EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.09.1997 
KOM(97) 335 lopull 
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
KAUPALLISTEN TIETOJEN ELEKTRONISTA SIIRTOA TELEVERKOISSA KOSKEVAN 
YHTEISÖN TEDIS-OHJELMAN ARVIOINNISTA 

I. JOHDANTO 
Kaupallisten tietojen elektronista siirtoa televerkoissa koskevan TEDIS-ohjelman 
(Trade Electronic Data Interchange Systems) toisen vaiheen käyttöönotosta tehdyssä 
neuvoston päätöksessä1 vaaditaan, että ohjelman päätyttyä on tehtävä 
riippumattomien asiantuntijoiden arvio siitä, miten ohjelma on edistynyt 
tavoitteidensa saavuttamisessa. Tämä tiedonanto on laadittu kyseisen vaatimuksen 
johdosta. 
Arvioinnin tekijä nimitettiin avoimen tarjouspyynnön avulla. Arviointi annettiin 
Ernst & Youngin johtaman yhteenliittymän tehtäväksi. Vuoden 1996 kesäkuussa 
kertomus annettiin TEDIS-ohjelman neuvoa-antavalle komitealle (Comité 
Consultatif TEDIS, CCT), joka hyväksyi sen. Komitea on perustettu mainitussa 
neuvoston päätöksessä neuvomaan komissiota ohjelman toteutuksessa. 
Lyhentämättämän kertomuksen saa nähtäväksi pääosaston III yksiköstä B/2 
(telekopio:+32 2 296 70 19). 
II. TEDIS-OHJELMAN TAUSTA 
1. TEDIS-ohjelma käynnistettiin kahdessa vaiheessa 1980-luvun loppupuolella 
tavoitteenaan edistää organisaatioiden välistä tiedonsiirtoa (OVT/EDI), kehittää 
tätä koskevia yhdenmukaisia eurooppalaisia standardeja, hyödyntää OVT:n 
mahdollisuuksia kilpailukykyä parantavana tekniikkana, muokata maaperää 
OVT:n yhtenäistä sääntelyä varten, käsitellä (yhä pakottavampia) 
turvallisuusnäkökohtia ja lisätä tietoisuutta sekä helpottaa tietojen ja taitojen 
vaihtoa Euroopan yritysten kesken. 
2. Ensimmäinen vaihe kesti vuodesta 1988 vuoteen 1989, ja siihen varattu rahoitus 
oli 5,3 miljoonaa ecua. Sen kaksi päätavoitetta oli koordinoida kaupallisten 
tietojen elektronisten siirtojärjestelmien kehitystä ja kiinnittää mahdollisten 
käyttäjien sekä Euroopan laitteisto- ja ohjelmistovalmistajien huomio asiaan. 
Ensimmäisen vaiheen loppukertomuksessa todettiin, että ohjelma käynnisti 
prosessin, jonka oli annettava edetä loppuun saakka todellisten tulosten 
saavuttamiseksi. Tämän vuoksi toinen vaihe alkoi 1991 ja jatkui vuoteen 1994. 
Rahoitusta varattiin 25 miljoonaa ecua. Toisen vaiheen tavoitteena oli perustaa 
organisaatioiden välisiä tiedonsiirtomenetelmiä niiden sosioekonomisen 
merkityksen mukaisten mahdollisimman tehokkaiden vaikutusten saavuttamiseksi 
ja panna liikkeelle'tähän tarvittavat voimavarat yhteisössä. EFTA-maiden panos 
TEDIS-ohjelman suunnitteluun, hallinnointiin ja rahoitukseen oli merkittävä. 
