2008/0221 (COD) Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi renkaiden polttoainetehokkuutta ja muita keskeisiä parametrejä koskevasta merkinnästä {SEK(2008) 2860} {SEK(2008) 2861} /* KOM/2008/0779 lopull. - COD 2008/0221 */





FI Bryssel 13.11.2008 KOM(2008) 779 lopullinen 2008/0221 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI renkaiden polttoainetehokkuutta ja muita keskeisiä parametrejä koskevasta merkinnästä (komission esittämä) {SEK(2008) 2860} {SEK(2008) 2861} PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta | 110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetAjoneuvojen energiaintensiteetin ja päästöjen vähentäminen on suuri haaste EU:lle, sillä 23 prosenttia kaikista hiilidioksidipäästöistä on peräisin tieliikenteestä [1].Energiatehokkuuden toimintasuunnitelmassa [2] ja tiedonannossa ”Ympäristöystävällisempi liikenne” [3] esitetään, että renkaiden energiamerkinnästä olisi annettava lainsäädäntöehdotus viimeistään vuonna 2008. Tavoitteena on muuttaa markkinat polttoainetehokkaita (eli pienen vierintävastuksen) renkaita suosiviksi.Merkintää koskeva ehdotus on osa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla varmistetaan, että renkaiden polttoainetehokkuudesta, märkäpidosta ja vierintämelusta on saatavilla standardoitua tietoa, jonka perusteella kuluttajat ja loppukäyttäjät voivat tehdä tietoon perustuvan ostopäätöksen. Tavoitteena on parantaa markkinavoimien dynamiikan avulla kaikkia parametrejä enemmän kuin tyyppihyväksynnässä (menettely EU:n markkinoille pääsemiseksi) asetetut vähimmäisvaatimukset edellyttävät. | 120 | Yleinen taustaRenkaiden osuus ajoneuvojen kokonaispolttoainekulutuksesta on 20–30 prosenttia, joten asianmukaisilla renkailla voidaan vähentää tieliikenteen energiaintensiteettiä ja päästöjä huomattavasti. Tällä polttoaineosuudella pienennetään vierintävastusta, joka johtuu pääosin hystereesihävikistä (energiahävikki, jota tapahtuu vanteiden kuumentuessa ja muuttaessa muotoaan vierinnän aikana). Vierintävastusta voidaan pienentää uudella teknologialla, minkä vuoksi se voi vaihdella nykyisissä rengasluokissa jopa 100 prosentilla. Esimerkiksi suorituskyvyltään huonoimpien ja parhaimpien henkilöauton renkaiden välinen ero polttoainekulutuksessa voi olla jopa 10 prosenttia.Tutkimusten mukaan polttoainetehokkaat renkaat ovat kustannustehokas vaihtoehto: suorituskyvyltään paremmista renkaista koituvat lisäkustannukset kompensoituvat renkaiden käyttöiän aikana saavutettavilla säästöillä. On selvää, että renkaiden ostajat haluavat pienentää polttoainelaskuaan ja että koko yhteiskunta haluaa vähentää tieliikenteen päästöjä. Tällä voisi olla valtavia seurauksia EU:n tasolla. Vaikutusten arvioinnin yhteydessä tehdyn ulkoisen tutkimuksen mukaan säästöpotentiaali on 0,56–1,51 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia vuodessa markkinoiden muuttumisvauhdista riippuen. Tämä on yhtä paljon kuin jos EU:n henkilöautokantaa vähennettäisiin 0,5–1,3 miljoonalla henkilöautolla (tai 3–8 prosentilla kaikista rekisteröidyistä uusista henkilöautoista).Vierintävastuksen parantamista ovat edistäneet ja edistävät edelleen ensiasennusmarkkinoilla [4] autojen valmistajat, joilla on kannustin asentaa ajoneuvoihinsa polttoainetehokkaita renkaita sellaisten ajoneuvopäästöjen vähentämiseksi, joita mitataan tyyppihyväksyntälainsäädännön mukaisesti. Lisäksi uudella moottoriajoneuvojen yleistä turvallisuutta koskevalla asetuksella [5] aiotaan ottaa käyttöön vierintävastusta koskevat vähimmäisvaatimukset, joiden nojalla kielletään polttoainetehokkuudeltaan huonoimpien renkaiden käyttö. Näillä kahdella tekijällä ei kuitenkaan saada aikaan optimaalista markkinamuutosta, koska loppukäyttäjillä ei ole riittävästi saatavillaan tietoa varsinkaan vararengasmarkkinoista.Kuluttajilla ja yrityksillä ei ole saatavillaan objektiivista tietoa renkaiden vierintävastuksesta vararengasmarkkinoilla [6], joilla on 78 prosentin markkinaosuus. Näin ollen kuluttajat ja yritykset eivät voi tehdä vertailuja korkeampien hankintakustannusten ja polttoainesäästöjen välillä. Markkinatutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että kuluttajat olisivat halukkaita ostamaan polttoainetehokkaita renkaita.Renkaiden suoritusominaisuudet liittyvät toisiinsa niin, että yhteen parametriin, esimerkiksi energiatehokkuuteen, tehdyistä muutoksista voi olla haittaa muille parametreille, esimerkiksi märkäpidolle, kun taas märkäpidon optimoiminen voi lisätä vierintämelua. Renkaiden märkäpito-ominaisuuksia ja vierintämelun tasoa voidaan parantaa enemmän kuin tyyppihyväksyntälainsäädännössä asetetut vähimmäisvaatimukset edellyttävät [7]. Siksi on yhteiskunnan edun mukaista edistää näiden kahden parametrin sekä vierintävastuksen optimointia.EU:n laajuisella renkaiden merkintäjärjestelmällä pyritään muuttamaan markkinat polttoainetehokkaita renkaita suosiviksi. Markkinat eivät ole tähän mennessä muuntuneet parhaalla mahdollisella tavalla, mikä johtuu tiedonpuutteesta. Merkintäjärjestelmä auttaisi kuluttajia tekemään tietoon perustuvan ostopäätöksen, kannustaisi rengasvalmistajia parantamaan tuotevalikoimaansa ja lisäisi suuren yleisön tietoisuutta polttoainetehokkaista renkaista. | 130 | Voimassa olevat aiemmat säännöksetRenkaiden merkintää koskeva ehdotus on osa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla pyritään vähentämään polttoainekulutusta ja päästöjä tieliikenteen alalla. Ehdotus suuntautuu kysyntäpuolelle, joten se täydentää renkaiden tyyppihyväksyntälainsäädäntöä, joka vähimmäisvaatimuksineen suuntautuu tarjontapuolelle. Moottoriajoneuvojen yleistä turvallisuutta koskevaan asetusehdotukseen sisältyvät vierintävastusta, märkäpitoa ja vierintämelua koskevat vähimmäisvaatimukset, joiden on määrä tulla voimaan viimeistään lokakuussa 2012, takaavat renkaiden standardilaadun. Merkintäjärjestelmällä sen sijaan pyritään pidemmälle ulottuviin parannuksiin. Merkintäjärjestelmän ansiosta kaikille toimijoille voidaan luoda tasavertaiset toimintaolosuhteet rengasmarkkinoilla, joilla kilpailu lisääntyy jatkuvasti, ja valmistajat voivat hyötyä tuotteiden