[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | UNIONIN ULKOASIOIDEN JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN KORKEA EDUSTAJA |

Bryssel 14.4.2011

KOM(2011) 204 lopullinen

YHTEINEN KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

HONGKONG: VUOSIKERTOMUS 2010

Hongkongin erityishallintoalue: vuosikertomus 2010

Johdanto

Hongkong palautettiin Manner-Kiinalle yli 13 vuotta sitten. Euroopan unioni on seurannut siitä lähtien tiiviisti Hongkongin erityishallintoalueen taloudellista ja poliittista kehitystä täyttääkseen Euroopan parlamentille vuonna 1997 antamansa sitoumuksen laatia vuosittain kertomus Hongkongin kehityksestä. Tämä 13. vuosikertomus koskee kehitystä vuonna 2010.

Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisessä julistuksessa ja Hongkongin perustuslaissa vahvistettu yhden maan ja kahden järjestelmän periaate on vuonna 2010 toiminut edelleen hyvin. Hongkongin asukkaiden oikeuksia ja perusvapauksia on kunnioitettu, oikeusvaltion periaatteita on noudatettu ja markkinatalousjärjestelmä ja liiketoimintaympäristö on säilytetty.

EU:n ja Hongkongin kahdenväliset suhteet ja niiden välinen yhteistyö ovat kehittyneet edelleen hyvin myönteisesti niin kaupan ja sijoitusten kuin yhteisiä kiinnostuksen kohteita koskevan vuoropuhelunkin osalta. EU oli edelleen Hongkongin toiseksi suurin kauppakumppani. EU on myös Hongkongin tärkein suorien ulkomaisten sijoitusten lähde (Manner-Kiinan ja Brittiläisten Neitsytsaarten jälkeen). Hongkongissa toimii yksi Aasian suurimmista eurooppalaisten yritysten keskittymistä, ja alueellisena talous- ja rahoitusalan keskuksena se säilyttää asemansa EU:lle tärkeänä strategisena kauppa- ja sijoituskumppanina.

EU tukee edelleen voimakkaasti nopeaa ja merkittävää kehitystä kohti yleistä äänioikeutta, joka on asetettu tavoitteeksi Hongkongin erityishallintoalueen perustuslain ja alueen asukkaiden toiveiden mukaisesti.

Poliittinen kehitys

Vuosi 2010 oli Hongkongin perustuslain kehittämiselle keskeinen, ja vaalitavan uudistamisesta käytiin kiihkeää poliittista keskustelua.

Hongkong otti kesäkuussa merkittävän askeleen, kun lainsäädäntöneuvosto hyväksyi ehdotukset hallituksen päämiehen ja lainsäädäntöneuvoston valinnassa vuonna 2012 sovellettavista menettelyistä. Vuonna 2012 hallituksen päämiehen valitsevan vaalilautakunnan jäsenmäärä nostetaan tämän lainsäädännön nojalla 800:sta 1200:aan ja lainsäädäntöneuvoston jäsenmäärä 60:stä 70:een. Kansa valitsee edelleen välittömillä vaaleilla lainsäädäntöneuvoston jäsenistä puolet ja ammattikuntiin perustuvien vaalipiirien jäsenet toisen puolen (kansankongressin pysyvän komitean päätös vuodelta 2007).

Lainsäädäntöneuvoston kymmenestä uudesta jäsenestä viisi valitaan suorilla vaaleilla maantieteellisistä vaalipiireistä ja toiset viisi ammattikuntiin perustuvista vaalipiireistä. Ammattikuntiin perustuvien vaalipiirien viisi uutta paikkaa täytetään suorilla vaaleilla valituilla alueneuvostojen (paikallishallinnon elin) jäsenillä. Tämä tarkoittaa, että ne 3,2 miljoonaa rekisteröityä äänestäjää, joilla ei tällä hetkellä ole oikeutta äänestää ammattikuntiin perustuvista vaalipiireistä valittavia lainsäätäjiä, voivat jatkossa äänestää viittä uutta ammattikuntiin perustuvien vaalipiirien edustajaa.

