EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel 7.10.2002
KOM(2002) 548 lopullinen
2002/0242 (CNS)
NEUVOSTON DIREKTIIVI
kolmansien maiden kansalaist en maahantulon ja oleskelu n edellytyksistä opiskelua,
ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä tai varten
(komission esittämä)
2PERUSTELUT
1. TAUSTA
1.1. Kuten vapauteen, turvallisuuteen ja oi keuteen perustuvan alueen toteutumisen
seuraamista Euroopan unioni ssa koskevan tulostaulun1 tavoitteissa todetaan, komissio
esittää direktiiviehdotuksen kolmansien maiden kansalaisten maahan tulon ja oleskelun
edellytyksistä opiskelua, ammatillista koulut usta tai vapaaehtoistyötä varten. Tämä
ehdotus täydentää maahantu losta palkkatyötä varten2 ja perheenyhdistämisestä3 jo
tehtyjä aloitteita kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelunedellytyksiä koskevien kansallisten lainsäädäntöjen lähentämiseksi. Tavoitteena onluoda yhteinen kattava säädös kehys, jolla säännellään ko lmansien maiden kansalaisten
maahantuloa heidän oleskelunsa tarko ituksen perusteella. On päätetty luopua
ehdotuksesta, joka sääntelisi kattavasti kolmansie n maiden kansalaisten maahantuloa
muita tarkoituksia varten kui n mitä muissa direktiiviehdotuks issa on jo esitetty ja joka
olisi ollut eräänlainen vastine oleskel uoikeudesta 28 päivänä kesäkuuta 1990 annetulle
neuvoston direktiiville 90/364/ETY
4. Viimeksi mainittu direktiivi koskee sellaisia
yhteisön kansalaisia, joilla ei ole oleskeluoikeutta muiden yhteisön oikeudensäännösten nojalla. Näyttää itse asiass a siltä, että maahanmuuttoa koskevien
kansallisten lainsäädäntöjen lähentämisen tässä vaiheessa tällaisten henkilöidenrajoitettua maahantuloa voidaan säädellä riittävästi jäsenvaltioiden omallalainsäädännöllä. Jos tällaisia  yhteisiä sääntöjä tarvit aan tulevaisuudessa, komissio
varaa itselleen mahdollisuuden käyttää al oiteoikeuttaan yhteisön lainsäädännön
täydentämiseksi. Komissio on nyt esittänyt kaikki maahanmuuttopolitiikan alaankuuluvat ehdotukset, joita tarvitaan Amster damin sopimuksella muutetun Euroopan
yhteisön perustamissopimuksen 63 ar tiklan ensimmäisen kohdan 3 alakohdan
a alakohdan ja 4 alakohdan täytäntöönpane miseksi. Tampereella 15. ja 16. lokakuuta
1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto toteaa pääte lmissään, että "tar vitaan kolmansien
maiden kansalaisten maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä koskevan kansallisenlainsäädännön lähentämistä" ja se "pyytää neuvostoa tekemään pikaisesti päätöksiä
komission ehdotusten perusteella". Komissio on nyt omalta osaltaan täyttänyt kyseisen
toimeksiannon.
1.2. Maahantulo opiskelua, ammatillista koulut usta tai vapaaehtoistyötä varten on
määritelmän mukaisesti tilapäistä ja vastaanottavan valtion työmarkkinoistariippumatonta. Muutto ulkomaille on hyödyksi  niin muuttajalle itselleen kuin tämän
lähtövaltiolle ja vastaanottavalle valtiollekin ja parantaa yleisesti kulttuurienkeskinäistä ymmärrystä. Kolmansien maid en kansalaisten maahantuloon koulutusta
varten on perinteisesti suhtauduttu my önteisesti, varsinkin kun kyseessä ovat
korkeakouluopiskelijat, niin kuin voidaan todeta kolmansien maiden kansalaisten
                                                
1 Tulostaulun puolivuotispäivitys, vuoden 2002 alkupuolisko, KOM(2002) 261, s. 23.
2 Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun
edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista varten (KOM(2001) 386).
3 Ehdotus direktiiviksi oikeudesta perheen yhdistämiseen (KOM(1999) 638), muutettu direktiiviehdotus
oikeudesta perheen yhdistämiseen (KOM(2000) 624) ja muutettu direktiiviehdotus oikeudestaperheenyhdistämiseen (KOM(2002) 225).
4 EYVL L 180, 13.7.1990, s. 26.
3pääsyä jäsenvaltioiden alueelle opiskelua varten koskevasta päätöslauselmasta5, jonka
neuvosto antoi 30. marraskuuta 1994 Maastric htin sopimuksella luodun oikeus- ja
sisäasioiden yhteistyön puitteissa. Eräissä jäsenvaltioissa toteutetaan lisäksi toimia,jotka ovat kolmansista ma ista saapuvien opiskelijo iden kannalta vieläkin
houkuttelevampia.
1.3. Koskaan aikaisemmin eivät yhtä useat opisk elijat ole voineet osallistua kansainvälisiin
vaihto-ohjelmiin. Kansainvä lisen opetuksen kysyntä ja opiskelijoiden liikkuvuus
kasvavat jatkuvasti. Euroopan yhteisön koul utusalan ja ulkosuhteiden alan tavoitteisiin
kuuluu markkinoida jä senvaltioita yhdessä merkittävä nä koulutusalan osaamisen
alueena sekä jakaa tietoa paremmin maailmassa, mikä edistää sille tärkeiden arvojen,kuten ihmisoikeuksien, kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteen, levittämistä.Bolognassa 19. kesäkuuta 1999 kokoontuneen 29 eurooppalaisen opetusministerin
yhteisessä julistuksessa todetaan: "K aikkien kulttuurien elinvoima ja tehokkuus
voidaan mitata sillä vetovo imalla, mikä sillä mu ille maille on. Halu amme varmistaa
että Euroopan korkeakouluj ärjestelmällä on ainutl aatuisten kulttuuri- ja
tiedetraditioidemme arvoist a, maailmanlaajuista vetovoimaa." Eräät kokemukset
osoittavat, että kolma nsien maiden kansalaisten hyväksyminen suurin joukoin erilaisiin
eurooppalaisiin koulutuslaitoksiin, varsinkin master- ja tohtorita solle, voi vaikuttaa
suotuisasti koulutusjärjestelmien laatuun ja kehitykseen Euroopassa. Laitokset
motivoituvat laatimaan yhä useampia korkealaatuisia opetusohjelmia, jotka soveltuvatopetuksen kansainvälisyysvaatimuksiin ja  opiskelijoiden liikkuvuuden lisääntymiseen.
Tämän direktiiviehdotuksen tarkoituksen a on varmistaa, e ttä jäsenvaltioiden
kansallisten lainsäädäntöjen, jotka koskevat opiskelua varten tapahtuvan kolmansienmaiden kansalaisten maahantulon ja oleske lun edellytyksiä, lähentäminen tukee näiden
tavoitteiden saavuttamista edistämällä heidän maahan tuloaan. Direktiiviehdotuksella
tuetaankin välillisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklassa
mainitun korkealaatuisen koulutuksen kehittä misen tavoitteen saavuttamista. Yhdessä
"Erasmus World" -ohjelman
6 perustamista koskevan ehdotuksen kanssa tämä
direktiiviehdotus on osa strategiaa, jo lla pyritään yhteistyön vahvistamiseen
kolmansien maiden kanssa korkea-asteen  koulutuksen alalla, mistä komissio on
antanut 18. heinäkuuta 2001 tiedonannon7.
1.4. Eräät jäsenvaltiot anta vat kolmansien maiden kansalaisille yhä useammin
mahdollisuuden jäädä maahan opi ntojen päätyttyä työntekijöinä, ainakin määräajaksi,
paikatakseen ammattitaitoisen työvoima n puutetta työmar kkinoilla. Tällaiset
muutokset opiskelijasta työntekijäksi kolma nsien maiden kansalaisten kohdalla on
tarkoitus kattaa ehdotuksessa neuvoston dire ktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten
maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistäammatinharjoittamista
8 varten. Kyseisen direktiiv iehdotuksen 5 artiklassa sallitaan
oleskelulupahakemuksen jättäminen "suoraan kyseisen jäsenvaltion alueella, jos hakija
                                                
5 EYVL C 274, 19.9.1996, s. 10.
6 Ehdotus: Euroopan Parlamentin ja neuvoston päätös ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen
koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen yhteisymmärryksen edistämiseksi kolmansienmaiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (KOM(2002)401).
7 KOM(2001) 385.
8KOM(2001) 386.
4jo asuu tai oleskelee laillisesti kyseisen jäsenvaltion alueella". Kuitenkin halu tukea
kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa opiskelua varten edellyttää, että unionija jäsenvaltiot toteu ttavat rinnakkaistoimenp iteitä etelästä pohjoiseen virtaavan
aivovuodon vähentämiseksi. Tämä aivovuoto ei  ole koskaan ollut yhtä vuolasta.
Tällaiset rinnakkaisto imet ovat osa Tampereen huippukokouksen päätelmissä
tarkoitettuja yhteisen maahanmuuttopolitiikan laatimiseksi välttämättömiä toimia, joitaon toteutettava yhteistyössä lähtömaiden kanssa ja joiden tavoitteena on täyttääyhteisön ja jäsenvaltioiden 23. kesäkuuta 2000 tehdyn Cotonoun sopimuksen13 artiklan 4 kohdan 3 alakohdan sitoumus va lvoa, että kansallis ten ja alueellisten
yhteistyöohjelmien tavoitteena on AKT-va ltioiden kansalaisten sijoittuminen
ammattiin omassa maass aan, silloinkin kun koulutus  tapahtuu jä senvaltiossa.
1.5. Samalla kun halutaan tukea kolmansien maiden kansalaist en maahanpääsyä opiskelua,
ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten, on jatkuvasti turvattava yleinen
järjestys ja turvallisuus. Ehdotuksen säännöks et ovat riittävän laaj at ja ne antavat
jäsenvaltiolle niiden tarvitsemaa liikkumavaraa, jotta ne voivat evätä yleistä järjestystä
tai turvallisuutta uhkaavien ko lmansien maiden kansalaisten  maahantulon tai lopettaa
heidän oleskelunsa (5 artikla ja 15 artiklan 2 kohta) . Se, että tämän
direktiiviehdotuksen kattamien eri oleskelulupien voimassaoloaika on enintään yksi
vuosi poikkeustapauksia lukuun o ttamatta tai että ne on yleens ä uusittava vuosittain,
auttaa jäsenvaltioita harjo ittamaan tiukkaa valvontaa.
2. EHDOTUKSEN TAUSTA JA YH TEENSOPIVUUS MUIDEN KOMISSION
ALOITTEIDEN KANSSA
2.1. Jo aikaisemmin laaditut yhteisön säädöks et tai ehdotukset ova t kattaneet tämän
direktiiviehdotuksen tavoitteen kokonaan tai osittain. Kolmansien maiden kansalaisten
pääsyä jäsenvaltioiden alueelle opiskel ua varten koskevan ministerineuvoston vuonna
1994 antaman päätöslauselman (ks. koht a 1.2. edellä) lisäksi komission vuonna 1997
hyväksymä ehdotus neuvoston säädöksek si kolmansien maiden kansalaisten
jäsenvaltioihin pääsyn sääntöjä koskevan yleissopimuksen tekemisestä9 käsittää
maahanpääsyä opiskelua ja ammattikoulutusta  varten sekä muita tarkoituksia varten
koskevia säännöksiä, mutta as ian käsittely ei ole jat kunut Amsterdamin sopimuksen
voimaantulon vuoksi.
2.2. Tämän direktiiviehdotuksen valmiste lun pohjana oli komission pyynnöstä
Kansainvälisen maahanmuuttopolitiikan ke hittämiskeskuksen l aatima vertaileva
tutkimus. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto julkaisi kyseisen
tutkimuksen tulokset vuonna 2001 nimellä "Ad mission of third country nationals to an
EU Member State for the purposes of stud y or vocational training and admission of
persons not gainfully employed". Tätä direktiiviehdotusta va lmisteltaessa komissio
järjesti myös lukuisia kuulemisia sisäises tä keskusteluasiakirjasta. Komissio on
järjestänyt kahdenvälisiä  tilaisuuksia jäsenvaltioiden  viranomaisia edustavien
valtuuskuntien kuulemiseksi, minkä lisäksi se on kuullut myös lukuisia eurooppalaisia
ja jäsenvaltioiden koulutusal an, ammatillisen koulutuksen alan, vapaaehtoistyö- ja
                                                
9EYVL C 337, 7.11.1997, s. 9.
5siirtolaisjärjestöjen sekä työmarkkinaosapuolten edustajia. Tämä on täydentänyt ja
parantanut ehdotus ta useilta kohdin.
3. EHDOTUKSEN TAVOITTEET JA YLEISKATSAUS
3.1. Ehdotuksessa erotetaan toisistaan neljä kolmansien maiden kansalaisten
henkilöryhmää: opiskelijat, oppil aat, palkattomat harjoittelijat ja
vapaaehtoistyöntekijät. Maahantulo opisk elua varten koskee lähinnä korkea-asteen
koulutusta yksinkertaisesti sen vuoksi, että korkea-ast een opiskelijat liikkuvat eniten
maasta toiseen, ja sellais ta ammatillista koulut usta, jonka tarkoituksena on hankkia
ammattitaito yksityisessä tai julkisessa yrityksessä taikka julkisessa tai yksityisessäammatillista koulutusta järjes tävässä elimessä. Direktiiviehdotukseen on sisällytetty
säännöksiä oppilasvaihdon edistämiseksi Eu roopan unionin ja kolmansien maiden
keskiasteen oppilaitoksien vä lillä tarkoituksena kannust aa kolmansien maiden nuoria
tutustumaan eurooppalaiseen kulttuuriin, jotta nämä innostuisivat tulemaan
myöhemmin takaisin suorittamaan korkea-asteen opintoja heidät jo kerranvastaanottaneeseen jäsenvalti oon. Direktiiviehdotus käsittää myös säännöksiä, jotka
koskevat vapaaehtoistyöntekijöitä, joilla on eräissä tapauksissa vaikeuksia saadaoleskelulupaa, koska he eivät ole (palkkaa saavia) työntekijöitä eivätkä opiskelijoita(jotka on hyväksytty koulutuslaitokseen), jo ten joskus katsotaan, etteivät he kuulu
mihinkään siirtolaisryhmään.
3.2. Maahanpääsyn yleisten edellytyst en lisäksi ehdotuksessa määritetään
erityisedellytykset kullekin mainitulle neljälle henkilöryhmälle. Erityisedellytykset onlaadittu mahdollisimman objektiivisesti, jotta edistettäisiin 1.2. ja 1.3. kohdassa
mainituista syistä tulevien henkilöiden maahanpääsyä mutta säilytettäisiinjäsenvaltioiden harkintavalta. Kolmansien maiden kansalaisten opiskelua, ammatillistakoulutusta tai vapaaehtoistyötä varten tapa htuvan maahantulon tärkeimpänä perusteena
on oltava se, että heidät  on hyväksytty asianmukaiseen koulutuslaitokseen, he
osallistuvat oppilasvaihto-ohj elmaan, he ovat allekirjo ittaneet ammatillista koulutusta
koskevan sopimuksen tai he osallistuva t vapaaehtoistyöohjelmaan, minkä lisäksi
heidän on vakuutettava, että heillä on riittävät vara t kattamaan oleskeluaikansa tarpeet.