eriytymisestä, jolloin kilpailu ei perustu ainoastaan tuotteen hintaan vaan myös laatuun. Merkintäjärjestelmä myös todennäköisesti madaltaa uusien toimijoiden markkinoilletulon esteitä, jotka perustuvat valmistajan maineeseen. Lisäksi alan teollisuus saa enemmän tuottoa T&K-investoinneistaan, kun kuluttajilla ja loppukäyttäjillä on saatavillaan objektiivista, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa rengasparametreistä.Vertailukelpoisten rengasparametritietojen antaminen edellyttää yhdenmukaistettujen ja luotettavien testimenetelmien käyttöä. Valmistajien hallinnollisen rasitteen ja testikulujen vähentämiseksi olisi sovellettava samoja testimenetelmiä, joista säädetään renkaiden tyyppihyväksyntälainsäädännössä. | 140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinKun polttoainetehokkaat renkaat yleistyvät markkinoilla energiamerkintäjärjestelmän käyttöönoton ansiosta, on helpompi saavuttaa energiatehokkuuden toimintasuunnitelmassa [8] esitetty ja sittemmin neuvoston (energia), Eurooppa-neuvoston ja Euroopan parlamentin [9] vahvistama tavoite eli kokonaisenergiakulutuksen vähentäminen 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä.Ehdotus on linjassa komission laatiman henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevan tarkistetun strategian [10] sekä korkean tason CARS 21 -työryhmän esittämien näkemysten [11] kanssa. Tarkistettu strategia perustuu kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, jolla pyritään saavuttamaan hiilidioksiditavoite 120 g/km vuoteen 2012 mennessä seuraavasti: 130 g/km pyritään saavuttamaan lainsäädäntövälineellä, joka koskee tyyppihyväksynnän mukaisesti mitattuja autojen päästöjä [12], ja lisävähennys 10 g/km tai vastaava tietyillä täydentävillä toimenpiteillä, muun muassa edistämällä polttoainetehokkaita renkaita. Renkaiden merkintäjärjestelmän hyväksymistä edistävät myös synergiat autojen merkintää koskevan tarkistetun ehdotuksen [13] kanssa.Markkinoiden muuttaminen polttoainetehokkaita renkaita suosiviksi on linjassa Lissabonin ja uudistetun kestävän kehityksen strategian kanssa, koska se kannustaa investoimaan tutkimukseen ja kehitykseen, luo tasavertaiset toimintaolosuhteet kaikille toimijoille ja vähentää tieliikenteen hiilijalanjälkeä. Näin ollen se edistää myös kestävän liikkuvuuden tavoitetta.Yksi tärkeimmistä yhteisön Lissabon-ohjelmassa 2008–2014 [14] määritellyistä tavoitteista on edistää ”teollisuuspolitiikkaa, jossa on tavoitteena entistä kestävämpi tuotanto ja kulutus”. Tätä tavoitetta on työstetty edelleen kestävän kulutuksen ja tuotannon ja kestävän teollisuuspolitiikan toimintasuunnitelmassa [15].Renkaiden merkintäjärjestelmä on myös keskeinen osa EU:n kuluttajapoliittisessa strategiassa vuosiksi 2007–2013 [16] muotoiltua EU:n kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien parantamisen tavoitetta, sillä sen avulla kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia vararengasostopäätöksiä. | 2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi | | Intressitahojen kuuleminen | 211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajistaSidosryhmien näkemyksiä kerättiin johdonmukaisesti koko prosessin ajan kahdenvälisissä kokouksissa ja useissa kuulemisissa, joihin osallistui jäsenvaltioiden, kansalaisjärjestöjen, kuluttaja- ja liike-elämän järjestöjen, rengasteollisuuden, autokantaa hallinnoivien tahojen, rengasmyyjien ja autonvalmistajien edustajia.- Ensimmäiset näkemykset kerättiin yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston elo–lokakuussa 2007 pitämässä julkisessa kuulemisessa, jonka aiheena oli moottoriajoneuvojen turvallisuuden parantaminen. Kuulemisen yhteydessä esitettiin myös ehdotus renkaiden polttoainetehokkuusluokitukseksi. Myöhemmin ehdotus kuitenkin poistettiin, koska sen katsottiin vaativan tarkempaa analysointia. Kuulemisessa esitetyt näkemykset on kuitenkin otettu huomioon.- Rengasteollisuuden edustajien kanssa pidettiin 21. huhtikuuta 2008 asiantuntijakokous, jossa selvitettiin teknisiä kysymyksiä.- Toukokuun 26. päivänä 2008 järjestettiin sidosryhmien seminaari. Seminaaria varten laadittu valmisteluasiakirja, joka sisältää eri toimenpidevaihtoehtoihin liittyviä kysymyksiä, sidosryhmien vastaukset ja seminaarin pöytäkirja on julkaistu Europa-verkkosivustolla. | 212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioonSidosryhmien kuulemisesta oli suurta apua määriteltäessä eri toimenpidevaihtoehtoja ja suunniteltaessa merkintäjärjestelmää. Yleensä ottaen kaikki kuulemiseen osallistuneet kannattivat merkintäjärjestelmän käyttöönottoa mutta suhtautuivat varauksin joihinkin teknisiin kysymyksiin:- Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston järjestämässä ensimmäisessä julkisessa kuulemisessa korostettiin, että renkaiden polttoainetehokkuutta edistävää merkintäjärjestelmää ei saa suunnitella renkaiden turvallisuusominaisuuksien kustannuksella. Rengasteollisuuden luoman ”renkaiden suorituskykyä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan” mukaan kaikki tärkeät rengasparametrit on otettava yhtä aikaa huomioon. Tämä näkökohta otettiin huomioon merkintäjärjestelmän suunnittelussa, sillä merkintäjärjestelmä sisältää monikriteerisen luokitusjärjestelmän.- Kuulemisen yhteydessä ehdotettiin, että otettaisiin käyttöön kunnianhimoisempia polttoainetehokkuusluokkia ja että merkinnän malli olisi sama, jota sovelletaan kodinkoneisiin (A–G-asteikko) [17]. Jäljempänä mainitun ulkoisen tutkimuksen yhteydessä toteutettiin seurantatoimena laaja selvitys, jonka tavoitteena oli määritellä täsmällisesti teknologian nykytaso, teknologiset mahdollisuudet parantaa renkaiden polttoainetehokkuutta edelleen ja asiaan liittyvät tuotantokustannukset. Selvityksen tulokset otettiin huomioon polttoainetehokkuusluokkien laatimisen yhteydessä sillä periaatteella, että luokan A on oltava riittävän vaativa muuttamaan markkinat polttoainetehokkaita renkaita suosiviksi, mutta samalla on varmistettava, että polttoainetehokkaat renkaat ovat loppukäyttäjien kannalta yhä kustannustehokas vaihtoehto eli että suuremmat hankintakustannukset kompensoituvat edelleenkin polttoainekulutuksesta saatavilla säästöillä.