Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan kehitysrahaston korkotulojen poikkeuksellisesta käytöstä sisäisen hajauttamisen toteuttamiseen AKT-maissa liittyvien kulujen rahoittamiseksi siirtymäkauden aikana /* KOM/2001/0383 lopull. */





Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kehitysrahaston korkotulojen poikkeuksellisesta käytöstä sisäisen hajauttamisen toteuttamiseen AKT-maissa liittyvien kulujen rahoittamiseksi siirtymäkauden aikana (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Johdanto Komissio päätti 16. toukokuuta 2000 ulkomaanavun ohjelmien hallinnoinnin uudistamisesta osana komission varapuheenjohtaja Neil Kinnockin johdolla toteutettavaa komission yleistä uudistusta. Päätöksen myötä tuli esiin komission käytettävissä olevien henkilöresurssien puute ulkomaanavun alalla. Henkilöresurssien uudistukseen liittyvät tekijät koskivat hankkeen elinkaaren hallinnan uudelleenjärjestämistä, toiminnan merkittävää sisäistä hajauttamista unionin ulkopuolisiin lähetystöihin, teknisen avun toimistojen toiminnan lopettamista ja vastaavien henkilöresurssien uudelleensijoittamista uusin sopimusehdoin. Tehtävien sisäisen hajauttamisen tavoitteena on parantaa avun hallinnoinnin tehokkuutta ja toimien laatua. Päätöksenteon tuominen lähemmäksi paikallistasoa nopeuttaa ohjelmasuunnittelua sekä ohjelmien ja hankkeiden yksilöintiä ja täytäntöönpanoa. Samalla vähennetään viivästymisiä ja hallintomenettelyjä, järkeistetään henkilöresurssien käyttöä, vähennetään niin sanottuja ennakkovalvontatehtäviä, annetaan enemmän vastuuta asianomaisille virkamiehille ja lisätään toiminnan yhteensovittamista paikalla jäsenvaltioiden kanssa. Alustavaa talousarvioesitystä vuodelle 2001 koskevassa oikaisukirjelmässä nro 1 komissio esitti arvionsa henkilöstötarpeesta ja hallintomäärärahoista, joita vaaditaan, jotta henkilöresurssit vastaisivat komission tehtävien määrää. Kun otetaan huomioon jo päätetyt rakenneuudistus ja henkilöstön uudelleenjärjestelyt, todettiin olevan tarpeen lisätä komission henkilöresursseja 1 254 toimella, joista 574 tointa (46 %) ulkosuhdeyksiköissä. Alustavat arviot lähetystöjen henkilöstötarpeista sisäisen hajauttamisen seurauksena ovat osoittaneet, että kussakin lähetystössä tarvitaan keskimäärin 10-15 lisätyöntekijää (virkamiehiä, ulkopuolisia asiantuntijoita, ulkopuolista paikallista henkilöstöä). Virkamiesten virat on rahoitettava talousarvion A osasta rakenneuudistuksen ja henkilöstön uudelleenjärjestelyn avulla sekä alustavaa talousarvioesitystä vuodelle 2001 koskevassa oikaisukirjelmässä vaadituista lisäviroista. Toisaalta ulkopuolisten asiantuntijoiden ja paikallisen henkilöstön aiheuttamat kulut aiotaan kattaa käyttämällä osaa talousarviossa esitetyistä, asianomaisiin lähetystöihin liittyvistä BA-budjettikohdista, kuten Aasian ja Latinalaisen Amerikan (ALA) ja Välimeren alueen (MED) maita sekä Tacis- ja Phare-maita koskevista budjettikohdista. Kyseisillä järjestelyillä katetaan ulkopuolisesta henkilöstöstä aiheutuvat kulut (mukaan luettuina koulutus, toimistokulut ja muun muassa tietotekniikasta aiheutuvat logistiset kulut) kaikkien muiden lähetystöjen paitsi AKT-valtioissa (Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot) sijaitsevien lähetystöjen osalta, joiden päätehtävänä on Euroopan kehitysrahastosta (EKR) annettavan avun hallinnointi. Tämä johtuu siitä, että jäsenvaltiot rahoittavat EKR:n toimintaa erikseen ja siitä käytetään ainoastaan mainintaa p.m. komission talousarvion B osassa. Jäsenvaltioiden välisessä 9. EKR:ää koskevassa sisäisessä sopimuksessa varataan nimenomaisesti 125 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana 9. EKR:n toteuttamisesta aiheutuviin kuluihin. Lisärahoitus on kuitenkin välttämätöntä sisäisestä hajauttamisesta aiheutuvien kulujen kattamiseksi vuosina 2001-2002 ennen Cotonoun sopimuksen voimaantuloa. Komissio ehdottaa sisäisestä hajauttamisesta AKT-valtioissa vuosina 2001-2002 aiheutuvien lisäkulujen rahoittamista osittain EKR:n talletetuista varoista kertyneistä korkotuloista. 2. AKT-lähetystöjä koskeva sisäisen hajauttamisen ohjelma Sisäisen hajauttamisen ensimmäinen vaihe, jonka on määrä alkaa vuoden 2001 puolivälissä, koskee 23 lähetystöä, joista kuusi (Dominikaaninen tasavalta, Etelä-Afrikka, Kenia, Mali, Norsunluurannikko ja Senegal) on AKT-lähetystöjä. Näistä Etelä-Afrikkaa ei tarvitse ottaa huomioon sisäisessä hajauttamisessa, koska sillä on talousarviossa oma BA-budjettikohta eikä se käytä EKR:n varoja. Sisäisen hajauttamisen toisen vaiheen, jonka on tarkoitus alkaa vuonna 2002, on määrä koskea 31 lähetystöä, joista kahdeksan sijaitsisi AKT-valtioissa (Benin, Burkina Faso, Kamerun, Guinea (Conakry), Madagaskar, Niger, Tansania ja Etiopia). Kolmannen, viimeisen sisäisen hajauttamisen vaiheen on määrä alkaa vuonna 2003, ja sen on tarkoitus koskea jäljellä olevia 31 AKT-lähetystöä. Näitä ovat Angola, Barbados, Botswana, Burundi, Eritrea, Fidzi, Gabon, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Jamaika, Keski-Afrikan tasavalta, Kongo (Brazzaville), Kongon demokraattinen tasavalta, Lesotho, Malawi, Mauritania, Mauritius, Mosambik, Namibia, Nigeria, Papua-Uusi-Guinea, Ruanda, Sierra Leone, Sudan, Trinidad ja Tobago, Uganda, Zimbabwe, Tsad ja Sambia. 3. Kustannusarvio Sisäisestä hajauttamisesta aiheutuvat ylimääräiset kulut voidaan jakaa kolmeen luokkaan seuraavasti: (1) asianomaisten lähetystöjen hallintokulujen kasvu pitkällä aikavälillä, mukaan luettuina lähetystöjen ylimääräisistä virkamiehistä aiheutuvat kulut, (2) sisäiseen hajauttamiseen liittyvät yksittäiskulut, kuten muuttokulut, atk-laitteiston asentaminen, teknisen alan opetus jne., ja (3) ylimääräinen ulkopuolinen henkilöstö (asiantuntijat ja paikallinen henkilöstö). 3.1 Hallintokulujen kasvu Suurempien lähetystöjen toiminnasta aiheutuvat lisähallintokulut on katettava talousarvion A osasta. Tähän luokkaan kuuluvat korkeammat yleiset hallintokulut, joita aiheutuu siitä syystä, että enemmän virkamiehiä työskentelee paikalla. 3.2 Niin sanottujen sisäisesti hajautettujen lähetystöjen perustamiseen liittyvät kulut Sisäisen hajauttamisen seurauksena syntyvien lähetystöjen perustamiseen liittyy ylimääräisiä kuluja, jotka aiheutuvat muun muassa turvallisten viestintäyhteyksien asentamisesta, nykyisten rakennusten mukauttamisesta ja uusien rakennusten vuokraamisesta, muuttokuluista, tietotekniikka- ja projektijohtamisjärjestelmien mukauttamisesta jne. Kyseiset kulut olisi myös katettava talousarvion A osasta. 3.3 Ulkopuolisesta henkilöstöstä aiheutuvat menot Lähetystöjen lisähenkilöstötarpeisiin aiotaan suurimmaksi osaksi vastata tekemällä sopimuksia ulkopuolisen henkilöstön kanssa. Tähän menoluokkaan kuuluvat myös kyseisen henkilöstöryhmän tehokkaan toiminnan edellyttämät hallintokulut (toimistojen vuokraus, kiinteät ja huoltokulut, koulutus, sopimusten käsittely jne.) sekä tähän liittyvistä laitteista (tietokoneet jne.) aiheutuvat kulut. Nämä kulut arvioidaan seuraavasti (keskimääräiset vuosikustannukset euroina): Ryhmä 1 Yksittäinen asiantuntija / teknisen avun paikallinen toimihenkilö (ALAT): 120 000 Ryhmä 1 Paikallinen toimihenkilö: 50 000 Ryhmä 2 Paikallinen toimihenkilö: 32 000 Ryhmä 3 Paikallinen toimihenkilö: 26 000. 