EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 5.10.2022 COM(2022) 351 final 2022/0318(BUD) LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 5

VARAINHOITOVUODEN 2022 YLEISEEN TALOUSARVIOON



Lisätoimenpiteet Venäjän Ukrainaa vastaan käynnistämän sodan seurauksiin vastaamiseksi













Unionin pelastuspalvelumekanismin vahvistaminen













Maksumäärärahojen vähentäminen ja tulojen tarkistaminen













Muut mukautukset ja tekniset päivitykset



Euroopan komissio ottaa huomioon –Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa, –Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 14 päivänä joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053, joka tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2021, –unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä [...] 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 ja erityisesti sen 44 artiklan, –Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2022, sellaisena kuin se hyväksyttiin 24 päivänä marraskuuta 2021, –huhtikuun 5 päivänä 2022 hyväksytyn lisätalousarvion nro 1/2022, –kesäkuun 23 päivänä 2022 hyväksytyn lisätalousarvion nro 2/2022, –syyskuun 14 päivänä 2022 hyväksytyn lisätalousarvion nro 3/2022, –heinäkuun 1 päivänä 2022 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 4/2022 , ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle lisätalousarvioesityksen nro 5 vuoden 2022 talousarvioon. MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Muutokset yleiseen tulotaulukkoon ja pääluokkaan III ovat saatavilla EUR-Lexissä ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm ). PERUSTELUT 1.Johdanto Tämän vuotta 2022 koskevan lisätalousarvioesityksen (LTE) nro 5 tarkoituksena on päivittää talousarvion meno- ja tulopuolta, jotta voidaan –sisällyttää talousarvioon rahoitus Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskevaa uutta välinettä varten ottamalla otsakkeen 5 liikkumavarasta 83 miljoonaa euroa. Välineen avulla on tarkoitus korjata puolustusalan kiireellisimmät ja kriittisimmät puutteet tehostamalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä yhteisten hankintojen alalla; –lisätä kiireellisiä toimenpiteitä varten sisämarkkinaohjelmaan kuuluvan elintarvikeketjua koskevan osion puitteissa varattua rahoitusta, jotta voidaan maksaa jäsenvaltioille korvauksia korkeapatogeenisen lintuinfluenssan ja afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausten seurauksena (73,8 miljoonaa euroa);

–lisätä unionin pelastuspalvelumekanismin määrärahoja ja ottaa niitä käyttöön etupainotteisesti Ukrainalle luontoissuorituksina annettavan avun jatkamiseksi. Lisäksi on tarkoitus vuokrata helikoptereita ja kevyitä lentokoneita, jotta voidaan parantaa unionin ilmasammutusvalmiuksia vuonna 2023 ja nopeuttaa lentotoiminnan pysyviä valmiuksia koskevia hankintoja. Tätä varten komissio ehdottaa, että otetaan käyttöön alaotsakkeessa 2b jäljellä oleva liikkumavara (130,8 miljoonaa euroa) sekä osa Euroopan lääkeviraston (EMA) ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) käyttämättömistä määrärahoista (yhteensä 7,8 miljoona euroa); –lisätä EU:n rahoitusosuutta Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskukselle (EMCDDA) ottamalla otsakkeen 5 liikkumavarasta 0,7 miljoonaa euroa. Lisärahoituksen avulla pyritään ehkäisemään toiminnalliset vaikeudet; –tehdä otsakkeessa 7 hallintomenoja ja eläkkeitä varten varattuihin määrärahoihin 163 miljoonan euron lisäys korkean inflaation ja nopeasti nousevien energian hintojen seurauksena; –vähentää Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) maksumäärärahoja 775 miljoonalla eurolla ja EU4Health-ohjelman maksumäärärahoja 129,2 miljoonalla eurolla. Näitä määriä ei voitu sisällyttää Euroopan parlamentille ja neuvostolle 5. lokakuuta toimitetussa kokonaismäärärahasiirrossa (DEC 16/2022) ehdotettuihin uudelleenkohdentamisiin; –ottaen huomioon viive Euroopan lentoturvallisuusvirastolle (EASA) ReFuelEU Aviation -aloitteessa ehdotetun uuden toimeksiannon hyväksymisessä, palautetaan vastaava määrä varauksesta Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosiota koskevaan budjettikohtaan, jossa se on korvattu; –tarkistaa perinteisiä omia varoja koskevia ennakkoarvioita ja ottaa huomioon valuuttakurssierojen vaikutus. Tämän lisätalousarvioesityksen nettovaikutus menoihin on yhteensä 447,5 miljoonan euron lisäys maksusitoumusmäärärahoihin ja 741,1 miljoonan euron vähennys maksumäärärahoihin. Kokonaisvaikutus tulopuoleen on 3 779 miljoonan euron nettovähennys BKTL-maksuosuuksiin. 2. Euroopan puolustusteollisuuden vahvistaminen yhteistoiminnallisten hankintojen avulla Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan on korostanut voimakkaasti tarvetta mukauttaa Euroopan puolustusalan teollista ja teknologista perustaa rakennemuutokseen ja lisätä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä puolustushankintojen alalla. Komissio ehdotti puolustusalan kiireellisimpien ja kriittisimpien puutteiden korjaamiseksi, että perustetaan erityinen lyhyen aikavälin väline, jonka tarkoituksena on vahvistaa Euroopan puolustusteollisuutta yhteistoiminnallisten hankintojen avulla ja jonka kokonaismäärärahat vuosiksi 2022–2024 ovat 500 miljoonaa euroa. Uuden välineen kautta annettavalla EU:n rahoitustuella olisi edistettävä yhteistyöhön perustuvia puolustusalan hankintoja, joihin osallistuu useita jäsenvaltioita, ja vahvistettava Euroopan puolustusalan teollista ja teknologista perustaa, samalla kun varmistetaan jäsenvaltioiden asevoimien toimintakyky, toimitusvarmuus ja parempi yhteentoimivuus. Komission ehdotukseen liittyvän rahoitusselvityksen mukaisesti tässä lisätalousarvioesityksessä ehdotetaan, että luodaan erityinen budjettikohta toimintamenoja varten ja otetaan varaukseen otsakkeen 5 (Turvallisuus ja puolustus) menojen enimmäismäärään nähden jäävästä maksusitoumusmäärärahojen kohdentamattomasta liikkumavarasta 83 miljoonaa euroa vuonna 2022. Verrattuna komission ehdotukseen liittyvään rahoitusselvitykseen ehdotetaan, että vuonna 2023 osoitetaan noin 0,7 miljoonaa euroa lisää rahoitusta, jotta EMCDDA:n määrärahoja voidaan lisätä vuonna 2022 otsakkeen 5 käytettävissä olevasta liikkumavarasta. Toiminnan aloittamiseen tarvittava aika huomioon ottaen puolustusalan lyhyen aikavälin välineen maksumäärärahatarpeet toteutuvat vasta vuonna 2023 ja sitä seuraavina vuosina. Vastaavat muutokset esitetään tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 13 06 01 Puolustusalan yhteistoiminnallisia hankintoja koskeva lyhyen aikavälin väline p.m. p.m. 30 02 02 Jaksotetut määrärahat (varaus momentille 13 06 01) 82 972 301 p.m. Yhteensä 82 972 301 p.m. 3. Elintarvikkeet ja rehut Sisämarkkinaohjelmaan kuuluvasta elintarvikeketjua koskevasta osiosta rahoitetaan rakenteellisia hävittämistoimenpiteitä sekä kiireellisiä toimenpiteitä, joilla torjutaan eläintauteja ja kasvintuhoojia ja joiden yhteydessä jäsenvaltioille korvataan osa niiden toteuttamien toimenpiteiden tukikelpoisista kustannuksista. Koska useissa jäsenvaltioissa on esiintynyt korkeapatogeenisen lintuinfluenssan ja afrikkalaisen sikaruton vakavia taudinpurkauksia, komission on korvattava jäsenvaltioille menot, joita niille on tältä osin aiheutunut vuosina 2019 ja 2020. Kokonaiskustannukset ovat lähes 190 miljoonaa euroa, ja tästä määrästä noin puolet on jo maksettu ennakkomaksuina. Ottaen huomioon tarpeiden laajuus, mukaan lukien äskettäisiin taudinpurkauksiin liittyvät tarpeet, kiireellisiä toimenpiteitä varten vuodeksi 2022 varatut määrärahat (19 miljoonaa euroa) ovat suurelta osin riittämättömät. Näin ollen ehdotetaan, että kiireellisiä toimenpiteitä varten vuoden 2022 talousarviossa käytettävissä olevia varoja lisätään 73,8 miljoonalla eurolla, jotta voidaan täyttää jo allekirjoitetuista avustuspäätöksistä johtuvat oikeudelliset velvoitteet jäsenvaltioita kohtaan. Otsakkeessa 1 (Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous) on havaittu kaksi uudelleenkohdentamismahdollisuutta. Niihin liittyvien määrärahojen kokonaismäärä on 3,8 miljoonaa euroa, ja ne perustuvat Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) odotettua suurempiin maksutuloihin ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) osalta aikaansaataviin säästöihin. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että loput 70 miljoonaa euroa rahoitetaan otsakkeen 1 menojen enimmäismäärään nähden jäävästä kohdentamattomasta liikkumavarasta. Vuoden 2022 talousarviossa jo käytettävissä olevien maksumäärärahojen arvioidaan olevan riittävät. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 03 02 06 Ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden korkean tason edistäminen 73 797 689 0 03 10 01 01 Euroopan kemikaalivirasto – kemikaalilainsäädäntö –2 500 000 0 03 10 01 02 Euroopan kemikaalivirasto – Biosidilainsäädäntöön liittyvät toimet –1 000 000 0 03 10 04 Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) –297 689 0 Yhteensä 70 000 000 0 4. Unionin pelastuspalvelumekanismi: metsäpalojen torjuntaan liittyvien reaktiovalmiuksien vahvistaminen

Unionin pelastuspalvelumekanismista rahoitetaan keskeisen tärkeitä pelastuspalvelutoimia, kuten metsäpalojen torjuntaa. Metsäpalot alkoivat kesällä 2022 varhaisemmin kuin aiempina vuosina ja olivat voimakkaampia. Maastopaloriski levisi alueille, jotka eivät aiemmin olleet alttiita metsäpaloille. Lisäksi maastopalot aiheuttivat palomiesten keskuudessa kuolonuhreja, tuhosivat huomattavasti omaisuutta ja aiheuttivat laajamittaista tuhoa luonnonsuojelualueilla. Metsäpalot ovat luonnonympäristöstä riippuen erilaisia ominaisuuksiltaan ja laajuudeltaan. Tuloksellinen palontorjuntakapasiteetti edellyttää suurten ilma-alusten lisäksi joustavia laitteistoja, kuten kevyitä lentokoneita, helikoptereita ja maakalustoa, jotta voidaan selviytyä monenlaisista olosuhteista. Näiden erityisvalmiuksien rajallinen saatavuus on edelleen merkittävä heikkous EU:n kriisivalmiuksissa. Puheenjohtaja von der Leyen ilmoitti tämänvuotisessa puheessaan unionin tilasta, että EU:n ilmasammutusvalmiudet kaksinkertaistetaan ja että EU ostaa kalustonsa täydentämiseksi kymmenen kevyttä amfibiolentokonetta ja kolme helikopteria. Lentokaluston vahvistaminen varmistetaan ensin väliaikaisella vuokrauksella, jotta voidaan taata lisäkapasiteetin saatavuus kesällä 2023 ja 2024. Samalla nopeutetaan käynnissä olevia pysyvän ilmakaluston hankintoja, jotta voidaan parantaa varautumista tuleviin maastopaloihin. Pysyvää kalustoa otetaan käyttöön asteittain vuosina 2024–2030. Samaan aikaan on varmistettava Ukrainasta pakeneville ihmisille unionin pelastuspalvelumekanismista myönnettävän avun jatkaminen tämän vuoden viimeisten kuukausien ajan. Kun otetaan huomioon tarpeiden laajuus ja kesto, tänä vuonna käytettävissä oleva lisäys on riittämätön. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että nämä toimet rahoitetaan lisäämällä ja aikaistamalla määrärahoja tässä lisätalousarvioesityksessä nro 5/2022 (138,6 miljoonaa euroa) ja vuoden 2023 talousarvioesitykseen tehtävässä oikaisukirjelmässä nro 1/2023 (41,4 miljoonaa euroa), jotka molemmat toimitettiin parlamentille ja neuvostolle 5. lokakuuta 2022. Vuosille 2022–2023 jakautuva 180 miljoonan euron lisämäärä sisältää 10 miljoonaa euroa unionin pelastuspalvelumekanismin toimia ja keskuksia varten (osana Ukrainalle toimitettavaa apua), 55 miljoonaa euroa toimiin, joilla varaudutaan maastopalojen torjuntaan vuosina 2023–2024, ja erityisesti helikoptereiden ja kevyiden lentokoneiden vuokraukseen, 90 miljoonaa euroa helikoptereiden hankintaan ja 25 miljoonaa euroa raskaiden ilma-alusten hankintaan. Helikoptereiden ja ilma-alusten ostaminen sisältyi jo alkuperäiseen rahoitussuunnitelmaan. Nyt ehdotetaan pysyvän rescEU-kaluston nopeampaa käyttöönottoa, ja tarvittava 115 miljoonan euron määrä on tarkoitus kompensoida vastaavalla vähennyksellä vuosina 2026 ja 2027. Maksusitoumusmäärärahoihin vuonna 2022 tehtävä lisäys kattaa seuraavat osa-alueet: ·10 miljoonaa euroa jäsenvaltioiden Ukrainalle luontoissuorituksina antamaan apuun sekä lääketieteellisten evakuointien varmistamiseen; ·28 miljoonaa euroa, joilla tehostetaan EU:n valmistautumista vuoden 2023 maastopaloihin erityisesti aloittamalla kevyiden ilma-alusten ja helikoptereiden vuokraaminen. Näin voidaan myös poistaa vaje, kunnes pysyvä rescEU-lentokalusto on toiminnassa (ks. jäljempänä); ·100,6 miljoonaa euroa pysyvän rescEU-kaluston nopeampaan kehittämiseen siten, että jäsenvaltiot hankkivat unionin pelastuspalvelumekanismia varten tarvittavia raskaita ilma-aluksia ja helikoptereita. Nykyisen suunnitelman mukaan kalusto tulee käyttöön asteittain vuosina 2026–2030. Tämän määrän etupainotteinen käyttöönotto auttaisi nopeuttamaan hankintoja, jotta ensimmäiset helikopterit saadaan käyttöön jo vuosina 2024/2025 ja raskaat ilma-alukset voidaan tilata ja toimittaa nopeammin. Ehdotettu 100,6 miljoonan euron määrä on tarkoitus kompensoida tekemällä vastaava vähennys vuosina 2026 ja 2027. Vuoden 2022 talousarviossa on yksilöity kaksi maksusitoumusmäärärahojen uudelleenkohdentamismahdollisuutta alaotsakkeessa 2b. Toinen niistä koskee Euroopan lääkevirastoa (EMA), jonka määrärahoista voidaan ottaa 6,2 miljoonaa euroa. Tämä johtuu siitä, että harvinaislääkkeitä koskevien hakemusten määrä on alun perin arvioitua pienempi, muista hakemuksista perittävät maksut ovat suuremmat ja jatketun toimeksiannon täytäntöönpanoa on hieman lykätty. Lisäksi Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) määrärahoista voidaan ottaa 1,5 miljoonaa euroa, sillä käännöskustannukset ovat arvioitua pienemmät asiakirja-aineistojen valmistumisvaiheen vuoksi ja myös tutkintakustannukset ovat ennakoitua pienemmät. Komissio ehdottaa, että loput 130,8 miljoonaa euroa otetaan käyttämällä alaotsakkeen 2b (Palautumiskyky ja arvot) menojen enimmäismäärään nähden jäävä kohdentamaton liikkumavara kokonaisuudessaan. Unionin pelastuspalvelumekanismia varten ei pyydetä vuonna 2022 lisää maksumäärärahoja. Euroopan lääkevirastoon ja EPPOon liittyvät maksumäärärahat puolestaan sisältyvät kokonaismäärärahasiirtoon (DEC 16/2022). euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 06 05 01 Unionin pelastuspalvelumekanismi (rescEU) 138 569 459 0 06 10 03 01 Unionin rahoitusosuus Euroopan lääkevirastolle –4 754 000 0 06 10 03 02 Erityisrahoitusosuus harvinaislääkkeitä varten –1 476 000 0 07 10 08 Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) –1 525 000 0 Yhteensä 130 814 459 0 5. Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) Komissio ehdottaa, että EU:n rahoitusosuutta EMCDDA:lle lisätään ottamalla otsakkeen 5 (Turvallisuus ja puolustus) menojen enimmäismäärään nähden jäljellä olevasta kohdentamattomasta liikkumavarasta 0,7 miljoonaa euroa. Lisäys on tarpeen sitä varten, että keskeisiä toimintoja ei tarvitse edelleen supistaa kasvaneista palkkakustannuksista selviytymiseksi. Lisäksi ehdotettu määrärahalisäys antaa EMCDDA:lle mahdollisuuden tehdä keskeisiä TVT-investointeja kyberturvallisuuden alalla. Komissio ehdotti kokonaismäärärahasiirrossa (DEC 16/2022) vastaavaa lisäystä maksumäärärahoihin. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 12 10 03 Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) 700 000 0 Yhteensä 700 000 0 6. Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) ReFuelEU Aviation -ehdotuksella pyritään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset kestävälle lentoliikenteelle. Tästä aiheutuu Euroopan lentoturvallisuusvirastolle lisätehtäviä, erityisesti tietojen toimittaminen toimivaltaisille kansallisille viranomaisille lentopolttoaineen lisäämisestä unionin lentoasemilla. Koska lainsäädäntöehdotusta ei ole vielä hyväksytty, vuoden 2022 talousarviossa on otettu tätä tarkoitusta varten 1,8 miljoonaa euroa varaukseen. Lainsäädäntöprosessin viivästymisen vuoksi ehdotetaan, että vastaava määrä palautetaan Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosiota koskevaan budjettikohtaan 02 03 01, jossa se on alun perin korvattu. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 02 03 01 Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne 1 800 000 1 800 000 30 02 02 Jaksotetut määrärahat (varaus momentille 02 10 01) –1 800 000 –1 800 000 Yhteensä 0 0

7. EU:n yleinen hallinto Korkealla inflaatiolla ja nopeasti nousevilla energian hinnoilla on merkittävä vaikutus toimielinten hallintomenoihin sekä eläkkeisiin ja Eurooppa-kouluihin. Komissio on pyrkinyt hillitsemään hallintomenojaan noudattamalla vakaata henkilöstöpolitiikkaa, mikä on yhä vaikeampaa, ja tekemällä mahdollisimman paljon vähennyksiä muihin kuin palkkoihin liittyviin menoihin, kuten kokouksista ja virkamatkoista aiheutuviin menoihin. Myös muut toimielimet ovat pyrkineet kaikin mahdollisin tavoin kattamaan lisätarpeet kohdentamalla uudelleen olemassa olevia resursseja ja lykkäämällä muita kuin pakollisia investointeja. Siitä huolimatta on tarpeen lisätä toimielinten hallintomenoja, lukuun ottamatta neuvostoa, Euroopan tilintarkastustuomioistuinta ja Euroopan oikeusasiamiestä, joita varten ei tarvita lisämäärärahoja. Lisäys on tarpeen erityisesti, jotta voidaan ottaa huomioon vuonna 2022 odotettavissa oleva palkkojen tarkistus. Henkilöstösääntöjen 64 ja 65 artiklan mukaan Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkat päivitetään vuosittain komission esittämän kertomuksen perusteella. Kertomus perustuu Eurostatin yhteistyössä jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten kanssa laatimiin tilastotietoihin, jotka kuvastavat jäsenvaltioiden tilannetta 1. heinäkuuta. Päivityksen laskenta perustuu periaatteeseen, jonka mukaan EU:n virkamiesten reaalipalkkojen (ilman inflaatiota) kehityksen ja jäsenvaltioiden kansallisten virkamiesten reaalipalkkojen kehityksen olisi vastattava toisiaan. Päivitys vastaa kahden päämuuttujan yhteisvaikutusta. Nämä ovat ¾valtionhallinnossa työskentelevien virkamiesten reaalipalkkojen vuotuinen kehitys kymmenen jäsenvaltion muodostamassa otoksessa, johon poimittujen jäsenvaltioiden yhteenlaskettu BKT on yli 75 prosenttia unionin BKT:stä; ¾Brysselin ja Luxemburgin vuosi-inflaatio, joka lasketaan painottamalla Belgian yhdenmukaistetulla kuluttajahintaindeksillä ja Luxemburgin kuluttajahintaindeksillä mitatut kansalliset kuluttajahintainflaatiot kyseisissä jäsenvaltioissa työskentelevällä EU:n henkilöstön osuudella. Vuoden 2022 talousarviossa ennustettu palkkojen päivitys, jota sovelletaan takautuvasti 1. päivästä heinäkuuta 2022 alkaen, oli 2,5 prosenttia (vaikutus kuuden kuukauden ajalta). Komission yksiköt laskivat tämän määrän marraskuussa 2021 viiteajanjakson (1. heinäkuuta 2021 – 30. kesäkuuta 2022) ostovoiman ja elinkustannusten arvioidun kehityksen perusteella henkilöstösäännöissä säädetyn menetelmän mukaisesti. Henkilöstösääntöjen liitteessä XI vahvistettujen säännösten mukaisesti Eurostatin kertomus annetaan 31. lokakuuta, ja siinä vahvistetaan Brysselissä ja Luxemburgissa työskentelevien EU:n virkamiesten nimellisten nettopalkkojen mukautus heinäkuusta 2022 alkaen. Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille hyväksytään vasta marraskuussa. Sen vuoksi on aiheellista tarkastella tilannetta uudelleen jo nyt, koska on erittäin todennäköistä, että päivitys johtaa suurempaan palkankorotukseen kuin vuoden 2022 talousarviota laadittaessa arvioitiin, sanotun rajoittamatta kyseisen lopullisen kertomuksen soveltamista. Erityisesti Belgian ja Luxemburgin julkaistu virallinen inflaatiomittari oli tarkastelujaksolla huomattavasti korkeampi (8,6 %) kuin alun perin ennustettiin. Samalla arvioidaan, että ostovoima heikkenee otokseen kuuluvissa kymmenessä jäsenvaltiossa 3,9 prosenttia. Lisäksi tuoreimpien talousennusteiden mukaan EU:n BKT:n arvioidaan saavuttavan vuonna 2022 kriisiä edeltäneen vuoden 2019 tason, mikä käynnistää vuoden 2020 ”keskeytetyn” ostovoiman 2,5 prosentin päivityksen purkamisen henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 11 artiklan mukaisesti. Lisäksi palkkojen ja eläkkeiden 2,4 prosentin väliaikainen päivitys johti vuoden 2022 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana lisämenoihin, joita ei ollut sisällytetty vuoden 2022 talousarvioon. Tarkistettujen oletusten vaikutus varainhoitovuoteen 2023 on tarkoitus ottaa huomioon vuoden 2023 talousarvioesitystä koskevassa oikaisukirjelmässä nro 1/2023. Koska kertomus ajoittuu henkilöstösääntöjen liitteen XI mukaisesti selkeästi lokakuun loppuun, olisi liian myöhäistä ehdottaa virallisesti lisätalousarvioesitystä sen jälkeen, kun lopullinen oikaisuaste on tiedossa. Moitteettoman varainhoidon ja tarkan budjetoinnin periaatteiden mukaisesti on kuitenkin perusteltua ehdottaa palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvien talousarviomäärärahojen lisäämistä. Edellä mainittujen seikkojen lisäksi energian hintojen jyrkkä nousu aiheuttaa odottamattomia lisämenoja vuoden 2022 loppuun saakka. Näin ollen useimmat toimielimet tarvitsevat lisämäärärahoja, jotta ne voivat täyttää kaikki asiaan liittyvät sopimusvelvoitteet. Erityisesti EUH:n osalta aiheutuu lisärasitetta sen vuoksi, että valuuttakurssivaihtelut vaikuttavat siihen huomattavasti. Euron arvon aleneminen vaikuttaa suuresti EUH:n talousarvion toteuttamiseen, mikä puolestaan aiheuttaa ennakoimattomia lisätarpeita. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on lisätä otsakkeen 7 (EU:n yleinen hallinto) jaksottamattomia menoja vuonna 2022 yhteensä 163 miljoonalla eurolla. Määrästä 11,7 miljoonaa euroa osoitetaan komissiolle, 78,2 miljoonaa euroa kaikkien toimielinten henkilöstön ja jäsenten eläkkeisiin, 8,9 miljoonaa euroa Eurooppa-kouluille ja 64,3 miljoonaa euroa kaikille muille toimielimille, joita määrärahalisäys koskee. Kokonaisvaikutus menoihin on seuraava: Määrät euroina Talousarvio 2022 (ml. LT:t nro 1-3/2022 & LTE nro 4/2022) LTE nro 5/2022 Talousarvio 2022 (ml. LT:t nro 1-3/2022 ja LTE:t nro 4 ja 5/2022) Eläkkeet ja Eurooppa-koulut 2 332 178 613 87 067 538 2 419 246 151 Eläkkeet 2 124 614 000 78 214 000 2 202 828 000 Eurooppa-koulut 207 564 613 8 853 538 216 418 151 Toimielinten hallintomenot 8 287 945 712 75 971 088 8 363 916 800 Komissio 3 868 129 450 11 700 000 3 879 829 450 Muut toimielimet 4 419 816 262 64 271 088 4 484 087 350 Euroopan parlamentti 2 112 164 198 48 747 088 2 160 911 286 Eurooppa-neuvosto ja neuvosto 611 473 556 0 611 473 556 Euroopan unionin tuomioistuin 464 774 000 3 080 000 467 854 000 Tilintarkastustuomioistuin 162 141 175 0 162 141 175 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea 150 871 643 1 580 000 152 451 643 Alueiden komitea 108 376 858 1 600 000 109 976 858 Euroopan oikeusasiamies 12 097 411 0 12 097 411 Euroopan tietosuojavaltuutettu 20 202 000 64 000 20 266 000 Euroopan ulkosuhdehallinto 777 715 420 9 200 000 786 915 420 Yhteensä 10 620 124 325 163 038 626 10 783 162 951 Seuraavassa esitetään tarkemmin vaikutus pääluokittain: Pääluokka I – Euroopan parlamentti Määrät euroina Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 1 0 2 Siirtymäkorvaukset 28 464 28 464 1 0 0 0 Edustajanpalkkiot 1 907 856 1 907 856 1 0 3 1 Työkyvyttömyyseläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) 4 560 4 560 1 0 3 2 Perhe-eläkkeet (Euroopan parlamentin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevat säännöt) 46 656 46 656 1 2 0 0 Palkat ja palkanlisät 17 015 352 17 015 352 1 2 0 2 Palkallinen ylityö 2 400 2 400 1 2 2 0 Korvaukset, jotka liittyvät yksikön edun vuoksi toteutettuun eläkkeelle siirtämiseen tai yksikön edun vuoksi tapahtuvaan virkavapaalle asettamiseen 65 280 65 280 1 4 0 0 Muu henkilöstö: pääsihteeristö ja poliittiset ryhmät 1 639 056 1 639 056 1 4 0 1 Muu henkilöstö: turvallisuus 959 832 959 832 1 4 0 2 Muu henkilöstö: autonkuljettajat pääsihteeristössä 182 400 182 400 1 4 0 4 Työharjoittelu, kansalliset asiantuntijat, virkamiesten vaihto ja opintovierailut 240 288 240 288 1 4 0 5 Tulkkausmenot: ulkoinen tulkkaus 1 153 080 1 153 080 2 0 2 4 Energiankulutus 20 320 000 20 320 000 4 2 2 Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot 5 181 864 5 181 864 Yhteensä 48 747 088 48 747 088 Pääluokka III – Euroopan komissio

Määrät euroina Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 20 01 02 01 Palkat ja korvaukset — Päätoimipaikat ja edustustot EU:ssa 11 700 000 11 700 000 21 01 01 Eläkkeet ja korvaukset 76 700 000 76 700 000 21 01 02 01 Euroopan parlamentin entisten jäsenten eläkkeet 1 000 000 1 000 000 21 01 02 04 Euroopan unionin tuomioistuimen entisten jäsenten eläkkeet 514 000 514 000 21 02 01 01 Eurooppa-koulujen pääsihteerin keskustoimisto (Bryssel) 362 059 362 059 21 02 01 02 Bryssel I 1 249 985 1 249 985 21 02 01 03 Bryssel II 2 024 297 2 024 297 21 02 01 04 Bryssel III 1 029 839 1 029 839 21 02 01 05 Bryssel IV 1 216 555 1 216 555 21 02 01 06 Luxemburg I 882 627 882 627 21 02 01 07 Luxemburg II 707 389 707 389 21 02 01 08 Mol 259 313 259 313 21 02 01 09 Frankfurt 329 414 329 414 21 02 01 10 Karlsruhe 97 376 97 376 21 02 01 11 München 4 759 4 759 21 02 01 12 Alicante 47 647 47 647 21 02 01 13 Varese 550 897 550 897 21 02 01 14 Bergen 91 381 91 381 Yhteensä 98 767 538 98 767 538 Pääluokka IV – Euroopan unionin tuomioistuin Määrät euroina Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 1 2 0 0 Palkat ja korvaukset 1 300 000 1 300 000 1 4 0 0 Muu henkilöstö 250 000 250 000 1 4 0 6 Kielten alan ulkoiset palvelut (konferenssitulkkeina toimivat toimihenkilöt) 280 000 280 000 2 0 2 4 Energiankulutus 1 250 000 1 250 000 Yhteensä 3 080 000 3 080 000 Pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea Määrät euroina Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 1 2 0 0 Palkat ja palkanlisät 1 080 000 1 080 000 2 0 2 4 Energiankulutus 500 000 500 000 Yhteensä 1 580 000 1 580 000 Pääluokka VII – Euroopan alueiden komitea Määrät euroina Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 1 2 0 0 Palkat ja korvaukset 1 200 000 1 200 000 2 0 2 4 Energiankulutus 400 000 400 000 Yhteensä 1 600 000 1 600 000 Pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu Määrät euroina Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 1 0 0 0 Palkat ja korvaukset 9 000 9 000 1 1 1 0 Sopimussuhteiset toimihenkilöt 51 000 51 000 1 1 1 1 Harjoittelija- ja henkilöstövaihtokulut 4 000 4 000 Yhteensä 64 000 64 000 Pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto Määrät euroina Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat 3 0 0 0 Henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön palkat ja etuudet 6 300 000 6 300 000 3 0 0 3 Kiinteistöt ja niihin liittyvät kulut 2 900 000 2 900 000 Yhteensä 9 200 000 9 200 000 8. Pienempi maksumäärärahojen tarve Kokonaismäärärahasiirto tehdään vuosittain koko komission tasolla. Siinä kaikkia pääosastoja ja yksiköitä pyydetään tarkastelemaan viimeistään syyskuun alussa talousarvioon sisältyvien maksumäärärahojensa toteutusta asianomaisen vuoden loppuun saakka. Tarkoituksena on varmistaa, että talousarvioon sisältyvät maksumäärärahat on vuoden loppuun mennessä käytetty mahdollisimman tehokkaasti, sovittamalla yhteen lisätarpeet ja odotettavissa oleva määrärahojen vajaakäyttö. Tämän vuoksi parlamentille ja neuvostolle esitetään vuosittain lokakuun alussa erillinen määrärahasiirtopyyntö (varainhoitoasetuksen 31 artiklan mukaisesti). Kokonaismäärärahasiirron yhteydessä havaittiin, että joissakin ohjelmissa oli käyttämättömiä määrärahoja lähes 2,9 miljardia euroa, mitä kuitenkin tasapainottivat osittain noin 2 miljardin euron lisämäärärahapyynnöt. Jäljelle jäävää 0,9 miljardin euron määrää ei saada käytettyä vuonna 2022, joten sitä on pienennettävä, jotta vuoden lopussa ei synny menoylijäämää. Näin ollen komissio esittää, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) maksumäärärahoja vähennetään 775 miljoonalla eurolla ja EU4Health-ohjelman maksumäärärahoja 129,2 miljoonalla eurolla. Maaseuturahaston osalta komissio on analysoinut tähän mennessä saadut menoilmoitukset ja jäsenvaltioiden elokuun 2022 loppuun mennessä toimittamat tuoreimmat ennakkoarviot. Odotettavissa oleva määrärahojen vajaakäyttö johtuu kahdesta seikasta. Ensinnäkin jotkin edunsaajat ovat lykänneet hankkeitaan tai jopa luopuneet niistä korkean inflaation vuoksi kohonneiden kustannusten vuoksi. Toiseksi saatavilla olevat tiedot osoittavat, että joissakin jäsenvaltioissa NextGenerationEU-välineestä rahoitettavien hankkeiden täytäntöönpano on nopeutunut, kun taas maaseuturahastosta tuettujen hankkeiden täytäntöönpano on hidastunut. EU4Health-ohjelman osalta määrärahojen vajaakäyttö johtuu EU FAB -hankkeesta, jonka puitteissa on tarkoitus luoda aina valmis rokotteiden ja hoitojen tuotantolaitosten verkosto. Tämän EU4Health-ohjelmasta rahoitettavan hankkeen määrärahat ovat 160 miljoonaa euroa. Tavoitteena on varmistaa, että myös kansanterveydellisten hätätilanteiden välillä on saatavilla riittävästi joustavaa tuotantokapasiteettia niin, että kansanterveysuhan alkuvaiheessa on käytettävissä riittävästi tuotantokapasiteettia, ennen kuin teollisuus on lisännyt tuotantoaan. Hankkeen suuren mittakaavan ja monimutkaisuuden vuoksi tarjouskilpailumenettely on kuitenkin kestänyt odotettua kauemmin, ja sopimus allekirjoitetaan vasta vuoden 2022 loppupuolella. Näin ollen vastaavat maksut erääntyvät vasta seuraavina vuosina. Vuoden 2023 talousarvioesityksessä ehdotetuissa maksumäärärahoissa on jo otettu huomioon tarvittava mukautus. Tässä lisätalousarvioesityksessä ehdotettu maksumäärärahojen vähennys esitetään jäljempänä. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 06 06 01 EU4Health-ohjelma 0 –129 184 830 08 03 01 02 Maaseudun kehittämisen tukitoimityypit — kauden 2014–2022 ohjelmat 0 –775 000 000 Yhteensä 0 –904 184 830 9. Tulojen tarkistaminen Lisätalousarvioesityksessä nro 5/2022 ehdotetaan, että vuoden 2022 talousarvioon sisällytetään perinteisiä omia varoja koskevien ennakkoarvioiden tarkistus sekä valuuttakurssierojen arvioidut vaikutukset. Tulojen ylijäämän arvioidaan olevan yhteensä 3,0 miljardia euroa, mikä pienentää jäsenvaltioiden BKTL-maksuosuuksia vastaavasti. Seuraavassa taulukossa esitetään vuotta 2022 koskevien tarkistettujen tuloarvioiden jakautuminen, kun taas seuraavissa kahdessa jaksossa esitetään yksityiskohtaiset tiedot.