Komission kertomus neuvostolle ja Parlamentille pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja - täytäntöönpanokertomus /* KOM/2003/0021 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA PARLAMENTILLE - Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja - täytäntöönpanokertomus SISÄLLYSLUETTELO I. KUULEEKO KUKAAN PIENYRITYKSIÄ? 1. Pienyritykset edelleen asialistan kärkipäässä 2. Pienyritysten kuuleminen 3. Toisten kokemuksista oppiminen 4. Tulosten välisten erojen tasoittaminen 5. Painopistealueisiin keskittyminen 6. Yhteinen vastuu II. NYKYTILANNE JA LÄHIAIKOJEN TOIMENPITEET III. TÄHÄNASTISET SAAVUTUKSET Johdanto 1. Yrittäjyyskoulutus 2. Yrityksen perustaminen halvemmaksi ja nopeammaksi 3. Parempi lainsäädäntö ja sääntely 4. Ammattitaitoisen työvoiman saatavuus 5. Verkkoyhteyksien parantaminen 6. Yhtenäismarkkinoiden tehokkaampi hyödyntäminen 7. Verotus ja rahoitus 8. Pienyritysten teknologisten valmiuksien vahvistaminen 9. Sähköisen kaupankäynnin onnistuneet mallit ja pienyritysten huippuluokan tukeminen 10. Voimakkaamman ja tehokkaamman pienyritysten etujen edustamisen kehittäminen unionin ja kansallisella tasolla I Kuuleeko kukaan pienyrityksiä? 1. Pienyritykset edelleen asialistan kärkipäässä Sen jälkeen kun valtion- tai hallitusten päämiehet hyväksyivät pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan Santa Maria da Feirassa kesäkuussa 2000 [1], peruskirjassa annettujen suositusten täytäntöönpano on näiden kahden ja puolen vuoden aikana edistynyt rohkaisevalla tavalla. Mutta noudattaako EU edelleen peruskirjaan sisältyviä sitoumuksia? [1] Santa Maria da Feirassa 19.-20.6.2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien liite III. Peruskirjassa pyydetään komissiota esittämään vuotuinen täytäntöönpanokertomus keväällä pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Peruskirjan sitoumukset ilmentävät etusija pienille -periaatetta sekä sitä, että pienyritykset muodostavat Euroopan talouden selkärangan ja ovat kilpailukykymme kannalta avainasemassa. Tämän vuoksi peruskirja on keskeinen väline pyrittäessä Lissabonissa asetettuun tavoitteeseen, jonka mukaan Euroopasta on tarkoitus tehdä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamiseen perustuva talousalue. Näiden sitoumusten pitäminen voimassa on toiminnan perusedellytys. Kehityksen ylläpitämiseen vaikutti merkittävällä tavalla pk-yritysten asioista vastaavien ministereiden kokous, jonka puheenjohtajavaltiona toiminut Espanja järjesti Aranjuezissa helmikuussa 2002. Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto [2] pyysi jäsenvaltioita nopeuttamaan peruskirjan täytäntöönpanoa, mikä vauhditti peruskirjaprosessia entisestään. [2] Barcelonassa 15.-16.3.2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajavaltion päätelmien 15 kohta. Peruskirjan vaikutusalue laajenee. Sen jälkeen kun ehdokasvaltiot hyväksyivät peruskirjan Mariborissa huhtikuussa 2002 [3], siitä on tullut pienyritysten toiminnan kulmakivi tulevaisuuden laajentuneessa Euroopassa. Jäsenvaltioiden tehtävänä on näyttää esimerkkiä. [3] Ehdokasvaltioiden edistymistä tarkastellaan 21.1.2003 julkaistussa kertomuksessa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta EU:n jäsenyyttä hakeneissa ehdokasvaltioissa, SEC (2003) 57. Useimmat toimenpiteet eivät tuota näkyviä tuloksia lyhyellä aikavälillä, ja edistymistä ei joka alalla voida kaikilta osin arvioida vuosittain. Jäsenvaltioiden ei myöskään ole syytä pyrkiä käynnistämään vuosittain suurta määrää uusia toimenpiteitä. Nykyisten toimenpiteiden vakiinnuttaminen ja parantaminen on yhtä tärkeää. Hallinnot eivät voi tehdä kaikkea yhdellä kertaa. Todelliseen edistykseen voidaan päästä kohdennetuilla toimenpiteillä. On parempi rakentaa jo saavutettujen tulosten varaan ja keskittyä muutamaan osa-alueeseen kuin harjoittaa vaatimatonta toimintaa kaikilla osa-alueilla. Yrityspolitiikkaa koskevilla vapaaehtoisilla määrällisillä tavoitteilla voidaan auttaa jäsenvaltioita paneutumaan keskeisiin kysymyksiin ja mittaamaan edistymistä. Jäsenvaltioiden vuonna 2002 määrittelemät tavoitteet ovat rohkaiseva askel tähän suuntaan [4]. [4] "Yrityspolitiikan määrälliset tavoitteet: kohti Lissabonin päämääriä", SEC(2002) 1214, 7.11.2002. 2. Pienyritysten kuuleminen Viimevuotisessa peruskirjan täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessa [5] korostettiin sitä, että pienyritysten etuja on valvottava nykyistä paremmin. Kertomuksessa painotettiin myös sitä, että jos hallitukset eivät anna etusijaa pienyrityksille, ne eivät ehkä ota pienyrityksiä huomioon ollenkaan. [5] Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille - pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja - täytäntöönpanokertomus, KOM(2002) 68 lopullinen, 6.2.2002. Kuuleeko pienyrityksiä siis kukaan? Vastaus on "kyllä". Eräissä jäsenvaltioissa, esimeriksi Tanskassa, Ruotsissa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on toteutettu vaikuttavia toimenpiteitä, jotka voivat innoittaa muitakin maita. Jäsenvaltiot voidaan kuitenkin edelleen jakaa kahteen ryhmään eli niihin muutamaan maahan, joissa järjestelmällisesti kuullaan pienyrityksiä lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosessin aikana, ja maihin, joissa näin ei tehdä. Useissa jäsenvaltioissa ei edelleenkään tarjota pienyrityksille mahdollisuutta näkemystensä ilmaisemiseen. Tässä suhteessa ei ole juurikaan edistytty kuluneen vuoden aikana. Kuinka jäsenvaltiot aikovat antaa etusijan pienille, jos ne eivät kuule pienyrityksiä? Valtaosa eurooppalaisista yrityksistä on pienyrityksiä. Voidakseen antaa etusijan pienille yrityksille, jäsenvaltioiden ja komission on ensin keskusteltava niiden kanssa. Muutoin menetetään eurooppalaisten yritysten enemmistöä edustava äänitorvi. Komissio on sitoutunut tuomaan kaikki sidosryhmät mukaan lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosessiin jo alkuvaiheessa. 3. Toisten kokemuksista oppiminen Jäsenvaltiot etsivät yhä enemmän ratkaisuja muualta Euroopasta. Tällä hetkellä näyttää siltä, että jäsenvaltiot ovat alkaneet oppia toistensa kokemuksista ja vaihtaa hyviä käytänteitä keskenään. Yhä useampien jäsenvaltioiden kansallisissa poliittisissa toimissa näkyy muista maista saatujen ideoiden vaikutus. Tämä on todellista edistystä. Esimerkiksi Ruotsissa luotiin pk-yrityksiä koskeva lainatakausjärjestelmä Alankomaissa ja Suomessa kehitettyjen käytänteiden innoittamana. Belgiassa puolestaan käytettiin klusteripolitiikan luomisessa apuna Tanskan, Ranskan, Alankomaiden ja Itävallan malleja. Tanska kehitti yritysten online-rekisteröintiä varten WWW-sivuston Best-menettelyn mukaisen hankkeen tulosten pohjalta. Tätä uutta kehityssuuntaa on pidettävä yllä edelleen. Komissio tukee vastedeskin hyvistä käytänteistä oppimisen prosessia, joka alkaa nyt tuottaa tulosta. 4. Tulosten välisten erojen tasoittaminen Hyvien käytänteiden vaihto on paras tapa estää suuret erot tulosten välillä Euroopassa. Pienyrityksillä olisi oltava suotuisa toimintaympäristö koko EU:n alueella. Jäsenvaltiot ovat alkaneet oppia toistensa kokemuksista, mutta tulokset ovat edelleen epäyhtenäisiä eri puolilla EU:ta. Käykö niin, että parhaat saavat entistä parempia tuloksia ja huonommat junnaavat paikallaan? Esimerkiksi joissakin jäsenvaltioissa on mahdollista rekisteröidä yritys verkossa, kun taas toisissa jäsenvaltioissa edelleen painiskellaan aikaa vievien ja monimutkaisten menettelyjen kanssa. Eräät jäsenvaltiot tarjoavat pienyrityksille mahdollisuuden hoitaa erilaisia asioita verkossa, kun taas joissakin maissa on vasta nyt ryhdytty tarjoamaan lomakkeita verkon kautta. 5. Painopistealueisiin keskittyminen Koulutus ja sääntelyn parantaminen ovat selkeästi kaksi osa-aluetta, joilla hallitukset ovat lisänneet ponnistelujaan merkittävällä tavalla. Tässä kertomuksessa esitetään runsaasti esimerkkejä edistymisestä. Peruskirjassa korostetaan, että yrittäjyyteen liittyviä taitoja on vaalittava nuoresta pitäen. Vuosi sitten ainoastaan kaksi jäsenvaltiota ilmoitti aloitteista, joilla tuetaan yrittäjyyteen liittyviä taitoja osana perusopetusta. Nyt ainakin viisi maata toteuttaa tällaisia toimenpiteitä perusopetuksessa, ja tarjontaa aiotaan lisätä. Useita toisen asteen koulutukseen kohdistettuja uusia toimenpiteitä on toteutettu. Euroopasta on vihdoinkin tulossa yrittäjähenkinen. Kansalliset hallitukset ja komissio ovat sitoutuneet keventämään yrityksiin kohdistuvaa taakkaa. Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet erilaisista lainsäädännöllisistä toimista, jotka vaihtelevat lainsäädännön konsolidoinnista ja yksinkertaistamisesta aina hallinnollisten vaikutusten arviointijärjestelmien kehittämiseen. Myös komissio painottaa toiminnassaan tätä osa-aluetta ja on laatinut uuden toimintasuunnitelman sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi. 6. Yhteinen vastuu Euroopan parlamentti on todennut, että "vastuu lähes kaikkien pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan toimien täytäntöönpanosta kuuluu jäsenvaltioille" [6]. Pienyritysten toimintaympäristö määräytyy tosiasiallisesti lähinnä jäsenvaltioiden toimivallan perusteella. Tämän vuoksi tässä kertomuksessa tehdään päätelmiä pääasiallisesti jäsenvaltioiden edistymisestä, mutta tuodaan esille myös komission edistysaskeleet [7]. [6] Euroopan parlamentin päätöslauselma Barcelonassa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen tuloksista, 20.3.2002. [7] Komission toimenpiteitä kuvaillaan yksityiskohtaisesti kertomuksessa "Yrittäjyyden Euroopan rakentaminen: Euroopan unionin toimet pk-yritysten tukemiseksi", SEC (2003) 58, 21.1.2003, joka täydentää tätä kertomusta. Liike-elämän järjestöt osallistuvat enenevässä määrin peruskirjaprosessiin. Niillä on tärkeä tehtävä todellisten ongelmien esille tuojina, toimenpiteiden vaikutusten selvittäjinä ja hyvien käytänteiden levittäjinä. Uusien maiden ja sidosryhmien saaminen mukaan peruskirjaprosessiin edellyttää nykyistä järjestelmällisempää toimintaa ja synergiaetujen hyödyntämistä. Komissio on sitoutunut vastaamaan tähän haasteeseen. Euroopan parlamentti sekä talous- ja sosiaalikomitea ovat sitoutuneet koko peruskirjan täytäntöönpanon varmistamiseen, mikä on merkittävällä tavalla myötävaikuttanut pienyritysten pysymiseen asialistan kärkipäässä. Komissio on ottanut huomioon kaksi parlamentin päätöslauselmaa, joissa neuvostoa on pyydetty antamaan peruskirjalle "oikeudellinen painoarvo" [8]. Useimmat peruskirjaan sisältyvät osa-alueet kuuluvat kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan. Peruskirja sinänsä on osa jäsenvaltioiden politiikkojen avointa koordinointimenetelmää, joka on vastaus Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään pyyntöön. [8] Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta "Sitoumuksissa pysyminen ja toteuttamisen nopeuttaminen", 13.6.2002, ja Euroopan parlamentin päätöslauselma komission kertomuksesta "Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite", 10.10.2002. Euroopan parlamentti sekä talous- ja sosiaalikomitea [9] ovat lisäksi pyytäneet, että peruskirjan panemiseksi täytäntöön laadittaisiin uusi monivuotinen toimintasuunnitelma. Komissio on sitoutunut hoitamaan tärkeimmän peruskirjassa määritellyn tehtävänsä eli toimimaan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotta jäsenvaltiot voivat parantaa pienyritysten liiketoimintaympäristöä. Tämän vuoksi komissio on toteuttanut useita poliittisia toimenpiteitä, muun muassa yrityksiä ja yrittäjyyttä tukevan monivuotisen ohjelman siihen liittyvine rahoitusvälineineen. Toimenpiteet liittyvät hyvin läheisellä tavalla peruskirjassa asetettuihin tavoitteisiin. Lisäksi komissio käyttää perustamissopimuksen mukaista toimivaltaansa EU:n lainsäädännön parantamiseksi. [9] Talous- ja sosiaalikomitean toinen lausunto pk-yrityksiä koskevasta eurooppalaisesta peruskirjasta, 28.11.2001. Yrittäjyyttä koskeva komission vihreä kirja, joka perustuu edellä lueteltujen toimenpiteiden tuloksiin ja jo vakiintuneeseen peruskirjaprosessiin, käynnistää laaja-alaisen keskustelun, jossa pohditaan sitä, kuinka "tuotetaan" lisää yrittäjiä ja kuinka eurooppalaiset yritykset saadaan kasvamaan. Vihreän kirjan seurantatoimien odotetaan myötävaikuttavan pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan tavoitteiden saavuttamiseen. *** Tässä asiakirjassa pyritään esittämään tiivis katsaus tärkeimpiin toimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot, Norja ja komissio ovat toteuttaneet kuluneen vuoden aikana peruskirjan panemiseksi täytäntöön. Tarkoituksena on selvittää Euroopan unionin vahvuudet ja heikkoudet, esitellä lupaavia kansallisia toimenpiteitä ja antaa suosituksia tulevaa toimintaa varten. Tämän kertomuksen tavoitteena on pitää yllä kehitystä ja edistää kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtoa jäsenvaltioiden välillä. II Nykytilanne ja lähiaikojen toimenpiteet Viime vuoden kertomuksen jälkeen saavutettu edistys on rohkaisevaa. Lisääntyvä jäsenvaltioiden välinen hyvien käytänteiden vaihto on menestystarina sinänsä. Uudistusten vauhtia on kuitenkin nopeutettava. Tältä osin komissio kehottaa jäsenvaltioita keskittymään nykyisten toimenpiteiden vakiinnuttamiseen ja parantamiseen sen sijaan että ne käynnistäisivät joka vuosi suuren määrän uusia aloitteita. Vuotuista edistymistä on vaikeaa arvioida kaikilla osa-alueilla, mutta jäljempänä hahmotellaan tärkeimpiä kehityssuuntia. Tämä katsaus sekä III osassa esitetty yksityiskohtainen kuvaus vastaa komission näkemystä nykytilanteesta jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. 1. Yrittäjyyskoulutus Jäsenvaltiot tiedostavat entistä selkeämmin, että yrittäjyyttä on edistettävä osana koulutusta, ja ne ovatkin käynnistäneet huomattavan määrän tätä osa-aluetta koskevia aloitteita. Irlanti, Suomi, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja ovat edellisessä kertomuksessa annettujen suositusten perusteella kehittäneet uusia aloitteita, joissa vaalitaan yrittäjyyteen liittyviä taitoja osana perusopetusta. Muun muassa Belgia, Tanska, Kreikka, Irlanti, Luxemburg, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat lisänneet toimenpiteitään toisen asteen koulutuksessa. Näiden toimenpiteiden todellisia vaikutuksia on kuitenkin hankala arvioida. Komissio kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan lisää toimenpiteitä yrittäjyyteen liittyvien taitojen edistämiseksi perusopetuksessa ja toisen asteen koulutuksessa. Tässä kertomuksessa esitettyjen toimenpiteiden ja yrittäjyyskoulutusta koskevassa Best-menettelyn mukaisessa hankkeessa analysoitujen toimenpiteiden toivotaan toimivan innoittajina. Koska näkyvien tulosten ilmeneminen vie aikansa, toimenpiteitä on toteutettava mahdollisimman pian. Yrittäjyyskoulutuksen alalla on edistytty, mutta jäsenvaltioilla on kuitenkin parantamisen varaa tällä osa-alueella. Useimpien kokeiluluonteisten aloitteiden soveltamisala on rajoitettu: ne kohdistuvat jollekin hyvin suppealle toimialalle tai alueelle. Erityisen tervetulleita ovat mikro- tai pienyrityksiin kohdistuvat aloitteet, joita on kehitetty muun muassa Kreikassa ja Portugalissa. Komissio kannustaa jäsenvaltioita edelleen vakiinnuttamaan ja laajentamaan pienyritysten johtajille suunnattuja koulutusstrategioita. Komissio on sitoutunut vastedeskin tukemaan jäsenvaltioiden ponnisteluja yrittäjyyden edistämiseksi. 2. Yrityksen perustaminen halvemmaksi ja nopeammaksi Yrityksen perustamisen tekemisessä nopeammaksi ja halvemmaksi edistyttiin viime vuonna merkittävällä tavalla, minkä pohjalta monet jäsenvaltiot nyt jatkavat toiminnan kehittämistä. Online-rekisteröinnistä on tulossa todellisuutta Tanskassa, Ruotsissa, Norjassa ja Itävallassa. Myös Espanja ja Ranska pyrkivät tähän tavoitteeseen. Tulosten väliset erot näyttävät kuitenkin kasvavan EU:n alueella. Kun online-rekisteröinnin mahdollisuus on jo olemassa joissakin jäsenvaltioissa, toisissa jäsenvaltiossa edelleen painiskellaan aikaa vievien perustamismenettelyjen nopeuttamisen kanssa. Komissio kehottaa jäsenvaltioita ponnistelemaan online-rekisteröinnin toteuttamiseksi edellä mainittujen jäsenvaltioiden mallin mukaan. Tällä osa-alueella on runsaasti mahdollisuuksia hyvien käytänteiden vaihtoon. Komissio kehottaa niitä jäsenvaltioita, joissa rekisteröintikustannukset ovat korkeat, alentamaan kustannuksia mahdollisimman pian. Jäsenvaltioiden on jatkettava menettelyjen yksinkertaistamista ja nopeuttamista, jotta yrityksen perustamiseen kuluva aika saadaan lähemmäksi tarvittavaa vähimmäisaikaa. 3. Parempi lainsäädäntö ja sääntely Kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet sääntelyn parantamiseen ja yksinkertaistamiseen, ja viime vuoden kertomuksen jälkeen saavutettu edistys on rohkaisevaa. Entistä paremmin tiedostetaan, että yritysten hallinnollista taakkaa on kevennettävä. Lisäksi useissa jäsenvaltioissa tarkistetaan parhaillaan kansallista konkurssilainsäädäntöä. Komissio kehottaa jäsenvaltioita antamaan säädöksiä, jotka helpottavat uuden yrityksen perustamista konkurssin jälkeen. Jäsenvaltioita - varsinkin niitä, jotka parhaillaan tarkistavat maksukyvyttömyyttä koskevaa lainsäädäntöään - kehotetaan vaihtamaan kokemuksia ja hyviä käytänteitä osana Best-menettelyn mukaista hanketta, joka koskee konkurssia ja uuden yrityksen perustamista puhtaalta pöydältä. Eräiden jäsenvaltioiden toimenpiteet, joilla on otettu käyttöön hallinnollisten vaikutusten arviointijärjestelmiä (Regulatory Impact Assessment, RIA), ovat tervetulleita ja oikein ajoitettuja. Kun muun muassa Tanska, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta tarkistavat hallinnollisten vaikutusten arviointijärjestelmiään, jotka ovat olleet käytössä joitakin vuosia, toisissa jäsenvaltioissa hallinnollisia vaikutuksia ei ilmeisesti vieläkään arvioida ennen lainsäädännön hyväksymistä. Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön hallinnollisten vaikutusten arviointijärjestelmiä ja tuomaan pienyritykset mukaan lainsäädännön valmisteluun jo alkuvaiheessa. On luotava pysyviä järjestelmiä, joiden avulla pienyrityksiä kuullaan ennen lainsäädännön hyväksymistä. On jatkettava ponnisteluja tarpeettoman lainsäädännön kumoamiseksi ja lainsäädännön konsolidoimiseksi. Komissio pitää hyvin tärkeänä lainsäädännön laadun parantamista ja pienyrityksiin kohdistuvien lainsäädännön mahdollisten vaikutusten arvioimista. Lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetään tässä suhteessa kunnianhimoinen ohjelma. 4. Ammattitaitoisen työvoiman saatavuus Yhä useammat pien- ja mikroyritykset pitävät ammattitaitoisen työvoiman puutetta merkittävänä esteenä. Yli 20 % mikroyrityksistä ja lähes 30 % pienyrityksistä pitää tätä merkittävimpänä toimintaa rajoittavana tekijänä [10]. Vaikka Euroopassa ei edelleenkään toimita riittävästi osaamisvajeen pienentämiseksi, viime vuoden kertomuksen jälkeen on käynnistetty joukko aloitteita, jotka osoittavat, että muun muassa Saksa, Irlanti ja Italia tiedostavat aiempaa paremmin tämän vajeen ja tarpeen toteuttaa tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä. [10] Ammattitaitoisen työvoiman puutetta suurimpana rajoitteena pitävien mikroyritysten lukumäärä on kasvanut 150 % vuosina 19992001. Lähde: "Highlights from the 2001 Survey", Euroopan pk-yritysten seurantakeskus, 2002/1. Komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita lisäämään ponnistelujaan osaamisvajeen toteamiseksi ja vähentämiseksi järjestelmällisellä tavalla. Uudet aloitteet, joissa tarkoituksena on kehittää korkeakoulujen ja yritysten välisiä yhteyksiä, ovat tervetulleita ja niitä on syytä jatkaa. Komissio on sitoutunut tukemaan jäsenvaltioiden ponnisteluja osaamisvajeen poistamiseksi Euroopassa panemalla täytäntöön Euroopan työllisyysstrategian sekä ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman. 5. Verkkoyhteyksien parantaminen Sähköisen hallinnon alalla on edistytty merkittävästi, ja kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tulostensa parantamiseen. Tulosten väliset erot näyttävät kuitenkin kasvavan tällä osa-alueella. Eräissä jäsenvaltioissa voidaan toteuttaa useita menettelyjä verkossa, mutta toisissa otetaan vasta ensiaskelia perustietojen ja -lomakkeiden saattamiseksi verkkoon. Jopa verkkopalveluihin myönteisimmin suhtautuvissa jäsenvaltioissa joidenkin sähköiseen hallintoon liittyvien toimintojen käyttö ei vastaa odotuksia, mikä on mahdollisesti osoitus siitä, että näiden toimintojen markkinointia on jatkettava ja yritysten luottamusta niihin on vahvistettava. Ne jäsenvaltiot, jotka ottavat ensiaskelia sähköisen hallinnon alalla, voivat käyttää apuna Irlannin, Ruotsin ja muiden jäsenvaltioiden tarjoamia palveluja. Huomiota on kiinnitettävä tiedon virtaviivaistamiseen WWW-portaaleissa, joiden kautta pääsee keskitetysti käyttämään erilaisia palveluja. Sähköisen hallinnon on tarkoitus helpottaa pienyritysten elämää. Tiedon ja hallinnollisten lomakkeiden tarjoaminen verkossa tarjoaa mahdollisuuden entistä yksinkertaisempiin menettelyihin. Tällä osa-alueella on vielä paljon parantamisen varaa. Komissio on sitoutunut lisäämään Internetin käyttöä sidosryhmien kanssa käytävän vuorovaikutteisen ja tehokkaan viestinnän välineenä. Äskettäin perustetut online-kuulemisjärjestelmät ovat yksi askel tähän suuntaan. 6. Yhtenäismarkkinoiden tehokkaampi hyödyntäminen Sisämarkkinat ovat nyt yli 10 vuoden ikäiset, ja niiden ansioista EU:n yritykset voivat toimia entistä avoimemmilla ja selkeämmillä eurooppalaisilla markkinoilla. Sisämarkkinat, joilla tavarat, palvelut ja pääomat liikkuvat vapaasti, muodostavat yhden EU:n kulmakivistä ja lainsäädäntökehyksen, jonka ansiosta kauppaa voidaan käydä esteettä yli kansallisten rajojen. Sisämarkkinat ovat kuitenkin vielä kaukana toteutumisesta esimerkiksi palvelujen alalla. On jatkettava ponnisteluja sisämarkkinalainsäädännön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä tehokkaalla ja oikea-aikaisella tavalla. Kaksi kolmasosaa jäsenvaltioista - kaikki paitsi Tanska, Alankomaat, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta - on laiminlyönyt tavoitteen, jonka mukaan täytäntöön panematta olevien säädösten osuus on supistettava 1,5 %:iin. Lisäksi täytäntöönpano on edelleen hidastunut koko vuoden 2002 ajan. Ainoastaan Suomi täyttää kaikilta osin Barcelonassa asetetun uuden tavoitteen. Saavuttaakseen täytäntöön panematta olevia säädöksiä koskevan 1,5 %:n tavoitteen joka toisen jäsenvaltion on pantava täytäntöön yli 50 säädöstä kevääseen 2003 mennessä. Tämä edellyttää tuntuvia toimia varsinkin niiltä jäsenvaltioilta, jotka ovat kauimpana tästä tavoitteesta. Komissio muistuttaa jäsenvaltiot Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamasta uudesta tavoitteesta, jonka mukaan kaikki direktiivit, joiden täytäntöönpano on yli kaksi vuotta myöhässä, on pantava täytäntöön kevääseen 2003 mennessä. Jäsenvaltioita pyydetään poistamaan sisämarkkinoiden esteet ja varmistamaan, että kansalliset oikeudelliset ja hallinnolliset toimenpiteet eivät aiheuta uusia esteitä. Komissio on sitoutunut perustamissopimuksen valvojana parantamaan yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa. 7. Verotus ja rahoitus Pienyritysten verotaakan keventämiseksi on muun muassa Belgiassa, Tanskassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettu toimenpiteitä, jotka ovat tervetulleita ja voivat olla esimerkkeinä hyvästä käytänteestä. Komissio kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan esimerkkejä pienyritysten verotaakkaa keventävistä hyvistä käytänteistä edistääkseen uusien yritysten perustamista, pienyritysten kasvua ja yritysten luovutusta jatkajille. Rahoitusmahdollisuudet rajoittavat yritystoimintaa edelleen merkittävällä tavalla EU:n alueella. Saksassa, Espanjassa ja Ruotsissa kehitetyt joustavat mikrolainat ovat rohkaiseva esimerkki. Nämä lainat edistävät erityisen hyvin uusien yritysten perustamista ja pienten yritysten kasvumahdollisuuksia. Komissio kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan rahoituslaitosten tukemista, jotta pienyrityksillä olisi paremmat mahdollisuudet saada rahoitusta, varsinkin mikrolainoja, kansallisten olosuhteiden mukaisella tavalla. Komissio kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön tarvittavat vero- ja rakenneuudistukset edistääkseen riskipääomarahastoihin tehtäviä sijoituksia rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman suositusten mukaisella tavalla. Yksityiset pääomasijoittajat (business angels) ovat pienyritysten kannalta yhä tärkeämpiä rahoituslähteitä. Komissio kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tietoisuutta yksityisistä pääomasijoittajista riskisijoituksille suotuisan verotusympäristön aikaansaamiseksi sekä pääomasijoittajien paikallisten ja alueellisten verkostojen tukemiseksi. Pienyritysten henkilöstön tuloskannustimista (esim. työntekijöiden osakeoptioista tai lisäpalkkioista) on toimitettu erittäin vähän tietoja, minkä vuoksi on epäselvää, onko tällä osa-alueella edistytty vai ei. Tällaisten toimenpiteiden avulla pienyritykset voisivat saada palvelukseensa ammattitaitoisia työntekijöitä nykyistä paremmin. Komissio kehottaa jäsenvaltioita edelleen tarkastelemaan palkitsemista henkilökohtaisten tulosten perusteella. Komissio on mukana useissa rahoitusasioita koskevissa aloitteissa, joihin kuuluu tutkimuksia, toimintasuunnitelmia, rahoitusvälineitä ja hyvien käytänteiden vaihtoa koskevia hankkeita. Sama koskee myös jäsenvaltioita. Ponnistelut tällä osa-alueella alkavat nyt tuottaa tulosta. 