2009
KOMISSION 
VARAINHALLINTAEUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
Erityiskertomus  nro 5
ISSN 1831-0958
FI
EU-julkaisujen tilaukset
EU-julkaisuja voi ostaa
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)• kirjakaupasta julkaisun nimen, julkaisijan ja/tai ISBN-numeron perusteella•  suoraan myyntiedustajiltamme, joiden yhteystiedot ovat saatavissa internetistä 
http://bookshop.europa.eu tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
Ilmaisjulkaisuja voi tilata• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)•  Euroopan komission edustustoista tai lähetystöistä, joiden yhteystiedot 
ovat saatavissa internetistä http://ec.europa.eu/ tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
KOMISSION 
VARAINHALLINTAErityiskertomus  nro 5   2009
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta2
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
P. +352 4398-45410
F. +352 4398-46430
Sähköposti: euraud@eca.europa.eu
Internet : http://www.eca.europa.eu
Erityiskertomus  nro 5   2009
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä 
Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2009ISBN 978-92-9207-308-4
© Euroopan yhteisöt, 2009
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Belgium
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta3
SISÄLLYS
Kohdat
I–VI TIIVISTELMÄ
1–8 JOHDANTO
1–4  TAUSTAA
5–7  SÄÄNNÖKSET
8 EUROOPAN KOMISSION VARAINHALLINTATOIMINNOT
9–12  TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA
13–39  TÄRKEIMMÄT HUOMAUTUKSET
13–20  NOUDATTAAKO KOMISSIO VARAINHALLINTAAN SOVELLETTAVIA SÄÄNTÖJÄ JA SÄÄNNÖKSIÄ?
13–18 VARAINHALLINTA JA ENNUSTEET
19 ENNAKKOTILIEN HALLINNOINTI
20 HENKILÖRESURSSIT – ARKALUONTEISET TEHTÄVÄT
21–39  ONKO KOMISSIOLLA SISÄISET VALVONTAJÄRJESTELMÄT, JOILLA TAATAAN MOITTEETON VARAINHALLINTA?
21–23 KOMISSION VARAINHALLINTATOIMINTOJEN YLEINEN ORGANISOINTI
24–26 VARAINHALLINTATOIMINTOJEN RISKINHALLINTA27–29 TULOSMITTAUS JA VERTAILEVA ANALYYSI
30–32 SIJOITUSTILIEN HALLINNOINTI
33–34 SAKKOJEN HALLINNOINTI
35–38 MAKSUPROSESSI JA PANKKITILIEN HALLINNOINTI
39 HENKILÖRESURSSIT
40–47  PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
40–43  NOUDATTAAKO KOMISSIO VARAINHALLINTAAN SOVELLETTAVIA SÄÄNTÖJÄ JA SÄÄNNÖKSIÄ?
44–47  ONKO KOMISSIO PERUSTANUT VALVONTAJÄRJESTELMÄT, JOILLA TAATAAN MOITTEETON VARAINHALLINTA?
 KOMISSION VASTAUKSET
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta4
TIIVISTELMÄ
I
Komissiossa varainhallinnasta vastaa kaksi  
pääosastoa: budjettipääosasto sekä talou-den ja rahoituksen pääosasto. Budjettipää-
osasto vastaa koko komission hallinnoiman 
talousarvion sekä Euroopan kehitysrahaston 
varainhallinnasta. Talouden ja rahoituksen 
pääosaston vastuulla on puolestaan muiden 
talousarvion ulkopuolisten varojen hallinta 
sekä yhteisön varojen sijoittaminen.
II
Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida  
komission varainhallinnan laatua sekä eri-
tyisesti seuraavia asioita:
onko komissio noudattanut varain- a) 
hallintaan sovellettavia sääntöjä ja  
säännöksiä
onko komissio perustanut sisäiset val- b) 
vontajärjestelmät, joilla taataan moit-
teeton varainhallinta.
III
Tilintarkastustuomioistuin tutki seuraavia  
keskeisimpiä varainhallintatoimintoja:
komission varainhallintatoimintojen  a) 
yleinen organisointi
varainhallintatoimintojen riskinhallinta b) 
tulosmittaus ja vertaileva analyysi c) varainhallintatoimintojen suunnittelu ja d) 
ennusteet
sijoitustilien hallinnointi e) 
sakkojen hallinnointi f) 
maksuprosessi ja pankkitilien hallin- g) 
nointi
henkilöresurssit. h) 
IV
Kolme tärkeintä lainsäädännön vaatimusta 
ovat seuraavat:
komission on varmistettava, että sillä on a) 
käytettävissään riittävät varat talousar-
vion toteuttamisesta johtuvien käteisva-
ratarpeiden kattamiseen,
komission on luotava sellaiset kassanhal- b) 
lintajärjestelmät, jotka mahdollistavat  
kassaennusteiden laatimisen, ja 
komission on nostettava varoja omien  c) 
varojen tileiltä ainoastaan kattaakseen  talousarvion toteuttamisesta johtuvat  
käteisvaratarpeensa.
V
Tilintarkastustuomioistuimen keskeiset pää-telmät ovat seuraavat:
yleisesti ottaen komissio noudatti   –
yhteisön lainsäädännön keskeisimpiä  
vaatimuksia
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta5
komissio on luonut järkevään käteisvaro- –
jen hoitoon kuuluvat ennustemenettelyt, joilla se varmistaa, että sillä on käytet-
tävissään riittävät varat talousarvion  
toteuttamisesta johtuvien käteisvara-
tarpeiden kattamiseen
komission menettelyjä, joiden tarkoi- –
tuksena on siirtää varoja jäsenvaltioi-
den omien varojen tilien välillä, ei ole  dokumentoitu riittävästi
yhteisöjen omia varoja koskevan ase- –
tuksen seurauksena varainhoitovuoden 
toisella vuosipuoliskolla rahaa kertyy  huomattavia summia, koska omia varoja 
siirretään jäsenvaltioiden komission  
nimissä avaamille tileille talousarvio-
määrärahojen mukaisesti
käytössä olevat maksujen suorittamista  –
ja pankkitilejä koskevat sisäiset valvon-
tamenettelyt olivat yleisesti ottaen vai-
kuttavia, vaikkakaan budjettipääosasto 
ei – toisin kuin talouden ja rahoituksen 
pääosasto – dokumentoinut varainhallin-
tatoimintaan liittyvää riskinhallintaansa eikä se kyennyt menettelyjensä avulla  
arvioimaan kaikkia tuloksiin liittyviä  
näkökohtia
komission pääosastojen toimia ei sovi- –
tettu yhteen alalla, jolla on välttämä-
töntä vahvistaa yhteinen lähestymistapa 
esimerkiksi riskinhallintaan ja -valvon-
taan; näin syntyi tilanne, jossa kukin  
pääosasto päätti liikepankkien tileillä  säilytettävien varojen enimmäismäärästä 
ottamatta huomioon kokonaisriskiä, joka aiheutuu komissiolle varojen säilyttämi-sestä kussakin liikepankissa 
sakkoja säilytetään erityisillä pankkien   –
käyttötileillä, mikä lisää varojen mene-tyksen riskiä.TIIVISTELMÄ
VI
Tilintarkastustuomioistuimen pääasialliset  
suositukset ovat seuraavat:
komission olisi parannettava kassa- –
ennusteidensa laadintamenettelyjen  
dokumentointia 
komission olisi analysoitava nykyisen   –
omien varojen tilien järjestelmän toi-
mintaa, jotta näiden tilien saldoja saa-daan pienennettyä varainhoitovuoden  jälkipuoliskolla
komission olisi parannettava varainhal- –
lintatoimintojen yhteensovittamista
budjettipääosaston olisi parannettava   –
riskinhallintansa dokumentointia ja  
tulostensa arvioinnin kattavuutta, ja
komission olisi ensisijaisen tärkeää päät- –
tää, mikä on alustavasti perittyjen sakko-
jen optimaalinen käsittelytapa.
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta6
JOHDANTO
TAUSTAA
 1.  Euroopan unionin talousarviosta rahoitetaan erilaisia toimia Euroopan 
unionissa ja sen ulkopuolella. Euroopan komissio toteuttaa talousar-
viota varainhoitoasetuksen1 mukaisesti omalla vastuullaan ja talous-
arviomäärärahojen rajoissa. Vuoden 2007 talousarvion toteutuksen yhteydessä komissio suoritti maksuja kolmansille osapuolille yhteensä 
noin 1,5 miljoonaa euroa. Tällaisia kolmansia osapuolia voivat olla 
esimerkiksi EU:n virkamiehet ja eläkkeellä olevat virkamiehet, varoja 
hallinnoivat jäsenvaltioiden viranomaiset tai yhteisön ohjelmista  tukea saavat yksityiset yritykset tai henkilöt. Vuonna 2007 komission suorittamien maksujen kokonaissumma oli 114 miljardia euroa.
 2.  Näiden maksujen rahoittamiseen täytyy olla saatavilla varoja. Tulot voi-
daan jakaa kahteen pääluokkaan: omat varat ja muut tulot2. Suurim-
pia tulolähteitä ovat arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat ja jäsenvaltioiden bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat.  
Kukin jäsenvaltio avaa komission nimissä tilin, jolle niiltä kannettavat 
omat varat maksetaan kuukausittain (ks. laatikko 1 ).1 Neuvoston asetus (EY, Euratom) 
N:o 1605/2002, annettu 
25 päivänä kesäkuuta 2002, 
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta 
varainhoitoasetuksesta 
(EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), 
sellaisena kuin se on muutettuna 
asetuksella (EY, Euratom) 
N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 
30.12.2006, s. 1) ja asetuksella (EY, Euratom) N:o 1525/2007 
(EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9). 
2 Lisätietoja löytyy Euroopan 
tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksesta 
varainhoitovuodelta 2007, 
neljäs luku. 
KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT
(miljoonaa euroa)
Saldo 
31.12.2007Saldo 
31.12.2006
Tilit jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai 
keskuspankeissa 11 313 11 467 
Käyttötilit 956 933
Ennakkotilit 81 82
Siirrettävinä olevat käteisvarat 2 3Lyhytaikaiset talletukset ja muut rahavarat 1 367 976
Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia 
(sakot)5 037 2 924
Käteisvarat ja muut 
rahavarat – takuurahasto249 440
Yhteensä 19 005 16 824
Lähde : Euroopan yhteisöjen tilinpäätös, varainhoitovuosi 2007.TAULUKKO 1
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta7
3 Komission asetus (EY, Euratom) 
N:o 2342/2002, annettu 
23 päivänä joulukuuta 2002, 
Euroopan yhteisöjen yleiseen 
talousarvioon sovellettavasta 
varainhoitoasetuksesta 
annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 
soveltamissäännöistä 
(EYVL L 357, 31.12.2002, 
s. 1), sellaisena kuin se on 
muutettuna asetuksella 
(EY, Euratom) N:o 1261/2005 
(EUVL L 201, 2.8.2005, s. 3), asetuksella (EY, Euratom) 
N:o 1248/2006 (EUVL L 227, 
19.8.2006, s. 3) ja asetuksella 
(EY, Euratom) N:o 478/2007 
(EUVL L 111, 28.4.2007, s. 13).
4 Varainhoitoasetuksen 61 artiklan 
1 kohdan f alakohta ja 61 artiklan 
3 kohta. 
5 Soveltamissääntöjen 58 artikla.  3.  Lisäksi komissio avaa tilejä keskus- ja liikepankkeihin voidakseen suorittaa 
maksuja kolmansille osapuolille ja kerää muita tuloja kuin jäsenval-
tioiden yhteisöjen talousarvioon suorittamia maksuja. Varoja siirre-
tään säännöllisesti omien varojen tileiltä maksujen suorittamiseen  
käytettäville pankkitileille. Näillä maksutileillä on oltava jatkuvasti 
riittävästi varoja, jotta yhteisön toimien rahoitus voi jatkua keskey-
tymättä. Joulukuun 31. päivänä 2007 kaikkien tilien kokonaissaldo  oli 19 miljardia euroa (ks. taulukko 1 ).
