Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007-2013 {SEK(2004)960} /* KOM/2004/0471 lopull. - COD 2004/0152 */





Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007-2013 {SEK(2004)960} (komission esittämä) NUORISOTOIMINTAOHJELMAA (YOUTH IN ACTION) [1] KOSKEVAN PÄÄTÖSEHDOTUKSEN PERUSTELUT [1] Alustava nimi. 1. Ehdotuksen taustaa Komissio esitti 10. helmikuuta antamassaan tiedonannossa "Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen - Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007-2013", että unionin kansalaisuuden kehittämisestä tehdään unionin toiminnan olennainen painopistealue. Komissio antoi 9. maaliskuuta tiedonannon "Aktiivinen kansalaisuus: eurooppalaisen kulttuurin ja monimuotoisuuden edistäminen nuorisoa, kulttuuria, audiovisuaalialaa ja kansalaisosallistumista koskevien ohjelmien kautta" [2], jossa esitetään uuden nuorisoalaa koskevan ohjelman pääpiirteet. [2] KOM(2004) 154 lopullinen, 9.3.2004. Varsinkin tässä yhteydessä on tarpeen toteuttaa kansalaisuus siten, että edistetään eurooppalaista kulttuuria ja monimuotoisuutta aloilla, jotka liittävät Euroopan kansalaiset suoraan yhdentymisprosessiin, erityisesti nuorisoalalla. Nuoriso-ohjelma päättyy vuonna 2006, ja komissio esittää edellä mainittujen tiedonantojen, julkisen kuulemisen tulosten, väliarvioinnista tehdyn kertomuksen [3] ja tulevan ohjelman ennakkoarvioinnin pohjalta tämän säädösehdotuksen, joka koskee uuden ohjelmasukupolven hyväksymistä vuosiksi 2007-2013. [3] KOM(2004) 158 lopullinen, 8.3.2004. 1.1. Lähtötilanne Päätöksellä N:o 1031/2000/EY perustetun Nuoriso-ohjelman tavoitteet perustuvat EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan yhteisön toiminnalla pyritään muun muassa "edistämään nuorisovaihdon sekä sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien vaihdon kehittämistä". Nuoriso-ohjelman väliarviointi osoittaa, että ohjelmaa arvostetaan ja että sillä on todellista vaikutusta. Arvioinnissa esitetään myös erilaisia suosituksia, joissa otetaan huomioon etenkin nuorison kehitys, tämäntyyppisen ohjelman muodostamat odotukset sekä yksinkertaistamisvaatimukset. Perustamissopimuksessa määrättyjen velvoitteiden täyttämiseksi komissio, joka ottaa huomioon ohjelman väliarvioinnin myönteiset tulokset, ehdottaa nuorisoalan toimien jatkamista. 1.2. Uuden välitavoitteen tarve Nuorisoalan yhteistyö on kehittynyt huomattavasti sen jälkeen, kun komissio hyväksyi marraskuussa 2001 valkoisen kirjan "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet". Valkoisessa kirjassa ehdotettiin muun muassa avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi seuraavien neljän ensisijaisen aiheen osalta: osallistuminen, tiedottaminen, vapaaehtoistyö ja nuorisoasioita koskevan tietämyksen lisääminen. Euroopan parlamentti antoi tukensa komission ehdotuksille toukokuussa 2002 antamassaan lausunnossa. Neuvosto suhtautui myönteisesti valkoisen kirjan ehdotuksiin ja vahvisti kesäkuussa 2002 nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteet. Marraskuussa 2003 neuvosto vahvisti nuoria koskevan osallistumisen ja tiedottamisen yhteiset tavoitteet, jotka on myös otettu huomioon ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa. Tämän säädösehdotuksen sisältöön vaikuttaa olennaisesti myös seuraava yhteisön politiikan kehitys: * ministerineuvoston toukokuussa 2003 esittämät päätelmät, jotka se vahvisti toukokuussa 2004 ja joissa vaaditaan turvaamaan nykyisen ohjelman jatkuminen, säilyttämään sen erityispiirteet ja ottamaan samalla huomioon poliittisen yhteistyön kehitys * Laekenin Eurooppa-neuvoston kehotus pyrkiä saamaan nuoret kiinnostumaan Euroopan yhdentymisestä ja Euroopan unionin toimielimistä * uusi sopimus Euroopan perustuslaista, joka tuo uusia ulottuvuuksia nuorisoalalle; näitä ovat muun muassa nuorten osallistuminen Euroopan demokraattiseen toimintaan ja nuorten vapaaehtoisjoukkojen perustaminen, jotta eurooppalaiset nuoret voivat yhdessä osallistua yhteisvastuullisuutta edistäviin unionin toimiin * Euroopan parlamentin helmikuussa 2004 antama mietintö, jossa kehotetaan komissiota kehittämään nykyisen ohjelman seuraajaksi uusi ohjelma, jonka taloudelliset valmiudet riittäisivät vastaamaan nuorisoalan kasvaviin vaatimuksiin * neuvoston kesäkuussa 2003 tekemät päätelmät, joissa vastauksena laajemman Euroopan naapurimaita koskevaan komission tiedonantoon mainitaan, että Euroopan unionin toiminnan kannustimia voivat olla kulttuuriyhteistyön lisääminen, keskinäinen ymmärtämys ja yhteistyö koulutuksen alalla. Edellä mainitut seikat osoittavat, että ohjelman on edistettävä nuorten aktiivista kansalaisuutta yhteiskunnassa ja Eurooppaan kuulumisen tunnetta. Lisäksi ohjelman on edistettävä laaja-alaisesti nuorten koulutusta ja pyrittävä täyttämään Lissabonin prosessin tavoitteet. Sen on myös pystyttävä lisäämään nuorten yhteisvastuullisuutta ja keskinäistä ymmärtämystä ja edistettävä samanaikaisesti sekä unionin sosiaalista yhteenkuuluvuutta että rauhaa. 1.3. Uuden ohjelman tavoitteet Ehdotetut tavoitteet ovat seuraavat: - On edistettävä yleisesti nuorten aktiivista kansalaisuutta sekä erityisesti heidän Euroopan kansalaisuuttaan. - On kehitettävä nuorten yhteisvastuullisuutta, etenkin Euroopan unionin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi. - On edistettävä kansojen keskinäistä ymmärtämystä nuorten keskuudessa. - On myötävaikutettava nuorten toimintaa tukevien järjestelmien laadun ja nuorisoalalla toimivien kansalaisjärjestöjen edellytysten kehittämiseen. - On vahvistettava eurooppalaista yhteistyötä nuorisopolitiikan alalla. Nämä tavoitteet ovat sopusoinnussa nuorisoalan yhteistyön painopistealueiden ja kansalaisuuden käsitteen viimeaikaisen kehityksen kanssa. 2. Asianomaisten osapuolten julkisen kuulemisen ja vaikutustenarvioinnin tulokset Komission ehdotus on laadittu hallintoperiaatteen mukaisesti. Nuorisoalan keskeisillä toimijoilla on ollut mahdollisuus esittää näkemyksensä tulevasta ohjelmasta (Euroopan nuorisofoorumi, nuorison kansalaisjärjestöt ja nuorisotyöntekijät, Nuoriso-ohjelmasta vastaavat kansalliset toimistot ym.). 2.1. Julkiset kuulemismenettelyt Komission joulukuussa 2002 käynnistämä koulutus- ja nuorisoalaa koskeva yhteinen julkinen kuuleminen sekä kannanotot, jotka on saatu suoraan Nuoriso-ohjelman tuensaajilta, osoittavat, että nuorisoalan toimijoiden ja kansallisten viranomaisten mielipiteet ovat samansuuntaisia: 1. On säilytettävä erityinen nuorisoalan ohjelma, josta on yhteyksiä muille nuoria koskeville aloille. 2. On taattava Nuoriso-ohjelman jatkuvuus ohjelman toiminnan ja siihen pääsyn osalta. 3. On kehitettävä nuorten eurooppalaista identiteettiä ja aktiivista kansalaisuutta. 4. On otettava huomioon nuorisoa koskevassa komission valkoisessa kirjassa määritellyt poliittiset painopistealueet. 5. On tuettava avoimella koordinointimenetelmällä toteutetun yhteistyöpolitiikan mukaisia aloitteita. 6. On edistettävä nuorisojärjestöjen kehitystä ja tuettava nuorisotyöntekijöiden työtä. 7. On avattava ohjelmaa entistä enemmän kolmansien maiden suuntaan ja tehtävä toimintaa näkyvämmäksi. 8. On edistettävä ohjelmaan kuuluvien toimien tunnustamista sekä yleisemmin nuorten epäviralliseen ja arkioppimiseen osallistuvien nuorisotyöntekijöiden työtä. 9. On ehdotettava kohderyhmälle sopivia yksinkertaisia ja joustavia mekanismeja. 2.2. Ohjelman väliarviointi Komissio on ottanut huomioon myös nykyisen Nuoriso-ohjelman väliarvioinnin tulokset. Komission yksiköissä laadittu arviointikertomus perustuu ohjelmaan osallistuvien maiden esittämiin vaikutustutkimuksiin ja komission yhdessä kansallisten toimistojen, tuensaajien ja riippumattomien asiantuntijoiden kanssa järjestämiin seminaareihin. Arvioinnin tulokset ovat monipuoliset ja yhtäpitävät. Nuoriso-ohjelma on erittäin arvostettu. Toisaalta arvioinnissa esitetään myös erilaisia suosituksia, joissa otetaan huomioon nuorison kehitys, nuorisoalalla käynnistetty poliittinen yhteistyö ja tämäntyyppiselle ohjelmalle ominaiset ongelmat. Arvioinnissa esitetään joukko suosituksia, jotka olisi pantava täytäntöön: 1. Ohjelman olisi tavoitettava entistä paremmin kohderyhmänsä eli kaikenlaiset nuoret ja erityisesti muita heikommassa asemassa olevat nuoret. 2. Tuensaajien ja hankkeiden tukemista olisi kehitettävä kaikissa vaiheissa tuomalla tuen hallinnointi lähemmäs ja parantamalla sen laatua. 3. Menettelyjä olisi yksinkertaistettava ja niistä olisi tehtävä mahdollisimman joustavat ottaen huomioon kohderyhmän tarpeet. 4. Ohjelman toteutuksen avoimuutta ja johdonmukaisuutta olisi lisättävä erityisesti hajautetulla tasolla. 5. Työn laatua olisi parannettava arvioimalla hankkeet ja antamalla niistä palautetta tuensaajille sekä tunnustamalla toteutetun toiminnan arvo. 6. Vapaaehtoistoimintaa olisi kehitettävä sekä laadullisesti että määrällisesti. 7. Ohjelmaa olisi avattava enemmän yhteisön ulkopuolisille maille. 8. Kehitystä olisi ennakoitava toteuttamalla innovatiivisia hankkeita ja tekemällä tarvittavia tutkimuksia. 9. Ohjelman ja kaikkien alaohjelmien näkyvyyttä olisi parannettava ja saavutettuja tuloksia olisi hyödynnettävä. 2.3. Ennakkoarviointi Ennakkoarvioinnista tehdyssä kertomuksessa esitetään ehdotuksen perusteena olevat pohdintojen tulokset. Kertomuksessa korostetaan tarvetta vastata sekä nuorten tarpeisiin Euroopan tasolla nuoruusiästä aikuisuuteen asti että myös Euroopan unionin toimielinten, esimerkiksi ministerineuvoston ja Euroopan parlamentin, poliittisiin vaatimuksiin. Kertomuksesta ilmenee, miten ohjelmaehdotuksessa otetaan huomioon nuorisoalan poliittisen yhteistyön viimeaikainen kehitys Euroopan tasolla ja siihen liittyvä avoimen koordinointimenetelmän puitteissa määriteltyjen painopisteiden täytäntöönpano. 3. Ehdotuksen oikeudelliset seikat 3.1. Oikeusperusta Ohjelmaehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 149 artiklaan, joka liittyy yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja nuorisoon, ja erityisesti sen 2 kohtaan, jossa määrätään muun muassa, että yhteisön toiminnalla pyritään "edistämään nuorisovaihdon sekä sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien vaihdon kehittämistä". 3.2. Ohjelmaan sisältyvät toimet Ohjelmaehdotuksessa esitetään seuraavat viisi toimea: "Nuorten Eurooppa" (Youth for Europe): Toimen tavoitteena on pääasiassa kehittää nuorten aktiivista osallistumista tukemalla nuorisovaihtoja, nuorten liikkuvuutta ja aloitteita sekä heidän demokraattiseen toimintaan osallistumiseen tähtääviä hankkeitaan. "Eurooppalainen vapaaehtoistyö" (European Voluntary Service): Toimi kohdistuu nuorten yhteisvastuullisuuden ja aktiivisen osallistumisen kehittämiseen ja keskinäisen ymmärtämyksen parantamiseen. Toimeen sisältyy yksittäisiä ja yhteisiä hankkeita, joiden puitteissa nuoret voivat ilmaista henkilökohtaisen sitoutumisensa. Kyseisiä hankkeita voidaan myös toteuttaa nuorten ottamiseksi mukaan EU:n yhteisvastuutoimiin. Eurooppalainen vapaaehtoistyö mahdollistaa lisäksi yhteistyön tehostamisen vapaaehtoisen siviilipalvelun kanssa. "Nuorten maailma" (Youth for the world): Toimella parannetaan nuorten keskinäistä ymmärtämystä ja aktiivista osallistumista avartamalla näkökulmaa maailmaan. Toimen avulla on mahdollista käynnistää ohjelman puitteissa hankkeita laajentuneen Euroopan naapurimaiden kanssa ja tehdä nuorisoalan yhteistyötä muiden kolmansien maiden kanssa. "Sosiaalipedagogiikan ohjaajat ja tukijärjestelmät" (Socio-educational instructors and support systems): Toimen tarkoituksena on parantaa nuorille tarkoitettujen tukijärjestelmien laatua. Toimella tuetaan Euroopan tasolla toimivia nuorisojärjestöjä, muun muassa Euroopan nuorisofoorumia. Toimella kehitetään sosiaalipedagogiikan alan työntekijöiden vaihto-, koulutus- ja tiedotustoimintaa sekä hankkeita innovaatioiden ja laadun parantamiseksi. Sillä edistetään myös alueellisten tai paikallisten toimijoiden välisiä kumppanuuksia sekä toimenpiteitä, joilla vahvistetaan ja tuetaan ohjelman rakenteita. "Poliittinen yhteistyö" (Support for political cooperation): Toimen tarkoituksena on edistää yhteistyötä nuorisopolitiikan alalla tukemalla nuorten ja nuorisopolitiikasta vastaavien henkilöiden välistä jäsenneltyä vuoropuhelua, yhteistyötä kansainvälisten organisaatioiden kanssa ja toimenpiteitä paremman ymmärtämyksen muodostamiseksi nuorista. 