Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi koneista ja direktiivin 95/16/EY muuttamisesta /* KOM/2000/0899 lopull. - COD 2001/0004 */



Virallinen lehti nro 154 E , 29/05/2001 s. 0164 - 0217



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI koneista ja direktiivin 95/16/EY muuttamisesta (Komission esittämä) PERUSTELUT 1. ALKUPERÄ/VOIMASSA OLEVA LAINSÄÄDÄNTÖ Koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä kesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/392/ETY [1], yleensä tunnettu nimellä 'konedirektiivi', on tullut voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993, ja sitä on sovellettu kokonaisuudessaan 1 päivästä tammikuuta 1995. Direktiiviä on muutettu neuvoston direktiiveillä 91/368/ETY [2], 93/44/ETY [3] ja 93/68/ETY [4]. Kaikkia näitä direktiivejä on sovellettu kokonaisuudessaan 1 päivästä tammikuuta 1997. [1] EYVL L 183, 29.6.1989, s. 9. [2] EYVL L 198, 22.7.1991, s. 16. [3] EYVL L 175, 19.7.1993, s. 12. [4] EYVL L 220, 30.8.1993, s. 1. Mainitut direktiivit on kodifioitu yhdeksi koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetuksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi 98/37/EY [5]. [5] EYVL L 207, 23.7.1998, s. 1. 2. PERUSTELUT JA TAVOITE Komissio on sitoutunut poistamaan liiallista sääntelyä ja yksinkertaistamaan lainsäädännön täytäntöönpanoa pyrkiessään tehostamaan toimintaansa ja lisäämään avoimuutta. Näin ollen komissio arvioi neuvoston tukemana, että on tarpeen koota myös sellaisten henkilöiden mielipiteet, jotka eivät osallistu suoraan direktiivien laadintaan ja hallinnointiin. Tätä varten komissio on perustanut syyskuussa 1994 riippumattomien korkean tason asiantuntijoiden ryhmän, jotka edustavat eri aloja (teollisuus, ammattiliitot, yliopisto, tuomarit ja virkamiehet) ja joiden tehtävänä on arvioida yhteisön ja kansallisen lainsäädännön vaikutusta kilpailukykyyn ja työllisyyteen sekä antaa suosituksia komissiolle. Ryhmän puheenjohtajana toimii Bernhard Molitor, ja ryhmä on laatinut kaikkia direktiivejä koskevia yleisluonteisia ehdotuksia. Ryhmä on myös tarkastellut lähemmin joitakin direktiivejä, kuten konedirektiiviä. Tämä direktiiviehdotus on laadittu näiden ehdotusten ja niiden huomautusten pohjalta, joita komissio on antanut riippumattomien asiantuntijoiden ryhmän toimittamasta kertomuksesta [6] (18 yleisluonteista ehdotusta ja 12 konedirektiiviä koskevaa ehdotusta). Ehdotuksessa otetaan huomioon myös muutetun direktiivin 89/392/ETY käytännön soveltamisesta saadut kokemukset. [6] SEK(95) 2121 lopullinen, 29.11.1995 (ei julkaistu EYVL:ssä). Tällä direktiiviehdotuksella tehdään muutoksia direktiiviin 98/37/EY. Näiden muutosten merkityksen ja lukumäärän huomioon ottamiseksi sekä säädöksen avoimuuden varmistamiseksi ehdotetaan pikemminkin direktiivin uudelleen- laatimista kuin direktiiviä 98/37/EY koskevan muutosdirektiivin antamista. Muutettavat kohdat on alleviivattu. Komissio haluaa korostaa sitä, että ainoastaan alleviivatut osat ovat uudelleenlaatimisehdotuksen kohteena. 3. OIKEUSPERUSTA Ehdotus konedirektiivin tarkistamisesta perustuu perustamissopimuksen 95 artiklaan, jossa esitetään sisämarkkinoiden perustamista koskevat periaatteet. Konedirektiivin avulla varmistetaan sellaisten koneiden vapaa liikkuvuus, jotka kuuluvat direktiivin soveltamisalaan ja jotka täyttävät direktiivissä määritellyt turvallisuutta, terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevat olennaiset vaatimukset. Tässä noudatetaan uuden lähestymistavan periaatteita, jotka on määritelty 7 päivänä toukokuuta 1985 annetussa neuvoston päätöslauselmassa. Luonnoksessa esitetään olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset, jotka koneiden on täytettävä ennen kuin ne saatetaan markkinoille ja/tai otetaan käyttöön, sekä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt. Direktiivissä täsmennetään tavoitteet, kun taas se, kuinka nämä olennaiset vaatimukset täytetään käytännössä, on jätetty eurooppalaisten standardointielinten, eli CEN:n, CENELEC:n ja ETSI:n hoidettavaksi. Tämä direktiiviehdotus on Euroopan talousalueen (ETA:n) kannalta merkityksellinen. 4. DIREKTIIVIN KATTAMAN ALAN MERKITYS Vaikka direktiivin kattamasta soveltamisalasta ei ole tilastotietoja, voidaan käyttää konepajateollisuutta koskevia tilastoja, joihin sisältyvät koneet, mekaaniset laitteet ja komponentit. Konepajateollisuus edustaa noin 8 prosenttia Euroopan unionin teollisuudesta tuotannollaan, jonka arvo oli noin 300 miljardia euroa vuonna 1998 (314 miljardia euroa, jos otetaan huomioon Euroopan vapaakauppaliiton jäsenet). Konepajateollisuuden asema koko taloudessa on merkittävä, koska se tuottaa laitteita, joita tarvitaan maataloudessa, kaivos- ja rakennusteollisuudessa, liikenteessä sekä useilla muilla teollisuuden aloilla. Talouden muiden sektoreiden kilpailukyky on hyvin riippuvainen konepajateollisuuden toimittamista laitteista. Tuotannon määrässä mitattuna Euroopan unioni ja Yhdysvallat ovat konepajateollisuuden kärjessä Japania edellä. Konepajateollisuus työllistää 15 jäsenvaltiossa yli 2,2 miljoonaa insinööriä, teknikkoa ja työntekijää, joista suurin osa on ammattityöntekijöitä. Euroopan unioni on ylivoimaisesti suurin koneiden ja mekaanisten laitteiden viejä. Se vie koneita ja laitteita 113 miljardin euron arvosta. Seuraavina ovat Yhdysvallat (66 miljardia euroa) ja Japani (57 miljardia euroa). Konepajateollisuudessa on Euroopan unionin kaikista teollisuudenaloista suurin kaupan ylijäämä. Myynti Euroopan unionin konepajateollisuuden markkinoilla on vuosittain 227 miljoonaa euroa, eli Euroopan unionin kulutus oli toiseksi suurin Yhdysvaltojen jälkeen. 5. SÄÄDÖKSEN SELKEYS JA SOVELLETTAVUUS Molitorin kertomuksessa korostettiin muun muassa eri käsitteiden selkeämpää määrittelyä, minkä lisäksi komissio keskittyy selkeyttämään direktiivissä esitettyjä menettelyjä. Vaatimustenmukaisuuden arviointiin ja markkinoiden valvontaan liittyviä menettelyjä on siis selkeytetty, jotta vältyttäisiin niiden erilaisilta tulkinnoilta. 6. SUHTEELLISUUS Tällä ehdotuksella on tarkoitus tehdä kaksi soveltamisalaa koskevaa suurta muutosta. Ensinnäkin soveltamisala ulotetaan koskemaan sellaisia räjähdyspanoksella toimivia kannettavia laitteita, kuten pultti-, tainnutus- ja merkintäpistooleja jne., joiden räjähdyspanos ei ole suoraan kosketuksessa naulaan, pulttiin tai muuhun sellaiseen. Nämä laitteet eivät nykyisin kuulu direktiivin soveltamisalaan, koska niitä pidetään tuliaseina, vaikka ne vastaavat täysin direktiivissä annettua määritelmää. Ne olisi siis hyvä sisällyttää direktiiviin, jotta niiden osalta voitaisiin hyödyntää vapaata liikkuvuutta Euroopan unionissa. Laitteita, jotka toimivat suoraan räjähdys- panoksella, pidetään tuliaseina, ja ne jäävät luonnollisesti direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Toinen muutos koskee rakennushissejä. Alalla ei ole nykyisin minkäänlaista eurooppalaista lainsäädäntöä. Rakennushissit on nimenomaan jätetty kone- direktiivin 98/37/EY ja hissidirektiivin 95/16/EY [7] ulkopuolelle, vaikka ne voidaan hyvin liittää muiden direktiiviin sisältyvien, henkilöiden nostamiseen tarkoitettujen laitteiden joukkoon. Ei ole mitään syytä sille, että rakennushissejä kohdellaan eri tavalla, ja niiden sisällyttäminen direktiiviin on johdonmukaista. [7] EYVL L 213, 7.9.1995, s. 1. Direktiivin 98/37/EY ovat hyväksyneet kaikki asianomaiset tahot, erityisesti teollisuuden ja työntekijöiden edustajat. Siitä alkaen, kun direktiiviä on alettu soveltaa, on lisätty kaupan pidettyjen koneiden turvallisuutta. Direktiivin katsotaan vastaavan markkinoiden tarpeita ja noudattavan toissijaisuus- ja suhteellisuus- periaatteita niin kuin yhteisön lainsäädännöltä vaaditaan. 7. MOLITOR-KERTOMUKSEN SEURANTA Molitor-ryhmän kertomuksen yleisluonteiset ehdotukset on otettu huomioon: - 6. ehdotus koskee tiettyjä vaatimuksia, jotka kaikkien lainsäädäntöehdotusten on täytettävä (säännösten ymmärrettävyys ja selkeys sekä yhteensoveltuvuus muiden yhteisön säädösten kanssa jne.). Ehdotuksen teksti täyttää kaikki nämä vaatimukset. - 8. ehdotuksessa vaaditaan, että kaikkia asianomaisia tahoja kuullaan ennen ehdotuksen tekemistä. Ehdotusluonnoksesta on käyty lukuisia keskusteluja, joihin kaikki asianomaiset tahot (jäsenvaltiot, kuluttajat, yritykset, työntekijät) ovat osallistuneet. Ryhmän erityiset konedirektiiviä koskevat ehdotukset: - 1. ehdotus koskee koneiden määritelmää. Sitä on noudatettu. Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien koneiden määritelmää on parannettu ja poikkeukset ovat selkeästi tunnistettavissa. - 2. ehdotus, joka koskee markkinoille saattamista, on otettu huomioon. Käsitteitä 'markkinoille saattaminen', 'käyttöönotto', 'valmistaja' ja 'valmistajan valtuutettu edustaja' on myös täsmennetty, jotta vältyttäisiin siltä, että talouden toimijat tulkitsevat niitä eri tavoin. Markkinoille saattamisessa on täsmennetty sitä, että on kyse tuotteen ensimmäisestä saattamisesta markkinoille Euroopan unionin alueella. - 3. ehdotus, jossa vaadittiin, että direktiiviä sovellettaisiin vain koneisiin, on otettu huomioon. On täsmennetty sellaisten koneen kaltaisten tuotteiden (joita kutsuttiin ennen osakokoonpanoiksi) määritelmää, joiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionin alueella on varmistettava. Niitä eivät koske direktiivin kaikki säännökset vaan ainoastaan seuraavat kaksi velvoitetta: - liittämisvakuutus nykyisessä muodossaan - kokoonpano-ohje, jonka on sisällyttävä valmiin koneen tekniseen eritelmään. Direktiivin tekstissä ei mainita komponentteja. - 4. ehdotus koskee CE-merkintää, ja siinä vaaditaan CE-merkinnän soveltamiseen liittyvien epävarmuustekijöiden hälventämistä. Komissio on todennut, että muita merkkejä on käytetty ilmoittamaan, että olennaisia turvallisuus- ja terveysvaatimuksia on noudatettu. Tarvittaessa on myös käytetty muita vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä kuin mitä direktiivissä on vaadittu. Tätä kohtaa ei ole pystytty parantamaan tässä tekstissä. Näyttää siltä, että kaikkia uuden lähestymistavan mukaisia direktiivejä on muutettava, yksinomaan konedirektiivin tekstin parantaminen ei riitä ratkaisuksi tähän ongelmaan. - 5. ehdotus koskee käytettyjä koneita. Tekstissä täsmennetään selvästi, että direktiivi koskee ainoastaan tuotteen ensimmäistä asettamista saataville Euroopan unionin alueella. Käytettyjen koneiden käyttöä säännellään direktiivillä 89/655/ETY [8], jota on muutettu direktiivillä 95/63/EY [9]. [8] EYVL L 393, 30.12.1989, s. 13. [9] EYVL L 335, 30.12.1995, s. 28. - 6. ehdotus koskee päällekkäisyyttä direktiivin 73/23/ETY [10] kanssa, jota on muutettu tietyissä jänniterajoissa toimivaksi suunniteltujen sähkölaitteiden osalta (ns. matalajännitedirektiivi). Matalajännitedirektiiviin on myös kiinnitetty erityistä huomiota, koska se on aiheuttanut lukuisia vaikeuksia nykyisen direktiivin soveltamisessa. Tekstiä on selkeytetty päällekkäisyyksien välttämiseksi. [10] EYVL L 77, 26.3.1973, s. 29, viimeksi muutettuna direktiivillä 93/68/ETY. - 7. ehdotus koskee yhteyttä yleisestä tuoteturvallisuudesta annettuun direktiiviin 92/59/ETY [11], jota tarkastellaan parhaillaan. Yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin säännöksiä ei sovelleta kulutustuotteisiin, jotka kuuluvat uuden lähestymistavan mukaisten direktiivien soveltamisalaan, sikäli kuin näissä direktiiveissä ei ole erityisiä säännöksiä, joilla on samat tavoitteet ja joissa käsitellään samoja näkökohtia kuin yleisestä tuoteturvallisuudesta annetussa direktiivissä. Tässä ehdotuksessa ei säädetä esimerkiksi varoitusjärjestelmästä, joka koskisi erittäin vaarallisia tuotteita, jotka olisi poistettava nopeasti yhteisön markkinoilta. On siis tarpeen, että kuluttajille tarkoitettuihin tuotteisiin sovelletaan yhteisön nopeaa tietojenvaihtojärjestelmää ja tarvittaessa toteutetaan kiireellisiä toimenpiteitä yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin säännösten mukaisesti. Tuotteita koskevat kiistat on ratkaistava sovellettavissa direktiiveissä mainittujen suojalausekkeiden avulla. [11] EYVL L 228, 11.8.1992, s. 24. - 8. ehdotus koskee sellaisten koneiden luetteloa, joihin on sovellettava tiukempaa vaatimuksenmukaisuuden arviointia. Tässä ehdotuksessa näiden koneiden määrää on vähennetty. Ottaen kuitenkin huomioon lueteltujen koneiden mahdollisesti aiheuttavat huomattavat riskit, luetteloa ei ole voitu lyhentää merkittävästi. Lisäksi erilaiset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt on saatettu moduulipäätöksessä 93/465/ETY [12] esitettyjen menettelyjen mukaisiksi. [12] EYVL L 220, 30.8.1993, s. 23. - Nykyisiin mahdollisuuksiin on myös lisätty täydellinen laadunvarmistuksen menettely, jotta yrityksen ei tarvitsisi antaa jokaista uutta konetta ilmoitetun laitoksen tutkittavaksi. Tämä menettely, jonka käytöstä valmistaja päättää, vaikuttaa erityisen kiinnostavalta niistä koneiden valmistajista, jotka valmistavat yksittäiskappaleita tai erittäin pieniä sarjoja. - 9. ehdotusta, joka koskee yhdenmukaistettujen standardien mukaisesti valmistettuja koneita, ei ole voitu ottaa huomioon syistä, jotka on esitetty komission huomautuksissa seuraavassa esitettyihin ehdotuksiin: "Standardien yhdenmukaistamisen noudattamisen osalta yksinkertaistaminen on jo saavutettu sillä, ettei valmistajan tarvitse osoittaa kuinka hänen käyttämänsä seikat mahdollistavat olennaisten vaatimusten täyttymisen. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että määräystenmukaisuusilmoitus riittäisi. Itse asiassa ilmoituksella ja asiakirjoilla pyritään eri tavoitteisiin: toisen avulla toteutetaan sen valmistajan vastuu, joka saattaa tuotteen markkinoille; toisen avulla voidaan saada tuloksia standardien soveltamisen yhteydessä suoritetuista testeistä. Määräystenmukaisuusilmoitusta ei siten voida pitää teknisiä asiakirjoja korvaavana. Ehdotetun menetelmän noudattaminen olisi ristiriidassa laaja-alaisen politiikan kanssa, jota on noudatettu todistusten osalta vuodesta 1990 (maailmanlaajuinen lähestymistapa) ja sovellettu siitä lähtien kaikissa uuden lähestymistavan mukaisissa direktiiveissä." - Kieliä koskeva 10. ehdotus on käyty huolellisesti läpi, ja liitteessä I olevan 1.10.1 kohdan säännöksiä on selkeytetty. On kuitenkin käynyt ilmi, että kääntäminen ei yksin riittänyt takaamaan valmistajien oikeuksia parhaalla mahdollisella tavalla, koska valmistajat vastaavat vain alkuperäisistä käyttöohjeista. - 11. ehdotus koskee käyttäjille tarkoitettuja direktiiviä koskevia soveltamisohjeita. Komission yksiköt ovat ehdottaneet, että liitteen I "Olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset" rakennetta uudistetaan niin, että se perustuisi koneista johtuviin riskeihin (yleisvaatimukset, joita seuraavat kutakin materiaaliluokkaa koskevat erityisvaatimukset). Tällainen uudistus helpottaisi kyseisen liitteen soveltamista. Ehdotus kuitenkin hylättiin. Sekä jäsenvaltiot että teollisuudenalan edustajat säilyttävät mieluummin nykyisen rakenteen (joka perustuu koneluokkiin). Komissio aikoo laatia koneluokkakohtaiset soveltamisohjeet (huomautusten muodossa). Työmarkkinaosapuolet osallistuvat luonnollisesti ohjeiden laatimiseen. - 12. ja viimeinen ehdotus koskee yhdenmukaistettuja standardeja. Komissio on samaa mieltä siitä, että yhdenmukaistettujen standardien on muodostettava markkinoiden ja kaupan kannalta täydellisiä sarjoja, ja muistuttaa, että eurooppalainen standardointi on yksityinen prosessi, johon komissio ei voi vaikuttaa suoraan. Komissio muistuttaa myös, että kaikki työmarkkinaosapuolet ja erityisesti teollisuuden edustajat ovat olleet mukana tekemässä päätöksiä useissa teknisissä standardointikomiteoissa. Useimmat jäsenvaltiot toivovat tiukempia markkinoiden valvontaa koskevia sääntöjä tietojen liikkuvuuden parantamiseksi. Tässä hengessä muutoksilla pyritään lujittamaan jäsenvaltioiden yhteistyötä, jotta tietojen vaihtamiselle varmistettaisiin selkeä oikeusperusta ja jotta noudatettaisiin tarvittaessa salassapitovelvollisuutta. Komissio selvittää parhaillaan, onko tarpeen tehdä asiaa koskeva täydentävä ehdotus. Lopuksi voidaan todeta, että konedirektiivin tarkastelun pohjana on pyrkimys yksinkertaistaa konedirektiivin soveltamista ja helpottaa sen tulkintaa sen kokemuksen perusteella, jota jäsenvaltiot ovat keränneet konedirektiivin voimaantulosta alkaen, ja Molitor-kertomuksen päätelmien perusteella. Talouden toimijat tarvitsevat vakaan oikeudellisen kehyksen, joka soveltuu sisämarkkinoiden kehittämiseen, jotta ne voivat hoitaa toimintaansa paremmin nyt ja tulevaisuudessa. 8. DIREKTIIVIN SISÄLTÖ Tässä luvussa ehdotetaan vain, että tekstiin tehdään joitakin tärkeitä muutoksia, koska nykyinen direktiivi on uudelleenlaadittu direktiivi 98/37/EY, jota on sovellettu osittain 1 päivästä tammikuuta 1993 ja kokonaisuudessaan kaikilta osin 1 päivästä tammikuuta 1997. Artiklat Ehdotuksen 1 artiklaa on muutettu melkoisesti sellaisten huomautusten huomioon ottamiseksi, joilla on haluttu tehdä tiettäväksi, että kaikki direktiivissä tarkoitetut tuotteet eivät ole koneita termin varsinaisessa merkityksessä. Tämä otetaan huomioon uudessa määritelmässä, josta ovat selvästi tunnistettavissa ne koneen kaltaiset tuotteet, joihin direktiiviä ei sovelleta kokonaisuudessaan. Tekstiin on lisätty lukuisia määritelmiä, jotta sen tulkinta olisi helpompaa. Turvakomponenttien osalta päätettiin antaa tyhjentävä luettelo koneista määritelmän sijaan (direktiivissä 98/37/EY on tällainen määritelmä, joka on aiheuttanut paljon tulkintaongelmia). Teknologian kehityksen huomioon ottamiseksi, on säädetty, että direktiivillä perustettu konekomitea voi muuttaa tätä luetteloa. Direktiiviin 98/37/EY verrattuna tämän direktiiviehdotuksen soveltamisalaan on sisällytetty uusia koneita, kuten - liikuntarajoitteisten henkilöiden nostamiseen tarkoitetut laitteet - rakennushissit - räjähdyspanoksella toimivat laitteet. Viimeisenä mainitusta luokasta on tehty yleissopimus, jonka on allekirjoittanut 13 valtiota [13], joista 8 on jäsenvaltioita, kannettavien tuliaseiden testaamisesta vastaavan pysyvän kansainvälisen komission (CIP) [14] puitteissa. Yleissopimuksessa määrätään, että tarkastamiseen oikeutettu elin, jolla on valmiudet tehdä pistokokeita, tarkastaa kaikki yhdessä sopimuksen allekirjoittaneessa maassa markkinoille saatetut tuotteet. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleissopimus ja tämän direktiivin velvoitteet ovat yhteensopivat. [13] Belgia, Chile, Espanja, Italia, Itävalta, Ranska, Saksa, Slovakia, Suomi, Tsekki, Unkari, Venäjä ja Yhdistynyt kuningaskunta. [14] Bureau permanent de la Commission internationale permanente, 45 rue Fond des Tawes, 4000 Liège, Belgia. Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [15] mukaisesti direktiivillä perustettu konekomitea on jaettu kahtia. Toinen puoli käsittelee tarkoin määriteltyjen tehtävien sääntelymenettelyä ja toinen antaa neuvoja direktiivin täytäntöönpanon ja käytännön soveltamisen yhteydessä esiin tulleiden kysymysten selvittämiseksi. [15] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. Direktiiviehdotukseen on sisällytetty mahdollisuus kieltää mahdollisesti vaarallinen kone. Jäsenvaltion on todettava koneen vaarallisuus, toteutettava suojaavia toimenpiteitä ja ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Kun asia on tutkittu, direktiivillä perustettu konekomitea voi toteuttaa kieltotoimia yhteisön tasolla (sääntelymenettelyn mukaisesti). Yhdenmukaistettujen standardien kyseenalaistamista ja suojalausekkeita koskevat menettelyt on esitetty erikseen kahdessa eri artiklassa. Direktiivissä tarkoitettujen koneiden vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa on säilytetty ero kaikkien koneiden ja sellaisten koneiden välillä, joihin liittyy suurempi riskin mahdollisuus (lueteltu liitteessä IV). Kaikkiin koneisiin sovelletaan vaatimustenmukaisuuden arviointia ja sisäistä tuotannonvalvontaa (liite VII). Vaarallisempien koneiden osalta valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja voivat päättää joko seurata yhdenmukaistettuja standardeja (liite IX) tai käyttää koneen EY-tyyppitarkastusta (liite X) tai täydellistä laadunvarmistusta (liite XI). Tässä on huomattava, että on poistettu mahdollisuus jättää tekninen eritelmä ilmoitetulle laitokselle silloin, kun kone on valmistettu yhdenmukaistettujen standardien mukaisesti; laitos ilmoitti tuolloin vastaanottaneensa eritelmän sitä tutkimatta. Lisäksi on otettu käyttöön yksinkertaistettu menettely direktiivissä tarkoitetuille koneille, jotka eivät itsessään aiheuta riskejä turvallisuudelle ja terveydelle (liite VIII). Koneen kaltaisia tuotteita, jotka ovat melkein koneiden kaltaisia kokoonpanoja mutta jotka eivät yksinään pysty hoitamaan tiettyä toimintoa, koskee kaksi velvoitetta: ne on varustettava liittämisvakuutuksella (liitteessä II oleva B osa) ja niiden liitteenä on oltava kokoonpano-ohje (liite V). Koneiden asennusta ja käyttöä koskevien eri jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten avoimuuden varmistamiseksi jäsenvaltiot ovat velvollisia ilmoittamaan kaikille asianomaisille osapuolille ja komissiolle kaikista nykyisistä ja tulevista säännöksistä, joita niiden on tarkoitus soveltaa. 17 artiklassa käsitellään vaatimustenvastaisuuden merkintää ja esitetään velvoitteet, jotka johtuvat CE-merkinnän kiinnittämisestä koneeseen, joka ei kuulu direktiivin soveltamisalaan, tai CE-merkinnän puuttumisesta koneesta, joka kuuluu direktiivin soveltamisalaan. Jotta varmistettaisiin, että tämän direktiivin soveltamisala ja hissejä koskevan direktiivin 95/16/EY soveltamisala vastaavat täysin toisiaan, jälkimmäistä direktiiviä on muutettu (24 artikla). Direktiiviehdotukseen on sisällytetty kaksi artiklaa (18 ja 19 artikla) jäsenvaltioiden yhteistyön tarpeen kuvaamiseksi ja direktiivin soveltamista koskevien tietojen vaihdon edellyttämän luottamuksellisuuden varmistamiseksi. Liite I - Olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset Liitteessä I esitettyjen olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten perussisältöä ei ole muutettu. Kohtien numerointi on säilytetty ennallaan mahdollisuuksien mukaan. Useat alkutekstiin tehdyt muutokset koskevat sanamuotoa, ja tärkeimmät muutokset on lueteltu jäljempänä. - Useat nykyisessä tekstissä olevat vaatimukset, jotka koskevat liikkumisen vuoksi riskejä aiheuttavia koneita tai nostolaitteita, on ulotettu koskemaan kaikkia koneita. Muutokset koskevat erityisesti seuraavia kohtia: - odottamaton liike käytön aikana (1.1.6 kohta) - tietyt säännöt, kun on kyse useista käyttöpaikoista - velvollisuus suojata työskentely- ja/tai ohjaustila ulkoa päin tulevalta saastumiselta (1.5.1 kohta) - koneessa on oltava istuimet, erityisesti jos kone on alttiina tärinälle (1.5.2 kohta) - salamaniskusta aiheutuvat riskit (1.6.3 kohta). - Käyttöohjeita koskevia kohtia (1.10 kohdasta alkaen) on parannettu, jotta niiden ymmärtäminen olisi helpompaa. - Kuhunkin erityisiä riskejä koskevaan lukuun on lisätty huomautus huomion kiinnittämiseksi siihen, että kyseisten koneiden on vastattava kaikkia liitteessä esitettyjä olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia. - Tekstiin on lisätty uusia kohtia direktiivin soveltamisalaan lisättyjen uusien koneiden huomioon ottamiseksi. Olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset on esitetty koneluokittain. Olennaiset vaatimukset, joita sovelletaan kaikkiin koneisiin, esitetään ensin, minkä jälkeen esitetään täydentävät vaatimukset, jotka koskevat seuraavia koneluokkia: - elintarviketeollisuuskoneet ja kosmetiikka- ja lääketeollisuudessa käytettävät koneet - kannettavat koneet ja/tai käsinohjattavat koneet - räjähdyspanoksella toimivat kannettavat laitteet - puun ja vastaavien ainesten työstökoneet - liikkumisen vuoksi riskejä aiheuttavat koneet - nostotoimen vuoksi riskejä aiheuttavat koneet - maanalaiseen työhön tarkoitetut koneet - henkilöiden nostamisen tai siirtämisen vuoksi riskejä aiheuttavat koneet - liikuntarajoitteisten henkilöiden nostamiseen tarkoitetut koneet - rakennushissit. Konetta suunnitellessaan valmistajalla on velvollisuus käydä läpi liite I ja ottaa selvää kaikista olennaisista terveys- ja turvallisuusvaatimuksista, joita sen on noudatettava. Valmistajan tehtävää olisi todennäköisesti helpottanut liitteen I laatiminen riskien perusteella siten, että kunkin riskin jälkeen olisi esitetty yleissääntö ja sen jälkeen erityistapaukset koneluokkakohtaisesti. Komissio aikoo laatia koneluokkakohtaiset ohjeet yhteistyössä aloihin liittyvien yritysten kanssa. Liite II - Ilmoitukset Liitteessä II esitettyjen ilmoitusten sisältöä on muutettu, jotta otettaisiin huomioon koneisiin asennetut turvakomponentit. Jäljelle on jäänyt kaksi ilmoitustyyppiä: kaikkia koneita koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja koneen kaltaisia tuotteita koskeva liittämisilmoitus. Liite IV - Mahdollisesti vaaralliset koneluokat Liitteessä IV olevaa luetteloa vaarallisina pidetyistä koneista on muutettu nykyisen luettelon, varsinkin 1.1-1.4 ja 4 kohdan, tulkintavaikeuksien poistamiseksi. 14 ja 15 kohta on ulotettu koskemaan kaikkia "irrotettavia mekaanisia voimansiirtolaitteita" "irrotettavien nivelvoimansiirtoakseleiden" sijaan. Räjähdyspanoksella toimivat kannettavat laitteet on lisätty tähän koneluetteloon, josta on poistettu seuraavat koneet: ilotulitustuotteiden valmistamiseen käytettävät koneet, kahdella kädellä käytettävien hallintalaitteiden turvatoimiin liittyvät logiikkayksiköt sekä kaatumisen ja putoavien esineiden varalta asennetut suojarakenteet (ROPS ja FOPS). Liitteet V ja VIII, jotka koskevat koneen kaltaisia tuotteita ja koneita, jotka eivät itsessään aiheuta riskejä Direktiiviehdotukseen on lisätty koneen kaltaisten tuotteiden kokoonpano-ohjetta koskeva liite (liite V). Ehdotukseen on myös lisätty vaatimustenmukaisuuden arviointi sellaisten koneiden osalta, jotka eivät itsessään aiheuta turvallisuus- ja terveysriskejä (liite VIII). Vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevat liitteet VI, VII, IX, X ja XI Liitteiden sisältö, joka vastaa päätöksessä 93/465/ETY (liitteissä VI, VII, X ja XI) esitettyjä moduuleja, on säilytetty, mutta sanamuotoa on muutettu, jotta liitteitä olisi helpompi käyttää. Eri moduuleissa toistetusta teknisestä eritelmästä on laadittu erillinen liite (liite VI), jotta tekstiä ei tarvitsisi toistaa useaan kertaan. Direktiiviehdotukseen on lisätty liite IX, joka koskee sitä, kuinka hyvin koneet täyttävät yhdenmukaistetut standardit, vuoden 1989 direktiivin mukaisen käytännön huomioon ottamiseksi. Tämä direktiivi laadittiin ennen moduulien hyväksymistä. Tässä ehdotuksessa esitetty menettely on huomattavasti yksinkertaisempi niiden valmistajien kannalta, jotka ovat päättäneet valmistaa koneensa yhdenmukaistettujen standardien mukaisesti. Menettelyn poistaminen aiheuttaisi huomattavaa vahinkoa yrityksille, eikä siihen voida ryhtyä direktiivin soveltamisen kustannuksia lisäämättä. Liitettä IX (saattaminen yhdenmukaistettujen standardien mukaiseksi) ja X (EY-tyyppihyväksyntä) on täsmennetty: ilmoitetun laitoksen on säilytettävä tekninen eritelmä 15 vuotta. Tämä täsmennys ei koske moduuleja. Täydellistä laatutakuuta koskevaa liitettä XI on muutettu suhteessa sitä vastaavaan moduuliin sen osoittamiseksi, että valmistajalla on oltava kutakin valmistamaansa konetta koskeva tekninen eritelmä, jotta tämä pystyy vastaamaan jäsenvaltion perusteltuun pyyntöön silloin, kun jotain konetta pidetään viallisena jäsenvaltiossa. Liite XII - Laitosten nimeämistä koskevat vähimmäisvaatimukset Vähimmäisvaatimukset sisältävä liite XII vastaa nykyisen direktiivin tekstiä. 9. JOHDONMUKAISUUS YHTEISÖN MUIDEN POLITIIKKOJEN KANSSA Näyttää siltä, että konedirektiivi ja muu yhteisön politiikka, ainakaan koneiden käyttöä koskevat direktiivit (muutettu direktiivi 89/655/ETY), eivät vaikuta toisiinsa häiritsevästi. 10. ULKOISET KUULEMISTILAISUUDET Lähes kolmen vuoden ajan on järjestetty lukuisia kuulemistilaisuuksia tämän direktiivin 6 artiklalla perustetun konekomitean asettamassa työryhmässä. Kullakin osapuolella, niin jäsenvaltioilla kuin alan eurooppalaisilla teollisuusliitoilla ja työntekijöiden ammattiliitoilla on ollut tilaisuus kertoa mielipiteensä ja tehdä huomautuksensa. Kuulemistilaisuuksien avulla on voitu raivata tietä nykyiselle direktiiville ja tasoittaa sen soveltamiseen liittyviä vaikeuksia. Konedirektiivin tarkistusta koskevan ehdotuksen lopullinen versio on saatu kolmen peräkkäisen luonnoksen tuloksena. Jokainen näistä luonnoksista on esitetty työryhmälle. Lopullisessa versiossa on otettu huomioon mahdollisuuksien mukaan kritiikki ja huomautukset, joita on saatu sekä jäsenvaltioilta että alan eurooppalaisilta teollisuusliitoilta ja työntekijöiden ammattiliitoilta sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalta komitealta. 11. ARVIOINTI Arvio uudelleenlaaditun direktiivin vaikutuksesta Euroopan talouteen ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin perustuu ulkopuolisen laitoksen [16] komission pyynnöstä tekemään tutkimukseen. [16] Etude d'impact de la révision de la directive "Machines" (98/37/CE) - Contrat n° ETD/00/502945 (konedirektiivin tarkistuksen vaikutuksia koskeva tutkimus on saatavissa pyydettäessä yritystoiminnan pääosaston tiedotusyksiköstä). On syytä todeta, että käytännössä ei pystytä arvioimaan, millaisia kustannuksia ja hyötyjä direktiivin uudelleenlaatimisesta koituu kussakin konkreettisessa tilanteessa, kun otetaan huomioon, että tilanteita on monenlaisia. Valmistajien ja käyttäjien välisissä tapaamisissa on kuitenkin pystytty kokoamaan nykyisen direktiivin soveltamisesta saatuun kokemukseen perustuvia mielipiteitä. Uudelleenlaatimisella on ollut monta tavoitetta: - lisätä tekstin oikeusvarmuutta antamalla direktiivin noudattamisesta ja noudattamisen valvonnasta vastuussa olevien henkilöiden käyttöön entistä selkeämpi ja täsmällisempi säädös, josta on poistettu epäselvyydet, millä vastataan nykyisen direktiivin erilaisiin tulkintoihin - mukauttaa ja täsmentää soveltamisalaa - säilyttää terveyden ja turvallisuuden taso mahdollisimman korkeana. Tutkimuksesta voidaan tehdä seuraavat johtopäätökset. Konedirektiivi kattaa lukemattomia tuoteluokkia. Lisäksi voidaan arvioida, että olennaisia turvallisuusvaatimuksia on vähintään satakunta. Direktiivin herättämien teknisten, oikeudellisten ja käytännön kysymysten merkitys ja monipuolisuus voidaan huomata lukemalla uutta tulkintaopasta, jonka komissio on julkaissut vuonna 1999. Yleisesti ottaen uudelleentarkastelua koskevaan ehdotukseen kootut mielipiteet ovat myönteisiä. Henkilöt, joita on kuultu, ovat yhtä mieltä siitä, että direktiivin uudelleentarkastelu parantaa useita kohtia, joiden tulkinta on herättänyt epäilyksiä tähän asti. Uudelleentarkastelun katsotaan edistävän työturvallisuutta, toteavat yksimielisesti kaikki asiantuntijat, joita on kuultu. Ne teollisuuden alan toimijat, joita on kuultu, pitävät valmistajille ja käyttäjille koituvaa taloudellista ja hallinnollista rasitusta kohtuullisena. Uuden säädöksen tarkennuksista koituvat säästöt pikemminkin korvaavat joistakin yksittäisistä kohdista mahdollisesti aiheutuvat kustannukset. Varsinkin joitakin kohtia on täsmennettävä. a) Edellisen direktiivin tulkinta Henkilöt, joita on kuultu, ovat katsoneet, että tavoite on saavutettu. Erityisesti joidenkin vaatimusten uudelleenmuotoilua on arvostettu, samoin kuin uudelleenlaaditussa ehdotuksessa käytetyn termistön määrittelyä. Turvakomponentit Ehdotuksessa esitettyä turvakomponenttien luetteloa on rajoitettu. Kyseistä luetteloa voi ajantasaistaa direktiivillä perustettu komitea. Nykyisen direktiivin luettelo on avoin, mikä aiheuttaa erimielisyyttä soveltamisalasta. Toisistaan poikkeavat näkemykset aiheuttavat huomattavaa haittaa tuotannonalalle. Suhde matalajännitedirektiiviin Konedirektiiviin sisältyvien sähkölaitteiden tulkinta on aiheuttanut paljon keskustelua konepajateollisuudessa sekä sähkötekniikka- ja elektroniikkateollisuudessa standardoinnin yhteydessä. Uudelleen tarkastellussa ehdotuksessa esitetään tarkka luettelo tuotteista, jotka eivät kuulu konedirektiivin soveltamisalaan. Tämä toimi ei vaikuta valmistajiin myönteisesti eikä kielteisesti mutta parantaa kiistämättä standardointitoimien organisointia. b) Soveltamisalan muuttaminen Uudelleentarkastelussa ehdotetaan uusien tuotteiden sisällyttämistä direktiiviin Räjähdyspanoksella toimivat kannettavat laitteet Nämä laitteet on jätetty direktiivin ulkopuolelle samoin kuin tuliaseetkin. Tuotteissa ei voi olla CE-merkintää niin kuin joissakin kilpailevissa tuotteissa, joita koskevat muut menettelytavat. Uudelleentarkasteluun suhtaudutaan ammattialalla erittäin myönteisesti. Rakennushissit Uudelleentarkastelussa direktiiviin sisällytetään rakennushissit, ja täytetään näin oikeudellisesti sääntelemätön tila, jossa rakennushissit eivät kuuluneet mihinkään voimassa olevaan eurooppalaiseen direktiiviin. Rakennushissien sisällyttäminen direktiiviin vastaa myös teollisuudenalan toiveeseen hyödyntää vapaata liikkuvuutta. Moottorit Sellaisten moottorien jättäminen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, jotka jo kuuluvat erityisdirektiivien soveltamisalaan, herättää valmistajissa hallinnollista epävarmuutta. Kustannukset kevenevät kaupallisia häiriöitä poistamalla. c) Koneen kaltaiset tuotteet Nykyisessä direktiivissä mainitaan koneiden osakokoonpanot. Ne hyötyvät erityisen ilmoituksen avulla saavutetusta oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen. Osakokoonpanon käsite oli kuitenkin epäselvä siinä mielessä, että jotkut lukivat osakokoonpanoihin alkeellisempia komponentteja. Uudelleen- tarkastelussa tulee paremmin esiin se, että siinä tarkoitetaan vain lähes valmiita koneita. Siinä säädetään ostajalle tarkoitetun liittämisvakuutuksen ja kokoonpano-ohjeiden luovuttamisesta. Kokoonpano-ohjeet ovat jo käytössä useilla koneiden kaltaisten tuotteiden valmistajilla. Ne valmistajat, joilla ohjeita ei ole, pitävät ohjeiden laatimiskustannuksia kuitenkin alhaisempina kuin vastuuvakuutuksesta aiheutuvia kuluja. Kuitenkin ne teollisuudenalan toimijat, joilta asiaa kysyttiin, ovat korostaneet tämän vaatimuksen kohtuullisen tulkinnan merkitystä. Kokoonpano-ohjeista ei pidä tehdä valmiiden koneiden käyttöohjeita vastaavia käyttöohjeita. Tämän toimen kustannukset voidaan hyväksyä sovitteluratkaisun puitteissa. d) Olennaisten vaatimusten uudelleentarkastelu Tässä kohdassa käsitellään ainoastaan niitä muutamia olennaisia vaatimuksia, joihin henkilöt, joita on kuultu, ovat kiinnittäneet erityistä huomiota. Hallintajärjestelmä Uudelleentarkastelussa säädetään velvoitteesta varustaa jokainen työasema tarvittavilla hallintaelimillä. Vaatimuksessa ei oteta kantaa siihen, mitä nämä kullakin työasemalla tarvittavat hallintaelimet ovat. Vaatimus vaikuttaa suhteettomalta, jos tavoitteena on toistaa komennot kullakin työasemalla. Uudelleentarkastelussa edellytetään, että liikkuvien koneiden hallintalaitteiden luvaton käyttö estetään. Tämä voidaan tehdä muuttamalla tiettyjä laitteita (järjestelmä, jossa käynnistäminen varataan vain siihen oikeutetuille henkilöille). Jos tämä on vaatimuksen tavoite, vaatimus on oikeassa suhteessa sen tuoman turvallisuuden parantumiseen. Kauko-ohjausta koskee uusi vaatimus, joka vastaa alan vaatimuksia, jos sitä tulkitaan maltillisesti. Kori Uudelleentarkastelussa säädetään korin sijoittamisen periaatteesta silloin, kun työympäristö aiheuttaa riskejä terveydelle. Tämän vaatimuksen laaja muotoilu aiheuttaa ongelmia sen suhteen, mitkä ovat valmistajan ja mitkä käyttäjän velvoitteet. Jos tätä säännöstä tulkitaan liian tunnollisesti, voi käydä niin, että osa käyttäjän vastuusta siirtyy keinotekoisesti valmistajalle. Näin ollen lisäkustannukset saattavat nousta suhteettomiksi. Salamanisku Uudelleentarkastelussa säädetään salamaniskusta aiheutuvien riskien torjuntatoimenpiteistä, kun kone on ulkona. Tästä vaatimuksesta uhkaa tulla taloudellisesti kallis, jos sitä sovelletaan arvostelukyvyttömästi minkä tyyppisiin koneisiin tahansa. Kosmetiikkateollisuuteen tarkoitetut koneet Direktiivissä ulotetaan hygieniavaatimukset koneisiin, joihin on epäsuorasti viitattu. Ennalta ei odoteta lisäkustannuksia, koska valmistajat noudattavat jo näitä vaatimuksia. e) Hallinnolliset menettelyt ja direktiivin virallinen puoli Direktiivissä säädetään, että ilmoitetun laitoksen on tarkastettava yhdenmukaistettujen standardien mukaiset liitteeseen IV kuuluvat laitteet, jotta varmistettaisiin, että ne todella ovat standardien mukaisia tiedoston tai tuotteen perusteella. Valmistajat, joita tämä koskee, ovat pahoillaan, että kustannuksiltaan edullinen menettely, jossa tekninen eritelmä jätettiin ilman tutkimista ilmoitetulle laitokselle, on poistettu. Vastaavasti laadunvarmistusjärjestelmän käyttöönotto sellaisten koneiden kohdalla, joita koskee EY-tyyppitarkastus, helpottaa tuntuvasti yksittäisten koneiden tai pienten sarjojen valmistajien taloudellista ja hallinnollista rasitusta. EY-tyyppitarkastusta oli lähes mahdoton lyhentää, kun markkinoille tuotiin uusi malli. Laadunvarmistuksessa tuotantokustannukset porrastuvat. Muutamat haastatellut teollisuuden alan toimijat ovat kertoneet pelkäävänsä, että joidenkin uusien vaatimusten tulkinta voi mennä liian pitkälle, pidemmälle kuin mitä uudelleentarkastellun säädöksen sanamuoto edellyttää. Tällainen perusteeton tulkinta saattaa aiheuttaa kohtuuttomia kustannuksia. Uudelleentarkastelu on onnistunut vain, jos sitä tulkitaan maltillisesti. Näin ollen uudelleentarkastelu on kokonaisuus, jossa tasapainoillaan turvallisuusnäkökohtien sekä taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen välillä. Talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten oletetaan suhtautuvan myönteisesti tähän säädökseen, koska se ei muuta nykyistä tilannetta radikaalisti. 2001/0004 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI koneista ja direktiivin 95/16/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [17], [17] EYVL C ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [18], [18] EYVL C noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [19], [19] EYVL C sekä katsovat seuraavaa: (1) Koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä kesä- kuuta 1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/37/EY [20] kodifioitiin direktiivi 89/392/ETY [21]. Kun direktiiviin 98/37/EY tehdään uusia muutoksia, olisi selvyyden vuoksi aiheellista laatia uusi säädös kyseisestä direktiivistä. [20] EYVL L 207, 23.7.1998, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/79/EY (EYVL L 331, 7.12.1998, s. 1). [21] EYVL L 183, 29.6.1989, s. 9. (2) Koneenrakennus on tärkeä konepajateollisuuden lohko ja yhteisön talouden kannalta keskeisiä teollisuuden aloja. Koneiden käytön suoranaisesti aiheuttamien lukuisten tapaturmien yhteiskunnallisia kustannuksia voidaan alentaa suunnittelemalla ja rakentamalla koneet turvallisiksi sekä asentamalla ja huoltamalla ne asianmukaisesti. (3) Jäsenvaltioilla on vastuu henkilöiden ja varsinkin työntekijöiden ja kuluttajien sekä joissakin tapauksissa kotieläinten terveyden ja turvallisuuden ja tavaroiden varmistamisesta alueellaan muun muassa koneiden käytöstä johtuvien riskien osalta. (4) Jäsenvaltioiden toteuttaman turvallisuuden tason ylläpitäminen ja parantaminen ovat tämän direktiivin pääasiallisia tavoitteita. Yrityksille tiettyjen konetyyppien suhteen asetettuja liiallisia velvoitteita olisi vähennettävä: ilotulitustuotteiden valmistamiseen käytettävät koneet, joihin liittyvät pääasialliset riskit katetaan 23 päivänä maalis- kuuta 1994 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 94/9/EY [22], kaatumisen ja putoavien esineiden varalta asennetut suojarakenteet, jotka kuuluvat koko koneen valmistajan tekemän ilmoituksen piiriin, sekä kahdella kädellä käytettävien hallintalaitteiden turvatoimiin liittyvät logiikkayksiköt, jotka kuuluvat nykyisin kiinteänä osana markkinoille saatettuihin koneisiin. [22] EYVL L 100, 19.4.1994, s. 1. (5) Oikeusvarmuuden turvaamiseksi tämän direktiivin soveltamisala ja sen soveltamiseen liittyvät käsitteet olisi määriteltävä mahdollisimman tarkasti. (6) Rakennushissejä ja räjähdyspanoksella toimivia, teolliseen tai tekniseen käyttöön tarkoitettuja kannettavia laitteita koskevat pakottavat määräykset, joita usein täydennetään teknisillä eritelmillä, jotka tosiasiallisesti ovat pakollisia, ja/tai vapaaehtoisilla normeilla, eivät välttämättä johda terveyden ja turvallisuuden poikkeaviin tasoihin, mutta epäyhtenäisyytensä vuoksi ne kuitenkin muodostavat esteitä yhteisön sisäiselle kaupalle. Lisäksi näitä koneita koskeva kansallinen vaatimustenmukaisuuden osoittaminen ja niitä koskevat kansalliset varmentamisjärjestelmät eroavat huomattavasti toisistaan. Sen vuoksi on aiheellista olla sulkematta tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle rakennushissejä ja räjähdyspanoksella toimivia kannettavia laitteita, koska niihin ei sovelleta aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18 päivänä kesäkuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/477/ETY [23]. [23] EYVL L 256, 13.9.1991, s. 51. (7) Tässä direktiivissä olisi käsiteltävä myös rakennushissejä, jotka ovat henkilöiden nostamiseen tarkoitettujen laitteiden erityisryhmä. Tässä direktiivissä säädettyjä, turvallisuutta ja terveyttä koskevia vaatimuksia ei voida kuitenkaan soveltaa henkilöiden nostamiseen tarkoitettuihin näyttämönostimiin, jotka ovat teatterisaleihin pysyvästi tai tilapäisesti asennettuja henkilöiden nostolaitteita ja joita käytetään henkilöiden siirtämiseen näyttämöltä sen lisätiloihin ja takaisin. (8) Markkinoiden valvonta on olennainen väline silloin, kun sen avulla voidaan varmistaa direktiivien säännösten oikea ja yhdenmukainen soveltaminen. Sen vuoksi on aiheellista ottaa käyttöön oikeudelliset puitteet, joiden avulla soveltaminen voi tapahtua yhdenmukaisesti. (9) Markkinoiden valvonnan yhteydessä olisi erotettava selvästi toisistaan koneen vaatimustenmukaisuusolettamuksen luovan yhdenmukaistetun standardin kyseenalaistaminen ja koneeseen liittyvä suojalauseke. (10) Tässä direktiivissä koneen käyttöön ottamisella voidaan tarkoittaa ainoastaan itse koneen käyttöä sille suunnitellun tai kohtuudella ennustettavissa olevan käyttötarkoituksen mukaisesti. Tämä ei poissulje muiden mahdollisten vaatimusten asettamista koneen käytölle, jos ne eivät aiheuta koneeseen muutoksia suhteessa tämän direktiivin säännöksiin. (11) Valmistajan olisi otettava valmistusprosessissa huomioon se, jos konetta voi käyttää kuluttaja tai käyttäjä, joka ei ole ammattilainen. Samoin on tehtävä silloin, kun konetta käytetään tavalliseen tapaan palvelun tuottamiseksi kuluttajalle. (12) Vaikka tämän direktiivin kaikkia säännöksiä ei voida soveltaa koneen kaltaisiin tuotteisiin, on tärkeää, että niiden vapaa liikkuvuus taataan, kun ne on erityisilmoituksella tarkoitettu liitettäviksi koneeseen tai koottavaksi muiden koneiden kanssa niin, että muodostuu tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluva tuote. (13) Erityisesti messuilla, näyttelyissä ja muissa vastaavissa tilaisuuksissa on oltava mahdollista asettaa näytteille koneita, jotka eivät täytä tämän direktiivin vaatimuksia. Asiasta mahdollisesti kiinnostuneille olisi kuitenkin selvästi ilmoitettava siitä, että mainitut koneet eivät ole tämän direktiivin mukaisia eivätkä ole ostettavissa siinä muodossa. (14) Tässä direktiivissä määritellään ainoastaan yleisesti sovellettavat olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset täydennettyinä tiettyjä koneryhmiä koskevilla erityisvaatimuksilla. Olisi saatava käyttöön yhdenmukaistettuja yhteisön tason standardeja koneiden suunnittelusta ja rakenteesta johtuvien riskien torjumiseksi, jotta valmistaja voi helpommin näyttää ja voidaan tarkastaa, että koneet vastaavat olennaisia vaatimuksia. Nämä yhdenmukaistetut yhteisön tason standardit ovat yksityisoikeudellisten yhteisöjen laatimia ja ne on pidettävä sitomattomina. (15) Ottaen huomioon tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien koneiden käyttöön liittyvät riskit, on aiheellista luoda menettelyt, joilla arvioidaan olennaisten turvallisuus- ja terveysvaatimusten mukaisuutta. Näitä menettelyjä luotaessa olisi otettava huomioon näihin koneisiin liittyvän vaaran suuruus. Sen vuoksi jokaista koneluokkaa varten olisi oltava tarkoituksenmukainen menettelytapa, joka on teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointi- menettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä 22 päivänä heinäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/465/ETY [24] mukainen ja ottaa huomioon näiden koneiden edellyttämän tarkastuksen luonteen. [24] EYVL L 220, 30.8.1993, s. 23. (16) Vastuu siitä, että koneiden osoitetaan vastaavan tämän direktiivin säännöksiä, jätetään kokonaisuudessaan koneiden valmistajille. Tiukempi varmentamismenettely on kuitenkin suotavaa tietynlaisten koneiden osalta, joiden käyttämiseen liittyy suurempi riskin mahdollisuus. (17) On tärkeää, että CE-merkintä tunnustettaisiin ainoaksi merkinnäksi, joka takaa, että koneet ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia. Kaikki sellaiset merkinnät, joita ulkopuoliset voivat merkityksen tai kirjoitustavan vuoksi erehtyä pitämään CE-merkintänä, olisi kiellettävä. (18) CE-merkinnän ja valmistajan merkinnän yhtäläisen laadun varmistamiseksi, ne on kiinnitettävä samaa menetelmää käyttäen. Koneen tietyissä komponenteissa mahdollisesti olevien CE-merkintöjen erottamiseksi koneen CE-merkinnästä, on koneen CE-merkintä kiinnitettävä koneesta vastuussa olevan, eli valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan, nimen viereen. (19) Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan olisi myös oltava velvollinen arvioimaan riskit, jotka liittyvät koneeseen, jonka tämä haluaa saattaa markkinoille. Tämän vuoksi valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan olisi määritettävä, mitkä ovat koneeseen sovellettavat, turvallisuutta ja terveyttä koskevat olennaiset vaatimukset, joiden suhteen valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on ryhdyttävä toimenpiteisiin. (20) On välttämätöntä, että valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut valtuutettu edustaja laatii teknisen eritelmän ennen EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamista. Ei kuitenkaan ole välttämätöntä, että itse asiakirjat ovat jatkuvasti saatavilla, mutta vaadittaessa niiden on oltava saatavilla. Asiakirjoihin ei tarvitse sisällyttää sellaisten osakokoonpanojen yksityiskohtaisia suunnitelmia, joita koneen valmistukseen on käytetty, lukuun ottamatta sitä tietoa, joka on tarpeen olennaisten turvallisuus- ja terveysvaatimusten mukaisuuden toteamiseksi. (21) Niille, jotka saavat tämän direktiivin puitteissa tehdyn päätöksen, olisi ilmoitettava päätöksen perustelut ja käytettävissä olevat muutoksenhakukeinot. (22) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [25] 2 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen tai mainitun päätöksen 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä noudattaen. [25] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (23) Jäsenvaltioiden olisi säädettävä seuraamuksista tämän direktiivin säännösten soveltamisen rikkomisesta. Seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteellisia ja varoittavia. (24) Tämän direktiivin soveltaminen tiettyihin koneisiin, jotka on tarkoitettu henkilöiden, erityisesti liikuntarajoitteisten henkilöiden, nostamiseen, johtaa siihen, että tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat tuotteet määritellään paremmin suhteessa jäsenvaltioiden hissejä koskevan lainsäädännön lähentämisestä 29 päivänä kesä- kuuta 1995 annettuun direktiiviin 95/16/EY [26]. Hissejä koskevan direktiivin soveltamisalan uutta määrittelemistä on pidetty tärkeänä ja direktiivi olisi muutettava vastaavasti. [26] EYVL L 213, 7.9.1995, s. 1. (25) Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti on välttämätöntä ja aiheellista markkinoille saatettavien koneiden turvallisuuden lisäämisen perustavoitteen toteuttamiseksi säätää koneiden suunnitteluun ja valmistamiseen liittyvistä olennaisista terveys- ja turvallisuusvaatimuksista. Tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen aiottujen tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten perustamissopimuksen 5 artiklan kolmannessa kohdassa määrätään, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Soveltamisala 1. Tätä direktiiviä sovelletaan: a) 2 artiklan toisen alakohdan a-i alakohdassa määriteltyihin tuotteisiin; b) ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu ja rakennettu muuhun kuin pelkkään henkilöiden kuljetukseen ja joita käytetään lentokentillä ja kaivannaisteollisuudessa. 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin laitteisiin: a) komponentit, turvakomponentit mukaan lukien, tai laitteet, vaihdettavat laitteet mukaan lukien, jotka on tarkoitettu käytettäviksi niiden kanssa identtisten komponenttien tai laitteiden varaosina ja jotka toimittaa alkuperäisen koneen valmistaja tai kolmas henkilö valmistajan ohjeiden mukaisesti; b) tivoleissa ja huvipuistoissa käytettävät erikoiskoneet; c) ydintekniseen käyttöön erityisesti suunnitellut tai käytetyt koneet, joissa syntynyt vika saattaa aiheuttaa radioaktiivisia päästöjä; d) ampuma-aseet; e) liikennevälineet, perävaunut mukaan lukien; f) liikkuvat avomeriyksiköt sekä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat koneet, jotka on asennettu näihin liikkuviin avomeriyksiköihin; g) erityisesti puolustusvoimien käyttöön tai järjestyksen valvontaan suunnitellut ja rakennetut koneet; h) kaivoskuiluissa käytettävät nostolaitteet; i) henkilöiden nostamiseen tarkoitetut teattereiden nostolaitteet; j) johonkin seuraavista tuotetyypeistä kuuluvat tuotteet: i) yksinomaan kotitalouksien käyttämät kodinkoneet, ii) äänentoisto- ja videolaitteet, iii) tietotekniikkalaitteet, iv) toimistokoneet ja -tarvikkeet, v) katkaisimet ja kytkimet. k) seuraavat korkeajännitteiset sähkölaitteet: i) kytkin- ja ohjauslaitteet, ii) muuntajat. l) kaikentyyppiset moottorit; m) teollisuuslaitokset, kuten petrokemian tehtaat, lämpö- ja sähkövoimalat, kokonaisuudessaan; n) lääkinnälliset laitteet. 2 artikla Määritelmiä Tässä direktiivissä 'koneella' tarkoitetaan tämän artiklan a-h alakohdassa määriteltyjä tuotteita ja 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja ajoneuvoja. Myös seuraavia määritelmiä sovelletaan: a) 'kone tarkasti määriteltynä': i) muulla voimanlähteellä kuin välittömällä ihmis- tai eläinvoimalla varustettua tai varustettavaksi tarkoitettua, toisiinsa liitetyistä osista tai komponenteista koostuvaa yhdistelmää, jossa ainakin yksi osa tai komponentti on liikkuva ja joka on kokoonpantu tiettyä toimintoa varten, ii) i kohdassa tarkoitettua konetta, josta puuttuvat ainoastaan osat, joilla se liitetään käyttöpaikkaan tai kytketään energianlähteeseen ja liikkeen alullepanevaan voimaan, iii) i kohdassa tarkoitettua konetta, joka on valmis asennettavaksi ja joka voi toimia vasta, kun se on asennettu ajoneuvoon, rakennukseen tai rakennelmaan, iv) nostolaitetta, jonka välittömänä käyttövoimana on ihmisvoima; b) 'yhdistelmällä' koneiden ja/tai koneen kaltaisten tuotteiden yhdistelmää, jotka on järjestetty ja ohjattu toimimaan yhtenä kokonaisuutena; c) 'vaihdettavalla laitteella' laitetta, jonka koneen tai traktorin käyttäjä itse kiinnittää koneeseen tai traktoriin sen toiminnan muuttamiseksi tai uuden toiminnan aikaansaamiseksi sen käyttöönoton jälkeen, jos tämä laite ei ole varaosa tai työkalu; d) 'turvakomponentilla' seuraavaan luetteloon sisältyvää komponenttia, joka on saatettu markkinoille erillisenä osana asennettavaksi jo käytössä olevaan koneeseen tai käytettyyn koneeseen: i) liitteessä IV olevassa 19 ja 20 kohdassa tarkoitetut komponentit, ii) hätäpysäyttimen ja liikkuvien suojusten hallintapiirin turvalogiikkayksikkö, iii) koneen vaarallisia liikkeitä ohjaava sähkömagneettinen venttiili, iv) koneisiin tarkoitetut savun- tai pölynpoistojärjestelmät, v) koneisiin asennettaviksi tarkoitetut suojukset ja turvalaitteet sekä niiden lukituslaitteet, vi) nostolaitteiden kuormituksen valvontalaitteet ja taljojen putoamisen estävät laitteet, vii) nostolaitteiden törmäyksen estävät laitteet, viii) turvavyöt ja muut järjestelmät, joiden tarkoituksena on pitää henkilö paikoillaan, ix) hydraulipiireihin asennettavat takaiskuventtiilit, x) nivelakselin suojukset, e) 'nostoapuvälineellä' komponenttia tai välinettä, jota ei ole liitetty nostamiseen tarkoitettuun koneeseen, jonka avulla kuormaan voidaan tarttua ja joka on sijoitettu koneen ja kuorman väliin tai kiinnitetty itse kuormaan tai joka muodostaa kuorman kiinteän osan. Raksien ja niiden osien katsotaan myös olevan nostoapuvälineitä; f) 'nivelakselilla' irrotettavaa komponenttia, joka on tarkoitettu voiman siirtämiseen koneen tai traktorin ja käytettävän koneen välillä yhdistämällä ne ensimmäisestä kiinteästä laakerista. Vähintään toisen näistä kahdesta koneesta on oltava liikkuva; g) 'nivelakselin suojuksella' laitetta, joka suojaa altistuneita henkilöitä nivelakseliin takertumisen riskiltä; h) 'räjähdyspanoksella toimivalla kannettavalla laitteella' teolliseen tai tekniseen käyttöön tarkoitettua kannettavaa laitetta, jossa käytetään panoksen muodossa olevaa räjähdyspanosta i) metalliosan kiinnittämiseen toiseen aineeseen, ii) eläinten teurastamiseen, iii) kohteen merkitsemiseen kylmänä tapahtuvalla kaiverruksella, iv) kaapelien sulkemiseen; i) 'koneen kaltaisella tuotteella' voimanlähteellä varustettua tai varustettavaksi tarkoitettua, toisiinsa liitetyistä osista tai mekaanisista komponenteista koostuvaa yhdistelmää, joka on lähes koneen kaltainen, mutta joka ei yksinään pysty suorittamaan tiettyä toimintoa. Koneen kaltainen tuote on tarkoitettu liitettäväksi yhteen tai useampaan koneeseen tai muihin koneen kaltaisiin tuotteisiin tai kokoonpantavaksi niiden kanssa sellaisen yksittäisen koneen muodostamiseksi, johon sovelletaan tätä direktiiviä; j) 'markkinoille saattamisella' loppukäyttäjälle tarkoitetun koneen ensimmäistä asettamista saataville yhteisössä joko maksua vastaan tai ilmaiseksi; k) 'valmistajalla' luonnollista tai oikeushenkilöä, joka vastaa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan koneen suunnittelusta ja valmistamisesta sen markkinoille saattamista varten omalla nimellään tai tuotemerkillään. Valmistajaksi katsotaan myös: i) luonnollinen tai oikeushenkilö, joka suunnittelee tai valmistaa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan koneen omaan käyttöönsä tai teettää nämä työt toisella henkilöllä, ii) luonnollinen tai oikeushenkilö, joka tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan koneen markkinoille saattamisen tai käyttöönottamisen yhteydessä on vastuussa siitä, että kyseinen kone on tämän direktiivin säännösten mukainen; l) 'valtuutetulla edustajalla' yhteisön alueelle sijoittaunutta luonnollista tai oikeushenkilöä, joka on saanut valmistajalta kirjallisen valtuutuksen suorittaa tämän puolesta kaikki tähän direktiiviin liittyvät velvoitteet ja muodollisuudet tai osan niistä; m) 'käyttöönotolla' tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan koneen käyttötarkoituksensa mukaista ensimmäistä käyttöä yhteisössä. Koneiden, jotka eivät ennen ensimmäistä käyttöään tarvitse valmistajan tai tämän osoittaman kolmannen henkilön suorittamia asennus- tai säätötoimia, ensimmäisen käytön katsotaan tapahtuneen silloin, kun ne saatetaan markkinoille; n) 'yhdenmukaistetulla standardilla' teknistä eritelmää, jonka standardointielin eli Euroopan standardointikomitea (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (CENELEC) tai Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI) on vahvistanut, joka on hyväksytty komission antamalla valtuutuksella Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/34/EY [27] säädetyn menettelyn mukaisesti ja joka ei ole velvoittava. [27] EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37. Sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18). 3 artikla Erityisdirektiivit 1. Jos koneeseen liittyvät, tässä direktiivissä tarkoitetut riskit kuuluvat täsmällisemmin yhteisön muiden direktiivien soveltamisalaan, tätä direktiiviä ei sovelleta tai sitä lakataan soveltamasta kyseisten koneiden ja riskien osalta siitä alkaen, kun näitä direktiivejä aletaan soveltaa. 2. Kuluttajan käyttöön tarkoitettuihin koneisiin liittyvät terveyttä ja turvallisuutta suojaavat säännökset, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan eivätkä muiden yhteisön erityissäädösten soveltamisalaan, kuuluvat neuvoston direktiivin 92/59/ETY [28] soveltamisalaan. [28] EYVL L 228, 11.8.1992, s. 24. 4 artikla Markkinoiden valvonta 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat koneet voidaan saattaa markkinoille ja/tai ottaa käyttöön ainoastaan, jos ne eivät vaaranna henkilöiden, ja joissain tapauksissa kotieläinten, terveyttä ja turvallisuutta eivätkä omaisuutta silloin, kun ne ovat asianmukaisesti asennettuja ja ylläpidettyjä ja kun niitä käytetään niille suunniteltuun tarkoitukseen tai kohtuudella ennustettavissa olevissa olosuhteissa. 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta koneen kaltaisia tuotteita voidaan saattaa markkinoille vain, jos ne ovat niitä koskevien direktiivien säännösten mukaisia. 3. Jäsenvaltioiden on perustettava tai nimettävä toimivaltaiset viranomaiset valvomaan, että koneet ovat 1 ja 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisia. 4. Jäsenvaltioiden on määriteltävä 3 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten tehtävät, organisaatio ja valtuudet ja ilmoitettava niistä komissiolle ja muille jäsenvaltioille sekä tiedotettava näille myös mahdollisista myöhemmistä muutoksista. 5 artikla Markkinoille saattaminen 1. Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on ennen koneen markkinoille saattamista ja/tai käyttöön ottamista varmistettava, että a) kone täyttää liitteessä I esitetyt olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset, b) 12 artiklassa tarkoitetut vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt on saatettu loppuun. 2. Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on ennen koneen kaltaisen tuotteen markkinoille saattamista varmistettava, että 13 artiklassa tarkoitetut menettelyt on saatettu loppuun. 3. Valmistajalla tai tämän valtuutetulla edustajalla on 12 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen vuoksi oltava käytettävissään tai ulottuvillaan tarvittavat keinot, joiden avulla hän voi varmistua siitä, että kone on liitteessä I esitettyjen olennaisten turvallisuus- ja terveysvaatimusten mukainen. 4. Jos koneet kuuluvat myös sellaisten muita näkökohtia käsittelevien yhteisön direktiivien soveltamisaloihin, joissa säädetään CE-merkinnän kiinnittämisestä, merkintä osoittaa, että koneet ovat myös näiden direktiivien säännösten mukaisia. Jos yhdessä tai useammassa näistä direktiiveistä annetaan kuitenkin valmistajalle tai tämän valtuutetulle edustajalle siirtymäkauden aikana vapaus valita sovellettava järjestelmä, CE-merkintä osoittaa ainoastaan valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan soveltamien direktiivien säännösten mukaisuuden. Sovellettavien direktiivien viitenumerot, sellaisina kuin ne on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, on ilmoitettava koneen mukana olevassa EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa. 6 artikla Vapaa liikkuvuus 1. Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää koneiden saattamista markkinoille ja/tai ottamista käyttöön alueellaan, jos nämä koneet täyttävät tässä direktiivissä säädetyt riskejä koskevat edellytykset. 2. Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää koneen kaltaisten tuotteiden markkinoille saattamista, jos niiden valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja ilmoittaa liitteessä II olevassa B osassa tarkoitetulla liittämisvakuutuksella, että ne on tarkoitettu toisen koneen rakenteellisiksi osiksi tai liitettäviksi toisiin koneen kaltaisiin tuotteisiin niin, että ne yhdessä muodostavat koneen. 3. Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta näytteille, erityisesti messuilla, näyttelyissä ja esittelyissä, koneita, jotka eivät ole tämän direktiivin säännösten mukaisia, siinä määrin kuin näkyvässä kilvessä selvästi ilmoitetaan, että ne eivät ole vaatimusten mukaisia eikä näitä koneita ole saatavana ennen kuin valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja on saattanut ne vaatimusten mukaisiksi. Tällaisten vaatimuksia vastaamattomien koneiden esittelyissä on lisäksi toteutettava riittävät turvallisuutta koskevat toimenpiteet henkilöiden suojelun varmistamiseksi. 7 artikla Vaatimustenmukaisuusolettamus 1. Jäsenvaltiot pitävät koneita, joissa on CE-merkintä ja joita seuraa EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus, jonka sisältö on määritelty liitteessä II olevassa A osassa, ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia. 2. Yhdenmukaistetun standardin, jota koskeva viittaus on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, mukaiseksi rakennetun koneen oletetaan olevan kyseisen yhdenmukaistetun standardin kattamien olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten mukainen. 3. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä yhdenmukaistettujen standardien viitteet. 4. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, jotta työmarkkinaosapuolilla on kansallisella tasolla mahdollisuus vaikuttaa yhdenmukaistettujen standardien valmisteluun ja seurantaan. 8 artikla Erityistoimenpiteet 1. Komissio voi 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet seuraavia seikkoja koskevien säännösten täytäntöönpanemiseksi: a) 2 artiklan toisen alakohdan d alakohdassa tarkoitetun turvakomponenttien luettelon ajantasaistaminen; b) 19 artiklan mukaisen jäsenvaltioiden yhteistyön yksityiskohtaiset säännöt; c) liitteessä I olevan 3.4.2 kohdan mukaisen luettelon ajantasaistaminen koneista, joita varten on asennettava suojarakenteet kaatumisen varalta; d) liitteessä I olevan 1.6.11.2 kohdan mukaisen luettelon ajantasaistaminen koneista, joista on annettava ionisoimatonta säteilyä koskevia tietoja; e) 9 artiklassa tarkoitettujen koneiden markkinoille saattamisen kieltäminen. 2. Komissio voi 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi käytäntöön. 9 artikla Mahdollisesti vaarallisia koneluokkia koskevat erityistoimenpiteet Kun jäsenvaltio katsoo, että tietyn koneluokan osalta on aiheellista turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi kieltää tai rajoittaa koneluokan markkinoille saattamista tai liittää siihen erityisehtoja, se toteuttaa kaikki tarpeelliset ja perustellut siirtymätoimenpiteet tai ryhtyy toteuttamaan niitä. Sen on ilmoitettava asiasta ja perusteluistaan komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Komissio kuulee jäsenvaltioita ja muita tahoja, joita asia koskee, ja ilmoittaa niille, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa yhteisön tasolla. Neuvottelujen jälkeen, jos kansalliset toimenpiteet ovat aiheellisia ja jos yhteisön toimella voidaan varmistaa kansalaisten terveyden ja turvallisuuden suojelun korkea taso, komissio hyväksyy tarvittavat yhteisön toimenpiteet 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.10 artikla Yhdenmukaistetun standardin kyseenalaistamista koskeva menettely Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, ettei 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhdenmukaistettu standardi täysin vastaa liitteessä I esitettyjä olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia, joita standardissa käsitellään, komissio tai asianomainen jäsenvaltio saattaa asian direktiivillä 98/34/EY perustetun komitean käsiteltäväksi ja perustelee esityksensä. Komitea antaa asiasta lausunnon viipymättä. Komissio voi komitean lausunnon saatuaan päättää, ettei viittausta kyseiseen yhdenmukaistettuun standardiin julkaista, että se julkaistaan varauksin, että viittaus säilytetään tai että se poistetaan Euroopan yhteisöjen virallisesta lehdestä. 11 artikla Tuotteen suojalauseke 1. Jos jäsenvaltio toteaa, että kone, joka on varustettu CE-merkinnällä ja jota seuraa EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja jota käytetään sen käyttötarkoituksen mukaisesti tai kohtuudella ennustettavissa olevissa olosuhteissa, voi vaarantaa ihmisten ja joissakin tapauksissa kotieläinten tai omaisuuden turvallisuuden, se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet vetääkseen tämän koneen markkinoilta, kieltääkseen sen saattamisen markkinoille ja/tai sen käyttöön ottamisen tai rajoittaakseen sen vapaata liikkuvuutta. Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä tällaisesta toimenpiteestä ja perusteltava päätöksensä, erityisesti jos vaatimustenvastaisuus johtuu: a) edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen olennaisten vaatimusten noudattamatta jättämisestä; b) edellä 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien virheellisestä soveltamisesta; c) edellä 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa olevista puutteellisuuksista. 2. Komissio kuulee asianomaisia osapuolia viipymättä. Jos komissio näitä kuultuaan katsoo, että toimenpide on perusteltu, se ilmoittaa siitä heti aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle ja muille jäsenvaltioille. Jos komissio neuvottelujen päätyttyä katsoo, että toimenpide ei ole perusteltu, se ilmoittaa siitä heti aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle ja valmistajalle tai valmistajan edustajalle. Jos 1 kohdassa tarkoitettu päätös perustuu yhdenmukaistetuissa standardeissa oleviin puutteellisuuksiin ja jos päätöksen tehnyt jäsenvaltio pitää kiinni kannastaan, komissio siirtää asian direktiivillä 98/34/EY perustetun komitean käsiteltäväksi ja komissio tai jäsenvaltio aloittaa 10 artiklassa tarkoitetun menettelyn. 3. Jos kone ei ole vaatimusten mukainen ja se on varustettu CE-merkinnällä, toimivaltainen jäsenvaltio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin sitä vastaan, joka on kiinnittänyt CE-merkinnän ja ilmoittaa asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 4. Komissio huolehtii, että jäsenvaltioille toimitetaan tieto tämän menettelyn kulusta ja lopputuloksesta. 12 artikla Koneiden vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt 1. Liitteessä I olevassa 1.1.2. kohdassa esitetystä riskin arvioinnista seuraa, että valmistajan tai tämän valtuuttaman edustajan on sovellettava jotain 2-5 kohdassa esitetyistä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä. 2. Jos riskin arvioinnissa on voitu todeta, ettei direktiivillä ole merkitystä, valmistajan tai tämän valtuuttaman edustajan on sovellettava liitteessä VIII esitettyä yksinkertaistettua menettelytapaa. 3. Jos riskin arvioinnissa ei ole voitu todeta, ettei direktiivillä ole merkitystä ja koneisiin ei viitata liitteessä IV, valmistajan tai tämän valtuuttaman edustajan on sovellettava liitteessä VII säädettyä sisäiseen tuotannonvalvontaan perustuvaa vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä varmentaakseen, että kone on tämän direktiivin säännösten mukainen. 4. Jos riskin arvioinnissa ei ole voitu todeta, ettei direktiivillä ole merkitystä ja koneisiin viitataan liitteessä IV ja ne valmistetaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien mukaisesti ja nämä standardit kattavat kaikki merkittävät riskit, valmistajan tai tämän valtuuttaman edustajan on varmentaakseen tämän direktiivin säännösten mukaisuuden sovellettava jotain seuraavista menettelyistä a) liitteessä IX säädettyä menettelyä yhdenmukaistettujen standardien noudattamiseksi; b) liitteessä X säädettyä EY- tyyppitarkastusmenettelyä; c) liitteessä XI säädettyä täydellistä laadunvarmistamista. 5. Jos riskin arvioinnissa ei ole voitu todeta, ettei direktiivillä ole merkitystä ja koneisiin viitataan liitteessä IV ja niitä ei ole valmistettu tai on valmistettu ainoastaan osittain 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen standardien mukaisesti tai jos kyseisiä koneita varten ei ole laadittu yhdenmukaistettuja standardeja, valmistajan tai tämän valtuuttaman edustajan on varmentaakseen tämän direktiivin säännösten mukaisuuden sovellettava a) joko liitteessä X säädettyä EY-tyyppitarkastusmenettelyä; b) tai liitteessä XI säädettyä täydellistä laadunvarmistamista. 13 artikla Koneen kaltaisia tuotteita koskeva menettelytapa Koneen kaltaisen tuotteen valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on ennen markkinoille saattamista: a) tehtävä liitteessä II olevassa B osassa tarkoitettu liittämisvakuutus, jonka on seurattava koneen kaltaisen tuotteen mukana siihen saakka, kunnes tuote liitetään osaksi suurempaa kokonaisuutta, ja sen on sisällyttävä tuotteen tekniseen eritelmään; b) tehtävä liitteessä V säädetty kokoamisohje. 14 artikla Ilmoitetut laitokset 1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille laitokset, jotka ne ovat nimenneet suorittamaan 12 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetun, markkinoille saattamista varten tehtävän vaatimustenmukaisuuden arvioinnin sekä erityiset tehtävät, joita varten nämä laitokset on nimetty, ja komission niille ennakolta antamat tunnistenumerot. 2. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tiedoksi luettelon ilmoitetuista laitoksista ja niiden tunnistenumeroista sekä tehtävistä, joita varten ne on ilmoitettu. Komissio huolehtii luettelon pitämisestä ajan tasalla. 3. Jäsenvaltioiden on noudatettava liitteessä XII tarkoitettuja vaatimuksia arvioidessaan tällaisessa ilmoituksessa lueteltavia laitoksia. Laitokset, jotka täyttävät sellaisissa asiaa koskevissa yhdenmukaistetuissa standardeissa vahvistetut arviointiperusteet, joita koskevat viittaukset on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tämän direktiivin mukaisesti, on katsottava edellä tarkoitetut vaatimukset täyttäviksi. 4. Laitoksen nimenneen jäsenvaltion on peruutettava ilmoituksensa, jos se toteaa, että a) laitos ei enää täytä liitteessä XII tarkoitettuja perusteita tai b) todistuksia on toistuvasti annettu konemalleille, jotka eivät täytä liitteessä I ilmoitettuja olennaisia turvallisuus- ja terveysvaatimuksia. Sen on heti ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 15 artikla Koneiden asennus ja käyttö 1. Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen säätää, yhteisön oikeutta noudattaen, sellaisista vaatimuksista, joita ne pitävät välttämättöminä henkilöiden ja erityisesti työntekijöiden suojaamiseksi koneita käytettäessä, siinä määrin kuin tämä ei merkitse koneiden muuttamista suhteessa tähän direktiiviin. 2. Jäsenvaltiot toteuttavat tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, jotka koskevat koneiden asennusta ja/tai käyttöä, saatetaan asianomaisten osapuolten tietoon. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle. 16 artikla CE-merkintä 1. CE-vaatimustenmukaisuusmerkintä koostuu kirjaimista "CE" liitteessä III olevan mallin mukaisesti. 2. CE-merkintä kiinnitetään koneeseen selvästi ja näkyvästi liitteessä I olevan 1.9 kohdan mukaisesti. 3. On kiellettyä kiinnittää koneisiin sellaisia merkintöjä, joita ulkopuoliset voivat merkityksen tai kirjoitustavan vuoksi erehtyä pitämään CE-merkintänä. Muita merkintöjä saa kiinnittää näihin koneisiin, jos ne eivät heikennä CE-merkinnän näkyvyyttä, luettavuutta ja merkitystä. 17 artikla Vaatimustenvastaisuuden merkintä Jäsenvaltion on katsottava, että merkintä ei ole vaatimusten mukainen, jos a) tämän direktiivin mukainen CE-merkintä on kiinnitetty koneeseen, joka ei kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan; b) konetta koskeva CE-merkintä ja/tai EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus puuttuu; c) koneeseen on kiinnitetty muu merkintä, joka on kielletty 16 artiklassa ja joka ei ole CE-merkintä. Jos jäsenvaltio varmistaa, että merkintä ei ole vaatimusten mukainen, on valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja velvollinen muuttamaan koneen tämän direktiivin säännösten mukaiseksi ja lopettamaan säännösten vastaisuuden jäsenvaltion edellyttämällä tavalla. Jos vaatimustenvastaisuus jatkuu, jäsenvaltion on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet kyseisen koneen markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai sen varmistamiseksi, että se vedetään markkinoilta 11 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 18 artikla Luottamuksellisuus Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki asianomaiset, joita tämän direktiivin soveltaminen koskee, säilyttävät luottamuksellisina tehtäväänsä suorittaessaan saamansa ammatillisen salassapitovelvollisuuden alaiset tiedot, paitsi jos henkilöiden terveyden ja turvallisuuden suojeleminen edellyttää tietojen paljastamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta salassapitoa koskevien kansallisten määräysten ja käytäntöjen soveltamista. Ensimmäisen alakohdan säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden ja ilmoitettujen laitosten velvollisuuksiin, joilla huolehditaan vastavuoroisesta tiedottamisesta ja varoitusten levittämisestä, eikä tiedottamisvelvollisuuksiin, joita asianomaisilla henkilöillä rikosoikeuden puitteissa on. Jäsenvaltioiden ja komission 9 ja 11 artiklan mukaisesti tekemät päätökset on julkistettava. 19 artikla Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut toimivaltaiset viranomaiset tekevät yhteistyötä ja vaihtavat vastavuoroisesti tarpeellisia tietoja tämän direktiivin yhdenmukaisen soveltamisen mahdollistamiseksi. 20 artikla Puolustautumisoikeus Tämän direktiivin mukaisesti tehdyt päätökset, joilla rajoitetaan tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan koneen markkinoille saattamista ja/tai käyttöön ottamista, on perusteltava yksityiskohtaisesti. Päätös on annettava mahdollisimman pian tiedoksi sille, jota asia koskee, ja samalla on ilmoitettava käytettävissä olevista, kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaisista muutoksenhakukeinoista sekä muutoksenhaun määräajoista. 21 artikla Tietojen levittäminen Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotta tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskeva tarpeellinen tieto on saatavilla. 22 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä 'konekomitea', joka muodostuu jäsenvaltioiden nimeämistä edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 ja 8 artikla. 3. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 ja 8 artikla. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta. 23 artikla Seuraamukset Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen ja toteutettava seuraamusten täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikki tarvittavat toimenpiteet. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteellisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöksistä komissiolle viimeistään 26 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn päivään mennessä ja ilmoitettava niiden muutokset mahdollisimman pian. 24 artikla Direktiivin 95/16/EY muuttaminen Muutetaan direktiivi 95/16/EY seuraavasti: 1. Korvataan1 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti: "2. Tässä direktiivissä 'hissillä' tarkoitetaan laitetta, joka liikkuu määrättyjen tasojen välillä ja jolla on kuormauslaite, joka liikkuu yli 15 asteen kulmassa vaakatasoon nähden olevia jäykkiä johteita pitkin ja joka on suunniteltu kuljettamaan: - henkilöitä, - henkilöitä ja tavaroita. Tätä direktiiviä sovelletaan laitteisiin, jotka liikkuvat pysyvällä radalla, vaikka ne eivät liikukaan jäykkiä johteita pitkin. 3. Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin laitteisiin: - henkilöiden tai henkilöiden ja tavaroiden nostamiseen tarkoitetut laitteet, joiden kulkunopeus on korkeintaan 0,15 m/s, - köysiradat, mukaan lukien raiteilla kulkevat köysiradat, - erityisesti sotilas- ja poliisikäyttöön suunnitellut ja rakennetut hissit, - tasot, jotka on suunniteltu henkilöiden nostamiseen/laskemiseen ja joista voi suorittaa työtehtäviä, - kaivoskuiluissa käytettävät nostolaitteet, - henkilöiden nostamiseen tarkoitetut teattereiden nostolaitteet, - kuljetusvälineissä käytetyt hissit, - koneen osana olevat hissit, jotka on tarkoitettu yksinomaan työskentelypaikalle kulkemiseen, - liikuntarajoitteisille henkilöille tarkoitetut laitteet, joiden lava liikkuu portaiden jyrkkyyttä seuraten, - liukuportaat ja -matot." 2. Korvataan liitteessä I oleva 1.2 kohta seuraavasti: "1.2. Kuormalava Jokaisen hissin kuormalavan on oltava kori. Kori on suunniteltava ja rakennettava siten, että siinä on riittävästi tilaa ja että se on riittävän luja asentajan vahvistamalle henkilöiden enimmäismäärälle ja nimelliskuormalle. Jos hissi on suunniteltu henkilökuljetukseen ja sen ulottuvuuksien kannalta on mahdollista, kori on suunniteltava ja rakennettava siten, että sen rakenteelliset ominaisuudet eivät haittaa tai estä vammaisia henkilöitä pääsemästä siihen ja käyttämästä sitä ja että siihen voidaan tehdä asianmukaisia muutoksia, joiden avulla vammaisten henkilöiden on helpompi käyttää sitä." 25 artikla Kumoaminen Kumotaan direktiivi 98/37/EY. Yhteisön säädöksissä olevia viittauksia kumottuun direktiiviin on pidettävä viittauksina tähän direktiiviin, ja ne on luettava liitteessä XIII esitetyn vastaavuustaulukon mukaisesti. 26 artikla Täytäntöönpano 1. Jäsenvaltioiden on 30 päivään kesäkuuta 2004 mennessä annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2006. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 27 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 28 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I KONEIDEN SUUNNITTELUUN JA RAKENTEESEEN LIITTYVÄT OLENNAISET TURVALLISUUS- JA TERVEYSVAATIMUKSET JOHDANTOHUOMAUTUKSIA 1. Koneen valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja on velvollinen arvioimaan riskit tunnistaakseen kaikki ne, jotka koskevat hänen konettaan; valmistajan on sen jälkeen suunniteltava ja rakennettava kone ottaen huomioon tämä arviointi. 2. Olennaisissa terveys- ja turvallisuusvaatimuksissa vahvistettuja velvoitteita sovelletaan vain silloin, kun vastaava riski liittyy asianomaisen koneen käyttöön konetta valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan ennakoimalla tavalla ja myös ennakoitavissa, normaalista poikkeavissa tilanteissa. Kaikkiin koneisiin, lukuun ottamatta 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja koneita, jotka eivät aiheuta riskejä, sovelletaan kuitenkin kaikissa tapauksissa turvallistamisen periaatetta (1.1.2 kohdan vaatimus) sekä merkintöjä ja käyttöohjeen toimittamista koskevia velvoitteita (1.9 ja 1.10.2 kohdan vaatimukset). 3. Tässä liitteessä säädetyt terveys- ja turvallisuusvaatimukset ovat velvoittavia. Ottaen huomioon tekniikan taso ja taloudelliset vaatimukset voi kuitenkin olla mahdollista, ettei niissä säädettyjä tavoitteita voida saavuttaa. Tällöin kone on suunniteltava ja rakennettava vastaamaan mahdollisimman pitkälle näitä tavoitteita. 4. Olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset on ryhmitelty niiden käsittämien koneluokkien mukaan. On kuitenkin ehdottomasti otettava huomion tämä liite kokonaisuudessaan, jotta kyetään täyttämään kaikki asiaa koskevat, olennaiset vaatimukset. Koneissa on monia riskitekijöitä, joita voidaan käsitellä useammassa kuin yhdessä tämän liitteen luvussa. 1. OLENNAISET TERVEYS- JA TURVALLISUUSVAATIMUKSET 1.1. Yleistä 1.1.1. Määritelmiä Tässä liitteessä tarkoitetaan: (1) 'vaaravyöhykkeellä' koneessa tai sen ympärillä olevaa vyöhykettä, jossa alttiina olevan henkilön terveys tai turvallisuus on vaarassa (2) 'alttiina olevalla henkilöllä' henkilöä, joka kokonaan tai osaksi on vaaravyöhykkeellä (3) 'käyttäjällä' henkilöä tai henkilöitä, joille on annettu tehtäväksi asentaa, käyttää, säätää, pitää kunnossa, puhdistaa, korjata tai kuljettaa konetta (4) 'vaaraltilanteella' kaikkia tilanteita, joissa henkilöön kohdistuu yksi tai useampi riskitekijä (5) 'riskillä' vaaraltilanteessa mahdollisesti aiheutuvan vammautumisen tai terveyden heikkenemisen todennäköisyyden ja vakavuuden yhdistelmä (6) 'suojuksella' koneen osaa, jota käytetään erityisesti varmistamaan suoja aineellisen esteen avulla (7) 'turvalaitteella' laitetta (muuta kuin suojusta), joka yksin tai yhdessä suojuksen kanssa poistaa mahdollisen riskin tai vähentää riskin hyväksyttävälle tasolle. 1.1.2. Turvallistamisen periaatteet a) Kone on rakennettava niin, että se soveltuu käyttötarkoitukseensa ja että sitä voidaan käyttää, säätää ja huoltaa henkilöitä vaarantamatta, silloin kun edellä tarkoitetut toimet suoritetaan valmistajan tarkoittamalla tavalla ja myös ennakoitavissa, normaalista poikkeavissa tilanteissa. Toteutettavien toimenpiteiden tavoitteena on oltava tapaturmariskien poistaminen koneen koko ennakoitavana käyttöaikana, mukaan lukien koneen kokoonpano- ja purkamisvaiheet, hajottaminen (käytöstä poistaminen) ja romuttaminen. b) Valitessaan tarkoituksenmukaisimpia tapoja valmistajan on noudatettava seuraavia periaatteita annetussa järjestyksessä: - riskit poistetaan tai niitä vähennetään kaikilla mahdollisilla keinoilla (suunnittelemalla ja rakentamalla kone turvallisuusperiaatteiden mukaisesti) - toteutetaan tarvittavat suojatoimenpiteet sellaisten riskien osalta, joita ei ole voitu poistaa - ilmoitetaan koneen käyttäjälle niistä riskeistä, jotka jäävät jäljelle käytetyistä suojatoimenpiteistä huolimatta, sekä ilmoitetaan, onko jokin erikoiskoulutus tarpeen, ja määritellään henkilönsuojainten tarve. c) Konetta suunnitellessaan ja rakentaessaan sekä sen käyttöohjeita laatiessaan valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on otettava huomioon koneen tavanmukaisen käytön lisäksi myös muu käyttö, jota perustellusti voidaan odottaa. Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että sitä ei voida käyttää normaalista poikkeavalla tavalla, josta voi aiheutua riskejä. Muissa tapauksissa ohjekirjassa on kiinnitettävä koneen käyttäjän huomio sellaisiin riskejä aiheuttaviin käyttötapoihin, joiden on todettu olevan käytännössä mahdollisia. d) Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että otetaan huomioon sellaiset käyttäjään kohdistuvat rajoitukset, jotka johtuvat henkilönsuojaimien välttämättömästä tai ennakoitavissa olevasta käytöstä. e) Koneen mukana on toimitettava kaikki olennaiset erikoislaitteet ja -varusteet, jotta sitä voidaan säätää, huoltaa ja käyttää riskittä. 1.1.3. Ergonomia Koneen ennakoiduissa käyttöolosuhteissa on käyttäjän toimintaa hankaloittavien, rasittavien ja psyykkisesti kuormittavien tekijöiden vaikutus vähennettävä mahdollisimman pieneksi ottamalla huomioon ergonomiset periaatteet. 1.1.4. Materiaalit ja tuotteet Koneen rakennemateriaalit tai käytettävät ja sen käytössä syntyvät tuotteet eivät saa vaarantaa alttiina olevien henkilöiden turvallisuutta ja terveyttä. Erityisesti kone, jossa käytetään nesteitä tai kaasuja, on suunniteltava ja rakennettava siten, ettei nesteen tai kaasun täyttämisestä, käytöstä, talteenotosta tai tyhjentämisestä aiheudu riskiä. 1.1.5. Valaistus Kone on varustettava sillä tehtäviin toimintoihin sopivalla koneeseen kuuluvalla valaistuslaitteella, jos valaistuksen puute voi aiheuttaa riskin, vaikka voimakkuudeltaan normaali yleisvalaistus on käytössä. Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, ettei koneessa esiinny haitallista varjonmuodostusta, häiritsevää häikäisyä eikä stroboskooppi-ilmiöstä aiheutuvaa haittaa, siltä osin kuin ne johtuvat koneeseen kuuluvasta valaistuksesta. Kohdassa 3.1.2 esitettyä olennaista vaatimusta sovelletaan myös koneisiin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ulkona ja joita ennakoidaan käytettävän yöllä. Jos jotkut koneen sisäiset osat vaativat säännöllistä tarkastusta, ne on varustettava tarkoituksenmukaisilla valaisimilla. Sama koskee myös koneen säätö- ja huoltoalueita. 1.1.6. Koneen suunnittelu sen käsittelyn helpottamiseksi Koneen tai sen jokaisen osan on: - oltava turvallisesti käsiteltävissä - oltava pakattu tai suunniteltu niin, että sen voi varastoida turvallisesti ja vahinkoa aiheuttamatta. Koneen ja/tai sen osien kuljetuksen aikana äkilliset liikkeet tai vakavuuden puutteesta johtuvat riskit eivät saa olla mahdollisia, jos konetta ja/tai sen osia käsitellään valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan ohjeiden mukaan. Jos koneen tai sen eri osien paino, koko tai muoto estää niiden liikuttamisen käsin, on kone tai sen jokainen osa: - varustettava lisälaitteilla nostolaitteeseen kiinnittämistä varten - suunniteltava niin, että siihen voi kiinnittää edellä tarkoitetut lisälaitteet, tai - muotoiltava sellaiseksi, että tavanmukainen nostolaite voidaan helposti kiinnittää siihen. Jos konetta tai jotakin sen osaa on tarkoitus liikuttaa käsin, sen on oltava: - joko helposti liikuteltavissa, tai - varustettu tarttumispisteillä, jotka mahdollistavat sen turvallisen liikuttamisen. Erityisjärjestelyihin on ryhdyttävä sellaisten kevyidenkin työkalujen ja/tai koneenosien käsittelyn osalta, jotka voivat aiheuttaa vaaraa. 1.2. Hallintajärjestelmä 1.2.1. Hallintajärjestelmän turvallisuus ja luotettavuus Hallintajärjestelmä on suunniteltava ja rakennettava siten, että se on turvallinen ja luotettava, niin että se estää vaaratilanteen. Ennen kaikkea se on suunniteltava ja rakennettava siten, että: - se kestää tavanomaisen käytön ja ulkoisten tekijöiden vaikutukset - inhimilliset erehdykset sen käsittelyssä eivät johda vaaratilanteisiin. 1.2.2. Hallintaelimet Hallintaelinten on oltava: - selvästi nähtävissä ja tunnistettavissa, kuvien käyttöä suositellaan - siten sijoitetut, että niitä voi käyttää turvallisesti, nopeasti ja yksiselitteisesti - siten suunnitellut, että hallintaelimen liike vastaa sen vaikutusta - vaaravyöhykkeiden ulkopuolella lukuun ottamatta tarpeen vaatiessa tiettyjä hallintaelimiä, kuten hätäpysäytintä ja robotin opetuksessa käytettävää ohjauspaneelia tai muuta vastaavaa laitetta - sijoitettuina sellaisiin paikkoihin, joissa niiden käyttö ei aiheuta lisää riskejä - siten suunnitellut tai suojatut, ettei tarkoitettua vaikutusta, jos siihen liittyy riski, pääse syntymään ilman tarkoituksellista hallintatoimenpidettä - valmistetut kestämään ennakoidut kuormitukset. Erityistä huomiota on kiinnitettävä hätäpysäyttimiin, jotka voivat joutua huomattavaan kuormitukseen. Jos hallintaelin on suunniteltu ja rakennettu suorittamaan useita eri toimintoja, eli jos sen toiminta ei ole yksiselitteinen, suoritettava toiminto on ilmaistava selkeästi ja se on tarvittaessa varmistettava. Hallintaelinten on oltava siten järjestetyt, että niiden sijoittelu, liikkeet ja käyttövastus sopivat yhteen suoritettavan toiminnan kanssa, kun otetaan huomioon ergonomiset periaatteet. Koneessa on oltava sen turvallisen käytön vaatimat merkinantolaitteet ja ilmaisimet. Käyttäjän on kyettävä käyttöpaikalta lukemaan ne. Käyttäjän on jokaiselta käyttöpaikalta pystyttävä varmistumaan, että vaaravyöhykkeellä ei ole henkilöitä. Jos tämä ei ole mahdollista, hallintajärjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että koneen käynnistymisestä varoitetaan aina ennakolta ääni- ja/tai valomerkillä, joka antaa alttiina olevalle henkilölle riittävästi aikaa poistua vaara-alueelta tai estää koneen käynnistyminen. Jos on tarpeellista, on ryhdyttävä toimiin, jotta konetta voidaan ohjata vain käyttöpaikoista, jotka sijaitsevat yhdellä tai useammalla, ennalta määrätyllä alueella tai paikassa. 1.2.3. Käynnistäminen Koneen käynnistyminen saa olla mahdollista vain siten, että vaikutetaan tarkoituksellisesti asianomaiseen hallintaelimeen. Sama vaatimus koskee - uudelleen käynnistämistä pysähdyksen jälkeen, oli sen syy mikä tahansa - toimintaedellytysten huomattavaa muuttamista. Uudelleenkäynnistäminen tai toimintaedellytysten muuttaminen voidaan kuitenkin suorittaa käyttämällä tarkoituksellisesti muuta laitetta kuin tähän tarkoitukseen varattua hallintaelintä, jos tämä ei aiheuta vaaratilannetta. Edellä mainituista vaatimuksista poiketen automaattisella toimintatavalla toimiva automaattinen laitteisto on voitava käynnistää, käynnistää pysäytyksen jälkeen uudelleen tai sen toimintaedellytyksiä on voitava muuttaa helposti, jos tämä ei aiheuta käyttäjälle ja/tai alttiina oleville henkilöille vaaratilanteita. 1.2.4. Pysäytyslaitteet 1.2.4.1. Normaali pysäytys Jokaisessa koneessa on oltava hallintaelin, jolla se voidaan turvallisesti pysäyttää kokonaan. Jokaisella työasemalla on oltava tarvittavat hallintaelimet, joiden avulla voidaan esiintyvän riskin laadusta riippuen pysäyttää koneen kaikki liikkuvat osat tai vain osa niistä siten, että kone on turvallisessa tilassa. Koneen pysäyttimen toiminnan on oltava ensisijainen käynnistimen toimintaan nähden. Kun kone tai sen vaaralliset osat ovat pysähtyneet, käyttöenergian syötön asianomaisiin toimilaitteisiin on keskeydyttävä. 1.2.4.2. Hätäpysäytys Jokaisessa koneessa on oltava yksi tai useampia hätäpysäyttimiä, joiden avulla vaaratilanne tai sen uhka voidaan torjua. Tästä voidaan poiketa: - koneissa, joissa hätäpysäytin ei vähentäisi riskiä joko siitä syystä, että se ei lyhentäisi pysäytysaikaa, tai se ei tekisi mahdolliseksi niitä erityistoimenpiteitä, joita riskin hallitsemiseksi tarvitaan - käsinkannateltavissa ja -ohjattavissa koneissa. Hätäpysäyttimen on: - oltava varustettu selvästi tunnistettavalla ja hyvin näkyvällä hallintaelimellä, joka on nopeasti tavoitettavissa - pysäytettävä vaarallinen prosessi mahdollisimman nopeasti aiheuttamatta uusia riskitekijöitä - tarvittaessa aiheutettava tai sallittava aiheuttaa tiettyjä turvatoimintoja. Kun hätäpysäyttimeen on vaikutettu ja siitä on seurannut pysähtymiskäsky, pysähtymiskäskyn on jäätävä voimaan hätäpysäytyslaitteen lukkiutumisen avulla, kunnes tämä lukitus vapautetaan; hätäpysäytyslaitteen lukkiutuminen ei saa olla mahdollista ilman, että aiheutuu pysähtymiskäsky; hätäpysäytyslaitteen vapauttaminen pysäytysasennon lukituksesta saa olla mahdollista vain tarkoituksellisella toimenpiteellä eikä vapautuminen saa käynnistää konetta uudelleen, vaan ainoastaan tehdä uudelleen käynnistäminen mahdolliseksi. 1.2.4.3. Kone- ja laiteyhdistelmät Jos koneet tai osa koneista on suunniteltu toimimaan yhdessä, ne on suunniteltava ja rakennettava siten, että pysäyttimet, mukaan lukien hätäpysäyttimet, pysäyttävät varsinaisen koneen lisäksi myös kaikki sitä edeltävät ja/tai sen jälkeen toimivat laitteet, jos niiden toiminnan jatkuminen voi aiheuttaa vaaraa. 1.2.5. Käyttö- tai ohjaustavan valitsin Valitun ohjaustavan on oltava ensisijainen kaikkiin muihin ohjaus- ja käyttötapoihin paitsi hätäpysäytykseen nähden. Jos kone on suunniteltu ja rakennettu niin, että on mahdollista käyttää sitä erilaisilla ohjaus- tai käyttötavoilla, joilla on erilainen turvallisuuden taso, siinä on oltava ohjaus- ja käyttötavan valitsin, joka voidaan lukita jokaiseen asentoon. Valitsimen jokaisen asennon on vastattava ainoastaan yhtä ohjaus- tai käyttötapaa. Valitsin voidaan korvata muilla menetelmillä, jotka mahdollistavat koneen tiettyjen toimintojen rajoittamisen tiettyihin käyttäjäryhmiin. Jos tiettyjen toimintojen osalta koneen on voitava toimia turvalaitteiden ollessa poissa käytöstä, ohjaus- tai käyttötavan valitsimen on samanaikaisesti: - kytkettävä automaattinen ohjaustapa pois toiminnasta - tehtävä liikkeet mahdollisiksi vain sellaisia hallintaelimiä käyttäen, joihin on jatkuvasti vaikutettava - tehtävä vaarallisten liikkuvien osien toiminta mahdolliseksi ainoastaan olosuhteissa, joissa turvallisuuden tasoa on nostettu ja peräkkäisistä toimintajaksoista johtuvat riskit on estetty - estettävä liikkeet, jotka voivat aiheuttaa vaaraa ja jotka aiheutuvat vaikutettaessa tahallisesti tai vahingossa koneen omiin antureihin, samoin kuin kaikki hallitsemattomat liikkeet. Lisäksi käyttäjän on voitava hallita käyttämiensä koneen osien toimintaa säätöpaikalta. 1.2.6. Energiansyötön häiriöt Koneen energiansyötön keskeytyminen, jälleenkytkeminen keskeytyksen jälkeen tai millainen tahansa vaihteleminen ei saa johtaa vaaratilanteisiin. 1.2.7. Ohjauspiirin meneminen epäkuntoon Ohjauspiirin logiikkavirhe, häiriö tai vahingoittuminen ei saa johtaa vaaratilanteisiin. 1.2.8. Ohjelmistot Käyttäjän ja koneen välisen ohjaus- tai hallintajärjestelmän mahdollisten vuorovaikutteisten ohjelmistojen on oltava käyttäjäystävällisiä. 1.3. Mekaanisten riskien torjunta 1.3.1. Vakavuus Kone sekä sen osat ja varusteet on suunniteltava ja rakennettava siten, että niillä on riittävä vakavuus mahdollisen kaatumisen, putoamisen tai odottamattoman liikkeen varalta. Tämä vaatimus on voimassa myös koneen kuljetuksen, kokoonpanon, purkamisen, hajottamisen ja kaikkien muiden sitä koskevien toimien aikana. Jollei koneen muoto sinänsä tai sen tarkoitettu asennustapa anna sille riittävää vakavuutta, koneessa on oltava tarkoituksenmukaiset rakenteet perustaan kiinnittämiseksi. Tästä on ilmoitettava käyttöohjeissa. 1.3.2. Rikkoutumisriski käytön aikana Koneen eri osien ja niiden välisten liitosten on kestettävä ne kuormitukset, jotka niihin kohdistuvat käytön aikana. Käytettävien rakennemateriaalien on oltava riittävän kestäviä ja niiden on sovelluttava käyttöolosuhteisiin. Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on ilmoitettava ohjeissa turvallisuuden vaatimat tarkastus- ja kunnossapitotoimenpiteet ja millaisin väliajoin ne on tehtävä. Tarvittaessa on yksilöitävä kuluvat osat ja määriteltävä niiden vaihtamisperusteet. Jos murtumis- tai hajoamisriski on edelleen olemassa toteutetuista toimenpiteistä huolimatta, liikkuvat osat on asennettava ja sijoitettava siten, että niiden murtuessa sirpaleiden sinkoutuminen koneesta on estetty eivätkä sirpaleet voi suuntautua kohti työskentelypaikkoja. Nestettä tai kaasua sisältävien, erityisesti korkeapaineisten putkien ja letkujen on kestettävä ennakoidut sisäiset ja ulkoiset kuormitukset ja oltava lujasti kiinnitetyt ja/tai suojatut kaikkien kuormitus- ja rasitusmahdollisuuksien varalta. Varotoimenpiteisiin on ryhdyttävä sen varmistamiseksi, ettei murtumasta aiheudu riskiä. Kun työstettävää materiaalia syötetään automaattisesti, seuraavat edellytykset on täytettävä, jotta kukaan ei joutuisi riskille alttiiksi: - kun työkappale joutuu kosketuksiin työkalun kanssa, työkalun on jo oltava normaalissa toimintatilassa, - työkalun liikkeen käynnistyessä ja/tai pysähtyessä (tarkoituksellisesti tai vahingossa) syöttöliikkeen ja työkalun liikkeen on toimittava vastaavalla tavalla. 1.3.3. Putoavista ja sinkoutuvista esineistä aiheutuvat riskit Putoavista tai sinkoutuvista esineistä aiheutuvan riskin estämiseksi on toteutettava toimenpiteitä. 1.3.4. Pinnoista, terävistä reunoista tai kulmista aiheutuvat riskit Jos koneen käyttötarkoitus sallii, koneen osissa, joita voidaan koskettaa, ei saa olla teräviä kulmia, reunoja eikä karkeita pintoja, jos niistä aiheutuu riskiä. 1.3.5. Yhdistelmäkoneista aiheutuvat riskit Jos kone (yhdistelmäkone) on tarkoitettu suorittamaan useita erilaisia toimintoja, joiden välillä työkappaletta siirretään käsin, se on suunniteltava ja rakennettava siten, että jokaista osakonetta voidaan käyttää muiden osakoneiden aiheuttamatta alttiina oleville henkilöille vaaraa. Tästä syystä jokainen koneen osa on voitava käynnistää ja pysäyttää erikseen, jollei niitä ole suojattu. 1.3.6. Työkalujen pyörimisnopeuden muuttamisesta aiheutuvat riskit Erilaisissa käyttöolosuhteissa tapahtuvaa toimintaa varten, kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että nämä valinnat ja säädöt voidaan tehdä turvallisesti ja luotettavasti. 1.3.7. Liikkuvista osista aiheutuvien riskien torjunta Koneen liikkuvat osat on suunniteltava, rakennettava, sijoitettava, tai jos riskejä ei ole saatu poistetuksi, varustettava suojaimilla ja turvalaitteilla niin, että kosketuksesta aiheutuvat riskit estetään. On toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen estämiseksi, että työsuorituksessa liikkuvat osat lukkiutuvat vahingossa. Jos varotoimenpiteistä huolimatta lukkiutuminen on todennäköistä, on erityisten turvalaitteiden tai työkalujen avulla huolehdittava siitä, että laite saadaan turvallisesti vapautetuksi. Ohjekirjan ja mahdollisesti koneeseen kiinnitetyn kyltin avulla on ilmoitettava näistä erityisistä turvalaitteista. 1.3.8. Suojaustavan valinta liikkuvista osista aiheutuvan riskin torjumiseksi Koneen liikkuvista osista aiheutuvien riskien torjuntaan käytetyt suojaukset ja turvalaitteet on valittava riskityypin perusteella. Seuraavia ohjeita on käytettävä helpottamaan niiden valintaa: 1.3.8.1. Voimansiirtojärjestelmän liikkuvat osat Voimansiirtojärjestelmän liikkuvista osista aiheutuvalle riskille alttiina olevien henkilöiden suojelemiseksi tarkoitettujen suojusten on oltava: - joko kohdassa 1.4.2.1 tarkoitettuja kiinteitä suojuksia - tai kohdassa 1.4.2.2 tarkoitettuja A-tyypin mukaisia avattavia suojuksia. Jos on ennakoitavissa usein toistuvia näiden osien käsittelytoimenpiteitä, on käytettävä avattavia suojuksia. 1.3.8.2. Työprosessiin suoraan liittyvät liikkuvat osat Työprosessien liikkuvista osista aiheutuvalle riskille alttiina olevien henkilöiden suojelemiseksi tarkoitettujen suojusten tai turvalaitteiden on oltava: - joko kohdassa 1.4.2.1 tarkoitettuja kiinteitä suojuksia - tai kohdassa 1.4.2.2 tarkoitettuja B-tyypin mukaisia avattavia suojuksia - tai kohdassa 1.4.3 tarkoitettuja turvalaitteita. Jos työn suorittaminen vaatii käyttäjän toimenpiteitä työprosessiin liittyvien liikkuvien osien lähellä eikä niitä voida kokonaan tai osittain sijoittaa toiminnan aikana kosketuksen ulottumattomiin, ne on, jos se teknisesti on mahdollista, varustettava: - kiinteillä suojuksilla, jotka estävät koskettamasta sellaisia osia, joita ei käytetä työssä - kohdassa 1.4.2.3 määritellyillä säädettävillä suojuksilla. 1.3.9. Hallitsemattomista liikkeistä aiheutuvat riskit Kun koneen osa on pysäytetty, sen muusta kuin hallintaelimiin vaikuttamisesta aiheutuva liike pysäytysasennosta ei saa aiheuttaa riskiä alttiina oleville henkilöille. 1.4. Suojuksilta ja turvalaitteilta vaadittavat ominaisuudet 1.4.1. Yleiset vaatimukset Suojusten ja turvalaitteiden - on oltava rakenteeltaan kestäviä - on pysyttävä varmasti paikallaan - on oltava sellaisia, ettei niistä aiheudu lisäriskiä - on oltava sellaisia, ettei niitä ole helppo ohittaa tai tehdä toimimattomiksi - eivät saa pysyä paikallaan ilman kiinnittimiään - on sijaittava riittävällä etäisyydellä vaaravyöhykkeestä - on estettävä mahdollisimman vähän työprosessin tarkkailua - on sallittava työkalun asettaminen ja/tai vaihtaminen sekä kunnossapito rajoittamalla pääsy vain alueelle, jossa työ on tehtävä, jos mahdollista ilman, että suojusta tai turvalaitetta poistetaan. 1.4.2. Suojuksia koskevat erityisvaatimukset 1.4.2.1. Kiinteät suojukset Kiinteiden suojusten kiinnitysjärjestelmän avaaminen saa olla mahdollista vain työkaluilla. Kiinnitysjärjestelmien on pysyttävä kiinnitettyinä suojuksiin, kun suojus irrotetaan. 1.4.2.2. Avattavat suojukset A. A-tyypin avattavien suojusten on: - jos mahdollista, pysyttävä kiinnitettyinä koneeseen ollessaan auki, - oltava liitettyinä lukintalaitteeseen, - joka estää liikkuvien osien käynnistymisen niin kauan kuin näitä osia on mahdollista koskettaa - sekä antaa pysäytyskäskyn, kun suojus avataan. B. B-tyypin avattavien suojusten on: - jos mahdollista, pysyttävä kiinnitettyinä koneeseen ollessaan auki, - oltava siten suunniteltuja ja rakennettuja, että - niitä voidaan säätää vain tarkoituksellisilla toimenpiteillä - suojuksen yhdenkin osan puuttuminen tai vioittuminen estää käynnistymisen tai pysäyttää liikkuvat osat - sinkoutumisen aiheuttama riski torjutaan asianmukaisella esteellä. - oltava liitettyinä koneen toimintaan kytkentälaitteella, joka estää - liikkuvien osien käynnistymisen niin kauan kuin ne