FI Euroopan unionin virallinen lehti C 376/92

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma 2011–2015: tieto- ja viestintätekniikalla älykkäämpää, kestävämpää ja innovatiivisempaa hallintoa

KOM(2010) 743 lopullinen

ja Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tavoitteena eurooppalaisten julkisten palvelujen yhteentoimivuus

KOM(2010) 744 lopullinen

2011/C 376/17

Esittelijä: Raymond HENCKS

Komissio päätti 15. ja 16. joulukuuta 2010 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheista

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma 2011–2015: tieto- ja viestintätekniikalla älykkäämpää, kestävämpää ja innovatiivisempaa hallintoa KOM(2010) 743 lopullinen ja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tavoitteena eurooppalaisten julkisten palvelujen yhteentoimivuus KOM(2010) 744 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. syyskuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 21.–22. syyskuuta 2011 pitämässään 474. täysistunnossa (syyskuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 161 puolesta, 1 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Tässä lausunnossa tarkasteltava toimintasuunnitelma on syntynyt sähköisen hallinnon ministerikonferenssissa Malmössä vuonna 2009 tehdyn esityksen tuloksena. Konferenssissa EU:n ministerit sitoutuivat edistämään entistä helpommin saatavilla olevia, vuorovaikutteisempia ja personoidumpia rajatylittäviä julkisia verkkopalveluja. Tämän lisäksi sitoumuksia on tehty digitaalistrategian ja Eurooppa 2020 -strategian puitteissa.

1.2 Koska komissiolla on tältä osin valtuudet ainoastaan ehdottaa edellytyksiä ja toimia sähköisen hallinnon rajatylittävien asiointitapahtumien sopusointuisen kehittymisen edistämiseksi Euroopassa, ETSK painottaa, että jäsenvaltioiden tehtävänä on viime kädessä varmistaa Malmössä tehtyjen sitoumusten noudattaminen.

1.3 Muunlaisiin palveluihin liittyvien sekaannusten välttämiseksi ETSK ehdottaa käytettäväksi tässä yhteydessä termiä ”sähköisen hallinnon rajatylittävät eurooppalaiset julkiset palvelut” termin ”eurooppalaiset julkiset palvelut” sijasta.

1.4 ETSK kannattaa komission esittämää kestävän ja innovatiivisen sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaa, joka mahdollistaa entistä personoidummat ja vuorovaikutteisemmat palvelut ja jossa otetaan aiempaa paremmin huomioon käyttäjien tarpeet ja odotukset. Käyttäjiä kehotetaan ottamaan nykyistä aktiivisempi rooli julkisten verkkopalveluiden suunnittelussa.

1.5 Sähköisen hallinnon edistämisen on kuljettava käsi kädessä hallinnon sekä sen ja käyttäjien välisten suhteiden uudistamisen kanssa muun muassa niin, että käyttäjät avustavat sähköisen hallinnon menettelyiden päätökseen saattamisessa.

1.6 EU:n ja jäsenvaltioiden on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen kaikkien väestöryhmien – epäsuotuisassa asemassa olevat ryhmät mukaan luettuina – osallistuminen digitaaliyhteiskuntaan Eurooppa 2020 -strategian ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklan mukaisesti.

1.7 Yhteentoimivuuden sekä digitaalisen allekirjoituksen ja tunnistuksen osalta esteet johtuvat usein rajatylittävän oikeusperustan puuttumisesta, kansallisten lainsäädäntöjen eroista sekä jäsenvaltioiden käyttöönottamista, keskenään yhteensopimattomista ratkaisuista. On varmistettava järjestelmien hyvä ja tehokas monenkeskinen hallinnointi, joka perustuu riittäviin henkilöresursseihin ja voimavaroihin.

1.8 ETSK kannattaa sitä, että eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden puitteissa kehitetään näkemys yhteisistä liitäntästandardeista, ja suhtautuu myönteisesti foorumiin, jossa vaihdetaan tietoja, kokemuksia ja koodeja, jotka perustuvat avoimen lähdekoodin ohjelmistoihin korjausten ja muutosten mahdollistamiseksi ja ennen kaikkea avoimiin tietomuotoihin yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Eräiden hallinnonalojen (esimerkiksi tullin) hankkimaa kokemusta tulisi hyödyntää järjestelmien teknisen, semanttisen ja toiminnallisen yhteentoimivuuden määrittämiseksi ennen niiden yhteenliittämistä, sillä kyse on tekijöistä, jotka takaavat sopimusten toteutumisen ja toiminnallisen vakauden yhteisten sääntöjen ja vankkojen oikeusperustojen kehittämisen avulla.

1.9 Yhteentoimivuus on nykyisin välttämätöntä, mutta ainoastaan palveluissa, joissa siitä on hyötyä. Sen toteuttaminen on erittäin monimutkaista ja edellyttää lukuisten toimien ja teknisten toimenpiteiden integroimista, jotta varmistetaan tietojenvaihdon turvallisuus kansalaisille. Kyse on myös jatkuvasti kehittyvästä käsitteestä.

1.10 Ennen kuin tietojenvaihtoon ryhdytään, on jäsenvaltioiden viranomaisille suositettava tietojen seulontaa, jotta ainoastaan tiedot, joiden vaihdosta on hyötyä, asetetaan sähköisesti saataville. Lähtökohtana on varmistaa olemassa olevien sääntöjen noudattaminen.

1.11 Kansalaisten henkilötiedot on suojattava ja heidän ”tiedonpoisto-oikeuttaan” on kunnioitettava. Tietoturva on varmistettava ja taattava unionin tasolla tietojenvaihdon suunnittelusta lähtien mm. palvelinten, ohjelmistojen, tietojen varastoinnin ja vaihdon osalta. Kolmansien osapuolten mahdollisuuteen käyttää tietoja uudelleen on sovellettava samoja sääntöjä ja vaatimuksia.

2. Sähköisen hallinnon edistäminen

2.1 Euroopan unioni on pyrkinyt vuodesta 1993 lähtien koordinoimaan jäsenvaltioiden toimia helpottaakseen digitaalista konvergenssia ja vastatakseen tietoyhteiskunnan haasteisiin (IDA-, IDA I-, IDA II-, IDABC- ja ISA-ohjelmat) (1). Tavoitteena on luoda yhtenäinen eurooppalainen alue, jolla tarjotaan kohtuuhintaisia ja turvallisia laajakaistayhteyksiä sekä laadukasta ja monipuolista, käyttäjien tarpeisiin mukautettua sisältöä.

2.2 EU on näin ollen soveltanut vastaavia poliittisia suuntaviivoja lukuisissa tiedonannoissa ja toimintasuunnitelmissa, joista eräissä pyritään nopeuttamaan sähköisen hallinnon käyttöönottoa seuraavien viiden painopisteen pohjalta:

— palvelujen saatavuus kaikille

— tehokkuuden parantaminen

— laajavaikutteiset verkkopalvelut

— keskeisten toimintaedellytysten luominen

— kansalaisten entistä aktiivisempi osallistuminen demokraattiseen päätöksentekoprosessiin.

2.3 Uusi toimintasuunnitelma on kiinteä osa digitaalistrategiaa. EU:n ja jäsenvaltioiden on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen kaikkien väestöryhmien – epäsuotuisassa asemassa olevat ryhmät mukaan luettuina – osallistuminen digitaaliyhteiskuntaan Eurooppa 2020 -strategian ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklan mukaisesti.

3. Komission uudet aloitteet

3.1 Malmössä vuonna 2009 pidetyssä sähköisen hallinnon viidennessä ministerikonferenssissa EU:n ministerit sitoutuivat edistämään EU:n kilpailukykyä hyödyntämällä ajan- ja rahansäästöä, jota entistä helpommin saatavilla olevat, vuorovaikutteisemmat ja personoidummat julkiset verkkopalvelut voivat saada aikaan.

3.2 Komissio ehdottaa näin ollen uutta sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaa, jossa pyritään vastaamaan konkreettisesti Malmön konferenssissa tehtyyn esitykseen ja jolla tuetaan Euroopan digitaalistrategian kahta keskeistä tavoitetta. Digitaalistrategian mukaan jäsenvaltioiden on mukautettava kansalliset yhteentoimivuusperiaatteensa sovellettavana oleviin eurooppalaisiin periaatteisiin vuoteen 2013 mennessä ja julkishallinnon on edistettävä sähköistä hallintoa, jotta vuoteen 2015 mennessä puolet EU:n kansalaisista ja 80 prosenttia yrityksistä käyttää sähköisen hallinnon palveluja.

3.3 Toimintasuunnitelmaan 2011–2015 sisältyvät 40 toimenpidettä kattavat seuraavat neljä alaa:

A. — palvelujen suunnittelu käyttäjien tarpeiden pohjalta — palvelujen yhteistuotanto käyttämällä esimerkiksi Web 2.0 -tyypin teknologiaa — julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttö — avoimuuden lisääminen — kansalaisten ja yritysten osallistuminen politiikan laadintaan

B. — saumattomat palvelut yrityksille — rajatylittävien palvelujen EU:n laajuinen toteutus

C. — organisatoristen prosessien parantaminen (julkisten hankintojen sähköinen järjestelmä, hakemusten nopeutettu käsittely jne.) — hallinnollisen taakan keventäminen — vihreä hallinto (sähköinen arkistointi, videoneuvotteluiden hyödyntäminen matkojen vähentämiseksi jne.)

D. — avoimet tekniset eritelmät ja yhteentoimivuus (eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden soveltaminen) — keskeisten mahdollistavien tekijöiden luominen (sähköisistä allekirjoituksista annetun direktiivin tarkistus, ehdotus päätökseksi sähköisen tunnistamisen ja todentamisen vastavuoroisesta tunnustamisesta koko EU:ssa).

3.4 Käytännössä toimintasuunnitelmaan sisältyvät seuraavat toimenpiteet:

— Toimitaan niin, että tietyt viranomaisille toimitettavat tiedot voidaan rekisteröidä vain kerran turvallisella tavalla (ja ettei samoja tietoja tarvitse antaa useita kertoja eri viranomaisille).

— Otetaan sähköisen tunnistamisen järjestelmät yleisesti käyttöön koko EU:ssa, jotta helpotetaan tiettyjä valtioiden rajat ylittäviä muodollisuuksia, joista esimerkkeinä mainittakoon yrityksen perustaminen ulkomailla, muutot tai ammatillisen toiminnan harjoittaminen ulkomailla, eläkeoikeuksien siirto toiseen maahan tai kirjoittautuminen ulkomaiseen oppilaitokseen tai korkeakouluun.

— Mahdollistetaan se, että kansalaiset ja yritykset voivat seurata reaaliaikaisesti asiansa viranomaiskäsittelyä läpinäkyvyyden ja avoimuuden vahvistamiseksi.

— Räätälöidään palvelut, jotta vastataan entistä paremmin käyttäjien todellisiin tarpeisiin, esimerkiksi varmistamalla asiakirjojen ja tietojen turvallinen ja nopea toimitus digitaalisessa muodossa.

— Mahdollistetaan se, että kolmannet osapuolet voivat käyttää tietoja uudelleen sovellusten ja uusien julkisten palveluiden kehittämisen edistämiseksi.

4. Yleistä

ETSK on samaa mieltä siitä, että on ehdottoman välttämätöntä edistää kestävää ja innovatiivista sähköistä hallintoa sekä rajatylittävää, esteetöntä yhteentoimivuutta.

4.1 Tässä yhteydessä komitea muistuttaa, että tältä osin komission päätehtävänä on luoda entistä suotuisammat edellytykset sähköisen hallinnon asiointitapahtumien kehittämiselle, erityisesti yhteentoimivuuden, sähköisen allekirjoituksen ja tunnistuksen kaltaiset ennakkoedellytykset, sekä koordinoida jäsenvaltioiden toimia, kun otetaan huomioon, että jäsenvaltioiden hallituksilla, jotka ovat sitoutuneet poliittisesti Malmössä annettuun julistukseen, on keskeinen rooli hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanossa.