3.3. Toissijaisuus ja suhteellisuus Ohjelma kohdistuu lähinnä sellaisiin kysymyksiin, joissa jäsenvaltiot eivät yksin pysty toimimaan tehokkaasti. Ohjelma täydentää kansallisia tai alueellisia toimia. Säädösehdotuksessa ehdotetaan niitä edistäviä menettelyjä. Eurooppalainen lisäarvo on yhteydessä toimen luonteeseen. Jäsenvaltiot eivät pystyisi järjestämään yksin nuorten liikkumiseen Euroopassa tai kumppanuusmaissa liittyviä toimia, monenvälisiä vaihto-ohjelmia, eurooppalaista vapaaehtoispalvelua, verkottumishankkeita, sosiaalipedagogiikan alan työntekijöiden eurooppalaista koulutusta tai tukea eurooppalaisille nuorisoalan kansalaisjärjestöille. Eurooppalainen lisäarvo ilmenee myös siten, että saadaan aikaan vipuvaikutus kansallisille politiikoille, kun osoitetaan menettelyperiaatteet (esimerkiksi muita heikommassa asemassa olevien nuorten ensisijaisuus, aloitteisiin tai osallistuvaan demokratiaan perustuvat hankkeet) tai edistetään poliittista yhteistyötä (esimerkiksi jäsennelty vuoropuhelu nuorten kanssa, kansallisten siviilipalvelusta vastaavien tahojen välinen yhteistyö ja tutkimus). Ohjelman kerrannaisvaikutus on suuri, sillä ohjelman tuensaajat luovat hankkeiden aikana eurooppalaisia yhteyksiä, joista koituvan hyödyn he voivat siirtää eteenpäin muille nuorille. Nuorisoalan ohjelman täytäntöönpano edellyttää lisäksi sen hyödyntämiseen tähtääviä toimenpiteitä, jotta voidaan lisätä olennaisesti unionissa nuorten hyväksi tehtävän toiminnan poliittista näkyvyyttä. 3.4. Säädöstyypin valinta Komissio haluaa yksinkertaistaa huomattavasti yhteisön välineiden rakennetta ja toteutusta. Uuden ohjelman laatimisen yhteydessä välineestä on esitetty useita vaihtoehtoja. Kansalaisuuteen liittyvien ohjelmien yhdistämistä yhdeksi ainoaksi ohjelmaksi ei ole kannatettu, sillä tämä malli ei johda yksinkertaistumiseen. Tämä johtuu siitä, että kansalaisuuteen liittyvistä eri aloista, muun muassa kulttuuri- ja nuorisoalasta, määrätään EY:n perustamissopimuksen eri artikloissa, niitä ohjaavat erityiset päätöksenteko- ja hallinnointisäännöt ja ne on usein suunnattu eri kohderyhmille. On ehdotettu myös nuoriso-ohjelman yhdistämistä koulutusalan ohjelmiin. Tätä vaihtoehtoa ei ole kannatettu, sillä koulutusalan toimet kohdistuvat pääasiassa koulutusjärjestelmiin, kun taas nuorisoalan toimet kohdistuvat kaikkiin nuoriin ja pannaan täytäntöön huomattavasti kevyemmin järjestelyin. Lisäksi koulutus- ja nuorisoala kehittyvät erilaisessa oikeudellisessa ja hallinnollisessa ympäristössä. Vaihtoehto, joka täyttää parhaiten yksinkertaistamisen ja joustavuuden vaatimuksen, on itsenäinen nuorisoalan ohjelma, josta voidaan rakentaa siltoja muihin yhteisön ohjelmiin. 3.5. Yksinkertaistaminen Tulevaa ohjelmaa on yksinkertaistettu nykytilanteeseen verrattuna. Uusi oikeusperusta kattaa kaikki toiminnot, jotka on nykyisin toteutettu kahden eri oikeusperustan pohjalta (Nuoriso-ohjelma ja yhteisön toimintaohjelma nuorisoalalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi). Nykyiset neljä budjettikohtaa korvataan yhdellä kohdalla. Kun otetaan huomioon, että uudella ohjelmalla on edistettävä nuorisoalan yhteistyötä, oikeusperustan yleinen rakenne on avoin ja tarjoaa joustomahdollisuuden, jolloin ohjelma voidaan mukauttaa mahdollisiin uusiin painopistealueisiin. Ohjelman hallinnointi suoritetaan pääasiassa hajautetusti, ja keskitetysti hallinnoitavista hankkeista vastaa toimeenpanovirasto. Näitä hallinnointitapoja käsitellään tarkemmin rahoitusselvityksessä. Ohjelman hallinnon helpottamiseksi säädösehdotukseen on sisällytetty neuvoston varainhoitoasetuksella (EY, Euratom) N:o 1605/2002 sallitut poikkeukset ja sen täytäntöönpanotoimenpiteet. 4. Talousarviovaikutukset Ohjelman kustannukset ovat 915 miljoonaa euroa ajanjaksona 2007-2013 (880,6 miljoonaa euroa ohjelman toimiin ja 34,4 miljoonaa euroa tekniseen tukeen). 5. Päätelmät Uusi oikeusperusta on olennaisilta osin vuosien 2000-2006 Nuoriso-ohjelmaa vastaava, mutta sitä on mukautettu väliarvioinnin suositusten, julkisen kuulemisen ja valkoiseen kirjaan liittyvästä prosessista seuraavien innovaatioiden pohjalta. Tämä oikeusperusta on laadittu siten, että ohjelma voi mukautua joustavasti tuleviin nuorisoalan toiminnan poliittisiin pääperiaatteisiin. 2004/0152 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007-2013 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [4], [4] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [5], [5] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [6], [6] EUVL C [...], [...], s. [...]. noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [7], [7] EUVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsovat seuraavaa: (1) Perustamissopimuksessa otetaan käyttöön unionin kansalaisuus ja määrätään, että yhteisön toiminnan tavoitteena yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoasioiden alalla on muun muassa kannustaa kehittämään nuorisovaihtoa ja sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien vaihtoa. (2) Euroopan unionista tehty sopimus perustuu vapauden, demokratian sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen periaatteeseen, ja nuorten aktiivisen kansalaisuuden tukemisen on edistettävä näiden arvojen kehittämistä. (3) Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat 13 päivänä huhtikuuta 2000 tehdyllä päätöksellä N:o 1031/2000/EY yhteisön Nuoriso-toimintaohjelman [8]. On aiheellista jatkaa ja vahvistaa yhteistyötä ja Euroopan unionin toimintaa kyseisellä alalla ohjelmasta saadun kokemuksen perusteella. [8] EYVL L 117, 18.5.2000, s. 1. (4) Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä päätöksellä N:o 790/2004/EY yhteisön toimintaohjelman nuorisoalalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi [9]. [9] EUVL L 138, 30.4.2004, s. 24. (5) Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 järjestetyssä ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa vahvistettiin unionille strateginen päämäärä, johon sisältyy muun muassa aktiivinen työllisyyspolitiikka ja jossa painotetaan koulutusta ja elinikäistä oppimista. Tätä täydentää Göteborgin Eurooppa-neuvoston 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 2001 laatima kestävän kehityksen strategia. (6) Eurooppa-neuvoston 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2001 antamiin päätelmiin liitetyssä Laekenin julistuksessa todetaan, että Euroopan unionin on vastattava perushaasteisiin, joista yksi on Eurooppa-hankkeen ja unionin toimielinten tuominen kansalaisia ja varsinkin nuoria lähemmäksi. (7) Komissio hyväksyi 21 päivänä marraskuuta 2001 valkoisen kirjan "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet", jossa ehdotetaan nuorisoalan yhteistyölle puitteita ensisijaisesti osallistumisen, tiedotuksen, nuorten vapaaehtoistyön ja nuorisoalaa koskevan tietämyksen lisäämiseksi. Euroopan parlamentti hyväksyi nämä ehdotukset 14 päivänä toukokuuta 2002 antamassaan mietinnössä. (8) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 27 päivänä kesäkuuta 2002 antamassa päätöslauselmassa [10] vahvistetaan erityisesti avoin koordinointimenetelmä, jonka soveltamisalaan kuuluvat painopistealueina osallistuminen, tiedotus, nuorten vapaaehtoistoiminta ja nuorisoalan parempi tuntemus. Neuvoston työn tulokset on otettava huomioon tämän ohjelman täytäntöönpanossa. [10] EYVL C 168, 13.7.2002, s. 2. (9) Neuvosto korosti 5 päivänä toukokuuta 2003 antamissaan päätelmissä [11], että erityisesti nuorille tarkoitettujen yhteisön nykyisten välineiden voimassaoloa on jatkettava ja niitä on kehitettävä, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeitä jäsenvaltioiden yhteistyön kehittämiselle nuorisoalalla, ja että tämän ohjelman prioriteetit ja tavoitteet olisi yhdenmukaistettava nuorisoalan eurooppalaisten yhteistyöpuitteiden kanssa. [11] EUVL C 115, 13.5.2003, s. 1. (10) Perustamissopimuksen 3 artiklan mukaan yhteisön toimintaan sisältyy myötävaikuttaminen korkealaatuisen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen edistämiseen, ja siinä on pyrittävä poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. (11) On otettava huomioon vammaisten erityistarpeet. (12) On tarpeen edistää aktiivista kansalaisuutta ja voimistaa kaikenlaisen syrjäytymisen, samoin kuin rasismin ja muukalaisvihan, vastaisia toimia. (13) Euroopan unioniin liittymässä olevat maat ja Euroopan talousalueeseen kuuluvat EFTA-maat voivat osallistua yhteisön ohjelmiin niiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti. (14) Thessalonikissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Länsi-Balkanin maiden Eurooppaan yhdentymistä koskevan ohjelman, jonka mukaan vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvien maiden olisi voitava osallistua yhteisön ohjelmiin yhteisön ja näiden maiden välillä tehtävien puitesopimusten pohjalta. (15) Olisi säädettävä Sveitsin valaliiton osallistumisesta ohjelmaan. (16) Vuoden 1995 Euro-Välimeri-konferenssissa hyväksytyn Barcelonan julistuksen mukaan nuorisovaihdon tulisi olla keino valmistaa tulevia sukupolvia läheisempään Euro-Välimeri-kumppanien väliseen yhteistyöhön. (17) Neuvosto pitää 16 päivänä kesäkuuta 2003 antamissaan päätelmissä komission tiedonannon "Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin" pohjalta Euroopan unionin toiminnan kannustimina kulttuuriyhteistyön, keskinäisen ymmärtämyksen ja koulutuksen alalla tehtävän yhteistyön lisäämistä naapurimaiden kanssa. (18) Nykyisen Nuoriso-ohjelman väliarviointikertomukset ja yhteisön toteuttaman koulutus- ja nuorisotoiminnan tulevaisuutta koskeva julkinen kuuleminen toivat ilmi voimakkaan ja osin kasvavan tarpeen jatkaa nuorisoalan yhteistyötä ja vaihtotoimintaa Euroopan tasolla. Lisäksi niissä painotettiin tarvetta tehdä toimien täytäntöönpano yksinkertaisemmaksi, käyttäjäystävällisemmäksi ja joustavammaksi. (19) Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä säännöllisesti seurattava ja arvioitava ohjelman toteuttamista, jotta sitä voidaan tarvittaessa mukauttaa, erityisesti toimenpiteiden toteutuksen tärkeysjärjestystä muuttamalla. (20) Ohjelman oikeusperustan on oltava riittävän joustava, jotta toimiin voidaan tehdä tarvittavia mukautuksia muuttuvien tarpeiden mukaisesti ajanjaksona 2007-2013 ja jotta vältetään aikaisemman ohjelman tarpeettoman yksityiskohtaiset säännökset. Tämän vuoksi päätökseen olisi sisällytettävä ainoastaan toimien yleiset määritelmät ja niihin liittyvät olennaiset hallinnolliset ja rahoitusta koskevat säännökset. (21) Olisi säädettävä neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [12] erityisistä soveltamissäännöistä ja täytäntöönpanotoimista sekä niihin tarvittaessa tuensaajien erityispiirteiden ja toimien luonteen perusteella myönnettävistä poikkeuksista. [12] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. (22) On toteutettava tarvittavat toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten torjumiseksi sekä menetettyjen ja aiheettomasti maksettujen tai käytettyjen varojen perimiseksi takaisin. (23) Tässä päätöksessä vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjän on pidettävä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [13] 33 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena. [13] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. (24) Jäsenvaltiot eivät pysty yksin toteuttamaan ohjelman tavoitteita riittävällä tavalla, sillä tavoitteet edellyttävät muun muassa monenvälisiä kumppanuuksia, valtioiden väliseen liikkuvuuteen liittyviä toimia sekä tietojenvaihtoa Euroopan tasolla, ja ohjelman toimien ja toimenpiteiden rajat ylittävän ja monenvälisen ulottuvuuden vuoksi ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa kuvatun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Samassa artiklassa ilmaistun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti päätöksessä ei saada ylittää sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (25) Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti. (26) Olisi vahvistettava siirtymäkauden toimenpiteet ennen 31 päivää joulukuuta 2006 päätöksen N:o 1031/2000/EY ja 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn päätöksen N:o 790/2004/EY perusteella toteutettujen toimien seurantaa varten, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla [Ohjelman perustaminen] 1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön nuorisotoimintaohjelma (Youth in Action), jäljempänä "ohjelma", jonka tarkoituksena on kehittää nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa Euroopan unionissa. 