Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille erilaisista ilmanvaihtojärjestelmistä yli kahdeksan tuntia kestäviin maantiekuljetuksiin käytettävissä eläinten kuljetusajoneuvoissa /* KOM/2001/0197 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE erilaisista ilmanvaihtojärjestelmistä yli kahdeksan tuntia kestäviin maantiekuljetuksiin käytettävissä eläinten kuljetusajoneuvoissa 1. Tausta Neuvoston direktiivin 91/628/ETY [1] liitteessä olevassa VII luvussa säädetään, että kuljetusmatkan kesto ei saa kotieläiminä pidettävien kavioeläinten sekä kotieläiminä pidettävien nautojen, lampaiden, vuohien ja sikojen osalta ylittää kahdeksaa tuntia. Tätä matkan enimmäiskestoa voidaan kuitenkin pidentää, jos erityisesti kuljetusajoneuvoa koskevat tietyt edellytykset täyttyvät. [1] Neuvoston direktiivi 91/628/ETY, annettu 19 päivänä marraskuuta 1991, eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta (EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/29/EY (EYVL L 148, 30.6.1995, s. 52-63). Direktiivin 91/628/ETY 13 artiklan 1 kohdan perusteella annettiin 16. helmikuuta 1998 neuvoston asetus (EY) N:o 411/98 [2] yli kahdeksan tuntia kestäviin eläinkuljetuksiin käytettäville maantieajoneuvoille asetettavista eläinten suojelua koskevista lisävaatimuksista [2] EYVL L 52, 21.2.1998, s. 8. Asetuksen (EY) N:o 411/98 2 artiklassa säädetään, että komissio antaa neuvostolle eläinlääkintäalan tiedekomitean lausunnon perusteella laaditun, kyseisen asetuksen täytäntöönpanoa ja erityisesti eri ilmanvaihtojärjestelmien soveltamista koskevan kertomuksen. Tässä yhteydessä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastoon kuuluvaa eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevää tiedekomiteaa pyydettiin tarkastelemaan asiaa. Lausunto "Standards for the Microclimate inside animal transport road vehicles" (Eläinkuljetuksiin käytettävien maantieajoneuvojen sisätilojen pienilmastoa koskevat standardit) annettiin 8. joulukuuta 1999. Lausunnossa korostetaan, että komission on tarpeen toteuttaa toimia kuljetettavien eläinten hyvinvoinnin lisäämiseksi edelleen. Komissio laati joulukuussa 2000 kertomuksen [3], joka koski jäsenvaltioiden kokemuksia eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY täytäntöönpanossa. Kyseisessä kertomuksessa komissio sitoutui toimittamaan liitteenä olevan ehdotuksen neuvostolle. [3] Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle jäsenvaltioiden kokemuksista eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin 91/628/ETY muuttamisesta annetun neuvoston direktiivin 95/29/EY täytäntöönpanon jälkeen, KOM(2000) 809 lopullinen. 2. Tiedekomitean lausunnon tärkein päätelmä Lämpötilojen vaihtelusta johtuva stressi on tunnustettu yhdeksi tärkeimmistä syistä kuljetettavien eläinten hyvinvoinnin ja terveyden heikentymiseen. Pitkien kuljetusten aikana eläimiä kuljetetaan todennäköisesti eri ilmastovyöhykkeiden halki suhteellisen lyhyen ajan sisällä. Myös se seikka, että eläimiä pidetään useita tunteja suljetussa tai osittain suljetussa kuljetustilassa, muuttaa tilan lämpötilaa, ilman kosteuspitoisuutta ja joidenkin kaasujen (esim. hiilidioksidin) tasoja. Ajoneuvoissa on tämän vuoksi tarpeen olla säädettävät ilmanvaihtojärjestelmät, jotta eläimille voitaisiin taata tyydyttävä ympäristö. Kukin eläintyyppi edellyttää tiettyä hyväksyttävien lämpötilojen vaihteluväliä, jonka sisällä ei tarvita suuria mukautuksia. Kyseiset vaihteluvälit esitetään taulukossa 1, ja ne on vahvistettu analysoimalla tiedekomitean käytössä olevia tieteellisiä tietoja. Taulukossa 1 ei ole tietoja kotieläiminä pidettävien kavioeläinten osalta. Saatavilla olevista tiedoista käy ilmi, että tällä alalla voimassa olevat asetuksen (EY) N:o 411/98 säännökset eivät riitä takaamaan kuljetettavien eläinten hyväksyttävää suojelun tasoa. Suuri kosteuspitoisuus on ongelma eläinten hyvinvoinnille silloin, kun myös lämpötila on korkea. Kuljetuksen aikana kerääntyvä kosteus on peräisin paitsi eläimistä itsestään myös niiden virtsasta, ulosteista ja pesuvedestä. Taulukossa 1 ilmoitetaan tästä syystä suureen kosteuspitoisuuteen mukautetut enimmäislämpötilat. Koneellisen ilmanvaihtojärjestelmän puuttuessa lämpötila määräytyy kuljetustilan aukkoihin tehtyjen säätöjen ja liikkuvan ajoneuvon nopeuden perusteella. Pysäköidyssä ajoneuvossa lämpötilan valvonta on puutteellista erityisesti kuumissa olosuhteissa. Koneellisessa ilmanvaihdossa ilmaa syötetään mekaanisten laitteiden kuten puhaltimien avulla. Nämä laitteet syöttävät tietyn määrän raitista ilmaa riippuen niiden tehosta ja säädöistä. Koneellisen ilmanvaihdon suurin etu on, että se mahdollistaa ajoneuvon nopeudesta riippumattoman valvotun ilmanvaihdon. Yleisen suosituksen mukaan eläinsuojissa kesäaikaan järjestetyn ilmanvaihdon tason olisi oltava 63-106 m3/h/100 kg elopainoa. Ilmanvaihdon tason ei viileissä olosuhteissa pitäisi olla koskaan alhaisempi kuin 10 m3/h/100 kg elopainoa. Tiedekomitea suosittelee lausunnossaan, että käytetystä ilmanvaihtojärjestelmästä riippumatta ajoneuvon sisätilojen lämpötila ja kosteuspitoisuus olisi pystyttävä pitämään kaikissa kuljetuksen vaiheissa taulukossa 1 vahvistetun hyväksyttäviä lämpötiloja koskevan vaihteluvälin rajoissa. Tiedekomitean mukaan ilmanvaihtojärjestelmien toiminnan olisi lisäksi oltava ajoneuvon moottorista riippumatonta. Tiedekomitean suosituksen mukaan kaikissa ajoneuvoissa olisi oltava lämpötilan ja kosteuspitoisuuden valvonta- ja varojärjestelmä sekä välineet kyseisten muuttujien tallentamiseksi. Valvontajärjestelmän avulla kuljettaja voi ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin vaarallisten tilanteiden korjaamiseksi. Tallennusjärjestelmä helpottaa toimivaltaisten viranomaisten tehtäviä näiden tarkastaessa, että velvoitteita on noudatettu. 3. Komission kertomuksen tärkein ilmanvaihtoa koskeva päätelmä Euroopassa lähes kaikkien tuotantoeläinlajien (hevosten, nautojen, lampaiden ja sikojen) kuljetus tapahtuu pääasiassa pohjoisesta etelään. Pitkiin kuljetuksiin käytettävien kuljetusvälineiden puutteellista ilmanvaihtoa pidetään komission kertomuksessa vakavana ongelmana. Kuten aiemmat tapaukset ovat osoittaneet, lämpötilan liiallinen nousu kesäaikaan on yksi tärkeimmistä eläinten kärsimykseen ja joskus kuolemaan johtavista tekijöistä pitkillä kuljetusmatkoilla. Tehokas ilmanvaihto on riittävän vedensaannin ja sopivien lastaustiheyksien ohella yksi kriittisistä tekijöistä, kun eläinten hyvinvointi halutaan varmistaa kuljetuksen aikana. Pitkillä kuljetusmatkoilla vallitseviin suuresti vaihteleviin sääoloihin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi kertomuksessa päädytään siihen, että kuorma-autoissa olisi oltava laitteet eläinten kuljetustilan lämpötilan ja kosteuspitoisuuden valvomiseksi. Lisäksi kertomuksessa korostetaan, että hevosten kuljetukseen liittyy eläinten suojelun näkökulmasta vakavia ongelmia, jotka kaipaavat pikaista ratkaisua. Komissio katsoo, että hevoskuljetusten parantamiseen tähtäävien lisäaloitteiden toteuttaminen on ensisijaisen tärkeää. Tämän vuoksi komission ehdotuksessa vahvistetaan kotieläiminä pidettäviin kavioeläimiin sovellettava hyväksyttävien lämpötilojen vaihteluväli, vaikka tiedekomitean lausunto ei koskekaan hevosia. 4. Sosiaalis-taloudelliset vaikutukset Eri tietolähteitä on kuultu kuljetusalalle mahdollisesti aiheutuvien kustannusvaikutusten arvioimiseksi. Vaikka lisäkustannukset voidaan arvioida, ehdotettujen toimenpiteiden toteuttamisesta saatavan rahallisen hyödyn arviointi on vaikeampaa. Olisi pidettävä mielessä, että vaikka ehdotus ei ole taloudellisesti perusteltu, on selvää, että pitkiin kuljetuksiin käytettävien kuorma-autojen ilmanvaihtojärjestelmien kehittäminen saa aikaan myös taloudellista hyötyä, sillä eläinten hyvinvointi paranee ja kuolevuus alenee. Yhteydet alan asiantuntijoihin ovat osoittaneet, että koneellisella ilmanvaihtojärjestelmällä varustettuja ajoneuvoja käyttävät kuljetusyritykset ovat tyytyväisiä saamaansa taloudelliseen tuottoon (erityisesti sen vuoksi, että useimpien teurastettaviksi tarkoitettujen eläinten paino alenee aiempaa vähemmän). 4.1. Arvioidut lisäkustannukset yhteensä Seuraava laskelma perustuu sellaisen kuorma-auton varusteluun, jonka hyötykuorma on 20 tonnia ja jossa ilmavirran nimelliskapasiteetti on vähintään 12 000 kuutiometriä tunnissa (eli 60 m3/h/kN tai noin 100 kg:n hyötykuorma). Komission ehdotuksesta aiheutuvat ajoneuvokohtaiset kokonaislisäkustannukset ovat arviolta 6 100-7 930 euroa, ilmanvaihto- ja valvontalaitteet mukaan luettuina. Näitä lisäkustannuksia olisi tarkasteltava suhteessa eläinkuljetuksiin tarkoitetun kuorma-auton kustannuksiin. Koko ajoneuvon (vetoauto ja perävaunu) kokonaiskustannukset ovat 165 000-190 000 euroa hyötykuorman ollessa 20 tonnia. Ilmanvaihdosta ja valvonnasta aiheutuvien kustannusten osuus kuorma-auton kokonaiskustannuksista vaihtelee 3,21 prosentista (6 100/190 000) 4,8 prosenttiin (7 930/165 000). 5. Ehdotus Komission ehdotuksessa käsitellään seuraavia seikkoja: -ajoneuvoihin, joita asetus (EY) N:o 411/98 koskee, asennettavat pakolliset ilmanvaihtojärjestelmät, jotka suunnitellaan ja rakennetaan ja joita ylläpidetään tiedekomitean lausunnossa ilmoitetun hyväksyttäviä lämpötiloja koskevan vaihteluvälin noudattamiseksi kaikissa tilanteissa; -kaikissa maantieajoneuvoissa, joissa eläimiä kuljetetaan yli kahdeksan tunnin ajan, käyttöön otettavat lämpötilaa ja kosteuspitoisuutta koskevat pakolliset valvonta-, varo- ja tallennusjärjestelmät. Taulukko 1 >TAULUKON PAIKKA>