[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 7.10.2009

KOM(2009)529 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

neuvottelujen aloittamisesta Nigerin kanssa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

neuvottelujen aloittamisesta Nigerin kanssa Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti

Nigerissä on viimeisten kymmenen vuoden aikana vallinnut suhteellisen vakaa kausi 1990-luvun levottomuuksien jälkeen. Tämä on ollut hyvin merkityksellistä maalle, joka on edelleen yksi maailman köyhimmistä. Viime vuosikymmenen ajan eli presidentti Tandjan kahden toimikauden aikana maan taloudellinen tilanne on pysynyt vakaana kehitysyhteistyön ansiosta, vaikka väestönkasvu on ollut nopeaa ja ilmasto-olosuhteet vaikeat.

Tämän vuoden marras- ja joulukuussa on tarkoitus pitää vaalit, minkä vuoksi poliittinen ilmapiiri on muuttunut hiljattain. Tämä on tapahtunut juuri presidentti Tandjan aloitteesta, sillä hän ilmoitti aikeistaan jäädä valtionpäämieheksi vielä toisen, 22. joulukuuta 2009 päättyvän toimikautensa jälkeenkin vuonna 1999 laaditun perustuslain vastaisesti.

Presidentti Tandja vahvisti kansalaisille osoittamassaan viestissä 29. toukokuuta 2009 haluavansa järjestää kansanäänestyksen uudesta perustuslaista, jonka mukaan hän voisi pysyä vallassa toisen viisivuotiskautensa jälkeen. Nigerin perustuslakituomioistuin oli jo antanut kansalliskokouksen pyynnöstä lausunnon, jossa se suhtautui kielteisesti presidentti Tandjan uudelleenvalintamahdollisuuteen tai toimikauden jatkamiseen sekä perustuslain muuttamiseen kansanäänestyksellä. Presidentti julisti, ettei lausunto ollut sitova, ja allekirjoitti 26. toukokuuta 2009 institutionaalisten oikeuksiensa nojalla asetuksen, jolla kansalliskokous hajotettiin ennenaikaisesti (parlamenttivaalit oli tarkoitus pitää marras-joulukuussa).

Presidentti vetosi 9. kesäkuuta maan vakauteen ja siihen, että hänen aloittamansa kehittämistoimet oli saatettava loppuun. Hänen mukaansa kansan itsemääräämisvaltaa on kunnioitettava. Näin ollen hän ilmoitti, että 4. elokuuta 2009 pidettäisiin kansanäänestys uudesta perustuslaista, jossa säädettäisiin seuraavista kysymyksistä: siirtyminen presidenttivaltaan ilman nykyistä kahden kauden rajoitusta, senaatin perustaminen, perustuslakituomioistuimen muuttaminen yhdeksänjäseniseksi ja armahduksen periaatteen vahvistaminen. Lisäksi asetettaisiin kolmen vuoden pituinen siirtymäjakso, jonka myötä valtionpäämies voisi jatkaa vallassa 22. joulukuuta jälkeenkin ilman, että kansa äänestäisi asiasta.

Ryhmä oppositiopuolueita vetosi perustuslakituomioistuimeen, joka puuttui näin jo toisen kerran presidentti Tandjan aikeisiin antamalla 12. kesäkuuta kansanäänestystä koskevan tuomion. Sen mukaan äänestys oli perustuslain 49 ja 135 §:n vastainen. Tällä välin presidentti oli kutsunut tasavallan neuvoston koolle ensimmäisen kerran sen perustamisen eli vuoden 1999 jälkeen. Tasavallan neuvosto totesi, ettei sillä ollut toimivaltaa antaa säädöksiä ilman kansalliskokousta. Kansallinen vaalilautakunta ilmoitti tuomion antamisen jälkeisenä päivänä, että 20. elokuuta järjestettäisiin parlamenttivaalit ja lopetti kansanäänestyksen järjestelyt.

Presidentti reagoi tuomioistuimen kantaan 29. kesäkuuta pidättämällä sen virantoimituksesta kolme päivää sen jälkeen, kun hän oli ottanut itselleen poikkeusvaltuudet perustuslain 53 §:n nojalla. Perustuslakituomioistuin hajotettiin ja tilalle nimettiin uusi tuomioistuin, johon ei kuulunut kansalliskokouksen nimeämiä jäseniä.

Presidentti muutti 8. heinäkuuta 2009 korkeimman viestintäneuvoston (CSC) järjestämisestä, tehtävistä ja toiminnasta annettua lakia nro 2006-24. Muutoksella CSC:n puheenjohtajalle annettiin samalla tavoin poikkeukselliset valtaoikeudet kuin ne, jotka presidentti oli myöntänyt itselleen. Puheenjohtaja voi nyt rangaista harkinnanvaraisesti mediaorganisaatioita, jotka levittävät tai julkaisevat yleistä järjestystä haittaavia tai valtion turvallisuutta horjuttavia tietoja.

Presidentti osoitti 12. heinäkuuta kansakunnalle viestin, jossa hän aloitti kansanäänestyskampanjan ja kehotti kansalaisia äänestämään sankoin joukoin ”kyllä”.

Kansanäänestys pidettiin 4. elokuuta ilman suuria ongelmia, vaikka äänestysmenettelyssä havaittiinkin useita sääntöjenvastaisuuksia. Koska vaaleissa ei ollut riippumattomia tarkkailijoita, osallistumisvilkkaudesta on ristiriitaisia tietoja. Kansainvälisten tiedotusvälineiden, paikalla olleiden diplomaattien ja opposition mukaan äänestäjiä oli vähän, mutta vaalilautakunnan 7. elokuuta antaman lausunnon mukaan äänestysprosentti oli 68,3 ja kyllä-äänten eli presidentin perustuslakiin ehdottamien muutosten puolesta äänestäneiden osuus oli 92,5 prosenttia. Oppositio oli julistanut kansanäänestystä koskevan boikotin.

Euroopan unionin puheenjohtajavaltio antoi 2. heinäkuuta julkilausuman, jossa esitettiin EU:n vakava huoli Nigerin poliittisesta tilanteesta ja erityisesti siitä, että presidentti käytti perustuslain 53 §:ää ottaakseen poikkeusvallan, jota käytettiin perustuslakituomioistuimen hajottamiseen ja perustuslaissa yksiselitteisesti kielletyn kansanäänestyksen järjestämiseen.

Komissio kirjoitti 9. heinäkuuta presidentti Tandjalle kirjeen, jossa se ilmaisi huolensa asiasta ja kehotti presidenttiä noudattamaan perustuslakituomioistuimen tuomioita. Komissaari totesi, että on tarpeen tarkastella, ovatko presidentin toimet Cotonoun sopimuksen olennaisten osien mukaiset, ja että Nigerin hallituksen kanssa on aloitettava viipymättä tehostettu poliittinen vuoropuhelu. Hän muistutti myös, että jos tämä vuoropuhelu ei johda hyväksyttävissä olevaan kompromissiin, komission on ehdotettava Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen virallista aloittamista.

Euroopan unionin edustajat Niameyssä tapasivat Nigerin viranomaiset 24. heinäkuuta tehostetun poliittisen vuoropuhelun puitteissa Cotonoun sopimuksen 8 artiklan ja liitteen VII mukaisesti. Neuvotteluissa ei voitu havaita, että Nigerin hallitus olisi halukas palaamaan perustuslain mukaisiin puitteisiin.

Samaan aikaan Yhdistyneiden kansakuntien, Afrikan unionin ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön yhteinen ryhmä yritti ratkaista kriisiä 20. ja 21. heinäkuuta Niameyssä. Tästä huolimatta presidentti Tandja pysyi kannassaan.

Euroopan unionin puheenjohtajavaltio toisti 31. heinäkuuta antamassaan julistuksessa EU:n huolestumisen Nigerin tilanteesta. Se totesi, että 4. elokuuta pidettävä kansanäänestys rikkoo perustuslakia ja perustuslakituomioistuimen lausuntoa. Perustuslakituomioistuimen hajottamisen ja hallituksen toimimisen ilman parlamentin valvontaa katsotaan rikkovan vakavasti demokratian perusperiaatteita, joille oikeusvaltio perustuu. Euroopan unioni esitti pahoittelunsa siitä, ettei Nigerin hallituksen kanssa käydyissä keskusteluissa ollut saatu mitään merkkejä halukkuudesta palata demokraattiseen ja perustuslain mukaiseen järjestykseen. Julistuksessa tuotiin esiin, että Cotonoun sopimuksen rikkomisella saattaa olla seuraamuksia sopimuspuolten yhteistyöhön, ja kehotettiin Nigerin viranomaisia palaamaan välittömästi demokraattiseen ja perustuslain mukaiseen järjestykseen.

Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklan 2 kohdassa määritetään kumppanuuden olennaiset osat. Sen mukaan erityisesti AKT-EY-kumppanuuden perustana olevat demokratian periaatteet ja oikeusvaltioperiaate muodostavat sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan perustan ja ne ovat sopimuksen olennaisia osia.

Komissio toteaa, että sopimuksen olennaisia osia on rikottu Nigerin vallitsevassa poliittisessa tilanteessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta presidentti Tandjan 22. joulukuuta päättyvää toimikautta. Komissio arvioi, että on tarpeen aloittaa neuvottelut Nigerissä valtaa pitävien viranomaisten kanssa, jotta voidaan tarkastella mahdollisia ratkaisuja kriisiin perustuslaillisen järjestyksen palauttamiseksi. Neuvotteluissa olisi pyrittävä siihen, että politiikka perustuu yhteisymmärrykseen ja kaikki tahot huomioon ottavaan vuoropuheluun, ja perustuslaille on laadittava puitteet, jotka perustuvat kaikkien poliittisten voimien yhteiseen vallanjakoon. Neuvottelut käydään tarkistetun Cotonoun sopimuksen 9 ja 96 artiklan mukaisesti ja niissä otetaan huomioon aiemmat EU:n ja muiden kansainvälisten instituutioiden johtamien sovittelujen ja neuvottelujen tulokset.

Tällaisessa vuoropuhelussa Nigerin hallitus sekä muut kansalaisyhteiskunnan poliittiset voimat ja edustajat voivat ilmaista suunnitelmansa ja ehdotuksensa siitä, miten kriisistä selvitään. Myös Euroopan unioni pystyy toteamaan neuvotteluissa, miten pitkälti se pystyy vuoropuhelun perusteella tukemaan aloitteita, joilla pyritään palaamaan tarkistetun Cotonoun sopimuksen 9 artiklan 2 kohdan periaatteiden noudattamiseen.

Näistä syistä komissio ehdottaa neuvostolle, että Nigerin tasavalta kutsutaan liitteenä olevan kirjeluonnoksen mukaisesti neuvotteluihin tarkistetun Cotonoun sopimuksen 9 ja 96 artiklan nojalla.

Komissio ehdottaa, että meneillään oleva ja hiljattain allekirjoitetun kymmenennen EKR:n puitteissa suunniteltu yhteistyö rajataan neuvottelujen ajan jo täytäntöönpanovaiheessa olevien sopimusten maksuihin, humanitaarisiin tai suoraan väestöä hyödyttäviin toimiin sekä tulevien hankkeiden valmistelutoimiin. Muut Nigerin kanssa toteutettavat kehitysyhteistyöpuitteiden mukaiset toimet keskeytetään siihen asti, kunnes kriisiin löytyy tyydyttävä ratkaisu.

LIITE

Bryssel

Nigerin tasavallan presidentti

LUONNOS

Arvoisa presidentti

Euroopan komissio esitti 9. heinäkuuta päivätyssä kirjeessä sekä Euroopan unionin puheenjohtajavaltio 2. ja 31. heinäkuuta 2009 antamissaan julkilausumissa syvän huolestumisensa Nigerin poliittisesta tilanteesta ja kehotti Nigeriä palaamaan viipymättä perustuslain mukaiseen järjestykseen. Euroopan unioni katsoo, että 4. elokuuta pidetty kansanäänestys ja koko siihen johtanut prosessi rikkovat perustuslakia. Mainittu huoli vahvistettiin 10. elokuuta annetussa komission julkilausumissa. Tilanne rikkoo vakavasti Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen, jossa Niger on sopimuspuolena, 9 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja olennaisia osia.

Euroopan unioni esitti pahoittelunsa siitä, ettei Nigerin hallituksen kanssa käydyissä keskusteluissa ollut saatu mitään merkkejä hallituksen halukkuudesta palata perustuslain mukaiseen järjestykseen. Euroopan unioni toi myös esiin, että Cotonoun sopimuksen rikkomisella saattaa olla seuraamuksia sopimuspuolten yhteistyöhön, ja kehotti Nigerin viranomaisia toteuttamaan välittömästi tarvittavat toimet perustuslain mukaisen järjestyksen palauttamiseksi pyrkimällä konsensukseen ja käymällä keskustelua eri poliittisten puolueiden ja muiden Nigerin kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

Tässä tilanteessa parlamenttivaalien pitäminen suunnitellulla tavalla 20. lokakuuta on ratkaisevan tärkeä tekijä, kun luodaan luottamuksen ja yhteistyön ilmapiiriä kriisin ratkaisemiseksi. Euroopan unioni pyytää Nigerin viranomaisia toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että äänestys sujuu tasavertaisissa, rauhallisissa ja avoimissa olosuhteissa ja siten, että kaikki pääsevät osallistumaan.

Meillä on kunnia kutsua maanne Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon sen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut olennaiset osat neuvotteluihin tilanteen tarkastelemiseksi perusteellisesti ja tarvittaessa tilanteen parantamiseksi sopimuksen määräysten mukaisesti.

Ehdotamme, että neuvottelut käydään lähiaikoina Brysselissä yhteisesti sovittavana ajankohtana.

Kunnioittavasti

Neuvoston puolesta | Komission puolesta |

Jäljennös: AKT–EY-ministerineuvoston puheenjohtaja AKT-suurlähettiläskomitean puheenjohtaja AKT-valtioiden ryhmän pääsihteeristö