2. Ohjelman toteuttaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. 2 artikla [Ohjelman yleistavoitteet] 1. Ohjelman yleistavoitteet ovat seuraavat: a) Edistetään yleisesti nuorten aktiivista kansalaisuutta sekä erityisesti heidän Euroopan kansalaisuuttaan. b) Kehitetään nuorten yhteisvastuullisuutta, etenkin Euroopan unionin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi. c) Edistetään kansojen keskinäistä ymmärtämystä nuorten keskuudessa. d) Myötävaikutetaan nuorten toimintaa tukevien järjestelmien laadun ja nuorisoalalla toimivien kansalaisjärjestöjen edellytysten kehittämiseen. e) Vahvistetaan eurooppalaista yhteistyötä nuorisopolitiikan alalla. 2. Ohjelman yleistavoitteet täydentävät tavoitteita, joihin pyritään Euroopan unionin muilla toiminta-aloilla kuten yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla tietojen ja taitojen Euroopan kehittämiseksi ja elinikäisen oppimisen edistämiseksi sekä kulttuurin ja urheilun alalla. 3. Ohjelman yleistavoitteet edistävät unionin politiikkojen kehittämistä etenkin Euroopan kulttuurisen ja monikulttuurisen monimuotoisuuden tunnustamisen, kaikenlaisen sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen sekä ikään tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuvan syrjinnän poistamisen ja kestävän kehityksen osalta. 3 artikla [Ohjelman erityistavoitteet] Erityistavoitteet ovat seuraavat: 1. Yleistavoitteen "Edistetään yleisesti nuorten aktiivista kansalaisuutta sekä erityisesti heidän Euroopan kansalaisuuttaan" osalta: a) Annetaan nuorille ja heidän edustusjärjestöilleen mahdollisuus osallistua yleisesti yhteiskunnan ja erityisesti Euroopan unionin kehittämiseen. b) Edistetään nuorten Eurooppaan kuulumisen tunnetta. c) Edistetään nuorten liikkuvuutta Euroopassa. d) Edistetään kulttuurienvälistä oppimista nuorison keskuudessa. e) Varmistetaan, että nuoret edistävät unionin perusarvoja. f) Kannustetaan aloitteellisuuteen, yrittäjyyteen ja luovuuteen. g) Huolehditaan muita heikommassa asemassa olevien nuorten osallistumisesta ohjelmaan. h) Huolehditaan naisten ja miesten välisen tasa-arvon noudattamisesta ohjelmaan osallistumisessa sekä sukupuolten tasa-arvon edistämisestä toimien yhteydessä. 2. Yleistavoitteen "Kehitetään nuorten yhteisvastuullisuutta, etenkin Euroopan unionin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi" osalta:a) Annetaan nuorille mahdollisuus ilmaista henkilökohtainen sitoutumisensa Euroopan ja kansainvälisellä tasolla tehtävän vapaaehtoistoiminnan kautta. b) Otetaan nuoret mukaan Euroopan unionin yhteisvastuutoimiin. c) Edistetään kansallisella tasolla nuorten siviili- ja vapaaehtoispalvelun välistä yhteistyötä. 3. Yleistavoitteen "Edistetään kansojen keskinäistä ymmärtämystä nuorten keskuudessa" osalta: a) Kehitetään nuorisovaihtoa ja kulttuurien välistä vuoropuhelua Euroopan ja sen naapurimaiden nuorten välillä. b) Parannetaan nuorille tarkoitettujen tukijärjestelmien sekä sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien työn laatua näissä maissa. c) Kehitetään muiden maiden kanssa aihekohtaista yhteistyötä, johon osallistuu nuoria ja sosiaalipedagogiikan alan ohjaajia. 4. Yleistavoitteen "Myötävaikutetaan nuorten toimintaa tukevien järjestelmien laadun ja nuorisoalalla toimivien kansalaisjärjestöjen edellytysten kehittämiseen" osalta:a) Edistetään organisaatioiden verkottumista. b) Kehitetään sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien koulutusta ja yhteistyötä. c) Lisätään nuorten hyväksi tehtävään toimintaan liittyvää innovointia. d) Parannetaan nuorisotiedotusta. e) Tehdään työtä nuorten epävirallisen oppimisen tunnustamiseksi. 5. Yleistavoitteen "Vahvistetaan eurooppalaista yhteistyötä nuorisopolitiikan alalla" osalta: a) Lisätään hyvien toimintatapojen vaihtoa ja yhteistyötä viranomaisten ja poliittisten päättäjien välillä. b) Edistetään jäsenneltyä vuoropuhelua poliittisten päättäjien ja nuorten välillä. c) Parannetaan nuorisoalaa koskevaa tietämystä. 4 artikla [Ohjelmaan sisältyvät toimet] Ohjelman yleis- ja erityistavoitteet toteutetaan seuraavilla liitteessä eritellyillä toimilla: 1) Nuorten Eurooppa Tällä toimella tuetaan nuorisovaihtoa nuorten liikkuvuuden lisäämiseksi, nuorisoaloitteita sekä demokraattiseen toimintaan osallistumiseen tähtääviä hankkeita ja toimia, joiden avulla voidaan edistää nuorten kansalaisuutta ja keskinäistä ymmärtämystä. 2) Eurooppalainen vapaaehtoistyö Tällä toimella lisätään nuorten osallistumista erilaiseen vapaaehtoistoimintaan sekä Euroopan unionin sisällä että sen ulkopuolella. 3) Nuorten maailma Tällä toimella tuetaan 5 artiklan mukaisten ohjelman kumppanuusmaiden hankkeita, etenkin nuorten ja sosiaalipedagogiikan alan työntekijöiden vaihtoa, nuorten keskinäistä ymmärtämystä ja yhteisvastuuta vahvistavia aloitteita sekä nuorisoalaan ja kansalaisyhteiskuntaan liittyvää yhteistyötä näissä maissa. 4) Sosiaalipedagogiikan ohjaajat ja tukijärjestelmät Tämän toimen tavoitteena on tukea Euroopan tasolla toimivia nuorisojärjestöjä, muun muassa nuorison kansalaisjärjestöjen toimintaa, niiden verkottumista, sosiaalipedagogiikan alan työntekijöiden vaihto- ja koulutustoimintaa ja verkottumista, innovoinnin ja toimien laadun kehittämistä, nuorisotiedotusta sekä sellaisten järjestelmien ja toimien toteuttamista, jotka ovat tarpeen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. 5) Poliittinen yhteistyö Tämän toimen tavoitteena on saada aikaan nuorisoalan eri toimijoiden, etenkin nuorten, sosiaalipedagogiikan alan työntekijöiden ja poliittisten päättäjien, välinen vuoropuhelu, kehittää poliittista yhteistyötä nuorisoalalla ja toteuttaa toimia ja verkottua paremman tietämyksen saamiseksi nuorisoalasta. 5 artikla [Ohjelmaan osallistuminen] 1. Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat, joita kutsutaan jäljempänä "ohjelmaan osallistuviksi maiksi": a) jäsenvaltiot, b) ETA:an kuuluvat Efta-maat ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti, c) Turkki sekä Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, d) Länsi-Balkanin maat niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka määritellään näiden maiden kanssa tehtävien, niiden osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevien puitesopimusten johdosta, e) Sveitsin valaliitto edellyttäen, että sen kanssa tehdään kahdenvälinen sopimus. 2. Liitteessä olevassa 2.1, 2.2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin toimiin voivat osallistua yhteistyökumppaneina maat, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa assosiaatio- tai yhteistyösopimuksen. Näitä maita kutsutaan jäljempänä "ohjelman kumppanuusmaiksi". Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu yhteistyö toteutetaan tarvittaessa käyttäen lisämäärärahoja, jotka asetetaan käytettäväksi ohjelman kumppanuusmaiden kanssa sovittavin menettelyin. 6 artikla [Ohjelman tuensaajat] 1. Ohjelma on tarkoitettu nuorille, nuorisoryhmille, sosiaalipedagogiikan alan ohjaajille, nuorisojärjestöille ja muille nuorisoalan osapuolille. 2. Rajoittamatta liitteessä määriteltyjen, toimien toteuttamista koskevien sääntöjen soveltamista ohjelma on suunnattu 13-30-vuotiaille nuorille. 3. Tuensaajien on asuttava laillisesti ohjelmaan osallistuvassa maassa tai, toimen luonteen perusteella, ohjelman kumppanuusmaassa. 4. Kaikilla nuorilla, ketään syrjimättä, on oltava mahdollisuus osallistua ohjelmatoimiin liitteessä määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Komissio ja ohjelmaan osallistuvat maat huolehtivat erityisesti sellaisten nuorten osallistumismahdollisuuksien parantamisesta, joiden on koulutuksellisista, sosiaalisista, fyysisistä, mielenterveydellisistä, taloudellisista, kulttuurisista tai maantieteellisistä syistä vaikea osallistua ohjelmaan. 5. Ohjelmaan osallistuvat maat toteuttavat tarvittavat toimenpiteet osallistujien liikkuvuuden esteiden poistamiseksi ja jotta osallistujat voivat käyttää terveydenhuoltopalveluja, säilyttää sosiaaliturvansa, matkustaa ja asua vastaanottavassa maassa. Tämä koskee erityisesti maahantulo-oikeutta, oleskeluoikeutta ja vapaata liikkuvuutta. Ohjelmaan osallistuvat maat toteuttavat tarvittaessa asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kolmansista maista tulevat tuensaajat pääsevät niiden alueelle. 7 artikla [Kansainvälinen yhteistyö] Ohjelmaan voivat myös osallistua yhteistyökumppaneina kansainväliset nuorisoalalla toimivat organisaatiot, muiden muassa Euroopan neuvosto. 8 artikla [Ohjelman täytäntöönpano] 1. Komissio varmistaa tähän ohjelmaan kuuluvien toimien täytäntöönpanon liitteen mukaisesti. 2. Komissio ja ohjelmaan osallistuvat maat ryhtyvät tarvittaviin toimenpiteisiin kehittääkseen Euroopan, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tai paikallistasolla järjestelmät, jotka ovat tarpeen tämän ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä hyödyntääkseen ohjelmatoimia. 3. Komissio ja ohjelmaan osallistuvat maat ryhtyvät tarvittaviin toimenpiteisiin nuorten epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamisen edistämiseksi muun muassa myöntämällä kansallisen tai Euroopan tason todistuksen, jossa vahvistetaan erityisesti tuensaajien hankkima kokemus ja todennetaan nuorten tai sosiaalipedagogiikan ohjaajien välitön osallistuminen ohjelmaan sisältyvään toimeen. 4. Komissio ja ohjelmaan osallistuvat maat varmistavat Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisen ottamalla käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia toimenpiteitä. 5. Komissio ja ohjelmaan osallistuvat maat huolehtivat siitä, että ohjelmaan kuuluvista toimista tiedotetaan riittävällä tavalla. 6. Ohjelmaan osallistuvien maiden on a) ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen ohjelman tehokkaan toiminnan maassaan siten, että siihen osallistuvat nuorisoasioista vastaavat tahot kansallisten käytäntöjen mukaisesti b) perustettava tai nimettävä sekä valvottava kansallisia toimistoja, jotka hallinnoivat ohjelmatoimien täytäntöönpanoa kansallisella tasolla neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä on noudatettava seuraavia edellytyksiä: i) Kansalliseksi toimistoksi perustettavan tai nimettävän laitoksen on oltava oikeushenkilö (johon sovelletaan osallistuvan maan lainsäädäntöä). Kansalliseksi toimistoksi ei voida nimetä ministeriötä. ii) Toimistolla on oltava riittävä henkilökunta, jolla on kansainvälisessä yhteistyöympäristössä tehtävään työhön soveltuva pätevyys ja kielitaito. iii) Sillä on oltava soveltuva infrastruktuuri, muun muassa tarvittavat atk-laitteistot ja viestintävälineet. iv) Sen on toimittava sellaisessa hallinnollisessa ympäristössä, jossa se kykenee hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti ja välttämään eturistiriidat. v) Sen on voitava soveltaa yhteisön tasolla vahvistettuja varainhoitoa koskevia sääntöjä ja sopimusehtoja. vi) Sen on esitettävä (mieluiten viranomaisen antamat) riittävät takeet rahoituksesta, ja sen hallintokapasiteetin on oltava riittävä sen hallinnoitavaksi annettavien yhteisön varojen määrään nähden. c) vastattava siitä, että b alakohdassa tarkoitetut kansalliset toimistot hallinnoivat asianmukaisesti niille hankkeita varten siirrettyjä tukimäärärahoja ja etenkin siitä, että kansalliset toimistot noudattavat seurattavuuden, tasapuolisen kohtelun ja tuen kasautumattomuuden periaatetta muista lähteistä saatavien yhteisön varojen osalta sekä velvoitetta periä takaisin tuensaajilta mahdollisia yhteisölle kuuluvia varoja d) ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen b alakohdassa mainituissa kansallisissa toimistoissa tehtävät asianmukaiset tarkastukset ja niiden talouden valvonnan, erityisesti i) toimitettava komissiolle ennen kansallisen toimiston toiminnan aloittamista tarvittavat vakuutukset toimistossa moitteettoman varainhoidon sääntöjen mukaisesti sovellettavien täytäntöönpanomenettelyjen, valvonta- ja tilinpitojärjestelmien, hankintamenettelyjen sekä avustusten myöntämismenettelyjen olemassaolosta, soveltuvuudesta ja moitteettomasta toiminnasta ii) annettava komissiolle jokaisen vuoden päätteeksi tarkastuslausuma kansallisten toimistojen rahoitusjärjestelmien ja menettelyjen luotettavuudesta sekä niiden tilien oikeellisuudesta; e) siinä tapauksessa, että b alakohdassa tarkoitetun kansallisen toimiston todetaan syyllistyneen väärinkäytöksiin, laiminlyönteihin tai petoksiin, joiden vuoksi komission on perittävä varat kansalliselta toimistolta takaisin, vastattava varoista, joita ei mahdollisesta saada perittyä. 