- Jotkin sidosryhmät vaativat vierintämelun sisällyttämistä merkintäjärjestelmään. Näin ollen vaikutusten arvioinnissa käsitellään myös vierintämelua, joka ei alun perin kuulunut sen piiriin.- Lisäksi käytiin laajaa keskustelua luokkien C2 ja C3 renkaiden (kevyiden ja raskaiden hyötyajoneuvojen renkaat) sisällyttämisestä merkintäjärjestelmään. Maantiekuljetusyritykset, myös kansainvälinen maantiekuljetusliitto (IRU), vaativat näiden rengasluokkien sisällyttämistä merkintäjärjestelmään. Nämä rengasluokat päätettiin sisällyttää lainsäädäntöehdotukseen, koska vaikutusten arvioinnin mukaan näillä markkinoilla on huomattavan suurta potentiaalia säästää polttoainetta.Avoin kuuleminen toteutettiin Internetin välityksellä 28. huhtikuuta – 30. toukokuuta 2008. Komissio sai siihen 14 vastusta. Vastaukset ovat nähtävissä osoitteessa http://ec.europa.eu/energy/demand/legislation/under_discussion_en.htm. | 213 | | | Asiantuntijatiedon käyttö | 221 | Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alatEuropean Policy Evaluation Consortiumille annettiin tehtäväksi laatia ulkoinen tutkimus (joulukuu 2007 – heinäkuu 2008), jonka pohjalta voitaisiin laatia vaikutusten arviointi. | 222 | Käytetty menetelmäTutkimuksessa tarkasteltiin merkintäjärjestelmän suunnittelun teknistä taustaa, esimerkiksi eri rengasparametrien yhdisteltävyyttä, ja markkinoiden rakennetta. Lisäksi siinä esitettiin kustannus-hyötyanalyysi.Polttoainetehokkuus- ja märkäpitoluokkien määrittely perustuu käytännössä muun muassa seuraaviin tekijöihin: 1) teknologian nykytaso, 2) tuotantokustannukset, joita tietyn vierintävastus- tai märkäpitotason saavuttaminen edellyttää, 3) kustannustehokkuustaso, jonka määrää kohdassa 2 mainittu vierintävastus- tai märkäpitotaso suhteessa siihen liittyviin polttoainesäästöihin tai turvallisuusetuihin ja jonka markkinoiden voidaan tosiasiallisesti odottaa saavuttavan, ja 4) testimenetelmien luotettavuus, joka voi vaikuttaa eri luokkien kokoon. | 223 | Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultuEhdotusta valmisteltaessa on kuultu jäsenvaltioiden, valtiosta riippumattomien organisaatioiden, kuluttaja- ja liike-elämän järjestöjen, rengasteollisuuden, rengasmyyjien ja autonvalmistajien edustajia. | 2249 | Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoistaEsiin ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin. | 225 | Tekniset tiedot ja kustannus-hyötyanalyysi on sisällytetty vaikutusten arviointiin. | 226 | Asiantuntijalausuntojen julkistaminenUlkoinen tutkimus on saatavissa osoitteesta http://ec.europa.eu/energy/demand/legislation/under_discussion_en.htm | 230 | Vaikutusten arviointiVaikutusten arvioinnissa tarkasteltiin seuraavia toimenpidevaihtoehtoja, joilla markkinat voidaan muuttaa polttoainetehokkaampia renkaita suosiviksi:Vaihtoehto 1: ei toteuteta mitään toimia EU:n tasolla. Tämä on perusskenaario, joka kattaa sekä vierintävastusta koskevien vähimmäisvaatimusten antamisen moottoriajoneuvojen yleistä turvallisuutta koskevan asetusehdotuksen mukaisesti että autonvalmistajien nykyiset kannustimet asentaa ajoneuvoihin polttoainetehokkaita renkaita tyyppihyväksynnän mukaisesti mitattujen päästöjen vähentämiseksi.Vaihtoehto 2: merkitään henkilöautojen renkaat (luokan C1 renkaat) yksikriteerisen merkintäjärjestelmän mukaisesti pelkästään polttoainetehokkuuden perusteella (vierintävastus) ja sovelletaan vähimmäisvaatimuksia muihin parametreihin (märkäpito ja vierintämelu). Vaihtoehto 3: merkitään luokan C1 renkaat kaksikriteerisen merkintäjärjestelmän mukaisesti polttoainetehokkuuden ja märkäpidon perusteella ja sovelletaan vierintämelua koskevia vähimmäisvaatimuksia.Vaihtoehto 4: merkitään luokan C1 renkaat monikriteerisen merkintäjärjestelmän mukaisesti polttoainetehokkuuden, märkäpidon ja vierintämelun perusteella.Vaihtoehto 5: ulotetaan luokan C1 renkaiden merkintäjärjestelmä (vaihtoehto 2, 3 tai 4) koskemaan myös luokkien C2 ja C3 renkaita.Vaihtoehto 6: käytetään talouden välineitä ja julkista hankintaa.Toimenpidevaihtoehtojen vertailu osoittaa, että suurin hyöty saataisiin monikriteerisellä luokan C1 renkaiden luokitusjärjestelmällä (vaihtoehto 4), joka ulotettaisiin koskemaan myös luokkien C2 ja C3 renkaita (vaihtoehto 5). Polttoainetehokkaiden renkaiden hitaampi yleistyminen markkinoilla verrattuna vaihtoehtoon 2 (yksikriteerinen merkintäjärjestelmä) kompensoituisi turvallisuuseduilla, kun taas merkintäjärjestelmän ulottaminen koskemaan myös luokkien C2 ja C3 renkaita lisäisi kokonaispolttoainesäästöjä huomattavasti. | 231 | Komissio teki vaikutusten arvioinnin työohjelman mukaisesti. Vaikutusten arviointi on nähtävissä seuraavalla sivustolla: http://ec.europa.eu/governance/impact/cia_2008_en.htm. | 3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat | 305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvausEhdotuksella pyritään luomaan merkintäjärjestelmä rengasparametrejä, muun muassa polttoainetehokkuutta, märkäpitoa ja vierintämelua varten. Merkintäjärjestelmä kattaa luokkien C1, C2 ja C3 renkaat (henkilöautojen sekä kevyiden ja raskaiden hyötyajoneuvojen renkaat). Ehdotuksessa luokitellaan renkaiden suorituskykyominaisuudet, minkä ansiosta kuluttajat, yritykset ja vähittäismyyjät saavat renkaista yhdenmukaisia tietoja helposti ymmärrettävässä muodossa. Ehdotuksella varmistetaan myös, että loppukäyttäjät saavat tietoja monella eri tavalla (esimerkiksi sähköiset viestimet, luettelot ja tarrat). | 310 | OikeusperustaEhdotuksen oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 95 artikla. | 320 | ToissijaisuusperiaateToissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. | | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotuksen tavoitteita seuraavista syistä: | 321 | Kuten jo autojen merkintää koskevan direktiivin [18] täytäntöönpanon yhteydessä korostettiin, 27 erilaisen merkintäjärjestelmän olemassaolo aiheuttaa valmistajille suuren rasitteen, koska niiden on luokiteltava tuotteensa eri lailla sen mukaan, missä maassa tuotteet on tarkoitus myydä. Tämä ei ole tehokas tapa edistää markkinoiden