Komission tiedonanto - Selittävät huomautukset Euroopan Yhteisöjen yhdistettyyn nimikkeistöön



Virallinen lehti nro C 199 , 13/07/2000 s. 0001 - 0354



I (Tiedonantoja) KOMISSIO SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET EUROOPAN YHTEISÖJEN YHDISTETTYYN NIMIKKEISTÖÖN (2000/C /01) Julkaistu tariffi-ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87(EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2204/1999(EYVL L 278, 28.10.1999, s. 1), 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti LIITE I SISÄLTÖ >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> JOHDANTO Tariffi-ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista(1) 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2658/87 perustettiin tavaranimikkeistö, josta käytetään nimeä"yhdistetty nimikkeistö" tai lyhennettä"CN". Nimikkeistö perustuu harmonoitua tavaroiden kuvaus-ja koodausjärjestelmää koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen(2), josta käytetään nimeä"harmonoitu järjestelmä" tai lyhennettä"HS". Harmonoitua järjestelmää on täydennetty sitä koskevilla selityksillä (HSEN). Englannin-ja ranskankieliset selitykset julkaisee ja päivittää: MAAILMAN TULLIJÄRJESTÖ Tulliyhteistyöneuvosto (CCC) 30, rue du Marché B-1210 Brussels Harmonoidun järjestelmän selityksiä julkaisevat muilla kielillä useimpien jäsenvaltioiden hallintoelimet(3). Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan ja 10 artiklan mukaan komissio hyväksyy yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset (CNEN) tullikoodeksikomitean tariffi-ja tilastonimikkeistöjaoston käsittelyn jälkeen. Vaikka yhdistetyn nimikkeistön selittävissä huomautuksissa voidaan viitata harmonoidun järjestelmän selityksiin, ne eivät niitä korvaa vaan yhdistetyn nimikkeistön selittäviä huomautuksia olisi pidettävä harmonoidun järjestelmän selityksiä täydentävinä ja niiden yhteydessä käytettävinä. Tämä yhdistetyn nimikkeistön selittävien huomautusten toisinto sisältää ja soveltuvin osin korvaaEuroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa 8.10.1999(4) mennessä julkaistut selittävät huomautukset. Yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset, jotka on julkaistu virallisen lehden C-sarjassa tämän päivämäärän jälkeen, jäävät voimaan ja ne lisätään selittäviin huomautuksiin tarkistuksen yhteydessä. Nimikkeiden ja alanimikkeiden CN-koodit, joihin viitataan, ovat komission asetuksen (EY) N:o 2204/99 mukaisen vuoden 2000 yhdistetyn nimikkeistön koodien mukaiset(5). A. Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt >TAULUKON PAIKKA> C. Nimikkeistöön ja tulleihin sovellettavat yleissäännöt >TAULUKON PAIKKA> I JAKSO ELÄVÄT ELÄIMET JA ELÄINTUOTTEET 1 RYHMÄ ELÄVÄT ELÄIMET >TAULUKON PAIKKA> 2 RYHMÄ LIHA JA MUUT SYÖTÄVÄT ELÄIMENOSAT Yleisohjeita 1. Liha ja muut eläimenosat, jotka ovat ihmisravinnoksi soveltuvia, luokitellaan tähän ryhmään, vaikka niitä käytettäisiinkin lemmikkieläinten ruoan valmistukseen. 2. Tämän ryhmän nimikkeissä tarkoitetaan ilmaisuilla"liha" ja"muut eläimenosat" samaa kuin tämän ryhmän HS-selitysten yleisohjeissa. 3. Tämän ryhmän HS-selitysten yleisohjeissa on ohjeita siitä, missä eri muodoissa tämän ryhmän liha ja muut eläimenosat (tuoreina, jäähdytettyinä, jäädytettyinä, suolattuina, suolavedessä, kuivattuina tai savustettuina) voivat olla. On huomattava, että syväjäädytetty liha ja osittain tai kokonaan sulatettu liha luokitellaan samalla tavoin kuin jäädytetty liha. Ilmaisulla"jäädytetty" ei tarkoiteta vain tuoreena jäädytettyä lihaa, vaan myös lihaa, jota on ensin hiukan kuivattu ja sen jälkeen jäädytetty, jos jäädyttäminen on välttämätöntä lihan varsinaisen säilymisen vuoksi. 4. Tämän ryhmän HS-selitysten yleisohjeissa annetaan ohjeita siitä, miten tämän ryhmän liha ja muut eläimenosat voidaan erottaa 16 ryhmään kuuluvista vastaavista tuotteista. Tähän ryhmään kuuluvat kuitenkin jauhetut tai hienoksi paloitellut mutta ei enempää valmistetut raa'at lihat ja muut eläimenosat, jotka on pakattu muoviin (myös makkaran muodossa) yksinomaan käsittelyn tai kuljetuksen helpottamiseksi. 5. Luullisia ja luuttomia paloja luokiteltaessa, luuksi ei katsota rustoja eikä jänteitä. >TAULUKON PAIKKA> 3 RYHMÄ KALAT SEKÄ ÄYRIÄISET, NILVIÄISET JA MUUT VEDESSÄ ELÄVÄT SELKÄRANGATTOMAT Yleisohjeita 1. Kalat sekä äyriäiset, nilviäiset ja muut vedessä elävät selkärangattomat, jotka on syväjäädytetty, luokitellaan samalla tavoin kuin jäädytetyt kalat sekä äyriäiset, nilviäiset ja muut selkärangattomat. 2. Tavaran luokitteluun ei vaikuta pelkkä kiehauttaminen (esikeittäminen), joka on vain kevyt lämpökäsittely, johon ei sisälly varsinaista keittämistä. Tätä menetelmää käytetään usein ennen jäädyttämistä erityisesti tonnikalaa sekä äyriäisten ja nilviäisten lihaa käsiteltäessä. 