8. Pienyritysten teknologisten valmiuksien vahvistaminen Viimeaikainen kehitys pk-yrityksiä sisältävien klustereiden ja teknologiaverkostojen alalla on rohkaisevaa: lupaavia aloitteita on käynnistetty varsinkin Tanskassa, Saksassa, Kreikassa, Irlannissa ja Itävallassa. Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet edistämään teknologian levittämistä ja kaupallista hyödyntämistä. Hyvien käytänteiden vaihtoon on runsaasti mahdollisuuksia esimerkiksi korkeakouluilta pienyrityksille tapahtuvan teknologian siirron edistämisen sekä teknologiaan perustuvien pienyritysten ja perinteisempien toimialojen innovatiivisuuden tukemisen alalla. Komissio kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti Best-menettelyn mukaiseen hankkeeseen, jossa kehitetään teknologian siirtoa. Komissio kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan teknologiaklustereiden ja yritysverkostojen kehittämistä kansallisella ja alueellisella tasolla. Tällaiset toimenpiteet on toteutettava pitkällä aikavälillä tulosten vaikuttavuuden varmistamiseksi. 9. Sähköisen kaupankäynnin onnistuneet mallit ja pienyritysten huippuluokan tukeminen Vaikka pienyritykset käyttävätkin enenevässä määrin Internetiä, ne suhtautuvat edelleen epäröiden sähköiseen kaupankäyntiin ja liiketoimintaprosessiensa muutoksiin, joiden avulla ne voisivat saada suurimman hyödyn uudesta teknologiasta. Tervetulleita ovat esimerkiksi Irlannissa, Espanjassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutetut toimenpiteet mikro- ja pienyritysten tukemiseksi sähköisen kaupankäynnin alalla On olemassa vaara, että tulosten väliset erot kasvavat EU:n alueella, ja hyvien käytänteiden vaihdolle on runsaasti mahdollisuuksia. Komissio kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan ponnistelujaan, joilla pyritään saamaan pienyritykset hyödyntämään tehokkaasti sähköisen kaupankäynnin käytänteitä ja hakemaan innoitusta hyvistä käytänteistä, joita on analysoitu Best-menettelyn mukaisessa hankkeessa, joka liittyy pk-yritysten sähköistä kaupankäyntiä tukeviin toimiin. Alueellisella ja paikallisella tasolla nimenomaan yrityksille tarjottavien yksilöllisten ammatillisten palvelujen tarpeesta ollaan entistä paremmin tietoisia. Eräissä jäsenvaltioissa kehitetään palveluja erityisesti tietyillä alueilla sijaitsevien yritysten tarpeisiin. Komissio kehottaa jäsenvaltioita edelleen virtaviivaistamaan tukipalveluja, mainostamaan niitä pienyrityksille ja arvioimaan säännöllisesti niiden vaikuttavuutta. On pyrittävä siihen, että tukipalvelut vastaavat entistä paremmin asiakkaiden tarpeisiin. Vaikka verkossa onkin saatavana yhä enemmän neuvontapalveluja, pienimmille yrityksille on edelleen tarjottava tukipalveluja käyttäen perinteisempiä kanavia, esimerkiksi tietopalvelupisteitä. Komissio pitää sähköisen kaupankäynnin kehittämistä yhtenä poliittisesti merkittävänä ensisijaisena osa-alueena. Komissiohan perusti äskettäin pk-yrityksille tarkoitetun eurooppalaisen sähköisen kaupankäynnin tukiverkoston, jolla pyritään vahvistamaan pk-yrityksiä tukevia toimenpiteitä tällä osa-alueella. 10. Voimakkaamman ja tehokkaamman pienyritysten etujen edustamisen kehittäminen unionin ja kansallisella tasolla Komissio toteaa ja korostaa tässä kertomuksessa viimevuotisen kertomuksen tavoin, että pienyritysten säännöllinen kuuleminen lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosessin aikana on edelleen vähäistä koko EU:n alueella. Hyvin harvat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet tällä osa-alueella saavutetusta edistyksestä. Tulokset ovat edelleen melko epäyhtenäisiä. Vaikka esimerkiksi Suomessa liike-elämän järjestöt osallistuvat lainsäädäntöä valmistelevien komiteoiden toimintaan, joissakin jäsenvaltioissa yrityksiä ei järjestelmällisesti kuulla ennen lainsäädännön hyväksymistä. Tanska, Suomi, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja ovat kärjessä pienyritysten järjestelmällisen kuulemisen alalla. Myös Saksassa, Espanjassa, Luxemburgissa ja Itävallassa kuullaan kauppakamareita ja muita liike-elämän järjestöjä ennen lainsäädännön hyväksymistä. Komissio kehottaa jäsenvaltioita mahdollisimman pian antamaan pienyrityksille mahdollisuuksia esittää näkemyksensä lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosessin aikana. Tämä on tehtävä järjestelmällisellä tavalla. Komissio on sitoutunut parantamaan vuoropuhelua pienyritysten kanssa. Pk-yritysten edustajan nimittäminen, online-kuulemisjärjestelmät ja sidosryhmien kanssa pidettyjen kokousten kasvava lukumäärä viittaavat tämänsuuntaiseen kehitykseen. III Tähänastiset saavutukset Johdanto Tässä kertomuksen III osassa pyritään esittämään lyhyt katsaus tärkeimpiin toimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot, Norja ja komissio ovat toteuttaneet peruskirjan täytäntöön panemiseksi kuluneen vuoden aikana. Norja vastasi myöntävästi komission kutsuun osallistua peruskirjaprosessiin. Euroopan talousalueen muut jäsenet eli Islanti ja Liechtenstein eivät ole ilmaisseet haluavansa osallistua prosessiin. Kaikki ehdokasvaltiot hyväksyivät peruskirjan huhtikuussa 2002, ja niiden edistymistä on analysoitu erillisessä kertomuksessa [11]. [11] Kertomus pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta EU:n jäsenyyttä hakeneissa ehdokasvaltioissa, 21.1.2003. Tämä kertomus koskee ajanjaksoa syksystä 2001 syksyyn 2002, mutta koska useimmat toimenpiteet ovat pitkäkestoisia, vuotuisissa kertomuksissa on väistämättä päällekkäisyyksiä. Kertomuksen III osan tarkoitukseen ja pituuteen liittyvistä syistä siinä ei esitetä tyhjentävää tai yksityiskohtaista luetteloa toimenpiteistä. Kansallisten toimenpiteiden yksityiskohtaiset kuvaukset esitetään komission WWW-sivustolla [12] julkaistavissa kansallisissa kertomuksissa ja Internet-pohjaisessa toimenpidehakemistossa [13]. Komission toimenpiteitä kuvaillaan yksityiskohtaisesti pk-yrityksiä tukevista Euroopan unionin toimista laaditussa kertomuksessa [14], joka täydentää tätä kertomusta. [12] Täydelliset kertomukset ovat saatavilla WWW-sivustolla http://europa.eu.int/comm/enterprise/ enterprise_policy/charter/charter2003.htm. [13] Yrittäjyyttä ja kilpailukykyä edistävien toimenpiteiden hakemisto on saatavilla WWW-sivustolla http://europa.eu.int/comm/enterprise/ enterprise_policy/charter_directory/index.htm [14] "Yrittäjyyden Euroopan rakentaminen: Euroopan unionin toimet pk-yritysten tukemiseksi", SEC (2003) 58, 21.1.2003. Ottaen huomioon peruskirjan sitoumus, joka koskee tehokkaiden indikaattorien käyttöä edistymisen arvioimiseksi ajan mittaan, III osassa korostetaan merkityksellisiä yrityspolitiikan vapaaehtoisia määrällisiä tavoitteita, jotka jäsenvaltiot asettivat vuonna 2002 [15]. Nämä tavoitteet perustuvat jäsenvaltioiden sopimukseen yrityspolitiikan indikaattoreista, jotka liittyvät läheisesti peruskirjassa annettuihin suosituksiin. [15] "Yrityspolitiikan määrälliset tavoitteet: kohti Lissabonin päämääriä", SEC(2002) 1214, 7.11.2002. Jäsenvaltioissa ja Norjassa saavutetun edistymisen analyysi perustuu yksityiskohtaisiin kansallisiin kertomuksiin sekä kesä-syyskuussa 2002 pidettyihin komission ja kansallisten viranomaisten kahdenvälisiin kokouksiin. Kansalliset liike-elämän järjestöt osallistuivat nyt ensimmäistä kertaa aktiivisesti näihin kokouksiin ja kertoivat näkemyksistään. Kansalliset kertomukset olivat kaikkien asiasta kiinnostuneiden nähtävänä Internetissä, mistä ilmoitettiin eurooppalaisten liike-elämän järjestöjen kokouksessa syyskuussa [16]. Komission edistymistä on analysoinut komission yksikköjen välinen ryhmä, jossa ovat edustettuina kaikki pk-yrityksiä koskevia toimia toteuttavat yksiköt. [16] Katso kuulemisen tulokset WWW-sivustolla http://europa.eu.int/comm/enterprise/ enterprise_policy/ charter/charter2003.htm. Kyseisellä sivustolla ovat nähtävänä myös seuraavien liike-elämän järjestöjen esittämät huomautukset: Fédération Française des Centres de Gestion et d'Economie de l'Artisanat, Confcommercio, Confederazione Nazionale dell'Artigianato e della piccola e Media Impresa (CNA), Chambre de Métiers APCM, European Association of Public Banks ja Confédération générale des petites et moyennes entreprises. Tässä kertomuksessa tarkastellaan muita osa-alueita yksityiskohtaisemmin kahta osa-aluetta, yrittäjyyskoulutusta ja sääntelyn parantamista, joilla useimmat jäsenvaltiot ovat lisänneet ponnistelujaan merkittävällä tavalla. Komissio on ollut aktiivinen varsinkin jälkimmäisellä osa-alueella. Useimpien jäsenvaltioiden kansalliset raportit painottuvat näihin kahteen osa-alueeseen, joista myös käytiin laaja-alaisia keskusteluja kahdenvälisissä kokouksissa. Vaikka tässä kertomuksessa tuodaankin esille nimenomaan mikro- tai pienyrityksille suunnattuja toimenpiteitä, monet analysoiduista aloitteista on suunniteltu sekä pienten että keskisuurten yritysten tueksi. Komissio katsoo, että vaikka nämä toimenpiteet eivät kohdistuisikaan yksinomaisesti alle 50 työntekijän yrityksiin, se ei vähennä niiden arvoa tai niiden pienyrityksiin kohdistuvia vaikutuksia. Sekä komissio että jäsenvaltiot ovatkin sisällyttäneet tähän kertomukseen kaikki aloitteet, joilla on vaikutuksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joskin pienyrityksiin eniten vaikuttavat toimenpiteet on korostetusti tuotu esille. Lisäksi tällä kertomuksella pyritään vilkastuttamaan kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtoa Euroopassa [17]. [17] Kansallista aloitetta voidaan pitää "hyvänä käytänteenä" vain mikäli se on kaikilta osin asian kannalta merkityksellisen yhteisön lainsäädännön mukainen, kilpailu- ja valtiontukisäännöt mukaan luettuina. Yksittäisten aloitteiden mainitseminen tässä kertomuksessa ei sinänsä osoita, että kyseiset toimenpiteet ovat asian kannalta merkityksellisten perustamissopimuksen määräysten mukaisia. 1. Yrittäjyyskoulutus "Euroopassa vaalitaan yrittäjähenkeä ja uusia taitoja nuoresta pitäen. Yritystoiminnasta ja yrittäjyydestä on annettava yleistietoa kaikilla kouluasteilla. Erityisistä liiketoimintaa käsittelevistä moduuleista olisi tehtävä olennainen osa keskiasteen sekä korkeakoulujen ja yliopistojen koulutusohjelmia. Me haluamme kannustaa ja edistää nuorten yrittäjyyttä ja kehittää asianmukaisia koulutusohjelmia pienten yritysten johtajille." Jäsenvaltiot Jäsenvaltiot panevat entistä enemmän painoa yrittäjyyden edistämiselle koulutusjärjestelmässä. Edellisen kertomuksen jälkeen on toteutettu useita uusia toimenpiteitä, ja aiemmat aloitteet alkavat tuottaa tulosta. Useat jäsenvaltiot ovat kehittäneet aloitteita yrittäjähengen ja -taitojen vaalimiseksi osana perusopetusta noudattaen edellisen kertomuksen päätelmää, jonka mukaan toimia näiden taitojen vaalimiseksi nuoresta pitäen on lisättävä. Irlannissa 1012-vuotiaille suunnatussa Bí Gnóthach -aloitteessa opetussuunnitelmaan sisällytetään yrittäjätaitojen kehittämistä ja yrittäjänäkökulman tarkastelua, ja 518-vuotiaille suunnatussa Junior Achievement -ohjelmassa perehdytetään oppilaita työelämään. Suomessa perusopetuksen opetussuunnitelmiin sisällytetään tietoa kansalaisten osallistumismahdollisuuksista ja yrittäjyydestä, ja uusi ohjausryhmä pyrkii edelleen kehittämään koulutukseen sisältyvää yrittäjyysopetusta. Ruotsissa valmistellaan kunnallisia yrittäjä- ja teknologiakeskuksia (jotka aloittavat toimintansa vuoden 2003 ensimmäisellä neljänneksellä). Niiden tarkoituksena on kannustaa tulevia insinöörejä ja keksijöitä teknologiaan liittyvän hauskan ohjelmatarjonnan avulla. Kohderyhmänä ovat yli 10-vuotiaat lapset (lähinnä tytöt). Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvassa Skotlannissa on käytössä Schools Enterprise -ohjelma [18], jolla nykyään autetaan yli 400 000:ta perusopetusta saavaa oppilasta yli 2 000 koulussa kehittämään työelämään liittyviä taitoja. Lisäksi Norjassa on kehitetty opetusmateriaalia luovuuden edistämiseksi perusopetuksessa. [18] Tästä toimenpiteestä ilmoitettiin jo vuotta 2001 koskevassa Yhdistyneen kuningaskunnan kertomuksessa. Toisen asteen koulutukseen kohdistuvia toimenpiteitä lisättiin useissa jäsenvaltioissa, ja jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet toteuttaneensa tai suunnittelevansa monenlaisia toimenpiteitä. Irlannissa käynnistettiin joulukuussa 2001 uusi Enterprise Encounter -ohjelma, jossa oppilailla on mahdollisuus olla vuorovaikutuksessa yrittäjien kanssa. Ohjelma liittyy toisen asteen koulutukseen kuuluvaan Leaving Certificate Vocational Programme -nimiseen ohjelmaan, jonka osa-alueita ovat muun muassa yrittäjyyskoulutus ja työelämään valmentautuminen. Lisäksi yksivuotisessa Transition Year -ohjelmassa ja kaksivuotisessa Leaving Certificate Applied -ohjelmassa opetetaan oppilaille yrittäjätaitoja ja ohjataan heitä miniyritysten johtamisessa. Belgia aikoo julkaista "romaanin", jonka tarkoituksena on antaa 1214-vuotiaille yrityksen perustamiseen liittyvä opetusta osana Plan 4X4 pour entreprendre -toimintasuunnitelmaa. Luxemburgissa on kehitetty Tyttöjen päivä -aloite, jossa naisopiskelijoita houkutellaan työelämään ja erityisesti teknisiin ammatteihin yrityskäyntien avulla. Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvassa Walesissa on kehitetty Enterprise insight Cymru -hanke, jossa yritysten edustajat käyvät kouluissa kertomassa oppilaille liike-elämän realiteeteista. Lisäksi Tanska on käynnistämässä toisen asteen koulutuksen ylimmille luokille suunnattuja tiedotuskampanjoita vuosina 2002-2004, ja Kreikka on tuottanut materiaalia yrittäjyyskursseja ja nuorten yrittäjyysohjelmaa varten. Lisäksi Ruotsissa on käynnistetty hanke yrittäjähenkisen ajattelun kehittämiseksi toisen asteen koulutuksen ylimmillä luokilla. Ohjelmia, joissa oppilaita ohjataan pienyrityksen perustamiseen, on useissa maissa, mm. Belgiassa [19], Saksassa [20], Espanjassa [21], Italiassa [22], Luxemburgissa [23], Alankomaissa [24], Itävallassa [25] ja myös Norjassa [26]. [19] Belgia: Flanderin pienyrityshankkeet. Lähde: Belgian kansallinen kertomus peruskirjasta. Kaikki kansalliset kertomukset ovat saatavilla WWW-sivustolla http://europa.eu.int/comm/enterprise/ enterprise_policy/charter/charter2003.htm [20] Saksa: 2 500 opiskelijaa perusti 200 miniyritystä osana Junior-hanketta vuonna 2002. Lähde: Saksan kansallinen kertomus peruskirjasta. [21] Espanja: SEFED-ohjelma. Lähde: Espanjan kansallinen kertomus peruskirjasta. [22] Italia: virtuaaliyritysten verkosto. Lähde: Italian kansallinen kertomus peruskirjasta. [23] Luxemburg: 1625-vuotiaille suunnattu Esprit d'entreprise -toimenpide. Lähde: Luxemburgin kansallinen kertomus peruskirjasta. [24] YE Netherlandsin yritysohjelma. Lähde: Alankomaiden kansallinen kertomus peruskirjasta. [25] Itävalta: JUNIOR-hanke, jossa oppilaat perustavat yrityksiä. Lähde: Itävallan kansallinen kertomus peruskirjasta. [26] Norja: yritysohjelma, jossa 6 000 opiskelijaa perusti 850 yritystä vuonna 2002. Lähde: Norjan kansallinen kertomus peruskirjasta. Opettajien yrittämistietouden parantaminen on perimmäisenä tarkoituksena toimenpiteissä, joita toteutetaan Tanskassa, Ranskassa, Suomessa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Norjassa. Suomi on käynnistänyt hankkeen, jossa pyritään parantamaan opettajien ammattitaitoa ja edistämään opettajien ja yrittäjien välistä yhteistyötä. Eri tasoisia yliopistokursseja on tarjolla mm. Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa, Itävallassa, Portugalissa, Suomessa, Ruotsissa [27] ja Norjassa. Ranskassa järjestettiin eurooppalainen yrittäjyyttä käsittelevä kesäyliopiston kurssi syyskuussa 2002. [27] Ruotsalaisissa ammattikorkeakouluissa on nimenomaisesti pk-yrittäjyyttä koskeva jatkokoulutusohjelma. Lähde: Ruotsin kansallinen kertomus peruskirjasta. Tutkimuskeskusten ja yritysten välisten suhteiden lähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä kehitetään mm. Tanskassa ja Saksassa. Lisätäkseen tietoisuutta yrittäjän urasta ja auttaakseen opiskelijoita Kreikka laajentaa "yrittäjyyskeskuksiaan", ja Itävalta on kehittänyt UNIUN 2002-4 -ohjelman [28]. [28] Itävalta kehitti tämän ohjelman edellisen UNIUN 1999-2001 -ohjelman pohjalta. Lähde: Itävallan kansallinen kertomus peruskirjasta. Koulutuksen kaikille tasoille kohdistuviin toimenpiteisiin kuuluu Alankomaiden yrittäjyys- ja koulutusohjelma, jossa pyritään kehittämään opetusmenetelmiä perusopetuksesta alkaen aina korkea-asteen koulutukseen asti. Itävalta on käynnistänyt kaksi toimenpidettä edistääkseen yrittäjätietoisuutta perusopetuksesta alkaen aina korkea-asteen koulutukseen asti: koulutusklusterialoite ("Initiative Bildungscluster"), jossa luodaan yrityksille ja oppilaitoksille yhteisiä alueellisia kumppanuuskeskuksia, ja yrittäjyyskoulutusaloite ("Unternehmen-Bildung Initiative"), jossa yritysten johtajat käyvät kouluissa pitämässä esitelmiä. Joissakin jäsenvaltioissa on käynnistetty tai edelleen kehitetty kilpailuja, joissa parhaiden liiketoimintasuunnitelmien laatijat palkitaan. Näihin kuuluvat Belgian liiketoimintasuunnitelmakilpailu ("Ondernemersplanwedstrijd"), Belgian ja Luxemburgin "1,2,3 Go", Kreikan "Venture 2002", Ruotsin "Venture Cup" ja Norjan "Europrise". Lisäksi Ranskassa on luotu jeunes créateurs de demain -niminen palkinto, jolla 1525-vuotiaita halutaan kannustaa kehittämään liikeideoita, ja Yhdistyneen kuningaskunnan New Entrepreneur -apurahoilla [29] tuettiin 200:aa heikommilta alueilta tulevaa yrittäjäksi aikovaa syyskuun 2001 ja maaliskuun 2002 välisenä aikana. [29] Tästä toimenpiteestä ilmoitettiin jo vuotta 2001 koskevassa Yhdistyneen kuningaskunnan kertomuksessa.. Yrittäjille tarjottava koulutus on kehittynyt myönteisellä tavalla viime vuoden kertomuksen jälkeen. Erityisesti pienyrityksille suunnattuja koulutustoimenpiteitä olivat mm. seuraavat: Kreikka on käynnistänyt Euroopan sosiaalirahaston (ESR) osaksi rahoittamia koulutusohjelmia, joihin kuuluvat ammatillisten koulutuskeskusten (KEK) hallinnoimat 11 000:lle mikroyritykselle ja itsenäiselle ammatinharjoittajalle suunnatut koulutusohjelmat. Portugali on käynnistänyt vuosia 2002-2004 koskevan GERIR-ohjelman, jossa tarkoituksena on tarjota koulutusta noin 300 mikro- ja pienyritykselle kaupan, teollisuuden, palvelujen ja rakentamisen alalla. Yhdistynyt kuningaskunta on luonut pienyritysten kehittämistilin, jonka avulla rahoitetaan pienyrityksissä annettavaa koulutusta. Yrityksen perustamista tukevista koulutustoimenpiteistä voidaan mainita Belgiaan kuuluvan Vallonian alueen Chèque formation à la création d'entreprise sekä Itävallan koulutustili ("Bildungskonto für Jungunternehmer"). Lisäksi Saksa on käynnistänyt ammattitaidon kohentamiskampanjan ja Espanja on kehittänyt vuosia 2001-2006 koskevan, ESR:n osaksi rahoittaman CRECE-ohjelman, jossa annetaan koulutusta yli 10 000:lle perinteisillä aloilla toimivalle yrittäjälle. Vuonna 2002 Irlanti käynnisti Excellerator-ohjelman, jossa koulutetaan vientiin suuntautuvien yli 15 työntekijän yritysten johtajia, ja Suomi on kehittänyt työssä jaksamista koskevan ohjelman, jossa tarkoituksena on edistää työssä oppimista. Naisyrittäjyyttä edistäviä hankkeita on kehitetty Saksassa [30], Kreikassa, Irlannissa sekä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvassa Walesissa. [30] Saksan hanke naisyrittäjien osuuden nostamiseksi 25 %:sta 40 %:iin vuoteen 2005 mennessä. Lähde: Saksan kansallinen kertomus peruskirjasta. Edistääkseen ja tukeakseen yrittäjyyttä entistä voimakkaammin monet jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön yleisiä poliittisia ohjelmia. Belgiassa Vallonian alueella on käytössä Plan 4x4 pour entreprendre -toimintasuunnitelma, jolla tuetaan yrittämiseen liittyvää aloitteellisuutta ja yrittäjämyönteisiä asenteita. Ranskan lakiehdotuksessa "Initiative Economique" yrittäjyyden edistäminen kuuluu ensisijaisten asioiden luetteloon. Valmisteilla on yritysten perustamista koskeva toimintasuunnitelma, jossa yrittäjyyttä on tarkoitus edistää osana toisen asteen koulutusta. Myös Tanskassa valmistellaan yrittäjyyttä koskevaa toimintasuunnitelmaa, jonka painopiste on yrityskulttuurissa ja neuvontapalveluissa. Espanjassa annettiin kesäkuussa 2002 laki, johon sisältyy säännöksiä yrittäjille tarjottavasta koulutuksesta. Ruotsissa on otettu käyttöön uusi ohjelma, jonka tavoitteena on liiketoimintaympäristön parantaminen ja yrittäjämyönteisten asenteiden edistäminen. Yhdistyneen kuningaskunnan tuoreessa katsauksessa "Review of enterprise and the economy in schools and further education" korostetaan sitä, että kouluissa on edistettävä yrityskulttuuria ja opettajia on valistettava yrittäjyyden merkityksestä. Komissio Yrittäjyyskoulutusta koskevassa Best-menettelyn mukaisessa hankkeessa, joka saatettiin päätökseen marraskuussa 2002, pyrittiin tuomaan esille ja vertailemaan aloitteita yrittäjyyskoulutuksen edistämiseksi Euroopan koulutusjärjestelmissä alkaen perusopetuksesta aina korkea-asteen koulutukseen. Hankkeen perusteella pääteltiin, että yrittäjyys tunnustetaan nyt tärkeäksi opetettavaksi aineeksi ja että huolimatta lukuisista käynnissä olevista aloitteista vielä on paljon tehtävää. Vuoden 2001 lopussa käynnistettiin naisyrittäjyyden edistämistä koskeva hanke, joka myös on Best-menettelyn mukainen. Osana hanketta luotiin tietokanta, johon sisältyy 132 julkishallintojen toteuttamaa toimenpidettä yrityksen perustamisen, tiedottamisen, neuvonnan, rahoituksen, koulutuksen, ohjauksen ja verkostojen alalla EU- ja EFTA/ETA-maissa. Nämä toimenpiteet arvioidaan hyvien käytänteiden toteamiseksi [31]. [31] Asian kannalta merkitykselliset Yhdysvaltojen, Kanadan, Japanin, Australian ja Uuden-Seelannin hyvät käytänteet rekisteröidään myös. Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ohjelmissa vuosina 2000-2006 suurin osa jäsenvaltioista harjoittaa pk-yrityksiin liittyvää toimintaa vahvistaakseen yrityskulttuuria. Tähän tavoitteeseen pyritään mm. perustamalla pk-yritysten verkostoja. Elinikäistä oppimista koskevassa tiedonannossa ja Euroopan koulutusjärjestelmien tavoitteiden yksityiskohtaisessa seurantaohjelmassa (katso 4 jakso) määritellään yrittäjyys yhdeksi perustaidoista. Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmissa rahoitetaan erilaisia yrittäjyyteen liittyviä hankkeita, joiden aiheet vaihtelevat yrittäjähengen edistämisestä kouluissa Master-tason yrittäjyyskoulutusohjelmien tukemiseen. Lisäksi komissio julkaisi vuonna 2002 eurooppalaisten yrittäjyyskoulutuksen opetussuunnitelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa koskevan hankkeen tulokset [32]. [32] EUR 17047, Euroopan komissio, Innovation Papers No 24, 2002. Kesäkuussa 2002 komissio järjesti asiantuntijatapaamisen, jonka aiheena olivat maahanmuuton vaikutukset yrittäjyyteen. Tapaamisen aikana selvitettiin etnisiin vähemmistöihin kuuluvien yrittäjien suurimmat esteet yrityksen perustamisen ja kehittämisen osalta ja keskusteltiin mahdollisista tukitoimista. Maaliskuussa 2002 komissio käynnisti johtamistaitojen kehittämistä koskevan hankkeen. Hankkeessa, joka toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden kanssa, pyritään arvioimaan pk-yritysten johtamistaitojen parantamiseen tähtäävien aloitteiden vahvuuksia ja heikkouksia tai tarjoamaan yrittäjyyskoulutusta. Tätä tarkoitusta varten asiantuntijaryhmän odotetaan esittävän toimenpidepainotteisen kertomuksensa maaliskuuhun 2003 mennessä. Lisäksi European Private Equity and Venture Capital Association (EVCA) kehitti komission Gate2Growth-aloitteen (katso 7 jakso) tuella vuonna 2002 yrittäjyyskoulutuksen materiaalipaketin, jossa tarkastellaan riskipääomarahoituksen mahdollisuuksia yritystoimintaan liittyvissä hankkeissa. Materiaalipaketti toimitettiin 150 korkea-asteen koulutusta tarjoavan oppilaitoksen käyttöön. 2. Yrityksen perustaminen halvemmaksi ja nopeammaksi "Yritysten perustamiskustannusten olisi kehityttävä maailman kilpailukykyisimmiksi. Maita, joissa on pisimmät määräajat ja hankalimmat menettelyt uusien yritysten hyväksymiseksi, olisi kannustettava omaksumaan nopeampia ja helpompia menettelyjä. Mahdollisuutta online-rekisteröintiin olisi lisättävä." Jäsenvaltiot Edellisen peruskirjaa koskevan kertomuksen jälkeen useat jäsenvaltiot ovat lisänneet ponnistelujaan yrityksen perustamisen yksinkertaistamiseksi. Neljä jäsenvaltiota on asettanut tätä osa-aluetta koskevia tavoitteita. Espanja asetti tavoitteeksi perustamiseen tarvittavan ajan supistamisen 50 %:lla vuoteen 2006 ja Portugali vuoteen 2003 mennessä [33]. Ranska aikoo saavuttaa vuotuisen 220 000 uuden yrityksen määrän vuonna 2007 ja Ruotsi puolestaan aikoo luoda 150 000 yritystä vuosien 2003 - 2006 aikana. Lisäksi Irlannin tavoitteena on luoda 520 "hyvät mahdollisuudet omaavaa uutta yritystä" vuoteen 2006 mennessä. [33] Espanja: 50 %:n supistus vuoteen 2006 mennessä; Portugali: 50 %:n supistus vuoteen 2003 mennessä. Lähde: komission tiedonanto "Yritysympäristön parantaminen", KOM(2002) 610 lopullinen, 7.11.2002. Vuonna 2003 yrityksen online-rekisteröinnistä tulee todellisuutta Tanskassa, Ruotsissa ja Norjassa. Tanskassa ja Itävallassa tämä on mahdollista jo nyt, joskin rajoitetusti. Myös Espanjassa ja Ranskassa valmistellaan tähän osa-alueeseen liittyviä toimenpiteitä. Tanskassa osakeyhtiön voi jo nyt rekisteröidä verkossa Webreg-sivuston [34] avulla, ja tämän sivuston käyttöä ollaan laajentamassa kaikkiin yhtiömuotoihin. Tämän kehityksen innoittajana on ollut yritysten perustamista koskeva Best-menettelyn mukainen hanke. [34] www.webreg.dk. Ruotsissa online-rekisteröinnin oletetaan olevan mahdollista Kontakt-N-sivuston [35] avulla vuonna 2003. [35] www.kontakt-n.nu. Norjassa seitsemän yhtiömuodon online-rekisteröinnin oletetaan käynnistyvän keväällä 2003 [36]. [36] www.brreg.no. Espanja aikoo mahdollistaa alle viiden osakkaan osakeyhtiöiden online-rekisteröinnin Nueva empresa -hankkeella, joka hyväksyttäneen pian ja jonka kokeiluvaihe alkanee vuoden 2003 alkupuoliskolla [37]. [37] Ministerineuvoston hyväksymä nueva empresa -hanke oli parlamentin käsiteltävänä lokakuussa 2002. Lähde: Espanjan kansallinen kertomus peruskirjasta. Ranskan lakiehdotuksessa "Initiative Economique" tavoitteena on antaa mahdollisuus yrityksen perustamiseen Internetissä (perustamisvelvollisuuksia varten perustetun virtuaalikeskuksen avulla) yhdessä päivässä, yhden euron alkupääomalla ja alennetuin maksuin. Suunnitteilla on yritysten perustamista edistävä toimintaohjelma. Itävallan Wienissä on vuodesta 2001 lähtien rekisteröity verkossa noin 1 000 yritystä, ja kauppaoikeuteen vuonna 2002 tehty muutos loi perustan kansalliselle online-rekisteröinnille. Belgia valmistelee toimintasuunnitelmaa, joka koskee keskitettyjen palvelujen luomista, online-käyttöön tarkoitettua yhtenäistä perustamisilmoitusta ja keskitettyä yritystietokantaa. Tulokset arvioidaan käyttäen yritysten perustamista koskevassa Best-menettelyn mukaisessa hankkeessa määriteltyjä indikaattoreita. Myös Yhdistynyt kuningaskunta valmistelee toimintasuunnitelmaa, jonka tarkoituksena on poistaa yrityksen perustamisen esteet ihmisiltä, joilla on aliedustus ja jotka tulevat epäsuotuisilta alueilta. Alueellisella tasolla Walesin Potentia-ohjelmassa on samat tavoitteet. Vallonian alue Belgiassa sekä Saksa ja Italia ovat parhaillaan ottamassa käyttöön WWW-sivustoja, joilla annetaan opastusta yrityksen perustamiseen. Muista edistysaskelista voidaan mainita keskitettyjen palveluverkostojen laajennus Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa [38] sekä notariaattitoiminnan yksinkertaistaminen Portugalissa. [38] Nämä verkostot ovat Kreikan KYE, Espanjan Ventanillas unicas ja Portugalin Centros de Formalidades de Empresas. Lähde: kansalliset kertomukset. Viidessä jäsenvaltiossa (Saksa, Irlanti, Alankomaat, Itävalta ja Yhdistynyt kuningaskunta) yksityisyrittäjän on nykyisin mahdollista rekisteröidä yrityksensä yhdessä päivässä, yhdeksässä jäsenvaltiossa enintään kahdessa päivässä ja 11 jäsenvaltiossa enintään kolmessa päivässä. Yrityksen rekisteröintiä koskevan vaaditun vähimmäisajan ja todellisen tarvittavan ajan välillä on kuitenkin melkoinen ero. Esimerkiksi Espanjassa ja Italiassa rekisteröintiä koskeva vähimmäisaika on kaksi päivää, mutta todellinen tarvittava aika Espanjassa keskimäärin 24 ja Italiassa 35 päivää. Osakeyhtiön rekisteröintiin tarvittava aika vaihtelee kahden ja viidentoista päivän välillä. Kymmenessä jäsenvaltiossa on mahdollista rekisteröidä osakeyhtiö kahdeksassa päivässä, ja kaikissa jäsenvaltioissa neljää (Belgia, Espanja, Luxemburg ja Portugali) lukuun ottamatta vähimmäisaika on korkeintaan kaksi viikkoa. Rekisteröinnin vähimmäiskustannukset vaihtelevat edelleen 0 eurosta (Tanska) yli 1 700 euroon (Kreikka). Seitsemässä jäsenvaltiossa kustannukset ovat alle 500 euroa [39]. Norjassa rekisteröintiaika on viisi päivää ja vähimmäiskustannukset noin 700 euroa [40]. [39] Kahdessa kohdassa esitettyjen lukujen lähde: "Yrityspolitiikan esikuva-analyysi: vuoden 2002 tulostaulun saavutukset", SEC(2002) 1213, 7.11.2002. [40] Lähde: Norjan kansallinen kertomus peruskirjan täytäntöönpanosta. Komissio Sen jälkeen kun aloittavien yritysten hallinnointiin liittyvää esikuva-analyysia koskeva Best-menettelyn mukainen hanke saatettiin päätökseen tammikuussa 2002 [41], hankkeen päätelmiin on kiinnitetty huomiota sopivilla kansainvälisillä foorumeilla. [41] Lisätietoja aloittavien yritysten hallinnointiin liittyvästä esikuva-analyysista on saatavilla WWW-sivustolla http://europa.eu.int/comm/enterprise/ yrittäjyys/support_measures/start-ups/bench_admin_business_start-up_final_2002.pdf. 3. Parempi lainsäädäntö ja sääntely "Kansallisia konkurssilakeja olisi arvioitava hyvien toimintatapojen perusteella. Nykyisiä EU:n käytäntöjä olisi parannettava esikuva-analyysiharjoituksista oppimalla. Uusia kansallisia ja yhteisön säännöksiä olisi tarkasteltava sen arvioimiseksi, mikä on niiden vaikutus pienyrityksiin ja yrittäjiin. Kansallisia ja EY:n sääntöjä olisi yksinkertaistettava aina kun mahdollista. Hallitusten olisi otettava käyttöön käyttäjäystävällisiä hallinnollisia asiakirjoja. Pienyritykset voitaisiin vapauttaa tietyistä sääntöjen mukaisista velvoitteista. Komissio voisi tässä yhteydessä yksinkertaistaa kilpailulainsäädäntöä vähentääkseen sen noudattamisesta pienyrityksille aiheutuvaa taakkaa." Jäsenvaltiot Valtaosa jäsenvaltioista panee erityistä painoa tähän osa-alueeseen. Kaikki jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet toteuttaneensa joukon erilaisia toimenpiteitä. Tästä huolimatta 13 % pk-yrityksistä pitää hallinnollisia rasitteita suurimpana rajoitteenaan [42]. [42] "Highlights from the 2001 Survey", Euroopan pk-yritysten seurantakeskus, Euroopan komissio, 2001/1. Konkurssilainsäädännön osalta edellisessä kertomuksessa pääteltiin, että on löydettävä uusia sääntelyratkaisuja maksukyvyttömille mutta elinkelpoisille yrityksille ja vähennettävä "rehelliseen" epäonnistumiseen liittyviä seuraamuksia. Useat jäsenvaltiot ovat sittemmin lisänneet ponnistelujaan tällä osa-alueella. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on tehty ehdotuksia elinkelpoisten yritysten pelastamiseksi ja konkurssin jälkeen perustettavien uusien yritysten tukemiseksi (Enterprise Bill, maaliskuu 2002). Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan kokeiluhankkeessa "Company rescue pilot project", joka saatettiin päätökseen syyskuussa 2002, esitettiin pelastamiskelpoisen pienyrityksen määritelmä ja erilaisia tervehdyttämisratkaisuja. Vuonna 2002 Belgiassa laadittiin konkurssilakiluonnos, jossa uudistetaan velan anteeksiantamista koskevia sääntöjä siten, että maksamatta olevat velat voidaan mitätöidä tietyissä tapauksissa. Alankomaiden odotetaan tarkistavan yritysten pelastamista ja uuden yrityksen perustamista koskevaa lainsäädäntöä vuosina 2003-2004. Itävalta poisti konkurssin liiketoimintakiellon määräämisperusteiden luettelosta ja tarkisti maksukyvyttömyyttä koskevia sääntöjään estääkseen konkurssin väärinkäytön velkojien kannalta haitallisella tavalla. Suomi valmistelee uutta konkurssilakia, jossa määritellään konkurssin tehneiden yrittäjien oikeudet ja velkasovittelun ehdot. Useat jäsenvaltiot, muun muassa Tanska, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg ja Portugali, ovat ryhtyneet tarkistamaan konkurssilakejaan. Tanskan pääasiallisena tavoitteena on tarkistaa velkasaneerausta koskevat säädökset uuden yrityksen perustamisen helpottamiseksi, kun taas Espanja ja Portugali keskittyvät suojelemaan toimintansa lopettaneiden yritysten työntekijöitä ja helpottamaan elinkelpoisten yritysten pelastamista, kuten viimevuotisessa kertomuksessa kehotettiin tekemään. Lisäksi Ranskan "Initiative Economique" -laissa säädetään "epäonnistuneen" yrittäjän omaisuuden osittaisesta suojasta. Hallinnollisten vaikutusten arviointijärjestelmiä on vahvistettu eräissä jäsenvaltioissa, ja joissakin jäsenvaltioissa niitä otetaan parhaillaan käyttöön. Lisäksi eräät jäsenvaltiot ovat hyväksyneet toimintasuunnitelmia hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi. Irlanti, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet tavoitteekseen hallinnollisten vaikutusten arvioinnin soveltamisen kaikkiin lakiehdotuksiin [43]. Tanska, Alankomaat, Suomi, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja vahvistavat hallinnollisten vaikutusten arviointijärjestelmiään erityisten hallinnollisten vaikutusten arviointijärjestelmien koordinointiyksikköjen avulla. [43] Irlannin tavoite on 0 %:sta vuonna 2001 100 %:iin koko primaarioikeudesta vuonna 2006; Ruotsin tavoite 100 %, määräaikaa ei ilmoitettu; Yhdistyneen kuningaskunnan tavoite 100 % vuoteen 2005 mennessä. Lähde: komission tiedonanto "Yritysympäristön parantaminen", KOM(2002) 610 lopullinen, 7.11.2002. Tanskassa yrityksiä koskevan sääntelyn parantamisesta vastaava yksikkö koordinoi hallinnollisten vaikutusten arviointia ja yrityspaneelit arvioivat lakiluonnoksista yrityksille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa. Elokuussa 2002 Tanska esitti toimintasuunnitelman hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi. Lisäksi yritysten edustajien muodostamat uudet testiryhmät antavat hallitukselle tietoa monimutkaisen lainsäädännön vaikutuksista ja vaihtoehdoista. Vuosittain haastatellaan tuhatta "malliyritystä", jolloin on käynyt ilmi, että hallinnolliset rasitteet vaikuttavat eniten pienyrityksiin. Ruotsissa kehitetään kesäkuussa 2002 tehdyn päätöksen perusteella menetelmää, jolla on tarkoitus mitata sääntelystä pienyrityksille aiheutuvia hallinnollisia rasitteita. Ensimmäiset mittaukset on määrä tehdä vuonna 2003. Vuonna 2001 tehdyt 80 hallinnollisten vaikutusten arviointia johtivat 24 lakiehdotuksen peruuttamiseen tai olennaiseen muuttamiseen. Kaikkiin lakiluonnoksiin sisältyy pienyrityksiä koskeva lainsäädännön noudattamisesta aiheutuvien kustannusten analyysi, jolle on saatava SimpLex-yksikön hyväksyntä. Yhdistynyt kuningaskunta on julkaissut päätöksentekijöille tarkoitetut uudet hallinnollisten vaikutusten arviointiohjeet, joissa vahvistetaan pienyrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointia ja sääntelyn vaihtoehtojen analyysia. Lisäksi on perustettu yrityksiä koskevaa sääntelyä tarkasteleva työryhmä (Business Regulation Team), jossa on mukana myös yksityiseltä sektorilta komennukselle siirrettyjä jäseniä ja joka pyrkii toteamaan yrityksille aiheutuvat tarpeettomat hallinnolliset rasitteet. Skotlanti on kehittänyt mikroyrityksiä koskevan arvioinnin, jossa lakiehdotuksiin sisältyy arvio niiden mahdollisista vaikutuksista enintään viiden työntekijän yrityksiin. Alankomaissa lakiehdotuksia käsittelevä yhteinen tukikeskus osallistui 48:aan hallinnollisten vaikutusten arviointiin vuonna 2001. Suomi aikoo edelleen vahvistaa hallinnollisten vaikutusten arviointia lainsäädäntöprosessia koskevissa tulevissa tarkistetuissa ohjeissaan. Lisäksi Norja on perustanut "projektiryhmän", jonka tehtävänä on avustaa kaikkia ministeriöitä hallinnollisten vaikutusten arvioinnissa ja yrityspaneelien kuulemisessa. Belgia, Irlanti ja Italia ovat parhaillaan ottamassa käyttöön hallinnollisten vaikutusten arviointijärjestelmiä. Yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnista tehtiin Belgiassa lakiluonnosten pakollinen osa vuonna 2002, ja nyt siellä testataan hallinnollisten vaikutusten arviointilomaketta. Irlannissa on meneillään uutta hallinnollisten vaikutusten arviointijärjestelmää koskeva kokeilu, ja Italia, jonka uusi lainsäädännön yksinkertaistamisesta vastaava yksikkö on testannut hallinnollisten vaikutusten arvioinnin viiden säädöstekstin avulla, antoi asetuksen hallinnollisten vaikutusten arvioinnin asteittaisesta soveltamisesta kaikkiin lakeihin. Lainsäädännön yksinkertaistaminen kuuluu ensisijaisten asioiden joukkoon yhä useammassa jäsenvaltiossa. Belgia, Tanska ja Alankomaat ovat asettaneet tavoitteeksi yritysten hallinnollisten rasitteiden vähentämisen 25 %:lla [44]. [44] Lähde: komission tiedonanto "Yritysympäristön parantaminen", KOM(2002) 610 lopullinen, 7.11.2002. Saksa perusti byrokratian vähentämiseen tähtäävän yksikön (Projektgruppe Bürokratieabbau), jonka tehtävänä on analysoida sidosryhmien tekemiä valituksia ja tehdä ehdotuksia lainsäädännön esteiden poistamiseksi. Viimeaikainen toiminta on keskittynyt julkishallinnon ja yritysten välisen viestinnän parantamiseen. Yhdistynyt kuningaskunta käynnisti helmikuussa 2002 sääntelyn uudistamista koskevan laaja-alaisen toimintasuunnitelman, johon sisältyy yli 260 ehdotusta sääntelyn muuttamiseksi. Norja käynnisti uuden ohjelman vähentääkseen hallinnollisia rasitteita yksinkertaisemman lainsäädännön, hallinnollisten vaikutusten arvioinnin, kevyemmän byrokratian ja sääntelyn parantamisen avulla. Vuonna 2002 Belgiassa perustettiin yksikköjä hallinnon ja sääntelyn yksinkertaistamiseksi sekä Vallonian että Flanderin alueella ja julkaistiin tutkimus, jonka mukaan mikroyritykset maksoivat 69 % kaikista hallinnollisista rasitteista vuonna 2000. Kreikassa yksinkertaistetaan 700:aa menettelyä POLITIA-ohjelman avulla, ja Espanja hyväksyi toisen toimintasuunnitelman hallinnon yksinkertaistamiseksi. Ranska on yksinkertaistanut useita menettelyjä hallinnon yksinkertaistamista koskevan ohjelmansa avulla, ja Alankomaissa on käynnistetty useita hankkeita sääntelyn laadun parantamiseksi. Myös Itävallan vuonna 2001 säätämällä hallinnonuudistuslailla ja kauppaoikeuteen vuonna 2002 tehdyllä muutoksella on yksinkertaistettu useita menettelyjä. Lisäksi Irlanti ja Suomi yksinkertaistavat parhaillaan yrityslainsäädäntöään, ja Alankomaissa tehdään tähän liittyvää tutkimusta. Portugalin yritysten toimilupalainsäädännön tarkistuksen tavoitteena on lyhentää toimiluvan saamiseen tarvittava aika puoleen [45]. Lisäksi useissa maissa laaditaan koonnelmia säädöksistä ja poistetaan käytöstä vanhentuneita lakeja. [45] Portugali on sitoutunut lyhentämään teollisen toimiluvan saamiseen tarvittavan ajan 150 päivästä 75 päivään. Lähde: komission tiedonanto "Yritysympäristön parantaminen", KOM(2002) 610 lopullinen, 7.11.2002. Irlanti on laatinut erityisen aktiivisesti koonnelmia säädöksistä kilpailu-, tulovero- ja valmistevero-oikeuden aloilla. Norja pyrkii sidosryhmien tekemän ehdotuksen perusteella kokoamaan 250 terveydenhuoltoalan säädöstä kuudeksi säädökseksi ja on poistanut käytöstä 420 lakia vuodesta 2000 lähtien. Komissio Kesällä 2002 komissio teki Noordwijkissa toukokuussa 2001 pidetyn yritysten epäonnistumista käsitelleen seminaarin pohjalta tutkimuksen maksukyvyttömyyden oikeudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista. Osana Best-menettelyä komissio perusti työryhmän, jossa jäsenvaltioiden asiantuntijat pyrkivät yhdessä tekemään esikuva-analyyseja ja antamaan suuntaviivoja yrityksen saneerausta, konkurssia ja uutta alkua koskevien muutosten toteuttamista varten. Lisäksi komissio julkaisi oppaan "Taloudellisissa vaikeuksissa olevien yritysten avuksi" lisätäkseen tietoisuutta maksukyvyttömyyden ehkäisemiseksi tarvittavista toimista. Sääntelyn parantamista koskevassa kokonaisuudessa, jonka komissio hyväksyi 5. kesäkuuta 2002, pyritään uudistamaan tapa, jolla toimielimet yksin tai yhdessä antavat säädöksiä Euroopan tasolla, sekä tapa, jolla jäsenvaltiot panevat täytäntöön ja soveltavat näitä säädöksiä kansallisella tasolla. Tämä kunnianhimoinen kokonaisuus on vastaus Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään pyyntöön ja tähtää sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseen ja parantamiseen. Lisäksi se on vastaus eräiden kansallisten viranomaisten ja sidosryhmien säännöllisesti esittämään kritiikkiin, jonka mukaan yhteisön lainsäädäntö on liian laaja ja raskas. Tämän vuoksi komissio on hyväksynyt toimintasuunnitelman [46], johon kuuluu toisaalta toimenpiteitä, jotka komissio itse sitoutuu panemaan nopeasti täytäntöön parantaakseen lainsäädäntöehdotustensa laatua, ja toisaalta toimenpiteitä, joista on neuvoteltava Euroopan parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden kanssa (nämä osapuolet vastaavat yhdessä lainsäädännön laadusta). [46] Lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma, KOM(2002) 278 lopullinen, 5.6.2002. Komissio on päättänyt näyttää hyvää esimerkkiä kehittämällä yksiköissään lainsäädännön laatua koskevan uuden toimintatavan käynnistämällä joukon toimia. Komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto keskustelevat toimintasuunnitelmassa joistakin Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotetuista toimenpiteistä Sevillassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Niiden toivotaan pääsevän sopimukseen asiasta mahdollisimman pian vuoden 2003 alussa. Sopimus koskisi pääasiallisesti puitedirektiivien käyttöä, yhteissääntelyä, itsesääntelyä ja kunnianhimoista ohjelmaa yhteisön säännöstön yksinkertaistamiseksi ja supistamiseksi. Osana toimintasuunnitelmaa komissio ottaa käyttöön uuden vaikutusten arviointimenettelyn, jossa kaikki sen nykyiset arviointijärjestelmät kootaan yhdeksi järjestelmäksi. Uuden menettelyn tarkoitus on parantaa komission ehdotusten laatua. Uudessa menettelyssä otetaan huomioon yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointia koskevassa kokeiluhankkeessa [47] annetut suositukset siitä, kuinka pk-yrityksiin kohdistuvia vaikutuksia on analysoitava ja kuinka varmistetaan yrityksiin kohdistuvien vaikutusten asianmukainen analyysi osana yhdennettyä järjestelmää. Kun yhdistetään osia kestävästä vaikutusten arvioinnista ja hallinnollisten vaikutusten arvioinnista, uudella menettelyllä on myös oma tehtävänsä tehokkaassa sääntely-ympäristössä osana eurooppalaisen kestävän kehityksen strategian entistä johdonmukaisempaa täytäntöönpanoa. [47] Yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointia koskevan kokeiluhankkeen loppuraportti on saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä WWW-sivustolla http://europa.eu.int/comm/enterprise/ library/enterprise-papers/paper9.htm. Osana kokeiluhanketta toteutettiin Best-menettelyn mukainen yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointia koskeva hanke. Komissio nykyaikaistaa parhaillaan yrityspaneelia, johon kuuluu kiinteästi interaktiivinen politiikan suunnittelu (Interactive Policy Making, IPM) (katso 5 jakso). Yrityspaneelia laajennetaan siten, että siihen voi kuulua jopa 4 000 yritystä monilta eri toimialoilta ja kaikista jäsenvaltioista. Paneeli aloittaa yritysten online-kuulemisen keväällä 2003. Komissio hyväksyi 17. heinäkuuta 2002 uuden ryhmäpoikkeusasetuksen, joka koskee vertikaalisia sopimuksia moottoriajoneuvoalalla [48]. Tämä asetus parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia kilpailla markkinoilla uusien moottoriajoneuvojen jakelusta. Uusien sääntöjen ansiosta kauppiaan on nykyistä helpompi myydä eri ajoneuvomerkkejä ja ne avaavat huoltopalvelujen markkinat, jolloin edellytykset täyttävät pk-yritykset voivat liittyä ajoneuvon valmistajan valtuutettujen korjaamojen verkostoon. Lisäksi riippumattomat korjaamot, jotka ovat enimmäkseen pk-yrityksiä, saavat käyttöönsä tiedot ja voivat osallistua koulutukseen voidakseen kilpailla valmistajan verkostoon kuuluvien valtuutettujen korjaamojen kanssa. [48] Perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin moottoriajoneuvoalalla 31.7.2002 annettu komission asetus (EY) N:o 1400/2002, EYVL L 203, 1.8.2002, s. 30. 4. Ammattitaitoisen työvoiman saatavuus "Meidän on pyrittävä varmistamaan, että koulutuslaitokset, joissa saatua koulutusta täydennetään yritysten sisäisin koulutusjärjestelmin, antavat asianmukaisen ammattitaidon, joka sopii pienyritysten tarpeisiin, ja että ne huolehtivat elinikäisestä koulutuksesta ja konsultoinnista." Jäsenvaltiot Joissakin jäsenvaltioissa kehitettiin ohjelmia, joiden painopiste on pienissä tai keskisuurissa yrityksissä annettavassa koulutuksessa. Saksa käynnisti ammattitaidon kehittämiseen perustuvaa oppimiskulttuuria ("Lernkultur Kompetenzentwicklung") koskevan ohjelman, jossa tarjotaan kursseja ja työssä oppimista käsiteollisuuden, palvelujen ja teollisuuden aloilla toimiville pienyrityksille. Italia perusti kolme pk-yritystä tukevaa koulutusrahastoa: käsiteollisuuden rahasto, yhteistyörahasto ja pk-yritysten rahasto (Fondo Artigiani, Fondo della Cooperazione, Fondo delle PMI). Ruotsi käynnisti työssä oppimisentoimenpiteen, jolla tuetaan ammattitaidon kehittämistä pk-yrityksissä. Itävalta tukee alle 50 työntekijän yrityksiä työmarkkinapalvelun (Arbeitsmarktservice) toteuttamilla toimenpiteillä. Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvassa Pohjois-Irlannissa on kehitetty Company Development -ohjelma pk-yritysten tarpeisiin. Eräät jäsenvaltiot ovat myös toteuttaneet toimenpiteitä lievittääkseen osaamisvajetta teknisillä aloilla. Esimerkiksi Ruotsi on sitoutunut lisäämään teknisten alojen opiskelijoiden lukumäärää, tutkimusta tekevien jatko-opiskelijoiden lukumäärää sekä matematiikan, luonnontieteiden ja teknisten aineiden opettajien lukumäärää. Irlanti käynnisti STEPS-ohjelman lisätäkseen tietoisuutta tieteellis-teknisen uran eduista, perusti tietoteknisen ammattitaidon kehittämisrahaston (joka on suunnattu jatko-opiskelijoille) ja julkaisi tutkimuksen opiskelijamäärien laskusta fysikaalisten tieteiden alalla. Lisäksi Italia käynnisti PIA Innovazione -ohjelman, jolla edistetään T&K-toimintaan liittyvää koulutusta. Useat jäsenvaltiot, muun muassa Belgia, Kreikka, Espanja, Ranska, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta, sekä Norja [49] ovat ilmoittaneet ohjelmista, joilla tuetaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä joko kansalaisten keskuudessa tai yrityksissä. Lisäksi Belgiassa Flanderin alueella käynnissä olevassa "etävalmennusta" koskevassa kokeiluhankkeessa kehitetään menetelmiä, joiden avulla pk-yritysten johtajia koulutetaan tieto- ja viestintätekniikan välineiden käytössä. [49] Norjan ohjelman painopiste on opettajissa: "Tieto- ja viestintätekniikka opettajankoulutuksessa". Lähde: Norjan kansallinen kertomus peruskirjasta. Aloitteista, joilla edistetään koulutusta yleisellä tasolla, voidaan mainita Belgiassa Flanderin alueella käytössä oleva koulutussetelijärjestelmä "Opleidingscheques", jolla kannustetaan yrityksiä investoimaan koulutukseen, ja Belgian saksankielistä väestöä koskeva BRAWO-kokeiluhanke, jossa tuetaan työnantajien ja työntekijöiden koulutusta. Lisäksi Irlannissa on luotu Skillnets-ohjelma työttömien ammattitaidon kohentamiseksi. Italiassa käynnistettiin yrityksissä annettavaa koulutusta tukeva PIA Formazione -ohjelma, ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa perustettiin Sector Skills Council -verkosto ammattitaitoa koskevien tarpeiden arvioimiseksi. Yleisiin aloitteisiin kuuluvat myös työmarkkinoiden koulutuskeskusten ja ammattikoulujen sulauttaminen Tanskassa, koulutusta koskevien neuvontapalvelujen käynnistäminen Suomessa ja koulujen opetussuunnitelmia elinikäisen oppimisen näkökulmasta tarkastelevan komitean perustaminen Norjassa. Koulutusta edistäviä verokannustimia on luotu muun muassa Italiassa, Alankomaissa, Itävallassa ja Ruotsissa. Lisäksi Itävallassa on kehitetty oppisopimuskoulutusta tukeva rahoitusjärjestelmä ("Begabtenförderung") sekä otettu käyttöön oppisopimuskoulutusta koskeva lisätuki ja innovatiivisia oppisopimuskoulutuspaikkoja tarjoaville yrityksille myönnettävä palkinto. Komissio Maaliskuussa 2002 Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteeksi sen, että eurooppalaisista koulutusjärjestelmistä tulee maailmanlaajuisia esimerkkejä vuoteen 2010 mennessä. Neuvosto ja komissio hyväksyivät 14. helmikuuta 2002 yhdessä Euroopan koulutusjärjestelmien tavoitteiden yksityiskohtaisen seurantaohjelman [50]. Ohjelma keskittyy seuraaviin kolmeen tavoitteeseen: Euroopan unionin koulutusjärjestelmien laadun ja vaikuttavuuden parantaminen, koulutusjärjestelmiin pääsyn helpottaminen sekä koulutusjärjestelmien ja ympäröivän maailman lähentäminen. Tarkoituksenmukaisten taitojen kehittäminen tietoyhteiskuntaa varten on yksi ohjelman päätavoitteista. [50] Neuvoston asiakirja 6365/02, 20.2.2002. Barcelonassa 15.-16.3.2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto suhtautui työohjelmaan myönteisesti. http://europa.eu.int/comm/education/ policy_en.html programme. Helmikuussa 2002 komissio hyväksyi myös ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelmansa [51], jolla pyritään parantamaan ammatillista ja alueellista liikkuvuutta EU:n alueella. Suunnitelman tavoitteita ovat muun muassa teollisuuden ammattitaitovajeen torjuminen, koulutuslaitosten ja liike-elämän välisten kumppanuuksien kehittäminen sekä työmarkkinaosapuolten kannustaminen työntekijöille tarkoitettujen koulutusstrategioiden käyttöön ottamiseksi. Vuotuiset arvioinnit täytäntöönpanosta esitetään keväällä pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. [51] Ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskeva komission toimintasuunnitelma, KOM(2002) 72 lopullinen, 13.2.2002. http://europa.eu.int/comm/ employment_social/news/2002/feb/034_en.html. Euroopan työllisyysstrategiaa, joka käynnistettiin Luxemburgin työllisyyshuippukokouksessa viisi vuotta sitten, arvioitiin vuonna 2002 [52]. Vuoden 1997 jälkeen verotuksesta on tullut aiempaa enemmän työllisyyttä edistävää, elinikäisen oppimisen merkitystä on alettu korostaa entistä enemmän ja koulutusjärjestelmiä on mukautettu työmarkkinoiden tarpeisiin. Lisäksi jäsenvaltiot ovat kehittäneet toimenpiteitä hallinnon yksinkertaistamiseksi ja pienyritysten tukemiseksi työllisyyspolitiikan suuntaviivojen yrittäjyyspilarin mukaisella tavalla. Lisäksi luonnoksessa yhteiseksi työllisyysraportiksi [53] analysoidaan suuntaviivojen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. [52] Komission tiedonanto "Katsaus Euroopan työllisyysstrategian ensimmäisiin viiteen toteutusvuoteen", KOM(2002) 416 lopullinen, 17.7.2002. [53] Komission tiedonanto neuvostolle "Luonnos: Yhteinen työllisyysraportti 2002", KOM (2002) 621, 13.11.2002. Lisäksi elinikäistä oppimista koskevan tiedonannon [54] pohjalta käynnistettiin ns. Bruggen prosessi, jolla pyritään parantamaan EU:n jäsenvaltioiden, Euroopan talousalueen, ehdokasvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä ammatillisen koulutuksen alalla. [54] Komission tiedonanto "Eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen toteuttaminen", KOM(2001) 678 lopullinen, 21.11.2001. eEurope 2002 -toimintasuunnitelmassa [55] painotettiin selkeästi toimenpiteitä tietoyhteiskunnan teknologian (Information Society Technologies, IST) käytön parantamiseksi koulutuksessa; tämä toimintamalli toistuu eEurope 2005 -aloitteessa [56]. Parhaillaan on käynnissä IST-hankkeita työssä tapahtuvan itseoppimisen ja pk-yrityksissä tapahtuvan työssä oppimisen aloilla. Tietoyhteiskunnan teknologian käyttö virtuaalisen oppimisen tukena on tärkeä osa TTK-toimintaa koskevaa kuudetta puiteohjelmaa (katso jäljempänä oleva 8 jakso). [55] "eEurope 2002: Tietoyhteiskunta kaikille - toimintasuunnitelma", 14.6.2000, saatavilla WWW-sivustolla http://europa.eu.int/ eeurope. [56] Komission tiedonanto "eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille - Toimintasuunnitelma", KOM(2002) 263 lopullinen, 28.5.2002. Lokakuussa 2002 Kööpenhaminassa järjestettiin yhteistyössä puheenjohtajavaltiona toimineen Tanskan kanssa korkean tason konferenssi, jossa komissio esitteli Best-menettelyn mukaisen tieto- ja viestintätekniikan taitojen seurantaryhmän loppuraportin "e-Skills in Europe: Benchmarking Member States Policy Initiatives" [57]. Huhtikuussa 2002 käynnistettiin sitä täydentävä aloite "Information and Communication Technologies and e-Business skills for user industries and SMEs", jossa pyritään selvittämään tieto- ja viestintätekniikkaan ja sähköiseen kaupankäyntiin liittyviä taitoprofiileja eri teollisuudenaloilla. Tämä aloite auttaa tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien taitoprofiilien mukauttamisessa pk-yritysten tarpeisiin. Lisäksi eLearning-toimintasuunnitelmassa [58] keskitytään tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvään osaamisvajeeseen. Tähän liittyen komissio hyväksyi 19. joulukuuta 2002 ehdotuksen tieto- ja viestintätekniikan käyttöä koskevasta ohjelmasta, jolla edistetään koulutukseen pääsyä (eLearning-ohjelma) [59]. Lisäksi komissio esitteli ammattitaitoisen työvoiman saatavuuden varmistamiseksi tarvittavia toimenpiteitä kertomuksessa "Työvoimaosuuden nostaminen ja aktiivisen ikääntymisen edistäminen", jonka Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi [60]. [57] Lisätietoja tieto- ja viestintätekniikan taitojen seurantaryhmästä on saatavilla WWW-sivustolla http://europa.eu.int/comm/enterprise/ict/ policy/ict-skills/wshop/synthesis-report-v1.pdf [58] Komission tiedonanto "eLearning-toimintasuunnitelma - Katse huomispäivän koulutukseen", KOM(2001), 172 lopullinen, 28.3.2001. [59] Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council adopting a multi-annual programme (2004-2006) for the effective integration of Information and Communication Technologies (ICT) in education and training systems in Europe (eLearning Programme), KOM(2002) 751 lopullinen, 19.12.2002. [60] Komission raportti "Tukholman Eurooppa-neuvoston pyytämä raportti: Työvoimaosuuden nostaminen ja aktiivisen ikääntymisen edistäminen", KOM(2002) 9, 24.1.2002. Maaliskuussa 2002 eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet esittivät ammattitaidon ja pätevyyden kehittämistä koskevat toimintapuitteet ja sitoutuivat valvomaan toimintapuitteiden täytäntöönpanoa ja suorittamaan arvioinnin vuonna 2006. Työmarkkinaosapuolet ovat myös hyväksyneet monivuotisen työohjelman (2003-2005), joka koskee muun muassa Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanoa, elinikäistä oppimista, muutoksen sosiaalisten seurausten hallintaa ja mahdollisia toimia ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman tukemiseksi. Useimmat jäsenvaltiot harjoittavat vuosina 2000-2006 Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ohjelmien mukaista toimintaa, josta pk-yritykset hyötyvät yksin tai muiden kohderyhmien ohella koulutuksen ja henkilöresurssien kehittämisen alalla. Yleensä tukea annetaan pk-yritysten työntekijöille annettavan koulutuksen muodossa. 5. Verkkoyhteyksien parantaminen "Viranomaisia olisi kehotettava lisäämään sähköistä viestintää yhteyksissään pienyrityksiin. Yritysten olisi siten mahdollista saada neuvoja, tehdä hakemuksia, jättää veroilmoituksia tai hankkia yksinkertaisia tietoja verkossa ja niin ollen nopeammin ja halvemmin. Komission on näytettävä esimerkkiä tällä alalla." Jäsenvaltiot Pk-yritysten Internet-yhteydet lisääntyvät huomattavasti eräissä jäsenvaltioissa, esimerkiksi Kreikassa, Espanjassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kehitys on ollut erityisen vaikuttavaa Kreikassa, jossa Internet-yhteydet omistavien pk-yritysten osuus kasvoi 24 %:sta vuonna 1999 78 %:iin vuonna 2001. Vuonna 2001 Internet-yhteydet oli 70 %:lla Euroopan kaikista mikroyrityksistä ja yli 80 %:lla pienyrityksistä [61]. [61] Lähde: "Highlights from the 2001 Survey", Euroopan pk-yritysten seurantakeskus, 2002/1". Kaikkien jäsenvaltioiden hallitukset ovat sitoutuneet verkkoyhteyksien parantamiseen. Saksan, Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tavoitteena on saattaa 100 % julkisista palveluista verkkoon vuoteen 2005 mennessä ja Espanjan tavoitteena on 40 % vuoteen 2006 mennessä [62]. Useimmat jäsenvaltiot keskittyvät parantamaan ja virtaviivaistamaan online-palveluja, jotta ne vastaisivat nykyistä paremmin yritysten tarpeisiin (kuten viimevuotisessa peruskirjan täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessa suositeltiin), tekemään niistä käyttäjäystävällisempiä ja laajentamaan tarjottavien palvelujen valikoimaa. Useat jäsenvaltiot kehittävät järjestelmiä, joissa lomakkeet voidaan täyttää, allekirjoittaa ja käsitellä verkossa. [62] Myös Espanjan tavoitteena on saattaa 40 % palveluistaan verkkoon vuoteen 2006 mennessä. Lähde: komission tiedonanto "Yritysympäristön parantaminen", KOM(2002) 610 lopullinen, 7.11.2002. Seuraavat maat ovat ilmoittaneet WWW-portaaleista, jotka tarjoavat yrittäjille neuvontaa ja enenevässä määrin online-palveluja: Belgia, Saksa, Kreikka, Irlanti, Alankomaat, Itävalta [63], Portugali, Suomi, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja. Luxemburg valmistelee uutta WWW-portaalia "Guichet pour entreprise unique", joka tarjoaa tietoa yrityksen perustamisesta, kehittämisestä ja saneeraamisesta, ja on käynnistänyt hankkeen kaikkien hallinnollisten lomakkeiden saattamiseksi verkkoon. [63] Itävalta arvioi voivansa saattaa useimmat hallinnolliset menettelyt verkkoon vuonna 2003. Vuosina 2001-2002 online-menettelyjen lukumäärä nousi kolmesta seitsemään. Lähde: Itävallan kansallinen kertomus peruskirjasta. Erityisen käyttäjäystävällinen on Irlannin WWW-portaali BASIS ("Business Access to State Information and Services") [64], jonka kautta pääsee keskitetysti käyttämään kaikkia yrityksiin liittyviä julkisia palveluja ja joka on jäsennelty yritystoiminnan eri osa-alueiden mukaan (yrityksen perustaminen, henkilöstön palkkaaminen, verojen maksaminen, rahoituksen järjestäminen ja innovatiivisuus). [64] Katso www.basis.ie. Tanskassa on kehitteillä WWW-portaali, jonka avulla yritykset voivat hoitaa useimmat hallinnolliset toimenpiteet verkossa maksuttoman sähköisen allekirjoituksen avulla. Portaali, joka tulee käyttöön vuoden 2003 puolivälissä, pyrkii luomaan hallintoelinten välille automaattisen tietojenvaihdon siten, että yritykset ilmoittavat kulloisetkin tiedot vain yhdelle hallintoelimelle. Toinen hyvä esimerkki on Ruotsin WWW-portaali "Företagarguiden", joka otettiin käyttöön lokakuussa 2001 ja jossa sähköpostitse lähetettyihin tiedusteluihin vastataan 48 tunnin kuluessa [65]. [65] Katso www.foretagarguiden.se. ALV-ilmoitusten ja -maksusuoritusten online-käsittely on mahdollista Belgiassa [66], Kreikassa [67], Irlannissa [68], Suomessa ja Ruotsissa. Tällaisia palveluja on kehitteillä Belgiassa Flanderin alueella [69], Tanskassa ja Luxemburgissa. Itävallassa on toukokuusta 2001 lähtien lähetetty sähköisesti yli 7 000 veroilmoitusta. [66] Belgian EDIFACT- ja INTERVAT-hankkeet. Lähde: Belgian kansallinen kertomus peruskirjasta. [67] Kreikan WWW-sivusto TAXIS, jonka kautta on mahdollista jättää myös tuloveroilmoituksia. Lähde: Kreikan kansallinen kertomus peruskirjasta. [68] Irlannin online-palvelu ROS, joka koskee arvonlisäveroja ja tuloveroja. Lähde: Irlannin kansallinen kertomus peruskirjasta. [69] Belgiassa valtakunnallinen verotietokanta FISCONET on keväästä 2002 lähtien ollut online-käytössä. Lähde: Belgian kansallinen kertomus peruskirjasta. Muista innovatiivisista online-palveluista voidaan mainita Irlannin WWW-sivusto, jonka avulla patentti- ja tavaramerkkihakemusten online-käsittely on mahdollista, ja Suomen Internet-järjestelmä, jossa enintään viiden työntekijän mikroyritykset voivat maksaa palkat verkossa syksystä 2003 lähtien. Julkisia hankintoja koskevaa tietoa on saatavana verkossa eräissä jäsenvaltiossa, muun muassa Saksassa, Kreikassa, Irlannissa, Itävallassa ja Suomessa. Suomessa JULMA-sivustolla on lokakuusta 2001 lähtien julkaistu 900 julkisia hankintoja koskevaa ilmoitusta. Kreikka laajentaa parhaillaan yhdennettyä tullitietojärjestelmäänsä (ICIS) helpottaakseen tulli-ilmoitusten tekemistä. Komissio Tietoyhteiskunnan teknologiaa koskeva IST-ohjelma (Information Society Technologies Programme) [70] on TTK-toimintaa koskevien viidennen ja kuudennen puiteohjelman osa. Se täydentää huhtikuussa 2001 käynnistettyä GoDigital-aloitetta [71], jolla pyritään muun muassa lisäämään tietoisuutta ja levittämään sähköisen kaupankäynnin parhaita käytänteitä pk-yritysten keskuudessa. Tämän vuoksi komissio toteuttaa noin 70 IST-käynnistyshanketta, joihin osallistuu satoja eurooppalaista pk-yrityksiä. IST-ohjelma myötävaikuttaa merkittävällä tavalla GoDigital-aloitteeseen, koska siinä levitetään laaja-alaisesti pk-yritysten kokemuksia käynnistyshankkeista. eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa [72] todetaan, että "dynaamista sähköisen liiketoiminnan ympäristöä" on edistettävä. TTK-toimintaa koskevan kuudennen puiteohjelman mukaiset pk-yrityksiä koskevat toimet tukevat tätä prosessia (katso 8 jakso). [70] www.cordis.lu/ist. [71] "Pk-yritykset digitaaliaikaan", KOM(2001) 136 lopullinen, 13.3.2001, www.europa.eu.int/godigital. GoDigital-aloite on osa eEurope 2002 -toimintasuunnitelmaa. [72] Komission tiedonanto "eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille", KOM(2002) 263 lopullinen, 28.5.2002. www.europa.eu.int/information_society/eeurope. Lokakuussa 2002 luotiin "sähköisen kaupankäynnin oikeudellinen portaali", jota ylläpitää 13 Euroopan maassa toimivan 16 euroneuvontakeskuksen verkosto. Portaali on verkossa toimiva tietopalvelu, jossa esitetään yleiskatsaus asian kannalta merkitykselliseen sähköistä kaupankäyntiä koskevaan lainsäädäntöön ja itsesääntelyä koskeviin aloitteisiin sekä annetaan oikeudellista neuvontaa erilaisissa kysymyksissä. Tämä portaali auttaa komissiota toteamaan yritysten harjoittaman sähköisen kaupankäynnin kannalta suurimmat oikeudelliset ongelmat. Portaali aiotaan laajentaa kaikkiin jäsenvaltioihin ja mahdollisesti myös ehdokasvaltioihin. Vuonna 2001 hallintojen välistä tietojenvaihtoa koskevassa ohjelmassa (Interchange of Data between Administrations, IDA) käynnistettiin aloite public-services.eu -portaalin luomiseksi. Tästä portaalista, joka on parhaillaan kokeiluvaiheessa, pääsee keskitetysti käyttämään kaikkia verkossa olevia julkisia palveluja, joilla yrityksiä avustetaan rajatylittävän toiminnan harjoittamisessa. Marraskuussa 2001 komissio ja puheenjohtajavaltiona toiminut Belgia yhdessä järjestivät korkean tason ministerikokouksen, jonka aiheena olivat sähköistä hallintoa koskevat sovellukset. Tässä tapahtumassa julkistettiin sähköistä hallintoa koskevasta innovaatiosta myönnettävä eEurope-palkinto sekä ensimmäinen esikuva-analyysi verkossa olevista julkisista palveluista. Tapahtumassa tehdyt havainnot esitetään ministereiden antamassa julistuksessa [73]. [73] Ministereiden 29.11.2001 antama julistus sähköisestä hallinnosta; lisätietoja WWW-sivustolla http://europa.eu.int/information_society/ eeurope/egovconf/index_en.htm. 6. Yhtenäismarkkinoiden tehokkaampi hyödyntäminen "Komission ja jäsenvaltioiden on jatkettava käynnissä olevia uudistuksia, joilla pyritään saattamaan unionissa valmiiksi todelliset, pienyritysten kannalta hyvin toimivat sisämarkkinat pienyritysten kehitykselle ratkaisevilla aloilla kuten sähköisessä kaupankäynnissä, televiestinnässä, julkisissa palveluissa, julkisissa hankinnoissa ja rajat ylittävissä maksujärjestelmissä. Eurooppalaisia ja kansallisia kilpailusääntöjä olisi sovellettava tehokkaasti sen varmistamiseksi, että pienyrityksillä on kaikki mahdollisuudet päästä uusille markkinoille ja kilpailla niillä tasapuolisesti." Jäsenvaltiot Syksyllä 2002 ainoastaan viisi jäsenvaltiota - Tanska, Alankomaat, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta - oli saattanut 98,5 % kaikista sisämarkkinadirektiiveistä osaksi kansallista lainsäädäntöään ja yltänyt Tukholmassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tavoitteeseen, jonka mukaisesti täytäntöön panematta olevien direktiivien osuus on supistettava 1,5 %:iin. Keväällä 2002 tähän ryhmään kuuluivat myös Belgia ja Espanja. Tällä hetkellä täytäntöön panematta olevien direktiivien osuus on pienin Ruotsissa (0,4 %), jonka jälkeen tulevat Suomi (0.6 %) ja Tanska (0.7 %) [74]. [74] Sisämarkkinoiden tulostaulu N:o 11, marraskuu 2002, ja N:o 10, 16.5.2002. Vuoden 2002 aikana täytäntöön panematta olevien direktiivien osuus on entisestään kasvanut niissä maissa, jotka ovat kauimpana tavoitteesta, eli Ranskassa, Kreikassa, Portugalissa ja Itävallassa [75]. Suomi on ainoa jäsenvaltio, joka on yltänyt uuteen tavoitteeseen, jonka mukaisesti kaikki yli kaksi vuotta myöhässä olevat direktiivit on pantava täytäntöön kevääseen 2003 mennessä. Yltääkseen tähän tavoitteeseen muiden jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön direktiivejä, joiden lukumäärä vaihtelee Ruotsin yhdestä Ranskan 14:ään. [75] Ranskassa direktiiveistä täytäntöön panematta tällä hetkellä 3,8 %, vrt. 3,1 % keväällä 2002; Kreikassa 3,3 %, keväällä 2,7 %; Portugalissa 3,1 %, keväällä 2,1 %; ja Itävallassa 2,7 %, keväällä 2,1 %. Lähde: katso edellinen loppuviite. Tanskassa tehdään parhaillaan esikuva-analyysia eroista ja yhtäläisyyksistä jäsenvaltioiden tavoissa panna täytäntöön ja soveltaa samoja EY-direktiivejä. Itävallan kokeiluhanke "Chance Binnenmarkt" [76] pyrkii lisäämään pk-yritysten tietoisuutta sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista ja tarjoamaan maksuttomia neuvontapalveluja. [76] Tästä toimenpiteestä ilmoitettiin jo vuotta 2001 koskevassa Itävallan kertomuksessa. SOLVIT-ohjelman (katso jäljempänä) mukaisista kansallisen tason toimista ovat ilmoittaneet useat maat: Saksa, Portugali, Suomi, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja. Vain harvat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet edistyneensä kansallisten markkinoiden vapauttamisessa. Irlanti ja Itävalta ovat hyväksyneet lainsäädäntöä, jolla niiden kaasumarkkinoista tehdään entistä avoimemmat. Suomessa on tehty ehdotuksia useista toimenpiteistä, joilla kehitetään nyt täysin kilpailulle avoimia sähkömarkkinoita. Julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä tarkistetaan parhaillaan Kreikassa ja Portugalissa, ja Tanskassa on otettu käyttöön WWW-sivusto yrityksille, jotka katsovat tulleensa kaltoin kohdelluiksi julkisia hankintoja koskevissa asioissa. Kilpailuoikeuden osalta voidaan todeta, että Tanska on nostanut kilpailulain rikkomisesta annettavia sakkoja, että Irlanti on koonnut kaikki kilpailua ja sulautumia koskevat lakisääteiset järjestelyt vuoden 2002 kilpailulakiin ja että Itävalta on perustanut liittovaltion tasolla toimivan kilpailuviraston. Ruotsissa on tehty ehdotus uudesta säädöksestä, johon sisältyy säännöksiä kilpailua haittaavista julkisista toimijoista. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan yrityksiä koskevassa lakiehdotuksessa (Enterprise Bill) parannetaan pienyritysten suojaa epätervettä kilpailua vastaan [77]. [77] Yhdistyneessä kuningaskunnassa hallinnollisten vaikutusten arviointien yhteydessä analysoidaan myös kilpailuun kohdistuvia vaikutuksia. Lähde: Yhdistyneen kuningaskunnan kansallinen kertomus peruskirjasta. Komissio Komission nykyinen sisämarkkinastrategia on viisivuotinen ohjelma, jota on viimeksi arvioitu huhtikuussa [78] ja jonka painopiste on aloilla, joilla kehittäminen on eniten tarpeen, jotta EU:n yrityksistä tulee kilpailukykyisempiä ja jotta ne saadaan paremmin hyödyntämään yhtenäismarkkinoiden mahdollisuudet. [78] Komission tiedonanto "Sisämarkkinoiden strategian katsaus vuodeksi 2002: Lupauksista toimintaan", KOM(2002) 171, 11.4.2002. Asianmukainen henkistä omaisuutta suojaava järjestelmä tukee pk-yritysten innovaatiopyrkimyksiä. Komissio teki ehdotuksen asetukseksi yhteisön patentista [79], joka on yksi sisämarkkinastrategian ensisijaisista tavoitteista. Yhtenäinen patentti antaa yrityksille mahdollisuuden mukauttaa tuotantonsa ja jakelunsa EU:n kehitykseen ja vastata Yhdysvaltojen ja Japanin innovaatio- ja kilpailukykyhaasteisiin. Yhteisön patenttien on oltava kustannuksiltaan edullisia ja taattava oikeusvarmuus. Lisäksi komissio teki 20. helmikuuta 2002 ehdotuksen direktiiviksi tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta [80]; ehdotuksessa yhdenmukaistetaan ja selkiytetään alan säännöksiä. [79] Komission ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisön patentista, KOM(2000) 412 lopullinen, 1.8.2000, CNS 2000/0177, EYVL C 337 E/45, 28.11.2000, s. E/278. [80] Ehdotus direktiiviksi tietokoneella toteutettujen keksintöjen patentoitavuudesta, KOM(2002) 92 lopullinen, 20.2.2002. Heinäkuussa 2002 komissio hyväksyi toisen kaksivuotiskertomuksensa vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta sisämarkkinoilla [81]. Kertomuksen päätarkoituksena on arvioida vastavuoroisen tunnustamisen [82] alalla tapahtunutta edistymistä yhtenäismarkkinoilla vuodesta 1999 lähtien ja tuoda esille osa-alueita, joilla vastavuoroinen tunnustaminen edelleen aiheuttaa ongelmia. Komissio aikoo antaa tiedonannon, johon sisältyvät suuntaviivat talouden toimijoiden ja kansallisten viranomaisten välisestä tuotteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta. [81] Komission kertomus "Toinen kaksivuotiskertomus vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta sisämarkkinoilla", KOM(2002) 419, 23.7.2002. [82] Vastavuoroinen tunnustaminen tarkoittaa sitä, että jos (suuri tai pieni) yritys voi laillisesti myydä tuotteitaan kotimarkkinoillaan, se voi myydä niitä koko Euroopan unionin alueella. Arvioitaessa vaatimustenmukaisuutta moninkertainen testaaminen ja sertifiointi on EU:n alueella edelleen yleistä, vaikka testitulosten, merkintöjen ja todistusten vastavuoroista tunnustamista on pyritty edistämään. Tämän seurauksena aiheutuu lisäkustannuksia teollisuudelle ja varsinkin pk-yrityksille, joiden on maksettava useammasta kuin yhdestä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä. Tilannekatsauksen luomiseksi syksyllä 2002 käynnistettiin Best-menettelyn mukainen hanke, jossa pyritään tekemään tapaustutkimuksia eri aloilta. Tapaustutkimuksissa vertaillaan vaatimuksenmukaisuuden arviointimenettelyjä ja niiden taloudellisia vaikutuksia valituilla aloilla ja kehitetään indikaattoreita teollisuusyrityksiin - myös pk-yrityksiin - kohdistuvien vaikutusten mittaamiseksi. Vaikka sisämarkkinat yleensä ottaen toimivatkin hyvin, yritykset toisinaan joutuvat vaikeuksiin, jotka saattavat johtua siitä, että viranomaiset muissa jäsenvaltioissa soveltavat sisämarkkinasäädöksiä virheellisesti. SOLVIT [83] on komission perustama verkko, jonka tehtävänä on ratkaista säädösten virheelliseen soveltamiseen liittyviä ongelmia, joita voi ilmetä liike-elämän eri osa-alueilla, esimerkiksi tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyssä, julkisissa hankinnoissa, verotuksessa tai yrityksen perustamisessa. Sisämarkkinoita käsittelevä neuvosto vahvisti 1. maaliskuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa jäsenvaltioiden sitoutumisen järjestelmän tehokkaan toiminnan edistämiseen. SOLVIT-verkko, joka otettiin käyttöön 22. heinäkuuta 2002, on merkittävässä asemassa pyrittäessä tekemään EU:sta toimivampi ja käytännönläheisempi yritysten - varsinkin pienimpien yritysten - kannalta. [83] Komission tiedonanto "Tehokas ongelmanratkaisu sisämarkkinoilla ("SOLVIT")", KOM(2001) 702, 27.11.2001. Periaatteista "SOLVIT" ongelmanratkaisun käytössä - sisämarkkinoiden ongelmanratkaisuverkko - 7.12.2001 annettu komission suositus, EYVL L 331, 15.12.2001, s. 79. Komissio hyväksyi 11. joulukuuta 2002 tiedonannon, jolla pyritään parantamaan yhteisön oikeuden soveltamisen valvontaa [84]. Komissio hyväksyi 30. heinäkuuta 2002 kertomuksen palvelujen sisämarkkinatilanteesta [85]. Tässä kertomuksessa luodaan laaja katsaus esteisiin, jotka edelleen hankaloittavat palvelujen tarjoamista. Kertomuksessa todetaan, että nyt on kulunut kymmenen vuotta siitä, kun sisämarkkinoiden olisi pitänyt toteutua, ja että taloudellisesti yhdentyneen Eurooppa-kuvan ja sen todellisuuden välillä, jollaiseksi eurooppalaiset yritykset sen kokevat, on suuri ero. [84] KOM(2002) 725 , 11.12.2002. [85] Kertomus palvelujen sisämarkkinatilanteesta (KOM(2002) 441), laadittu osana palvelujen sisämarkkinastrategiaa (KOM(2000) 888). Merkittävä edistysaskel oli rajatylittäviä euromääräisiä maksuja koskevan asetuksen antaminen maksujen yhtenäismarkkinoiden luomiseksi [86]. Asetuksessa säädetään periaatteesta, jonka mukaan rajatylittäviä euromääräisiä maksuja ei saa asettaa maiden sisäisiä maksuja huonompaan asemaan. Asetuksen voimaanastumisen takaraja oli 1. heinäkuuta 2002 korttitapahtumien ja pankkiautomaattinostojen osalta ja se on 1. heinäkuuta 2003 tilisiirtojen osalta. Komission tutkimuksista käy ilmi, että rajatylittävistä maksuista peritään edelleen korkeita ja vaihtelevansuuruisia palvelumaksuja, vaikka pankkeja on useaan otteeseen kehotettu lopettamaan tämä käytäntö. Asetuksen mukaan rajatylittävistä maksuista perittävät palvelumaksut eivät saa poiketa maiden sisäisistä maksutapahtumista perittävistä palvelumaksuista, vaan palvelumaksujen on oltava yhtenäisiä välimatkasta riippumatta [87]. [86] Rajat ylittävistä euromääräisistä maksuista 19.12.2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 2560/2001. [87] Euroopan komission lehdistötiedote IP/01/1084. Joulukuussa 2001 komissio julkaisi keskusteluasiakirjan "Co-operatives in Enterprise Europe". Tässä asiakirjassa todettiin, että lainsäädäntöympäristöä on mukautettava osuuskuntien ominaispiirteiden mukaiseksi, ja tuotiin esille osuuskuntiin vaikuttavia eurooppalaisia politiikkoja ja aloitteita. Neuvosto pääsi 3. kesäkuuta 2002 yksimielisyyteen komission ehdotuksesta eurooppalaisen osuuskunnan säännöiksi [88], jotka noudattelevat eurooppayhtiön sääntöjä mutta jotka on suunniteltu nimenomaan osuuskuntamuotoista yritystä silmällä pitäen. Komissiossa valmistellaan parhaillaan ehdotusta eurooppalaisen yhdistyksen säännöiksi. [88] Muutettu ehdotus KOM(93) 252 lopullinen, 6.7.1993, EYVL C 236, 31.8.1993. 7. Verotus ja rahoitus "Verotusjärjestelmiä olisi mukautettava niin, että niillä palkittaisiin menestymistä, kannustettaisiin uusien yritysten perustamista, edistettäisiin pienyritysten laajentumista ja työpaikkojen luomista sekä helpotettaisiin pienyritysten perustamista ja yritysten luovutusta jatkajalle. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava parhaita käytänteitä verotukseen ja henkilökohtaisen toiminnan kannustimiin. Yrittäjät tarvitsevat rahoitusta suunnitelmiensa toteuttamiseksi. Parantaaksemme pienyritysten pääsyä rahoituspalveluihin: yksilöimme ja poistamme Euroopan laajuisten pääomamarkkinoiden luomisen sekä rahoituspalvelujen toimintasuunnitelman ja riskipääoman toimintasuunnitelman täytäntöönpanon esteet, parannamme pankkijärjestelmän ja pienyritysten välisiä suhteita luomalla sopivat olosuhteet luoton ja riskipääoman saatavuudelle, parannamme rakennerahastojen varojen saatavuutta ja toivotamme tervetulleiksi Euroopan investointipankin aloitteet uusien yritysten ja huipputeknologiayritysten saatavilla olevan rahoituksen lisäämiseksi sijoitusvälineet mukaan lukien." Jäsenvaltiot Kahdessa jäsenvaltiossa ollaan keventämässä yritysverotusta huomattavasti. Vuonna 2003 Irlanti alkaa soveltaa kaikkiin yrityksiin yhtenäistä alennettua 12,5 %:n veroastetta, jota sovelletaan jo nyt pienyrityksiin, joiden liikevaihto on alle 254 000 euroa. Irlanti on myös yksinkertaistanut veroilmoitusjärjestelmää niiden yritysten osalta, joiden liikevaihto on alle 320 000 euroa. Yhdistynyt kuningaskunta on alentanut yritysten veroastetta 23 %:sta 19 %:iin niiden yritysten osalta, joiden liikevaihto on 50 000300 000 Englannin puntaa. Uusien yritysten 19 %:n veroaste on alennettu 0 %:iin niiden yritysten osalta, joiden voitot jäävät alle 10 000 Englannin punnan. Useat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet toteuttaneensa erilaisia verotoimenpiteitä pienyritysten verotaakan keventämiseksi. Belgia on alentanut liikevaihtoon perustuvia pk-yritysten veroja siten, että yrityksille, joiden liikevaihto on alle 322 500 euroa, myönnetään osittainen vapautus veroista [89]. Tanska nosti ALV-velvollisuuden liikevaihtorajan 20 000 Tanskan kruunusta 50 000 Tanskan kruunuun ja antoi yrityksille, joiden liikevaihto on alle 15 miljoonaa Tanskan kruunua, mahdollisuuden jättää ALV-valvontailmoitukset neljännesvuosittain kuukausi-ilmoitusten asemesta. Yhdistyneen kuningaskunnan uusien sääntö