 4.  Komissio on luonut järjestelmät varainhallintatoimintojensa ja erityisesti 
kassavirtojen (tulojen ja maksujen) hallintaan, pankkitilien avaami-seen ja hoitamiseen, kassaennusteiden laatimiseen sekä likviditeetin hallintaan.
SÄÄNNÖKSET
 5.  Varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen mukaan kassanhallinta 
kuuluu tilinpitäjän velvollisuuksiin3. Vaikka kyseisissä säännöksissä ei 
esitetä yleistä määritelmää kassanhallinnasta tai sen keskeisistä osa-
alueista, kassanhallintaan tavallisesti kuuluvat yksittäiset tehtävät, 
kuten pankkitilien hoito, maksujen suorittaminen ja täsmäyttämis-menettelyt, kuvataan kuitenkin riittävän yksityiskohtaisesti.
 6.  Varainhoitoasetuksessa todetaan, että tilinpitäjä vastaa muiden toi mien sa 
ohella kassanhallinnasta, ja yksin tilinpitäjällä on toimi val ta hoitaa raha- tai muita varoja
4. Lisäksi soveltamissäännöissä todetaan, että 
tilinpitäjä huolehtii siitä, että komissiolla on käytettävissään riit-
tävästi varoja kattamaan talousarvion toteuttamisesta aiheutuvat  
käteistarpeet, ja lisäksi hän kehittää kassanhallintajärjes tel miä laati-
ak seen kassaennusteita5.
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta8
 7.  Yhteisöjen omia varoja koskevaan asetukseen6 sisältyy varainhallintaan 
liittyviä säännöksiä. Näissä säännöksissä määritellään rahoituskehys, 
jonka puitteissa komission on toimittava, sekä komission varainhallin-nan tavoitteet. Tärkeimmät tähän kertomukseen liittyvät säännökset 
esitetään laatikossa 1 .
EUROOPAN KOMISSION VARAINHALLINTATOIMINNOT
 8.  Komissiossa varainhallintaan osallistuu kaksi pääosastoa: budjettipää-
osasto sekä talouden ja rahoituksen pääosasto. Budjettipääosasto  vastaa koko komission hallinnoiman talousarvion varainhallinnasta sekä Euroopan kehitysrahastosta. Talouden ja rahoituksen pääosasto vastaa muiden talousarvion ulkopuolisten varojen hallinnasta. Näihin kuuluvat pääasiassa Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) selvityk-sessä olevat varat, Euroopan yhteisön ja Euratomin lainat ja investoin-nit sekä tietyt rahoituslaitosten komission valtuuttamana hallinnoimat varat
7. Kaaviossa 1  esitetään yhteenveto komission varainhallinta-
järjestelmästä ja laatikossa 2  tiivistelmä sen päätehtävistä.6 Neuvoston asetus (EY, Euratom) 
N:o 1150/2000, annettu 
22 päivänä toukokuuta 2000, 
yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom 
soveltamisesta (EYVL L 130, 
31.5.2000, s. 1), sellaisena kuin 
se on muutettuna asetuksella 
(EY, Euratom) N:o 2028/2004 (EUVL L 352, 27.11.2004, s. 1).
7 Talouden ja rahoituksen 
pääosasto hallinnoi erilaisia 
rahoitusvälineitä, jotka liittyvät 
sen talousarvion ulkopuolisiin 
varainhallintatoimintoihin. Niihin sisältyvät noin 2,2 miljardin 
euron – joka koostuu EHTY:n 
selvityksessä olevista varoista sekä 
muista hoidettavaksi annetuista 
varoista – hallinnointiin liittyvät 
toimet sekä pankkitapahtumat 
(lainananto ja lainanotto), joiden osalta maksamatta olevia 
EY:n/Euratomin/selvitystilassa 
olevan EHTY:n velkoja oli 
vuoden 2007 lopussa lähes 
1,8 miljardia euroa. 
OMIA VAROJA KOSKEVAN ASETUKSEN SÄÄNNÖKSET
Omia varoja varten on avattava komission nimissä tili kunkin jäsenvaltion valtionvarainhallin-• 
nossa tai kunkin jäsenvaltion nimeämässä laitoksessa. Kunkin jäsenvaltion on hyvitettävä omat 
varat näille tileille, joiden pitäminen on maksutonta8.
Alv-varat ja BKTL-rahoitusosuudet tuloutetaan kunkin kuukauden ensimmäisenä työpäivänä • 
kahdestoistaosina, jotka tältä osin aiheutuvat talousarviosta9.
Komissiolla on käytössään tilille hyvitetyt summat siinä laajuudessa kuin tämä on tarpeen talous-• 
arvion toteuttamisesta aiheutuvien komission käteisvaratarpeiden kattamiseksi10.LAATIKKO 1
8 Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000, sellaisena kuin se on muutettuna, 6 artiklan 1 kohta ja 9 artiklan 1 kohta. 
9 Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000, sellaisena kuin se on muutettuna, 10 artiklan 3 kohta. 
10 Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 12 artiklan 1 kohta.
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta9
KOMISSION VARAINHALLINTAJÄRJESTELMÄKAAVIO 1
Lähde : Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Jäsenvaltiot
EU:n toimielimet
Edunsaajat
Toimittajat
Budjettipääosasto
RahoituslaitoksetVarainhoitosetus ja
sen soveltamissäännöt
Omia varoja 
koskeva asetus
Budjettipääosaston sisäinen valvontajärjestelmä
MaksutTulot
Tulot
MaksutRiskinhallinta Suunnittelu
Ennusteet
Riskinhallinta Suunnittelu
EnnusteetPankkitilit
Pankkitilit ja 
varojen hoitoTalouden ja rahoituksen pääosaston sisäinen valvontajärjestelmäVarainhallinta

Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta10
TIIVISTELMÄ KOMISSION VARAINHALLINNAN PÄÄTEHTÄVISTÄ
Varainhallintatoimintojen suunnittelu ja ennusteet
kassaennusteet (arviot kassaan tulevista ja kassasta lähtevistä rahavirroista)• 
nostot omien varojen tileiltä (valtionkassat ja keskuspankkien tilit)• 
Tulojen ja maksujen hallinnointi
kolmansia osapuolia koskevien tietojen säilytys ja valvonta• 
maksujen suorittaminen ja maksutapahtumien valvonta• 
tulojen täsmäyttäminen valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän laatimien perintämääräysten • 
kanssapankkitilien täsmäyttäminen
• 
valuuttaoperaatiot• Pankkitilien hallinnointi
pankkitilien avaaminen ja sulkeminen• 
liikepankkien valinta (tarjouskilpailu)• 
korkojen ja pankkimaksujen tarkistaminen• 
ennakkotilien hallinnointi• 
sijoitustilien hallinnointi• 
sakkojen hallinnointi• 
sijoitusten hallinnointi• LAATIKKO 2
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta11
 9.  Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida komission varainhallintatoimin-
tojen laatua. Tämä tapahtui seuraavien kahden kysymyksen avulla:
Noudattaako komissio varainhallintaan sovellettavia sääntöjä ja  –
säännöksiä?
Onko komissiolla sisäiset valvontajärjestelmät, joilla taataan moit- –
teeton varainhallinta?
 10.  Tilintarkastustuomioistuin tutki jälkimmäistä kysymystä valitsemalla 
tutkimuksensa kohteeksi komission varainhallintatoimintojen kes-keisimmät alueet, joista vastaavat budjettipääosasto ja talouden ja rahoituksen pääosasto. Tällaisia ovat:
komission varainhallintatoimintojen yleinen organisointi a) 
varainhallintatoimintojen riskinhallinta b) 
tulosmittaus ja vertaileva analyysi c) 
sijoitustilien hallinnointi d) 
sakkojen hallinnointi e) 
maksuprosessi ja pankkitilien hallinnointi f) 
henkilöresurssit. g) 
 11.  Tarkastus ei kattanut muiden yhteisön toimielinten tai laitosten, kuten 
yhteisön erillisvirastojen, rahoituksen hallinnointia varten luotuja  
menettelyjä eikä investointipäätöksiä, joita talouden ja rahoituksen pääosasto on tehnyt hallinnoidessaan muita talousarvion ulkopuo-lisia varoja, mihin sisältyvät myös yhteisön lainojen rahoittamiseen liittyvät lainanottotoimet. Tilintarkastustuomioistuin raportoi vuosi-kertomuksessaan siitä, miten komissio on hallinnoinut ulkosuhteisiin liittyville hankkeille tarkoitettua takuurahastoa sekä noudattanut  
selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) rahoitus-
toimintaan liittyvää lainsäädäntöä. Tarkastuksessa keskityttiin varain-hoitovuosiin 2006 ja 2007. Lisäksi käsiteltiin komission menettelyissä 
vuoden 2008 alkupuoliskolla tehtyjä uudistuksia.
 12.  Tarkastuskäynnit tehtiin sekä budjettipääosastoon että talouden ja 
rahoituksen pääosastoon. Todentavaa aineistoa kerättiin tutkimalla 
ja arvioimalla olemassa olevia sääntöjä ja menettelyjä, käymällä läpi asiakirja-aineistoa, testaamalla valvontaa ja tapahtumia sekä suo-rittamalla haastatteluja. Vertailun vuoksi tarkasteltiin myös muiden 
julkisyhteisöjen varainhallintakäytäntöjä ja käytiin läpi aiheeseen  
liittyvää tieteellistä kirjallisuutta.TARKASTUKSEN SISÄLTÖ 
JA LÄHESTYMISTAPA
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta12
NOUDATTAAKO KOMISSIO VARAINHALLINTAAN 
SOVELLETTAVIA SÄÄNTÖJÄ JA SÄÄNNÖKSIÄ?
VARAINHALLINTA JA ENNUSTEET
 13.  Seuraavat kolme keskeistä säännöstä määrittelevät komission varainhal-
lintatoimintojen luonteen:
komission on varmistettava, että sillä on käytettävissään riittä- a) 
västi varoja kattamaan talousarvion toteuttamisesta aiheutuvat kassatarpeet 
komission on kehitettävä kassanhallintajärjestelmiä, joiden avulla b) 
voidaan laatia kassaennusteita
11
komissiolla on käytössään omien varojen tilille hyvitetyt summat c) 
siinä laajuudessa kuin tämä on tarpeen talousarvion toteuttami-
sesta aiheutuvien käteisvaratarpeiden kattamiseksi12.
 14.  Tilintarkastustuomioistuin selvitti, ovatko komission käytössä olevat 
järjestelmät ja menettelyt ja sen toteuttamat toimet kohdissa 13 a 
ja c esitettyjen säännösten mukaisia. Tilintarkastustuomioistuimen 
tutkimuksessa ei paljastunut merkittäviä laiminlyöntejä edellä mai-
nittujen säännösten suhteen.
 15.  Kuten kohdassa 2 mainittiin, arvonlisäveroon ja bruttokansantuloon 
perustuvat omat varat ovat yhteisön talousarvion suurimmat tuloläh-teet. Nämä tulot hyvitetään kunkin jäsenvaltion komission nimissä  
avaamille tileille kuukausittain kahdestoistaosina, jotka tältä osin  
aiheutuvat talousarviosta. Euroopan maatalouden tukirahaston vuo-
den ensimmäisinä kuukausina tarvitsemaa ennakkorahoitusta lukuun 
ottamatta (ks. kohta 16) varojen tulouttaminen edellä mainituille  
komission tileille ei näin ollen perustu todellisiin kassatarpeisiin, vaan 
jäsenvaltioiden osuuksiin vuotuisesta talousarviosta. Mikäli talousar-vio on tasapainossa, on olemassa varsin pieni riski, ettei komissiolla 
olisikaan käytettävissään riittävästi varoja kattamaan talousarvion  
toteuttamisesta aiheutuvia kassatarpeita. Varainhoitovuoden jälki-
puoliskolla omien varojen tileille kertyy huomattavia rahamääriä,  
mikä on seurausta edellä kuvatusta omien varojen hankkimiseen käy-tetystä yhteisöjen asetuksen mukaisesta menettelystä sekä siitä, että 
talousarviomäärärahoja on kenties käytetty suunniteltua vähemmän (ks. taulukko 1 ). Budjetoituja omia varoja muutetaan vain yhteisön 
talousarvion tarkistuksen yhteydessä
13. Koska tämä menettely on var-
sin aikaavievä, ylimääräiset varat eivät palaudu jäsenvaltioille niin 
nopeasti kuin mahdollista.TÄRKEIMMÄT HUOMAUTUKSET
11 Soveltamissääntöjen 58 artikla. 
12 Asetuksen (EY, Euratom) 
N:o 1150/2000 12 artiklan 1 kohta. 
13 Vuoden 2008 alussa palautettiin 
huomattavia määriä, jotka 
liittyivät varainhoitovuoden 2007 
talousarvioon. 
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta13
 16.  Asetuksessa säädetään, että alv-varat ja BKTL-rahoitusosuudet voi-
daan tietyin rajoituksin määrätä maksettavaksi ennakkoon vuoden  
ensimmäisten kuukausien aikana Euroopan maatalouden tukirahas-ton menojen rahoittamista varten. Komissio laatii kuukausittaisen  
kassaennusteen, jonka tarkoituksena on selvittää, onko omia varoja 
pantava maksuun ennakkoon menojen kattamiseksi. Tilintarkastus-
tuomioistuin pani merkille, ettei käytössä ollutta dokumentaatiota 
ollut saatettu hiljattain ajan tasalle eikä dokumentoinnin avulla saatu 
riittävän tarkkoja tietoja kassaennusteiden laatimisessa sovelletuista menetelmistä. Lisäksi vain kolme pääosastoa oli antanut tiedot käteis-
varatarpeestaan, joka muodostaa noin 85 prosenttia talousarvion  menoista
14, ja näistäkin kaksi toimitti tiedot ainoastaan epävirallisesti 
varainhallinnasta vastaavalle budjettipääosaston yksikölle.
 17.  Komissio on ottanut käyttöön myös toisen kassanhallinnan ennustejär-
jestelmän. Sen päätavoitteena on varmistaa, että kullakin liikepank-
keihin avatulla tilillä on riittävästi varoja maksujen suorittamiseen. 
Tämä on tehokas automatisoitu työväline, jonka avulla komissio pys-
tyy sekä seuraamaan pankkitilien saldoja että varmistamaan varojen 
saatavuuden15.
 18.  Komissio on ottanut käyttöön myös kolmannen kassaennustejärjestelmän, 
jonka tarkoituksena on siirtää varoja jäsenvaltioiden omien varojen 
tilien välillä; menettelyn avulla pyritään mukauttamaan tileillä ole-vat määrät talousarviota koskeviin jäsenvaltioiden maksuosuuksiin. 
Siirrettäviä summia koskevat laskelmat perustuvat osittain arvioihin 
tulevista kassavirroista. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että 
ennusteiden laatimisessa sovellettuja menetelmiä ei dokumentoitu 
riittävän hyvin ja ettei arvioiden tarkkuutta tarkistettu jälkikäteen. Tämä vaikuttaa tilapäisesti kunkin jäsenvaltion komission nimissä  avaamien tilien saldoihin (ks. kohta 2).14 Maatalouden ja maaseudun 
kehittämisen pääosasto, 
aluepolitiikan pääosasto sekä 
työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto. 
15 Budjettipääosasto hallinnoi 
33 pankkitiliä yhteensä 30 pankissa 
26 jäsenvaltiossa. 
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta14
ENNAKKOTILIEN HALLINNOINTI
 19.  Tulojen kantamista ja vähäisten rahamäärien maksamista varten voidaan 
perustaa ennakkotilejä. Tietyissä tilanteissa, esimerkiksi ulkoisten  
avustusoperaatioiden yhteydessä, tällaisia tilejä voidaan kuitenkin 
käyttää ilman maksutapahtumien suuruuteen liittyviä rajoituksia16. 
Useimmissa tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tapauksissa ei 
ollut noudatettu vaatimuksia, jotka perustuvat soveltamissääntöihin tai pankkien valinnassa käytettävistä tarjouskilpailuista annettui-
hin sisäisiin ohjeisiin. Lisäksi kolmanneksessa tutkituista tapauksista valintamenettelyä ei ollut dokumentoitu asianmukaisesti.
HENKILÖRESURSSIT – ARKALUONTEISET TEHTÄVÄT
 20.  Talouden ja rahoituksen pääosasto suoritti komission sisäisen valvon-
nan standardeja noudattaen riskinarvioinnin (ks. kohta 26), jonka  
perusteella vuonna 2004 useita tehtäviä määriteltiin arkaluonteisiksi. 
Koska tämä arkaluonteisten tehtävien luettelo on varsin vanha, se  
olisi arvioitava uudelleen piakkoin valmistumassa olevan pääosaston riskinarvioinnin yhteydessä. Vuonna 2008 tehdyssä budjettipääosas-
ton riskinarvioinnissa todettiin, että ainoastaan yksi varainhallin-
nasta vastaavan yksikön toimista on arvioitu arkaluonteiseksi. Näin on 
kyseisen yksikön päivittäin käsittelemien maksutapahtumien suuresta 
määrästä, arvosta ja tapahtumien luonteesta huolimatta.
ONKO KOMISSIOLLA SISÄISET 
VALVONTAJÄRJESTELMÄT, JOILLA TAATAAN MOITTEETON VARAINHALLINTA?
KOMISSION VARAINHALLINTATOIMINTOJEN 
YLEINEN ORGANISOINTI
 21.  Suuret kaupalliset organisaatiot ovat perustaneet varainhallintatoimin-
noista vastaavia osastoja, joiden tehtävänä on auttaa osaltaan yhtiön 
kannattavuuden maksimoimisessa sekä varmistaa samalla tehokas  
riskien hallinta ja toiminnan rahoittamiseen tarvittavien käteisvarojen 
saatavuus. Samoin monet julkisyhteisöt ovat luoneet varainhallin-tajärjestelmiä, joiden tavoitteena on tukea organisaation tavoit-
teiden saavuttamista
17. Olipa organisaatio luonteeltaan millainen  
tahansa, tehokkaalla varainhallinnalla on merkittävä vaikutus sen  menestymiseen.16 Varainhoitoasetuksen, sellaisena 
kuin se on muutettuna, 63 artiklan 
1 kohta. 
17 Varainhallintajärjestelmä voi 
julkisyhteisön luonteesta riippuen 
kattaa hyvin erilaisia toimintoja. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan Chartered Institute of 
Public Finance and Accountancy 
-laitoksen varainhallinnasta 
laatiman määritelmän 
mukaan varainhallintaan sisältyy kassavirtojen sekä 
pankki-, rahamarkkina- ja 
pääomamarkkinatoimien 
hallinnointi, kyseisiin toimiin 
liittyvien riskien tehokas hallinta 
sekä optimaalisen tuloksen 
tavoittelu mainitut riskit huomioon ottaen (Management in the public 
services, code of practice and 
cross-sectoral guidance notes, 
2001, the Chartered Institute of 
Public Finance and Accountancy, Yhdistynyt kuningaskunta). 
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta15
 22.  Tehostaakseen varainhallintaansa yhteisön lainsäädännön määrittele-
missä puitteissa (ks. kohta 7) komissio antoi yhteisön talousarvioon 
liittyvän varainhallinnan budjettipääosaston tehtäväksi ja talousarvion ulkopuolisten varojen
18 hallinnan sekä yhteisön varojen sijoittamisen 
talouden ja rahoituksen pääosaston vastuulle19 (ks. kohdat 6 ja 8).  
Kun otetaan huomioon näiden kahden pääosaston asiantuntijuusalat 
ja niiden tehtävät ja velvollisuudet komission vuotuisen työohjel-
man ja yhteisön talousarvion toteuttamisessa, voidaan todeta, että 
tällainen vastuunjako vastaa varainhallintatoimintojen päivittäistä  todellisuutta
20. Edellä esitetystä huolimatta tarkastuksessa pantiin  
merkille, että kumpikin pääosasto toimii täysin itsenäisesti hallin-noidessaan ja valvoessaan varainhallintatoimintoja. Tämän työnjaon vuoksi komissiossa ei ole yhtä yksikköä, jolla olisi kokonaisvastuu  
komission varainhallintatoiminnoista, eikä myöskään minkäänlaista 
yhteensovittamista alalla, jolla tarvittaisiin yhteistä lähestymistapaa 
erilaisiin kysymyksiin, kuten riskinhallintaan ja valvontaan.
 23.  Budjettipääosasto ja talouden ja rahoituksen pääosasto ovat esimer-
kiksi vahvistaneet omat enimmäismääränsä tietyissä pankeissa säi-
lytettäville rahasummille; näin ne pyrkivät hallitsemaan riskejä,  
joita aiheutuu varojen pitämisestä liikepankkien tileillä. Pääosastot ovat käyttäneet eri menetelmiä enimmäismäärien vahvistamiseen,  
eivätkä ne ole ottaneet huomioon komission kokonaisriskejä kussa-
kin liikepankissa. Tämä on johtunut pääosastojen välisen viestinnän 
ja yhteensovittamisen puutteesta varainhallinnan alalla. Komission 
varainhallintakäytäntöjä ei ole tähdätty vähentämään koko komission altistumista taloudellisille tappioille.
VARAINHALLINTATOIMINTOJEN RISKINHALLINTA
 24.  Yksiköiden olisi suoritettava riskinarvioinnit jokaisesta merkittävästä 
liiketoimintaprosessista pystyäkseen yksilöimään tavoitteidensa saa-
vuttamisen kannalta tärkeimmät riskit ja analysoimaan niitä. Näiden 
arviointien perusteella olisi päätettävä yksilöityjen riskien hallintaan 
ja seuraamiseen tarvittavista toimista.18 Lukuun ottamatta Euroopan 
kehitysrahaston varojen hallintaa, 
josta vastaa budjettipääosasto. 
19 Tilinpitäjä antaa hyväksyntänsä 
tilien avaamiseen ja sulkemiseen 
rahoituslaitoksissa. Hän antaa 
myös lausuntonsa pääosaston 
varainhallintatoimintoja varten laadituista sisäisistä säännöistä. 
20 Talouden ja rahoituksen 
pääosasto käsittelee vähemmän 
arvoltaan suuria maksutapahtumia 
kuin budjettipääosasto. Talouden 
ja rahoituksen pääosaston kannalta keskeisintä on, että maksut 
suoritetaan ajallaan. Pääosasto 
joutuu usein suorittamaan maksut 
hyvin lyhyen ajan kuluessa 
investointipäätöksen tekemisestä. 
Tavallisesti maksut on suoritettava 
viimeistään kahden päivän kuluessa ja joissakin tapauksissa 
maksu on suoritettava jopa samana 
päivänä, kun maksumääräys on 
annettu. 
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta16
 25.  Budjettipääosasto ei suorittanut erityistä riskinarviointia varainhallin-
tatoiminnoistaan. Pääosastossa vuosina 2007 ja 2008 suoritetuissa  
yleisissä riskinarvioinneissa yksilöitiin vain kaksi varainhallintatoimin-toihin liittyvää riskiä: saajarekisteriä (kolmansia osapuolia koskevien 
tietojen säilytys ja valvonta) hoitavan osaston henkilöstöpula (ks.  
kohta 36) sekä tappioriski, joka liittyy alustavasti maksettujen sakko-
jen tallettamiseen liikepankkien tileille (ks. kohta 33). Komissio julkaisi 
kuitenkin ensimmäistä kertaa katsauksen varainhallintatoimintojensa 
riskeistä Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksessä varainhoitovuodelta 2007
21. Katsauksessa käsitellään komission päivittäisen toiminnan  
hoitamiseen liittyviä riskejä, operatiivisia, valuutta-, luotto- ja korko-riskejä sekä alustavasti maksettujen sakkojen hallinnointiin liittyviä riskejä (ks. kohta 33). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei 
havaittu asiakirja-aineistoa, jolla olisi voitu todentaa, että mainittuja 
riskejä hallinnoidaan ja seurataan aktiivisesti.
 26.  Rahoitusvälineistä on tehty riskinarvioinnit aina merkittävien muutosten 
jälkeen, mutta talouden ja rahoituksen pääosaston viimeisin riskien 
kokonaisarviointi on toteutettu vuonna 2004. Arviointi sisälsi varain-
hallinta- ja rahamarkkinatoimiin mahdollisesti kohdistuvien riskien 
vaikutusten ja todennäköisyyden arvioinnin. Lisäksi talouden ja rahoi-tuksen pääosasto perusti vuonna 2004 riskinhallintatoiminnon, joka 
tehostaa osaltaan riskien hallintaa ja seurantaa yksikkö- ja toimintota-
soilla. Edellä mainituissa arvioinneissa havaituista riskeistä laaditaan 
säännöllisesti raportteja ja pidetään kokouksia läpi vuoden riskial-
tistuksen seuraamiseksi (ks.  laatikko 3 ). Tilintarkastustuomioistuin 
tarkasti nämä raportit ja havaitsi, että pääosasto valvoi seuraavana 
lueteltavia pääasiallisia riskejä ja tarkisti säännöllisesti sijoitusluo-
kittaiset enimmäismäärät sekä teki niihin tarvittaessa korjauksia:
markkinariski: markkinoiden epäsuotuisasta kehityksestä aiheu- a) 
tuva tappiomahdollisuus; markkinariskiin sisältyy korkoriski, joka 
tarkoittaa rahoitusvälineen tulevien kassavirtojen vaihtelua mark-kinakorkojen muutosten vuoksi, sekä laskennallinen valuuttariski, 
joka johtuu siitä, että rahoitusväline ei ole euromääräinen
luottoriski: salkkuun liittyvä tappiomahdollisuus, joka saattaa  b) 
johtua siitä, ettei vastapuoli pysty hoitamaan velvoitteitaan, tai siitä, että salkun luottokelpoisuus heikkenee esimerkiksi luoki-
tuslaitoksen antaman luokituksen seurauksena
operatiivinen riski: sisäisten prosessien, henkilöstön tai järjestel- c) 
mien riittämättömyydestä tai epäonnistumisesta taikka ulkoisista tapahtumista johtuvien tappioiden riski.21 Euroopan yhteisöjen 
tilinpäätös – Varainhoitovuosi 
2007 – Nide 1 (Konsolidoitu 
tilinpäätös ja konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta), 
Osa 7 (Rahoitusriskien hallinta). 
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta17
TULOSMITTAUS JA VERTAILEVA ANALYYSI
 27.  Johdon olisi seurattava tuloksia perustamalla järjestelmiä, joilla kerätään 
tietoa valittujen toimien täytäntöönpanosta. Näissä järjestelmissä  
olisi hyödynnettävä indikaattoreita, joiden avulla voidaan arvioida 
tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja päämääriin22. Vertai-
leva analyysi on puolestaan hallinnossa käytettävä menetelmä, jonka 
avulla organisaatiot arvioivat menettelytapojaan ja tuloksiaan eri  näkökulmista suhteessa parhaisiin käytäntöihin sekä tekevät tarvit-
tavia korjaustoimia.
 28.  Budjettipääosasto laati joukon ”korkean tason” indikaattoreita, jotka 
liittyvät pääosaston varainhallintatoimintoihin. Indikaattorit sisäl-lytettiin pääosaston kuukausikohtaiseen tulostauluun ( tableau de  
bord ). Indikaattorit liittyvät maksutoimintoihin (vähintään yksi maksu 
päivässä), pankkitilien täsmäyttämismenettelyihin (yli 30 vuorokautta 
vanhojen täsmäyttämättömien erien määrä) sekä kolmansia osapuolia 
koskevien tietojen hallinnointiin. Nämä ”korkean tason” indikaat-
torit eivät kata kaikkia varainhallintatoimintojen aloja, eikä ollut  
havaittavissa näyttöä siitä, että asianmukaisia vertailuarvoja olisi  sovellettu.
ESIMERKKI RISKIEN SEURANNASTA TALOUDEN JA RAHOITUKSEN PÄÄOSASTOSSA
Neljännesvuosittainen riskiraportti talouden ja rahoituksen pääosaston yksikön 
rahoitustoimista 31. joulukuuta 2007 päättyvältä vuosineljännekseltä (otteita)
Subprime-kriisiksikin kutsuttu rahoitusmarkkinoiden kuohunta jatkui raportointikaudella. Asian-• 
omainen operatiivinen yksikkö ja riskinhallintayksikkö jatkoivat viime kuukausina subprime-kriisin kehittymisen tarkkaa seurantaa arvioidakseen sen mahdollisia vaikutuksia arvopaperisalkun ja pankkitalletusten hallintaan. Luottoriskin tarkastelua varten laadittiin päivitetty arvopaperisal-kun ja pankkivastapuolten analyysi.
Keskittämisriskiä seurattiin myös. Riski syntyy siitä, että liian suuri osuus arvopaperisijoituksista 
• 
tai talletuksista keskitetään tiettyyn maahan, tietylle toimialalle, tiettyyn välineeseen tai tietyn-
tyyppisiin toimiin.
Samoin seurattiin varainhallintatoimintojen operatiivista riskiä. Sisäisten menettelytapojen ja • 
perussäännösten noudattamista testattiin, ja tuloksista raportoitiin ja niitä analysoitiin vuosi-
neljänneksen osalta. Analyysi perustui kyseisenä ajanjaksona tehdyistä arvopaperikaupoista ja talletuksista poimitun otoksen tarkastukseen.LAATIKKO 322 Nämä käsitteet on dokumentoitu 
komission sisäisen valvonnan 
standardiin numero 5 (tavoitteet ja 
tulosindikaattorit). 
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta18
 29.  Talouden ja rahoituksen pääosasto käyttää markkinaindeksiä23 vertai-
luarvona Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) ja ulkosuhteisiin  
liittyville hankkeille tarkoitetun takuurahaston arvopaperi- ja käteis-salkun tulosmittauksessa. Tähän liittyen pääosastossa määriteltiin  
toleranssialueet, ja kun salkun tosiasiallinen kuukausikohtainen tulos 
laski alle määrätyn rajan, pääosasto ryhtyi toimiin salkun tilanteen korjaamiseksi. Muiden, lähinnä rahamarkkinatuotteisiin (esimerkiksi pääosaston hallinnoimat talletukset) perustuvien salkkujen tulos-
arvioinnissa käytettävien vertailuarvojen laatiminen oli kuitenkin  
käynnissä tarkastusta tehtäessä.
SIJOITUSTILIEN HALLINNOINTI
 30.  Sijoitustilejä perustetaan tiettyjä EU:n meno-ohjelmia varten komission 
tekemillä erillissopimuksilla, joissa rahoituslaitos toimii komission  
valtuutettuna asiamiehenä. Kyseessä ovat siis tilit, joita avataan tiet-
tyyn rahoituslaitokseen, jotta se hallinnoisi varoja suoraan ja suorit-
taisi maksut komission lukuun. Komissiosta siirretään sijoitustileille 
varoja tulevien maksujen kattamiseksi. Tällaisilla tileillä olevien  varojen kokonaismäärä vuoden 2007 lopussa oli noin 970 miljoonaa 
euroa
24; määrästä valtaosa, noin 900 miljoonaa euroa, on luokiteltu 
lyhytaikaisiksi talletuksiksi ja loput käyttötileillä oleviksi varoiksi (ks. 
taulukko 1 ).
 31.  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, ettei sijoitustilien perus-
tamista varten ole olemassa selkeitä sääntöjä. Näiden tilien tuottaman koron optimointiin ei myöskään ole selvää strategiaa. Tilintarkas-tustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että rahoituksen välittä-
jien kanssa tehtyjen sopimusten ehdoissa on eroja. Tämä voi johtaa siihen, että kyseisiltä tileiltä saatava korkotuotto vaihtelee merkit-
tävästi
25. On kuitenkin huomattava, että nämä vaihtelut voivat osit-
tain selittyä myös erilaisilla oikeusperustoilla, maksutiheydellä ja  
erääntymisaikatauluilla.
 32.  Rahoituslaitosten hallinnassa olevien varojen hallinnointia ei valvota 
kokonaisvaltaisesti. Talouden ja rahoituksen pääosastolla on tarvit-
tava asiantuntemus ja järjestelmät, joiden avulla se pystyisi takaa-
maan tehokkaan valvonnan. Heinäkuussa 2007 talouden ja rahoituksen 
pääosasto tarjosi varainhallintapalvelujaan asianomaisille kuudelle pääosastolle
26. Talouden ja rahoituksen pääosasto onkin nyt tehnyt 
sopimuksen kahden pääosaston kanssa.23 ”Deutsche Börse AG” julkaisee 
iboxx-indeksin useiden tarjoajien 
hintojen perusteella. Talouden ja rahoituksen pääosaston mukaan 
kyseessä on markkinakäytäntö. 
24 Tästä määrästä 720 miljoonaa 
euroa liittyy erillissopimuksiin, 
joita komission pääosastot 
ovat tehneet Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan 
investointirahaston (EIR) kanssa. 
25 Esimerkiksi riskipääomalle 
tarkoitettuja tilejä ja korkotukia 
koskevissa komission ja EIP:n 
välisissä sopimuksissa koron laskentaan sovelletaan erilaisia 
sääntöjä kuin Euro–Välimeri-
investointivälineessä (FEMIP). 
Tilintarkastustuomioistuin laski, 
että FEMIP:n tileiltä vuoden 2006 loppuun mennessä kertynyt korko 
olisi ollut noin 0,8 miljoonaa 
euroa suurempi, jos olisi käytetty 
riskipääomalle tarkoitettuihin 
tileihin ja korkotukiin sovellettavaa 
koronlaskentamenetelmää. 
26 EuropeAid-yhteistyötoimisto, 
laajentumisasioiden pääosasto, 
tutkimuksen pääosasto, 
aluepolitiikan pääosasto, 
ulkosuhteiden pääosasto ja kehitysyhteistyön pääosasto. 
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta19
OTTEITA MAKSUPROSESSIA KOSKEVISTA TILASTOISTA
2007 2006
Budjettipääosaston käsittelemien 
maksujen määrä1 570 576 1 508 983
Talouden ja rahoituksen pääosaston 
käsittelemien maksujen määrä1 485 1 577
Pankkitilitietojen validoinnit 71 879 60 637
Pankkitilitietojen muutokset 31 703 18 227
Kolmansien osapuolten tietojen 
validoinnit56 864 14 551
Kolmansien osapuolten tietojen 
muutosten määrä17 598 18 796
Lähde : Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission antamien tietojen pohjalta.TAULUKKO 2SAKKOJEN HALLINNOINTI
 33.  Komissio määrää sakkoja kilpailusääntöjen rikkomuksista, joihin jäsen-
valtiot tai yritykset syyllistyvät. Asioissa, joiden oikeuskäsittely on 
kesken, komissiolle maksetut sakot talletetaan tilapäisesti erityisille liikepankkien talletustileille, eikä niitä voida käyttää muiden yhteisön toimien rahoittamiseen
27. Sakkojen muodossa olevien käteisvarojen, 
joihin kohdistuu rajoituksia, määrä on kasvanut merkittävästi: 31. jou-
lukuuta 2006 määrä oli 2,9 miljardia euroa ja 31. joulukuuta 2007 jo 5 miljardia euroa.
