioistuimen menetelmä), jota käytettiin laadittaessa rahoitusselvitystä uusien henkilöstösääntöjen hyväksymistä varten.

Koska henkilöstösäännöissä säädetään, että tämä arviointi on tehtävä viiden vuoden kuluessa siitä, kun toimenpiteestä on päätetty, vuoden 2009 varhaiseläkejärjestelyä ei ole otettu huomioon talousarvion tasapainoa laskettaessa, vaikka se oli välttämätöntä ottaa mukaan laskuihin, joilla tarkastettiin eläkkeelle jääneiden määrän prosenttiosuuksien noudattamista. Näin ollen talousarvion tasapainoa laskettaessa on otettu huomioon eläkkeelle jäämiset vuosien 2004–2008 viidessä varhaiseläkejärjestelyssä.

Talousarviovaikutusten neutraaliuden osoittamiseksi on verrattu kokonaiskustannuksia kaikkien toimielinten 304[3] henkilön varhaiseläkkeelle siirtymisestä vuoden 2004 ja 31. joulukuuta 2008 välisenä aikana niihin kustannuksiin, joita olisi aiheutunut, jos kyseiset henkilöt olisivat jääneet eläkkeelle 60 vuoden iässä[4]. Kun lisäksi on todettu, että 71 prosenttia varhaiseläkeläisistä [5] olisi saavuttanut henkilöstösääntöjen 77 artiklassa tarkoitetun vanhuuseläkkeen enimmäismäärän[6] kahdeksan kuukauden kuluessa siitä, kun he olisivat täyttäneet 60 vuotta, vertailu tehtiin myös tältä pohjalta[7]. Vertailua ei tehty siihen tapaukseen, että eläkkeelle jäävät olisivat 65-vuotiaita, koska tyypillisesti siihen ikään saakka palveluksessa pysyvät toimihenkilöt eivät ole kiinnostuneita varhaiseläkkeestä.

Varhaiseläkkeen kokonaiskustannukset ovat kahden tekijän summa: 304 varhaiseläkeläiselle maksettava eläke eläkkeelle jäännistä tilastollisesti odotettavissa olevaan kuolinikään[8] saakka sekä kustannukset heidät korvaavista henkilöistä samalta ajalta.

Korvaavien henkilöiden kustannusten laskemisessa oletettiin, että varhaiseläkkeelle jääneen AD-virkamiehen korvaa AD5-palkkaluokan henkilö, AST-/entisen B-virkamiehen korvaa AST3-palkkaluokan henkilö ja AST-/entisen C-virkamiehen AST1-palkkaluokan henkilö. Korvaavien henkilöiden palkan laskettiin kasvavan 3,4 prosentin vauhtia. Luku vastaa vuotuista palkkakehitystä, joka tulevina vuosina saavutettaneen henkilöstösääntöjen liitteen I B osassa esitetyn urakehitysmallin perusteella. Korvaavien henkilöiden ulkomaankorvaukset laskettiin 13,3 prosentin[9] mukaisesti. Korvaavien henkilöiden kokonaiskustannusten laskemisessa on lisäksi otettu huomioon heiltä vähennettävät eläkemaksut täysimääräisesti. Tällä tavalla laskettuja varhaiseläkkeen kokonaiskustannuksia on verrattu samojen henkilöiden ja heidät korvanneiden henkilöiden eläkkeiden yhteissummaan sen oletuksen perusteella, että he olisivat jääneet eläkkeelle 60-vuotiaina[10] tai siinä iässä, jolloin he olisivat saavuttaneet vanhuuseläkkeen enimmäismäärän.

Tehtyjen laskelmien perusteella voidaan todeta, että kun verrataan varhaiseläkkeen kustannuksia samojen henkilöiden eläkkeisiin, jos he olisivat jääneet eläkkeelle 60-vuotiaina, toimielimet säästävät keskimäärin 56 507 euroa jokaiselta eläkeläiseltä koko eläkkeelläolon aikana. Lisäksi voidaan todeta 139 262 euron säästö, jos näitä kustannuksia verrataan siihen, että kyseiset henkilöt olisivat jääneet eläkkeelle siinä iässä, jolloin he olisivat saavuttaneet vanhuuseläkkeen enimmäismäärän.

