Erityiskertomus nro 9/2001 tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelmasta, sekä komission vastaukset



Virallinen lehti nro C 349 , 10/12/2001 s. 0001 - 0020



Erityiskertomus nro 9/2001 tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelmasta, sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (2001/C 349/01) SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> KÄYTETYT LYHENTEET CORDIS Yhteisön tutkimus- ja kehitystietopalvelu IHP Inhimillisten voimavarojen lisääminen, Improving Human Potential MCFA Marie Curie -stipendiaattijärjestö, Marie Curie Fellowship Association TMR Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus, Training and Mobility of Researchers TIIVISTELMÄ I. Tässä kertomuksessa tarkastellaan neljänteen puiteohjelmaan (1994-1998) kuuluvan tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelmaan liittyvien komission hallinnointijärjestelmien laatua. Kertomuksessa keskitytään erityisesti ehdotusten valintamenettelyihin ja sopimusten valvonnan hallinnointijärjestelmiin (ks. kohdat 1-8). II. Ehdotusten arvioinnissa noudatetut menettelyt eivät aina olleet avoimia: päätösten perustana olevista neuvotteluista ei laadittu yksityiskohtaisia pöytäkirjoja. Ehdotusten jakamisessa arvioijille voi syntyä mahdollisia eturistiriitoja (ks. kohdat 9-15). Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että käytössä olevia menettelyjä olisi parannettava ja että menettelyjä noudatettaisiin tarkoin (ks. kohta 41). III. Tutkimusverkkojen toimintaan osallistui saatujen tietojen mukaan organisaatioita, jotka eivät soveltaneet tutkijoita koskevia valintaperusteita. Lisäksi organisaatioihin oli rekrytoitu henkilöitä, jotka olivat saaneet komissiolta apurahoja jotain muuta hanketta varten jo aiemmin (ks. kohdat 16-17). Komission olisi suoritettava ristiintarkistuksia tällaisten tapausten ehkäisemiseksi (ks. kohta 42). IV. Suurten tutkimuskeskusten käyttömahdollisuuksia koskevien yksikkökustannusten määrittämismenettelyissä todettiin puutteita. Kävi ilmi, että päivittäisten käyttömaksujen määrittämiseen sopimuspuolten kanssa osallistuu ainoastaan tieteellisistä asioista vastaavia komission virkamiehiä eikä varainhoitovirkamiehiä (ks. kohta 21). Varainhoitovirkamiehiä olisi kuultava ennen kuin käyttömaksuista sovitaan ja näistä keskusteluista olisi laadittava asiakirjoja (ks. kohta 44). Lisäksi ulkopuolisten henkilöiden suorittaman väliarvioinnin ajankohta oli sopimaton (ks. kohta 22). Kyseinen tarkastus olisi suoritettava ottamalla huomioon sopimuksen tosiasiallinen kesto (ks. kohta 45). V. Marie Curie -apurahoja koskevien hyväksyttyjen ehdotusten määrä vaihteli huomattavasti sen mukaan, miten stipendiaattiehdokkaat olivat hakeneet niitä (ks. kohta 24). Marie Curie -apurahojen hallinnointi olisi keskitettävä TMR-ohjelmaan (tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus) osallistuvalle osastolle, jossa on tapahtunut merkittävää hallinnon kehitystä (ks. kohta 46). VI. Komissio ei tarkista järjestelmällisesti sitä, että kaikkia sen eurooppalaisia konferensseja, käytännön harjoittelun kursseja ja kesäkursseja varten määräämät perusteet täyttyvät. Muiden tahojen näille tapahtumille myöntämästä rahoituksesta ei myöskään ole saatavilla minkäänlaisia tietoja (ks. kohdat 29-30). Menettelyjä olisi muutettava sen varmistamiseksi, että kyseiset tarkastukset suoritetaan (ks. kohta 49). VII. Tehdyn kyselytutkimuksen tuloksista voidaan havaita, että tuensaajat/toimeksisaajat ovat keskimäärin tyytyväisiä komissiolta saamaansa palveluun (ks. kohdat 32-36). JOHDANTO Tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskeva tutkimus 1. EY:n perustamissopimuksen 163 artiklan mukaan yhteisön tutkimuspolitiikan tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä. Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva yhteisön strategia esitetään puiteohjelmissa, ja komissio toteuttaa sitä erityisohjelmien avulla. Neljättä puiteohjelmaa(1) (1994-1998) toteutetaan edelleen rinnan Euroopan parlamentin ja neuvoston 22. joulukuuta 1998 tekemällä päätöksellä käynnistetyn viidennen puiteohjelman(2) (1998-2002) kanssa. Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen valittiin neljännessä puiteohjelmassa yhdeksi neljästä toimesta, joille myönnettiin 792 miljoonaa euroa puiteohjelman 11879 miljoonan euron kokonaismäärärahoista (ks. taulukko 1). Neuvosto teki päätöksen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevasta ja esittelyn sisältävästä erityisohjelmasta tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden alalla(3). Taulukko 1 Neljännen puiteohjelman talousarvion erittely toimenpiteittäin >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Euroopan komissio. TMR-ohjelman tavoitteet ja talousarvio 2. TMR-ohjelmaan sisältyy kolme toisiinsa liittyvää alaa (tutkimusverkot, suurten tutkimuskeskusten käyttömahdollisuudet, tutkijankoulutus), joiden lisäksi ohjelmaan sisältyy liitännäistoimenpiteiden kokonaisuus, jonka avulla pyritään parantamaan tutkijoiden välistä sekä tutkijoiden ja teollisuuden välistä yhteydenpitoa, kannustamaan nuoria tutkijoita ja julkaisemaan ohjelman tuloksia ja saavutuksia. 3. Tutkimusverkoilla pyritään siihen, että viiteen tai useampaan tutkimusryhmään kuuluvat tutkijat vähintään kolmesta eri maasta voivat yhdistää voimavaransa osallistumalla yhteiseen tutkimushankkeeseen ja muodostaa siten laadukkaaseen tutkimukseen pystyviä tutkimusryhmiä. Suuria tutkimuskeskuksia koskevaan toimeen voivat osallistua sellaiset suuret laitokset, joille on perusteltua myöntää merkittävää tukea yhteisön tasolla sen vuoksi, että ne ovat ainutlaatuisia tai harvinaisia yhteisössä, niiden investointi- tai ylläpitokustannukset ovat korkeat ja ne ovat merkittäviä tutkimuksen kannalta. Näiden laitosten käyttöä rahoitetaan, jotta muiden valtioiden tutkijoilla on pääsy niihin, mikä ei ollut aiemmin mahdollista. Tutkijakoulutustoiminnalla (jota alettiin myöhemmin nimittää Marie Curie -apurahajärjestelmäksi) pyritään takaamaan se, että eurooppalaiset tutkijat voivat saada koulutusta tai erikoistumiskoulutusta niiden valtioiden ulkopuolella, joissa on heidän kotipaikkansa tai joissa he oleskelevat. 4. Liitännäistoimenpiteitä toteutetaan niiden ohjelman tavoitteiden edistämiseksi, jotka koskevat tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta. Ne ovat myös sopiva keino levittää tietoa ohjelman eri toimiin osallistumisen ehdoista ja menettelyistä sekä ohjelman tuloksista. Ohjelman eri toimia ovat eurooppalaiset konferenssit, käytännön harjoittelun kurssit ja kesäkurssit. 5. TMR-ohjelmaa hallinnoi neljästä osastosta koostuva tutkimuksen pääosaston yksikkö, johon kuuluu 59 työntekijää (31. joulukuuta 1999). 6. Tämän ohjelman neljän pääalueen talousarviota muutettiin Itävallan, Suomen ja Ruotsin liityttyä Euroopan unioniin. Taulukossa 1 esitetään määrärahojen jakautuminen näiden alueiden kesken. Kunakin vuonna sidotut ja maksetut määrät esitetään taulukossa 2. Tärkein näiden lukujen perusteella tehtävä havainto liittyy maksumäärärahojen alhaiseen käyttöön neljännen puiteohjelman ensimmäisinä vuosina. 7. Taulukossa 3 esitetään vuosina 1995-1999 hallinto- ja henkilöstömenoihin käytettyjen TMR-määrärahojen määrä. Neuvoston päätöksessä asetetaan tällaisten menojen yläraja, joka on 5,6 prosenttia kokonaismäärärahoista. Komission voidaan todeta noudattaneen näitä rajoituksia. Taulukko 2 Talousarvion toteutus - Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Euroopan komissio. Taulukko 3 Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus - Hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Euroopan komissio. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus 8. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa analysoitiin hallinnointijärjestelmiä, joita sekä komission että toimeksisaajien hallintoyksiköt käyttivät tämän ohjelman toteuttamisessa, ja niiden hallinnoinnin laatua. Tarkastuksen ensisijaisena tarkoituksena oli TMR-ohjelman vaikuttavuuden ja tehokkuuden edistäminen. Siinä tarkastettiin käytössä olevat sopimusten valintamenettelyt ja tarkasteltiin uudelleen tilintarkastustuomioistuimen kyseistä asiaa koskevassa aiemmassa kertomuksessa(4) mainittuja puutteita. Kuudessa jäsenvaltiossa suoritettiin yhteensä kymmenen tarkastuskäyntiä, ja niiden aikana tarkastettiin 19 ohjelman tuensaajaa, jotka olivat mukana 51 sopimuksessa. Lisäksi tarkastuskäyntien ja postitse suoritetun kyselyn avulla saatiin tietoja ohjelmaan osallistuneista toimeksisaajista/tuensaajista ja heidän tyytyväisyytensä tasosta komission tarjoamiin palveluihin. EHDOTUSTEN VALITSEMINEN Tarkastuksissa käytetty lähestymistapa ja yleiset tulokset 9. Erityisten ehdotuspyyntöjen yhteydessä vastaanotettuja ehdotuksia tarkasteltiin sen selvittämiseksi, noudatettiinko kirjallisia menettelyjä oikein ja olivatko varsinaiset valintamenettelyt avoimia. Ehdotuksia esittävät organisaatiot ja yksityishenkilöt kaikista jäsenvaltioista ja assosioituneista maista. Hyväksymisaste vaihtelee alueittain ja pyynnöittäin. 10. Esitetty ehdotus annetaan ensiksi komission valitsemien 2-5 arvioijan (joita nimitetään esiarvioijiksi) tarkasteltavaksi. Tämän jälkeen ehdotukselle annetaan alustava kokonaispistemäärä, joka muodostuu yleensä esiarvioijien antamien pisteiden keskiarvosta. Toiseksi esiarvioijat kokoontuvat (arviointipaneelin kokous) keskustelemaan arviointien tuloksista. Arviointipaneelit voivat muuttaa alustavia kokonaispistemääriä erityisten kirjallisten menettelyjen mukaisesti. Arviointipaneelin laatima lopullinen luettelo toimitetaan komissiolle. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastelemissa tapauksissa laaditut yhteenvetopöytäkirjat eivät kuitenkaan sisältäneet neuvotteluita, joiden perusteella tämä lopullinen luettelo oli laadittu. Lopullisen päätöksen hyväksyttävistä ehdotuksista tekee komissio. 11. Käytännössä ehdotusten arviointitavat vaihtelevat jonkin verran ohjelman neljän toimen kesken. Kaikilla aloilla todettiin puutteita. Ensiksikin todettiin, ettei arvioijien päätöksiä selittäviä asiakirjoja ollut laadittu ja että arvioijat olivat arvioineet sellaisia ehdotuksia, joihin he itse olivat sidoksissa. Lisäksi havaittiin tapauksia, joissa arvioija oli arvioinut ehdotusta, jonka kanssa hänen oma työnantajansa tai järjestönsä oli tekemisissä. Tutkimusverkot 12. Tutkimusverkkoja koskevassa arviointipaneelin yhteenvetopöytäkirjassa mainittu luokittelu poikkesi tässä asiakirjassa mainituista alustavista yksittäisistä kokonaispistemääristä. Ehdotukset arvioidaan käytössä olevan menettelyn mukaisesti, mutta se ei käy kokonaan ilmi pöytäkirjoista, sillä arviointipaneelin neuvotteluita ei ole lisätty pöytäkirjoihin kokonaan. Pöytäkirjoissa otetaan huomioon esiarvioijien tekemät mukautukset, jotta voidaan tarvittaessa varmistua siitä, että niiden antamat yksittäiset pistemäärät ovat yhdenmukaisia eri ehdotusten kanssa ennen kaikkien arvioijien kanssa käytävää keskustelua. Niissä ei oteta huomioon myöhempiä pistemäärien mukautuksia, joita tehdään tiettyihin ehdotuksiin kaikkien arvioijien kanssa käydyn keskustelun (paneelin) tuloksena. Näin ollen paneelin neuvottelun tuloksena saatu lopullinen luokitus ja tiettyjen ehdotusten alustavat yksittäiset pistemäärät ovat epäyhdenmukaisia. Kyse on joka tapauksessa neuvotteluista tehtyjen pöytäkirjamerkintöjen tarkkuuden puutteesta, joka ei millään tavalla heikennä arviointien tulosta (luettelo paremmuusjärjestykseen asetetuista ehdotuksista, joille paneeli ehdottaa komission rahoitusta). Paneelin suositusten perusteella komissio rahoitti yhteensä 13:a ehdotusta. Suurten tutkimuskeskusten käyttömahdollisuudet 13. Suurten tutkimuskeskusten käyttömahdollisuuksien osalta ehdotusten luokittelemisesta annettuja yksityiskohtaisia ohjeita ei noudatettu 13 tapauksessa 61:stä. Tämän vuoksi 10 ehdotusta pääsi alustavasti paremmalle sijalle kuin arviointien perusteella olisi kuulunut; 6:lle näistä 10 ehdotuksesta myönnettiin rahoitusta. Mitään paremman sijoittumisen selittäviä asiakirjoja ei löytynyt. Sopimusten jatkaminen 14. Vuonna 1997 tehdyn kolmannen ehdotuspyynnön tuloksena saatiin uusia ehdotuksia senhetkisiltä toimeksisaajilta, jotka pyysivät lisärahoitusta laitosten käyttömahdollisuuden myöntämiseksi. Näistä hakemuksista 38 hyväksyttiin. Sen sijaan, että näiden ehdotusten perusteella olisi tehty uusia sopimuksia, allekirjoitettiin sopimusmuutoksia, joilla alkuperäisten sopimusten kestoa ja rahoitusta jatkettiin. Näin toimittiin käytettävissä olevien määrärahojen täysimääräisen käytön varmistamiseksi. Komission olisi varmistettava, ettei tällaista tapahdu tulevaisuudessa, ja sen olisi saatava oikeita menettelyjä koskevat kirjalliset ohjeet oikeudelliselta yksiköltään. Lisäksi näissä sopimuksissa todettiin kahdentyyppisiä päällekkäisyyksiä. Ensimmäinen tyyppi koskee sopimusten kestoa, sillä ensimmäisen sopimuksen kestoon sisältyvän 1-9 kuukauden pituisen ajanjakson katsottiin muodostavan myös osan siitä muutetun sopimuksen kattamasta ajanjaksosta, jolla sopimusta jatkettiin. Tämän päällekkäisyyden tarkoituksena oli välttää "uusien sopimusten" alkaminen neljännen puiteohjelman päättymisen jälkeen. Toinen päällekkäisyyden tyyppi koskee lisärahoitusta: alkuperäisten sopimusten ajanjaksot kattavia kuluja rahoitettiin joissakin tapauksissa myöhempään käyttöön tarkoitetulla lisärahoituksella. Tämä ei johtunut toimeksisaajista, vaan siitä, että asianomaiset komission yksiköt tulkitsivat sopimusta väärin. Sopimuksen aikana toimeksisaajille maksettu kokonaismäärä oli oikea, mutta mainitun väärintulkinnan vuoksi jotkin määrät maksettiin ennenaikaisesti. 15. Edellä mainittuja sopimuksia koskevien vuosina 1995 ja 1997 tehtyjen ehdotusten tarkastelu osoitti, että 27:ssä 38 ehdotuksesta yksi ehdotuksen arvioijista oli sama kumpanakin ajanjaksona. Yhdessä näistä tapauksista samat kaksi arvioijaa arvioivat ehdotuksia vuosina 1995 ja 1997 (vuonna 1997 arviointiin osallistui kolmas arvioija). Tarkasteltaessa näitä sopimuksia koskevia vuosikertomuksia vuosilta 1996-2000 havaittiin, että 11 tapauksessa yksi arvioijista oli jollain tavalla yhteydessä toimeksisaajaan. Seitsemässä tapauksessa arvioija toimi asiantuntijana paneelissa, jossa valittiin toimeksisaajan käyttäjiä, ja muissa neljässä tapauksessa arvioija oli tutkimuskeskuksen käyttäjä ja siten yhteisön rahoituksen saaja. Eräässä yksittäisessä tapauksessa kumpikin vuoden 1997 arvioija käytti tutkimuskeskusta, jonka toimintaa he arvioivat vuosina 1997 ja 1998; sama koskee vuosia 1997 ja 1999. Nämä arvioijat saivat todellakin tukea tutkimuskeskuksen käyttöön vuonna 1997 niiden neljän viikon aikana, jolloin he suorittivat arviointeja. Yhden arvioijan oli keskeytettävä vierailunsa tutkimuslaitoksessa, koska hänen oli osallistuttava paneelin kokoukseen Brysselissä. Kaikki nämä tapaukset voisivat johtaa eturistiriitoihin, jotka olisi estettävä komission menettelyillä. SOPIMUSTEN HALLINNOINNIN VALVONTA Tutkimusverkot 16. Vierailevista tutkijoista aiheutuviin henkilöstökuluihin sovelletaan tutkimusverkkojen (niitä kutsutaan myös tutkijankoulutusverkoiksi) toiminnassa erilaisia ehtoja, joista mainittakoon seuraavat kaksi ehtoa: a) vieraileva tutkija on nimitettävä tehtävään tilapäisesti ja määräaikaisesti siten, että työskentelyjakso alkaa vasta sopimuksen voimaantulopäivän jälkeen, ja b) vieraileva tutkija ei saa olla sen valtion kansalainen, jossa hänet nimittävä sopimuspuoli sijaitsee, eikä hän saa olla harjoittanut tavanomaista toimintaansa kyseisessä valtiossa yli 18 kuukautta nimitystään edeltävien 24 kuukauden aikana. 