Mitä tulee varoja koskevaan edellytyksee n, on ehdotettu, että jä senvaltiot julkaisevat
opiskelijoilta ja harj oittelijoilta vaadittavien varo jen vähimmäismäärän kuukautta
kohden. Oppilaiden ja vapaaehtoistyöntek ijöiden varoja koskevasta kysymyksestä
voidaan taas todeta, että oppilaiden sijoitusperheet tai järjestö, joka vastaanottaavapaaehtoistyöntekijät vapaaeh toistyöohjelman puitte issa, vastaavat heidän tarpeistaan.
3.3 Opiskelijoiden liikkuvuutta jä senvaltioiden välillä on hel potettava, jotta Euroopan
unioni voi paremmin ottaa huomioon koulutuks en kansainvälistymis en. On erotettava
toisistaan kaksi tilannetta. Ensinnäkin Eur oopan unioniin opiskelemaan hyväksyttyjen,
tämän direktiiviehdotuksen 7 ar tiklassa tarkoitettu jen kolmansien maiden kansalaisten
tilanne. Kun heille on kerran myönnetty maahanpääsy yht een jäsenvaltioon, heillä on
tarkoin määritellyin edellytyksin oikeus oleskella toisessa jäsenvaltiossa suorittaakseensiellä osan aloittamastaan opinto-ohjelmasta tai täydentääkseen sitä toisella opinto-ohjelmalla. Toiseksi Eur oopan unionissa jo oleskele vien kolmansien maiden
kansalaisten tilanne, jota ei koske yksikä än tämän direktiiviehdotuksen säännös, koska
siitä säädetään pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta tehdyn
6direktiiviehdotuksen 16 artikla n 1 kohdassa. Kun he ovat sa aneet pitkään oleskelleen
kansalaisen aseman (t ai ovat oleskelleet maassa laillis esti keskeytyksettä viisi vuotta),
heillä on oikeus oleskella tois essa jäsenvaltiossa opiskellakseen siellä tai hankkiakseen
ammatillisen koulutuksen. Ehdot uksessa on sitä paitsi s äännöksiä kolmansien maiden
kansalaisten osallistumisen helpottamiseksi sellaisiin yhteisön ohjelmiin, joillapyritään edistämään liikkuvuutta Euroopa n unionissa tai Euroopan unioniin (ks.
5 artiklan 2 kohta).
3.4. Jotta otettaisiin huomioon koulutuskustannukset  ja se, että opisk elijat joutuvat yhä
useammin työskentelemään opi ntojensa aikana, ehdotukse ssa myönnetään yleisesti
opiskelijoille sekä mahdollises ti myös palkattomille harjo ittelijoille rajoitettu pääsy
työmarkkinoille. Kukin jäsenvaltio vahvistaa sallitun enimmäistyötuntimäärän, joka on10–20 tuntia viikossa. Jäse nvaltiot voivat myös säätää , että asianomaisilla on
velvollisuus tehdä ennakkoilmoitus ansiot oiminnasta edellä mainitun rajoituksen
noudattamisen valvonnan helpottamiseksi.
3.5. Ehdotuksessa on myös menettelyjä koskevia säännöksiä, joiden mukaan oleskelulupaa
voidaan hakea paikan päällä, mikä ei ole mahdollista lyhytaikaisen viisumin haltijoille.Ehdotuksessa säädetään myös, että oleske lulupa on myönnettävä  90 päivässä, silloin
kun hakemus on täydellinen. Li säksi ehdotuksen perustana on eräiden jäsenvaltioiden
hyviä käytänteitä, joilla pyritään nope uttamaan opiskelijoiden ja oppilaiden
maahantuloa koskevia menettelyjä, jotta kyseisten käytäntöjen soveltaminen yleistyisiEuroopan unionissa. Esimer kkinä tällaisista käytänteistä on sopimusten
allekirjoittaminen jäsenvaltioiden maahanmuuttoalalla toimivaltaisten viranomaisten jakoulutuslaitosten tai vaihto-oppilasjär jestöjen välillä. Jä senvaltioita pyydetään
lisäämään tiedotuspolitiikkansa avoimuutta ja varmistamaan, että kolmansien maidenkansalaisilla on mahdollisuus saada lähtömaass aan tietoa sellaisista  koulutuslaitoksista,
opinto-ohjelmista ta i ammatillisista koulutusohjelmista , joihin he voivat päästä
Euroopan unionin jäsenvaltioissa , sekä maahantuloa koskevista edellytyksistä ja
menettelyistä Euroopa n tarjoamien opiskel u- ja ammatillisten
koulutusmahdollisuuksien edistämis eksi kolmansissa maissa.
4. OIKEUSPERUSTA
4.1. Ehdotuksen oikeusperusta on määritett y sen tavoitteen perusteella. Ehdotuksen
tavoitteena on säätää niistä edellytyksistä ja menettelyistä, jotka koskevat kolmansienmaiden kansalaisten tuloa jäsenvaltioiden alueelle ja oleskelua siellä opiskelua,ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten. E hdotus ei siis koske lainkaan
koulutuslaitosten pääsyvaatimuks ia eikä erila isiin ammatillisiin
koulutusvaihtoehtoihin hyväksymisen edelly tyksiä, jotka ovat ede lleen jäsenvaltioiden
ja mahdollisesti laitosten, elinten tai yritysten itsensä vastuulla. Tällä direktiivillä eisiis pakoteta jäsenvaltioita avaam aan koulutusverkkoj aan tai ammatillisia
koulutusvaihtoehtojaan kolmansien maiden kansalaisille sen vuoks i, että heillä ei
tällaisia mahdollisuuksia ole, ei kä perustamaan tässä direktiiv issä tarkoite ttuja erilaisia
ammatillisen koulutuksen muotoja (esim.  ammattiin oppimist a harjoittelemalla
yrityksessä), joita niissä ei ole. E hdotuksen oikeusperustana on 1. toukokuuta 1999
voimaan tulleella Amsterdamin sop imuksella muutetun Euroopan yhteisön
perustamissopimuksen 63 artiklan ens immäisen kohdan 3 alakohdan a alakohta ja
74 alakohta. Kyseisessä artiklassa määrätään, että neuvosto toteuttaa
"maahanmuuttopolitiikkaa koskevia toimenpiteitä seuraavilla aloilla: a) maahantuloaja oleskelua koskevat edellytykset sekä menettelyt ja määräykset pitkäaikaistenviisumien ja oleskelulupien myöntämisessä jäsenvaltioissa, mukaan lukien perheidenyhdistäminen".
4.2. Tätä direktiiviehdotusta hy väksyttäessä on näin ollen noudatettava Euroopan yhteisön
perustamissopimuksen 67 artiklaa, jonka  mukaan neuvosto tekee ratkaisunsa
yksimielisesti komission ehdotuksesta tai jä senvaltioiden aloitteesta ja Euroopan
parlamenttia kuultuaan. Koska dire ktiiviehdotus perustuu kyseisen
perustamissopimuksen IV osastoon, Tanska ei osallistu sen te kemiseen, se ei sido
Tanskaa eikä Tanska ole sen soveltamis en kohteena Euroopan unionista tehtyyn
sopimukseen ja Euroopan yhteisön perust amissopimukseen liitetyn Tanskan asemaa
koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan nojalla. Direktiiviä ei sovelleta myöskäänYhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin Euroopan unionista tehtyynsopimukseen ja Euroopan yhteisön peru stamissopimukseen liitetyn Yhdistyneen
kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskeva n pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan nojalla.
5. TOISSIJAISUUS JA SUHTEELLISUUS
5.1. EY:n perustamissopimuksen IV osaston "Viisumi-, turvapaikka- ja
maahanmuuttopolitiikka sekä muu henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyväpolitiikka" mukaan Euroopan yhteisöllä ei ole yksinomaista toimivaltaa ja näin ollentoissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti se voi toimia vain siinätapauksessa ja vain siin ä laajuudessa kuin jäsenvaltiot eivät voi riittä vällä tavalla
toteuttaa suunnitellun toiminna n tavoitteita, jotka toiminna n laajuuden tai vaikutusten
takia voidaan tämän vuoksi toteuttaa pare mmin yhteisön tasolla . Yhteisön toiminnassa
ei saada ylittää sitä, mikä on tarpeen tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.Direktiiviehdotus on näiden  kriteerien mukainen.
5.2. Kolmansien maiden kansalaisten maahantu lon edellytykset opiskelua tai ammatillista
koulutusta varten poikkeavat nykyisellään  suuresti toisistaan eri jäsenvaltioissa.
Tämän direktiivin ensisijaisena tavoitteena on määritellä yhteisön tasollayhdenmukainen säädöskehys, joka kos kee kolmansien maiden kansalaisten
maahantulon ja oleskelun edellytyksiä jä senvaltioiden alueella  yli kolmen kuukauden
ajan edellä mainittuja tarkoituksia varten, sekä menettelyjä, joiden mukaanjäsenvaltiot myöntävät oleskeluluvat tällaista maahantuloa ja oleskelua varten. Tätätavoitetta ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin. Lisäksitavoitteena on markkinoida koko Euroopa n unionia merkittävänä ammatillisen ja
muun koulutuksen osaamisen alueena, mik ä voidaan saavuttaa paremmin yhteisön
tasolla.
5.3. Säädöstyypiksi ehdotetaan direktiiviä, koska  näin voidaan määrittää yleiset periaatteet
ja jättää kuitenkin niiden jäsenvaltioiden, joille direktiivi on osoitettu, valittavaksimuodot ja keinot näiden periaatteiden tä ytäntöönpanemiseksi oman lainsäädäntönsä ja
kansallisten olosuhteidensa kannalta tarkoituksenmukais immalla tavalla . Ehdotuksessa
viitataan jäsenvaltioiden omiin lainsääd äntöihin ja hallinnollisiin käytäntöihin
määritettäessä käsitteitä kor kea-asteen, ammatillinen ja  keskiasteen oppilaitos ja
ammatillista koulutusta järjes tävä elin sekä niiden hyväksyntää ja suoritusten
tunnustamista koskevia vaatimuksia, sillo in kun se on tarpee n, sekä sellaisia
8kieltenopetusta järjestäviä koulutusyksiköitä  ja kursseja, joihin  kolmansien maiden
kansalaiset voivat hakea. Eräät edellyty kset eivät ole pakollisia vaan kuuluvat
jäsenvaltioiden harkintavaltaan  (5 artiklan 1 kohdan d alakohta, 6 artiklan 1 kohdan c
ja d alakohta sekä 9 artiklan c alakoht a). Tällaisia edellytyksiä ovat tosite
koulutuslaitoksen vaatiman ilmoittautumis maksun ja oleskelulupahakemuksen
käsittelymaksun suorittamisesta  tai hakijan kie litaito. Ehdotuksessa on myös otettu
huomioon se, että eräissä jäsenvaltioissa koulutuslait oksessa kirjoilla olevilla
henkilöillä on sairausvakuut us ilman eri toimenpiteitä (6 artiklan 2 kohta).
Direktiivissä ei säädetä opiskelijoilta tai palkattomilta harjoittelijoilta vaadittavienvarojen määrää, vaan jäsenvaltioiden on määriteltävä se itse, minkä jälkeen niitäkehotetaan julkistamaan se. Vastaavas ti joustavuuden vuoksi dire ktiivissä jätetään
muidenkin (esim. oppilaiden ja vapaaeht oistyöntekijöiden ikärajaa koskevien)
edellytysten vahvistaminen jäsenvaltioiden tehtäväksi. Tässä direktiivissä ei ylitetäsitä, mikä on tarpeen, myöskään menette lyjen nopeuttamisessa, vaan asetetaan
perinteinen kehys, jonka puitteissa jäsenvaltiot, koulut uslaitokset tai vaihto-
oppilasjärjestöt vahvistav at yhdessä oleskelulupien myöntämistä koskevat
yksityiskohtaiset säännöt sekä noudate ttavat lyhimmät mahdo lliset määräajat.
9ARTIKLAKOHTAISET PERUSTELUT
I luku
Yleiset säännökset
1 artikla
Tämän ehdotuksen tavoitteena on määrittää kolmans ien maiden kansalaisten maahantulon ja
oleskelun edellytykset jäsenvaltioiden alu eella opiskelua, amma tillista koulutusta tai
vapaaehtoistyötä varten sekä oleskelul upien myöntämismenettely jä koskevat säännöt.
2 artikla
Tässä määritellään ehdotuksessa käytetyt kesk eiset käsitteet. Määrite lmissä otetaan huomioon
voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä jo käytetyt määritelmät.
a) "Kolmannen maan kansalainen" on he nkilö, jolla ei ole Euroopan unionin
jäsenvaltion kansalaisuutta, se kä kansalaisuudeton henkilö.
b) "Opiskelija" on lähinnä henkilö, joka on hyväksytty korkea-asteen
oppilaitokseen. Direktiiviehdotus kattaa yleisesti maahanpääsyn ammatillista
koulutusta varten. Direktiiviehdotuksen soveltamisalaan on sisällytetty myös
keskiasteen oppilaitoksi ssa annettava a mmatillinen koulutus, koska se on
merkittävä ammatillisen koulutuksen muot o, vaikka se ei olekaan korkea-
asteen koulutusta. Siitä voi myös olla hyötyä kolmansien maiden kansalaisille,
silloin kun kyseistä koulutusta ei ole tarjolla heidän lähtömaassaan. Sitä
vastoin muuta kuin ammatillista koulutusta  saavat keskiasteella opiskelevat
kolmansien maiden kansalaiset eivät periaatteessa pääse maahan tämändirektiivin perusteella, vaihto-ohjelmiin osallist uvia vaihto-oppilaita lukuun
ottamatta.
c) "Opinto-ohjelma" on kokopäiväinen lyhytkestoinen ohjelma, jonka
ulkopuolelle suljetaan iltakoulut, joih in osallistuvia kolmansien maiden
kansalaisia jäsenvaltiot eivät yleensä määrittele opiskelijoiksi. Opetuksenseuraamisen tarkoituksena on jonkin tutkinnon suorittaminen, mikä tarkoittaa,
että kuunteluoppilaat jäävät luonnollis esti tämän ehdotuksen ulkopuolelle.
d) "Oppilas" on henkilö, joka on hyvä ksytty keskiasteen oppilaitokseen.
Direktiiviehdotus kattaa oppilaiden liikkuvuuden ainoastaan jäsenvaltioiden
8 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaises ti hyväksymien järjestöjen vaihto-
ohjelmien puitteissa. Ehdotus  ei kata yksittäisten henkilöiden liikkuvuutta, jota
koskee edelleen jäsenvaltioiden kansallinen lainsäädäntö.
e) "Palkaton harjoittelija" on henkilö, joka seuraa palkatonta ammatillista
koulutusta 9 artiklan a kohda ssa tarkoitetun koulutuss opimuksen perusteella.
f) "Ammatillinen koulutus" kattaa kaikenlaisen ammatillisen koulutuksen:
keskiasteen ammatillisissa  oppilaitoksissa anne ttavan koulutuksen, jossa
pyritään hankkimaan ensimmäinen ammattipätevyys, samoin kuintäydennyskoulutuksen, jolla pyr itään parantamaan ammattitaitoa
10(perehdyttämiskoulutus tai eri koistuminen), ja ammatillisen
uudelleenkoulutuksen, kunhan koulutus on kokopäiväistä. Yksiköt, joissa
tällaista koulutusta voidaan seurata,  on määritelty laajasti jäsenvaltioiden
ammatillista koulutusta kos kevien järjestelmien m oninaisuuden vuoksi, sillä
ammatillisen koulutuksen järj estelmät vaihtele vat jäsenvaltiosta toiseen vielä
enemmän kuin muut koulutusjärjestelmät. Kyseiset yksiköt voivat olla julkisia
tai yksityisiä ammatillista  koulutusta järjestäviä elimiä, jotka jäsenvaltio on
hyväksynyt tai joita se rahoittaa kans allisen lainsäädäntönsä tai hallinnollisen
käytäntönsä mukaisesti, g alakohdassa mainittuja laitoksia  lukuun ottamatta,
sekä yksityisiä tai julkis ia yrityksiä niiden toiminna n oikeudellisesta muodosta,
koosta tai toiminnasta riippum atta, mukaan lukien myös
voittoatavoittelemattomat yritykset.
g) "Laitos" kattaa niin julkiset kui n yksityisetkin koulutuslaitokset, kunhan
jäsenvaltiot ovat hyväksyneet nämä yksityiset laitokset tai rahoittavat niitä.Niin korkea-asteen oppilaitosten ja keskiasteen oppilaitosten määritelmät kuinniiden hyväksymistä koskevat yk sityiskohtaiset säännöt (tunnustaminen
laajassa merkityksessä, jopa rekisteröityminen toimivaltaisessaviranomaisessa) määritellään kunkin jäsenvaltion kansallisessa
lainsäädännössä tai hallinno llisessa käytännössä niin kuin yleensä, kun on kyse
koulutusta ja ammatillista  koulutusta koskevan yhteisön politiikan alaan
kuuluvista yhteisön oikeuden säädöksistä  (ks. Euroopan parlamentin ja
neuvoston päätös N:o 253/2000/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000,
yhteisön koulutusalan Sokrates-to imintaohjelman tois esta vaiheesta
10). On
ehdotettu, että a mmatillista koulutusta järjestävät elimet rinnastetaan edellä
mainittuihin koulutuslaitoksiin, silloin  kun ne antavat koulutusta niihin
ilmoittautuneille. Tässä  tarkoitetaan sellaisia  ammattikouluja (nimitykset
vaihtelevat eri jäsenva ltioissa), joiden ei katsota eri syistä (ne eivät esim. kuulu
opetusministeriön alaisuuteen) kuuluvan viralliseen koulutusjärjestelmään. Itse
asiassa ei ole mitään syytä kohdella jo itakin ammatillista koulut usta järjestäviä
elimiä eri tavalla kuin varsinaisia koulutuslaitoksia silloin, kun ne toimivat
samalla tavalla kui n varsinaiset koulutuslaitokset  ja opetuksen seuraaminen
edellyttää ilmoittautumista koulutuslaitokseen; tällöin ei ole kysekoulutussopimuksen allekirjoitta misesta niin kuin palkattomien
harjoittelijoiden kohdalla.
h) "Vapaaehtoistyöohjelman" määritelmä  perustuu "Nuorten eurooppalainen
vapaaehtoistyö" -toimintaohjelmast a 20. heinäkuuta 1998 tehtyyn Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1686/98/EY
11 ja Euroopan
neuvoston 11. toukokuuta 2000 tekemään eurooppalaiseen yleissopimukseen
nuorten pitkäaikaisen kansainvälisen va paaehtoistyön edistämisestä (European
Convention on the Promotion of a Tr ansnational Long-Term Voluntary
Service for Young People). Vapaaehtoistyöntekijällä tarkoitetaan henkilöä,joka tekee yhteisvastuullista käytä nnön työtä muiden kanssa ja pyrkii
henkilökohtaiseen kehitykseen. Järjest ön, jossa hän työskentelee, on oltava
voittoatavoittelematon. Myöskään henkilö itse ei saa pyrkiä voitontavoitteluun
eikä hänelle makseta työstään korvaust a; hänelle myönnettä viä luontoisetuja ja
taskurahaa ei kuitenkaan pi detä tällaisena korvauksena.
                                                
10 EYVL C 28, 3.2.2000, s. 15.
11 EYVL C 214, 31.7.1998, s. 1.
113 artikla
1. Eräillä säädöksillä sä ännellään jo kolmansien maiden  kansalaisten maahantulon ja
oleskelun edellytyksiä tässä ehdotuksessa  mainittuja tarkoit uksia varten. Tämän
direktiiviehdotuksen tarkoituksena ei ol e kumota näitä säädöksiä, vaan niiden
säännöksiä sovelletaan edelle en kolmansien maiden kansalaisiin, silloin kun ne ovat
tämän säädöksen sää nnöksiä suotuisammat.
2. Tämä kohta antaa jäsenva ltioille mahdollisuuden ottaa käyttöön tai säilyttää
kansallisen lainsäädännön suotuisa mmat säännökset, silloin kun ne ovat
sopusoinnussa tämän direktiiv in kanssa. Tällais illa kansallisilla säännöksillä voidaan
esimerkiksi soveltaa kansalaisuuteen perust uvan syrjinnän kieltävä ä periaatetta tässä
direktiivissä tarkoite ttuihin kolmansien maiden kansal aisiin ja tältä  pohjalta heille
voidaan myöntää eräitä oikeuksia.
3. Tässä kohdassa suljetaan tie tyt henkilöryhmät tämän direktiivin soveltamisalan
ulkopuolelle:
a) Turvapaikan hakijoiden ja tilapäistä tai toissijaista suojelua saavien
henkilöiden sulkeminen tämän dire ktiivin soveltamisalaan ulkopuolelle ei
vaikuta heidän oikeuteensa opiske lla tai hankkia ammatillinen koulutus –
kyseisestä oikeudesta säädetään asianmukaisissa direktiiveissä(direktiiviehdotuksissa) – vaan merkitsee,  että he eivät voi käyttää tätä
direktiiviä perustana hakiessaan asemansa muuttamista (esim. turvapaikanhakijasta opiskelijaksi). Tä llaiset muutokset voivat pe rustua ainoastaan kunkin
jäsenvaltion kansallisen lainsääd ännön suotuisampiin säännöksiin.
b) Oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen Eur oopan yhteisössä käyttäneen unionin
kansalaisen perheenjäsenet, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia,
suljetaan tämän direktiiv in soveltamisalan ulkopuole lle, koska he hyötyvät
välillisesti yhteisön kansalaisten oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen.
c) Jäsenvaltiossa pitkään oleskelleen henkilön aseman saaneet kolmansien
maiden kansalaiset sulje taan tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle,
koska pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemaa koskevan
direktiiviehdotuksen 16 artiklan 1 k ohdan b alakohdassa ehdotetaan, että
tunnustetaan heidän oikeutensa oleskella  muissa jäsenvaltio issa opiskellakseen
tai hankkiakseen ammatillisen koulutuksen.
II luku
Maahantulon ja oleskelun edellytykset
4 artikla
Tällä säännöksellä on tar koitus varmistaa, että tätä direktiiviä, jolla lähennetään kansallisia
lainsäädäntöjä, todella noudatetaan. Tässä kohda ssa säädetään, että jä senvaltiot voivat sallia
tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien ko lmansien maiden kansalaisten maahantulon
ainoastaan silloin, kun asianmukainen oles kelulupa on myönnetty tämän direktiivin
säännöksiä noudattaen.
125 artikla
1. Tässä kohdassa säädetään yleisistä maahantu lon edellytyksistä, jotka tämän direktiivin
soveltamisalaan kuuluvien kolmansien maid en kansalaisten on aina täytettävä
asianmukaisten 6, 7, 8, 9 tai 10 artik lan erityisedellytysten lisäksi.
a) Tavanomaisten asiakirjojen (passi  tai vastaava matkustusasiakirja)
lisäksi vastaanottavan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaan
alaikäisillä on oltava huoltajan antama lupa oleskelua varten.
b) Tämä edellytys toistetaan, koska se on perusedellytys samaan tapaan
kuin useimpia Euroopassa vap aaseen liikkuvuuteen oikeutettuja
henkilöitä koskeva edellytys.
c) Tämä ulkomaalaisoikeuteen perinteisesti sisältyvä edellytys on laadittu
joustavaksi siten, että tarvittavista asiakirjoista päättäminen jätetäänjäsenvaltioiden tehtäväksi. Tarkoituksena ei ole säätää sellaisistakolmansien maiden kansalaisia koskevista vaatimuksista (kuten
todistus kunniallisuudesta ja hyvämain eisuudesta tai rikosrekisteriote),
jotka on vaikea tai mahdoton täyttää, koska vaaditunlaisi a asiakirjoja ei
välttämättä ole olemassa.
d) Joustavuussyistä tämä edellytys ei ole pakollinen, ja ainoastaan ne
jäsenvaltiot, jotka sitä haluavat, soveltavat tätä edellytystä.
2. Tällä säännöksellä pyrit ään helpottamaan kolmansien maiden kansalaisten
maahantuloa, silloin kun he osallistuva t sellaisiin yhteisön ohjelmiin kuin korkea-
asteen koulutusta koskeva  Sokrates-ohjelma, amma tillista koulutusta koskeva
Leonardo da Vinci -ohjelma, vapaaehtois työtä koskeva Nuoriso-ohjelma ja muut
erityisohjelmat (esim. Alpha- ja Alban-ohjelmat Latinalaista Amerikkaa varten jaEU:n ja Kiinan apurahahanke (EU-Chin a Scholarship 2000)). Säännöksen merkitys
korostuu entisestään, kun komissio ehdo ttaa uuden yhteisön ohjelman "Erasmus
World" perustamista. Ohjelman tarko ituksena on myöntää apurahoja kolmansien
maiden kansalaisille, jotta nämä voivat opiskella jäsenvaltioissa
12. Oleskelulupien ja
tarvittaessa viisumien myöntämisen helpottaminen edellyttää jäsenvaltiolta senvarmistamista, että ne myönnetään niin, että kyseiset henkilöt voivat osallistuaviipymättä näihin yhteis ön ohjelmiin kuuluviin toimiin. Tämän ehdotuksen 7 artiklan
ja pitkään oleskelleiden kolmansien ma iden kansalaisten asemaa koskevan
direktiiviehdotuksen 16 artikla n vuoksi tämä säännös koskee vain sellaisia  kolmansien
maiden (erityisesti hakijamaiden) kansalaisia, jotka hakevat pääsyä jäsenvaltioonensimmäistä kertaa tai jotka asuvat yhdessä jäse nvaltiossa ja aikovat opiskella toisessa
jäsenvaltiossa ennen kun he saavat p itkään oleskelleen henkilön aseman.
6 artikla
1. Tässä vahvistetaan erityisede llytykset, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisten
maahantuloa opiskelua varten.
                                                
12Ehdotus: Euroopan Parlamentin ja neuvoston päätös ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen
koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen yhteisymmärryksen edistämiseksi kolmansien
maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus World) (2004–2008) (KOM(2002) 401).
13a) Ensimmäinen perusedellytys on se, että henkilö on hyväksytty 2 artiklan
g kohdassa tarkoitettuun korkea-ast een tai ammatilliseen oppilaitokseen
seuraamaan 2 artiklan c alakohdassa tarko itettua opinto-ohjelmaa. Oleskeluluvan
myöntäminen edellyttää hyväksyntää lait okseen. Kolmannen maan kansalaisen on
oltava hyväksytty laitokseen oleskelu luvan tai viisumin myöntämisajankohtana,
mutta hänen ei välttämä ttä tarvitse olla ilmoitta utunut laitokseen, koska
ilmoittautumisasiakirjat annetaan opi skelijalle usein va sta kun hän saapuu
paikalle. Opiskelija voi todistaa täyttävänsä tämän edellytyksen esittämälläsitovan kirjeen laitokseen hyväksymisestä, mutta hänen ei tarvitse esittäätodistetta ilmoittautumises ta. Tällä säännöksellä voida an myös antaa kolmannen
maan kansalaisen, joka on hyväksytty laitokseen, tulla väliaikaisesti maahan silläedellytyksellä, että hän suoriutuu p ääsykokeista tai e ttä hänen ulkomailla
suoritetun tutkintonsa vast aavuudesta saadaan päätös.
b) Toinen edellytys koskee opiskelijan varoja, jotka hänellä edellytetään olevan, jotta
hänelle voidaan myöntää lupa tulla jäsenvaltioiden alueelle ja oleskella siellä.Opiskelijan on osoitettava, että hänellä on riittävät varat koko oleskeluajakseen
toimeentuloansa, opintojansa ja paluumat kaansa varten. Tämä säännös on laadittu
tarkoituksella joustavaksi, jotta jäsenvaltioilla olisi harkintavalta päättää, mitenopiskelijoiden on osoitettava täyttävänsä tämän edellytyksen. Direktiivissä eiehdoteta minkäänlaista vähimmäism äärää, vaan sen määrittäminen kuuluu
jäsenvaltioille. Kunkin jäsenvaltion on pääte ttävä, minkälaiset varat sen alueella
opiskelevalla henkilöllä on tavallisesti oltava käytettävissään. Tätä määrääpidetään lähtökohtana ar vioitaessa kunkin hakija n henkilökohtaista tilannetta
(esim. pääsy edulliseen opiskelijamajo itukseen, luontoisedut kuten maksuton
majoitus ja ruokailu kyse isen jäsenvaltion alueella  laillisesti oleskelevan
perheenjäsenen luona). Kun opiskelijan oleskelulupaa uusitaan ensimmäistäkertaa, jäsenvaltioita kehotetaan opiskelijan varoja arvioidessaan ottamaanhuomioon ne varat, joita hänen voidaan odottaa ansaitsevan 18 artiklassa
ansiotoiminnan harjoittamisesta säädetyissä rajoissa.
c) ja d) Kaksi viimeksi mainittua edellytystä eli riittävä kielitaito opinto-ohjelman
seuraamiseksi ja tosite koulutusla itoksen vaatiman ilmoittautumismaksun
suorittamisesta eivät ole pakollisia. Joustavuussyistä  näistä edellytyksistä
päättäminen on jätetty jäsenvaltioiden harkintavaltaan.
2. Eräissä jäsenvaltioi ssa koulutuslaitoksessa opiskelev illa henkilöillä on sairausvakuutus
ilman eri toimenpiteitä. Tä män kohdan tarkoituksena on selkeyttää heidän
tilannettaan, koska sairau svakuutus on yksi yleisistä maah antulon edellytyksistä, jotka
on mainittu 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa.
3. Tämä kohta liittyy kielen opetteluun. Kolma nsien maiden kansal aiset voivat hakea
maahanpääsyä tällä perusteella. Kielen opiskelun järjestäminen (joskus opetusta
järjestävät kaupalliset yrityk set) ja kesto (opetus on har voin kokopäiväistä) vaihtelevat
suuresti. Tilanteesta riippuen tuntuu koht uulliselta antaa jäse nvaltioiden päättää,
millaisille ja kenen järjestämille kursseille ne ovat valmiit sallimaan kolmansienmaiden kansalaisten maahantulon.
7 artikla
Tämä artikla, jolla pyritä än vastaamaan yhä kasvavaan opiskelijoiden liikkuvuuden
vaatimukseen, koskee yksinomaan sellaisia kolmansien maiden kansalaisia, jotka ovat tulleet
14jäsenvaltioon opiskelijoina.  Tämä artikla ei siis koske muilla perusteilla  jäsenvaltioissa
oleskeluluvan saaneita kolmans ien maiden kansalaisia, jotka voivat opiskella tai seurata
ammatillista koulutusta m uussa jäsenvaltiossa kuin siinä, j ohon he ovat asettautuneet, pitkään
oleskelleiden kolmansien maiden kansal aisten asemaa koskeva n direktiiviehdotuksen
16 artiklan 1 kohdan b alakohdan noj alla. Tämän direktiivin peru steella myönnetty opiskelijan
oleskelulupa antaa opiskelijalle oikeuden oleskella myös siin ä jäsenvaltiossa, jonka alueella
opiskelija haluaa jatkaa opi ntojaan, kunhan hän täyttää tä ssä artiklassa säädettyjen
erityisedellytysten lisäksi 5 ja 6 artiklassa vahvistetut maahanpääsyn yleiset jaerityisedellytykset. Jotta vältettäisiin se, että ensimmäisen jäsenvaltion myöntämänoleskeluluvan voimassaolo päättyy ennen kuin toisen jäsenvaltion myöntämän oleskeluluvan
voimassaolo alkaa, oleskelulupa on myönnettävä 30 päivän kuluessa.
Oleskeluoikeus on rajoitettu seuraaviin tapauksiin: joko opisk elija haluaa suorittaa osan
opinto-ohjelmastaan (yli kolme kuukautta) toisessa jäsenvaltiossa ja pa lata sen jälkeen
suorittamaan kyseisen opinto-ohjelman loppuun siinä jäsenvaltiossa, johon hän on alunperin
päässyt opiskelemaan, tai hän haluaa suorittaa opinto-ohjelmansa loppuun toisessa
jäsenvaltiossa tai hän haluaa täydentää jo yhdessä jäsenvaltiossa asetettujen vaatimustenmukaisesti suoritettua opinto-ohjelmaa toisella opinto-ohjelmalla toisessa jäsenvaltiossa.Tämä viimeinen vaihtoehto ei  kata opiskelijoita, jotka aikova t seurata opinto-ohjelmaa, joka
ei liity riittävän selvästi heidän jo suorittamiin opintoihinsa (mikä jättää direktiivinsoveltamisalan ulkopuolelle opisk elijat, jotka haluavat muuttaa suuntautumisvaihtoehtoaan).
Tällaisissa tapauksissa  jäsenvaltio käyttää harkintavalt aansa, joka sille kuuluu 6 artiklan
1 kohdan nojalla. Oleskeluoikeutta  on rajoitettu myös niin, e ttä jäsenvaltio  voi kieltää
opiskelijan maahantulon 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan sekä 15 ja 16 artiklan
perusteella. Sen varmista miseksi, että opiskelija, joka ei ed isty opinnoissaan tyydyttävästi, ei
yritä kiertää 11 artiklan 2 kohdan d ala kohdan säännöstä, tässä direktiiviehdotuksessa
säädetään, että opiskelijan on toimitettava sille jäsenvaltioille, jossa hän haluaa jatkaaopintojaan, täydelliset tiedot suorittamistaan  korkea-asteen opinnoista (erityisesti kuinka
monen vuoden opinnot hän on suor ittanut ja millaisin tuloksin ) oleskelulupahakemuksensa
yhteydessä. Lisäksi se jäse nvaltio, johon opiskelijalle on jo myönnetty maahanpääsy,
toimittaa sen jäsenvaltion pyynnöstä, johon oleske lulupaa haetaan, tiedot opiskelijan korkea-
asteen opinnoista alueellaan s ijaitsevissa laitoksissa. Jos opi skelija haluaa aloittaa toisen
opinto-ohjelman toisessa jäsenvaltiossa, hänen on ilmoitettava hakemuksessaan, että setäydentää opinto-ohjelmaa, jonka hän on jo suorittanut jäsenvaltiossa , johon hän on alunperin
päässyt opiskelemaan. Kun näitä edellytyksiä sovelletaan yhdessä, voidaan välttää se, ettäkolmansien maiden kansalaiset käyttäisiv ät väärin tämän s äännöksen nojalla heille
myönnettyä oleskeluoikeutta pidentämällä oleskeluaan Eu roopan unionissa kohtuuttomasti
opiskelijan asemaansa vedoten.
8 artikla
1. Tämä säännös koskee asianomaisen jä senvaltion lainsääd ännön tai hallinnollisen
käytännön mukaisia keskiast een oppilaita, jotka ovat kolma nsien maiden kansalaisia.
Säännös kattaa ainoastaan hyväksyttyje n järjestöjen vaihto -ohjelmien puitteissa
järjestetyn liikkuvuuden ei siis yksittäis ten henkilöiden lii kkuvuutta, jota koskee
edelleen jäsenvaltioiden kansallinen lainsäädäntö.
a) Vaikka useimmat tässä  tarkoitetuista nuor ista ovat 16–18-vuotiaita,
ehdotuksessa jätetään jousta vuussyistä oppilaiden ikärajan
määrittäminen kullekin jäsenvaltiolle.
15b) Tämä edellytys on laadittu vastaamaan korkea-asteen opiskelijoita tai
ammatillisessa koulutuksessa  olevia opiskelijoita koskevaa edellytystä.
c) Tämän direktiiviehdotuksen kesk einen edellytys on osallistuminen
oppilasvaihto-ohjelmaan, jonka järj estää jäsenvaltion yksityiskohtaisten
sääntöjensä mukaisesti tähän tarkoitukseen hyväksymä järjestö.
d) Oppilaan on toimitettava todiste, että järjestö, jonka järjestämään
vaihto-ohjelmaan hän osallistuu, eikä siis e alakohdassa mainittu
sijoitusperhe, vastaa yksin tarvittaes sa hänen oleskelu-, opiskelu- ja
terveyskuluistaan koko hänen ol eskelunsa ajan sekä hänen
paluukustannuksistaan siten, että vastaanottava jäsenvaltio voi
turvautua tämän järjestön anta maan takuuseen. Tällaisen vastuun
vaatiminen on oikeutettua sillä peru steella, että oppilaan varoja ei
tarkisteta. Tämä on er ityisen tärkeää silloin, kun on kyse tämän
ehdotuksen 21 artiklassa tarkoite tusta nopeutetusta menettelystä.
e) Myös oppilaan perhemajoitusta koskeva edellytys on tärkeä. Itse
asiassa perhemajoitus on keskeinen osa oppilaan oleskeluajäsenvaltiossa, ja sen tavoitteena on, että oppilas tutustuu kyseisen
jäsenvaltion kulttuuriin ja oppii maan kieltä paremmin. Perhe valitaansen vaihto-ohjelman s ääntöjen mukaisesti, johon oppilas osallistuu, ja
perhemajoitus voi olla myös yksi kriteereistä, joiden perusteellajäsenvaltio päättää myöntää oleske luluvan ottaen huomioon myös muut
asiaan liittyvät edellytykset, joita se voi itse asettaa.
2. Vastavuoroisuuden edelly tyksellä pyritään anta maan kullekin jäsenvaltiolle
halutessaan mahdollisuus harjoittaa vaihtoa ainoastaan sellaisten kolmansien maidenkanssa, jotka tarjoavat vaih tomahdollisuuden myös kyseisen  jäsenvaltion kansalaisille.
9 artikla
Tässä vahvistetaan erityisede llytykset, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisten
maahantuloa ammatillista koulutus ta varten. Maahantulo koulut usta varten on ymmärrettävä
tässä direktiivissä suppeammin kuin opiske lijoiden oleskeluoikeudesta 29. lokakuuta 1993
annetussa neuvoston di rektiivissä 93/96/ETY13. Tällaista a mmatillista koulutusta seuraavaa
henkilöä on päätetty kutsua harjoittelijaksi. Termiä on käytetty työskentelyä vartenjäsenvaltioiden alueelle saa puvien kolmansien maiden kansalaisten maahantulon sallimisen
rajoittamisesta 20. kesäkuuta 1994 anne tussa neuvoston päätöslauselmassa
14 ja myöhemmin
kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja  oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai
itsenäistä ammatinharjoittamis ta varten tehdyssä neuvos ton direktiiviehdotuksessa.
a) Tämä direktiiviehdotus kattaa ai noastaan palkatto mat harjoittelijat,
palkkaa saavat harjoittelijat kuuluva t kolmansien maiden kansalaisten
maahantulon ja oleskelun edellytyksistä palkkatyötä tai itsenäistäammatinharjoittamista  varten tehdyn direktiiviehdotuksen
soveltamisalaan. Palkattomuutta koskevan peruskriteerin lisäksi nämäharjoittelijaryhmät eroavat toisistaan myös siinä, millainen sopimusharjoittelijalla on sen yksikön kanssa, jossa hän hankkii ammatillista
                                                
13 EYVL C 317, 18.12.1993, s. 59.
14 EYVL C 274, 19.9.1996, s. 6.
16koulutusta. Tämän ehdotuksen piir iin kuuluva harjoittelija on tehnyt
koulutussopimuksen, kun taas toisen  ehdotuksen katta ma harjoittelija
on tehnyt eräänlaisen työsopimuksen (esim. oppisopimuksen).Koulutussopimus on rekisteröitävä jäsenvaltioiden vaatimuksestayleensä silloin, kun harjoittelu suor itetaan yrityksessä eikä niinkään
varsinaisissa ammatillista  koulutusta järjestä vissä elimissä, jotka
jäsenvaltio on jo hyväksynyt tai joita se rahoittaa. Luontoisetuja taieräiden harjoittelijan kulujen kattamiseen tarkoitettuja rahoja taitaskurahoja ei tässä direktiivissä pidetä palkkana. Jäsenvaltioiden onluonnollisestikin varmistettava, että hyväksyntäedellytyksiä
noudatetaan ja varsinkin että palkattomia harj oittelijoita ei käytetä
työpaikoilla työntekijöiden sijaan. Tämän vaaran minimoimiseksipalkattoman harjoittelijan oleskeluluvan voimassaoloaika rajataan tässäehdotuksessa hyvin tarkkaan (ks. 13 artikla).
b) Varoja koskeva edellytys vastaa sanamuodoltaan opiskelijoiden varoja
koskevaa edellytystä. Ainoa muutos on se, että tässä edellytys koskee
ammatillista koulutusta s aavia harjoittelijoita. Ks. 6 artiklan 1 kohdan
b alakohtaa koskevat huomautukset.
c) Vastaanottavan jäsenvaltion kielen ta itoa koskevaa edellytystä on lievennetty
suhteessa opiskelijoiden kielitaitoa koskevaan edellytykseen. Ammatilliseenkoulutukseen kuuluvan harjoittelun suoritta miseen riittää vähäisempi kielitaito
kuin opiskeluun, ja kokemus on osoittanut , että useiden harjoittelijoiden
kielitaito paranee harjoittelun aikana . Tapauskohtaisesti ja vastaanottavan
jäsenvaltion vaatimuksia noudattaen peru stason kieliopetusta voidaan antaa
harjoittelijalle jo lähtömaassa tai jäsenvaltiossa oleskelun alussa, jos hän tunteejo kielen alkeet.
10 artikla
Tässä vahvistetaan erityisede llytykset, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisten
maahantuloa vapaaehtoistyötä varten.
a) Tämä edellytys vastaa sanamuodolt aan oppilaiden ikää koskevaa 8 artiklan
1 kohdan a alakohdan edellytystä. Vapa aehtoistyöntekijöiden ikärajaksi on
vahvistettu 18-25 vuotta esimerkik si niin "Nuorten eurooppalainen
vapaaehtoistyö" -toiminta ohjelmassa kuin nuorten pitk äaikaisen kansainvälisen
vapaaehtoistyön edistämistä  koskevassa Euroopan ne uvoston yleissopimuksessa.
b) Tämä keskeinen edellytys on kolmannen maan kansalaisen osallistuminen
vapaaehtoistyöohjelmaan, j onka järjestää voittoatavo ittelematon yleishyödyllinen
järjestö asianomaisessa jäsenvaltiossa. Vastaanottavan järjestön on oltavakyseisen jäsenvaltion sen omien yksity iskohtaisten sääntöjensä mukaisesti
hyväksymä. Vapaaehtoistyöntekijän tulon on perustuttava hänen ja hänetvastaanottavan järjestön allekirjoittamaan sopimukseen. Sopimuksessa onmainittava riittävä n yksityiskohtaisesti vapaaeht oistyöntekijän työtehtävät ja
työajat, jotta asianomainen jäsenvaltio voi varmistaa, e ttä vapaaehtoistyö ei kata
sellaisia tehtäviä, joista olisi tehtävä työsopimus. Sopimuksessa on myösmainittava, millaisi ssa oloissa vapaaehtoistyöntekijä suorittaa tehtävänsä ja kenen
puoleen hän voi kääntyä tarvitessaan apua mahdollisesti ilmenevien ongelmien
ratkaisemisessa. Tämä voidaan ratkaista esimerkiksi siten, että hänelle nimetään
17vastaanottavasta järjestöstä tukihenkilö oleskelunsa ajaksi. Lisäksi sopimuksessa
on mainittava käytettä vissä olevat varat ja luontoi sedut vapaaehtoistyöntekijän
matkakulujen, mahdollisen koulutuksen, ruoan, majoituksen ja paikallisten
matkakulujen sekä taskur ahan kattamiseksi. Vapaaehtoistyöohjelmasta vastaavan
järjestön ei tarvitse yksin tarjota näitä varoja ja luontoisetuja vaan ne voidaan
saada myös muista lähteistä (esim. vapaaehtoistyöntekijän perhe, joka oleskeleelaillisesti kyseisen jäsenvaltion alueella, voi tarjota majoituksen). Koskavastaanottava järjestö on täysin vastuussa vapaaehtoistyöntekijästä tämänoleskelun ajan, vapaaehtoistyöntekijältä ei edellytetä omia varoja.
c) Vapaaehtoistyöntekijän on to imitettava todiste, että järjestöllä, jonka järjestämään
toimintaan hän osallistuu, on hänen toimin taansa koskeva vast uuvakuutus, ja että
kyseinen järjestö vastaa tarvittaessa hänen oleskelu- ja terveydenhoitokuluistaan
koko sen ajan, jonka hän oleske lee jäsenvaltion alueella, ja
paluukustannuksistaan, siten että kyseinen jäsenvaltio  voi turvautua tämän
järjestön antamaan takuuseen.
d) Vapaaehtoistyöntekijän oleskelulla on laajemmat tavoitteet kuin pelkästään
yhteisvastuullisen käytännön työn te keminen. Sen var mistamiseksi, että
vapaaehtoistyö sujuu asianmukaisesti ja että vapaaehtoinen hyötyy myös itse
oleskelustaan mahdollisimman paljon, on tärkeää varmistaa, että hän saa
vastaanottavan maan kie ltä, historiaa ja yhteiskuntaa koskevaa perustason
opetusta. Tapauskohtaisesti lä hettävä järjestö voi antaa hänelle tällais ta perustason
opetusta joko ennen maahantu loa tai oleskelun alussa.
III luku
Oleskelulupien voimassaoloaika ja uusiminen
11 artikla
1. Tämä säännös on laadittu tar koituksella joustavaksi, jo tta opiskelijan oleskelulupaa
voidaan mukauttaa opintojen pituuteen. Opintojen pituus vaihtelee aloittain. Useidenjäsenvaltioiden käytäntöä vastaavana pe rusajatuksena on, että oleskeluluvat
myönnetään yhdeksi vuodeksi, paitsi jos koht eena oleva opinto-ohjelma on lyhyempi,
jolloin oleskelulupa myönnetään täksi lyhyemmäksi ajaksi, tai jos opiskelija saa tullajäsenvaltioiden alueelle sillä edellytyksellä, että hänen ulkomailla suoritetuntutkintonsa vastaavuudesta saadaan päätös tai että hän suoriutuu pääsykokeista.
Ehdotuksessa annetaan jäse nvaltioille halutessaan myös mahdollisuus myöntää yli
vuoden voimassa olevia opiske lijan oleskelulupia, kun tarkoituksena on kattaa tietty
opintokokonaisuus. Tavoitteena on uusia oles keluluvat vuosittain, paitsi jos tehdään
oleskeluluvan uusimista kos keva hakemus alle vuoden  kestävää opinto-ohjelmaa
varten.
2. Tässä kohdassa täsmennetään  opiskelijan oleskeluluvan uusimisen ja peruuttamisen
edellytykset. Peruuttaminen voi tulla kyseeseen milloin hyvänsä. Osa näistäedellytyksistä on uusia, ja ne täydentävät 5 ja 6 artiklassa mainittuja oleskelulupienmyöntämistä koskevia edellytyksiä.
18a) Tämä säännös koskee opiskelijaa, joka on saanut tulla maahan sillä
varauksella, että hän suoriutuu valitsemansa opinto-ohjelman pääsykokeistamutta joka ei selviydy niistä eikä näin ollen voi ilmoittautua hakemaansalaitokseen.
b) Tämä säännös koskee sellaisen opisk elijan asemaa, jolle on myönnetty oikeus
tulla maahan sillä edellytyksellä, että hänen ulkomailla suoritetun tutkintonsavastaavuudesta annetaan vahvistava päätös, mutta hän ei saa tällaista päätöstä.
c) Tällä säännöksellä anne taan jäsenvaltioille mahdo llisuus estää kolmansien
maiden kansalaisia käyttämästä väärin opiskelijan asemaa ja työskentelemästäopiskelun sijaan.
d) Tämä säännös koskee opiskelijaa, j oka ei edisty opinnoissaan riittävästi.
Tämän säännöksen soveltamisalaa arvi oitaessa on ote ttava huomioon, että
koulutuslaitokset toimivat erään laisena "suodattimena" ennen kuin
toimivaltaiset viranomaiset suorittavat oleskelulupia koskevia tarkastuksia. Joskoulutuslaitokset eivät anna opiske lijan ilmoittautua uudell een, opiskelija ei
voi uusia oleskelulupaansa, koska hä n ei enää täytä 6 artiklan 1 kohdan
a alakohdan edellytystä. Säännös on laad ittu yleiseksi, koska yksityiskohtaisten
säännösten laatiminen olisi ma hdotonta, sillä eurooppalaisissa
koulutuslaitoksissa arvioidaan opiske lijoiden edistymistä eri tavoin. Tällä
säännöksellä annetaan jäsenvaltioille  laaja harkintavalta arvioida
opiskelijoiden edistymistä korkea-as teen opinnoissaan näiden ilmoittautuessa
laitokseen uudelleen, joten vaikuttaa s uotavalta, että koulutuslaitosta, johon
opiskelija on ilmoittautunut, on kuultava etukäteen, jotta toimivaltainenviranomainen voi tehdä perustellun päätöksen oleskelulupa-asiasta.
Koulutuslaitoksen lausunnossa, joka ei  sido toimivaltaista viranomaista,
esitetään sekä täydelliset tiedot opiskelijan suorittamis ta opinnoista että
todennäköiset syyt, miksi opintoja on s uoritettu sen verran. Jos koulutuslaitos
ei vastaa toimivaltaisten viranomaist en kyselyyn kohtuullisessa ajassa,
viranomainen voi edetä asiassa ilman lausuntoa.
12 artikla
Tämä säännös koskee vaihto-oppilaan oleskelu lupaa, jonka voimassaoloaika on enintään yksi
vuosi, eikä sitä voida uusia.
13 artikla
Tämä säännös koskee palkatto man harjoittelijan oleskelulup aa, jonka voimassaoloaika on
enintään yksi vuosi. Lupa voidaan poikkeuks ellisesti uusia kerran silloin, kun oleskelun
pidentäminen on tarpeen, jotta harjoittelija voi saattaa päätökseen aloittamansa ammatillisenkoulutuksen. Tämä oleskelulupa voidaan peruuttaa opiskelijoid en oleskeluluvan tavoin, jos
sen haltija ei noudata 18 artiklassa asetettuja työntekoa koskevia rajoituksia, silloin kun
jäsenvaltio myöntää harjo ittelijoille oikeuden työntekoon.
14 artikla
Tämä säännös koskee vapaaehtoistyöntekijä n oleskelulupaa, jonka voimassaoloaika on
enintään yksi vuosi. Lupaa ei voida uusia.
1915 artikla
Tämä säännös koskee tapauksia, jo issa tässä direktiivi ssä tarkoitettu oleske lulupa tai viisumi
voidaan evätä tai peruuttaa. Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetaan tila nteita, joissa luvan
haltija ei täytä tai ei enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tulon ja siellä oleskelun edellytyksiä.Toinen kohta koskee yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyviävaraumia, joiden on perustuttava asia nomaisen kolmannen maan kansalaisen omaan
käytökseen. Päätökset on tehtävä tapauskohtaise sti ja ottaen huomioon asianomaisen henkilön
tilanne ja oikeasuhteisuuden periaate. Ketään ei lisäksi saa rankaista s iitä, että hän sairastuu
maahantulon jälkeen.
16 artikla
Vaikka yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen tai kansanterveyteen perustuvia syitä
koskevassa 15 artiklan 2 kohdassa säädetään, että  jäsenvaltioilla on huoma ttava harkintavalta,
tämä säännös velvoittaa ne myös peruuttamaan  kaikki tämän direk tiivin nojalla myönnetyt
oleskeluluvat tai viisumit, jos näytetään toteen, että lupa on hankittu epärehellisesti.
IV luku
Kolmansien maiden kansalaisten oikeudet
17 artikla
Tässä artiklassa säädetään, e ttä tämän direktiivin mukais esti myönnetyn oleskeluluvan
haltijalla on oikeus tulla luvan hänelle myöntäneen jäsenvaltion alueelle ja oleskella siellä.Koska useat jäsenvaltiot myöntävät oleskelulupi a ulkomaalaisille vasta, kun nämä ovat niiden
alueella, ja vaativat näin ollen pitkäaikaista viisumia tullessaan ensimmäistä kertaajäsenvaltion alueelle, tässä säädetään, että jäsenvaltioiden on helpotettava viisumienmyöntämistä.
Tässä korostetaan, että direktiiviehdotuksessa ei ole s äännöstä, joka vastaisi opiskelijoiden
oleskeluoikeudesta 29. lokakuuta 1993 annetu ssa neuvoston direktiivissä 93/96/ETY15
olevaa säännöstä, jonka mukaan direktiivissä ei  ole perustetta, jonka mukaan vastaanottavan
jäsenvaltion olisi maks ettava oleskeluoikeuden saane ille opiskelijoille  elinkustannuksiin
tarkoitettua opintotukea. Tällainen tarkennus  on itse asiassa tarpeeton, koska kolmansien
maiden kansalaisia ei koske yhteisön perustamissopimuksen 12 artiklassa mainittukansalaisuuteen perustuvan sy rjinnän kieltävä periaate.
18 artikla
Tässä säädetään, että oikeus päästä työmarkkinoille koskee vain opiskelijoita ja palkattomia
harjoittelijoita. Muita tässä direktiivissä tar koitettuja kolmans ien maiden kansalaisia (oppilaita
ja vapaaehtoistyöntekijöitä ) tämä oikeus ei koske.
Ensimmäisessä kohdassa opiskelijoille myönnetään  rajoitettu oikeus työntekoon, jotta heidän
oleskelunsa tarkoitus eli opinto-ohjelman seuraaminen ei muuttuisi. Tässä säädetään yleisesti,että opiskelijat saavat työskennellä opintojen seuraamiseen tavallisesti tarvittavan ajanulkopuolella; tämä aika  vaihtelee opinto-ohjelmittain. Li säksi säädetään viikoittaisten
                                                
15 EYVL C 317, 18.12.1993, s. 59.
20työtuntien enimmäismäärästä. Tässä direktiiviehdot uksessa ei vahvisteta varsinaista
tuntimäärää, koska halutaan ottaa mahdo llisimman hyvin huomioon se, että nykyisin
sovellettavat säännöt va ihtelevat suuresti jäse nvaltiosta toiseen. Jote n tuntimäärän, joka voi
olla 10–20 viikkotuntia, vahvist aminen jätetään jäsenvaltio ille. Vähimmäistuntimäärä on
vahvistettu, jotta opi skelijalla on mahdollisuus täydent ää elinkustannuksiinsa tarvitsemiaan
varoja merkittävällä ta valla tietoisena siitä, että jäsenvaltiot otta vat huomioon opiskelijan
ansaitsemat tulot arvioidessaan hänen käytettävi ssä olevia tulojaan (ks. 6 artiklan 1 kohdan
b alakohtaa koskeva huomautus) oleskeluluva n ensimmäisen uudistamisen yhteydessä.
Enimmäistyötuntimäärää, joka vastaa suurin piir tein puolipäivätyötä, pidetään suurimpana
mahdollisena, jonka kokopäiväistä opiskeluohje lmaa seuraava henkilö voi tehdä. Näitä
rajoituksia ei tietenkään sovelleta loma-aikoina.
Toisen kohdan tarkoituksena on antaa sellais ille jäsenvaltioille , jotka sitä haluavat,
mahdollisuus olla yleensäkään antamatta opiskelijoille oikeu tta työntekoon heidän
ensimmäisen oleskeluvuotensa aikana. Tällä säännöksellä pyritään estämään sellaisten
henkilöiden maahantulo, joiden aikomuksena on käyttää opiskelijan asemaa väärin ja tehdätyötä Euroopan unionissa, sekä ottamaan huomioon, että ensimmäinen oleskeluvuosi on
useille opiskelijoille us ein vaikea siirtymäkausi, jonka ai kana heidän kannattaa keskittyä
opintoihinsa edetäkseen niissä. Tässä säädetään myös, että jäsenvaltiot voivat peruuttaaopiskelijan oikeuden työntekoon, jos hän ei edis ty opinnoissaan, jotta oleskelun tarkoitus ei
muutu opiskelusta työnteoksi. On syytä muistaa, että opiskelijoiden oleskelulupa voidaanjättää uusimatta tai peruuttaa, jos he eivät noudata heille as etettuja työntekoa koskevia
rajoituksia.
Kolmas kohta koskee palkattomia  harjoittelijoita, joille dire ktiiviehdotuksessa ei myönnetä
oikeutta työntekoon. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin halutessaan se n tehdä samoin rajoituksin
kuin opiskelijoille. Tämän sää nnöksen tarkoituksena on antaa harjoittelijoille mahdollisuus
täydentää käytettävissä olevia varojaan, vaikka  heidän oleskelunsa jääkin lyhyemmäksi kuin
oleskelu opiskelua varten (ks. 13 artikla). Harjoittelun palkattomuude n säilyttämiseksi tässä
säädetään, että harjoittelijat eivät voi työskennellä suoraan tai välillisesti sen yrityksenpalveluksessa, jossa he suorittavat harjoitteluaan.
Neljäs kohta koskee muodollisuuksia, jotka työske ntelevien opiskelijoiden voidaan odottaa
täyttävän. Näin ollen tämän s äännöksen nojalla palkkatyötä te kevät opiskelijat eivät yleensä
(loma-aikojen ulkopuolella tai niiden aikana ) tarvitse työlupaa, koska se ei vaikuta
tarpeelliselta. Ensimmä isessä kohdassa kuitenkin säädetää n, että opiskelijoiden, jotka
haluavat toimia itsenäisinä  ammatinharjoittajina, on nouda tettava valitsem aansa ammattia
koskevia sääntöjä sen tarkistamiseksi, että heillä on tarvittava pätevyys. Jotta olisi helpompitarkistaa, että opiske lijat noudattavat heille asete ttuja työaikarajoituksia säädetään myös, että
jäsenvaltiot voivat velvoittaa opiskelijat ilmoittamaan palkkatyön tai itsenäisen ammatinharjoittamisesta nimeämälleen viranomaiselle . Tällainen ilmoitus voi olla ennakkoedellytys
toiminnan harjoittamiselle tai se voidaan tehdä jälkikäteen. Vastaava ilmoitusvelvollisuusvoidaan asettaa opiskelijoiden työnantajille. Tällaista ilmoitusjärjestelmää ei ole tehtypakolliseksi, jottei kuormite ttaisi muodollisuuksilla sellaisia jäse nvaltioita, jotka eivät halua
ottaa sitä käyttöön.
21V luku
Menettely ja avoimuus
19 artikla
Tämä säännös koskee oleskelulupahakemu sten tekemistä. Ta vanomainen menettely
edellyttää, että hakemus tehdään silloin, kun kolmannen maan kansal ainen on vielä alueen
ulkopuolella ja yleensä maassa, jossa hän oleskelee laillisesti. Vaikuttaa suotavalta antaa
tämän direktiiviehdotuksen s oveltamisalaan kuuluville kolmans ien maiden kansalaisille
mahdollisuus jättää oleskelulupa hakemus paikan päällä, sillo in kun he jo ovat kyseisen
jäsenvaltion alueella. Tämä mahdollisuus on rajattu henkilöihin, jotka oleskelevat siellälaillisesti yli kolmen kuukauden ajan, mikä jättää soveltamis alan ulkopuolelle enintään
kolmeksi kuukaudeksi myönnetyn viisumin ha ltijat. Joustavuussyistä säädetään myös
yleisestä poikkeuksesta, jonka perusteella voida an tutkia sellaistenki n henkilöiden jättämät
hakemukset, jotka eivät täytä tässä asetettuja edellytyksiä. Jäsenvaltioidensääntelymahdollisuuksia ei ole haluttu rajoittaa liikaa.
20 artikla
Tämä säännös koskee kolmansien maiden kans alaisille myönnettyjä takeita, jotka liittyvät
tämän direktiiviehdotuksen katta mien oleskelulupien tai viis umien myöntämismenettelyihin.
Säännös koskee niiden myöntämisaikaa sekä niiden epäämistä, m uuttamista, uudistamatta
jättämistä tai peruuttamista koskevien päätöste n perusteluja sekä oikeutta hakea muutosta
tällaisiin päätöksiin.
Rajoittamatta 21 artiklan soveltamista yleisten oikeussääntöjen mukaan oleskeluluvat on
myönnettävä enintään kolmessa kuukaudessa, minkä pitäisi antaa opiskelijoille mahdollisuus
jättää hakemus keskiasteen opintojensa päät tyessä ja saada oleskelulupa seuraavan
lukuvuoden alkuun mennessä.
21 artikla
Tämä säännös koskee opiskelijoiden ja vaih to-oppilaiden oleskelulupien nopeutettua
myöntämismenettelyä, jonka a vulla pyritään helpottamaan  tällaisten ko lmansien maiden
kansalaisten maahantuloa. Tämä säännös to imii myös oikeusperustan a sille, että eräiden
jäsenvaltioiden myönteisiä kokemuksia void aan ottaa käyttöön koko Euroopan unionissa.
Menettely perustuu oleskelulupien myöntämisestä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen jakoulutuslaitosten tai vaihto- oppilasjärjestöjen väliseen sopimukseen, jonka ansiosta
oleskeluluvat tai viisumit myönnetään 20 ar tiklan 1 kohdassa ma inittua kolmen kuukauden
määräaikaa lyhyemmässä ajassa. Tällöin laitos tai järjestö jättää yleensä hakemukset, vaikkaoleskelulupa myönnetäänkin aina kyseisen opiskelijan tai oppilaan nimissä. Tämä säännös
antaa uuden mahdollisuuden niin jä senvaltioille kuin lait oksille ja järjestöillekin, joita tämä
mahdollisuus saattaa koskea.
Sopimuksessa on määrättävä vähintään seuraavista kohdista:
a) ja b) Yksityiskohtaiset säännöt, joilla la itos tai vaihto-oppila sjärjestö varmistaa
maahantulon ja oleskelun edellyty sten noudattamisen oleskelulupien
myöntämisestä vastaavan jäsenva ltion puolesta. Tämä on olennaista
menettelyn nopeuttamiseksi tekemättä siitä kuitenkaan tavanomaistamenettelyä monimutkaisempaa. Tarkoituksena ei ole siirtää toimivaltaisen
22viranomaisen valtuuksia myöntää oleskelu lupia laitoksille tai järjestöille vaan
saada hakemus tutkittua nopeammin sopimuksen allekirjoittaneiden
luottamuksellisten suhteiden ansiosta. Toimivaltaisella viranomaisella on yksinvaltuudet varmistaa edellytysten nouda ttaminen. Yleiseen järjestykseen tai
yleiseen turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyvät seikat tarkistaayksinomaan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen.
c) Sopimuksessa mainittavaa määräaikaa ei vahvisteta direktiivissä
joustavuussyistä, mutta sen on oltava  lyhempi kuin 20 artiklan 1 kohdassa
asetettu kolmen kuukauden määräaika.
d) Jotta kyseiset laitokset ja järjestö t tuntisivat vastuunsa käsitellessään ja
valitessaan hakemuksia nope utettua menettelyä varte n, sopimuksessa on oltava
sen purkamisen mahdollistava lauseke siltä varalta, että käy ilmi, ettämaahantullut kolmannen maan kansalainen ei enää täytä oleskelunedellytyksiä.
e) Tämä lauseke koskee ainoastaan vaihto-oppilasjärjestöjen tekemiä sopimuksia.
Koska nämä järjestöt ovat 8 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla vastuussa
kyseiselle jäsenvaltio lle oppilaan oleskelu-, opiskel u- ja terveydenhoitokuluista
koko tämän oleskelun ajan kyseisen jäsenvaltion aluee lla sekä hänen
paluukustannuksistaan, sopimuksessa määr ätään luonnollisestikin tätä vastuuta
koskevista yksityiskohtaista säännöi stä ja varsinkin taloudellisista
edellytyksistä, jotka järjestöjen on täytettävä.
Myös kolmannen maan koulutuslaitos, j oka lähettää oppilaitaan johonkin Euroopan
yhteisössä toimivaan koulutuslaitokseen, voi olla  sopimuspuolena tällais essa sopimuksessa,
varsinkin silloin kun se osallistuu korkeakouluj en yhteistyöhön erityisen sopimuksen kautta
(esim. uuden Erasmus World - ohjelman puitteissa). On selv ää, että kolmansien maiden
laitokset eivät kykene osaltaan varmistamaan jäsenvaltioiden alueelle tulon edellytystennoudattamista, mutta sopimukse ssa voitaisiin määrätä yksi tyiskohtaisesti opiskelijan
hakemuksen siirtämisestä la itokselta toiselle sekä eu rooppalaisen koulutuslaitoksen
pääsyvaatimusten tarkistamisesta ennalta.
22 artikla
Tämä säännös koskee maksuja, joita jäsenvaltiot voiva t vaatia oleskelul uvan hakijoilta. Tässä
ehdotetaan, että kukin jäse nvaltio vahvistaa maksunsa, joka saa enimmillään kattaa
hakemuksen käsittelystä todella aiheutuneet hallintomenot.
23 artikla
Tällä säännöksellä pyritään ed istämään tietojen le vittämistä maailmanl aajuisesti Euroopan
unionin kolmansien maiden kansalaisille tarjoamista koulutus mahdollisuuksista sekä
tukemaan jäsenvaltioiden koulut uslaitoksia. Nämä tie dot, joita on päivite ttävä säännöllisesti,
koskevat niin jäsenvaltioiden alueelle opiskelua varten tapahtuvan tulon ja siellä oleskelunedellytyksiä (esim. 6 artiklan 1 kohdan b al akohdassa tarkoitettujen opiskelijalta vaadittavien
varojen kuukausittaisen väh immäismäärän julkistaminen) kuin mahdollisuuksien mukaan
kolmansien maiden kansalaisille  avoimia ohjelmia ja  laitoksia, ottaen huomioon niiden suuren
lukumäärän ja sen, kuinka paljon ne eroavat toisistaan. Jäsenva ltioiden ei tarvitse levittää
näitä tietoja itse vaan ne voi vat jättää sen esimerkiksi koulut uslaitosten tehtäväksi, mutta
niiden on varmistettava aina kin se, että tiedot ovat saat avissa Internetin kautta.
23VI luku
Loppusäännökset
24 artikla
Tässä artiklassa esitetään sy rjintäkieltoa koskeva vakios äännös. Sen sanamuoto perustuu
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artik laan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan
21 artiklaan. Säännös ei vai kuta kansainvälisiin säädöksiin kuten ihmisoikeuksien ja
perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eu rooppalaiseen yleissopimukseen perustuviin
velvollisuuksiin.
25 artikla
Tämä on yhteisön lainsäädännössä käytetty vakiosäännös, jossa jäte tään jäsenvaltioiden
määritettäväksi tämän direk tiivin noudattamiseksi annettuje n kansallisten säädösten
rikkomistapauksiin sovellettavat se uraamukset, ja tässä todetaan vain, että niiden on oltava
tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
26 artikla
Komission tehtävänä on raportoida neuvosto lle ja parlamentille  tämän direktiivin
soveltamisesta jäsenvaltioissa ja varsinkin tarvittavista muutoksista tai täydennyksistä.Ensimmäinen kertomus on esitettävä viime istään kolmen vuoden kuluttua 27 artiklassa
säädetyn määräajan päättymisestä; varsinainen raportointitiheys on määriteltävä myöhemmin.
27 artikla
Tässä säädetään päivämäärästä, johon mennessä jäsenvaltioiden on saate ttava tämä direktiivi
osaksi kansallista lainsäädäntöään; se  on 31. joulukuuta 2004. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
välittömästi ja järjestelmällisesti komissiolle tässä tarkoituksessa tekemistään muutoksistaantamiinsa lakeihin, asetuksiin ja  hallinnollisiin määräyksiin ja liitettävä niihin viittaus tähän
direktiiviin.
28 artikla
Tällä säännöksellä vahvistetaan direktiiv in voimaantulopäivämäärä suhteessa sen
julkaisemiseen EYVL:ssä.
29 artikla
Tällä säännöksellä täsm ennetään, että tämä direktiivi on osoite ttu kaikille jäsenvaltioille,
lukuun ottamatta Tanskaa, Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön
perustamissopimukseen liitetyn Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan nojalla,sekä Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia , Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja
Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liite tyn Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin
asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan nojalla, jolleivät Yhdistynyt kuningaskunta ja
Irlanti ilmoita päinvastaisesta päätöksestään  kyseisen pöytäkirjan yksityiskohtaisten
määräysten mukaisesti.
242002/0242 (CNS)
Ehdotus:
NEUVOSTON DIREKTIIVI
kolmansien maiden kansalaist en maahantulon ja oleskelu n edellytyksistä opiskelua,
ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä tai varten
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamiss opimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan
ensimmäisen kohdan 3 alakohdan a alakohdan ja 4 alakohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen16,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon17,
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon18,
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon19,
sekä katsoo seuraavaa:(1) Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen asteittaista käyttöönottoa
varten Euroopan yhteisön perustami ssopimuksessa määrätään turvapaikkaa,
maahanmuuttoa ja kolmansien maiden  kansalaisten oikeuksia koskevien
toimenpiteiden toteuttamisesta.
(2) EY:n perustamissopimuksen 63 ar tiklan ensimmäisen kohdan 3 alakohdassa
määrätään, että neuvosto toteuttaa maahanmuuttopolitiikan alaan kuuluvat
toimenpiteet, jotka koskevat maahantulon ja oleskelun edellytyksiä sekä menettelyjäpitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien myöntämisessä jäsenvaltioissa.
(3) Eurooppa-neuvosto vahvisti Tampereen erityiskokouksessaan 15 ja 16 päivänä
lokakuuta 1999 tarpeen lähentää kolmansista  maista peräisin olevien henkilöiden
maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevaa jäsenvaltioiden kansallistalainsäädäntöä ja pyysi tätä varten neuvos toa tekemään pikaisesti päätöksiä komission
ehdotusten perusteella.
(4) Euroopan yhteisön koulutusalan ja ulkosuhteiden alan tavoitteisiin kuuluu
markkinoida koko Eurooppaa merk ittävänä koulutusalan osaa misen alueena ja auttaa
tiedon jakamista m aailmassa, mikä edistää sille tärkeiden arvojen, kuten
ihmisoikeuksien, kansanva llan ja oikeusvaltion, le vittämistä. Myönteisellä
                                                
16 EYVL C [...], [...], s. [...].
17 EYVL C [...], [...], s. [...].
18 EYVL C [...], [...], s. [...].
19 EYVL C [...], [...], s. [...].
25suhtautumisella siihen, että  kolmansien maiden kansalai set tulevat Euroopan yhteisöön
ja liikkuvat siellä opiskelutar koituksessa, on ratkaiseva merkitys tämän strategian
toteutumiselle. Tähän kuuluu myös jäsenvaltioiden maahantulon ja oleskelun
edellytyksiä koskevien kansallisten lainsäädäntöjen lähentäminen.
(5) Muutto ulkomaille opiskelua , ammatillista koulutus ta tai vapaaehtoistyötä varten,
silloin kun se on periaattee ssa tilapäistä ja vastaanottavan valtion työmarkkinoista
riippumatonta, on hyödyksi niin muuttaja lle itselleen kuin tä män lähtövaltiolle ja
vastaanottavalle valtiollekin ja parantaa yleisesti kulttuurien keskinäistäymmärtämystä.
(6) Uudet yhteisön säännöt perustuvat opi skelijan, harjoittelija n, koulutuslaitoksen,
ammatillista koulutusta järjes tävän elimen ja vapaaehtois työn käsitteiden määritelmiin,
joita on jo käytetty yhteisön tasolla, varsinkin kyseisten henkilöiden liikkuvuutta
edistävissä yhteisön ohjelmi ssa. (kuten Leonardo da Vi nci, Sokrates ja nuorten
eurooppalainen vapaaehtoistyö).
(7) On helpotettava sellaisten opiskelijoiden liikkuvuutta , jotka ovat kolmansien maiden
kansalaisia ja opiskelevat useissa jäsenvaltioissa, samoin kuin sellaisten kolmansienmaiden kansalaisten maahanpääsyä, jotka osallistuvat sellaisiin opiskelua, ammatillistakoulutusta tai vapaaehtoistyötä koskev iin yhteisön ohjelmiin, joilla pyritään
edistämään liikkuvuutta Euroopan yhte isössä tai Euroopan yhteisöön.
(8) Koska on syytä ottaa huomioon opiskelun kustannukset ja se, että yhä useammat
opiskelijat joutuvat työskentelemään opintojensa aikana niiden rahoittamiseksi,kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyyn olisi liitettävä myös rajoitettu pääsytyömarkkinoille.
(9) Opiskelua varten tapa htuvaa maahanpääsyä koskevia menettelyjä on voitava
nopeuttaa, varsinkin kun on kyse liikkuvuude sta eurooppalaiste n ja kolmansien
maiden koulutuslaitosten kumppanuusohjelmi ssa tai jäse nvaltioiden hyväksymien
järjestöjen oppilasv aihto-ohjelmissa.
(10) Avoimuuden takaavilla toimilla  on varmistettava, että kolmansien ma iden kansalaiset
saavat tietoa sellaisista Euroopan yhteis össä toimivista koulutuslaitoksista, opinto-
ohjelmista ja amma tillisista koulutusohjelmista, jo ihin he voivat päästä.
(11) Tässä direktiivissä kunnio itetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti
Euroopan unionin perusoikeuskir jassa tunnustetut periaatteet.
(12) Suunnitellun toiminnan tavoitte ita ei voida riittävä llä tavalla saavu ttaa jäsenvaltioiden
toimin, vaan ne voidaan suunnitellun to iminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi
saavuttaa paremmin yhteisön tasolla. Tavoitteena on määritellä yhteisön tasollayhdenmukainen säädöskehys, joka kos kee kolmansien maiden kansalaisten
maahantulon ja oleskelun edellytyksiä jä senvaltioiden alueella  yli kolmen kuukauden
ajan tapahtuvaa opiskelua, ammatillista koulutusta  tai vapaaehtoist yötä varten, ja
menettelyjä, joiden mukaan jäsenvaltiot myöntävät oleskeluluvat ja viisumit tällaistamaahantuloa ja oleskelua varten. Yhteisö voi siis toteuttaa toimenpiteitäperustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.Mainitussa artiklassa esitetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä eiylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
26(13) Tanska ei osallistu tämän direktiivin antamiseen  Euroopan unionista tehtyyn
sopimukseen ja Euroopan yhteisön perust amissopimukseen liitetyn Tanskan asemaa
koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan nojalla. Tästä syystä direktiivi ei sido Tanskaaeikä sitä sovelleta Tanskaan,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
I luku
Yleiset säännökset
1 artikla: Tavoite
Tämän direktiivin tavoitteena on määrittää:a) kolmansien maiden kansalaisten m aahantulon ja oleskelun edellytykset
jäsenvaltioiden alueella  yli kolmen kuukauden ajan tapahtuvaa opiskelua,
ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten;
b) säännöt menettelyille, joiden mukaan jäsenvaltiot myöntävät  kolmansien maiden
kansalaisille oleskeluluvat tällaista maahantuloa ja oleskelua varten.
2 artikla: Määritelmät
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:a) 'kolmannen maan kansalaisella' henkilöitä , jotka eivät ole perustamissopimuksen
17 artiklan 1 kohdassa tarkoite ttuja unionin kansalaisia, kansalaisuudettomat henkilöt
mukaan luettuina;
b) 'opiskelijalla' kolmannen maan kansalaista, jolle on myönnetty oikeus tulla
jäsenvaltion alueelle os allistumaan opinto-ohjelmaan kor kea-asteen oppilaitoksessa tai
ammatillisessa opp ilaitoksessa;
c) 'opinto-ohjelmalla' kokopäiväistä koulutuskokona isuutta, jossa opinnot johtavat jonkin
tutkinnon, myös tohtorintutkinnon, suor ittamiseen tai jossa suoritetaan vuoden
kestävät korkea-asteen opi ntoihin valmentavat opinnot;
d) 'oppilaalla' kolmannen maan kansalaista,  jolle on myönnetty oike us tulla jäsenvaltion
alueelle osallistumaan opet ukseen keskiasteen oppilaitokse ssa osana vaihto-ohjelmaa,
jonka järjestää kyseiseen tarkoitukseen  asianomaisen jäse nvaltion kansallisen
lainsäädäntönsä tai hallinnollisen käytäntönsä mukaisesti hyväksymä järjestö;
e) 'palkattomalla harjoittelija lla' kolmannen maan kansalaista, jolle on myönnetty
oikeus tulla jäsenvaltion alueelle osallistumaan palkattomaan ammatilliseenkoulutusohjelmaan;
f) 'ammatillisella koulutuksella ' kokopäiväistä koulutusohjelmaa, jossa pyritään
hankkimaan ammattitaito tai kehittämään sitä julkisessa tai yksityisessä ammatillistakoulutusta järjestävässä  elimessä, jonka jäsenva ltio on hyväksynyt ta i jota se rahoittaa
27kansallisen lainsäädäntönsä tai hallinno llisen käytäntönsä mukaisesti, taikka
yksityisessä tai julkisessa yrityksessä ja joka johtaa jäsenvaltion kansallisenlainsäädännön tai hallinnollisen käytännön mukaisesti tunnustetun ammattipätevyyden
saamiseen;
g) 'laitoksella' julkista tai yksityistä korkea-asteen oppila itosta, ammatillista oppilaitosta
tai keskiasteen oppilaitosta, jonka jäsenvaltio on hyväksyn yt tai jota se rahoittaa
kansallisen lainsäädäntönsä tai ha llinnollisen käytäntönsä mukaisesti;
h) 'vapaaehtoistyöohjelmalla' voittoatavoitte lematonta ja palkatonta toimintaohjelmaa,
jonka järjestää kyseiseen tarkoituks een asianomaisen jä senvaltion kansallisen
lainsäädännön tai hallinnollisen käytännön mukaisesti hyväksytty
voittoatavoittelematon järjestö.
3 artikla: Soveltamisala
1. Tätä direktiiviä sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin, jollei seuraaviin
sisältyvistä suotuisammista  määräyksistä muuta johdu:
a) kahden- tai monenväliset sopimukset, joita yhteisö tai yhteisö ja sen
jäsenvaltiot ovat tehneet yhden tai useamman kolmannen maan kanssa;
b) kahden- tai monenväliset sopimukset, joita yksi tai useampi jäsenvaltio
on tehnyt yhden tai useamma n kolmannen maan kanssa.
2. Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen antaa tai säilyttää voimassa
edellytyksiä, jotka ovat sen sovelta misalaan kuuluvien henkilöiden kannalta
edullisempia.
3. Tämän direktiivin s äännöksiä ei sovelleta:
a) kolmansien maiden kansalaisiin, jotka oleskelevat jäsenvaltiossa
turvapaikanhakijoina tai toissijaisen suojelun tai tilapäistensuojelujärjestelyjen perusteella;
b) kolmansien maiden kansalaisiin, joiden karkottamista on lykätty
tosiseikkoihin perustuvista tai oikeudellisis ta syistä;
c) kolmansien maiden kansalaisii n, jotka ovat oikeuttaan vapaaseen
liikkuvuuteen yhteisössä käyttäneiden unionin kansalaistenperheenjäseniä;
d) kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat saaneet [...] annetun
neuvoston direktiivin [...] mukaisen pitkään oleskelleen henkilönaseman jäsenvaltiossa ja jotka käyttävät oikeuttaan oleskella toisessajäsenvaltiossa opiske llakseen tai hankkiakseen ammatillisen
koulutuksen.
28II luku
Maahantulon ja oleskelun edellytykset
4 artikla: Periaate
1. Jäsenvaltiot sallivat 6–10 artik lassa tarkoitettuje n kolmansien maiden kansalaisten
tulla alueelleen ja oleskella siellä, vain jos niiden toimivaltaiset viranomaiset ovatmyöntäneet heille tämän direktiivin mukaisen oleskeluluvan.
2. Tässä direktiivissä tarko itettu oleskelulupa myönnetään  hakemuksen tarkistuksen
jälkeen vain, jos hakija täyttää oleskelu luvan myöntämisen edellytykset 5 artiklan
mukaisesti sekä tapauksen mukaan 6, 7, 8, 9 tai 10 artiklan edellytykset.
5 artikla: Yleiset edellytykset
1. Jäsenvaltiot voivat myöntää tässä direktiivissä tarkoitetun oleskeluluvan kolmannen
maan kansalaiselle, vain jos hän täyttää asiaan soveltuvien 6, 7, 8, 9 tai 10 artiklan
erityisedellytysten lisäksi seuraavat edellytykset:
a) Hänellä on voimassa oleva passi  tai vastaavat voimassa olevat
matkustusasiakirjat ja huoltajan antama lupa kyseistä oleskelua varten,jos hän on alaikäinen vastaanottavan jäsenvaltion kansallisenlainsäädännön mukaan.
b) Hänellä on kaikki riskit vastaanottavassa jäsenvaltiossa kattava
sairausvakuutus.
c) Häntä ei pidetä uhkana yleiselle järjestykselle tai turvallisuudelle tai
kansanterveydelle ja hän esittää tästä jäsenvaltion vaatiman asiakirjan.Yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen liittyvien syiden onperustuttava yksinomaan asianomai sen kolmannen maan kansalaisen
omaan käytökseen.
d) Jäsenvaltion pyynnöstä hakija esitt ää tositteen oleskelulupahakemuksen
tämän direktiivin 22 artiklaan perustuvan käsittelymaksunsuorittamisesta.
2. Jäsenvaltioiden on helpotettava oleskeluluvan ja tarvittaessa vaatimansa viisumin
myöntämistä 6–10 artiklassa ta rkoitetuille kolmans ien maiden kansalaisille, jotka
osallistuvat yhteisön ohje lmiin, joilla pyritään edis tämään liikkuvuutta Euroopan
unionissa tai Euroopan unioniin.
6 artikla: Opiskelijoita koskevat erityisedellytykset
1. Jäsenvaltiot voivat myöntää opiskelijan oleskeluluvan kolmannen maan kansalaiselle,
vain jos hän täyttää 5 artiklassa mainittujen yleisten edellytysten lisäksi seuraavatedellytykset:
a) Hänet on hyväksytty korkea-as teen tai ammatilliseen oppilaitokseen
osallistumaan opinto-ohjelmaan. Opiskelijan on todistettava täyttävänsätämän edellytyksen esittämällä sitova kirje kyseiseen laitokseenhyväksymisestä tai todiste ilmoittautumisesta tai todiste
29hyväksymisestä sillä varauksella, että hänen ulkomailla suoritetun
tutkintonsa vastaavuudesta saadaan päätös tai että hän suoriutuu
pääsykokeista.
b) Hän osoittaa asianmukais ella tavalla, että häne llä on riittävät varat koko
oleskeluajakseen toimeentuloansa, opintojansa ja paluumatkaansavarten. Jäsenvaltioiden on julkistettava vaatimansa vähimmäismäärä,joka niiden alueella opiskelevalla henkilöllä on periaatteessa oltavakuukausittain käytettävi ssään, sanotun kuitenkaan  rajoittamatta kunkin
hakijan henkilökohtaisen tila nteen tarkastelemista.
c) Jäsenvaltion vaatimuksesta opiskelijalla on oltava riittävä kielitaito
valitsemansa opinto-ohjelman seuraamiseksi.
d) Jäsenvaltion vaatimuksesta opiskelijan on esitettävä tosite laitoksen
vaatiman ilmoittautumismaksun suorittamisesta.
2. Silloin kun laitokseen ilmoittautuneilla opisk elijoilla on sairau svakuutus ilman eri
toimenpiteitä, heidän katsotaan täy ttävän 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan
edellytyksen.
3. Jäsenvaltiot määritte levät koulutusyksiköt ja kurss it, joita varten 1 kohdan
b alakohdan edellytykset täyttävä kolmanne n maan kansalainen voi hakea opiskelijan
oleskelulupaa oppiakseen kielen.
7 artikla: Opiskelijoiden liikkuvuus
Kolmannen maan kansalaisella, jolla on jonkin jäsenvaltion myöntämä opiskelijan
oleskelulupa ja joka haluaa suorittaa osan aloittamastaan opinto-ohjelmasta tai täydentää josuorittamaansa opinto-ohjelmaa toisella opinto-ohjelmalla toisessa jäsenvaltiossa, on oikeussaada tältä jälkimmäiseltä jäsenvaltiolta opiskelijan oleskelulupa 30 päivän kuluttuahakemuksen jättämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan 2 kohdan c jad alakohdan, 15 ja 16 artiklan sekä  20 artiklan 2 kohdan soveltamista,
a) jos hän täyttää 5 ja 6 artiklassa vahvistetut edellytykset kyseisessä jäsenvaltiossa jab) jos hän on toimittanut oleskelulupahakemuksensa yhteydessä täydelliset tiedot korkea-
asteen opinnoistaan ja osoittaa tarvittaessa, että opinto-ohjelma, jo ta hän aikoo seurata,
täydentää hänen jo suorittamaansa opinto-ohjelmaa.
Jäsenvaltio, johon opiskelijalle  on myönnetty maahanpääsy, toimittaa sen jäsenvaltion
pyynnöstä, johon oleskelulupaa haetaan, tie dot opiskelijan korkea-asteen opinnoista
alueellaan sijaitsevissa laitoksissa.
8 artikla:
Vaihto-ohjelmaan osallistuvia oppilaita koskevat erityisedellytykset
1. Jäsenvaltiot voivat myöntää vaihto-opp ilaan oleskeluluvan kolmannen maan
kansalaiselle, vain jos hän täyttää 5 artiklassa mainittujen yleisten edellytysten lisäksiseuraavat edellytykset:
30a) Hän täyttää asianomaisen jäsenvaltion asettamat ikää koskevat
vähimmäis- ja enimmäisvaatimukset.
b) Hän toimittaa todisteen hyväksymisestään keskiasteen oppilaitokseen.c) Hän toimittaa todistuksen osallistu misesta oppilasvaihto-ohjelmaan,
jonka järjestää kyseiseen tarko itukseen asianomai sen jäsenvaltion
kansallisen lainsäädäntönsä tai ha llinnollisen käytäntönsä mukaisesti
hyväksymä järjestö.
d) Hän toimittaa todisteen, että vaihto -oppilasjärjestö vastaa hänestä koko
hänen oleskelunsa ajan kyseisen jä senvaltion alueella ja erityisesti
hänen oleskelu-, koulunkäynti-, terveydenhoito- japaluukustannuksistaan.
e) Hänet majoitetaan koko oleskelu ajakseen asianomaisen jäsenvaltion
vahvistamia vaatimuksia vastaavaan perheeseen, joka on valittu senoppilasvaihto-ohjelman sääntöjen mukaisesti, johon hän osallistuu.
2. Jäsenvaltio voi rajoittaa vaihto -oppilaiden oleskelulupien myöntämisen vain sellaisten
kolmansien maiden kansalaisiin, jotk a tarjoavat vastaavat mahdollisuudet myös
kyseisen jäsenvaltion kansalaisille.
9 artikla: Palkattomia harjoittelijoita   koskevat erityisedellytykset
Jäsenvaltiot voivat myöntää palkattoman harjoittelijan oleskeluluvan kolmannen maan
kansalaiselle, vain jos hän täyttää 5 artiklassa mainittujen yleisten edellytysten lisäksiseuraavat edellytykset:
a) Hän on allekirjoittanut koulutussopim uksen, jonka asianom aisen jäsenvaltion
toimivaltainen viranomainen on tarvittaessa hyväksynyt kyseisen jäsenvaltionkansallisen lainsäädännön tai ha llinnollisen käytännön mukaisesti,
palkattomasta harjoittelusta yksityisessä tai julkisessa yrityksessä taikkajulkisessa tai yksityises sä ammatillista koulutusta jä rjestävässä elimessä, jonka
jäsenvaltio on hyväksynyt tai jota se rahoittaa kansallisen lainsäädäntönsä taihallinnollisen käytäntönsä mukaisesti.
b) Hän osoittaa asianmukais ella tavalla, että häne llä on riittävät varat koko
oleskeluajakseen toimeentuloansa, harjoitteluaan ja paluumatkaansa varten.Jäsenvaltioiden on julkistettava vaatimansa vähimmäismäärä, joka niidenalueella palkatonta a mmatillista koulutusta suor ittavalla henkilöllä on
periaatteessa oltava kuukausittain käytettävi ssään, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta kunkin tapa uksen yksityiskohtaista tarkastelemista.
c) Jäsenvaltion vaatimuksesta hänen tulee seurata perustason kielenopetusta, jotta
hänellä olisi riittävä kielitaito harjoittelun suorittamiseen.
10 artikla: Vapaaehtoistyöntekijöitä  koskevat erityisedellytykset
Jäsenvaltiot voivat myöntää vapaaehtoistyöntekijöitä tarkoitetun oleskeluluvan kolmannen
maan kansalaiselle, vain jos hän täyttää 5 artiklassa mainittujen yleisten edellytysten lisäksiseuraavat edellytykset:
31a) Hän täyttää asianomaisen jäsenvaltion asettamat ikää koskevat vähimmäis- ja
enimmäisvaatimukset.
b) Hän on allekirjoittanut sopimuksen sen jäsenvaltiossa
vapaaehtoistyöohjelmasta vastaavan jä rjestön kanssa, johon hän osallistuu.
Sopimuksessa kuvataan hänen työt ehtävänsä sekä se, miten hänet
perehdytetään kyseisten työtehtävien suorittamiseen, ja työajat, joita hänen onnoudatettava. Lisäksi siinä lu etellaan varat, joilla katetaan hänen matka-,
ruoka- ja majoituskulunsa, paikalliset  matkakulunsa ja taskurahansa koko
hänen oleskelunsa ajan. S iinä mainitaan myös tarvitt aessa koulutus, jota hänen
on seurattava voidakseen suorittaa työtehtävänsä.
c) Hän toimittaa todisteen, että sillä vapaaehtoistyöohjelmasta vastaavalla
järjestöllä, johon hän osallist uu, on hänen toimintaansa koskeva
vastuuvakuutus, ja että kyseinen järjestö vastaa hänestä koko hänen
oleskelunsa ajan kyseisen jäsenva ltion alueella ja hänen oleskelu-,
terveydenhoito- ja paluukustannuksistaan.
d) Hän seuraa vastaanottavan maan kieltä, historiaa sekä poliittisia ja
yhteiskunnallisia rake nteita koskevaa perustason opetusta.
III luku
Oleskeluluvat
11 artikla: Opiskelijan oleskelulupa
1. Opiskelijan oleskelulupa myönnetään vä hintään yhdeksi vuodeksi ja se uusitaan
vuosittain, jos sen haltija täyttää edelleen 5 ja 6 artiklan edellytykset, paitsi jos
opiskelijan oikeus tulla maahan riippuu siitä, että hänen ul komailla suoritetun
tutkintonsa vastaavuudesta annetaan vahvi stava päätös tai että hän suoriutuu
pääsykokeista. Jos opiskelijan seuraam a opinto-ohjelma kestää alle vuoden,
oleskelulupa kattaa opiskeluajan.
2. Rajoittamatta 15 ja 16 artiklan soveltamista opiskelijan oleskelulupa voidaan jättää
uusimatta tai se void aan peruuttaa, jos
a) opiskelijalle on myönnetty oikeus tulla maahan s illä edellytyksellä, että
hän suoriutuu valitsemansa laitoks en pääsykokeista, mutta hän ei
toimita todistusta ilmoittautumisesta kyseiseen laitokseen;
b) opiskelijalle on myönnetty oikeus tulla maahan s illä edellytyksellä, että
hänen ulkomailla suor itetun tutkintonsa va staavuudesta annetaan
vahvistava päätös, mutta hän ei saa tällaista päätöstä;
c) opiskelija ei noudata tä män direktiivin 18 artikla n mukaisia rajoituksia,
jotka koskevat hänen oikeuttaan työntekoon;
d) opiskelija ei edisty  riittävästi opinnoissaan. Jä senvaltio voi kieltäytyä
uusimasta opiskelijan oleskelulupaa tällä perusteella, vain jos on tehty
32perusteltu päätös, joka pohjau tuu kyseisen koulutuslaitoksen
lausuntoon. Lausunto opiskelijan edis tymisestä on hankittava ennen
päätöksen tekemistä, paitsi jos la itos ei vastaa lausuntoa koskevaan
pyyntöön kohtuullisessa ajassa.
12 artikla: Vaihto-oppilaan oleskelulupa
Vaihto-oppilaan oleskelulupa myönnetään korkein taan yhdeksi vuodeksi eikä sitä voida uusia.
13 artikla: Palkattoman harjoittelijan oleskelulupa
1. Palkattoman harjoittelijan oleskeluluvan voimassaoloaika kattaa harjoitteluajan,
yleensä enintään yhden vuoden. Tä män luvan voimassaoloaikaa voidaan
poikkeustapauksissa jatkaa yhden kerran yk sinomaan siksi ajaksi, jonka harjoittelija
tarvitsee jäsenvaltiossa sen kansallisen lainsäädännön tai hallinnollisen käytännön
mukaisesti tunnustetun ammattipätevyyden hankkimiseksi, jos luvan haltija täyttää
edelleen 5 ja 9 artiklassa vahvistetut edellytykset.
2. Palkattoman harjoitte lijan oleskelulupa voidaan peruu ttaa, jos sen haltija ei noudata
18 artiklassa asetettuja työnt ekoa koskevia rajoituksia.
14 artikla: Vapaaehtoist yöntekijän oleskelulupa
Vapaaehtoistyöntekijän oleskelulupa myönnet ään korkeintaan yhdeksi vuodeksi eikä sitä
voida uusia.
15 artikla: Peruuttaminen
1. Jäsenvaltiot voivat peruuttaa tämän direktiivin perusteella myönnetyn oleskeluluvan
tai viisumin, jos käy ilmi, että luvan tai viisumin haltija ei täyttänyt tai ei enää täytä5 artiklassa säädettyjä maahantulon ja ol eskelun edellytyksiä tai häntä koskevia 6–
10 artiklan edellytyksiä.
2. Jäsenvaltiot voivat peruuttaa oleskeluluvan tai viisumin yleiseen järjestykseen ja
turvallisuuteen sekä kansanterveyteen perustuvista syistä. Yleiseen järjestykseen taiturvallisuuteen liittyvien syiden on perustuttava yksinomaan asianomaisen kolmannenmaan kansalaisen omaan käytökseen. Sairauden tai vamman ilmeneminenoleskeluluvan myöntämisen jälkeen ei yksinään voi olla perusteena sille, ettäasianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen hylkää oleskeluluvanuusimista koskevan hakemuksen, peruuttaa sen tai tekee maastapoistamista koskevanpäätöksen.
16 artikla: Petos
Toimivaltaisten viranomaisten on peruutettava tämän direktiivin perusteella myönnetty
oleskelulupa tai viisumi, silloin kun se on hankittu vilpillisin keinoin.
33IV luku
Kolmansien maiden kansalaisten oikeudet
17 artikla: Kaikille tässä direktiivissä tarkoitetuille kolmansien maiden kansalaisille
myönnetyt oikeudet
Tämän direktiivin mukaisesti myönnetyn oleskelu luvan haltijalla on oikeus  tulla luvan hänelle
myöntäneen jäsenvaltion alueelle ja oleskella siellä. Jäsenvaltiot edistävät kaikin tavoinkolmansien maiden kansalaisilta vaadittujen viisumien myöntämistä, jos ne myöntävätoleskeluluvat vasta alueellaan ja vaativat kolmannen maan kansalaisilta viisumin näidentullessa ensimmäistä kertaan niiden alueelle.
18 artikla: Opiskelijoiden ja palkattomien harjoittelijoiden oikeus työntekoon
Opiskelijat saavat toimia palkattuina työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina
valitsemansa ammatin sääntöjä noudattaen opinto-ohjelman ulkopuole lla. Kukin jäsenvaltio
vahvistaa sallitun enimmäistyötuntimäärän, joka on 10–20 tuntia viikossa. Tätä rajoitusta ei
sovelleta loma-aikoina.
Jäsenvaltiot voivat olla myöntämä ttä tätä oikeutta ensimmäis en oleskeluvuoden aikana ja
peruuttaa sen, jos opiskelija ei  edisty riittävästi opinnoissaan.
Jäsenvaltiot voivat myöntää pa lkattomille harjo ittelijoille oikeuden työntekoon samoin
rajoituksin kuin opiskelijoille. Palkattomat harjoittelijat eivät kuitenkaan voi työskennelläsuoraan tai välillisesti sen yrityksen palvelukses sa, jonka kanssa he ovat allekirjoittaneet
9 artiklan a alakohdassa tar koitetun koulutussopimuksen.
Jäsenvaltiot voivat vaatia, että opiskelijat ja palkattomat harjoittelijat ilmoittavat, tarvittaessa
etukäteen, palkkatyöstä tai itsenäisen ammatin harjoittamisesta jäsenvaltion nimeämilleviranomaisille. Ilmoitusvelvollisuus, tarvittae ssa ennakkoilmoituksen tekeminen, voi koskea
myös heidän työnantajiaan.
V luku
Menettely ja avoimuus
19 artikla: Oleskelulupahakemusten tekeminen
Oleskelulupahakemukset on jä tettävä sen jäsenva ltion edustustoon, joka on toimivaltainen
päättämään hakijan laillisesta oleskelusta, tai suoraan jäsenvaltion alueella, jos hakijalle on jomyönnetty oikeus oleskella siellä vähintään kolmen kuuk auden ajan. Jäsenvaltio voi
poikkeuksellisesti tutkia hakemuksen, jota ei ole jätetty tämän artiklan mukaisesti.
20 artikla: Menettelylliset takeet
1. Päätökset maahantuloa koskevista hakemuksista tai niiden uusimisesta on tehtävä ja
annettava hakijalle  tiedoksi viimeistään 90 päivän kuluttua hakemuksen
jättämispäivästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan soveltamista.
342 Jos hakemuksen liitteenä esitetyt tie dot ovat puutteelliset , toimivaltaisten
viranomaisten on ilmoitettava hakijalle, mitä lisätietoja häneltä vaaditaan. Edellä1 kohdassa tarkoitetun määr äajan kuluminen keskeytyy, kunnes viranomaiset ovat
saaneet vaaditut tiedot.
3. Kolmannen maan kansalaisella on oikeus hakea muutosta päätökseen, joka koskee
oleskeluluvan tai viisumin epäämistä, muuttamista, uusimatta jättämistä taiperuuttamista, kyseisen jäsenvaltion tuomioistuimilta. Tällaiseen päätökseen onliitettävä objektiivisiin ja tode nnettavissa oleviin perusteis iin pohjautuvat perustelut,
joiden mukaisesti päätös on tehty, ja kerrottava, miten ja missä määräajassapäätökseen voidaan hakea muutosta.
21 artikla: Opiskelijoiden ja vaihto-oppilaiden  oleskelulupien nopeute ttu myöntämismenettely
Maahantuloa koskevan nopeutetun menettelyn kä yttöönotosta voidaan tehdä sopimus, jonka
mukaan oleskelulupa tai viisumi myönnetään  asianomaisen kolmannen maan kansalaisen
nimissä. Tämän sopimuksen sopimuspuolina ovat jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen,joka vastaa opiskelijoiden ta i oppilaiden, jotka ovat kolma nsien maiden kansalaisia,
maahantulosta ja oleskelusta,  ja korkea-asteen tai ammatillin en oppilaitos tai oppilasvaihto-
ohjelmasta vastaava järjestö, jonka kysein en jäsenvaltio on hyvä ksynyt kyseiseen
tarkoitukseen kansallisen lainsäädäntöns ä ja hallinnollisen käytäntönsä mukaisesti.
Tällaisessa sopimukse ssa määrätään erityisesti seuraavista kohdista:
a) yksityiskohtaiset säännöt, joilla laitos tai vaihto-oppilasj ärjestö varmistaa
jäsenvaltion puolesta maahantulon ja oleskelun edellytysten noudattamisen,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltion sille tällä direktiivillämyönnettyä toimivaltaa;
b) yksityiskohtaiset säännöt, joita noudatt aen laitos tai vaih to-oppilasjärjestö
jättää oleskelulupahakemukset, ja yksityiskohtaiset säännöt siitä, miten
toimivaltainen viranomainen myöntää oleskeluluvat tai viisumit tässämenettelyssä;
c) edellä 20 artiklan 1 kohd assa mainittua määräaikaa lyhyempi määräaika, jossa
oleskeluluvat tai viisumit on myönnettä vä. Määräaika alkaa päivästä, jona
laitos tai vaihto-oppilasjärjestö jättää oleskelulupahakemuksen;
d) mahdollisuus purkaa sopimus, jos käy ilmi, että tämän menettelyn mukaisesti
maahan tulleet kolmannen maan kansalaiset eivät enää täytä oleskelunedellytyksiä;
e) silloin kun sopimus on tehty vaihto-opp ilasjärjestön kanssa , tämän menettelyn
mukaiset edellytykset, varsinkin tal oudelliset edellytykset, jotka kyseisen
järjestön on täytettävä, sekä yksity iskohtaiset säännöt, jotka koskevat sen
vastuuta oppilaasta koko tämän oleske lun ajan jäsenvaltion alueella.
22 artikla: Maksu
Jäsenvaltiot voivat vaatia hakijoita maksamaan tämän direktiivin mukaisesti tehtyjen
oleskelulupahakemusten käsitte lykustannukset. Maksu ei saa olla hakemuksen käsittelystä
aiheutuneita hallintomenoja suurempi.
3523 artikla: Avoimuus
Kunkin jäsenvaltion on var mistettava, että yleisön saatav issa on, muun muassa Internetin
kautta, kattava ja s äännöllisesti päivitettävä  tietopaketti, johon kootaan tietoa 2 artiklan
g alakohdassa tarkoitetuis ta laitoksista ja opinnoista, joih in kolmansien maiden kansalaiset
voidaan hyväksyä, sekä opiskelua varten tapa htuvan maahantulon ja oleskelun edellytyksistä
ja tähän liittyvistä menettelyistä.
VI luku
Loppusäännökset
24 artikla: Syrjintäkielto
Jäsenvaltioiden on pantava tä män direktiivin säännökset täytäntöön soveltamisalaan
kuuluvien henkilöiden sukupuoleen, rotuun, ihonvä riin, etniseen taikka yhteiskunnalliseen
alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kiel een, uskontoon tai vakaum ukseen, poliittisiin tai
muihin mielipiteisiin, kans alliseen vähemmistöön kuulumisee n, varallisuuteen, syntyperään,
vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen  suuntautumiseen katsomatta.
25 artikla: Seuraamukset
Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin
täytäntöönpanemiseksi annettu jen kansallisten s äännösten rikkomiseen, ja toteutettava
seuraamusten täytäntöönpanon varmistamiseksi ka ikki tarvittavat toimenpiteet. Säädettyjen
seuraamusten on oltava tehokka ita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on
ilmoitettava näistä sää nnöksistä komissiolle viimeistään 27 artiklassa säädettyyn päivään
mennessä ja ilmo itettava niiden muutoks et mahdollisimman pian.
26 artikla: Kertomus
Komissio toimittaa säännöllisesti ja ensimmäisen  kerran viimeistään kolmen vuoden kuluttua
27 artiklassa säädetyn määräajan päättymis estä Euroopan parlamentille ja neuvostolle
kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta jäsenv altioissa ja tekee tarvittaessa ehdotuksia
sen muuttamisesta.
27 artikla: Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä
Jäsenvaltioiden on saatettava tä män direktiivin noudattamisen ed ellyttämät lait, asetukset ja
hallinnolliset määräykset voimaan viimeis tään 31 päivänä joulukuuta 2004. Niiden on
ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän dire ktiiviin tai niihin on
liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on s äädettävä siitä,
miten viittaukset tehdään.
3628 artikla: Voimaantulo
Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentena kymmenentenä päivänä sen jälkeen kun se on
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
29 artikla: Osoitus
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä [...]
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja