EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 23.6.2017 COM(2017) 338 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE kaupan ja investointien esteistä



1. tammikuuta 2016 – 31. joulukuuta 2016



KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE kaupan ja investointien esteistä



1. tammikuuta 2016 – 31. joulukuuta 2016 JOHDANTO Osana markkinoillepääsystrategiaa tässä kaupan ja investointien esteitä koskevassa seitsemännessä raportissa analysoidaan kaupan ja investointien esteitä, joista yritykset ja jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden (Market Access Partnership, MAP) kautta. Komission, jäsenvaltioiden ja Euroopan yritysten välinen kumppanuus on jo osoittautunut korvaamattomaksi välineeksi kerättäessä kaupan esteitä koskevia tietoja sekä priorisoitaessa ja määriteltäessä yhdessä yhteistä strategiaa esteiden poistamiseksi. Tämän kokemuksen perusteella ja ottaen huomioon protektionismin lisääntyminen komissio ilmoitti tiedonannossaan ”Kaikkien kauppa” tiiviimmästä kumppanuudesta, jolla vahvistetaan nykyisiä yhteisiä toimia ja laajennetaan niitä kaupan ja investointien esteiden poistamisesta vapaakauppasopimusten täytäntöönpanoon. Tämänvuotisessa kaupan ja investointien esteitä koskevassa raportissa keskitytään konkreettisiin esteisiin, jotka vaikuttavat suoraan EU:n talouden toimijoihin kolmansissa maissa. Tässä poiketaan edellisten raporttien tavasta analysoida yleisiä protektionistisia suuntauksia. Käsillä olevassa raportissa keskitytään tärkeimpiin esteisiin, jotka vaikuttavat EU:n vientiin 51 kolmanteen maahan ja jotka on ilmoitettu markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä ja kirjattu markkinoillepääsyä koskevan tietokannan (Market Access Database, MADB-tietokanta) kaupan esteiden osastoon. Tämän EU:n yrityksiin vaikuttavia toimenpiteitä koskevan analyysin perusteella voidaan myös tehdä päätelmiä, jotka vahvistavat, että protektionistiset suuntaukset ovat lisääntyneet, kuten aiemmissa kaupan ja investointien esteitä koskevissa raporteissa sekä protektionismin seurantaraporteissa havaittiin. Tämän raportin ensimmäisessä osassa esitetään numeerinen analyysi maittain, estetyypeittäin ja aloittain yhteensä 372 aktiivisesta kaupan ja investoinnin esteestä, jotka on rekisteröity MADB-tietokantaan, ja vuonna 2016 rekisteröidystä 36 uudesta esteestä. Toisessa osassa on yksityiskohtaisempi analyysi vuonna 2016 (1.1.–31.12.2016) raportoiduista uusista esteistä, kuvataan erityisiä suuntauksia eri maissa ja aloilla ja arvioidaan kauppavirtoja, joihin mahdollisesti kohdistuu vaikutuksia. Kolmannessa osassa kuvaillaan markkinoillepääsystrategiassa käytettyjä välineitä näiden esteiden torjumiseksi ja esitetään yleiskatsaus 20 esteestä, jotka poistettiin onnistuneesti vuonna 2016. Siinä esitetään myös yleinen analyysi kauppavirroista, joihin on mahdollisesti kohdistunut vaikutuksia, sekä analyysi keskeisistä aloista, jotka hyötyivät, ja lisäksi tuodaan esiin joitakin menestystarinoita. I. YLEISKATSAUS KAUPAN JA INVESTOINTIEN ESTEISTÄ Tässä luvussa esitetään tosiasioihin perustuva numeerinen analyysi kaupan esteistä kolmansissa maissa ja siihen liittyvät suuntaukset. Analyysi perustuu MADB-tietokannan kaupan esteiden osaston tietoihin. Tietokantaan kirjataan kaikki esteet, joiden osalta on toteutettu toimenpiteitä markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä. On syytä todeta, että MADB-tietokannassa (ja tässä raportissa) ei esitetä kattavaa yleiskatsausta kaikista EU:n talouden toimijoiden kohtaamista kaupan esteistä. Yritykset eivät ehkä halua ilmoittaa tietyistä esteistä markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä, koska ne toivovat voivansa poistaa ne tai kiertää niiden vaikutukset, tai estettä ei ehkä ole priorisoitu markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä. Jotkin yritykset eivät myöskään ehkä ole tietoisia mahdollisuudesta ratkaista esteitä markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden kautta. Vaikka MADB-tietokannassa ja tässä raportissa ei oteta kantaa kirjattujen toimenpiteiden lainmukaisuuteen, nämä esteet on havaittu ongelmallisiksi EU:n yritysten kannalta ja ne on priorisoitu lisätoimenpiteitä varten markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä, sillä ne voivat olla syrjiviä, suhteettomia tai kauppaa rajoittavia. A. KAUPAN JA INVESTOINTIEN ESTEIDEN KOKONAISMÄÄRÄ Tämän raportin laatimisaikana MADB-tietokantaan oli kirjattu yhteensä 372 aktiivista kaupan ja investointien estettä. Tämä luku osoittaa, että markkinoillepääsyä koskeva kumppanuus on foorumina onnistunut tunnistamaan kaupan esteitä, mutta se osoittaa myös, että käytössä on edelleen monia toimenpiteitä, joilla rajoitetaan EU:n viejien ja investoijien mahdollisuuksia. MADB-tietokannassa on mahdollista jaotella kirjatut kaupan esteet kolmannen maan, toimenpidetyypin ja alan mukaan. Tässä raportissa noudatetaan tätä jaottelua. 1. Kaikki esteet kolmannen maan mukaan jaoteltuna

Taulukossa 1 esitetään graafisesti näiden toimenpiteiden maantieteellinen jakauma. Vaikka G20-johtajat toistivat jälleen lupauksensa torjua protektionismia vuoden 2016 G20-huippukokouksessa, joka pidettiin 4.–5. syyskuuta 2016 Hangzhoussa, kymmenen maata, joilla on yhä käytössä eniten kaupan esteitä, ovat kaikki G20-maita. Eniten esteitä on havaittu Venäjällä, jonka osalta kirjattiin 33 toimenpidettä. Näistä 16 oli suoraan rajalla sovellettavia toimenpiteitä, 14 oli rajantakaisia toimenpiteitä ja 3 oli kauppaa vääristäviä tukia. Toiseksi eniten aktiivisia esteitä havaittiin Brasiliassa, Kiinassa ja Intiassa, joissa kussakin oli käytössä 23 toimenpidettä. Nämä olivat lähinnä rajantakaisia toimenpiteitä (14 Brasiliassa ja 12 Kiinassa ja Intiassa) mutta myös suoraan rajalla sovellettavia toimenpiteitä (9 Brasiliassa, 10 Kiinassa ja 11 Intiassa). Kiinan osalta MADB-tietokantaan kirjattiin yksi tukiin liittyvä toimenpide. Muut kolmannet maat, joiden osalta rekisteröitiin vähintään kymmenen kaupan tai investointien estettä, ovat Indonesia (17), Etelä-Korea (17), Argentiina (16), Yhdysvallat (16), Turkki (15), Australia (13), Thaimaa (11), Vietnam (11), Chile (10) ja Meksiko (10). Taulukko 1: Kaupan ja investointien esteiden maantieteellinen jakauma MADB-tietokannassa(* - G20-maat) 2. Kaikki esteet toimenpidetyypeittäin MADB-tietokannassa jaottelu voidaan esittää myös estetyypeittäin. Tätä havainnollistetaan taulukossa 2. Taulukko 2: MADB-tietokantaan kirjatut kaupan ja investointien esteet tyypeittäin Kaaviosta käy ilmi, että perinteisiä rajatoimenpiteitä ja rajantakaisia toimenpiteitä on käytössä yhtä paljon (kumpaakin 183). Rajatoimenpiteet ovat rajoituksia, jotka vaikuttavat suoraan tuontiin ja vientiin. Nämä ovat yleensä tullinkorotuksia, määrällisiä rajoituksia, terveys- ja kasvinsuojelutoimia (SPS), vientilupia tai suoria kauppakieltoja. Näihin esteisiin ovat turvautuneet useimmiten Venäjä (16), Intia (11), Argentiina (11), Kiina (10) ja Turkki (10). MADB-tietokantaan on kirjattu vastaava määrä rajantakaisia toimenpiteitä. Nämä esteet ovat palveluihin, investointeihin, julkisiin hankintoihin tai teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvä rajoituksia tai perusteettomia kaupan teknisiä esteitä. Tällaisia toimenpiteitä on kirjattu eniten Venäjän, Brasilian (14 kummankin), Kiinan (12) ja Intian (12) osalta. Kolmas esteiden pääluokka on kauppaa vääristävät tuet. Vaikka tukia käsitellään lähinnä tukien vastaisissa tutkimuksissa, jäsenvaltiot ja yritykset haluavat ilmoittaa joistakin tukijärjestelmistä (kuusi) myös markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä, mikä korostaa tästä epäoikeudenmukaisesta käytännöstä johtuvia yhä suurempia haasteita. Puolet kirjatuista erityisen paljon kauppaa vääristävistä tuista (kolme) on käytössä Venäjällä ja loput Kiinassa, Etelä-Koreassa ja Yhdysvalloissa (yksi kussakin). B. VUONNA 2016 RAPORTOIDUT KAUPAN JA INVESTOINTIEN ESTEET Koska kaupan ja investointien esteitä koskeva raportti kattaa aina yhden vuoden, se antaa hyvän vuosittaisen kuvan siitä, mitä uusia esteitä on ilmaantunut ja mitä esteiden poistamiseksi on tehty markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä. MADB-tietokantaan kirjattujen tietojen perusteella vuonna 2016 rekisteröitiin 36 uutta estettä 21 kolmannessa maassa. Uusien esteiden määrä vuonna 2016 vastasi näin ollen pitkälti vuonna 2015 kirjattuja 39:ää uutta toimenpidettä. 1. Vuonna 2016 raportoidut esteet kolmannen maan mukaan Näiden uusien esteiden maantieteellinen jakauma on esitetty taulukossa 3. Taulukko 3: Vuonna 2016 raportoitujen kaupan ja investointien esteiden maantieteellinen jakauma (* - G20-maat)

Vuonna 2016 eniten uusia esteitä raportoitiin Venäjän (kuusi) ja Intian (viisi) kanssa käydyissä kauppa- ja investointisuhteissa. Kaupan ja investointien esteitä koskevassa vimevuotisessa raportissa jo havaitut protektionistiset suuntaukset saivat näin vahvistuksen. Sveitsi turvautui myös kolmeen uuteen esteeseen, kun taas Algeriassa, Kiinassa, Egyptissä ja Turkissa otettiin kussakin käyttöön kaksi uutta estettä. Loput 14 uutta estettä raportoitiin muissa yksittäisissä kolmansissa maissa. 2. Vuonna 2016 raportoidut esteet toimenpidetyypeittäin Taulukossa 4 esitetään yleiskatsaus vuonna 2016 kirjatuista kolmesta tärkeimmästä toimenpidetyypistä. Taulukko 4: Vuonna 2016 raportoidut kaupan ja investointien esteet tyypeittäin Suurin osa vuonna 2016 rekisteröidyistä esteistä on rajantakaisia toimenpiteitä (20). Tämä osoittaa, että entistä enemmän turvaudutaan EU:n vientiin tai investointeihin vaikuttaviin sisäisiin toimenpiteisiin, joita on usein vaikea havaita ja poistaa. Useimpia kirjatuista rajoituksista käytettiin tavaroiden kaupan alalla. Ne liittyivät muun muassa perusteettomiin sääntelyesteisiin, sisäisiin verotoimenpiteisiin ja teollis- ja tekijänoikeuksiin (17). Joitakin uusia esteitä kirjattiin lisäksi palvelujen kaupan (kaksi) ja investointien (yksi) alalla. Vaikka vuonna 2016 kirjattiin enemmän rajantakaisia toimenpiteitä kuin tullissa sovellettavia EU:n viejiin vaikuttavia perinteisiä kaupan esteitä, uusien rajatoimenpiteiden määrä oli kuitenkin edelleen suuri (13). Suurin osa näistä rajoituksista vaikeutti tuontia kolmansiin maihin korotettuina tulleina, kiintiöinä, kieltoina tai kohtuuttoman hankalina lupajärjestelminä (kahdeksan). Lisäksi uusia terveys- ja kasvinsuojelutoimia (SPS) koskevia rajoituksia ilmaantui huomattava määrä (neljä). EU:n kauppakumppaneiden käyttöön ottamia uusia vientirajoituksia oli vain vähän vuonna 2016 (yksi). Vuonna 2016 raportoitujen esteiden luettelo sisälsi myös uusia tukitoimenpiteitä (kolme). Näistä osa liittyi yleiseen tukijärjestelmään (kaksi) ja osa liittyi nimenomaisesti vientiin (yksi). 3. Vuonna 2016 raportoitujen esteiden jakauma aloittain Taulukosta 5 käy ilmi, että vuonna 2016 rekisteröityjen uusien toimenpiteiden määrä vaikutti 13:een talouden alaan. Taulukko 5: Vuonna 2016 raportoidut kaupan ja investointien esteet aloittain Eniten uusia esteitä ilmoitettiin viinien ja väkevien alkoholijuomien alalla (seitsemän), jonka jälkeen tulivat maatalous ja kalastus (kuusi). Ajoneuvojen, lääkkeiden, palvelujen, lääkinnällisten laitteiden, lelujen sekä raudan, teräksen ja muiden kuin rautametallien alalla kirjattiin kaksi uutta estettä. Yksittäisistä esteistä raportoitiin myös rakennus-, huonekalu-, tieto- ja viestintätekniikka-, laivanrakennus- ja tekstiilialalla (kullakin yksi). Kirjattiin myös kuusi horisontaalista estettä, jotka vaikuttavat useisiin aloihin. II. TÄRKEIMMÄT VUONNA 2016 RAPORTOIDUT KAUPAN JA INVESTOINTIEN ESTEET Tässä luvussa esitetään perusteellisempi analyysi uusista esteistä seitsemässä kauppakumppanimaassa – Venäjällä, Intiassa, Sveitsissä, Kiinassa, Algeriassa, Egyptissä ja Turkissa – joiden osalta kirjattiin monia uusia esteitä vuonna 2016. Tässä arvioidaan myös niitä kauppavirtoja, joihin esteet ovat mahdollisesti vaikuttaneet. A. UUSIEN ESTEIDEN LAADULLINEN ANALYYSI 1. Venäjä Suuren kotimaisen talouskriisin kourissa kamppaileva Venäjä turvautui vuonna 2016 edelleen kaupan esteisiin suojatakseen paikallista teollisuuttaan. Tämä vahvisti aiemmissa raporteissa havaitut suuntaukset. Venäjä otti käyttöön eniten uusia esteitä vuonna 2016 (kuusi), jolloin tätä maata koskevien nykyisten esteiden määrä nousi 33:een. Myös kirjattujen kaupan esteiden kokonaismäärä oli suurin Venäjällä. Venäjän osalta keskeiset raportoidut esteet olivat kauppaa vääristävät tuet, ja kaksi uutta tällaista toimenpidettä kirjattiin vuonna 2016. Yhden uuden tukitoimenpiteen tavoitteena oli edistää Venäjän ajoneuvo- ja maatalouskonealan teollisuuslaitosten tuotantoa sen jälkeen, kun paikallinen kysyntä oli heikentynyt voimakkaasti. Tässä yhteydessä hallitus antoi kaksi asetusta, joissa myönnettiin vientitukea liittovaltion talousarviosta näiden alojen Venäjällä toimiville yrityksille.