4.2 ETSK kiinnittää ennen kaikkea huomiota siihen, että yhteentoimivuutta käsittelevässä tiedonannossaan komission käyttämä käsite ”eurooppalaiset julkiset palvelut” on epätarkoituksenmukainen ja harhaanjohtava. Lausunnossaan ”Yleistä taloudellista etua koskevat palvelut: millainen toimivallan jako EU:n ja jäsenvaltioiden välillä?” (2) ETSK ottaa esille julkiset palvelut, joita ei voida rajata valtakunnalliselle tai paikalliselle tasolle ja joita voitaisiin pitää yleishyödyllisinä eurooppalaisina palveluina. Vaikka sähköisen hallinnon rajatylittävillä palveluilla on tietty eurooppalainen ulottuvuus siltä osin kuin ne ovat rajatylittäviä, ne ovat kuitenkin luonteeltaan täysin erilaisia kuin palvelut, joita voitaisiin luonnehtia eurooppalaisiksi julkisiksi palveluiksi.

4.3 ETSK kannattaa uutta strategiaa, toisin sanoen siirtymistä aiemmasta, ennemminkin yleisestä lähestymistavasta räätälöityyn lähestymistapaan, joka mahdollistaa entistä vuorovaikutteisemmat julkiset palvelut ja vastaa paremmin käyttäjien odotuksiin ja vaatimuksiin. Kyseinen lähestymistapa perustuu avoimien, joustavien sekä paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla saumattomien julkisten verkkopalveluiden uuteen sukupolveen.

4.4 ETSK on tyytyväinen, että komissio mahdollistaa sen, että käyttäjillä (kansalaiset, yritykset, valtiovallasta riippumattomat organisaatiot sekä komission tunnustamat viralliset vuoropuhelurakenteet) voi tietyn ajan kuluttua olla entistä aktiivisempi rooli niiden tarpeisiin mukautettujen julkisten verkkopalveluiden määrittelyssä.

4.5 ETSK kannattaa näin ollen komission esittämää uutta toimintasuunnitelmaa, joka tarjoaa kaikille intressitahoille mahdollisuuden hyötyä entistä nopeammista ja laadukkaammista julkisista palveluista ja auttaa julkishallintoja tarkistamaan palveluntarjontaa koskevaa lähestymistapaansa sekä sisäisiä menettelyjään, jotta ne vastaisivat entistä paremmin nopeutta, saatavuutta ja yksinkertaisuutta koskevia uusia vaatimuksia.

4.6 Ei kuitenkaan voida välttyä vaikutelmalta, että liian usein käyttäjät eivät ole todellakaan hallinnon erityisen kiinnostuksen kohteena vaan että sähköinen hallinto organisoidaan pikemminkin hallinnon sisäistä rakennetta kuin kansalaisia silmällä pitäen. Käyttäjille tämä ilmenee saavutettavuuteen liittyvinä ongelmina, epäselvyytenä ja yhdenmukaisen esitystavan puuttumisena.

4.7 ETSK pahoittelee sitä, ettei komissio käsittele tietosuojakysymystä eikä tietojen seulontaa. Aihetta koskeva vuoden 2001 asetus on pantava kaikilta osin täytäntöön, eikä mitään kansalaisten henkilökohtaisia tietoja pidä voida vaihtaa ilman ehdotonta taetta niiden luottamuksellisuudesta, oikeudesta tietojen poistamiseen sekä asetettujen vaatimusten noudattamisesta. ETSK suhtautuu varauksellisesti siihen, että kolmannet osapuolet käyttävät kyseisiä tietoja uudelleen.

4.8 Teknisten ja tietoteknisten kysymysten merkitystä ei pidä aliarvioida, sillä ne ovat edellytys yhteentoimivuuden ja tietoturvan onnistumiselle: tekniikoiden, semanttisten näkökohtien ja organisoinnin yhteentoimivuus. Sähköisen hallinnon on johdettava hallinnon sekä sen ja käyttäjien välisten suhteiden uudelleenjärjestelyyn. Se voi saada aikaan kaikkia osapuolia tyydyttäviä tuloksia ainoastaan, jos se ymmärretään muutoksen välineenä, joka yhdistää koulutuksen, yksilökohtaisen ja kollektiivisen seurannan ja viestinnän, eikä päämääränä sinänsä. Tarkoitus ei siis ole korvata ihmisiä tietoteknisillä välineillä, vaan vapauttaa ihmisten aikaa käytettäväksi tehtäviin, joiden lisäarvo on suurempi, muun muassa kansalaisten auttamiseen, jotta he tutustuvat sähköiseen hallintoon ja hyödyntävät sitä (3) etenkin, kun komission mukaan sähköisen hallinnon rajatylittävien palveluiden käyttö on edelleen verrattain harvinaista, ja silloinkin kun verkkopalveluita on tarjolla, valtaosa eurooppalaisista suhtautuu niiden käyttöön vastahakoisesti.

4.9 Sähköisen hallinnon käytön edistämistä ei voida irrottaa liitettävyyteen, taitoihin ja digitaaliseen osallisuuteen liittyvistä ongelmista. (3)

4.10 Vaikka onkin totta, että merkittävä määrä hallinnon palveluita on jo saatavilla sähköisesti ja että niiden laatutaso paranee vuosi vuodelta, ETSK suhtautuu kuitenkin varauksellisesti komission esittämään sähköisen hallinnon vertailuarviointiin, jossa tarkasteltujen palveluiden lukumäärä on liian suppea eikä näin ollen voi olla edustava. Se, että 100 prosenttia palveluista olisi Portugalissa käytettävissä sähköisesti, ei vastaa alkuunkaan todellista tilannetta. On kuitenkin pantava merkille, etteivät kaikki hallinnolliset palvelut edellytä rajatylittävää yhteentoimivuutta.

4.11 On kuitenkin pidettävä huolta siitä, ettei digitaalisesta kahtiajaosta kehity hallinnollista kahtiajakoa. Yhtenä syynä kansalaisten varaukselliseen suhtautumiseen sähköisen hallinnon käyttöä kohtaan on varmasti turvallisuuteen ja tietosuojaan liittyvä epäluulo. ETSK pitääkin ehdottoman välttämättömänä, että ryhdytään harjoittamaan menetelmien ja tietojen käytön demokraattista valvontaa ja että Euroopan tietosuojavaltuutettu osallistuu toimintaan. Muussa tapauksessa komitea suhtautuisi kielteisesti siihen, että kolmannet osapuolet käyttävät tietoja uudelleen, mitä komissio suosittaa siinä toivossa, että sen myötä syntyy uusia sähköisiä palveluita. ETSK katsoo, että nyt on ehdottoman välttämätöntä perustaa sähköistä hallintoa koskeva neuvoa-antava komitea, joka kokoaa yhteen EU:n, jäsenvaltioiden hallintojen, työmarkkinaosapuolten ja käyttäjien edustajat.

4.12 Tässä yhteydessä ETSK muistuttaa siitä, että tarvitaan ehdottomasti käyttäjien digitaalioikeuksia koskeva säännöstö (toisin sanoen sitovien säännösten kokonaisuus), josta olisi neuvoteltava kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

4.13 Julkisissa hankinnoissa (joiden osuus EU:n bkt:sta on noin 18 prosenttia tavaroina, palveluina ja työsuorituksina ja jotka ovat yksi sisämarkkinoiden toimenpidepaketin 12 keskeisestä osatekijästä) sähköisen julkisen hankinnan käytön osuus EU:ssa on noin 60 prosenttia, joka jää kauas ensimmäisessä i2010-aloitteessa asetetusta tavoitteesta saavuttaa sadan prosentin taso vuoteen 2010 mennessä.

4.14 Lausunnossaan ”Vihreä kirja sähköisen hankinnan laajentamisesta EU:ssa” (4) ETSK suosittaa ottamaan käyttöön seurantamekanismin, jolla tarkkaillaan sähköisen hankinnan käyttöönotossa jäsenvaltioissa tapahtunutta edistymistä, sen tiellä olevia esteitä, korjaavia toimenpiteitä ynnä muita seikkoja.

4.15 ETSK toteaa lisäksi samaisessa lausunnossa, että sähköisen hankinnan täytäntöönpanon yhteydessä jäsenvaltioita olisi kannustettava pyrkimään innovatiivisiin ratkaisuihin liiketoimintamenettelyihin ja kielikysymyksiin liittyvien ongelmien selvittämiseksi. Vastaavasti Euroopan komission tulisi omaksua johtoasema ja näyttää esimerkkiä ottamalla sähköinen hankinta käyttöön kaikissa elimissään.

4.16 Yhteentoimivuus, sähköinen allekirjoitus ja digitaalinen tunnistus ovat tehokkaita keinoja edistää sähköisen hallinnon rajatylittävien palveluiden kehittymistä, mutta ne törmäävät usein esteisiin, joita ovat yhteentoimivuuteen sovellettavan, maiden ja alojen rajat ylittävän oikeusperustan puuttuminen, kansallisten lainsäädäntöjen erot sekä jäsenvaltioiden valitsemat, keskenään yhteensopimattomat ratkaisut.

4.17 Jotta vastattaisiin yhteisten infrastruktuurien, arkkitehtuurien ja suuntaviivojen puuttumiseen, joka on vaarassa moninkertaistaa keskenään toimimattomien ratkaisujen lukumäärän, on kehitettävä yhteinen näkemys ja yhteisiä sääntöjä.

4.18 ETSK tukee komissiota sen yhteentoimivuustoiminnassa luotettavan tietojenvaihdon, yhteentoimivuusarkkitehtuurin sekä EU:n uuden lainsäädännön tietotekniikkaan kohdistuvien vaikutusten arvioinnin aloilla, jotka ovat kaikki osa Euroopan yhteentoimivuusstrategiaa (European Interoperability Strategy, EIS).

4.19 ETSK kannattaa lisäksi ajatusta siitä, että eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita (European Interoperabilty Framework, EIF) sovelletaan määriteltäessä yhdessä niiden organisaatioiden kanssa, jotka haluavat tehdä yhteistyötä yhteisten julkisten verkkopalveluiden tarjoamiseksi, yhteiset osatekijät, joista esimerkkeinä mainittakoon sanasto, käsitteet, periaatteet, suuntaviivat, standardit, eritelmät ja toimintatavat, sillä monikielisyyttä on edistettävä ja edellä mainittujen osatekijöiden päivittäinen ajantasaistaminen on ehdottoman välttämätöntä.

4.20 Julkishallintojen on perustettava rajatylittäviä sähköisiä palveluja varten tehtävät yhteentoimivuussopimukset olemassa oleviin vahvistettuihin eritelmiin tai, ellei sellaisia ole, tehtävä yhteistyötä samoilla aloilla työskentelevien yhteisöjen kanssa. Julkishallintojen on käytettävä jäsenneltyä, läpinäkyvää ja objektiivista menetelmää arvioidessaan ja valitessaan vahvistettuja eritelmiä.

4.21 ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen julkistaa lyhyellä aikavälillä viranomaisille suunnattu tiedonanto, jossa esitetään ohjeita tieto- ja viestintätekniikan standardoinnin ja julkisten hankintojen välisistä yhteyksistä. Se vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta keinolta laajentaa pääsyä julkisiin hankintoihin sekä keventää niihin liittyviä hallinnollisia muodollisuuksia puolin ja toisin.

Bryssel 21. syyskuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) EYVL C 249, 13.9.1993, s. 6; EYVL C 214, 10.7.1998, s. 33; EYVL C 80, 3.4.2002, s. 21; EUVL C 80, 30.3.2004, s. 83; EUVL C 218, 11.9.2009, s. 36.

(2) EUVL C 128, 18.5.2010, s. 65.

(3) EUVL C 318, 29.10.2011, s. 9.

(4) EUVL C 318, 29.10.2011, s. 99