Ehdotus: Neuvoston päätös yhtäältä Euroopan yhteisön ja toisaalta Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista /* KOM/2006/0142 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 4.4.2006 KOM(2006) 142 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Yhteisen julistuksen ja EY:n perustamissopimuksen 187 artiklaanperustuvan neuvoston päätöksen muodossa oleva uusikokonaisvaltainen kumppanuus Grönlannin kanssa Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS yhtäältä Euroopan yhteisön ja toisaalta Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista (komission esittämä) KOMISSION TIEDONANTO Yhteisen julistuksen ja EY:n perustamissopimuksen 187 artiklaanperustuvan neuvoston päätöksen muodossa oleva uusikokonaisvaltainen kumppanuus Grönlannin kanssa 1. Tiivistelmä 1.1. Tässä tiedonannossa luodaan katsaus siihen, miten komissio panee täytäntöön Grönlannin kanssa tehdyn neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkastuksesta antamaansa tiedonantoa (KOM(2002) 697). Se on myös vastaus neuvoston 24. helmikuuta 2003 esittämään pyyntöön tehdä konkreettisia ehdotuksia siitä, miten EU:n ja Grönlannin suhteita voitaisiin tulevaisuudessa laajentaa ja lujittaa. 1.2. On pysyvästi EU:n edun mukaista kohdella Grönlantia etuoikeutettuna naapurina ja edistää sen hyvinvointia ja talouskasvua. EU:lle suhde Grönlantiin on tärkeä seuraavista syistä: - merentakaisten maiden ja alueiden kestävä kehitys niiden maantieteellisillä alueilla, - yhteistyö kalakantojen ja meriympäristön hoitamisessa sekä yhteisön aluksille tarjoutuvat kalastusmahdollisuudet, - yhteistyö liittyen EU:n ponnisteluihin ilmastonmuutoksen torjumiseksi, - vaihtoehtoisten energialähteiden tai energian kantajien (esim. vety) kehittämisen edistäminen, - geostrategiset syyt, - pohjoisia merireittejä ja Grönlannin talousvyöhykettä koskeva yhteinen tutkimus ja kehitystyö. 1.3. Jatkossa tehtävästä yhteistyöstä puhuttaessa Grönlanti on kalatalouden ohella ilmaissut olevansa ennen kaikkea kiinnostunut koulutuksesta, mineraalivaroista, energiasta, matkailusta, kulttuurista ja tutkimuksesta. Grönlanti viittaa neuvoston 24. helmikuuta 2003 tekemiin päätelmiin[1], joissa neuvosto ” ilmoittaa sitoutuvansa siihen, että EU:n ja Grönlannin tulevat suhteet perustuvat vuoden 2006 jälkeen kestävään kehitykseen pyrkivälle kokonaisvaltaiselle kumppanuussuhteelle, johon sisältyy kyseisiä sopimuksia koskevien yleisten sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti neuvoteltu erityinen kalastussopimus ”. 1.4. Komissio ehdottaa, että kokonaisvaltainen kumppanuus Grönlannin kanssa perustuisi yhteisenä julistuksena tehtävään poliittiseen sopimukseen, jossa vahvistetaan yhteiset edut samoin kuin kalastussopimuksen jatkuminen ja yhteistyön laajentaminen muilla aloilla. Poliittisen sopimuksen tueksi tarvitaan sekundaarilainsäädäntöä, EY:n perustamissopimuksen 187 artiklaan perustuva neuvoston päätös, joka toimii oikeusperustana laajennetulle yhteistyölle ja EU:n Grönlannille antamalle budjettituelle, jonka tarkoituksena on edistää Grönlannin talouden kestävää kehitystä. 1.5. Komissio katsoo, että enintään 25 miljoonan euron vuosittainen tuki muiden alojen kuin kalatalouden yhteistyölle on vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevan ehdotuksen rajoissa. Jäsenvaltioiden joulukuussa 2005 sopima järjestely edellyttää vielä lopullisen yhteisymmärryksen syntymistä vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevasta toimielinten välisestä sopimuksesta. Komissio viittaa neuvoston päätelmiin, joiden mukaan Grönlannille jatkossa annettavien rahoitussitoumusten olisi pysyttävä nykytasolla (42,8 miljoonaa euroa vuodessa) ottaen huomioon uudesta kalastuskumppanuussopimuksesta käynnissä olevat neuvottelut – sopimuksella voitaisiin kattaa mahdollinen erotus. 2. Katsaus historiaan 2.1. Grönlanti on maailman suurin saari, ja sen pohjoisin kohta on vain 740 kilometriä pohjoisnavalta. Vain noin 15 prosenttia Grönlannin maa-alasta on sulaa, loppu on maailman toiseksi suurimman jäätikön peitossa. Väestömäärä oli 56 854 vuonna 2004. 2.2. Grönlanti liittyi Tanskan myötä Euroopan yhteisöön vuonna 1973. Grönlannin asema muuttui 1. toukokuuta 1979 voimaan tulleen Home Rule Act -lain myötä. Grönlannissa helmikuussa 1982 järjestetyssä neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä 52 prosenttia äänestäjistä kannatti Grönlannin aseman muuttamista suhteessa yhteisöön. Sen seurauksena Tanska ehdotti perustamissopimusten muuttamista. Eroamissopimus eli nk. Grönlannin sopimus[2] tehtiin 13. maaliskuuta 1984 ja tuli voimaan 1. helmikuuta 1985. Sopimuksella Grönlannille annettiin asema, jota sovelletaan yhteisöön assosioituneisiin merentakaisiin maihin ja alueisiin (MMA). 2.3. Myös Grönlannin sopimuksessa korostetaan yhteistyötä ja kehitysnäkökohtia. Sen johdanto-osassa viitataan suhteisiin, "joilla pidetään yllä yhteisön ja Grönlannin välillä läheisiä ja kestäviä suhteita ja joissa otetaan huomioon niiden keskinäiset edut ja erityisesti Grönlannin kehitystarpeet". Lisäksi johdanto-osassa todetaan, että vaikka MMA-asema muodostaakin asianmukaiset puitteet suhteille Grönlannin kanssa, "erityismääräykset Grönlantia varten ovat tarpeellisia". 2.4. EY:n perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä määrätään, että grönlantilaisilla kalastustuotteilla on rajoittamaton ja tulliton pääsy yhteisön markkinoille sillä edellytyksellä, että yhteisölle myönnetään Grönlannin kanssa tehtävällä sopimuksella tyydyttävät pääsymahdollisuudet Grönlannin vesille. 2.5. Grönlanti on jatkossakin erikoistapaus: kaukana EU:sta sijaitseva alue, jonka pieni väestö asuu valtavalla saarella, jonka ilmasto-olosuhteet ovat mitä haastavimmat ja jonka yhteiskunnalliset, taloudelliset ja kulttuuriset perinteet ovat alueen historiasta ja siirtomaamenneisyydestä johtuen hyvin omintakeiset. 3. Oikeudellinen kehys: MMA-asema 3.1. Grönlannin sopimuksella Grönlannille myönnetystä MMA-asemasta määrätään EY:n perustamissopimuksen 182–188 artiklassa, jotka kattavat myös muut, Ranskaan, Alankomaihin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kytköksissä olevat alueet. Kyseiset artiklat pannaan täytäntöön perättäisillä neuvoston päätöksillä, joista tällä hetkellä on voimassa merentakaisten maiden assosiaatiosta 27. marraskuuta 2001 tehty päätös[3]. Päätöksessä määritellään 20 MMA:n[4] ja Euroopan yhteisön väliset suhteet yleisellä tasolla merkittävänä poikkeuksena kalastusta koskevat erityismääräykset Grönlannin osalta. 3.2. Vaikka Grönlanti on kuulunut MMA:iden assosiaatiosta tehtyjen neuvoston päätösten soveltamisalaan, Euroopan kehitysrahaston tukea ei ole myönnetty alueellisin perustein, vaan apua Grönlannin kehitystarpeiden kattamiseksi annetaan tätä nykyä perättäisillä kalastuspöytäkirjoilla. 3.3. Muut merentakaisten maiden assosiaatiosta tehdyssä päätöksessä tarkoitetut välineet, jotka liittyvät kehitysrahoitusyhteistyöhön ja muuta kuin vastavuoroista kauppaa koskevaan järjestelmään, ovat Grönlannin käytettävissä. 3.4. MMA:iden ja EU:n vuosittainen foorumi järjestetään Grönlannissa syyskuussa 2006. 4. Oikeudellinen kehys: kalastus 4.1. Yhteisön ja Grönlannin välisiä kalastussuhteita hallinnoidaan Euroopan talousyhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisellä kalastusta koskevalla sopimuksella eli kalastussopimuksella[5], jota koskevat neuvottelut ja jonka tekeminen liittyivät olennaisesti Grönlannin eroamiseen yhteisöstä ja sitä koskevan Grönlannin sopimuksen tekemiseen. 4.2. Kalastussopimus tehtiin alun perin kymmeneksi vuodeksi siten, että sen voimassaolo jatkuu ilman eri toimenpiteitä kuuden vuoden ajan, jollei jompikumpi sopimuspuoli sano sopimusta irti ilmoittamalla asiasta vähintään yhdeksän kuukautta ennen kunkin sopimuskauden päättymistä. Se pannaan täytäntöön perättäisillä pöytäkirjoilla. Sopimuspuolet ovat yhteisymmärryksessä aloittaneet neuvottelut uudesta kalastuskumppanuussopimuksesta tarkoituksenaan noudattaa neuvoston helmikuussa 2003 tekemiä päätelmiä, joiden mukaan voimassa oleva kalastussopimus on korvattava 1. tammikuuta 2007 mennessä. 