4. Ehdotettu lisärahoituslähde sisäisen hajauttamisprosessin aloittamiseksi: EKR:n korot 4.1 Rahoitus vuoden 2002 jälkeen Edellä esitetyn mukaisesti Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille tehdyn neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen [1] 4 artiklassa määrätään seuraavasti: [1] EYVL L 317, 15.12.2000 (jäljempänä '9. EKR:ää koskeva sisäinen sopimus'). "Komissiolle AKT-EY-sopimuksen täytäntöönpanosta syntyvien kulujen rahoittamiseen varataan 125 miljoonaa euroa." 9. EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa täsmennetään lisäksi, että kyseinen määrä voidaan käyttää muun muassa "komission ja sen edustustojen hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen, jotta varmistettaisiin yhdeksännestä EKR:stä rahoitettujen toimien sujuva valmistelu ja täytäntöönpano". Lisäksi 9 artiklan 1 kohdassa selvitetään, että "avustuksia ei pidä käyttää Euroopan yhteisöjen hallinnon perustehtäviin eli komission pysyvän henkilöstön rahoittamiseen". Muita kyseisistä varoista mahdollisesti rahoitettavia toimia ovat EKR:n varainhoidon hallinto- ja rahoituskulujen kattaminen sekä tutkimusten, arviointien, tilintarkastusten tai asiantuntijapalvelujen rahoittaminen. AKT-lähetystöissä toimivia ulkopuolisia asiantuntijoita koskevien sisäisen hajauttamisen kulujen rahoittaminen kuuluu 9. EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan edellä esitetyn mukaisesti. Niinpä on mahdollista rahoittaa kyseisestä lähteestä vähintään osa sisäisestä hajauttamisesta AKT-valtioissa aiheutuvista kuluista sen jälkeen, kun 9. EKR on perustettu. 4.2 Rahoitus siirtymäkauden aikana (ennen Cotonoun sopimuksen voimaantuloa) Koska on epätodennäköistä, että 9. EKR:ää koskeva sisäinen sopimus ratifioidaan ja tulee voimaan ennen vuoden 2002 puoliväliä, sisäisen hajauttamisen rahoittamiseen AKT-valtioissa on löydettävä ratkaisu siirtymäkauden ajaksi. Komissio ilmoittaa neuvostolle, että EKR:n talletetuista varoista kertyneiden korkotulojen määrä maaliskuussa 2001 oli 29,6 miljoonaa euroa EKR:n yleisrahastossa [2]. EKR:n varainhoitoa koskevan tavallisen käytännön seurauksena kyseisiä korkoja ei voida jakaa 6.-8. EKR:n kesken, vaan ne muodostavat yhden ainoan kokonaisuuden EKR:n yleisrahastossa. [2] Korkotuloja kertyy eurooppalaisiin pankkeihin talletetuista EKR:ien varoista, joiden korot määritetään budjettipääosaston ja kyseisten pankkien välisin palvelusopimuksin. Yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnosta tehdyn 6. EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen [3] 9 artiklan 2 kohdassa määrätään, että rahaston "muiden mahdollisten tulojen" käytöstä päättää neuvosto komission ehdotuksesta määräenemmistöllä. [3] EYVL L 86, 31.3.1986 (jäljempänä '6. EKR:ää koskeva sisäinen sopimus'). Neljännen AKT-EY-yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta tehdyn 8. EKR:ää koskevan neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen [4] 9 artiklan 2 kohdassa määrätään maksuasiamiesten huostaan Eurooppaan talletettujen varojen korkotulojen useista mahdollisista käyttötavoista. Neuvosto voi kuitenkin komission ehdotuksesta määräenemmistöllä päättää käyttää kyseisessä artiklassa tarkoitetut tulot muihin kuin 2 kohdassa määrättyihin tarkoituksiin. [4] EYVL L 156, 29.5.1998, s. 108 (jäljempänä '8. EKR:ää koskeva sisäinen sopimus'). Yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen osalta tehdyn 7. EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen [5] 9 artiklan 2 kohdassa ei nimenomaisesti määrätä samalla tavoin siitä, että neuvosto voisi päättää käyttää korkotulot muihin tarkoituksiin. [5] EYVL L 229, 17.8.1991, s. 288 (jäljempänä '7. EKR:ää koskeva sisäinen sopimus'). Koska 6.-8. EKR:stä kertyneitä korkotuloja on mahdoton erottaa toisistaan, 7. EKR:ää koskevasta sisäisestä sopimuksesta puuttuva määräys neuvoston mahdollisuudesta päättää niiden käytöstä johtaisi tosiasiallisesti kaikista kolmesta EKR:stä kertyneiden korkotulojen käytön jäädyttämiseen. Kyseisten korkotulojen mahdoton käyttö ei kuitenkaan olisi sopusoinnussa jäsenvaltioiden hallitusten edustajien tavoitteiden kanssa, sillä he nimenomaisesti valtuuttivat neuvoston päättämään korkotulojen käytöstä 6. ja 8. EKR:ää koskevissa sisäisissä sopimuksissa. Lisäksi kaikkien kolmen EKR:n luonne ja tavoitteet ovat samat. Niinpä se, että 7. EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen 9 artiklan 2 kohdassa ei valtuuteta neuvostoa päättämään kyseisten korkotulojen käytöstä, vaikuttaa tahattomalta laiminlyönniltä. Sen perusteella, että kyseinen puute ei ole tarkoituksellinen, 7. EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen 9 artiklan 2 kohtaa ei voida tulkita siten, että se estäisi neuvostoa päättämästä 6.-8. EKR:stä kertyneiden korkotulojen käytöstä. Komissio ehdottaa, että neuvosto päättää käyttää osan EKR:n talletetuista varoista kertyneistä korkotuloista sisäisen hajauttamisen rahoittamiseen AKT-valtioissa sijaitsevissa lähetystöissä siirtymäkauden aikana. Kyseinen ratkaisu on johdonmukainen muilla alueilla toteutettavan sisäisen hajauttamisen rahoituksen kanssa. Komissio ehdottaa erityisesti, että neuvosto päättää käyttää enintään 23 000 000 euroa edellä mainitusta määrästä seuraavanlaisten kulujen kattamiseksi 13 asianomaisessa lähetystössä kahden vuoden aikana (vuoden 2001 lopusta vuoden 2003 alkuun, jolloin 9. EKR:n rahoituksen oletetaan olevan käytettävissä) [6]: [6] Tulokseksi saatu 23 000 000 euroa on laskettu sillä perusteella, että kussakin lähetystössä olisi ylimääräistä henkilöstöä keskimäärin kahdeksan 1-tason asiantuntijaa (5 ALAT-työntekijää ja/tai yksittäistä asiantuntijaa + kolme 1-ryhmän paikallista toimihenkilöä), kaksi 2-tason paikallista toimihenkilöä ja yksi 3-tason paikallinen toimihenkilö, mikä merkitsee keskimäärin 840 000 euroa vuodessa lähetystöä kohti. Määrään sisältyy myös 500 000 euroa teknistä apua varten OLAS-järjestelmän sisäisen hajauttamisen helpottamiseksi ja 660 000 euron varaus ennakoimattomia menoja varten (joiden määräksi arvioidaan noin 25 000 euroa vuodessa lähetystöä kohti). (1) komission AKT-maissa antaman avun ohjelmasuunnitteluun, yksilöintiin, valmisteluun, hallinnointiin, seurantaan, tarkastukseen ja valvontaan liittyvät menot, erityisesti kyseisissä tehtävissä avustavien asiantuntijoiden ja paikallisten toimihenkilöiden palkkaamiseen liittyvät kulut, sekä (2) hallintokulut siinä määrin kuin ne liittyvät suoraan palkattujen asiantuntijoiden ja paikallisten toimihenkilöiden tehokkaaseen toimintaan, mukaan luettuina laitteiden osto, ylimääräisten toimitilojen väliaikainen vuokraaminen, tähän liittyvät tietotekniikkakulut jne. 5. Päätelmät Tehtävien sisäisen hajauttamisen poliittista tarpeellisuutta ja toivottavuutta yhteisön ulkopuolisiin lähetystöihin ei aseteta kyseenalaiseksi. Kaikkien muiden lähetystöjen paitsi AKT-valtioissa sijaitsevien lähetystöjen osalta on periaatteessa hyväksytty ratkaisuna asiaa koskevien BA-budjettikohtien käyttäminen osittain. Se, että EKR:ää ei ole tällä hetkellä sisällytetty komission talousarvion menoihin, on tekninen yksityiskohta, josta syntyvän ongelman ratkaisemiseksi komissio ehdottaa EKR:n talletetuista varoista kertyvien korkotulojen käyttöä. Arvio sisäisestä hajauttamisesta aiheutuvista kuluista ajanjaksona 2001-2002 perustuu arvioon siitä, kuinka paljon henkilöresursseja tarvitaan asianomaisten AKT-lähetystöjen nykyisten ja tulevien tehtävien hoitamiseksi asianmukaisella tavalla sisäisen hajauttamisen seurauksena. Tässä yhteydessä komissio haluaisi kiinnittää huomiota seuraaviin seikkoihin: - Sisäisen hajauttamisen ensimmäisen vaiheen aikana komission yksiköiden on hallinnoittava samanaikaisesti valtaosaa lähetystöistä, jotka toimivat nykyjärjestelmän mukaan, sekä joitakin lähetystöjä, jotka aloittavat toimintansa uuden sisäisen hajauttamisen järjestelmän mukaisesti. - Sisäinen hajauttaminen toteutetaan samanaikaisesti, kun tulee voimaan Cotonoun sopimus, jolla on merkittävä vaikutus AKT-lähetystöjen tehtävien ja vastuualueiden luonteeseen sekä niiden henkilöstötarpeisiin sekä henkilöstömäärän että lajin kannalta. Pitkällä aikavälillä odotetaan, että sisäisen hajauttamisen yleistyminen, samoin kuin hankkeiden järkeistäminen (vähentämällä aikaisempien EKR-hankkeiden kertymää, keskittämällä ohjelmat ensisijaisille aloille jne.), yhteensovittamismekanismien vahvistaminen (yhteisrahoitus mukaan luettuna) sekä menettelyjen ja toimintatapojen yksinkertaistaminen sallivat päätoimipaikan ja AKT-lähetystöjen välisessä yhteistyössä tarvittavien resurssien uudelleenarvioinnin ja -järjestelyn. Lisäksi komissio korostaisi seuraavaa: (1) Tässä ehdotuksessa esitetään väliaikainen ratkaisu Cotonoun sopimuksen voimaantuloa edeltävän ajanjakson kattamiseksi, ja tarvittavat varaukset voidaan tehdä yhteisön talousarvion A osaan. (2) Uusia varoja ei pyydetä. Rahoitusta on jo saatavilla, eikä sitä tarvita muihin tarkoituksiin. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kehitysrahaston korkotulojen poikkeuksellisesta käytöstä sisäisen hajauttamisen toteuttamiseen AKT-maissa liittyvien kulujen rahoittamiseksi siirtymäkauden aikana EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon kolmannen AKT-EY-yleissopimuksen, ottaa huomioon neljännen AKT-EY-yleissopimuksen [7], sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella [8], [7] EYVL L 229, 17.8.1991, s. 3. [8] EYVL L 156, 29.5.1998, s. 3. ottaa huomioon yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnosta 19 päivänä helmikuuta 1985 tehdyn jäsenvaltioiden välisen sisäisen sopimuksen [9], ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan, [9] EYVL L 86, 31.3.1986. ottaa huomioon yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen osalta 16 päivänä heinäkuuta 1990 tehdyn sisäisen sopimuksen [10], ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan, [10] EYVL L 229, 17.8.1991, s. 288 (jäljempänä 'seitsemättä EKR:ää koskeva sopimus'). ottaa huomioon neljännen AKT-EY-yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta 15 päivänä joulukuuta 1995 tehdyn neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen [11], ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan, [11] EYVL L 156, 29.5.1998, s. 108 (jäljempänä 'kahdeksatta EKR:ää koskeva sopimus'). ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Komissio päätti 16. toukokuuta 2000 ulkomaanavun ohjelmien hallinnoinnin uudistamisesta osana komission yleistä uudistusta. (2) Päätöksen myötä tuli esiin komission käytettävissä olevien henkilöresurssien puute ulkomaanavun alalla. (3) Henkilöresurssien uudistukseen liittyviä tekijöitä ovat hankkeen elinkaaren hallinnan uudelleenjärjestäminen, päätöksenteon merkittävä sisäinen hajauttaminen paikallistasolle ja toimien sisäinen hajauttaminen unionin ulkopuolisiin lähetystöihin. Tavoitteena on parantaa avun hallinnoinnin tehokkuutta ja toimien laatua, nopeuttaa ohjelmasuunnittelua sekä ohjelmien ja hankkeiden yksilöintiä ja täytäntöönpanoa. (4) Tässä yhteydessä on välttämätöntä lisätä sekä henkilöresursseja että vahvistaa yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevien komission lähetystöjen fyysisiä perusrakenteita. (5) Sisäisen hajauttamisen aikana on tarkoitus kattaa kyseisestä henkilöstöstä aiheutuvat kulut käyttämällä osittain Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueiden ulkopuolisiin ohjelmiin liittyviä talousarvion BA-budjettikohtia. (6) Ajanjaksona 2001-2002 toiminnan sisäinen hajauttaminen olisi toteutettava AKT-valtioissa sijaitsevissa kolmessatoista komission lähetystössä. (7) Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta 14 päivänä syyskuuta 2000 allekirjoitetussa sisäisessä sopimuksessa, jäljempänä 'yhdeksättä EKR:ää koskeva sisäinen sopimus', erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdassa, 4 ja 9 artiklassa, yksilöidään rahoituslähteet komission lähetystöjen hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseksi yhdeksännestä EKR:stä rahoitettujen toimien täytäntöönpanoa varten. (8) Yhdeksännen EKR:n voimaantuloon saakka varoja olisi asetettava käyttöön EKR:istä talletetuista varoista kertyneistä korkotuloista, jotka muodostavat tällä hetkellä yhden ainoan kokonaisuuden EKR:n yleisrahastossa, kuudetta, seitsemättä ja kahdeksatta EKR:ää koskevien sisäisten sopimusten mukaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Varataan 23 000 000 euroa EKR:istä talletetuista varoista kertyneistä korkotuloista EKR:n yleisrahastosta 2 artiklassa tarkoitetun sisäisen hajauttamisen toteuttamiseen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa liittyvien kulujen rahoittamista varten. 2 artikla Käytetään 1 artiklassa tarkoitettuja varoja seuraavanlaisten kulujen rahoittamiseen: (1) Komission Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa toteuttamien avustustoimien yksilöintiin, valmisteluun, hallinnointiin, seurantaan, tarkastukseen ja valvontaan liittyvät kulut, erityisesti kyseisissä niin sanotusti sisäisesti hajautetuissa tehtävissä avustavien asiantuntijoiden ja paikallisten toimihenkilöiden palkkaamiseen sekä lähetystöihin asettautumiseen liittyvät kulut, sekä komission tietokoneavusteisen online-kirjanpitojärjestelmän (OLAS-järjestelmä) niin sanottua sisäistä hajauttamista koskevan teknisen tuen antamiseen liittyvät kulut. (2) Hallintokulut siinä määrin kuin ne liittyvät suoraan palkattujen asiantuntijoiden ja paikallisten toimihenkilöiden tehokkaaseen toimintaan, mukaan luettuina laitteiden osto, ylimääräisten toimitilojen väliaikainen vuokraaminen, tähän liittyvät tietotekniikkakulut ja muut kulut. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Tehty Brysselissä . Neuvoston puolesta Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): EY:n AKT-maille antaman yhteisön avun hallinnointi Toiminnan ala(t): Lähetystöjen ulkopuolisen tukihenkilöstön lisääminen osana sisäistä hajauttamisprosessia EKR:n korkotulojen turvin Toimenpiteen nimi: Tehtävien sisäinen hajauttaminen AKT-maissa vuosina 2001-2002 1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT + NIMIKE/NIMIKKEET: EKR:N KORKOTULOT 2. NUMEROTIEDOT 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat: 23 milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina (MSM) 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: lokakuu 2001 - maaliskuu 2004 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) - EKR-rahoitus (sarake soveltumaton) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) EKR-rahoitus (sarake soveltumaton) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa [X] Ehdotus on tehty ohjelmasuunnitelman mukaisesti. Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin [12] [12] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. [X] Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 3. BUDJETTITIEDOT - EKR-RAHOITUS (Sarake soveltumaton) >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA - Yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnosta Lomén kolmannen AKT-EY-yleissopimuksen osalta 19 päivänä helmikuuta 1985 tehty sisäinen sopimus - Yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta Lomén neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen osalta 16 päivänä heinäkuuta 1990 tehty sisäinen sopimus - Neljännen AKT-EY-yleissopimuksen toisen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta 20 päivänä joulukuuta 1995 tehty sisäinen sopimus 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve [13] [13] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Päätoimipaikan yksiköiden ja lähetystöjen vastuualueiden järjestely- ja uudelleenjakamistavan mukauttaminen sisäisen hajauttamisen avulla on yhteisön politiikkaa kehitysavun alalla koskevan tiedonannon johtavia periaatteita. Sen avulla on tarkoitus edistää ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamista koskevassa komission tiedonannossa vahvistettua merkittävää tavoitetta: yhteisön avun antamisen nopeuden ja laadun parantamista. Rahoituksen tavoitteena on edistää yhteisön avun hallinnoinnin sisäisen hajauttamisen toteuttamista AKT-valtioissa: viidessä AKT-lähetystössä vuonna 2001 ja kahdeksassa AKT-lähetystössä vuonna 2002. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Komissio päätti 16. toukokuuta 2000 ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamisesta osana komission yleisempää uudistusta. Uudistuksen myötä tuli esiin henkilöstöpulan välitön kielteinen vaikutus yhteisön avun antamisen nopeuteen ja laatuun, ja se osoitti, että tilanne olisi pyrittävä korjaamaan kaikin mahdollisin keinoin. Uudistuksen toisena näkökohtana tuli esiin tarve tuoda toiminta lähemmäksi paikallistasoa, jotta avun tehokkuus ja määräysvalta voitaisiin taata paremmin. 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Päätoimipaikan yksiköiden ja lähetystöjen vastuualueiden järjestely- ja uudelleenjakamistavan osalta ohjelma vastaa neuvoston ja parlamentin huhtikuussa 2000 antamia Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan suuntaviivoja. Sisäisen hajauttamisen avulla pyritään helpottamaan hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpanoa asianomaisissa AKT-maissa. Sisäinen hajauttaminen edellyttää lähetystöjen henkilöstön lisäämistä ulkopuolisilla sopimustyöntekijöillä ja tapauskohtaista tilapäistä teknistä tukea päätoimipaikassa tietokoneistetun kirjanpitojärjestelmän mukauttamiseksi sen lisäksi, että komission pysyvää henkilöstöä lisätään komission talousarviosta. 5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Määrärahat asetetaan komission yksiköiden käyttöön, jotka myös hallinnoivat niitä, osana sisäistä hajauttamista neljänteen AKT-EY-yleissopimukseen perustuvaan kehitysyhteistyöhön sovellettavan 16 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston varainhoitoasetuksen mukaisesti (EYVL L 191, 7.7.1998, s. 53). 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus koko ohjelmakaudeksi (Alla olevassa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on esitettävä taulukossa 6.2 esitetyn jaottelun avulla). 6.1.1 Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [14] - [14] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. (Jos toimia on useita, on ilmoitettava kuhunkin toimeen kuuluvista konkreettisista toimenpiteistä tarkat tiedot suoritteiden laajuuden ja kustannusten arviointia varten.) Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (Laskutapa on tarvittaessa selitettävä.) 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN (tilanteen vakiinnuttua ja 13 lähetystön osalta) 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja 13 lähetystössä tilanteen vakiinnuttua. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. (1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II. Toimen kesto III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // EUR Vuodet EUR (Arvioidessaan toimeen tarvittavien hallinnollisten ja henkilöresurssien määrää pääosastojen ja yksiköiden on otettava huomioon periaatekeskusteluissa sekä alustavaa talousarvioesitystä (ATE) hyväksyttäessä tehdyt komission päätökset. Tämä tarkoittaa, että pääosastojen on mainittava, että henkilöstötarpeet voidaan täyttää alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä määrätyn alustavan määrärahajaottelun asettamissa rajoissa. Jos tässä käsiteltyjä toimia ei ole poikkeuksellisesti voitu ennakoida alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa, komissiota on pyydettävä päättämään, voidaanko ehdotetun toimen toteuttaminen hyväksyä ja jos, niin miten: alustavan määrärahajaottelun muuttamisella, määrärahojen tapauskohtaisella uudelleenjaolla, lisätalousarviolla vai talousarvioesitykseen tehtävällä oikaisukirjeellä). 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1. Seurantajärjestelmä Osana tehtävien sisäistä hajauttamista lähetystöihin päätoimipaikan yksiköt tekevät säännöllisiä tarkastuksia sisäisesti hajautettujen toimien hallinnoinnin laadun ja erityisesti menettelyjen noudattamisen tarkastamiseksi. 8.. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Komissio toimittaa kunkin vuoden lopussa EKR:n komitealle toimintakertomuksen, joka sisältää tämän ehdotuksen nojalla rahoitetut toimet. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Sisäisen hajauttamisen ennakkoedellytykset (turvallinen viestintäjärjestelmä, asianmukaisten menettelyjen olemassaolo, henkilöstön asianmukainen koulutustaso jne.) tarkastetaan ennakkoon kussakin lähetystössä osana päätoimipaikan varmentamiseen liittyviä tehtäviä. Varainhoidon valvonnan pääosaston ja EuropeAid-yhteistyötoimiston yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätään säännöllisten ja mahdollisuuksien mukaan yhteisten käyntien järjestämisestä paikalle kummankin osaston yhteisesti määrittämän alustavan aikataulun perusteella.