Lausunto aiheesta « Kohti tietoyhteiskuntaa Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tietoyhteiskunnan sovellusten täytäntöönpanon metodologiasta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista »

(96/C 39/02)

Neuvosto päätti 14. syyskuuta 1995 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 d artiklan 1 kohdan mukaisesti pyytää talous-ja sosiaalikomiten lausunnon aiheesta "Kohti tietoyhteiskuntaa Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tietoyhteiskunnan sovellusten täytäntöönpanon metodologiasta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista".

Töiden valmistelusta vastannut liikenne- ja tietoliikennejaosto hyväksyi lausuntonsa 8. marraskuuta 1995. Esittelijänä toimi Alexander-Michael von Schwerin.

Komitea hyväksyi 330. täysistunnossaan 22. ja 23. marraskuuta 1995 (22. marraskuuta 1995 pidetyssä kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Euroopan laajuisia televerkkoja koskevan suuntaviivaehdotuksen perustana on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 b ja 129 c artikla. Perustamissopimuksessa määritetään Euroopan laajuisten televerkkojen kehittäminen, rakentaminen ja laajentaminen yhteisönlaajuiseksi tehtäväksi.

1.2. Euroopan unioni on tähän asti tukenut aktiivisesti Euroopan laajuisen televerkon kehittämistä lukuisten ehdotusten, kuten digitaalisen monipalveluverkon (ISDN) sekä Euroopan laajuisten verkkojen ja laajakaistaisten monipalveluverkkojen (TEN IBC) yhteydessä.

1.3. Komission valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys" vaaditaan nimenomaan Euroopan laajuisten verkkojen rakentamista televiestinnän alalla ja yksilöidään hankkeita, joiden on määrä mahdollistaa pitkälle kehittyneiden viestintäverkkojen, peruspalvelujen sekä telemaattisten sovellusten yhdistäminen. Telematiikalla tarkoitetaan eurooppalaisessa kontekstissa useimmiten valtioiden rajat ylittävää digitaalista tietojenvaihtoa tai -käsittelyä erillisten ja hajautettujen, keskenään yhteensopivien tietokoneverkkojärjestelmien välillä. Esimerkkejä tällaisesta ovat sähköposti, asiakirjojen välitys, videokokoukset ja etäopetus.

1.4. Komissaari Bangemannin aloitteesta muodostettu teollisuusjohtajien ryhmä jätti neuvostolle sen kokoontuessa Korfulla 24. 25. kesäkuuta 1994 selonteon "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta", jossa vaaditaan perusrakenteiden nopeampaa vapauttamista. Erityisesti mainitaan kymmenen sovellusmahdollisuutta, jotka muodostavat lähtökohdan tietoyhteiskuntaan siirtymiseen:

I) Etätyö enemmän ja uusia työpaikkoja liikkuvassa yhteiskunnassa

II) Etäopiskelu elinikäinen koulutus ja jatkokoulutus muuttuvassa yhteiskunnassa

III) Korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten verkosto eurooppalaisen tietämyksen verkottaminen

IV) Pk-yritysten telemaattiset palvelut Euroopan tärkeimmän kasvu- ja työllisyysmoottorin elvyttäminen

V) Tieliikennehallinto elämän laatua teiden elektronisten perusrakenteiden avulla

VI) Lentoliikenteen turvallisuus elektronisia lentoväyliä Eurooppaan

VII) Terveydenhoitoalan verkot kustannuksiltaan edullisempaa ja tehokkaampaa terveydenhoitoa Euroopan kansalaisille

VIII) Elektroniset tarjouskilpailut tehokkaampaa julkishallintoa

IX) Julkishallinnon Euroopan laajuinen verkko parempia palveluja pienemmin kustannuksin

X) Kaupunkien tietoväylät yksityistalouksien liittäminen tietoyhteiskuntaan

1.5. Komission tiedonanto "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan Toimintasuunnitelma" sisältää yksityiskohtaisen toimintasuunnitelman ja suuntaviivat, joiden mukaan unioni voi rakentaa tietoyhteiskuntaa.

1.6. Lokakuun 25. päivänä 1994 ilmestyi televiestinnän perusrakenteiden ja kaapelitelevisiotoiminnan vapauttamista koskevan vihreän kirjan ensimmäinen osa, joka on keskeisiltä osin samansuuntainen Bangemannin-selonteon vaatimusten kanssa. Neuvosto päätti päätöslauselmassaan 22. joulukuuta 1994 vapauttaa julkiset televerkot viimeistään 1. tammikuuta 1998 sekä myöntää Espanjalle, Portugalille, Kreikalle, Luxemburgille ja Irlannille siirtymäaikaa vuoteen 2003 asti. Komitean tietoon on kuitenkin tullut, etteivät kaikki näistä maista aio käyttää myönnettyä sopeuttamisaikaa.

1.7. Televiestinnän perusrakenteiden ja kaapelitelevisiotoiminnan vapauttamista koskevan vihreän kirjan toisessa osassa komissio esittää ehdotuksia kilpailusuuntautuneeksi sääntelykehykseksi.

2. Komission tiedonanto tietoyhteiskunnan sovellusten täytäntöönpanon metodologiasta

2.1. Yleistä

Yhteisö ja jäsenvaltiot ovat tärkeässä osassa kehitettäessä viestinnän perusrakenteita. Hankealoitteiden edistämisessä unionin tehtävänä on:

tiedottaa ja valistaa,

saattaa kiinnostuneet kumppanit yhteen,

kertoa rahoituslähteistä.

Komission tiedonannossa tietoyhteiskunnan sovellusten toteutuskeinoista nämä seikat otetaan pääpiirteittäin huomioon, mihin komitea on varsin tyytyväinen.

2.2. Erityistä

2.2.1. EU:n politiikka tietoyhteiskunnan sovellusten toteuttamiseksi voi vaikuttaa myönteisesti Euroopan yhteiskunnallis-taloudelliseen kehitykseen, työllisyyteen ja kasvuun, varsinkin kun komissio jo antaa kysyntää piristäviä ärsykkeitä. Tästä tavoitteenasettelusta komitea lausuu mielipiteenään seuraavaa:

Tietoyhteiskunnan sovellusten toteuttamiseksi on edistettävä myös kysyntää elvyttäviä hankkeita. Tämä olisi pidettävä mielessä varsinkin hankkeissa, jotka ovat yleisen edun mukaisia mutta eivät välittömästi kannattavia. Tällaisissa hankkeissa EU:n on yhdisteltävä rahoituskeinoja ja käytettävä hyväkseen niiden keskenäistä täydentävyyttä yhteisvaikutuksen takaamiseksi. Komitea vaatii, että komissiolta odotetut rahoitusmahdollisuuksia koskevat yksityiskohtaiset ehdotukset ovat tarkkoja ja yksiselitteisiä.

Hankkeiden edistämistä koskevan päätöksenteon tulee olla epäbyrokraattista, avointa ja nopeaa. Koska varsinkin pk-yritykset luovat uusia, innovatiivisia työpaikkoja, on ja varata niille vähimmäisedustus muodostettavissa työyhtymissä.

Perustetulla tietoyhteiskunnan hanketoimistolla (Information Society Project Office ISPO) on tärkeä tehtävä yleisenä neuvontapisteenä. Olisi tutkittava, pitäisikö byrokratian vähentämisen nimissä toimistolle tulevaisuudessa antaa ongelmia koskevaa päätösvaltaa. Toimisto voisi auttaa esimerkiksi eri rahoituslähteiden käytön ajallisessa koordinoinnissa.

Lisäksi Euroopan laajuisten verkkojen yhteisötukien myöntömenettelyn yleisiä sääntöjä koskevan neuvoston asetuksen () sekä tukilähteiden omien sääntöjen yhteensovittamisessa on ongelmia. Hankkeiden yhteiset valintaperusteet ja erityisvaatimukset on laadittava yhteensopiviksi. Komission tulisi ottaa tämä huomioon esittäessään yksityiskohtaisia rahoitusmahdollisuuksia.

3. Ehdotus Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista

3.1. Yleistä

3.1.1. Komitea katsoo, että Euroopan laajuisten verkkojen rakentaminen voi kiihdyttää EU:n yhteiskunnallista ja taloudellista yhdentymistä. Siksi komitea hyväksyy komission lähtökohdan, jonka mukaan tehokkaiden tietojenvaihdon keinojen käyttö on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamisen oleellinen edellytys ja palvelee siten työpaikkojen säilyttämistä ja luomista.

3.1.2. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio painottaa sellaisten sovellusten kehittämistä yhteisön tavoitteiden puitteissa, jotka tuovat kaikkien käyttäjien saataville näiden tarvitsemat tiedot.

3.1.3. Komitea yhtyy komission näkemykseen, että perusverkot ovat etusijalla, koska ne takaavat edullisen ja tehokkaan tietoliikenteen, mahdollistavat uusien sovellusten ja geneeristen palvelujen nopean käyttöönoton sekä tarjoavat ripeästi uusinta, tarkoituksenmukaisinta kuljetusteknologiaa.

3.1.4. Komitea katsoo, että komission kilpailupoliittisesti suuntautunut sääntelypolitiikka sekä yksityisen sektorin painottaminen merkitsevät väistämättä keskittymistä sellaisiin palveluihin ja hankkeisiin, jotka ovat markkinoitavissa ja kannattavia markkinoiden ehdoilla. Komitea on sitä mieltä, että on komission tehtävä varmistaa kattavan tietoyhteiskunnan toteutuminen. Tätä varten on luotava mahdollisimman monipuolista ja -alaista yleisesti saatavilla olevaa tarjontaa sekä tehtävä sen käytöstä huokeaa.

3.1.5. Komitea viittaa lisäksi TSK:n lausuntoon komission tiedonannosta "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan: toimintasuunnitelma" ().

3.2. Erityistä

3.2.1.

Suuntaviivojen tavoitteet

3.2.1.1. Komitea on erityisen tyytyväinen siihen, että suuntaviivojen tavoitteissa on otettu huomioon yhteiskunnallis-taloudelliset näkökohdat. Komitean näkemyksen mukaan Euroopan laajuiset verkot, etenkin laajakaistainen monipalveluverkko (IBC):

edistävät sosiaalista tietoyhteiskuntaa ja parantavat elämänlaatua,

vahvistavat yhteisönlaajuisesti taloudellista ja yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta,

voivat kohentaa kilpailukykyä ja varsinkin työllisyysnäkymiä maailmanlaajuisessa yhteydessä sekä

voivat luoda teollisuuspoliittisia perusedellytyksiä voimakkaasti kasvaville toiminta-aloille.

3.2.1.2. Komitea korostaa suurinvestointien tarvetta päämäärien toteuttamiseksi. Investoinnit tietoperusrakenteisiin edistävät yhteiskunnan yhteiskunnallis-taloudellista kehitystä sekä kasvua ja työllisyyttä. Komiteaa kuitenkin arveluttaa tavoitteiden toteutus. Kilpailuperiaatteen reilun soveltamisen on oltava etusijalla.

3.2.1.3. Tämä on otettava huomioon sääntelypoliittisissa toimissa siirtymäkaudella monopolista kilpailuun. Komitea viittaa tässä yhteydessä lausuntoonsa "Vihreästä kirjasta televiestinnän perusrakenteiden ja kaapeliverkkojen vapauttamisesta II osa" ja varsinkin siihen näkökohtaan, että vapaita markkinoita on säänneltävä sosiaalisessa, taloudellisessa ja teknisessä mielessä niin, että vinoutumien syntyminen vältetään. Tähän kuuluu laaja universaalipalvelu, joka ottaa huomioon Euroopan yhteiskunnallisen kehityksen ja jonka rahoitus on varmistettava. Tekniset mahdollisuudet on asteittain hyödynnettävä kaikkien ihmisten hyväksi.

3.2.1.4. Koska Euroopan laajuiset verkot ovat EU:lle sosiaalisesti, kulttuurisesti, taloudellisesti ja muutenkin välttämättömiä televiestinnän perusrakenteita, ei kysymys niiden taloudellisesta kannattavuudesta lyhyellä aikavälillä saa olla ensisijainen, joskaan tätä näkökulmaa ei myöskään saa sulkea kokonaan keskustelun ulkopuolelle. Tämä pätee yhä enemmän sitä mukaa kun tiedon merkitys yhteiskunnassa kasvaa. Sitä tärkeämpää Euroopan kansalaisten kannalta on tietojen saatavuus, jotta he voivat pyrkiä sosiaaliseen tasa-arvoon ja yhdentymiseen ja saavuttaa sen. Tässä yhteydessä komitea viittaa erityisesti mahdollisiin myönteisiin vaikutuksiin EU:n työllisyyspolitiikkaan.

3.2.1.5. Komitea kehottaa komissiota muuttamaan 3 artiklassa määritettyjen painopisteiden tärkeysjärjestystä siten, että tärkeysjärjestyksessä toinen painopiste (taloudellista ja yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta edistävät sovellukset) asetetaan ensimmäiselle sijalle yhteisönlaajuisen hyväksynnän parantamiseksi. Komitean mielestä viides painopiste (Euroopan laajuisten geneeristen palveluiden toteutettavuuden varmistaminen ja niiden käyttö haja-asutusalueilla ja syrjäseuduilla) tulisi yhdistää kolmanteen (alueiden välisten aloitteiden kannustaminen) Euroopan laajuisten geneeristen palvelujen ongelmattoman saatavuuden ja käytön korostamiseksi EU:n rakenteiltaan heikoilla alueilla. Painopisteluettelossa olisi lisäksi otettava huomioon, että Euroopan laajuiset verkot aktiivisen teollisuuspolitiikan mielessä rakentavat sisämarkkinoita ja edistävät Euroopan yhdentymistä.

3.2.2.

Tavoitteiden saavuttaminen

3.2.2.1. Komitea kannattaa laajakaistaisten monipalveluverkkojen (IBC) käyttöönottoa ja painopistealueeksi nimeämistä. Komitea tunnustaa sen tarjoamat edut ja lähtee siitä, että IBC-malli on kapasiteetiltaan suurempi kuin ISDN-standardi, mutta yhteensopivuuteen on kiinnitettävä huomiota.

3.2.2.2. Komitean mielestä on pidettävä visusti huolta siitä, että Euroopan laajuisten verkkojen ja palvelujen saatavuus ja käyttö on mahdollista koko Euroopassa kohtuulliseen hintaan. Tämä käsittää myös tarpeellisten mekanismien kehittämisen sen varmistamiseksi, etteivät tavoitteet keskity ainoastaan kannattaville kaupallisille sovellusalueille. Myös kuluttajien muuttuvat tarpeet on otettava huomioon. Komissiota kehotetaan kuulemaan kuluttajajärjestöjen mielipiteitä näistä asioista.

3.2.2.3. Komitea on sitä mieltä, että komission sääntelypoliittinen lähtökohta on ristiriidassa suuntaviivojen toteutuksen kanssa. Sääntelymallin mukaan tulee toisaalta mahdollistaa perusrakennekilpailu, toisaalta taas suosia kalliita laajakaistapalveluja, joihin pyritään koko Euroopassa. Komission tulisi poistaa tämä ristiriita.

3.2.3.

Toimet tavoitteiden saavuttamiseksi

3.2.3.1. Toimien luetteloa tulee täydentää, niin että köyhempien valtioiden tekniset tarpeet ja perusrakenteiden mahdollisuudet otetaan paremmin huomioon.

3.2.3.2. Myös yhteisön vähäosaisten alueiden on voitava saada osansa uudesta teknologiasta.

3.2.4.

Yhteishyödyllisten hankkeiden alat

3.2.4.1. Nykyiset televiestintäverkot (puhelinverkko, satelliitti- ja kaapelitelevisioverkot) sopivat huonosti tuleviin sovelluksiin. Komitea kannattaa kolmen tason mallia Euroopan laajuisille verkoille, koska ne muodostavat oman, suljetun kokonaisuutensa. Mallin tasoja ovat:

Sovellukset, joiden kautta käyttäjät toimivat geneeristen palvelujen ja perusverkkojen kanssa ammatillisten, koulutuksellisten ja sosiaalisten tarpeidensa täyttämiseksi. Sovellusten tulee olla yhteensopivia ja tarjota käyttäjille koko yhteisön alueella mahdollisimman suuret edut.

Geneeriset palvelut, eli peruspalvelut ja niiden hallinta. Ne tukevat sovellusten yhteisiä vaatimuksia ja täydentävät niitä sekä edistävät niiden yhteensopivuutta.

Perusverkot, joilla taataan verkkojen fyysinen saatavuus, siirto- ja välitystehtävät sekä niiden hallinta ja merkinanto. Nämä toiminnot varmistavat Euroopan laajuisten verkkojen yhteenkytkettävyyden.

3.2.4.2. Komitea kiittää sovellus-, peruspalvelu- ja perusverkkohankkeiden monimuotoisuutta. Tässä puheena olevien verkkojen suhteen komitea katsoo, että Euroopan laajuisten verkkojen menestyksellinen käyttöönotto riippuu organisatoristen yksiköiden ja niissä työskentelevien ihmisten yhteistyöstä. Tämä tarkoittaa, ettei kysymys ole vain Euroopan laajuisten verkkojen teknisistä puolista, vaan verkkojen nivomisesta monimutkaisiin yhteiskunnallis-teknisiin järjestelmiin, joissa on otettava huomioon teknisten, taloudellisten ja organisatoristen lisäksi erityisesti sosiaaliset kysymykset. Koska yhteiskunnallis-tekniset järjestelmät muuttuvat jatkuvasti, on myös hankkeita ja hankealoja kehitettävä vastaavasti.

Tämän ohella painopistealueena tulisi olla älykkäiden, kapea- ja laajakaistaiset viestintämuodot yhdistävien perusrakenteiden luominen.

3.2.4.3. Komitea viittaa lisäksi 27. helmikuuta pidetyn tietoyhteiskuntaa käsitelleen G7-maiden ministerikokouksen tuloksiin. Kokouksessa nimettiin yksitoista kokeiluhanketta, joilla on tarkoitus selvittää, millaisen panoksen tietoyhteiskunta siihen liittyvine kaikkien tasojen ja maiden toimijoineen voi antaa siirtymävaiheen tärkeiden kasvun edistämiseen ja etenkin työpaikkojen luomiseen liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi.

4. Päätelmät

4.1. Komitea hyväksyy pääosin komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisten televerkkojen suuntaviivoista. Se haluaisi kuitenkin, että komissio ottaisi huomioon tässä lausunnossa esitetyt huomautukset.

4.2. Esitetyissä hankkeissa tulisi komitean mielestä erityisesti painottaa sosiaalisia, kulttuurisia, koulutus- ja ympäristökysymyksiä otettaessa käyttöön Euroopan laajuisia verkkoja. Varsinkin näillä aloilla on erittäin tärkeää saada aikaan kattava verkko, jolla saavutetaan mahdollisimman moni Euroopan kansalainen; tämä olisi komitean mielestä oikea askel kohti tulevaisuutta. Painopisteen on oltava älykkäiden perusrakenteiden luomisella, mutta myös siirrettävien tietojen ehdottomalla varmistamisella.

4.3. Ottaen huomioon televiestintäalan vapautumisen ja siihen liittyvän tutkimus- ja kehityshankkeiden kaupallistumisen komission tulisi komitean mielestä valvoa, että hankkeet heijastavat eurooppalaisia kokonaistaloudellisia näkökohtia sekä modernia ja tulevaisuuteen suuntautunutta teollisuuspolitiikkaa. Komiteasta olisi sangen toivottavaa, että tästä laadittaisiin vuosittain seurantaraportti.

4.4. Euroopan laajuiset verkot ovat uusi askel kohti Euroopan sosiaalista ja taloudellista modernisointia. Ne ovat keskeisen tärkeitä työ- ja elinolojen kehitykselle, kuluttajien etujen ajamiselle, tulevalle tuotannon ja työpaikkojen kehittämiselle sekä eurooppalaisten yritysten innovatiivisuuden varmistamiselle ja vahvistamiselle jatkossa. Investointeihin tarvittavat varat saadaan kokoon vain:

vahvojen eurooppalaisten yritysliittoutumien avulla, jotka voivat esiintyä maailmanlaajuisina toimijoina (Global Player) maailmanmarkkinoilla sekä

vastavuoroisuusperiaatteen toteutuessa maailmankaupassa.

Bryssel, 22. marraskuuta 1995.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Carlos FERRER

() EYVL N:o L 228, 9. 5. 1995.

() EYVL N:o C 110, 2. 5. 1995, s. 37.