Neuvoston 7 päivänä lokakuuta 1997 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 41/97 neuvoston direktiivin 97/.../EY antamiseksi työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä (neljästoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi)



Virallinen lehti nro C 375 , 10/12/1997 s. 0001



Neuvoston 7 päivänä lokakuuta 1997 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 41/97 neuvoston direktiivin 97/. . ./EY antamiseksi työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä (neljästoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (97/C 375/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 118 a artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), jonka se on tehnyt työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä (3), sekä katsoo, että 1) perustamissopimuksen 118 a artiklassa määrätään, että neuvosto antaa direktiivein säännökset vähimmäisvaatimuksista, joilla parannetaan erityisesti työympäristöä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi, 2) näissä direktiiveissä on kyseisen artiklan mukaisesti vältettävä säätämästä sellaisia hallinnollisia, taloudellisia ja oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten ja keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä, 3) työturvallisuuden, -hygienian ja -terveyden parantaminen on tavoite, jota ei saisi tarkastella pelkästään talouden näkökulmasta, 4) noudattamalla niitä vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemista kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä, pyritään varmistamaan sekä yksittäisten työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelu että tarjoamaan kaikille työntekijöille yhteisössä tietty vähimmäissuoja, jolla vältetään mahdolliset vääristymät kilpailukyvyn alalla, 5) koko yhteisöä varten on vahvistettava yhtenäinen suojelun taso kemiallisiin tekijöihin liittyvien riskien osalta; kyseinen suojelun taso on määriteltävä yksityiskohtaisten vaatimusten asemesta yleisin periaattein, joiden avulla jäsenvaltiot voivat soveltaa vähimmäisvaatimuksia johdonmukaisesti, 6) työtehtävä, johon liittyy kemiallisia tekijöitä, altistaa todennäköisesti työntekijät riskeille, 7) työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät altistumiseen kemiallisille, fysikaalisille ja biologisille tekijöille työssä, 27 päivänä marraskuuta 1980 annettu neuvoston direktiivi 80/1107/ETY (4), työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät lyijymetallille ja sen ioniyhdisteille altistumiseen työssä, 28 päivänä heinäkuuta 1982 annettu neuvoston direktiivi 82/605/ETY (5) (ensimmäinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi) ja työntekijöiden suojelemisesta kieltämällä tietyt tekijät ja tietyt työtehtävät 9 päivänä kesäkuuta 1988 annettu neuvoston direktiivi 88/364/ETY (6) (neljäs direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi) olisi johdonmukaisuuden ja selkeyden vuoksi sekä teknisistä syistä tarkistettava ja sisällytettävä yhteen direktiiviin, jossa säädetään vähimmäisvaatimuksista niiden työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi, joiden työtehtäviin liittyy kemiallisia tekijöitä; kyseiset direktiivit voidaan kumota, 8) tämä direktiivi on toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (7) 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi, 9) kyseisen direktiivin säännöksiä sovelletaan tämän vuoksi täysimääräisesti työntekijöiden altistumiseen kemiallisille tekijöille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tähän direktiiviin sisältyvien tiukempien ja/tai yksityiskohtaisempien säännösten soveltamista, 10) sitovissa kansainvälisissä sopimuksissa ja yleissopimuksissa, jotka on sisällytetty maan-, rauta-, vesi- ja ilmateitse tapahtuvaa vaarallisten tavaroiden kuljetusta koskeviin yhteisön säädöksiin, on tiukempia ja/tai yksityiskohtaisempia määräyksiä vaarallisten kemiallisten tekijöiden kuljetuksesta, 11) vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetussa direktiivissä 67/548/ETY (8) ja vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetussa direktiivissä 88/379/ETY (9) neuvosto sääti vaarallisten aineiden ja valmisteiden luokitusperusteiden järjestelmästä, 12) vaarallisen kemiallisen tekijän määritelmään olisi sisällyttävä kaikki kyseisten perusteiden mukaiset kemialliset aineet ja myös kaikki kemialliset aineet, jotka eivät ole kyseisten perusteiden mukaisia mutta voivat fysikaalis-kemiallisten, kemiallisten tai toksikologisten ominaisuuksiensa vuoksi sekä sen tavan johdosta, jolla niitä työpaikalla käytetään tai jolla niitä siellä esiintyy, aiheuttaa riskin työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle, 13) komissio määritteli ja sääti direktiivissä 90/492/ETY (10) järjestelmän, jossa annetaan yksityiskohtaiset tiedot vaarallisista aineista ja valmisteista turvallisuustiedotteiden muodossa, jotka on tarkoitettu pääasiassa teollisuuden käyttöön, jotta se voisi toteuttaa työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemisen varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet; ja työssä käytettäviä turvallisuus- ja/tai terveysmerkkejä koskevista vähimmäisvaatimuksista 24 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/58/ETY (11) (yhdeksäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) vahvistetaan järjestelmä sellaisten säiliöiden ja putkien merkitsemiseksi, joita käytetään vaarallisia aineita tai valmisteita varten työpaikalla, 14) työnantajan on arvioitava työntekijöiden turvallisuuteen ja terveyteen kohdistuvat mahdolliset riskit, jotka aiheutuvat vaarallisten kemiallisten tekijöiden esiintymisestä työpaikalla, ja tarvittaessa toteutettava tässä direktiivissä tarkoitetut ehkäisy- ja suojelutoimenpiteet, 15) riskien arvioinnin yhteydessä määriteltyjen ja työnantajan toteuttamien ehkäisevien toimenpiteiden olisi oltava sopusoinnussa kansanterveyden ja ympäristön suojelun tarpeen kanssa, 16) jotta voitaisiin täydentää työntekijöiden käytettävissä olevia tietoja parannetun suojelun tason varmistamiseksi, työntekijöille ja heidän edustajilleen on annettava tietoja niistä riskeistä, joita kemialliset tekijät voivat aiheuttaa heidän turvallisuudelleen ja terveydelleen, sekä kyseisten riskien vähentämiseksi tai poistamiseksi tarvittavista toimenpiteistä; lisäksi heidän pitäisi pystyä tarkistamaan, että tarvittavat suojelutoimenpiteet toteutetaan, 17) niiden työntekijöiden terveydentilan seuranta, joiden kohdalla edellä tarkoitetun arvioinnin tulokset osoittavat terveydelle aiheutuvia riskejä, voi edistää työnantajan toteuttamia ehkäisy- ja suojelutoimenpiteitä, 18) työnantajan on tehtävä säännöllisesti arvioita ja mittauksia ja tunnettava uusi teknologian kehitys, jotta työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelua voitaisiin tehostaa, 19) riippumattomien tiedemiesten olisi arvioitava viimeisin tieteellinen tieto ja avustettava komissiota työperäistä altistumista koskevien raja-arvojen määrittämisessä, 20) vaikka joissain tapauksissa tieteellinen tieto ei riitä siihen, että voitaisiin määritellä sellainen kemialliselle tekijälle altistumisen taso, jonka alapuolella riskejä terveydelle ei ole olemassa, näille kemiallisille tekijöille altistumisen vähentäminen vähentää kuitenkin kyseisiä riskejä, 21) komissio asetti direktiivissä 91/322/ETY (12) ja direktiivissä 96/94/EY (13) viiteraja-arvot, joista säädetään direktiivissä 80/1107/ETY; ensin mainitut direktiivit olisi säilytettävä osana nykyistä puitejärjestelmää, 22) komission olisi laadittava tätä direktiiviä koskevia teknisiä mukautuksia yhteistyössä komitean kanssa, joka on perustettu direktiivillä 89/391/ETY avustamaan komissiota teknisten mukautusten tekemisessä kyseisen direktiivin puitteissa annettuihin erityisdirektiiveihin; komission olisi myös päätöksen 74/325/ETY (14) työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavalta komitealta ensin neuvoa pyydettyään laadittava tämän direktiivin soveltamista koskevat käytännön suuntaviivat, 23) direktiivin 80/1107/ETY kumoaminen ei saa aiheuttaa työntekijöiden suojelua koskevien nykyisten standardien alenemista kemiallisten, fysikaalisten ja biologisten tekijöiden osalta; biologisia tekijöitä koskevista olemassa olevista direktiiveistä johtuvissa standardeissa, fysikaalisia tekijöitä koskevassa direktiiviehdotuksessa, tässä direktiivissä ja kaikissa näihin teksteihin tehtävissä muutoksissa olisi otettava huomioon ja ainakin säilytettävä ennallaan mainitussa direktiivissä säädetyt standardit, ja 24) tällä direktiivillä edistetään käytännössä sisämarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden toteutumista, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: I JAKSO YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Tavoitteet ja soveltamisala 1. Tässä direktiivissä, joka on neljästoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi, säädetään vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi heidän turvallisuuteensa ja terveyteensä kohdistuvilta riskeiltä, jotka aiheutuvat tai saattavat aiheutua työpaikalla esiintyvien kemiallisten tekijöiden vaikutuksista, tai sellaisista työtehtävistä, joihin liittyy kemiallisia tekijöitä. 2. Tämän direktiivin vaatimuksia sovelletaan niissä tapauksissa, joissa vaarallisia kemiallisia tekijöitä esiintyy tai saattaa esiintyä työpaikalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niitä kemiallisia tekijöitä koskevien säännösten soveltamista, joihin sovelletaan säteilysuojelutoimenpiteitä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen nojalla annettujen direktiivien mukaisesti. 3. Tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan työpaikalla esiintyviin syöpäsairauden vaaraa aiheuttaviin tekijöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen liittyviltä vaaroilta 28 päivänä kesäkuuta 1990 annettuun neuvoston direktiiviin 90/394/ETY (15) (kuudes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) sisältyvien tiukempien ja/tai yksityiskohtaisempien säännösten soveltamista. 4. Direktiivin 89/391/ETY säännöksiä sovelletaan täysimittaisesti tässä artiklassa tarkoitetulla alalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tähän direktiiviin sisältyvien tiukempien ja/tai yksityiskohtaisempien säännösten soveltamista. 5. Vaarallisten kemiallisten tekijöiden kuljetuksen osalta sovelletaan tämän direktiivin säännöksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tiukempien ja/tai yksityiskohtaisempien säännösten ja määräysten soveltamista, jotka sisältyvät direktiiviin 94/55/EY (16), direktiiviin 96/49/EY (17), IMDG-koodiin, IBC-koodiin ja IGC-koodiin, siten kuin ne on määritelty direktiivin 93/75/ETY (18) 2 artiklassa, vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista tehtyyn eurooppalaiseen sopimukseen (ADN-sopimus) ja vaarallisten aineiden kuljetuksesta Reinillä annettuun asetukseen (ADNR), sellaisina kuin ne on sisällytetty yhteisön lainsäädäntöön, ja vaarallisten aineiden turvallista kuljettamista koskeviin teknisiin ohjeisiin, jotka kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö on tämän direktiivin voimaantulopäivänä julkaissut. 2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan: a) `kemiallisella tekijällä` yksinään tai seoksessa olevaa alkuainetta tai yhdistettä, sellaisena kuin se esiintyy luonnontilassa tai jonkin työtehtävän yhteydessä tuotettuna, käytettynä tai vapautuneena, jätteiden päästöt mukaan lukien, riippumatta siitä, onko se tuotettu tarkoituksellisesti vai tahattomasti ja onko se saatettu markkinoille vai ei, b) `vaarallisella kemiallisella tekijällä`: i) kemiallista tekijää, joka direktiivin 67/548/ETY liitteessä VI olevien perusteiden mukaisesti luokitellaan vaaralliseksi aineeksi riippumatta siitä, onko kyseinen aine luokiteltu tuossa direktiivissä ja lukuun ottamatta niitä aineita, jotka luokitellaan vaarallisiksi ainoastaan ympäristölle, ii) kemiallista tekijää, joka direktiivissä 88/379/ETY tarkoitetuin perustein luokitellaan vaaralliseksi valmisteeksi riippumatta siitä, onko kyseinen valmiste luokiteltu tuossa direktiivissä ja lukuun ottamatta niitä valmisteita, jotka luokitellaan vaarallisiksi ainoastaan ympäristölle, iii) kemiallista tekijää, joka ei täytä i ja ii alakohdan mukaisia vaarallisuusluokitusperusteita mutta saattaa aiheuttaa riskin työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle fysikaalis-kemiallisten, kemiallisten tai toksikologisten ominaisuuksiensa vuoksi ja sen tavan johdosta, jolla sitä käytetään tai se esiintyy työpaikalla, mukaan lukien kemialliset tekijät, joille 3 artiklan mukaisesti on määritelty työperäistä altistumista koskeva raja-arvo, c) `työtehtävällä, johon liittyy kemiallisia tekijöitä` työtä, jossa käytetään kemiallisia tekijöitä tai jossa niitä on tarkoitettu käytettäväksi missä tahansa vaiheessa, mukaan lukien valmistus, käsittely, varastointi, kuljetus tai hävittäminen ja edelleenkäsittely, tai jonka seurauksena kemiallisia tekijöitä syntyy, d) `työperäistä altistumista koskevalla raja-arvolla`, jollei toisin täsmennetä, ilmassa työntekijän hengitysalueella olevan kemiallisen tekijän aikapainotetun keskimääräisen pitoisuuden rajaa suhteessa määritettyyn vertailuaikaan, e) `biologisella raja-arvolla` soveltuvassa biologisessa väliaineessa olevan asianomaisen tekijän, sen aineenvaihduntatuotteen tai vaikutusindikaattorin pitoisuuden rajaa, f) `terveydentilan seurannalla` yksittäisen työntekijän arviointia hänen terveydentilansa määrittämiseksi työssä esiintyville erityisille kemiallisille tekijöille altistumisen osalta, g) `vaaralla` sellaisen kemiallisen tekijän luontaista ominaisuutta, joka saattaa aiheuttaa haittaa, h) `riskillä` sitä todennäköisyyttä, että haitan mahdollisuus toteutuu käyttö- ja/tai altistusolosuhteissa. 3 artikla Työperäisen altistumisen raja-arvot ja biologiset raja-arvot 1. Komissio arvioi vaarallisten kemiallisten tekijöiden terveysvaikutusten ja työperäisen altistumisen tason välistä suhdetta viimeisimpien saatavina olevien tieteellisten tietojen riippumattoman tieteellisen arvioinnin avulla. 2. Komissio ehdottaa, 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella ja työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavaa komiteaa ensin kuultuaan, eurooppalaisiksi tavoitteiksi työntekijöiden suojaamiseksi kemiallisista tekijöistä aiheutuvilta riskeiltä yhteisön tasolla määriteltäviä työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja. Kyseiset raja-arvot vahvistetaan tai niitä tarkistetaan, ottaen huomioon käytettävissä olevat mittaustekniikat, direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava työntekijä- ja työnantajajärjestöille yhteisön tasolla määritellyt työperäisen altistumisen raja-arvot. 3. Niiden kemiallisten tekijöiden osalta, joille on yhteisön tasolla määritetty työperäisen altistumisen viiteraja-arvo, jäsenmaiden on vahvistettava kansallinen työperäisen altistumisen raja-arvo yhteisön raja-arvo huomioonottaen, määrittämällä sen luonne kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. 4. Yhteisön tasolla voidaan määrittää sitovia työperäisen altistumisen raja-arvoja, ja niiden seikkojen lisäksi, jotka otetaan huomioon määriteltäessä työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja, niissä on otettava huomioon toteutettavuuteen liittyvät tekijät, samalla kun säilytetään tavoite varmistaa työntekijöiden terveys työssä. Kyseiset raja-arvot vahvistetaan perustamissopimuksen 118 a artiklan mukaisesti, ja niistä määrätään tämän direktiivin liitteessä I. 5. Niiden kemiallisten tekijöiden osalta, joille on määritetty sitova työperäisen altistumisen raja-arvo, on jäsenmaiden vahvistettava vastaava kansallinen sitova työperäisen altistumisen raja-arvo, joka perustuu yhteisön raja-arvoon mutta ei ylitä sitä. 6. Yhteisön tasolla voidaan määrittää sitovia biologisia raja-arvoja 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin ja käytettävissä olevien mittaustekniikoiden perusteella, ja niissä on otettava huomioon toteutettavuuteen liittyvät tekijät, samalla kun säilytetään tavoite varmistaa työntekijöiden terveys työssä. Kyseiset raja-arvot vahvistetaan perustamissopimuksen 118 a artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen, ja niistä määrätään tämän direktiivin liitteessä II yhdessä muiden asiaankuuluvien terveydentilan seurantaa koskevien tietojen kanssa. 7. Niiden kemiallisten tekijöiden osalta, joille on määritetty sitova biologinen raja-arvo, jäsenmaiden on vahvistettava vastaava kansallinen sitova biologinen raja-arvo, joka perustuu yhteisön raja-arvoon mutta ei ylitä sitä. 8. Jos jäsenvaltio uusien tietojen perusteella ottaa käyttöön tai tarkistaa kemiallista tekijää koskevan kansallisen työperäisen altistumisen raja-arvon tai kansallisen biologisen raja-arvon, sen on ilmoitettava siitä kuten myös asiaankuuluvista tieteellisistä ja teknisistä tiedoista komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. 9. Standardoituja menetelmiä työpaikan ilmassa esiintyvien pitoisuuksien mittaamiseksi ja arvioimiseksi suhteessa työperäisen altistumisen raja-arvoihin on kehitettävä 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. II JAKSO TYÖNANTAJIEN VELVOLLISUUDET 4 artikla Vaarallisista kemiallisista tekijöistä aiheutuvien riskien määrittely ja arviointi 1. Työnantajan on direktiivin 89/391/ETY 6 artiklan 3 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa säädettyjä velvollisuuksiaan täytäntöön pannessaan ensin määriteltävä, esiintyykö työpaikalla vaarallisia kemiallisia tekijöitä. Jos niitä esiintyy, hänen on seuraavaksi arvioitava kyseisten kemiallisten tekijöiden esiintymisestä työntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle mahdollisesti aiheutuvat riskit ottaen huomioon seuraavat tekijät: - niiden vaaralliset ominaisuudet, - turvallisuutta ja terveyttä koskevat tiedot, jotka tavarantoimittajan on annettava (esimerkiksi direktiivin 67/548/ETY tai direktiivin 88/379/ETY säännösten mukainen asianmukainen käyttöturvallisuustiedote), - altistumisen taso, tyyppi ja kesto, - kyseisiin kemiallisiin tekijöihin liittyvän työn olosuhteet, mukaan luettuna kemiallisten tekijöiden määrä, - kyseisen jäsenvaltion alueella vahvistetut työperäisen altistumisen raja-arvot tai biologiset raja-arvot, - toteutettujen tai toteutettavien ehkäisevien toimenpiteiden vaikutus, - jo toteutetun terveydentilan seurannan johtopäätökset, jos ne ovat saatavilla. Työnantajan on hankittava riskien arviointiin tarvittavat lisätiedot tavarantoimittajalta tai muista helposti käytettävissä olevista lähteistä. Kyseisiin tietoihin on tarvittaessa sisällyttävä erityinen arviointi käyttäjille aiheutuvasta riskistä, sellaisena kuin se on määritelty kemiallisia tekijöitä koskevassa yhteisön lainsäädännössä. 2. Työnantajalla on oltava hallussaan arviointi riskeistä direktiivin 89/391/ETY 9 artiklan mukaisesti, ja hänen on eriteltävä ne toimenpiteet, jotka on toteutettu tämän direktiivin 5 ja 6 artiklan mukaisesti. Riskeistä laadittu arviointi on esitettävä kirjallisesti soveltuvassa muodossa kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti, ja siihen voi sisältyä työnantajan todistus siitä, että kemiallisiin tekijöihin liittyvien riskien luonne ja laajuus tekevät täydellisen riskien arvioinnin tarpeettomaksi. Riskien arviointi on pidettävä ajan tasalla erityisesti, jos on tapahtunut merkittäviä muutoksia, jotka voisivat aiheuttaa sen vanhentumisen, tai jos terveydentilan seurannan tulokset osoittavat sen tarpeelliseksi. 3. Riskien arviointiin on sisällytettävä tietyt yrityksessä tai laitoksessa tehtävät työt, kuten kunnossapito, joiden osalta voidaan arvioida ennakolta, että merkittävän altistumisen mahdollisuus on olemassa, tai joista voi muista syistä aiheutua haitallisia vaikutuksia turvallisuudelle ja terveydelle, vaikka kaikki tekniset toimenpiteet olisikin toteutettu. 4. Jos tehtäviin liittyy altistuminen useille vaarallisille kemiallisille tekijöille, on riski arvioitava sen riskin perusteella, joka aiheutuu kaikkien kyseisten kemiallisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta. 5. Jos kyseessä on uusi tehtävä, johon liittyy vaarallisia kemiallisia tekijöitä, työ voidaan aloittaa vasta kun kyseisen tehtävän riskit on arvioitu ja mahdolliset eritellyt ehkäisevät toimenpiteet toteutettu. 6. Direktiivin 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti on kehitettävä käytännön suuntaviivoja riskin määrittämiseksi ja arvioimiseksi sekä määrityksen ja arvioinnin tarkistamiseksi ja tarvittaessa muuttamiseksi. 5 artikla Yleiset periaatteet vaarallisiin kemiallisiin tekijöihin liittyvien riskien ehkäisemiseksi ja direktiivin soveltamiseksi riskien arvioinnin osalta 1. Pannessaan täytäntöön velvollisuutensa varmistaa työntekijöiden terveys ja turvallisuus sellaisissa tehtävissä, joihin liittyy vaarallisia kemiallisia tekijöitä, on työnantajan toteutettava tarpeelliset direktiivin 89/391/ETY 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt ehkäisevät toimenpiteet ja sisällytettävä niihin tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet. 2. Työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta uhkaavat riskit työssä, johon liittyy vaarallisia kemiallisia tekijöitä, on poistettava tai vähennettävä minimiin seuraavien keinojen avulla: - työpaikan työmenetelmien suunnittelulla ja järjestelyllä, - ottamalla käyttöön asianmukaiset varusteet kemiallisiin tekijöihin liittyvää työtä varten ja kunnossapitomenetelmät, joilla varmistetaan työntekijöiden työterveys ja -turvallisuus, - vähentämällä altistuvien tai mahdollisesti altistuvien työntekijöiden lukumäärä minimiin, - vähentämällä altistumisen kesto ja voimakkuus minimiin, - soveltuvilla hygieniaan liittyvillä toimenpiteillä, - vähentämällä työpaikalla esiintyvien kemiallisten tekijöiden määrä kyseisen työn edellyttämään vähimmäismäärään, - asianmukaisilla työmenetelmillä, mukaan lukien järjestelyt työpaikalla tapahtuvaa vaarallisten kemiallisten tekijöiden sekä tällaisia kemiallisia tekijöitä sisältävän jätteen turvallista käsittelyä, varastointia ja kuljetusta varten. Jäljempänä olevan 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti on kehitettävä käytännön suuntaviivoja riskien hallitsemiseksi toteutettavia ehkäisytoimenpiteitä varten. 3. Jos 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin tuloksista ilmenee, että työntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle aiheutuu riskejä, on sovellettava 6, 7, 8 ja 10 artiklassa säädettyjä erityisiä suojelu-, ehkäisy-, seuranta- ja tiedottamistoimenpiteitä. 4. Jos 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun riskien arvioinnin tulokset osoittavat, että työpaikalla esiintyvien vaarallisten kemiallisten tekijöiden määrien vuoksi työntekijöiden turvallisuuteen ja terveyteen kohdistuu vain vähäinen riski ja että tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset toimenpiteet ovat riittävät kyseisen riskin pienentämiseksi, tämän direktiivin 6, 7 ja 10 artiklan säännöksiä ei sovelleta. 6 artikla Erityiset suojelu- ja ehkäisytoimenpiteet 1. Työnantajan on varmistettava, että vaarallisesta kemiallisesta tekijästä työntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle työssä aiheutuva riski poistetaan tai vähennetään minimiin. 2. Sovellettaessa 1 kohtaa on mieluiten käytettävä korvaavia vaihtoehtoja, jolloin työnantaja välttää vaarallisen kemiallisen tekijän käytön korvaamalla sen kemiallisella tekijällä tai prosessilla, joka käyttöedellytystensä mukaisesti ei ole vaarallinen tai on vähemmän vaarallinen työntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle tapauksen mukaan. Jos tehtävä on luonteeltaan sellainen, että riskiä ei voida poistaa korvaamalla, ottaen huomioon 4 artiklassa tarkoitettu työtehtävien ja riskien arviointi, työnantajan on huolehdittava siitä, että riski vähennetään minimiin soveltamalla suojelu- ja ehkäisytoimenpiteitä, jotka ovat sopusoinnussa 4 artiklan mukaisesti suoritetun riskien arvioinnin kanssa. Näihin kuuluvat tärkeysjärjestyksessä: a) soveltuvien työprosessien ja teknisten tarkastusten suunnittelu sekä sopivien varusteiden ja materiaalien käyttö, jotta voidaan välttää tai vähentää minimiin sellaisten vaarallisten kemiallisten tekijöiden päästöt, jotka saattavat aiheuttaa riskin työntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle työpaikalla, b) yhteisten suojelutoimenpiteiden soveltaminen riskin esiintymispaikalla, esimerkkinä riittävä ilmanvaihto ja asianmukaiset järjestelytoimenpiteet, c) jos altistumista ei voida ehkäistä muilla tavoin, henkilökohtaisten suojelutoimenpiteiden toteuttaminen mukaan lukien henkilönsuojaimet, On kehitettävä käytännön suuntaviivoja riskien hallitsemiseksi toteutettavia suojelu- ja ehkäisytoimenpiteitä varten 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä on täydennettävä 10 artiklan mukaisella terveydentilan seurannalla, jos se on aiheellista riskin luonne huomioon ottaen. 4. Työnantajan on tarvittaessa toteutettava säännöllisesti ja kun olosuhteissa tapahtuu muutos, joka saattaa vaikuttaa työntekijöiden altistumiseen kemiallisille tekijöille, sellaisten kemiallisten tekijöiden mittauksia, jotka saattavat aiheuttaa riskin työntekijöiden terveydelle työpaikalla, erityisesti työperäisen altistumisen raja-arvojen osalta, jollei työnantaja muilla arviointikeinoilla selkeästi osoita, että riittävä ennaltaehkäisy ja suojelu on 2 kohdan mukaisesti toteutettu. 5. Työnantajan on otettava huomioon tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen tulokset suorittaessaan velvollisuuksia, joista on säädetty 4 artiklassa tai jotka johtuvat 4 artiklasta. Joka tapauksessa, jos jäsenvaltion alueelle vahvistettu työperäisen altistumisen raja-arvo on ylittynyt, työnantajan on kyseisen raja-arvon luonne huomioon ottaen viipymättä korjattava tilanne ehkäisy- ja suojelutoimenpiteitä toteuttamalla. 6. Työnantajan on 4 ja 5 artiklassa tarkoitettujen riskien kokonaisarvioinnin ja riskien ehkäisemisen yleisten periaatteiden pohjalta toteutettava toiminnan luonteen kannalta asianmukaisia teknisiä ja/tai järjestelyihin liittyviä toimenpiteitä, mukaan lukien varastointi ja käsittely, joiden avulla työntekijöitä suojataan kemiallisten tekijöiden fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien aiheuttamilta vaaroilta. Työnantajan on erityisesti toteutettava tärkeysjärjestyksessä toimenpiteet, joilla: a) ehkäistään herkästi syttyvien aineiden vaarallisten pitoisuuksien tai kemiallisesti epävakaiden aineiden vaarallisten määrien esiintyminen työpaikalla, tai jos se työn luonteen vuoksi on mahdotonta, b) vältetään sellaisten sytytyslähteiden esiintymistä, jotka saattaisivat aiheuttaa tulipaloja tai räjähdyksiä tai epäedullisia olosuhteita, jotka saattaisivat aiheuttaa sen, että kemiallisesti epävakaat aineet tai aineseokset saavat aikaan haitallisia fyysisiä vaikutuksia, ja c) rajoitetaan työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle vahingollisia vaikutuksia herkästi syttyvien aineiden syttymisestä johtuvien tulipalojen tai räjähdysten sattuessa tai kemiallisesti epävakaista aineista tai aineseoksista aiheutuvia haitallisia fyysisiä vaikutuksia. Työnantajan työntekijöiden suojelemiseksi toimittamien työvälineiden ja suojajärjestelmien on oltava terveyteen ja turvallisuuteen liittyvää suunnittelua, valmistusta ja toimitusta koskevien asianmukaisten yhteisön säädösten mukaisia. Työnantajan toteuttamissa teknisissä ja/tai järjestelyihin liittyvissä toimenpiteissä olisi otettava huomioon räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviksi tarkoitettuja laitteita ja suojajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 23 päivänä maaliskuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/9/EY (19) liitteessä I oleva laiteryhmäluokitus ja niiden olisi oltava yhtenäiset kyseisen luokituksen kanssa. Työnantajan on toteutettava toimenpiteet tuotantolaitoksen, laitteiden ja koneiden riittäväksi valvomiseksi tai räjähdyksen vaimennuslaitteiden hankkimiseksi taikka räjähdyspaineen alentamista koskevien järjestelyjen suorittamiseksi. 7 artikla Onnettomuuksia, tapaturmia ja hätätilanteita koskevat järjestelyt 1. Työnantajan on työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi onnettomuudelta, tapaturmalta tai hätätilanteelta, joka liittyy vaarallisten kemiallisten tekijöiden esiintymiseen työpaikalla, määriteltävä menettelyjä (toimintasuunnitelmia), jotka voidaan panna täytäntöön, kun jokin tällainen tapahtuma sattuu, siten että aiheelliset toimet toteutetaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 89/391/ETY 8 artiklassa säädettyjä velvollisuuksia. Nähin järjestelyihin on sisällyttävä asianmukaiset turvallisuusharjoitukset, jotka on suoritettava säännöllisin väliajoin, sekä asianmukaisten ensiapuvälineiden käyttöön asettaminen. 2. Siinä tapauksessa, että 1 kohdassa tarkoitetun kaltainen tapahtuma sattuu, työnantajan on välittömästi ryhdyttävä rajoittamaan sen vaikutuksia ja ilmoitettava siitä asianomaisille työntekijöille. Tilanteen palauttamiseksi normaaliksi: - työnantajan on pantava täytäntöön soveltuvia toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi niin pian kuin mahdollista, - vain niiden työntekijöiden, joita tarvitaan korjausten ja muiden välttämättömien töiden suorittamiseksi, sallitaan työskennellä tapahtuma-alueella. 3. Niille työntekijöille, joiden sallitaan työskennellä tapahtuma-alueella, on annettava asianmukainen suojavaatetus, henkilönsuojaimet, erikoisturvavarusteet ja -laitteet, joita heidän on käytettävä niin kauan kuin tilanne kestää; kyseinen tilanne ei saa olla pysyvä. Suojaamattomien henkilöiden oleskelua tapahtuma-alueella ei saa sallia. 4. Työnantajan on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sellaisten varoitus- ja muiden viestintäjärjestelmien käyttöön ottamiseksi, jotka ovat tarpeen viestittämään lisääntyneestä turvallisuutta ja terveyttä uhkaavasta riskistä, jotta tilanteeseen voitaisiin reagoida asianmukaisella tavalla ja aloittaa korjaavat toimenpiteet, avustus-, poistumis- ja pelastustoimenpiteet tarvittaessa välittömästi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 89/391/ETY 8 artiklan soveltamista. 5. Työnantajan on varmistettava, että vaarallisiin kemiallisiin tekijöihin liittyviä hätätilannejärjestelyjä koskevat tiedot ovat saatavilla. Asianomaisten sisäisten ja ulkoisten onnettomuus- ja hätäpalvelujen on voitava käyttää tietoja. Niihin on sisällyttävä seuraavat tiedot: - ennakkovaroitus asiaankuuluvista työhön liittyvistä vaaroista, vaarojen tunnistusjärjestelyt, varotoimet ja menettelyt, jotta hätäpalvelut voivat laatia omat toimintamenettelynsä ja varotoimenpiteensä, ja - kaikki saatavilla olevat tiedot erityisistä vaaroista, joita esiintyy tai saattaa esiintyä onnettomuuden tai hätätilanteen sattuessa, mukaan lukien tiedot tämän artiklan mukaisesti laadituista menettelyistä. 8 artikla Työntekijöille annettavat tiedot 1. Työnantajan on varmistettava, että työntekijöille ja/tai heidän edustajilleen annetaan seuraavat tiedot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 89/391/ETY 10 artiklan soveltamista: - tämän direktiivin 4 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti saadut tiedot ja lisätietoja aina, kun tärkeä muutos työpaikalla aiheuttaa kyseisten tietojen muuttumisen, - tiedot vaarallisista kemiallisista tekijöistä, kuten tekijän nimi, sen turvallisuudelle ja terveydelle aiheuttamat riskit, asiaankuuluvat työperäisen altistumisen raja-arvot ja muut lainsäädännölliset määräykset, - tiedot asianmukaisista varotoimista ja toimenpiteistä, jotka työntekijän on toteutettava suojatakseen itseään ja muita työntekijöitä työpaikalla, - mahdollisuus tutustua tavarantoimittajan direktiivin 88/379/ETY 10 artiklan ja direktiivin 92/32/ETY (20) 27 artiklan mukaisesti toimittamiin käyttöturvallisuustiedotteisiin, ja että tiedot: - esitetään tavalla, joka on tämän direktiivin 4 artiklan mukaisen riskien arvioinnin tulosten mukainen. Tapa saattaa vaihdella suullisesta viestinnästä henkilökohtaiseen opastukseen ja koulutukseen, jota tuetaan kirjallisilla tiedoilla, mainitussa artiklassa edellytetyn arvioinnin osoittamien riskien luonteen ja tason mukaan, - pidetään ajan tasalla muuttuvien olosuhteiden huomioon ottamiseksi. 2. Mikäli työssä käytettäviä vaarallisia kemiallisia tekijöitä varten olemassa olevia säiliöitä ja putkia ei ole merkitty työpaikalla käytettävien kemiallisten tekijöiden merkintöjä ja turvallisuusmerkkejä koskevan yhteisön asianomaisen lainsäädännön mukaisesti, työnantajan on edellä mainitussa lainsäädännössä säädettyjen poikkeusten soveltamista rajoittamatta varmistettava, että säiliöiden ja putkien sisältö ja kyseisen sisällön luonne ja kaikki siihen liittyvät vaarat ovat selvästi tunnistettavissa. 3. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että työnantajat voivat pyynnöstä saada ensisijaisesti tuottajalta tai toimittajalta kaikki vaarallisia kemiallisia tekijöitä koskevat tiedot, jotka tarvitaan tämän direktiivin 4 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi, siltä osin kuin direktiivit 67/548/ETY ja 88/379/ETY eivät sisällä velvoitetta antaa tietoa. III JAKSO MUUT SÄÄNNÖKSET 9 artikla Kiellot 1. Jotta estettäisiin työntekijöiden altistuminen tiettyjen kemiallisten tekijöiden ja/tai tiettyjen tehtävien, joihin liittyy kemiallisia tekijöitä, aiheuttamille terveysriskeille, liitteessä III esitettyjen kemiallisten tekijöiden tuotanto, valmistus tai käyttö työssä ja niihin liittyvät tehtävät kielletään liitteessä määritellyssä laajuudessa. 2. Jäsenvaltiot voivat sallia poikkeuksia 1 kohdassa esitettyihin vaatimuksiin seuraavissa tapauksissa: - ainoastaan tieteellisiin tutkimus- ja testaustarkoituksiin, mukaan lukien analysointi, - tehtäviin, joiden tarkoituksena on poistaa ne kemialliset tekijät, jotka ovat läsnä sivutuotteen tai jätetuotteen muodossa, - 1 kohdassa tarkoitettujen kemiallisten tekijöiden valmistamiseen käytettäväksi väliaineina ja sellaiseen käyttöön. Työntekijöiden altistuminen 1 kohdassa tarkoitetuille kemiallisille tekijöille on ehkäistävä erityisesti huolehtimalla siitä, että kyseisten kemiallisten tekijöiden valmistus ja varhaisin mahdollinen käyttö väliaineina tapahtuu samassa suljetussa järjestelmässä, josta edellä mainittuja kemiallisia tekijöitä voidaan poistaa vain siinä määrin kuin on tarpeen prosessin valvomiseksi tai järjestelmän huoltamiseksi. Jäsenvaltiot voivat säätää yksittäisten lupien järjestelmistä. 3. Toimivaltaisen viranomaisen on 2 kohdan mukaisia poikkeuksia sallittaessa pyydettävä työnantajaa toimittamaan seuraavat tiedot: - poikkeuksen pyytämisen syy, - vuosittain käytettäväksi tarkoitettu kemiallisen tekijän määrä, - kyseessä olevat tehtävät ja/tai reaktiot tai prosessit, - osallistuvien työntekijöiden todennäköinen lukumäärä, - asianomaisten työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi suunnitellut varotoimet, - työntekijöiden altistumisen estämiseksi toteutetut tekniset ja järjestelyihin liittyvät toimenpiteet. 4. Neuvosto voi perustamissopimuksen 118 a artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen muuttaa tämän artiklan 1 kohdan mukaista kieltojen luetteloa sisällyttäen siihen useampia kemiallisia tekijöitä tai työtehtäviä. 10 artikla Terveydentilan seuranta 1. Jäsenvaltioiden on kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti otettava käyttöön järjestelyjä niiden työntekijöiden terveydentilan tarpeellisen seurannan toteuttamiseksi, joiden osalta tämän direktiivin 4 artiklassa tarkoitetun arvioinnin tulokset osoittavat, että heidän terveydelleen aiheutuu riskejä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 89/391/ETY 14 artiklan soveltamista. Nämä järjestelyt, mukaan lukien terveys- ja altistustietoja ja niiden saatavuutta koskevat vaatimukset, on otettava käyttöön kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti. Terveydentilan seuranta, jonka tulokset on otettava huomioon sovellettaessa ehkäisytoimenpiteitä yksittäisellä työpaikalla, on tarpeen, jos: - työntekijän altistuminen vaaralliselle kemialliselle tekijälle on sen kaltaista, että altistumiseen saattaa liittyä tunnistettava sairaus tai haitallinen terveysvaikutus, ja - on todennäköistä, että sairaus tai vaikutus ilmenee työntekijän nimenomaisissa työolosuhteissa, ja - tutkimusmenetelmä ei aiheuta merkittävää riskiä työntekijöille. Lisäksi on oltava olemassa tehokkaita menetelmiä sairauden tai vaikutuksen oireiden toteamiseksi. Jos sitova biologinen raja-arvo on määritetty liitteessä II tarkoitetulla tavalla, terveydentilan seurannan on oltava pakollinen vaatimus, kun kyse on työstä, jossa ollaan tekemisissä kyseisen tekijän kanssa, kyseisessä liitteessä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Työntekijöille on ilmoitettava tästä vaatimuksesta, ennen kuin heille annetaan tehtävä, jossa on riski altistua kyseiselle vaaralliselle kemialliselle tekijälle. 2. Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön järjestelyjä sen varmistamiseksi, että kaikkien niiden työntekijöiden osalta, joiden terveydentilaa seurataan 1 kohdan vaatimusten mukaisesti, laaditaan henkilökohtaiset terveyttä ja altistumista koskevat tiedot, jotka pidetään ajan tasalla. 3. Terveyttä ja altistumista koskeviin tietoihin on sisällytettävä yhteenveto suoritetun terveydentilan seurannan tuloksista ja henkilön altistumista kuvaavista seurantatiedoista. Biologinen seuranta ja siihen liittyvät vaatimukset voivat olla osa terveydentilan seurantaa. Terveyttä ja altistumista koskevat tiedot on säilytettävä sopivassa muodossa, jotta niihin voidaan tutustua myöhemmin ottaen huomioon vaitiolovelvollisuus. Toimivaltaiselle viranomaiselle on toimitettava pyynnöstä jäljennökset soveltuvista tiedoista. Työntekijällä on oltava oikeus tutustua pyynnöstä häntä koskeviin terveyttä ja altistumista koskeviin tietoihin. Jos yritys lakkaa toimimasta, terveyttä ja altistumista koskevat tiedot on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle. 4. Jos terveydentilan seurannan tuloksena: - työntekijällä todetaan olevan tunnistettava sairaus tai haitallinen terveysvaikutus, jonka lääkäri tai työterveyshuollon ammattilainen katsoo johtuvan työssä tapahtuneesta altistumisesta vaaralliselle kemialliselle tekijälle, tai - sitovan biologisen raja-arvon havaitaan ylittyneen, työntekijälle on ilmoitettava häntä koskevista tuloksista, mukaan lukien tiedot ja ohjeet siitä terveydentilan seurannasta, joka hänelle olisi suoritettava altistumisen päättymisen jälkeen, ja työnantajan on: - tarkistettava 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritettu riskien arviointi, - tarkistettava 5 ja 6 artiklan mukaiset riskien poistamiseksi tai vähentämiseksi tarkoitetut toimenpiteet, - otettava huomioon työterveyshuollon ammattilaisen tai muun soveltuvalla tavalla pätevän henkilön tai toimivaltaisen viranomaisen ohjeet toteuttaessaan riskin poistamiseksi tai pienentämiseksi vaadittavia toimenpiteitä 6 artiklan mukaisesti, mukaan lukien mahdollisuus siirtää työntekijä vaihtoehtoisiin työtehtäviin, joissa ei ole riskiä altistua lisää, ja - järjestettävä terveydentilan jatkuva seuranta ja huolehdittava muiden samalla tavalla altistuneiden työntekijöiden terveydentilan tarkastamisesta. Näissä tapauksissa toimivaltainen lääkäri tai työterveyshuollon ammattilainen tai toimivaltainen viranomainen voi ehdottaa, että altistuneille henkilöille suoritetaan lääkärintarkastus. 11 artikla Työntekijöiden kuuleminen ja osallistuminen Työntekijöiden ja/tai heidän edustajiensa kuulemisen ja osallistumisen on tapahduttava direktiivin 89/391/ETY 11 artiklan mukaisesti tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien asioiden osalta, tämän direktiivin liitteet mukaan lukien. 12 artikla Liitteiden mukauttaminen, teknisten ohjeiden laatiminen ja hyväksyminen 1. Puhtaasti tekniset liitteiden mukautukset, jotka ovat: - kemiallisia tekijöitä koskevasta teknisestä yhdenmukaistamisesta ja standardoinnista annettavien direktiivien ja/tai - tekniikan kehityksen, kansainvälisissä standardeissa tai eritelmissä tapahtuvien muutosten ja kemiallisia tekijöitä koskevien uusien tietojen mukaisia, tehdään direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2. Komissio laatii käytännön suuntaviivat, jotka eivät ole luonteeltaan sitovia. Kyseisissä suuntaviivoissa on käsiteltävä 3, 4, 5 ja 6 artiklassa sekä liitteen II 1 kohdassa tarkoitettuja aiheita. Komission on ensin kuultava työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavaa komiteaa päätöksen 74/325/ETY mukaisesti. Soveltaessaan tätä direktiiviä jäsenvaltioiden on otettava mahdollisimman pitkälle huomioon nämä suuntaviivat laatiessaan kansallisia politiikkojaan työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi. 13 artikla Aikaisempien direktiivien kumoaminen ja muuttaminen 1. Kumotaan direktiivit 80/1107/ETY, 82/605/ETY ja 88/364/ETY 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ajankohtana. 2. Muutetaan työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä, 19 päivänä syyskuuta 1983 annettu neuvoston direktiivi 83/477/ETY (21) (toinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi) seuraavasti: a) Poistetaan 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisestä virkkeestä seuraava ilmaus: "joka on toinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi", b) Korvataan 9 artiklan 2 kohta seuraavasti: "2. Tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen tehdään toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen (*). (*) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1." c) Korvataan 15 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ilmaus "direktiivin 80/1107/ETY 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen" ilmauksella "direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen". 3. Muutetaan työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät melualtistukseen työssä 12 päivänä toukokuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/188/ETY (22) seuraavasti: a) Poistetaan 1 artiklan 1 kohdasta seuraava ilmaus: "joka on kolmas direktiivissä 80/1107/ETY tarkoitettu erityisdirektiivi". b) Korvataan 12 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti: "Liitteet I ja II mukautetaan tekniikan kehitykseen toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen (*). (*) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1." 4. Muut viittaukset direktiivissä 83/477/ETY ja direktiivissä 86/188/ETY direktiiviin 80/1107/ETY ovat vanhentuneita mainitun direktiivin kumoamispäivästä lähtien. 5. Komission direktiivit 91/322/ETY ja 96/94/EY pysyvät voimassa. IV JAKSO LOPPUSÄÄNNÖKSET 14 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään . . . (23*). Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Kun jäsenvaltiot antavat näitä säädöksiä, niissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus silloin, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaus tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kirjallisina ne kansalliset säännökset, jotka ne ovat antaneet tai antavat tässä direktiivissä tarkoitetulla alalla. 15 artikla Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle viiden vuoden välein tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskeva kertomus, jossa esitetään työnantajien ja työntekijöiden asiaa koskevat näkemykset. Komissio ilmoittaa tästä Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. 16 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 17 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty . . . Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL C 165, 16.6.1993, s. 4. (2) EYVL C 34, 2.2.1994, s. 42. (3) Euroopan parlamentin lausunto annettu 20 päivänä huhtikuuta 1994 (EYVL C 128, 9.5.1994, s. 167), neuvoston yhteinen kanta annettu 7 päivänä lokakuuta 1997 ja Euroopan parlamentin päätös . . . (sitä ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) EYVL L 327, 3.12.1980, s. 8, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 88/642/ETY (EYVL L 356, 24.12.1988, s. 74). (5) EYVL L 247, 23.8.1982, s. 12. (6) EYVL L 179, 9.7.1988, s. 44. (7) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1. (8) EYVL 196, 16.8.1967, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/56/EY (EYVL L 236, 18.9.1996, s. 35). (9) EYVL L 187, 16.7.1988, s. 14, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 96/65/EY (EYVL L 265, 18.10.1996, s. 15). (10) EYVL L 275, 5.10.1990, s. 35. (11) EYVL L 245, 26.8.1992, s. 23. (12) EYVL L 177, 5.7.1991, s. 22. (13) EYVL L 338, 28.12.1996, s. 86. (14) EYVL L 185, 9.7.1974, s. 15, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. (15) EYVL L 196, 26.7.1990, s. 1. (16) Neuvoston direktiivi 94/55/EY, annettu 21 päivänä marraskuuta 1994, vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 319, 12.12.1994, s. 7), direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/86/EY (EYVL L 335, 24.12.1996, s. 43). (17) Neuvoston direktiivi 96/49/EY, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 235, 17.9.1996, s. 25), direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/87/EY (EYVL L 335, 24.12.1996, s. 45). (18) Neuvoston direktiivi 93/75/ETY, annettu 13 päivänä syyskuuta 1993, vaarallisia tai ympäristöä pilaavia aineita kuljettavia aluksia koskevista vähimmäisvaatimuksista niiden ollessa matkalla yhteisön merisatamiin tai poistuessa sieltä (EYVL L 247, 5.10.1993, s. 19), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 97/34/EY (EYVL L 158, 17.6.1997, s. 40). (19) EYVL L 100, 19.4.1994, s. 1. (20) EYVL L 154, 5.6.1992, s. 1. (21) EYVL L 263, 24.9.1983, s. 25, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/382/ETY (EYVL L 206, 29.7.1991, s. 16). (22) EYVL L 137, 24.5.1986, s. 28. (23*) Kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. LIITE I >TAULUKON PAIKKA> LIITE II SITOVAT BIOLOGISET RAJA-ARVOT JA TERVEYDENTILAN SEURANTAAN LIITTYVÄT TOIMENPITEET 1. Lyijy ja sen ioniyhdisteet 1.1 Biologiseen seurantaan on kuuluttava veren lyijypitoisuuden mittaus (PbB) käyttämällä absorptiospektrometriaa tai muuta menetelmää, jolla saadaan vastaavat tulokset. Sitova biologinen raja-arvo on: 70 µg Pb/100 ml verta. 1.2 Lääketieteellinen seuranta on suoritettava, jos: - altistuminen ilman lyijypitoisuudelle on suurempi kuin 0,075 mg/m³ laskettuna aikapainotettuna keskimääräisenä pitoisuutena 40 viikkotunnin ajalta, tai - yksittäisten työntekijöiden verestä mitataan lyijypitoisuuksia, jotka ovat suurempia kuin 40 µg Pb/100 ml verta. 1.3 Biologista seurantaa ja lääketieteellistä seurantaa koskevia käytännön suuntaviivoja on kehitettävä 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Niihin on kuuluttava suosituksia, jotka koskevat biologisia indikaattoreita (esimerkiksi ALAU, ZPP, ALAD) ja biologista seurantaa koskevia menetelmiä. LIITE III KIELLOT Jäljempänä esitettyjen kemiallisten tekijöiden tuotanto, valmistus tai käyttö työssä ja tehtävät, joihin niitä liittyy, on kielletty. Kieltoa ei sovelleta, jos kemiallinen tekijä esiintyy toisessa kemiallisessa tekijässä tai on jätetuotteen aineosana, edellyttäen, että sen erillinen pitoisuus siinä on määritettyä rajaa alempi. >TAULUKON PAIKKA> b) Työtehtävät Ei ole. NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio esitti 17 päivänä toukokuuta 1993 neuvostolle edellä mainitun ehdotuksen direktiiviksi, joka perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 118 a artiklaan. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 20 päivänä huhtikuuta 1994 ja talous- ja sosiaalikomitea 24 päivänä marraskuuta 1993. Komissio esitti kyseisten lausuntojen perusteella muutetun ehdotuksen 9 päivänä kesäkuuta 1994. 2. Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa perustamissopimuksen 189 c artiklan mukaisesti 7 päivänä lokakuuta 1997. II TAVOITE Tällä direktiiviehdotuksella, joka direktiivin 89/391/ETY (1*) 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna erityisdirektiivinä on tarkoitettu täydentämään kyseistä direktiiviä, pyritään vahvistamaan vähimmäisvaatimukset työntekijöiden suojelemiseksi niiltä vaikutuksilta, joita aiheutuu altistumisesta työpaikoilla nykyisin esiintyville monille vaarallisille kemiallisille tekijöille. Oikeudellisen perustan mukaisesti ehdotus on muotoiltu yleisin käsittein ja siinä noudatetaan kemiallisia tekijöitä koskevia yleisiä periaatteita, koska komissio katsoi tämän olevan kaikkein kustannustehokkain tapa muodostaa yleinen puitejärjestelmä, jonka avulla vältettäisiin tarve antaa lukuisia yhteisön erityissäännöksiä. Tätä varten direktiivissä - säädetään menetelmästä altistumisrajojen määrittelemiseksi yhteisön tasolla toisaalta työperäistä altistumista koskevina viitteellisinä ja sitovina raja-arvoina (kemiallisen tekijän pitoisuus työntekijän hengitysilmassa tiettynä ajanjaksona) ja toisaalta sitovina biologisina raja-arvoina (asianomaisen tekijän pitoisuus ihmiskehossa) - asetetaan työnantajille velvoitteita, jotka koskevat vaarallisista kemiallisista tekijöistä aiheutuvien riskien arviointia, tällaisten riskien ehkäisyä, järjestelyjä onnettomuuksien, tapaturmien ja hätätilanteiden varalta sekä tietojen antamista työntekijöille - kielletään tietyin poikkeuksin eräiden kemiallisten tekijöiden käyttö. III YHTEISEN KANNAN ANALYSOINTI 1. Yleiset huomautukset Koska valtuuskuntien kannat poikkesivat merkittävästi toisistaan, muutetun ehdotuksen käsittely keskeytettin vuonna 1994 ja sitä jatkettiin vasta puheenjohtajavaltio Irlannin lokakuussa 1996 esittämän välitysehdotuksen pohjalta. Kyseinen tarkistettu teksti sisältää neljä yleistä näkökohtaa, joihin neuvoston yhteinen kanta perustuu: - selkeytetään direktiivin soveltamisalaa säännöksellä, jossa määritellään `vaarallinen kemiallinen tekijä' - erotellaan selvästi toisistaan erityisesti riskien arvioinnissa huomioon otettavat tekijät, riskien arvioinnin tulosten esittäminen ja riskin itsensä minimoimiseksi toteutettavat erilaiset ehkäisy- ja suojelutoimenpiteet - vältetään direktiivin 89/391/ETY (jäljempänä `puitedirektiivi') jo sisältämien säännösten toisto (1) - vältetään liian tarkkoja erittelyjä, joita oli alkuperäisessä liitteen tekstissä. Lisäksi keskeiset työperäisen altistumisen raja-arvoja ja biologisten raja-arvojen määrittelyä koskevat säännökset on sijoitettu uuteen paikkaan tekstin alkuun (3 artikla) niiden merkityksen korostamiseksi. Tarve selkeyttää tekstiä aiheutti muutoksia monien artiklojen numeroinnissa; liitteenä on yhteisen kannan artiklojen sekä alkuperäisen ehdotuksen ja muutetun ehdotuksen artiklojen vastaavuustaulukko. Mainittakoon, että eräät aiemmin liitteeseen kuuluneet keskeiset kohdat on sisällytetty artiklaosaan. Tuloksena on seuraavanlainen rakenne: I jakso: Yleiset säännökset (1-3 artikla) Näihin sisältyvät direktiivin tavoitteet ja soveltamisala, määritelmät ja raja-arvojen määrittelymenettely. II jakso: Työnantajien velvollisuudet (4-8 artikla) Näihin kuuluvat vaarallisista kemiallisista tekijöistä aiheutuvien riskien määrittely ja arviointi, tällaisten riskien ehkäisemisen yleiset periaatteet, erityiset suojelu- ja ehkäisytoimenpiteet, onnettomuuksia, tapaturmia ja hätätilanteita koskevat järjestelyt sekä työntekijöille annettavat tiedot. III jakso: Muut säännökset (9-13 artikla) Nämä koskevat kiellettyjä kemiallisia aineita, terveydentilan seurantaa, työntekijöiden kuulemista ja direktiivin soveltamista koskevia yksityiskohtaisia säännöksiä. IV jakso: Loppusäännökset (14-17 artikla) Liitteet Lyijyä koskevat raja-arvot (liitteet I ja II) ja kielletyt kemialliset tekijät (liite III). 2. Artiklojen analyysi - 1 artikla (Soveltamisala) Yhteisen kannan 1 artiklan teksti vastaa pitkälti komission muutetun ehdotuksen 1 artiklan tekstiä. Alkuperäinen viides kohta kuitenkin poistettiin, koska on joka tapauksessa jäsenvaltion tehtävä panna täytäntöön yhteisön direktiiveistä johtuvat säännökset ja määräykset. Uudessa 5 kohdassa ilmoitetaan, että direktiiviä sovelletaan periaatteessa kuljetusalaan. - 2 artikla (Määritelmät) Määritelmät vastaavat suurelta osin muutetun ehdotuksen määritelmiä. Katsottiin kuitenkin tarpeelliseksi ottaa mukaan uusi `vaarallisen kemiallisen tekijän' määritelmä (ks. 2 artiklan b kohta) ja täten selkeyttää direktiivin soveltamisalaa erottamalla perusominaisuuksiltaan vaaralliset tekijät tai vaarallisessa muodossa olevat tekijät (kuten korkeapaineinen höyry) muista, vaarattomista aineista. Yhteisen kannan 2 artiklan d kohdassa käytetään ilmausta `työperäistä altistumista koskeva raja-arvo' ilmauksen `työperäinen altistumistaso' sijasta, mikä vastaa pohjimmiltaan Euroopan parlamentin ehdottamaa tarkistusta 3. Ei pidetty tarpeellisena ottaa mukaan sanoja "tässä direktiivissä". Alkuperäisen ehdotuksen g ja h kohtaan sisältyneet määritelmät poistettiin, koska kyseisiä ilmauksia ei käytetä yhteisen kannan tekstissä. - 3 artikla (entinen 8 artikla) (Raja-arvot) Tässä keskeisessä artiklassa säädetään menettelyistä työperäisen altistumisen raja-arvon ja biologisten raja-arvojen määrittelemiseksi. Kyseisen 3 artiklan teksti noudattaa pääosin muutetun ehdotuksen 8 artiklan tekstiä ja on näin ollen Euroopan parlamentin tarkistuksen 23 hengen mukainen. Tarkistus 22 on myös otettu huomioon muutamin siihen tehdyin terminologisin muutoksin ("Työperäisen altistumisen raja-arvot. . ."). Uudessa 1 kohdassa todetaan, että viimeisimmistä tieteellisistä tiedoista olisi tehtävä riippumaton arviointi. Direktiiviin on sisällytetty ilmaukset "viite[raja-arvo] ja "sitova [raja-arvo] käsitteiden "ohjearvot" ja "raja-arvot" ilmaisemiseksi täsmällisemmin. Uusi 7 kohta vastaa sitovien biologisten raja-arvojen osalta 5 kohtaa, joka koskee sitovia työperäisen altistumisen raja-arvoja. Neuvosto ei ottanut huomioon tarkistuksen 23 4 kohdan viimeistä virkettä, koska se olisi aiheuttanut, tosin viiveellä, viiterajojen muuttumisen sitoviksi. Samoin katsottiin, ottaen huomioon altistumista koskevien yhteisön viiteraja-arvojen vahvistamisen todennäköinen aikataulu, että olisi ennenaikaista säätää tarkistuksen 23 4 kohdan a alakohdassa mainitusta viisivuotistarkistuksesta. Uudessa 3 artiklan 9 kohdassa säädetään standardoiduista mittausmenetelmistä, joita on kehitettävä 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti; muutetun ehdotuksen liitteessä, 12 kohdassa (Euroopan parlamentin tarkistus 38) tarkoitettuja menettelyjä ei otettu huomioon, koska niitä pidettiin liian yksityiskohtaisina direktiiviin sisällytettäviksi. - 4 artikla (Riskien arviointi) - 1 kohta 4 artiklan 1 kohdassa on koottu yhteen riskien arviointia koskevat säännökset, jotka aiemmin sisältyivät 3 artiklan 2 kohtaan ja 6 artiklan 2 kohdan toinen virke. Euroopan parlamentin tarkistus 9 on otettu huomioon ensimmäisessä, toisessa ja neljännessä luetelmakohdassa sekä tarkistus 10 kuudennessa luetelmakohdassa. - 2 kohta Tämä kohta, joka koskee riskeistä laaditun arvioinnin esittämistä, kuvastelee tarkistetussa sanamuodossaan Euroopan parlamentin tarkistusta 8. - 4 kohta Kyseinen kohta, jossa otetaan huomioon entinen liitteen 3.4 kohta, on itse asiassa muotoilultaan laajempi. Siinä mennään myös Euroopan parlamentin tarkistuksessa 29 esitettyä tekstiä pidemmälle siten, että siinä huomioidaan kaikki kemialliset tekijät; viittauksella useiden kemiallisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta aiheutuvaan riskiin otetaan huomioon tarkistuksen 9 se osa, joka ei sisälly 4 artiklan 1 kohdan tekstiin. - 5 kohta Tämä kohta, joka koskee uusia työtehtäviä, joihin liittyy kemiallisia tekijöitä, koskee samaa asiaa kuin alkuperäinen 11 artiklan 1 kohta, joka on poistettu. Alkuperäinen 11 artiklan 2 kohta on myös poistettu, koska jo olemassa olevat tehtävät, joihin liittyy kemiallisia tekijöitä, kuuluvat automaattisesti direktiivin soveltamisalaan. - 6 kohta Tässä uudessa kohdassa säädetään riskien arviointia koskevien käytännön suuntaviivojen laatimisesta 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. - 5 artikla (Riskien ehkäisy) - 1 kohta Tämä kohta, jossa säädetään terveyttä ja turvallisuutta koskevista työnantajan perusvelvollisuuksista, liittyy suoranaisesti puitedirektiiviin (89/391/ETY). Täten se noudattelee läheisesti Euroopan parlamentin tarkistusta 4. - 2 kohta Kyseisessä kohdassa säädetään toimista, joita on toteutettava työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta uhkaavien riskien vähentämiseksi. Siinä otetaan huomioon kokonaan tai osittain seuraavat Euroopan parlamentin esittämät tarkistukset: >TAULUKON PAIKKA> - 3 kohta Tämä kohta kytkee tämän artiklan jäljempänä seuraaviin artikloihin niissä tapauksissa, joissa havaitaan jonkin riskin olemassaolo (vrt. mm. Euroopan parlamentin tarkistus 33). - 6 artikla (Erityiset suojelu- ja ehkäisytoimenpiteet) - 1 kohta Tämän kohdan sanamuodosta käy ilmi Euroopan parlamentin tarkistus 14. - 2 kohta Tämä kohta vastaa olennaisilta osiltaan muutetun ehdotuksen 3 artiklan 3 kohtaa, 4 artiklaa ja liitteen 3.2 kohtaa. Siinä noudatetaan Euroopan parlamentin tarkistuksia 11 ja 16 ja epäsuorasti tarkistusta 13. Käytännön suuntaviivat suojelu- ja ehkäisytoimia varten on laadittava 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. - 3 kohta Tässä ja 5 artiklan 3 kohdassa noudatetaan Euroopan parlamentin tarkistusta 33. - 4 kohta Tässä kohdassa säädetään mittauksia koskevista työnantajan velvollisuuksista, ja se vastaa olennaisilta osiltaan muutetun ehdotuksen liitteen 3.5 kohtaa. Altistustietoja (vrt. Euroopan parlamentin tarkistus 28) käsitellään terveydentilan seurantaa koskevien vaatimusten yhteydessä (6 artiklan 3 kohta sekä 10 artiklan 1 ja 2 kohta). - 5 kohta Tämä keskeinen säännös vastaa muutetun ehdotuksen liitteen 3.3 kohtaa. Siinä otetaan huomioon altistumisrajan laji kyseisessä jäsenvaltiossa. - 6 kohta Tämä kohta koskee herkästi syttyviä, epävakaita ja räjähdysalttiita aineita, ja se vastaa muutetun ehdotuksen 4 artiklan viimeisiä luetelmakohtia. Tässä kohdassa on mukana tarkistuksen 17 se osa, joka ei jo sisälly 5 artiklan 2 kohtaan, sekä tarkistusten 18 ja 28 olennaiset osat (toinen alakohta). - 7 artikla (Onnettomuuksia, tapaturmia ja hätätilanteita koskevat järjestelyt) Tämä säännös, joka on muotoiltu uudelleen, vastaa alkuperäisen ehdotuksen 5 artiklaa ja liitteen 4 kohtaa, ja siinä otetaan huomioon Euroopan parlamentin tarkistukset 6 (1 kohdassa), 19 (4 kohdassa) ja 30 (1, 4 ja 5 kohdassa). - 8 artikla (Työntekijöille annettavat tiedot) - 1 kohta Tässä kohdassa yhdistyvät työntekijöille annettavia tietoja koskevat säännökset, jotka sijaitsivat aikaisemmin 3 artiklan 2 kohdassa (viimeinen alakohta) ja 6 artiklassa. Tämä kohta vastaa osittain Euroopan parlamentin tarkistusta 12. Tarkistuksen 20 kattaa osittain viides luetelmakohta ja osittain puitedirektiivin 10 artikla. Neuvosto ei noudattanut Euroopan parlamentin tarkistusta 35, jota se piti liian yksityiskohtaisena. - 2 kohta Tässä säiliöiden ja putkien merkitsemistä koskevassa kohdassa noudatetaan Euroopan parlamentin tarkistuksen 21 henkeä. Koska kohdassa ei ole mainintaa säiliöiden koosta, se kattaa myös pienehköt säiliöt (vrt. Euroopan parlamentin tarkistus 36). - 3 kohta Tähän kohtaan sisältyy muutetun ehdotuksen liitteessä olevan 9.5 kohdan sisältö. - 9 artikla (Kiellot) Tämä artikla vastaa läheisesti muutetun ehdotuksen 7 artiklaa ja liitteen 5.1 kohtaa. Euroopan parlamentin tarkistus 31 on otettu huomioon. - 10 artikla (Terveydentilan seuranta) Terveydentilan seurantaa koskevat säännökset, jotka oli aiemmin sijoitettu 9 artiklaan sekä liitteen 7 ja 8.2 kohtaan, ovat nyt kaikki 10 artiklassa. Katsottiin parhaaksi esittää nämä säännökset yleisluontoisesti ja välttää senkaltaisia luetteloita kuin aiemmin oli liitteen 7 kohdassa, koska tällaiset luettelot eivät voi koskaan olla tyhjentäviä, ja niistä saattaa sen vuoksi tulla harhaanjohtavia. - 1 kohta Tässä kohdassa eritellään olosuhteet, joissa terveydentilaa on seurattava, ja tätä kohtaa on tarkasteltava yhdessä 6 artiklan 3 kohdan kanssa. Viimeisessä alakohdassa säädetään, että terveydentilan seurannan on oltava pakollista silloin, kun kyseiselle tekijälle on olemassa biologinen raja-arvo (vrt. Euroopan parlamentin tarkistus 33). - 2 ja 3 kohta Näissä kohdissa noudatetaan Euroopan parlamentin tarkistusta 34 mainitsemalla terveyttä ja altistumista koskevat tiedot. - 4 kohta Tässä kohdassa säädetään toimenpiteistä, joita on toteutettava terveydentilan seurannan tulosten perusteella. - 11 artikla (Työntekijöiden kuuleminen ja osallistuminen) Tämä artikla vastaa muutetun ehdotuksen 10 artiklaa. Työntekijöiden kuulemista ja osallistumista koskevien puitedirektiivin säännösten katsottiin, yhdessä tämän tekstin 8 artiklan 1 kohdan kanssa, ilmentävän Euroopan parlamentin tarkistusta 12 eikä puitedirektiivin säännösten laajentamista pidetty tarpeellisena. - 12 artikla (Liitteiden mukauttaminen ja tekniset ohjeet) - Otsikko Euroopan parlamentin tarkistuksen 25 keskeinen sisältö näkyy otsikon uudessa sanamuodossa. - 2 kohta Tämän kohdan laatimisessa kohdattiin vaikeuksia, koska alkuperäisessä tekstissä vallitsee sisäinen ristiriita `ohjeiden' ja `sääntöjen' käsitteiden välillä, sillä ohjeisiin ei katsota liittyvän sitovuutta, mutta säännöt olisivat määritelmänsä mukaisesti sitovia. Koska tämän direktiivin täytäntöönpano on olennaisesti jäsenvaltioiden vastuulla, katsottiin, että jonkinlainen jousto on tarpeen, ja tämän vuoksi sopivimman välineen muodostaisivat suuntaviivat, jotka eivät ole sitovia. Ei pidetty asianmukaisena, että suuntaviivat olisi annettava komitologiamenettelyä noudattaen. Työmarkkinaosapuolilla on joka tapauksessa edustus työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavassa komiteassa (vrt. Euroopan parlamentin tarkistus 26). Muistettakoon, että tämän kohdan osalta suunnitellaan laadittavaksi myös yksityiskohtaiset ohjeet mittausmenetelmistä (vrt. 3 artiklan 9 kohta ja Euroopan parlamentin tarkistus 38). - 13 artikla (Aikaisempien säännösten kumoaminen ja muuttaminen) Lukuun ottamatta eroja esitystavassa, tämä artikla on olennaisilta osiltaan samanlainen kuin muutetun ehdotuksen 14 artikla. Maininta aikarajasta, jonka kuluessa säännökset on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä (kolme vuotta julkaisemispäivästä), katsottiin 1 kohdassa asianmukaisemmaksi kuin maininta direktiiviin voimaantulopäivästä (vrt. 16 artikla). Artiklan 5 kohdassa tehdään selväksi, että vaikka direktiivi 80/1107/ETY kumotaan, myöhemmät kaksi täytäntöönpanoa koskevaa direktiiviä (91/322/ETY ja 96/94/EY) pysyvät voimassa. - 14 ja 15 artikla (Täytäntöönpano ja kertomusten antaminen) Näillä artikloilla korvataan alkuperäinen 15 artikla. Kolmen vuoden määräaika direktiivin julkaisemisesta on asetettu, jotta jäsenvaltioilla olisi kohtuullisesti aikaa saattaakseen melko monitahoisen tekstin säännösten mukaiseksi. - 16 ja 17 artikla Vakiosäännöksiä. - Liite I Tämä liite vastaa alkuperäisen liitteen 10.1 kohtaa. - Liite II Tämä liite vastaa alkuperäisen liitteen 10.2 ja 11 kohtaa. Käytännön suuntaviivat on laadittava 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. - Liite III Tämä liite vastaa komission ehdotuksen 7 artiklan 1 kohtaa. Vaikka tällä hetkellä ei mainita työtehtäviä, 9 artiklan 1 kohtaan sisältyy mahdollisuus kieltää tehtävät, ja otsikko on valittu tämän mukaisesti. 3. Johdanto-osa Johdanto-osa on mukautettu komission muutettuun ehdotukseen tehtyjen muutosten mukaisesti. Euroopan parlamentin tarkistus 1 on otettu mukaan johdanto-osan 6. kappaleeksi. 4. Muut Euroopan parlamentin esittämät tarkistukset >TAULUKON PAIKKA> IV YHTEENVETO Neuvosto katsoo, että vaikka yhteinen kanta eroaakin esitystavaltaan ja rakenteeltaan komission muutetusta ehdotuksesta, se täyttää ehdotuksen perustavoitteet. Lisäksi tekstiä on yksinkertaistettu sen olennaisesta sisällöstä luopumatta ja samalla on vältetty direktiiviin 89/391/ETY sisältyvien säännösten toisto. (1*) Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/391/ETY (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1). (2) Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi (EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1)). LIITE >TAULUKON PAIKKA>