Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 458/10)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti (1).

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Lechința”

PDO-RO-A0369-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 15.9.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Uusien viininvalmistuksessa käytettävien lajikkeiden ottaminen viljelyyn punaviinien valmistamista varten

Useat alkuperänimityksen maantieteellisen alueen tuottajat ovat ottaneet viljelyyn laatulajikkeita punaviinien valmistamista varten sellaisten rakenneuudistusta tai uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevien ohjelmien osana, joita rahoitetaan EU:n rahastoista. Tarkoituksena on monipuolistaa tämän tuottajaryhmän viinien tuotantoa, sillä alueella viljellään nykyisin yksinomaan valkoviineihin tarkoitettuja rypälelajikkeita. Alueen erityispiirteet (ilmasto, pinnanmuodostus) suosivat sokerin kertymistä ja antosyaanin muodostumista rypäleiden kuoriin, jolloin viinistä tulee alkoholipitoisuudeltaan voimakasta ja viinin värin voimakkuus on optimaalinen.

Tuote-eritelmää täydennetään uusilla, hiilihapottomien punaviinien valmistukseen tarkoitetuilla rypälelajikkeilla.

Tuote-eritelmän IV, V ja VIII lukua sekä yhtenäisen asiakirjan 7 kohtaa muutetaan.

2. Rajatun maantieteellisen alueen muutos: alueen laajentaminen

Rajattua tuotantoaluetta koskevaa tuote-eritelmän III lukua muutetaan suojatun alkuperänimityksen maantieteellisen alueen laajentamiseksi käsittämään Cetaten kunnan ja sen muodostavat kylät (Satu Nou ja Petriș).

Cetaten kunta sijaitsee Călimanin vuorijonon juurella, ja se on yhteydessä Transsilvanian tasankoon siten, että idässä rajana ovat Călimanin vuorten alarinteet, luoteessa Bistrițan kukkulat ja koillisessa Livezile-Bîrgăun alanne.

Cetaten kunta ja sen muodostavat kylät sijaitsevat noin kymmenen kilometrin etäisyydellä Budacu de Josin kunnasta, joka kuuluu suojatun alkuperänimityksen ”Lechința” rajattuun maantieteelliseen alueeseen. Cetaten kunnan maaperä- ja ilmasto-olosuhteet ovat samanlaisia kuin suojatun alkuperänimityksen koko maantieteellisellä alueella.

Tuote-eritelmän III lukua ja yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa muutetaan.

3. Ilmoitus uudentyyppisen hiilihapottoman viinin ottamisesta tuotantoon: olkiviini

Tuote-eritelmään lisätään mahdollisuus valmistaa uudentyyppistä hiilihapotonta valkoviiniä, jota kutsutaan olkiviiniksi (vin de paie). Se saadaan Muscat Ottonel -rypälelajikkeesta käyttämällä erityisiä jalostusmenetelmiä: rypäleet asetetaan ennen puristusta olkipedille enintään kuuden kuukauden ajaksi. Tänä aikana syntyy kaksi vaikutusta. Toinen on rypäleiden kuivuminen syyskuusta marraskuuhun ja toinen on luonnonoloista johtuva joulukuusta helmikuuhun esiintyvä halla, joka myös edistää veden poistumista rypäleistä.

Kun rypäleiden sokeripitoisuus on vähintään 400 g/l, ne puristetaan käsin ja käytetään tammitynnyreissä erikoishiivalla. Kun hiivakäyminen on päättynyt, viini varastoidaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin sammioihin, jotka säilytetään matalassa lämpötilassa. Suojatun alkuperänimityksen maantieteellisellä alueella kasvatetun Muscat Ottonel -rypälelajikkeen tarjoamat mahdollisuudet saadaan tämän tyyppisessä viinissä käyttöön kaikilta osin.

Muutetaan tuote-eritelmän XI lukua ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Lechința

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

1. Valkoviinit

LYHYT KUVAUS

Luonteeltaan hedelmäisen, viinimäisen ja raikkaan valkoviinin erityispiirteisiin kuuluu ilmastosta johtuva suurehko happoisuus, joka antaa viinille pirteyttä ja eloisuutta.

Valkoviinissä on ruohokasvien, ruusun terälehtien ja akasian kukkien tuoksua, joka on toisinaan hivenen mausteista. Viinin alkoholipitoisuus on korkeahko, ja viini on täyteläistä ja antavaa. Jälkikäyminen matalassa lämpötilassa suosii aromien kehittymistä, ja kun viiniä säilytetään kypsytyksen ja vanhentamisen aikana, siihen kehittyy erityinen hunajan ja hunajakennon aromi.

