FI Euroopan unionin virallinen lehti C 293/16

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2013/C 293/08

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

”HÖRI BÜLLE”

EY-N:o: DE-PGI-0005-01040-28.09.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi

”Höri Bülle”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Saksa

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotetyyppi

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Sekä kaupallisessa että yleiskielessä Höri Bülle (= sipuli, lat. cibolla) tarkoittaa punaista ruokasipulia, joka on selvästi tunnistettavissa muotonsa ja värinsä ansiosta ja jota on jo vuosisatojen ajan viljelty Hörin niemimaalla.

Höri Bülle (kasvitieteellinen nimi Allium cepa) kuuluu sipulien sukuun (Allium).

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Sipulin koko tuotannon kylvöstä aina korjattujen sipuleiden puhdistamiseen ja kuivaamiseen on tapahduttava määritellyllä maantieteellisellä alueella. Tuotannossa käytetään yksinomaan kyseisellä alueella tuotettuja siemeniä.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Tuote on varustettava kaikissa kaupanpitämisvaiheissa ”Höri Bülle” -merkinnällä. Lisäksi merkintöjen on sisällettävä tuottajan nimi ja osoite ja/tai tuottajaryhmän tuottajalle antama rekisterinumero, jotta tuote voidaan jäljittää.

Lisäksi on käytettävä tuottajaryhmän sana-/kuvamerkkiä, jossa on ”Höri Bülle” -teksti sekä sipulin kuva. Nämä merkintävaatimukset koskevat myös sellaisia tuottajia, jotka eivät ole tuottajaryhmän jäseniä.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Bodenjärven länsipäässä Stein am Rheinin ja Radolfzellin välillä sijaitsee ”Höri”-niminen niemimaa, jota puhekielessä kutsutaan myös nimellä ”Zwiebelhöri” (sipuli-Höri). Sitä on historiansa ja talouselämänsä vuoksi pidettävä yhtenä aluekokonaisuutena, jonka rajoina ovat koillisessa Zeller See ja kaakossa Untersee. Maantieteellinen alue käsittää Gaienhofenin, Moosin ja Öhningenin kuntien alueet Konstanzin piirikunnassa, Baden-Württembergin osavaltiossa, sekä niihin rajoittuvan Bohlingenin kaupunginosan, joka sijaitsee Singenin kaupungissa (Hohentwiel).

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Läheinen Bodenjärvi vaikuttaa lämpövaraston tavoin, ja siksi ilman ja maaperän lämpötilat ovat pääkasvukauden aikana lauhkeita ja suotuisia vihannesten viljelylle. Mustamultaa muistuttava lössimaa ja tumma turvemaa muodostavat suotuisat edellytykset vihannesten viljelylle, joka leimaa yhä selvästi kyseisen alueen maisemaa. Erityisesti sipulinviljelyllä on kyseisellä maantieteellisellä alueella yli tuhatvuotiset perinteet. Ensimmäiset viralliset maininnat ovat 700-luvulta (Zimmermann, J., Vom Zwiebelbau am Bodensee seit 1 200 Jahren — Das Zwiebel — oder Bölleland„Höri“, Zwiebelmärkte in Konstanz, Rorschach und Schaffhausen, in: Hegau. Zeitschrift für Geschichte, Volksmund und Naturgeschichte des Gebietes zwischen Rhein, Donau und Bodensee, 1967, numero 1/2 (23/24): 283). Sipulinsiementen tuottoa ja käsittelyä sekä Höri Bülle -sipulin viljelyä koskeva taitotieto on siirtynyt paikallisen väestön keskuudessa sukupolvelta toiselle ja vaikuttanut merkittävällä tavalla tuotteen myöhempiin ominaisuuksiin.

Matkailumainoksissakin korostetaan, että Höri Bülle on alueelle tyypillinen maataloustuote. Niemimaasta on jo pitkään käytetty kansanomaista nimeä ”Zwiebelhöri” (sipuli-Höri). ”Ein kleiner Strich Landes, kaum anderthalb Stunden lang und nirgends Dreiviertelstunden breit, zwischen dem Schienerberg und dem Untersee gelegen, hat seit urältester Zeit den sonderbaren Namen Höry, Bischofshöri, Zwiebelhöri (…)” (ks. Bader, J. (julk.) (1840), Badenia oder das badische Land und Volk, Kunst-Verlag, Karlsruhe, s. 248).

Alueella on perinteisesti käyty sipulikauppaa, ja siitä on lukuisia osoituksia, esimerkiksi 1900-luvun alun perinteiset sipulimarkkinat lähistöllä sijaitsevissa Konstanzin, Singenin ja Radolfzellin kaupungeissa sekä Sveitsin puolella Rorschachin ja Schaffhausenin kaupungeissa. Bodenjärven länsipäässä Stein am Rheinin ja Radolfzellin välillä sijaitseva hedelmällinen niemimaa ja siihen kuuluva 708 metriä korkea metsäinen Schienerberg-vuori voidaan myös yhdistää merkittäviin saksalaisiin taidemaalareihin ja runoilijoihin.

5.2 Tuotteen erityisyys

Höri Bülle -lajike kuuluu vanhoihin maatiaislajikkeisiin, eikä sitä ole suojattu kansallisilla eikä yhteisön kasvinjalostajanoikeuksilla. Höri Bülle -sipulia lisätään yksinomaan siemenistä. Sen siemeniä ei ole saatavilla markkinoilla. Höri Bülle eroaa muista punasipulilajikkeista ennen kaikkea muodoltaan ja väriltään. Kuori on ohut ja pehmeä ja väriltään lähinnä vaalean punaruskea. Toisin kuin tummanpunaisissa sipulilajikkeissa, kuori ei leikattaessa päästä väriä. Halkaistun sipulin leikkauspinnassa on nähtävissä vaaleanpunaisia kerroksia yksittäisten sipulikerrosten välillä. Höri Bülle soveltuu litteän ja pullean muotonsa ansiosta erityisen hyvin perinteisten sipulilettien tekoon. Hieman kimmoisan koostumuksensa ansiosta sipuli on erittäin mehukas, mutta toisaalta siihen tulee herkästi painaumia, joten perinteisessä käsinkorjuussa on noudatettava erityistä huolellisuutta. Tavallisella korjuukoneella tehtävä täysin mekaaninen korjuu ei siis tule kyseeseen. Sitä vastoin korjuuvaiheessa käytetään mekaanista laitetta sipulipenkkien varovaiseen avaamiseen.

Höri Bülle -sipulin maussa yhdistyvät ennen kaikkea hienostunut aromi ja maku, joka ei ole liian voimakas. Kypsennettäessä maku miedontuu, mutta sipulille ominainen punainen väri säilyy muuttumatta. Höri Bülle tunnetaan hyvin maantieteellisellä alueella ja sen ulkopuolella, ja sillä on alkuperänsä ansiosta erinomainen maine. Slow Food Deutschland e.V. valitsi Höri Büllen makujen arkkiin (Arche des Geschmacks) poikkeuksellisen hyvien makuominaisuuksien ja kestävän maataloustuotannon mukaisen viljelymenetelmän ansiosta (esimerkiksi sipulinsiemenet tuotetaan itse, korjuu tapahtuu perinteisesti käsin, ja Hörin kulttuurimaisemaa pidetään yllä).

Alueen kirjallisuudesta löytyy paljon runoja Höri Büllen tiimoilta, esimerkiksi murrerunoilija Anna Schreiber Bährin laatima ylistyslaulun Höri Büllelle ja taidemaalari, runoilija Bruno Epplen runo ”Uf em Markt”. Hörillä vaikuttaneiden taiteilijoiden töiden ja nimekkyyden ansiosta Höri Bülle on tullut tunnetuksi myös alueen rajojen ulkopuolella.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Höri Büllelle tunnusomaiset ominaisuudet ovat tulosta sipulinviljelyn alan osaamisesta ja vuosisatoja pitkistä perinteistä, jotka ovat myös tuotteen erinomaisen maineen taustalla. Maantieteelliset siteet, sipulinviljelyn arvostus alueella sekä useita vuosisatoja kestäneet viljelyperinteet näkyvät paikallisessa elämässä monilla aloilla. Höri Büllen merkitys tulee esiin muun muassa paikallisessa ruokakulttuurissa (Gemeinde Moos (julk.) (1996), Kleines Bülle Brevier, Text: Erwin Keller, 2. painos, Gemeinde Moos, s. 26–52).

Höri Bülle mainitaan monien juhlien ja paikallisten tapojen yhteydessä. Esimerkiksi Moosin kunnassa on järjestetty vuodesta 1976 lähtien joka vuosi lokakuun ensimmäisenä sunnuntaina niin sanottu Bülle-juhla, jossa on tarjolla Höri Büllestä valmistettuja tuotteita. Saatavilla on sipulilettejä, joissa on sekä Höri Bülle -sipuleita että keltasipuleita (Stuttgarter Riesen -lajike). Höri Büllen litteä muoto sopii letittämiseen erityisen hyvin. Ruokatarjoilu on sipulivoittoista: sipulikeittoa, -piirakkaa, -paistoksia yms.

Maantieteelliseen alueeseen kuuluvassa Moosin kunnassa on vuodesta 1953 lähtien ollut tapana huutaa karnevaaliaikaan ”Rätich, Bülla und Salot — gnua, gnua, gnua!”. Kunnan perinteinen karnevaaliyhdistys tunnetaan nimellä ”Büllebläri”.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/32550

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Katso alaviite 2.