Neuvoston päätös N:o 91/385/ETY, 22.7.1991 (EYVLN:o L 208, 30.7.1991) 
-£- -3-
III. TEDIS-OHJELMAN TOISEN VAIHEEN VAIKUTUKSET 
3. Toteutettuihin hankkeisiin saatiin rahoitusta EU:lta ja EFTAlta 
kokonaisuudessaan noin 25 miljoonaa ecua. Yksityissektorilta saadun rahoituksen 
tarkastelu osoittaa, että ohjelmaan käytettiin noin 40 miljoonaa ecua. Ohjelmassa 
toteutettiin yhteensä 179 hanketta ja tuotettiin kaksi CD-ROMia: TRI-EDI ja 
EDI & ISDN for the Global Information Society. Hankkeisiin osallistui yli 400 
organisaatiota varsinaisina sopimuspuolina. Ohjelman tarkoituksena oli olla 
lähellä markkinoita, ja yksityissektorin tarpeiden huomioon ottamiseksi käytettiin 
ehdotuspyyntöjä tarjouspyyntöjen sijasta. Ohjelman aikana julkaistiin seitsemän 
ehdotuspyyntöä, ja niihin saatiin yhteensä 823 ehdotusta. Kansallisten edustajien 
nimittämät asiantuntijat arvioivat neuvoa-antavan TEDIS-komitean käsittelyyn 
lähetettävät ehdotukset. Asiantuntija-arvioinnissa tarkasteltiin yksittäisiä ja 
yhteisiä ehdotuksia, joista 22 prosentille myönnettiin rahoitusta. 
4. Ohjelmassa laadittiin vuosittain välikertomukset, tuotettiin CD-ROMeja ja toisen 
vaiheen puolivälissä vuonna 1993 järjestettiin Brysselissä konferenssi, johon 
osallistui monia teollisuuden, komission ja neuvoa-antavan TEDIS-komitean 
edustajia. Konferenssin tavoitteena oli levittää tietoja ohjelman tuloksista ja lisätä 
tietoisuutta OVT:stä. Jäsenvaltioiden ja EFTA-maiden 44 tiedotuskeskusta 
osallistuivat OVT:tä koskevan tiedon lisäämiseen Euroopassa. Satunnaisesti 
valituista eurooppalaisista yrityksistä 23 prosenttia tiesi jotakin TEDIS-
ohjelmasta, ja noin 80 prosenttia vastaajista (joihin kuului sekä OVT:n käyttäjiä 
että niitä, jotka eivät sitä käyttäneet) tiesivät OVT:stä enemmän kuin viisi vuotta 
sitten. Tuki, jota TEDIS-ohjelmasta myönnettiin Länsi-Euroopan EDIFACT-
neuvoston (Western European EDIFACT Board, WEEB) sanomia kehittäville 
työryhmille ja siirtymähankkeisiin vaikutti siihen, että EDIFACT on tunnustettu 
maailmanlaajuisena kaupan standardina. Ohjelman aikana kehitettiin noin 200 
sanomaa kaikkia kaupan alueita varten. 
5. TEDIS-ohjelmasta myönnettiin tukea sellaisille televiestinnän alan aloitteille 
kuten yhdysliikenteelle ja OVT-rekisteröinnille. Toimet keskitettiin OVT:n ja 
ISDN:n välisiin yhteyksiin. Verkkojen tarjoajat totesivat OVT:tä hyödyntävän 
kaupankäynnin kasvaneen noin 25 prosenttia viitenä viime vuonna. Täydet 
hyödyt saataneen kuitenkin vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä, 
Lainsäädäntöasioita oli tutkittava valtioiden välisen OVT:n kehittämiseksi. Niitä 
käsiteltiin, ja kehitettiin ratkaisutapoja, joista yksi on OVT:n 
lainsäädäntönäkökohtia koskeva komission suositus, johon kuuluu myös 
eurooppalainen OVT-mallisopimus2. Lainsäädännön yhdenmukaistamista 
koskevassa tutkimuksessa (EDICON Consolidation Study) valittiin toimintatapa, 
jonka mukaan alalla on annettava mahdollisimman vähän uutta lainsäädäntöä 
toisaalta toissijaisuusperiaatteen vuoksi ja toisaalta koska sääntely on vaikeaa 
alalla, jolla tekniikka kehittyy jatkuvasti. Avoimien OVT-
monipalveluympäristöjen ja OVT:n uusien alueiden tarpeisiin kiinnitettiin 
huomiota. Turvallisuusnäkökohtia tutkittiin, ja tämän seurauksena käynnistettiin 
2 94/820/EY, 19.10.i994(EYVLN:oL338,28.12.1994,s.98) 
4-
kansainvälisten turvallisuusstandardien kokeiluhankkeita. Alojen väliset hankkeet 
edistivät valtioiden ja teollisuudenalojen välisiä aloitteita ja auttoivat kehittämään 
liikekumppanuuksia. 
6. Vaikka TEDIS-ohjelmasta ei enää myönnetä rahoitusta, noin 75 prosenttia 
hankkeista on yhä käynnissä. Yhteenliittymistä, joita perustettiin nimenomaan 
TEDIS-ohjelman hankkeiden ehdottajiksi, 29 prosenttia jatkoi yhteistyötään 
senkin jälkeen, kun niiden ehdotukset TEDIS-ohjelmasta tuettaviksi hankkeiksi 
oli hylätty. Koska OVT-standardit liittyvät läheisesti kaupan alan menettelyihin, 
organisaatioiden välisillä ja alojen sisäisillä sekä niiden välisillä sopimuksilla 
OVT:n muodosta ja käytöstä on taipumus yhdenmukaistaa unionin sisäisiä 
tietovirtoja. Tämä poistaa organisaatioiden välisen tehokkaan viestinnän esteitä ja 
yhdentää Euroopan organisaatioita. 
IV. TIIVISTELMÄ ARVIOSTA 
7. Arvioijien mielestä ohjelman ala oli vaativa ja laaja, koska tarkoituksena oli 
toteuttaa useita toisiinsa liittyviä aloitteita useilla eri alueilla. Tehtäväalueita 
pidettiin tarkoitukseen sopivina ohjelman perustamisen aikaan. Ohjelman 
tavoitteet olivat kokonaisuudessaan joustavia, koska ne mahdollistivat ohjelman 
ja sen toimien mukauttamisen uusiin poliittisiin oloihin sekä teloiologian ja 
markkinoiden muutoksiin. Tämä asetti kuitenkin hankkeen tehokkaalle 
hallinnoinnille suuria haasteita. Kaiken kaikkiaan ohjelman hallinnointia pidettiin 
onnistuneena. Valittu toimintatapa soveltui hyvin toteuttamiskelpoisiin käytännön 
hankkeisiin ja tutkimusta vaativiin töihin. 
8. Arvioijat löysivät ohjelman toteutuksessa joitakin hyviä käytäntöjä. Hankkeiden 
valinnassa ehdottajille lähetettiin yleistajuiset eritelmät, ja heille annettiin 
ohjausta ehdotustensa sisällön muotoilussa niin, että niistä tuli 
arviointiperusteiden mukaisia. Lisäksi arviointilautakunnissa oli edustettuna 
asiantuntemusta monelta alalta (akateemiselta, teollisuuden ja tekniikan aloilta), 
ja niitä rohkaistiin tekemään ehdotuksia arviointimenettelystä. Seurannassa ja 
arvioinnissa käytettiin ohjelman alusta alkaen innovatiivista tietotekniikkaa, 
jonka ansiosta hankkeen toimitsijoilla oli mahdollisuus päästä käyttämään muita 
hankkeita koskevia tietoja ja joka edisti vuorovaikutusta ja toimi myös 
hyödyllisenä valvonta- ja tiedonlevitysvälineenä. Hankkeen päätösvaiheessa ja 
tulosten levittämisessä sekä ohjelmaan osallistuneet että ulkopuoliset 
sopimuspuolet pyrkivät solmimaan yhteyksiä liike-elämään, esimerkiksi kaupan 
alan järjestöihin, tulosten levittämiseksi mahdollisimman laajalle. Sopimuspuolia 
kannustettiin laatimaan tiivistelmä hankkeensa tärkeimmistä tuloksista niiden 
levittämiseksi laajalti muille kuin alaan perehtyneille lukijoille. 
9. Ohjelman arvioijat löysivät joiltakin alueilta myös parantamisen varaa. 
Hankkeiden tiukempi seuranta ja arviointi olisivat varmistaneet, että hankkeet 
etenevät tyydyttävällä tavalla ja tulokset ovat hyvälaatuisia. Arvioijat ja neuvoa-
antavan TEDIS-komitean jäsenet olisivat voineet tukea hankkeen toimitsijoita 
tekemällä teknisen tarkastuksen. Olisi ollut myös hyödyllistä määrittää tarkemmin 
hankkeen "asiakas", jotta toimet olisi voitu kohdentaa paremmin ja tarvittavat 
tarkistukset olisi voitu tehdä. Arviossa suositeltiin tulosten laajempaa levittämistä 
hankkeen ulkopuolisille tai muihin ohjelman alueisiin osallistuville. 
