***** 
it ir EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel den 9.06.1995 
KOM(95) 243 slutlig 
95/0142 (CNS) 
Ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteiseen kalastuspolitiikkaan 
sovellettavan valvontajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi hyväksymien 
tiettyjen kulujen rahoitukseen 
(komission esittämä) 
KOMISSION KERTOMUS N Ff IVOSTOI IM 
JA EUROOPAN PARLAMENTTI J F 
yhteisön osallistumisesta yhteisen kalastuspolitiikan 
noudattamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden 
hyväksymien tiettyjen kulujen rahoitukseen 

PERUSTELUT 
Yhteiseen kalastuspolitiikkaan sisältyy kokonaisvaltainen ja yhtenäinen valvontajärjestelmä. 
Erityisesti jokaisen jäsenvaltion tehtävänä on valvoa omalla alueellaan ja omaan 
suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluvilla merialueilla kalastustoiminnan 
harjoittamista. Tämän alan tehtävien suorittamiseksi yhteisten sääntöjen mukaisesti jokainen 
jäsenvaltio nimesi tämän valvonnan harjoittamisesta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset. 
Ottaen huomioon sen, että valvonnan luonne ylittää pelkästään kansallisen edun ja että 
asianmukaisten tarkastus- ja valvontakeinojen, erityisesti merellä ja ilmassa käytettävien 
kulkuvälineiden, kehittämiseen tarvittavat investoinnit ylittävät joissakin tapauksissa 
kansallisten talousarvioiden rahoitukseen käytettävissä olevat määrärahat, neuvosto on 
vuodesta 1978 alkaen asteittain osallistunut jäsenvaltioiden hyväksymiin kuluihin. Välivaiheen 
jälkeen tukea myönnettiin yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteisön kalavarojen 
säilyttämis- ja hallintojärjestelmän noudattamisen varmistamiseksi hyväksymien kulujen 
rahoitukseen 27 päivänä marraskuuta 1989 annetun neuvoston päätöksen 89/631 /ETY 1 
perusteella Tämä päätös koski ajanjaksoa 1991 - 1995. Sen myötä yhteisö on voinut 
osallistua 35 ja 50 prosentin välillä vaihtelevalla osuudella jäsenvaltioiden hyväksymiin 
kuluihin. 
« 
Neuvosto sitoutui päättämään ennen 30 päivää kesäkuuta 1995 komission laatiman 
kertomuksen perusteella yhteisön osallistumista koskevista säännöksistä, joita voitaisiin 
soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1996 alkaen. Hyväksyessään uuden valvontajärjestelmän 
loppuvuodesta 1993 neuvosto lujitti tätä sitoumusta samalla korostaen tarvetta tukea myös 
kaikkia tämän järjestelmän täydentäviä osia 
EYVL N:o L 364, 14.12.1989, s. 64. 
Yhteisön osallistumista jäsenvaltioiden yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavan 
valvontajärjestelmän toteutukseksi hyväksymiin tiettyihin kuluihin koskevan neuvoston 
päätösehdotuksen, joka laaditaan komission kertomuksen perusteella, tavoitteena on täyttää 
päätöksessä 89/63 l/ETY määrätty neuvoston velvoite ottaen kuitenkin huomioon tämän alan 
kehitys. 
Komission kertomus yhteisön osallistumisesta yhteisen kalastuspolitiikan noudattamisen 
varmistamiseksi jäsenvaltioiden hyväksymien menojen rahoitukseen koostuu kolmesta osasta, 
joissa keskitytään päätöksen 89/63 l/ETY soveltamisesta tehtyyn selvitykseen, sellaisen 
kehyksen erittelyyn, johon uuden päätöksen olisi sovittava, sekä tällaisen päätöksen sisältöön. 
Ensimmäinen osa sisältää yksityiskohtaiset tiedot ja taseen. Taseessa päätellään, että yhteisön 
osallistumisen myötä on ollut mahdollista parantaa kalustoa huomattavasti, mikä käytännössä 
on näkynyt valvonnan tehostumisena, mutta tämä tehostuminen ei kuitenkaan ole merkittävästi 
vähentänyt rikkomusten määrää. * 
Toisessa osassa tehdään yhteenveto kaikista vuodesta 1989 alkaen tehdyistä päätöksistä ja 
esitetään tekijät, jotka määrittävät uutta lainsäädännöllistä kehystä. Sitä on muutettu ja 
laajennettu perusteellisesti niin jatkamalla uuden perusasetuksen voimassaoloaikaa kuin 
yhteisön laajentumisen seurauksena ja tekemällä monia erityisiä päätöksiä. Siten valvonnan 
soveltamisala on maantieteellisesti laajennettu koskemaan yhteisön alusten avomerellä 
harjoittamaa kalastustoimintaa - toiminta, joka voidaan asettaa sellaisen kansainvälisen 
sääntöjärjestelmän alaisuuteen, jolla pyritään vastuulliseen kalastukseen - sekä yhteisön 
alusten kolmansien maiden vesialueilla kolmansien maiden ja unionin välisten 
kalastussopimusten nojalla harjoittamaa kalastustoimintaa Lisäksi se on laajennettu 
koskemaan kaikkia yhteisen kalastuspolitiikan osa-alueita ja erityisesti "markkina" ja 
"rakenne"-aloja Se koskee myös pyyntiponnistuksen valvontaa, mikä mahdollistaa 
järjestelmän täydentämisen panoksia (inputs) valvomalla Toinen osa jatkuu tehokkaan 
valvonnan edellytysten analyysillä. Sellaisen toimintasuunnitelman toteuttamiseksi, jonka 
kohteena ovat valvonnan heikoimmat kohdat, on todellakin tarvittavaan yhteisvaikutukseen 
pääsemiseksi ehdottomasti otettava käyttöön välinekokonaisuus, erityisesti inhimilliset ja 
aineelliset voimavarat, ja tämän kokonaisuuden organisaatio. 
Kolmannessa ja viimeisessä osassa selvitetään päätöksen 89/63 l/ETY nojalla harjoitettavan 
rahoituksellisen yhtdsvastuutoiminnan tarve tulevaisuudessa Yhteisön osallistumisen 
jäsenvaltioiden menoihin jatkamiseksi ja sen tehokkuuden parantamiseksi ottaen huomioon 
alan kehitys ehdotetaan pääperiaatteita, laajempaa ja paremmin määriteltyä soveltamisalaa ja 
uusiin käsitteisiin mukautettuja yksityiskohtaisia sääntöjä sekä rahoitustarpeiden arviointia 
Painopiste on tarpeiden kasvulla ja välttämättömyydellä laajentaa toimenpidemahdollisuuksia 
Erityisesti teknistä kehitystä, kuten esimerkiksi alusten valvontaa satelliittijärjestelmien ja 
tietoverkkojen avulla, on nopeutettava Vastaavasti tukea saavilta jäsenvaltioilta on tarpeen 
saada suuremmat takeet tehokkuudesta ja avoimuudesta 
Neuvoston päätösehdotuksessa kertomuksen päätelmät kirjataan muodolliseksi tekstiksi 
yhteisön tulevaan osallistumiseen jäsenvaltioiden hyväksymiin menoihin liittyvältä osalta 
Investointikustannuksiin osallistumisen lisäksi yhteishankkeiden rahoitusmahdollisuuksista 
säädetään vastoin aiempaa päätöstä, jota oli tarpeen muuttaa, jotta pilottihankkeet 
kalastusalusten jatkuvaksi paikantamiseksi satelliitin avulla voitaisiin rahoittaa Ehdotuksessa 
määrätään myös tuesta sellaiselle toimintakokonaisuudelle, jolla henkilöstön koulutusta ja 
vaihtoa edistetään. Tämän myötä voidaan siten teknisiin ja lainsäädännöllisiin seikkoihin 
vaikuttamisen lisäksi myös saada ammattilaiset hyväksymään valvonnan tarve sekä kouluttaa 
ja motivoida valvontaviranomaisia paremmin. Ehdotuksessa otetaan lisäksi huomioon tarve 
kirjata neuvoston sitoumukset Irlannin osalta Erityislausekkeet kuvaavat laajempia tehokkuus-
ja avoimuustakeita 
Lopuksi kertomuksessa ja päätösehdotuksessa tarkoitettujen toimenpiteiden ja toiminnan 
kokonaisuus heijastaa laajempaa ja yhtenäisempää näkemystä yhteisen kalastuspolitiikan 
hallinnosta ja valvonnasta Tämän näkemyksen myötä voidaan paremmin antaa vastuuta 
alakohtaisesti ja vahvistaa hallinnon merkitystä niin jäsenvaltioiden kuin yhteisönkin tasolla 
EHDOTUS NEUVOSTON PÄÄTÖS 95/0142 (CNS) 
YHTEISÖN «MUSTUMISESTA JÄSENVALTIOIDEN YHIEISEEN KALASTUSPO­
LITIIKKAAN SOVELLETTAVAN VALVONTAJÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖN 
PANEMISEKSI HYVÄKSYMIEN TIETTYJEN KULUJEN RAHOITUKSEEN 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 43 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen('), 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnonO, 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon^), 
sekä katsoo, että 
yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteisön kalavarojen säilyttämis- ja hallintojärjes­
telmän noudattamisen varmistamiseksi hyväksymien kulujen rahoitukseen 27 päivänä 
marraskuuta 1989 tehdyssä neuvoston päätöksessä 89/631/ETY(4), sellaisena kuin se on 
viimeksi muutettuna päätöksellä 94/207/EY(5), ja erityisesti sen 1 artiklan 5 kohdassa 
määrätään, että neuvosto päättää 30 päivään kesäkuuta 1995 mennessä 1 päivästä tammikuuta 
1996 lähtien sovellettavista yhteisön osallistumista koskevista määräyksistä, 
yhteinen kalastuspolitiikka, joka takaa kalavarojen pysyvyyden ja siten työllisyyden käytön 
tässä taloudellisessa toiminnassa, ei pysty saavuttamaan sille asetettuja tavoitteita ilman sen 
sääntöjen noudattamista eikä ilman niiden tehokasta valvontaa, 
O EYVLNioL... 
O EYVLMoL... 
O EYVLNroL... 
(4) EYVL N:o L 364, 14.12.1989, s. 64 
O EYVL N:o L 101, 20.4.1994, s. 9 
C 
nämä tavoitteet ja säännöt vahvistettiin ensimmäisen kerran yhteisön kalastus- ja vesivilje­
lyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa 
(ETY) N:o 3760/92(') sekä yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 
12 päivänä lokakuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2847/93(2), 
valmistaessaan yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavan valvontajärjestelmän täytän­
töönpanon jäsenvaltiot täyttävät yhteisön etujen mukaisen velvoitteen, 
sen vuoksi olisi määrättävä yhteisön osallistumisesta tiettyjen jäsenvaltioiden hyväksymiin 
tiettyihin valvontakuluihin, 
tiettyjen jäsenvaltioiden kohdalla valvontatehtävän laajuus on kohtuuton suhteessa niiden 
taloudelliseen tilanteeseen ja voi tietyissä tapauksissa rasittaa niitä kohtuuttomasti, 
tiettyjä yhteisön kalastusalueita ja kalakantoja koskevasta pyyntiponnistusten hallinnosta 
annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 685/95^) 1 artiklassa säädetään valvonnan 
parantamiseksi yhteisön taloudellisesta lisätuesta Irlannille, käyttökulut mukaan lukien sallittua 
yhteisön käytäntöä noudattaen ja rahoituksen suuntaviivojen mukaisesti, 
yhteisön osuuden olisi pysyttävä vuosittain kokonaisbudjetiltaan 41 miljoonassa ecussa 
viisivuotisjakson (1996 - 2000) aikana, ja vastaavat varat olisi otettava Euroopan yhteisöjen 
yleisen talousarvion vuotuisiin määrärahoihin, ja 
O EYVLN:o L 389, 31.12.1992, s. 1 
O EYVL N:o L 261, 20.10.1993, s. 1 
O EYVL N:o L 71, 31.3.1995, s. 
e 
edunsaavien jäsenvaltioiden osallistumisen edellytyksenä on oltava valvonnan tyydyttävän 
tason toteutuminen niin merellä kuin maalla ja tämän valvonnan tehokkuus on esitettävä 
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 35 artiklassa tarkoitetussa vuosikertomuksessa, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
1. Yhteisö voi osallistua jäsenvaltioiden tiettyjen kulujen rahoitukseen tässä päätöksessä 
luetelluin edellytyksin asetuksessa (ETY) N:o 2847/93, sellaisena kuin se on viimeksi 
muutettuna asetuksella (EY) N:o /95, säädetyn yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovelletta­
van valvontajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi. Rahoitukseen oikeutettuja kuluja ovat 
sellaiset, jotka pyrkivät: 
a) valvontalaitteiden hankintaan tai uudenaikaistamiseen; 
b) kalastustoiminnan ja siihen liittyvien toimintojen valvonnan laadun ja tehokkuuden 
parantamiseen tarkoitettuihin erityisiin toimiin, joiden kesto ei ylitä kahta vuotta. 
Nämä kulut on annettava valvontakeinojen käyttöön asetuksen (ETY) N:o 2847/93 1 
artiklan 2 kohdan mukaisesti. 
2. Yhteisön osallistuminen koskee jäsenvaltioiden 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän 
joulukuuta 2000 välisenä ajanjaksona tukeen oikeutettuja kuluja. 
Tukeen oikeutetuilla kuluilla olisi syytä tarkoittaa niitä oikeudellisia ja taloudellisia velvoit­
teita, joihin kansalliset viranomaiset ovat sitoutuneet edellä mainitun ajanjakson aikana. 
3. Tällä päätöksellä käyttöön otetun toiminnan toteuttamisen kannalta välttämättömiksi 
arvioitujen yhteisön kulujen enimmäismäärä on 41 miljoonaa ecua vuodessa. 
> 
4. Budjetista vastaava viranomainen määrittää kunakin varainhoitovuonna käytettävissä 
olevat määrärahat. Yhteisön osallistuminen myönnetään yhteisön talousarviossa tähän 
tarkoitukseen osoitettujen määrärahojen mukaisesti. 
2 artikla 
1. Edellä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu taloudellinen osallistuminen perustuu 
investointikuluihin, jotka voivat liittyä: 
kalastustoiminnan valvonnan ja tarkastamisen varmistamiseksi käytettyjen laivojen, 
ilma-alusten ja maa-ajoneuvojen hankintaan ja nykyaikaistamiseen; 
kalastustoiminnan paikantamis- ja rekisteröintijärjestelmien (mukaan luettuna 
kalastusaluksissa olevat laitteet) hankintaan ja nykyaikaistamiseen; 
valvontaa koskevien tietojen rekisteröinti- , hallinta- ja tiedonsiirtojärjestelmien 
(mukaan luettuna sovellusohjelmistot) hankintaan ja nykyaikaistamiseen. 
Edellä mainitut kulut ovat hyväksyttäviä niiden todellisen käytön rajoissa 1 artiklassa 
tarkoitetun valvontajärjestelmän täytäntöönpanemiseksi. 
2. Edellä 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu taloudellinen osallistuminen kuuluu 
hyväksyttäviin kuluihin, jotka on tarkoitettu lisäämään yhteisen kalastuspolitiikan sovelta­
misen tehokkuutta, jotka koskevat toimintaa ja suunnitelmia, joiden kesto ei ylitä kahta 
vuotta, ja joiden tavoitteena on: 
a) asetuksen (ETY) N:o 2847/93 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen yhteisten 
tutkimusohjelmien täytäntöönpano; 
b) uusien teknologioiden kokeilu ja täytäntöönpano kalastustoiminnan ja siihen liittyvien 
toimintojen valvonnan parantamiseksi; 
c) yhteisön aloitteesta laadittujen ja kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden 
toteuttamien erityisten valvontaohjelmien täytäntöönpano; 
s 
d) tiedonkäsittelyn ja tietojen vaihdon tietokoneistamiseksi tarkoitetut usean jäsenvaltion 
ja tarvittaessa komission kesken yhteisellä päätöksellä kehitetyt ohjelmat; 
e) myöhemmin päätettävät yhteisön edun mukaiset muut valvontatoimet. 
3. Edellä 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu taloudellinen osallistuminen voi 
koskea myös sellaisia hyväksyttäviä kuluja, joiden tavoitteena on valvontaan osallistuvien 
kansallisten viranomaisten koulutus, erityisesti toisessa jäsenvaltiossa. 
Yksityiskohtaiset säännöt tämän kohdan soveltamiseksi annetaan kalastus- ja vesiviljely­
järjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklan mukaisesti. 
3 artikla 
1. Yhteisön taloudellinen osallistuminen ei saa ylittää jäsenvaltiota ja vuotta kohden: 
35 % 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista hyväksyttävien kulujen määrästä; 
50 % 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista hyväksyttävien kulujen määrästä. 
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, komissio voi kuitenkin päättää suuremmasta 
määrästä, erityisesti: 
jäsenvaltioiden ja komission kesken sovitun sellaisen toiminnan toteuttamiseksi, joka 
on omiaan auttamaan yhteisöä erityisesti kiinnostavaa alaa koskevissa valvontaongel-
missa; 
uusien teknologioiden kokeilemiseksi ja täytäntöönpanemiseksi kalastxistoiminnan ja 
siihen liittyvien toimintojen valvonnan parantamiseksi. 
6 
Näihin toimintoihin varattu vuosittainen talousarvion osuus on rajoitettu 15 prosenttiin ta­
lousarvion määrärahoista. 
