Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran

(komission esittämät)

PERUSTELUT

1. Johdanto

Nämä perustelut ja niihin liittyvät lainsäädäntöehdotukset johtuvat Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyssä pöytäkirjassa N:o 4, jota on muutettu muun muassa Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 14, olevan 11 kohdan määräyksistä, joissa määrätään tukijärjestelmän toimintaa koskevasta kertomuksesta. Markkinointivuonna 1997/1998 tätä sitoumusta noudatettiin osittain ennakolta laatimalla komission kertomus neuvostolle Kreikan puuvilla-alaa koskevista pyynnöistä (KOM(1998) 10 lopullinen). Tarkasteltuaan kertomusta ja toteutettuaan tiettyjä ehdotettuja toimenpiteitä neuvosto kehotti kesäkuussa 1998 komissiota tutkimaan seuraavia seikkoja:

- mahdollisuutta panna toimeen järjestelmä, jonka avulla tuki voidaan maksaa suoraan tuottajalle,

- mainitun järjestelmän yhteensopivuutta tätä tuotetta koskeviin nykyisin sovellettaviin kaupallisiin käytäntöihin,

- mahdollisuutta panna toimeen rangaistusten alueellistamisjärjestelmä,

- tällaisille järjestelmille ominaisia hallinnoinnin ja valvonnan ongelmia.

Esitettyjen muutosten arviointi tehtiin lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja valvontatoimenpiteiden ylläpitämiseksi tai vahvistamiseksi sekä niiden tehokkuuden parantamiseksi. Tilintarkastustuomioistuin on itse asiassa vuosikertomuksissaan [1] osoittanut, että puuvillan tukijärjestelmässä on ollut vakavia valvontaongelmia.

[1] EYVL C 309, 16.11.1993, s. 1. EYVL C 340, 17.11.1996, s. 1.

2. Puuvillaa koskeva järjestelmä

Yhteisön lainsäädännön kannalta puuvillaa koskeva järjestelmä perustuu Kreikan liittymisasiakirjaan liitettyyn pöytäkirjaan. Espanjan ja Portugalin liityttyä yhteisöön otettiin käyttöön Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1964/87 erityisesti taatun enimmäismäärän soveltamiseksi. Myöhemmin tähän neuvoston asetukseen on tehty neljä muuta mukautusta, joilla muutettiin paitsi tiettyjä artikloja myös tiettyjä pöytäkirjan N:o 4 kohtia. Lisäksi neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1554/95 vahvistetaan tukijärjestelmän yleiset säännöt. Tämä melko epätavanomainen lainsäädännöllinen kokonaisuus on muuttunut erittäin monimutkaiseksi, ja sen yksinkertaistamiseksi olisi pöytäkirjan määräykset rajoitettava koskemaan oleellisia seikkoja ja koottava muut lainsäädännölliset toimenpiteet yhdeksi neuvoston asetukseksi.

Puuvillaa koskeva järjestelmä perustuu puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, tonnilta maksettavaan vähimmäishintaan, jonka siementenpoistoyritys maksaa tuottajalle. Voidakseen myydä maailmanmarkkinahinnalla puuvillan, josta siemenet on poistettu, siementenpoistoyritys saa tonnia kohden maksettavaa tukea, joka vaihtelee markkinoilla noteerattujen hintojen perusteella. Markkinointivuodesta 1998/1999 alkaen tuottajaryhmittymien on ollut lisäksi mahdollista toteuttaa siementen poisto omaan lukuunsa ja saada tukea siementenpoistoyritysten kautta.

Järjestelmässä sovelletaan taattuja kansallisia määriä (TKM): Kreikan TKM on 782 000 tonnia ja Espanjan TKM on 249 000 tonnia. Kohdehintaa, tukea ja vähimmäishintaa pienennetään talousarvion neutraliteettia kuitenkaan varmistamatta, jos tuotanto ylittää taatun kansallisen määrän. On kuitenkin olemassa mekanismi, jolla pienentämistä voidaan rajoittaa erityisesti silloin, kun maailmanmarkkinahinnat ovat korkeat. Talousarviomenot nousevat näin ollen useimmiten korkeintaan noin 770 miljoonan EUR tasolle. Menot voivat kuitenkin olla huomattavasti suuremmat, etenkin jos maailmanmarkkinahinta on alhainen ja jos viljelyyn kohdistuva kiinnostus kasvaa nykyisen suuntauksen mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa menot saattavat ylittää 900 miljoonaa EUR.