3. Seuraavat tavarat eivät kuulu 3 ryhmään: a) kuivatut ja suolatut kalanrakot, myös ihmisravinnoksi soveltuvat (alanimike 0511 91 10); b) kevyesti suolattu kala, joka on kuivattu, savustettu tai kasvisöljyssä väliaikaisen säilyvyyden takaamiseksi eli ns. puolisäilykkeet (nimike 1604); c) pelkästään öljyyn tai etikkaliemeen säilötty kala, myös enemmän valmistetut (nimike 1604); d) nilviäiset, joita on lämpökäsitelty riittävästi niin, että niiden valkuaisaineet ovat koaguloituneet (nimike 1605). >TAULUKON PAIKKA> 4 RYHMÄ MAITO JA MEIJERITUOTTEET; LINNUNMUNAT; LUONNONHUNAJA; MUUALLE KUULUMATTOMAT ELÄINPERÄISET SYÖTÄVÄT TUOTTEET >TAULUKON PAIKKA> 5 RYHMÄ MUUALLE KUULUMATTOMAT ELÄINPERÄISET TUOTTEET >TAULUKON PAIKKA> II JAKSO KASVITUOTTEET 6 RYHMÄ ELÄVÄT PUUT JA MUUT ELÄVÄT KASVIT; SIPULIT, JUURET JA NIIDEN KALTAISET TUOTTEET; LEIKKOKUKAT JA LEIKKOVIHREÄ >TAULUKON PAIKKA> 7 RYHMÄ KASVIKSET SEKÄ TIETYT SYÖTÄVÄT KASVIT, JUURET JA MUKULAT >TAULUKON PAIKKA> 8 RYHMÄ SYÖTÄVÄT HEDELMÄT JA PÄHKINÄT; SITRUSHEDELMIEN JA MELONIN KUORET Yleisohjeita Tähän ryhmään kuuluvat mm. tislaukseen käytettävät survotut hedelmät, myös ne, joissa luonnollinen käyminen on jo alkanut. >TAULUKON PAIKKA> 9 RYHMÄ KAHVI, TEE, MATE JA MAUSTEET Yleisohjeita Maustesekoitusten ja mausteiden, joihin on lisätty muita aineita, luokittelut määritellään tämän ryhmän 1 huomautuksessa. Edellä mainitun huomautuksen mukaisesti 9 ryhmään eivät kuulu maustesekoitukset, joihin on lisätty aineita, joilla ei ole mausteen olennaisia ominaisuuksia. Jos tällaiset sekoitukset ovat maustamisvalmisteita, ne luokitellaan nimikkeeseen 2103. HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden kuudennessa ja seitsemännessä kappaleessa määritellään mausteista tai kokonaisista, viipaloiduista, murskatuista tai jauhetuista kasveista, kasvinosista, siemenistä, hedelmistä tai pähkinöistä tai muiden ryhmien (7, 11, 12 jne.) lajeista koostuvat sekoitukset, joita käytetään joko juomien välittömään maustamiseen tai juomien valmistuksessa käytettävien uutteiden valmistamiseen. Kasvinosien jäänteet ja jätteet, joita väjäämättä syntyy mausteiden korjuun ja sitä seuraavan käsittelyn (esim. lajittelun tai kuivauksen) tai varastoinnin tai kuljetuksen aikana, luokitellaan alanimikkeeseen"murskaamattomat ja jauhamattomat", paitsi jos tuote on selvästi tarkoituksellisen hienontamisen tulos (ilmenee esim. tasakoosteisuutena). Tämän ryhmän eri nimikkeissä käytetyllä ilmaisulla"murskatut tai jauhetut" ei tarkoiteta paloiksi leikattua tuotetta. >TAULUKON PAIKKA> 10 RYHMÄ VILJA Yleisohjeita Kuivatut viljantähkät (esim. maissi), jotka on valkaistu, värjätty, kyllästetty tai muulla tavalla valmistettu koristetarkoituksiin, luokitellaan alanimikkeeseen 0604 99 90. Tähän ryhmään voidaan luokitella myös vilja, joka on lämpökäsitelty, vaikka käsittelyn seurauksena jyvät saattavat esigelatinoitua tai joskus räjähtää. >TAULUKON PAIKKA> 11 RYHMÄ MYLLYTEOLLISUUSTUOTTEET; MALTAAT; TÄRKKELYS; INULIINI; VEHNÄGLUTEENI >TAULUKON PAIKKA> 12 RYHMÄ ÖLJYSIEMENET JA-HEDELMÄT; ERINÄISET SIEMENET JA HEDELMÄT; TEOLLISUUS-JA LÄÄKEKASVIT; OLJET JA KASVIREHU >TAULUKON PAIKKA> 13 RYHMÄ KUMILAKAT; KUMIT, HARTSIT JA MUUT KASVIMEHUT JA-UUTTEET >TAULUKON PAIKKA> 14 RYHMÄ KASVIPERÄISET PUNONTA-JA PALMIKOINTIAINEET; MUUALLE KUULUMATTOMAT KASVITUOTTEET >TAULUKON PAIKKA> III JAKSO ELÄIN-JA KASVIRASVAT JA-ÖLJYT SEKÄ NIIDEN PILKKOUTUMISTUOTTEET; VALMISTETUT RAVINTORASVAT; ELÄIN-JA KASVIVAHAT 15 RYHMÄ ELÄIN-JA KASVIRASVAT JA-ÖLJYT SEKÄ NIIDEN PILKKOUTUMISTUOTTEET; VALMISTETUT RAVINTORASVAT; ELÄIN-JA KASVIVAHAT Yleisohjeita Tämän ryhmän alanimikkeissä ilmaisulla"teollinen käyttö" tarkoitetaan ainoastaan sellaisia käyttötapoja, joiden yhteydessä perustuotetta muunnetaan. Toisaalta joissakin alanimikkeissä esiintyvään ilmaisuun"tekninen käyttö" ei liity tällaista muuntamista. Ilmaisuilla"teollinen käyttö" tai"tekninen käyttö" ei tarkoiteta puhdistus-eikä hydrausmenetelmiä. On huomattava, että jopa ihmisravinnoksi soveltuvat tuotteet voivat olla tarkoitettuja tekniseen tai teolliseen käyttöön. Tämän ryhmän alanimikkeisiin kuuluvat tuotteet, jotka on tarkoitettu muuhun tekniseen tai teolliseen käyttöön kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden valmistukseen, käsittävät myös eläinten ruokien valmistukseen tarkoitetut öljyt ja rasvat. >TAULUKON PAIKKA> IV JAKSO ELINTARVIKETEOLLISUUDEN TUOTTEET; JUOMAT, ETYYLIALKOHOLI (ETANOLI) JA ETIKKA; TUPAKKA JA VALMISTETUT TUPAKANKORVIKKEET 16 RYHMÄ LIHASTA, KALASTA, ÄYRIÄISISTÄ, NILVIÄISISTÄ TAI MUISTA VEDESSÄ ELÄVISTÄ SELKÄRANGATTOMISTA VALMISTETUT TUOTTEET Yleisohjeita Luokittelusta, joka koskee elintarvikevalmisteita (mukaan lukien ns. einesvalmisteet), jotka sisältävät esim. makkaraa, lihaa, muita eläimenosia kuin lihaa, kalaa, äyriäisiä, nilviäisiä tai muita vedessä eläviä selkärangattomia tai edellä mainittujen sekoituksia sekä kasviksia, spagettia, kastiketta, jne., ks. tämän ryhmän 2 huomautus ja HS-selitysten tämän ryhmän yleisohjeiden viimeistä edellinen kappale. Tämän ryhmän 2 huomautuksen ensimmäisen kappaleen toista lausetta ("luokitellaan siihen 16 ryhmän nimikkeeseen, joka vastaa sitä tai niitä aineosia, joita painon osalta on eniten") sovelletaan myös alanimikkeiden määrittämisessä. Edellä mainittua lausetta ei kuitenkaan sovelleta nimikkeiden 1601 00 ja 1602 maksaa sisältäviin valmisteisiin (ks. tämän ryhmän 2 huomautuksen toinen kappale). >TAULUKON PAIKKA> 17 RYHMÄ SOKERI JA SOKERIVALMISTEET >TAULUKON PAIKKA> 18 RYHMÄ KAAKAO JA KAAKAOVALMISTEET >TAULUKON PAIKKA> 19 RYHMÄ VILJASTA, JAUHOISTA, TÄRKKELYKSESTÄ TAI MAIDOSTA VALMISTETUT TUOTTEET; LEIPOMATUOTTEET Yleisohjeita Tämän ryhmän tuotteiden kaakaojauhepitoisuus lasketaan kertomalla kertoimella 31 tuotteen yhteenlaskettu teobromiinipitoisuus ja kofeiinipitoisuus. Teobromiini-ja kofeiinipitoisuudet määritetään nestekromatografisesti (HPLC). >TAULUKON PAIKKA> 20 RYHMÄ KASVIKSISTA, HEDELMISTÄ, PÄHKINÖISTÄ TAI MUISTA KASVINOSISTA VALMISTETUT TUOTTEET >TAULUKON PAIKKA> 21 RYHMÄ ERINÄISET ELINTARVIKEVALMISTEET >TAULUKON PAIKKA> 22 RYHMÄ JUOMAT, ETYYLIALKOHOLI (ETANOLI) JA ETIKKA Yleisohjeet Eriteltäessä tässä ryhmässä tuotteet, jotka ovat enintään kaksi litraa vetävissä astioissa ja tuotteet, jotka ovat enemmän kuin kaksi litraa vetävissä astioissa, ratkaisevaa ei ole astioiden vetoisuus vaan nesteen määrä astioissa. Tähän ryhmään kuuluvat (mikäli ne eivät ole lääkkeitä) vahvistavat valmisteet, jotka soveltuvat välittömään kulutukseen kuten juomat, vaikka niitä nautittaisiin pieninä annoksina, esim. lusikallisen verran. Alkoholittomat vahvistavat valmisteet, jotka on laimennettava ennen käyttöä, eivät kuulu 22 ryhmään (yleensä nimike 2106). >TAULUKON PAIKKA> 23 RYHMÄ ELINTARVIKETEOLLISUUDEN JÄTETUOTTEET JA JÄTTEET; VALMISTETTU REHU >TAULUKON PAIKKA> 24 RYHMÄ TUPAKKA JA VALMISTETUT TUPAKANKORVIKKEET >TAULUKON PAIKKA> V JAKSO KIVENNÄISTUOTTEET 25 RYHMÄ SUOLA; RIKKI; MAA-JA KIVILAJIT; KIPSI, KALKKI JA SEMENTTI >TAULUKON PAIKKA> 26 RYHMÄ MALMIT, KUONA JA TUHKA >TAULUKON PAIKKA> 27 RYHMÄ KIVENNÄISPOLTTOAINEET, KIVENNÄISÖLJYT JA NIIDEN TISLAUSTUOTTEET; BITUMISET AINEET; KIVENNÄISVAHAT Yleisohjeita Jos ei muuta ilmoiteta, tarkoitetaan ilmaisulla"ASTM-menetelmä" menetelmiä, joista American Society for Testing and Materials-järjestö on määrännyt öljy-ja voitelutuotteiden vakiomääritelmiä ja-eritelmiä koskevassa vuoden 1976 painoksessa. >TAULUKON PAIKKA> A LIITE MENETELMÄ, JOLLA MÄÄRITETÄÄN AROMAATTISTEN AINEOSIEN PITOISUUDET TUOTTEISSA, JOIDEN TISLAUKSEN PÄÄTEPISTE ON SUUREMPI KUIN 315oC Menetelmän periaate n-pentaaniin liuotetun näytteen annetaan valua erityisen piihappogeelillä täytetyn kromatografiakolonnin läpi. Muut kuin aromaattiset hiilivedyt, jotka on eluoitun-pentaanilla, kerätään ja liuoksen haihduttua määritetään punnitsemalla. Laitteet ja reagenssit Kromatografiakolonni: lasinen putki, jonka mitat ja muoto näkyvät liitteenä olevassa piirroksessa. Yläaukko on voitava sulkea lasitulpalla, jonka litteä alapuoli puristetaan kiinni kolonnin yläosaan kahden kumilla päällystetyn metallisen puristimen avulla. Liitoksen on oltava niin tiivis, että kolonniin lisättävä typpi tai ilma eivät pääse vuotamaan. Piihappogeeli: raekoko vähintään 200 meshiä. Geeliä on aktivoitava seitsemän tuntia 170o C:ssa uunissa ennen käyttöä ja asetettava jäähtymään eksikkaattoriin. n-pentaani: puhtausaste vähintään 95 %, ei sisällä aromaattisia aineosia. Menetelmä Kromatografiakolonni täytetään aiemmin aktivoidulla piihappogeelillä noin 10 cm:n päähän lasisesta yläkuvusta; kolonnin sisältö tiivistetään täryttimellä varovaisesti, jotta sen sisälle ei jää kuplia. Sen jälkeen piihappogeelipatsaan yläpäähän asetetaan lasivillatulppa. Piihappogeeli kostutetaan 180 millilitrallan-pentaania ja kolonnin yläpäästä lisätään painetta, ilmaa tai typpeä, niin kauan kunnes nesteen pinta saavuttaa piihappogeelipatsaan yläpään. Paine päästetään varovaisesti pois kolonnista ja sinne kaadetaan noin 3,6 g (tarkasti punnittua) näytettä, joka on liuotettu 10 millilitraann-pentaania. Tämän jälkeen dekantteri huuhdellaan uudella 10 millilitran annoksellan-pentaania, joka myös kaadetaan kolonniin. Painetta lisätään asteittain, jolloin neste valuu pisaroina kolonnin pohjassa olevasta kapillaariputkesta noin 1 ml/min. Neste kerätään 500 ml vetävään pulloon. Kun eroteltavan aineen sisältävän nesteen pinta laskeutuu piihappogeelin pinnan tasolle, paine poistetaan jälleen varovasti ja kolonniin lisätään 230 mln-pentaania. Välittömästi tämän jälkeen painetta lisätään jälleen ja nesteen pinnan annetaan laskea piihappogeelin pinnan tasolle samanaikaisesti, kun eluaatti kerätään samaan pulloon kuin aikaisemmin. Kerätyn fraktion tilavuutta supistetaan haihduttamalla tyhjiöuunisssa 35oC:ssa, tyhjiökiertohaiduttimessa tai sen kaltaisessa laitteessa, jonka jälkeen se siirretään (ilman hävikkiä) punnittuun 100 ml:n dekantteriin käyttämällä lisään-pentaania liuottimena. Dekantterin sisältö haihdutetaan tyhjiöuunissa vakiopainoon (W). Muiden kuin aromaattisten hiilivetyjen määrä painoprosentteina (A) lasketaan seuraavan kaavan avulla: >VIITTAUS KAAVIOON> jossa W1on näytteen paino. Kun luvusta 100 vähennetään A saadaan erotuksena piihappogeelin absorboima aromaattisten hiilivetyjen määrä prosentteina. Menetelmän tarkkuus Toistettavuus: ±0,2 % Uusittavuus: ±0,5 % >PIC FILE= "C_2000199FI.012001.TIF"> B LIITE MENETELMÄ, JOLLA MÄÄRITETÄÄN NAFTALEENIN KITEYTYMISPISTE Noin 100 g naftaleenia sulatetaan jatkuvasti sekoittaen posliiniupokkaassa, jonka tilavuus on noin 100 cm3. Noin 40 cm3 sulanutta ainetta kaadetaan esikuumennettuun"Shukoffin kolviin" niin, että kolme neljäsosaa kolvista täyttyy. Korkista valmistetun tulpan läpi työnnetään lämpömittari niin, että elohopeakupu asettuu nesteen keskelle (mittarin asteikko jakautuu asteen kymmenesosiin). Kun lämpötila on laskenut lähelle naftaleenin kiteytymispistettä (noin 83oC), kiteytymistä kiihdytetään sekoittamalla ainetta koko ajan. Heti kun kiteitä alkaa muodostua, elohopeapatsas tavallisesti pysähtyy ja alkaa sen jälkeen taas laskea. Lämpötila, jonka kohdalle elohopeapatsas pysähtyy ja jossa se pysyy tietyn ajan ennen kuin alkaa jälleen laskea, rekisteröidään ja tätä lämpötilaa pidetään naftaleenin kiteytymispisteenä, kun lukemaa on ensin korjattu kolvin ulkopuolelle jäävän elohopeapatsaan osalta. Elohopealämpömittareita käytettäessä tämä korjaus lasketaan seuraavasti: >VIITTAUS KAAVIOON> jossa 'n' on kolvin ulkopuolella olevan elohopeapatsaan asteiden määrä, 't' on rekisteröity lämpötila ja 't'' on kolvin ulkopuolella olevan elohopeapatsaan osan keskilämpötila. Lämpötila t' voidaan määrittää lisälämpömittarin avulla, jonka kupu on asetetaan kolvin ulkopuolella olevan elohopeapatsaan osan keskikohdalle. Kapillaariputkilämpömittari varmistaa hyvin tarkan tuloksen. Alla esitetty"Shukoffin kolvi" on lasisäiliö, jossa on kaksoisseinät, joiden välisessä tilassa on tyhjiö: >PIC FILE= "C_2000199FI.012201.TIF"> VI JAKSO KEMIANTEOLLISUUDEN JA SIIHEN LIITTYVÄN TEOLLISUUDEN TUOTTEET Jaksoa VI koskevien huomautusten 1, 2 ja 3 tulkinnasta ks. HS-selitykset, jakson VI yleisohjeet. 