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa maarataan, komissio voi valvonnan parantamiseksi päättää 
suuremmasta määrästä yhteisön taloudellista lisätukea Irlannille, seuraavat käyttökulut 
mukaan lukien: 
valvontaan osallistuvien kansallisten viranomaisten palkat, joilla on 1 päivän 
tammikuuta 1996 jälkeen luotu lisätyöpaikka, yksityiskohtaisen kalastusta ja 
määriteltyjä alueita koskevan tutkimus- ja valvontaohjelman mukaisesti ajanjaksolle, 
joka ei ylitä yhtä vuotta; tässä kohdassa 'palkalla' tarkoitetaan kyseessä olevien 
viranomaisten palkkaa, josta on vähennetty verot ja kansallisen lainsäädännön 
mukaiset maksut, sekä heidän tehtäviensä suorittamiseksi tarpeellisia matkakuluja; 
valvontaan osallistuvien kansallisten viranomaisten koulutus- ja tiedotuskulut; 
valvontaan osallistuvien kansallisten viranomaisten varusteiden hankkimisesta 
aiheutuvat kulut; 
valvontayhtiöille uskotuista tarkastuksista aiheutuvat kulut. 
Irlannille käyttökuluihin annettavaa taloudellista tukea annetaan vuosittaisen 2 miljoonan 
ecun kokonaismäärän rajoissa. 
4 artikla 
1. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat saada taloudellista tukea, on esitettävä komissiolle ennen 
30 syyskuuta 1995: 
a) viisivuotisohjelma valvonnasta, jota ne suorittavat 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun 
jakson aikana. Valvontaohjelmassa on oltava erityisesti valvonta- ja tarkastustoimien 
ohjelmoinnin tavoitteet, suunnitellut toimintaa koskevat toimenpiteet sekä saavutetut 
tulokset. 
AJD 
b) ohjelma ennakoitavissa olevista vuosittaisista kuluista 1 artiklan 2 kohdassa tarkoite­
tun jakson aikana ja jonka osalta ne toivovat saavansa yhteisön taloudellista tukea. 
2. Jokainen jäsenvaltio toimittaa ensimmäisen kerran vuonna 1996 ja sen jälkeen joka vuosi 
komissiolle kertomuksen ennusteiden perusteella ja valvontaohjelman mukautuksen vuoksi 
toteutuneesta kehityksestä. Tässä kertomuksessa on asetuksen (ETY) N:o 2847/93 35 
artiklassa tarkoitettu erityinen luku. 
3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen on annettava komissiolle riittävä 
mahdollisuus seurata yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavan valvontajärjestelmän 
täytäntöönpanoa koskevia kuluja. 
5 artikla 
1. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat saada yhteisön taloudellista tukea 2 artiklassa tarkoitettuihin 
kuluihin, on osoitettava komissiolle ensimmäisen kerran ennen 30 syyskuuta 1995 ja sen 
jälkeen ennen jokaisen vuoden 31 päivää toukokuuta seuraavan vuoden tukihakemus, jossa 
on oltava liitteessä olevassa 1,2 ja 3 kohdassa täsmennetyt tiedot. Tämän päivämäärän 
jälkeen saadut tukihakemukset otetaan huomioon ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa 
tapauksissa 
2. Tämä tukihakemus on laadittava 4 artiklassa tarkoitettujen ohjelmien mukaisesti. 
M 
6 artikla 
Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella komissio päättää ensimmäisen kerran ennen 
31 päivää joulukuuta 1995 ja sen jälkeen ennen jokaisen vuoden 31 päivää joulukuuta 
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa määritellyn menettelyn mukaisesti: 
- esitettyjen kulujen hyväksyttävyydestä; 
- yhteisön taloudellisen osallistumisen määrästä; 
- taloudellista osallistumista koskevista edellytyksistä. 
7 artikla 
Jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä komissio voi myöntää ennakkomaksuja 25 prosenttiin asti 
yhteisön vuosittaisesta osallistumisesta. Tämä ennakko on poistettava todella aiheutuneiden 
kulujen, joihin yhteisö osallistuu, lopullisesta kokonaismäärästä. 
8 artikla 
Jos jäsenvaltio päättää olla toteuttamatta osittain tai kokonaan komission 6 artiklan mukaisesti 
korvattavaksi hyväksyttyjä kuluja, sen on ilmoitettava komissiolle viipymättä täsmentäen sen 
vaikutukset valvontaohjelmaan. 
9 artikla 
1. Jäsenvaltioiden on jätettävä korvaushakemuksensa vuotta, jonka aikana kulut ovat 
aiheutuneet, seuraavan vuoden toukokuun 31 päivään mennessä. 
2. Korvaushakemuksen esittämisen jälkeen jäsenvaltioiden kansallisen valvontaviranomaisen 
on varmistettava ja todistettava, että kulut on suoritettu tässä päätöksessä, ja erityisesti sen 
liitteessä olevassa 4 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä noudattaen. 
yfC 
3. Jos hakemuksessa ilmenee merkkejä siitä, että 2 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä ei ole 
noudatettu, komissio ryhtyy asian perusteellisiin tutkimuksiin pyytäen jäsenvaltiota 
erityisesti esittämään huomionsa määrätyn ajan kuluessa. Jos tutkimukset vahvistavat, että 
2 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä ei ole noudatettu, komissio vahvistaa asianmukaisen 
määräajan, jonka kuluessa jäsenvaltio voi täyttää edellytykset. Komissio voi vähentää, 
lykätä tai poistaa osallistumisen kyseisellä toimialalla, jos jäsenvaltio ei määräajan 
päättyessä noudata suosituksia. 
10 artikla 
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tiedot, joita se voisi niiltä vaatia tällä 
päätöksellä sille määrättyjä tehtäviä hoitaessaan. 
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tiedot tarkastus- ja valvontakeinojen 
määräysten varmistamiseksi, jotka tämän päätöksen nojalla kuuluvat yhteisön taloudelliseen 
osallistumiseen. 
Jos komissio epäilee näitä varoja käytettävän muihin kuin suunniteltuihin tarkoituksiin ja niille 
määriteltyjen ehtojen vastaisesti, komissio antaa asiasta tiedon kyseiselle jäsenvaltiolle. Tämän 
on käynnistettävä hallinnollinen tutkimus, johon komission virkamiehet voivat osallistua. 
Kyseisen jäsenvaltion on annettava komissiolle tieto tutkimuksen edistymisestä ja tuloksista 
ja annettava komissiolle jäljennös sitä varten laaditusta kertomuksesta ja toimitettava sille 
tiedoksi kertomuksen laatimisessa käytetyt tärkeimmät lähteet. 
/*3 
11 artikla 
Komissio voi ryhtyä kaikkiin tarpeellisiksi katsomiinsa tarkastustoimiin tämän päätöksen 
jäsenvaltioille määräämien edellytysten ja tehtävien suorittamisen varmistamiseksi ja jäsenval­
tioiden on autettava komission tätä tarkoitusta varten nimittämiä virkamiehiä. 
Tämän artiklan säännöksiä sovelletaan sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen 
(ETY) N:o 2847/93 29 artiklan säännösten soveltamista. 
12 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja. 
At-i 
LIITE 
1. Edellä 5 artiklassa mainitussa tukihakemuksessa luetellaan seuraaviksi vuosiksi suunnitellut 
kulut. Siinä täsmennetään erityisesti: 
suunniteltujen kulujen aikataulu; 
laitteiden tekniset ominaisuudet, laitteiden hinta ja suunniteltu maksutapa sekä niiden 
ohjelmaa koskeva valvontatavoite; 
laitteiden suunniteltu käyttö, mukaan lukien niiden käyttöönottopäivämäärä. 
kalastustoiminnan ja siihen liittyvien toimintojen valvonnan laadun ja tehokkuuden 
parantamiseksi tarkoitettujen erityistoimien laji ja hinta sekä täsmennys ennalta 
suunniteltuun kestoon. 
2. Jäsenvaltiot perustelevat edellä mainitut toiminnat seuraavin perustein: 
tavoitteet niiden kulujen mukaisesti, jotka halutaan toteuttaa; 
toteutettaviin kuluihin liittyvät odotetut tulokset; 
laivojen, ilma-alusten ja maa-ajoneuvojen hankintaan osoitettujen kulujen osalta aika, 
jona niitä käytetään kalojen valvontaan; 
taloudellisen osallistumisen käyttö, joka niille olisi annettu päätöksen 89/63 l/ETY 
. mukaisesti ja tämän päätöksen mukaisesti edellisen vuoden aikana; 
M 
kyseisen jäsenvaltion merellä ja maissa suorittaman kalastuksen valvonnan 
tehokkuuden lisääminen hakemusta edeltävän jakson aikana 4 artiklassa tarkoitetun 
ohjelman mukaisesti sekä ennakoitujen kulujen ansiosta todennäköisesti tapahtuva 
tehokkuuden lisääntyminen. 
3. Jäsenvaltio täsmentää toisaalta jokaisen toiminnan kohdalla seuraavat seikat: 
yhteisen kalastuspolitiikan rikkomusten ehkäisemisen, havaitsemisen ja rikkomuksista 
syyttämisen, 
kansallisessa lainsäädännössä ja sen soveltamisessa käytetyt rikkomusten vakavuuteen 
suhteessa olevat rangaistukset, joilla estetään tehokkaasti vastaavien rikkomusten 
esiintyminen vastaisuudessa, 
komissiolle tiedoksi antamien saalismäärien luotettavuuden ja sen kyvyn estää sille 
myönnettyjen kiintiöiden ylittäminen, 
kalastuksen valvontaan osallistuvien henkilöstövarojen ja valvonnassa käytettävien 
aineellisten varojen määrän ja tehokkuuden, 
kalastusvyöhykkeellä harjoitettavan kalastustoiminnan monimuotoisuuden, 
muiden jäsenvaltioiden ja komission kalastusta koskevan valvonnan yhteydessä 
harjoittaman yhteistyön asteen, 
tarvittaessa osallistumisen kalastusta koskevaan valvontaan kansainvälisiin sopimuk­
siin, joiden sopimuspuolena yhteisö on, kuuluvilla vyöhykkeillä sekä valvonnan 
laajuuden ja tehokkuuden, 
avomerellä olevien kalastusalusten kehittämien kalastustoimintojen osalta erillisen 
tarkastuspyrkimyksen 
4. Kulut korvataan ja ennakot maksetaan ainoastaan siltä osin kuin julkisia rakennusurakoita 
ja tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamista koskevien 
direktiivien säännöksiä on noudatettu siinä, että huolellisesti täytetyssä julkisia 
A.C 
hankintoja koskevassa kyselylomakkeessa on viitattu julkisten hankintojen sopimuksia 
koskevaan lausuntoon, joka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Jos 
lausuntoa ei julkaista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä edunsaajan on todistettava, 
että julkiset hankinnat ovat tapahtuneet yhteisön lainsäädäntöä noudattaen. 
Komissio voi pyytää kaikkia tarpeellisiksi katsomiaan tietoja yhteisön lainsäädännön 
noudattamisen arvioimiseksi julkisten hankintojen osalta. 
Korvauksen saamisen edellytyksenä on asiakirjojen esittäminen kahtena kappaleena. Niissä 
on oltava vähintään jäsenvaltion ja palvelun toimittajan tai toimittajien kesken tehdyn 
sopimuksen pääasialliset kohdat sekä todisteet vastaavista maksuista. Jotta yksittäiset kulut 
voidaan korvata, ne on koottava yhteenvetotositteeseen, joka osoittaa selvästi jokaisen 
kulun osalta kulukohteen, sen yhteyden ehdotettuun ohjelmaan ja sen nettomäärän ilman 
arvonlisäveroa. 
A^ 
Rahoitusta koskeva selvitys 
ALAMOMENTTI B2-901: Osallistuminen valvonta- ja tarkkailutoimiin. 
1. TOIMINNAN OTSIKKO 
O^listuminen valvonta- ja tarkkailutoimiin. 
2. KYSEINEN BUDJETIIKCÄirA 
B2-901 
3. OIKEUDELLINEN PERUSTE 
Perustamissopimuksen 43 artikla Neuvoston päätös 89/63 l/ETY. 
4. TOIMINNAN KUVAUS 
4.1 Toiminnan yleiset tavoitteet 
Yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamisen jälkeen on pohdittu rahoituksellista 
yhteisvastuullisuutta jäsenvaltioiden valvonnan alalla tekemien ponnistelujen 
tukemiseksi. Ensimmäisen vaiheen jälkeen tukea myönnetään sen päätöksen {89/631 ) 
perusteella, joka koskee ajanjaksoa 1991 - 1995 22 miljoonan ecun vuosittaisen 
perusmäärän osalta ja jonka myötä komissio voi osallistua enintään 50 prosentin 
osuudella jäsenvaltioiden hyväksymiin varustamismenoihin. Neuvosto on sitoutunut 
päättämään komission laatiman kertomuksen perusteella ennen 30/6/95, mitkä 
toimenpiteet se aikoo toteuttaa. Tällä välin neuvosto on tehnyt muita päätöksiä, jotka 
eivät ole sopusoinnussa tämän asiakirjan kanssa. 
Annettuaan uuden valvontaa koskevan asetuksen neuvosto julisti, että nykyistä 
valvontajärjestelmää, sellaisena kuin se on hyväksytty, voidaan soveltaa uusille 
aloille ja se edellyttää sellaisten lisätoimenpiteiden toteuttamista, joiden 
osaltaaiemmassa päätöksessä (89/631/ETYX1) ei ole säännöksiä. Siten on tarpeen 
lisätä aloja, joilla yhteisö voi osallistua jäsenvaltioiden kuluihin. 
O EYVL N:o L 364, 14.12.1989, s. 64. 
A9 
- Investointikustannuksiin annettavan tuen on kuitenkin edelleen oltava 
taloudellisen tuen pääasiallinen osa. Raskaan kaluston hankinta on erityisen 
vaikea rahoittaa kansallisten talousarvioiden rajoissa Ajanjaksoksi 89-95 
hyväksyttyjen investointien suuruus ei kuitenkaan ole poistanut niiden tarvetta, 
minkä todistaa jäsenvaltioiden ajanjaksolle 1996 - 2000 tekemä arvio. 
Vastaavien laitteiden elinkaari vaihtelee muutamista vuosikymmenistä (merellä 
käytettävät välineet) muutamiin vuosiin (ajoneuvo- ja tietokonekanta, tekniset 
tarkastuslaitteet), ilmavalvontavälineiden muodostaessa niiden välimuodon. 
Laitteet, joiden elinkaari on lyhyt, on uusittava tulevien viiden vuoden aikana. 
Jopa merellä käytettäviä välineitä on täydennettävä, uusittava tai korjattava. 
Lisäksi investointien osalta uudelle tekniikalle on annettava suurempi merkitys. 
Investointikustannusten on katettava kaluston hankinnan lisäksi myös muunlaiset 
kustannukset tietokoneohjelmista alkaen. 
- Nopea kehitys voi myös tuoda • mukanaan sellaisten yhteishankkeiden 
toteuttamisen, -joiden rahoitus edellyttää satelliittipilottihankkeiden tavoin 
rahoituskustannukset ylittäviä menoja. Tietoverkkojen perustaminen kuuluu 
näihin yhteishankkeisiin. Neuvoston pääsy joulukuussa 1994 yksimielisyyteen 
kalastuksen valvonnasta 4. läntisen pituuspiirin länsipuolella merkitsee siten 
valvonnan hyvin nopeaa toteuttamista ja edellyttää jo itsessään erityistä 
vakavaraisuutta. 
- Koulutusongelmien merkitystä on lopuksi korostettava Jäsenvaltioiden tekemiä 
aloitteita tällä alalla on tuettava Ensisijainen tuki on myönnettävä myös 
jäsenvaltioiden väliselle sekä jäsenvaltioiden ja komission yksiköiden väliseen 
henkilövaihtoon, niin valvontaviranomaisten peruskoulutuksen tasolla kuin 
määräaikaisena vaihtona ymmärretyn ulkomailla työskentelyn edistämiseksi 
myöhemmin. 
4.2 Toimintaa koskeva ajanjakso ja sen jatkamisesta annetut yksityiskohtaiset säännöt 
Toiminta sijoittuu ajanjaksoon 1996 - 2000. Toteutettavista toimenpiteistä on 
päätettävä ennen tämän ajanjakson päättymistä. 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITTELU 
5.1 Pakolliset menot 
5.2 Jaksotetut määrärahat 
5.3 ei tuloja • • 
6. MENOJEN JA KULUJEN LAATU 
^q 
6. MENOJEN JA KULUJEN IAATO 
yhteisrahoitukseen muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin toimijoiden kanssa 
myönnetty tuki. 
Maksun palauttamisen muodossa annettu tuki. Mahdollisuus myöntää ennakkoja 
7. TALOUDELLKETVAIKUTOKSEr 
7.1 Toimintakustannusten laskentamenetelmä 
Investointikustannuksiin osallistuminen liittyy erityisesti seuraavien välineiden 
hankintaan tai ajanmukaistamiseen: 
- kalasttistoiminnan valvonnan ja tarkastamisen varmistamiseksi käytetyt alukset, 
ilma-alukset ja maa-ajoneuvot, 
- kalastustoiminnan paikantamis- ja rekisteröintijärjestelmät (mukaan lukien 
kalastusaluksilla olevat laitteet), 
- valvontaan liittyvien tietojen rekisteröinti- ja tiedonsiirtojärjestelmät, mukaan 
lukien tietotekniikkasovellukset ja tietokoneohjelmat. 
Tavallisesti se rajoitetaan 35 prosenttiin verrattuna edellisen päätöksen 50 
prosenttiin. 
Osallistuminen yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamisen tehokkuuden lisäämiseksi 
enintään kaksi vuotta kestävien erityisten hankkeiden ja toiminnan rajoissa 
tarkoitettuihin menoihin rajoitetaan 50 prosenttiin. 
Tämä koskee myös kansallisten valvontaviranomaisten koulutukseen, erityisesti 
toisessa jäsenvaltiossa kuin missä he työskentelevät, annettavaan koulutukseen 
liittyviä menoja 
Komissio voi kuitenkin päättää korkeammasta tuen määrästä, erityisesti: 
- jotta jäsenvaltioiden ja komission yhteinen toiminta, jolla voidaan korjata 
valvonnan vaikeutta jollakin yhteisöä kiinnostavalla alalla, voitaisiin toteuttaa, 
- jotta uutta tekniikkaa voitaisiin kokeilla ja toteuttaa kalasttistoiminnan ja siihen 
liittyvien toimintojen valvonnan parantamiseksi, 
- jotta Irlannille voitaisiin myöntää valvonnan r>arantamiseen ylimääräistä yhteisön 
taloudellista tukea, joka ei välttämättä rajoitu investointikustannuksiin. 
£<D 
7.2 Toiminnan osatekijöiden erittely 
Maksusitoumusmäärärahat miljoonina ecuina 
(vuoden 1996 arvo) 
Toiminnan osatekijä Vuosien 1996 - 2000 Kokonaistalousarvio 
vuosittainen 5 vuodeksi 
talousarvio 
1. Pääomahyödykkeet 28 140 
2. Toimintakulut (Irlanti) 2 10 
3. Tietoverkot 10 .50 
4. Koulutus ja vaihto 1 5 
Yhteensä • | 41 | 205 | 
• Menojen erittelyä ei voida ennakolta tehdä tarkemmin, koska aloitteenteko-oikeus on 
jäsenvaltioilla Olisi kuitenkin toivottavaa antaa etusija uudelle tekniikalle merellä 
suoritettavassa valvonnassa käytettäville välineille niiden jäsenvaltioiden osalta, 
joiden varustelu on riittämätön. 
7.3 B osaan sisältyvät tutkimuksesta, asiantuntijakokouksista ja niin edelleen aiheutuvat 
käyttökustannukset 
Tällaiset käyttökustannukset eivät kuulu tähän kohtaan. 
7.4 Aikataulu, jossa monivuotiseen toimintaan myönnetyn tarpeelliseksi arvioitu määrä 
(kirjattu perusasiakirjaan) maksetaan. 
Tarpeelliseksi arvioitu määrä: 41 miljoonaa ecua 
Soveltamisajanjakso: 1996 - 2000 
Maksusitoumusmäärärahat/Maksumäärärahat 
miljoonaa ecua (vuoden 1996 arvo) 
Maksusitoumusmäärärahat 
Maksumäärärahat Ohj 
1996 
41 
10 1997 
41 
40 1998 
41 
40 eellinen ohjelma 
1999 
41 
40 2000 
41 
40 2001 
35 Yhteensä 
205 
205 
k* 
8. RIKKOMUSTEN EHKÄISEMISEKSI ANNETUT SÄÄNNÖKSET (JA NIIDEN 
TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA SAADUT TULOKSET) 
Toiminnassa määrätään, että komissio tekee joka vuosi yhteisön osallistumista 
jäsenvaltioiden hyväksymien menojen rajoitukseen koskevan päätöksen. Ensiksi tehdään 
jäsenvaltioiden tekemistä ehdotuksista ennakkoarvio. Komissio määrittää toimitettujen 
asiakirjojen perusteella, ovatko jäsenvaltioiden tekemät hakemukset pätevät. Kalastus- ja 
vesiviljelyalan hallintokomitea käsittelee hyväksytyt ehdotukset istunnossaan vuosittain 
osastojen välisen neuvottelun jälkeen. Tämän jälkeen komissio päättää yhteisön 
osallistumisen ehdoista ja määrästä. 
Tähän yhteisön osallistumiseen liittyvät maksut suoritetaan, kun asianmukaisesti 
maksetuista tosiasiallisesti hyväksyttyihin korvauskelpoisiin menoihin liittyvistä laskujen 
kuitit ja asianmukaisesti täytetty yhteismarkkinalomake esitetään. 
Yhteisön talousarviosta myönnetyn tuen tehokkaammaksi hyödyntämiseksi jäsenvaltioiden 
on lisäksi sekä taattava käyttämiensä valvonta- ja seuraamusjärjestelmien tehokkuus että 
varmistettava täydellinen avoimuus. 
Komission jäsenvaltioihin lähettämien valtuuskuntien merkitystä olisi korostettava Niillä 
Voidaan varmistaa kaluston ja jäsenvaltioiden hallinnon komissiolle toimittamien 
hallinnollisten asiakirjojen yhdenmukaisuus sekä kaikkien yhteisön osaltaan rahoittamien 
valvontavälineiden tehokas käyttö. Koko toiminta-ajanjakson ajan tukea saaviin 
jäsenvaltioihin järjestetään hyväksyjän ja varainhoidon valvonnan yhteisvaltuuskuntia. 
Kaikkien näiden näkökulmien myötä komissio voi arvioida päätöstä 89/63 l/ETY 
seuraavan päätöksen todellista soveltamista 
9. IOJSTANNUS-TEH0KKUUSANALYYSIN TEKLIÄT 
Kalastustoiminnan valvonnan osalta maksettuja menoja on vertailtava kalakantojen arvon 
sekä ilmoittamatta jättämisestä (arvioitu 10 prosentiksi jälleenlaivatusta arvosta) ja 
huonosta hallinnosta (mikä johtaa 3 000 miljoonaksi ecuksi arvioidun mahdollisen 
vuosittaisen koron menettämiseen) aiheutuvien vahinkojen kanssa 
9.1 Laskettavissa olevat erityistavoitteet, kohdeväestö 
- Erityistavoitteet: suhde yleistavoitteisiin 
- Antaa tarkastusviranomaisten käyttöön tehokkaat ja uudenaikaiset varusteet, 
- Toteuttaa valvontaan liittyvässä tietojen vaihdossa tarvittavat laitteet ja 
tietoverkot, ' * • 
- Edistää valvontaa harjoittavien henkilöiden koulutusta 
- Kohdeväestö: yhteisön tciousavion toimenpiteiden lopulliset edunsaajat 
erotellaan mahdollisesti tavoitekohtäsesti sekä ne ja köytettävät keinot 
2<L 
- Kohdeväestö: yhteisön talousarvion toimenpiteiden lopulliset edunsaajat 
erotellaan mahdollisesti tavoitekohtäsesti sekä ne ja köytettävät keinot 
täsmennetääi 
• Suorat kohderyhmät ovat kalastuksesta vastaavat kansalliset viranomaiset. 
Tehokkaasta kalastuksen valvonnasta hyötyvät kuitenkin kaikki kalastuksen 
harjoittamisessa ja siihen liittyvässä toiminnassa mukana olevat taloudelliset 
toimijat, jotka usein sijaitsevat sellaisilla alueilla, joilla muut taloudelliset 
mahdollisuudet ovat rajoitetut. Tämä vaikuttaa jopa muihinkin aloihin kuin 
kalastuksen talousalaan. Valvomattoman kalastuksen ekologiset vaikutukset 
huolestuttavat koko unionia, samoin kuin kansainvälisillä tai kolmansien maiden 
vesillä harjoitettavan kalastuksen valvonnan havaitusta puutteesta johtuvat 
kielteiset diplomaattiset seuraukset. 
9.2 Toiminnan perustelu 
Yhteisön tciousavion toimenpiteiden terve 
Kalastuksen valvonnan puutteen ratkaiseminen edellyttää poliittista, 
lainsäädännöllistä ja talousarvion keinoin toteutettavaa toimintaa komission 
puolelta Mikään näistä kolmesta osasta ei saa puuttua Ne ovat kaikki joka 
tapauksessa sidoksissa toisiinsa Lainsäädännön alalla edistystä on tapahtunut 
pääasiassa komission aloitteesta Poliittisilla päätöksillä on vastaavasti 
taloudellisia seurauksia, joihin komissio ei voi vaikuttaa 
Kalastuksen valvonta on olennaisesti yhteisön ongelma yhteisen* politiikan 
olemassaolon sekä sen seikan vuoksi, että kalojen vaeltamisen takia eri 
jäsenvaltioiden harjoittama kalastus on keskenään riippuvaista Valvonnan 
kustannus-tehokkuusanalyyseja er voida rajoittaa yhden jäsenvaltion 
mittakaavaan. Siten tarvitaan rahoituksellista yhteisvastuullisuutta ja sitä osoittaa 
ja sen toteutusvälineenä on budjettikohta, joka mahdollistaa tuen jäsenvaltioiden 
hyväksymiin menoihin. Tämän kohdan kehitys on lisäksi seurausta jo tehdyistä 
päätöksistä. 
Toimenpiteitä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen valinta 
* edut suhteessa vaihtoehtoisiin toimenpiteisiin (suhteelliset edut) 
* vastaavat mahdollisesti yhteisön td kansallisella tasolla toteutetun toiminnan 
analysointi. 
Tehokkaan valvonnan toteuttamiseen tarvittavat talousarvioiden määrärahat ovat 
vähäiset kalastuksen taloudellisen merkityksen kannalta, verrattuna 
rikkomuksista aiheutuviin menetyksiin ja yhteisen kalastuspolitiikan nykyiseen 
tehottomuuteen liittyvään kalavarojen tuhlaukseen. Ne ovat vähäiset verrattuna 
muiden maiden tähän käyttämiin menoihin verrattuna 
#> 
Valvontamenojen osalta sen osuuden yhteisön talousarvion määrärahoista on 
oltava vähäinen verrattuna jäsenvaltioiden vastuulla oleviin osuuksiin, mutta 
tällaiset talousarvion määrärahat ovat avain kehitykseen. Vuodesta 1991 alkaen 
erityisesti neuvostossa tehdyistä päätöksistä johtuvat velvoitteet on otettu esille. 
Tuki jäsenvaltioiden hyväksymiin menoihin on tässä yhteydessä olennainen 
kysymys. 
Komission taloudellisen tuen nykyinen taso on 2,7 prosenttia yhteisön 
kalastusalalle vuodeksi 1995 myöntämästä talousarvion määrärahaosuudesta ja 
vähintään 10 prosenttia jäsenvaltioiden valvontaan käyttämistä 
kokonaismenoista Jäsenvaltioiden kokonaismenot ovat lähes 230 miljoonaa ecua 
vuodessa Tästä summasta 54 miljoonaa ecua liittyy investointeihin, jotka, 
täydentävät käyttökustannuksia Näitä menoja voidaan myös verrata tiettyjen 
kolmansien maiden valvontakustannuksiin. Norjan vuosittaisiksi 
valvontakustannuksiksi arvioidaan 500 miljoonaa NKR (60 miljoonaa ecua) ja 
Kanadan osalta 85 miljoonaa Kanadan dollaria (58 miljoonaa ecua). 
Yhdysvalloissa rannikkovartioston kalastusvalvontaan vuoden 1995 
talousarviossa varaama osuus on 500 miljoonaa USA:n dollaria (390 miljoonaa 
ecua). Yhteisön talousarvion määrärahoja kalastusvalvöntaa varten on vähennetty 
eri perustein. 
- Pääasidliset epävamuustekijät, jotka voivat vdkutiaa toiminnan erityisiä 
tuloksia 
Ensimmäinen riskitekijä on jäsenvaltioiden vaikeus täyttää yhteisrahoitusta 
koskevat velvoitteensa ja saattaa voimaan muut toimenpiteet (järjestäytyminen, 
henkilöstö, seuraamukset...). 
Jos tukea annetaan laitteiden tehokkaan käytön varmistamiseksi, laitteiden on 
liityttävä asianmukaisesti kokonaisuuteen. Talousarvioon liittyvät, toimintaa, 
henkilöstöä, hallintojärjestelmää ja seuraamuksia koskevat kysymykset kuuluvat 
poikkeuksia lukuun ottamatta jäsenvaltioille. Jos jäsenvaltiot eivät anna 
tarvittavia säännöksiä, yhteisön tukea ei saada haluttuihin tavoitteisiin. 
Kansalliset viranomaiset, joilla on käytössään hyvä kalusto, eivät edelleenkään 
ole riittävän tehokkaita 
9.3 Toiminnan seuranta ja arviointi 
Kustannusten arviointi 
Suurimpana vaikeutena on, että kalastukseen liittyvän toiminnan valvontaan 
osallistuvilla toimielimillä on usein monia tehtäviä. Kustannukset on sen vuoksi 
jaettava Hyvänä esimerkkinä toimivat merellä toteutetut toimenpiteet. Kun nämä 
toimenpiteet edellyttävät asevoimien kalustoa, niillä voi, vaikka tehtävät 
keskitetäänkin kalastuksen valvontaan, olla myös muita kohteita (meripelastus, 
puolustusvoimien lähettäminen paikalle vahvistukseksi). 
*i 
Näistä vaikeuksista huolimatta tehokkaaseen valvontaan tarvittavien menojen määrä 
on sellainen, että on toteutettava kirjanpidollisia toimenpiteitä, jotta niiden määrä 
voitaisiin arvioida 
Tehokkuuden arviointi 
Ensimmäiset mahdolliset osoittimet vastaavat suoritetun valvonnan määrää: 
valvonta-alusten merellä viettämien päivien lukumäärä, lentokoneiden ja 
helikoptereiden lentoajat, valvottu pinta-ala merellä tai maalla tapahtuneiden 
tarkastusten määrä. Nämä luvut ovat toimintaa kuvaavia osoittimia eivätkä mittaa 
tehokkuutta Ne olisi kuitenkin liitettävä osaksi yhteisen kalastuspolitiikan valvonnan 
kehitystä kuvaavaa osorttimistoa 
Analyysin toinen taso vastaa todettujen varsinaisten rikkomusten määrää ja niistä 
aiheutuneita seuraamuksia Nämä tiedot, jotka eroavat hyvin vähän edellä 
mainituista, ovat 'välttämättömiä tarkastusten ja seuraamusten ankaruuden 
arvioimiseksi. Ne eivät kuitenkaan vielä riitä tekemään analyysistä täydellistä. 
Rikkomusten varsinainen suhdeluku saadaan yhdistämällä tarkastusten tehokkuus 
tosiasiallisten rikkomusten määrään. 
Kalavarojen säilyttämisen osalta yhteisen kalastuspolitiikan valvonnan todelliseen 
tehokkuuteen liittyy erottamattomasti kaksi pääasiallista huolenaihetta, joista toinen 
on kalastuksen määrän rajoittaminen ja toinen pienimpien kalojen (poikasten) 
suojelu. Kunkin varaston osalta on siten verrattava tosiasiallista pyyntimäärää 
sallittuun pyyntimäärään ja määritettävä alamittaisten saaliiden osuus. Tämä tehtävä 
on teknisesti yksinkertaisempi toteuttaa kuin aluskohtaisten rikkomusten 
toteennäyttäminen laillisesti hyväksyttävin perustein. Alusryhmien ollessa kyseessä 
voidaan saaliiden tosiasiallisen määrän arvioimiseksi kehittää pistokoemenettelyjä. 
Tilastollisesti tarkkaa menettelyä noudattamalla näiden arvioiden luotettavuus on 
mahdollista määrittää ja mukauttaa tutkimuksen tarpeisiin näytteiden kokoa 
vaihtelemalla Useimmiten on vaikeampaa kerätä oikeudellisesti hyväksyttäviä 
todisteita todennäköistä vilpintekijää vastaan. Toisaalta niin sanottu "suurten 
määrien" laki helpottaa kokonaisarvioiden muodostamista, toisaalta taas 
todistustaakan hoitamisesta aiheutuva vastuu vaikeuttaa aluskohtaisten rikkomusten 
toteamista Edellä esitetty kaksijakoisuus on olennainen valvonnan tehokkuutta 
tarkasteltaessa Se osoittaa, että rikkomusten tosiasiallinen kokonaistulos on usein 
oletettua helpompi määrittää. Tutkijat tekevät sen säännöllisesti esittämällä joukosta 
varastoja tehty virallisten tilastojen vertailu sekä tutkimuslaitosten muodostamia 
arvioita Koska tietyt viralliset tiedot eivät ole luotettavia, tutkimuslaitosten on 
suunnattava huomattava osa rajallisista voimavaroistaan muihin kuin tieteellisiin 
tehtäviin. Kun vilpillisen toiminnan määrä on mahdollista arvioida, voidaan sen 
lisäksi, että saadaan käytettäväksi synteettisiä tehokkuutta kuvaavia osoittimia myös 
ohjata tarkastajien ponnistelut viipymättä tärkeämpiin ongelmiin. Tarkastusten 
hyväksikäyttöä on siten mahdollista järkeistää, jotta sekä ennaltaehkäisyyn ja 
torjuntaan että seuraamuksia varten tarvittavien todisteiden keruuseen käytetyt 
<?V 
voimavarat voidaan keskittää vakavampiin ongelmiin. Tämän järkeistämisen avulla 
voidaan välittömästi parantaa paitsi valvonnan tehokkuutta, myös sen uskottavuutta 
ammatinharjoittajiin nähden, jotka usein .ovat hyvin perillä merkittävästä ja 
jatkuvasta vilpillisestä toiminnasta 
Toiminnalliselta kannalta on toivottavaa, että kussakin jäsenvaltiossa kyetään 
sisäisesti arvioimaan pistokokein tiettyjen saaliiden tosiasialliset määrät. Pääosaston 
XTV olisi tukeuduttava kansainvälisten tutkimuslaitosten arvioihin. 
(Sisäisen tiedonannon tiedot) 
9.4 Sopusointu ohjeellisen ohjelman kanssa 
- Onko toiminnasta säädetty kyseisten vuosien osdta pääosaston ohjeellisen 
rahoitusohjelmat piirissä? 
Toiminta kuuluu ajanjakson 1996 - 2000 kattavan neuvoston päätöksen 
soveltamisalaan. 
Osoittakaa, mitä yleisempää pääosaston ohjeellisessa rahoitusohjelmassa 
määritettyä tavoitetta ehdotetun toiminnat tavoite vastaa 
Valvonta kuuluu koko yhteisen kalastuspolitiikan alaan. 
10. HAIUNNOLLISEr KULUT (TALOUS ARVION A OSA) 
Tänä osa on toimitettava pääosastoille XIX td pääosastolle IX, joka toimittaa sen sitten 
pääosastolle XIX lausuntonsa koissa 
10.1 Aiheuttaako ehdotettu toiminta komission henkilöstön määrän lisääntymistä? Jos 
dheuttaa, milldsta? 
Henkilöstöä tarvitaan enemmän rikkomuksia ehkäisevän valvonnan sekä seuranta- ja 
arviomtitoiminnan tehostamiseksi. Se arvioidaan 0,5 Arksi ja 1 B:ksi. 
96 
10.2 Osoittajaa toimintaehdotuksesta dheutuvat toiminta- ja henkilöstökustamukset. 
Eritelkää laskentatqxi 
Valtuuskuntakustannukset: 15 000 ecua 
Henkilöstö: - 75 prosenttia virkamies A:n ajasta 
- 150 prosenttia virkamies B:n ajasta 
- 150 prosenttia virkamies C:n ajasta 
- käännöstyö (kirjeenvaihto, ehdotetut ohjelmat, komission 
päätös) 
Keskipitkällä aikavälillä siirtymäkauden jälkeen lisämenoja ei voida enää perustella 
iy 
LUONNOS 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
JA EUROOPAN PARI ATvreNTTIJF 
TIF yhteisön osallistumisesta yhteisen kalastuspolitiikan 
noudattamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden 
hyväksymien tiettyjen kulujen rahoitukseen 
$«. 
SBÄLLYSLUETIELO 
LYHENNELMÄ 
1. NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN 89/631/ETY SOVELTAMINEN 
1.1 TAUSTA 
1.2 TOIMINNANKUVAUS 
1.3 IrWESTOINITEN TAVOITE 
1.4 TOIMINNAN TULOS 
•• «• 2. UUDEN PAATOKSEN VAIMSTEUJTILANNE 
2.1 NEUVOSTON JA KOMISSION UUDET SÄÄNNÖKSET/SITOUMUKSET 
2.2 TEHOKKAAN VALVONNAN EDELLYTYKSET 
3. RAHQTmKSHXINENYHTClSVASTULl^ 
3 1 PERUSTEET 
3^2 KOHTI KOMISSION JA JÄSENVALTIOIDEN VÄLISTÄ KUMPPANUUTTA 
3.3 SOVELTAMISALA/KÄYTÄNTÖ 
3.4 RAHOITUS 
PÄÄTELMÄT 
as 
IITIEl: PÄÄTÖKSEN 89/631/ETY SOVELTAMINEN 
LfflE 2: VALVONNAN KUSTANNUS - TEHOKKUUSANALYYSI 
IfflE 3: ERITTELY TIETYISTÄ YHTEISÖN TOIMENPITHSTÄ MAATALOUS- JA 
TOLLIALAN VALVONTATOIMINNAN RAHOITTAMISEKSI 
LDTE 4: ENNAKKOARVIO JÄSENVALTIOIDEN MENOISTA KAUDEKSI 1996-2000 
LfflE 5: OHJEELLINEN RAHOITUSOHJELMA KAUDEKSI 1996 - 2000 
ho 
LYHENNELMÄ 
Yhteisön yhteiseen kalastuspolitiikkaan sisältyy kokonaisvaltainen ja yhtenäinen valvontajärjes­
telmä tämän politiikan kaikkia tärkeimpiä osia koskevien sääntöjen noudattamisen 
varmistamiseksi. Jokaisen jäsenvaltion tehtävänä on siksi valvoa omaan lukuunsa kalastusta 
alueellaan ja suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluvilla vesialueilla Jokaisen 
jäsenvaltion tehtävänä on lisäksi oman kalastusvyöhykkeensä ulkopuolella valvoa sen lipun 
alla kulkevien alusten kalastustoimintaa Suorittaakseen tehtävänsä yhteisön sääntöjen 
mukaisesti jokainen jäsenvaltio on nimennyt toimivaltaiset viranomaiset, joiden tehtävänä tämä 
valvonta on, ja antanut niille tarvittavat rahavarat ja henkilöstön. Ottaen huomioon että 
valvonnasta saatava etu on pelkkää kansallista etua suurempi ja että tarkastus- ja valvontakei­
nojen kehittämiseksi tarvittavien investointien rahoitus ei joissakin tapauksissa ole mahdollista 
valtioiden talousarvioon sisältyvillä varoilla, neuvosto on vuodesta 1978 alkaen asteittain 
osallistunut jäsenvaltioiden hyväksymien menojen rahoitukseen. Ensimmäiset paikalliset 
rahoitustoimenpiteet koskivat Irlantia ja Tanskaa (Grönlantia). Myöhemmin neuvosto on 
laajentanut tämän toiminnan koskemaan kaikkia jäsenvaltioita 
Kertomus koostuu kolmesta osasta Ensimmäisessä osassa annetaan selvitys yhteisön 
osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteisön kalavarojen säilyttämis- ja hallintojärjestelmän 
noudatamisen varmistamiseksi hyväksymien kulujen rahoitukseen tehdyn päätöksen 
89/63 l/ETY (entinen kalavarojen hallintoa koskeva "perusasetus") soveltamisesta Edellä 
mainittua päätös kattaa vuosien 1991 ja 1995 välisen ajanjakson ja siinä säädetään aluksi 110 
miljoonan ecun määrästä viideksi vuodeksi. 
Kertomuksen toisessa osassa analysoidaan nykyistä tilannetta vuodesta 1989 alkaen sekä 
tehokkaan valvonnan edellytyksiä. Tässä osassa käsitellään yhteistä kalastuspolitiikkaa 
koskevaan vuoden 1991 kertomukseen^) ja yhteisen kalastuspolitiikan valvonnan soveltamista 
koskevaan kertomukseen^) liittyvien yhteisön toimielimissä käytyjen keskustelujen päätelmiä. 
Kertomuksen kolmannessa osassa on tarkoitus suunnata keskustelu koskemaan yhteisön 
kalastuspolitiikan soveltamisen valvontaa koskevaan yhteisön yhteisrahoitukseen liittyviä 
tulevia toimenpiteitä. Tämä osa mukautetaan yhteisen kalastuspolitiikan kehitykseen; tämä 
mukauttaminen tapahtuu siten, että annetaan uudet suuntaviivat viideksi seuraavaksi vuodeksi, 
ja sen tarkoituksena on erityisesti valvontakeinojen suunnittelun seuranta kaikissa jäsenvaltiois­
sa sekä näiden keinojen määrääminen asetettujen tavoitteiden mukaisesti. 
O SEC (91) 2288 LOPULL, 4.12.1991 
O SEC (92) 394 LOPULL, 6.3.1992 
^ 
1. NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN 89/631/ETY SOVELTAMINEN 
1.1 TAUSTA 
Yhteisen kalastuspolitiikan valvonta on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla Jokainen 
jäsenvaltio valvoo alueellaan ja suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluvilla vesialueilla 
kalastusta ja siihen liittyvää toimintaa Tämä valvonta koskee kaikkia sekä valvovan 
jäsenvaltion että muiden jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden aluksia ja toimijoita 
Kalastustoiminnan tarkastus- ja valtontavastuun hajauttaminen jäsenvaltioiden tasolla on 
toissijaisuusperiaatten mukaista Komission on seurattava valvontaa ja huolehdittava sen 
tehokkuudesta, oikeudenmukaisuudesta, puolueettomuudesta ja avoimuudesta Jäsenvaltioiden 
rahoituskulut ja häiden kulujen suhde niistä jäsenvaltioiden kansantaloudelle aiheutuneisiin 
vaikutuksiin sekä käytettävissä oleviin varoihin vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden 
välillä. Tämän vuoksi tarvitaan rahoituksellista yhteisvastuullisuutta Valvontaa on näin 
ylläpidetty yhteisen kalastuspolitiikan alkuajoista lähtien osittaisella osallistumisella 
investointimenoihin. 
Ensimmäisten vuonna 1978 aloitettujen Irlannin ja Tanskan (Grönlanti) hyväksi tehtyjen 
toimien jälkeen on vuonna 1987 päätetty osallistua kaikkien jäsenvaltioiden menoihin niiden 
tarkastus-ja valvontakeinojen kehittämiseksi. Yhteisvastuullisuustoimia on sen jälkeen jatkettu 
viidellä vuodella yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteisön kalavarojen säilyttämis-ja 
hallintojärjestelmän noudattamisen varmistamiseksi hyväksymien menojen rahoituksesta 
marraskuun 27 päivänä 1989 annetulla neuvoston asetuksella 89/631/ETYÇ). Tämä päätös 
kattaa vuosien 1991 ja 1995 välisen ajanjakson, ja se laajeni koskemaan varotoimenpiteenä 
Välimeren valvontaa siihen asti kunnes tätä aluetta koskevat yhteisön säännöt annetaan. 
Tässä luvussa arvioidaan päätöksen 89/63 l/ETY toteuttamista Päätöksen 89/63 l/ETY 
toteuttamisesta on jo tehty kaksi muuta asiakirjaa Yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisen 
valvontaa koskevassa kertomuksessa(4) arvioidaan kokonaisvaltaisesti jäsenvaltioiden 
suorittamaa valvontaa Siinä käsitellään perusteellisesti yhteisön osallistumista jäsenvaltioiden 
hyväksymiin menoihin. Irlannin muistiota koskevaan komission neuvostolle antamaan 
kertomukseen^) sisältyy vieläkin tarkempi arviointi yhteisön osallistumisesta Irlannin 
menoihin. 
O EYVL N:o L 364, 14.12.1898, s. 64 
(4) Asiak. SEC(92) 394 lopull. 
O Asiak. SEQ93) 882 lopull. 
^L 
1.2 TOIMINNAN KUVAUS 
Neuvoston päätöksessä 89/63 l/ETY määrätään yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden 
yhteisön kalavarojen säilyttämis- ja hallintojärjestelmän noudattamisen varmistamiseksi 
hyväksymien menojen rahoitukseen. Tämän toiminnan päätavoitteena on myötävaikuttaa 
tarkastus- ja valvontakeinojen kehittämiseen jäsenvaltioissa, sillä lisätyllä valvonnalla 
edistetään kalavarojen säilyttämistä, minkä vuoksi niiden hyödyntäminen on järkiperäisempaa 
ja siksi myös taloudellisempaa Unioni ei osallistu tavanomaisten menojen ja hallintomenojen 
rahoitukseen. 
Yhteisö osallistuu jäsenvaltioiden hyväksymien yhteisön rahoitukseen oikeutettujen menojen 
rahoitukseen 1 päivän tammikuuta 1991 ja 31 päivän joulukuuta 1995 välisenä aikana On 
määrätty, että neuvosto noudattaen perustarnissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä 
päättää ennen 30 päivään kesäkuuta 1990 sellaisista yhteisön osallistumista koskevista 
määräyksistä, joita voitaisiin soveltaa 1 päivästä tammikuuta 1996 (1 artiklan 5 kohta). 
Neuvosto on vuonna 1989 arvioinut tarvittavan 22 miljoonan ecun talousarvion vuosittain 
viiden vuoden ajan; yhteisön rahoitusosuus on korkeintaan 50 prosenttia 
Vuonna 1994 on varattu 10 miljoonan ecun suuruinen määrä kalastusalusten paikantamista 
satelliitin avulla sekä paikantamista automaattisen sijainninmäärittärnislaitteiden. avulla 
koskeville pilottihankkeille, joita toteutetaan vuoden 1994 jälkimmäisen puolivuotiskauden ja 
vuoden 1995 ensimmäisen puolivuotiskauden aikana, valmisteltaessa Maisen valvontajärjestel­
män lopullista käyttöönottoa koskevaa neuvoston päätöstä. 
Vuonna 1995 toiminnalle varattujen varojen määrä on 22,5 miljoonaa ecua; tämä määrä 
muodostaa 2,7 prosenttia siitä osuudesta, joka yhteisön talousarviossa on varattu kalastusalalle. 
Yhteisö osallistuu rahoitukseen yhteensä 118 miljoonalla eculla vuosien 1991 ja 1995 välisenä 
ajanjaksona Yhteisö on rahoittanut kaikissa tapauksissa 50 prosentia hyväksytyistä menoista, 
lukuun ottamatta satelliitteja ja jatkuvaa paikantamista koskevia pilottihankkeita, joista se 
rahoittaa 100 prosenttia 9,4 miljoonan ecun suuruisella määrällä vuosina 1994 ja 1995. 
Liite 1 sisältää konsolidoidun tilanteen maksusitoumusten ja maksujen osalta kaikissa 
jäsenvaltioissa 
V5 
1.3 INVESTOINTIEN TAVOnTEET 
Hyväksyttävät menot ovat liittyneet: 
- laivojen, ilma-alusten ja maa-ajoneuvojen sekä niihin kuuluvien laitteiden hankintaan ja 
nykyaikaistamiseen 
- kalastustoiminnan paikantamis- ja rekisteröintijärjestelmien hankintaan ja 
nykyaikaistamiseen 
- saalistietojen ja maihintuontiin ja jälleenlaivauksiin liittyvien tietojen rekisteröinti- ja 
käsittelyjärjestelmien hankintaan ja nykyaikaistamiseen. 
Yhteisön rahoitusta, joka on keskimäärin 22 miljoonaa ecua vuodessa, on verrattava 
jäsenvaltioiden investointeihin, jotka ovat suurempia kuin 54 miljoonaa ecua vuodessa 
Yhteisön rahoituksen lopulliset saajat ovat jäsenvaltioiden nimeämät kansalliset tarkastusyksi­
köt ja joissakin tapauksissa edellä mainittujen yksiköiden välityksellä alueelliset tarkastusyksi­
köt. 
Päätöksen 89/63 l/ETY yhteydessä toteutetut ja suunnitellut investoinnit vaihtelevat 
jäsenvaltioiden välillä. Tästä annetaan lyhyt selonteko liitteessä 1. 
1.4 TOIMINNAN TULOS 
Valvontatoimien kustannus - tehokkuusanalyysiin on liitettävä laskelma investointimenoihin 
annetusta rahoitusavusta Kuten liitteessä 2 esitetään, jäsenvaltioissa ei ole vielä kehitetty 
yhtenäisesti analysointivälineitä. Analyysi voidaan siksi tehdä ainoastaan osittain. 
Laivoja, ilma-aluksia ja maa-ajoneuvoja sekä kalastustoiminnan paikantamis- ja rekisteröinti­
järjestelmiä koskevat menot aiheutuvat valvontatoimien parantamisesta, jonka tarkoituksena 
on varmistaa paremmin sävytysjärjestelmän noudattaminen. Arvioinnin on koskettava 
valvontayksiköiden toimintaa ja saatuja tuloksia siitä, kuinka kalastajat noudattavat 
säilytysjärjestelmää koskevia sääntöjä (pääsy vyöhykkeille ja kalavaroihin, tekniset toimenpi­
teet), sekä siitä kuinka jäsenvaltiot panevat täytäntöön kokonaisvaltaiset saalisrajoitukset 
(kiintiöt). 
Merellä ja maalla tapahtuvaa valvontaa voidaan ensin analysoida toiminnan mukaan: Arviointi 
perustuu usein keskeisiin tekijöihin, kuten tarkastusvuorokausien määrään, merellä tapahtuvien 
valvontatoimien määrään, todettujen rikkomusten määrään ja niin edelleen. Tietyt näistä 
tekijöistä kerätään järjestelmällisesti kansallisten valvontaviranomaisten kalastustoiminnan 
tarkastuksia koskevista tiedoista 17 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston asetuksen 
^ 
(ETY) N:o 3561/850 mukaisesti. Vuosina 1990 -1993 kansallisten tarkastusalueen merellä 
suorittamien tarkastusvuorokausien määrä on näin noussut 12 970:stä 16 520:een ja 
tarkastusten määrä 20 537:stä 31 944:ään. Todettujen rikkomusten määrä on noussut 2 393 :sta 
5 092:een. Samoina vuosina merellä tehtyjen rikkomusten määrä on kalastuspäiväkirjan 
merkintöjen osalta noussut 217:stä 489:ään ja laittomasti saadun saaliin osalta 152:sta 320:een. 
Kuten liitteessä 2 painotetaan, olisi voitava arvioida rikkomusten todellinen määrä. Todettujen 
rikkomusten määrän nousu voi johtua valvonnan tehostamisesta ja ainakin osittain valvonta-
alueen laajentumisesta Toimintaindikaattorien lisäksi voidaan tutkia tehokkuusindikaattoreita 
vertailemalla virallisia tilastoja ja ICES:n työryhmien käyttämiä epävirallisia tilastoja (ks. liite 
2). Tällä vertailulla ei voida varmistaa sitä, että virallisten tilastojen laatu olisi parantunut 
merkittävästi. 
Valvonta-alan investointien kehitys yhdessä yhteisön rahoituksen kanssa on mahdollistanut 
kalastuksen valvonnan tehostumisen. Tämä tehostunut valvonta ei ole ollut riittäävää 
rikkomusten merkittäväksi vähentämiseksi, varsinkin kun samanaikaisesti on syntynyt tekijöitä, 
esimerkiksi taloudellisten vaikeuksien lisääntyminen, jotka yllyttävät rikkomuksiin, investoinnit 
ovat joka tapauksessa välttämätön mutta riittämätön edellytys valvonnan kehittämiselle, kuten 
2.2 kohdassa esitetään. 
Lainsäädännöllisestä näkökulmasta on osoittautunut tarpeelliseksi muuttaa päätöstä 
89/63 l/ETY, jotta siihen sisällytettäisiin Välimeren valvonnasta aiheutuneet menot ja jotta 
mahdollistettaisiin kalastusalusten satelliitin avulla tapahtuvaa paikantamista koskevat 
pilottihankkeet. 
C) EYVL N:oL 339, 18.12.1985, s. 29 
2. UUDEN PÄÄTÖKSEN VALMLSTEIJmiANNE 
2.1 NEUVOSTON JA KOMISSION UUDET ASETUKSET/SITOUMUKSET 
UI TARMSTETIU YHTEINEN KAIASTUSFOIIIIKKA 
Yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 
annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 37607920 vahvistetaan pääasiallinen viitekehys 
yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanemista varten vuoteen 2002 asti. Yhteiseen 
kalastuspolitiikkaan sisältyy tästä lähtien kaikki vesien elollisten luonnonvarojen hyödyntämis­
toimet, mukaan lukien vesiviljely, sekä tuotteiden jalostus ja markkinoille saattaminen. 
Asetuksessa, jolla on jatkettu yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevaa vuonna 1983 käyttöönotet­
tua säännöstöä, säädetään myös mahdollisuudesta hallinnoida pyyntiponnistuksia välittömästi 
sekä tehokkaiden yhteyksien tarpeesta säilyttämistä koskevan politiikan ja pyyntikapasiteetin 
hallinnan välillä. 
2.1.2 VALVCWTAJAR1ESTELMA: LAAJP^ 
Yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä annettu neuvoston asetus 
(ETY) N:o 2847/93(8) on tullut voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. Se liittyy tarkistettuun 
yhteiseen kalastuspolitiikkaan ja sillä on laajennettu valvonnan soveltamisala koskemaan 
Välimerta, yhteisön kalastusalusten harjoittamaa kalastustoimintaa kolmansien maiden vesillä 
ja avomerellä sekä yhteisen kalastuspolitiikan rakenteita, aloja ja markkinoita 
Tällä uudella asiakirjalla, jolla korvataan asetus (ETY) N:o 2241/870, ylläpidetään ja 
laajennetaan jokaisen jäsenvaltion vastuuta yhteisön lainsäädännön noudattamisen osalta Se 
mahdollistaa uuden teknologian* lisääntyneen käytön. Se osoittaa selvästi kaksi suuntausta: 
satelliittiteknologian (sijannin valvonta) ja tietotekniikkan (tietokannat ja verkot). 
Parhaillaan on meneillään on satelliitin avulla tapahtuvaa valvontaa koskeva kokeilu, jossa 
vertaillaan sijainnin jatkuvaan rekisteröintiin tarkoitettuja laitteita Tätä kokeilua koskevat 
päätelmät tehdään vuonna 1995. Liitettävien ATK-tietokantojen rÄrustaminen on pakollista 
vuoden 1996 alusta tiettyjen tietokokonaisuuksien osalta (kalastuspäiväkirjat, myyntiä koskeva 
rekisteri,...) 
O EYVL N:o L 389, 31.12.1992, s. 1 
O EYVL N:o L 261, 20.10.1993, s. 1 
O EYVL N:o L 207, 29..7.1987, s. 1. Asetus muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3483/88 (EYVL N:o L 306, 
11.11.1988, s. 2) 
IG 
Tietotekniikan kehityksen on johdettava siihen, että perustetaan paikallisella, alueellisella ja 
kansallisella tasolla tietokonepohjaisia tietokantoja sekä tietoverkkoja, jotka mahdollistavat 
jäsenvaltioiden keskinäisen sekä jäsenvaltioiden ja komission välisen tietojen vaihdon. 
Valvontaan liittyvien kysymysten lisäksi tämä takaisi olennaisten perustietojen saatavuuden 
yhteisöntasolla 
Z13 ERmiSIÄKALASTOSllSENSSEJÄ^ 
Yhteisön järjestelmän perustamisesta kalastuslisensseihin siseällytettäviä vähimmäistietoja 
koskevien sääntöjen vahvistamiseksi 20 päivänä joulukuuta 1993 annetussa neuvoston 
asetuksessa (EY) N:o 3690/93(10) on täydennetty uudella valvontaa koskevalla asetuksella 
käyttöön otettua kehystä. Asetuksessa, jota sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1995, säädetään, 
että kaikilla yhteisön kalastusaluksilla on oltava aluskohtainen kalastuslisenssi, jossa on tiedot 
aluksen teknisistä ominaisuuksista 
Lisenssijärjestelmää on täydennetty yhteisön ja kolmansien maiden yhteisön vesillä toimiviin 
aluksiin sovellettavia erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöksistä 27 päivänä 
kesäkuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1627/940- Lisäksi kalastussopi­
muksen mukaisesti kolmansien maiden vesialueilla kalastavat yhteisön alukset toimivat 
erityisen lisenssijärjestelmän alaisina (Neuvoston asetus (EY)N:o 3317/94, annettu 22 päivänä 
joulukuuta 1994(12). 
2.1.4. VÄLIMEREN KALAVAROJEN SÄILYITÄMINEN 
Neuvosto on toteuttanut kesäkuussa 1994 teknisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on luoda 
perusta Välimeren hallintojärjestelmälle (Asetus (EY) N:o 1626/94, annettu 27 päivänä 
kesäkuuta 1994(13)). 
2.1.5. IJVAJENITJMINEN 
Kyse on kahdesta jäsenvaltiosta, jotka toimivat ainoastaan (Suomi) tai olennaisilta osin 
(Ruotsi) Itämerellä. Sekä satelliittipilottihankkeiden seurauksena tehtyjä päätelmiä että 
tietotekniikkaan liittyviä velvoitteita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1996 uusien 
jäsenvaltioiden osalta Itämerellä on lisäksi otettu käyttöön erityiset valvontasäännöt 
syyskuussa 1994. Lopuksi, teollisesta kalastuksesta on välitöntä etua Ruotsille ja Suomelle. 
Tämän tyyppisen erityisesti Itämerellä ja Kattegatissa tapahtuvan kalastuksen valvontaa 
koskevat asiakirjat tulevat vielä tärkeämmiksi, varsinkin kun Ruotsin ja Suomen osalta on 
hyväksytty siirtymäkausi, jonka päättyessä on löydettävä kokonaisratkaisu. 
(!0) EYVL N:o L 341, 31.12.1993, s. 93 
(") EYVL N:o L 171, 6.7.1994, s. 7 
(12) EYVL N:o L 350, 31.12.1994, s. 3 
(») EYVLNro L 350, 31.12.1994, s. 3 
->Y 
2.1.6. HÀIIJNTOIARJESTElM 4. LÄNTISEN PTIUUSPIIRIN LÄNSIPUOLELLA 
(Espanjan/Portugalin liittymisen seurauksena järjestelmän osalta toteutettavat 
toimenpiteet) 
Neuvosto on päättänyt joulukuussa 1994 toisaalta sellaisten uusien hallintoa koskevien 
yksityiskohtaisten sääntöjen taytantööpanemisesta, joissa suuri osuus annetaan ponnistusten 
välittömälle hallinnolle, ja toisaalta niinin liittyvien valvontatoimenpiteiden määrittelemisestä. 
Vuodesta 19% alkaen säädetään osana valvontaa kalastusvyöhykkeille saapumista ja niiltä 
poistumista koskevista järjestelmällisistä ilmoituksista pituudeltaan yli 15 metriä olevien 
alusten osalta, ja viimeistään vuonna 1998 säädetään saaliita koskevista ilmoituksista Tätä 
varten säädetään hallintoon ja tietojen toimittamiseen liittyvistä yhteisön infrastruktuureista. 
2.1.7. NAFCMÄRJESTELMÄ 
NAFOalueen tarkastusjärjestelmää, josta säädetään neuvoston asetuksella (ETY) N:o 
1956788 (14), on täydennetty neuvoston asetukseen (ETY) N:o 189/92(*5) sisältyvillä 
valvontasäärmöksiilä, joilla velvoitetaan alukset toimittamaan tiettyjä niiden toimintaan liittyviä 
tietoja ("hail system" -tarkastusjärjestelmä) neuvoston asetukseen (ETY) N:o 3928/92 O6) 
sisältyvän pilottitarkkailuohjelman sekä kalavarojen tiettyjen säilyttämis- ja 
hallintotoimenpiteiden (neuvoston asetus (ETY) N:o 3680/93 O7)) avulla 
2.1.8. SUHIEETTOMIA K0STANNUKSR lOKKiyA ONGELMA 
Neuvostossa kesäkuussa 1993 käydyn uuden valvontaa koskevan asetuksen antamiseen 
johtaneen keskustelun aikana neuvosto ja komissio ovat sitoutuneet tarkastelemaan 
suhteettomia kustannuksia koskevaa ongelmaa, joka esiintyy tietyissä jäsenvaltioissa, ottaen 
huomioon muun muassa niiden yksinomaisen talousvyöhykkeen laajuuden, kalastuksen 
merkityksen niiden taloudelle ja niiden rahoitusvarat. 
Tämä sitoumus on vahvistettu neuvoston kokoontuessa joulukuussa 1994. Valvonnan 
parantamiseksi säädetään Irlannille myönnettävästä yhteisön ylimääräisestä rahoitustuesta, 
mukaan lukien hallintomenot, yhteisön sallimien käytäntöjen osalta ja rahoituksen 
suuntaviivojen mukaisesti. 
(M) EYVLN.oL 175, 6.7.1988, s.l 
(,5) EYVLN:o L 21, 30.1.1992, s. 4 
(,6) EYVLN.o L 397, 31.12.1992, s. 78, EYVLN:o L 44,22.2.1993, s. 82 (korjattu). Asetus muutettuna 
asetuksella (EY) N:o 2762/94 (EYVL N:o L 294, 15.11.1994, s. 5) 
O EYVL N:o L 341, 31.12.1993, s. 42 
*>% 
2.1 TEHOKKAAN VALVONNAN EDELLYTYKSET 
12.1. TO1MEEOTANTAVAT TOIMET 
Inye^ointikustajinukset 
Merellä valvontaa ei voida suorittaa ilman asianmukaista meri-ja ilmakalustoa Myös maissa 
suoritettaviin tarkastuksiin vaaditaan siirto- ja viestintäkalustoa Kalastuksen valvonta 
edellyttää lisäksi sitä, että kerätään, arkistoidaan ja käsitellään huomattavia määriä tietoa 
Am-välineistö on näin ollen välttämätön. 
Mainittua välineistöä on jatkuvasti uudenaikaistettava, jotta se ei vanhenisi ja jotta ei jäätäisi 
jälkeen lainrikkojien jatkuvasti kasvavan ja uudenaikaistuvan välineistön kehityksestä 
Investointien kannalta olisi aineellisen kaluston lisäksi otettava huomioon myös muut 
investointityypit kuten tekniikan viimeistely tai ohjelmistojen laadinta 
Toimintakustannukset 
Jotta välineistöä voitaisiin hyödyntää 1-3 kohdassa tarkoitetun henkilökunnan lisäksi, olisi 
taattava tarvittavat .toirnmtamäärärahat. 
Inhimilliset voimavarat 
Toisinaan on helpompi irrottaa määrärahoja raskaan kaluston hankkimiseksi kuin taata sitä, 
että näiden välineiden täysipainoiseen hyödyntämiseen tarvittavia inhimillisiä voimavaroja on 
jatkuvasti käytettävissä. On kuitenkin välttämätöntä perustaa yksiköitä, joissa on riittävän 
suuri, vakinainen, koulutettu ja motivoitunut henkilökunta 
Uudenaikaisten teknologioiden käyttö tasaa valvontayksiköiden henkilökunnalle asetettuja 
tehokkuusvaatimuksia ATK ja satelliittivalvonta ovat tästä esimerkkejä. Jos henkilökunnan 
tarve kuitenkin laskee tämän vuoksi, koulutetun henkilökunnan merkitys on kiistaton. 
Vaadittava koulutus ei rajoitu ATK:n hallintaan. Tilastomenetelmien käyttö edellyttää sitä, että 
valvontayksiköissä toimivat todelliset asiantuntijat ja näin luettelo vaadittavista taidoista saattaa 
olla pitkä. Olennaista on riittävän suuren ja yhä koulutetumman henkilökunnan kokonaistarve. 
^^ 
Oikeudelliset keinot 
Jos valvonnasta vastaavilla virkamiehillä ei ole valtuuksia asiaa koskeviin tietoihin, valvonta 
vaikeutuu huomattavasti. Jos käytettävissä olevien seuraamusten valikoima on liian suppea, 
myös itse valvonnan merkitys voidaan asettaa kyseenalaiseksi. 
Kalastus- ja vajyontaosapuoljen yhteistyö 
Jos valvontaa ei voida suorittaa riidoitta, on turhaa toivoa, että yhteisön kalastuspolitiikan 
valvonta olisi tehokasta, varsinkin jos sen osapuolet kalastajista lähtien pitävät valvontaa 
tarpeettomana. Edistystä on tapahtunut. Muutamia vuosia sitten kalastusvalvontaa pidettiin 
yleisesti hallintoelinten harjoittamana perusteettomana ajojahtina Tästä kokonaisuudessaan 
kannustavasta kehityksestä huolimatta on vielä paljon parantamisen varaa Sekä kalastuksen 
ammattilaisten että valvontaa ja seuraamuksia toteuttavien tahojen olisi oltava paremmin 
perillä rikoksiin liittyvistä tekijöistä. 
Oikeudenmukaisuus ja avoimuus 
Pelko siitä, että valvonta kohdistuisi yksittäiseen tahoon voimakkaammin kuin muihin 
kalastajiin on suurin este sille, että kalastajat hyväksyisivät tehokkaammat 
valvontatoimenpiteet. Huoli ilmenee erityisesti jäsenvaltioiden välisissä vaikeuksissa Tämän 
vuoksi on erityisen tärkeää, että kunkin jäsenvaltion käyttämiä täsmällisiä valvontamenetelmiä, 
sääntöjen soveltamistapoja ja valvonnan jälkeen toteutettavia toimenpiteitä koskeva avoimuus 
lisääntyy. Komissiolla on ensisijainen asema asiaa koskevien tietojen välittämisessä ja 
julkaisemisessa Asetuksessa (ETY) Nro 2847/93 O8) säädetyt vuosikertomukset muodostavat 
toimintaan sisältyvät erityiskeinot. Myös kansallisten hallintoelinten välinen yhteistyö, on 
välttämätöntä. 
Yhteisen kalastuspolitiikan yleinen kehitys 
Yhteisestä kalastuspolitiikassa voi valvonnan avulla löytyä puutteita Valvonta ei kuitenkaan 
voi olla virheellisen politiikan korjaaja Yhteisen kalastuspolitiikan puutteet sen sijaan 
vaikeuttavat valvontaa ja aiheuttavat sille lisäkustannuksia Tässä yhteydessä esille tulee 
ylikapasiteetin ongelma Ylikapasiteetti on olennainen selitys kalavarojen vähenemiselle. 
Tuottoon vaikuttava väheneminen vaikuttaa myös kalastusalusten kannattavuuteen. Se yllyttää 
rikkomuksiin erityisesti taloudellisesti vaikeassa asemassa olevien alusten kohdalla 
Suurimpien sallittujen saaliiden (TAC) ja kiintiöiden, vahvistamista koskevat neuvoston 
tekemät ratkaisut ovat kehittyneet suotuisasti jo muutaman vuoden ajan ja niiden pohjalta on 
(,8) EYVL Nio L 261, 20.10.1993, s. 1 
ollut mahdollista ottaa muutamien ylikalastettujen kantojen osalta huomioon tieteelliset 
lausunnot kalastuksen määrän vähentämiseksi. Ainakin tähän asti monivuotisella 
ohjausohjelmalla on ollut vain vähäinen vaikutus mainitun ylikalastuksen aiheuttavaan 
ylikapasiteettiin. Tämän vuoksi kalastuksessa käytettävissä oleva pyyntikapasiteetti ylittää 
huomattavasti saaliskiintiöiden täyttämiseen tarvittavan kapasiteetin. Jos kyseisille aluksille ei 
samanaikaisesti saada aikaan toimintarajoituksia, tilanne johtaa joko kalastuksen kieltämiseen 
vuoden aikana tai valtaviin mereen poisheitettäviin määriin tai rikkomuksiin. Pyyntivalvonta 
on sitä vaikeampaa ja kalliimpaa mitä suurempi ero on käytettävissä olevan 
kalastuskapasiteetin ja pyyntikiintiöiden täyttämiseksi tarvittavan kapasiteetin välillä. 
Uudenaikaisten tekniikoiden käyttö 
Kalastajat alkavat usein nopeammin käyttää teknisen kehityksen tarjoamia mahdollisuuksia 
kuin valvonnasta vastaavat yksiköt. Edellä viitattiin jo satelliitteihin ja ATKrhon. Uuden 
valvontaa koskevan asetuksen soveltamisen luomaan tilanteeseen ei pitäisi tyytyä. Sen sijaan 
olisi hyödynnettävä tehokkaasti ja jatkuvasti kaikki teknologisen kehityksen tarjoamat 
mahdollisuudet. 
2.12. STRATEGI JA ORGANISAATIO 
Valvonta on vaikeaa sen vuoksi, että kalastus- ja vesiviljelyala on niin hajanainen 
valvontavyöhykkeiden laajuuden, kalastuksen sekaluonteen, maihinsiirto- ja myyntipaikkojen 
suuren lukumäärän ja erityisesti kalastuskapasiteetin ja nykyisten kalastusmahdollisuuksien 
välisen epätasapainon vuoksi. Se edellyttää huomattavia aineellisia, inhimillisiä ja 
rahoituksellisia voimavaroja Se on kuitenkin yhteisen kalastuspolitiikan kantava rakenne. 
Tämän vuoksi on tärkeää määritellä siihen liittyvä strategia ja organisaatio: 
- Käytettävissä olevien keinojen tutkimus niiden kohdentamiseksi mahdollisimman 
. tehokkaasti suurimpiin ongelmiin ja kiinnittää sopusuhtaisesi huomiota kaikkiin eri 
osatekijöihin (saaliit / pyyntiponnistukset / rakenteet /markkinat). Toiminnallisella tasolla 
valvontaa on kohdennettava sellaisille vyöhykkeille ja sellaiseen kalastukseen, joilla/joissa 
yhteisön sääntöjä rikotaan eniten ja siinä on keskityttävä suurimpiin rikkomuksiin. 
Valvontayksiköiden ei kannata suorittaa satunnaista valvontaa käytettävissä olevilla 
rajallisilla varoilla Lisäksi suurimpien rikkomusten käsittelyllä on varoittava vaikutus, kun 
taas pienempien rikkomusten valvonta saattaa olla epähedelmällistä ja jopa asettaa 
kyseenalaiseksi valvonnan uskottavuuden. Samoin perustellusti todetuista rikkomuksista on 
rangaistava oikeudenmukaisesti ja muita varottavasti. 
- Lähimenneisyydessä tapahtuneet muutokset osoittavat, että valvonnan luonnetta on 
kehitettävä. Teknisten toimenpiteiden ja lastien r>urkamisen valvontaa, joka on tähän 
astimuodostanut pääosan kalastusvalvonnasta, on täydennettävä muita osatekijöitä 
koskevalla valvonnalla, jotta luotaisiin kokonaisvaltainen ja yhdennetty valvontajärjestelmä, 
joka käsittää yhteisen kalastuspolitiikan tärkeimmät tekijät. Tästä on seurauksena, että 
investointien valvontaa, joka ilmentyy muun muassa kapasiteetin valvontana (vetoisuuden, 
i\A 
tehokkuuden jne.arvioiminen), ja pyyntiponnistusten valvontaa (määrät merellä vietettyjä 
päiviä kohden) on kehitettävä. Saaliita ja maihinsiirtoa koskevan tiedon arvioimisella ja eri 
lähteistä saatavan informaation kokoamisella erityisesti ATKjn avulla on myös tärkeä 
merkitys. Näytteidenottoa koskevat menetelmät olisi määriteltävä tiettyjen tietojen 
arvioimiseksi ja aukkojen selvittämiseksi. Kansallisten viranomaisten on "ohjelmoitava" 
tätä kehitystä. Tällä tavalla toimintaa voidaan todellisesti tehostaa 
Valvontakäytäntö osoittaa tehtävien jakaantumisen useille eri yksiköille, jopa useille 
ministeriöille, vaikeuttavan merkittävästi tiedon kokoamista Joissakin tapauksissa 
valvonnasta vastaavan virkamiehen on keskeytettävä tehtävänsä, jotta hän ei tunkeutuisi 
toisen yksikön, jonka palvelukseen hän ei kuulu, toiminta-alueelle. Nämä vaikeudet ovat 
valitettavia siinäkin mielessä, että eri lähteistä saatavien tietojen vertailu on olennaista 
kalastusvalvonnan parantamiseksi. Vaadittavat tiedot voidaan toisten osalta kerätä merellä, 
toisten osalta maihinsiirron tai ensimmäisen myyntitilanteen, joidenkin osalta 
kuljetusvaiheessa tai ensimmäisen myyntitilanteen jälkeisessä kaupankäynnissä. Ei voida 
ajatellakaan, että yksi ainoa hallintoelin vastaisi kaikista kalastusvalvontaan kuuluvista 
osatekijöistä. Valvonta on kuitenkin sitä vaikeampaa, mitä useampia hallintoelimiä siihen 
kuuluu, mutta sitä tehokkaampaa, mitä voimakkaampia koordinointirakenteita tai -
järjestelmiä pystytään luomaan. Tämän vuoksi kunkin jäsenvaltion on vahvistettava 
tarvittavat järjestelmät, ellei se halua sallia tehotonta mutta erittäin kallista valvontaa 
Ht 
3. RAHOnTTKSFI 11NEN YffmSVASTIJIIÏ IISIJUS Tl JLEVAISIUIDESSA 
3.1. PERUSTEET 
- Valvonnan parantaminen on yhteisessä kalastuspolitiikassa kaikkien tunnustama tavoite. 
Myös valvontakustannukset on suhteutettava yhteisön tuotannon arvoon, joka on yli 8500 
miljoonaa ecua Varojen väärinkäytöllä, jota ei voida korjata valvontaa parantamatta, 
tuhlataan monen kalastuksen osalta varovaisimpien arvioiden mukaan 10-30 prosenttia 
nykyisen tuotannon koroista Maailmanlaajuisesti FAO arvioi ylikalastuksen aiheuttamien 
kustannusten arvoksi 15000-30000 miljoonaa USA:n dollaria Komission nykyisen 
rahoitustuen määrä on 2,7 prosenttia yhteisön talousarviossa kalastukselle vuonna 1995 
osoitetusta osuudesta, mutta alle 10 prosenttia jäsenvaltioiden valvontaan liittyvistä 
kokonaiskustannuksista Jäsenvaltioiden kokonaiskustannukset ovat melkein 230 miljoonaa 
ecua vuodessa Tästä summasta 54 miljoonaa ecua liittyy investointeihin, jotka täydentävät 
toimintakustannuksia Näitä kustannuksia voidaan verrata myös tiettyjen kolmansien 
maiden valvontakustannuksiin. Norjan vuosittaisiksi valvontakustannuksiksi arvioidaan 500 
miljoonaa Norjan kruunua (60 miljoonaa ecua) ja Kanadan osalta 85 miljoonaa Kanadan 
dollaria (58 miljoona ecua). Yhdysvalloissa rannikkovartioston kalastusvalvontaan vuoden 
1995 talousarviossa varaama osuus on 500 miljoonaa USA:n dollaria (390 miljoonaa ecua). 
Yhteisön määrärahoja kalastusvalvontaa varten on vähennetty eri perustein. 
- Yhteisön rahoitusosuus jäsenvaltioiden kustannuksista on perusteltua noudatettavien 
sääntöjen yhteisöön liittyvän luonteen vuoksi. Ainoastaan yhteisten sääntöjen soveltamisella 
voidaan varmistaa kalavarojen tehokas säilyttäminen. Kalojen maihinsiirtoa ja kuljetuksia 
koskeva valvonta ylittää selkeästi kansalliset intressit. Jäsenvaltiossa tapahtuvan 
maihinsiirron voi suorittaa toisen jäsenvaltion kalastaja ja siirretty saalis voidaan kuljettaa 
kolmanteen jäsenvaltioon. (Belgialainen kalastaja voi purkaa Pohjanmereltä saamansa 
saaliin Tanskassa kuljetuttaakseen sen Alankomaihin, jossa saalis saatetaan markkinoille). 
Jäsenvaltio, jossa maihinsiirto tapahtuu ja josta kuljetus alkaa valvoo yhteisön sääntöjen 
soveltamista omaamatta taloudellisia intressejä kyseisen toimen 'osalta Jäsenvaltion 
suorittama valvonta, joka tapahtuu sen alueella ja sen vesillä, ylittää kansalliset intressit. 
Yhteisöllinen ulottuvuus tulee näin yhä merkittävämmäksi ajan kuluessa toimintojen 
lomittuessa toisiinsa 
<t? 
Välinpitämättömyys valvontajärjestelmää kohtaan aiheuttaa rikoksia, jotka asettavat 
kyseenalaiseksi yhteisen kalastuspolitiikan, ja tietyissä tapauksissa jopa yhteisön, sisäisen 
ja ulkoisen uskottavuuden. Käynnistämällä tehokas valvonta yhteisössä olisi luotava 
luottamuksen ja yhteistyön ilmapiiri toisaalta tarkastusyksiköiden ja taloudellisten 
toimijoiden ja toisaalta yhteisön ja kolmansien maiden välille. 
Tehokkaasta valvonnasta hyötyvät kaikki jäsenvaltiot. 13män vuoksi yhteisvastuullisuus 
on kustannusten osalta tärkeää. Sitäkin tärkeämpää se on menojen suhteettomuuden vuoksi. 
Jäsenvaltiolle paremmasta kalastusvalvonnasta koituvaa hyötyä ei voi suhteuttaa sille 
aiheutuviin kustannuksiin. Jäsenvaltioille koituvat kustannukset kasvavat sen yksinomaisen 
talousvyöhykkeen laajuuden mukaan ja erityisesti siihen kuuluvan mannermaajalustan 
laajuuden mukaan, jolle suurin osa kalastuksesta keskittyy suuria vaeltavia kalojen lukuun 
ottamatta (vit. tonnikalat). Maihinsiirtojen ja maihinsiirtopaikkojen lukumäärä lisäävät 
myös kustannuksia Jäsenvaltioiden rahoituskapasiteetti valvontakustannusten osalta riippuu 
muista aloista ja jäsenvaltioiden kalastustoiminnan taloudellisella merkityksellä on vähän 
tekemistä jäsenvaltioille mahdollisesti aiheutuvien valvontakustannusten kanssa 
Suhteettomuuden tiedostamisen avulla olisi pystyttävä lisäämään yhteisvastuullisuutta 
asianomaisten jäsenvaltioiden, joista Irlanti on paras esimerkki, hyväksi. 
Yhteisvastuullisuutta koskevien vaatimusten lisäksi esiintyy voimakasta synergiaa 
Jäsenvaltiossa suoritettavan valvonnan tehokkuus riippuu muiden jäsenvaltioiden 
suorittaman valvonnan tehokkuudesta Lisäksi olisi vältettävä turhia päällekkäisiä 
toimintoja Erityisesti tämä koskee uusien teknologioiden kokeilua ja toteuttamista, 
esimerkiksi satelliittivalvontaa, ohjausohjelmistoa ja tiedonsiirtoa 
3.2. KÖHII KOMISSION JA JÄSENVALTIOIDEN VALISTA KUMPPANUUTTA 
Mainittu kumppanuus edellyttää kokonaisstrategiaa koskevaa yleistä sopimusta, jossa otetaan 
huomioon läheisyysperiaate ja periaate, jonka mukaan vain jäsenvaltiolla on toimivalta omalla 
alueellaan ja omalla yksinomaisella talousvyöhykkeellään tapahtuvan valvonnan osalta, sekä 
yhteistoiminnan tarve yhteisön tasolla ja komission erityistehtävät. 
Komission on taattava kansallisen valvonnan tehokkuus, toimitettava vaadittava rahoitustuki, 
jota tässä kertomuksessa käsitellään, ja kehitettävä asemaansa edistyksen ja koordinoinnin 
tukijana Jäsenvaltioiden on kuitenkin edelleen luotava ja kehitettävä tälle perusta Yhteisön 
toimet ovat turhia, jos jäsenvaltiot eivät laadi tarvittavia säännöksiä. Yhteisön valvontaan 
osoittaman rahoituksen tehtävä on määriteltävä selkeästi. Vain tällä edellytyksellä komission 
ja jäsenvaltioiden välille voidaan luoda tehokas kumppanuus. 
HH 
Yhteisön varat eivät saa korvata kansallista rahoitusta Tuen täydentävyyttä koskevaa 
periaatetta on sovellettava täydellisesti. Sen varmistamiseksi, että komission välityksellä 
yhteisön talousarviosta myönnettyä tukea käytetään mahdollisimman tehokkaasti, 
jäsenvaltioiden on kyseisen periaatteen lisäksi taattava toisaalta kaikkien valvontajärjestelmien 
tehokkuus ja käyttämänsä seuraamukset ja toisaalta varmistettava täydellinen avoimuus. 
Kun tukea myönnetään välineistölle niiden tarkoituksenmukaisen käytön varmistamiseksi, 
niiden on liityttävä asianmukaiseen yhteyteen. Toiminnalliseen talousarvioon, henkilökuntaan, 
hallinnolliseen järjestelmään ja seuraamuksiin liittyvät kysymykset kuuluvat poikkeuksia 
lukuun ottamatta jäsenvaltioille. Jos nämä eivät vahvista tarvittavia säännöksiä, yhteisön tuki 
ei päädy suunniteltuihin kohteisiin. Hyvin varustetut kansalliset yksiköt saattavat edelleenkin 
toimia tehottomasti. 
Jotta voitaisiin varmistaa yhteisön tuen moitteeton käyttö, jäsenvaltioiden on hyväksyttävä 
tarvittavat säännökset vaaditun avoimuuden varmistamiseksi. Komission on voitava varmistua 
siitä, että kukin jäsenvaltio täyttää kalustoa (kustannus- ja toimintaindikaattori) ja tuloksia 
(tehokkuusindikaattori) koskevat velvoitteensa Asetuksessa (ETY) N:o 2847/93 (**) 
ahvistetuista yleisistä vastuualueista riippumatta on näin mahdollista määrällisesti arvioida ja 
taata yhteisön rahoitustuesta saatava lopullinen hyöty. 
3.3. SOVELTAMKALA/KAYTANTO 
Neuvosto ilmoitti hyväksyessään uuden valvontaa koskevan asetuksen, että hyväksytyssä 
muodossaan nykyinen valvontajärjestelmä koskee uusia soveltamisaloja ja edellyttää sellaisten 
lisätoimenpiteiden toteuttamista, joiden osalta aikaisemmassa päätöksessä (89/63 l/ETY) (*>) 
ei ole määräyksiä. Tämän vuoksi on tarpeen laajentaa näitä aloja rahoitusosuuden laatimiseksi 
jäsenvaltioille aiheutuvista kustannuksista 
- Investointikustannuksille myönnettävän tuen on kuitenkin edelleen oltava keskeisessä 
asemassa rahoitustuessa Raskaan kaluston hankintaa on erityisen vaikea rahoittaa 
kansallisista talousarvioista Lisäksi kaudelle 1989-1995 suunniteltujen investointien määrä 
ei ole hillinnyt tarpeita kuten jäsenvaltiokohtainen arvio kaudelle 1996-2000 osoittaa (Liite 
4). Laitteistojen elinkaari on muutamasta kymmenestä vuodesta (merikalusto) muutamaan 
vuoteen (ajoneuvokalusto, ATK-varusteet, tekniset tarkastusvälineet) ilmavalvontakaluston 
muodostaessa näiden välimuodon. Laitteet, joiden elinkaari on lyhyt, on uudistettava joka 
viides vuosi. Myös merikalusto vaati täydennystä, korvaavia toimenpiteitä ja uudistuksia 
O EYVL N:o L 261, 20.10.1993, s. 1 
C°) EYVL N:o L 364, 14.12.1989, s. 64 
U\ 
Lsäksi investointien yhteydessä olisi annettava suurempi sija uudenaikaiselle teknologialle. 
Investointikustannusten olisi katettava aineiston hankinnan lisäksi myös muun tyyppiset 
kustannukset ohjelmistoista alkaen. 
- Nopea edistys voi myös ilmentyä yhteishankkeina joiden rahoitus edellyttää 
koesatelliittihankkeiden tapaan investointikustannukset ylittäviä kustannuksia. 
Tietoverkostojen perustaminen kuuluu yhteishankkeisiin. Vuoden 1994 joulukuussa 
neuvostossa tehty sopimus, joka koskee 4. läntisen pituuspiirin länsipuolella suoritettavaa 
kalastusvalvontaa, edellyttää nopeaa toimeenpanoa ja vaatii jo yksistään erityistä 
rahoituskapasiteettia 
- Konlunisongelmien merkitystä on lopultakin korostettu Jäsenvaltioiden kyseisellä alalla 
tekemiä aloitteita olisi tuettava. Erityisesti olisi tuettava sekä jäsenvaltioiden välistä että 
jäsenvaltioiden ja komission yksiköiden välistä vaihtoa niin valvonnasta vastaavien 
virkamiesten peruskoulutustasolla kuin myöhemminkin pituudeltaan rajoitettujen 
komennusjaksojen edistämiseksi. 
Kaikissa edellä mainituissa kysymyksissä on oltava mahdollista saada yhteisön rahoitustukea 
Tukiosuutta on mukautettava toimien luonteen mukaan. Investointituen osalta yhteisön 
kustannusten perusteettoman inflaatiokehityksen välttämiseksi, enimmäisosuudeksi voitaisi 
vahvistaa 35 prosenttia, paitsi niille jäsenvaltioille, joille aiheutuvat kustannukset ovat 
suhteettomat. 
Jäsenvaltioiden kustannuksiin osallistumisen lisäksi komission on myös voitava vaikuttaa 
suorasti. 
- Erityistoimien kohdalla nopean toiminnallisen järjestön tarve on osoittautunut 
välttämättömäksi ongelmissa, jotka ylittävät jäsenvaltion suorat toimintamahdollisuudet. 
Kansainvälisillä vesillä tapahtuva valvonta on Atlantilla pyydettävän tonnikalan ja 
Välimerellä pyydettävän miekkakalan osalta aiheuttanut ongelmia, jotka olisivat 
yksinkertaisempia, jos alueella olisi komission vuokra-alus NAFO:n mallin mukaisesti. 
Tältä alukselta käsin sellaisten jäsenvaltioiden, joilla ei ole tarkastusalusta kyseisellä 
vyöhykkeellä, tarkastajien olisi mahdollista toimia Tämä on vain yksi esimerkki. 
- Olisi myös suosittava uusien menetelmien kokeilua kuten yhteisessä maatalouspolitiikassa 
on tehty uusien teknologioiden käytön suosimiseksi. Uuden tutkimuksen, jonka on 
luonnollisesti pyrittävä saamaan rahoitus jonkin tutkimuspuiteohjelman kautta, ja 
toiminnallisen soveltamisen välillä tehtäviin tote^ettavuusnjtkimuksiin on saatava 
komission tukea Esimerkiksi moottorin tehon mittayksikön standardointi, seisovien 
pyydysten paikantamis- ja tunnusmenettelyt, tiettyjen tuotteiden biologisen ja 
maantieteellisen alkuperän määritystekniikan kehittäminen vaativat erityisiä tutkimuksia 
4.6 
Näiden komission suorien toimien rahoittamista voidaan kuitenkin käsitellä erillisesti. 
3.4. RAHOITUS 
- Jäsenvaltiot ovat komission yksiköiden pyynnöstä toimittaneet arvion tarpeistaan vuoteen 
2000 ulottuvalla kaudella (vrt. liite 4). Tällä perusteella ja soveltamalla korjauskerrointa 
Ruotsin ja Suomen liittymisen huomioon ottamiseksi ja käyttäen keskimääräistä 
tavanomaista 35 prosentin rahoitusosuutta, on viidelle vuodelle vahvistettava 150 miljoonan 
ecun kokonaistalousarvio investointikustannuksiin myönnettävän tuen muodossa jakamalla 
tavalliset investoinnit ja uuden teknologian toteuttamiseksi tarvittavat investoinnit 
"talousarvioittain". 
Tuki erityisiin kestoltaan rajoitettuihin yhteishankkeisiin (vrt. satelliitit, tietokannat ja ATK-
verkot), joka voi näin kattaa muita kuin investointikustannuksia, vaatii 50 miljoonan ecun 
kokonaistalousarvion. Luku on viitteellinen ja jää vahvistettavaksi niiden päätösten jälkeen, 
jotka liittyvät kalastusalusten satelliittipaikantamista koskeviin koehankkeisiin, lähiaikoina 
hyväksyttävien pyyntiponnistusten hallintaa koskevien sääntöjen mukaan. 