17. Tarkastuskäyntien yhteydessä todettiin tapauksia, joissa aiemmin apurahoja saaneita tutkijoita nimitettiin vieraileviksi tutkijoiksi tutkimusverkkoon, vaikka he olivat toimineet samassa organisaatiossa jopa 36 kuukauden ajan ennen nimitystään. Nämä tutkijat eivät siis täyttäneet vierailevien tutkijoiden luokittelussa käytettäviä kelpoisuusehtoja. 18. Toimeksisaajat pahoittelivat tarkastuskäyntien ja kyselyn yhteydessä usein sitä, että heidän mielestään hankkeeseen oli vaikeaa löytää tutkijoita. Monet olivat tulkinneet ohjeita väärin ja otaksuivat, että asiasta sai ilmoittaa ainoastaan Cordis-tietokannassa, ja saivat siten hyvin vähän hakemuksia. Lisäksi monet - eivät ainoastaan tutkimusverkkotoimintaan osallistuvat - toimeksisaajat suhtautuivat kriittisesti Cordis-tietopalvelun Internet-sivustoon. Sitä pidettiin liian laajana ja vaikeakäyttöisenä, ja monet tutkimusorganisaatiot välttivät mahdollisuuksien mukaan sen käyttöä. Suurten tutkimuskeskusten käyttömahdollisuudet 19. Suurten tutkimuskeskusten käyttömahdollisuutta koskevassa mallisopimuksessa hyväksyttävät kulut jakautuvat kustannusselvitysten osalta kahteen luokkaan: matkakuluihin ja päivärahoihin sekä käyttömaksuihin. 20. Matkakulut ja päivärahat korvataan sopimuksen mukaan sopimuspuolen tavanomaisten sisäisten sääntöjen ja menettelytapojen mukaisesti. Jos toimeksisaajan käytössä olevat järjestelmät ovat epäasianmukaisia, on erittäin vaikeaa tarkistaa, ovatko nämä kustannukset asianmukaisia, koska komissio ei ole määritellyt minkäänlaisia vähimmäisvaatimuksia. Kustannusten perustelemiseksi tarvittava asiakirja-aineisto ei ollut joissain tapauksissa käytettävissä. Lisäksi se, ettei tutkimuskeskusten käyttäjiltä vaadittu selvitystä siitä, saivatko he korvauksia matka- ja elinkustannuksistaan heidät lähettäneeltä organisaatiolta, johti joissain tapauksissa kaksinkertaiseen rahoitukseen. Eräs yliopiston professori joutui kurinpitolautakunnan kuultavaksi tällaisen tilanteen vuoksi. 21. Useimmissa näistä sopimuksista komissio ja toimeksisaaja sopivat keskenään päivittäisistä käyttömaksuista, jotka määrättiin ecuina päivää kohden. Valuuttakurssien vaihtelun vaikutukset olivat tämän vuoksi vähäisiä, ja kuluilmoitukset oli helpompi tarkistaa, koska maksuista oli sovittu etukäteen. Ei ollut kuitenkaan minkäänlaisia todisteita siitä, että tiedeasioista vastaavat virkamiehet olisivat kuulleet varainhoitovirkamiehiä käyttömaksuja määritellessään. Koska huomattava osa rahoituksesta kului käyttömaksuihin (joissain tapauksissa jopa 95 prosenttia sopimuksen mukaisista määrärahoista, joista komission osuus oli enintään 2 miljoonaa ecua), niiden asianmukainen ja täsmällinen määrittäminen oli välttämätöntä. Päivittäisten käyttömaksujen laskemiseen käytettävissä säännöissä täsmennetään, että kaikki menot olisi laskettava hankintamenoihin sovellettavien laskentaperiaatteiden mukaisesti. Tarkastuksissa havaittiin, että vaikka suurin osa toimeksisaajista oli ilmoittanut tosiasialliset kulut määrittäessään käyttömaksuja, pieni osa oli käyttänyt virheellisiä laskelmia. Esimerkiksi Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa tehdyssä sopimuksessa päivittäisten käyttömaksujen laskemisessa oli käytetty arvioita, mikä johti siihen, että sopimuksessa mainitut käyttömaksut olivat yli 30 prosenttia suuremmat kuin hankintamenojen mukaisesti olisi ollut perusteltua. Tutkimuksen pääosasto tutkii parhaillaan tapausta. 22. Sopimuksessa vaaditaan, että kaikkien yli yhden miljoonan euron suuruisten sopimusten osalta on suoritettava väliarviointi. Tällainen arviointi suoritettiin vuonna 1998 kaikista sopimuksista niiden arvosta riippumatta. Vuonna 1998 voimaan tulleiden sopimusten osalta arviointi suoritettiin liian aikaisin, koska monet sopimuksista olivat olleet voimassa vasta pari kolme kuukautta; tällöin arvioitiin vasta tutkimuskeskusten käyttömahdollisuutta koskevia hakemuksia. Vuonna 1998 päättyneiden sopimusten osalta arviointi suoritettiin liian myöhään, koska tarvittavia parannuksia ei voitu enää tehdä ennen sopimuksen päättymistä. Ainoat sopimukset, joiden kohdalla väliarvioinnin ajankohta oli asianmukainen, olivat ne kohdissa 14-15 mainitut 38 sopimusta, joiden voimassaoloa jatkettiin. Tutkijankoulutus (Marie Curie -apurahat) Aikaisempien huomautusten seuranta 23. Tämän toiminnan hallinnointia on pyritty parantamaan tilintarkastustuomioistuimen edellisen tätä aluetta koskevan kertomuksen jälkeen. Yksi tärkeimmistä arvostelunaiheista oli, ettei komissio suorittanut minkäänlaista seurantaa silloin, kun tutkijat eivät toimittaneet tieteellisiä raportteja. Tilanne parani merkittävästi, kun raporttien toimittaminen asetettiin maksusuoritusten ehdoksi ja kun komissio ryhtyi lähettämään toimeksisaajilleen muistutuksia aina silloin, kun raportti oli jätetty toimittamatta. Valinnan hajauttaminen ja Marie Curie -apurahojen hallinnointi 24. Sen lisäksi, että Marie Curie -apurahoja voidaan hakea TMR-ohjelman puitteissa, niitä voidaan hakea myös neljännen puiteohjelman erityisiä aihekohtaisia ohjelmia koskevien erityisten ehdotuspyyntöjen yhteydessä. Tarkasteltaessa Marie Curie -apurahoja koskevia arviointeja TMR-ohjelmaa koskevien hakemusten keskimääräisen hyväksymisasteen todettiin poikkeavan melkoisesti aihekohtaisten ohjelmien hakemusten hyväksymisasteesta. Eräässä tapauksessa ero oli niin suuri, että aihekohtaista ohjelmaa koskevan hakemuksen tehneen ehdokkaan todennäköisyys tulla valituksi oli kolminkertainen TMR-ohjelmaan nähden. Marie Curie -apurahojen verotus 25. Todettiin, että tuloveron soveltaminen Marie Curie -apurahastipendeihin vaihteli maittain ja jopa veropiireittäin saman valtion sisällä. Komission on vaikea määrittää kunkin kyseisessä valtiossa vierailevan tutkijan kuukausiapurahaa saman valtion eri veropiirien epäyhdenmukaisten käytäntöjen vuoksi; lisäksi ne aiheuttavat merkittäviä vaihteluita näissä valtioissa toimivien tutkijoiden saamissa nettomäärissä. Marie Curie -stipendiaattijärjestö 26. Marraskuussa 1997 perustettu Marie Curie -stipendiaattijärjestö (MCFA) on yleishyödyllinen kansainvälinen järjestö, johon sovelletaan Belgian lainsäädäntöä. Perussääntönsä mukaisesti MCFA pyrkii (a) edistämään tieteen kehitystä Euroopassa; (b) luomaan Marie Curie -apurahoille selkeän ja näkyvän identiteetin; (c) lisäämään ja vahvistamaan Marie Curie -apurahojen arvostusta; (d) parantamaan järjestön jäsenten välistä yhteydenpitoa ja tiedonkulkua; (e) luomaan organisoidun yhteyden stipendiaattien ja tiedeyhteisön sekä teollisuuden välille; (f) kehittämään ja edistämään Marie Curie -apurahajärjestelmän kansainvälistä ulottuvuutta; (g) lisäämään tieteen arvostusta ja tuntemusta suuren yleisön keskuudessa. 27. MCFA:n käytettävissä olevat määrärahat perustuvat lähes kokonaisuudessaan komission sille TMR-ohjelmasta myöntämään rahoitukseen (ks. taulukko 4). Taulukko 4 Komission myöntämä tuki Marie Curie -stipendiaattijärjestölle >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Euroopan komissio. 28. MCFA:ta koskevan tarkastuksen yhteydessä tuli esiin vakava laiminlyönti hallinnoinnin valvonnassa. Kulujen tukikelpoisuutta koskevia menettelyjä ei käytetty, minkä vuoksi kaikkien aiheutuneiden kustannusten katsottiin olevan oikeutettuja komission myöntämään tukeen. Vakavinta asiassa oli, että merkittävää osaa komissiolta saaduista varoista ei aina käytetty tehokkaasti. Liitännäistoimenpiteet 29. Eurooppalaisia konferensseja, käytännön harjoittelun kursseja ja kesäkursseja koskevassa mallisopimuksessa toimeksisaajia pyydetään varmistamaan, että osallistujista on riittävä määrä alle 35-vuotiaita henkilöitä ja epäsuotuisilta alueita tulevia henkilöitä, sekä edistämään naisten ja elinkeinoelämän osallistumista. Toimeksisaajien on kuitenkin osoitettava kustannusselvityksissä ainoastaan, että konferensseihin osallistuu alle 35-vuotiaita henkilöitä. Näin ollen ei ole minkäänlaisia todisteita siitä, että kaikki muutkin perusteet olisi tarkistettu järjestelmällisesti. 30. Tarkastuskäyntien yhteydessä todettiin, ettei komissio ole näiden konferenssien ainoa rahoituslähde; monissa tapauksissa rahoitusta saatiin myös muilta tahoilta. Minkäänlaisia toimenpiteitä ei kuitenkaan toteutettu sen varmistamiseksi, ettei kokonaistuki tai -rahoitus ylittänyt tapahtuman kokonaiskustannuksia. Komission suorittamat tarkastuskäynnit 31. Komission virkamiehet tai ulkopuoliset toimeksisaajat eivät suorittaneet vuosina 1996-1999 minkäänlaisia TMR-ohjelman rahoitusta koskevia tarkastuskäyntejä. On välttämätöntä, että jo ohjelman alkuvaiheessa suoritetaan tietty vähimmäismäärä tarkastuskäyntejä sen varmistamiseksi, että toimeksisaaja noudattaa asianmukaisia menettelyjä ja että nämä menettelyt ja tavoitteet ovat realistisia. KYSELYTUTKIMUKSEN TULOKSET 32. TMR-ohjelmaan osallistuville toimeksisaajille lähetettiin yhteensä 1896 kyselyä vuoden 2000 syyskuun ja joulukuun välisenä aikana. Kyselyt lähetettiin satunnaisotannalla poimituille kaikkiin luokkiin kuuluville toimeksisaajille/tuensaajille, jotka edustivat kaikkia jäsenvaltioita ja puiteohjelmiin osallistuneita maita. Kyselyssä arvioitujen sopimusten lukumäärä ja koko esitetään taulukossa 5. Kyselyyn saatiin 1372 vastausta (72,36 prosenttia). Lähetetyt kyselyt ja saadut vastaukset eritellään taulukossa 6. Kyselylomakkeiden avulla pyrittiin arvioimaan komission tehokkuutta ja TMR-ohjelman hyödyllisyyttä. Kyselylomakkeiden alkuosan avulla pyrittiin hankkimaan tietoja siitä, missä määrin toimeksisaajat/tuensaajat osallistuivat aiempiin puiteohjelmiin ja osallistuivatko he muihin neljännen puiteohjelman toimiin. Sopimuksentekoprosessin kukin vaihe - ehdotuspyyntö, ehdotuksen valmistelu, arviointi, sopimusneuvottelut ja allekirjoittaminen sekä raportointi ja maksumenettelyt - käytiin läpi sen selvittämiseksi, kuinka tyytyväisiä toimeksisaajat/tuensaajat olivat. Lisäksi toimeksisaajilta/tuensaajilta tiedusteltiin, aikoivatko he osallistua viidenteen puiteohjelmaan. Taulukko 5 Yhteenveto (paikalla tai kyselylomakkeiden avulla) tarkastetuista tutkijoiden koulutus- ja liikkuvuusohjelmahankkeista lajin ja arvon perusteella ilmaistuna >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Taulukko 6 Lähetettyjen ja vastaanotettujen kyselylomakkeiden erittely >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 33. Tutkimuksen tärkeimmät tulokset esitetään taulukossa 7. Lisäksi monet vastaajat olivat esittäneet palauttamissaan kyselyissä lisähuomautuksia, joissa he täsmentävät suhtautumistaan komission ja TMR-ohjelman toimintaan. 34. Tuloksista merkille pantava seikka koskee mahdollisuuksia osallistua suurten tutkimuslaitosten toimintaan. Yli puolet kyselyyn vastanneista oli jo aiemmin tehnyt vastaavanlaisia sopimuksia aiempien puiteohjelmien yhteydessä, ja lähes kaikki olivat jo jättäneet ehdotuksen viidettä puiteohjelmaa varten. On myös huomattava, että yli puolet tätä asiaa koskeviin kysymyksiin vastanneista henkilöistä oli osallistunut myös muihin TMR-ohjelman toimiin. 35. Tulosten perusteella voidaan todeta, että tuensaajat ovat keskimäärin tyytyväisiä komissiolta saamaansa palveluun. Vähiten tyytyväisiä oltiin ehdotuspyyntöihin ja valintamenettelyihin (44-65 prosenttia). 36. Tyytyväisimpiä tuensaajat ovat komission henkilöstöltä saamiinsa vastauksiin (62-77 prosenttia). Taulukko 7 Paikalla tehtyjen tarkastusten ja postitse tehtyjen tiedustelujen tulokset >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET Päätelmät Ehdotusten valitseminen 37. Ehdotusten valintamenettelyiden avoimuus ei ollut aina itsestään selvää: (a) ehdotusten jakamisessa arvioijille saattoi syntyä mahdollisia eturistiriitoja; (b) paneelin päätösten perustana olevista neuvotteluista ei ollut yksityiskohtaisia pöytäkirjamerkintöjä. Sopimusten hallinnoinnin valvonta 38. Komissio on onnistunut parantamaan tutkijankoulutustoiminnan (Marie Curie -apurahat) ohjelman hallinnointia merkittävästi. 39. Se, että Marie Curie -apurahoja koskevien ehdotusten hyväksymisessä on hyvin suuria poikkeamia TMR-ohjelman ja erityisten aihekohtaisten ohjelmien välillä, on valitettavaa, ja tämä tilanne saattaa vaikuttaa haitallisesti apurahajärjestelmän arvostukseen. 40. TMR-ohjelmassa myönnettävistä Marie Curie -apurahoista vastaava osasto on esimerkki siitä, miten keskitetty yksikkö voi toimia tehokkaasti komissiossa. Suositukset Ehdotusten valinta 41. Arviointijärjestelmän parantamiseksi ehdotetaan seuraavia menettelyitä, jotka liittyvät edellä 37 kohdassa esiteltyihin tilanteisiin: (a) Kaikkien arvioijiksi hakevien henkilöiden hakemukset on arvioitava, ja hakijan soveltuvuudesta kyseiseen tehtävään on päätettävä tämän jälkeen. Hakijalle on ilmoitettava päätöksestä. Luettelossa olevia asiantuntijoita olisi käytettävä arvioijien valinnassa. Tämän jälkeen suoritettavan valinnan olisi perustuttava mahdollisten eturistiriitojen riskin arviointiin. Nämä riskit liittyvät esimerkiksi tutkimuslaitokseen, jossa arvioija itse työskentelee, jäsenyyteen yhdistyksissä ja jossain määrin kansallisuuteen. (b) Yksikään sellainen arvioija, jonka edustama organisaatio on jättänyt ehdotuksen, ei saa osallistua kyseisen ehdotuksen arviointiin. Kaikki arvioinnit on suoritettava samassa rakennuksessa, ja arvioijilla on oltava käytettävissään tietyn pituinen aika kunkin ehdotuksen arvioimiseksi. Jaettaessa ehdotukset eri arviointiryhmille on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota mahdollisten eturistiriitojen välttämiseen ja sen takaamiseen, että arvioijilla on riittävät taidot ja pätevyys arvioida kyseisiä ehdotuksia. Komission olisi tarkasteltava arviointien tuloksia aiempaa perusteellisemmin sen varmistamiseksi, että ehdotukset arvostellaan asianmukaisesti. (c) Lopuksi avoimuuden varmistamiseksi kaikista kokouksista olisi laadittava täydelliset pöytäkirjat, ja kaikkien päätösten perustana olevat keskustelut olisi merkittävä muistiin. Sopimusten hallinnoinnin valvonta 42. On otettava käyttöön sellaisia menettelyjä, joilla varmistetaan, että tutkimusverkkoihin osallistuvat täyttävät vaaditut kelpoisuusperusteet. Koska pääongelmana on sellaisten tutkijoiden rekrytoiminen, jotka ovat saaneet komissiolta apurahoja jo aiemmin, verkkoihin rekrytoitujen tutkijoiden tausta on suhteellisen helppo tarkastaa osallistuvan organisaation aiempia ja nykyisiä stipendiaatteja koskevista tietokannoista. Lisäksi komission on annettava nykyistä yksityiskohtaisempia tietoja siitä, miten tutkijoita rekrytoidaan hankkeisiin, ja lisäksi sen olisi pyrittävä muokkaamaan Cordis-tietopalvelun Internet-sivustoa helppokäyttöisemmäksi. 43. Komissiota kehotetaan vaatimaan suurten tutkimuslaitosten toimintaan osallistuvia toimeksisaajia säilyttämään kaiken aiheutuneisiin kustannuksiin liittyvän asiakirja-aineiston. Matka- ja elinkustannusten osalta käyttäjän olisi toimitettava vakuutus siitä, ettei hän ole saanut rahoitusta niihin mistään muualta. 44. Komissiota kannustetaan käyttämään hyväksyttyä käyttömaksujärjestelmää suurten tutkimuskeskusten käyttöä koskevissa toimeksisaajien kanssa tehtävissä sopimuksissa, ja sen olisi myös varmistettava, että käyttömaksut määritellään asianmukaisesti. Varainhoitovirkamiehiä olisi kuultava ja näistä keskusteluista olisi laadittava asiakirjat ennen sopimusten allekirjoittamista, ja käyttömaksujen asianmukaisuuden varmistamiseksi olisi suoritettava seurantatarkastuksia. 45. Komission olisi suoritettava väliarvioinnit tästä lähtien ottaen huomioon sopimusten todellinen kesto. 46. Komission olisi jatkettava Marie Curie -apurahojen hallinnointia edelleen tutkijoiden koulutus- ja liikkuvuusohjelmasta vastaavassa osastossa. Myös muiden erityisohjelmien mukaisten apurahojen hallinnointi olisi annettava kyseisen osaston tehtäväksi. 47. Komissiota kannustetaan antamaan toimeksisaajille edelleenkin hyvää palvelua heidän tiedusteluihinsa vastattaessa. 48. Mikäli komissio päättää jatkaa Marie Curie -stipendiaattijärjestölle myönnettävää rahoitusta, sen on varmistettava, että hallinnointia on ryhdytty valvomaan asianmukaisesti, ja lisäksi sen on annettava järjestölle tiukat ohjeet rahoituksen käytöstä sekä vahvistettava tiettyjä aloja koskevat enimmäiskustannukset. 49. Komission on varmistettava, että jos tavoitekriteereistä on sovittu erityisesti eurooppalaisten konferenssien, käytännön harjoittelun kurssien ja kesäkurssien yhteydessä, toimeksisaaja toimittaa aineistoa osoitukseksi siitä, että kyseisiä kriteerejä on noudatettu. Lisäksi on suositeltavaa, että komissio vaatii kustannusselvitysten yhteydessä toimeksisaajalta selvityksiä, joissa ilmoitetaan saadun rahoituksen kokonaismäärä ja tämän tuen osuus kyseisen tapahtuman kokonaiskustannuksista. Tätä selvitystä voidaan käyttää myös ilmoitettujen kulujen paikkansapitävyyden tarkistamiseksi. 50. Komission on ryhdyttävä toimiin sen takaamiseksi, että Inhimillisten voimavarojen lisääminen -ohjelmaan osallistuvien toimeksisaajien luo tehdään tarkastuskäyntejä niin pian kuin mahdollista. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 19. heinäkuuta 2001 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Jan O. Karlsson Presidentti (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1110/94/EY, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998, EYVL L 126, 18.5.1994). Päätös N:o 2535/97/EY, tehty 1 päivänä joulukuuta 1997, päätöksen N:o 1110/94/EY mukauttamisesta toisen kerran, EYVL L 347, 18.12.1997. (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 182/1999/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002, EYVL L 26, 1.2.1999). (3) Neuvoston päätös 94/916/EY, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden alalla (1994-1998) (EYVL L 361, 31.12.1994). (4) Vuosikertomus (luku 9) varainhoitovuodelta 1994 sekä toimielinten vastaukset (EYVL C 303, 14.11.1995). Komission vastaukset TIIVISTELMÄ II. Yleisesti ottaen neljännen puiteohjelman arviointimenettelyt antoivat riittävät takeet avoimuudesta. Lisäksi riippumattoman asiantuntijan mukanaolo oli lisätae menettelyjen asianmukaisesta soveltamisesta. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa tapauksissa on totta, että pöytäkirjoissa ei ole aina yksityiskohtaisesti kuvattu eri vaiheita, jotka ovat johtaneet paneelin päätöksiin. Tällä ei ole ollut mitään vaikutusta arvioinnin tuloksiin eikä hankkeiden rahoitukseen (ks. kohdat 10 ja 37). Viidennessä puiteohjelmassa arviointimenettelyä on tehostettu ottamalla käyttöön erityinen arviointiopas, jonka komissio on hyväksynyt ja joka on kaikkien potentiaalisten osallistujien saatavissa. Lisäksi kaikissa ohjelmissa on järjestetty avoin asiantuntijahaku ja kaikkiin ohjelmiin on luotu yhteinen asiantuntijatietokanta. Riippumattoman asiantuntijan asemaa koskevat säännöt on myös vahvistettu, ja tiettyjen toimien osalta paneelin raportointijärjestelmää on tehostettu nimeämällä esittelijä, jonka tehtävä on esittää kirjallisesti päätöksen perustelu (ks. kohdat 10-12). Tutkimuksen kaltaisella alalla, jolle on usein tyypillistä korkean tason asiantuntijoiden keskittyminen johtaville tieteen aloille ja vuorovaikutus näillä aloilla, eturistiriitojen mahdollisuutta ei voi lähtökohtaisesti sulkea pois. Arvioinnin kaksivaiheinen rakenne ja kunkin ehdotuksen arviointi kahteen kertaan asiantuntijoiden toimesta - ensin henkilökohtaisesti ja sen jälkeen yhteisesti paneelissa - varmistaa kuitenkin tasapainon mahdollisten eturistiriitojen ja arviointien laadun välillä. Viidennessä puiteohjelmassa tätä menettelyä on tehostettu huomattavasti useilla keinoilla: riippumattoman asiantuntijan asemaa koskevat säännöt on vahvistettu, ja kunkin arvioijan sopimukseen liitetään yksityiskohtaiset ohjeet, menettelysäännöt ja puolueettomuusvakuutus, joka asianomaisen on allekirjoitettava (ks. kohdat 11 ja 37). III. Parhaillaan tehdään kahden asianosaisen organisaation kanssa tarvittavia selvityksiä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien tapausten selvittämiseksi. Tarvittaviin toimiin ryhdytään (ks. kohdat 17 ja 42). IV. Suurten tutkimuslaitosten käyttöä koskevien sopimusten neuvottelusta vastaavat komission yksiköt, mukaan luettuina sekä tieteellisten että hallinnollisten/taloudellisten yksiköiden henkilöstö, ryhtyvät kaikkiin tarpeellisiin toimiin yksikkökustannusten oikean laskennan varmistamiseksi, mikä puolestaan muodostaa perustan maksettaville käyttömaksuille. Joillekin käyttömahdollisuuksia koskeville sopimuksille aiotaan tehdä seurantatarkastus sen varmistamiseksi, että käyttömaksujärjestelmä oikea ja toimiva (ks. kohdat 21 ja 44). Komissio on suorittanut tutkijoiden koulutus ja liikkuvuusohjelman (TMR) väliarvioinnit ottaen huomioon sopimusten todellisen keston. Komissio pitää teknisiä tarkistuksia ja ohjelman valvonnan ja arvioinnin kokonaisprosessia äärimmäisen tärkeänä sopimusten paremmalle hallinnoinnille ja koko ohjelmalle, ja se on tehostanut tätä prosessia entisestään viidennessä puiteohjelmassa (ks. kohdat 22 ja 45). V. Neljännestä puiteohjelmasta alkaen on erityisesti pyritty parantamaan apurahajärjestelmää (esim. luomalla keskitetty vastaanottopiste ehdotusten vastaanottamiselle). Viidennessä puiteohjelmassa on myös otettu käyttöön yhdenmukaistettuja menettelyjä ja arviointiperusteita. Komission ehdotuksessa uudeksi puiteohjelmaksi kaikki liikkuvuuteen liittyvät toimet, Marie Curie -apurahat mukaan luettuina, on yhdistetty yhdeksi toimeksi (ks. kohdat 24 ja 46). VI. Komissio varmistaa järjestelmällisesti kulujen tukikelpoisuusperusteet (iän, kansallisuuden) ennen maksujen suorittamista. Muut perusteet (tasapuolinen maantieteellinen kattavuus, miesten ja naisten tasavertaisuus, kehitysmaiden osallistuminen, yritysten mukanaolo) varmistetaan osallistujille lähetettyjen kyselyjen vastausten perusteella (ks. kohdat 29-30). Komissio pohtii lisäksi, kuinka ulkopuolisen rahoituksen tarkastaminen voitaisiin sisällyttää seuraavan puiteohjelman sääntöihin (ks. kohta 49). VII. Komissio on tutustunut mielenkiinnolla tilintarkastustuomioistuimen TMR-ohjelman tuensaajille/toimeksisaajille tekemän kyselyn tuloksiin. Se panee merkille vastausten suuren määrän ja on tyytyväinen siitä, että niiden sisältö on pääosin myönteinen kaikilla TMR-ohjelman aloilla (ks. kohdat 33-36). EHDOTUSTEN VALITSEMINEN Tarkastuksissa käytetty lähestymistapa ja yleiset tulokset 10. Tilintarkastustuomioistuimen todenmukaisesti kuvaamasta kaksivaiheisesta menettelystä käy ilmi, että ensimmäinen vaihe on valmisteleva vaihe paneelin täysistunnossa tehtävää lopullista arviointia varten. Paneelin keskusteluja koskevan pöytäkirjan osalta on olennaista, että siinä kuvataan oikein näiden keskustelujen tulos eli niiden ehdotusten paremmuusjärjestys, joita paneeli ehdottaa komission rahoitettavaksi. Näin on tehty aina ja joka tapauksessa, vaikka tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tapauksissa pöytäkirjassa ei annettukaan yksityiskohtaisia tietoja keskusteluista, jotka johtivat tähän paremmuusjärjestykseen. Tämä tilanne ei kyseenalaista arvioinnin lopullista tulosta. 11. Neljännessä puiteohjelmassa käytetty arviointijärjestelmää, jonka perusrakenne oli kussakin toimessa sama, mukautettiin - juridisesti johdonmukaisesti - kunkin toimen erityispiirteisiin (suurten tutkimuslaitosten käyttömahdollisuudet, tutkijankoulutusverkot, Marie Curie -apurahat, liitännäistoimenpiteet). Edellä kohdassa 10 todetun mukaisesti komissio painottaa, että paneelin (täysistunnon) keskustelut on aina kirjattu pöytäkirjaan, jossa on tarkasti kuvattu paneelin lopulliset päätökset, vaikka tietyissä tapauksissa näihin päätöksiin johtaneita keskusteluja ei ole dokumentoitu kokonaisuudessaan. Kaikki tieteenalat kattavassa ohjelmassa, jossa tarvitaan tietyn alan omia asiantuntijoita arvioimaan hankkeita, asiantuntija voidaan kutsua arvioimaan ehdotuksia, joihin hänen edustamansa organisaatio osallistuu, ilman suoranaista eturistiriitaa. Tämä koskee erityisesti suuria organisaatioita (kuten suuria kansallisia tutkimuslaitoksia). Kaksivaiheinen arviointimenettely on hyvä tae mahdollisten eturistiriitojen torjumisesta, varsinkin kun viidennessä puiteohjelmassa sitä on tehostettu useilla keinoilla: riippumattoman asiantuntijan asemaa koskevat säännöt on vahvistettu, ja kunkin arvioijan sopimukseen liitetään yksityiskohtaiset ohjeet, menettelysäännöt ja puolueettomuusvakuutus, joka asianomaisen on allekirjoitettava. Tutkimusverkot 12. Paneelin keskustelujen raportoinnin laatuun on kiinnitetty erityistä huomiota viidennessä puiteohjelmassa nimeämällä esittelijä, jonka tehtävänä on erityisesti huolehtia yhdenmukaisuudesta paneelin antamien kommenttien, arvosanojen ja lopullisten tulosten välillä. Suurten tutkimuslaitosten käyttömahdollisuudet 13. On totta, että yksittäiset arvioijat ovat joskus arvioineet ehdotuksia noudattamatta täsmällisesti suurten tutkimuslaitosten käyttömahdollisuuksia koskevassa ehdotusten arviointioppaassa annettuja ohjeita. Paneelin toisessa kokouksessa antamissa lopullisissa arvosanoissa on kuitenkin noudatettu tarkasti näitä ohjeita (esim. siten että korkein kokonaisarvosana on annettu ainoastaan, jos kaikki viisi perustetta saavat arvosanan "korkea".) Komissio itse asiassa tarkasti arvioinnit varmistaakseen, että lopulliset arvosanat ja paneelin antama lopullinen paremmuusjärjestys vastaavat toisiaan. Viidennen puiteohjelman arviointimenettelyt ovat puolestaan tältä osin yksinkertaisemmat siten, että ensivaiheen arvioijien ei tarvitse asettaa ehdotuksia paremmuusjärjestykseen vaan pelkästään antaa niille arvosana. Paremmuusjärjestys jää siten pelkästään paneelin ratkaistavaksi. Sopimusten jatkaminen 14. Valittaessa ehdotuksia neljännen puiteohjelman kolmannen ehdotuspyynnön perusteella suosittiin jatkosopimuksia uusien sopimusten asemesta siksi, että haluttiin tukea infrastruktuureja, joilla oli sopimus ensimmäisen ehdotuspyynnön tuloksena. Jatkosopimuksessa tähdennettiin, että sillä ei rahoiteta jo varsinaisessa sopimuksessa tuettuja toimia vaan jatkotoimia (3 artikla). Tämän johdosta ajanjakson päällekkäisyyden ei olisi pitänyt aiheuttaa mitään ongelmaa, koska tuetut toimet pidettiin selkeästi erillään toisistaan. Mitä tulee varojen käyttöön, samassa 3 artiklassa todettiin, että varoja ei saa siirtää lisärahoituksen ja sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen kesken. On kuitenkin totta, että muutamat toimeksisaajat ovat ilmaisseet hämmennyksensä sen johdosta, että he ovat laskuttaneet alkuperäisen sopimuksen ja jatkosopimuksen kustannuksista samassa vuosikertomuksessa ja että alkuperäisen ja lisärahoituksen maksuja ei voitu selkeästi erottaa toisistaan. Tästä syystä tämä järjestelmä on hylätty viidennessä puiteohjelmassa, vaikka sen tarkoitus oli helpottaa sopimusten teknisen toteuttamisen jatkamista. 15. Kuten suurten tutkimuslaitosten käyttöä koskevien ehdotusten erityisessä arviointioppaassa selkeästi todetaan, puheenjohtaja pyytää ohjelman henkilöstöä toimittamaan tosiasioihin perustuvaa tietoa (...) sopimusten toteuttamisesta kaikkien sellaisten tutkimuslaitosten osalta, joita on jo rahoitettu tässä tai aikaisemmassa ohjelmassa ja jotka ovat lähettäneet ehdotuksia tällä kierroksella (...), mukaan luettuina [aikaisempien] teknisten tarkastusten tulokset. Toisin sanoen tieto aikaisemmista ehdotuksista ja niiden toteuttamisesta katsotaan hyödylliseksi ehdotusten ymmärtämisen parantamiseksi. Joka tapauksessa noin kolmanneksen kaikista asiantuntija-arvioijista täytyy vaihtua arviointikierrosten välillä. Tätä vakiosääntöä on aina noudatettu, jotta taattaisiin paneelin asiantuntemuksen asianmukainen uusiutuminen. Kysymys hakijoiden ja arvioijien välisistä yhteyksistä on erittäin ongelmallinen. Suurten tutkimuslaitosten käyttöä koskevien ehdotusten erityisessä arviointioppaassa määritellään selkeästi suora yhteys arvioijan ja hakijan välillä. Tällaisia eturistiriitoja siis vältetään tarkasti. Jotkut tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista 11 tapauksesta eivät kuitenkaan kuulu tähän luokkaan, vaan ne katsotaan epäsuoriksi yhteyksiksi. Joka tapauksessa myös mahdolliset epäsuorat yhteydet tutkitaan tarkasti, mutta ne edellyttävät tapauskohtaista analyysiä. Erityisesti on huomattava seuraavaa: - Sitä, että arvioijat toimivat asiantuntijoina käyttäjien valintapaneelissa, ei yleensä katsota epäsuoraksi yhteydeksi. Itse asiassa tämän valintapaneelin jäseniä nimenomaan pyydetään toimimaan riippumattomina asiantuntijoina (kuten kaikissa vertaisarviointijärjestelmissä). - Käyttäjä voi olla melko hankala määritellä. "Säännöllinen" käyttäjä - mukaan luettuna sellainen, joka aikoo tulla käyttäjäksi - on ilman muuta suljettava pois, mutta sellaisia käyttäjiä, jotka ovat käyttäneet tutkimuslaitosta menneisyydessä mutta joilla ei ole aikeita jatkaa käyttöä, voidaan itse asiassa pitää tutkimuslaitoksen parhaina tuntijoina. Lopuksi on myös huomattava, että monet muut perusteet otetaan huomioon mahdollisten eturistiriitojen riskin minimoimiseksi. Yksi niistä on välttää arvioijia, jotka ovat samaa kansallisuutta kuin ehdotuksen koordinoija. Tämän kaltaisessa monitieteisessä paneelissa arvioijat on tietysti myös valittava niiden keskuudesta, joilla on tarvittava asiantuntemus. Viime kädessä paneelin on itse keskuudessaan tunnistettava mahdolliset "epäsuorat yhteydet" ja keskusteltava niistä. Komissio myöntää, että "säännölliset käyttäjät" edustavat tapauksia, joissa yhteys on suora, ja se on jo tuonut tällaiset mahdolliset eturistiriidat viimeaikaisten arviointipaneelien tietoon (ks. riippumattoman tarkkailijan uusin kertomus viidennen puiteohjelman tutkimusinfrastruktuureita koskevasta toimesta, saatavana Internetin kautta). SOPIMUSTEN HALLINNOINNIN VALVONTA Tutkimusverkot 17. Komissio on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen tekemän tarkastuksen tulokset, ja kahteen asianosaiseen laitokseen otetaan yhteyttä täydellisten tietojen saamiseksi TMR-sopimuksen perusteella rahoitusta saaneiden tutkijoiden kelpoisuudesta. Komissio korvaa ainoastaan niihin tutkijoihin liittyvät kustannukset, jotka on nimitetty TMR-verkkoa koskevan sopimuksen mukaisin ehdoin, ja tarkistaa korvaukset tarvittavin osin. 18. Verkkoihin on vaikea palkata nuoria tutkijoita monista syistä, joista kahtena mainittakoon opiskelijoiden vähäisyys monilla tieteen aloilla ja kansainvälisen liikkuvuuden käytännön esteet. Näitä laajempaakin merkitystä omaavia kysymyksiä käsitellään komission 20. kesäkuuta 2001 julkaisemassa tiedonannossa. Tiedonannossa käsitellään myös sitä, kuinka tietoa vapaista tutkijapaikoista voitaisiin levittää Euroopassa (ehdotuksena Internet-portaali, josta pääsee helposti vastaaville verkkosivuille). Lisäksi on tarkoitus aloittaa tiedotuskampanja tutkijankoulutusverkkojen tarjoamista mahdollisuuksista ja muista ohjelman toimista. Kampanja on suunnattu erityisesti assosioituneille maille. Yleisesti tarvitaan toimeksisaajien ja komission välistä säännöllistä vuorovaikutusta hankkeiden toteuttamista koskevissa eri asioissa. Verkon toimeksisaajille pyritään entistä varhaisemmassa vaiheessa antamaan tietoa nuorten tutkijoiden nimittämiseen liittyvistä kysymyksistä ja korostamaan sitä, että vapaista paikoista ilmoittaminen komission verkkosivulla on vain yksi lukuisista mahdollisista ilmoitustavoista. Myös Cordis-verkkosivun parantamiseen ja käyttäjäystävällisyyteen kiinnitetään jatkuvaa huomiota. Suurten tutkimuslaitosten käyttömahdollisuudet 20. Komissio myöntää, että matkakulujen ja päivärahojen kirjaaminen virheellisesti hankkeen kustannuksiin on mahdollista. Toimeksisaajia vaaditaankin asianmukaisesti varmistamaan, onko käyttäjien kotimaan tutkimuslaitos jo maksanut nämä kulut. Nämä näkökohdat otetaan huomioon kehitettäessä uusia rahoitusvälineitä seuraavaan puiteohjelmaan. 21. "Käyttömaksujen" vahvistaminen edellyttää neuvottelua "yksikkökustannuksista", joiden laskenta riippuu toimeksisaajan sopimusneuvotteluissa antamista tiedoista. Tämä laskelma perustuu laitoksen vuotuisiin välittömiin käyttökustannuksiin, jotka taas perustuvat toteutuneisiin kustannuksiin, sekä samana aikana tarjottujen käyttömahdollisuuksien kokonaismäärään. Sopimusten neuvottelusta vastaavat komission yksiköt, mukaan luettuina sekä tieteellisten että hallinnollisten/taloudellisten yksiköiden henkilöstö, ryhtyvät kaikkiin tarpeellisiin toimiin näiden kustannusten oikean laskennan varmistamiseksi. Käyttömaksujärjestelmä oli uusi TMR-ohjelmassa, ja neuvottelumenettelyt ja vastaava dokumentaatio onkin kuvattu paljon tarkemmin viidennessä puiteohjelmassa tämän laskentaperusteen yleisen ymmärtämisen helpottamiseksi. 22. Laaja-alaiset sopimukset jatkuivat (joissakin tapauksissa sopimuksen kestoa muutettiin tapauskohtaisesti) viidennen puiteohjelman alkuun (eli alkuvuoteen 2000) asti. Tämän kokonaisajan huomioon ottaen väliarviointien ajoitus oli asianmukainen. Lisäksi toiminta väliarviointipaneelissa tarjosi asiantuntija-arvioijille yleiskuvan koko ohjelmasta (mukaan luettuina kaikki sopimukset), mikä on erittäin tärkeää sopimusten ja koko ohjelman paremman hallinnoinnin kannalta. Tähän päästiin ainoastaan suorittamalla arviointi ohjelman viimeisen ehdotuspyynnön jälkeen. Tästä syystä viidennen puiteohjelman "Mahdollisuudet muiden maiden tärkeimpien tutkimusinfrastruktuurien käyttöön" -toimeen liittyvissä sopimuksissa määritellään "hankkeen tekninen tarkastus" (uuden vakiosopimuksen 22 artikla), jotta seurantaprosessi olisi joustavampi ja tehokkaampi. Tutkijankoulutus (Marie Curie -apurahat) Aikaisempien huomautusten seuranta 23. Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen kommentin. Valinnan hajauttaminen ja Marie Curie -apurahojen hallinnointi 24. Komissio on tietoinen siitä, että Marie Curie -apujärjestelmässä tarvitaan koordinointia ja yhdenmukaistamista. Neljännessä puiteohjelmassa oli keskitetty vastaanottopiste kaikille tällaisille apurahahakemuksille, mutta vastaanoton jälkeinen koordinointi puuttui. Viidennessä puiteohjelmassa apurahoja koordinoitiin ja yhdenmukaistettiin tutkijavoimavaroja koskevan ohjelman alaisuudessa, ja erityisesti määriteltiin yhteiset arviointimenettelyt, joihin sisältyi ehdotusten laadukkuuteen sovellettava vähimmäiskynnys. Aihepiirikohtaisten ohjelmien budjetit kuitenkin vaihtelivat huomattavasti, minkä vuoksi ehdotusten hyväksymisaste oli joissakin tapauksissa hyvin erilainen, mutta ehdotusten laadukkuudesta ei tingitty. Jotta Marie Curie -apurahoja voitaisiin tulevaisuudessa koordinoida ja yhdenmukaistaa paremmin, komissio on ehdottanut, että seuraavassa puiteohjelmassa Marie Curie -apurahat sisältyvät yhden ohjelman yhteen toimintalinjaan. Marie Curie -apurahojen verotus 25. Komissio on tietoinen, että verotuksen epäyhdenmukaisuus on ongelma stipendiaatin tulojen kannalta. Neljännen puiteohjelman alussa komissio perusti tätä kysymystä pohtimaan työryhmän, jossa kaikki jäsenvaltiot ja assosioituneet valtiot olivat edustettuina. Työryhmän mietinnössä kolme jäsenvaltiota vastusti jyrkästi yhteisön säädösaloitetta EY-stipendiaattien yhtäläisestä asemasta EY:ssä. Eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvän työn yhteydessä komissio perusti tutkijoiden liikkuvuuden parantamista käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän, jossa oli jäsenvaltioiden edustajia. Työryhmä havaitsi tutkijoiden liikkuvuuden esteitä, joista yhtenä se mainitsi verotuksen. Monet verotuserot johtuvat stipendiaattien erilaisesta asemasta jäsenvaltioissa. Verotus on hankala kysymys yhteisön tasolla, koska päätöksenteko edellyttää yksimielisyyttä, ja joissakin jäsenvaltioissa verotuspolitiikka on keskeinen osa kansallista suvereniteettia. Haluttomuus keskustella verotuksesta on näkynyt selvästi myös korkean tason työryhmän työskentelyssä. Näitä kysymyksiä käsitellään myös tulevassa komission tiedonannossa "Eurooppalaisen tutkimusalueen liikkuvuusstrategia" (KOM(2001) 331 lopullinen, 20. kesäkuuta 2001). Marie Curie -stipendiaattijärjestö 28. Marie Curie -stipendiaattijärjestön (MCFA) lopulliset taloudelliset ja tieteelliset raportit on toimitettu komissiolle, joka arvioi asiaa. Arvioinnin perusteella ryhdytään kaikkiin tarvittaviin toimiin. Komissio on jo ilmoittanut MCFA:lle, että tulevan mahdollisen rahoituksen ehdoton edellytys on hallinnoinnin valvonnan tehostaminen ja rahoitussääntöjen parantaminen. Liitännäistoimenpiteet 29. Komissio varmistaa järjestelmällisesti kulujen tukikelpoisuusperusteet (iän, kansallisuuden) ennen maksujen suorittamista. Muut perusteet (tasapuolinen maantieteellinen kattavuus, miesten ja naisten tasavertaisuus, kehitysmaiden osallistuminen, yritysten mukanaolo) varmistetaan osallistujille lähetettyjen kyselyjen vastausten perusteella. 30. On totta, että liitännäistoimenpiteiden joukossa on tapauksia, joissa komissio ei ole ainoa rahoituslähde. Näissä tapauksissa tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamaa tarkistusta siitä, ylittikö kokonaistuki kokonaiskustannukset, ei todella voitu tehdä järjestelmällisesti säännöllisten kustannusselvitysten tasolla. Vastaavissa viidennen puiteohjelman toimissa komissio varmisti, että kustannusselvityksiin sisältyy vaatimus ilmoittaa kokonaiskustannukset, ja sopimuksissa suljetaan pois toimeksisaajan mahdollisuus tehdä voittoa. Komissio on pannut merkille tilintarkastustuomioistuimen lausunnon ja ottaa sen huomioon laatiessaan seuraavan puiteohjelman sääntöjä. Komission suorittamat tarkastuskäynnit 31. Komissio on samaa mieltä siitä, että alkuvaiheen tarkastuskäynnit ovat välttämättömiä. Tästä syystä komissio on tilintarkastustuomioistuimen mainitseman ajanjakson 1996-1999 jälkeen tehostanut tarkastustoimintaansa ja viime vuosina lisännyt satunnaisten tarkastuskäyntien määrää. Neljännen puiteohjelman TMR-ohjelmassa on tehty tai on meneillään 30 tarkastusta. Näistä 30 tarkastuksesta: - 13 on valmistunut vuodesta 1999, - 5 on meneillään, - 12 on määrä aloittaa vuonna 2001. KYSELYTUTKIMUKSEN TULOKSET 33. Komissio on tutustunut mielenkiinnolla vastauksiin, joita toimeksisaajat ovat antaneet tilintarkastustuomioistuimen TMR-ohjelmaa koskevassa kahdessa kyselytutkimuksessa. Se panee merkille vastausten suuren määrän ja on tyytyväinen siitä, että niiden sisältö on pääosin myönteinen kaikilla TMR-ohjelman aloilla. 34. Suurten tutkimuslaitosten käyttömahdollisuuksiin liittyvässä toimessa tuettujen laitosten toistuva osallistuminen peräkkäisiin ohjelmiin ja niihin liittyviin TTK-hankkeisiin ja yhteistyöverkkoihin selittyy sillä, että tämä toimi kohdistuu laitoksiin, jotka ovat ainutlaatuisia tai harvinaisia ja jotka tarjoavat käyttäjille keskeisiä palveluja. 35. Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnon, jonka se on tehnyt komission toimeksisaajille tarjoamista palveluista, ja erityisesti yleisen tyytyväisyyden ehdotuspyyntö- ja valintamenettelyihin. 36. Komission yksiköt pyrkivät tarjoamaan nopeaa ja tehokasta apua kaikkiin toimeksisaajien ja koko tutkimusyhteisön tiedusteluihin. Tätä palvelua helpottaa oma Internet-verkkosivu, jota pidetään jatkuvasti ajan tasalla. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET Päätelmät Ehdotusten valitseminen 37. Tutkimuksen kaltaisella alalla, jolle on usein tyypillistä korkean tason asiantuntijoiden keskittyminen johtaville tieteen aloille ja vuorovaikutus näillä aloilla, eturistiriitojen mahdollisuutta ei voi lähtökohtaisesti sulkea pois. Arvioinnin kaksivaiheinen rakenne ja kunkin ehdotuksen arviointi kahteen kertaan asiantuntijoiden toimesta - ensin henkilökohtaisesti ja sen jälkeen yhteisesti paneelissa - varmistaa kuitenkin tasapainon mahdollisten eturistiriitojen ja arviointien laadun välillä. Tätä rakennetta on tehostettu viidennessä puiteohjelmassa huomattavasti useilla keinoilla: riippumattoman asiantuntijan asemaa koskevat säännöt on vahvistettu, ja kunkin arvioijan sopimukseen liitetään yksityiskohtaiset ohjeet, menettelysäännöt ja puolueettomuusvakuutus, joka asianomaisen on allekirjoitettava. Se tosiasia, että pöytäkirjoissa ei anneta yksityiskohtaisia tietoja keskusteluista, jotka johtivat niiden ehdotusten asettamiseen paremmuusjärjestykseen, joita paneeli ehdottaa komission rahoitettavaksi, ei kyseenalaista arvioinnin lopullista tulosta eikä ole osoitus rahoitusmenettelyn puutteellisesta avoimuudesta. Katso myös vastaukset kohdissa 41 (a), (b) ja (c). Sopimusten hallinnoinnin valvonta 39. Hyväksymisasteen mahdolliset vaihtelut eri ohjelmissa johtuvat eri suuruisista määrärahoista, joita erityisohjelmilla on käytettävissään. Komissio on ehdottanut, että seuraavassa puiteohjelmassa Marie Curie -apurahat sisältyvät yhteen ainoaan toimintalinjaan. Suositukset Ehdotusten valinta 41. (a) Komissio on samaa mieltä tilintarkastajien kanssa siitä, että eturistiriitojen torjuminen on tärkeä huomioon otettava tekijä arvioijia valittaessa, mutta ei suinkaan ainoa. Komission yksiköiden on tutkittava tarkasti asiantuntijoiden ansioluettelot voidakseen varmistaa, että valituiksi tulevat vain sopivimmat ihmiset, joilla on tarvittava kokemus ja pätevyys sekä muut ominaisuudet (korkeakoulu-/teollisuustausta, sukupuoli, kansallisuus, kielitaito jne.). Avoin hakemuspyyntö arvioijille ehdotusten arvioimiseksi viidennessä puiteohjelmassa ja yleinen kaikkien ohjelmien asiantuntijatietokanta ovat jo parantaneet prosessin avoimuutta. (b) Mahdollisten eturistiriitojen torjumisesta on tarkat määräykset viidettä puiteohjelmaa koskevassa arviointioppaassa. Eturistiriitojen torjumisen varmistaa asiantuntijan kanssa tehtävä sopimus, johon liitetään yksityiskohtaiset ohjeet, menettelysäännöt ja puolueettomuusvakuutus, joka on allekirjoitettava. Viidennen puiteohjelman useimmissa ohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä asiantuntijat kutsutaan keskitetysti tiettyyn paikkaan suorittamaan arviointi. Kuitenkin jos aika sallii ja kaupallinen arkaluontoisuus ei ole rajoittava tekijä, ehdotukset voidaan lähettää asiantuntijoille joko sähköisesti tai paperiversioina, jotta he voivat tehdä ensimmäisen arvioinnin työskentelypaikassaan. Jos jälkimmäistä vaihtoehtoa käytetään, siitä mainitaan selkeästi ehdotuspyynnön kaikessa julkisessa dokumentaatiossa. Tulevaisuutta silmällä pitäen komissio tutkii, onko mahdollista käyttää ehdotusten sähköistä etäarviointia, jota monet kansalliset viranomaiset käyttävät. Kaikessa etäarvioinnissa on tietenkin otettava huomioon kaupallinen luottamuksellisuus ja arvioitavien ehdotusten luonne. (c) Viidennestä puiteohjelmasta alkaen eri päätöksentekotasoilla on käytetty vakiomenettelyjä. Asiantuntijat tutkivat heille annetut ehdotukset henkilökohtaisesti ja täyttävät kunkin ehdotuksen arviointilomakkeen kommentteineen ja arvosanoineen. Kun kaikki asiantuntijat ovat saaneet henkilökohtaiset arviointinsa valmiiksi, paneeli kokoontuu keskustelemaan annetuista arvosanoista. Komission virkailija toimii ryhmässä välittäjänä. Tässä kokouksessa asiantuntijat pyrkivät pääsemään yksimielisyyteen kunkin perusteryhmän lopullisesta arvosanasta ja ehdotuksen yleisarvosanasta. He perustelevat antamansa arvosanat kommentein, jotka voidaan toimittaa palautteena ehdotuksen koordinoijalle, ja laativat arviointiraportin tiivistelmän, jonka he kaikki allekirjoittavat. Yhteistyöverkkoja ja tutkimuslaitosten käyttömahdollisuuksia koskevassa toimessa toimii nykyisin paneelin nimeämä esittelijä, jonka tehtävä on laatia päätöksen perustelut. Sopimusten hallinnoinnin valvonta 42. Komissio on jo TMR-ohjelman yhteistyöverkkoja koskevassa toimessa toteuttanut eri toimia sen varmistamiseksi, että verkon osallistujat ovat hyvin perillä verkkohankkeen taloudellisesta ja yleisestä hallinnosta. Sopimuksista neuvoteltaessa kaikki verkon koordinoijat kutsuttiin Brysseliin keskustelemaan verkon toimintaa koskevan sopimuksen toteuttamisesta ja sen rahoitusnäkökohdista. Erityistä huomiota näissä seminaareissa kiinnitettiin nuorten tutkijoiden kelpoisuusperusteisiin. Komissio on myös toimittanut verkon kumppaneille ohjeet kustannusselvitysten laatimiseksi. Nämä ohjeet ovat tiivistelmä sopimuksen tukikelpoisia kustannuksia koskevista perusmääräyksistä, ja niissä kuvataan erityisesti kaikki nuorten tutkijoiden nimittämiseen liittyvät asiat. Komissio on asettanut kaikki asiaan liittyvät asiakirjat Internetiin (http://www.cordis.lu/fp5/management/home.html) ja tulee jatkossa edelleen parantamaan Cordis-verkkosivun käyttäjäystävällisyyttä. 43. TMR-ohjelman toimea "Suurten tutkimuslaitosten käyttömahdollisuudet" koskevassa mallisopimuksessa olevia määräyksiä tositeasiakirjoista on edelleen kehitetty viidennessä puiteohjelmassa muun muassa siten, että niihin on kirjattava kaikkien sopimuksen nojalla käyttöoikeuksia saaneisiin käyttäjäryhmiin kuuluvien käyttäjien infrastruktuurissa viettämä aika, heidän kansalaisuutensa, työpaikkansa ja heille tarjottu käyttöoikeus. Toimeksisaajia pyydetään kiinnittämään erityistä huomiota matka- ja oleskelukustannuksiin liittyviin mahdollisiin ongelmiin. Nämä näkökohdat otetaan huomioon kehitettäessä uusia rahoitusvälineitä seuraavaan puiteohjelmaan. 44. Komissio on vahvistanut, että yksikkökustannuksiin perustuva käyttömaksujärjestelmä, jossa yksikkökustannusten laskelma perustuu laitoksen vuotuisiin käyttökustannuksiin ja tarjolla olevien käyttömahdollisuuksien kokonaismäärään, on tehokas toimintatapa. Järjestelmää on jatkettu viidennessä puiteohjelmassa, ja se tulisi säilyttää seuraavassakin puiteohjelmassa. Sopimusten neuvottelusta vastaavat komission yksiköt, mukaan luettuina sekä tieteellisten että hallinnollisten/taloudellisten yksiköiden henkilöstö, tekevät kaikki tarpeelliset toimet näiden kustannusten oikean laskennan varmistamiseksi. Joillekin käyttömahdollisuuksia koskeville sopimuksille on määrä tehdä seurantatarkastus sen varmistamiseksi, että sovittu käyttömaksujärjestelmä oikea ja toimiva. 45. Komissio on suorittanut TMR-ohjelman väliarvioinnit ottaen huomioon sopimusten todellisen keston. Komissio pitää teknisiä tarkistuksia ja ohjelman valvonnan ja arvioinnin kokonaisprosessia äärimmäisen tärkeänä sopimusten paremmalle hallinnoinnille ja koko ohjelmalle, ja se on tehostanut tätä prosessia entisestään viidennessä puiteohjelmassa. 46. Seuraavaa puiteohjelmaa silmällä pitäen komissio on ehdottanut, että kaikkia Marie Curie -apurahoja hallinnoidaan yhdessä toimintalinjassa yhden linjan alaisuudessa. 47. Komission yksiköt pyrkivät jatkamaan perinnettään tarjota luotettavaa ja tehokasta palvelua toimeksisaajille ja koko tiedeyhteisölle ja antamaan nopeasti seikkaperäisiä vastauksia kyselyihin, joita tulee hakijoilta, toimeksisaajilta, käyttäjiltä ja koko tiedeyhteisöltä. 48. Komissio on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen suosituksesta, joka koskee Marie Curie -järjestön jatkorahoituksen ehtoja. 49. Tällaisia tarkastuksia on viidennestä puiteohjelmasta alkaen tehty järjestelmällisesti. 50. Yleisesti ottaen komissio on tehostanut tarkastustoimintaansa ja viime vuosina lisännyt satunnaisten tarkastuskäyntien määrää. TMR-ohjelmaa seuraava tutkijavoimavaraohjelma (IHP) (ks. kohta 31) kuuluu yleisen tarkastusjärjestelmän piiriin minkä tahansa muun TTK-ohjelman tavoin.