 34.  Aiheesta on laadittu joitakin epävirallisia ohjeita, joita myös noudatetaan, 
mutta selkeitä toimintatapoja tällaisten sakkojen käsittelyä varten ei ole määritelty. Näiden ohjeiden avulla budjettipääosasto on pyrkinyt 
reagoimaan riskeihin määrittelemällä vaadittavan vähimmäisarvon  
Moody’s-luottoluokituslaitoksen antaman tai sitä vastaavan luoki-
tuksen perusteella sekä rajoittamalla riskialtistustaan yksittäisissä  
liikepankeissa (ks. kohta 23). Tästä huolimatta riskit, joita aiheutuu 
siitä, että tietyillä liikepankkien käyttötileillä säilytetään näin suuria rahasummia, on yhä tarpeen saada tehokkaasti hallintaan. Tarkastusta 
tehtäessä budjettipääosasto ja talouden ja rahoituksen pääosasto oli-
vat parhaillaan etsimässä optimaalista ratkaisua näiden huomattavien 
varamäärien hallintaongelmiin; tavoitteena oli minimoida tappioriskit 
ja samalla saada varoille kohtuullinen tuotto.27 Tilejä on seuraavissa kuudessa 
pankissa: Fortis, BBVA, ING 
Belgium, KBC, ING NL ja Citibank. 
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta20
MAKSUPROSESSI JA PANKKITILIEN HALLINNOINTI
 35.  Kumpikin pääosasto suorittaa ja käsittelee vuosittain huomattavan mää-
rän kassatapahtumia (ks. taulukko 2 ). Tilintarkastustuomioistuin tar-
kasti tärkeimmät keskeiset valvontamenettelyt, joilla maksuprosessia seurataan asianomaisissa yksiköissä. Tällaisia ovat tehtävien eriyt-täminen, kolmansien osapuolten tietojen validointi, käyttöoikeudet 
sekä poikkeusten raportointi. Merkittäviä puutteita ei havaittu. Sisäi-
nen valvonta toimi yleisesti ottaen vaikuttavasti sekä budjettipää-osastossa että talouden ja rahoituksen pääosastossa.
 36.  Ennen kuin maksu voidaan käsitellä, komission tietokonepohjaiseen 
kirjanpitojärjestelmään on luotava tiedosto, joka sisältää maksun  vastaanottajan pankkiyhteystiedot ja tunnistetiedot. Vuonna 2006  
kolmansien osapuolten tietojen luontia ja muutoksia koskevien pyyn-
töjen käsittelyssä oli huomattava 4–6 viikon viive. Budjettipääosasto 
sai ongelman korjattua vuonna 2007 lisäämällä asianomaisen yksikön 
henkilöresursseja.
 37.  Komissio on myös ottanut käyttöön menettelyt, joiden tavoitteena on 
varmistaa, että
liikepankkien komission tileillä käsittelemät maksutapahtumat  a) 
täsmäytetään säännöllisesti vastaavien komission kirjanpitojärjes-telmään tehtyjen vientien kanssa, jotta mahdolliset eroavaisuudet 
saadaan havaittua ja ratkaistua
pankkikorot ja -maksut tarkistetaan säännöllisesti, jotta saadaan b) 
varmuus siitä, että saadut ja maksetut määrät ovat oikein
valuuttaoperaatiot käsitellään täsmällisesti c) 
28.
 38.  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti edellä mainittujen menettelyjen täy-
täntöönpanon. Menettelyissä ei havaittu merkittäviä puutteita, ja  käytössä olevat menettelyt olivat riittäviä ja toimivat yleisesti ottaen tehokkaasti sekä budjettipääosastossa että talouden ja rahoituksen pääosastossa. Budjettipääosasto otti kuitenkin valuuttapolitiikkansa virallisesti käyttöön vasta helmikuussa 2008.28 Esimerkkejä 
valuuttaoperaatioista: 
i) pankkitilejä pidetään 
muina kuin euromääräisinä 
kyseisessä valuutassa olevien 
maksujen suorittamista varten; 
euromääräisiltä tileiltä siirretään tarpeen mukaan varoja näille 
tileille, ja ii) omat varat, joita 
jäsenvaltiot ovat maksaneet 
muussa valuutassa kuin 
euroina, muunnetaan euroiksi 
varainhallinnan tarpeiden mukaan.
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta21
HENKILÖRESURSSIT
 39.  Sekä budjettipääosasto että talouden ja rahoituksen pääosasto noudat-
tavat komission vakiomenettelyjä henkilöresurssien hallinnassa. Näi-
hin menettelyihin kuuluvat varainhallinnasta vastaavan henkilöstön palvelukseenotto, arviointi ja urakierto. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus vahvisti, että asianmukaiset työnkuvaukset oli laadittu ja 
että palvelukseen otetulla henkilöstöllä oli tehtäviensä edellyttämä 
pätevyys ja riittävästi aiempaa kokemusta. Varainhallinnasta vastaava budjettipääosaston yksikkö toimii pienen ja erittäin kokeneen henki-
löstön voimin. Henkilöstön pieni vaihtuvuus viime vuosina on luonut 
suhteelliseen vakaan työympäristön. Mikäli keskeiset henkilöt kui-
tenkin päättävät jättää tehtävänsä lyhyellä varoitusajalla, toiminnan 
jatkuvuus vaarantuu merkittävästi, koska joitakin menettelyistä ei ole dokumentoitu (ks. kohdat 16 ja 18). Tämä saattaa vaikuttaa komission varainhallintatoimintojen hallinnointiin ja valvontaan.
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta22
PÄÄTELMÄT 
JA SUOSITUKSET
NOUDATTAAKO KOMISSIO VARAINHALLINTAAN 
SOVELLETTAVIA SÄÄNTÖJÄ JA SÄÄNNÖKSIÄ?
 40.  Yleisesti ottaen komissio noudatti tärkeimpiä yhteisön omia varoja kos-
kevassa asetuksessa ja varainhoitoasetuksen soveltamissäännöissä  annettuja säännöksiä (kohdat 13 ja 14).
 41.  Komissio on perustanut luotettavan ja tehokkaan kassaennustejärjes-
telmän, jolla se varmistaa, että sillä on käytettävissään riittävästi  
varoja kattamaan talousarvion toteuttamisesta aiheutuvat kassatar-
peet (kohta 17).
 42.  Yhteisöjen omia varoja koskevan asetuksen mukaan omat varat on  
siirrettävä jäsenvaltioiden komission nimissä avaamille tileille  
talousarviomäärärahojen mukaisesti. Tästä seuraa esimerkiksi se,  
että varainhoitovuoden jälkipuoliskolla tileille kertyy huomattavia  
rahasummia. Koska lisätalousarviomenettely on varsin aikaavievä,  ylimääräiset varat eivät palaudu jäsenvaltioille niin nopeasti kuin  
mahdollista (kohta 15).
 43.  Komission menettelyjä, joiden tarkoituksena oli
siirtää varoja jäsenvaltioiden omien varojen tilien välillä sekä a) 
määritellä vuoden ensimmäisten kuukausien aikana, onko omia  b) 
varoja pantava maksuun ennakkoon menojen kattamiseksi, 
  ei ollut dokumentoitu riittävän hyvin eikä niitä ollut saatettu hiljattain 
ajan tasalle. Varojen siirtämisessä jäsenvaltioiden omien varojen tilien 
välillä käytettiin arvioita, joiden tarkkuutta ei tarkistettu tämän jäl-
keen (kohdat 15–18).
SUOSITUKSET
Komission on analysoitava nykyisen omien varojen tilien järjestel- • 
män toimintaa, jotta näiden tilien saldoja saadaan pienennettyä  
varainhoitovuoden toisella vuosipuoliskolla. 
Komission on parannettava kassaennusteidensa laadintamenette- • 
lyjen dokumentointia ja tarkistettava niiden arvioiden oikeellisuus, 
joita käytetään siirrettäessä varoja jäsenvaltioiden omien varojen 
tilien välillä.
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta23
ONKO KOMISSIO PERUSTANUT 
VALVONTAJÄRJESTELMÄT, JOILLA 
TAATAAN MOITTEETON VARAINHALLINTA?
 44.  Käytössä olevat maksujen suorittamista ja pankkitilejä koskevat sisäiset 
valvontamenettelyt olivat yleisesti ottaen vaikuttavia. Budjettipää-osastossa ei ollut kuitenkaan havaittavissa dokumentaatiota, joka olisi osoittanut, että pääosasto olisi – talouden ja rahoituksen pääosas-
ton tavoin – hallinnoinut ja seurannut aktiivisesti varainhallintatoi-minnoista aiheutuvia riskejä. Pääosastolla ei ollut myöskään laadittu 
menettelyjä, jotka olisivat soveltuneet kaikkien tuloksiin liittyvien  
näkökohtien arvioitiin (kohdat 24–29 ja 35–38).
 45.  Koska komissio on päättänyt jakaa varainhallintatoiminnot talouden ja 
rahoituksen pääosaston ja budjettipääosaston kesken, ei ole olemassa 
yksikköä, joka olisi kokonaisvastuussa komission varainhallinnasta. 
Komission pääosastojen toimia ei sovitettu yhteen alalla, jolla on  
välttämätöntä vahvistaa yhteinen lähestymistapa esimerkiksi riskin-
hallintaan ja -valvontaan; näin syntyi tilanne, jossa kukin pääosasto päätti liikepankkien tileillä säilytettävien varojen enimmäismäärästä 
ottamatta huomioon kokonaisriskiä, joka aiheutuu komissiolle varojen 
säilyttämisestä kussakin liikepankissa (kohdat 21–23).
 46.  Sijoitustilien perustamiseen ei ole luotu selkeitä sääntöjä, eikä kaikista 
rahoituslaitosten hallinnassa olevista varoista ole selkeää kokonais-kuvaa. Näin ollen myöskään tilien korkotuoton optimointia ei ole  pystytty varmistamaan (kohdat 30–32).
 47.  Liikepankkien käyttötileillä säilytettävien alustavasti perittyjen sakkojen 
arvo on yli kaksinkertaistunut viime vuosina; tällä hetkellä arvo on 
viisi miljardia euroa. Tämä käytäntö altistaa komission pankkitoimin-nan virheistä aiheutuville tappioille. Optimaalista lähestymistapaa, jolla tällaisten rahasummien säilyttämiseen liittyvien riskien hallintaa voitaisiin parantaa, ei ole määritelty (kohdat 33 ja 34).
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta24
SUOSITUKSET
Komission on otettava käyttöön menettelyjä, joilla parannetaan sen • 
varainhallintatoimintojen valvontaa sekä tehostetaan asianomais-
ten kahden pääosaston toimien yhteensovittamista. 
Budjettipääosaston on varainhallintatoimintojensa alalla parannet- • 
tava sekä riskinhallintansa dokumentointia että tulostensa mittaa-
misen kattavuutta.
Sijoitustilien avaamista ja kyseisillä tileillä säilytettävien komission • 
varojen hallinnointia varten on luotava yhtenäiset käytännöt ja  
asianmukaiset ohjeistot.
Komission on mitä pikimmiten löydettävä optimaalinen ratkaisu  • 
alustavasti perittyjen sakkojen käsittelyyn.
  Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxem-
burgissa 30. huhtikuuta 2009 pitämässään kokouksessa.
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 ntarkastustuomioistuimen  puole
Vítor Manuel da Silva Caldeira
presidentti
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta25
KOMISSION VASTAUKSET
TIIVISTELMÄ
V
Kolmas luetelmakohta
Jäsenvaltioiden omien varojen tilien välisten 
siirtojen menettely on virallisesti dokumen-toitu ja sitä täydennetään kutakin vaihetta koskevin yksityiskohtaisin ohjein. 
Neljäs luetelmakohta
Komissio on sitoutunut noudattamaan yhtei-söjen omista varoista tehdyn päätöksen  soveltamisesta annetun neuvoston asetuksen säännöksiä, joiden mukaan jäsenvaltiot siir-tävät omia varoja komission nimissä avatuille tileille kuukausittaisin kahdestoistaosin. Ks. myös komission vastaus 15 kohtaan.
Viides luetelmakohta
Komission tilinpäätökseen sisältyvässä  
varainhallintatoimintaan (budjettipää-
osasto) liittyviä riskejä koskevassa arvioin-nissa esitetään selkeä ja kattava yhteenveto 
siitä, mille riskeille toiminta on alttiina,  
miten riskejä hallitaan ja mitä toimenpiteitä 
on otettu käyttöön riskien hallitsemiseksi,  
minimoimiseksi ja neutraloimiseksi. Siinä  
mainitaan myös menettelyt, joihin liittyy toi-
menpiteitä operatiivisten ja rahoituksellis-ten riskien hallitsemiseksi tai rajoittamiseksi. 
Nämä voimassa olevat menettelyt kootaan  yhteen budjettipääosaston asiakirjaan.
Budjettipääosaston tulostauluun ( tableau de 
bord ) sisältyvät indikaattorit ovat sen varain-
hallintatoiminnan kannalta keskeisimmät, ja 
ne ovat merkittäviä osoittimia pääosaston  
toiminnasta. Indikaattoreita seurataan sään-nöllisesti ja toimintaa vertaillaan suhteessa niihin. Jos tulos on huono, sen korjaamiseksi otetaan käyttöön soveltuvat toimenpiteet. 
Katso myös komission vastaukset 25 ja  
28 kohtaan.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta26
Kuudes luetelmakohta
Komissio parantaa kokonaiskuvaansa varain-
hallinnon eri toimista. Kyseisten kahden  pääosaston tehtävien eriyttämisen avulla  
voidaan rajoittaa laajan koordinoinnin  
tarvetta. 
Eri riskinhallintamenetelmiä käytetään,  
koska tehtävät ovat luonteeltaan erilaisia.  
Sellaisten nostrotilien rajoituksia, joiden  kautta hoidetaan päivittäisiä käteisvarojen 
siirtoja mutta joilla ei yleensä pidetä mer-
kittäviä varoja pitkään, on tarkasteltava eri 
tavoin kuin sellaisten tilien rajoituksia, joille 
talletetaan rahaa pidemmäksi aikaa. 
Katso myös komission vastaukset 22 ja  
23 kohtaan.
Seitsemäs luetelmakohta
Alustavasti maksettujen sakkojen tallettami-
sen nykyistä hallintajärjestelmää tarkastel-tiin uudelleen vuonna 2008 päätavoitteena 
parantaa sen turvallisuutta. Budjettipää-
osasto on alkuvuodesta 2009 laatinut asiasta 
ehdotuksen komission päätökseksi.
VI
Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio on uudistanut kassavirtaraporttien ja -ennusteiden menettelyjä vuoden 2008  lopussa niihin liittyvä raportointivälineitä  
tarkistaessaan. Päivitetty menettely, joka  
on ennusteiden osalta myös yksityiskohtai-sempi, otetaan käyttöön maaliskuun 2009  
lopussa. Toinen luetelmakohta
Nykyinen omien varojen tilien järjestelmä,  
joka on pääasiassa tarkoitettu omiin varoi-hin liittyvien maksujen vastaanottamiseen, 
liittyy omien varojen järjestelmään. Tämä  
järjestelmä otettiin käyttöön neuvoston  päätöksellä 2000/597/EY, Euratom ja sen  täytäntöönpanosta annetulla neuvoston  
asetuksella (EY) N:o 1150/2000, jonka täy-
täntöönpanoon komissio on sitoutunut.  Neuvosto teki vuonna 2007 uuden omia  
varoja koskevan päätöksen 2007/436/EY,  
Euratom ja muutti neuvoston asetusta (EY) 
N:o 1150/2000 aivan hiljattain. Muutosase-
tuksessa
1 ei muuteta omien varojen tilejä ja 
maksuja koskevaa järjestelmää merkittävästi. Vaikuttaa siis siltä, että neuvosto on tyyty-
väinen nykyisen järjestelmän toimintaan. 
Kolmas luetelmakohta
Asiaa käsittelevät kaksi pääosastoa jär-
jestävät aiempaa säännöllisemmin yhtei-siä ko kouksia jakaakseen riskejä koskevaa  
tietoa sekä vaihtaakseen kokemuksia ja  
parhaita käytänteitä varainhallinta- ja omai-
suudenhoitotoiminnoista koko komission  
laajuisesti.
Neljäs luetelmakohta
Komission tilinpäätökseen sisältyvässä  ar vioinnissa varainhallintatoimintaan (bud-jettipääosasto) liittyvistä riskeistä esitetään 
selkeä ja kattava yhteenveto siitä, mille  
riskeille toiminta on alttiina, miten riskejä  hallitaan ja mitä toimenpiteitä on otettu  
käyttöön riskien hallitsemiseksi, minimoimi-
seksi ja neutraloimiseksi. Siinä mainitaan  
myös menettelyt, joihin liittyy toimenpi-teitä operatiivisten ja rahoituksellisten ris-kien hallitsemiseksi tai rajoittamiseksi. Nämä voimassa olevat menettelyt kootaan yhteen 
budjettipääosaston asiakirjaan.
1 Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 105/2009, 
EUVL L 36, 5.2.2009, s. 1.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta27
Budjettipääosaston tulostauluun ( tableau de 
bord ) sisältyvät indikaattorit ovat sen varain-
hallintatoiminnan kannalta keskeisimmät, ja ne ovat merkittäviä osoittimia pääosaston  toiminnasta. Indikaattoreita seurataan sään-
nöllisesti ja toimintaa vertaillaan suhteessa 
niihin. Jos tulos on huono, sen korjaamiseksi otetaan käyttöön soveltuvat toimenpiteet. 
Viides luetelmakohta
Komissio on minimoinut nykyisen alustavasti 
maksettujen sakkojen tallettamisen hallin-tajärjestelmän riskit useilla toimenpiteillä, 
kuten asettamalla liikepankkien luottokel-
poisuusluokitukselle vähimmäistason, otta-
malla käyttöön pankkikohtaisia riskialttiutta 
koskevia rajoituksia ja mahdollistamalla  
varojen välittömän siirron koska tahansa.  
Tilannetta valvotaan ja tarkastellaan sään-nöllisesti ja vallitsevassa taloudellisessa  
tilanteessa päivittäin.
Lisäksi alustavasti maksettujen sakkojen  
tallettamisen nykyistä hallintajärjestelmää tarkasteltiin uudelleen vuonna 2008 pääta-
voitteena parantaa sen turvallisuutta. Bud-jettipääosasto on alkuvuodesta 2009 laatinut asiasta ehdotuksen komission päätökseksi.JOHDANTO
3. 
Pankkitileillä oli 31. joulukuuta 2007  
yhteensä 19 miljardia euroa. Tähän sisältyi 
5,9 miljardia euroa, jotka maksettiin seu-raavan vuoden ensimmäisenä työpäivänä  takaisin jäsenvaltioille
2, sekä kilpailusään-
töjen rikkomisesta määrätyistä sakoista saa-
dut alustavat määrät (5,0 miljardia euroa)3, 
käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (3,4 mil-jardia euroa)
4 ja muista lähteistä saadut  
määrät (1,6 miljardia euroa), joita ei voi  
maksaa takaisin jäsenvaltioille. Jäljelle jää-
neestä osasta 1,2 miljardia euroa5 varattiin 
vuodelle 2008 siirrettävien maksumäärära-
hojen kattamiseen ja 1,5 miljardia euroa6 
maksettiin jäsenvaltioille vähentämällä ne  
vuonna 2008 maksettavista määristä.
5. 
Komissio on sitä mieltä, että kassanhallinnan määritelmä varainhoitoasetuksessa suuntau-
tuu tavanomaiseen talousarvion käteisvaro-
jen hoitoon eikä sisällä omaisuudenhoitoa, 
jota hallinnoidaan erikseen.
8. 
Talousarvion ulkopuolisista toiminnoista  annetun komission päätöksen mukaan  talouden ja rahoituksen pääosasto on vas-tuussa yhteisöjen varainhankinta- ja luoton-antotoiminnasta, varojen investoinnista ja  
talousarvion ulkopuolisista kassavirroista.  Budjettipääosaston kassanhallintaosasto  
vastaa EU:n talousarvion toteuttamiseen  
liittyvistä kassavirroista ja maksuista.
2 Vuoden 2007 EY:n konsolidoitu tilinpäätös, 2.11.1 kohta.
3 Vuoden 2007 EY:n konsolidoitu tilinpäätös, 2.11.2 kohta.
4 Vuoden 2007 tilinpäätöksen 1 nide, II osa, taulukko 7, 
sarake 9.
5 Vuoden 2007 tilinpäätöksen 1 nide, II osa, taulukko 7, 
sarakkeet 7 ja 8.
6 Vuoden 2007 tilinpäätöksen 1 nide, II osa, taulukko 1.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta28
Budjettipääosaston kassavirtoihin (ja mak-
suihin) liittyvä toiminta ja talouden ja rahoi-tuksen pääosaston omaisuudenhoitotoiminta 
on erotettava toisistaan komission päätök-
sen mukaisesti. Kaikkiin näihin toimintoihin 
liittyy vastuualue, joka on selkeästi osoitettu yhdelle keskustason yksikölle.
TÄRKEIMMÄT HUOMAUTUKSET
15. Komissio on sitoutunut noudattamaan yhtei-
söjen omista varoista tehdyn päätöksen  soveltamisesta annetun neuvoston asetuk-
sen säännöksiä, joiden mukaan jäsenvaltiot 
siirtävät omia varoja komission nimissä  
avaamilleen tileille kuukausittaisin kah-
destoistaosin. Komissio on vuodesta 2005  
kuitenkin tehnyt budjettivallan käyttäjälle  
lokakuun lopussa alustavan lisätalousarvio-esityksen, jossa talousarviota päivitetään  
tulo- ja menoennusteiden mukaan. Yleensä 
tiedossa on ollut, että vuoden lopussa val-
litsee ylijäämä ja jäsenvaltioiden omien  
varojen maksuja voidaan pienentää. Tilin-tarkastustuomioistuin on todennut, että  komissio hallinnoi talousarviota hyvin. Tuo-mioistuin toteaa varanhoitovuotta 2007 kos-
kevassa vuosikertomuksessaan (3.4 kohta), 
että maksumäärärahojen vähentäminen on 
merkki hyvästä budjettihallinnosta, sillä se 
osoittaa kykyä reagoida muutoksiin ja pie-nentää talousarvion ylijäämää, jolloin omia 
varoja voidaan palauttaa jäsenvaltioille.16. 
Komission (budjettipääosaston) kassaennus-
teet ovat tehokkaita. Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 58 artiklassa esitetty  
tavoite on aina saavutettu eikä varoja ole  
koskaan ollut liian vähän väärien ennustei-
den vuoksi. 
Kassavirtaraporttien ja -ennusteiden menet-
telyt laadittiin uudestaan vuoden 2008  lopussa niihin liittyvien raportointivälinei-
den tarkistuksen yhteydessä. Päivitetty ja  
yhdenmukaistettu menettely, joka on ennus-
teiden osalta myös yksityiskohtaisempi, ote-
taan käyttöön vuoden 2009 ensimmäisen  vuosineljänneksen lopussa.
18. 
Komissio huomauttaa, että kassaennuste-
järjestelmä on virallisesti dokumentoitu,  
se julkaistaan ja sitä täydennetään kutakin 
vaihetta koskevin yksityiskohtaisin ohjein.  Sitä laadittaessa käytetään mahdollisimman 
tarkkoja ennusteita, ja komissio katsoo, ettei 
nykyisillä järjestelmillä ole merkittävää vai-
kutusta yleiseen varainhallintatoimintaan tai 
sovellettavan asetuksen noudattamiseen.