muuttumista. Lisäksi tuoteluokitusten väliset erot aiheuttavat sekaannusta kuluttajien keskuudessa ja estävät heitä tekemästä tietoon perustuvia ostopäätöksiä. Jäsenvaltiot, kuluttajajärjestöt ja rengasteollisuus ovat ilmaisseet tukensa yhdenmukaistetun merkintäjärjestelmän käyttöönotolle. | | Ehdotuksen tavoitteet saavutetaan paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä: | 324 | Yhdenmukaistettu merkintäjärjestelmä vähentää jäsenvaltioiden ja rengasteollisuuden hallinnollista rasitetta. Lisäksi sen avulla voidaan välttää sisämarkkinoiden pirstoutuminen ja luoda tasavertaiset toimintaolosuhteet kaikille alan toimijoille. | 327 | Ehdotuksen soveltamisala koskee ainoastaan tuotetietojen yhdenmukaistamista. Täytäntöönpano ja markkinoiden valvonta jäävät jäsenvaltioiden vastuulle. | | Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. | | SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | 331 | Ehdotuksessa ei mennä pidemmälle kuin on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Rengasvalmistajille koituvien kustannusten vähentämiseksi ehdotuksessa edellytetään samojen testimenettelyjen käyttöä, joita sovelletaan tyyppihyväksyntämenettelyssä. Testikustannuksia, jotka kaikkein epäedullisimmassa tapauksessa olisivat arviolta noin 0,03 euroa rengasta kohden, voitaisiin vähentää myös ottamalla käyttöön valmistajan antama vakuutus. Ehdotuksessa esitetään myös sellaisen tarran käyttöönottoa, jossa merkintä on esillä helppotajuisessa muodossa. Logistiikkakustannusten minimoimiseksi otetaan käyttöön kuvamerkkejä, joiden avulla merkintäjärjestelmä on ymmärrettävissä ilman, että teollisuuden tai rengasmyyjien on kiinnitettävä tuotteisiin tarra kaikilla EU:n virallisilla kielillä. Lisätietoja merkinnästä saa kullakin kielellä internetistä. Kuluttajien on helppo ymmärtää merkinnän sanoma myös siksi, että merkintä muistuttaa ulkoasultaan energiamerkintädirektiivin mukaista sähköisten kodinkoneiden merkintää. | 332 | Renkaiden merkintäjärjestelmän ei odoteta nostavan renkaiden hintoja. Edullisia renkaita myydään markkinoilla jatkossakin. Ainoa asia, joka muuttuu, on se, että kuluttajat saavat objektiivista tietoa renkaiden laadusta, jolloin kilpailu perustuu aiempaa enemmän renkaiden tosiasialliseen suorituskykyyn kuin niiden hintaan. | | Sääntelytavan valinta | 341 | Ehdotettu sääntelytapa: direktiivi. | 342 | Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavista syistä:Merkintäjärjestelmän menestyminen riippuu hyvin pitkälle markkinoiden valvonnasta ja direktiivin noudattamisesta. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi luotava omia valvontamenettelyitä. Tiedotuskampanjat, joissa merkintäjärjestelmästä annetaan tietoa, on helpompi suunnata loppukäyttäjille ja kuluttajille, jos ne suunnitellaan kansallisella tasolla. Siksi ehdotetaan direktiiviä, joka jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään.Ehdotus noudattelee kaksitasoista lähestymistapaa, jonka mukaan direktiivin perussäännökset hyväksytään yhteispäätösmenettelyllä, kun taas tekniset eritelmät ja mukauttaminen tekniseen kehitykseen hyväksytään komiteamenettelyllä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. | 4. Talousarviovaikutukset | 409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. | 5. Lisätiedot | 560 | Euroopan talousalueEhdotettu toimenpide koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se on ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. | 2008/0221 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI renkaiden polttoainetehokkuutta ja muita keskeisiä parametrejä koskevasta merkinnästä ETA:n kannalta merkityksellinen teksti EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOTKA ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [19], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [20], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [21], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [22], sekä katsovat seuraavaa: (1) Kuten komission tiedonannossa ”Ympäristöystävällisempi liikenne” [23] korostetaan, kestävä liikkuvuus on suuri haaste, johon yhteisön on vastattava ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja Euroopan kilpailukyvyn lisäämiseksi. (2) Komission tiedonannossa ”Energiatehokkuuden toimintasuunnitelma: Mahdollisuuksien toteuttaminen” [24] osoitetaan, että kokonaisenergiankulutusta voidaan vähentää 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä tietyillä kohdennetuilla toimilla, muun muassa renkaiden merkintäjärjestelmällä. (3) Renkaiden osuus ajoneuvojen polttoainekulutuksesta on 20–30 prosenttia, mikä johtuu ennen kaikkea renkaiden vierintävastuksesta. Sen vuoksi tieliikenteen energiatehokkuutta voidaan lisätä huomattavasti pienentämällä renkaiden vierintävastusta, mikä vähentää myös päästöjä. (4) Renkailla on useita parametrejä, jotka liittyvät toisiinsa. Yhden parametrin, esimerkiksi vierintävastuksen, parantamisesta voi olla haittaa muille parametreille, esimerkiksi märkäpidolle, kun taas märkäpidon parantaminen voi lisätä vierintämelua. Rengasvalmistajia olisi kannustettava optimoimaan kaikki rengasparametrit. (5) Polttoainetehokkaat renkaat ovat kustannustehokas vaihtoehto, sillä niillä saavutettavat polttoainesäästöt enemmän kuin kompensoivat niiden korkeamman ostohinnan, joka johtuu tavallista suuremmista tuotantokustannuksista. (6) [Moottoriajoneuvojen yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista annetussa asetuksessa (EY) N:o …/…] [25] säädetään renkaiden vierintävastusta koskevista vähimmäisvaatimuksista. Teknologian kehityksen ansiosta renkaiden vierintävastuksesta johtuvaa energiahävikkiä voidaan vähentää huomattavasti enemmän kuin mainitut vähimmäisvaatimukset edellyttävät. Tieliikenteen ympäristövaikutusten vähentämiseksi on aiheellista säätää, että loppukäyttäjille annetaan yhdenmukaisia tietoja tästä parametristä, ja siten kannustaa loppukäyttäjiä ostamaan polttoainetehokkaampia renkaita. (7) Liikennemelu on merkittävä häiriötekijä, joka vaikuttaa terveyteen haitallisesti. [Moottoriajoneuvojen yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista annetussa