Palkkakehityksen laskeminen 3,4 prosentin perusteella henkilöstösopimuksen liitteen I B osan mukaisesti (eikä 2,3 prosentin perusteella) sekä syntymähetkellä odotettavissa olevan keskimääräisen tilastollisen eliniän käyttö (miehet 75 vuotta ja naiset 81 vuotta eikä 60-vuotiaiden odote, joka on 80 vuotta miehille ja 84 vuotta naisille) edustaa epäedullisinta tilannetta toimenpiteen kustannusten laskennassa. Kun korvaavien henkilöiden palkkakustannusten kehitysvauhdiksi lasketaan 2,3 prosenttia ja eliniänodote on korkeampi, toimielimille koituvat säästöt ovat sitäkin suuremmat. Laskelmat on kuitenkin tehty epäedullisimman tilanteen mukaan, jotta voidaan varmistua talousarvion tasapainosta toimenpiteen täytäntöönpanon yhteydessä.

Tämä analyysi ja laskelmat, joita on tehty vuoden 2004 ja vuoden 2008 joulukuun lopun välillä varhaiseläkkeelle jääneiden 304 henkilön tiedoista, osoittavat, että varhaiseläkejärjestely ei vaikuta talousarvioon missään tapauksissa. Kun otetaan vielä huomioon virkamiesten ikäpyramidi, varhaiseläkejärjestely on tehokas henkilöstöhallinnon väline, jolla voidaan auttaa henkilöstön uudistumista erityisesti niissä toimielimissä, kuten komissiossa, joiden odotetaan toimivan henkilöstöään lisäämättä. Koska myös virkamiehet ovat osoittaneet kasvavaa kiinnostusta järjestelyä kohtaan (hakijoiden määrä on kasvanut), sen säilyttäminen on perusteltua. Näistä syistä komissio ei katso aiheelliseksi käyttää liitteessä VIII olevan 9 artiklan 2 kohdan lopussa tarjottua mahdollisuutta. |

VARHAISELÄKKEESTÄ AIHEUTUVAT KULUT* VUOTUINEN PALKKAKEHITYS (HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN LIITTEEN I B OSA) |

KOKONAISKUSTANNUKSET 304 varhaiseläkeläistä ja korvaavat henkilöt tilastollisesti ennakoitavaan kuolinikään saakka ♂:75 vuotta / ♀:81 vuotta | KESKIM. KULUT/HLÖ koko eläkeajalta (keskim. ~22 vuotta) | KESKIM. KULUT/HLÖ/VSI |

TOIMIELIMELLE KOITUVA SÄÄSTÖ kun eläkkeelle jäädään ennen 60 ikävuotta tai 70-prosenttisen eläkkeen saavuttamista |

Kaikista 304 eläkkeelle jääneestä koko ajalta, jolta heidän voidaan tilastollisesti arvioida saavan eläkettä | 60 vuotta | 17 178 042€ |

70 % | 42 335 727€ |

Henkilöltä koko ajalta, jolta hänen voidaan tilastollisesti arvioida saavan eläkettä | 60 vuotta | 56 507€ |

70 % | 139 262€ |

Henkilöltä vuosittain koko ajalta, jolta hänen voidaan tilastollisesti arvioida saavan eläkettä** | 60 vuotta | 2 568€ |

70 % | 6 330€ |

*Palkkakehitysprosentti 3,4; korjauskerroin 3,48 % (koko eläkeajalle arvioitu keskiarvo)

**Henkilöä kohti vuositasolla tehty laskelma on ainoastaan viitteellinen. Vuosikulujen laskentaan on käytetty likimääräisiä keskiarvoja.

