Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2003-2010

(Komission esittämä)

PERUSTELUT

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta [1] säädetään, että yhtenäisvaluutan ulkopuolelle jäävien maiden on esitettävä neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat ennen 1 päivää maaliskuuta 1999. Tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kutakin lähentymisohjelmaa komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komissio antaa kustakin ohjelmasta suosituksen. Suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvosto antaa ohjelmaa tarkasteltuaan siitä lausunnon. Asetuksen mukaan neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen vuosittain toimitettavat tarkistetut lähentymisohjelmat.

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

Tanska toimitti 30 päivänä lokakuuta 1998 lähentymisohjelmansa, joka kattoi vuodet

1998-2005. Neuvosto antoi lausunnon ohjelmasta 1 päivänä joulukuuta 1998 [2]. Ohjelmasta on esitetty tarkistettu versio tämän jälkeen vuosittain.

[2] EYVL C 3, 6.1.1999.

Tanska toimitti 28 päivänä marraskuuta 2003 viidennen, uusimman tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2003-2010. Komission yksiköt ovat tehneet teknisen arvioinnin tarkistetusta ohjelmasta. Arvioinnissa on otettu huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevat käytännesäännöt [3], syksyn talousennusteet ja myöhemmin laaditut ennusteet, yhteisesti sovittu menetelmä suhdannekorjatun rahoitusaseman arvioimiseksi, talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset suositukset ja komission neuvostolle 27 päivänä marraskuuta 2002 finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta antamassa tiedonannossa [4] asetetut periaatteet. Arvioinnin tulokset ovat seuraavat:

[3] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.

[4] KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.

Ohjelma sisältää runsaasti tietoja Tanskan julkiselle taloudelle aiheutuvista keskipitkän ja pitkän aikavälin haasteista ja noudattaa pääosin vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä [5]. Esitetty julkisen talouden strategia on pääosin muuttumaton ja se keskittyy edelleen julkisen talouden kestävän kehityksen varmistamiseen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Strategian perustana on edelleen se, että julkisen talouden ylijäämä pidetään vuoteen 2010 keskimäärin noin 1 ½ - 2 ½ prosentissa suhteessa BKT:hen. Lisäksi jatketaan verojen jäädyttämistä, jolla pyritään myös helpottamaan julkisten menojen valvontaa. Työtulojen veronhuojennus on tarkoitus toteuttaa vuonna 2004 ja sillä pyritään työvoiman tarjonnan lisäämiseen. Lisäksi on toteutettu useita työmarkkina-aloitteita.

[5] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.

Yleisesti ottaen Tanskan talous on hyvässä kunnossa. Muiden EU:n jäsenvaltioiden tapaan myös sen talous on kuitenkin kehittynyt vuonna 2003 tarkistetun ohjelman ennusteita heikommin. Vuoden 2002 vahvan BKT:n kasvun jälkeen kasvu hidastui selvästi vuonna 2003. Vuosina 2004 ja 2005 BKT:n kasvun ennustetaan olevan vain hieman yli 2 prosenttia. Ohjelman ennusteiden mukainen kasvu on tulevina vuosina lähellä komission esittämää ennustetta. Vuodelle 2003 komission yksiköt (ja äskettäin myös Tanskan viranomaiset) ennustavat kuitenkin selvästi hitaampaa kasvua [6].

[6] Tanskan valtiovarainministeriö julkaisi 11. joulukuuta tarkistetun ennusteen, jossa BKT:n kasvun arvioidaan vuonna 2003 olevan 0,4 prosenttia, mikä on lähempänä komission ennustetta.

Inflaatio on Tanskassa hidastunut vuonna 2003 noin 2 prosenttiin. Kehitys johtuu pääasiassa alhaisemmista korotuksista energian hintaan. Palvelusektorin hintojen nousu on yhtenä syynä hieman euroalueen keskimääräistä tasoa korkeammalle inflaatiolle. Palkat ovat nousseet Tanskassa enemmän kuin euroalueella. Tuottavuuden suuremman kasvun vuoksi vaikutukset hintainflaatioon ovat olleet kuitenkin rajalliset. Vuoden 2003 lähentymisohjelmassa inflaation ennustetaan edelleen hidastuvan tulevina vuosina työmarkkinoiden vajaakäytön sekä laskevien tuontihintojen ja alhaisempien valmisteverojen vuoksi. Inflaatioennuste vastaa pitkälti komission ennustetta.

Tanskan julkinen talous pysyy vahvana ja sen rahoitusasema on ollut ylijäämäinen vuodesta 1997. Valtion talous ja sosiaaliturvasektori ovat tällä hetkellä ylijäämäisiä. Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden ylijäämien ennustetaan olevan 1 ¼ - 1 ¾ prosenttia vuoteen 2005 asti. Ennusteet vastaavat pitkälti komission laatimia ennusteita. Ohjelmakauden lopun osalta ylijäämien ennustetaan olevan noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä komission että ohjelman mukaiset laskelmat suhdannekorjatusta julkisen talouden rahoitusasemasta osoittavat, että ylijäämät jatkuvat ohjelmakauden ajan. Ne vahvistavat julkisen talouden pysyvän terveenä. Julkinen velka vuonna 2002 oli 45 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen ja sen ennustetaan supistuvan 27 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010.

