Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ehdolliseen pääsyyn perustuvien tai ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojasta"



Virallinen lehti nro C 129 , 27/04/1998 s. 0016



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ehdolliseen pääsyyn perustuvien tai ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojasta" () (98/C 129/04) Komissio päätti 20. lokakuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus- kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 6. helmikuuta 1998. Esittelijä oli Bernardo Hernández Bataller. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. 26. helmikuuta 1998 pitämässään 352. täysistunnossa (helmikuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 120 puolesta, ei yhtään vastaan kahden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Komissio on esittänyt direktiiviehdotuksen ehdolliseen pääsyyn perustuvien tai ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojasta ja pyytänyt siitä lausunnon. Ehdotuksen taustalla on vihreästä kirjasta "Suojattujen palvelujen oikeussuoja sisämarkkinoilla" () käydyn keskustelun herättämä pohdinta. 1.2. Komiteaa on kuultu vihreästä kirjasta, josta se antoi lausuntonsa 25. syyskuuta 1996 (). 1.3. Tarve varmistaa koodattujen palveluiden luvattoman vastaanottamisen oikeussuoja oli esillä jo sisämarkkinoiden strategisessa ohjelmassa () sekä asiaa käsitelleessä vihreässä kirjassa, jonka julkaisemisesta komissio ilmoitti 19. kesäkuuta 1994 antamassa tiedonannossaan "Kohti eurooppalaista tietoyhteiskuntaa toimintasuunnitelma" (). 1.4. Komission tiedonannon "Eurooppalaisen elektronisen kaupankäynnin aloite" () 55 kohdassa todetaan: "Jotta palveluja voitaisiin tarjota turvallisesti, on ehdollisen pääsyn palveluille taattava riittävä oikeussuoja yhtenäismarkkinoilla. Monet palvelut käyttävät salausta tai muuten ehdollistettua pääsyä varmistamaan, että palvelun tarjoaja saa maksun. Palvelujen tarjoajille on annettava suoja laittomien salauksenpurkulaitteiden, älykorttien tai muiden laittomien jäljennösten tekoon tarkoitettujen laitteiden käyttöä vastaan." 1.5. TSK on antanut kyseisestä tiedonannosta lausunnon (CES 1191/97) (). 1.6. Vihreästä kirjasta antamassa lausunnossaan () komitea esitti seuraavat päätelmät: 1.6.1. Viestien koodaus kokonaisuudessaan on ehdottoman tarpeellista sen estämiseksi, että asiaankuulumattomat henkilöt pääsisivät viesteihin käsiksi ja voisivat muuttaa niitä. 1.6.2. Kaikissa jäsenvaltioissa tarvitaan tehokkaita suojatoimia, ja tavoite voidaan saavuttaa tehokkaasti ainoastaan yhteisötason yhdenmukaistamistoimin. 1.6.3. Yhdenmukaistamisen oikeusvälineenä tulisi olla neuvoston asetus. 1.6.4. Asetuksen soveltamisalaa tulisi laajentaa koskemaan kaikkia koodattuja palveluita. 1.6.5. Yhdenmukaistamisvälineen soveltamisalaan tulisi kuulua yksityishenkilöiden käytössä olevien koodauksen luvattomien purkulaitteiden tietoinen hallussapito. 1.6.6. Oikeusvälineen tulisi olla sellainen, että se tarjoaa mahdollisuuden hakea oikeusteitse vahingonkorvausta, määrää varotoimenpiteitä piraattitoimintaa helpottavien erityisten valmistelutoimien varalta ja rangaistusseuraamuksia koodattujen palvelujen laittomasta vastaanotosta ja edelleen levittämisestä. 1.6.7. Komitea kehotti niin ikään komissiota tarkastelemaan kysymyksen kaikkia kansainvälisiä ulottuvuuksia varsinkin tehtäessä kahdenvälisiä sopimuksia ja WTO:n toiminnan yhteydessä. Komitea kehotti komissiota huolehtimaan asianmukaisista olosuhteista koodauksen purkulaitteiden teknisten määräysten normittamiseksi. 2. Komission ehdotuksen tarkastelu 2.1. Oikeusväline 2.1.1. Komission esittämää ehdotusta tarkasteltaessa käy ensinnäkin ilmi, että komissio on asetuksen sijaan päätynyt ehdottamaan direktiiviä. 2.1.1.1. Valinnallaan komissio katsoo varmistavansa "yhtäläisen suojatason" eri jäsenvaltioissa, mutta jäsenvaltioilla on vapaus päättää "näiden tavoitteiden saavuttamiskeinoista". Jäsenvaltiot voivat siis: a) määritellä toimenpiteet, jotka ovat tarpeen direktiiviehdotuksessa laittomaksi määriteltyjen toimien kieltämiseksi alueellaan; b) päättää rikkomusseuraamuksista, joiden on kuitenkin oltava: tehokkaita, varoittavia, ja suhteutettuja rikkomuksen muodostavan toiminnan mahdolliseen vaikutukseen. 2.2. Soveltamisala 2.2.1. Direktiivi rajoittaa "ehdollisella pääsyllä suojattujen palveluiden" soveltamisalaa siten, että palveluun pääsyyn tarvittavalla luvalla on taattava seuraavista palveluista perittävä maksu: televisiolähetykset sellaisina, kuin ne määritellään direktiivin 87/552/ETY 1 artiklan a kohdassa (); radiolähetykset, joihin sisältyvät sekä äänisignaalit että samaa lähetystapaa käyttävät datasignaalit. Soveltamisalan ulkopuolelle jää kummassakin tapauksessa palvelujen tarjoaminen yksilöllisestä pyynnöstä. tietoyhteiskunnan palvelut, jollaisiksi määritellään "kaikki muualta elektronisesti ja palvelun vastaanottajan yksilöllisestä pyynnöstä toimitetut palvelut". 2.3. Direktiiviehdotuksen tavoite 2.3.1. Direktiiviehdotuksen tavoitteena on kieltää Euroopan unionin alueella seuraavat toimet: a) laittomien laitteiden valmistus, tuonti, myynti tai hallussapito kaupallisiin tarkoituksiin; b) laittoman laitteen asentaminen, huolto tai korvaaminen toisella laitteella kaupallisiin tarkoituksiin; "laittomalla laitteella" tarkoitetaan kaikkia laitteita tai ohjelmia, jotka on suunniteltu tai mukautettu mahdollistamaan luvaton pääsy suojattuun palveluun; c) kaupallisen viestinnän käyttö laittomien laitteiden edistämiseksi. 2.3.1.1. "Kaupallisella viestinnällä" tarkoitetaan viestintää, jonka tarkoituksena on edistää yrityksen tai järjestön palveluita, tuotteita tai yrityskuvaa loppukäyttäjien tai jakelusta huolehtivien tahojen keskuudessa. 2.3.1.2. Direktiiviehdotuksen 1 artiklassa ei kuitenkaan määritellä "kaupallisen viestinnän" käsitettä. 2.3.2. Komissio keskittyy ehdotuksen tavoitteissa "laittomien koodauksen purkulaitteiden valmistukseen ja markkinointiin". 2.3.2.1. Oikeusvälineen sovellusalaan eivät kuulu seuraavat seikat: a) mainittujen palveluiden "luvattomaan vastaanottoon" liittyvät näkökohdat tai laittoman laitteen hankinta tai yksityinen hallussapito muuhun kuin kaupalliseen tarkoitukseen; b) laittomilla laitteilla välitetyn tiedon sisältöön liittyvät oikeudet; c) koodauksen purkulaitteisiin liittyvät patenttioikeudet, joista valmistellaan parhaillaan omaa ehdotusta; d) yksityisyyden suojaan ja liiketoimien turvallisuuteen liittyvät näkökohdat, ellei niitä ole turvattu koodatun viestintäpalvelun maksulla. 3. Yleisiä huomioita 3.1. Komitea suhtautuu myönteisesti komission esittämään direktiiviehdotukseen ja toistaa vihreästä kirjasta esittämät mielipiteensä. 3.2. Komitea katsoo kuitenkin, että asianmukainen oikeusväline puutteellisuuksien ja niistä johtuvien kilpailuvääristymien poistamiseen olisi direktiivin sijaan asetus, jolla varmistettaisiin yhdenmukaistamisen tehostaminen, koska sen täytäntöönpano tapahtuisi suoraan jäsenvaltioissa; ehdotetut toimenpiteet siirrettäisiin ripeästi sisäiseen lainsäädäntöön. 3.3. Soveltamisala tulisi ulottaa ammattipalveluihin kuten esim. etälääketieteeseen. 3.4. Direktiiviehdotuksen 2 artiklan tavoitteena on varmistaa suojattujen palveluiden, oheispalveluiden ja ehdollisen pääsyn mahdollistavien laitteiden vapaa liikkuvuus. Kyseinen artikla saattaa kuitenkin osoittautua tarpeettomaksi, koska siinä toistetaan perustamissopimuksen yleisesti noudatetut ja selvät periaatteet. 3.5. Rikkomuksiin olisi syytä lisätä 3 artiklan c kohtaan "oheispalvelut", joihin kuuluvat ehdollisen pääsyn mahdollistavien laitteiden asennus, huolto tai korvaaminen toisella laitteella sekä suojattuihin palveluihin tai laitteisiin tai muihin oheispalveluihin liittyvät kaupalliset viestintäpalvelut. 3.6. Direktiiviehdotuksen 4 artiklan 1 kohta voitaisiin korvata määräyksellä, jossa yksilöitäisiin edellä 3 artiklassa luetellut rikkomukset. 3.7. Direktiiviehdotuksen 4 artiklan 2 kohdassa tulisi käsitellä laajemmin mahdollisuutta ryhtyä oikeustoimiin, jotta kaikilla, joiden "suoranaista etua" asia koskee, olisi mahdollisuus nostaa korvauskanne, hakea kieltotuomiota tai vaatia ehkäiseviä toimenpiteitä. 3.8. Direktiiviehdotuksen 5 artiklaan tulisi sisällyttää jäsenvaltioiden velvollisuus ilmoittaa komissiolle seuraamusmenettelyistään, koska niitä ei voi mainita jäsenvaltioiden lainsäädäntöön siirrettävissä lakiteksteissä. 4. Erityishuomioita 4.1. Komitea katsoo, että ehdolliseen pääsyyn perustuvien palveluiden kuluttajansuojaa olisi parannettava varsinkin seuraavien seikkojen osalta: valitusten ratkaiseminen ja mahdolliset korvausanomukset, palvelun laatu ja sen toteennäyttö sekä palvelumaksut ja niiden mahdolliset suorittamistavat siltä osin kuin niistä ei ole määrätty 20. toukokuuta 1997 etäsopimusten kuluttajansuojasta annetulla direktiivillä 97/7/EY. 4.2. Komitea katsoo, että ehdolliseen pääsyyn perustuvien palveluiden tultua osaksi yhteiskuntaa kansalaisille on kuitenkin aina taattava yksityisyyden suoja ja tietosuoja. 4.3. Tullialalla olisi sovittava samantapaisista lisäseuraamuksista kuin 22. joulukuuta 1994 annetussa asetuksessa (EY) N:o 3295/94, jossa kielletään tavaramerkkiä väärinkäyttävien ja piraattituotteiden vapaa myynti, tuonti ja jälleenvienti ja määrätään ne takavarikoitaviksi. 4.3.1. Jos tullialan seuraamuksista sovitaan, komission olisi syytä perustaa seurantakomitea samaan tapaan kuin määrätään 22. joulukuuta 1994 annetussa asetuksessa (EY) N:o 3295/94. Bryssel, 25. helmikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 314, 16.10.1997, s. 7. () KOM(96) 76 lopull. () EYVL C 30, 30.1.1997. () COM(93) 632 final. () COM(94) 347 final. () KOM(97) 157 lopull. () EYVL C 19, 21.1.1998, s. 72. () EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23.