Hallitus otti myös käyttöön erityisiä rajoituksia, jotka koskivat ulkomaisten yritysten osallistumista valtion omistamien yritysten tai valtion tukemien yksityisten yritysten investointihankkeisiin. Tässä yhteydessä Venäjä myönsi myös 15 prosentin hintaetuuden venäläisille yrityksille, jotka osallistuvat valtion omistamien yritysten tarjouskilpailuihin. Lisäksi Venäjä otti käyttöön kaksi uutta sertifiointiin liittyvää estettä, jotka koskevat sementti- ja lääkealaa ja joiden tarkoituksena on suojata paikallista tuotantoa ja edistää tuotannon lokalisointia edelleen. Sementin osalta Venäjä otti käyttöön pakolliset sertifiointivaatimukset, mutta ei myöntänyt todistuksia tuontiyrityksille (paitsi valkosementin osalta), mikä on lopettanut sementin viennin Venäjälle maaliskuusta 2016 lähtien. Venäjä on myös ottanut käyttöön vaatimuksen hyviä tuotantotapoja koskevasta todistuksesta lääkkeiden myynnin ja myyntilupien uusimiseksi ilman, että se varmisti, että sillä on riittävät valmiudet näihin menettelyihin. Tämä on aiheuttanut perusteettomia viivästyksiä EU:n lääketeollisuudelle. Venäjä (yhdessä Kazakstanin kanssa) on myös ilmoittanut muutosluonnoksesta Eurasian talousunionin lelujen turvallisuutta koskevaan asetukseen ja aikoo ottaa käyttöön henkistä ja opetuksen turvallisuutta koskevia vaatimuksia. Tämä on ennennäkemätöntä kansainvälisessä käytännössä eikä tällä näytä olevan mitään yhteyttä varsinaisiin lelujen turvallisuutta koskeviin tavoitteisiin. Venäjä otti myös käyttöön merkittävän rajatoimenpiteen, rahdinkuljettajia koskevan kauttakulkukiellon maanteillä ja rautateillä Ukrainan alueelta Venäjän kautta Kazakstanin ja Kirgisian alueelle niiden alkuperästä riippumatta (mukaan lukien EU). Rajoitus on lisännyt huomattavasti tiettyjen EU:n viejien kuljetuskustannuksia. On tärkeää todeta, että Venäjä laajensi myös ulkomaisten yritysten julkisiin hankintoihin osallistumista koskevia pitkäaikaisia rajoituksia koskemaan myös kahta muuta alaa (elintarvikkeet ja radioelektroniikkatuotteet). Tätä raporttia laadittaessa näitä kysymyksiä ei ole pidetty uusina esteinä, vaan niiden katsotaan pikemminkin olevan uusia näkökohtia julkisia hankintoja koskeviin pitkäaikaisiin rajoituksiin, joiden soveltamisalaan kuului jo monia eri tuotteita (tekstiilit, lääkinnälliset laitteet, maahantuodut ajoneuvot, kevyen teollisuuden tuonti, koneet ja laitteet, lääkkeet, ohjelmistot). Komissio on ottanut Venäjän kanssa esiin kaikki uudet ja vanhat esteet kaikilla käytettävissä olevilla foorumeilla, myös vuoden 2016 WTO:n Venäjää koskevassa kauppapolitiikan tarkastelussa, asianomaisissa WTO:n komiteoissa sekä kahdenvälisissä kokouksissa ja kirjeissä. Kun Venäjän politiikka oli Venäjän WTO-sitoumusten vastainen, EU turvautui myös WTO:n riitojenratkaisujärjestelmään. Vuonna 2016 WTO:n paneelit ovat ratkaisseet EU:n sianlihatuotteiden vientiä (valituselin vahvisti asian 23.2.2017) ja Venäjän tietyille maatalous- ja teollisuustuotteille asettamia kohtuuttomia tulleja koskevat asiat EU:n hyväksi (kohtuullinen aika, jonka kuluessa Venäjän on noudatettava WTO:n päätöstä, ei ollut vielä umpeutunut raportin laatimishetkellä). 2. Intia Intia otti vuonna 2016 käyttöön viisi uutta estettä, jolloin esteiden kokonaismäärä nousi 23:een. Edellisen vuoden kaupan ja investointien esteitä koskevassa raportissa havaitut protektionistiset suuntaukset saivat näin ollen vahvistuksen. Suurin osa käyttöön otetuista uusista rajoituksista oli rajantakaisia toimenpiteitä (neljä), jotka kohdistuivat moneen eri alaan, muun muassa teräkseen, lääkinnällisiin laitteisiin, tekstiileihin sekä viineihin ja väkeviin alkoholijuomiin. Teräsalan osalta Intia otti helmikuussa 2016 käyttöön vähimmäistuontihinnan, joka koski 173:a terästuotetta. Joulukuussa 2016 toimenpidettä jatkettiin kahdella kuukaudella ja laajennettiin koskemaan 19:ää uutta terästuotetta. Lisäksi Intian kansallisen standardointijärjestön (Bureau of Indian Standards, BIS) hallinnoimaan pakolliseen sertifiointijärjestelmään kuuluvien tuotteiden luetteloa laajennettiin kesäkuussa 2016 koskemaan kolmea uutta ruostumattomasta teräksestä valmistettua tuotetta. Siihen kuului aiemmin jo 35 terästuotetta, jotka määriteltiin laadunvalvonnasta vuonna 2012 annetussa säädöksessä (Quality Control order). Lääkinnällisiä laitteita säännellään Intiassa yhä ”lääkkeinä” Intian lääkkeitä ja kosmetiikkaa koskevan lain ja sääntöjen mukaan, mikä tarkoittaa, että niihin sovelletaan tarpeettomasti tiukempia vaatimuksia. Tässä yhteydessä ”kunnostettujen” lääkinnällisten laitteiden (eli tuotteet, jotka on valmistettu kokonaan uudelleen ja joita ei näin ollen voida pitää käytettyinä laitteina) vienti on kielletty, mikä rajoittaa EU:n tuottajien vientimahdollisuuksia. Tekstiilien osalta tiettyjen tuotteiden vähittäismyynnissä käytettävälle enimmäishinnalle asetetut lisätullit ovat kaksinkertaistuneet (30 prosentista 60 prosenttiin). Korotus yhdistettynä siihen liittyviin laskeutumismaksuihin aiheuttaa raskaan taakan EU:n vaatealalle. Lisäksi perusteettomat sääntelypoikkeamat merkintävaatimuksia koskevista kansainvälisistä standardeista ja kansalliset verotoimenpiteet vaikuttavat liiketoimintamahdollisuuksiin viinien ja väkevien alkoholijuomien alalla Intiassa. Vaikka televiestintälaitteiden viennin osalta raportoitiin osittain myönteisestä kehityksestä vuonna 2016, joitakin työläitä vaatimuksia oli yhä voimassa, kuten velvollisuus jälleenviedä käytettyjä sähkö- ja elektroniikkalaitteita, kun kyse oli korjauksesta, testauksesta, tutkimuksesta ja kehityksestä tai hanketyöstä. Tämä johtaa tuonnin viivästyksiin, jotka vaikuttavat kielteisesti sekä televiestintäverkkojen korjauksiin että mahdollisiin tutkimuksen yhteistyöhankkeisiin. Vaikka laajaa vapaakauppasopimusta koskevat neuvottelut Intian kanssa keskeytettiin tosiasiallisesti kesällä 2013 tavoitteiden ja odotusten välisen epäsuhdan vuoksi, komissio tuo näitä asioita säännöllisesti esiin Intian viranomaisten kanssa kaikilla käytettävissä olevilla monenvälisillä ja kahdenvälisillä foorumeilla, kuten WTO:n kaupan teknisiä esteitä (TBT) käsittelevässä komiteassa tai EU:n ja Intian välisissä työryhmissä ja kauppaa käsittelevässä alakomiteassa. 3. Sveitsi Sveitsin osalta otettiin esiin kolme uutta estettä markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä vuonna 2016. Rekisteröityjen esteiden kokonaismäärä nousi näin ollen seitsemään. Uusista rajoituksista kaksi koskee palvelualoja: palveluja tarjoavien EU:n yritysten oli toistaiseksi rekisteröidyttävä arvonlisäverovelvollisiksi Sveitsissä, jos niiden vuotuinen liikevaihto Sveitsissä ylitti tietyn rajan. Vuonna 2016 ehdotetun uuden lain mukaan viittaus liikevaihtoon Sveitsissä muutettaisiin maailmanlaajuiseksi liikevaihdoksi. Näin ollen useimpien rajat ylittäviä palveluja Sveitsissä tarjoavien EU:n yritysten olisi rekisteröidyttävä arvonlisäverovelvolliseksi ja maksettava arvonlisäveroa. Lisäksi EU:ssa toimiva yritys tarvitsisi veroedustajan Sveitsissä, mikä aiheuttaa lisäkustannuksia. Arvonlisäverosta vapautettuja, arvoltaan alhaisia lähetyksiä koskevia sääntöjä muutettiin myös, minkä seurauksena arvoltaan alhaisen (erityisesti verkkokaupan kautta tapahtuvan) tuonnin houkuttelevuus väheni. Lisäksi tiettyjä käsityöläisiä koskevissa uusissa rekisteröintivaatimuksissa, jotka on otettu käyttöön Ticinon kantonissa, vaaditaan, että useiden käsityöläisammattien harjoittajien (esim. puusepät, maalarit, puutarhurit) on rekisteröidyttävä ammatillisten (esim. todistus ja käytännön kokemuksen vähimmäisvuosimäärä) ja henkilökohtaisten (esim. ei rikosrekisteriä) vaatimusten perusteella. Hakijan on osoitettava, että nämä vaatimukset täyttyvät, ja kun kyse on ulkomaalaisista, toimivaltaisten viranomaisten antamilla sertifioiduilla asiakirjoilla. Tämä vaikuttaa kielteisesti eurooppalaisten ammattilaisten mahdollisuuksiin tarjota tällaisia palveluja. Sveitsi otti myös käyttöön rajatoimenpiteen luokittelemalla uudelleen maustetun lihan tullit, jolloin nämä tullit nousivat huomattavasti. Tällä välin on tehty päätös alentaa sellaisen maustetun lihan tullia, joka on ”tuotu kuivalihan valmistusta varten”., Maahantuojien on kuitenkin pyynnöstä todistettava, että liha on tuotu kyseistä tarkoitusta varten. Osaan EU:n vientiin sovelletaan näin ollen edelleen korkeampia tulleja. EU on ottanut nämä esteet esiin Sveitsin kanssa sekä paikallisesti asiantuntijatasolla yhdessä markkinoillepääsyä käsittelevän tiimin kanssa että virallisemmin tulleja, henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja maataloutta käsittelevän sekakomitean kokouksissa. 4. Kiina

Kuten edellisessä kaupan ja investointien esteitä koskevassa raportissa sekä MADB-tietokannassa tuotiin esiin, Kiina kuuluu edelleen EU:n kauppaa eniten rajoittavien kumppaneiden joukkoon. EU:n yritykset kohtaavat Kiinassa lukuisia pitkäaikaisia esteitä, muun muassa yhteisyrityksiä koskevia vaatimuksia, markkinoillepääsyä koskevia rajoituksia, teknologiansiirtoa koskevia velvoitteita ja perusteettomia teknisiä määräyksiä. Kiinan tuotanto on edelleen tärkein tekijä, joka aiheuttaa nykyisen ja yhä pahenevan maailmanlaajuisen ylikapasiteetin teräsalalla sekä lukuisilla muilla aloilla, joita eivät ole ainoastaan perinteiset energiavaltaiset alat vaan myös korkean teknologian alat. Kiinan ylikapasiteetti ylittää joissakin tapauksissa EU:n kokonaistuotannon tai EU:n kokonaismarkkinat. Tämä johtaa epäoikeudenmukaisten hintojen aiheuttamaan polkumyynnin riskiin ja vakaviin markkinahäiriöihin EU:ssa. Vuonna 2016 raportoitiin markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä kahdesta uudesta esteestä (molemmat rajantakaisia sääntelytoimenpiteitä) huonekalualalla ja lääkinnällisten laitteiden alalla. Huonekalualalla otettiin käyttöön tiettyjä haihtuvia orgaanisia yhdisteitä koskevia rajoituksia, jotka eivät ole kansainvälisten standardien mukaisia ja jotka aiheuttavat merkittävän riskin EU:n yrityksille, jotka eivät pysty myymään tuotteitaan Kiinassa. Komissio otti nämä toimenpiteet esiin asianomaisissa kaupan teknisiä esteitä koskevissa ilmoituksissa ja useissa muissa tilanteissa WTO:n kaupan teknisiä esteitä käsittelevässä komiteassa sekä EU:n ja Kiinan välisen komitean kahdenvälisissä kokouksissa. Lääkinnällisten laitteiden osalta Kiina päivitti sääntelyvaatimuksensa vuonna 2016 julkaisemalla toisen luettelon, joka sisälsi 350 laitetta, jotka oli vapautettu kliinisistä tutkimuksista. Jotta laitteet voidaan rekisteröidä Kiinassa, innovatiivisimmille laitteille on edelleen tehtävä kliininen tutkimus Kiinassa. Komissio pyytää säännöllisesti Kiinaa yhdenmukaistamaan lääkinnällisten laitteiden sääntelyjärjestelmänsä kansainvälisten standardien ja käytäntöjen kanssa, muun muassa EU:n ja Kiinan välisissä lääkinnällisten laitteiden asiantuntijoiden pyöreän pöydän neuvotteluissa (EU-China Medical Device Expert Roundtable), EU:n ja Kiinan välisessä vuotuisessa sääntelyä koskevassa vuoropuhelussa ja markkinoillepääsyä koskevissa kokouksissa sekä EU:n ja Kiinan elintarvike- ja lääkeviranomaisen korkean tason kokouksessa. Samalla kun EU käsittelee vuonna 2016 kirjattuja uusia esteitä, se toteuttaa myös kaikki tarvittavat toimet, jotka voivat osaltaan edistää MADB-tietokantaan kirjattujen 23 nykyisen esteen poistamista. Uusien esteiden käyttöönoton mahdollisuus on kuitenkin edelleen merkittävä. Kiina ottaa esimerkiksi käyttöön horisontaalisia turvallisuuteen liittyviä sääntöjä, joilla on taloudellisia vaikutuksia useilla aloilla. Kiina on myös äskettäin ilmoittanut tulevasta lainsäädännöstä EU:n talouden toimijoille tärkeillä aloilla, kuten uusia energialähteitä hyödyntävien ajoneuvojen alalla. Lisäksi Kiina on ilmoittanut aikovansa ottaa käyttöön perusteettomia elintarvikkeiden sertifiointia koskevia vaatimuksia, jotka vaikuttavat moniin tuotteisiin, joihin kuuluvat juomat (alkoholijuomat ja alkoholittomat juomat), makeiset, suklaa, keksit, hillot, hillokkeet ja muut hedelmätuotteet, myllytuotteet ja vilja, aamiaismurot sekä kuivatut tuotteet, kuten nuudelit ja pasta. Näitä toimenpiteitä, jos ne vahvistetaan, käsitellään kaupan ja investointien esteitä koskevan raportin seuraavassa painoksessa. 5. Algeria Algeria ei ole ollut näkyvästi esillä aikaisempien vuosien raporteissa. Jatkuvasti pahenevan vaihto- ja kauppataseen vuoksi ja paikallisen teollisuustuotannon lisäämiseksi Algeria otti vuonna 2016 käyttöön kaksi merkittävää estettä, joilla on laaja-alaisia vaikutuksia EU:n viejille useilla aloilla. Vuoden 2015 lainsäädäntö mahdollisti laaja-alaiset määrälliset rajoitukset. Sen nojalla otettiin vuonna 2016 käyttöön tuontilupajärjestelmä, joka koski neljää tuoteryhmää (ajoneuvot, sementti, raudoitustangot ja teräsvalssilanka). Tämä vaikutti merkittävästi EU:n viejiin vuonna 2016. Esimerkiksi vuonna 2016 myönnettiin ainoastaan noin 57 000 lupaa EU:n ajoneuvojen vientiä varten. Määrä laski huomattavasti verrattuna EU:n aikaisempien vuosien vientiin näille markkinoille (esim. noin 245 000 ajoneuvoa vuonna 2012). Toimenpide vaikutti merkittävästi myös raudoitustankoihin, sementtiin ja teräsvalssilankatuotteisiin. Lisäksi Algeria turvautui edelleen teollisuuden lokalisointia koskevaan politiikkaan, joka aloitettiin vuoden 2015 rahoituslailla, ja antoi asetuksen, jolla otettiin käyttöön horisontaalinen laaja-alainen kulutusluotto Algeriassa valmistettujen tai koottujen tuotteiden ostamista varten vuodesta 2016 lähtien. EU on ottanut nämä asiat esille Algerian kanssa EU:n ja Algerian välisen assosiaatiosopimuksen yhteydessä, mutta Algeria ei ole halukas muuttamaan kauppaa rajoittavaa politiikkaansa. Tämä vaikuttaa osaltaan myös siihen, että WTO:n jäsenyyttä koskevat neuvottelut eivät ole edistyneet. 6. Egypti Egypti ei ole ollut huomion kohteena aikaisemmissa raporteissa, mutta nykyisin siellä otetaan entistä enemmän kaupan esteitä käyttöön. Äskettäisessä laaja-alaisessa toimenpiteessä, joka koski 25:tä elintarvikeryhmää aina maataloustuotteista, pyöristä, kosmetiikasta ja vaatteista keraamisiin laattoihin ja huonekaluihin, Egyptin hallitus otti käyttöön sellaisten yritysten pakollisen rekisteröinnin, jotka haluavat viedä tuotteitaan Egyptiin. Rekisteröintiä varten asetuksessa vaaditaan muun muassa todistus siitä, että tuottajalla ja/tai tuotemerkin omistajalla on käytössä laadunvalvontajärjestelmä. Kaikkien toimitettavien asiakirjojen on oltava kauppakamarin sertifioimia, Egyptin suurlähetystön hyväksymiä ja akkreditoidun käännöskeskuksen kääntämiä. On esitetty epäilyjä siitä, onko toimenpide WTO:n sääntöjen sekä EU:n ja Egyptin välisen assosiaatiosopimuksen mukainen. Toimenpide aiheuttaa myös monia käytännön ongelmia yrityksille (esim. rekisteröintimenettelyn avoimuuden puute, valitusmenettelyn puuttuminen ja kohtuuttomat viivästykset). EU on esittänyt huolensa kaikilla käytettävissä olevilla foorumeilla, myös WTO:n kaupan teknisiä esteitä käsittelevässä komiteassa, EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen kahdenvälisellä tasolla, Kairossa toimivassa EU:n lähetystössä sekä korkealla poliittisella tasolla laaditussa kirjeessä. Lisäksi Egypti valmistelee luonnosta ajoneuvoveron kannustinjärjestelmästä, jonka tavoitteena on pakotettu lokalisointi. Järjestelmässä annettaisiin verovähennyksiä yrityksille, jotka saavuttavat paikallisten komponenttien osuutta ja paikallisen tuotannon määrää koskevat vaaditut tasot ja/tai viennin määrää koskevan rajan. 7. Turkki Turkki on viime vuosina ylläpitänyt useita kaupan esteitä, jotka ovat EU:n ja Turkin välisen tulliliiton mukaisten velvoitteiden vastaisia, kuten raskaat tullimenettelyt tai lisätullit. Vuonna 2016 Turkki otti käyttöön kaksi kauppaa rajoittavaa lisätoimenpidettä, ja raportoitujen kaupan esteiden kokonaismäärä nousi näin ollen 15:een. Toinen näistä uusista esteistä on Turkin käyttöönottamat kohtuuttomat sertifiointivaatimukset, jotka koskevat lukuisia tuotteita (mukaan lukien koneet, sähkömoottorit ja pumput), vaikka näihin tuotteisiin ei ole liittynyt toimintahäiriöiden tai vikojen aiheuttamia onnettomuuksia. Näin ollen monella EU:n yrityksellä on ollut tullimenettelyyn liittyviä ongelmia Turkin viennissä. Toinen merkittävä uusi kaupan este on se, että Turkin viranomaiset panevat täytäntöön pakotettuja lokalisointitoimenpiteitä lääkealalla edistääkseen paikallista tuotantoa Turkissa. Turkin terveysministeriö on pyytänyt useiden lääketuotteiden ulkomaisia valmistajia valmistamaan tuotteita paikallisesti. Jos ulkomaisten valmistajien lokalisointia koskeva sitoumus ei ole ”riittävä”, tuotteet poistetaan tuoteluettelosta, jossa mainitut tuotteet voidaan korvata Turkin sairausvakuutusjärjestelmässä. Tämä merkitsee, että näiden tuotteiden pääsy Turkin markkinoille estyy tehokkaasti. Toimenpide syrjii tuontia, ja sillä on vakavia vaikutuksia EU:n lääketeollisuuden kykyyn harjoittaa vientiä Turkkiin ja toimia Turkissa, mikä voi johtaa markkinaosuuden huomattavaan menetykseen. EU:n huoli uusista toimenpiteistä on tuotu esiin monissa kahdenvälisissä kokouksissa Turkin talousministeriön, terveys- ja lääkeministeriön sekä lääkinnällisistä laitteista vastaavan viranomaisen kanssa. Komissio tutkii edelleen näitä ja muita kauppaa haittaavia esteitä tavoitteenaan estää protektionististen toimenpiteiden laajeneminen edelleen, lisätä eurooppalaisten yritysten markkinoillepääsyä sekä parantaa kaupan yleistä toimintaympäristöä. Tulevissa tulliliiton nykyaikaistamista ja sen soveltamisalan laajentamista koskevissa neuvotteluissa otetaan huomioon myös se, onko Turkki noudattanut EU:n ja Turkin tulliliiton mukaisia nykyisiä velvoitteitaan. B. KAUPPAVIRRAT, JOIHIN VUONNA 2016 KIRJATUT ESTEET MAHDOLLISESTI VAIKUTTAVAT

Tiettyjen markkinoillepääsyä koskevien esteiden taloudellisten vaikutusten arvioiminen on haastavaa, ja se vaatii tiivistä yhteistyötä liike-elämän, jäsenvaltioiden ja komission välillä. Yksi tekijä, joka on otettava huomioon, kun priorisoidaan kaupan esteitä markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä, on raportoitujen uusien toimenpiteiden odotettu vaikutus. Vaikka komissio aikoo tulevaisuudessa keskittyä enemmän tällaisen tiedon keruuseen markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden kautta, kirjattuja esteitä koskevia taloudellisia tietoja on saatavilla vain rajoitetusti, vaikka niiden määrä kasvaa. Näin ollen tässä osassa analysoidaan kauppavirtoja, joihin tavaroiden kaupan uudet esteet mahdollisesti vaikuttavat. Tämä perustuu harmonisoidun järjestelmän (HS) tariffikoodien EU:n kahdenvälistä vientiä koskeviin lukuihin (ja tuontilukuihin, kun kyse on kolmansien maiden vientirajoituksista). Koska vuonna 2016 käyttöön otetut esteet ovat ehkä jo rajoittaneet EU:n vientiä kyseisenä vuonna, analyysi perustuu kolmen edeltävän vuoden 2013–2015 keskimääräisiin kauppavirtoihin. Vaikka kaupan esteiden täsmällistä vaikutusta kauppavirtoihin ei voitu mitata, tämä antaa kuitenkin jonkinlaisen käsityksen kaupan esteiden vaikutuspiiriin mahdollisesti kuuluvan viennin merkityksestä. Tätä menetelmää sovellettiin 32:een vuonna 2016 kirjatusta 36 uudesta esteestä, lukuun ottamatta kahta palvelutoimenpidettä ja yhtä investointitoimenpidettä (joiden osalta ei ole saatavilla kauppavirtatietoja). Lisäksi menetelmää sovellettiin yhteen tärkeään horisontaaliseen toimenpiteeseen, jonka osalta ei voitu määrittää toimenpiteen vaikutuspiiriin kuuluvia aloja. Tämä arvioinnin tulos osoittaa, että vuonna 2016 kirjatut uudet kaupan esteet vaikuttivat mahdollisesti jopa noin 27,17 miljardin euron verran EU:n vientiin. Tämä ylittää EU:n kokonaisviennin Etelä-Afrikan, Algerian tai Ukrainan kaltaisiin kauppakumppanimaihin ja vastaa 1,6:ta prosenttia EU:n maailmanlaajuisesta kokonaisviennistä samana vuonna. On arvioitu, että Venäjän käyttöön ottamilla toimenpiteillä on yhdessä voinut olla suurin vaikutus EU:n vientiin, ja tämä on mahdollisesti vaikuttanut arvoltaan jopa 12,26 miljardin euron suuruisiin kauppavirtoihin. Seuraavaksi suurin vaikutus on mahdollisesti ollut Algerian (3,75 miljardia euroa), Kiinan (3,7 miljardia euroa), Turkin (2,69 miljardia euroa), Intian (2,2 miljardia euroa) ja Egyptin (1,72 miljardia euroa) käyttöön ottamilla esteillä. Tässä analyysissä osoitettiin myös, että Venäjän käyttöön ottamat uudet toimenpiteet kohdistuivat erityisesti aloihin, joilla EU:n vienti Venäjälle on perinteisesti ollut vahva. Esimerkiksi ennen kuin Venäjä otti käyttöön lääkkeitä koskevat perusteettomat sertifiointivaatimukset, EU:n lääkevienti Venäjälle oli arvoltaan 6,1 miljardia euroa vuodessa. Myös ajoneuvoille ja maatalouskoneille myönnetyt tuet saattavat vaikuttaa kauppavirtoihin näillä aloilla, joilla EU:n vienti Venäjälle on arvoltaan 5,85 miljardia euroa vuodessa. Algerian päätöksellä ottaa käyttöön uusia määrällisiä rajoituksia ja moottoriajoneuvoja, sementtiä, terästä ja teräsvalssilankaa koskevalla tuontilupajärjestelmällä saattaa myös olla merkittävä vaikutus EU:n viejiin. Näiden alojen aikaisempi vienti oli arvoltaan 3,75 miljardia euroa. Muut erittäin suuriin kauppavirtoihin mahdollisesti vaikuttavat esteet ovat Kiinan lääkinnällisiä laitteita koskevat kliiniset tutkimusvelvoitteet, jotka voivat vaarantaa EU:n 2,95 miljardin euron arvoisen viennin. Turkin useille tuotteille, muun muassa koneille, sähkömoottoreille ja pumpuille, asettamilla raskailla tullimenettelyillä voi olla kielteinen vaikutus EU:n 2,6 miljardia euron arvoiseen vientiin. Intian asettama vähimmäistuontihinta teräkselle voi vaikuttaa kielteisesti EU:n 1,36 miljardin arvoiseen vientiin. Lisäksi Egyptissä tehtaan rekisteröintiä koskevat vaatimukset, jotka koskevat 25:tä elintarvikeryhmää maataloustuotteista, pyöristä, kosmetiikasta ja vaatteista keraamisiin laattoihin ja huonekaluihin, voivat vaikuttaa kauppavirtoihin. Näiden alojen EU:n viennin arvo on 1,03 miljardia euroa. Uusilla markkinoillepääsyn esteillä voi olla suuri vaikutus kauppaan, mikä vahvistaa EU:n markkinoillepääsystrategian ja tiiviimmän kumppanuuden merkitystä kauppaa rajoittavien toimenpiteiden seurannassa ja torjunnassa maailmanlaajuisesti sekä niiden priorisoinnissa ja torjunnassa tarkoituksenmukaisimmilla välineillä. III. TÄRKEIMMÄT VUONNA 2016 POISTETUT KAUPAN JA INVESTOINTIEN ESTEET Tässä luvussa tarkastellaan komission noudattamaa strategiaa, jolla se puuttui kaupan ja investointien esteisiin vuonna 2016, ja sen tuloksia poistettuina esteinä. Sen jälkeen tarkastellaan yksityiskohtaisemmin joitakin vuoden 2016 menestystarinoita. Lopuksi arvioidaan näiden toimenpiteiden vaikutuksen kohteena olevan kaupan arvoa ennen niiden poistamista. A. EU:N STRATEGIA KAUPPAA JA INVESTOINTEJA KOSKEVIEN ESTEIDEN POISTAMISEKSI Kaupan ja investointien esteitä koskevan raportin edellisessä painoksessa tarkasteltiin markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden (MAP) yhteydessä käytettyjä tärkeimpiä keinoja, joilla poistettiin kolmansien maiden asettamia yhä lukuisampia esteitä. Vuoden 2016 aikana markkinoillepääsyä koskevassa kumppanuudessa turvauduttiin edelleen monenlaisiin välineisiin markkinoillepääsyä koskevien tapausten ratkaisemiseksi. EU kannattaa edelleen voimakkaasti monenvälistä kauppaa koskevaa asialistaa ja riidanratkaisujärjestelmää WTO:ssa. EU:lla oli myös edelleen aktiivinen ja rakentava rooli WTO:n komiteoissa (esim. TBT, SPS, SCM, TRIMS, tuontilupamenettelyt, maksutasetta koskevat rajoitukset), jotka tarjosivat vuonna 2016 hyödyllisiä mahdollisuuksia ilmaista EU:n huolenaiheita monista edellisissä luvuissa kuvatuista toimenpiteistä. Kun kuulemismekanismeilla ei pystytty tehokkaasti puuttumaan esteisiin, jotka vaikuttivat haitallisesti EU:n etuihin, EU turvautui WTO:n riidanratkaisujärjestelmään. EU käynnisti kaksi uutta tapausta vuonna 2016. Toinen liittyi Kiinan tulleihin ja muihin raaka-aineiden vientiä koskeviin rajoituksiin (DS 509) ja toinen syrjivään kohteluun, joka koski väkevien alkoholijuomien vientiä Kolumbiaan (DS 502). Myös vuonna 2016 kaksi WTO:n paneelia ratkaisi asian (DS 475, joka koski Venäjän sianlihatuotteiden tuontia koskevaa politiikkaa, ja DS 485, joka koski Venäjän tietyille maatalous- ja teollisuustuotteille asettamia tariffeja) EU:n hyväksi. Lisäksi EU toteutti edelleen kunnianhimoista kauppaneuvotteluohjelmaa, jolla pyritään myös avaamaan markkinoita ja poistamaan kaupan esteitä. Vuoden 2016 aikana allekirjoitettiin laaja-alainen talous- ja kauppasopimus Kanadan kanssa (CETA) ja Ecuador liittyi vapaakauppasopimukseen Kolumbian ja Perun kanssa. Vapaakauppasopimusta koskevat neuvottelut Japanin kanssa edistyivät merkittävästi, Mercosur-maiden vapaakauppasopimusta koskevat neuvottelut käynnistettiin uudelleen, Meksikon vapaakauppasopimuksen uudistus aloitettiin ja uudet neuvottelut käynnistettiin monien maiden, kuten Indonesian, Filippiinien ja Tunisian, kanssa. Monia markkinoillepääsyn esteitä käsitellään suoraan neuvotteluissa. Esimerkiksi Kanadan kanssa vuonna 2016 tehdyn CETA-sopimuksen jälkeen tariffien poistamista täydennetään poistamalla monia merkittäviä rajantakaisia esteitä lukuisilla aloilla, kuten viinit ja väkevät alkoholijuomat. Tiiviimmän markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä ja lisääntyvän protektionismin vuoksi komissio päätti myös vahvistaa kumppanuutta jäsenvaltioiden ja yritysten kanssa parantaakseen edelleen kolmansien maiden kanssa toteutettavia koordinointitoimia esteiden poistamiseksi. Komissio on myös lisännyt MAP-sidosryhmien kanssa käytäviä keskusteluja kaupan esteistä maissa, joiden osalta harkitaan vapaakauppasopimusneuvotteluja tai joiden osalta ne on aloitettu, jotta voidaan määrittää paras strategia näiden esteiden poistamiseksi. Kauppasopimusten täytäntöönpanolla ja noudattamisen valvonnalla on edelleen keskeinen merkitys EU:n kauppapolitiikassa. Vapaakauppasopimusten täytäntöönpanorakenteilla edistetään merkittävästi tiettyjen kaupan esteiden poistamista. Vuonna 2016 näin tapahtui esimerkiksi EU:n ja Etelä-Korean välisen vapaakauppasopimuksen osalta ja EU:n ja Ukrainan välisen syvän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen (DCFTA) osalta. Jälkimmäistä on sovellettu väliaikaisesti 1. tammikuuta 2016 lähtien (ks. tämän raportin III.C kohta). Komissio seuraa myös tiiviisti, että CETA-sopimuksen sitoumukset saatetaan osaksi Kanadan lainsäädäntöä ja että ne pannaan tehokkaasti täytäntöön. CETA-sopimus tarjoaa myös tarvittavat puitteet keskustella mahdollisista esteistä terveys- ja kasvinsuojelutoimien, kaupan teknisten esteiden tai investointien kaltaisilla aloilla. Lokakuussa 2015 hyväksytyn ”Kaikkien kauppaa” koskevaan strategiaan sisältyvän tiiviimmän kumppanuuden yhteydessä komissio julkaisee myöhemmin tänä vuonna kohdennetun raportin vapaakauppasopimusten täytäntöönpanosta. B. YLEISKATSAUS VUONNA 2016 POISTETUISTA ESTEISTÄ

1. Vuonna 2016 poistetut esteet kolmannen maan mukaan jaoteltuna Kaikkien MAP-sidosryhmien yhteisten toimien ansiosta 20 kirjattua kaupan estettä, joita sovellettiin 12 eri maassa, poistettiin kokonaan tai osittain vuonna 2016. Viime vuonna saavutetut tulokset ovat laajasti ottaen verrattavissa vuonna 2015 poistettuihin 23 toimenpiteeseen. Taulukossa 6 esitetään kolmannet maat, joissa esteiden poistaminen onnistui parhaiten. Eniten esteitä poistettiin Etelä-Koreassa, joka poisti viisi kaupan estettä vuonna 2016. Seuraavana tulivat Kiina (kolme), Israel ja Ukraina (kumpikin kaksi). Myös Argentiina, Botswana, Brasilia, Egypti, Intia, Japani, Taiwan ja Turkki poistivat kukin yhden kirjatun esteen. Taulukko 6: Vuonna 2016 poistettujen kaupan ja investointien esteiden maantieteellinen jakauma (* - G20-maat) On kuitenkin syytä toistaa, että koska MADB-tietokannassa ei esitetä kattavaa yleiskatsausta kaikista EU:n viejien kohtaamista kaupan esteistä, siitä ei myöskään saa täydellistä kuvaa kaikista vuonna 2016 poistetuista esteistä. Erityisesti vapaakauppasopimusneuvottelujen aikana esteitä ja niiden poistamista ei aina rekisteröity. Tätä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin tulevaisuudessa markkinoillepääsyä koskevan tiiviimmän kumppanuuden yhteydessä. 2. Vuonna 2016 poistetut esteet toimenpidetyypeittäin Kun otetaan huomioon, että vuonna 2016 turvauduttiin pikemminkin rajantakaisiin esteisiin (20) kuin rajaesteisiin (13), on hyödyllistä analysoida, miten tehokkaasti EU ratkaisi nämä erityyppiset toimenpiteet viime vuonna. Taulukosta 7 käy ilmi, että markkinoillepääsystrategia on yhtä paljon edistänyt rajaesteiden (10) ja rajantakaisten esteiden (10) poistamista, joten strategian välineillä voidaan edelleen ratkaista tehokkaasti myös toimenpiteitä, joita on usein vaikeampi havaita. Kymmenestä poistetusta rajatoimenpiteestä useimmat koskivat terveys- ja kasvinsuojelutoimia (seitsemän), kun taas muut poistetut esteet koskivat tuontikieltoja tai tulliasioita (kolme). Kymmenen rajantakaisen toimenpiteen osalta myönteisimmät tulokset saavutettiin tavaroiden kauppaan liittyvissä sääntely- tai verotustoimenpiteissä (yhdeksän). Lisäksi yksi palveluja koskeva kysymys saatiin onnistuneesti ratkaistua. 3. Vuonna 2016 poistetut esteet aloittain Taulukossa 7 esitetään lyhyt katsaus tärkeimpiin talouden aloihin, joilla poistettiin kaupan esteitä vuonna 2016. Maatalous- ja kalastusalalla poistettiin eniten esteitä: yhteensä kahdeksan estettä (kokonaan tai osittain), joista viisi liittyi terveys- ja kasvinsuojelutoimiin. Viinien ja väkevien alkoholijuomien alalla poistettiin myös huomattava määrä sen alan esteistä (kolme), ja seuraavaksi tulivat ajoneuvo- ja kosmetiikka-ala (kummallakin kaksi). Lisäksi ratkaistiin yksittäisiä esteitä elektroniikka-, lääke- sekä tieto- ja viestintätekniikka-alalla. Myös kaksi horisontaalista estettä poistettiin, molemmat Etelä-Koreassa. Toinen koski alkuperän varmentamista ja toinen (ratkaistiin väliaikaisesti) korjattujen (jälleentuotujen) tavaroiden tullikohtelua (ks. myös III.C.1 kohta) Taulukko 7: Vuonna 2016 poistettujen kaupan ja investointien esteet aloittain siten kuin ne on kirjattu MADB-tietokantaan C. LAADULLINEN ANALYYSI VUONNA 2016 POISTETUISTA ESTEISTÄ Tässä osassa esitetään perusteellisempi analyysi poistetuista esteistä neljässä kauppakumppanimaassa, joiden osalta kirjattiin eniten poistettuja esteitä vuonna 2016: Etelä-Korea, Kiina, Israel ja Ukraina. 1. Etelä-Korea Erityisen myönteinen suuntaus on nähtävissä Etelä-Koreassa, missä ainoastaan yksi uusi este rekisteröitiin vuonna 2016 ja viisi estettä poistettiin. Tämä osoittaa, että vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanorakenne on tehokas keino ratkaista kaupan esteitä (ks. myös III.A kohta).

Vaikka kauppavirrat lisääntyivät huomattavasti ajoneuvoalalla vapaakauppasopimuksen tultua voimaan, tietyt markkinoillepääsyä koskevat kysymykset on edelleen ratkaisematta tällä alalla, ja komissio otti edelleen esiin näitä huolenaiheita vapaakauppasopimuksen ajoneuvoja käsittelevässä työryhmässä. Tässä yhteydessä Etelä-Korea suostui vuonna 2016 muuttamaan ainutlaatuisia istuinkoko- ja estevaravaatimuksia sekä yhdenmukaistamaan tiettyjä määräyksiä kansainvälisten standardien kanssa (esim. Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 100, joka koskee 48 V:n kysymystä). Komissio tuo edelleen esiin jäljellä olevia esteitä asianomaisissa vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoelimissä sekä nykyisen sopimuksen mahdollisten muutosten yhteydessä. Vuonna 2016 poistettiin myös yksi este kosmetiikka-alalla. Sen jälkeen kun EU otti asian esiin Etelä-Korean kanssa, syrjivää toimenpidettä, jonka mukaan keskusta-alueen verovapaiden myymälöiden on varattava tietty vähimmäispinta-ala kotimaisten tuotteiden myyntiä varten, muutettiin vähemmän syrjiväksi siten, että myymälöiden on varattava tietty vähimmäispinta-ala pienten ja keskisuurten yritysten tuotteiden myyntiä varten. Maataloustuotteiden kaupan alalla raakamaitojuustoa koskevia perusteettomia teknisiä vaatimuksia sisältävän asetusluonnoksen kauppaa syrjiviä näkökohtia, jotka olisivat vaikuttaneet kielteisesti EU:n yrityksiin, muutettiin sen jälkeen, kun EU otti asian esiin. Etelä-Korea on myös yleisemmin muuttanut alkuperän varmentamiseen liittyviä tullimenettelyjään. Vuoteen 2016 asti Etelä-Korean tullihallinto varmensi EU:n tuotteiden alkuperän tavalla, joka vastasi alkuperän varmentamisen suoraa menetelmää, toisin sanoen lähestymällä suoraan viejiä. Eri aloilla toimivat EU:n yritykset valittivat tästä lähestymistavasta, joka oli ristiriidassa vapaakauppasopimuksen mukaisen alkuperän välillisen varmentamisen kanssa. Etelä-Korea on EU:n otettua asian esiin hyväksynyt vapaakauppasopimuksen mukaisen alkuperän epäsuoran varmentamisen, mikä parantaa huomattavasti EU:n viejien tilannetta. Toinen pitkäaikainen horisontaalinen ongelma koskee Etelä-Korean harjoittamaa (jälleentuotujen) korjattujen tavaroiden tullikohtelua. EU:n ja Etelä-Korean vapaakauppasopimuksessa ei ole määräystä, jolla EU:ssa korjatut tavarat vapautettaisiin tullista niiden saapuessa takaisin Etelä-Koreaan. Komission puututtua toistuvasti asiaan Etelä-Korea jatkoi joulukuussa 2016 nykyisen tullivapautuksen soveltamista vuoden 2018 loppuun. Tämän väliaikaisen ratkaisun ohella EU pyrkii tässä kysymyksessä edelleen pitkäaikaiseen ratkaisuun, myös vapaakauppasopimuksen mahdollisten muutosten yhteydessä. 2. Kiina Kiina kuuluu edelleen niihin maihin, jotka turvautuvat eniten markkinoillepääsyn esteisiin, kun tarkastellaan sekä rekisteröityjen toimenpiteiden kokonaismäärää (23) että vuonna 2016 käyttöön otettuja uusia toimenpiteitä (kaksi). Vuonna 2016 tapahtui kuitenkin myös myönteistä kehitystä kolmen kirjatun kaupan esteen osalta. Tämä osoittaa, että EU:n esteiden poistamisstrategia voi myös olla tehokas suhteessa suuriin talouksiin. Edistystä on tapahtunut tieto- ja viestintätekniikka-alan merkittävän esteen osalta. Kiina aikoi hyväksyä sääntöjä, jotka velvoittaisivat yritykset, jotka toimittavat tieto- ja viestintätekniikkatuotteita kiinalaisille pankeille, käyttämään kiinalaista teollis- ja tekijänomaisuutta ja paljastamaan keskeisiä ohjelmistokoodeja, joita pidetään liikesalaisuuksina. Sen jälkeen kun komissio otti asian esille korkealla tasolla, Kiina päätti keskeyttää toimenpiteen käyttöönoton, kunnes kyseinen säädös on tarkistettu. Komissio seuraa edelleen tiiviisti tätä asiaa tavoitteenaan saada asia ratkaistuksi kaikilta osin. Toinen myönteinen kehitys havaittiin kosmetiikka-alalla, jossa uuden lainsäädännön odotettiin aiheuttavan työläitä vaatimuksia, kuten kiellon tarran lisäämisestä alkuperäisen merkinnän päälle tai velvollisuuden merkitä alihankkijoiden nimet ja osoitteet pakkaukseen. EU:n otettua asian esille monenvälisillä ja kahdenvälisillä foorumeilla Kiina suostui keskeyttämään tämän toimenpiteen. Vuodesta 2016 lähtien EU:n kosmetiikka-alan yritykset pystyivät näin ollen jatkamaan vientiään Kiinaan entiseen tapaan. Väkevien alkoholijuomien alalla tapahtui myös edistystä: Kiinalla oli käytössä perusteeton terveys- ja kasvinsuojelutoimi, jossa tiettyjen ftalaattien pitoisuuksille asetettiin erittäin tiukat rajat, jotka olivat tiukemmat kuin Kiinan omissa riskinarvioinneissa asetetut turvallisuusrajat. Asia ratkaistiin vuonna 2016, kun Kiina vahvisti, että se palaa aikaisemmin noudattamaansa käytäntöön, jossa sovelletaan sen oman riskinarvioinnin tuloksia. Näin varmistettiin, että EU:n väkevien alkoholijuomien viejät pystyvät jatkamaan toimintaansa. 3. Israel EU:n ja Israelin kauppasuhteet perustuvat assosiaatiosopimukseen, joka tuli voimaan vuonna 2000. Israel on yleensä kannattanut kaupan helpottamista eikä ole aktiivisesti käyttänyt markkinoillepääsyn esteitä suhteessa EU:n yrityksiin, mikä puolestaan on edistänyt vahvoja kauppasuhteita. Vuonna 2016 poistettiin kaksi estettä, jolloin MADB-tietokantaan jäi ainoastaan kolme aktiivista estettä. Yksi äskettäin poistetuista esteistä koskee lääkkeiden vientiä. EU:n otettua suoraan yhteyttä Israelin terveysministeriöön Israel suostui harkitsemaan kaikkien EU:n jäsenvaltioiden, myös vuodesta 2004 lähtien EU:n liittyneiden jäsenvaltioiden, lääkkeiden myyntilupia koskevia pyyntöjä. Tämän ansiosta kyseisten jäsenvaltioiden yritykset voivat vihdoin viedä lääketuotteita myös Israeliin. EU on toiveikas sen suhteen, että lääkinnällisiä laitteita koskeva vastaava este voidaan myös poistaa pian. Israel on vuodesta 2016 myöntänyt jälleen elävän karjan vientilupia useille EU:n jäsenvaltioille ja näin ratkaissut tätä terveys- ja kasvinsuojelutointa koskevan huolenaiheen. 4. Ukraina EU:n ja Ukrainan DCFTA-sopimuksen väliaikainen soveltaminen 1. tammikuuta 2016 lähtien on johtanut kauppasuhteiden jatkuvaan paranemiseen. Ukrainassa käytössä olevien aktiivisten kaupan esteiden kokonaismäärä on vähentynyt viidestä neljään sen jälkeen, kun kaksi estettä poistettiin ja yksi uusi este otettiin käyttöön vuonna 2016. Äskettäin käyttöön otetun metalliromun vientitullia koskevan toimenpiteen osalta on syytä todeta, että kun Euroopan komissio puuttui asiaan ja myöhemmin Ukrainan presidentti käytti alkuperäiseen ehdotukseen veto-oikeutta, sen jälkeen käyttöön otetun toimenpiteen soveltamisaikaa lyhennettiin yhteen vuoteen ja sen odotetaan päättyvän syyskuussa 2017. Esteiden kokonaismäärä laskee näin ollen edelleen. Ukraina on edistynyt EU:n viejien kannalta ongelmallisten esteiden poistamisessa, esimerkiksi kumoamalla naudan- ja vasikanlihaa koskevan pitkäaikaisen SPS-kiellon (vaikka jotkin tuontivaatimukset eivät ole täysin EU:n standardien mukaisia) tai vihannesten tuontia tai kauttakulkua koskevan pitkäaikaisen karanteeniluvan. On kuitenkin valitettavaa, että Ukrainan vuonna 2015 käyttöön ottama puun vientikielto on edelleen voimassa, vaikka Ukraina on monesti luvannut poistaa tämän toimenpiteen. Komissio jatkaa yhdessä kumppaneidensa kanssa tiiviimmän markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden yhteydessä DCFTA:n täytäntöönpanon seuraamista esteiden poistamiseksi ja uusien esteiden syntymisen estämiseksi. D. KAUPPAVIRRAT, JOIHIN VUONNA 2016 POISTETUT ESTEET MAHDOLLISESTI VAIKUTTAVAT Koska saatavilla ei ollut riittävän luotettavia taloustietoja, käytettiin II.B kohdassa mainittua menetelmää myös sellaisten kauppavirtojen laskemisessa, joihin vuonna 2016 poistetut esteet mahdollisesti vaikuttavat. Tämä menetelmä ei suinkaan ole täydellinen, sillä tarkasteltaessa poistettujen esteiden osalta aikaisempien vuosien kauppavirtoja saadaan vääristyneitä lukuja, koska EU:n vientiä heikensi este, joka oli yhä käytössä. Se antaa kuitenkin jonkinlaisen (vaikka mahdollisesti aliarvioidun) käsityksen niiden kauppavirtojen merkityksestä, jotka saattavat hyötyä poistetuista esteistä. Vuonna 2016 poistetusta 20 esteestä tätä menetelmää käytettiin 17 esteen kohdalla. Poikkeukset liittyvät jälleen horisontaalisiin tapauksiin (Etelä-Korean korjattuja tavaroita ja alkuperän varmentamista koskevat kysymykset) ja Kiinan tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviin kysymyksiin, joita kuvattiin edellisessä osassa. Vaikka näiden esteiden poistamisen tuottaman taloudellisen hyödyn oletetaan olevan huomattava, asianomaisten kauppavirtojen määrittäminen ja mittaaminen on liian vaikeaa eikä niitä näin ollen sisällytetä tähän analyysiin.