Tuen ennakkomaksujärjestelmän avulla tukea on mahdollista maksaa todettujen maailmanmarkkinahintojen ja ennen markkinointivuoden alkua (1. syyskuuta) tehtyjen satoennusteiden perusteella. Markkinointivuodesta 1998/1999 ennakoita on lisäksi alettu tarkistaa sadon uudelleenarvioinnin perusteella, joka tehdään marraskuussa siementenpoistamiskauden alettua.

Yhteisö on kannustanut puuvilla-alan tuottajaryhmittymien perustamista vuosien 1982(1992 aikana. Tuolloin säädettiin erityisesti sadonkorjuukoneiden ostoa varten myönnettävästä käynnistystuesta sekä investointituista. Nykyisin sadonkorjuulaitteet ovat yleisiä niin Kreikassa kuin Espanjassakin. Tuottajaryhmittymät harjoittavat tämän laitekannan hallinnointia. Tuotantotukijärjestelmä on vuodesta 1992 kyennyt edistämään tuottajaryhmittymien perustamista ja toimintaa.

Kreikan yhteensä noin 75 siementenpoistoyrityksestä 20 yhteisyrityksellä, eli noin neljäsosalla on noin kolmasosa siementenpoistokapasiteetista. Siementenpoiston kokonaiskapasiteetti ei aiheuta erityisiä ongelmia Kreikan tuotannon tasoon nähden.

Espanjassa 10 yhteisyritystä edustaa miltei puolta 22 yrityksestä. Tuottajien tarjontaan nähden on siementenpoiston ylikapasiteettia, varsinkin markkinointivuodesta 1993/1994 markkinointivuoteen 1995/1996, jolloin maata vaivasi jatkuva kuivuus.

Järjestelmän valvonnan kannalta ovat oleellisia seuraavat seikat:

- tuottajien pinta-alailmoitus ja sen liittäminen yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä määrättyyn pinta-alatukihakemukseen,

- tuottajan ja siementenpoistajan kesken tehty sopimus, johon sisältyy vähimmäishintaa koskeva sitoumus,

- puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, valvonta yrityksessä,

- siementenpoistoyritykseen saapuvien ja sieltä poistuvien tuotteiden varastokirjanpito.

Näiden eri kohtien valvonnan avulla voidaan tunnistaa jokaisen puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, erän alkuperä, valvoa määrien paikkansapitävyys pinta-aloihin nähden ja laatia puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, ja tuotettujen puuvillapaalien välinen suhde.

EMOTR:n tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä tehtiin Kreikan osalta lainsäädännön soveltamisen valvontaa koskevia rahoituskorjauksia, joiden suuruus oli 10 prosenttia varainhoitovuosille 1991 ja 1992 ilmoitetuista menoista. Tämän lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi varainhoitovuoden 1994 tilintarkastuslauselman yhteydessä Kreikan siementenpoistajien tasolla heikkouksia tiettyjen asetusten noudattamisessa. Tämän vuoksi sovellettiin 3,2 miljoonan EUR suuruista rahoituskorjausta.

Kreikan valvontamenettelyitä on tarkistettu vuodesta 1994 ja nykyisin EMOTR:n tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat yksiköt katsovat, että valvontajärjestelmät ovat parantuneet.

