Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2009/031 DK/Linak, Tanska) /* KOM/2010/0417 lopull. */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 2.8.2010 KOM(2010)417 lopullinen Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2009/031 DK/Linak, Tanska) PERUSTELUT Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] mukaan (28 kohta) Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät. Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2]. Tanska toimitti 8. syyskuuta 2009 hakemuksen EGF/2009/031 DK/Linak EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun Linak A/S oli vähentänyt 198 työpaikkaa Tanskassa. Tarkasteltuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että kyseisessä asetuksessa säädetyt rahoitustuen edellytykset täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI Keskeiset tiedot: EGR-viitenumero EGF/2009/031 Jäsenvaltio Tanska 2 artikla c) Asianomaiset yritykset Linak A/S NUTS II -alue DK03 - Syddanmark NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso: Ei tiedossa Viiteajanjakso 1.11.2008–30.6.2009 Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä 1.10.2009 Hakemuksen päivämäärä 8.9.2009 Työntekijöiden vähennykset viitejaksolla: 198 Tuen kohteena olevat työttömiksi joutuneet työntekijät 139 Yksilölliset palvelut: budjetoitu määrä euroina 1 771 544 EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot[3]: budjetoitu määrä euroina 95 393 EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, % 5,1 % Kokonaisbudjetti euroina 1 866 936 EGR:n tuki euroina (65 %) 1 213 508 1. Hakemus esitettiin komissiolle 8. syyskuuta 2009, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 30. maaliskuuta 2010 asti. 2. Hakemus täyttää EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, jotka esitetään asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan c alakohdassa, ja se toimitettiin kyseisen asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa. Yhteys työntekijöiden vähentämisen ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä 3. Työntekijöiden vähentämisen ja maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin välisen yhteyden osoittamiseksi Tanska väittää, että Linak A/S -yrityksessä toteutettu työntekijöiden vähentäminen on suoraa seurausta mekaanisella ja elektronisella konealalla tapahtuneesta kysynnän äkillisestä heikkenemisestä, joka johtuu talouskriisistä ja siihen liittyvästä taantumasta. Tanska on toimittanut Eurostatin tilastotietoja todisteeksi siitä, miten yleisesti ottaen suotuisa tuotantokehitys koneiden ja laitteiden valmistuksessa muuttui EU:ssa voimakkaasti vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä. Sekä Tanskassa että Saksassa, joka on EU:n johtava valmistaja tällä alalla, tuotanto laski vähintään 25 prosenttia vuoden 2008 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2009 kolmannen neljänneksen välisenä aikana. Kriisin aiheuttama tuotannon väheneminen pahensi alan yritysten jo entisestäänkin vaikeaa asemaa. Työvoimakustannuksiltaan Eurooppaa huomattavasti alhaisemmasta Aasiasta aiheutuvien kustannuspaineiden vuoksi tuotantoa on asteittain siirtynyt pois EU:sta, myös Tanskasta. Kustannuspaineet ovat vaikuttaneet myös Linak A/S -yritykseen. Tanska tunnustaa, että Linakissa ja muissa alan yrityksissä toteutetut työntekijöiden vähentämiset olisi toteutettu joka tapauksessa, mutta pidemmällä aikavälillä, jolloin niihin olisi voitu varautua ja ne olisi voitu hallita helpommin. Koska kyseessä on perheyritys, Linak A/S ei julkista rahoitustietojaan, mutta yrityksen henkilöstöjohtaja on lehdistössä todennut, että irtisanomiset