4.3. Kalastussopimuksen pohjana ovat Grönlannin sopimuksen periaatteet. Sen johdanto-osassa viitataan sekä siihen yhteistyön henkeen, joka syntyi yhteisön Grönlannille myöntämän merentakaisen alueen aseman myötä, että edellä mainittuun pöytäkirjaan Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä. Tämän lisäksi johdanto-osassa todetaan, että kalastuksella on elintärkeä merkitys Grönlannille olennaisena taloudellisena toimintana, ja korostetaan, että jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten kalastustoiminnan ylläpitäminen Grönlannin vesialueilla muodostaa yhteisön kannalta olennaisen osan yhteisen kalastuspolitiikan moitteetonta täytäntöönpanoa. 4.4. Kalastussopimuksen tarkoituksena onkin varmistaa yhteisölle sekä pyyntikiintiöt Grönlannin vesillä että erityinen etuoikeus hyödyntää lisäpyyntimahdollisuuksia Grönlannin vesillä Grönlannille maksettavaa taloudellista korvausta vastaan. Kalastussopimuksessa määrätään myös, että muut kuin yhteisön alukset voivat kalastaa kiintiöiden perusteella siinä määrin kuin se on tarpeen yhteisön ja kolmansien maiden välisten kalastussopimusten moitteettoman täytäntöönpanon kannalta. Jälkimmäisen mahdollisuuden avulla on voitu tasapainottaa täydellisesti tai osittain Norjan, Färsaarten ja Islannin kanssa kalastuksen vastavuoroisista mahdollisuuksista tehtyjä sopimuksia vaikuttamatta haitallisesti olemassa oleviin kiintiöihin yhteisön kalastusvesillä. 4.5. Sekä Grönlannin sopimuksen että Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyn pöytäkirjan tavoitteiden ja tarkoituksen mukaisesti kalastussopimusta ei rajattu koskemaan pelkästään kalastusta, vaan tavoitteena oli, että sitä voidaan käyttää myös yhteistyötarkoituksiin Grönlannin kalastusalan rakennepolitiikan kehittämisessä. 4.6. Tarkemmin sanottuna Grönlanti sai edelleen samansuuruisen rahamäärän kuin se rahoitustuki, jonka se sai kuuluessaan yhteisöön, ja nämä varat – nykyisellään 42,82 miljoonaa euroa vuodessa – on annettu Grönlannin käyttöön yksinomaan kalastussopimuksen nojalla. 5. Neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkastus 5.1. Neuvosto teki 24. helmikuuta 2003 päätelmänsä Grönlannin kanssa tehdyn neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkistusta koskevasta komission tiedonannosta[6]. Perättäisillä pöytäkirjoilla on pyritty mukauttamaan taloudellista korvausta vastaamaan pyyntikiintiöiden nimelliskorotuksia ja ottamaan inflaatio huomioon. Nyt voimassa oleva neljäs pöytäkirja kattaa ajanjakson 1.1.2001– 31.12.2006. 5.2. Vuonna 2003 tehty välitarkistus perustui neuvoston 24. helmikuuta 2003 tekemiin päätelmiin; sitä ennen Grönlannin kanssa tehdyssä neljännessä pöytäkirjassa ei ollut muiden maiden kanssa tehtyihin kalastuspöytäkirjoihin sisältyviä erityismääräyksiä kalastusalalla toteutettavien erityistoimien tukemisesta. Sekä tilintarkastustuomioistuin että Euroopan parlamentti olivat vaatineet avoimuuden lisäämistä niin, että maksut ja niitä vastaavat kalastusmahdollisuudet osoitetaan selkeästi. 5.3. Muutetun neljännen pöytäkirjan mukaan kokonaisrahoitus jakautuu seuraavasti: - korvaus kalastusmahdollisuuksista: 31,76 miljoonaa euroa vuodessa (74 %), - korvaus budjettitukijärjestelystä: 11,05 miljoonaa euroa vuodessa (26 %). 5.4. Komission maksaman korvauksen osuus on noin 6 prosenttia Grönlannin bruttokansantulosta (tai 3,3 % BKT:stä). 6. Neuvoston päätelmät pitkäkestoisista suhteista Grönlannin kanssa 6.1. Neuvoston 24. helmikuuta 2003 tekemien päätelmien mukaan kalastussopimuksen välitarkistuksesta käytävissä neuvotteluissa lähtökohdaksi voitiin ottaa pitkäkestoiset suhteet EU:n ja Grönlannin välillä tulevaisuudessa. Neuvosto - on samaa mieltä siitä, että on tarpeen laajentaa ja lujittaa EU:n ja Grönlannin välisiä suhteita ottaen huomioon kalastuksen merkitys ja Grönlannin rakennekehityksen ongelma; - ilmoittaa sitoutuvansa siihen, että EU:n ja Grönlannin tulevat suhteet perustuvat vuoden 2006 jälkeen kestävään kehitykseen pyrkivälle kokonaisvaltaiselle kumppanuussuhteelle, johon sisältyy kyseisiä sopimuksia koskevien yleisten sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti neuvoteltu erityinen kalastussopimus. Neuvosto katsoi, että tulevat taloudelliset sitoumukset olisi Euroopan unionin seuraavassa rahoituskehyksessä ja pitäen mielessä kaikkien merentakaiset maiden ja alueiden tarpeet mukautettava nykyistä vastaavalle tasolle samalla, kun otetaan huomioon muut vallitsevat olosuhteet ja oikeudenmukainen tasapaino keskinäisten etujen – erityisesti Grönlannin kehitystarpeiden ja EY:n pääsyä Grönlannin vesillä saatavilla oleville kalavaroille koskevien tarpeiden – välillä sekä muiden osapuolten maksamat taloudelliset korvaukset. Tämä ei vaikuta EU:n seuraavien rahoitusnäkymien soveltamiseen; - kehotti komissiota panemaan tiedonantonsa täytäntöön tekemällä konkreettisia ehdotuksia näiden päätelmien pohjalta viimeistään vuotta ennen neljännen kalastuspöytäkirjan voimassaolon päättymistä. 7. Kokonaiskuva Grönlannin taloudellisesta tilanteesta 7.1. Grönlannin taloudelle on ominaista erittäin laaja ja hallitseva julkinen sektori ja toisaalta alikehittynyt yksityinen sektori. Tanska tukee Grönlannin talousarviota siirtämällä sille vuosittain noin 400 miljoonaa euroa, mikä on 56 prosenttia kansallisesta menoarviosta (tai 32 % koko BKT:stä). Maassa, joka on käytännöllisesti katsoen täysin riippuvainen tuonnista, viennin osuus käytettävissä olevista tuloista on 20 prosenttia; viennin valtaosa (93 % vuonna 2004) muodostuu kalatalouden tuotteista. 7.2. Viimeisimmän, vuodelta 1999 olevan OECD:n arvion[7] mukaan Grönlannin reaalibruttokansantuote oli pysynyt muuttumattomana kymmenen vuoden ajan. Arvion johdosta Grönlannin maakuntahallitus laati vuonna 2000 rakennepoliittisen suunnitelman, jonka parlamentti sittemmin hyväksyi. Suunnitelman kolme pääkohtaa ovat: tukipolitiikan muutos kohti markkinakeskeisempää yhteiskuntaa, kaupan ja teollisuuden edistäminen sekä koulutus- ja työmarkkinapolitiikan kehittäminen. 7.3. Makrotalouden rakenneuudistusten täytäntöönpano eteni vuosina 2002–2004 kattaen asumistuen uudistamisen, julkisten yritysten yksityistämisen, yritystoiminnan kehittämistä koskevan lainsäädännön yksinkertaistamisen, perus- ja keskiasteen koulutuksen parantamisen ja tukien vähentämisen. 7.4. Lyhyellä aikavälillä talouden ongelmat johtavat julkisen talouden haavoittuvuuteen, mikä tekee Grönlannin maakuntahallituksesta erittäin riippuvaisen Tanskan hallituksen myöntämistä yleiskattavista avustuksista ja EU:n kalastuspöytäkirjojen nojalla maksamasta taloudellisesta korvauksesta. Kulttuurisesta ja poliittisesta näkökulmasta Grönlannilla on vahvat historialliset siteet Tanskan kuningaskuntaan ja sitä kautta myös EU:hun. 8. Kajakkisopimuksen luonnos eli Grönlannin ehdotus uudeksi kokonaisvaltaiseksi kumppanuudeksi 8.1. Grönlannin maakuntahallitus teki 18. helmikuuta 2005 ehdotuksen, joka koskee Euroopan yhteisön ja Grönlannin välistä yhteistyötä neljällä erityisalalla kalastuksen lisäksi. Ehdotus johti siihen, että 22. huhtikuuta 2005 esitettiin luonnos yhteistyö- ja kumppanuussopimukseksi, jota kutsutaan nimellä kajakkisopimus. 8.2. Grönlanti katsoo, että sen ja EU:n yhteistyön päällimmäisenä tarkoituksena on - säilyttää yhteensä noin 42,82 miljoonan euron rahoitusvirta EU:lta Grönlannille, - säilyttää grönlantilaisten tuotteiden tulliton pääsy EU:n markkinoille Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä laaditun pöytäkirjan ja MMA:iden assosiaation perusteella sekä saada vientituotteilleen elintarvikkeiden turvallisuuden näkökulmasta esteetön pääsy EU:n markkinoille panemalla täytäntöön sisämarkkinoilla voimassa olevat eläinlääkintäsäännöt ja noudattamalla niitä, - pyrkiä saamaan muut alat kuin kalatalous mukaan kestävän kehityksen yhteistyöohjelmaan, - tehdä koulutuksesta, mineraalivaroista, energiasta, matkailusta, kulttuurista ja tutkimuksesta ensisijaisia poliittisia toimintasektoreja. 8.3. Grönlanti ehdottaa strategioita sen varmistamiseksi, että sekä Grönlanti että EU voisivat hyötyä yhteistyöstä, ja haluaa tässä yhteydessä pyrkiä - yhteistoimintaan sellaisten ratkaisujen löytämiseksi ensisijaisten toimintasektoreiden yhteisiin mahdollisuuksiin ja haasteisiin, jotka tukevat kestävää kehitystä, ja - varmistamaan kestävän talouskehityksen kannalta tehokas yhteistyö ja parantamaan sitä. 9. EU:n ja Grönlannin kokonaisvaltaisen kumppanuuden tavoitteet 9.1. EU:n ja Grönlannin välisessä uudessa kalastussopimuksessa on tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin vaatimuksesta tarkoitus osoittaa selkeästi maksut ja niitä vastaavat kalastusmahdollisuudet sekä noudattaa rahoitukseen sovellettavia sääntöjä. Tämä tarkoittaa sitä, että kalastussopimuksen tosiasiallinen arvo alenee nykytasoon verrattuna. 9.2. Grönlannin kanssa solmittava kokonaisvaltainen kumppanuus muodostuu kahdesta osiosta: ensimmäinen on uusi kalastuskumppanuussopimus ja toinen erityinen MMA-päätös, jolla säännellään EU:n ja Grönlannin välistä muuta kuin kalastusalan yhteistyötä. 9.3. Yhteisenä julistuksena annettavassa poliittisessa julkilausumassa on tarkoitus vahvistaa keskinäiset edut, jotka liittyvät kalastukseen ja yhteistyön laajentamiseen muilla aloilla. 9.4. Yhteisön ja Grönlannin kokonaisvaltaisen kumppanuuden tavoitteena on - luoda vuoropuhelun puitteet; - saavuttaa yhteiset päämäärät toista osapuolta kuulemalla, jotta ponnistelujen tulokset voitaisiin maksimoida molempien kumppaneiden ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti; - luoda perusta talous-, rahoitus-, tiede-, koulutus- ja kulttuurialan yhteistyölle, jossa noudatetaan keskinäisen vastuun ja tuen periaatteita; - edistää Grönlannin kehitystä. 9.5. Nykytilanteessa on pysyvästi EU:n edun mukaista kohdella Grönlantia etuoikeutettuna naapurina ja edistää sen hyvinvointia ja talouden kehitystä, koska Grönlannilla on tiiviit suhteet yhteen jäsenvaltioon ja koska sillä on jatkossakin sijansa – vastuunsa ja mahdollisuutensa – EU:n yhteisessä kalastuspolitiikassa, jossa ei ole kyse pelkästään ammattikalastuksesta vaan myös kalakantojen kestävästä hallinnoimisesta ja ympäristön suojelemisesta. 9.6. Grönlanti on EU:n kannalta tärkeä myös geostrategisista syistä. On EU:n ja Grönlannin edun mukaista tehdä yhteistyötä ja kehittää tieteellistä tutkimusta ilmastonmuutokseen liittyvissä kysymyksissä ottaen huomioon äskettäin saadut dramaattiset todisteet arktisen napajäätikön sulamisesta. Vaihtoehtoisten energialähteiden tai vedyn kaltaisten energian kantajien kehittäminen on EU:n ja Grönlannin yhteinen ensisijainen etu. 10. Uuden kokonaisvaltaisen kumppanuuden oikeusperusta: Grönlannin maakuntahallitus on käydyissä keskusteluissa korostanut vuoropuhelun ja kumppanuuden merkitystä. EY:n perustamissopimuksen 187 artiklaan perustuvan uuden MMA-päätöksen tekeminen Grönlannin kanssa tarjoaa siihen parhaiten soveltuvan välineen. Tässä yhteydessä varmistetaan, että ensisijainen vastuu kehitysstrategioiden laatimisesta on MMA:lla, joka valmistelee MMA-ohjelma-asiakirjan yhdessä komission ja sen jäsenvaltion kanssa, johon kyseinen MMA on sidoksissa. 11. Vaikutukset talousarvioon 11.1. Tilanteeseen, jossa vastataan neuvoston 24. helmikuuta 2003 esittämään pyyntöön tehdä konkreettisia ehdotuksia EU:n ja Grönlannin välisten suhteiden laajentamiseksi ja lujittamiseksi, on varauduttu ennakolta. Komissio otti sen huomioon laatiessaan seuraavien rahoitusnäkymien otsaketta 4 koskevia ehdotuksia. Komissio katsoo, että enintään 25 miljoonan euron vuosittainen tuki muiden alojen kuin kalatalouden yhteistyölle on vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevan ehdotuksen rajoissa. Jäsenvaltioiden joulukuussa 2005 sopima järjestely edellyttää vielä lopullisen yhteisymmärryksen syntymistä vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevasta toimielinten välisestä sopimuksesta. 11.2. Kansainvälisiä kalastussopimuksia käsitellään seuraavien rahoitusnäkymien osalta kalatalouden hallintaa koskevan konsolidoidun välineen puitteissa. Kyseisestä välineestä varataan määrärahoja EU:n sitoumusten täytäntöönpanemiseksi. 12. Päätelmät 12.1. Komissio katsoo, että paras tapa kokonaisvaltaisen kumppanuuden solmimiseksi Grönlannin kanssa on yhteisenä julistuksena tehtävä poliittinen sopimus (tämän tiedonannon liitteenä), jossa vahvistetaan yhteiset edut ja kalastussopimuksen jatkuminen uuden kalastuskumppanuussopimuksen muodossa samoin kuin yhteistyön laajentaminen muilla aloilla. Sopimuksen tueksi tarvitaan sekundäärilainsäädäntöä, joka annetaan EY:n perustamissopimuksen 187 artiklaan perustuvan neuvoston päätöksen (tämän tiedonannon liitteenä) muodossa. Päätöksen myötä voidaan laatia ohjelma-asiakirja Grönlannin kestävästä kehityksestä, jolle EU antaa budjettitukea vuosina 2007–2013. LIITE EUROOPAN YHTEISÖN, GRÖNLANNIN MAAKUNTAHALLITUKSEN JA TANSKAN HALLITUKSEN YHTEINEN JULISTUS EUROOPAN YHTEISÖN JA GRÖNLANNIN KUMPPANUUDESTA 1. JOHDANTO Euroopan yhteisö sekä Grönlannin maakuntahallitus ja Tanskan hallitus, jotka - pitävät Euroopan yhteisön ja Grönlannin läheisiä historiallisia, poliittisia, taloudellisia ja kulttuurisia siteitä ohjenuoranaan, - palauttaen mieleen Grönlannin sopimuksella vuonna 1985 luodut läheiset ja kestävät suhteet Euroopan yhteisön ja Grönlannin välillä ovat yhtä mieltä siitä, että näitä suhteita olisi pidettävä yllä, ja vahvistavat sen, että Euroopan yhteisö ottaa yhteiset edut, erityisesti Grönlannin kehitystarpeet, huomioon politiikanteossa ylipäänsä ja aivan erityisesti suhteissaan Grönlannin kanssa, - panevat merkille, että Euroopan unionin neuvosto katsoi 24. helmikuuta 2003, että samalla, kun otetaan huomioon kalastuksen ja rakennekehitysohjelmien merkitys Grönlannille, on tarve laajentaa ja lujittaa EU:n ja Grönlannin suhteita tulevaisuudessa, - katsovat, että on pysyvästi Euroopan yhteisön geostrategisen edun mukaista kohdella Grönlantia, joka on jäsenvaltion osa, etuoikeutettuna naapurina ja edistää sen hyvinvointia ja talouskasvua, - katsovat, että Grönlanti on yksi Euroopan yhteisöön assosioiduista merentakaisista maista ja alueista, - katsovat, että Euroopan yhteisö ottaa Grönlannin edut huomioon pohjoisen ulottuvuuden arktisena ikkunana, ja ovat tietoisia Grönlannin herkän luonnonympäristön ja sen väestön kohtaamien haasteiden erityismerkityksestä, - panevat merkille, että Euroopan yhteisön näkökulmasta jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten kalastustoiminnan ylläpitäminen Grönlannin vesialueilla muodostaa olennaisen osan yhteisen kalastuspolitiikan moitteetonta täytäntöönpanoa Pohjois-Atlantilla, ovat päättäneet vahvistaa EU:n ja Grönlannin suhteita ja yhteistyötä entisestään laajalti yhteisten etujen pohjalta ja kansojensa yhteiseksi hyväksi sekä hoitaa keskinäisiä suhteitaan pitkällä aikavälillä. 2. YHTEISET TAVOITTEET Euroopan yhteisö ja Grönlanti aikovat vahvistaa kumppanuuttaan ja yhteistyötään seuraavilla aloilla: - yhteistyö kalakantojen ja meriympäristön hoitamisessa kestävällä tavalla sekä yhteisön alusten kalastusmahdollisuuksista huolehtiminen. Tämä on nyt ja jatkossa EY:n ja Grönlannin kumppanuuden kulmakivi, joka perustuu edelleen EY:n ja Grönlannin kalastuskumppanuussopimukseen ja sen perättäisiin pöytäkirjoihin; - yhteistyö yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla; - yhteistyö Grönlannin pyrkiessä kehittämään talouttaan kestävällä tavalla erityisesti mineraalivarojen, matkailun ja kulttuurin aloilla; - yhteistyö EY:n pyrkiessä selviytymään ilmastonmuutoksesta ja edistämään arktisen alueen kestävää kehitystä; - vaihtoehtoisia energialähteitä koskeva yhteistyö, yhteinen tieteellinen tutkimus ja käytännön sovellusmuodot; - pohjoisia merireittejä ja Grönlannin talousvyöhykettä koskeva yhteinen tutkimus- ja kehitystyö. Euroopan yhteisö omalta osaltaan - ottaa huomioon 1. helmikuuta 1985 voimaan tulleesta Grönlannin sopimuksesta sille johtuvat velvoitteet sekä 20 vuoden ajan jatkuneet Grönlannin ja Euroopan unionin läheiset ja molempia osapuolia hyödyttävät suhteet, - panee merkille Grönlannin geostrategisen merkityksen erityisesti pohjoisen ulottuvuuden arktisena ikkunana, - ottaa huomioon Grönlannin merkityksen vastuullisena kumppanina ympäristön ja luonnonvarojen hoitamisessa ja säilyttämisessä kalakannat mukaan luettuina, haluaa kehittää yhteistyötään Grönlannin kanssa seuraavien seitsemän vuoden ajan kaksiosaisen kumppanuuden, joka muodostuu toisaalta Euroopan yhteisön tosiasialliset kalastusmahdollisuudet Grönlannin vesillä huomioon ottavasta kalastuskumppanuussopimuksesta ja toisaalta Grönlannin aseman merentakaisena maana tai alueena huomioon ottavasta monipuolisesta yhteistyöstä muilla aloilla kuin kalataloudessa, pohjalta, haluaa myös varmistaa sen, että Grönlannin kanssa tehtävään, tämän kaksiosaisen kumppanuuden mukaiseen yhteistyöhön EU:n talousarviosta myönnettävät varat pidetään samansuuruisina kuin edellisinä vuosina. 