7. Komissio voi 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti antaa kunkin liitteessä tarkoitetun toimen osalta nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön painopistealueiden kehittymiseen pohjautuvia suuntaviivoja ohjelmatoimien mukauttamiseksi tähän kehitykseen. 9 artikla [Täytäntöönpanotoimet] 1. Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat seuraavia seikkoja, päätetään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: a) ohjelman täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt, vuotuinen työohjelma mukaan luettuna b) ohjelman eri toimien välinen yleinen tasapaino c) rahoituksen osalta perusteet (erityisesti nuorten henkilöiden määrä, BKTL ja maiden välinen maantieteellinen etäisyys), joiden mukaisesti hajautetusti toteutettaviin toimiin tarkoitetut varat jaetaan ohjeellisesti jäsenvaltioiden kesken d) ohjelman arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt e) järjestelyt toimiin osallistumista koskevan todistuksen antamisesta nuorille f) 8 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen ohjelmatoimien mukauttamiseen liittyvät järjestelyt. 2. Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita aloja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 10 artikla [Komitea] 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kaksi kuukautta. 3. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon 8 artikla. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 11 artikla [Täydentävyys yhteisön muiden toimintavälineiden kanssa] 1. Komissio varmistaa ohjelman niveltämisen yhteisön muihin toiminta-aloihin, erityisesti yleissivistävään koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen, kulttuuriin, urheiluun, kieliin, sosiaalisen osallisuuden edistämiseen, sukupuolten tasa-arvoon, syrjinnän torjumiseen, tutkimukseen, yritystoimintaan ja unionin ulkoisiin toimiin. 2. Ohjelmassa voidaan yhdistää varoja muiden yhteisön välineiden kanssa sellaisten toimien toteuttamiseksi, joilla voidaan saavuttaa ohjelman ja kyseisten välineiden yhteisiä tavoitteita. 3. Komissio ja Euroopan unionin jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että yhteisön muiden toiminta-alojen kuten koulutuksen, kulttuurin ja urheilun tavoitteiden kehittämistä edistäviä ohjelmatoimia hyödynnetään. 12 artikla [Täydentävyys kansallisten politiikkojen ja välineiden kanssa] 1. Ohjelmaan osallistuvat maat voivat saada erityisen eurooppalaisen laatuleiman kansallisille tai alueellisille toimille, jotka ovat 4 artiklassa tarkoitettujen toimien kaltaisia. 2. Ohjelmaan osallistuva maa voi osoittaa ohjelman tuensaajien käyttöön kansallisia varoja, joita hallinnoidaan ohjelman sääntöjen mukaisesti, ja käyttää tässä tarkoituksessa ohjelman hajautettuja järjestelmiä, joiden täydentävä rahoitus sen on kuitenkin taattava vastaavassa suhteessa. 13 artikla [Rahoitusta koskevat yleiset säännökset] 1. Rahoituspuitteet tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitetuksi kaudeksi vahvistetaan 915 miljoonaksi euroksi. 2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 14 artikla [Tuensaajia koskevat rahoitussäännökset] 1. Neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [14] 114 artiklan 1 kohdan mukaisesti ohjelman tuensaajat voivat olla luonnollisia henkilöitä. [14] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. 2. Komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 [15] 176 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio voi tuensaajien ominaisuuksien ja toimien luonteen mukaan päättää tarvittaessa poikkeuksista sen tarkistamisessa, onko hakijalla ammatillinen tutkintotaso ja pätevyys ehdotetun toimen tai toimintasuunnitelman toteuttamiseen. [15] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. 3. Rahoitustukea voidaan toimen luonteen mukaan myöntää avustuksena tai apurahana. Komissio voi myös antaa ohjelman puitteissa toteutettuihin toimiin tai hankkeisiin liittyviä palkintoja. Komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 181 artiklan mukaisesti ja toimen luonteen mukaan voidaan sallia tuen maksaminen kiinteämääräisinä summina ja/tai yksikkökustannustaulukoiden soveltaminen. 4. Euroopan tasolla toimiville elimille, sellaisina kuin ne on määritelty komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 162 artiklassa, ohjelman puitteissa myönnettyjen toiminta-avustusten määrää ei automaattisesti alenneta asteittain neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 113 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 5. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio voi siirtää julkisen vallan tehtäviä, kuten talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille järjestelmille. 6. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 38 artiklan 1 kohdan mukaisesti edellä 5 kohdassa kuvattu mahdollisuus koskee samoin myös sellaisia ohjelmaan osallistuvien maiden yhteisöjä, joihin ei sovelleta jäsenvaltioiden, ETA-valtioiden tai Euroopan unionin ehdokasmaiden lainsäädäntöä. 15 artikla [Seuranta ja arviointi] 1. Komissio varmistaa tämän ohjelman säännöllisen seurannan. Seuranta sisältää 3 kohdassa luetellut kertomukset sekä erityistoimia. 2. Komissio varmistaa ohjelman säännöllisen, riippumattoman ja ulkopuolisen arvioinnin. 3. Ohjelmaan osallistuvien maiden on toimitettava komissiolle 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä raportti ohjelman täytäntöönpanosta ja 30 päivään kesäkuuta 2015 mennessä raportti ohjelman vaikutuksista. 4. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle a) väliarviointiraportin saaduista tuloksista ja tämän ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011; b) tiedonannon tämän ohjelman jatkumisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011; c) jälkiarviointiraportin viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2016. 16 artikla [Siirtymäsäännös] Päätöksen N:o 1031/2000/EY ja 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun päätöksen N:o 790/2004/EY perusteella ennen 31 päivää joulukuuta 2006 aloitettuja toimia hallinnoidaan niiden päättymiseen saakka kyseisten päätösten säännösten mukaisesti. Päätöksen N:o 1031/2000/EY 8 artiklassa tarkoitettu komitea korvataan tämän päätöksen 10 artiklassa tarkoitetulla komitealla. 17 artikla [Voimaantulo] Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007. Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE Ohjelman yleis- ja erityistavoitteiden toteuttamiseen tähtäävillä toimilla tuetaan pienimuotoisia hankkeita, jotka edistävät nuorten aktiivista osallistumista. Nuorten osallistuminen ohjelman eri toimiin ei edellytä aikaisempaa kokemusta tai hankittuja taitoja, joitakin toimissa määriteltyjä erityistapauksia lukuun ottamatta. Toimiin sisältyy seuraavia toimenpiteitä: TOIMI 1 - Nuorten Eurooppa Tämän toimen tavoitteena on vahvistaa nuorten aktiivista kansalaisuutta ja keskinäistä ymmärtämystä seuraavilla toimenpiteillä: 1.1 Nuorisovaihto Nuorisovaihdossa eri maista tulevat nuorisoryhmät voivat yhdessä toteuttaa toimintaohjelman. Vaihto kohdistuu periaatteessa 13-25-vuotiaisiin nuoriin. Tämä toiminta, joka perustuu hankkeen eri toimijoiden välisiin rajat ylittäviin kumppanuuksiin, edellyttää nuorten aktiivista osallistumista ja pyrkii antamaan heille mahdollisuuden tutustua ja perehtyä erilaisiin yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin realiteetteihin sekä vahvistaa heidän tunnettaan Euroopan kansalaisuudesta. Etupäässä tuetaan ryhmien monenvälisiä liikkuvuustoimia. Kahdenvälinen ryhmien vaihto on mahdollista erityisesti silloin, kun ollaan ensimmäistä kertaa mukana Euroopan laajuisessa toiminnassa tai kun toimintaan osallistuvat sellaiset pienet ja paikalliset järjestöt, joilla ei ole yhteisötason kokemusta. Se on tarkoitettu myös heikommassa asemassa oleville nuorille, jotta voidaan edistää heidän osallistumistaan ohjelmaan. Tällä toimenpiteellä tuetaan myös valmistavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää näiden nuorten aktiivista osallistumista hankkeisiin, muun muassa kielellistä ja kansainvälisyyteen valmistavaa valmennusta, sekä valtioiden rajat ylittäviä tapaamisia sellaisten nuorten välillä, jotka haluavat keskustella tulevaisuutensa sekä Euroopan tulevaisuuden kannalta tärkeistä aiheista. 1.2 Nuorisoaloitteiden tukeminen Tällä toimenpiteellä tuetaan hankkeita, joissa nuoret osallistuvat aktiivisesti ja välittömästi itse suunnittelemaansa toimintaan ja joissa he ovat keskeisissä tehtävissä. Tavoitteena on lisätä nuorten aloitteellisuutta, yrittäjyyttä ja luovuutta. Tämä toimenpide kohdistuu periaatteessa 18-30-vuotiaisiin nuoriin, mutta esimerkiksi joihinkin nuorisoaloitteisiin voidaan osallistua 16 vuoden iästä alkaen, jos niille järjestetään asianmukaiset puitteet. Toimenpiteen avulla voidaan tukea paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla suunniteltuja ryhmäaloitteita sekä vastaavien eri maissa toteutettavien hankkeiden verkottamista. Tavoitteena on vahvistaa hankkeiden eurooppalaista luonnetta sekä tehostaa nuorten välistä yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa. Erityistä huomiota kiinnitetään muita heikommassa asemassa oleviin nuoriin. 1.3 Osallistuvaan demokratiaan liittyvät hankkeet Tällä toimenpiteellä tuetaan hankkeita tai toimintaa, joiden tavoitteena on edistää nuorten osallistumista demokraattiseen toimintaan. Tällaisissa hankkeissa tai toiminnassa nuoret osallistuvat aktiivisesti yhteisönsä toimintaan paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. Toimenpide kohdistuu periaatteessa 13-30-vuotiaisiin nuoriin. Tällaiset hankkeet tai toiminta perustuvat rajat ylittäviin kumppanuksiin. Näin voidaan koota Euroopan tasolla yhteen ideoita sekä vaihtaa kokemuksia ja hyviä toimintatapoja, jotka on saatu sellaisten paikallis- tai alueellisen tason hankkeiden tai toiminnan yhteydessä, joiden tavoitteena on edistää nuorten osallistumista yhteisön eri tasoilla. Tähän toimintaan voi sisältyä nuorten tarpeita ja toiveita koskevia kuulemisia. Niiden avulla voidaan kehittää uusia toimintamalleja, joiden mukaisesti nuoret voivat aktiivisesti osallistua Euroopan demokratiaan. TOIMI 2 - Eurooppalainen vapaaehtoistyö Vapaaehtoistyön tavoitteena on nuorten yhteisvastuullisuuden kehittäminen, heidän aktiivisen kansalaisuutensa edistäminen sekä nuorten välisen keskinäisen ymmärtämyksen lisääminen seuraavien toimenpiteiden avulla: 2.1 Yksilökohtainen eurooppalainen vapaaehtoistyö Vapaaehtoistyössä nuori osallistuu muualla kuin asuinmaassaan yleishyödylliseen ja palkattomaan toimintaan yhteisön hyväksi. Eurooppalainen vapaaehtoistyö ei saa rajoittaa tai korvata mahdollista tai olemassa olevaa palkkatyötä. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön kesto on useita kuukausia ja enintään kaksitoista kuukautta. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien nuorten osallistumisen edistämiseksi, vapaaehtoistyö voi olla lyhytkestoinen. Tämä toimenpide kohdistuu periaatteessa 18-30-vuotiaisiin nuoriin, mutta esimerkiksi joihinkin vapaaehtoistoiminnan muotoihin voidaan osallistua 16 vuoden iästä alkaen, jos niille järjestetään asianmukaiset puitteet. Toimenpide kattaa kokonaisuudessaan tai osaksi muun muassa vapaaehtoistyöntekijän saaman korvauksen, hänen vakuutuksensa, oleskelu- ja matkakulut sekä tarvittaessa lisäavustuksen muita heikommassa asemassa oleville nuorille. Toimenpiteellä tuetaan myös toimintaa, jonka tarkoituksena on antaa nuorille vapaaehtoisille valmennusta etenkin ennen heidän lähtöään ja koordinoida eri kumppaneiden yhteistoimintaa. Sen avulla voidaan tarvittaessa varmistaa sellaisten aloitteiden seuranta, jotka perustuvat eurooppalaisen vapaaehtoistyön yhteydessä hankittuihin kokemuksiin. Jäsenvaltiot ja komissio huolehtivat siitä, että laatuvaatimuksia noudatetaan: vapaaehtoistyö on epävirallista oppimista, ja siihen kuuluu opetustoimia, joiden tavoitteena on valmistaa nuoria henkilökohtaisella, kulttuurienvälisellä ja teknisellä tasolla, sekä jatkuva henkilökohtainen tuki. Erityisen tärkeinä pidetään hankkeen eri toimijoiden välistä kumppanuutta ja riskien ennaltaehkäisyä. 2.2. Ryhmäkohtainen eurooppalainen vapaaehtoistyö Tällä toimenpiteellä tuetaan 2.1 kohdassa kuvatun kaltaisia vapaaehtoishankkeita, joissa nuorisoryhmät voivat yhdessä osallistua Euroopan laajuiseen ja kansainväliseen toimintaan muun muassa kulttuurin, urheilun, väestönsuojelun, ympäristönsuojelun ja kehitysavun alalla. Toimenpide kohdistuu periaatteessa 18-30-vuotiaisiin nuoriin. Sen mukaan, millaisia ovat tehtävät ja tilanteet, joissa vapaaehtoistyöntekijät toimivat, voi tietyntyyppisiä ryhmäkohtaisen eurooppalaisen vapaaehtoistyön hankkeita varten olla perusteltua valita erityistaitoja omaavia hakijoita. 2.3 Vapaaehtoispalvelujen välinen yhteistyö Tällä toimenpiteellä tuetaan nuorten kansallisten ja kansainvälisten vapaaehtoispalvelujen välistä yhteistyötä. Ohjelmassa voidaan tukea vapaaehtoispalvelun eri muotojen välistä yhteistoimintaa ja yhteen sovittamista Euroopan ja kansallisella tasolla, jotta voidaan vahvistaa niiden eurooppalaista ulottuvuutta. TOIMI 3 - Nuorten maailma Tämän toimen tavoitteena on lisätä keskinäistä ymmärtämystä kansojen välillä avartamalla näkökulmaa maailmaan ja kehittämällä laatujärjestelmiä, jotka tukevat nuorten toimintaa kyseisissä maissa. Toimeen voivat osallistua ohjelman kumppanuusmaat. 3.1 Yhteistyö laajentuneen Euroopan naapurimaiden kanssa Tällä toimenpiteellä tuetaan hankkeita, jotka järjestetään laajentuneen Euroopan naapureina olevien ohjelman kumppanuusmaiden kanssa [16]. [16] Tulevaa kehitystä huomioon ottamatta naapurimaiksi katsotaan Valko-Venäjä, Moldova, Venäjän federaatio, Ukraina, Algeria, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Marokko, Palestiinalaisalueet, Syyria ja Tunisia. Toimenpiteellä tuetaan pääasiassa monenvälistä nuorisovaihtoa, jonka avulla useat ohjelmaan osallistuvista maista ja Euroopan unionin naapurimaista tulevat nuorisoryhmät voivat tavata ja toteuttaa yhteisen toimintaohjelman. Toimenpide kohdistuu periaatteessa 13-25-vuotiaisiin nuoriin. Toiminta perustuu hankkeen eri toimijoiden välisiin rajat ylittäviin kumppanuuksiin ja edellyttää, että työntekijöillä on tarvittava pohjakoulutus ja että nuoret osallistuvat aktiivisesti toimintaan. Toiminta on suunniteltu siten, että nuoret saavat mahdollisuuden tutustua ja perehtyä erilaisiin yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin realiteetteihin. Rahoitusta voidaan myöntää toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on edistää näiden nuorten aktiivista osallistumista hankkeisiin, etenkin kielelliseen ja kulttuurienvälisyyteen valmistavaan valmennukseen. Jos naapurimaissa on luotu tarvittavat kansalliset hallintorakenteet, näissä maissa paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla laadittuja nuorten tai nuorisoryhmien aloitteita voidaan tukea silloin, kun niitä verkotetaan ohjelmaan osallistuvien maiden vastaavien aloitteiden kanssa. Tämä toiminta on nuorten itsensä suunnittelemaa, ja he toimivat siinä keskeisissä tehtävissä. Toiminta kohdistuu periaatteessa 18-30-vuotiaisiin nuoriin, mutta esimerkiksi joihinkin nuorisoaloitteisiin voidaan osallistua 16 vuoden iästä alkaen, jos niille järjestetään asianmukaiset puitteet. Tällä toimenpiteellä tuetaan toimintaa, jolla pyritään vahvistamaan valtiosta riippumattomien nuorisojärjestöjen kapasiteettia ja verkottumista. Samalla tunnustetaan näiden järjestöjen tärkeä asema naapurimaiden kansalaisyhteiskunnan kehityksessä. Tavoitteena on sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien koulutus sekä kokemusten, asiantuntemuksen ja hyvien toimintatapojen vaihto heidän välillään. Toimenpiteellä tuetaan toimintaa, joka edistää kestävien ja laadukkaiden hankkeiden ja kumppanuuksien perustamista. Toimenpiteellä tuetaan myös innovointia ja laatua kehittäviä hankkeita, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön ja edistää innovatiivisia toimintamalleja nuorisoalalla. Nuorille ja sosiaalipedagogiikan alan ohjaajille kohdistettuihin tiedotustoimiin voidaan myöntää rahoitustukea. Lisäksi tällä toimenpiteellä tuetaan toimintaa, jonka avulla voidaan tehdä nuorisoalan yhteistyötä naapurimaiden kanssa. Tämän toiminnan tavoitteena on erityisesti edistää yhteistyötä sekä ideoiden ja hyvien toimintatapojen vaihtoa nuorisoalalla. Lisäksi pyritään edistämään myös muita toimenpiteitä, joissa hyödynnetään asianomaisten maiden nuorisoalan hankkeiden ja muun toiminnan tuloksia ja tiedotetaan niistä. 3.2 Yhteistyö muiden maiden kanssa Tällä toimenpiteellä tuetaan yhteistyötä nuorisoalalla, muun muassa hyvien toimintatapojen vaihtoa ohjelman kumppanuusmaiden kanssa. Sillä edistetään sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien vaihtoa ja koulutusta sekä kumppanuuksien ja verkostojen kehittämistä nuorisojärjestöjen välillä. Monenvälisiä nuorisovaihtoja voidaan toteuttaa aihealoittain kyseisten maiden ja ohjelmaan osallistuvien maiden välillä. Tukea annetaan toiminnalle, jolla on todennäköisesti kerrannaisvaikutuksia. Teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta tällä toimenpiteellä annetaan rahoitusta ainoastaan hankkeiden eurooppalaisille osapuolille. TOIMI 4 - Sosiaalipedagogiikan alan ohjaajat ja tukijärjestelmät Tämän toimen tavoitteena on kehittää nuorille tarkoitettujen tukijärjestelmien laatua, tukea sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien työtä, kehittää ohjelman laatua ja edistää nuorten kansalaistoimintaa Euroopan tasolla tukemalla Euroopan tasolla toimivia nuorisojärjestöjä. 4.1 Euroopan tasolla toimivien nuorisojärjestöjen tukeminen Tällä toimenpiteellä tuetaan sellaisten Euroopan tasolla toimivien valtiosta riippumattomien nuorisojärjestöjen toimintaa, jotka ajavat yleistä eurooppalaista etua. Niiden toiminnassa on erityisesti edistettävä nuorten kansalaisten aktiivista osallistumista julkiseen toimintaan ja yhteiskuntaan sekä eurooppalaisten yhteistyötoimien toteuttamista nuorisoalalla. Saadakseen toiminta-avustusta organisaation on täytettävä seuraavat edellytykset: - Sen perustamisesta on täytynyt kulua vähintään vuosi. - Sen on oltava voittoa tavoittelematon. - Sen on oltava perustettu jossakin ohjelmaan osallistuvista maista 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai tietyissä Itä-Euroopan maissa [17]. [17] Valko-Venäjä, Moldova, Venäjän federaatio tai Ukraina. - Sen on toimittava Euroopan tasolla - joko yksin tai useista järjestöistä muodostetun ryhmän jäsenenä - ja sen toiminnassa on oltava mukana vähintään kahdeksan ohjelmaan osallistuvaa maata. Kyseeseen voi tulla eurooppalainen verkosto, joka edustaa nuorisoalan organisaatioita. - Sen toiminnassa on noudatettava periaatteita, jotka ovat yhteisön nuorisopolitiikan perustana. - Kyseeseen voi tulla yksinomaan nuorisoalaa edistävä tai laaja-alaisempi organisaatio, jonka toimista osa on tarkoitettu edistämään nuorisoalaa. - Organisaatiossa nuorten on osallistuttava heidän hyväkseen kehitettyjen toimien hallinnointiin. Toiminta-avustuksen saajat valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella. Valittujen organisaatioiden kanssa voidaan tehdä monivuotiset kumppanuutta koskevat puitesopimukset. Puitesopimukset eivät kuitenkaan estä vuotuisten ehdotuspyyntöjen julkaisemista ylimääräisten avustusten myöntämiseksi. Nuorisoalan organisaatiot vahvistavat ja tehostavat yhteisön toimintaa erityisesti seuraavin toimin: - nuorten erilaisten näkemysten ja intressien edustaminen Euroopan tasolla - nuorisovaihdot ja vapaaehtoistyö - epävirallinen ja arkioppiminen ja nuorison toimintaohjelmat - oppimisen ja kulttuurienvälisen ymmärtämyksen edistäminen - keskustelut Eurooppaa koskevista aiheista, Euroopan unionin politiikoista tai nuorisopolitiikasta - yhteisön toimintaa koskevan tiedon levittäminen - nuorten osallistumisen ja aloitteellisuuden edistäminen. Tämän toimenpiteen yhteydessä huomioidaan toiminta-avustuksen määrittämisessä pelkästään valitun organisaation tavanomaisen toiminnan sujumiseksi välttämättömät toimintamenot kuten henkilöstökustannukset, yleiskustannukset (vuokrat, kiinteistöjen käyttökustannukset, välineet ja laitteet, toimistotarvikkeet, televiestintäkustannukset, postimaksut jne.), sisäisistä kokouksista aiheutuvat kustannukset, julkaisukustannukset ja tiedotuskustannukset. Avustusta myönnettäessä ei puututa organisaation riippumattomuuteen jäsentensä valinnassa eikä sen oikeuteen päättää itse oman toimintansa yksityiskohdista. Organisaatioiden on saatava vähintään 20 prosenttia talousarvioidensa rahoituksesta muista kuin yhteisön lähteistä. 4.2 Tuki Euroopan nuorisofoorumille Tämän toimenpiteen puitteissa voidaan myöntää avustuksia Euroopan nuorisofoorumin - joka on yleistä eurooppalaista etua ajava elin - pysyvää työohjelmaa varten. Tällöin on noudatettava seuraavia periaatteita: - Euroopan nuorisofoorumi valitsee jäsenensä itsenäisesti ja varmistaa, että edustettuina on mahdollisimman laajalti erityyppisiä nuorisojärjestöjä. - Euroopan nuorisofoorumi päättää itsenäisesti toimintansa yksityiskohdista. - Foorumin ulkopuolisia nuorisojärjestöjä sekä järjestäytymättömiä nuoria otetaan toimintaan mukaan mahdollisimman laajasti. - Euroopan nuorisofoorumi osallistuu aktiivisesti nuoria koskevaan päätöksentekoon Euroopan tasolla erityisesti antamalla vastauksia Euroopan unionin toimielimille, kun ne kuulevat kansalaisyhteiskuntaa, ja selostamalla toimielinten kantaa jäsenjärjestöille. Tukikelpoisia ovat Euroopan nuorisofoorumin toimintakustannukset ja sen toimien toteuttamisen kannalta välttämättömät kustannukset. Euroopan nuorisofoorumin toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi ohjelman varat on kohdennettava seuraavan ohjeen mukaisesti: Euroopan nuorisofoorumille kohdistettava vuotuinen määräraha on vähintään 2 miljoonaa euroa. Avustukset voidaan myöntää Euroopan nuorisofoorumille, kun se on esittänyt asianmukaisen työohjelman ja talousarvion. Avustukset voidaan myöntää vuosittain tai yhteistyöstä komission kanssa tehdyn uusittavan puitesopimuksen pohjalta. Foorumin on saatava vähintään 20 prosenttia talousarvionsa rahoituksesta muista kuin yhteisön lähteistä. Euroopan nuorisofoorumin toteuttamat toimet ovat lähinnä seuraavat: - nuorten edustaminen suhteessa Euroopan unioniin - nuorisofoorumin jäsenjärjestöjen kannanottojen koordinointi Euroopan unioniin nähden - nuorisoa koskevan tiedon välittäminen EU:n toimielimille - tiedonvälitys EU:lta kansallisille nuorisoneuvostoille ja kansalaisjärjestöille - nuorten demokraattiseen toimintaan osallistumisen tukeminen ja osallistumisen valmistelut - osallistuminen uusien puitteiden mukaiseen nuorisoalan yhteistyöhön, josta on päätetty Euroopan unionin tasolla - osallistuminen nuorisopolitiikan, nuorisotyön ja koulutusmahdollisuuksien kehittämiseen, nuorisoa koskevaan tiedottamiseen sekä nuorten edustusmekanismien kehittämiseen kaikkialla Euroopassa - osallistuminen keskusteluun ja pohdintaan, joka koskee Euroopan ja muun maailman nuorisoa sekä Euroopan unionin toimia nuorten hyväksi. 4.3 Sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien koulutus ja verkottuminen Tällä toimenpiteellä tuetaan toimintaa, jonka tavoitteena on antaa nuorisoalaan liittyvää koulutusta sosiaalipedagogiikan alan ohjaajille kuten nuorisotyöntekijöille, hankevastaaville, nuorisoneuvojille ja hankkeisiin osallistuville ohjaajille. Lisäksi sillä tuetaan kokemusten, asiantuntemuksen ja hyvien toimintatapojen vaihtoa näiden toimijoiden välillä. Toimenpiteellä tuetaan myös toimintaa, joka edistää kestävien ja laadukkaiden hankkeiden ja kumppanuuksien perustamista ohjelman yhteydessä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä toimintaan, jolla edistetään sellaisten nuorten osallistumista, joiden on erittäin vaikeaa osallistua yhteisön toimiin. 4.4 Innovaatioiden ja laadun edistämishankkeet Tällä toimenpiteellä tuetaan hankkeita, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön ja edistää innovatiivisia toimintamalleja nuorisoalalla. Innovatiiviset näkökohdat voivat koskea sisältöä ja tavoitteita ja liittyä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyökehyksen kehitykseen, eritaustaisten kumppaneiden osallistumiseen tai tiedonlevitykseen. 4.5 Nuorille ja sosiaalipedagogiikan alan ohjaajille suunnatut tiedotustoimet Tällä toimenpiteellä tuetaan nuorille suunnattua tiedotusta ja viestintää parantamalla heidän mahdollisuuksiaan käyttää tarvittavia tiedotus- ja viestintäpalveluja. Tavoitteena on vahvistaa heidän osallistumistaan yhteiskuntaelämään ja heidän kehittymistään aktiivisiksi ja vastuullisiksi kansalaisiksi. Tämän vuoksi tukea annetaan Euroopan ja kansallisella tasolla toteutettavaan toimintaan, joka parantaa nuorten mahdollisuuksia käyttää tiedotus- ja viestintäpalveluja, lisää laadukkaan tiedon tarjontaa ja edistää nuorten osallistumista tiedon muokkaamiseen ja levitykseen. Toimenpiteellä edistetään varsinkin eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten ja paikallisten portaalien kehittämistä ja erityisesti nuorille suunnattua tiedottamista kaikkien tietokanavien, etenkin nuorten laajasti suosimien viestimien, kautta. Tällä toimella voidaan myös tukea toimenpiteitä, joilla kannustetaan nuorten osallistumista helposti ymmärrettävien, helppokäyttöisten ja nuorten tarpeisiin mukautettujen tietotuotteiden ja ohjeiden muokkaamiseen ja levittämiseen, jotta tieto olisi laadukkaampaa ja helpommin kaikkien nuorten saatavilla. 4.6 Kumppanuudet Tällä toimenpiteellä voidaan antaa rahoitusta alueellisten tai paikallisten toimijoiden välisille kumppanuuksille. Tarkoituksena on kehittää hankkeita, joihin voidaan yhdistää ohjelman eri toimenpiteitä. Rahoitus kattaa hankkeet ja koordinointitoimet. 4.7 Ohjelman rakenteiden tukeminen Tällä toimenpiteellä voidaan antaa rahoitusta 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille rakenteille kuten kansallisille toimistoille. Tukea voidaan antaa toiminta-avustuksena, jonka määrä on enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, jotka on hyväksytty toimiston työohjelmassa. Tällä toimenpiteellä voidaan antaa rahoitusta myös muille vastaaville tahoille kuten kansallisille koordinaattoreille, resurssikeskuksille, EURODESK-verkolle, nuorisoalan Euro-Välimeri-foorumille ja eurooppalaisille nuorten vapaaehtoisten järjestöille, jotka toimivat täytäntöönpanoeliminä kansallisella tasolla asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 3 kohdan mukaisesti. 4.8 Hyödyntäminen Komissio voi järjestää sellaisia seminaareja, keskustelutilaisuuksia tai kokouksia, joilla voidaan edistää ohjelman toteuttamista. Se voi myös toteuttaa asianmukaista tiedotus-, julkaisu- ja levitystoimintaa sekä ohjelman seuranta- ja arviointitoimia. Tätä toimintaa voidaan rahoittaa hankintamenettelyn kautta myönnettävillä avustuksilla, tai se voi olla suoraan komission järjestämää ja rahoittamaa. TOIMI 5 - Poliittinen yhteistyö Tällä toimella pyritään edistämään eurooppalaista yhteistyötä nuorisopolitiikan alalla. 5.1 Nuorten ja nuorisopolitiikasta vastaavien väliset tapaamiset Tällä toimenpiteellä tuetaan toimintaa, joka edistää nuorten ja heidän organisaatioidensa sekä nuorisopolitiikasta vastaavien välistä poliittista yhteistyötä ja jäsenneltyä vuoropuhelua. Tämän toiminnan tavoitteena on erityisesti edistää yhteistyötä, ideoiden ja hyvien toimintatapojen vaihtoa nuorisoalalla ja Euroopan unionin puheenjohtajavaltion johdolla järjestettyjä konferensseja. Lisäksi pyritään edistämään muita toimenpiteitä, joissa hyödynnetään Euroopan unionin nuorisoalan hankkeiden ja muun toiminnan tuloksia ja tiedotetaan niistä. 5.2 Nuorisoalan parempaan ymmärtämiseen ja tuntemiseen tähtäävän toiminnan tukeminen Tällä toimenpiteellä tuetaan hankkeita, joilla määritetään avoimen koordinointimenetelmän puitteissa vahvistettuihin nuorisoalan painopistealueisiin liittyvää tietämystä, sekä hankkeita, joiden avulla voidaan täydentää ja päivittää tätä tietämystä sekä helpottaa tietojen saantia. Lisäksi toimenpiteen tavoitteena on tukea sellaisten menetelmien kehittämistä, joiden avulla voidaan analysoida ja vertailla tutkimustuloksia ja taata niiden laadukkuus. Ohjelmalla voidaan tukea myös nuorisoalan eri toimijoiden verkottumista. 5.3 Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa Tällä toimella voidaan tukea Euroopan unionin yhteistyötä kansainvälisten nuorisoalalla toimivien organisaatioiden, erityisesti Euroopan neuvoston ja Yhdistyneiden kansakuntien tai sen erityistoimielinten kanssa. 6. OHJELMAN HALLINNOINTI Ohjelman määrärahoilla voidaan kattaa myös sellaiset kulut, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden toteuttamisen kannalta välittömästi tarpeellisiin valmistaviin toimenpiteisiin, seurantaan, valvontaan, tarkastuksiin ja arviointiin, esimerkiksi tutkimuksiin, kokouksiin ja tiedotus- ja julkaisutoimintaan. Lisäksi määrärahoilla voidaan kattaa tietojenvaihtoon tarkoitettuihin tietoverkkoihin liittyviä kuluja sekä mahdollisia muita kuluja, jotka liittyvät tekniseen ja hallinnolliseen apuun, jota komissio tarvitsee ohjelman hallinnoinnissa. 7. VALVONTA JA TARKASTUKSET Tämän päätöksen 13 artiklan 2 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti valituille hankkeille perustetaan satunnaisotantaan perustuva tarkastusjärjestelmä. Avustuksen saajan on säilytettävä komission saatavilla kaikki maksettujen kustannusten tositteet viiden vuoden ajan viimeisestä maksusta. Avustuksen saajan on varmistettava, että yhteistyökumppaneiden tai jäsenten hallussa olevat tositteet toimitetaan komission saataville. Komissio voi tarkastaa joko omien toimihenkilöidensä välityksellä tai nimeämänsä mahdollisen ulkopuolisen tahon välityksellä, miten avustus on käytetty. Tarkastuksia voidaan toimittaa koko sopimuksen voimassaolon ajan ja viisi vuotta loppumaksun suorittamisen jälkeen. Komissio saattaa tarkastustulosten perusteella tehdä päätöksiä varojen takaisinperinnästä. Komission henkilöstölle sekä sen valtuuttamille ulkopuolisille henkilöille on järjestettävä asianmukainen pääsy avustuksen saajan tiloihin, ja on huolehdittava siitä, että he saavat käyttöönsä kaikki, myös sähköiset, tiedot, joita he tarvitsevat tarkastustensa toimittamiseksi. Euroopan tilintarkastustuomioistuimella ja Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on valvonta- ja tarkastustehtävissään samat oikeudet kuin komissiolla, kuten oikeus päästä avustuksen saajan tiloihin ja oikeus tietojen saantiin. Komission 10 artiklan nojalla tekemissä päätöksissä, kansallisten toimistojen ja yhteisön ulkopuolisten ohjelmaan osallistuvien maiden kanssa tehdyissä sopimuksissa sekä niistä johtuvissa sopimuksissa edellytetään, että komissio (tai sen valtuuttama edustaja), muun muassa OLAF, suorittaa seurantaa ja varainhoidon valvontaa ja että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen toimittaa tarkastuksia, tarvittaessa paikan päällä. Tämä valvonta voidaan ulottaa myös kansallisiin toimistoihin sekä tarpeen vaatiessa tuensaajiin. Komissio voi lisäksi suorittaa itse paikalla tarkastuksia ja todentamisia neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. Tässä päätöksessä tarkoitettujen yhteisön toimien osalta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna väärinkäytöksenä on pidettävä jokaista yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu oikeussubjektin teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hoidossa oleville talousarvioille perusteettoman menon takia. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE PROGRAMME "JEUNESSE EN ACTION" Domaine(s) politique(s): EDUCATION CULTURE Activité(s): JEUNESSE Dénomination de l'action: Proposition de programme "JEUNESSE EN ACTION" 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) Ligne 15.07.02 JEUNESSE Ligne 15.01.04.04 JEUNESSE dépenses d'appui Ligne 15.01.04.30 Agence exécutive Education et Culture 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l'action : 915.000.000 euros 2.2 Période d'application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Echéancier des crédits d'engagement / crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) >TAULUKON PAIKKA> NB : cette programmation ne tient pas compte d'un éventuel financement des structures sur une période de deux ans. b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d'appui (DDA) (cf. point 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières [X] Proposition compatible avec la communication de la Commission du 10 février 2004 « construire notre avenir commun - Défis politiques et moyens budgétaires de l'Union élargie - 2007-2013 ». Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières, y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel. 2.5 Incidence financière sur les recettes [18] [18] Pour plus de précisions, voir la note explicative séparée. [X] Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en oeuvre d'une mesure). OU Incidence financière - L'effet sur les recettes est le suivant: NEANT 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES >TAULUKON PAIKKA> 4. BASE LÉGALE Article 149 du traité 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Description des besoins * Evolution de la jeunesse en Europe Il y a 50 millions de jeunes entre 15 et 25 ans dans les 15 Etats membres, 60 millions si l'on compte les dix pays qui vont rejoindre l'Union en 2004 et 75 millions avec tous les pays candidats. Le Livre Blanc a montré que, dans ses contours sociologiques, économiques et culturels, la jeunesse a fortement évolué sous l'effet des changements démographiques, mais aussi des modifications de l'environnement social, des comportements individuels et collectifs, des rapports familiaux et des conditions du marché du travail. Les démographes observent que sous la pression des facteurs économiques et des facteurs socioculturels, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent certaines étapes de la vie: fin des études, accès à l'emploi, constitution d'une famille, etc. De plus les itinéraires de vie ne sont pas linéaires, les jeunes peuvent à la fois être étudiant, chargé de famille, travailleur, ou à la recherche d'un emploi, vivre chez les parents. Les allers et retours entre les différents statuts sont devenus de plus en plus fréquents. En ce qui concerne l'implication des jeunes dans la vie publique, on constate que les jeunes s'investissent moins que par le passé dans les structures traditionnelles de l'action politique et sociale (partis, syndicats), leur participation aux consultations démocratiques est faible, ainsi que leur engagement dans des organisations de jeunesse. Cela ne signifie nullement que les jeunes se désintéressent de la vie publique. La plupart démontrent une volonté de participer et d'influencer les choix de société, mais selon des formes d'engagement plus individuel et plus ponctuel notamment en dehors du cadre participatif classique. Il incombe aux autorités publiques de combler le fossé existant entre la volonté d'expression des jeunes et les modalités et structures offertes à cet effet par nos sociétés, sous peine d'alimenter le déficit citoyen. L'Europe a un rôle à jouer à la fois parce que certaines de ces modalités se situent d'emblée au niveau européen, comme les échanges de jeunes ou d'animateurs socio-éducatifs, mais également parce que le cadre européen peut s'avérer optimum pour l'expérimentation et l'échange de bonnes pratiques dans ce domaine. Les jeunes expriment également des doutes sur les institutions internationales qui leur semblent difficilement accessibles et peu à l'écoute de leurs préoccupations. Ce rapport pour le moins contrasté entre les jeunes et la mondialisation est un signe de malaise et ne peut être ignoré. En ce qui concerne plus précisément l'intégration européenne, l'Europe constitue pour les jeunes un espace de liberté où ils peuvent vivre, travailler, étudier ou voyager. Cependant les institutions qui gèrent l'Union européenne sont pour nombre de jeunes considérées comme lointaines. Dans la poursuite du projet communautaire et notamment dans la perspective de l'élargissement et du rapprochement avec les pays voisins, beaucoup dépend de l'adhésion des jeunes générations au projet européen. Finalement, les jeunes européens vivent dans des sociétés ouvertes aux influences culturelles et économiques extérieures. La lutte contre les discriminations, en particulier contre le racisme et la xénophobie, l'attachement au caractère multiculturel de nos sociétés, les questions liées à l'immigration et au dialogue interculturel trouvent au sein de la jeunesse un terrain particulièrement propice, capable de la mobiliser. * Enjeu politique L'ensemble des défis décrits ci-dessus représentent un enjeu très vaste et s'inscrivent dans les priorités actuelles de la Commission : la citoyenneté, la croissance et la paix. En matière de citoyenneté, il convient de créer les conditions pour que les jeunes européens puissent davantage s'affirmer comme citoyens solidaires, responsables, actifs et tolérants dans une société plurielle. L'implication accrue des jeunes à la vie de la communauté locale, régionale, nationale et européenne et l'émergence d'une citoyenneté active constituent