Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (17. lokakuuta 2018 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 40/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Coteaux d’Ancenis”

PDO-FR-A0928-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 12. marraskuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Muutetaan maantieteellistä aluetta seuraavasti: ”Kaikki valmistusvaiheet tapahtuvat maantieteellisellä alueella, jonka maatalouselintarviketuotteiden kansallinen komitea Institut National de l’Origine et de la Qualité on vahvistanut 28. syyskuuta 2011 pidetyssä istunnossa. Alueen muodostavat päivänä, jona toimivaltainen kansallinen komitea INAO on hyväksynyt tämän tuote-eritelmän, vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella seuraavat kunnat:

— Loire-Atlantiquen departementti: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (ainoastaan Barbechat’n liitoskunnan alue), Ligné, Loireauxence (ainoastaan Varades’n liitoskunnan alue), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

— Maine-et-Loiren departementti: Mauges-sur-Loire (ainoastaan La Chapelle-Saint-Florentin liitoskunnan alue), Orée d’Anjou (ainoastaan Bouzillén, Champtoceaux’n, Drainin, Landemontin, Lirén ja La Varennen liitoskuntien alueet).

Maantieteelliseen alueeseen liittyvät kartat ja asiakirjat ovat saatavilla maatalouselintarviketuotteiden kansallisen komitean Institut National de l’Origine et de la Qualitén (INAO) verkkosivustolla. ”

Toimituksellinen muutos: Uudessa hallinnollisten elinten luettelossa otetaan huomioon tuote-eritelmän vahvistamisen jälkeen tapahtuneet hallintoalueiden liitokset tai muut muutokset. Oikeusvarmuuden lisäämiseksi siinä on viittauksia voimassa olevaan viralliseen geokoodiin, jonka Ranskan kansallinen tilasto- ja taloudellisen tutkimuksen laitos INSEE julkaisee joka vuosi.

Lisäksi mainitaan maantieteellistä aluetta kuvaavien karttojen ja asiakirjojen saatavuudesta INAOn verkkosivustolla, jotta julkista tietoa on paremmin saatavilla.

Yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa (Rajattu maantieteellinen alue) muutetaan vastaavasti.

2. Rajattu viljelyalue

Korvataan 1 luvun IV kohdan 2 alakohdassa sana ”rajattu” sanalla ”tuotanto”.

Tämä on toimituksellinen muutos, joka ei muuta rajattua viljelyaluetta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Korvataan 1 luvun IV kohdan 3 alakohdassa kuntien luettelo seuraavasti:

— Loire-Atlantiquen departementti: La Boissière-du-Doré, La Chapelle-Heulin, Divatte-sur-Loire (ainoastaan La ChapelleBasse-Merin liitoskunnan alue), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau, Maisdonsur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles, Vallet.

— Maine-et-Loiren departementti: Montrevault-sur-Èvre (ainoastaan Puiset-Dorén ja Saint-Rémy-en-Maugesin liitoskuntien alueet), Orée d’Anjou (ainoastaan Saint-Laurent-des-Autelsin ja Saint-Sauveur-de-Landemont’n liitoskuntien alueet), Sèvremoine (ainoastaan Tillièresin liitoskunnan alue).

Toimituksellinen muutos: Uudessa hallinnollisten elinten luettelossa otetaan huomioon tuote-eritelmän vahvistamisen jälkeen tapahtuneet hallintoalueiden liitokset tai muut muutokset.

Yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa (Lisäedellytykset) muutetaan vastaavasti.

4. Viiniköynnöslajikkeet

Punaviinejä ja roseeviinejä on jo mahdollista tuottaa cabernet franc ‐lisärypelelajikkeella.

Cabernet franc on alueen ja nimityksen historiallinen rypälelajike, joka tuo viiniin tietynalaista rakennetta muuttamatta sen omaleimaisuutta. Tämän ansiosta tuotantoa voidaan tietyssä määrin suojella, koska lajike ei ole niin arka jäätymiselle kuin gamay-lajike, eikä myöskään sienitaudeille.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Viinin sekoitus

— Lisätään 1 luvun V kohtaan alakohta: ”2 – Lajikkeen osuutta viinitilalla koskevat säännöt Lisälajikkeen osuus sekoitteessa on enintään 10 prosenttia viiniköynnöslajikkeesta. Viiniköynnöslajikkeiden vaatimuksenmukaisuutta arvioidaan kulloisenkin värisen viinin osalta tarkistetun alkuperänimityksen viiniä tuottavan tilan kaikista viljelylohkoista. ”