Hongkongin hallituksen päämies Donald Tsang totesi 25. kesäkuuta tämän kehityksen olevan ”riemuvoitto yhden maan ja kahden järjestelmän periaatteelle”. Hän korosti myöhemmin lokakuussa pitämässään linjapuheessa, että Hongkong otti ratkaisevan askeleen kohti yleisiä vaaleja, kun lainsäädäntöneuvosto hyväksyi vuoden 2012 perustuslakipaketin, ja että hongkongilaisten toive perustuslain kehittämisestä oli toteutunut.

EU:n ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottaja antoi 25. kesäkuuta 2010 lausunnon sen johdosta, että lainsäädäntöneuvosto oli hyväksynyt vuoden 2012 vaaliuudistukset. Lausunnossa korostettiin, että EU tukee edelleen vahvasti nopeaa ja merkittävää etenemistä kohti päämääränä olevaa yleistä äänioikeutta Hongkongin perustuslain ja kansainvälisten normien mukaisesti. Lausunnossa todettiin tämän olevan hongkongilaisille paras vakauden ja vaurauden tae.

Lainsäädäntöprosessi oli vaikea. Aluksi kaikki pandemokraattiset puolueet vastustivat hallituksen ehdotuksia. Toukokuussa järjestettiin täytevaalit, kun viisi pandemokraattien lainsäätäjää oli tammikuussa eronnut. Heidän mukaansa täytevaalit olisivat itse asiassa kansanäänestys demokratiakehityksen vauhdista. Kaikki viisi lainsäätäjää valittiin uudelleen täytevaaleissa, joiden äänestysprosentti oli erittäin alhainen (17 %) ja joihin hallitusta kannattavat puolueet eivät osallistuneet. Jotta voitaisiin löytää kompromissi ja välttää se, että lainsäädäntövallan käyttäjät hylkäävät uudistuspaketin toistamiseen, Manner-Kiinan virkamiehet ja Hongkongin pandemokraattiset johtajat tapasivat ensimmäisen kerran sitten Tiananmenin tapahtumien vuonna 1989. Keskushallitus hyväksyi Demokraattisen puolueen ehdotuksen, jolla annetaan kaikkien Hongkongin rekisteröityjen äänestäjien (eikä pelkästään vaaleilla valittujen alueneuvosten) äänestää viittä uutta ammattikuntiin perustuvien vaalipiirien edustajaa. Lainsäädäntöelin hyväksyi lopulta uuden ehdotuksen tarvittavalla kahden kolmasosan enemmistöllä. EU pitää tervetulleena vuoropuhelua, joka mahdollisti ehdotuksen läpimenon.

Hallituksen päämies Donald Tsang teki lokakuun linjapuheessaan selväksi, että hallitus ei hänen kaudellaan säädä perustuslain 23 §:ssä tarkoitetusta kansallisesta turvallisuudesta. Tsang totesi, että vaikka kyseessä on perustuslaillinen velvollisuus, hän kohdistaa energiansa polttavampiin kysymyksiin, kuten täytäntöönpanolainsäädäntöön, jolla toteutetaan ajoissa muutokset vuoden 2012 vaaliuudistusta varten, ja toimeentulokysymyksiin.

Hongkongin uusi päätuomari Geoffrey Ma astui virkaan syyskuussa 2010. Hän vannoi puolustavansa oikeusvaltiota erityishallintoalueella ja lupasi määrätietoisesti suojella kaupungin tuomioistuinten lahjomattomuutta.

Hongkongin lainsäätäjät kaikista puolueista ilmaisivat tukensa vangitulle kiinalaiselle aktivistille Zhao Lianhaille, jonka johdolla melamiinin saastuttamaa maitoa saaneiden lasten vanhemmat järjestäytyivät Manner-Kiinassa hakeakseen korvausta. Jotkut lainsäätäjät myös allekirjoittivat korkeimmalle kansanoikeudelle tehdyn vetoomuksen, jossa pyydettiin aktivistin vapauttamista. Korkeimmalle oikeudelle esitettiin myös 28 hongkongilaisen kansanedustajan kansankongressille tekemä yhteinen vetoomus, jossa kehotettiin lieventämään tuomiota. Zhao Lianhai päästettiin joulukuussa 2010 ehdonalaiseen vapauteen terveydellisistä syistä.

Manilassa Filippiineillä sattui 23. elokuuta 2010 traaginen tapaus, jossa hongkongilaisen turistibussin matkustajat otettiin panttivangeiksi sillä seurauksella, että kahdeksan hongkongilaista kuoli ja useita loukkaantui. EU esitti hongkongilaisille surunvalittelunsa ja tukensa.

Hongkongin ja Taiwanin siteet vahvistuivat edelleen vuonna 2010, kun Hongkongin valtiovarainministeri John Tsang vieraili elokuussa Taiwanissa. Hongkongin ja Taiwanin välinen talous- ja kulttuuriyhteistyöneuvosto perustettiin toukokuussa Hongkongissa. Kumpikin osapuoli lupasi vahvistaa vaihtoa ja yhteistyötä kaupan, rahoituksen, investointien edistämisen ja matkailun alalla.

Yleisesti ottaen EU katsoo, että yhden maan ja kahden järjestelmän periaatteen täytäntöönpano on ollut Hongkongin erityishallintoalueella vuonna 2010 edelleen tyydyttävää ja että Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisessä julistuksessa ja Hongkongin perustuslaissa vahvistettuja väestön oikeuksia ja vapauksia on noudatettu.

Talouden ja kaupan kehitys

Hongkongin talous elpyi hyvin maailmanlaajuisesta finanssikriisistä vuoteen 2010 tultaessa. BKT:n reaalikasvu oli vuoden 2010 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä 7,1 prosenttia, kun se oli vuonna 2009 supistunut 2,7 prosenttia. Kriisin aikana käyttöön otetuilla hallituksen toimenpiteillä pystyttiin lieventämään ulkoisia riskejä ja säilyttämään luottamus. Kriisin jälkeistä kasvua on tukenut Manner-Kiinan vankka talous, Aasian markkinoille suuntautuvan viennin voimakas elpyminen, vuolas likviditeettivirta sekä kuluttajien ja yritysten luottamuksen kasvaminen. Työmarkkinat ovat olleet vakaat, ja työttömyysaste laski vuoden 2010 marraskuuta edeltävien kolmen kuukauden aikana 4,1 prosenttiin eli alimmilleen kahteen vuoteen[1]. Inflaatiopaineet kuitenkin kärjistyivät talouden kestävän elpymisen ja tuontihintojen nousun myötä. Kuluttajahintainflaatio oli 2,3 prosenttia[2] vuonna 2010, ja nouseva suuntaus todennäköisesti jatkuu vuonna 2011.

Hongkongin varallisuusmarkkinat houkuttelivat vuonna 2010 runsaasti kansainvälistä likviditeettiä, kun rahapolitiikka löystyi maailmanlaajuisesti. Koska Hongkongin valuutta on sidottu Yhdysvaltain dollariin, rahapolitiikkaa ei ollut mahdollista käyttää varallisuushintoihin kohdistuneiden paineiden lievittämiseen. Tämän seurauksena varallisuuskuplan riskin lieventämisestä tuli vuonna 2010 Hongkongin erityishallintoalueen hallitukselle tärkeä haaste. Siitä huolimatta, että valuutan sidonnaisuudella oli kielteinen vaikutus varallisuushintojen liikkeisiin ja inflaatioon, Hongkongin viranomaiset toistivat julkisesti aikovansa säilyttää vuodesta 1983 voimassa olleen sidotun valuuttakurssijärjestelmän (HKD-USD).

Hongkong laajensi rooliaan Manner-Kiinan valuutan renminbin (RMB) kansainvälistämisessä. Hongkong on rahoitusasiantuntemuksensa ja infrastruktuurinsa avulla menestyksekkäästi asemoinut itsensä keskushallituksen tuella johtavaksi RMB-liiketoiminnan ja -tuotteiden offshore-keskukseksi. Kiina lievensi vuonna 2010 asteittain sääntöjään, jotka koskevat RMB-määräisiä pääomansiirtoja, ulkomaanmaksuja ja yrityslainojen liikkeeseenlaskua, ja helpotti pääsyä joukkolainojen onshore-markkinoilleen, jotta RMB-määräisten offshore-rahastojen kiertonopeus paranisi. Samaan aikaan RMB-toiminta lisääntyi Hongkongissa huomattavasti ja kestävällä tavalla. RMB-talletusten ja ulkomaankaupan maksutapahtumien määrä kasvoi ennätystasolle, ja RMB-määräisten rahoitus- ja sijoitustuotteiden kasvu oli nopeaa. Hongkong säilytti johtoasemansa maailman suurimpina listautumismarkkinoina vuonna 2010.

Hongkong ja Kiina jatkoivat talous- ja kauppasiteiden vahvistamista vapaakauppasopimuksen (CEPA, Closer Economic Partnership Arrangement) puitteissa. Seitsemäs lisäys CEPA:han allekirjoitettiin toukokuussa 2010. Sen nojalla Kiina toteutti uusia hongkongilaisiin palvelujentarjoajiin kohdistuvia palvelujen vapauttamistoimenpiteitä. CEPA:n nojalla vapautettujen palvelualojen määrä nousi näin 44:ään. EU jatkoi yhteistyötään Hongkongin hallituksen kanssa levittääkseen tietoa CEPA:sta eurooppalaisille yrityksille.

Alueellisen yhdentymisen osalta Hongkong ja Kiinan Guangdongin maakunta etenivät yhteistyönsä ja vaihdantansa institutionaalistamisessa 7. huhtikuuta 2010 allekirjoitetun, Kiinan kansantasavallan keskushallituksen valtioneuvoston vahvistaman puitesopimuksen avulla. Sillä pyritään edistämään Hongkongin ja Guangdongin yhteistä sosiaalistaloudellista kehitystä ja hyödyntämään Hongkongin palveluelinkeinojen ja Guangdongin tehdasteollisuuden kilpailukykyä. Tarkoituksena on rakentaa edistynyt globaali tehdasteollisuuden ja nykyaikaisten palvelujen keskus.

Vaikka Hongkong on edelleen tukenut voimakkaasti monenvälisyyttä kaupan vapauttamisessa, se on viime aikoina ollut aktiivisempi vapaakauppasopimusten neuvottelemisessa ja tekemisessä. Manner-Kiinan kanssa tehdyn CEPA:n lisäksi Hongkong on 29. maaliskuuta 2010 allekirjoittanut Uuden-Seelannin kanssa vapaakauppasopimuksen (CEPA). Kyseessä on ensimmäinen vapaakauppasopimus, jonka se on tehnyt vieraan valtion kanssa. Vapaakauppaneuvottelut Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) kanssa alkoivat tammikuussa 2010, ja niiden kerrotaan olevan loppusuoralla. Hongkong on käynyt tunnustelevia keskusteluja Chilen, Perun ja Malesian kanssa. WTO teki Hongkongia koskevan kauppapoliittisen maatutkinnan joulukuussa 2010. Kuten aikaisemmissakin WTO:n kauppapoliittisissa maatutkinnoissa, tässäkin todettiin, että Hongkongissa on edelleen maailman liberaaleimpiin ja läpinäkyvimpiin kuuluva ulkomaisten sijoitusten järjestelmä ja että sen talous on yksi maailman markkinalähtöisimmistä ja avoimimmista talouksista.

Vuonna 2010 esitettiin tai hyväksyttiin useita merkittäviä taloutta koskevia säädösaloitteita. Heinäkuussa Hongkong hyväksyi ensimmäisen vähimmäispalkkalakinsa. Lainsäädäntöneuvosto hyväksyi hallituksen nimittämän työryhmän ehdotuksen, jonka mukaan vähimmäispalkaksi asetetaan 28 HK$ tunnissa (noin 2,80 €). Vähimmäispalkkalaki tulee voimaan 1. toukokuuta 2011.

Toinen merkkipaalu oli kilpailulakialoitteen tekeminen. Jos lakialoite hyväksytään, perustetaan kilpailuviranomainen, joka hoitaa kilpailulain soveltamisalaan kuuluvien kilpailunvastaisten käytäntöjen tutkinnan ja syytteeseenpanon. Nykyisillä yleisradio- ja televiestintäviranomaisilla säilyisi rinnakkainen toimivalta niille kuuluvissa asioissa. Lakiin sisältyy myös kilpailutuomioistuimen perustaminen. EU pitää kilpailulain säätämistä Hongkongissa tervetulleena, sillä kilpailupolitiikka on toimivan markkinatalouden tärkeä tekijä. Se loisi yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset, lisäisi talouden tehokkuutta ja suojaisi vapaata kauppaa kuluttajien eduksi.

Hongkong sai 3. maaliskuuta 2010 päätökseen prosessin, jossa hyväksyttiin laki ja säännökset tietojen vaihdosta OECD:n malliverosopimuksen vuoden 2004 version mukaisesti. Verolain mukaan tietoja vaihdetaan ainoastaan pyynnöstä. Vastatakseen kysyntään Hongkong on sisällyttänyt kattaviin kaksinkertaista verotusta koskeviin yksittäisiin sopimuksiin lausekkeita, joilla lisätään säädettyjä menettelyllisiä takeita ulkomaisen tuomioistuimen tietopyyntöä käsiteltäessä. Hongkong allekirjoitti vuonna 2010 tällaisia kattavia kaksinkertaista verotusta koskevia sopimuksia 14 (joista 7 EU:n jäsenvaltioiden kanssa). Kahdenvälisten verosopimusten lisääntymisen odotetaan synnyttävän uutta liiketoimintaa sekä kaupankäynti- ja sijoitusmahdollisuuksia kaikille osapuolille.

Euroopan unionin ja Hongkongin väliset suhteet ja yhteistyö

Euroopan unionin ja Hongkongin kahdenväliset suhteet ja yhteistyö laajenivat vuonna 2010 edelleen. Hongkong on alueellaan merkittävä toimija ja kauppa- ja investointivirtojen välittäjä EU:n ja Manner-Kiinan välillä.

Vuonna 2010 EU oli edelleen Hongkongin toiseksi suurin kauppakumppani Manner-Kiinan jälkeen. Hongkong puolestaan oli EU:n 16:nneksi suurin kauppakumppani. Kahdenvälinen kauppa EU:n ja Hongkongin välillä elpyi merkittävästi ja kasvoi vuoden 2010 ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana 29,9 prosenttia 37,9 miljardiin euroon.

EU oli Manner-Kiinan ja Brittiläisten Neitsytsaarten jälkeen Hongkongin suurin ulkomainen sijoittaja: vuonna 2009 suorista ulkomaisista sijoituksista 9,9 prosenttia oli peräisin EU:sta. Vastaavasti Hongkongin sijoitukset Euroopassa ovat kehittyneet vakaasti, ja se on yksi tärkeimmistä aasialaisista suorien sijoitusten lähteistä.

Globaalista talouskriisistä huolimatta Hongkongissa on edelleen yksi Aasian suurimmista eurooppalaisten yritysten keskittymistä ja siellä asuu ja työskentelee edelleen runsaasti EU:n kansalaisia: vuoden 2010 lopussa heitä oli Hongkongin virallisten maahanmuuttotilastojen mukaan noin 31 100. Ulkomaisista yrityksistä suurin osa on lähtöisin EU:sta: kesäkuussa 2010 siellä oli 423 alueellista pääkonttoria, 654 aluetoimistoa ja 590 paikallistoimistoa[3] eli enemmän kuin Yhdysvalloilla ja Japanilla. EU:n liiketoiminta käsittää useita eri toimialoja, lähinnä rahoitus- ja yrityspalveluja, arvopaperikauppaa, logistiikkaa, rakennushankkeita ja vähittäiskauppaa. EU:n yritykset ovat Hongkongissa avaintoimijoina muun muassa pankki-, vakuutus- ja arvopaperisektorilla.

Brysselissä pidettiin 22. marraskuuta 2010 neljäs Euroopan komission ja Hongkongin erityishallintoalueen hallituksen rakenteellisen vuoropuhelun kokous. Kokouksessa käsiteltiin monia aiheita, kuten taloussuhteita, kauppaa ja sijoitustoimintaa, ilmailua, ympäristöasioita, tutkimusta, teknologiaa, innovointia ja koulutusyhteistyötä. Kumpikin osapuoli pani tyytyväisenä merkille, että kauppa- ja taloussuhteet ovat edelleen syventyneet ja kahdenvälinen kauppa on palaamassa tasaisesti finanssikriisiä edeltävälle tasolle. Rakentava keskustelu rahoituspalvelualan sääntelyn uudistamisesta ja lelujen turvallisuudesta on lisääntynyt.

Euroopan komission ja Hongkongin välillä useita vuosia käytyjen keskustelujen jälkeen ja kahdenvälisten neuvottelujen käynnistyttyä Saksan ja Hongkongin välillä vuonna 2008 Euroopan komissio ja Hongkong pääsivät vuonna 2010 sopimukseen siitä, miten palautetaan oikeusvarmuus EU:n ja Hongkongin välillä tehtyihin kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin.

Vuonna 2010 Brysselistä tehtiin Hongkongiin useita korkean tason vierailuja. Tammikuussa komissaari Kuneva (terveys ja kuluttajansuoja) osallistui Hongkongissa APECin leluturvallisuusaloitteen avoimeen vuoropuheluun. Elokuussa 2010 komissaari Semeta (verotus ja tulliliitto, tarkastus ja petostentorjunta) tapasi hongkongilaiset kollegansa, joiden kanssa hän keskusteli verotus- ja tulliasioista. Hän onnitteli Hongkongin viranomaisia edistymisestä veroasioissa annettavaa virka-apua koskevien OECD:n normien täytäntöönpanossa. Hän myös korosti EU:n ja sen jäsenvaltioiden olevan edelleen kiinnostuneita tekemään Hongkongin kanssa korkotuloja koskevaa yhteistyötä, jotta EU:n sijoittajia voidaan verottaa asuinjäsenvaltionsa sääntöjen mukaisesti, kuten säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksesta annetussa EU:n direktiivissä ja siihen liittyvissä sopimuksissa säädetään. Syyskuussa pääjohtaja Deffaa (verotus ja tulliliitto) johti tullivirkamiesten valtuuskuntaa kahdeksannessa EU:n ja Hongkongin yhteisen tulli- ja yhteistyökomitean kokouksessa.

Euroopan komission osarahoittaman ja Hongkongin eurooppalaisen kauppakamarin (ECC) johtaman Hongkongissa ja Macaossa toimiville yrityksille suunnatun EU:n tiedotusohjelman (EUBIP) toiminta on lisääntynyt ja monipuolistunut. Vuonna 2010 etusijalla olivat rahoituspalvelujen sääntely, vapaakauppasopimus (CEPA), ympäristöasiat, televiestintä, tulli ja verotus. Useita yritysneuvostoja on perustettu eri aloille, joilla eurooppalaisilla yrityksillä ja teollisuudella on johtoasema, kuten tieto- ja viestintätekniikka ja rahoituspalvelut. Ne ovat antaneet merkittävän panoksen tuomalla teollisuuden näkökulman hallitusten väliseen vuoropuheluun. EUBIP on osoittautunut hyväksi kanavaksi, jolla voidaan parantaa EU:n ja Hongkongin yritysten yhteisymmärrystä.

Hongkong on edelleen vapaan lehdistön ja sananvapauden keskus ja johtava alueellinen mediakeskus. EU on keskittynyt julkisuusdiplomatiassaan tekemään EU:ta Hongkongissa aktiivisemmaksi ja näkyvämmäksi uuden Lissabonin sopimuksen tarjoamissa puitteissa. Euroopan unionin Hongkongin-toimisto edustaa koordinoijan ja neuvottelijan ominaisuudessa EU:ta Hongkongin erityishallintoalueella 1. tammikuuta 2010 alkaen. Lissabonin sopimus antaa EU:lle mahdollisuuden edelleen syventää siteitä Hongkongiin. EU:n toimisto on yhteistyössä alueella virallisesti edustettuina olevien EU:n jäsenvaltioiden kanssa välittänyt runsaasti täsmällistä tietoa EU:n kauppa- ja sääntelypolitiikasta, energia-asioista ja ilmastonmuutoksesta, rahoitusalan sääntelystä, kulttuurien välisestä vuoropuhelusta ja EU:n roolista maailmalla.

Hongkong on selvinnyt maailmanlaajuisesta kriisistä ilman suurempia järjestelmäongelmia. Sen talouden ja rahoitussektorin terve perusta sekä avoin talous ja oikeusvaltion periaatteisiin ja oikeuslaitoksen riippumattomuuteen perustuva vakaa lainsäädäntöympäristö ovat merkittäviä tekijöitä, jotka lisäävät kauppa- ja sijoitusvirtoja EU:n ja Hongkongin välillä ja toimivat porttina Manner-Kiinaan ja koko alueelle.

[1] Lähde: Hongkongin väestönlaskenta- ja tilastokeskus.

[2] Lähde: Hongkongin väestönlaskenta- ja tilastokeskus. Luku kuvaa kuluttajahintaindeksin kasvuvauhtia vuoden 2010 ensimmäisten 11 kuukauden aikana.

[3] Lähde: Hongkongin väestönlaskenta- ja tilastokeskus.