asetuksessa (EY) N:o …/…] säädetään renkaiden vierintämelua koskevista vähimmäisvaatimuksista. Uusilla teknologisilla saavutuksilla renkaiden vierintämelua voidaan vähentää huomattavasti enemmän kuin mainitut vähimmäisvaatimukset edellyttävät. Liikennemelun vähentämiseksi on aiheellista säätää, että loppukäyttäjille annetaan yhdenmukaisia tietoja tästä parametristä, ja siten kannustaa loppukäyttäjiä ostamaan pienen vierintämelun renkaita. (8) Antamalla yhdenmukaisia tietoja renkaiden vierintämelusta voitaisiin myös edistää liikennemelun torjuntatoimien täytäntöönpanoa ja lisätä tietoisuutta renkaiden aiheuttamasta liikennemelusta ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/49/EY [26] mukaisesti. (9) [Moottoriajoneuvojen yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista annetussa asetuksessa (EY) N:o …/…] säädetään renkaiden märkäpitoa koskevista vähimmäisvaatimuksista. Teknologian kehityksen ansiosta märkäpitoa voidaan parantaa huomattavasti enemmän kuin mainitut vähimmäisvaatimukset edellyttävät ja siten lyhentää märkäjarrutusmatkaa. Tieliikenneturvallisuuden parantamiseksi on aiheellista säätää, että loppukäyttäjille annetaan yhdenmukaisia tietoja tästä parametristä, ja siten kannustaa loppukäyttäjiä ostamaan renkaita, joilla on hyvä märkäpito. (10) Tieliikenneturvallisuuteen vaikuttavat myös muut rengasparametrit, esimerkiksi vesiliirto ja kaarrekäyttäytyminen. Näitä parametrejä varten ei kuitenkaan vielä ole saatavilla yhdenmukaistettuja testimenetelmiä. Siksi on aiheellista säätää mahdollisuudesta antaa myöhemmin tarvittaessa säännöksiä näitä rengasparametrejä koskevien yhdenmukaisten tietojen antamisesta loppukäyttäjille. (11) Antamalla loppukäyttäjille tietoja rengasparametreistä standardimerkinnän muodossa voidaan todennäköisesti vaikuttaa loppukäyttäjien ostopäätöksiin ja siten saada heidät ostamaan turvallisempia, äänettömämpiä ja polttoainetehokkaampia renkaita. Tämä puolestaan todennäköisesti kannustaisi rengasvalmistajia optimoimaan vastaavat rengasparametrit, mikä edistäisi kestävämpää kulutusta ja tuotantoa. (12) Useiden erilaisten kansallisten rengasmerkintäsääntöjen soveltaminen loisi esteitä yhteisön sisäiselle kaupalle ja lisäisi rengasvalmistajien hallinnollista rasitetta sekä testikuluja. (13) Vararenkaiden osuus rengasmarkkinoista on 78 prosenttia. Siksi on perusteltua antaa loppukäyttäjille tietoa sekä vararenkaiden että uusien ajoneuvojen renkaiden parametreistä. (14) Kuluttajat, myös ajoneuvokantaa hallinnoivat tahot ja kuljetusyritykset, tarvitsevat enemmän tietoa renkaiden polttoainetehokkuudesta ja muista parametreistä, sillä niiden on vaikea vertailla eri rengasmerkkien parametrejä, kun käytössä ei ole renkaiden merkintäjärjestelmää eikä yhdenmukaistettua testijärjestelmää. Siksi on aiheellista sisällyttää luokkien C1, C2 ja C3 renkaat direktiivin soveltamisalaan. (15) Kuluttajat tuntevat hyvin energiamerkinnän, jolla kodinkoneet luokitellaan asteikolla A–G kodinkoneiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin annetun direktiivin 92/75/EY [27] mukaisesti, ja energiamerkintä on osoittautunut menestyksekkääksi tavaksi edistää tehokkaampia kodinkoneita. Samaa mallia olisi käytettävä renkaiden polttoainetehokkuuden merkinnässä. (16) Renkaiden merkintöjen olisi oltava esillä myyntipisteissä ja teknisessä mainosmateriaalissa, jotta jakelijat ja mahdolliset loppukäyttäjät saisivat yhdenmukaisia tietoja renkaiden polttoainetehokkuudesta, märkäpidosta ja vierintämelusta. (17) Jotkin loppukäyttäjät tekevät rengasvalintansa jo ennen myyntipisteessä käyntiä tai ostavat renkaansa postimyynnistä. Jotta myös nämä loppukäyttäjät voisivat perustaa ostopäätöksensä yhdenmukaisiin tietoihin renkaiden polttoainetehokkuudesta, märkäpidosta ja vierintämelusta, merkintöjen olisi oltava esillä kaikessa teknisessä mainosmateriaalissa, myös internetissä. (18) Tiedot olisi annettava [moottoriajoneuvojen yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista annetussa asetuksessa (EY) N:o …/…] säädettyjen yhdenmukaistettujen testimenetelmien mukaisesti, jotta loppukäyttäjät voisivat tehdä rengasvertailuja ja jotta valmistajille koituvia testikuluja voitaisiin vähentää. (19) Jäsenvaltiot saattavat ottaa käyttöön kannustimia polttoainetehokkaiden renkaiden edistämiseksi, minkä vuoksi on aiheellista määritellä polttoainetehokkuuden vähimmäisluokat, jotta voidaan välttää sisämarkkinoiden pirstoutuminen. Tällaiset kannustimet voivat olla valtiontukea. Tämä direktiivi ei vaikuta sellaisten valtiontukimenettelyjen tuloksiin, joita voidaan käynnistää tulevaisuudessa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti tällaisten kannustimien vuoksi. (20) Merkintäsäännösten tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos valmistajat, toimittajat ja jakelijat noudattavat kyseisiä säännöksiä. Jäsenvaltioiden olisi siksi seurattava merkintäsäännösten noudattamista valvomalla markkinoita ja tekemällä säännöllisiä jälkitarkastuksia. (21) Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [28] mukaisesti. (22) Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä valta ottaa käyttöön luokkien C2 ja C3 renkaiden märkäpitoluokitusta koskevia vaatimuksia ja muita keskeisiä rengasparametrejä kuin polttoainetehokkuutta, märkäpitoa ja vierintämelua koskevia vaatimuksia sekä mukauttaa liitteitä tekniikan kehitykseen. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, niistä olisi päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tarkoitus ja kohde Tämän direktiivin tarkoituksena on edistää polttoainetehokkaiden renkaiden käyttöä ja siten lisätä polttoainetehokkuutta tieliikenteen alalla. Tällä direktiivillä luodaan oikeudellinen kehys rengasparametrejä koskevien tietojen antamiseksi merkinnän avulla. 2 artikla Soveltamisala 1. Tätä direktiiviä sovelletaan luokkien C1, C2 ja C3 renkaisiin. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tätä direktiiviä ei sovelleta: a) pinnoitettuihin renkaisiin; b) ammattikäyttöön tarkoitettuihin maastorenkaisiin; c) renkaisiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi yksinomaan ennen 1 päivää lokakuuta 1990 ensirekisteröityihin ajoneuvoihin; d) T-tyypin väliaikaisesti käytettäviin vararenkaisiin; e) renkaisiin, joiden nopeusluokitus on alle 80 km/h; f) renkaisiin, joiden vanteen nimellishalkaisija on enintään 254 mm tai vähintään 635 mm; g) pito-ominaisuuksia parantavilla lisälaitteilla varustettuihin renkaisiin, kuten nastarenkaisiin. 3 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 1) ’luokkien C1, C2 ja C3 renkailla’ rengasluokkia, jotka on määritelty [moottoriajoneuvojen yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o …/…] [29] 8 artiklassa; 2) ’T-tyypin väliaikaisesti käytettävällä vararenkaalla’ väliaikaisesti käytettävää vararengasta, joka on tarkoitettu käytettäväksi vakiorenkaille ja vahvistetuille renkaille säädettyjä täyttöpaineita korkeammilla täyttöpaineilla; 3) ’myyntipisteellä’ paikkaa, jossa renkaat ovat esillä, varastoituina tai myynnissä, myös sellaista autojen näyttelytilaa, jossa on esillä asentamattomia renkaita; 4) ’teknisellä mainosmateriaalilla’ kaikkea loppukäyttäjille tai jakelijoille tarkoitettua renkaiden tai ajoneuvojen markkinoimiseen käytettävää painettua ja sähköistä materiaalia, jossa kuvataan renkaita koskevia parametrejä, mukaan luettuina tekniset käsikirjat, esitteet, internet-markkinointi, esittelylehtiset ja luettelot; 5) ’teknisellä asiakirja-aineistolla’ renkaita koskevia tietoja, mukaan luettuina tiedot renkaan valmistajasta ja merkistä, kuvaus rengastyypistä tai rengasryhmästä, josta on ilmoitettava polttoainetehokkuusluokka, märkäpitoluokka ja vierintämelun mittausarvo, sekä testiraportit ja testaustarkkuus; 6) ’valmistajalla’ luonnollista tai oikeushenkilöä, joka valmistaa, suunnitteluttaa tai valmistuttaa tuotetta ja markkinoi sitä omalla nimellään tai tavaramerkillä; 7) ’tuojalla’ yhteisöön sijoittautunutta luonnollista tai oikeushenkilöä, joka saattaa tuotteita kolmannesta maasta yhteisön markkinoille; 8) ’toimittajalla’ valmistajaa tai sen valtuuttamaa edustajaa yhteisössä taikka tuojaa; 9) ’jakelijalla’ toimitusketjuun kuuluvaa luonnollista tai oikeushenkilöä, joka asettaa renkaan saataville markkinoilla, ei kuitenkaan toimittajaa eikä tuojaa; 10) ’asettamisella saataville markkinoilla’ tuotteen toimittamista yhteisön markkinoille liiketoiminnan yhteydessä jakelua tai käyttöä varten joko maksua vastaan tai maksutta; 11) ’loppukäyttäjällä’ kuluttajaa, muun muassa autokantaa hallinnoivaa tahoa tai maantiekuljetusyritystä, joka ostaa tai jonka oletetaan ostavan renkaita; 12) ’keskeisellä parametrillä’ rengasparametriä, kuten vierintävastusta, märkäpitoa ja vierintämelua, jolla on renkaan käytön aikana huomattavia vaikutuksia ympäristöön, tieliikenneturvallisuuteen ja terveyteen. 4 artikla Rengastoimittajien velvollisuudet Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rengastoimittajat noudattavat seuraavia säännöksiä: 1) Toimittajien on varmistettava, että jakelijoille tai loppukäyttäjille toimitettavien luokkien C1 ja C2 renkaiden kulutuspintaan on kiinnitetty tarra, joka osoittaa polttoaineluokan liitteessä I olevan A osan mukaisesti ja vierintämelun mittausarvon liitteessä I olevan C osan mukaisesti. Luokan C1 renkaista on ilmoitettava myös märkäpitoluokka liitteessä I olevan B osan mukaisesti. 2) Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tarran on oltava muodoltaan liitteen II mukainen. 3) Toimittajien on ilmoitettava polttoainetehokkuusluokka, märkäpitoluokka ja vierintämelun mittausarvo teknisessä mainosmateriaalissa liitteen I mukaisesti ja liitteessä III mainitussa järjestyksessä. 4) Toimittajat ovat viiden vuoden ajan siitä, kun tietyn rengastyypin viimeinen rengas on asetettu saataville markkinoilla, velvollisia saattamaan teknisen asiakirja-aineiston jäsenvaltioiden viranomaisten saataville pyynnöstä. Teknisen asiakirja-aineiston on oltava tarpeeksi yksityiskohtainen, jotta viranomaiset voivat tarkistaa merkinnässä ilmoitettujen polttoainetehokkuutta, märkäpitoa ja vierintämelua koskevien tietojen paikkansapitävyyden. 5 artikla Rengasjakelijoiden velvollisuudet Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rengasjakelijat noudattavat seuraavia säännöksiä: 1) Jakelijoiden on varmistettava, että tarra, jonka toimittajat ovat kiinnittäneet renkaisiin 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, on selkeästi näkyvissä myyntipisteessä. 2) Jos myynnissä olevat renkaat eivät ole loppukäyttäjän nähtävillä, jakelijoiden on annettava loppukäyttäjälle tietoa niiden polttoainetehokkuusluokasta, märkäpitoluokasta ja vierintämelun mittausarvosta. 3) Jakelijoiden on ilmoitettava loppukäyttäjille luokkien C1 ja C2 renkaiden polttoainetehokkuusluokat ja vierintämelun mittausarvot rengasoston yhteydessä annettavassa laskussa. Luokan C1 renkaista on ilmoitettava myös märkäpitoluokka. 6 artikla Autontoimittajien ja -jakelijoiden velvollisuudet Jäsenvaltioiden on varmistettava, että autontoimittajat ja -jakelijat noudattavat seuraavia säännöksiä: 1) Autontoimittajien ja -jakelijoiden on varmistettava, että tekninen mainosmateriaali sisältää tietoa uusien ajoneuvojen renkaista. Siinä on ilmoitettava polttoainetehokkuusluokka liitteessä I olevan A osan mukaisesti, vierintämelun mittausarvo liitteessä I olevan C osan mukaisesti ja luokan C1 renkaiden märkäpitoluokka liitteessä I olevan B osan mukaisesti. 2) Jos uuteen ajoneuvoon voidaan asentaa erilaisia rengastyyppejä eikä loppukäyttäjälle anneta mahdollisuutta valita niiden välillä, teknisessä mainosmateriaalissa on ilmoitettava kyseisten rengastyyppien polttoainetehokkuudeltaan ja märkäpidoltaan pienin luokka sekä suurin vierintämelun mittausarvo liitteessä III mainitussa järjestyksessä. 3) Jos loppukäyttäjälle annetaan mahdollisuus valita uuteen ajoneuvoon asennettavat renkaat eri rengastyypeistä, autontoimittajien on ilmoitettava teknisessä mainosmateriaalissa kyseisten rengastyyppien polttoainetehokkuus- ja märkäpitoluokka sekä vierintämelun mittausarvo liitteessä III mainitussa järjestyksessä. 4) Jos loppukäyttäjälle annetaan mahdollisuus valita uuteen ajoneuvoon asennettavat renkaat eri rengastyypeistä, autonjakelijoiden on ilmoitettava kyseisten rengastyyppien polttoainetehokkuus- ja märkäpitoluokka sekä vierintämelun mittausarvo ennen myyntiä. 7 artikla Yhdenmukaistetut testimenetelmät Edellä 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti annettavien, renkaiden polttoainetehokkuus- ja märkäpitoluokkaa sekä vierintämelun mittausarvoa koskevat tiedot on hankittava soveltamalla liitteessä 1 tarkoitettuja yhdenmukaistettuja testimenetelmiä. 8 artikla Tarkistusmenettely Jäsenvaltioiden on arvioitava liitteessä IV esitetyn menettelyn mukaisesti, ovatko ilmoitetut polttoainetehokkuus- ja märkäpitoluokat liitteessä I olevien A ja B osan mukaiset ja onko ilmoitettu vierintämelun mittausarvo liitteessä I olevan C osan mukainen. 9 artikla Sisämarkkinat 1. Tämän direktiivin säännöksiä noudatettaessa jäsenvaltiot eivät saa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien tuotetietojen perusteella kieltää eivätkä rajoittaa renkaiden asettamista saataville markkinoilla. 2. Jäsenvaltioiden on pidettävä merkintöjä ja tuotetietoja tämän direktiivin säännösten mukaisina, jollei niillä ole näyttöä päinvastaisesta. Ne voivat vaatia toimittajia esittämään teknisen asiakirja-aineiston sen arvioimiseksi, ovatko ilmoitetut arvot paikkansapitävät. 10 artikla Kannustimet Jäsenvaltiot eivät saa tarjota kannustimia sellaisten renkaiden edistämiseksi, joiden polttoainetehokkuus on huonompi kuin liitteessä I olevassa A osassa tarkoitetussa luokassa C. 11 artikla Direktiivin muuttaminen ja mukauttaminen tekniseen kehitykseen Seuraavista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, muun muassa sitä täydentämällä, säädetään 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen: 1) luokkien C2 ja C3 renkaiden märkäpitoluokitusta koskevien vaatimusten käyttöönotto, edellyttäen että saatavilla on soveltuvia yhdenmukaistettuja testimenetelmiä; 2) muita ympäristöön, terveyteen tai turvallisuuteen vaikuttavia keskeisiä parametrejä koskevien vaatimusten käyttöönotto, edellyttäen että saatavilla on soveltuvia yhdenmukaistettuja testimenetelmiä ja että kyseiset vaatimukset ovat kustannustehokkaat; 3) liitteiden I–IV mukauttaminen tekniseen kehitykseen. 12 artikla Seuraamukset Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet niiden soveltamisen varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi nämä säännökset viimeistään 18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta ja ilmoitettava sille niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista viipymättä. 13 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 14 artikla Uudelleentarkastelu Komissio arvioi tarvetta tarkastella liitteessä I vahvistettuja energiatehokkuus- ja märkäpitoluokkia uudelleen viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin soveltamispäivästä. 15 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 1 päivänä marraskuuta 2011. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko. Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä marraskuuta 2012. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 16 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 17 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja Liite I Rengasparametrien luokitus A osa: Polttoainetehokkuusluokat Polttoainetehokkuusluokka on määritettävä vierintävastuskertoimen (RCC) perusteella jäljempänä olevan asteikon A–G mukaisesti ja mitattava [Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön…, lisätään EUVL-viite ennen direktiivin lopullista hyväksymistä] mukaisesti. Jos tietty rengastyyppi hyväksytään useampaan kuin yhteen rengasluokkaan (esimerkiksi luokkiin C1 ja C2), sen polttoainetehokkuusluokka määritetään asteikolla, jota sovelletaan korkeimpaan rengasluokkaan (esimerkiksi luokkaan C2 eikä luokkaan C1). Luokan C1 renkaat | Luokan C2 renkaat | Luokan C3 renkaat | RRC kiloa/tonnia | Energia-tehokkuus-luokka | RRC kiloa/tonnia | Energia-tehokkuus-luokka | RRC kiloa/tonnia | Energia-tehokkuus-luokka | RRC≤6,5 | A | RRC≤5,5 | A | RRC≤4,0 | A | 6,6≤RRC≤7,7 | B | 5,6≤RRC≤6,7 | B | 4,1≤RRC≤5,0 | B | 7,8≤RRC≤9,0 | C | 6,8≤RRC≤8,0 | C | 5,1≤RRC≤6,0 | C | - | D | - | D | 6,1≤RRC≤7,0 | D | 9,1≤RRC≤10,5 | E | 8,1≤RRC≤9,2 | E | 7,1≤RRC≤8,0 | E | 10,6≤RRC≤12,0 | F | 9,3≤RRC≤10,5 | F | RRC≥8,1 | F | RRC≥12,1 | G | RRC≥10,6 | G | - | G | B osa: Märkäpitoluokat Luokan C1 renkaiden märkäpitoluokka on määriteltävä märkäpitoindeksin (G) perusteella jäljempänä olevan asteikon A–G mukaisesti ja mitattava Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön nro 117 (”Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat renkaiden hyväksyntää vierintämelun ja märkäpidon osalta”) [30] mukaisesti. G | Märkäpitoluokat | 155≤G | A | 140≤G≤154 | B | 125≤G≤139 | C | - | D | 110≤G≤124 | E | G≤109 | F | - | G | C osa: Vierintämelu Vierintämelun mittausarvo on ilmoitettava desibeleinä ja mitattava Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön nro 117 (”Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat renkaiden hyväksyntää vierintämelun ja märkäpidon osalta”) mukaisesti. Liite II: Merkinnän muoto Direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tarra koostuu kahdesta osasta: 1) merkinnästä, joka on painettu jäljempänä esitetyn mallin mukaisesti, ja 2) kentästä, johon on merkitty toimittajan nimi, renkaan merkki, renkaan mitat, kuormitusindeksi, nopeusluokitus ja muita teknisiä eritelmiä, jäljempänä ’tuotemerkkikenttä’. 1. Merkinnän malli 1.1 Merkinnän, joka painetaan 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun tarraan, on oltava seuraavan mallin mukainen: (...PICT...) 1.2 Merkinnän eritelmät ovat seuraavat: (...PICT...) 1.3 Merkinnän on oltava vähintään 75 mm leveä ja 110 mm korkea. Jos merkintä painetaan suuremmassa koossa, sen on kuitenkin noudatettava edellä olevien eritelmien mukaisia suhteita. 1.4 Merkinnän on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) Käytettävät värit ovat CMYK – syaani, magenta, keltainen ja musta. Esimerkiksi 00-70-X-00: 0 % syaania, 70 % magentaa, 100 % keltaista ja 0 % mustaa. b) Jäljempänä mainitut luvut viittaavat kohdassa 1.2 esitettyyn malliin. (...PICT...) Polttoainetehokkuus Mallin mukainen kuvamerkki: leveys: 19,5 mm, korkeus: 18,5 mm – Kuvamerkin kehyksen viiva: 3,5 pt, leveys: 26 mm, korkeus: 23 mm – Luokituksen kehys: viiva: 1 pt – Kehyksen loppu: viiva: 3,5 pt, leveys: 36 mm – Väri: X-10-00-05. (...PICT...) Märkäpito Mallin mukainen kuvamerkki: leveys: 19 mm, korkeus: 19 mm – Kuvamerkin kehys: viiva: 3,5 pt, leveys: 26 mm, korkeus: 23 mm – Luokituksen kehys: viiva: 1 pt – Kehyksen loppu: viiva: 3,5 pt, leveys: 26 mm – Väri: X-10-00-05. (...PICT...) Vierintämelu Mallin mukainen kuvamerkki: leveys: 23 mm, korkeus: 15 mm – Kuvamerkin kehys: viiva: 3,5 pt, leveys: 26 mm, korkeus: 24 mm – Arvon kehys: viiva: 1 pt – Kehyksen loppu: viiva: 3,5 pt, korkeus: 24 mm – Väri: X-10-00-05. (...PICT...) Merkinnän reuna: viiva: 1,5 pt – Väri: X-10-00-05. (...PICT...) Asteikko A–G – Nuolet: korkeus: 4,75 mm, nuolten väli: 0,75 mm, musta viiva: 0,5 pt – Värit: A: X-00-X-00 B: 70-00-X-00 C: 30-00-X-00 D: 00-00-X-00 E: 00-30-X-00 F: 00-70-X-00 G: 00-X-X-00. – Teksti: Helvetica Bold 12 pt, 100 % valkoista, musta ääriviiva: 0,5 pt. (...PICT...) Luokitus – Nuoli: leveys: 16 mm, korkeus: 10 mm, 100 % mustaa – Teksti: Helvetica Bold 27 pt, 100 % valkoista. (...PICT...) Asteikon rivit: viiva: 0,5 pt, katkoviiva: 5,5 mm, 100 % mustaa. (...PICT...) Asteikon teksti: Helvetica Bold 11 pt, 100 % mustaa. (...PICT...) Meluarvo – Kenttä: leveys: 25 mm, korkeus: 10 mm, 100 % mustaa. – Teksti: Helvetica Bold 20 pt, 100 % valkoista. – Yksikön teksti: Helvetica Bold Regular (esimerkki ”(A)”) 13 pt, 100 % valkoista. (...PICT...) EU-logo: leveys: 9 mm, korkeus: 6 mm. (...PICT...) Direktiiviviite: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % mustaa. Rengasluokan tiedot: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % mustaa. c) Taustan on oltava valkoinen. 1.5 Rengasluokka (C1, C2 tai C3) on ilmoitettava merkinnässä kohdassa 1.2 esitetyn mallin mukaisessa muodossa. 2. Tuotemerkkikenttä 2.1 Toimittajien on ilmoitettava tarrassa merkinnän ohella nimensä, renkaan merkki, renkaan mitat, kuormitusindeksi, nopeusluokka ja muita teknisiä eritelmiä. Väri, muoto ja malli ovat valinnanvaraiset. Tuotemerkkikentän koon on säilyttävä merkinnän kokoon nähden suhteessa 4:5, eivätkä annetut tiedot saa häiritä merkinnän sanomaa. Liite III Teknisessä mainosmateriaalissa annettavat tiedot 1. Renkaita koskevat tiedot on annettava seuraavassa järjestyksessä: i) Polttoainetehokkuusluokka (kirjaimet A–G). ii) Märkäpitoluokka (kirjaimet A–G). iii) Vierintämelun mittausarvo (dB). 2. Tietojen on täytettävä seuraavat vaatimukset: i) Niiden on oltava helposti luettavat. ii) Niiden on oltava helposti ymmärrettävät. iii) Jos tietty rengastyyppi voi mittojen tai muiden parametrien perusteella kuulua eri luokkiin, on ilmoitettava koko skaala suorituskyvyltään huonoimmasta parhaimpaan renkaaseen. 3. Toimittajien on verkkosivustollaan: i) selitettävä merkinnässä käytettyjä kuvamerkkejä ii) tähdennettävä, että tosiasialliset polttoainesäästöt ja tieliikenneturvallisuus riippuvat erittäin suuresti kuljettajan käyttäytymisestä, erityisesti, että: – taloudellisella ajotavalla voidaan vähentää polttoainekulutusta huomattavasti – rengaspaine olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin, koska oikea rengaspaine parantaa märkäpitoa ja polttoainetehokkuutta – pysähtymismatkan edellyttämää turvaväliä olisi aina noudatettava tarkasti. Liite IV: Tarkistusmenettely Ilmoitettujen polttoainetehokkuus- ja märkäpitoluokkien ja ilmoitetun vierintämelun mittausarvon paikkansapitävyys on tarkistettava jokaisen rengastyypin tai rengasryhmän osalta, siten kuin toimittaja on ne määritellyt, seuraavan menettelyn mukaisesti: 1) Ensin testataan yksi rengas. Jos mittausarvo vastaa ilmoitettua luokkaa tai ilmoitettua vierintämelun mittausarvoa, testi katsotaan läpäistyksi. 2) Jos mittausarvo ei vastaa ilmoitettua luokkaa tai ilmoitettua vierintämelun mittausarvoa, testataan kolme muuta rengasta. Ilmoitettujen tietojen paikkansapitävyyttä arvioidaan kaikista neljästä testatusta renkaasta saatujen mittausarvojen keskiarvon perusteella. [1] Euroopan ympäristövirasto, Annual European Community Greenhouse Gas Inventory 1990-2005 and Inventory Report 2007, s. 88. [2] KOM(2006) 545. [3] KOM(2008) 433. [4] Uusien ajoneuvojen renkaat, joiden osuus markkinoista on 22 prosenttia. [5] Ehdotus KOM(2008) 316, ei vielä hyväksytty, EUVL C, , s. . [6] Yleensä vararenkaat asennetaan henkilöautoihin 40 000 ajokilometrin jälkeen, kun alkuperäiset renkaat ovat kuluneet loppuun. [7] KOM(2008) 316, ks. alaviite 5. [8] KOM(2006) 545. [9] Neuvosto (liikenne, televiestintä ja energia), 23. marraskuuta 2006, 15210/06; Brysselin Eurooppa-neuvosto, 8. ja 9. maaliskuuta 2007, puheenjohtajan päätelmät 7224/07; sekä Euroopan parlamentin päätöslauselma yhteisön strategiasta henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, annettu 24. lokakuuta 2007 (2007/2119 (INI)), kohta 32. [10] KOM(2007) 19. [11] KOM(2007) 22. [12] KOM(2007) 856. [13] Direktiivin 1999/94/EY uudelleenlaadinta. [14] KOM(2007) 804. [15] KOM(2008) 397. [16] KOM(2007) 99. [17] Direktiivi 92/75/EY. [18] Direktiivi 1999/94/EY. [19] EUVL C , , s. . [20] EUVL C , , s. . [21] EUVL C , , s. . [22] EUVL C , , s. . [23] KOM(2008) 433. [24] KOM(2006) 545. [25] Ehdotus KOM(2008) 316, ei vielä hyväksytty, EUVL C, , s. . [26] EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12. [27] EYVL L 297, 13.10.1992, s. 16. [28] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [29] [Huomautus: Asetusehdotuksen (KOM(2008) 316) rengasluokituksessa ei oteta huomioon kevyitä hyötyajoneuvoja (N1). Neuvostossa on kuitenkin sovittu, että asetusehdotuksen KOM(2008) 316 8 artiklassa esitettyä määritelmää tarkistetaan niin, että siihen sisällytetään luokan N1 renkaat. Tämä toteutetaan viimeistään lokakuussa ennen renkaiden merkintää koskevan direktiiviehdotuksen hyväksymistä. Tämä alaviite on lisätty vain tiedoksi lainsäädäntömenettelyn tässä vaiheessa, ja se on poistettava, kun direktiiviehdotus hyväksytään]. [30] EUVL L 231, 29.8.2008, s. 19. --------------------------------------------------