Fissiotutkimuksessa yli kaksi kolmasosaa varoista on osoitettu kolmeen keskeiseen tutkimusalaan, jotka ovat ydinturvallisuus, säteilysuojelu ja radioaktiivisen jätteen huolto. Loput varoista on osoitettu tutkimusinfrastruktuureihin ja koulutukseen. Ohjelmalla luodaan tasapainoinen suhde nykyisten ja tulevien ydinteknologioiden turvallisuuteen osoitetun tuen välille. Euratomin jätehuoltohankkeilla lisätään tietoa ongelmista, jotka ovat olennaisia radioaktiivisen jätteen tehokkaan huollon kannalta EU:ssa. Nämä ongelmat liittyvät esimerkiksi tulevien geologisten loppusijoitusvarastojen turvallisuuteen, radioaktiivisen jätteen pakkaamiseen, käytetyn polttoaineen pitkän aikavälin käyttäytymiseen varastossa ja käytöstä poistettujen kohteiden puhdistamiseen. Euratomin säteilysuojelua koskevalla tutkimuksella lisätään tietoa ionisoivan säteilyn pienten annosten vaikutuksista ihmisen elimistöön, jotta säteilyä ja radionuklideja voidaan käyttää entistä tehokkaammin ja turvallisemmin lääketieteen diagnostiikassa ja hoitokäytännöissä.

Euratomin fuusiotutkimuksessa keskitytään pitkän aikavälin haasteeseen eli sellaisen magneettiseen koossapitoon perustuvan fuusioenergian kehittämiseen, joka tarjoaa turvallisena, varmana ja hiilettömänä sähkön peruskuormalähteenä sekä kestävän että kilpailukykyisen vaihtoehdon. Tämä on Euroopan laajuinen pyrkimys, jonka eteen tehdään vahvaa kansainvälistä yhteistyötä etenkin ottaen huomioon globaalin ITER-hankkeen merkityksen. Koska kaupallisen fuusioenergian odotetaan tulevan markkinoille vasta vuosisadan jälkipuoliskolla, suurin osa nykyisestä rahoitustuesta on peräisin julkisista varoista. Tämä näkyy siinä, että Euratom-ohjelman fuusiotutkimukseen on varattu 70 prosenttia epäsuorien toimien talousarviosta.

Vaikka tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Horisontti 2020” kattaa seitsemänvuotisen kauden 2014–2020, Euratom-ohjelman kesto on vain viisi vuotta (2014–2018) Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklassa asetetun rajoituksen vuoksi. Jotta ydinalan tutkimusta voitaisiin tukea myös nykyisen rahoituskehyksen kahden viimeisen vuoden ajan, komissio on hyväksynyt kertomuksen ohella Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaa 2019–2020 koskevan ehdotuksen neuvoston asetukseksi (COM(2017) 698 final).

Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelman 2014–2018, jäljempänä ’Euratom-ohjelma’, väliarviointi on neuvoston asetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukainen vaatimus. Komission on tehtävä väliarviointi riippumattomien avoimen menettelyn perusteella valittujen asiantuntijoiden avustuksella. Euratom-ohjelman väliarvioinnissa käsitellään ohjelman tavoitteiden ja tulosten saavuttamista, edistymistä ja vaikutusta. Lisäksi arvioinnissa tarkastellaan kaikkien toimenpiteiden tavoitteita ja tarkoituksenmukaisuutta, voimavarojen tehokkuutta ja käyttöä, yksinkertaistamisen lisämahdollisuuksia ja eurooppalaista lisäarvoa. Asetuksen 22 artiklan 2 kohdan mukaan suorien ja epäsuorien toimien arvioinnit tehdään erillisinä. Tätä varten vuonna 2016 perustettiin kaksi komission riippumattomien asiantuntijoiden ryhmää, joista toinen käsittelee epäsuoria ja toinen suoria toimia. Asiantuntijaryhmät toimittivat raporttinsa komissiolle toukokuussa 2017. Tässä komission kertomuksessa esitetään asiantuntijaryhmien havainnot ja suositukset sekä komission huomiot. Parempaa sääntelyä koskevien vaatimusten mukaisesti kertomuksen ohella julkaistaan suorien ja epäsuorien toimien osalta kaksi komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa, joissa esitetään kattavampi arvio Euratom-ohjelman toiminnasta.

Fissiotutkimuksessa on kahden kilpailuun perustuvan ehdotuspyynnön (2014–2015 ja 2016–2017) jälkeen käynnistetty 48 hanketta, joihin on myönnetty 199 miljoonaa euroa määrärahoja Euratom-ohjelmasta. Rahoitusta varten valituissa hankkeissa käsitellään neuvoston asetuksessa asetettuja erityisiä tavoitteita. Vuodesta 2014 alkaen käynnistetyistä ydinturvallisuushankkeista saatavilla olevien tietojen mukaan hankkeet etenevät suunnitelmien mukaisesti ja useimmat tuotokset ja välitavoitteet saavutetaan. Myös muiden tekniikan alojen hankkeista saadut tuotokset viittaavat siihen, että Euratom-ohjelma täyttää odotukset, vaikka muutamissa hankkeissa ilmeni viipeitä. Nämä viipeet johtuivat tieteellisen huippututkimuksen luonteesta ja ennakoimattomuudesta sekä siitä, etteivät keskeiset ja usein ainutlaatuiset tutkimusinfrastruktuurit olleet käytettävissä.

Fuusiotutkimuksessa Euratom-ohjelmalla on edistetty jossain määrin kaikkia etenemissuunnitelman tehtäviä, joilla pyritään osoittamaan fuusion toteutettavuus tulevaisuuden energialähteenä. Tehtävässä on edistytty vuonna 2014 vahvistetun uuden organisaatiorakenteen ansiosta, johon kuuluvat kaikki kansalliset fuusiotutkimuslaitokset Euroopassa. Kyseinen EUROfusion-konsortio saa yhteisrahoitustukea Euratom-ohjelmasta (316 miljoonaa euroa vuosina 2014–2017) yhteisen ohjelman täytäntöönpanoon fuusiota koskevan eurooppalaisen etenemissuunnitelman mukaisesti. Ohjelma perustuu yhteiseen suunnitteluun ja tutkimusinfrastruktuurin hyödyntämiseen, tutkijoiden liikkuvuuteen ja kilpailuun perustuvaan varojen jakamiseen.

Fuusio-ohjelmassa yksi edellytyksistä, jotka neuvosto asetti ennen EUROfusion-konsortion perustamista, oli kaikkien eurooppalaisten fuusiotutkimuslaitosten osallistumisen turvaaminen. Tämä koski erityisesti pieniä laitoksia uusissa jäsenvaltioissa. Vaikka edellytyksen oli tarkoitus olla väliaikainen ”turvaverkko”, joka antaisi laitoksille aikaa mukautua yhteisen ohjelman vaatimuksiin (esim. keskittää toimet teknologiaan liittyviin tehtäviin), EUROfusion-konsortiolta saatujen tietojen mukaan useimmat pienet tutkimuslaitokset ovat pystyneet helposti säilyttämään asemansa laajoissa kansallisissa ohjelmissa. Moni on jopa hyötynyt uudesta rakenteesta lisäämällä osuuttaan kokonaispyrkimyksistä ja saatavilla olevasta Euratom-rahoituksesta. On kuitenkin ymmärrettävä, että tutkimuksen ja muiden tehtävien jakaminen yhteisen ohjelman sisällä on yksinomaan EUROfusion-konsortion tehtävä konsortiosopimuksen mukaisesti. Jako perustuu sisäisiin osallistumispyyntöihin, jotka osoitetaan kaikille avustuksensaajille ja asiaan liittyville kolmansille osapuolille. Tätä järjestelyä on korostettava entisestään tulevissa Euratom-ohjelmissa, jotta varmistetaan sen tarkoituksenmukaisuus DEMO-laitteiston käsitteellisen suunnittelutoiminnan (conceptual design activity, CDA) aikana, etenkin jos halutaan lisätä teollisuuden osallistumista.

Komissio on samaa mieltä asiantuntijaryhmän suosituksen pääsisällöstä mutta korostaa, että suositus liittyy yleisluontoiseen seikkaan, joka koskee kaikkia tutkimusrahoitusohjelmia, myös EU:n tasolla. Vakiintuneiden toimijoiden valta-asema sekä pienten toimijoiden mahdollinen vaikeus saada rahoitusta aiheuttavat huolta myös Horisontti 2020 ‑puiteohjelmassa, vaikka siinä voidaankin toteuttaa paljon enemmän ehdotuspyyntöjä ja vaihtoehtoja (erityisesti esimerkiksi pienille ja keskisuurille yrityksille) kuin huomattavasti pienemmässä Euratom-ohjelmassa. Osallistumista koskevat tiedot kuitenkin osoittavat, että fissio-ohjelma onnistuu edelleen houkuttelemaan merkittävän määrän erilaisia toimijoita. Toinen ydintutkimuksen este ovat korkeat kustannukset ja tutkimuslaitteiden monimutkaisuus, mikä voi joillakin aloilla edistää suurten ja vakiintuneiden toimijoiden osallistumista. Sen vuoksi komissio pyrkii erityisesti tukemaan kaikkialta Euroopasta tulevien tutkijoiden mahdollisuuksia hyödyntää keskeisiä ydintutkimuslaitteita. Komissio on kuitenkin edelleen sitoutunut säilyttämään tieteellisen huippuosaamisen keskeisenä rahoitustuen myöntämisen edellytyksenä Euratom-ohjelmassa. Komissio panee myös merkille ohjelmasta tuettuihin fissiohankkeisiin osallistumista koskevat erot jäsenvaltioiden välillä. Tämä koskee erityisesti jäsenvaltioita, jotka liittyivät unioniin vuonna 2004 tai sen jälkeen, mutta vähemmässä määrin kuin Horisontti 2020 ‑puiteohjelman muilla osa-alueilla. Tilanteen parantamiseksi komissio tuki vuonna 2015 hankkeita, joihin liittyi ydintutkimukseen ja valmiuksia lisäävään koulutukseen tähtääviä alueellisia aloitteita.

Suositus 1 ohjelman huippuosaamisesta ja osallistavuudesta: Neuvoston olisi tulevissa Euratom-ohjelmissa pantava merkille, että vaikka huippuosaamisen taso on edelleen keskeistä tutkimusrahoituksen hakuvaiheessa, vakiintuneiden organisaatioiden valta-asema voi sulkea pois uusia toimijoita, joilla on potentiaalia tarjota uusia ajatuksia ja innovaatioita. Sen vuoksi olisi tarkasteltava sitä, miten tämä innovaation lähde saadaan hyödynnettyä sen sijaan, että se jää eurooppalaisten ohjelmien ulkopuolelle.

Keskeinen osa epäsuorien toimien lisäarvoa on Euratomin kyky tuoda yhteen laaja joukko huippuosaamista, asiantuntemusta ja monialaista otetta ydinalan tutkimukseen, mikä ei olisi mahdollista yksittäisten jäsenvaltioiden tasolla. Tästä ovat osoituksena vuosina 2014–2017 käynnistettyjen 22 hankkeen monimuotoinen valikoima, jossa käsitellään ydinturvallisuuden tärkeitä näkökohtia (esim. onnettomuuksia kestävät polttoaineet, keskeiset seurantatekniikat, ydinvoimalaitoksen osien rakenteellisen kestävyyden arviointi, laitosten vanhenemisen hallinta), sekä fuusiota ja säteilysuojelua koskevien eurooppalaisten yhteisten tutkimusohjelmien käynnistäminen. Toinen esimerkki on fuusioalan tutkimusinfrastruktuurien, etenkin JET-laitoksen, yhteinen hyödyntäminen, joka perustuu kaikkialta Euroopasta tulevien tutkijoiden ja insinöörien yhteisiin ponnisteluihin (noin 350 henkilöä vuosittain). Hanketta tuetaan Euratomin liikkuvuutta edistävällä rahoituksella. Koulutuksen laaja-alainen koordinointi koko Euroopassa, tutkimuslaitosten käyttö ja kansainvälinen tutkimus hyödyttävät erityisesti pieniä jäsenvaltioita, jotka voivat hyödyntää Euroopan tasolla yhdistetyistä voimavaroista saatavia mittakaavaetuja. Fuusiotutkimuksessa tästä ovat esimerkkinä pienet laboratoriot, jotka voivat erikoistua tieteellisiin aihealueisiin tai fuusiotutkimuslaitosten alajärjestelmiin Euroopassa, saada aikaan tärkeitä tuloksia ja säilyttää samalla näkyvyytensä eurooppalaisessa konsortiossa.

Komission hallinnolliset kulut epäsuorissa toimissa jäävät alle tavoitteen, joka on keskimäärin 7 prosenttia toimintatalousarviosta vuosina 2014–2018, ja komissio on edelleen vakuuttunut siitä, että vuodelle 2018 suunniteltu 6 prosentin tavoite toteutuu. Ohjelman alusta lähtien käyttöön otetuilla yksinkertaistamistoimilla on parannettu huomattavasti tehokkuutta, etenkin hakemusten käsittelyaikojen osalta. Euratomin seitsemännessä puiteohjelmassa hakemusten keskimääräinen käsittelyaika oli 315 päivää, kun taas vuosien 2014–2015 ehdotuspyynnön jälkeen käynnistettyjen 23 hankkeen osalta se oli 261 päivää ja lyheni edelleen 229 päivään vuosien 2016–2017 ehdotuspyynnön jälkeen käynnistettyjen 25 hankkeen osalta.

Suositus 2 yhteisrahoitusasteesta: Komission olisi vuoden 2020 jälkeisen Euratom-ohjelman osalta arvioitava täysimääräisen rahoituksen vaikutusta toteutetun tutkimuksen tasoon ja laajuuteen.

Euratom-ohjelma pannaan täytäntöön Horisontti 2020 ‑puiteohjelman osallistumissääntöjen pohjalta. Näiden sääntöjen vuoksi nykyisen Euratom-ohjelman (fissiota koskevat epäsuorat toimet) keskimääräinen rahoitusaste on 76 prosenttia, kun Euratomin seitsemännessä puiteohjelmassa se oli 56 prosenttia. Tämä viittaisi siihen, että komissio korvaa nykyisessä Euratom-ohjelmassa suuremman prosenttiosuuden hankkeen kokonaiskustannuksista kuin aikaisemmin, mikä houkuttelee vähemmän yhteisrahoitusta kansallisista ohjelmista ja teollisuudelta. Tällainen vertailu on kuitenkin harhaanjohtavaa, sillä siinä ei oteta huomioon epäsuorien kustannusten erilaista käsittelyä kussakin ohjelmassa. Euratom-ohjelman rahoitus perustuu tällä hetkellä yhteen suorien kustannusten korvausasteeseen (100 prosenttia tai enintään 70 prosenttia innovointitoimien ja ohjelman yhteisrahoitustoimien osalta) sekä yhteen hankkeen epäsuorien kustannusten kiinteään korvaukseen (25 prosenttia suorista kustannuksista). Seitsemännessä puiteohjelmassa suoria kustannuksia korvattiin kuitenkin organisaatioluokkien ja toimintatyyppien matriisin perusteella. Epäsuorien kustannusten laskentaa varten oli neljä erilaista menetelmää, ja näihin kuluihin sisältyivät tosiasialliset epäsuorat kustannukset, jotka olivat yleensä huomattavasti nykyistä 25 prosentin kiinteää korvausta suuremmat. Komission laskelmat osoittavat, että jos huomioon otetaan epäsuorat kustannukset, nykyisen Euratom-ohjelman ja seitsemännen puiteohjelman kokonaisrahoitusasteet ovat pitkälti samanlaiset. Tätä suositusta analysoidaan tarkemmin (vuoden 2020 jälkeisen) Euratom-ohjelman vaikutustenarvioinnissa seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä.

Suositus 3 JET-laitoksesta: Ottaen huomioon JET-laitoksen merkityksen ITER-hankkeen kannalta JET-kampanjoita olisi jatkettava vuoteen 2024 saakka.

Nykyisestä Euratom-ohjelmasta rahoitetaan JET-laitosta Culham Centre for Fusion Energy ‑tutkimuskeskuksen kanssa tehdyn kahdenvälisen sopimuksen kautta. Sopimus päättyy vuoden 2018 lopussa. Neuvoston on päätettävä rahoituspuitteista, jotka koskevat fuusiotutkimukseen vuosina 2019–2020 myönnettävää tukea, kun se hyväksyy asetuksen nykyisen ohjelman keston pidentämisestä. Komissio puolestaan tekee kaikki konkreettisten fuusiotoimien rahoitusta koskevat päätökset osana Euratomin työohjelmaa 2019–2020 sen jälkeen, kun uusi asetus on hyväksytty. Mahdollista tulevaa Euratom-tukea fuusiotutkimukseen ja Euratom-tukea kaikkiin olennaisiin tutkimuslaitoksiin vuoden 2020 jälkeen käsitellään vaikutustenarvioinnissa, joka julkaistaan tulevaa Euratomin tutkimusohjelmaa koskevan komission ehdotuksen liitteenä.

Suositus 4 DEMO-laitteiston valmisteluista: EUROfusion-konsortion ei pitäisi viivästyttää DEMO-laitteiston käsitteellistä suunnittelutoimintaa, ja laitteiston tekninen suunnittelutoiminta olisi aloitettava vuoden 2025 tienoilla, jotta ylläpidetään ITER-hankkeessa luotua teollista tietotaitoa.

Suositus 5 fuusiota koskevasta etenemissuunnitelmasta: EUROfusion-konsortion on säilytettävä alkuperäisen etenemissuunnitelman ydin eli keskityttävä DEMO-laitteistoon ITERin kaltaisena tokamak-reaktorina, joka rakennetaan heti kun ITER saavuttaa Q=10-tavoitteen.

Suositus 6 fuusiota koskevasta koulutuksesta: EUROfusion-konsortion olisi käytettävä koulutusresurssejaan edistääkseen opinto-ohjelmia, joissa koulutetaan ydinalan insinöörejä ja teknologeja etenemissuunnitelman mukaisesti.

Edellä mainitut kolme suositusta on osoitettu pääasiassa EUROfusion-konsortiolle, ja komissio käy suoraa vuoropuhelua konsortion kanssa varmistaakseen, että suositukset otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon. Komissio on samaa mieltä erityisesti suosituksesta 4, jonka mukaan DEMO-laitteiston tekninen suunnitteluvaihe ja muodollinen tekninen suunnittelutoiminta (engineering design activity, EDA) olisi aloitettava mahdollisimman pian, jotta voidaan hyötyä ITERin ”ensimmäisen plasman” saavuttamiseksi aikaansaadusta vauhdista ja siten hyödyntää ITERin rakentamiseen liittyvää teollisuuden osallistumista ja kokemusta.

Suositus 7 tutkijoiden liikkuvuuden rahoituksesta: EUROfusion-konsortion ja komission olisi arvioitava yksikkökustannusten vaikutusta liikkuvuuteen ja tehtävä tarvittavat muutokset.

Komissio käy EUROfusion-konsortion kanssa suoraa vuoropuhelua tästä asiasta. Komissio on konsortion pyynnöstä jo hyväksynyt yksikkökustannusten käyttöä koskevan muutoksen avustussopimukseen. Komissio mukauttaa sääntöjä edelleen EUROfusion-konsortion muuttuviin tarpeisiin.

Suositus 8 jätehuoltoa koskevan eurooppalaisen yhteisen tutkimusohjelman käynnistämisestä: Komission ja jäsenvaltioiden olisi Euratomin työohjelmaa 2018 tai Euratom-ohjelman 2014–2018 keston pidentämistä varten selvitettävä huolellisesti, onko riittävästi näyttöä sen osoittamiseksi, että eurooppalaisen yhteisen ohjelman välinettä voidaan soveltaa radioaktiivisen jätteen geologista loppusijoitusta koskevaan tutkimukseen tässä vaiheessa.

Suositus perustuu suurelta osin asiantuntijaryhmän vuonna 2016 saamaan palautteeseen meneillään olevasta JOPRAD-hankkeesta. Komissio on jo pyytänyt hankkeen osallistujia sekä jäsenvaltioita vahvistamaan ehdotetun toimen toteutuskelpoisuus. Tämän tuloksena komissio on nyt pannut tyytyväisenä merkille, että asiantuntijaryhmän arvioinnin jälkeen JOPRAD-hankkeessa toteutetuissa eurooppalaisen yhteisen ohjelman valmisteluissa on edetty merkittävästi ja etenemiselle on riittävästi näyttöä sekä jäsenvaltioiden tuki. Komissio toteaa, että eurooppalainen yhteinen ohjelma on uusi rahoitusväline ja että jäsenvaltioissa on saatu siitä toistaiseksi suhteellisen vähän kokemusta. Sen vuoksi komissio kannustaa vaihtamaan hyödyllisiä kokemuksia JOPRAD- ja CONCERT-hankkeiden sekä EUROfusion-konsortion välillä, sillä viimeksi mainitulla on ylivoimaisesti eniten kokemusta yhteisen ohjelmasuunnitteluvälineen käytöstä.

Suositus 9 erityisistä koulutustavoitteista: Komission olisi tulevien Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmien täytäntöönpanoa varten varmistettava, että työohjelmassa asetetaan erityiset koulutuksen järjestämistä koskevat tavoitteet.

Komissio on jo ryhtynyt suosituksen mukaisiin toimiin. Komissio ehdottaa Euratomin vuoden 2018 työohjelmassa, että kutakin tutkimustoimea kohden vähintään 5 prosenttia toimen kokonaistalousarviosta on osoitettava toimesta tukea saavien tohtorintutkinto-opiskelijoiden, tohtorintutkinnon suorittaneiden tutkijoiden ja harjoittelijoiden koulutustoimiin. Lisäksi hankkeissa, jotka koskevat erityisiä koulutustoimia, on annettava tiedot niiden henkilöiden määrästä, jotka hyötyvät koulutusjärjestelmistä. Pidemmällä aikavälillä komissio pyrkii kehittämään kattavampia toimia ydinalan osaamisen säilyttämiseksi ja kehittämiseksi Euroopassa. Se varmistaa samanaikaisesti synergiat koulutusta tukevien EU:n puiteohjelman toimien kanssa.

Suositus 10 Euratomin säteilysuojelututkimuksen ja Horisontti 2020 ‑terveysohjelman välisistä synergioista: Komission ja jäsenvaltioiden olisi edelleen pyrittävä luomaan yhteys lääketieteelliseen altistukseen liittyvää säteilysuojelua koskevien tulevien Euratomin tutkimusohjelmien ja muiden EU:n lääketieteellisten tutkimusohjelmien välille.

Tähän suositukseen vastaamiseksi komissio työskentelee tutkimusalan sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa selvittääkseen synergioita säteilysuojelua koskevan Euratomin tutkimuksen ja EU:n muiden lääketieteellisten tutkimusohjelmien välillä. Tavoitteena on kehittää yhteisiä tutkimustoimia, jotka liittyvät lääketieteen käytäntöjen säteilysuojelunäkökohtiin tai innovatiiviseen isotooppilääketieteeseen, joka kattaa myös toistaiseksi käyttämättömät radioisotoopit.

Suositus 11 CONCERT-hankkeesta – säteilysuojelututkimusta koskeva eurooppalainen yhteinen ohjelma: Komission olisi laadittava arvio CONCERT-hankkeen toiminnasta varmistaakseen, että säteilysuojelututkimuksen tuloksellista ja tehokasta hallinnointia koskevat eurooppalaisen yhteisen ohjelman (ohjelman yhteisrahoitustoimi) tavoitteet täytetään.

Komissio aikoo laatia CONCERT-hankkeesta väliarvioinnin vuonna 2018 ja arvioida siinä saavutettua edistystä.

Suositus 12 EUROfusion-konsortion eturistiriitojen hallinnasta: EUROfusion-konsortion olisi laadittava täsmällisiä määräyksiä eturistiriitojen hallitsemiseksi.

Suositus 13 EUROfusion-konsortion projektinhallinnasta: EUROfusion-konsortion olisi edelleen vahvistettava projektinhallintajärjestelyjään ja varmistettava, että ohjelmapäällikkö vastaa täytäntöönpanostrategiasta.