28 RYHMÄ KEMIALLISET ALKUAINEET JA EPÄORGAANISET YHDISTEET; JALOMETALLIEN, HARVINAISTEN MAAMETALLIEN, RADIOAKTIIVISTEN ALKUAINEIDEN JA ISOTOOPPIEN ORGAANISET JA EPÄORGAANISET YHDISTEET >TAULUKON PAIKKA> 29 RYHMÄ ORGAANISET KEMIALLISET YHDISTEET Yleisohjeita Yhdistetyssä nimikkeistössä sekä yhdistetyn nimikkeistön selitysosassa esiintyvän nimen perässä olevat kirjaimet INN tarkoittavat sitä, että ko. nimi sisältyy Maailman terveysjärjestön julkaisemaan luetteloon tullittomista lääkeaineista, joilla on yhteisen kansainvälisen nimistön mukainen nimi (International non-proprietary name) Nimen perässä olevat kirjaimet INNM tarkoittavat sitä, että Maailman terveysjärjestö on hyväksynyt ko. nimen yhteisen kansainvälisen muutetun nimistön mukaisena nimenä (International non-proprietary name (modified)). Nimen perässä olevat kirjaimet ISO tarkoittavat sitä, että ko. nimi on yksi Kansainvälisen standardointijärjestön suosituksessa R 1750 esiintyvistä"yleisistä torjunta-aineiden ja kasvunsääteiden nimistä". Fuusioituneen renkaan järjestelmässä vähintään kaksi rengasta, joissa on ainoastaan yksi yhteinen sidos ja ainoastaan kaksi yhteistä atomia. >TAULUKON PAIKKA> 30 RYHMÄ FARMASEUTTISET TUOTTEET Yleisohjeita Tähän ryhmään luokiteltaessa ratkaisevinta ei ole tuotteen määrittäminen lääkkeeksi Euroopan yhteisön lainsäädännössä (muussa kuin yhdistettyyn nimikkeistöön liittyvässä), jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä tai missä tahansa farmakopeassa. >TAULUKON PAIKKA> 31 RYHMÄ LANNOITTEET >TAULUKON PAIKKA> 32 RYHMÄ PARKITUS-JA VÄRIUUTTEET; TANNIINIT JA NIIDEN JOHDANNAISET; VÄRIT, PIGMENTIT JA MUUT VÄRIAINEET; MAALIT JA LAKAT; KITTI SEKÄ MUUT TÄYTE-JA TIIVISTYSTAHNAT; PAINOVÄRIT, MUSTE JA TUSSI >TAULUKON PAIKKA> 33 RYHMÄ HAIHTUVAT ÖLJYT JA RESINOIDIT; HAJUSTE-, KOSMEETTISET JA TOALETTIVALMISTEET >TAULUKON PAIKKA> 34 RYHMÄ SAIPPUA JA SUOPA, ORGAANISET PINTA-AKTIIVISET AINEET, PESUVALMISTEET, VOITELUVALMISTEET, TEKOVAHAT, VALMISTETUT VAHAT, KIILLOTUS-, HANKAUS-JA PUHDISTUSVALMISTEET, KYNTTILÄT JA NIIDEN KALTAISET TUOTTEET, MUOVAILUMASSAT,"HAMMASVAHAT" JA KIPSIIN PERUSTUVAT HAMMASLÄÄKINNÄSSÄ KÄYTETTÄVÄT VALMISTEET >TAULUKON PAIKKA> 35 RYHMÄ VALKUAISAINEET; MODIFIOIDUT TÄRKKELYKSET; LIIMAT JA LIISTERIT; ENTSYYMIT >TAULUKON PAIKKA> 36 RYHMÄ RÄJÄHDYSAINEET; PYROTEKNISET TUOTTEET; TULITIKUT; PYROFORISET SEOKSET; HELPOSTI SYTTYVÄT AINEET >TAULUKON PAIKKA> 37 RYHMÄ VALOKUVAUS-JA ELOKUVAUSVALMISTEET >TAULUKON PAIKKA> 38 RYHMÄ ERINÄISET KEMIALLISET TUOTTEET >TAULUKON PAIKKA> VII JAKSO MUOVIT JA MUOVITAVARAT; KUMI JA KUMITAVARAT 39 RYHMÄ MUOVIT JA MUOVITAVARAT >TAULUKON PAIKKA> I. ALKUMUODOT >TAULUKON PAIKKA> II. JÄTTEET, LEIKKEET JA ROMU; PUOLIVALMISTEET; TAVARAT >TAULUKON PAIKKA> 40 RYHMÄ KUMI JA KUMITAVARAT Yleisohjeita Tämän ryhmän 4 huomautuksen a alakohdassa tarkoitetaan ilmaisulla"muut kuin lämpömuovautuvat aineet" aineita, joita ei voida toistuvasti pehmentää lämpökäsittelyllä niin, että niitä voitaisiin muotoilla puristamalla tai suulakepuristamalla. >TAULUKON PAIKKA> VIII JAKSO RAAKAVUODAT JA-NAHAT, MUOKATTU NAHKA, TURKISNAHAT JA NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT; SATULA-JA VALJASTEOKSET; MATKATARVIKKEET, KÄSILAUKUT JA NIIDEN KALTAISET SÄILYTYSESINEET; SUOLESTA VALMISTETUT TAVARAT 41 RYHMÄ RAAKAVUODAT JA-NAHAT (MUUT KUIN TURKISNAHAT) SEKÄ MUOKATTU NAHKA >TAULUKON PAIKKA> 42 RYHMÄ NAHKATAVARAT; SATULA-JA VALJASTEOKSET; MATKATARVIKKEET, KÄSILAUKUT JA NIIDEN KALTAISET SÄILYTYSESINEET; SUOLESTA VALMISTETUT TAVARAT >TAULUKON PAIKKA> 43 RYHMÄ TURKISNAHAT JA TEKOTURKIKSET; NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT >TAULUKON PAIKKA> IX JAKSO PUU JA PUUSTA VALMISTETUT TAVARAT; PUUHIILI; KORKKI JA KORKKITAVARAT; OLJESTA, ESPARTOSTA TAI MUISTA PUNONTA-TAI PALMIKOINTIAINEISTA VALMISTETUT TAVARAT; KORI-JA PUNONTATEOKSET 44 RYHMÄ PUU JA PUUSTA VALMISTETUT TAVARAT; PUUHIILI >TAULUKON PAIKKA> 45 RYHMÄ KORKKI JA KORKKITAVARAT >TAULUKON PAIKKA> 46 RYHMÄ OLJESTA, ESPARTOSTA TAI MUISTA PUNONTA-TAI PALMIKOINTIAINEISTA VALMISTETUT TAVARAT; KORI-JA PUNONTATEOKSET >TAULUKON PAIKKA> X JAKSO PUUSTA TAI MUUSTA KUITUISESTA SELLULOOSA-AINEESTA VALMISTETTU MASSA; KERÄYSPAPERI,-KARTONKI JA-PAHVI (-JÄTE); PAPERI, KARTONKI JA PAHVI SEKÄ NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT 47 RYHMÄ PUUSTA TAI MUUSTA KUITUISESTA SELLULOOSA-AINEESTA VALMISTETTU MASSA; KERÄYSPAPERI,-KARTONKI JA-PAHVI (-JÄTE) Yleisohjeita Ilmaisujen"puolivalkaistu" ja"valkaistu" määrityksistä, ks. 44 ryhmän HS-selitysten yleisohjeet, neljäs kappale. Massaa pidetään puolivalkaistuna tai valkaistuna, jos sitä valmistuksen jälkeen on käsitelty jollakin vahvuudeltaan vaihtelevalla menetelmällä, jonka tarkoituksena on lisätä massan valkoisuutta (vaaleutta); sitä lisätään etenkin poistamalla tai muuttamalla vaihtelevan suuruinen määrä massan väriainetta tai yksinkertaisesti sekoittamalla massaan fluorosoivia aineita. >TAULUKON PAIKKA> 48 RYHMÄ PAPERI, KARTONKI JA PAHVI; PAPERIMASSA-, PAPERI-, KARTONKI-JA PAHVITAVARAT Yleisohjeita Paperirullat, joiden ulommat kerrokset ovat osittain lionneet vedessä tai muuten vahingoittuneet, kuuluvat edelleen asianomaisiin nimikkeiden 4801 00-4811 alanimikkeisiin. >TAULUKON PAIKKA> 49 RYHMÄ KIRJAT, SANOMALEHDET, KUVAT JA MUUT PAINOTUOTTEET; KÄSIKIRJOITUKSET, KONEKIRJOITUKSET JA TYÖPIIRUSTUKSET >TAULUKON PAIKKA> XI JAKSO TEKSTIILIAINEET JA TEKSTIILITAVARAT Yleisohjeita 1. Kuten HS-selityksissä mainitaan (ks. tämän jakson yleisohjeiden viimeinen kappale), XI jakso jakautuu kahteen osaan: a) Ensimmäisessä osassa (50-55 ryhmät) tekstiilituotteet ryhmitellään niiden valmistuksessa käytetyn tekstiiliaineen mukaan. Tekstiiliaineiden sekoituksista koostuvien tuotteiden luokittelusta määrätään tämän jakson 2 huomautuksessa. b) Toisessa osassa (56-63 ryhmät), lukuun ottamatta nimikkeitä 5809 00 00 ja 5902, tavaroita ei ryhmä-eikä nimiketasolla erotella niiden valmistuksessa käytettyjen tekstiiliaineiden mukaan. Monet 56-63 ryhmien nimikkeet on kuitenkin jaettu alanimikkeisiin valmistuksessa käytettyjen tekstiiliaineiden perusteella. Näissä tapauksissa tavarat on luokiteltava näihin alanimikkeisiin tämän jakson 2 alanimikehuomautuksen määräysten mukaisesti. 2. Tämän jakson 2 alanimikehuomautuksessa on säännöt siitä, miten kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvat tekstiilituotteet luokitellaan 56-63 ryhmien nimikkeisiin.Nämä tavarat luokitellaan samaan alanimikkeeseen kuin tavarat, jotka koostuvat siitä tekstiiliaineesta, jota luokiteltavissa tavaroissa on painosta eniten. Luokittelussa otetaan soveltuvin osin huomioon tämän jakson 2 huomautuksen B kohdan määräykset. Näitä sääntöjä sovellettaessa on kuitenkin otettava huomioon tämän jakson 2 alanimikehuomautuksen B kohdan a-c alakohtien määräykset. 3. HS-selityksissä on ohjeet siitä, kuinka tämän jakson 2 huomautusta tulkitaan (ks. esimerkiksi tämän jakson yleisohjeiden I osan A kohta). Tämän jakson 2 huomautusta sovellettaessa ei oteta huomioon: a) hulpiolankoja, jos hulpiot eivät ole lopputuotteen olennainen osa, kuten esimerkiksi tiettyjen sateenvarjoissa tai hartiahuiveissa käytettyjen kankaiden hulpiot; b) kankaaseen kudottuja merkkilankoja, jotka osoittavat leikkauskohdan; c) kankaiden päissä olevia lankoja"tarkkuuslangat" tai"mittalangat"), jos ne ovat eri tekstiiliainetta kuin itse kangas. 4. Ks. tämän jakson 1 alanimikehuomatuksen b-ij alakohdat ilmaisujen"valkaisematon","valkaistu" ja"värillinen (värjätty tai painettu)" merkityksistä sovellettaessa niitä lankoihin sekä ilmaisujen"valkaisematon","valkaistu","värjätty","erivärisistä langoista kudottu" ja"painettu" merkityksistä sovellettaessa niitä kudottuihin kankaisiin. 5. Erilaisten sidosten kuvauksista, ks. HS-selitysten tämän jakson yleisohjeiden I osan C kohdan alanimikeselitykset. 50 RYHMÄ SILKKI >TAULUKON PAIKKA> 51 RYHMÄ VILLA SEKÄ HIENO JA KARKEA ELÄIMENKARVA; JOUHILANKA JA JOUHESTA KUDOTUT KANKAAT >TAULUKON PAIKKA> 52 RYHMÄ PUUVILLA >TAULUKON PAIKKA> 53 RYHMÄ MUUT KASVITEKSTIILIKUIDUT; PAPERILANKA JA KUDOTUT PAPERILANKAKANKAAT >TAULUKON PAIKKA> 54 RYHMÄ TEKOKUITUFILAMENTIT Yleisohjeita Ilmaisun"erikoisluja lanka" määrittelystä, ks. tämän jakson 6 huomautus. Elastomeerilanka on määritelty tämän jakson 1 alanimikehuomautuksen a kohdassa. >TAULUKON PAIKKA> 55 RYHMÄ KATKOTUT TEKOKUIDUT >TAULUKON PAIKKA> 56 RYHMÄ VANU, HUOPA JA KUITUKANGAS; ERIKOISLANGAT; SIDE-JA PURJELANKA,NUORA JA KÖYSI SEKÄ NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeita. >TAULUKON PAIKKA> 57 RYHMÄ MATOT JA MUUT LATTIANPÄÄLLYSTEET TEKSTIILIAINETTA Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. >TAULUKON PAIKKA> 58 RYHMÄ KUDOTUT ERIKOISKANKAAT; TUFTATUT TEKSTIILIKANKAAT; PITSIT;KUVAKUDOKSET; KORISTEPUNOKSET; KORUOMPELUKSET Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. >TAULUKON PAIKKA> 59 RYHMÄ KYLLÄSTETYT, PÄÄLLYSTETYT, PEITETYT TAI KERROSTETUT TEKSTIILIKANKAAT; TEKSTIILITAVARAT, JOLLAISET SOVELTUVAT TEKNISIIN TARKOITUKSIIN Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. >TAULUKON PAIKKA> 60 RYHMÄ NEULOKSET Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. >TAULUKON PAIKKA> 61 RYHMÄ VAATTEET JA VAATETUSTARVIKKEET, NEULOSTA Yleisohjeita 1. Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. 2. Vähittäismyyntiä varten sarjoiksi pakattujen vaatteiden luokittelusta, ks. tämän jakson 13 huomautus. 3. Kun nimikkeen 6103 tai 6104 pukuun tai yhdistelmäasuun kuuluvassa jossain osassa on päälleommeltuja koristeita, joita ei ole muussa osassa tai muissa osissa, kaikki nämä vaatekappaleet luokitellaan puvuiksi tai yhdistelmäasuiksi, jos koristeilla on vain vähäinen merkitys ja niitä on vain yhdessä tai kahdessa kohtaa vaatekappaletta (esim. kauluksessa ja hihansuissa tai kauluskäänteissä ja taskuissa). Näitä vaatekappaleita ei kuitenkaan luokitella puvuiksi tai yhdistelmäasuiksi silloin, kun koristeet on valmistettu vaatekappaleen neulomisen yhteydessä, paitsi jos koriste on logo tai muu sen kaltainen symboli. >TAULUKON PAIKKA> 62 RYHMÄ VAATTEET JA VAATETUSTARVIKKEET, MUUTA KUIN NEULOSTA Yleisohjeita 1. Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. 2. Vähittäismyyntiä varten sarjoiksi pakattujen vaatteiden luokittelusta, ks. tämän jakson 13 huomautus. 3. Kun nimikkeen 6203 tai 6204 pukuun tai yhdistelmäasuun kuuluvassa jossain osassa on päälleommeltuja koristeita, joita ei ole muussa osassa tai muissa osissa, kaikki nämä vaatekappaleet luokitellaan puvuiksi tai yhdistelmäasuiksi, jos koristeilla on vain vähäinen merkitys ja niitä on vain yhdessä tai kahdessa kohtaa vaatekappaletta (esim. kauluksessa ja hihansuissa tai kauluskäänteissä ja taskuissa). Näitä vaatekappaleita ei kuitenkaan luokitella puvuiksi tai yhdistelmäasuiksi, jos koristeet on valmistettu vaatekappaleen kudonnan yhteydessä, paitsi jos koriste on logo tai muu sen kaltainen symboli. 4. Tähän ryhmään kuuluvat mm. työssä ja ammatissa käytettävät vaatekappaleet, jotka on mainittu yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeissä ja joiden ulkonäön (yksinkertainen tai erityinen leikkaus tai kuosi, joka liittyy vaatteen käyttötarkoitukseen) ja kankaan luonteen-joka on tavallisesti jäykkää ja kutistumatonta-perusteella on selvää, että ne on suunniteltu käytettäviksi yksinomaan tai pääasiassa muun vaatetuksen ja/tai henkilöiden (fyysisenä tai terveydellisenä) suojana työssä, ammatin harjoittamisessa tai kotitaloustehtävissä. Näissä vaatteissa ei yleensä ole koristeita. Näissä vaatekappaleissa olevia kirjoituksia ja symboleita, jotka viittaavat suoritettavaan toimintaan, ei pidetä koristeina. Nämä vaatteet on valmistettu puuvillasta, synteettikuiduista, muuntokuiduista tai näiden tekstiiliaineiden sekoituksesta. Näitä vaatekappaleita valmistettaessa käytetään kestävyyden lisäämiseksi useimmiten kahta saumatyyppiä: varmuustikkisaumaa ja katesaumaa. Työssä ja ammatissa käytettävät vaatekappaleet suljetaan useimmiten vetoketjuilla, painonapeilla, Velcro-tarranauhoilla tai nauhoilla tai niiden kaltaisilla välineillä nyörittäen tai solmien. Tämän kaltaisessa vaatetuksessa voi olla taskut, jotka ovat tavallisesti päälleommeltuja. Sivutaskut on yleensä valmistettu samasta kankaasta kuin itse vaatekappale eikä niitä ole vuoritettu muille vaatekappaleille tyypillisellä tavalla. Työssä ja ammatissa käytettävistä vaatekappaleista voidaan mainita mm. mekaanikkojen, tehdastyöntekijöiden, muurareiden ja maanviljelijöiden käyttämät vaatteet, joita yleensä ovat kaksiosaiset vaatekappaleet, haalarit, lappuhaalarit ja pitkät housut. Muussa työssä (esim. lääkärit, sairaanhoitajat, kampaajat, leipurit, teurastajat jne.) saatetaan käyttää esiliinoja, suojapukuja, suojatakkeja jne. Työssä ja ammatissa käytettäviksi vaatekappaleiksi voidaan luokitella ainoastaan kaupallista kokoa 158 (vartalon pituus 158 cm) olevat tai sitä suuremmat vaatekappaleet. Univormuja ja niiden kaltaisia virkapukuja (esim. tuomareiden puvut ja kirkolliset vaatteet) ei pidetä työssä ja ammatissa käytettävinä vaatekappaleina. >TAULUKON PAIKKA> 63 RYHMÄ MUUT SOVITETUT TEKSTIILITAVARAT; SARJAT; KÄYTETYT VAATTEETJA MUUT KÄYTETYT TEKSTIILITAVARAT, JALKINEET JA PÄÄHINEET; LUMPUT Yleisohjeita Kahdesta tai useammasta tekstiiliaineesta koostuvien tavaroiden luokittelusta eri nimikkeisiin, ks. tämän jakson yleisohjeet. >TAULUKON PAIKKA> XII JAKSO JALKINEET, PÄÄHINEET, SATEENVARJOT JA PÄIVÄNVARJOT, KÄVELYKEPIT, ISTUINKEPIT, RUOSKAT, RATSUPIISKAT JA NIIDEN OSAT; VALMISTETUT HÖYHENET JA NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT; TEKOKUKAT; HIUKSISTA VALMISTETUT TAVARAT 64 RYHMÄ JALKINEET, NILKKAIMET JA NIIDEN KALTAISET TAVARAT; NIIDEN OSAT Yleisohjeita 1. Ilmaisujen"ulkopohjat" ja"päälliset" määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden C ja D kohdat. 2. Ilmaisu"kumi" on määritelty 40 ryhmän 1 huomautuksessa koko nimikkeistöä varten; tämän ryhmän 3 huomautuksen a) alakohta laajentaa sen katetta tätä ryhmää varten. 3. Ilmaisu"muovit" on määritelty 39 ryhmän 1 huomautuksessa koko nimikkeistöä varten; tämän ryhmän 3 huomautuksen a) alakohta laajentaa sen katetta tätä ryhmää varten. >TAULUKON PAIKKA> 65 RYHMÄ PÄÄHINEET JA NIIDEN OSAT >TAULUKON PAIKKA> 66 RYHMÄ SATEENVARJOT, PÄIVÄNVARJOT, KÄVELYKEPIT, ISTUINKEPIT,RUOSKAT, RATSUPIISKAT SEKÄ NIIDEN OSAT >TAULUKON PAIKKA> 67 RYHMÄ VALMISTETUT HÖYHENET JA UNTUVAT SEKÄ HÖYHENISTÄ TAI UNTUVISTA VALMISTETUT TAVARAT; TEKOKUKAT; HIUKSISTA VALMISTETUT TAVARAT >TAULUKON PAIKKA> XIII JAKSO KIVESTÄ, KIPSISTÄ, SEMENTISTÄ, ASBESTISTA, KIILTEESTÄ TAI NIIDEN KALTAISESTA AINEESTA VALMISTETUT TAVARAT; KERAAMISET TUOTTEET; LASI JA LASITAVARAT 68 RYHMÄ KIVESTÄ, KIPSISTÄ, SEMENTISTÄ, ASBESTISTA, KIILTEESTÄTAI NIIDEN KALTAISESTA AINEESTA VALMISTETUT TAVARAT Yleisohjeita Tähän ryhmään eivät kuulu ainoastaan käyttövalmiit tavarat vaan joihinkin tämän ryhmän nimikkeisiin luokitellaan myös puolivalmisteet, joita on ehkä valmistettava enemmän ennen kuin niitä voidaan käyttää suunniteltuun tarkoitukseen (esim. nimikkeen 6812 asbestiin tai asbestiin ja magnesiumkarbonaattiin perustuvat sekoitukset). >TAULUKON PAIKKA> 69 RYHMÄ KERAAMISET TUOTTEET I. PIIPITOISISTA FOSSIILIJAUHEISTA TAI NIIDEN KALTAISISTA PIIPITOISISTA MAALAJEISTA VALMISTETUTTAVARAT JA TULENKESTÄVÄT TAVARAT >TAULUKON PAIKKA> II. MUUT KERAAMISET TUOTTEET Yleisohjeita Tämän alaryhmän nimikkeissä ja alanimikkeissä käytettävien ilmaisujen"posliini","saviteokset","fajanssi" ja"kivitavara" määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän II alaryhmän yleisohjeet. >TAULUKON PAIKKA> 70 RYHMÄ LASI JA LASITAVARAT Yleisohjeita Ilmaisulla"optinen lasi" tarkoitetaan erilaisia erikoislaseja, joita käytetään erityisesti esim. valokuvauksessa, astronomiassa, mikroskopiassa, navigoinnissa, asejärjestelmissä (tähtäyskiikarit jne.) tarvittavien optisten laitteiden valmistukseen sekä laboratoriolaitteiden ja tiettyjen näköä korjaavien linssien valmistukseen. On olemassa hyvin monia erilaisia optisia laseja, mutta niillä on yleensä yhteisenä piirteenä se, että ne ovat erittäin läpinäkyviä ja kirkkaita, vaikka ne on joskus värjätty niin, että ne absorboivat jossain määrin tiettyjä valon aallonpituuksia. Optiset lasit ovat täysin tasalaatuisia, ts. niissä ei tavallisesti ole ilmakuplia tai epätasaisuuksia, ja niillä on muille laseille epätavalliset valontaittokertoimet ja valonhajotusominaisuudet. Puu-, metalli-, jne. kehyksiin asennettujen lasilevyjen katsotaan menettäneen lasin olennaisen luonteen ja siksi ne luokitellaan eri nimikkeisiin, esim.: 1. kuvien kehyksinä (nimike 4414 00, 8306, jne.); 2. koneita tai ajoneuvoja varten (XVI tai XVII jakso); 3. rakennusten ovia, ikkunoita jne. varten (nimike 4418, 7610, jne.). >TAULUKON PAIKKA> XIV JAKSO LUONNONHELMET JA VILJELLYT HELMET, JALO-JA PUOLIJALOKIVET,JALOMETALLIT, JALOMETALLILLA PLETEROIDUT METALLIT JA NÄISTÄ VALMISTETUT TAVARAT; EPÄAIDOT KORUT; METALLIRAHAT 71 RYHMÄ LUONNONHELMET JA VILJELLYT HELMET, JALO-JA PUOLIJALOKIVET,JALOMETALLIT, JALOMETALLILLA PLETEROIDUT METALLIT JA NÄISTÄVALMISTETUT TAVARAT; EPÄAIDOT KORUT; METALLIRAHAT >TAULUKON PAIKKA> XV JAKSO EPÄJALOT METALLIT JA EPÄJALOSTA METALLISTA VALMISTETUT TAVARAT Yleisohjeita Muista kuin rautametalleista peräisin olevat jätteet ja romu, jotka on sulatettu ja valettu valanteiksi, harkoiksi, möhkäleiksi tai niiden kaltaiseen muotoon, luokitellaan muokkaamattomana metallina eikä jätteenä tai romuna. Näin ollen ne luokitellaan esim. nimikkeeseen 7601 (alumiini), 7801 (lyijy), 7901 (sinkki) tai alanimikkeeseen 8104 11 00 tai 8104 19 00 (magnesium). Ilmaisulla"metalli" tarkoitetaan myös metallia, joka on rakenteeltaan amorfinen (kiteetön), kuten metallurgiset lasit ja jauhemetallurgiatuotteet. 72 RYHMÄ RAUTA JA TERÄS Yleisohjeita A. Taotut tuotteet ja valssatut tuotteet voidaan erottaa toisistaan usealla tavalla, jos tällainen erottelu on tehtävä (nimikkeet 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 ja 7228). Jos koko kappale on nähtävillä, siitä on ensin tutkittava, miten sen poikkileikkaus vaihtelee: - jos vaihtelut eivät toistu säännöllisesti, tuote on taottu, - toisaalta jos vaihtelut toistuvat säännöllisesti tai jos poikkileikkaus on tasainen, tuote voi olla taottu tai valssattu. Tässä tapauksessa kaikki seuraavat asiat on tutkittava kappaleesta: 1. Poikkileikkauksen läpimitat Jos läpimitat ovat suuria (poikkileikkaus, jonka pinta-ala on suurempi kuin 150 000 mm2), tuote on luultavasti taottu. Jos läpimitat ovat pieniä (vähimmäisläpimitta on pienempi kuin 15 mm), tuote on luultavasti valssattu. 2. Poikkileikkauksen muoto Jos poikkileikkauksen muoto on yksinkertainen (esim. neliö, suorakaide, pyöreä, kuusikulmainen jne.), tuote voi olla joko valssattu tai taottu, kun taas tuotteet, joiden muoto on monimutkaisempi, on lähes aina valssattu. 3. Pituus Jos tuote on pitempi kuin 5 m, se on lähes varmasti valssattu. Jos tuote on lyhyempi, se voi olla joko valssattu tai taottu. 4. Mittatoleranssit Poikkileikkauksen mittatoleranssit ovat paljon pienemmät valssatuissa tuotteissa kuin taotuissa tuotteissa. 5. Metallografinen rakenne Koska valssattujen tuotteiden muokkausaste on tavallisesti huomattavasti suurempi kuin taottujen tuotteiden, tuotteet voidaan lähes aina erottaa toisistaan mikroskooppitutkimuksen avulla. Pääasiallisia tutkittavia tekijöitä ovat sulkeumat ja rakenne: a) Valssatuissa tuotteissa sulkeumat ovat hyvin ohuiksi venyneitä ja ne ovat lähes täysin yhdensuuntaiset valssaussuunnan kanssa. Sen sijaan taotuissa tuotteissa sulkeumat ovat lyhyempiä (muodoltaan lähes elliptisiä) ja ne eivät ole täysin yhdensuuntaisia valssaussuunnan kanssa. b) Hehkutuksen jälkeen valssatuissa tuotteissa, jos ne on karkaistu ja päästetty, on lähes täysin suoraviivaisia suotaumia, jotka ovat yhdensuuntaiset valssaussuunnan kanssa. Taotuissa tuotteissa taas tällaiset merkit ovat paljon harvinaisempia tai puuttuvat kokonaan. 6. Määrä Taottuja tuotteita toimitetaan tavallisesti pienissä erissä. Valssaaminen voidaan suorittaa kuuma-tai kylmävalssauksena. Valssattavan kappaleen muodosta sekä valssien muodosta ja keskinäisestä järjestyksestä riippuen, menetelmää voidaan käyttää levyvalmisteiden kuten levyjen tai nauhojen valmistamiseen, poikkileikkaukseltaan pyöreiden tai monikulmion muotoisten tankojen samoin kuin poikkileikkaukseltaan eri muotoisten profiilien sekä putkien valmistamiseen. B. Litteitä tuotteita, jotka täyttävät yhden seuraavista ehdoista, pidetään levyvalmisteina eikä välituotteina: - paksuus pienempi kuin 100 mm, - alla olevan piirroksen kaltainen valssausreuna: >PIC FILE= "C_2000199FI.026401.TIF"> - muokkausaste suurempi kuin 1,5, - leveys, joka ylittää alkuperäisen aihion leveyden yli 50 millimetrillä. C. Eräiden plastisten muokkausmenetelmien (esim. valssaus, taonta, muottitaonta) määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan A ja B kohdat. D. Kuumavalssattujen ja-vedettyjen tuotteiden ja kylmänä muokattujen tai viimeisteltyjen tuotteiden erosta, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan B kohdan viimeinen kappale. Jotkin edellä mainituista kuuma-ja kylmävalssattujen tuotteiden välisistä eroista voivat pienentyä tai hävitä, jos kylmävalssattuja tuotteita hehkutetaan. Vastaavasti kuumavalssatut tuotteet voidaan kevyesti viimeistellä kylmänä, jolloin kuumavalssattujen ja kylmävalssattujen tuotteiden väliset erot rajoittuvat pinnan kovuuteen ja ulkonäköön. Kuumavalssatut tai-vedetyt tangot ja profiilit voidaan viimeistellä kylmänä vetämällä tai muilla menetelmillä-erityisesti