olivat suoraa seurausta heikentyneistä myyntiluvuista. Linak A/S toimii samalla alalla kuin Danfoss Group, joka on myös vähentänyt merkittävästi työntekijöitään samalla alueella maailmanlaajuisten myyntimäärien laskettua voimakkaasti. Tanska ei odota, että moni näistä Linakista hävinneistä työpaikoista palaisi kriisin jälkeenkään Tanskaan. Alan kustannuspaineet sekä Aasian ja muiden EU:n ulkopuolisten alueiden markkinoiden kasvava merkitys aiheuttavat sen, että uusi tuotantokapasiteetti tullaan luultavasti sijoittamaan EU:n ulkopuolelle. Osoitus vähennettyjen työpaikkojen määrästä ja 2 artiklan c alakohdan mukaisten edellytysten täyttymisestä 4. Tanska toimitti tämän hakemuksen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan c alakohdan nojalla, jonka mukaisesti poikkeuksellisissa olosuhteissa, jos asianomainen jäsenvaltio esittää näistä seikoista asianmukaisen selvityksen, jäsenvaltio voi tehdä EGR-tukihakemuksen, vaikka a ja b alakohdassa asetetut toimintakriteerit eivät kokonaan täyty, jos vähentämisillä on vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen talouselämään Linak A/S -yrityksen irtisanomiset ovat toteutuneet samaan aikaan ja samassa paikassa kuin muut laajat irtisanomiset, joista on tehty erillinen EGR-hakemus (EGF/2009/015 DK/Danfoss Group). Viime mainittu hakemus koski eteläisessä Tanskassa sijaitsevassa Sønderborgissa toteutuneita 1 443 työntekijän irtisanomista kolmessa keskenään yhteydessä olevassa konepaja-alan yrityksessä. Sønderborg on verrattain syrjäisessä osassa Tanskaa sijaitseva noin 76 000 asukkaan kunta. Linakin irtisanomiset tapahtuivat samassa kunnassa samaan aikaa ja koskettavat työntekijöitä, jotka työskentelivät yhdellä Danfoss Groupin toimialoista. Danfoss Groupissa työntekijöitä vähennettiin kahdella eri NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla (27 ja 28) ja Linakissa NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 27. Tämän vuoksi kaikkia työntekijöitä ei voida käsitellä yhdessä asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan mukaisesti. Vaikutus paikallisiin työmarkkinoihin tulee olemaan erityisen voimakas ja irtisanottujen mahdollisuudet vastaavasti heikot. Yhdessä näillä Danfoss Groupin ja Linakin irtisanomisilla on ollut valtava vaikutus paikallisiin työmarkkinoihin: vuoden 2008 keskivälistä vuoden 2009 keskiväliin työttömyys kasvoi 250 prosenttia. Tanska väittää, että kahden yrityksen työntekijöiden vähentäminen aiheuttaa epätyypillisen ja vaikean tilanteen kyseisille työntekijöille ja alueelle, minkä vuoksi Linak A/S -yrityksen tapaus voidaan katsoa poikkeukselliseksi olosuhteeksi. 5. Hakemus ei ole asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan b kohdan mukainen sen osalta, että irtisanottujen määrä on yhdeksän kuukauden ajanjakson aikana ollut pienempi kuin kyseisessä artiklassa edellytetty 500. Tanska väittää, että Danfoss Groupin suurta irtisanottujen määrää koskeva erillinen EGR-hakemus, jonka irtisanomisista monet kuuluvat samaan NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon kuin tässä hakemuksessa, on osoitus siitä, että toimialaan on kohdistunut äkillinen vakava talouden häiriötila. 6. Hakemuksen mukaan Linak A/S irtisanoi 198 työntekijää 1. marraskuuta 2008 – 30. kesäkuuta 2009. Kaikki vähennetyt työpaikat on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan toisen luetelmakohdan säännösten mukaisesti. Tanska väittää, että tämä hakemus on poikkeuksellinen ja että EGR-rahoitus on perusteltua, koska irtisanomiset ovat tapahtuneet samalla alalla, samaan aikaan ja samalla alueella kuin ne irtisanomiset, joista on jo tehty EGR-hakemus (EGF/2009/015 DK/Danfoss Group). Tapauksen poikkeuksellisuus johtuu näistä eri tekijöistä, jotka yhdessä aiheuttavat kyseisille työntekijöille ja alueelle poikkeuksellisen ja vaikean tilanteen. Selvitys näiden työntekijöiden vähentämisten ennakoimattomasta luonteesta 7. Tanska väittää, että maailmanlaajuinen rahoitus- ja talouskriisi on pahentanut alan yritysten jo entisestäänkin vaikeaa asemaa. Kustannuspaineet ovat kohdistuneet kustannustasoltaan korkeissa maissa sijaitseviin yrityksiin, ja kriisin aiheuttama kysynnän väheneminen ja siitä johtuva tuotannon väheneminen pakotti Linakin sulkemaan tappiota tuottaneet tuotantolaitokset. Kriisin äkillisyyden vuoksi vaihtoehtoja ei onnistuttu löytämään nopeasti ja laman voimakkuuden vuoksi Linakille aiheutuneet tappiot kasvoivat kestämättömiksi. Tiedot irtisanovista yrityksistä ja tuen kohteena olevista työntekijöistä 8. Hakemuksessa mainitaan, että Linak A/S irtisanoi yhteensä 198 työntekijää. Tanska arvioi, että 70 prosenttia irtisanotuista työntekijöistä (139) saisi EGR-tukea. Lopulle 30 prosentille arvioidaan löytyvän oma-aloitteisesti työtä ilman EGR-tukea. 9. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella seuraavasti: Ryhmä | Lukumäärä | Prosenttiosuus | Miehiä | 65 | 46,8 % | Naisia | 74 | 53,2 % | EU-valtion kansalaisia | Ei tiedossa | Ei tiedossa | Muun kuin EU-valtion kansalaisia | Ei tiedossa | Ei tiedossa | 15–24-vuotiaita | 23 | 16,5 % | 25–54-vuotiaita | 111 | 79,9 % | Yli 54-vuotiaita | 5 | 3,6 % | 10. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella ammattiryhmittäin seuraavasti: Ryhmä | Lukumäärä | Prosenttiosuus | Erityisasiantuntijat | 11 | 7,9 % | Teknikot ja vastaavan alan asiantuntijat | 17 | 12,2 % | Koneiden ja laitteistojen käyttäjät, kokoomatyöntekijät | 111 | 79,9 % | 11. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti Tanska on vahvistanut, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea. Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus 12. Asianomainen alue on Sønderborgin kunta, joka perustettiin, kun seitsemän kuntaa liittyi yhteen 1. tammikuuta 2007. Sen asukasmäärä on 76 647. Maantieteellisesti alue koostuu kahdesta erilaisesta osasta: Als-saaresta ja Sundeved-niemestä, joiden välillä on kaksi siltaa kunnan keskuksessa Sønderborgissa. Alsista on lauttayhteys Vähä-Beltin yli Fyniin, mutta merkittävin liikenneväylä Etelä-Jyllannissa kulkee kunnan länsipuolitse. Erityisesti Alsin pohjoisosa, jossa Linakin pääkonttori sijaitsee, on syrjäinen. Sønderborgin kaupungista on tietä pitkin ainoastaan 30 kilometriä Saksan rajalle, ja osa kuntaa on Flensburg Fjordin pohjoispuolella, josta on lyhyt matka veden poikki etelään Saksan rannikolle. Kunta on näin ollen osa raja-aluetta. Lähialue Schleswig-Holsteinin pohjoisosa ei ole Saksan kasvukeskuksia. Itse asiassa viime vuosikymmenen aikana huomattava määrä työntekijöitä on muuttanut Saksasta Etelä-Jyllantiin.Ellei Danfossin ympärille olisi muodostunut mekaniikan ja elektroniikan yritysten rypästä, etenkin Als olisi muuttunut syrjäseuduksi, kuten sen lähialueet eteläinen Fyn ja sen saaristo.Alueelle on tyypillistä väestön suhteellisen korkea keski-ikä, ja väestöennusteet viittaavat väestön vähenemiseen seuraavan kymmenen vuoden aikana, vaikka talouden äkillisen taantuman vaikutuksia ei otettaisikaan huomioon.Vaikka keskimääräinen koulutustaso on melko korkea, alueelle on tyypillistä, että merkittävä osa väestöstä on teollisuustyössä, johon ei edellytetä koulutusta. Nyt globalisaation vaikutukset kohdistuvat juuri tähän osaan väestöä. 13. Merkittävimmät sidosryhmät ovat Sønderborgin kunta ja Etelä-Tanskan alue. Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikallisen, alueellisen tai kansallisen työllisyyden suhteen 14. Sønderborgin kunnan kaikista työpaikoista noin 25 prosenttia on rauta- ja metalliteollisuudessa. Vuoden 2009 ensimmäisen yhdeksän kuukauden aikana työttömyys kasvoi yli 300 prosenttia; samaan aikaa rauta- ja metalliteollisuus irtisanoi yli 1 600 työntekijää. 15. Tanska on toimittanut tietoja, joiden mukaan Sønderborgin työttömyys on vuoden 2008 puolivälistä vuoden 2009 puoliväliin kasvanut enemmän kuin Tanskan keskimääräinen työttömyys. Tuona ajanjaksona työttömien määrä Sønderborgissa kasvoi noin 250 prosenttia. 16. Konepajateollisuus työllisti noin 15 prosenttia työvoimasta ja oli näin alueen suurin yksittäinen teollisuudenala, eivätkä muut yritykset pysty vastaamaan Linak A/S -yrityksen työpaikkojen menetyksiin. Työttömiksi jääneille on vaikea löytää uutta työpaikkaa ilman uudelleenkoulutusta. Erityisen merkittävää asian tarkastelun kannalta on se, että Sønderborgin muut kyseisen alan merkittävimmät työnantajat ovat myös vähentäneet työvoimaansa huomattavia määriä. Näin ollen työntekijöiden mahdollisuudet löytää alan työtä ovat merkittävästi kaventuneet. Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely, mukaan luettuna toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa 17. Tanska ehdottaa irtisanottujen työntekijöiden tukemiseksi toimenpidepakettia, joka rakentuu alustavan ammatillisen opastuksen ja työhön ohjauksen jälkeen kolmesta osasta: koulutus, työllistämiskannustimet ja yritysten käynnistämiskannustimet. Toimenpidepaketti on suunnisteltu siten, että siinä otetaan huomioon työntekijöiden koulutustaso, liikkumismahdollisuudet ja alueen nykyiset tai odotettavissa olevat avoimet työpaikat. Vaikka kaikki tuen kohteena olevat työntekijät osallistuvat ammatilliseen opastukseen ja työhön ohjaukseen, muissa toimissa kohteena voi olla pieni määrä työntekijöitä, joista osa saa tarvittaessa tukea useasta toimesta. 18. Ammatillisessa opastuksessa ja työhön ohjauksessa pyritään kartoittamaan kullekin työntekijälle parhaat yksilölliset vaihtoehdot. Jokaiselle toiminnan kohteena olevalle työntekijälle tarjotaan peruskoulutusta, jonka avulla saadaan selville henkilön taidot, ja näin pystytään valitsemaan sopivin aktiivinen työmarkkinatoimi. Arvioidaan, että 70 prosenttia irtisanotuista hyötyy tästä toimesta, joka tulee maksamaan arviolta 3 356 euroa työntekijää kohden. 19. Koulutusosa käsittää viisi erillistä toimea:1) Matkailualan täydennyskoulutus Arviolta 18 lähinnä vähän kouluttautunutta työntekijää hyötyisi tästä toimesta, jonka kustannuksiksi arvioidaan 6 644 euroa työntekijää kohden. Toimen avulla pyritään tarjoamaan työntekijöille ammattitaitoa, jota tarvitaan alueen yhä kasvavalla matkailualalla: mainonta, markkinointi, tuotemerkit, palvelu ja yrityshallinto.2) Energiateknologian täydennyskoulutus Kestävään kehitykseen suuntautuvan kiinnostuksen vuoksi alueen pienissä, keskisuurissa ja suurissa yrityksissä odotetaan syntyvän kysyntää koulutetusta työvoimasta. Tälle alalle ehdotetaan koulutettavan noin 12 työntekijää, joista suurimmalla osalla on alhainen koulutustaso, tiiviissä yhteistyössä alueella nykyään toimivien työnantajien kanssa. Arvioidut kustannukset ovat 6 644 euroa työntekijää kohden.3) Nuorten houkutteleminen koulutukseen ja pitäminen koulutuksen piirissä Sønderborgin alueelle on tyypillistä, että osa nuorista ei hanki mitään koulutusta. Asiaan on pyritty vaikuttamaan monin keinoin, mutta ne eivät ole tuottaneet toivottua tulosta. Tämän toimen tarkoituksena on houkutella nuoret irtisanotut työntekijät takaisin koulutukseen. Työstä opiskeluun siirtymisen helpottamiseksi tarvitaan lisätukea muun muassa ohjauksen sekä materiaali- ja rahoitustuen muodossa. Arviolta 18 vähän kouluttautunutta työntekijää hyötyisi tästä toimesta, jonka kustannuksiksi arvioidaan 6 711 euroa työntekijää kohden.4) Liikkeenjohtoon liittyvä koulutus Arviolta yhdeksälle lähinnä vähän kouluttautuneelle työntekijälle tarjottaisiin koulutusta, jossa käsiteltäisiin liikkeenjohtoon liittyviä seikkoja, kuten laskentatoimea, suunnittelua, tiedotusta ja strategista johtamista. Koulutus sisältää luokkahuoneopetuksen lisäksi käytännöllistä työssä oppimista. Arvioidut kustannukset ovat 7 114 euroa työntekijää kohden.5) Täydentävä koulutus Arviolta 48:lle erittäin vähän kouluttautuneelle vanhemmalle (40–60-vuotiaalle) työntekijälle tarjottaisiin täydentävää koulutusta sellaisissa taidoissa kuten lukeminen, oikeinkirjoitus ja matematiikka, jotta he voisivat hyödyntää muita koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia. Arvioidut kustannukset ovat 5 302 euroa työntekijää kohden 20. Työllistämiskannustimet sisältää kolme erillistä toimea:1) Kannustimet vanhemmille uran vaihtajille Tällä toimella pyritään tukemaan vanhempia (40–60-vuotiaita) metallialalla työskennelleitä henkilöitä heidän siirtyessään toiselle alalle. Koska metallialan ei uskota elpyvän tällä alueella lähitulevaisuudessa, on tarpeen auttaa näitä työntekijöitä siirtymään muille aloille. Tähän toimeen sisältyy ohjausta ja liikkuvuuden tukemista. Arviolta noin 12 työntekijää tulee hyötymään toimesta, jonka kustannuksiksi on arvioitu 4 952 euroa työntekijää kohden.2) Harjoittelu ja työnohjaus Arvioidaan, että noin 36 nuorta vähän koulutettua työntekijää hyötyisi työharjoittelusta ja työnohjauksesta, joka toteutettaisiin tiiviissä yhteistyössä alueen sellaisten yritysten kanssa, jotka ovat aiemmin palkanneet työvoimaa muilta aloilta. Arvioidut kustannukset ovat 5 161 euroa työntekijää kohden. Tavoitteena on varmistaa, että nämä työntekijät pysyvät tiiviissä kosketuksessa työmarkkinoihin, jotta heidän työhönpaluunsa tapahtuisi mahdollisimman nopeasti.3) Yrityksissä tapahtuva koulutus Tämän toimen avulla työttömille tarjotaan työpaikoilla, erityisesti pk-yrityksissä, tapahtuvaa koulutusta erityisesti kyseisten yritysten edellyttämien taitojen kartuttamiseksi, jotta työttömien olisi helpompi päästä takaisin työmarkkinoille. Arviolta 36 irtisanottua työntekijää hyötyisi tästä toimesta, jonka kustannuksiksi arvioidaan 5 772 euroa työntekijää kohden. 21. Yritysten käynnistämiskannustimet sisältää kolme erillistä toimea, jotka on kaikki suunnattu pääasiassa vähänkoulutetuille vanhemmille työttömäksi jääneille työntekijöille.1) Rahoitustuki yritysten perustamiseen kasvualoille Rahoitustuki koostuu lainoista, joista aluksi maksetaan ainoastaan korot, ja niitä tarjotaan työttömiksi jääneille henkilöille, jotka perustavat uuden yrityksen jollekin kasvualalle, kuten vapaa-ajan tai hyvinvoinnin aloille. Arvioidaan, että 6 irtisanottua voisi hyötyä tästä toimesta. Rahoitustuen ehtona on, että työttömäksi jäänyt työntekijä palkkaa myös muita työntekijöitä perustamaansa yritykseen. Keskimääräinen lainamäärä yrittäjää kohden on noin 26 846 euroa.2) Yrittäjille tarjottava jatkuva neuvonta ja ohjaus Uusien yrittäjien menestymisen tukemiseksi heille tarjotaan jatkuvaa neuvontaa ja ohjausta. Arvioidaan, että 9 henkilöä hyötyisi tästä toimesta, jonka kustannukset ovat arviolta noin 4 027 euroa työntekijää kohden. Kukin yrittäjä saisi ohjaajan, joka tuntee kyseisen alan hyvin ja joka neuvoisi yrittäjää säännöllisesti. Suunnitelmien mukaan ohjaus jatkuisi vuoden ajan, ja samalla luotaisiin nykyisillä ja mahdollisilla kasvualoilla verkostoja, joiden puitteissa uudet yrittäjät voisivat tavata toisiaan, keskustella ja toimia yhteistyössä.3) Tuki kasvualojen yrittäjien mainonta- ja tuotemerkkitoimintaan Toimen tarkoituksena on tarjota mainostoimiston antamaa ammattineuvontaa uusien yritysten mainontaan ja tuotemerkkeihin liittyvistä seikoista. Arviolta 2 työntekijää hyötyisi tästä kuusi kuukautta kestävästä toimesta, jonka kustannuksiksi arvioidaan 8 054 euroa työntekijää kohden. 22. EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, jotka on sisällytetty hakemukseen, kattavat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä valvontatoimia. 23. Tanskan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Tanskan viranomaiset arvioivat näiden palvelujen kokonaiskustannuksiksi 1 771 544 euroa ja EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuviksi menoiksi 95 393 euroa (= 5,1 % kokonaismäärästä). EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 1 213 508 euroa (65 % kokonaiskustannuksista). Toimet | Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä | Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroina) | Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroina) | Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) | Ammatillinen opastus ja työhön ohjaus | 139 | 3 356 | 466 443 | Koulutus | Matkailualan täydennyskoulutus | 18 | 6 644 | 119 597 | Energiateknologian täydennyskoulutus | 12 | 6 644 | 79 732 | Nuorten houkutteleminen koulutukseen ja pitäminen koulutuksen piirissä | 18 | 6 711 | 120 805 | Liikkeenjohtoon liittyvä koulutus | 9 | 7 114 | 64 027 | Täydentävä koulutus | 48 | 5 302 | 254 497 | Työllistymiskannustimet | Kannustimet vanhemmille uran vaihtajille | 12 | 4 953 | 59 436 | Harjoittelu ja työnohjaus | 36 | 5 161 | 185 799 | Yrityksissä tapahtuva koulutus | 36 | 5 772 | 207 785 | Yritysten käynnistämiskannustimet | Rahoitustuki yritysten perustamiseen kasvualoille | 6 | 26 846 | 161 074 | Yrittäjille tarjottava jatkuva neuvonta ja ohjaus | 9 | 4 027 | 36 242 | Tuki kasvualojen yrittäjien mainonta- ja tuotemerkkitoimintaan | 2 | 8 054 | 16 107 | Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä | 1 771 544 | EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) | Valmistelutoimet | 14 309 | Hallinnointi | 47 696 | Tiedotus ja mainonta | 14 309 | Valvontatoimet | 19 079 | EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot yhteensä | 95 393 | Arvioidut kustannukset yhteensä | 1 866 936* | EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) | 1 213 508 | [* pyöristyksestä johtuva poikkeama] 24. Tanska vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa. Päivämäärät, jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa 25. Tanska aloitti EGR:n osarahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 1. lokakuuta 2009. Tästä päivämäärästä alkaa sen vuoksi tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua. Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi 26. Etelä-Tanska ja Sønderborgin kunta valmistelivat hakemuksen yhdessä, ja siihen osallistui myös useita työmarkkinaosapuolia, kuten toimialajärjestöjä, ammattijärjestöjä ja koulutuslaitoksia. Asiasta järjestettiin myös avoin kuulemistilaisuus, josta ilmoitettiin paikallisessa ja alueellisessa lehdistössä ja johon kaikki halukkaat saattoivat osallistua. 27. Tanskan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja unionin lainsäädännössä säädettyjä joukkoirtisanomisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla 28. Tanskan viranomaisten hakemuksessa esitettiin seuraavat tiedot asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisestä: 29. vahvistus siitä, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla, 30. osoitus siitä, että toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen, 31. vahvistus siitä, ettei edellä 17–24 kohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista unionin rahoitusvälineistä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 32. Tanska on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat samat elimet, joille kuuluu myös Euroopan sosiaalirahaston Tanskaan myöntämän rahoituksen hallinnointi ja valvonta. Rahoitus 33. Tanskan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille 1 213 508 euroa, joka vastaa 65:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Tanskan toimittamiin tietoihin. 34. Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän, joka on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran, komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a. 35. Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetyn mukaisesti. 36. Esittämällä tämän ehdotuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous. 37. Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2010 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti. Maksumäärärahojen lähteet 38. Näillä näkymin on luultavaa, että budjettikohdan 01.04 05 ”Yritystoimintaa koskevan ohjelman loppuun saattaminen: pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) taloudellisen toimintaympäristön parantaminen” varoja ei tulla tänä vuonna käyttämään kokonaan.Maksumäärärahoja on siirretty vaatimusten mukaisesti sijoitustileille, jotta Euroopan investointirahasto (EIR) pystyy milloin tahansa suorittamaan maksuja rahoituksen välittäjille.Rahoituskriisi on vaikuttanut voimakkaasti rahoitusvälineiden maksuprofiiliin, erityisesti pääomasijoitusten osalta. Euroopan riskipääomayhdistyksen (European Venture Capital Association) mukaan investoinnit ja divestoinnit vähenivät yli puolella vuodesta 2007 vuoteen 2009 verrattuna talouskriisiä edeltäneeseen aikaan. Tällä kehityksellä on ollut myös merkittävä vaikutus vuoden 2010 maksuennusteisiin.Edellä mainittujen seikkojen vuoksi kaikkia vuoden 2010 talousarvion maksumäärärahoja ei tulla tarvitsemaan vuonna 2010. Näin ollen 1 213 508 euroa voidaan siirtää. Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2009/031 DK/Linak, Tanska) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[4] ja erityisesti sen 28 kohdan, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[5] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[6], sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi irtisanotuille työntekijöille, jotka kärsivät globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksista, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. (2) EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin suorana seurauksena. (3) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. (4) Tanska on esittänyt hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Linak A/S -yrityksen irtisanomisten vuoksi. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 1 213 508 euroa. (5) EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Tanskan hakemuksen perusteella, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 1 213 508 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2010 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti. [4] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [5] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [6] EUVL C […], […], s. […].