3. KUMPPANUUDEN TÄYTÄNTÖÖNPANO Yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja kumppanuutensa kehittämiseksi Euroopan yhteisö ja Grönlanti tiedottavat toisilleen ja kuulevat toisiaan tämän kumppanuuden piiriin kuuluvilla aloilla sekä mahdollisilla muilla yhdessä sovituilla aloilla, jotka sopivat tämän julistuksen henkeen. Ne katsovat, että - järjestelyt, jotka perustuvat Grönlannin assosioitumiseen yhteisöön sen merentakaisena maana tai alueena, tarjoavat asianmukaiset puitteet Grönlannin tarpeisiin vastaamiselle ja sen erittäin syrjäisestä sijainnista, ankarasta ilmastosta ja historian perinnöstä johtuvista erityistarpeista huolehtimiselle kokonaisvaltaisen kumppanuuden täytäntöönpanon näkökulmasta kalastuskumppanuussopimusta lukuun ottamatta; - niiden olisi kehitettävä yhteistyötään koulutuksen, elintarvikkeiden turvallisuuden ja luonnonvarojen hyödyntämisen kaltaisilla aloilla, joista on apua edistettäessä Grönlannin talouden kestävää kehitystä ja korjattaessa sen rakenteellisia ongelmia; - myös tieteellistä, muun muassa uudet energianlähteet ja ilmastonmuutoksen käsittävää yhteistyötä, olisi kehitettävä. Tähän yhteistyöhön kuuluu myös Grönlannin talousvyöhykettä koskeva tieteellinen tutkimus meriliikenteen tulevaa kehitystä varten. Euroopan yhteisö aikoo jatkaa muuta kuin kalastusalan yhteistyötä Grönlannin kanssa EY:n perustamissopimuksen 187 artiklan perusteella tehtävän neuvoston päätöksen nojalla, jolla säädetään yhteistyön rahoittamisesta talousarviosta maksettavalla enintään [25] miljoonan euron vuosittaisella tuella vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien puitteissa. Molemmat osapuolet ovat vakuuttuneita siitä, että niiden kumppanuudelle on merkittävää hyötyä kaikkia olemassa olevia neuvoa-antavia foorumeja täysipainoisesti hyödyntämällä hankitusta ja erityisesti säännölliseen vuoropuheluun ja tarvittaessa kumppanien viranomaisten väliseen kuulemiseen perustuvasta toisen osapuolen tuntemuksesta ja ymmärtämisestä. Grönlanti aikookin raportoida kunkin vuoden lopussa siitä, miten edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamisessa on edetty. Euroopan yhteisö ja Grönlanti tekevät kumppanuudestaan välivaiheen arvioinnin ennen kesäkuun 2010 loppua. Grönlannin maakuntahallituksen puolesta Euroopan yhteisön puolesta …………………………………………….……………………………. Tanskan hallituksen puolesta …………………………. PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Neuvosto teki 24. helmikuuta 2003 päätelmänsä Grönlannin kanssa tehdyn neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkistusta koskevasta komission tiedonannosta[8]. Päätelmien mukaisesti kalastussopimuksen välitarkistuksesta käytävissä neuvotteluissa lähtökohdaksi voitiin ottaa EU:n ja Grönlannin pitkälle tulevaisuuteen ulottuvat suhteet. EU:n ja Grönlannin pitkän aikavälin suhteiden osalta neuvosto - yhtyi näkemykseen siitä, että kalastuksen merkityksen ja Grönlannin rakenteelliset kehitysongelmat huomioon ottaen EU:n ja Grönlannin suhteita on tarve laajentaa ja lujittaa tulevaisuudessa; - ilmoitti sitoutuvansa siihen, että EU:n ja Grönlannin tulevat suhteet perustuvat vuoden 2006 jälkeen kestävään kehitykseen pyrkivään kokonaisvaltaiseen kumppanuuteen, johon sisältyy asianomaisia sopimuksia koskevien yleisten sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti neuvoteltu erityinen kalastussopimus. Neuvosto katsoi, että Euroopan unionin seuraavassa rahoituskehyksessä rahoitussitoumukset olisi kaikkien merentakaisten maiden ja alueiden tarpeet mielessä pitäen mukautettava nykyistä vastaavalle tasolle niin, että otetaan huomioon muut vallitsevat olosuhteet ja oikeudenmukainen tasapaino keskinäisten etujen – erityisesti Grönlannin kehitystarpeiden ja EY:n jatkuvaa mahdollisuutta hyödyntää Grönlannin vesien kalakantoja koskevien tarpeiden – välillä sekä muiden osapuolten rahoitusosuudet. Edellä esitetty ei vaikuta EU:n seuraavien rahoitusnäkymien soveltamiseen. Tämä ehdotus yhdessä Euroopan yhteisön sekä Grönlannin maakuntahallituksen ja Tanskan hallituksen yhteisen julistuksen kanssa muodostaa EU:n ja Grönlannin suhteiden perustan vuosina 2007–2013. 1.2. Yleistä Grönlanti liittyi Tanskan myötä Euroopan yhteisöön vuonna 1973. Grönlannin asema muuttui 1. toukokuuta 1979 voimaan tulleen Home Rule Act -lain myötä. Helmikuussa 1982 järjestetyssä neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä 52 prosenttia äänestäneistä kannatti yhteisöstä irtautumista. Sen seurauksena Tanska ehdotti perustamissopimusten muuttamista. Eroamissopimus eli nk. Grönlannin sopimus[9] tehtiin 13. maaliskuuta 1984, ja se tuli voimaan 1. helmikuuta 1985. Sopimuksella Grönlannille myönnettiin asema, jota sovelletaan yhteisöön assosioituneisiin merentakaisiin maihin ja alueisiin (MMA). Myös Grönlannin sopimuksessa korostetaan yhteistyötä ja kehitysnäkökohtia. Sen johdanto-osassa viitataan suhteisiin, "joilla pidetään yllä yhteisön ja Grönlannin välillä läheisiä ja kestäviä suhteita ja joissa otetaan huomioon niiden keskinäiset edut ja erityisesti Grönlannin kehitystarpeet". Lisäksi johdanto-osassa todetaan, että vaikka MMA-aseman katsotaankin tarjoavan asianmukaiset puitteet suhteille Grönlannin kanssa, "erityismääräykset Grönlantia varten ovat tarpeellisia". EY:n perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä määrätään, että grönlantilaisilla kalastustuotteilla on rajoittamaton ja tulliton pääsy yhteisön markkinoille sillä edellytyksellä, että yhteisölle myönnetään kalastussopimuksen nojalla tyydyttävät pääsymahdollisuudet Grönlannin vesille. Kyseinen kalastussopimus tehtiin alun perin kymmeneksi vuodeksi siten, että sen voimassaolo jatkuu ilman eri toimenpiteitä aina kuuden vuoden ajan, jollei jompikumpi sopimuspuoli sano sopimusta irti ilmoittamalla asiasta vähintään yhdeksän kuukautta ennen kunkin sopimuskauden päättymistä. Sopimus pannaan täytäntöön perättäisillä pöytäkirjoilla. Sopimuspuolet ovat yhteisymmärryksessä ja neuvoston helmikuussa 2003 tekemien päätelmien mukaisesti aloittaneet neuvottelut uudesta kalastuskumppanuussopimuksesta voimassa olevan kalastussopimuksen korvaamiseksi 1. tammikuuta 2007 mennessä. Grönlanti on jatkossakin erikoistapaus – kaukana EU:sta sijaitseva alue, jonka pieni väestö asuu valtavalla saarella, jonka ilmasto-olot ovat mitä haastavimmat ja jonka yhteiskunnalliset, taloudelliset ja kulttuuriset perinteet ovat alueen historiasta ja siirtomaamenneisyydestä johtuen hyvin omintakeiset. 1.3. Ehdotuksen alalla voimassa olevat säädökset Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä marraskuuta 2001, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön ("päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta")[10]. Päätöksessä määritellään 20 MMA:n[11] ja Euroopan yhteisön väliset suhteet yleisellä tasolla; poikkeuksen muodostavat Grönlannin osalta kalastusta koskevat erityismääräykset. 2. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI 2.1. Asianomaisten osapuolten kuuleminen Pääsihteeristö perusti 1. toukokuuta 2005 työryhmän valmistelemaan EU:n ja Grönlannin suhteiden suuntaa tulevaisuudessa; työryhmän mandaatti päättyy 31. maaliskuuta 2006. Työryhmän tehtävänä on ollut vuonna 2001 perustetun yksiköiden välisen ryhmän toiminnan uudelleenaktivointi. Tavoitteena on tehdä ehdotuksia uudeksi Grönlannin kanssa tehtäväksi puitesopimukseksi sekä erillinen ehdotus siitä, miten suhteita Grönlannin kanssa hoidetaan jatkossa. Työryhmä on pitänyt neljä yksiköiden välistä kokousta – 10. kesäkuuta 2005, 13. syyskuuta 2005, 24. marraskuuta 2005 ja 30. tammikuuta 2006 – näkemysten vaihtamiseksi kajakkisopimuksen luonnoksesta sekä siitä, mihin komission pitäisi pyrkiä tulevassa yhteistyössä Grönlannin kanssa. Työryhmä on lisäksi järjestänyt joitakin epävirallisia teknisiä tapaamisia Grönlannin viranomaisten kanssa sekä käynyt muodollisia keskusteluja Grönlannin maakuntahallituksen jäsenten kanssa 7. joulukuuta 2005 Brysselissä ja 18. tammikuuta 2006 Nuukissa, Grönlannissa. 2.2. Asiantuntijalausunnot Ulkopuolista asiantuntija-apua ei tarvittu. 2.3. Vaikutusten arviointi EU:n ja Grönlannin uudessa kalastuskumppanuussopimuksessa on tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin vaatimuksesta tarkoitus osoittaa selkeästi maksut ja niitä vastaavat todelliset kalastusmahdollisuudet sekä noudattaa tavanomaisia kehitysyhteistyöhön sovellettavia rahoitussääntöjä. Tämä tarkoittaa sitä, että kalastussopimuksen arvo alenee sen nykytasoon verrattuna. Yhteisön ja Grönlannin kumppanuuden tavoitteena on - luoda vuoropuhelun puitteet; - saavuttaa yhteiset päämäärät kuulemalla toista osapuolta molempia kiinnostavissa asioissa, jotta yhteistyöponnistelujen tulokset voitaisiin maksimoida molempien kumppaneiden ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti; - luoda perusta talous-, rahoitus-, tiede-, koulutus- ja kulttuurialan yhteistyölle, jossa noudatetaan keskinäisen vastuun ja tuen periaatteita; - edistää Grönlannin kehitystä. On pysyvästi EU:n edun mukaista kohdella Grönlantia etuoikeutettuna naapurina ja edistää sen hyvinvointia ja talouden kehitystä, koska Grönlannilla on tiiviit suhteet yhteen jäsenvaltioon ja koska sillä on jatkossakin sijansa – vastuunsa ja mahdollisuutensa – EU:n kalastuspolitiikassa, jossa ei ole kyse pelkästään ammattikalastuksesta vaan myös kalakantojen kestävästä hallinnoinnista ja ympäristönsuojelusta. Grönlanti on EU:n kannalta tärkeä myös geostrategisista syistä. On EU:n ja Grönlannin edun mukaista tehdä yhteistyötä ja kehittää tieteellistä tutkimusta ilmastonmuutokseen liittyvissä kysymyksissä ottaen huomioon hiljattain saadut dramaattiset todisteet arktisen napajäätikön sulamisesta. Vaihtoehtoisten energialähteiden tai vedyn kaltaisten energian kantajien kehittäminen on EU:n ja Grönlannin yhteinen ensisijainen etu. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT 3.1. Tiivistelmä ehdotetuista toimista Tämän ehdotuksen tarkoituksena on tarjota oikeusperusta, jonka pohjalta yhteisö voi solmia kokonaisvaltaisen kumppanuuden Grönlannin kanssa, ja vahvistaa edellytykset kyseisen kumppanuuden solmimiselle. 3.2. Oikeusperusta EY:n perustamissopimuksen 187 artikla 4. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON Tilanteeseen, jossa vastataan neuvoston 24. helmikuuta 2003 esittämään pyyntöön tehdä konkreettisia ehdotuksia EU:n ja Grönlannin välisten suhteiden laajentamiseksi ja lujittamiseksi tulevaisuudessa, on varauduttu ennakolta. Komissio varautui siihen laatiessaan seuraavien rahoitusnäkymien otsaketta 4 koskevia ehdotuksia. Komissio katsoo, että enintään 25 miljoonan euron vuosittainen tuki muiden alojen kuin kalatalouden yhteistyölle on vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevan ehdotuksen rajoissa. Jäsenvaltioiden joulukuussa 2005 sopima järjestely edellyttää vielä lopullisen yhteisymmärryksen syntymistä vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevasta toimielinten välisestä sopimuksesta. Kansainväliset kalastussopimukset kuuluvat seuraavissa rahoitusnäkymissä kalatalouden hallintaa koskevan konsolidoidun välineen soveltamisalaan. Kyseisestä välineestä varataan varoja EU:n velvoitteiden täyttämiseksi sitten, kun uusi kalastuskumppanuussopimus on voimassa. 5. LISÄTIETOJA Ehdotus sisältää tarkastelulausekkeen. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS yhtäältä Euroopan yhteisön ja toisaalta Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[12], sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten muuttamisesta Grönlannin osalta tehdyn sopimuksen[13], jäljempänä ’Grönlannin sopimus’, joka tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1985, mukaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta ei enää sovelleta Grönlantiin vaan Grönlanti, joka jäsenvaltion osana lukeutuu vastedes merentakaisiin maihin ja alueisiin, jäljempänä ’MMA’, assosioidaan Euroopan yhteisöön. (2) Grönlannin sopimuksen johdanto-osassa todetaan, että käyttöön otetaan järjestelyjä, joiden ansiosta yhteisö ja Grönlanti voivat pitää yllä läheisiä ja kestäviä suhteita ja ottaa yhteiset edut, erityisesti Grönlannin kehitystarpeet, huomioon, ja että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen neljännessä osassa vahvistetut MMA:ihin sovellettavat järjestelyt tarjoavat asianmukaisen kehyksen näille suhteille. (3) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 182 artiklan mukaisesti assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja vahvistaa läheiset taloudelliset suhteet niiden ja koko yhteisön välille. Jollei perustamissopimukseen liitetyn Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyn pöytäkirjan erityismääräyksistä muuta johdu, Grönlantiin sovelletaan 182–187 artiklaa 188 artiklan nojalla. (4) Perustamissopimuksen 182–186 artiklassa vahvistettujen periaatteiden soveltamisesta säädetään merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”) 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/822/EY[14], jota sovelletaan edelleen Grönlantiin päätöksessä säädetyin ehdoin. (5) Euroopan yhteisön, Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisen neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkistuksesta 24 päivänä helmikuuta 2003 tekemissään päätelmissä Euroopan unionin neuvosto yhtyi siihen näkemykseen, että EU:n ja Grönlannin suhteita on kalastuksen merkityksen ja Grönlannin rakenteelliset kehitysongelmat huomioon ottaen tarpeen laajentaa ja lujittaa tulevaisuudessa. Neuvosto ilmoitti myös sitoutuvansa siihen, että EU:n ja Grönlannin tulevat suhteet perustuvat vuoden 2006 jälkeen kestävään kehitykseen pyrkivälle kokonaisvaltaiselle kumppanuussuhteelle, johon sisältyy tällaisia sopimuksia koskevien yleisten sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti neuvoteltu erityinen kalastussopimus. (6) Euroopan unionin neuvosto katsoi 24 päivänä helmikuuta 2003 tekemissään päätelmissä, että Grönlannin osalta jatkossa annettavat rahoitussitoumukset olisi kaikkien MMA:iden tarpeet mielessä pitäen mukautettava Euroopan unionin seuraavassa rahoituskehyksessä nykyistä vastaavalle tasolle niin, että otetaan huomioon muut vallitsevat olosuhteet ja oikeudenmukainen tasapaino keskinäisten etujen – erityisesti Grönlannin kehitystarpeiden ja yhteisön jatkuvaa mahdollisuutta hyödyntää Grönlannin vesien kalakantoja koskevien tarpeiden – välillä sekä muiden osapuolten rahoitusosuudet. (7) Yhtäältä Euroopan talousyhteisön ja toisaalta Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 1984 allekirjoittama kalastussopimus, jossa palautetaan mieleen yhteistyöhenki, joka juontuu yhteisön päätöksestä myöntää Grönlannille merentakaisen alueen asema, on tarkoitus korvata 1 päivänä tammikuuta 2007 uudella kalastuskumppanuussopimuksella. (8) Brysselissä [X päivänä Y-kuuta 2006] allekirjoitetulla yhtäältä Euroopan yhteisön ja toisaalta Grönlannin maakuntahallituksen ja Tanskan hallituksen yhteisellä julistuksella palautetaan mieleen Euroopan yhteisön ja Grönlannin läheiset historialliset, poliittiset, taloudelliset ja kulttuuriset siteet ja korostetaan tarvetta lujittaa niiden kumppanuutta ja yhteistyötä edelleen tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. (9) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet olisi hyväksyttävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[15] mukaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: ENSIMMÄINEN OSA YHTEISÖN JA GRÖNLANNIN VÄLISIÄ SUHTEITA KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kumppanuus 1. Yhteisön ja Grönlannin kumppanuuden tavoitteena on erityisesti laajentaa ja lujittaa yhteisön ja Grönlannin välisiä suhteita ja edistää Grönlannin kestävää kehitystä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston päätöksen 2001/822/EY soveltamista. 2. Kumppanuuden tavoitteena on 1. luoda vuoropuhelun puitteet; 2. saavuttaa yhteiset päämäärät kuulemalla toista osapuolta molempia kiinnostavissa asioissa, jotta yhteistyöponnistelujen tulokset voitaisiin maksimoida molempien kumppaneiden ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti; 3. luoda perusta talous-, rahoitus-, tiede-, koulutus- ja kulttuurialan yhteistyölle, jossa noudatetaan keskinäisen vastuun ja tuen periaatteita; 4. edistää Grönlannin kehitystä. 2 artikla Vuoropuhelu Yhteisö, Grönlanti ja Tanska kuulevat toisiaan tällä päätöksellä vahvistetun kumppanuuden periaatteista, yksityiskohtaisista menettelyistä ja saavutuksista. 3 artikla Hallinnointi Komissio ja Grönlannin maakuntahallitus panevat tämän päätöksen täytäntöön sen perusteella tehtävissä rahoitussopimuksissa vahvistettavien, kunkin kumppanin tehtävien ja vastuiden mukaisesti. TOINEN OSA YHTEISTYÖ GRÖNLANNIN KEHITTÄMISEKSI KESTÄVÄLLÄ TAVALLA 4 artikla Yhteistyöalat Yhteistyöllä tuetaan alakohtaisia politiikkoja ja strategioita, joilla helpotetaan tuotantotoimintaan osallistumista ja tuotantoresurssien käyttöä erityisesti seuraavilla aloilla: a) yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, b) mineraalivarat, c) energia, d) matkailu ja kulttuuri, e) tutkimus, f) elintarvikkeiden turvallisuus. 5 artikla Periaatteet 1. Yhteistyötä tehdään kumppanuuden pohjalta ja 6 artiklan mukaisesti vahvistettujen yhteistyöstrategioiden mukaisesti. Yhteistyön avulla varmistetaan, että varoja myönnetään ennakoitavissa olevalla ja säännönmukaisella tavalla, ja se on joustavaa ja Grönlannin tilanteeseen sovitettua. 2. Yhteistyötoimista päätetään kumppanuuden pohjalta tiiviissä neuvotteluissa komission, Grönlannin maakuntahallituksen ja Tanskan hallituksen kesken. Kumppanuutta toteutetaan kunkin kumppanin institutionaalisia, oikeudellisia ja rahoitusta koskevia toimivaltuuksia täysimääräisesti kunnioittaen. 6 artikla Ohjelmasuunnittelu 1. Kumppanuuden puitteissa Grönlannin maakuntahallitus vastaa alakohtaisten politiikkojen laatimisesta strategiat ja niiden täytäntöönpano mukaan luettuina. Alakohtaisten politiikkojen ja strategioiden kestävyyden varmistamiseksi tehdään tarvittaessa strateginen ympäristöarviointi. 2. Tämän päätöksen puitteissa Grönlannin maakuntahallitus ja komissio laativat ja vahvistavat Grönlannin kestävää kehitystä koskevan suuntaa-antavan ohjelma-asiakirjan, jäljempänä ’ohjelma-asiakirja’, 1 kohdassa tarkoitettuja alakohtaisia politiikkoja noudattaen. 3. Grönlannin maakuntahallituksen vastuulla on a) vahvistaa alakohtaiset politiikat; b) seurata ja arvioida alakohtaisten politiikkojen vaikutuksia ja tuloksia; c) panna alakohtaisiin politiikkoihin liittyvät strategiat täytäntöön asianmukaisesti, ripeästi ja tehokkaasti; d) raportoida alakohtaisten politiikkojen saavutuksista komissiolle vuosittain. 4. Komission vastuulla on tehdä ohjelma-asiakirjan kokonaismäärärahoja koskeva rahoituspäätös vuosittain 10 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 7 artikla Rahoituksen soveltamisala Grönlannin maakuntahallituksen vahvistamien alakohtaisten politiikkojen puitteissa rahoitusta voidaan myöntää seuraaviin rahoituksen soveltamisalaan kuuluviin toimiin: a) alakohtaisia politiikkoja noudattaviin uudistuksiin ja hankkeisiin, b) instituutioiden ja toimintaedellytysten kehittämiseen sekä ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseen, c) teknisen alan yhteistyöohjelmiin. 8 artikla Rahoituskelpoisuus Tämän päätöksen mukaista rahoitustukea voidaan myöntää Grönlannin maakuntahallitukselle. 9 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet Päätöksen tämän osan täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet toteutetaan 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta. 10 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa [] komitea[, jäljempänä ’komitea’]. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan [kolmeksi] kuukaudeksi. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 11 artikla Rahoitustuki 1. Päätöksen tämän osan soveltamiseen tarkoitettu yhteisön rahoitustuki kattaa jakson 1 päivästä tammikuuta 2007 31 päivään joulukuuta 2013. 2. Yhteisön rahoitustuki myönnetään budjettitukena. 3. Yhteisön rahoitustuen täytäntöönpanoon sovelletaan suoraa keskitettyä hallinnointia siten kuin se on määritelty 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[16] 53 artiklassa. 12 artikla Valvonta 1. Tämä päätös pannaan täytäntöön Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[17] mukaisesti. Grönlannin odotetaan ottavan käyttöön asianmukaisen valvontajärjestelmän. Grönlanti tarkastaa säännöllisesti, että Euroopan yhteisöjen talousarviosta rahoitettavat toimet on toteutettu asianmukaisesti. Grönlanti laatii vuosikertomuksen alakohtaisilla politiikoilla saavutetuista tuloksista, minkä lisäksi se antaa vuosittain lausunnon toimintojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Se toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja petokset ja ryhtyy tarvittaessa oikeudellisiin toimiin periäkseen takaisin aiheettomasti maksetut varat. 2. Yhteisön varojen hallinnointiin liittyvät Grönlannin maakuntahallituksen velvoitteet esitetään yksityiskohtaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi komission kanssa tehtävissä rahoitussopimuksissa. Kyseisissä sopimuksissa vahvistetaan tavoitteena olevat alakohtaiset indikaattorit, noudatettavat maksuehdot sekä tarkistusmenetelmät, jotka liittyvät kyseisten ehtojen täyttämiseen ja alakohtaisiin indikaattoreihin perustuvan edistyksen raportointiin. KOLMAS OSA LOPPUSÄÄNNÖKSET 13 artikla Tarkastelu Yhteisö, Grönlannin maakuntahallitus ja Tanskan hallitus suorittavat kumppanuuden välitarkastelun kesäkuun 2010 loppuun mennessä. Tarkastelun päätteeksi komissio tekee tarvittaessa ehdotuksen tämän päätöksen muuttamiseksi. 14 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007. Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2013. 15 artikla Julkaiseminen Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Toimintalohko(t): 21: Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin Toiminto/Toiminnot: 21 07 – Muut yhteistyötoimet ja ad hoc -ohjelmat | TOIMENPITEEN NIMI: NEUVOSTON PÄÄTÖS YHTÄÄLTÄ EUROOPAN YHTEISÖN JA TOISAALTA GRÖNLANNIN JA TANSKAN KUNINGASKUNNAN VÄLISISTÄ SUHTEISTA | BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT Nimike 4: EU maailmassa Toimintalohko: 21: Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin Talousarvion luku: 21 07 – Muut yhteistyötoimet ja ad hoc -ohjelmat Talousarvion momentti: 21 07 01 – Yhteistyö Grönlannin kanssa NUMEROTIEDOT Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 25 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina Toimenpiteen soveltamisaika: 2007–2013 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM) / maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (ks. kohta 6.1.1) miljoonaa euroa ( kolmen desimaalin tarkkuudella ) Vuosi [n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | [n+5 ja seur. vuodet] | Yht. | Maksusitoumus-määrärahat | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Maksumäärärahat | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | (b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot ( ks. kohta 6.1.2 ) Maksusitoumus-määrärahat | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Maksumäärärahat | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | a+b yhteensä | Maksusitoumus-määrärahat | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Maksumäärärahat | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (ks. kohdat 7.2 ja 7.3) Maksusitoumus-määrärahat / maksumäärärahat | aiheutuu parhaillaan | a+b+c yhteensä | Maksusitoumus-määrärahat | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Maksumäärärahat | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 | Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa Ehdotus on yhteensopiva vuosille 2007–2013 ehdotettujen rahoitusnäkymien kanssa. Vaikutukset tuloihin Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. (miljoonaa euroa yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutus-ta [Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Ei-pakolliset | Jaksotetut | Kyllä | Ei | Ei | nro 4 | OIKEUSPERUSTA EY:n perustamissopimuksen 187 artikla KUVAUS JA PERUSTELUT Yhteisön tuen tarve Toiminnan tavoitteet Grönlanti on yksi merentakaisista maista ja alueista ja kuuluu merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehtyjen perättäisten neuvoston päätösten soveltamisalaan. Sille ei ole kuitenkaan koskaan myönnetty ohjeellisia aluemäärärahoja Euroopan kehitysrahastosta (EKR), mikä johtuu yhteisön, Grönlannin ja Tanskan välisen kalastussopimuksen perusteella suoritettavista maksuista. Grönlanti saa kalastussopimuksen nojalla vuosittain 42,8 miljoonaa euroa vuoden 2006 loppuun: määrästä 31,8 miljoonaa euroa on korvausta yhteisölle myönnetyistä kalastusmahdollisuuksista ja 11 miljoonaa euroa on kalatalouden rakennetukea. Yhteisön nauttimat tosiasialliset kalastusmahdollisuudet eivät kuitenkaan ole enää sellaiset, että olisi perusteltua maksaa niistä kyseisensuuruinen korvaus. Tästä syystä olisi erotettava selvästi toisistaan Grönlannin yhteisölle myöntämistä tosiasiallisista kalastusmahdollisuuksista maksettavat taloudelliset korvaukset ja Grönlannille myönnettävä apu. Neuvosto ilmoitti 24. helmikuuta 2003 sitoutuvansa siihen, että EU:n ja Grönlannin tulevat suhteet perustuvat vuoden 2006 jälkeen kestävään kehitykseen pyrkivälle kokonaisvaltaiselle kumppanuussuhteelle, johon sisältyy erityinen kalastussopimus, joka on neuvoteltu senkaltaisia sopimuksia koskevien yleisten sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti, sekä muiden alojen yhteistyö. Neuvosto katsoi, että Euroopan unionin seuraavassa rahoituskehyksessä rahoitussitoumukset olisi mukautettava nykyistä vastaavalle tasolle kaikkien merentakaisten maiden ja alueiden tarpeet mielessä pitäen. EU:n ja Grönlannin uudessa kalastuskumppanuussopimuksessa on tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin vaatimuksesta tarkoitus osoittaa selkeästi maksut ja niitä vastaavat todelliset kalastusmahdollisuudet sekä noudattaa tavanomaisia kehitysyhteistyöhön sovellettavia rahoitussääntöjä. Tämä tarkoittaa sitä, että kalastussopimuksen arvo alenee sen nykytasoon verrattuna. Yhteisön ja Grönlannin kumppanuuden tavoitteena on - luoda vuoropuhelun puitteet; - saavuttaa yhteiset päämäärät kuulemalla toista osapuolta molempia kiinnostavissa asioissa, jotta yhteistyöponnistelujen tulokset voitaisiin maksimoida molempien kumppaneiden ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti; - luoda perusta talous-, rahoitus-, tiede-, koulutus- ja kulttuurialan yhteistyölle, jossa noudatetaan keskinäisen vastuun ja tuen periaatteita; - edistää Grönlannin kehitystä. On pysyvästi EU:n edun mukaista kohdella Grönlantia etuoikeutettuna naapurina ja edistää sen hyvinvointia ja talouden kehitystä, koska Grönlannilla on tiiviit suhteet yhteen jäsenvaltioon ja koska sillä on jatkossakin sijansa – vastuunsa ja mahdollisuutensa – EU:n kalastuspolitiikassa, jossa ei ole kyse pelkästään ammattikalastuksesta vaan myös kalakantojen kestävästä hallinnoinnista ja ympäristönsuojelusta. Grönlanti on EU:n kannalta tärkeä myös geostrategisista syistä. On EU:n ja Grönlannin edun mukaista tehdä yhteistyötä ja kehittää tieteellistä tutkimusta ilmastonmuutokseen liittyvissä kysymyksissä ottaen huomioon hiljattain saadut dramaattiset todisteet arktisen napajäätikön sulamisesta. Vaihtoehtoisten energianlähteiden tai vedyn kaltaisten energian kantajien kehittäminen on EU:n ja Grönlannin yhteinen ensisijainen etu. Ennakkoarvioinnin yhteydessä toteutetut toimenpiteet a) Selvitys siitä, miten ja milloin ennakkoarviointi on suoritettu (arvioinnin suorittaja ja ajankohta sekä ilmoitus arviointikertomuksen/-kertomusten saatavuudesta), tai siitä, miten vastaavat tiedot on hankittu Ennakkoarviointi tehtiin komissiossa (pääsihteeristön ajalle 1.5.2005–15.3.2006 perustama työryhmä); varsinkin talouden kokonaistilannetta koskevien tietojen osalta tukena oli ulkopuolisen konsultin neljännestä kalastuspöytäkirjasta tekemä ennakkoarviointi (MegaPesca 2005). b) Lyhyt kuvaus ennakkoarvioinnin tuloksista ja kokemuksista Grönlannin taloudelle on ominaista erittäin laaja julkinen sektori ja alikehittynyt yksityinen sektori. Grönlanti on jatkossakin erikoistapaus – kaukana EU:sta sijaitseva alue, jonka pieni väestö asuu valtavalla saarella, jonka ilmasto-olot ovat mitä haastavimmat ja jonka yhteiskunnalliset, taloudelliset ja kulttuuriset perinteet ovat alueen historiasta ja siirtomaamenneisyydestä johtuen hyvin omintakeiset. Grönlannin kanssa solmittava kokonaisvaltainen kumppanuus muodostuu kahdesta osiosta: ensimmäinen on uusi kalastuskumppanuussopimus ja toinen erityinen MMA-päätös, jolla säännellään EU:n ja Grönlannin välistä muuta kuin kalastusalan yhteistyötä. EU:n ja Grönlannin uudessa kalastuskumppanuussopimuksessa on tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin vaatimuksesta tarkoitus osoittaa selkeästi maksut ja niitä vastaavat tosiasialliset kalastusmahdollisuudet sekä noudattaa rahoitukseen sovellettavia sääntöjä. Tämä tarkoittaa sitä, että kalastussopimuksen arvo alenee sen nykytasoon verrattuna. Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Uusi toimenpide: ei olemassa olevaa jälkiarviointia. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Edellä mainittuja neuvoston 24. helmikuuta 2003 tekemiä päätelmiä mukaillen ehdotus koskee kehitysyhteistyötä, joka on osa Grönlannin kestävään kehitykseen pyrkivää kokonaisvaltaista kumppanuutta. Grönlanti on tehnyt komissiolle ehdotuksia kumppanuuden nimissä tehtävästä yhteistyöstä muilla kuin kalatalouden aloilla (nk. kajakkisopimuksen luonnos). Näiden ehdotusten perusteella komissio vahvistaa, että yhteistyötä olisi tehtävä koulutuksen, mineraalivarojen, energian, matkailun, kulttuurin ja tutkimuksen aloilla. Yhteistyöhön on varattu vuositasolla 25 miljoonaa euroa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien otsakkeesta 4. Nämä varat olisi myönnettävä Grönlannille alakohtaisena budjettitukena, toisin sanoen ne sisällytetään Grönlannin yleiseen talousarvioon (joka koskee koko aluetta ja sen väestöä). Näin ollen komissio ei tarkasta sitä, mihin varat käytännössä menevät (koska ei ole tarkoitus perustaa EY:n rahoittamia hankkeita). Sen sijaan komissio tarkastaa tietyt alakohtaisiin politiikkoihin ja strategioihin liittyvät indikaattorit, jotka Grönlanti yksilöi kestävää kehitystään koskevassa ohjelma-asiakirjassa. Komissio hyväksyy kyseisen monivuotisen ohjelma-asiakirjan sen jälkeen, kun nyt ehdotettu päätös on tullut voimaan. Alakohtaisia indikaattoreita arvioimalla halutaan varmistaa, että Grönlannin saavutukset keskeisillä aloilla todellakin vievät kestävää kehitystä eteenpäin. Komission arvioitua Grönlannin makrotaloudellista tilannetta ja julkista varainhoitoa suoritetaan ensin kiinteämääräinen maksuosuus (ensimmäisen kerran vuonna 2007). Tämän jälkeen (eli seuraavina vuosina) suoritetaan erisuuruisia maksuosuuksia sen jälkeen, kun komissio ja Grönlanti ovat tarkastaneet alakohtaiset indikaattorit. Erisuuruiset maksuosuudet määräytyvät sen mukaan, miten kyseisiin indikaattoreihin kytketyt tavoitteet on saavutettu. Toteutustapa Komissio hallinnoi suoraan ja keskitetysti 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 53 artiklan mukaisesti. Tulojen ja menojen hyväksyjänä toimii pääosasto AIDCOn pääjohtaja. RAHOITUSVAIKUTUKSET Kokonaisrahoitusvaikutus, B-osa (koko ohjelmakaudeksi) p.m. (Alla olevassa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on esitettävä taulukossa 6.2 esitetyn jaottelun avulla) 6.1.1. Rahoitustuki MSM (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella) Jaottelu | [Vuosi n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ja myöh. vuodet] | Yht. | Toimi 1 | Toimi 2 | jne. | YHTEENSÄ | 6.1.2. Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) [Vuosi n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ja myöh. vuodet] | Yht. | 1) Tekninen ja hallinnollinen apu | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | a) Teknisen avun toimistot | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. p.m. | p.m. | p.m. | b) Muu tekninen ja hallinnollinen apu - sisäinen - ulkoinen josta hallinnon tietotekniikkajärjestelmien rakentamis- ja ylläpitokustannusten osuus | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Kohta 1 yhteensä | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 2) Tukimenot | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | a) Selvitykset | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | b) Asiantuntijakokoukset | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | c) Tiedotus ja julkaisut | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Kohta 2 yhteensä | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | YHTEENSÄ | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B-osa (koko ohjelmakaudeksi) MSM (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella) Jaottelu | Tuotoksen tyyppi (hanke, asiakirja tms.) | Tuotosten määrä (yhteensä vuosiksi 1...n) | Keskimäär. yksikkö-kustannus | Kustannukset yht. (yhteensä vuosiksi 1...n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Toimi 1 - Toimenpide 1 - Toimenpide 2 Toimi 2 - Toimenpide 1 - Toimenpide 2 - Toimenpide 3 jne. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | Laskutapa on tarvittaessa selitettävä. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN Vaikutus henkilöresursseihin Vaikutuksia aiheutuu parhaillaan. Laji | Toimen hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö | Yht. | Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus | Vakinaisten virkojen ja/tai toimien määrä | Väliaikaisten toimien määrä | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt | A B C | 0,25 kokoaikaiseksi muutettuna | Katetaan AIDCOn nykyisillä resursseilla | Muu henkilöstö | Yhteensä | 0,25 kokoaikaiseksi muutettuna | Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus Laji | Määrä (euroina) | Laskutapa* | Virkamiehet Väliaikaiset toimihenkilöt | Muu henkilöstö (budjettikohta ilmoitettava) | Yhteensä | Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. Toiminnasta johtuvat muut hallintomenot Budjettikohta (numero ja nimi) | Määrä (euroina) | Laskutapa | Kokonaismääräraha (osasto A7) A0701 – Virkamatkat A07030 – Kokoukset A07031 – Pakolliset komiteat1 A07032 – Ei-pakolliset komiteat1 A07040 – Konferenssit A0705 – Selvitykset ja kuulemiset Muut menot (eriteltävä) | 1 % vuodessa AIDCOn hallintomenoihin | Tietojärjestelmät (A-5001/A-4300) | Muut menot, A-osa (eriteltävä) | Yhteensä | 250 000 € | Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 1Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu. I Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II Toiminnan kesto III Toiminnan kokonaiskustannukset (I x II) | euroa vuotta euroa | SEURANTA JA ARVIOINTI Seurantajärjestelmä Grönlannin kestävää kehitystä koskevan ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanon seurannan (ks. kohta 8.2) kannalta on olennaista, että Grönlanti raportoi täytäntöönpanosta vuosittain. Tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan täytäntöönpanotoimenpiteissä, jotka komission on hyväksyttävä. Säännöt laaditaan samankaltaisiksi kuin ne, joita sovelletaan aluemäärärahoja EKR:stä saaviin merentakaisiin maihin ja alueisiin. Säännöissä Grönlannin edellytetään laativan vuosittain täytäntöönpanokertomuksen, jonka viimeistelyä edeltää komission ja Grönlannin välinen vuoropuhelu, johon myös Tanska osallistuu. Kertomus on myös varojen maksamisen ennakkoedellytys, koska siihen on sisällyttävä perustiedot, joiden avulla voidaan tarkistaa, onko alakohtaiseen budjettitukeen liittyvien indikaattoreiden tavoitteet saavutettu (vrt. Uuden-Kaledonian kanssa parhaillaan tehtävä yhteistyö). Suunniteltuja arviointeja koskevat järjestelyt ja arviointien aikataulu Ehdotettuun päätökseen sisältyy Grönlannin ja EY:n kumppanuuden tuloksellisuuden arviointia koskeva tarkastelulauseke – arviointi on tehtävä viimeistään 30. kesäkuuta 2010. Lisäksi komission vahvistettavaksi tuleviin täytäntöönpanotoimenpiteisiin olisi sisällyttävä seurantaa, tarkastelua, arviointia ja tarkastamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka ovat verrattavissa sääntöihin, joita nykyisellään sovelletaan EKR:stä aluemäärärahoja saaviin merentakaisiin maihin ja alueisiin. Näiden sääntöjen pitäisi kattaa muun muassa Grönlannin kestävää kehitystä koskevan ohjelma-asiakirjan väli- ja loppuarviointi, jotta monivuotista ohjelmasuunnittelua voitaisiin sovittaa Grönlannin muuttuviin tarpeisiin ja saavutuksiin. PETOSTENTORJUNTA Ehdotuksen 12 artiklan mukaisesti Grönlannin odotetaan ottavan käyttöön asianmukainen valvontajärjestelmä sen varmistamiseksi, että yhteisön talousarviosta rahoitettavat toimet toteutetaan asianmukaisesti. Lisäksi Grönlannin on toteutettava toimenpiteitä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi ja ryhdyttävä oikeudellisiin toimiin aiheettomasti maksettujen varojen takaisin perimiseksi. Komission ja Grönlannin maakuntahallituksen tekemissä rahoitussopimuksissa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt erityisesti - yhteisön varojen hallinnointiin, - yhteisön Grönlannille myöntämään apuun liittyvien petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien estämiseen, - komission, myös Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), ja tarvittaessa tilintarkastustuomioistuimen suorittamaan valvontaan. Valvonta pitää sisällään oikeuden tehdä tarkastuksia paikan päällä. [1] Ks. Brysselissä 24.2.2003 pidetyn Euroopan unionin neuvoston 2 487. istunnon (yleiset asiat ja ulkosuhteet) pöytäkirja (asiakirja 6604/03, 24.2.2003) ja Tiedote 1/2-2003, kohta 1.3.175. [2] Sopimus Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten muuttamisesta Grönlannin osalta, EYVL N:o L 29, 1.2.1985, s. 1. [3] Päätös 2001/822/EY, 27.11.2001 (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1). [4] EY:n perustamissopimuksen liitteessä II luetellaan 21 MMA:ta, mutta päätöstä merentakaisten alueiden assosiaatiosta ei sovelleta Bermudaan. [5] EYVL L 29, 1.2.1985, s. 9. [6] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: EU:n ja Grönlannin välisen neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkistus, KOM(2002) 697 lopullinen. [7] OECD: Greenland' s economy: building a strategy for the future , asiakirja DT/TDPC (99)10. [8] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, EU:n ja Grönlannin välisen neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkistus , KOM(2002) 697 lopullinen. [9] Sopimus Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten muuttamisesta Grönlannin osalta, EYVL L 29, 1.2.1985, s. 1. [10] Päätös 2001/822/EY, 27.11.2001 (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1). [11] EY:n perustamissopimuksen liitteessä II luetellaan 21 MMA:ta, mutta päätöstä merentakaisten alueiden assosiaatiosta ei sovelleta Bermudaan. [12] EUVL C [...], […], s. [...]. [13] EYVL L 29, 1.2.1985, s. 1. [14] EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1. [15] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [16] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [17] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.