Kaiken kaikkiaan nykyinen järjestelmä toimii siten, että se takaa melko korkealaatuisen tuotannon ja puuvillan, josta siemenet on poistettu, myynnin maailmanmarkkinahintaan. Viimeisimmistä saatavilla olevista tiedoista käy kuitenkin ilmi pinta-alojen ja tuotantojen huolestuttava kehitys. Tämä tarkoittaa, että talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattaminen ja ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen saattaa tietyissä olosuhteissa olla vaikeaa. Talousarvion neutraliteetti olisi puuvillan tukijärjestelmän osalta kuitenkin pystyttävä varmistamaan paremmin. Näin ollen olisi aiheellista korottaa prosenttimäärää, jolla kohdehintaa alennetaan, muuttamatta kuitenkaan vakauttajamekanismin muita osatekijöitä.

3. Tuottajalle maksettava suora tuki

Tuottajat ja siementenpoistajat ovat usein eri mieltä tuesta perittävien ennakoiden vähimmäishinnan maksamisen takaisinmaksun määräajasta sekä laadun perusteella tehtävistä vähimmäishinnan mukautuksista. Toissijaisuusperiaatteen noudattamiseksi ja alan toimijoiden yksimielisestä pyynnöstä yhteisön taulukko, joka määräsi laadun perusteella tehtävät vähimmäishinnan hyvitykset ja korjaukset, poistettiin markkinointivuodesta 1995/1996. Nykyisin puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, sovittua hintaa on mukautettava sopimuspuolten kesken yhteisellä sopimuksella suhteellisesti, jos tuotetun puuvillan laatu poikkeaa standardilaadusta. Ammattikuntien välisen sopimuksen puuttuessa Kreikan interventioelin laati hyvitys- ja korjaustaulukon. Lisäksi tämä elin pidättää siementenpoistajilta yhden prosentin niiden maksamista maksuista tuottajille, mikä häiritsee järjestelmän tasapainoa.

Jos tuottajien ja siementenpoistajien välisten sopimuksia koskevien suhteiden ratkominen yhteisön tasolla vaikuttaa vaikealta ja tarpeettomalta, on pantava merkille, että tuki on maksettava kokonaisuudessaan edunsaajalle, jotta se todellakin korvaa kohdehinnan ja maailmanmarkkinahinnan välisen erotuksen. Lisäksi olisi aiheellista täsmentää tiettyjä noudatettavia sääntöjä, kuten puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, ja puuvillan, josta siemenet on poistettu, laatujen välinen suhde tai velvollisuus maksaa ennakkoa vähimmäishinnasta.

Tämän vuoksi ja jotta tuki hyödyttäisi enemmän tuottajia, Kreikka on pyytänyt tarkastelemaan mahdollisuutta myöntää tuki suoraan tuottajajärjestöille, jotka maksavat vähimmäishinnan jäsenilleen, poistavat siemenet puuvillasta omaan lukuunsa ja pitävät kaupan puuvillaa, josta siemenet on poistettu. Tämä olisi valinnaista ja se koskisi, ainakin alussa, vain harvoja tapauksia. Tällä hetkellä yksikään tuottajajärjestö, joka ei itse poista siemeniä, ei ole siemenistä puhdistetun puuvillan kaupan pitämisen osalta tällaisessa tilanteessa.

Oletuksessa, jonka mukaan tukea maksettaisiin edellä mainituin edellytyksin suoraan tuottajajärjestöille, on kaksi suurempaa vaikeutta:

- puuvillan, josta siemenet on poistettu, kaupan pitämisen varmistamiseksi on välttämätöntä, että tuottajajärjestöllä on pääomaa vähimmäishinnan maksamiselle välttämättömien pankkitakuiden takaamiseksi; kaupan pitämisessä tarvittavat (varastointi-, käsittely- ja tiedonvälitys-) tarvikkeet ja laitteet; ammattitaitoista henkilökuntaa ja erityisesti maailmanmarkkinoiden seurantaan, määrältään vaihtelevan tuen myöntämiseen ja myyntisopimusten tekemiseen kykeneviä toimihenkilöitä. Rahoitusvaikeuksien riskit vähimmäishinnan maksamiseksi tai pankkilainojen takaisinmaksamiseksi ovat suuret,

- tukea saavan puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, ja puuvillan, josta siemenet on poistettu, määrät tarkastettaisiin pääasiassa omaan lukuunsa työskentelevässä siementenpoistoyrityksessä. Jos näissä yrityksissä todettaisiin sääntöjenvastaisuuksia, tuottajajärjestö voisi vetäytyä vastuustaan.

Näin ollen näyttäisi siltä, että niillä tuottajajärjestöillä, jotka eivät poista puuvillan siemeniä itse, ei olisi tarvittavia keinoja hallinnoida suoraan nykyisen järjestelmän mukaista suuruudeltaan vaihtelevaa tukea. Kysymystä olisi tarkasteltava jonkin vuoden kuluttua uudelleen sen kokemuksen perusteella, jonka markkinointivuoden 1998/1999 alusta annetun sääntelyn mukaisesti puuvillan siemenet omaan lukuunsa poistavat ryhmittymät voisivat saada siementenpoistoyrityksen perimän tuen takaisinluovutuksen sijaan. Tätä mahdollisuutta ei ole toistaiseksi käytetty.

Edellä esitetyn perusteella olisi säilytettävä nykyinen järjestelmä, jossa siementenpoistoyrityksille myönnetään tukea tuotetun määrän mukaan.

4. Rangaistusten alueellistaminen

Kreikka toivoo puuvillan viljelyä koskevan alueellistamisperiaatteen käyttöönottoa puuvillan viljelyn leviämisen välttämiseksi alueille, joilla puuvillaa ei perinteisesti viljellä, ja joilla veden käyttö näyttää olevan sekä kiistanaihe että ympäristöhallinnon ongelma. Espanjassa puuvillan viljely on keskittynyt miltei yksinomaan Andalusian alueelle.

Puuvillan viljelyn ja ympäristönsuojelun välinen suhde on melko ristiriitainen. Yhtäältä puuvilla on tärkein kasviperäinen tekstiilikuitu, ja sen mielikuva on erityisesti luonnonmukaisuutensa ansiosta parempi kuin kilpailevien synteettisten kuitujen. Toisaalta puuvillan viljelyn ympäristövaikutukset ovat vedenkulutuksen, kasvinsuojeluaineiden ja lannoitteiden käytön sekä tiettyjen alueiden viljelylajien yksipuolistumisen vuoksi kielteiset. Viljelykierron puuttuminen on vaarassa köyhdyttää ajan mittaan maaperää ja lisätä kasvien terveyttä koskevia riskejä.

Mainittujen haittojen rajoittamiseksi alalla on toteutettu jo useita aloitteita. Pisarakastelujärjestelmän ja muovinaluskylvön avulla voidaan järkiperäistää veden kulutusta. Kreikka on aloittanut erityisesti puuvillalle kylvetyillä viljelyaloilla lannoitteiden käytön vähentämistä ja pisarakastelujärjestelmää koskevan ohjelman. Espanjassa Asociaciones para Tratamientos Integrados del Algodón -järjestöt (ATRIAS) ovat tehneet tuotantokustannusten vähentämistä ja yhdennettyä biologista kasvintorjuntaa koskevia aloitteita.

Kreikan pyyntö jakaa taatun kansallisen määrän (TKM) järjestelmä taatun alueellisen määrän (TAM) järjestelmäksi aiheuttaisi vaikeuksia, riskejä EMOTR:lle tai alueiden välisiä ristiriitoja seuraavissa asioissa:

- tuotannon alueellisissa arvioissa ja tuen ennakoissa,

- käyttämättömien taattujen kansallisten määrien uudelleenmäärittelyssä tietyillä alueilla,

- puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, alkuperän valvonnassa, kun kyseessä on puuvilla, joka voi saada erisuuruista tukea tonnilta.

Toinen Kreikan ehdottama ratkaisu perustui yksilöllisiin kiintiöihin. Tässä olettamuksessa voimassaolevaa tukijärjestelmää sovellettaisiin nykyisen järjestelmän tavoin siementenpoistajiin, joilla on taattu kansallinen määrä koko tuotetusta puuvillasta. Tuottajatasolla vähimmäishinta, jota olisi tarvittaessa asianmukaisesti vähennetty, maksettaisiin yksilöllisten kiintiöiden perusteella, joiden kokonaismäärä olisi sama kuin tuotantoarvion määrä. Yksilöllisiä kiintiöitä suuremmille määrille puuvillaa ei olisi minkäänlaista tuottajalle maksettavaa ostohintavelvoitetta.

Tässä ehdotuksessa kuvaillulla järjestelmällä on sellaisia esimerkkejä erityisesti maito- ja durumvehnäaloilla, jotka ovat osoittautuneet monimutkaisiksi. Siinä on kaksi pääasiallista käytännön ongelmaa:

- yksilöllisten kiintiöiden hallinnointi. Kiintiöt olisi jaettava uudelleen vuosittain, ja se aiheuttaisi suuria ristiriitoja,

- markkinoilla on hinnaltaan alhaista puuvillaa, josta siemenet on poistettu. Tämä antaisi siementenpoistajalle oikeuden samansuuruiseen tukeen kuin mitä vähimmäishintaiselle puuvillalle maksetaan, mikä luultavasti aiheuttaisi kauppavirtojen muutoksia ja petoksia.

Näin ollen nämä kaksi suunniteltua menettelytapaa, taattujen kansallisten määrien alueellistaminen ja yksilölliset kiintiöt, aiheuttaisivat lisää vaikeuksia, kiistan-aiheita ja petoksen mahdollisuuksia. Viljelyn laajaperäistämisen valvonnalle asetetun tavoitteen saavuttamiseksi ehdotetaan kuitenkin, että jäsenvaltio ottaisi käyttöön asianmukaisia ympäristötoimenpiteitä ja rajoittaisi puolueettomin ympäristöperustein viljelyaloja tai alueita, joilla harjoitettu puuvillanviljely on oikeutettu tukeen. Näillä perusteilla ehdotus on Agenda 2000 -päätösten ympäristöä koskevien yleistavoitteiden mukainen. On ehdotettu, että jäsenvaltiot antavat ennen 31. päivää joulukuuta 2003 komissiolle kertomuksen alan ympäristötilanteesta.

5. Muita hallinnointiin ja valvontaan liittyviä kysymyksiä

Järjestelmän toimintaan liittyvistä vaikeuksista ongelmia saattaa aiheuttaa tuen vahvistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Nykyisen järjestelmän mukaan myönnettävän tuen määrä on siementenpoistajan hakemuksen jättöpäivänä voimassa oleva määrä. Siementenpoistaja voi esittää toivottua määrää koskevan tai toivottuja määriä koskevat hakemuksensa päivän, jona puuvilla saapuu yritykseen, (viimeistään 1 syyskuuta) ja viimeistään seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivän välille. Tällä tavoin siementenpoistajalla on mahdollisuus saada sellainen määrä, joka ottaa huomioon tuotettujen kuitujen myyntisopimuksessa sovittuna päivänä voimassa olevan maailmanmarkkinahinnan.

Tämä menetelmä ei salli tuensaajan jättää tukihakemusta ennen tuotteen fyysistä hallussapitoa. Lisäksi se hidastaa sopimusten tekemistä maailmanmarkkinoilla ennen satokautta. Tämän tuen määrän vahvistamisjakson pidentämistä voidaan ehdottaa, mikä tarkoittaisi kuitenkin sitä, että tukikelpoisten määrien kirjanpito olisi pidettävä erillään kunkin yritykseen saapuneen puuvillaerän fyysisistä tarkastuksista.

Jos tukihakemukset esimerkiksi koskisivat hakemuksen jättämisen ajankohtana eli 1. heinäkuuta ja sitä seuraavan 31. maaliskuuta välisenä aikana voimassa olleita tuen määriä, hakemusten olisi kokonaisuudessaan vastattava yritykseen 1. syyskuuta ja sitä seuraavan 31. maaliskuuta välisenä aikana saapuneita puuvillan kokonaismääriä. Tuen ennakkomaksujärjestelmä ei sen sijaan muuttuisi, vaan ennakot olisivat sidoksissa kyseisen yrityksen tosiasiallisesti valvomiin määriin.

6. Ehdotetut toimenpiteet

Puuvillaa koskevan järjestelmän toiminnan tarkastelun perusteella komission ehdotukset koostuvat pääasiassa seuraavista seikoista:

- nykyisen tukijärjestelmän säilyttäminen,

- tuen maksaminen edunsaajille kokonaisuudessaan ja joidenkin vähimmäishinnan maksamista ja mukauttamista koskevien sääntöjen täsmentäminen,

- korottaa prosenttimäärää, jolla kohdehintaa alennetaan

- puolueettomien ympäristöperusteiden laatiminen kansallisella tasolla ja tarvittaessa tukikelpoisuuden rajoittaminen koskemaan tiettyjä alueita

- velvoittaa jäsenvaltiot antamaan kertomus alalla toteutettujen kansallisten ympäristötoimenpiteiden vaikutuksista,

- tukihakemusjakson pidentäminen uudistetun tukikelpoisten määrien kirjanpitojärjestelmän mukaisesti,

- yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen kokoamalla suurin osa pöytäkirjaan N:o 4 kuuluvista säännöksistä, jotka koskevat puuvillaan sovellettavan järjestelmän periaatteita, samaan puuvillan tuotantotukea koskevaan neuvoston asetukseen.

Ehdotetut toimenpiteet yksinkertaistavat sekä lainsäädäntöä että tuen vahvistamisen ja myöntämisen edellytyksiä, mikä hyödyttää erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Niillä edistetään ympäristönsuojelua ja talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattamista.

Kaikki mainitut toimenpiteet kuuluvat maataloustuotannon järjestelmien yhdenmukaisen soveltamisen yleistavoitteeseen. Ne kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan.

1999/0201 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON ASETUS

Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevan puuvillaa koskevan pöytäkirjan N:o 4 [2], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1553/95 [3], ja erityisesti sen 11 kohdan,

[2] EYVL L 291, 19.11.1979, s. 174.

[3] EYVL L 148, 30.6.1995, s. 45.

ottaa huomioon komission ehdotuksen [4],

[4]

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [5],

[5]

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [6],

[6]

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Tukijärjestelmän ja peltokasvinviljelyn tukijärjestelmän toiminnan pöytäkirjan N:o 4 11 kohdassa säädettyjen tutkimusten tulokset osoittavat, että puuvillan tukijärjestelmää on tarpeen mukauttaa.

(2) Puuvillaa koskevat toimenpiteet vahvistetaan pöytäkirjassa N:o 4, puuvillan tukijärjestelmän yleisistä säännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 2169/81 kumoamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1554/95 [7], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1419/98 [8], sekä Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta 2 päivänä heinäkuuta 1987 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1964/87 [9], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1553/95; on aiheellista yhtäältä pitää voimassa Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 4 vahvistettu järjestelmä ja erityisesti neuvoston mahdollisuus mukauttaa järjestelmää sekä toisaalta yksinkertaisuuden vuoksi koota yhteen neuvoston asetukseen puuvillan tuotantotukeen liittyvät täytäntöönpanotoimenpiteet,

[7] EYVL L 148, 30.6.1995, s. 48.

[8] EYVL L 190, 4.7.1998, s. 4.

[9] EYVL L 184, 3.7.1987, s. 14.

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan pöytäkirjan N:o 4 3 kohta seuraavasti:

«3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään sisältyy tuotantotuki.»

2 artikla

Korvataan pöytäkirjan N:o 4 6 kohta seuraavasti:

«6. Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan tässä pöytäkirjassa säädetyn järjestelmän tarpeellisista mukautuksista ja vahvistaa tässä pöytäkirjassa säädettyjen säännösten täytäntöönpanemiseksi tarvittavat perussäännöt.»

3 artikla

Poistetaan pöytäkirjassa N:o 4 oleva 7, 8, 8 a, 9, 10, 11 ja 12 kohta.

4 artikla

Pöytäkirjan N:o 4 13 kohdasta tulee 7 kohta.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2000.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

>TAULUKON PAIKKA>