LIITE

1. Liite 1: Yleisiä huomioita keskeisistä muuttujista

2. Liite 2: Kulujen laskennassa käytetyt muuttujat

3. Liite 3: Kuviot

4. Varhaiseläkkeiden jakautuminen toimielimittäin (2004–2008)

5. 52 artiklan mukaisesti eläkkeelle jääneiden määrä (vuosi n–1) ja hyväksyttyjen varhaiseläkehakemusten määrä, kaikki toimielimet yhteensä (2004–2008)

6. Varhaiseläkeläisten sukupuolijakauma, kaikki toimielimet yhteensä (2004–2008)

7. Varhaiseläkeläisten jakauma tehtäväryhmittäin, kaikki toimielimet yhteensä (2004–2008)

8. Liite 4: Neljä esimerkkiä kululaskemista: varhaiseläke, eläkkeelle 60-vuotiaana tai/ja eläkkeelle 70-prosenttisen eläkeoikeuden täytyttyä

LIITE 1

YLEISIÄ HUOMIOITA

KESKEISISTÄ MUUTTUJISTA, JOTKA ON OTETTU HUOMIOON LASKETTAESSA VARHAISELÄKEJÄRJESTELYN KULUJA

Laskelmat perustuvat kolmeen muuttujaan: eläkkeet , eläkemaksut ja kulut korvaavista henkilöistä . Eläkkeillä ja eläkemaksuilla on negatiivinen vaikutus yhteisön talousarvioon. Tämä negatiivinen vaikutus kuitenkin jokseenkin kumoutuu kolmannen muuttujan (korvaavista henkilöistä aiheutuvat kulut) ansiosta, jolloin varhaiseläkejärjestelyllä on yleisesti ottaen positiivinen vaikutus yhteisön talousarvioon.

9. Eläkekulut on laskettu seuraavista tapauksista:

varhaiseläke

eläkkeelle 60-vuotiaana

eläkkeelle, kun eläke 70 %

Vaikutus : menoerä

Periaatteet : Varhaiseläkeläinen saa eläkettä useampana vuotena kuin jos hän olisi jäänyt eläkkeelle 60-vuotiaana (tai 70 prosentin eläkeoikeuden täytyttyä) eikä eläke pienene niin paljoa, että tämä kompensoisi yhteisön talousarviolle aiheutuvat lisäkulut.

10. Eläkemaksuista aiheutuvat kulut – eläkeläisiltä veloitettujen eläkemaksujen ja heidät korvaavien henkilöiden eläkemaksujen (60-vuotiaaksi tai 70 prosentin eläkeoikeuden täyttymiseen saakka) erotus, jota pienentää se, että korvaavan henkilön eläkemaksut ovat pienemmät kuin 60-vuotiaana (tai 70 prosentin eläkeoikeuden täyttyessä) eläkkeelle jäävällä.

Vaikutus : menoerä

Periaatteet : Eläkemaksuja menetetään, kun parempipalkkainen työntekijä jää eläkkeelle ja tilalle tulee uransa alussa oleva nuori henkilö. Menetystä kuitenkin lievittää se, että korvaavan henkilön palkka ja sen mukana eläkemaksu on suurempi 60 vuoden iässä (tai hänen saavuttaessaan 70 prosentin eläkeoikeuden) johtuen ikälisistä ja ylennyksistä, joita hän on siihen mennessä saanut, kun verrataan, paljonko eläkeläisen korvaava henkilö maksaisi eläkemaksuja, jos hänen edeltäjänsä olisi jäänyt eläkkeelle vasta 60-vuotiaana.

11. Kulut korvaavasta henkilöstä - eläkkeelle jääneen henkilön ja hänet korvaavan henkilön palkkojen erotus 60 ikävuoteen saakka (tai siihen ikään saakka, jolloin henkilö on oikeutettu 70-prosenttiseen eläkkeeseen), jota pienentää se, että korvaavan henkilön palkka on pienempi kuin 60-vuotiaana (tai 70 prosentin eläkeoikeuden täyttyessä) eläkkeelle jäävällä.