Tuki koulutukselle ja vaihtotoiminnalle vaatii 5 miljoonaa ecua 
Kokonaisuudessaan tarvitaan 205 miljoonan ecun talousarvio eli keskimäärin 41 miljoonaa 
ecua vuodessa Aikaisempaan kauteen verrattuna tapahtunutta lisäystä olisi arvioitava 
ottaen huomioon neuvoston antamat uudet säännökset, jotka mainitaan 2.1. kohdassa 
(Soveltamisalan laajentaminen, laajentuminen, Välimeren yhdentyminen) ja tarve laajentaa 
mahdollisten tukien valikoimaa yhteisen maatalouspolitiikan mallin mukaisesti. 
- Ehdotettu lisäys on riittävä ainoastaan, käytettäessä samanaikaisesti muita yhteisön 
talousarvioon kuuluvia varoja Tietoverkoston luominen, joka mahdollistaa tiedonvaihdon 
jäsenvaltioiden ja komission välillä, voitaisi osittain rahoittaa yhteisön EDA-ohjelman avulla 
(Interchange of Data between Administration). Kyseisessä ohjelmassa on varattu 
rahoitustukea kansallisten hallintoelinten ja komission välisille televiestintää koskeville 
yhteistyöhankkeille. Kalastuksen pääosaston vuosia 1994-1995 koskevassa tietoteknisessä 
suunnitelmassa määrätty FIDES-järjestelmän toteutettavuustutkimus (Fisheries Data 
Exchange System) rahoitettiin varta vasten tätä kautta (1 miljoonalla eculla) ja myös 
kalastusalaan liittyviä koehankkeita aiotaan rahoittaa sen kautta (vuonna 1995 0,75 
miljoonalla eculla). Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) yhteydessä tietyt 
kalastustoiminnan valvontaan tarvittaviin laitteisiin liittyvät kustannukset ovat 
korvauskelpoisia Kun kuitenkin on kyse kalastajien vastuulla olevista kustannuksista 
jäsenvaltioiden nimeämät valvontayksiköt eivät voi hyötyä tästä tuesta 
H¥-
Komission suoria tukikeinoja olisi tehostettava samanaikaisesti. 
Yhteisön tasolla koordinoitujen täsmällisten toimien rahoittaminen edellyttää 10 miljoonan 
ecun täydentävää talousarviota Uusien tekniikoiden kokeiluun tarvittava tuki voitaisi 
myöntää viidelle vuodelle laaditusta 10 miljoonan ecun talousarviosta 
n 
PÄÄTELMÄT 
Päätökseen 89/63 l/ETY C1) perustuva ja tässä kertomuksessa esitetty toiminta kattaa tällä 
hetkellä viiden vuoden jakson vuoteen 1995 asti. Toiminta on ollut erittäin myönteistä ja sitä 
on jatkettava Vuonna 1992 laaditusta valvontakertomuksesta ilmeni puutteita, joita ei voida 
korjata vuoden 1995 määräajassa Valvonta on luonteeltaan koko yhteisöä koskeva ongelma 
Rahoitusta koskeva yhteisvastuullisuus on entistäkin tarpeellisempaa, koska yksikään 
jäsenvaltio ei voi toivoa välitöntä korvausta valvonnasta, jota se suorittaisi yksin, ja koska 
tietyille jäsenvaltioille aiheutuvat kulut ovat suhteettomia Lisäksi yhteisön yhteensovitettu 
toiminta mahdollistaa yhteistyön ja luo mittakaavaetuja 
Jäsenvaltioiden valvontatoimien tukeminen tulee olemaan entistäkin tärkeämpää, koska 
valvonnan soveltamisalaa on laajennettu asetuksella (ETY) N:o 2847/93 ^ "rakenteiden" ja 
"markkinoiden" alueille ja koska muut päätökset, kuten yhteisön laajentuminen, ovat lisänneet 
tarpeiden määrää. Neuvosto korosti "tarvetta toteuttaa lisätoimenpiteet, joiden osalta edellä 
mainittu päätös ei sisällä määräyksiä taloudellisesta kilpailusta". Tässä julistuksessa 
korostetaan, kuinka tärkeää on unionin rahoituksellinen osallistuminen jäsenvaltioiden toimiin 
valvonnan kehittämiseksi uusien tarpeiden mukaan. 
Tämän järjestelmän monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä yhteensovitetun jatkamisen ja 
vahvistamisen lisäksi merkittävä uudelleenmuokkaus on tarpeen. Nykyistä järjestelmää on 
täydennettävä ja muokattava erityisten perusteiden mukaisesti. Komission vaikutuksesta on 
kannustettava uusien teknologioiden käyttöä ja vahvistettava yhteensovitettuja toimia, ja 
komission on annettava käyttöön tarvittavat rahoitusvälineet. 
Vuoteen 2000 ulottuvien valvontamenoja koskevien ennusteiden perusteella ja olettaen, että 
tätä järjestelmää jatketaan, on tarpeen lisätä olennaisesti nykyisen rahoituksen määrää (22 
miljoonaa ecua vuodessa). 
Rahoitukseen osallistumiselle on vastapainoksi asetettava edellytys, että jäsenvaltio toteuttaa 
tehokkaaseen valvontaan tarvittavat toimenpiteet ja keinot, mitä ei aiemmin aina tehty. Tämä 
merkitsee luonteeltaan velvoittavamman rahoitusjärjestelmän toteuttamista Toimia, jotka 
vaativat yhteisön toimenpiteisiin turvautumista, on arvioitava sekä etu- että jälkikäteen, 
todennettavien perusteiden nojalla ja sellaisten tavoitteiden perusteella, joista voidaan kaikissa 
tapauksissa, ohjelman kuluessa ja sen päättyessä päätellä, ovatko tavoitteet saavutettavissa 
kohtuullisin kustannuksin. 
O EYVL N:o L 364, 14.12.1989, s. 64 
C22) EYVL N:o L 261> 20.10.1993, s. 1 
</.9 
LflTEl 
PÄÄTÖKSEN 89/631/EIY(1) SOVELTAMINEN 
(') EYVLN:o 364, 14.12.1989, s. 64. 
SO 
LDTE1 (jaftoa) 
1. MAKSUSITCXJMUSTEN JA MAKSUJEN K0NS0UD01TU TILANNE 
(31 päivään joulukuuta 1994) 
(ecua) 
• 
Erä 1991 
Erä 1992 
Erä 1993 
Erä 1994 
11 im 
Erä 1995 
YHTEENSÄ (D 
Suunnitelma 
(maksusitou­
mukset) 
19.238.472 
25.522.237 
28.620.985 
30.299.796 
23.935.267 
127.616.757 psssssBssssssssdbsas; 
(2) 
Toteutus 
(maksut) 
15.809.313 
16.252.278 
19.876.974 
12.041.391 
0 
63.979.956 (3) 
Peruuttaminen 
(vapautumiset) 
3.429.159 
9.269.959 
915.971 
1.505.711 
0 
15.120.800 (4H1H2H3) 
Ratkaisematta 
(vahvista­
matta) 
0 
" 0 
7.828.040 
16.752.694 
23.935.267 
48.516.001 
Maksusitoumusten ja maksujen väliset erot johtuvat siitä, että tietyt investoinnit oli arvioitu 
liian suuriksi ja joitakin investointeja ei voitu toteuttaa alunperin suunnitellussa määräajassa 
Vuosille 1991 ja 1992 suunnitellut mutta hylätyt investointihankkeet eivät enää ole sidoksissa 
talousarvioon. 
5^ 
LIITE 1 (jatkoa) 
2. TILANNE MAKSUSITOUMUSTEN JA MAKSUJEN OSALTA 
JASENVALTKMTTAIN 
(31 päivään joidukuirfa 1994) 
(ecua) 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
YHTEENSÄ (1) 
Suunnitelma 
(maksu­
sitoumukset) 
342.551 
4.291.242 
2.387.897 
10.544.199 
19.441.470 
13.013.689 
29.575.133 
3.513.887 
-
2.591.372 
31.674.105 
10.241.212 
127.616.757 (2) 
Toteutus 
(maksut) 
143.780 
1.924.193 
799.765 
3.498.691 
7.998.025 
4.603.535 
21.385.559 
2.185.876 
-
273.688 
15.402.754 
5.764.090 
63.979.956 (3) 
Peluuttaminen 
(vapautumiset) 
0 
464.397 
85.662 
3.617.407 
3.429.522 
729.220 
887.003 
0 
-
0 
4.419.716 
1.487.873 
15.120.800 (4H1M2K3) 
Ratkaisematta 
(vahvista­
matta) 
198.771 
1.902.652 
1.502.470 
3.428.101 
8.013.923 
7.680.934 
7.302.571 
1.328.011 
-
2.317.684 
11.851.635 
2.989,249 
48.516.001 
^L 
LUTE 1 (jatkoa) 
3. SELVITYS MENOISTA JASENVALTIŒITAIN 
BELGIA ennakoi vuodelle 1995 menoja ilmavalvontaan sekä maastoauton ja kahden 
moottorilla varustetun kumiveneen ostoon. 
TANSKA on tilannut uuden kalastuksenvalvonta-aluksen, jonka rakentaminen alkoi vuonna 
1993 ja jonka pitäisi valmistua vuonna 1994. Lisäksi Tanska on suunnitellut entisten alusten 
varustetason täydentämistä sekä autojen ja viestintälaitteiden ostamista maalla liikkuville 
valvontaryhmille. 
SAKSA on aloittanut eri osavaltioiden (Lander) valvonta-alusten uudenaikaistamisen ja eräässä 
tapauksessa täydellisen muuttamisen. Kyseessä on viestintä-ja satelliittinavigointijärjestelmien, 
tutkien, VHF-viestmtäjärjestelmien, tasopiirturien, rMVTEX-vastaanottimien, moottorilla 
varustettujen kumiveneiden jne. hankinta ja asentaminen. Saaliita koskevien lukujen ja 
tilastojen käsittelyä varten on ostettu tietojenkäsittelylaitteita, jotta voitaisiin pysytellä mukana 
teknologisessa kehityksessä ja vastata lisääntyneeseen tietojen kysyntään. 
KREIKKA on odottaessaan Välimeren alueen yhteisen kalastuspolitiikan laajentamista 
toteuttanut ainoastaan osan suunnitelluista ohjelmista. Tähän mennessä Kreikan viranomaiset 
ovat hankkineet useita kumiveneitä ja kaksi nopeaa valvonta-alusta, maastoajoneuvoja, 
moottoripyöriä sekä sähkölaitteita, kuten tutkia, VHF-jaNAVIEX-vastaanottimiajne. Kolmen 
ilmavalvontakoneen hankintaa suunnitellaan, samoin kuin ylimääräisten valvpntaveneiden, 
ajoneuvojen ja moottoripyörien hankintaa sekä tietojenkäsittelylaitteistojen laajentamista. 
ESPANJA on ostanut valokuvaus- ja paikannusjärjestelmillä varustetun 
kalastuksenvalvontahelikopterin, valvonta-aluksia ja ajoneuvoja Lisäksi entisiä valvonta-
aluksia on uudenaikaistettu (navigointilaitteistoa: autopilotti, tutka, 
satelliittinavigomtijäYjestelmä, tasopiirturit). Osa niistä on tarkoitettu Galician ja Katalonian 
itsehallintoalueille. Vuonna 1995 Espanja suunnittelee valvonta-aluksen ostoa. 
T3 
RANSKA on investoinut radionavigointiverkkoon, radioasemiin ja tiedonsalauslaitteisiin. Uusia 
aluksia on rakennettu ja entisiä uudenaikaistettu. Lisäksi on ostettu maalla käytettäviä 
ajoneuvoja kalastuksen valvonnasta vastaavan henkilöstön käyttöön. Alueellisiin pelastus- ja 
valvontakeskuksiin (Centres Régionaux Opérationnels de Sauvetage et de Surveillance) on 
hankittu VHF-lähetm-vastaanottimet, radio/puhelmviestintäjägestelrnät, ja Välimeren 
alueelliseen tilastojen käsittelykeskukseen (Centre Régional de Traitement des Statistiques de 
Méditerranée) tietojenkäsittely/tilastointilaitteet. Vuonna 1995 suunnitellaan erityisten 
partioveneiden ostamista. 
IRLANTI on ostanut kaksi valvontalentokonetta, jotka otettaneen käyttöön vuonna 1994. 
Lisäksi se on hankkinut valvonta-aluksia, maalla käytettäviä ajoneuvoja, 
tietojenkäsittelylaitteistoja, turva-ja suojalaitteita, navigointilaitteita, tutkia ja muita aluksilla 
käytettäviä laitteita sekä viestintä-ja tietojenkfcittelyjärjestelmiä. Vuonna 1995 suunnitellaan 
uuden valvonta-aluksen rakentamista. 
ITALIA oli suunnitellut vuonna 1993 18 valvontaveneen hankintaa kauppalaivastoon, joka on 
yksi toimivaltaisista viranomaisista kalastuksen alalla Vuodeksi 1994 suunnitellaan kahden 
valvonta-aluksen ostoa Sardinian alueelle ja vuodeksi 1995 ilmassa ja maalla käytettävien 
kulkuneuvojen hankintaa. 
ALANKOMAAT on suunnitellut kulkuneuvojen, turva-ja suojalaitteiden ostoa sekä tiettyjen 
valvonta-alusten uudenaikaistamista. 
PORTUGALI on investoinut lentokoneiden ostoon, uusien valvonta-alusten ja kulkuneuvojen 
hankintaan, entisten valvonta-alusten uudenaikaistamiseen sekä kalastusalusten paikantamiseen 
ja seuraamiseen satelliitin välityksellä tarkoitettujen MONICAP- ja SMCAP-järjestelmien 
asentamiseen. 
YHDISTYNEESSÄ K1MNGASKUNNASSA on uudenaikaisteta kalastus^ 
kaikkea eri Fisheries Committees hankkimalla tietojenkäsittely-, navigointi- ja 
televiestintälaitteistoja, merellä käytettävää elektroniikkaa, tutka, VHF. Lisäksi kyseinen 
jäsenvaltio on korvannut kaksi valvontalentokonetta ja ostanut uusia valvonta-aluksia ja maalla 
käytettäviä ajoneuvoja. 
S9 
LfflE 2 
VALVONNAN lOJSTANNUS-TEHOiaaJUSANALYYSIN TEKLIÄT 
Kustannusten arviointi 
Suurimpana vaikeutena on, että kalastukseen liittyvän toiminnan valvontaan osallistuvilla 
toimielimillä on usein monia tehtäviä. Kustannukset on sen vuoksi jaettava Hyvänä 
esimerkkinä toimivat merellä toteutetut toimenpiteet. Kun nämä toimenpiteet edellyttävät 
asevoimien kalustoa, niillä voi, vaikka tehtävät keskitetäänkin kalastuksen valvontaan, olla 
myös muita kohteita (meripelastus, puolustusvoimien lähettäminen paikalle vahvistukseksi). 
Näistä vaikeuksista huolimatta tehokkaaseen valvontaan tarvittavien menojen määrä on 
sellainen, että on toteutettava kirjanpidollisia toimenpiteitä, jotta niiden määrä voitaisiin 
arvioida 
Tehokkuuden arviointi 
Ensimmäiset mahdolliset osoittimet vastaavat suoritetun valvonnan määrää: valvonta-alusten 
merellä viettämien päivien lukumäärä, lentokoneiden ja helikoptereiden lentoajat, valvottu 
pinta-ala, merellä tai maalla tapahtuneiden tarkastusten määrä. Nämä luvut ovat toimintaa 
kuvaavia osoittimia eivätkä mittaa tehokkuutta Ne olisi kuitenkin liitettävä osaksi yhteisen 
kalastuspolitiikan valvonnan kehitystä kuvaavaa osoittimistoa 
Analyysin toinen taso vastaa todettujen varsinaisten rikkomusten määrääjä niistä aiheutuneita 
seuraamuksia Nämä tiedot, jotka eroavat hyvin vähän edellä mainituista, ovat välttämättömiä 
tarkastusten ja seuraamusten ankaruuden arvioimiseksi. Ne eivät kuitenkaan vielä riitä 
tekemään analyysistä täydellistä. Rikkomusten varsinainen suhdeluku saadaan yhdistämällä 
tarkastusten tehokkuus tosiasiallisten rikkomusten määrään. 
Kalavarojen säilyttämisen osalta yhteisen kalastuspolitiikan valvonnan todelliseen tehokkuuteen 
liittyy erottamattomasti kaksi pääasiallista huolenaihetta, joista toinen on kalastuksen määrän 
rajoittaminen ja toinen pienimpien kalojen (poikasten) suojelu. Kunkin varaston osalta on siten 
verrattava tosiasiallista pyyntimäärää sallittuun pyyntimäärään ja määritettävä alamittaisten 
saaliiden osuus. Tämä tehtävä on teknisesti yksinkertaisempi toteuttaa kuin aluskohtaisten 
rikkomusten toteennäyttäminen laillisesti hyväksyttävin perustein. Alusryhmien ollessa 
kyseessä voidaan saaliiden tosiasiallisen määrän arvioimiseksi kehittää pistokoemenettelyjä. 
Tilastollisesti tarkkaa menettelyä noudattamalla näiden arvioiden luotettavuus on mahdollista 
määrittää ja mukauttaa tutkimuksen tarpeisiin näytteiden kokoa vaihtelemalla Useimmiten on 
vaikeampaa kerätä oikeudellisesti hyväksyttäviä todisteita todennäköistä vilpintekijää vastaan. 
Toisaalta niin sanottu "suurten määrien" laki helpottaa kokonaisarvioiden muodostamista, 
toisaalta taas. todistustaakan hoitamisesta aiheutuva vastuu vaikeuttaa aluskohtaisten 
Ç<f 
rikkomusten toteamista Edellä esitetty kaksijakoisuus on olennainen valvonnan tehokkuutta 
tarkasteltaessa Se osoittaa, että rikkomusten tosiasiallinen kokonaistulos on usein oletettua 
helpompi määrittää. Tutkijat tekevät sen säännöllisesti, kuten nähdään taulukosta 1, jossa 
esitetään joukosta varastoja tehty virallisten tilastojen vertailu sekä tutkimuslaitosten 
muodostamia arvioita Koska tietyt viralliset tiedot eivät ole luotettavia, tutkimuslaitosten on 
suunnattava huomattava osa rajallisista voimavaroistaan muihin kuin tieteellisiin tehtäviin. Kun 
vilpillisen toiminnan määrä on mahdollista arvioida, voidaan sen lisäksi, että saadaan 
käytettäväksi synteettisiä tehokkuutta kuvaavia osoittimia, myös ohjata tarkastajien ponnistelut 
viipymättä tärkeämpiin ongelmiin. Tarkastusten hyväksikäyttöä on siten mahdollista järkeistää, 
jotta sekä ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan että seuraamuksia varten tarvittavien todisteiden 
keruuseen käytetyt voimavarat voidaan keskittää vakavampiin ongelmiin. Tämän 
järkeistämisen avulla voidaan välittömästi parantaa paitsi valvonnan tehokkuutta, myös sen 
uskottavuutta ammatinharjoittajiin nähden, jotka usein ovat hyvin perillä merkittävästä ja 
jatkuvasta vilpillisestä toiminnasta 
Toiminnalliselta kannalta on toivottavaa, että kussakin jäsenvaltiossa kyetään sisäisesti 
arvioimaan pistokokein tiettyjen saaliiden tosiasialliset määrät. Pääosaston XTV olisi 
lukeuduttava kansanvälisten tutkimuslaitosta 
CG 
Laji Alue VSftfit Umoitukset 
Merikrotti VU, Villa, b, d Ennallaan (8 %) 
Gronlanninturska IV Ennallaan (3 %) 
Kolja IV Ennallaan (1 %) 
Kummeliturska Pohjoinen _____ Noussut hieman (16 %) 
Eteläinen Noussut hieman (16 %) 
Punakampela IV Ennallaan (16 %) , 
• Vlld ' Ennallaan (12 %) 
Vile Ennallaan (9 %) 
Vïïf,g Ennallaan (2 %) 
Seiti Dia; IV Ennallaan (2 %) 
Kielikampela IV Ennallaan (48 %) 
^ \Uà Ennallaan (25 %) 
VlJe Ennallaan (15%) 
VTIf.g Ennallaan (-1 %) 
Villa, b Ennallaan (14 %) __ 
Valkoturska Vfflf, g 
Mustakitaturska Kaikki 
Sardelli Vffl Ennallaan (27 %) 
Silli IVc,VIId Ennallaan (48 %) 
Via S., VTIb, c Lcskema hiemcti (42 %) 
Via Clyde - Ennallaan (9 %) 
VIJj Laskenut (21 %) 
Piikkimakrilli * VI Ennallaan, joitakin 
liikailmoituksia 
VH Noussut (23%) 
VÏÏI , Ennallaan (1 %) 
Makrilli Ha, IV , Noussut (47%) 
HBMMMNMMHMMMMMIHBBaMMBMMMM-MMaMMMBMHHBHHMMBMIMNaMMM ^BBMMNM^BMM^M»MMMMMM^HMMMMMM«Ma*MM»Mi^MMMM MM^MIMMMM^MMMMHiMMMa^ 
VIIIc, IX, X,ŒCAF Noussut(24%) 
Harmaaturska lia, ula, IV Ennallaan, joitakin 
liikailmoituksia 
^ 
LDTE 3 
ERITIELY TIETYISTÄ YHTEISÖN TOIMENPITEISTÄ 
MAATALOUS- JA TULLIALAN 
VALVONTATOIMINNAN rUHOITTAMESEKSI 
^S 
LfflE 3 
Erittely tietyistä yhteisön toimenpiteistä maatalous- ja tullialan 
vafcontatoinirjnan i_ihoittaniseksi 
Yleinen huomautus; 
Yhteisön osallistumisesta jäsenvaltioiden yhteisön kalavarojen säilyttämis- ja 
hallintojäijestelmän noudattamisen varmistamiseksi hyväksymien kulujen rahoitukseen tehdyn 
neuvoston päätöksen 89/63 l/ETYO mukaisesti yhteisö rahoittaa vuosittain vallintaan 35 
prosenttia ja enintään 50 prosenttia jäsenvaltioiden valvontakalustoon (valvonnassa käytettävät 
alukset ja lentokoneet, muut varusteet kuten miehistön vaatteet ja varusteet, jne.) liittyvistä 
menoista. 
Komissio päättää rahoituksesta jäsenvaltioiden pyynnöstä todisteena olevien hallinnollisten 
asiakirjojen tarkastuksen jälkeen ja jollei paikalla tapahtuvista hallinnollisista tarkastuksista 
muuta johdu. Rahoitettuja varusteita on käytettävä kalastustoiminnan valvontaan ja seurantaan. 
O EYVL L N:o 364, 14.12.1989, S. 64 
A. Yhteisön osuus jäsenvaltioiden tarkastustoimintaan liittyvistä aineellisista menoista 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 4045/89, annettu 21 päivänä joulukuilla 1989, Euroopan 
maatalouden ohjaus- jatiddrahaston tukiosaston rahoitisjäijesteliiiäänla^ 
tohc&stuvista jäsenvaltioiden suorittamista taikastuksista ja direktiivin 77/435/EIY 
Yhteisö osallistuu menoihin, jotka jäsenvaltiot ovat tosiasiallisesti maksaneet ostaessaan 
EMDTRista rahoitettavista valvontatoimista vastaavien yksiköiden tarvitsemia atk- ja 
toimistovarusteita (yhteisön tukea saavien yritysten kaupallisten asiakirjojen tarkastus), 
sataprosenttisesti seuraavien määrien rajoissa: 
- 100 000 ecua Saksalle, Espanjalle, Ranskalle, Italialle, Alankomaille, Yhdistyneelle 
kuiiingaskunnalle, 
- 60 000 ecua Belgialle, Tanskalle, Kreikalle, Irlannille ja Portugalille sekä 
- 20 000 ecua Luxemburgille. 
Tämä määräraha vahvistetaan jäsenvaltiokohtaisesti suhteessa niiden valvontatoimien 
merkittävyyteen, joita kyseisten jäsenvaltioiden on suoritettava sellaisten toimien toteuttamisen 
ja säännönmukaisuuden valvonnan varmistamiseksi, jotka suoraan tai välillisesti kuuluvat 
EMOTRm rahoitusjärjestelmään. 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 307/91, annettu 4 päivänä helmikuuta 1991, tiettyjen Euroopan 
maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksettavien menojen valvonnan 
tehostamisesta(3). 
Yhteisö osallistuu jäsenvaltioiden valvonnasta vastuussa olevien henkilöstön, jäsenten 
varusteiden hankkimisesta aiheutuviin kustannuksiin 50 prosenttiin asti kolmen ensimmäisen 
vuoden osalta ja 25 prosenttiin asti neljännen ja viidennen vuoden osalta tämän asetuksen 
voimaantulosta. 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3508/92, annettu 27 päivänä manaskuuta 1992, tiettyjä yhteisön 
tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä^). 
Yhteisö osallistuu jäsenvaltioille tietotekniikkaa ja valvontaa koskevien rakenteiden käyttöön 
otosta sekä ilmavalokuvien ja satelliittikuvien hankinnasta ja tulkitsemisesta 
(kaukohavainnointiin perustuva valvontajärjestelmä) aiheutuviin kustannuksiin kolmen vuoden 
ajan 50 prosenttiin asti jäsenvaltioiden maksamasta enimmäismäärästä sen kiinteän määrän 
rajoissa, joka on vahvistettu jäsenvaltiokohtaisesti suhteessa sen suorittamiin valvontatehtäviin. 
O EYVL L N:o 388, 30.12.1989, s. 18 
O EYVL L N:o 37, 9.2.1991, s. 5 
(4) EYVL LN:o 355, 5.12.1992, s. 1 
6cO 
Neuvoston asetus (EY) N:o 165/94, annettu 24 päivällä tammikuilta 1994, yhteisön 
osallistumisesta kaukohavaiiitotarkastusten rahoitukseen ja tiettyjä yhteisön tuldjäijestelmiä 
koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 
3508/92 miuttantestaf). 
Yhteisö voi osallistua maatalousalojen kaukoliavamtotari__5tusten yhteisrahoitukseen. 
Komissio voi myöntää ennakkosuorituksia 75 prosenttiin asti yhteisön arvioidusta 
rahoitusosuudesta Jos käytettävissä olevien määrärahojen kokonaismäärää ei käytetä, komissio 
voi jakaa jäljelle jäävät varat uudelleen niiden jäsenvaltioiden kesken, jotka rahoittavat omista 
varoistaan yli 50 prosenttia komission hyväksymien töiden kustannuksista. 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2392/86, annettu 24 päivänä heiiiäkiiuta 1986, yhteisön 
viinitilarekisterin perustamisesta^). 
Yhteisö osallistuu yhteisön viinitilarekisterin perustamisesta aiheutuvien tosiasiallisten 
kustannusten ja rekisterin hallinnoimiseksi tarvittaviin atk-laitteisiin kohdistuvien investointien 
rahoitukseen 50 prosenttiin asti. 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 154/75, annettu 21 päivänä tammikuuta 1975, oliivirekisteiin 
peiustamLsesta oliiviöljyä tuottavissa jäsenvaltioissaO. 
Yhteisö osallistuu oliivirekisteiin perustamisesta aiheutuvien kustannusten rahoitukseen. 
B. Yhteisön osuus jäsenvaltioiden valvontatoiminnan toimiiitakiKtannuksista. 
* 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 307/91, annettu 4 päivänä hehnikiiuta 1991, tiettyjen Euroopan 
maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksettavien menojen valvonnan 
tehostamisesta^. 
Yhteisö osallistuu menoihin, jotka jäsenvaltiot ovat tosiasiallisesti maksaneet erityisissä 
tarkastusyksiköissä työskentelevän lisähenkilöstön palkkauksesta ja kouluttamisesta niiden 
O EYVL LN:o 24, 29.1.1994, s. 6 
C) EYVL L N:o 208, 31.7.1986, s. 1 
O EYVLLN:o 19, 24.1.1975, s. 1 
(•) EYVL L N:o'37, 9.2.1991, s. 5 
1 
EMOlRrsta rahoitettavien toimien osalta, jotka on tarkasti määritelty kyseisessä asetuksessa. 
Osuus on 50 prosenttia kolmen ensimmäisen vuoden osalta ja 25 prosenttia neljännen ja 
viidennen vuoden osalta jäsenvaltiokohtaisen vuotuisen kiinteän määrärahan rajoissa. 
Palkalla tarkoitetaan valvonnasta vastaavien henkilöstön jäsenten palkkaa, josta on vähennetty 
verot ja veroluonteiset maksut, sekä heidän tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavia 
matkakuluja Yhteisön rahoitusosuus henkilöstön palkkausmenoista vahvistetaan 
kiinteamääräisesti ja jäsenvaltiokohtaisesti. Palkka vahvistetaan kiinteästi koko yhteisössä. 
Lisäksi yhteisö voi rahoittaa kustannuksista, joita jäsenvaltioille on aiheutunut valvontayhtiöille 
ja hyväksytyille laboratorioille uskotuista tarkastuksista, 50 prosenttia kolmena ensimmäisenä 
vuonna ja 25 prosenttia neljäntenä ja viidentenä vuonna 
C JBsenvaltioiSSa tiiaataloustoimenpiteiden valvomiseksi luotujen erityisten 
taitotustoimielinten yhteisörahoitus, 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2262/84, annettu 17 päivänä heinäkuuta 1984, oliiviöljyalan 
erityistoimenpiteistäX9). 
Yhteisö rahoittaa tietyistä oliiviöljyn tuotantotukeen liittyvistä valvontatehtävistä ja 
toiminnoista vastaavia erityisiä toimielimiä kahden ensimmäisen vuoden aikana 100 prosenttiin 
asti ja kolmannen vuoden aikana 50 prosenttiin asti jäsenvaltiokohtaisesti (esimerkiksi 14 
miljoonaa ecua Italiassa ja 7 miljoonaa ecua Kreikassa perustettua toimielintä varten) 
vahvistetun kiinteämääräisen summan rajoissa 
Toimielimellä on yleinen toimintasuunnitelma, johon sisältyvät vähimmäistehtävät on 
kyseisellä asetuksella vahvistettu, sekä erityinen vuotuinen toimintasuunnitelma, jonka se 
asettaa sekä valtion että komission hyväksyttäväksi, joka voi tehdä siihen muutoksia 
Komission viranomaiset voivat milloin tahansa seurata toimielimen harjoittamaa toimintaa 
Vuotuinen yhteisörahoitus myönnetään ainoastaan komission todettua, että kyseinen toimielin 
on perustettuja että se on suorittanut sille annetut tehtävät. 
Toimielin on hallinnollisesti taysin riippumaton. Asianomainen jäsenvaltio myöntää sille kaikki 
toimivaltuudet, jotka ovat tarpeen sen tehtävien suorittamisessa 
Toimielin koostuu toimihenkilöistä, joiden lukumäärä ja koulutus mahdollistavat edellä 
mainittujen tehtävien suorittamisen. 
O EYVL L N:o 208, 3.8.1984, s. 11 
6<L 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2075/92, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, raakatupakka-alan 
yhteisestä maritla^ajäijestelystäO0) 
Asetuksessa säädetään ,että kussakin tuottajajäsenvaltiossa perustetaan erityinen toimielin, 
jonka tditävänä on suorittaa valvontaa yhteisön tupakkajärjestelmän puitteissa Toimielimen 
todelliset menot katetaan 50-prosenttisesti Euroopan yhteisöjen yleisen talousarviosta, ja 
jäljellejäävän osan rahoituksesta vastaa asianomainen jäsenvaltio. 
P. Hpnkilrëfftn kmilnhiksen mhnitns jäsenvaltiniMfl. 
Neuvoston päätös (ETY) N:o 341/91, tehty 20 päivänä kesäkuuta 1991, tulUvirkamiesten 
ammatillista koulutusta koskevasta yhteisön toimntaohjelmasta (Mtâhaeiis-ohjelinaX11) 
Komissio vastaa tullivirkamiesten vaihtoon kansallisten hallintojen välillä liittyvistä matka-ja 
oleskelukustannuksista.Se vastaa myös matka- ja oleskeliikustannuksista vaihtoihin 
osallistuvien virkamiesten sekä sellaisten virkamiesten osalta, jotka joutuvat serninaarien 
vuoksi siirtymään muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, mistä he ovat kotoisia 
O EYVL L N:o 215, 30.7.1992, s. 70 
(") EYVLLN:o 187, 13:7.1991, s. 41 
63 
IHIE4 
ENNAKKOARVIO JÄSENVALTIOIDEN MENOISTA 
KAUDEKSI 1996 • 2000 
Gu 
IHTE4 
Irrvestoinnit kaudella 1996 - ~2ÖÖ 
(salelliittivalvontajärjestelmää lukuun ottamatta) 
(Jäsenvaltioiden arviot, miljoonaa ecua) 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
halia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Havaita 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt 
kimingaskiinta 
Yhteensä 
Osuus 35 % 
Osuus 50 % 
Osuus 75 % 1996 
. .37 
8.5 
4.16 
17.53 
10.55 
12.09 
22.91 
1.86 
2.0 
12.89 
0.26 
1.79 
4.75 
99.66 
34.88 
49.83 
74.75 1997 
.38 
.7 
1.56 
11.49 
10.87 
6.11 
20.39 
1.86 
2.0 
12.75 
0.34 
1.79 
4.67 
74.81 
26.18 
37.41 
56.11 1998 
.25 
.7 
34.43 
20.87 
10.55 
3.38 
11.01 
1.86 
2.0 
13.52 
0.26 
1.79 
5.87 
106.49 
37.27 
53.25 
79.87 1999 
.25 
.7 
3.80 
12.72 
10.93 
6.59 
6.39 
1.86 
2.0. 
11.65 
0.26 
1.79 
5.08 
64.02 
22,41 
31.01 
48.02 2000 
.25 
.7 
.72 
1.40 
10.55 
4.16 
1.86 
2.0 
2.27 
0.26 
1.79 
2.70 
28.66 
10.03 
14.33 
21.50 Yh­
teensä 
1.40 
11.30 
44.67 
64.01 
53.45 
32.33 
60.70 
9,30 
0.00 
10.00 
0.00 
53.08 
1.38 
8.95 
23.07 
373.64 
130.77 
186.82 
280.23 vuosit­
tain 
0.28 
2.26 
8.93 
12.80 
10.69 
6.47 
12.14 
1.86 
0.00 
2.00 
0.00 
10.62 
0.28 
1.79 
4.61 
74:73 
26.15 
37.36 
56.05 
6r 
LITIE5 
OHJEELLINEN RAHOTTUSOHŒ1MA 
KAUDEKSI 1996 • 2000 
LITIE5 
OHJEELLINEN RAHOTIUSOHJBUVU KAUDEKSI 
19% -2000 
(arviot, miljoonaa ecua 
Kohde 
1. 
Pääomahyödvkkeet 
-perinteiset 
-uudet 
2. !__ie__*__da_; 
-kansalliset 
- kansainväliset 
3. Kokeilu-ja 
4. Jäsenvaltioiden 
väliset yhteiset 
toimet 
5. Koulutus ja 
__ui_tû 
- kansallinen 
- kansainvälinen 
YHTEENSÄ ) 
Enimmäisosuus 
35 % 
50 % 
35% 
100 % 
100% 
50% 
50 % 
100% Arvioitu vuotuinen 
enimmäismäärä 
30 
10 
2 
• 
2 
1 
45 Arvioitu 
enimmäismäärä 
viideksi 
vuodeksi 
150 
50. 
10 
10 
5 . 
225-
6U-
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 243 lopullinen 
/\k5Xx\ J\.x JV J f\. J. 
FI 03 
Luettelonumero : CB-CO-95-268-FI-C 
ISBN 92-77-89568-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg 
62