10. Arvioijat antoivat kolme suositusta TEDIS-ohjelman saavutusten edelleen 
kehittämiseksi ja OVT:n käyttöönoton jäljellä olevien esteiden poistamiseksi. 
Julkis- ja yksityissektorin välisen tiedonsiirron tehostaminen voi täydentää 
hallintojen välistä tietojenvaihtoa koskevaa IDA-ohjelmaa, jos se on aiheellista, ja 
voi parantaa hallinnon ja talouden tehokkuutta. Pk-yritysten kilpailukykyä olisi 
kohennettava kohdistamalla tukea nimenomaan niihin yrityksiin, jotka kykenevät 
saamaan lisäarvoa teknologian käyttöönotosta. Lisäksi olisi ratkaistava 
yleiseurooppalaisen OVT:n käyttöä yhä hankaloittavat ongelmat. Suositusten 
mukaan tulevaisuudessa olisi keskityttävä lainsäädäntö-, standardointi- ja 
turvallisuusnäkökohtiin. 
V, KOMISSION KANTA ARVIOINTIKERTOMUKSEEN 
Komissio suhtautuu myönteisesti kertomuksen tuloksiin, koska se osoittaa, että 
TEDIS oli ennen muuta hyvin suunniteltu ja hallinnoitu ohjelma, joka vaikutti 
merkittävästi tietoisuuden lisääntymiseen OVT:stä jà sen käyttöön Euroopassa. 
Komissio myöntää, että joillakin alueilla olisi voitu toimia paremmin, kuten arviossa 
osoitettiin. Näitä puutteita ovat erityisesti seuraavat: 
11. Hajanaisuus 
Ohjelman ala oli laaja, ja siinä yritettiin käsitellä monia alueita suhteellisen 
vähäisen rahoituksen turvin. Vaikka valitut alueet sopivatkin toimien kohteeksi, 
rahoituksen riittämättömyyden vuoksi erityisiä painopistealueita ei voitu tutkia 
perusteellisesti eikä kovin näkyviä tuloksia voitu saada. 
Pk-yritykset eivät ole saaneet sellaista huomiota, josta neuvoston päätöksessä 
alun perin määrättiin. OVT-järjestelmiin tarvittavien sijoitusten vuoksi 
järjestelmät ovat liian kalliita Euroopan pk-yrityksille. Komissio on vakuuttunut 
siitä, että teknologian käyttöönoton käynnistämiseksi pk-yrityksissä olisi 
toteutettava lisätoimia. 
12. Kriittisen massan puute 
Koska TEDIS pyrki kattamaan mahdollisimman laajat markkinat, se paneutui 
useiden käyttäjäryhmien tarpeisiin ja edisti noin 200 OVT-sanoman kehittämistä 
liiketoimiin sekä siirtymistä yrityskohtaisista järjestelmistä standardijärjestelmiin. 
Eri tahoilla käynnistettiin monia pieniä hankkeita, eikä kaikkia ideoita omaksuttu 
eikä hyödynnetty vielä täysin. Eri alojen liiketoimintamallien ja tietovirtojen erot 
aiheuttivat OVT-ohjelmistojen kehittämisen hajanaisesti, eikä parhaiden 
käytäntöjen laajaan omaksumiseen tarvittava kriittinen massa päässyt 
kehittymään. Koska tietotekniikkateollisuus ei onnistunut luomaan 
mittakaavaetuja, markkinat eivät saaneet sitä innostumaan tarpeeksi 
kustannustehokkaiden ja kaupallisesti elinkelpoisten valmisohjelmistojen 
kehittämisestä. 