19. 
Komissio valitsee ”kotipankkinsa” julkisella 
tarjouskilpailulla. Ne sijaitsevat EU:ss,a ja  
niitä käytetään komission keskusyksiköiden 
hyväksymien maksujen suorittamiseen.
On käytännössä mahdotonta – ja tehotonta – 
soveltaa samaa menettelyä yhden käyttötilin 
avaamiseen kaikissa noin 150 maassa, joissa 
ennakkotilejä on perustettu. Näitä tilejä käy-
tetään vain vähäisten määrien maksamiseen, 
niillä pidettävät varat ovat hyvin pieniä ja  
niille maksetaan toistuvasti ainoastaan tosi-asiallisesti suoritettujen maksujen määriä.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta29
Pankki, jossa tällainen tili on, valitaan ennak-
kotilinomistajan valvonnassa kyseisellä alu-eella tehtävän pankkiselvityksen perusteella 
silloin, kun tämä on paikallisen pankkitoi-
minnan kannalta mahdollista ja järkevää. 
Komissio seuraa jatkossa tilannetta tilintar-
kastustuomioistuimen huomautuksen perus-
teella ja dokumentoi kussakin tapauksessa käytetyn valintamenettelyn tarkemmin.
20. 
Budjettipääosaston asiaa käsittelevässä  
yksikössä tehtävät on selkeästi eriytetty  kassanhallinnan ja pankkitilien täsmäyttä-
mismenettelyjen kesken, mikä näkyy yksikön 
organisaatiossa. Kyseisessä C01-yksikössä on 
kolme tiiminvetäjää: 
yksi täsmäyttämistä ja ennakkotilejä   –
vartenyksi kassanhallintaa varten –
yksi kolmansia osapuolia koskevien tie- –
tojen hallinnointia varten.
Tilinpitäjä antaa kaikki valtuutukset kirjal-
lisesti, ja ne pidetään ajan tasalla. Valtuu-tukset sisältävät yksityiskohtaiset tiedot  asianomaisista tehtävistä.
Valtuutuksissa noudatetaan kunkin henkilön 
työnkuvaa ja yksikön tehtäviä. Organisaa-
tiokaavio osoittaa, millä tavoin tehtävät on eriytetty yksikössä. 
Pääasiallinen valvontaväline on tietotekniik-
kajärjestelmä itse, sillä se takaa tehtävien  
eriyttämisen (erityisesti maksuajojen ja täs-
mäyttämisen välillä) ja tekee tarkastukset.
Sekä riskinhallinnasta että tehokkaista val-
vontatoimenpiteistä on huolehdittu. Edellä esitetyn perusteella on todettu, että 
ainoastaan kassanhallinnasta vastaavan yksi-kön päällikkö olisi nimitettävä arkaluontei-
seen tehtävään.
21. 
Suurilla julkisen sektorin organisaatioilla  
(esimerkiksi jäsenvaltioilla) on myös velko-
jen ja omaisuuden hallinnalle budjettiva-roista ja maksuista erilliset osastot. Komissio 
on samalla tavoin jakanut tehtävät tehok-
kaasti budjettipääosaston sekä talouden ja 
rahoituksen pääosaston välillä.
22. 
Budjettipääosaston (talousarviomaksut) sekä 
talouden ja rahoituksen pääosaston (talous-
arvion ulkopuolinen varainhoito ja lainat)  
kassanhallintaosaston tehtävät poikkeavat  
toisistaan, joten niiden luonteen erilaisuu-
den vuoksi myös riskinhallinnan ja valvonnan lähestymistavan erilaisuus on perusteltua. 
23. 
Eri riskinhallintamenetelmiä käytetään,  
koska tehtävät ovat luonteeltaan erilaisia.  Sellaisten nostrotilien rajoituksia, joiden  kautta hoidetaan päivittäisiä käteisvarojen siirtoja mutta joilla ei yleensä ole merkit-
täviä varoja pitkään, on tarkasteltava eri  
tavoin kuin tilien, joille talletetaan rahaa  
pidemmäksi aikaa.
Lisäksi niitä tilejä lukuun ottamatta, joilla  
alustavasti maksettuja sakkoja pidetään (ks. 
komission vastaus 34 kohtaan), budjettipää-
osaston yksittäisissä liikepankeissa käyt-
tötileillä pitämät varat ovat niin vähäisiä,  
etteivät talouden ja rahoituksen pääosaston 
riskit kasvaisi merkittävästi, vaikka se käyt-täisi samoja pankkeja.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta30
25. 
Komission varainhallintatoimintaan (budjet-
tipääosasto) liittyviä riskejä koskevassa ar–vioinnissa, johon tilintarkastustuomioistuin 
viittaa, selitetään selkeästi, mille riskeille  
toiminta on alttiina, miten riskejä hallitaan 
ja mitä toimenpiteitä on otettu käyttöön  riskien hallitsemiseksi, minimoimiseksi ja  neutraloimiseksi. Siinä mainitaan myös  menettelyt, joihin liittyy toimenpiteitä ope-
ratiivisten ja rahoituksellisten riskien hallit-
semiseksi tai rajoittamiseksi. Nämä voimassa 
olevat menettelyt kootaan yhteen budjetti-
osaston asiakirjaan.
26. 
Kaikista talouden ja rahoituksen pääosas-
ton toiminta-aloista tehtiin riskinarviointi  
vuonna 2004. Tämän jälkeen on tehty yli-
määräisiä riskinarviointeja toiminnoista,  
jotka ovat muuttuneet merkittävästi. Tämä 
riskinarviointimenettely on katsottu riit-täväksi, kun otetaan huomioon, etteivät  
talouden ja rahoituksen pääosaston tehtä-
vät juurikaan vaihtele. Toinen täysimittainen 
riskinarviointi kaikista talouden ja rahoituk-
sen pääosaston toimista tehtiin vuoden 2008 lopussa.
Merkittäviä taloudellisia riskejä seurataan  
tarkasti koko vuoden mittaan. Ks. tilintarkas-
tustuomioistuimen maininta laatikossa 3.
28. 
Budjettipääosaston tulostauluun ( tableau de 
bord ) sisältyvät indikaattorit ovat sen varain-
hallintatoiminnan kannalta keskeisimmät, ja 
ne ovat merkittäviä osoittimia pääosaston  
toiminnasta. Indikaattoreita seurataan sään-
nöllisesti ja toimintaa vertaillaan suhteessa 
niihin. Jos tulos on huono, sen korjaamiseksi otetaan käyttöön soveltuvat toimenpiteet. 
Kassanhallintatoiminnoista vastaavan tiimin 
sisällä määritellään yksittäisille jäsenille tar-
kat tavoitteet, joita käytetään heidän työnsä 
arviointiin. Useimmat ovat tulosindikaatto-
reita. Niiden avulla voidaan arvioida/mitata puolueettomasti yksittäisiä työn tuloksia ja 
koko kassanhallinnan yleistä tulosta.29. 
Muiden salkkujen tulosmittauksen vertailu-
arvon laskemista valmistellaan parhaillaan. Menetelmät ovat valmiina ja tietotekniikka-
sovellus testattavana vuoden 2009 alussa.
30. 
Mainitut sijoitustilit, jotka tulojen ja  
menojen hyväksyjä on avannut tiettyjen  
talousarvio-ohjelmien toteuttamisen vaati-musten vuoksi, ovat luonteeltaan erilaisia  
kuin pankkitilit, jotka tilinpitäjä on avannut 
soveltamissääntöjen 59 artiklan mukaisten 
varainhallinnan vaatimusten vuoksi.
Kuten tilintarkastustuomioistuin mainit-
see, sijoitustilejä perustetaan ohjelmia var-
ten komission tekemillä erillissopimuksilla, 
joissa rahoituslaitos toimii komission rahoi-
tuksen välittäjänä (esimerkiksi talouden ja  
rahoituksen pääosaston ja rahoituslaitos-
ten väliset luottamusasemaan perustuvat  sopimukset). 
Maksuja rahoituslaitoksille, kuten Euroopan 
investointipankille (EIP) tai Kreditanstalt für 
Wiederaufbaulle (KFW), ei pitäisi aina kat-soa siirroiksi sijoitustileille ja automaatti-sesti käsiteltävä sellaisina. Rahoituslaitokset voivat toimia myös hankekoordinaattoreina, 
edunsaajina tai rahaston lisärahoittajina;  
tällöin maksuja on tavallisesti pidettävä  
ennakkorahoituksena. Tällaisia maksuja luo-
kiteltaessa on siis analysoitava yksityiskoh-taisesti niiden taustalla olevat sopimukset. 
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta31
31.–32. 
Budjettipääosasto toteutti vuonna 2007  
tilintarkastustuomioistuimen huomautus-ten perusteella kaksi inventointimenettelyä 
(30.9.2007 ja 31.12.2007) varmistamisekseen, 
että rahoituslaitosten hallussa olevien rahoi-
tusvarojen tilinpäätökset ovat täydellisiä.  Kaikki pääosastot ovat vastanneet näihin  kahteen kehotukseen. Tarkastuksin on var-mistettu, että vastaukset olivat yhdenmukai-
sia varainhoitovuoden 2007 tilinpäätöksen 
kanssa.
Nyt inventointimenettely on osa vuotuista  
standardoitua päätösmenettelyä.
Parantaakseen tilannetta edelleen komissio 
on jo ehdottanut tilintarkastustuomiois-
tuimelle, että vuoden 2008 päättämisestä  
alkaen asianomaisille rahoituslaitoksille  
lähetetään virallinen kiertokirje, jotta niiltä 
saadaan täsmällistä, täydellistä ja standar-dimuotoista tietoa sijoitustileistä. Tästä on 
myös sovittu tuomioistuimen kanssa. 
Kuten vastauksessa 30 kohtaan jo mainit-
tiin, sijoitustilit ovat erilaisia kuin pankki-tilit, jotka komission tilinpitäjä on avannut soveltamissääntöjen 59 artiklan mukai-sesti. Viimeksi mainituille on jo olemassa  
yhtenäinen toimintalinja. Komissio jatkaa  
sijoitustilien tilanteen analysointia voidak-
seen vastata tilintarkastustuomioistuinten  
huomautuksiin. 
34. 
Alustavasti maksettujen sakkojen tallettami-
sen nykyinen hallintajärjestelmä on määri-
telty selkeästi, ja se perustuu vuonna 1999 
tehtyyn komission päätökseen. Järjestelmään 
liittyvät, edellä mainitun päätöksen mukaiset suuntaviivat ovat erottamaton standardiosa 
kaikkia sopimuksia, jotka pankkien kanssa  
tehdään tätä tarkoitusta varten.Alustavasti maksettujen sakkojen tallettami-
sen nykyistä hallintajärjestelmää tarkastel-tiin uudelleen vuonna 2008 päätavoitteena 
parantaa sen turvallisuutta. Budjettipää-
osasto on alkuvuodesta 2009 laatinut asiasta 
ehdotuksen komission päätökseksi.
39. 
Komissio toteaa, että kaikkien varainhallin-tatoimintojen kaikki tärkeimmät osatekijät 
on virallisesti dokumentoitu ja lisäksi niistä 
on monissa tapauksissa annettu kutakin vai-
hetta koskevat yksityiskohtaiset ohjeet. 
Lisäksi kaikilla budjettipääosaston kassan-
hallinnan keskeisillä toimilla on vähintään  
yksi varasuunnitelma, jotta toiminnan jat-
kuminen voidaan varmistaa myös suunnitel-
tujen ja/tai odottamattomien poissaolojen 
ajan. 
Komissio katsoo tämän vuoksi, että toimin-
nan jatkuvuuteen kohdistuva riski, joka  
aiheutuu keskeisen henkilöstön lähtemisestä 
yksiköstä lyhyellä varoitusajalla, on hyvin  
pieni. 
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta32
PÄÄTELMÄT 
JA SUOSITUKSET
42. 
Komissio on sitoutunut noudattamaan yhtei-
söjen omista varoista tehdyn päätöksen  
soveltamisesta annetun neuvoston asetuk-sen säännöksiä, joiden mukaan jäsenvaltiot siirtävät omia varoja komission nimissä ava-tuille tileille kuukausittaisin kahdestoista-
osin. Komissio on vuodesta 2005 kuitenkin 
tehnyt budjettivallan käyttäjälle lokakuun  
lopussa alustavan lisätalousarvioesityk-
sen, jossa talousarviota päivitetään tulo- ja 
menoennusteiden mukaan. Yleensä tiedossa on ollut, että vuoden lopussa vallitsee yli-
jäämä ja jäsenvaltioiden omien varojen  
maksuja voidaan pienentää. Tilintarkastus-
tuomioistuin on todennut, että komission  
budjettihallinto on ollut moitteetonta. Se  
toteaa varainhoitovuotta 2007 koskevassa  
vuosikertomuksessaan (3.4 kohta), että mak-sumäärärahojen vähentäminen on merkki  
hyvästä budjettihallinnosta, sillä se osoit-
taa kykyä reagoida muutoksiin ja pienentää 
talousarvion ylijäämää, jolloin omia varoja 
voidaan palauttaa jäsenvaltioille.
43. 
Tilintarkastustuomioistuimen a alakohdassa 
esittämä huomautus: komissio toteaa, että 
tuomioistuimen tarkoittama menettely  
(jäsenvaltioiden omien varojen tilien väli-
set siirrot) on virallisesti dokumentoitu ja  sitä täydennetään kutakin vaihetta koskevin 
yksityiskohtaisin ohjein.
Tilintarkastustuomioistuimen b alakohdassa 
esittämä huomautus: komissio toteaa, että 
kassaennusteita koskeva menettely, jota käy-
tetään, kun omia varoja pannaan maksuun  ennakkoon, sekä sen soveltaminen on doku-
mentoitu. Tämä on muodollinen perusta, kun 
jäsenvaltioita pyydetään maksamaan omia  
varoja etukäteen. Kassavirtaraporttien ja -ennusteiden menet-
telyt laadittiin uudestaan vuoden 2008  
lopussa niihin liittyvien raportointivälinei-den tarkistuksen yhteydessä. Päivitetty ja  yhdenmukaistettu menettely, joka on ennus-teiden osalta myös yksityiskohtaisempi, ote-
taan käyttöön vuoden 2009 ensimmäisen  
vuosineljänneksen lopussa.
Jäsenvaltioiden omien varojen tilien välis-
ten siirtojen yhteydessä käytetään mahdol-lisimman tarkkoja ennusteita, ja komissio  
katsoo, ettei nykyisillä järjestelmillä ole  
merkittävää vaikutusta yleiseen varainhal-
lintatoimintaan tai sovellettavan asetuksen 
noudattamiseen. 
Suositukset
Ensimmäinen luetelmakohta
Nykyinen omien varojen tilien järjestelmä,  
joka on pääasiassa tarkoitettu omiin varoi-
hin liittyvien maksujen vastaanottamiseen, 
liittyy omien varojen järjestelmään. Tämä  järjestelmä otettiin käyttöön neuvoston  päätöksellä 2000/597/EY, Euratom ja sen  täytäntöönpanosta annetulla neuvoston  
asetuksella (EY) N:o 1150/2000, jonka täy-
täntöönpanoon komissio on sitoutunut.  
Neuvosto teki vuonna 2007 uuden omia  
varoja koskevan päätöksen 2007/436/EY,  Euratom ja muutti neuvoston asetusta (EY) 
N:o 1150/2000 aivan hiljattain. Muutosase-
tuksessa
7 ei muuteta omien varojen tilejä ja 
maksuja koskevaa järjestelmää merkittävästi. 
Vaikuttaa siis siltä, että neuvosto on tyyty-
väinen nykyisen järjestelmän toimintaan. 
7 Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 105/2009, 
EUVL L 36, 5.2.2009, s. 1.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta33
Toinen luetelmakohta
Komissio pyrkii parantamaan alan doku-
mentointia. Se on uudistanut kassavirta-raporttien ja -ennusteiden menettelyjä  
vuoden 2008 lopussa niihin liittyviä rapor-
tointivälineitä tarkistaessaan. Päivitetty  
menettely, joka on ennusteiden osalta myös yksityiskohtaisempi, otetaan käyttöön maa-liskuun 2009 lopussa. Komissio ei kuitenkaan katso, että käytettyjen ennusteiden paikkan-
sapitävyyden tarkistamisella on merkittävää 
vaikutusta.
44. 
Komission tilinpäätökseen sisältyvässä  ar vioin nissa varainhallintatoimintaan (bud-
jettipääosasto) liittyvistä riskeistä esitetään 
selkeä ja kattava yhteenveto siitä, mille  
riskeille toiminta on alttiina, miten riskejä  
hallitaan ja mitä toimenpiteitä on otettu  
käyttöön riskien hallitsemiseksi, minimoimi-
seksi ja neutraloimiseksi. Siinä mainitaan  myös menettelyt, joihin liittyy toimenpiteitä 
operatiivisten ja rahoituksellisten riskien  
hallitsemiseksi tai rajoittamiseksi.
Nämä voimassa olevat menettelyt kootaan  
yhteen budjettiosaston asiakirjaan.
Budjettipääosaston tulostauluun ( tableau de 
bord ) sisältyvät indikaattorit ovat sen varain-
hallintatoiminnan kannalta keskeisimmät, ja 
ne ovat merkittäviä osoittimia pääosaston  
toiminnasta. Indikaattoreita seurataan sään-nöllisesti ja toimintaa vertaillaan suhteessa 
niihin. Jos tulos on huono, sen korjaamiseksi 
otetaan käyttöön soveltuvat toimenpiteet. 45. 
Budjettipääosaston kassavirtoihin (ja mak-
suihin) liittyvä toiminta ja talouden ja  rahoituksen pääosaston omaisuudenhoito-
toiminta on erotettava toisistaan komission 
päätöksen mukaisesti. Kaikkiin näihin toimin-
toihin liittyy vastuualue, joka on sel keäs ti  osoitettu yhdelle keskustason yksikölle. Ks. myös komission vastaus 23 kohtaan.
46. 
Kun otetaan huomioon sijoitustileillä ole-
vien varojen erilaiset käyttötarkoitukset,  
joiden vuoksi kassavirrat ja sijoitusajat ovat 
erilaisia, edes yhdessä rahoituslaitoksessa  olevien varojen korkotuoton optimoiminen 
on operationaalisesti hyvin vaikeaa. Katso  
myös vastaukset 31 ja 32 kohtiin.
47. 
Alustavasti maksettujen sakkojen tallettami-
sen nykyistä hallintajärjestelmää tarkastel-tiin uudelleen vuonna 2008 päätavoitteena 
parantaa sen turvallisuutta. Budjettipää-
osasto on laatinut asiasta ehdotuksen komis-
sion päätökseksi alkuvuodesta 2009. Ks.  
myös komission vastaus 34 kohtaan.
Suositukset
Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio parantaa kokonaiskuvaansa varain-
hallinnon eri toimista. Kyseisten kahden  
pääosaston tehtävien eriyttämisen avulla  
voidaan rajoittaa laajan koordinoinnin tar-vetta. Asiaa käsittelevät kaksi pääosastoa  
järjestävät aiempaa säännöllisemmin yhtei-
siä kokouksia jakaakseen riskejä koskevaa  
tietoa sekä vaihtaakseen kokemuksia ja  
parhaita käytänteitä varainhallinta- ja omai-
suudenhoitotoiminnoista koko komission  
laajuisesti.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta34
Toinen luetelmakohta
Komission tilinpäätökseen sisältyvässä  ar vioin nissa varainhallintatoimintaan (bud-
jettipääosasto) liittyvistä riskeistä esitetään 
selkeä ja kattava yhteenveto siitä, mille  riskeille toiminta on alttiina, miten riskejä  hallitaan ja mitä toimenpiteitä on otettu  
käyttöön riskien hallitsemiseksi, minimoimi-
seksi ja neutraloimiseksi. Siinä mainitaan  myös menettelyt, joihin liittyy toimenpiteitä 
operatiivisten ja rahoituksellisten riskien  
hallitsemiseksi tai rajoittamiseksi.
Nämä voimassa olevat menettelyt kootaan  
yhteen budjettiosaston asiakirjaan.
Budjettipääosaston tulostauluun ( tableau de 
bord ) sisältyvät indikaattorit ovat sen varain-
hallintatoiminnan kannalta keskeisimmät, ja 
ne ovat merkittäviä osoittimia pääosaston  
toiminnasta. Indikaattoreita seurataan sään-nöllisesti ja toimintaa vertaillaan suhteessa 
niihin. Jos tulos on huono, sen korjaamiseksi 
otetaan käyttöön soveltuvat toimenpiteet. 
Neljäs luetelmakohta
Alustavasti maksettujen sakkojen tallettami-sen nykyistä hallintajärjestelmää tarkastel-tiin uudelleen vuonna 2008, päätavoitteena parantaa sen turvallisuutta. Budjettipää-osasto on laatinut asiasta ehdotuksen komis-
sion päätökseksi alkuvuodesta 2009. Ks.  
myös komission vastaus 34 kohtaan.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 5/2009 – Komission varainhallinta35
Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Erityiskertomus nro 5/2009
Komission varainhallinta
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto2009 – 34 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-308-4

TÄSSÄ ERITYISKERTOMUKSESSA KÄSITELLÄÄN TILINTARKASTUSTUO-
MIOISTUIMEN TARKASTUSTA, JOKA KESKITTYI KOMISSION  VARAINHALLINNAN LAATUUN. TARKASTUKSESSA ARVIOITIIN, OLIKO 
KOMISSIO NOUDATTANUT SOVELLETTAVIA SÄÄNTÖJÄ JA SÄÄNNÖKSIÄ 
JA OLIKO SE PERUSTANUT SISÄISET VALVONTAJÄRJESTELMÄT, JOILLA TAATAAN MOITTEETON VARAINHALLINTA. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN PÄÄTTELI TARKASTUKSENSA PERUSTEELLA, ETTÄ YLEISESTI OTTAEN KOMISSIO NOUDATTI SOVELLETTAVIA YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖN VAATIMUKSIA JA OLI LUONUT JÄRKEVÄÄN KÄTEISVAROJEN HOITOON KUULUVAT ENNUSTEMENETTELYT. LISÄKSI TODETTIIN, ETTÄ KOMISSION SISÄISET VALVONTAMENETTELYT OLIVAT YLEISESTI OTTAEN VAIKUTTAVIA. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN HAVAITSI KUITENKIN MYÖS, ETTÄ VARAINHALLINNASTA VASTAAVIEN PÄÄOSASTOJEN TOIMIA EI SOVITETTU 
YHTEEN ESIMERKIKSI RISKINHALLINNAN JA -VALVONNAN ALOILLA. NÄIN 
SYNTYI TILANNE, JOSSA KOMISSIO EI OTTANUT RIITTÄVÄN HYVIN HUOMIOON KOKONAISRISKIÄ, JOKA AIHEUTUU VAROJEN SÄILYTTÄMISESTÄ KUSSAKIN 
LIIKEPANKISSA. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN HAVAITSI NIIN IKÄÄN, ETTÄ 
ALUSTAVASTI PERITTYJÄ SAKKOJA SÄILYTETÄÄN ERITYISILLÄ PANKKIEN 
KÄYTTÖTILEILLÄ, MIKÄ LISÄÄ VAROJEN MENETYKSEN RISKIÄ.
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUINQJ-AB-09-005-FI-C
ISBN 978-92-9207-308-4