des enjeux majeurs, pour le présent, mais également pour le futur de nos sociétés. Ces défis sont des défis qui sont communs aux Etats membres. A ceci s'ajoute la nécessité de développer auprès des jeunes leur conscience d'appartenir à l'Europe, leur adhésion aux valeurs prônées par l'Union et leur citoyenneté européenne. Mais il convient également de répondre aux aspirations des jeunes en leur donnant la possibilité de renforcer leur éducation et leur formation, sur un plan moins formel que ce qui est réalisé dans les systèmes éducatifs académiques ou dans le cadre de la formation professionnelle. Ces activités d'éducation non formelle méritent d'être soutenues et reconnues au niveau européen car elles contribuent, pour leur part, au processus de Lisbonne et, à leur manière, à la croissance en Europe. Enfin la volonté des jeunes de construire de nouvelles relations entre jeunes Européens et jeunes du monde entier, leur souci de compréhension mutuelle, d'esprit de tolérance et d'ouverture est le meilleur atout pour la paix dans le monde. Pour ne prendre que l'exemple des relations euro-méditerranéennes, le rapport des sages [19] remis à la Commission établit que la jeunesse a une importance fondamentale pour le succès du dialogue entre les Peuples et les Cultures dans cette région d'autant plus que 50% de la population dans les pays arabes a moins de 20 ans. Le « dialogue rénové » dont parle ce rapport est en ligne avec les priorités du domaine de la jeunesse qui sont développées dans le cadre du partenariat euro-méditerranéen. En outre le rapport des sages préconise un renforcement du volontariat en « incitant la jeunesse des deux rives à un "engagement civil commun au service de la région euro-méditerranéenne". [19] Rapport du Groupe des Sages créé à l'initiative du Président de la Commission « Le Dialogue entre les Peuples et les Cultures dans l'Espace euro-méditerranéen » http://europa.eu.int/comm/europeaid/ index_fr.htm * Réponse aux défis La méthode ouverte de coordination dans le domaine de la jeunesse est la procédure politique qui a été adoptée pour trouver en commun des réponses à ces défis et le nouveau programme européen pour la jeunesse doit accompagner et soutenir cette démarche politique. Dans ce contexte, il y a lieu d'intervenir à deux niveaux: - Les jeunes Les jeunes sont les premiers acteurs du programme. Celui-ci doit permettre aux jeunes, aux groupes de jeunes ou aux organisations de jeunes de mettre en oeuvre notamment, à leur initiative, des projets d'échanges, de mobilité, de solidarité, ou de participation. Ces activités favorisent la prise de conscience européenne chez les jeunes ainsi que leur inclusion sociale dans le monde adulte. L'aspect le plus marquant du programme est son universalité en ce sens qu'il est le seul programme européen a être accessible à tous les jeunes et notamment les jeunes avec le moins d'opportunités, car ce programme est mis en oeuvre en dehors du cadre scolaire. Le programme est ouvert aux jeunes de 13 à 30 ans. L'élargissement de la tranche d'âge par rapport au programme actuel (15-25 ans) se justifie par le fait que, d'une part les jeunes adolescents atteignent plus tôt la maturité que leurs aînés et d'autre part, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent les étapes de la vie qui les conduisent à l'autonomie. La participation active des jeunes, leurs expériences, leur éducation informelle et non-formelle ainsi que leur employabilité sont des éléments qui ont un impact positif et contribuent aux objectifs des politiques de la famille, de l'éducation et de l'emploi, de l'égalité des genres et de l'inclusion sociale. Afin de répondre à la demande des jeunes qui veulent se rendre utiles dans un souci de solidarité et afin d'accroître leur sentiment d'appartenance à une communauté de valeurs qu'est l'Europe, le Service Volontaire Européen sera étendu afin de mettre à disposition de l'Union une force d'intervention en soutien des actions de solidarité de l'Union, internes ou externes. - Les systèmes qui soutiennent les activités des jeunes Il ne serait pas réaliste de couvrir l'ensemble des besoins de tous les jeunes Européens, ce qui ne serait d'ailleurs pas conforme à l'esprit de subsidiarité de ce programme et à la nécessité de se concentrer sur les actions avec une valeur ajoutée européenne. C'est pourquoi, par souci d'efficience, le programme propose également de soutenir les activités d'autres acteurs du domaine de la jeunesse et en premier lieu les animateurs socio-éducatifs, le Forum européen de la Jeunesse [20], les organisations non gouvernementales de jeunesse actives au niveau européen et les Agences Nationales du programme. Ceux-ci forment les bases sur lesquelles s'appuient les jeunes pour établir leurs projets et par lesquelles les projets sont mis en oeuvre. Le programme prévoit donc les moyens pour permettre le développement de ces éléments structurants qui ont un important effet multiplicateur. [20] Le Forum européen de la Jeunesse est une organisation internationale composée de conseils nationaux de jeunesse et organisations internationales non-gouvernementales de jeunesse représentant les intérêts des jeunes de l'ensemble de l'Europe. Il s'agit de la seule plate-forme en Europe qui représente les organisations de jeunesse auprès de l'Union européenne. Une autre proposition qui vise l'efficience par un effet structurant et multiplicateur est le soutien à la coopération des politiques nationales de jeunesse. Le programme peut ainsi être utilisé comme levier vis-à-vis de ces politiques, dans le respect de la subsidiarité. Le programme est ouvert aux Etats membres de l'UE, aux pays candidats, aux pays de l'AELE membres de l'EEE, ainsi qu'à la Confédération Helvétique, et aux pays des Balkans occidentaux. Des projets peuvent également être réalisés en partenariat avec d'autres pays, en premier lieu avec les pays concernés par la Communication de la Commission "l'Europe élargie - voisinage: un nouveau cadre pour les relations avec nos voisins de l'Est et du Sud" [21]. [21] COM (2003) 104 final du 11.3.2003 5.1.2 Objectifs du programme Dans ce contexte, les objectifs généraux du programme sont: a) Promouvoir la citoyenneté active des jeunes, en général, et leur citoyenneté européenne en particulier; b) Développer la solidarité des jeunes, notamment afin de renforcer la cohésion sociale de l'Union européenne; c) Favoriser la compréhension mutuelle des peuples à travers les jeunes; d) Contribuer au développement de systèmes de qualité en soutien aux activités des jeunes et à celui de la capacité des organisations de la société civile dans le domaine de la jeunesse; e) Favoriser la coopération européenne en matière de politiques de jeunesse. Les objectifs proposés dans le programme sont cohérents, d'une part avec les priorités en matière de coopération dans le domaine de la jeunesse, d'autre part avec les développements récents en matière de citoyenneté. Ceux-ci assurent également la continuité du programme "JEUNESSE" actuel, ainsi que du programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse (ONG de jeunesse) qui vient d'être adopté prochainement par le Conseil et le Parlement européen. 5.1.3 Valeur ajoutée européenne Bien que le programme ne soit pas le seul instrument qui touche les jeunes et que celui-ci soit complémentaire d'instruments au niveau national et européen, sa valeur ajoutée est néanmoins importante, compte tenu de la spécificité de ses objectifs. L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE 2000-2006 a mis en évidence que la plupart des projets financés n'auraient jamais eu une dimension européenne sans un appui européen. Le programme est dans certains Etats membres complémentaire d'actions nationales ou régionales, lorsqu'il n'est pas tout simplement la seule activité structurée en faveur de la jeunesse en attendant que des actions se mettent en place au niveau des autorités nationales. L'évaluation intermédiaire met également en valeur l'impact du programme sur les politiques des administrations publiques nationales qui tendent à s'orienter vers les priorités du programme. En ce qui concerne les projets qui visent les jeunes et les animateurs socio-éducatifs directement, la valeur ajoutée européenne est souvent directement liée à la nature de l'action : mobilité des jeunes à travers l'Europe ou avec des pays partenaires, service volontaire européen, mise en réseau de projets, formation européenne d'animateurs socio-éducatifs, soutien aux ONG de jeunesse qui poursuivent des objectifs d'intérêt général européen. Les Etats membres ne seraient tout simplement pas en mesure d'organiser individuellement de telles actions. La valeur ajoutée européenne se traduit également par un effet de levier vis-à-vis des politiques nationales, soit en montrant la voie à suivre (priorité aux jeunes avec moins d'opportunités, projets d'initiative locale, projets de démocratie participative), soit en stimulant l'innovation, la recherche et la coopération. L'effet multiplicateur du programme peut être considéré comme important car aujourd'hui les activités liées à la jeunesse cherchent de façon plus systématique à acquérir une dimension transnationale. Afin de favoriser les synergies avec d'autres interventions, le programme prévoit la mise en oeuvre de systèmes de labelisation avec des actions similaires réalisés dans les pays participants au programme, ainsi qui la mise en valeur des actions du programme qui contribuent au développement d'autres politiques dans les domaines notamment de l'éducation, de la formation, de la culture et du sport. La mise en oeuvre d'un programme européen dans le domaine de la jeunesse est un élément essentiel pour contribuer à l'émergence chez les tous les jeunes d'une citoyenneté européenne. 5.1.4 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante a) Evaluation ex-ante Un rapport d'évaluation ex-ante accompagne le projet de base légal pour le programme. Ce rapport a été préparé par les services de la Commission. Le rapport d'évaluation ex-ante prend en compte les contributions résultant de la consultation de la société civile: - Le rapport de la consultation publique - La position du Forum européen de la Jeunesse - L'avis des agences nationales du programme actuel - Les travaux du groupe de travail sur les nouveaux instruments - Les résultants d'un séminaire des chercheurs sur les nouveaux instruments Le rapport d'évaluation ex-ante prend également en compte les enseignements apportés par l'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE qui s'est basée notamment sur: - les études d'impacts des actions 1, 2, 3 et 5, élaborées sous la responsabilité des autorités nationales par des experts externes ou avec le support des Agences nationales ont suivi le guide méthodologique proposé par la Commission (v. 5.1.3). - Une série de séminaires qui ont permis notamment "l'évaluation des procédures" du programme JEUNESSE et l'évaluation des actions 3 et 5, et des actions des pays tiers - Une évaluation externe du partenariat entre le Conseil de l'Europe et la Commission en matière de formation dans le domaine de la jeunesse - Une évaluation externe des actions avec les pays tiers Finalement ce rapport prend également en compte les derniers développements politiques dans le domaine de la jeunesse, en particulier: - les conclusions du Conseil du mai 2003 concernant la nouvelle génération de programme pour la jeunesse, confirmées par le Conseil de mai 2004 - Les conclusions de la Conférence européenne sur le service civique et la jeunesse qui s'est tenue à Rome sous présidence italienne en novembre 2003 - Le rapport des sages sur les relations euro-méditerranéennes de novembre 2003 b) constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante Les principaux éléments avancés par l'évaluation ex-ante sont: 1. Préserver un programme spécifique au domaine de la jeunesse avec des passerelles avec les autres domaines qui concernent les jeunes. 2. Garantir la continuité avec le programme JEUNESSE en termes d'actions (échanges de jeunes, Service volontaire Européen, projets d'initiatives et mesures de soutien) et d'accès au programme (ouverture à tous les jeunes, en particulier à ceux avec le moins d'opportunités, soutient à des projets organisés par des ONG et les organisations locales qui s'occupent des jeunes sur le terrain, dans une approche décentralisée) 3. Développer l'identité européenne des jeunes et leur citoyenneté active dans la société. 4. Prendre en compte les priorités politiques définies dans le Livre Blanc de la Commission sur la jeunesse, en développant les projets de participation démocratique, en améliorant l'information des jeunes, en étendant les possibilités de volontariat en en soutenant les actions nécessaires à une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse. 5. Soutenir les initiatives prises dans le cadre de la coopération politique mise en oeuvre par la méthode ouverte de coordination (échanges de bonnes pratiques, complémentarités...). 6. Contribuer au développement des organisations de jeunesse et soutenir le travail des animateurs de jeunesse. 7. Ouvrir davantage le programme vers les pays tiers et donner à ces activités plus de visibilité. 8. Contribuer à la reconnaissance des activités du programme et plus généralement du travail des animateurs de jeunesse qui contribuent à l'éducation et à l'apprentissage informels et non formels des jeunes. 9. Proposer des mécanismes qui soient simples et flexibles compte tenu du public cible visé. 5.1.5 Dispositions prises à la suite de l'évaluation intermédiaire du programme actuel L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE permet de dégager les recommandations suivantes: 1. Cibler encore mieux le programme sur son public cible, à savoir les jeunes de toutes conditions, en particulier ceux avec moins d'opportunités. 2. Améliorer l'assistance aux bénéficiaires et aux projets, dans toutes les phases, par des mesures de proximité et de qualité. 3. Simplifier les procédures et les rendre aussi flexibles que possible compte tenu du public visé. 4. Renforcer la transparence et la cohérence dans la mise en oeuvre du programme, notamment au niveau décentralisé. 5. Augmenter la qualité du travail par une évaluation des projets avec un retour d'information auprès des bénéficiaires et une reconnaissance des activités réalisées. 6. Développer les activités de volontariat tant sur le plan qualitatif que sur le plan quantitatif. 7. Ouvrir davantage le programme sur les pays tiers. 8. Anticiper les évolutions par la mise en oeuvre de projets innovants et la réalisation des études nécessaires. 9. Donner une visibilité au programme et à chacune de ses actions et valoriser les résultats obtenus. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire 5.2.1 Actions du programme Les objectifs du programme sont soutenus par cinq actions opérationnelles - Jeunesse pour l'Europe Cette action vise à soutenir les échanges de jeunes, leurs initiatives, leur participation à la vie démocratique et toute activité permettant de développer leur citoyenneté et la compréhension mutuelle entre les jeunes. La population type est représentée par les jeunes de 13 à 30 ans. - Le Service Volontaire Européen Cette action vise à renforcer la participation des jeunes à différentes formes d'activités de volontariat, à l'intérieur et en dehors de l'Union européenne. Cette action concerne les jeunes de 18 à 30 ans. - Jeunesse pour le monde Cette action vise à soutenir des projets avec les pays partenaires du programme, notamment l'échange de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs, le soutien aux initiatives qui renforcent la compréhension mutuelle des jeunes et leur sens de la solidarité ainsi que le développement de la coopération dans le domaine de la jeunesse et de la société civile dans ces pays. Cette action concerne les jeunes de 13 à 30 ans et les animateurs socio-éducatifs. - Animateurs socio-éducatifs et systèmes d'appui Cette action a pour objet d'assurer le soutien aux organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse, notamment les organisations non gouvernementales de jeunesse, leur mise en réseau, l'échange, la formation et la mise en réseau des animateurs socio-éducatifs, la stimulation de l'innovation et de la qualité des actions menées dans le domaine de la jeunesse, l'information des jeunes et la mise en place des structures et activités nécessaires au programme pour atteindre ses objectifs. Cette action concerne des milliers d'organisations de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs. - Soutien à la coopération politique Cette action permet d'organiser le dialogue entre les différents acteurs du monde de la jeunesse, en particulier les jeunes, les animateurs socio-éducatifs et les responsables politiques, de contribuer au développement de la coopération politique dans le domaine de la jeunesse et d'effectuer les travaux et les mises en réseau nécessaires à une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse. 5.2.2 Caractéristiques des actions - Le programme est ouvert aux jeunes entre 13 et 30 ans Cette proposition est la conséquence de l'analyse du Livre Blanc et de l'évaluation du programme actuel par les Etats membres. Les jeunes sont prêts à participer à des projets plus tôt que précédemment et ils accèdent à l'autonomie plus tard. Il est néanmoins proposé que l'âge de participation au programme soit modulé en fonction de la nature des activités. - Le programme intègre le soutien aux ONG européennes de jeunesse La Commission a proposé une base légale pour ce soutien aux ONG pour la période 2004 - 2006. Au delà, ce soutien fait partie intégrante de l'objectif visant à promouvoir la citoyenneté active des jeunes en général, et leur citoyenneté européenne en particulier. Il doit donc être intégré au nouveau programme proposé. - Le programme est ouvert aux pays qui ont vocation à rejoindre un jour ou l'autre l'Union européenne ainsi qu'aux pays membre de l'AELE. Cette proposition est dans le droit fil du programme actuel. Elle est appliquée aux pays actuellement candidats à l'adhésion, aux Balkans occidentaux, aux Etats de l'AELE membres de l'EEE et à la Suisse. - Une action particulière est créée pour les actions avec les pays tiers, appelés pays partenaires du programme Le programme actuel autorise des actions avec les pays tiers, mais leur offre peu de visibilité du fait de leur éparpillement. La création de l'action « Jeunesse pour le monde » permettra d'augmenter cette visibilité. - Cette action prévoit deux niveaux de coopération, l'un avec les pays voisins de l'Europe, l'autre avec le reste du monde Avec les pays voisins de l'Europe, le programme propose de pouvoir faire le même type d'activités que celles réalisées au sein de l'Union, à quelques exceptions près liées à leur faisabilité dans ces pays. Pour le reste du monde, les mesures sont beaucoup plus ciblées (échanges de bonnes pratiques, d'animateurs socio-éducatifs, de jeunes mais dans des conditions limitées) sous peine de transformer le programme en un programme mondial difficile à gérer. - La base légale ouvre la possibilité au soutien à des structures régionales et locales pour aider les jeunes dans leur projet La gestion centralisée indirecte via des agences nationales dans chaque pays participant au programme est confirmée. Dans certains pays, il convient cependant de prévoir des relais locaux ou régionaux pour l'information et le support des jeunes dans la mise en oeuvre de leurs projets. - La Commission pourra, après avis du comité et donc du Parlement européen, adapter les mesures prévues au sein de chaque action. La base légale proposée couvre jusqu'en 2013. Le programme doit être au service du processus politique initié suite au Livre Blanc. Le programme doit donc pouvoir s'adapter de manière flexible aux priorités qui résulteront, durant la prochaine décennie, de ce processus politique. - Le programme pourra établir des passerelles avec d'autres instruments communautaires Le domaine de la jeunesse est complémentaire avec d'autres domaines, en particulier l'éducation, la formation professionnelle, la culture, le sport, l'inclusion sociale, la lutte contre les discriminations, la recherche, l'action extérieure de l'Union. Le programme pourra, établir des actions avec d'autres programmes pour établir des passerelles avec ces domaines. La mise en commun éventuelle de moyens financiers ne pourra se faire qu'en accord avec les bases légales respectives de chaque instrument et leurs autorités décisionnelles en matière de budget. - Les pays participant au programme pourront financer eux-mêmes des projets similaires à ceux du programme qui recevront un label européen, et des partenariats pourront être signés avec certaines entités comme les régions, avec un cofinancement de leur part Ces mesures visent l'efficience du programme et son effet multiplicateur. Il s'agit de mobiliser les énergies et les fonds pour démultiplier l'action du programme, dans le respect des compétences et des règles propres à chaque partenaire. - Le programme, dans le respect du Règlement financier doit tenir compte de l'environnement spécifique auquel il s'adresse - il n'est pas basé sur un système institutionnalisé - les acteurs proviennent de la société civile, des ONG ou encore d'initiatives locales - les jeunes eux-mêmes créent leurs activités - tous les jeunes peuvent participer - les projets sont basés sur l'initiative individuelle et volontaire - les projets sont réalisés dans les communautés locales mais en dehors du cadre scolaire - moindre capacité financière et capacité de planification à long terme de la part des bénéficiaires En conséquence, la proposition de programme utilise à chaque fois que possible et que nécessaire les flexibilités offertes par le nouveau règlement financier. 5.2.3 Objectifs spécifiques du programme OBJECTIFS SPECIFIQUES // INDICATEURS 1. Promouvoir la citoyenneté active des jeunes, en général, et leur citoyenneté européenne en particulier // - en donnant la possibilité aux jeunes et à leurs organisations de représentation de participer au développement de la société en général et de l'Union européenne en particulier; // - qualité des plans de travail des ONG - nombre des ONG ayant plus de 8 partenaires en Europe - en développant auprès des jeunes le sentiment d'appartenance à l'Union européenne; // - niveau d'adhésion à l'Europe des jeunes ayant participé au programme - en développant la mobilité des jeunes en Europe; // - niveau de mobilité des jeunes ayant participé au programme - en développant l'apprentissage interculturel au sein de la jeunesse; // A propos des jeunes ayant participé au programme: - attitudes modifiées concernant les jeunes d'autres cultures - en assurant la promotion des valeurs fondamentales de l'Union auprès des jeunes; // - nombre de projets intégrant les thèmes de paix, liberté, égalité des genres, démocratie, droit de l'homme, tolérance - en encourageant l'esprit d'initiative, d'entreprise et de créativité; // - nombre de projets qui implique directement les jeunes dans leur réalisation (et impact sur le développement personnel) - nombre d'initiatives ayant favorisé l'employabilité des jeunes - nombre de projets qui se pérennisent - en veillant à la participation au programme des jeunes qui ont le moins d'opportunités; // - nombre de jeunes moins favorisés participant au programme - type de compétences acquises - en veillant au respect de l'égalité entre les femmes et les hommes dans participation au programme. // - [break-down by gender of actions beneficiaries] 2. Développer la solidarité des jeunes notamment afin de renforcer la cohésion sociale de l'Union // - en donnant la possibilité aux jeunes d'exprimer leurs engagements personnels par des activités de volontariat au niveau européen et international; // - progrès dans le développement personnel du jeune - taux de satisfaction parmi les jeunes ayant effectué un SVE, vis à vis de la qualité de l'engagement qu'ils ont pu concrétiser. - en associant les jeunes aux actions de solidarité de l'Union européenne; // - nombre d'actions de solidarités - contribution à la réussite de l'intervention - en contribuant à la coopération entre les services civils et volontaires impliquant des jeunes au niveau national. // - niveau d'intensité de la coopération 3. Favoriser la compréhension mutuelle des peuples à travers les jeunes // - en développant entre les jeunes de l'Union européenne et les jeunes des pays voisins, des échanges et le dialogue interculturel; // A propos des jeunes ayant participé au programme: - attitudes modifiées concernant les jeunes