Valkoviinin väri vaihtelee vihreästä oljenkeltaiseen tai vihreänkeltaiseen kultaisin vivahduksin. Uutos- ja glyserolipitoisuus on suuri, ja maku on samettinen ja täyteläinen. Nuoresta viinistä tulee toisinaan mieleen vasta niitetyn heinän tuoksu. Viinin maussa on makeankirpeitä ja mausteisia vivahteita, ja viinissä on hieno sitrushedelmien tuoksu. Rakenteeltaan valkoviini on viettelevän samettista sen jälkeen, kun se on kypsytetty puutynnyreissä ja vanhennettu pulloissa.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 11,00 Vähimmäishappopitoisuus 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) 200

2. Punaviinit

LYHYT KUVAUS

Punaviinissä on kuivattujen tummien viinirypäleiden vivahteita, ja sen väri on voimakkaan punainen, nuoressa viinissä jopa violetinpunainen, yli kaksi vuotta vanhassa viinissä voimakkaan rubiinin- tai tiilenpunainen, iän myötä rubiininpunainen terrakottasävyin taikka granaatinpunainen.

Punaviinissä on alkuvaiheessa makeiden vihreiden paprikoiden, mustikoiden ja mustien kirsikoiden aromeja sekä villin kasvillisuuden, ruohon, akasian ja lehmuksen kukkien sekä rypäleiden kantojen luontaisia aromeja. Iän myötä punaviiniin kehittyy kasvien, parsan, vihreiden oliivien ja mausteiden (inkiväärin, viherpippurin) aromeja sekä karhunvatukoiden, kypsien luumujen, hapankirsikoiden ja kahvin vivahteita viinin iän mukaan, samoin kuin voimakas tanniinin aromi, josta tulee mieleen tupakan tuoksu.

Punaviinin maku on samettinen, harmoninen, pyöreä ja runsas, ei kovin tanniininen vaan hienostuneen hedelmäinen. Erityisesti tulevat esiin kuivatun (ei savustetun) luumun ja karhunvatukan maut. Vanhentamisen jälkeen viinissä voi aistia häivähdyksiä vaniljan tai kanelin aromeista sekä mustaherukan hienovaraisen aromin.

Punaviinille ovat ominaisia voimakas jälkimaku ja hienoiset hillomaiset sävyt. Viinissä on punaisten marjojen aromeja, tuoretta vadelmaa, kirsikkaa ja hapankirsikkaa; maku on pirteä ja samettinen. Kypsytyksen ja vanhentamisen jälkeen viinissä on houkutteleva bouquet, joka säilyy pitkään maistelun jälkeen.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 11,00 Vähimmäishappopitoisuus 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) 150

3. Olkiviini

LYHYT KUVAUS

Olkiviini on väriltään oljenkeltaista tai sen väri vaihtelee vihreänkeltaisesta kullankeltaiseen, Viinissä on aistittavissa muskattiviinille tyypillinen tuoksu (eksoottiset hedelmät, sitrushedelmät, viiniköynnöksen kukkien kukkaissävyjä, niitetty heinä, jasmiini, akasia), ja sen maku on miellyttävän pyöreä ja samettinen. Maultaan olkiviinit ovat pirteitä ja hedelmäisiä (päärynä, aprikoosi, kypsät keltaiset hedelmät). Ne ovat myös samettisia, ja tietyillä lajikkeilla vanheneminen muuttaa niiden aromit monimutkaiseksi bouquet’ksi, jossa on tasalaatuinen happamuus.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 11,00 Vähimmäishappopitoisuus 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) 200

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Viininvalmistusmenetelmät

Viljelykäytäntö

— Istutustiheys on vähintään 3 500 köynnöstä hehtaarilla.

— Rypäleterttujen lukumäärää vähennetään kypsymisen alkuvaiheessa korjaamalla rypäleitä raakana siinä tapauksessa, että tuotantopotentiaali ylittää tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Lechința” varustettujen viinien eritelmässä sallitut enimmäismäärät.

5.2. Enimmäistuotos

1. Täysin kypsinä korjattavat rypälelajikkeet Pinot gris, Sauvignon, Neuburger, Fetească regală ja Traminer roz 12 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

2. Romanian perinteisellä merkinnällä DOC-CMD (tarkistettu alkuperänimitys – poimittu täysin kypsinä) varustettavat rypälelajikkeet Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Merlot ja Pinot noir 12 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

3. Täysin kypsinä korjattavat rypälelajikkeet Riesling italian, Fetească albă ja Chardonnay 10 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

4. Täysin kypsänä korjattava rypälelajike Muscat Ottonel 8 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

5. Täysin kypsinä korjattavat rypälelajikkeet Pinot gris, Sauvignon, Neuburger, Fetească regală ja Traminer roz 80 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Täysin kypsinä korjattavat rypälelajikkeet Cabernet sauvignon, Fetească neagră, Merlot ja Pinot noir 78 hehtolitraa hehtaaria kohden

7. Täysin kypsinä korjattavat rypälelajikkeet Riesling italian, Fetească albă ja Chardonnay 66 hehtolitraa hehtaaria kohden

8. Täysin kypsänä korjattava rypälelajike Muscat Ottonel 53 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

9. Olkiviini (Muscat Ottonel) 5 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

10. Olkiviini (Muscat Ottonel) 12,50 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Bistrița-Năsăudin lääni:

— Lechințan kunnassa seuraavat kylät: Lechința, Sângeorzu Nou, Vermeș, Țigău ja Sâniacob,

— Galații Bistrițein kunnassa seuraavat kylät: Galații Bistriței, Herina ja Tonciu,

— Matein kunnassa seuraavat kylät: Matei, Corvinești, Enciu ja Bidiu,

— Braniștean kunnassa Braniștean kylä,

— Petru Rareșin kunnassa seuraavat kylät: Petru Rareș ja Reteag,

— Uriun kunnassa Uriun kylä,

— Șieu-Odorhein kunnassa seuraavat kylät: Șieu-Odorhei ja Bretea,

— seuraavat kylät: Teaca, Viile Tecii, Archiud, Ocnița ja Pinticu,

— Urmenișin kylä,

— Milașin kylä,

— seuraavat kylät: Șieu, Ardan, Posmuș ja Șoimuș.

— Bistrițan kaupunkikunta ja sen muodostavat kunnat Ghinda ja Viișoara

— seuraavat kylät: Dumitra ja Cepari,

— seuraavat kylät: Budacu de Jos, Buduș ja Jelna,

— Livezilen kylä,

— Cetaten kunnassa seuraavat kylät: Satu Nou ja Petriș.

— Mureșin lääni:

— seuraavat kylät: Batoș, Dedrad, Goreni ja Uila,

— seuraavat kylät: Band, Mădăraș, Mărășești, Drăculea Bandului, Fânațe, Negrenii de Câmpie ja Fânațele Mădărașului,

— seuraavat kylät: Ceuașu de Câmpie ja Culpiu.

7. Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Madchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Madchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Neuburger B – Neuburg

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Maantieteellistä aluetta koskevat tiedot

Alue käsittää pelkästään kumpuilevaa maastoa. Itäosassa siihen kuuluvat Karpaattien juurella olevat Bistrițan ja Mureșin kukkulat ja länsiosassa itäisen Transsilvanian tasangon korkeat kukkulat (Jimborin, Lechințan, Comlodinja Mădărașin kukkulat). Kukkulat sijaitsevat yleensä 300–500 metrin korkeudella, ja niillä on sekä loivia että jyrkkiä rinteitä (5–250). Viljelmät sijaitsevat hajallaan. Kirjattu vuotuinen sademäärä on keskimäärin 650–700 mm laaksoissa (Beclean 715 mm, Bistrița 680 mm, Reghin 655 mm, Chiochiș 647 mm, Lechința 640 mm ja Teaca 635 mm) ja noin 800 mm kukkuloiden huipuilla. Touko–elokuussa sataa runsaasti ja talvella äärimmäisen vähän. Talvella sataa lunta keskimäärin 30–40 päivänä.

8.2. Yhteys rajattuun alueeseen

Viinitarhat sijaitsevat yleensä lämmössä ja valossa kylpevillä etelään, kaakkoon ja lounaaseen suuntautuvilla rinteillä ja kukkuloilla.

Korjuuaikaan lämpötilat ovat matalia, viidestä kymmeneen celsiusastetta, mikä vähentää oksidoreduktio- ja entsyymiprosesseja, minkä vuoksi rypäleiden laatu pysyy hyvänä ja eri lajikkeille ominaiset aromit säilyvät. Puristemehun korkea happoisuus on tärkeä tekijä sen kirkastamisen kannalta, ja jatkossa sillä on merkitystä käymisen kiihdyttäjänä.

Sumuiset päivät kesän lopulla ja lähes kolmasosassa syksyä (syys- ja lokakuussa) saavat aikaan sen, että rypäleet kypsyvät hitaasti, aromit säilyvät ja happoisuus on jatkuvasti korkea, mikä vaikuttaa myönteisesti viinien laatuun. Lisäksi keskimääräinen päivälämpötila on rypäleiden kypsymisaikaan 23 celsiusasteen paikkeilla ja keskimääräinen yölämpötila noin 12 celsiusastetta. Nämä kaksi tekijää aiheuttavat sokeripitoisuuden lisääntymisen ja vähentävät happoisuutta, joka pysyy vakiona tai lähes vakiona. Ympäristötekijät vähentävät rypäleiden oksidoreduktiota. Tämä lisää vapaiden ja sidonnaisten aromien pitoisuutta, joka onkin kypsymisjakson lopulla korkea.

8.3. Tuotetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot

Valkoviini on luontaisesti hedelmäistä, viinimäistä ja raikasta, ja ilmaston ansiosta viinissä on runsaasti happoisuutta, joka tuo viiniin pirteyttä ja eloisuutta. Viinin väri vaihtelee vihreästä oljenkeltaiseen tai vihertävänkeltaiseen kultaisin häivähdyksin. Viiniä luonnehtivat myös korkea uutos- ja glyserolipitoisuus ja täyteläinen maku.

Viinin tuoksussa voi erottaa kasvillisuuden, ruusun terälehdet, akasian kukat, vadelmat ja kirsikat. Toisinaan tuoksu on hivenen mausteinen. Viini on korkeahkon alkoholi- ja glyserolipitoisuuden ansiosta tasapainoista, ja maku on täyteläinen ja pyöreä. Jälkikäyminen matalassa lämpötilassa suosii aromien kehittymistä, ja viinin säilytys kypsytyksen ja vanhenemisen aikana mahdollistaa erityisten hunajan aromien kehittymisen. Nuoresta viinistä tulee toisinaan mieleen vasta niitetyn heinän tuoksu.

Viinin maulle ovat tyypillisiä makeankirpeät ja hieman mausteiset vivahteet, ja viinissä on hieno sitrushedelmien aromi. Viini saa miellyttävän samettisen rakenteen, kun se on kypsytetty puutynnyreissä ja vanhennettu pulloissa.

Punaviinissä on rusinan vivahteita, ja väri on vähintään 18 kuukauden säilytyksen jälkeen voimakkaan punainen. Nuoressa viinissä on violetin sävyjä, yli kaksi vuotta vanhassa viinissä väri on voimakkaan rubiininpunainen, ja ikääntyneen viinin väri on toisinaan tiilen-, toisinaan rubiininpunainen, kirkas, ja siinä on ajan myötä terrakotan sävyjä.

Hedelmäisistä aromeista tulevat mieleen mustikat, mustat kirsikat, ja selkeästi erottuvat villin kasvillisuuden ja rypäleiden kantojen vivahteet. Iän myötä punaviiniin kehittyy luonteenomaisia karhunvatukoiden, kypsien luumujen, hapankirsikoiden ja kahvin vivahteita. Ikääntyneessä viinissä tanniinin tuoksu pehmenee (tupakan sävyjä) ja tuoksuun tulee vaniljan, kookospähkinän, lakritsin, vihreän paprikan, vihreiden oliivien, paahdetun leivän ja inkiväärin vivahteita.

Edellisiin voidaan lisätä myös kuivattujen (ei savustettujen) luumujen ja karhunvatukoiden hienovarainen mutta selkeä aromi. Ikääntyneessä viinissä voidaan havaita vaniljan ja kanelin sävyjä sekä hienostuneita viitteitä mustaherukasta. Viiniä luonnehtivat selkeä kireys, pyöreä maku ja haistettavissa ja maistettavissa oleva ruohoisuus. Iän myötä tiettyjen viinien täyteläisyys voi hieman vähentyä, mutta niiden bouquet on sitä vastoin harmoninen.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Kaupan pitämistä koskevat edellytykset (merkinnät)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Ei täydentäviä määräyksiä.

Tuottajien edun ja tiettyjen viininvalmistusta perinteisesti harjoittavien paikallisyhteisöjen käytössä olevien nimien kaiun vuoksi suojattua alkuperänimitystä ”Lechința” voidaan haluttaessa täydentää jollakin seuraavista viinitilojen nimistä: VERMEȘ, SÂNIACOB, SÂNGEORZU NOU, TEACA, URMENIȘ, DUMITRA, VIIȘOARA (STEINIGER), BATOȘ ja CULPIU.

Linkki eritelmään

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_lechinta_modif_cf_cererii_2_de_modif_din_28.06.2018_no_track_changes_0.pdf

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.