oikaisemalla tai kalibroimalla-mitkä antavat tuotteelle paremman laadun ja ulkonäön. Tällä tavoin valmistetut tuotteet luokitellaan"kylmänä muokattuina tai kylmänä viimeisteltyinä". Yksinkertaista kylmäoikaisua ja karkeaa hehkutushilseen poistoa ei kuitenkaan pidetä oikaisu-tai kalibrointimenetelminä ja näin ollen ne eivät muuta tankojen ja profiilien, joita ei ole enempää valmistettu kuin kuumavalssattu tai pursotettu, luokittelua. Vastaavasti tällaisia tankoja, jotka on kierretty, ei pidetä"kylmänä viimeisteltyinä". E. Pleteroinnin määrittelystä, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan C kohdan 2(e) alakohta. Jalometallilla pleteroidut epäjalot metallit luokitellaan 71 ryhmään pleteroinnin paksuudesta riippumatta (ks. HS-selitykset, 71 ryhmä). F. Pintakäsittelyä koskevista selittävistä huomautuksista, ks. HS-selitykset, tämän ryhmän yleisohjeiden IV osan C kohdan 2(d) alakohta. G. Viimeistelemättömät taokset, joissa ei ole enää nimikkeiden 7207, 7218 ja 7224 takomalla karkeasti muovattujen kappaleiden ulkonäköä, luokitellaan samoihin nimikkeisiin kuin viimeistellyt tavarat (tavallisesti 82, 84, 85 ja 87 ryhmien nimikkeet). Näin ollen kampiakselien valmistukseen käytettävät rauta-ja terästaokset luokitellaan nimikkeeseen 8483. >TAULUKON PAIKKA> 73 RYHMÄ RAUTA-JA TERÄSTAVARAT >TAULUKON PAIKKA> 74 RYHMÄ KUPARI JA KUPARITAVARAT >TAULUKON PAIKKA> 75 RYHMÄ NIKKELI JA NIKKELITAVARAT >TAULUKON PAIKKA> 76 RYHMÄ ALUMIINI JA ALUMIINITAVARAT >TAULUKON PAIKKA> 78 RYHMÄ LYIJY JA LYIJYTAVARAT >TAULUKON PAIKKA> 81 RYHMÄ MUUT EPÄJALOT METALLIT; KERMETIT; NIISTÄ VALMISTETUT TAVARAT >TAULUKON PAIKKA> 82 RYHMÄ TYÖKALUT JA-VÄLINEET SEKÄ VEITSET, LUSIKAT JA HAARUKAT, EPÄJALOA METALLIA; NIIDEN EPÄJALOA METALLIA OLEVAT OSAT >TAULUKON PAIKKA> 83 RYHMÄ ERINÄISET EPÄJALOSTA METALLISTA VALMISTETUT TAVARAT >TAULUKON PAIKKA> XVI JAKSO KONEET JA MEKAANISET LAITTEET; SÄHKÖLAITTEET; NIIDEN OSAT; ÄÄNEN TALLENNUS-TAI TOISTOLAITTEET, TELEVISIOKUVAN TAI-ÄÄNEN TALLENNUS-TAI TOISTOLAITTEET SEKÄ TÄLLAISTEN TAVAROIDEN OSAT JA TARVIKKEET >TAULUKON PAIKKA> 84 RYHMÄ YDINREAKTORIT, HÖYRYKATTILAT, KONEET JA MEKAANISET LAITTEET; NIIDEN OSAT Yleisohjeita Alanimikkeissä 8407 33 10, 8407 34 10, 8407 90 50 ja 8408 20 10 ilmaisulla"tarkoitettu asennettaviksi teollisesti" tarkoitetaan ainoastaan uusien moottoriajoneuvojen sarjatuotantoa tehtaissa, jotka valmistavat tai kokoavat moottoriajoneuvoja (myös alihankkijat). Näitä alanimikkeitä voidaan soveltaa ainoastaan moottoreihin, joita käytetään näissä alanimikkeissä mainittujen uusien ajoneuvojen tuotannossa. Näin ollen näihin alanimikkeisiin eivät kuulu samankaltaiset moottorit, joita käytetään varaosina. >TAULUKON PAIKKA> 85 RYHMÄ SÄHKÖKONEET JA-LAITTEET SEKÄ NIIDEN OSAT; ÄÄNEN TALLENNUS-TAI TOISTOLAITTEET, TELEVISIOKUVAN TAI-ÄÄNEN TALLENNUS-TAI TOISTOLAITTEET SEKÄ TÄLLAISTEN TAVAROIDEN OSAT JA TARVIKKEET >TAULUKON PAIKKA> XVII JAKSO KULKUNEUVOT, ILMA-ALUKSET JA ALUKSET SEKÄ NIIHIN RINNASTETTAVAT KULJETUSVARUSTEET >TAULUKON PAIKKA> 86 RYHMÄ RAUTATIEVETURIT, RAITIOMOOTTORIVAUNUT JA MUU LIIKKUVA KALUSTO SEKÄ NIIDEN OSAT; RAUTATIE-JA RAITIOTIERADAN VARUSTEET JA KIINTEÄT LAITTEET SEKÄ NIIDEN OSAT; KAIKENLAISET MEKAANISET (MYÖS SÄHKÖMEKAANISET) LIIKENNEMERKINANTOLAITTEET >TAULUKON PAIKKA> 87 RYHMÄ KULJETUSVÄLINEET JA KULKUNEUVOT, MUUT KUIN RAUTATIEN TAI RAITIOTIEN LIIKKUVAAN KALUSTOON KUULUVAT, SEKÄ NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET Yleisohjeita 1. Yhdistetyssä nimikkeistössä ilmaisulla"uudet ajoneuvot" tarkoitetaan ajoneuvoja, joita ei ole koskaan rekisteröity. 2. Yhdistetyssä nimikkeistössä ilmaisulla"käytetyt ajoneuvot" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka on vähintään kerran rekisteröity. >TAULUKON PAIKKA> 88 RYHMÄ ILMA-ALUKSET, AVARUUSALUKSET SEKÄ NIIDEN OSAT >TAULUKON PAIKKA> 89 RYHMÄ ALUKSET JA UIVAT RAKENTEET >TAULUKON PAIKKA> XVIII JAKSO OPTISET, VALOKUVAUS-, ELOKUVA-, MITTAUS-, TARKISTUS-, TARKKUUS-, LÄÄKETIETEELLISET TAI KIRURGISET KOJEET JA LAITTEET; KELLOT;SOITTIMET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 90 RYHMÄ OPTISET, VALOKUVAUS-, ELOKUVA-, MITTAUS-, TARKISTUS-, TARKKUUS-, LÄÄKETIETEELLISET TAI KIRURGISET KOJEET JA LAITTEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET >TAULUKON PAIKKA> 91 RYHMÄ KELLOT JA NIIDEN OSAT >TAULUKON PAIKKA> 92 RYHMÄ SOITTIMET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET >TAULUKON PAIKKA> XIX JAKSO ASEET JA AMPUMATARVIKKEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET 93 RYHMÄ ASEET JA AMPUMATARVIKKEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET >TAULUKON PAIKKA> XX JAKSO ERINÄISET TAVARAT 94 RYHMÄ HUONEKALUT; VUOTEIDEN JOUSTINPOHJAT JA VUODEVARUSTEET, KUTEN PATJAT JA TYYNYT, SEKÄ NIIDEN KALTAISET PEHMUSTETUT SISUSTUSTAVARAT; VALAISIMET JA VALAISTUSVARUSTEET, MUUALLE KUULUMATTOMAT; VALOKILVET JA NIIDEN KALTAISET TAVARAT; TEHDASVALMISTEISET RAKENNUKSET >TAULUKON PAIKKA> 95 RYHMÄ LELUT, PELIT JA URHEILUVÄLINEET; NIIDEN OSAT JA TARVIKKEET >TAULUKON PAIKKA> 96 RYHMÄ ERINÄISET TAVARAT >TAULUKON PAIKKA> XXI JAKSO TAIDETEOKSET, KOKOELMAESINEET JA ANTIIKKIESINEET 97 RYHMÄ TAIDETEOKSET, KOKOELMAESINEET JA ANTIIKKIESINEET >TAULUKON PAIKKA> (1) EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1. (2) EYVL L 198, 20.7.1987, s. 1. (3) Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Espanjassa, Italiassa, Alankomaissa, Portugalissa, Suomessa ja Ruotsissa (4) EYVL C 287, 8.10.1999, s. 2. (5) EYVL L 278, 28. 10.1999, s. 1.