— Lisätään 1 luvun IX kohdassa a alakohta ” a) – Lajikkeiden sekoitus Punaviinien tai roseeviinien on oltava peräisin viinirypäleiden tai viinien sekoituksesta samoissa suhteissa kuin tilan viiniköynnöslajikkeille on määritetty. ”

Cabernet franc ‐lajikkeen lisäyksen johdosta oli tarpeen lisätä viiniköynnöslajikkeita ja sekoituksia koskeva sääntö, jolla lajikkeen osuutta rajoitetaan 10 prosenttiin.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Pakkaaminen

Muutetaan IX kohdan 2 alakohdassa pakattujen erien analysoinnin tulosten säilytysaikaa siten, että tuloksia on nykyään säilytettävä 12 kuukautta 6 kuukauden sijasta entistä tehokkaamman valvonnan varmistamiseksi.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7. Liikkuminen valtuutettujen varastonpitäjien kesken

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 4 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteyttä on tarkistettu asianomaisten kuntien määrän päivittämiseksi (16 kuntaa 22 kunnan sijasta).

Yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa (Yhteys maantieteelliseen alueeseen) muutetaan vastaavasti.

9. Siirtymätoimenpiteet

Päättyneet siirtymätoimenpiteet on poistettu tuote-eritelmästä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

10. Merkinnät

Lisätään XII kohtaan c alakohta ”Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienimmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen,

— että kyseessä on kiinteistörekisterialue ja

— että paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Tämän kiinteistörekisterialueen nimi voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään tai paksuudeltaan enintään puolet niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. Nimi merkitään samaan kenttään kuin tarkistettu alkuperänimitys. ”

Yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa (Lisäedellytykset) muutetaan vastaavasti.

11. Viljelylohkojen käyttötarkoitusta koskeva ennakkoilmoitus

Poistetaan 2 luvun 1 kohdan 1 alakohdassa sopimuksen hiljaista uusimista koskeva viiden vuoden ajanjakso, jotta vältetään kaikenlaiset ongelmalliset erehdykset ja uusitaan sopimus hiljaisesti vain, jos toimija ei ole ilmoittanut muutoksesta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12. Hakemusta koskeva ilmoitus

Hakemusta koskeva ilmoitus on toimitettava viimeistään 31. joulukuuta eikä 10. joulukuuta mennessä, kuten aikaisemmin.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

13. Pakkaamattoman viinin kauppaa koskeva ennakkoilmoitus

Lisätään 2 luvun II kohdan 3 alakohdan ensimmäisessä alakohdassa sana ”ensimmäinen” ennen sanaa ”kauppa” ja ilmaisu ”kyseisen vuoden ensimmäinen erä tai kuluttajalle suunnatun viinin ensimmäinen kaupan pitäminen” sanan ”kauppa” jälkeen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

14. Pakkausta koskeva ennakkoilmoitus

Lisätään 2 luvun II kohdan 4 alakohdassa uusi alakohta:

” – pakkauksen arvioitu ajankohta”

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

15. Käytöstä poistamista koskeva ilmoitus

Korvataan 2 luvun II kohdan 6 alakohdassa ilmaisu ”yhden kuukauden kuluessa” ilmaisulla ”viimeistään 15. joulukuuta”

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

16. Viinitilarekisteri

Muutetaan 2 luvun II kohdan 1 alakohta seuraavasti:

”1 – Viinitilarekisteri a) Kaikki toimijat, jotka viljelevät tarkistetun alkuperämerkinnän valmistukseen soveltuvia viiniköynnöksiä, ilmoittavat sadonkorjuuvuoden 1. kesäkuuta mennessä rekisteristä, jossa toimija ilmoittaa ne viljelylohkot, joilla tämä luopuu tarkistetun alkuperänimityksen mukaisesta tuotannosta, ja sen, ettei tämä halua soveltaa tarkistetun alkuperänimityksen saanutta viiniä tuottaville viinitarhoille asetettuja tuotantoehtoja. Nimityksen suojelemisesta ja hallinnoimisesta vastaava yhdistys voi pyytää toimijoita toimittamaan kopion kyseisestä rekisteristä. b) Toimijoiden, joita siirtymätoimenpide koskee (tai useammat siirtymätoimenpiteet koskevat), on pidettävä nimityksen suojelemisesta ja hallinnoimisesta vastaavan yhdistyksen ja valtuutetun valvontaelimen saatavilla palstojen luettelo, josta käy ilmi: — palstan maarekisterinumero; — mainittu siirtymätoimenpide. ”

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

17. Kypsytysrekisteri

Korvataan 2 luvun II kohdan 2 alakohdassa ilmaisu ”eritelmä” ilmaisu ”rekisteri” ja lisätään, että luokituksen alenemiset on esitetty tässä rekisterissä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

18. Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Tärkeimpien tarkastettavien kohtien kuvauksen johdonmukaisuuden varmistamiseksi Nantais’n aluetta koskevissa eritelmässä tarkistetaan 3 lukua.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Coteaux d’Ancenis

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Punaviinit

Viinit ovat kuohumattomia punaviinejä

Viinin analyyttiset ominaisuudet ovat seuraavat:

— Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: punaviinit 10,5 %

— Yhteenlaskettu enimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina väkevöinnin jälkeen: punaviinit 12,5 %

— Kokonaishappopitoisuus: punaviinit 57,1–102,1 milliekvivalenttia/litra

— Haihtuvien happojen enimmäispitoisuus: punaviinit 13,3 milliekvivalenttia/litra

— Käymiskykyisten sokerien pitoisuus (glukoosi ja fruktoosi): punaviineissä enintään 3 grammaa litraa kohden

— Omenahapon enimmäispitoisuus: punaviineissä enintään 0,3 grammaa litraa kohden. Malolaktinen käyminen saatetaan punaviinien osalta päätökseen.

Punaviinien kokonaisrikkidioksidipitoisuus ja kokonaisalkoholipitoisuus ovat EU:n lainsäädännön mukaiset.

Punaviinien väri on kirkas, ja niiden sävyt vaihtelevat kirsikanpunaisesta granaatinpunaiseen. Tuoksussa on usein vahvoja punaisten hedelmien aromeja, joihin liittyy toisinaan mausteisuutta. Viineissä on usein elegantit tanniinit, jotka tekevät niiden mausta pehmeän ja notkean. Maussa korostuu myös tietynlainen raikkaus.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

Valkoviinit

Viinit ovat kuohumattomia valkoviinejä.

Viinin analyyttiset ominaisuudet ovat seuraavat:

— Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: valkoviinit 11,5 %

— Yhteenlaskettu enimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina väkevöinnin jälkeen: valkoviinit 13,5 %

— Kokonaishappopitoisuus: valkoviinit 57,1–112,3 milliekvivalenttia/litra

— Käymiskykyisten sokerien pitoisuus (glukoosi ja fruktoosi): valkoviinit 20–40 grammaa litraa kohden

Valkoviinien keltaisessa värissä korostuu runsaus, ja siihen kehittyy yleensä voimakkaita aromaattisia vivahteita, jotka muistuttavat hyvin kypsiä hedelmiä tai eksoottisia hedelmiä. Valkoviinien analyyttisiin normeihin liittyvät säännöt varmistavat useimmiten suutuntuman erinomaisen tasapainon, ja käymiskykyisten sokerien tuoma pyöreys tasapainottaa Loiren viineille ominaista raikkautta.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) 10 Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) 13,3 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

Roseeviinit

Viinit ovat kuohumattomia roseeviinejä.

Viinin analyyttiset ominaisuudet ovat seuraavat:

— Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: roseeviinit 10 %

— Yhteenlaskettu enimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina väkevöinnin jälkeen: roseeviinit 12 %

— Kokonaishappopitoisuus: roseeviinit 57,1–102,1 milliekvivalenttia/litra

— Haihtuvien happojen enimmäispitoisuus: roseeviinit 10,2 milliekvivalenttia/litra

— Käymiskykyisten sokerien pitoisuus (glukoosi ja fruktoosi): roseeviineissä enintään 4 grammaa litraa kohden

Roseeviinien kokonaisrikkidioksidipitoisuus ja kokonaisalkoholipitoisuus ovat EU:n sääntelyn mukaiset.

Roseeviinien vaaleassa värissä tulee esiin vivahteita hennon vaaleanpunaisesta lohenpunaiseen. Niiden hienovaraiset ja hillityt aromit korostavat raikkautta, ja niissä on yleensä hedelmäisiä vivahteita. Näiden viinien suutuntumalle on usein tyypillistä keveys ja raikkaus sekä häivähdys eloisuutta.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten vähimmäistiheys on 6 000 istutettua köynnöstä hehtaaria kohden.

Köynnösrivien välinen etäisyys on enintään 1,60 metriä ja köynnösten välinen etäisyys samalla rivillä 0,90–1,10 metriä.

Viiniköynnökset leikataan niin, että kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 12 silmua,

— joko matalaleikkauksella (Royat-, maljamaiseen tai viuhkamaiseen muotoon);

— tai pitkällä yksinkertaisella Guyot-leikkauksella

Leikkaus on saatettava päätökseen ennen satovuoden toukokuun 31. päivää.

Fenologisessa vaiheessa, jota kutsutaan ”hedelmöittymiseksi”, hedelmää tuottavien oksien määrä on enintään 10 köynnöstä kohden.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Roseeviinien valmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kielletty.

Tiivistävät väkevöintimenetelmät ovat punaviineillä sallittuja, ja osittaisen väkevöinnin enimmäismäärä suhteessa käsiteltyyn määrään on 10 prosenttia.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään seuraava: valkoviinit 13,5 %, roseeviinit 12 % ja punaviinit 12,5 %.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön säännösten sekä maaseutua ja kalastusta koskevassa Ranskan laissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

b. Enimmäistuotokset

Valkoviinit

55 hehtolitraa/ha

Puna- ja roseeviinit

66 hehtolitraa/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Kaikki valmistusvaiheet tapahtuvat maantieteellisellä alueella, jonka maatalouselintarviketuotteiden kansallinen komitea Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) on vahvistanut 28. syyskuuta 2011 pidetyssä istunnossa. Alueen muodostavat päivänä, jona toimivaltainen kansallinen komitea INAO on hyväksynyt tämän tuote-eritelmän, vuonna 2018 päivätyn virallisen geokoodin perusteella seuraavat kunnat:

— Loire-Atlantiquen departementti: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (ainoastaan Barbechat’n liitoskunnan alue), Ligné, Loireauxence (ainoastaan Varades’n liitoskunnan alue), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

— Maine-et-Loiren departementti: Mauges-sur-Loire (ainoastaan La Chapelle-Saint-Florentin liitoskunnan alue), Orée d’Anjou (ainoastaan Bouzillén, Champtoceaux’n, Drainin, Landemont’n, Lirén ja La Varennen liitoskuntien alueet).

7. Pääasialliset rypälelajikkeet

Gamay N

Pinot gris G

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue ulottuu Loiren molemmille rannoille, Nantesin ja Angersin kaupunkien puoliväliin. Viiniköynnökset istutetaan pääasiassa suoraan joen vastapäätä sijaitseville rinteille, joskus myös pienempien laaksojen rinteille. Ne levittäytyvät rinteille riveinä useimmiten 20–80 metrin korkeuteen ja erottuvat maisemassa selvästi suhteessa ympäröiviin ylätasankoihin, joilla keskitytään monilajiseen viljelyyn. Maantieteellinen alue kattaa Ancenis’n kunnan ympärillä 16 kunnan alueet Loire-Atlantiquen ja Maine-et-Loiren departementeissa.

Viinitarha istutetaan Massif Armoricain ‐vuoriston vanhoille metamorfisille muodostelmille, jotka koostuvat pääosin savikivestä, kiilleliuskeesta ja gneissistä. Näistä kovista kivilajeista on syntynyt piipitoista ja usein kivistä maaperää, joka on rinteillä hyvin matalaa ja joka kärsi muinoin Loiren eroosiosta. Erityisesti viininviljelyä varten rajatulla alueella on luokiteltu ainoastaan rinteillä sijaitsevia pääasiassa ja perinteisesti rypäleiden viljelyyn käytettyjä lohkoja, joiden maaperä on terve, matala, vesivarannoiltaan rajallista ja kohtalaisen ravinteikas. Nämä maat kuivuvat ja lämpiävät nopeasti.

Maantieteellisen alueen ilmasto on valtamerellisen lauhaa, sillä Loiren mukana maan sisäosiin välittyy meren vaikutus, etenkin siksi, että Ancenis’n alueella joen virtaussuunta on sama kuin vallitsevien tuulten. Vuotuinen keskilämpötila on noin 11,5° C, ja talvet ovat leutoja ja kesät viileitä. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 700 millimetriä, ja sateet jakautuvat ympäri vuotta, mutta kesällä vedestä on selkeästi pulaa. Kyseisellä maantieteellisellä alueella on syksyn alussa tuulinen ja kuiva ajanjakso, ennen syyspäiväntasauksen aikaan ilmeneviä voimakkaita vuorovesivaihteluita.

Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Viininviljelyä on harjoitettu Ancenis’n alueella jo ammoisista ajoista lähtien, ja sen kerrotaan yleistyneen etenkin 1000-luvulla Loiren varrelle perustettujen lukuisien luostarien myötä. Rypäletuotteista maksetut kymmenykset ovat todiste joen rannoilla keskiajalla harjoitetusta aktiivisesta viininviljelystä. Ancenis’n sataman merkitys kasvoi nopeasti alueen viinien kaupan ja kuljetuksen yhteydessä. Niinpä Kaarle IX antoi vuonna 1573 luvan perustaa Ancenis’n satamaan neljä laatuviinien välityskonttoria, joiden määrä kasvoi kymmeneen vuonna 1584. Louis XVI:n alaisuudessa kaupungissa oli säännöllisesti parisenkymmentä viininmyyntiä harjoittavaa alusta.

Ancenis’n viinitarhat lisäsivät 1600-luvulta lähtien puolimakeiden valkoviinien tuotantoa otettuaan pinot gris G ‐lajikkeen käyttöön. Siitä valmistetusta viinistä alettiin vaiheittain käyttää nimitystä ”Malvoisie”. Myöhemmin ilmaantui uusia lajikkeita, kuten 1800-luvun puolivälissä käyttöön otettu gamay N ‐lajike. Viinikauppa nousi tuolloin huippuunsa, kun viinejä laivattiin kohti Pariisia Orléansin kautta tai Pohjois-Eurooppaan ja Bretagneen Nantesin kauppa-aukion kautta.

Viinikirvan aiheuttaman kriisin jälkeen viinitarhat rakennettiin uudelleen, ja niillä alettiin lopullisesti käyttää lajikkeita ja hoitotapoja, jotka ovat nykyään edelleen käytössä. Niiden istutustiheys on 6 000–7 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Kuivien roseeviinien ja punaviinien tuotanto ohitti puolimakeat Malvoisie-viinit. Vuodesta 1907 lähtien Ancenis’n piirikunnassa perustettu viininviljelyn ammattiliitto merkitsi paikallisen dynaamisen viininviljelyn jatkuvuutta. Tuottajien toisen maailmansodan jälkeen vahvistamien tuotantosääntöjen ansiosta vuonna 1954 hyväksyttiin Coteaux d’Ancenis ‐viinin rajattu laatuviinin alkuperänimitys.

Vuonna 2009 viinitarhoja oli 180 hehtaarilla. Niitä viljeli kolmisenkymmentä tuottajaa keskimääräisen vuosituotannon ollessa 10 000 hehtolitraa, josta 45 % oli roseeviinejä, 38 % punaviinejä ja 17 % valkoviinejä. Valkoviinien keltaisessa värissä korostuu runsaus, ja siihen kehittyy yleensä voimakkaita aromaattisia vivahteita, jotka muistuttavat hyvin kypsiä hedelmiä tai eksoottisia hedelmiä. Valkoviinien analyyttisiin normeihin liittyvät säännöt varmistavat useimmiten suutuntuman erinomaisen tasapainon, ja käymiskykyisten sokerien tuoma pyöreys tasapainottaa Loiren viineille ominaista raikkautta.

Punaviinien väri on kirkas, ja niiden sävyt vaihtelevat kirsikanpunaisesta granaatinpunaiseen. Tuoksussa on usein vahvoja punaisten hedelmien aromeja, joihin liittyy aika ajoin mausteisuutta. Niissä on usein elegantit tanniinit, jotka tekevät niiden mausta pehmeän ja notkean. Maussa korostuu myös tietynlainen raikkaus.

Roseeviinien vaaleassa värissä tulee esiin vivahteita hennon vaaleanpunaisesta lohenpunaiseen. Niiden hienovaraiset ja hillityt aromit korostavat raikkautta, ja niissä on yleensä hedelmäisiä vivahteita. Näiden viinien suutuntumalle on usein tyypillistä keveys ja raikkaus sekä häivähdys eloisuutta. Maantieteellinen alue sijaitsee Nantais’n ja Anjoun viinitarhojen yhtymäkohdassa Loiren muodostaman merkittävän liikenneväylän rannalla, minkä ansiosta ”Coteaux d’Ancenis’n” tuottajat ovat voineet hyödyntää tätä kaksinkertaista vaikutusta toteuttaakseen tuotteen luonnolliseen ympäristöön soveltuvia teknisiä tuotantopolkuja.

Loiren maantieteellisen alueen muovaamilla rinteillä Massif Armoricain ‐vuoriston metamorfisten muodostelmien maaperä on useimmiten nopeasti lämpenevä, sen luonnollinen läpäisevyys on nopea ja vesivarannot ovat rajalliset, mikä edistää rypäleiden kypsymistä. Tämän johdosta Ancenis’n sataman ympärille kehittyi keskiajalla aktiivinen kaupallinen viininviljely. Lisäksi maantieteellisen alueen ilmaston erityispiirteenä on usein kesän lopussa ja syksyn alussa tuulinen ja kuiva ajanjakso, joskin valtameren vaikutuksen ansiosta. Tämä luonnollinen ympäristö yhdessä Loiren rantojen avonaisten maisemien kanssa selittää suurelta osin puna- ja roseeviinien tuotannon kehittymisen alueella. Viininviljelyä varten rajattujen viljelyalueiden köyhä ja hapan maaperä ei sovellu erityisen hyvin gamay N ‐lajikkeen viljelyyn, mikä usein rajoittaa lajikkeen elinvoimaa ja selittää sen, että se teki tarpeettomaksi olemassa olevat mustat lajikkeet, vaikka sitä alettiin viljellä myöhään. Viinitarhan sille soveltuvan hoitotavan mukaisen hoidon ja tuotosten säännöstelyn ansiosta saadaan esiin kaikki punaviinien aromit ja roseeviinien hedelmäiset vivahteet.

Ilmaston puolesta on myös mahdollista kehittää puolimakeita valkoviinejä, kun hyväkuntoiset rypäleet korjataan täysin kypsinä. Se on myös edistänyt herkän pinot gris G ‐lajikkeen nopeaa sopeuttamista. Maantieteellisen alueen leudot kesäiset lämpötilat ovat merkittävä etu lajikkeen herkkien aromien säilyttämiselle, ja ne hillitsevät rypäleiden orgaanisten happojen heikentymistä ja takaavat viinien ominaisen raikkauden. Nämä todella omaperäiset viinit, jotka tunnetaan paikallisesti nimityksellä ”Malvoisie”, ovat paikallisen viininviljelyperinteen tunnusomainen tuote.

Tuottajat järjestäytyivät ammattiliitoiksi 1900-luvun alussa, josta lähtien ne ovat jatkuvasti parantaneet tuotteiden laatua. Coteaux d’Ancenis ‐viinien tarkistetun alkuperänimityksen tunnustaminen sekä rajatun viljelyalueen keskittäminen parhaimpiin rinteisiin, viiniköynnöslajikkeiden rajaaminen kahteen lajikkeeseen, jotka ovat gamay N ja pinot gris G, sekä entistä tiukemmat tuotantosäännöt takaavat entistä omaleimaisempien viinien tulevaisuuden.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Seuraavat kunnat muodostavat vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella viinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen:

— Loire-Atlantiquen departementti: La Boissière-du-Doré, La ChapelleHeulin, Divatte-sur-Loire (ainoastaan La Chapelle-Basse-Merin liitoskunnan alue), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le LorouxBottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles, Vallet.

— Maine-et-Loiren departementti: Montrevault-sur-Èvre (ainoastaan Puiset-Doréen ja Saint-Rémy-en-Maugesin liitoskuntien alueet), Orée d’Anjou (ainoastaan Saint-Laurent-des-Autelsin ja Saint-Sauveur-de-Landemontin liitoskunnan alue), Sèvremoine (ainoastaan Tillièresin liitoskunnan alue).

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti tämän nimityksen käyttämiseksi eritelmässä.

Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä täydentävä käytössä oleva nimitys ”Malvoisie” tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Nimitystä käytetään hiilihapottomista valkoviineistä.

Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketeissä kirjaimin, jotka ovat kooltaan eli korkeudeltaan, leveydeltään ja paksuudeltaan enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” ja käytössä oleva nimitys ”Malvoisie” voidaan kirjoittaa kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään tai paksuudeltaan kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienimmän maantieteellisen yksikön nimi, edellyttäen

— että kyseessä on kiinteistörekisterialue ja

— että paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Tämän kiinteistörekisterialueen nimi voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään tai paksuudeltaan enintään puolet niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. Nimi merkitään samaan kenttään kuin tarkistettu alkuperänimitys.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0569c539-0b4c-4402-9b68-c63cca20f36f

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.