Kuntasektorin edellytetään saattavan tulonsa ja menonsa tasapainoon. Verojen jäädyttäminen on avainasemassa menojen valvonnan toteutuksessa, sillä paikallisviranomaisten mahdollisuuksia hankkia pääomaa lainojen kautta on rajoitettu huomattavasti. Vuonna 2002 verojen jäädytys ei ilmeisesti rajoittanut riittävästi paikallisviranomaisten menoja, sillä menokatot ylitettiin paikoitellen. Suurin osa julkisesta kulutuksesta on paikallisviranomaisten vastuulla. On siis ratkaisevan tärkeää, että ne noudattavat valtion kanssa tehtyjä sopimuksia (ml. verojen jäädyttäminen), jotta voidaan saavuttaa julkisen kulutuksen kokonaistavoite. Julkisten reaalimenojen kasvutavoitetta onkin tiukennettu tarkistetussa ohjelmassa. Vuodesta 2005 eteenpäin tavoitteeksi on asetettu ½ prosenttia, joka vaikuttaa varsin kunnianhimoiselta tavoitteelta aikaisemman kehityksen perusteella. Kaiken kaikkiaan vaikuttaa siltä, että verojen jäädyttämistä ja talousarvioita koskevia sopimuksia valtion ja kuntasektorin välillä on noudatettu paremmin kuin vuonna 2002. Ei ole kuitenkaan voitu osoittaa, että nykyisin keinoin päästäisiin julkisten menojen kasvua koskeviin tavoitteisiin vuonna 2003 ja sen jälkeen. Tanskan julkisen talouden menojen valvonnasta on aikaisemmin saatu vaihtelevia tuloksia. Tanskalle suositeltiinkin vuoden 2003 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa näiden tavoitteiden saavuttamista.

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen on pitkälti sen varassa, että saavutetaan kunnianhimoiset työmarkkinatavoitteet (kuten työvoimaosuuden korottaminen jo ennestään korkeasta tasosta) [7]. Jo toteutettujen toimenpiteiden kuten verouudistuksen odotetaan lisäävän työllisyyttä. Tarkistetussa ohjelmassa on otettu huomioon, että jo toteutettujen uudistusten aikaansaaman työvoiman tarjontavaikutuksen ohella on tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä. Näiden uudistusten suuntaa ei kuitenkaan ole mainittu ohjelmassa. Viimeaikaista taantumaa on lisäksi seurannut työmarkkinatilanteen heikkeneminen. Tämänsuuntainen kehitys ei välttämättä vaaranna työmarkkinoiden keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista, mutta työllisyystilanteen on yhä kohennuttava, jotta myös suhdanteista johtuva osuus työttömyydestä voitaisiin estää.

[7] Tanskan yleinen työllisyysaste oli 76 prosenttia vuonna 2002. Iäkkäämpien työnkijöiden (55-64 vuotiaat) työllisyysaste on samana vuonna 58 prosenttia.

Tanskan viranomaisten aikomuksena on alentaa veroastetta ohjelmakaudella ja varmistaa samalla julkisen talouden kestävä kehitys. Kuten neuvoston lausunnossa Tanskan lähentymisohjelman vuoden 2002 tarkistuksesta todetaan, Tanskan veroaste on edelleen korkea muihin teollisuusmaihin verrattuna.

Ohjelmassa esitetään laskelmia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä sekä herkkyysanalyysejä. Erityisen havainnollisia ovat laskelmat, joissa arvioidaan niiden vaikutusten määrää, joita lisäuudistusten toteuttamatta jättäminen aiheuttaisi julkiselle taloudelle. Kun otetaan huomioon tällaisen poikkeamisen potentiaalinen vaikutus julkisen talouden kestävyyteen, ohjelman kannalta olisi ollut hyödyllistä esittää lisää tietoja uudistuksen tulevasta suunnasta. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa tavoitetta julkisen talouden kestävän kehityksen edistämiseksi. Strategia on kattava ja se sisältää velan supistamistoimenpiteitä, joiden avulla julkisen talouden ylijäämä voidaan säilyttää ohjelmakaudella. Pohjanmeren sopimuksen aikaansaamat lisätulot käytetään velkojen maksun nopeuttamiseen. Jos ohjelman keskipitkän aikavälin ennusteet toteutuvat, Tanskan julkisella taloudella on hyvät lähtökohdat vastata väestön ikääntymisen aiheuttamiin vaikutuksiin, sillä sekä valtion että eläkerahastojen odotetaan saavan huomattavat nettovarat.

Tarkistetun ohjelman mukainen talouspolitiikka on pitkälti linjassa vuoden 2003 talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Suuntaviivoissa Tanskan viranomaisille esitettiin seuraavat suositukset: työnteko olisi saatava kannattavaksi lisäämällä kannustimia työmarkkinoihin osallistumiselle; menojen valvonta olisi varmistettava kaikilla julkishallinnon tasoilla; kilpailua olisi pyrittävä tehostamaan aloilla, joilla kilpailu on riittämätöntä, ja julkisen sektorin tehokkuutta olisi pyrittävä edelleen parantamaan.

Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2003-2010

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [8] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

[8] EYVL L 209, 2.8.1997.

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli [20 päivänä tammikuuta 2004] Tanskan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2003-2010. Lähentymisohjelma sisältää runsaasti tietoja Tanskan julkiselle taloudelle aiheutuvista keskipitkän ja pitkän aikavälin haasteista ja noudattaa yleisesti ottaen vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä.

Esitetty julkisen talouden strategia on pääosin muuttumaton ja se keskittyy edelleen julkisen talouden kestävän kehityksen varmistamiseen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Strategian perustana on edelleen se, että julkisen talouden ylijäämä pidetään vuoteen 2010 keskimäärin 1 ½ - 2 ½ prosentissa suhteessa BKT:hen. Lisäksi jatketaan verojen jäädyttämistä, jolla pyritään myös helpottamaan julkisen talouden menojen valvontaa. Työtulojen veronhuojennus on tarkoitus toteuttaa vuonna 2004 ja sillä pyritään työvoiman tarjonnan lisäämiseen. Lisäksi on toteutettu useita työmarkkina-aloitteita. Lisätoimenpiteet työvoiman tarjonnan lisäämiseksi ovat kuitenkin tarpeen, kuten ohjelmassa todetaan.

Tarkistetussa ohjelmassa BKT:n kasvun ennustetaan nopeutuvan arvioidusta 1,4 prosentista yli 2 prosenttiin vuosina 2004 ja 2005. Ohjelman mukainen kasvuennuste vuosille 2004 ja 2005 on realistinen, ja se on lähellä komission esittämää ennustetta. Vuodelle 2003 komission yksiköt (ja äskettäin myös Tanskan viranomaiset) ovat kuitenkin ennustaneet selvästi hitaampaa kasvua.

Tanskan julkinen talous pysyy vahvana. Tarkistetussa ohjelmassa vuosiksi 2003-2005 ennustetut ylijäämät ovat 1 ¼ - 1 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Ne vastaavat pääosin komission ennusteita. Loppukaudeksi ohjelmassa ennustetaan vuotuisiksi ylijäämiksi vain hieman alle 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Myös julkisen talouden perusrahoitusaseman odotetaan säilyvän vahvana ennustekaudella. Julkinen velka oli 45 ½ prosenttia vuonna 2002 ja sen odotetaan supistuvan 27 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Tanska täyttää näin ollen edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset.

Jos talouden suhdannevaihtelut pysyvät tavanomaisina, finanssipolitiikan virityksen odotetaan tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä. Uskottavien kokonaistaloudellisten ja julkisen talouden rahoitusasemaa koskevien oletusten perusteella näyttää siltä, että keskipitkän aikavälin tavoitteena voidaan edelleen pitää lähellä tasapainoa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa.

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen on pitkälti sen varassa, että kunnianhimoiset työmarkkinatavoitteet saavutetaan (kuten työvoimaosuuden korottaminen jo ennestään korkeasta tasosta). Tarkistetussa ohjelmassa otetaan huomioon se, että näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää uusia työmarkkinauudistuksia. Jos työmarkkinatavoitteita ei saavuteta, se voi aiheuttaa merkittäviä seurauksia julkisen talouden ennustetulle kehitykselle. Ohjelmassa olisikin ollut hyvä esittää lisää tietoja uudistusten tulevasta suunnasta.

Tanskan viranomaisten aikomuksena on alentaa veroastetta ohjelmakaudella ja varmistaa samalla julkisen talouden kestävä kehitys. Neuvoston lausunnossa Tanskan vakausohjelman vuoden 2002 tarkistuksesta todetaan, että veroaste pysyy kuitenkin Tanskassa korkeana verrattuna muihin teollisuusmaihin. Veronhuojennusten jatkamista voitaisiin harkita, sillä julkinen talous on terveellä pohjalla.

Nykyisen politiikan ja tarkistetun ohjelman keskipitkän aikavälin ennusteiden perusteella Tanskan julkisella taloudella on hyvät lähtökohdat vastata väestön ikääntymisen aiheuttamiin vaikutuksiin, sillä sekä valtion että eläkerahastojen odotetaan saavan huomattavat nettovarat.

Vuoden 2003 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa Tanskan viranomaisille esitettiin seuraavat suositukset: työnteko olisi saatava kannattavaksi lisäämällä kannustimia työmarkkinoihin osallistumiselle ja menojen valvonta olisi varmistettava kaikilla julkishallinnon tasoilla. Tarkistetun ohjelman mukainen talouspolitiikka on pääosin linjassa vuonna 2003 vahvistettujen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa.