EHTY:n neuvoa-antavan komitean lausunto suunnitelmallisen vuoropuhelun jatkamisesta vuoden 2002 jälkeen hiili- ja teräsaloilla



Virallinen lehti nro C 130 , 11/05/1999 s. 0005 - 0007



EHTY:N NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN LAUSUNTO SUUNNITELMALLISEN VUOROPUHELUN JATKAMISESTA VUODEN 2002 JÄLKEEN HIILI- JA TERÄSALOILLA (1999/C 130/03) (hyväksytty yhden jäsenen äänestäessä vastaan ja kahden pidättäytyessä äänestämästä 344. istunnossa 25. maaliskuuta 1999) Johdanto Perustelut Ehdotus EHTY:n neuvoa-antavan komitean kaltaisen keskustelufoorumin käyttöönotosta vuoden 2002 jälkeen perustuu toiveeseen jatkaa myönteisiä kokemuksia antaneen EHTY:n mallin mukaisesti myös tulevaisuudessa. Yhteisön tahoilla käytävässä keskustelussa siitä, kuinka tärkeää on parantaa kaikkien taloudenalojen toimijoiden välistä vuoropuhelua, tässä lausunnossa halutaan muistuttaa myönteisistä kokemuksista ja ennen kaikkea korostaa, että on tärkeää luoda puitteet mallin käyttämiselle myös EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen. Koska kaikki teollisuudenalat kehittyvät ajan kuluessa ja koska hiili- ja terästeollisuuden väliset suhteet eivät enää ole samat kuin EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon alkuaikoina, suunnitelmallisen vuoropuhelun organisointi on sopeutettava nykytilanteeseen. Kuitenkin on hyvä säilyttää kolmikantainen rakenne, joka koostuu tuottajien, työntekijöiden sekä käyttäjien ja välittäjien edustajista, samoin kuin tärkeimmät komitean työskentelyä koskevat säännöt. Määritelmä Alakohtaisella suunnitelmallisella vuoropuhelulla tarkoitetaan hiili- ja teräsalojen tuottajien, työntekijöiden, käyttäjien ja välittäjien sekä Euroopan unionin välistä vuoropuhelua. Kesäkuun 28. päivänä 1995 laaditussa muistiossa EHTY:n perustamissopimuksen päättymiseen vuonna 2002 liittyvistä näkökohdista(1) todettiin, että tämän "yhteisen, samanaikaisen, avoimen ja järjestyneen kuulemisen" olisi jatkuttava vuoden 2002 jälkeenkin. Myös Euroopan komissio on 8. lokakuuta 1997 antamassaan tiedonannossa selkeästi ilmaissut tarvittavan väliaikaista neuvoa-antavaa komiteaa, jotta hiili- ja terästeollisuuden yhteistä tutkimustoimintaa voidaan jatkaa vuoden 2002 jälkeen (ks. jäljempänä). Argumentit Hiili- ja terästeollisuuden kuuleminen neuvoa-antavan komitean puitteissa on 45 vuoden ajan ollut ainutlaatuinen esimerkki onnistuneesta alakohtaisesta vuoropuhelusta Euroopan komission ja teollisuuden välillä. Eturistiriidoissa kaikki alan toimijat (tuottajat, työntekijät sekä käyttäjät ja välittäjät) ovat voineet käyttää komiteaa vuoropuhelun foorumina keskenään ja Euroopan unionin kanssa. EHTY:n neuvoa-antavan komitean puitteissa käyty alakohtainen vuoropuhelu on osoittanut tehokkuutensa jokaisessa teollisuudenaloille ja työntekijöille tärkeässä ohjelmassa: - teollisuuspolitiikka - markkinoiden kehittyminen - sosiaalinen toimenpideohjelma - tekinen ja sosiaalinen tutkimus. EHTY:n kiinnostavin ja innovatiivisin puoli on ollut ja on tulevaisuudessakin sen kyky toteuttaa yhteisön alakohtaista teollisuuspolitiikkaa, joka perustuu samanaikaiseen vuoropuheluun asiaan liittyvien osapuolten kanssa. Siten Euroopan komission politiikka on pysynyt sopusoinnussa teollisuuden todellisen tilanteen kanssa. Kontaktit kaikkien osapuolten välillä ovat olleet erityisen tärkeitä varsinkin laskusuhdanteiden aikana, jolloin on täytynyt kohdata monia sosiaalipoliittisia haasteita. EHTY:n neuvoa-antavassa komiteassa käyty vuoropuhelu on auttanut kohdistamaan yhteisön päätökset, kun on voitu nojautua niiden osapuolten yhteisymmärrykseen, joita kysymykset suoraan kosekevat. Teollisuuden kanssa käytävä vuoropuhelu on osaltaan merkittävästi edistänyt yhteiskuntarauhaa Euroopassa ja tehnyt yhteisön politiikasta kansalaisten kannalta avoimempaa. Vuoropuhelu on pitkällä aikavälillä muovannut yhteistä etua edustavan EHTY:n malliksi kutsutun järjestelmän, joka voidaan säilyttää ulottamalla mallin käyttö tuotantoketjun alku- ja loppupäähän ja tarvittaessa myös muille teollisuudenaloille. EHTY:n mallin käyttö voisi olla myös merkittävä merkkipaalu KIE-maiden integroitumisessa, koska kyseisissä maissa hiili- ja terästeollisuus muodostavat hyvin merkittävän taloudenalan. Talouselämän globalisoituessa Euroopan unionin on vielä toteutettava alakohtaisia rakenneuudistuksia, joiden täytäntöönpanon seuraukset vaativat sosiaalisten ohjelmien käyttöönottoa. Tästäsyystä yhteisön tasolla on luotava elimiä, joilla on asianmukainen ja pysyvä budjettirakenne ja jotka ainakin hiili- ja teräsalalla jatkaisivat EHTY:n neuvoa-antavan komitean perinteitä. Ministerineuvosto on kehottanut komissiota tekemään ehdotuksia niistä näkökohdista, muista kuin talouskysymyksistä, joihin EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyminen vaikuttaa(2). EHTY:n neuvoa-antava komitea haluaa osallistua tähän pohdintaan ja muistuttaa, että kaikkia EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymiseen vuonna 2002 liittyviä näkökohtia käsitellään edellä mainitussa 28. kesäkuuta 1995 annetussa muistiossa. Yhteenvetona voidaan todeta, että kaikki osapuolet ovat samaa mieltä siitä, kuinka tärkeää EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä vuonna 2002 on jatkaa alakohtaista suunniteltua vuoropuhelua Euroopan unionin ja asianomaisten taloudellisten toimijoiden välillä samoin kuin kyseisten toimijoiden keskuudessa. Vuoropuhelu voitaisiin järjestää neuvoa-antavassa muodossa, josta päätettäisiin seuraavassa esitettyjen periaatteiden pohjalta. Oikeusperusta Suunnitelmallisen vuoropuhelun jatkamisen oikeusperusta voisi olla yhteisön johdetun oikeuden väline, joka takaisi itsenäisen rakenteen, oikeuden viralliseen kuulemiseen hiili- ja terästeollisuuteen liittyvissä asioissa sekä aloiteoikeuden. Kyseisen ehdotuksen tueksi on viitattava komission tiedonantoon neuvostolle "EHTY:n perustamissopimuksen päättyminen - Rahoitustoiminta"(3), jonka komissio esitteli neuvoa-antavan komitean 337. istunnossa Dresdenissä 10. lokakuuta 1997. Tiedonannossa esitetään ajatus väliaikaisesta komiteasta, "jossa voisi olla neuvoston nimeämiä jäseniä samalla tavoin kuin EHTY:n neuvoa-antavassa komiteassa". Suunnitelmallisen vuoropuhelun mahdollistavassa säädöksessä olisi mainittava komission järjestämä pakollinen kuuleminen lukuisilla aloilla, joita ovat muun muassa seuraavat: - tekninen ja sosiaalinen tutkimus (EHTY:n varat ja muut erityisrahastot), - kummankin alan teollisuuspolitiikka, - markkinoiden kehittyminen lyhyellä ja pitkällä aikavälillä, - väliintulo kriisitapauksessa (Euroopan rakennerahastot, kun niitä on uudistettu alakohtaisempaan suuntaan), - sosiaaliset näkökohdat (Euroopan sosiaalirahasto, kun sitä on uudistettu alakohtaisempaan suuntaan), - ympäristöön sekä raaka-aine- ja energiavaroihin samoin kuin henkilöstöresursseihin liittyvät näkökohdat. Suhteet Euroopan unioniin ja muuhun maailmaan Suunnitelmallisen vuoropuhelun olisi vuoden 2002 jälkeen edelleen tarjottava yhteisön elimille perustietoa oloista hiili- ja terästeollisuudessa, joihin yhteisötason lainsäädäntötoimet kohdistuvat. Jean Monnet'n mukaan yhteisön elimille on välitettävä se, mitä yritysjohtaja ajattelee toimistossa, kaivosmies kaivoksessa, terästeollisuuden työntekijä tehtaassa amoin kuin tuotteiden käyttäjät tahoillaan(4). Kyseisten teollisuudenalojen edustajien kannanotot ja lausunnot toimitetaan tiedoksi Euroopan unionin neuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, alueiden komitealle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. Lausunnot voidaan myös julkaista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Kuten aiemminkin aloiteoikeuden on sisällettävä mahdollisuus järjestää erityiskysymyksiä koskevia kokouksia menettelysääntöjen ja talousarvion sallimissa rajoissa, joko muiden toimielinten tai ulkopuolisten tahojen kanssa. Vuoropuhelua käyvän ryhmän ehdotettu koostumus ja koko Ryhmän koostumuksen olisi seurattava EHTY:n neuvoa-antavan komitean mallia (kolme yhtä suurta edustajaryhmää tuottajien, työntekijöiden sekä käyttäjien ja välittäjien joukosta). Kuitenkin on otettava huomioon myös asianomaisia teollisuudenaloja lähellä olevien alojen edustus: hiiliteollisuuden osalta erityisesti ruskohiili ja teräksen osalta tuotantoketjun alku- ja loppupää. Jäsenten nimitysmenettelyn samoin kuin sen, millä elimillä on oikeus nimittää jäseniä, olisi noudatettava nykyistä mallia. On varmistettava, että saadaan parhaat mahdolliset edustajat, joilla on korkea ammattitaito ja jotka ovat tosiasiallisesti käytettävissä. Jokaisella edustajalla olisi oltava nimetty varajäsen sekä mahdollisuus käyttää valmistelevissa kokouksissa apunaan alan asiantuntijaa. Jäsenten toimikautta olisi jatkuvuuden varmistamiseksi jatkettava nykyisestä kahdesta vähintään kolmeen vuoteen. Lisäksi ryhmän koostumus ja jäsenten jakautuminen maittain, aloittain ja osa-aloittain olisi tarkistettava säännöllisin, etukäteen määrätyin väliajoin, jotta se voitaisiin säännöllisesti sopeuttaa muuttuneeseen tilanteeseen. Kolmen pääkategorian edustuksen on silti säilyttävä tasavahvana, ja kaikilla toimijoilla on oltava vähimmäisedustus. Uuden keskusteluryhmän jäsenten lukumäärän on oltava riittävä takaamaan sen, että hiili- ja teräsalalla, niiden osa-aloilla, edustajajärjestöillä ja EU:n jäsenvaltioilla on riittävä edustus niiden etujen ajamiseksi. Lisäksi on otettava huomioon toimintakentän laajentaminen tuotantoketjun alku- ja loppupään aloille, jotka määritellään EHTY:n perustamissopimuksessa. Jäsenten lukumäärän selkeä rajoittaminen EHTY:n neuvoa-antavan komitean koostumukseen verrattuna saattaisi romuttaa suunnitelmallisen alakohtaisen vuoropuhelun keskeiset tavoitteet. Toimintatalousarvio ja sihteeristö Säilyäkseen toimintakykyisenä suunnitelmallinen alakohtainen vuoropuhelu tarvitsee seuraavia voimavaroja: - vuoropuheluun osallistuvien tietty jatkuvuus Euroopan unionin elimissä, - pysyvä sihteeristö, joka koostuu puolueettomista EU:n virkamiehistä, - samankaltainen toimintatalousarvio kuin nykyisellä neuvoa-antavalla komitealla, jotta kaikki jäsenet voivat täyttää tehtävänsä, - uuden vuoropuhelufoorumin perustaminen ajoissa, jotta EHTY:n neuvoa-antavan komitean työ voisi jatkua keskeytyksettä. (1) EYVL C 206, 11.8.1995. (2) EYVL C 247, 7.8.1998. (3) KOM(97) 506 lopullinen. (4) Jean Monnet'n puhe EHTY:n neuvoa-antavan komitean ensimmäisessä istunnossa (26.1.1953).