Vaikutus : säästö

Periaatteet : Varhaiseläkkeelle lähtö mahdollistaa eläkeläisen korvaamisen alkupalkkaa saavalla nuorella henkilöllä. Säästöä pienentää kuitenkin se, että varhaiseläkeläisen korvaavan henkilön palkka on suurempi 60 vuoden iässä (tai hänen saavuttaessaan 70 prosentin eläkeoikeuden) johtuen ikälisistä ja ylennyksistä, joita hän on siihen mennessä saanut. Sillä ei ole merkitystä, että vapautuva virka on ylempi, koska uusien henkilöstösääntöjen säännöksissä edellytetään, että jokaisessa palkkaluokassa on käytettävissä vähimmäismäärä ylennyksiä, jolloin budjettivallan käyttäjän on myönnettävä puuttuvat ylennykset, ja koska toimielinten on noudatettava hallinnossaan henkilöstösäännöissä määriteltyä ylennystahtia.

LIITE 2

KULUJEN LASKENNASSA KÄYTETYT MUUTTUJAT

Kaikki laskelmissa huomioon otetut muuttujat ovat samoja, joita PMO käyttää kyseisten eläkeläisten eläkkeiden laskemiseen.

Kuolinikä : Laskelmat perustuvat tilastollisesti keskimääräiseen eliniänodotteeseen syntymähetkellä (Eurostat), joka on 75 vuotta miehille ja 81 vuotta naisille.

Korvaavan henkilön peruspalkka : vaihtelee eläkkeellejäämisvuoden mukaan:

Eläkkeelle aikavälillä: | AD | AST1 | AST3 |

1.7.2004 – 30.6.2005 | 3998 | 2440 | 3123 |

1.7.2005 – 30.6.2006 | 4086 | 2493 | 3192 |

1.7.2006 – 30.6.2007 | 4180 | 2551 | 3265 |

1.7.2007 – 30.6.2008 | 4239 | 2586 | 3311 |

1.7.2008 – 30.6.2009 | 4366 | 2664 | 3410 |

Varhaiseläke

Vuotuiset eläkekulut | Peruspalkka x eläkeprosentti x 12 [pic] Jos henkilön eläke ei ansaitun eläkeprosentin perusteella vastaa vähimmäistoimeentuloa, huomioon on otettu PMO:n tosiasiallisesti maksama eläke (AST0101-palkkaluokan peruspalkkaan sovellettava prosenttimäärä): 1.7.2004–30.6.2005: 2341,61 1.7.2005–30.6.2006: 2393,13 1.7.2006–30.6.2007: 2448,17 1.7.2007–30.6.2008: 2482,44 1.7.2008–30.6.2006: 2556,91 |

Kokonaiskulut eläkeläisestä kuolemaan saakka | Vuotuinen eläke x (keskimääräinen kuolinikä – ikä eläkkeelle jäädessä + 1) |

Kokonaiskulut korvaavasta henkilöstä eläkeläisen kuolemaan saakka | [pic] Vuotuinen palkkakehitys on laskettu henkilöstösääntöjen liitteen 1 B osassa säädetyn urakehityksen mukaisesti (3,4 %) |

Korvaavan henkilön eläkemaksu | Korvaavan henkilön eläkemaksu (10,9 %) ajanjaksolta, joka ulottuu varhaiseläkeläisen iästä eläkkeelle jäädessä eläkeläisen kuolemaan |

Varhaiseläkkeestä aiheutuvat kulut | Eläkeläisen kokonaiskulut kuolemaan saakka + korvaavan henkilön kokonaiskulut eläkeläisen kuolemaan saakka - korvaavan henkilön eläkemaksu |

Tavanomainen eläke

Eläkeprosentti | Eläkeprosentti, jos henkilö olisi työskennellyt 60-vuotiaaksi saakka (60 vuotta – eläkkeellejäänti-ikä) x 2 % + eläkeprosentti varhaiseläkkeellejäännin aikaan [pic] Eläkeprosentti voi olla enintään 70. Yli 70 prosentin eläkettä voidaan soveltaa ainoastaan silloin, kun näin laskemalla saavutetaan vähimmäistoimeentulo (% * AST0101) – ks. varhaiseläkkeen vuotuiset eläkekulut. |

Vuosikulut tulevasta eläkeläisestä 60-v | 60-vuotiaana eläkkeelle jäävän peruspalkka ottaen huomioon keskimääräisen vuotuisen palkkakehityksen ja ylennykset: Viimeinen peruskuukausipalkka x 12 x vuotuinen kasvu (60 vuotta – ikä varhaiseläkkeelle jäädessä) |

Kokonaiskulut tulevasta eläkeläisestä 60 vuoteen saakka | Tulevan eläkeläisen peruspalkkojen kertymä 60 ikävuoteen saakka ottaen huomioon keskimääräisen vuotuisen palkkakehityksen ja ylennykset |

Vuosikulut eläkeläisestä 60-vuotiaasta kuolemaan | Eläkeprosentti 60-vuotiaana x vuosikulut tulevasta eläkeläisestä 60-vuotiaana |

Kokonaiskulut eläkeläisestä kuolemaan saakka | Vuosikulut eläkeläisestä 60-vuotiaasta kuolemaan x (kuolinikä – 60 vuotta) |

Korvaavan henkilön kokonaiskulut eläkeläisen kuolemaan saakka | Vuotuinen palkkakehitys on laskettu henkilöstösääntöjen liitteen 1 B osan mukaisen urakehityksen pohjalta (3,4 %) |

Eläkemaksut tulevasta eläkeläisestä 60 vuoteen saakka | Kokonaiskulut tulevasta eläkeläisestä 60 vuoteen saakka x 10,9 % |

Korvaavan henkilön eläkemaksut eläkeläisen kuolemaan saakka | Kokonaiskulut korvaavasta henkilöstä eläkeläisen kuolemaan saakka x 10,9 % |

Kulut tavanomaisesta eläkkeellejäännistä | Kokonaiskulut tulevasta eläkeläisestä 60 vuoteen saakka + kokonaiskulut eläkeläisestä kuolemaan saakka + kokonaiskulut korvaavasta henkilöstä eläkeläisen kuolemaan saakka - tulevan eläkeläisen eläkemaksut 60 vuoteen saakka - korvaavan henkilön eläkemaksut eläkeläisen kuolemaan saakka |

Eläkkeelle, kun eläke 70 %

Eläkeprosentti | 70 prosentin enimmäismäärää sovelletaan ainoastaan henkilöihin, joiden eläkeprosentti ei 60-vuotiaana ylitä 70 prosenttia. Niistä henkilöistä aiheutuvat vuotuiset eläkekulut, joiden eläkeprosentti 60-vuotiaana ylittää 70 prosenttia, ovat samat kuin eläkkeelle jäätäessä 60-vuotiaana. |

Vuodet 70-prosenttisen eläkkeen saavuttamiseksi | (70% - eläkeprosentti 60-vuotiaana) / (2% + 5% x eläkeprosentti 60-vuotiaana) [pic] Eläkettä kertyy nopeammin 60 ikävuoden jälkeen (lisäkertymä 5 % 60-vuotiaaksi kertyneistä oikeuksista) |

Eläkeikä | Ikä, jossa 60 vuoteen on lisätty vuodet, jotka tarvitaan 70-prosenttisen eläkkeen saavuttamiseen, kuitenkin enintään 65 vuotta |

Vuosikulut tulevasta eläkeläisestä 70 % | Viimeinen peruskuukausipalkka x 12 x vuotuinen kasvu (ikä, jolloin 70 % täyttyy – ikä varhaiseläkkeelle jäädessä) |

Kokonaiskulut tulevasta eläkeläisestä 70 %:iin saakka | Tulevan eläkeläisen peruspalkkojen kertymä 70 prosentin täyttymiseen saakka ottaen huomioon keskimääräisen vuotuisen palkkakehityksen ja ylennykset |

Vuosikulut eläkeläisestä 70 %:sta kuolemaan | 70 % x vuosikulut tulevasta eläkeläisestä 70% |

Kokonaiskulut eläkeläisestä kuolemaan saakka | Vuotuiset eläkekulut 70 %:n täyttymisestä kuolemaan x (kuolinikä – eläkeikä 70 %:n täytyttyä) |

Kokonaiskulut korvaavasta henkilöstä eläkeläisen kuolemaan saakka | Vuotuinen palkkakehitys on laskettu henkilöstösääntöjen liitteen 1 B osan mukaisen urakehityksen pohjalta (3,4 %) |

Tulevan eläkeläisen eläkemaksut 70 %:iin saakka | Kokonaiskulut tulevasta eläkeläisestä 70 %:iin saakka x 10,9 % |

Korvaavan henkilön eläkemaksut eläkeläisen kuolemaan saakka | Kokonaiskulut korvaavasta henkilöstä eläkeläisen kuolemaan saakka x 10,9 % |

Kulut tavanomaisesta eläkkeellejäännistä | Kokonaiskulut tulevasta eläkeläisestä 70 %:iin saakka + kokonaiskulut eläkeläisestä kuolemaan saakka + kokonaiskulut korvaavasta henkilöstä eläkeläisen kuolemaan saakka - tulevan eläkeläisen eläkemaksut 70 %:iin saakka - korvaavan henkilön eläkemaksut eläkeläisen kuolemaan saakka |

Ulkomaankorvaus (Taulukoissa ”UK”) | 13,3%: vuoden 2010 alustavassa talousarvioesityksessä käytetty prosentti |

Maakohtaiset korjauskertoimet (Taulukoissa ”KK”) | Käytetty 3,48 %:n keskimääräinen korjauskerroin on laskettu käytettävissä olleiden vuosittaisten tietojen perusteella: 2004: 7,02316 % 2005: 5,94000 % 2006: 5,09164 % 2007: 4,48229 % 2008: 3,00952 % Arvio 2009: 3,00952 % Arvio vuodesta 2010: 3,00 % Keskiarvo: = 7,02316 + 5,94 + 5,09164 + 4,48229 + 3,00952 + 3,00952 + 3*16)/22 = 3,48 % |

Liite 3:

Varhaiseläkkeiden jakautuminen toimielimittäin (2004-2009)

12. [pic]

13. [pic]

14. [pic]

[pic]

EUROOPAN KOMISSIO

[pic]

NEUVOSTO

[pic]

EUROOPAN PARLAMENTTI

[pic]

TUOMIOISTUIN

[pic]

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

[pic]

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

[pic]

ALUEIDEN KOMITEA

[pic]

VIRASTOT

[pic]

Liite 4:

Esimerkkilaskelma: varhaiseläkkeelle 57-vuotiaana Vertailu kuluista varhaiseläke/eläkkeelle 60-vuotiaana

[pic]

Esimerkkilaskelma: varhaiseläkkeelle 56-vuotiaana Vertailu kuluista varhaiseläke/eläke 70 % (63-vuotiaana)

[pic]

Esimerkkilaskelma: varhaiseläkkeelle 57-vuotiaana Vertailu kuluista varhaiseläke/eläke 70 % (65-vuotiaana)

[pic]

Esimerkkilaskelma: varhaiseläkkeelle 56-vuotiaana Vertailu kuluista varhaiseläke/eläkkeelle 60-vuotiaana

[pic]

[1] Määritelty henkilöstösääntöjen 77 artiklassa.

[2] Henkilöstösääntöjen 52 artiklan mukaisesti.

[3] Yksi järjestelyyn hyväksytyistä henkilöistä luopui aikeestaan, jolloin eläkkeelle jääneiden määrä vuosina 2004–2008 laski 305:stä 304:ään.

[4] Henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevassa 22 artiklassa määrätty eläke.

[5] 216 henkilöä.

[6] 70 prosenttia viimeisestä peruspalkasta.

[7] Tällöin lähtökohtana oli oletus, että loput 29 prosenttia jää eläkkeelle 60-vuotiaana.

[8] Miehet 75 vuotta ja naiset 81 vuotta (lähde: Eurostat).

[9] Komission talousarviossa käytetyn keskimääräisen ulkomaankorvausprosentin mukaisesti.

[10] Henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevassa 22 artiklassa määrätty eläke.