! 3. Riittämätön vuorovaikutus 
-6-
Ohjelman laajan alan ja hankkeiden suuren lukumäärän vuoksi tehokkaan 
vuorovaikutusmekanismin luominen oli vaikeaa, vaikka sen avulla olisi voitu 
löytää yhteisiä hankkeita erilaisten markkinarakojen täyttämiseksi ja se olisi 
voinut johtaa omaperäisiin ratkaisuihin. Liikemaailma on lisäksi jatkuvasti 
muuttuva ympäristö, ja teknologian huomattava kehitys suosi innovatiivisia 
ratkaisuja, joita ei otettu tarpeeksi huomioon. Jos olisi syntynyt enemmän 
yhteisvaikutusta TTK-hankkeiden kanssa, jos teknologian edistymistä olisi 
tutkittu huolellisesti ja jos TTK-työohjelmia olisi tarkastettu säännöllisesti, 
teknologiaa olisi voitu mukauttaa ja kohdentaa markkinoiden tarpeisiin. 
14. Ohjelmalla edistettiin standardoitujen OVT-ratkaisujen kehittämistä, vaikutettiin 
elektronisia liiketapahtumia koskevan lainsäädännön valmisteluun, 
turvallisuusnäkökohtien käsittelyyn, OVT:n käytön yleistymiseen Euroopassa 
tiedotustoimilla ja edistämällä kansainvälistä yhteistyötä. Erityisesti TEDIS-
ohjelmaan liittyvän kansainvälisen yhteistyön tulokset ovat vaikuttaneet 
elektronista kauppaa koskevan komission politiikan määrittelyyn G7-maiden 
hankkeessa Pk-yritysten maailmanlaajuiset markkinat, KIE-maiden ja EU:n 
välisessä tietoyhteiskuntafoorumissa ja Välimeren alueen tietoyhteiskuntaa 
koskevassa toimintasuunnitelmassa. 
15. Länsi-Euroopan EDIFACT-neuvosto (WEEB), jonka sihteeristö sai aluksi tukea 
TEDIS-ohjelman osana, siirrettiin komissiosta Euroopan standardointikomiteaan 
CEN:iin vuoden 1995 kesäkuussa. Sen pohjalta luotiin EDI-standardien Euroopan 
neuvosto (European Board for EDI standards, EBES), joka tukee ja toteuttaa 
standardointia ja elektronisen kaupan sekä OVT:n hankkeita. 
16. Ohjelmalla olisi kuitenkin voinut olla vielä suurempi vaikutus Euroopan 
markkinoihin, jos sen tavoitteena olisi ollut perusteellisempi analyysi, jos olisi 
pyritty karsimaan hankkeita ja määrittämään selkeämpiä painopistealueita, jos 
ohjelma olisi saanut riittävästi rahoitusta OVT-käyttäjien kriittisen massan ja sen 
myötä itseään kannattavien OVT-markkinoiden luomiseksi. Lisäksi ohjelman 
vaikutus olisi ollut suurempi, jos se olisi ollut kiinteämmässä yhteydessä TTK-
aloitteisiin TTK-politiikan ja -toimien kohdentamiseksi markkinoiden tarpeisiin 
ja ohjelman tulosten hyödyntämiseksi täysimääräisesti sekä niiden levittämiseksi 
Euroopan markkinoille. 
VI. TULEVA TOIMINTA 
17. Komissio otti huomioon kertomuksen suositukset elektronisen kaupankäynnin 
yhteydessä, joka on ratkaisevan tärkeää työpaikkojen luomiselle ja Euroopan 
teollisuuden kilpailukyvylle maailmanlaajuisessa kilpailussa. 
Kansainvälistymisen ja tietotekniikan vuoksi elektroninen kaupankäynti on jo 
johtamassa teollisuuden ja palvelualojen rakennemuutoksiin, ja siksi sitä pidetään 
tietoyhteiskunnan teollisuuspolitiikan kulmakivenä. 
18. Elektroninen kaupankäynti merkitsee teknologian, standardoinnin ja 
lainsäädännön yhteispeliä. Komissio on jo tunnustanut asian ja on mukauttamassa 
välineitään ja toimiaan sen mukaisiksi. Se on jo antanut neuvostolle, Euroopan 
-7-
parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 
puitetiedonannon Eurooppalainen elektronisen kaupankäynnin aloite1. Tämän 
aloitteen pääkohtiin kuuluu: 
- helpottaa maailmanlaajuisille markkinoille pääsyä, mihin kuuluvat 
infrastruktuurit, tekniikat ja palvelut, niin että varmistetaan yhteentoimivuus 
kilpailuympäristössä; 
- mukauttaa tieto- ja viestintätekniikoiden tutkimus- ja kehitystoiminnan 
työsuunnitelmia kohdistamalla niitä elektronisen kaupankäynnin markkinoiden 
tarpeisiin niin, että tärkeimmät tekniikat ja palvelut ovat helppokäyttöisiä ja niitä 
on laajasti saatavilla; 
- luoda elektronista kaupankäyntiä koskeva yhdenmukainen sääntely, joka 
käsittää yhtenäismarkkinakysymykset, tekijänoikeudet, elektroniset 
allekirjoitukset, turvalliset elektroniset maksut, tietoturvan, kuluttajansuojan, 
yksityisyyden suojan ja kaupallisen viestinnän; 
- edistää eurooppalaisten standardien laatimista ja elektronisen kaupankäynnin 
sovellusten julkistamista,; 
- kannustaa käyttämään euroa elektronisen kaupankäynnin valuuttana; 
- edistää suotuisaa liiketoimintaympäristöä, joka lisää tietoisuutta elektronisesta 
kaupankäynnistä ja lujittaa luottamusta siihen, ja edistää parhaiden käytäntöjen 
levittämistä laajalti; 
- käydä yleisen yksimielisyyden saavuttamiseksi kansainvälistä keskustelua, 
johon hallitusten ja teollisuuden edustajat osallistuvat. 
19. Tässä yhteydessä standardointi on erityisen tärkeää uusien käsitteiden ja tarpeiden 
vaatiessa yhteentoimivia teknisiä ratkaisuja. Esimerkkejä tällaisten ratkaisujen 
tarpeesta ovat niin sanottu "light-EDI", kauppakumppanin tunnistus-, 
rekisteröinti- ja varmennusjärjestelmät elektronisessa kaupankäynnissä, 
hakemistot ja luotettavia kolmansia osapuolia koskevien järjestelmien 
kehittäminen. 
20. Kuten neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa tiedonannossa 
Eurooppalainen lähestymistapa standardointiin ja maailmanlaajuiseen 
tietoyhteiskuntaan ilmoitettiin, komissio on teollisuusasioita käsittelevän 
neuvoston päätöslauselmien johdosta parhaillaan laatimassa elektronisen 
kaupankäynnin standardointia koskevaa kertomusta, joka kuuluu elektronisen 
kaupankäynnin eurooppalaiseen aloitteeseen. Tässä kertomuksessa analysoidaan 
standardien ja eritelmien asemaa elektronisessa kaupankäynnissä, tutkitaan, onko 
olemassa standardointiin liittyviä esteitä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien 
uusien palvelujen luomiselle erityisesti elektronisessa kaupankäynnissä, 
KOM(97) 157 
8-
yksilöidään tärkeimmät yhteentoimivuuden puutteet ja suositellaan alueita, joilla 
jatkotoimenpiteitä voitaisiin toteuttaa. 
21. Komissio aikoo myös käsitellä suositusta TEDIS-ohjelman tulosten 
hyödyntämisestä edistämällä tehokasta tiedonvaihtoa yksityis- ja julkissektorin 
välillä. IDA-ohjelman toisesta vaiheesta laaditaan parhaillaan tiedonantoa, jossa 
ehdotetaan muun muassa ohjelman alan laajentamista, jos se on aiheellista, niin, 
että se käsittää julkis- ja yksityissektorin rajapinnan. Tiedonannossa ehdotetaan 
myös IDA:n ensimmäisen vaiheen tuloksien käyttämistä pohjana hallinnon ja 
teollisuuden välisen tiedonvaihdon parantamisessa. 
VII. PÄÄTELMÄT 
Komissio pyytää neuvostoa ja Euroopan parlamenttia ottamaan huomioon tämän 
tiedonannon ja erityisesti siinä kuvatut TEDIS-ohjelman tulokset. 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 335 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 02 
Luettelonumero : CB-C0-97-328-FI-C 
ISBN 92-78-21866-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg