Kansalaisten on tunnettava oikeutensa voidakseen hyötyä niistä. Osa oikeuksista on hyvin tiedossa ja toteutuu tehokkaasti, mutta puutteita ja väärinkäsityksiä esiintyy edelleen. EU:n kansalaisten oikeuksien tosiasiallinen toteutuminen riippuu siitä, miten hyvin kansalaiset, jäsenvaltioiden hallitukset ja paikalliset ja alueelliset viranomaiset tuntevat nämä oikeudet.

Tässä kolmannessa EU:n kansalaisuutta koskevassa katsauksessa komissio tarkastelee, miten sen työllisyyttä, kasvua, oikeudenmukaisuutta ja demokraattista muutosta koskevissa poliittisissa painopisteissä on edistytty. Siinä käydään läpi vuodesta 2014 lähtien toteutetut tärkeimmät aloitteet, joilla on pyritty edistämään ja vahvistamaan EU:n kansalaisuutta, sekä esitetään konkreettisia ehdotuksia EU:n kansalaisten oikeuksien edistämisen, suojelemisen ja vahvistamisen keskeisten painopisteiden toteuttamiseksi.

Jatkuvia toimia tarvitaan kuitenkin sen varmistamiseksi, että kaikki EU:n kansalaiset tuntevat oikeutensa ja pystyvät osallistumaan täysipainoisesti eurooppalaiseen demokratiaan. Komissio on ottanut tämän poliittiseksi painopisteeksi: se on vaatinut demokraattisen muutoksen unionia. Samalla kyseessä on yhteinen ponnistus, jossa jäsenvaltiot, kansalliset parlamentit ja EU:n toimielimet pyrkivät yhdessä vahvistamaan Euroopan kansalaisten luottamusta yhteiseen hankkeeseen: vahvemman ja paremman Euroopan unionin luomiseen.

Eurooppalaisia arvoja tuetaan Erasmus+-ohjelman kautta. Erasmus+ on tarjonnut jo viidelle miljoonalle henkilölle mahdollisuuden opiskella, olla työharjoittelussa, toimia vapaaehtoistyössä tai hankkia työkokemusta ulkomailla, mikä edistää aktiivista kansalaisuutta ja solidaarisuutta. Erasmus+-ohjelmassa on painotettu vuodesta 2015 lähtien erityisesti sosiaalista osallistamista ja radikalisoitumisen ehkäisemistä tukevia hankkeita. Vuonna 2016 valtioiden rajat ylittäviä kumppanuuksia koskevan ohjelman kautta asetettiin saataville yli 400 miljoonaa euroa tarkoituksena laatia ruohonjuuritasolla innovatiivisia toimintapoliittisia lähestymistapoja ja käytäntöjä, joissa asetetaan etusijalle sosiaalinen osallistaminen, yhteisten arvojen edistäminen ja kulttuurien välinen ymmärrys. Tällaisten toimien laajentamista tuetaan lisäksi 13 miljoonalla eurolla.

Useimmiten nimenomaan jäsenvaltioilla on parhaat mahdollisuudet auttaa kansalaisia käyttämään EU-oikeuksiaan. Kansallisilla viranomaisilla tai elimillä, myös tuomareilla sekä alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla, onkin keskeinen asema tiedotettaessa kansalaisille asioista, lisättäessä heidän tietoaan EU-oikeuksista ja varmistettaessa oikeuksien kunnioittaminen. Jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä myös SOLVIT-verkoston kautta. Komissio tukee tätä verkostoa, joka auttaa ratkaisemaan yksittäisten henkilöiden EU-oikeuksien käyttöön liittyviä ongelmia. Tulevalla SOLVIT-toimintasuunnitelmalla on tarkoitus vahvistaa verkoston valmiuksia, näkyvyyttä ja valtaa yrityksille ja kansalaisille tarkoitettuna ongelmanratkaisu- ja palautetyökaluna. Komissio on myös ottamassa käyttöön verkkokoulutustyökalua, jolla autetaan erityisesti paikallisten ja alueellisten viranomaisten asiakaspalveluyksikköjä ymmärtämään ja soveltamaan asianmukaisesti vapaata liikkuvuutta koskevia sääntöjä. Tällaisilla yksiköillä on keskeinen asema EU:n kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden toteutumisen kannalta.

Eurooppalaiset ovat nyt aiempaa tietoisempia asemastaan unionin kansalaisena, ja valtaosa uskoo nyt tuntevansa oikeutensa EU:n kansalaisena. He kokevat myös, että heillä on enemmän tietoa näistä oikeuksista, ei välttämättä tosin niistä kaikista: esimerkiksi oikeudesta konsuliviranomaisten antamaan suojeluun tiedetään vain vähän. Niiden eurooppalaisten osuus, jotka haluavat tietää enemmän oikeuksistaan, jatkaa kasvuaan. EU:n kansalaiset eivät myöskään ole aina tietoisia siitä, että EU:n kansalaisuudesta johtuvien oikeuksien käyttämiseen liittyy myös velvollisuuksia. Kansalaiset eivät esimerkiksi välttämättä huomioi henkilöllisyys- ja matkustusasiakirjojensa merkitystä sekä sitä, että niiden katoamisesta tai varkaudesta tulisi ilmoittaa välittömästi petosriskin pienentämiseksi.

EU:n kansalaisuutta koskevaan vuoden 2015 julkiseen kuulemiseen vastanneet pitivät ongelmallisina puutteita, joita on poliittisten uutisten rajat ylittävässä saatavuudessa, erityisesti muiden EU-maiden media-alustoille pääsyssä, sekä poliittisten aiheiden rajat ylittävässä käsittelyssä. Ulkomailla asuvien EU:n kansalaisten on hankala seurata kansalaisuusmaansa uutisia, ja muiden on hankalaa saada laajempaa käsitystä uutisista ja poliittista keskusteluista.

Äänestysaktiivisuuden lisääminen Euroopan parlamentin vaaleissa on kaikkien yhteisellä vastuulla. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä demokraattiseen toimintaan osallistumista tiedottamalla kansalaisille paremmin heidän oikeudestaan äänestää kunnallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa sekä raivaamalla kansalaisten osallistumisen tiellä olevia esteitä. Lisäksi EU:n kansalaiset – etenkin ne, jotka käyttävät äänioikeuttaan jossain muussa kuin kansalaisuusjäsenvaltiossaan – ilahtuisivat, jos heidän äänestämisensä vieraan maan kansalaisena sujuisi helpommin (esimerkiksi yksilölliset kirjeet, online-rekisteröityminen vaaliluetteloon ja sähköinen äänestäminen). Tällaisista käytännöistä on hyötyä kaikille EU:n kansalaisille.

Vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien alla toteutetut kansalaiskuulemiset ja kansalaisten osallistuminen Euroopan tason puolueiden vaalikampanjatilaisuuksiin ja verkkokeskusteluihin osoittivat, että EU:n tason poliitikkojen, kansallisten poliitikkojen ja paikallispoliitikkojen on lisättävä keskinäistä vuorovaikutustaan. Valtaosa eurooppalaisista on myös sitä mieltä, että Euroopan parlamentin vaalien äänestysaktiivisuus olisi suurempaa, jos äänestäjillä olisi enemmän tietoa sekä EU:n vaikutuksista jokapäiväiseen elämään että Euroopan parlamentin vaaleista. Komissio tihentää kansalaiskuulemisia ja toteuttaa lisätoimia selittääkseen toimintapolitiikkaansa kansalaisille, kuten komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker toi esille vuoden 2016 puheessaan unionin tilasta.

Vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaaleja koskevassa kertomuksessaan komissio toi esille tarpeen tutkia syitä siihen, miksi äänestysaktiivisuus pysyy jatkuvasti alhaisena joissakin jäsenvaltioissa, ja keksiä keinot tilanteen korjaamiseksi vuoden 2019 vaaleja varten. Kansalaiset osallistuvat todennäköisemmin silloin, kun he tietävät, millaista toimintalinjaa, ohjelmaa ja poliittista puoluetta äänestävät. Osallistumisessa ei ole kuitenkaan kyse pelkästään äänestämisestä: siinä on kyse myös aktiivisesta roolista poliittisessa keskustelussa ja puolue-elämässä sekä ehdolle asettumisesta. Siinä on kyse osallistumisesta EU:n toimielinten toimintaan ja niiden saattamisesta vastuullisiksi.

Euroopan kansalaisuus merkitsee myös poliittisia oikeuksia. Jokaisella täysi-ikäisellä EU:n kansalaisella on oikeus äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa. Liikkuvilla EU:n kansalaisilla on oikeus äänestää asuinmaassaan tai alkuperäisessä kotimaassaan. Tätä oikeutta ei käytetä niin täysipainoisesti kuin olisi mahdollista.

Kun kansainvälisten perheiden määrä EU:ssa kasvaa, kasvaa myös mahdollisten rajat ylittävien perheoikeudellisten riita-asioiden määrä. Avioerosta, asumuserosta tai kuolemasta johtuvat vaikeudet voivat pahentua omaisuuteen ja vanhempainvastuuseen liittyvien, usein monimutkaisten perheoikeudellisten ongelmien vuoksi. Tällaisten ongelmien ratkaiseminen rajojen yli voi olla vielä monimutkaisempaa ja hankaloittaa EU:n kansalaisten elämää erityisen paljon. Merkittäviä toimia on toteutettu byrokratian karsimiseksi sekä oikeudellisen selkeyden lisäämiseksi ongelmia kohtaavien kansainvälisten perheiden kohdalla. Uusia ehdotuksia on annettu lasten suojelemiseksi rajat ylittävissä perheoikeudellisissa riita-asioissa.

Komissio sitoutui digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa perustamaan kansalaisia ja yrityksiä varten helppokäyttöisen tietojärjestelmän laajentamalla ja yhdentämällä eurooppalaisia ja kansallisia portaaleja. Sisämarkkinastrategiassa tuettiin myös yhtä kaikenkattavaa portaalia (Single Digital Gateway), jonka tarkoituksena on tarjota verkossa kaikkea mitä yrittäjät ja kansalaiset tarvitsevat rajat ylittävän liiketoiminnan harjoittamiseen ja/tai toiseen maahan matkustamiseen, toisesta maasta ostamiseen tai toisessa maassa työskentelyyn, opiskeluun tai asumiseen EU:n sisämarkkinoilla. Kaikenkattava portaali perustuisi nykyisiin portaaleihin, yhteyspisteisiin sekä tuki- ja ongelmanratkaisuverkostoihin. Sen tarkoituksena on laajentaa ja parantaa niitä sekä liittää ne yhteen tehokkaammin, jotta kansalaisten ja yritysten saatavilla verkossa olisi laadukasta ja kattavaa tietoa, tehokkaita tuki- ja ongelmanratkaisupalveluita sekä toimivia menettelyitä.

Ennen päätöstä toiseen EU-maahan muuttamisesta (tai kotimaahan palaamisesta muualla EU:ssa asumisen jälkeen) valtaosa eurooppalaisista etsii tarvitsemaansa tietoa ja apua internetistä pystyäkseen esimerkiksi työskentelemään, opiskelemaan, matkustamaan, asumaan tai viettämään eläkepäiviä toisessa jäsenvaltiossa. Käytännössä internetissä saatavilla olevia tietoja on usein hankala löytää eivätkä ne ole kattavia, vaan vaikeaselkoisia, virheellisiä tai vanhentuneita taikka ne eivät ole kyseisellä hetkellä saatavilla. Tiedot eivät myöskään aina vastaa käyttäjien tarpeita. Enemmistö eurooppalaisista on sitä mieltä, että toiseen EU-maahan asettuminen ja siellä asuminen olisi helpompaa, jos viranomaiset antaisivat yksilöllisiin tarpeisiin sovitettua tietoa ja neuvontaa keskitettyjen verkkoportaalien kautta ja jos kansalaiset pystyisivät hoitamaan hallinnollisia muodollisuuksia verkossa. Uudella EURES-asetuksella (EU) 2016/589 on jo helpotettu työnhakijoiden ja työnantajien saattamista yhteen rajojen yli. Myös kansallisten viranomaisten välinen parempi yhteistyö helpottaisi muodollisuuksia.

Sen jälkeen kun vapaa liikkuvuus vahvistettiin ensimmäisen kerran perussopimuksissa 60 vuotta sitten, ulkomailla elämisestä, työskentelystä ja opiskelusta sekä ulkomaille matkustamisesta on tullut Euroopassa paljon helpompaa. Yli 15 miljoonaa eurooppalaista asuu jossain muussa EU-maassa kuin alkuperäisessä kotimaassaan. Vapaan liikkuvuuden ansiosta EU:n kansalaisilla on tilaisuus matkustaa, opiskella, harjoittaa liiketoimintaa, työskennellä ja asua muissa EU-maissa. Kyselyjen perusteella EU:n kansalaiset, erityisesti nuoret, pitävät vapaata liikkuvuutta EU:n myönteisimpänä aikaansaannoksena. EU:n kansalaiset näkevät sen hyödyllisenä sekä itselleen että maidensa talouksille.

Vaikka EU:n kansalaisilla on oikeus asettua ehdolle kunnallisvaaleissa asuinjäsenvaltiossaan, jonka kansalaisia he eivät ole, samoin edellytyksin kyseisen maan omien kansalaisten kanssa, tiettyihin kunnallisten toimeenpanoelinten toimiin voidaan joissakin EU-maissa valita ainoastaan niiden omia kansalaisia. Kansalaisten mielipiteet tällaisen rajoituksen asianmukaisuudesta jakautuvat melko tasan, ja komissio tarkastelee asiaa myös seuraavassa kunnallisvaaleja koskevassa kertomuksessaan.

Kansainvälistä perintöoikeutta koskevat säännöt auttavat kansainvälisiä perheitä määrittämään, mikä tuomioistuin on toimivaltainen ja mitä lakia heidän perintöönsä sovelletaan esimerkiksi silloin, kun perittävä asui jossain muussa EU-maassa kuin alkuperäisessä kotimaassaan tai jos perittävällä oli perillisiä tai omaisuutta useissa EU-maissa. Kansalaiset hyötyvät eurooppalaisesta perintötodistuksesta, jonka avulla perilliset, testamentinsaajat, testamenttien toimeenpanijat ja pesänhoitajat pystyvät osoittamaan asemansa ja käyttämään oikeuksiaan ja valtuuksiaan eri puolilla EU:ta. Joidenkin kansainvälisten pariskuntien oikeudellinen tilanne on epäselvä avioerossa tai puolison kuollessa, ja tähän liittyvien puutteiden paikkaamiseksi kesäkuussa 2016 hyväksyttiin kaksi asetusta, jotka auttavat sekä naimisissa että rekisteröidyssä parisuhteessa olevia kansainvälisiä pariskuntia hallinnoimaan omaisuuttaan ja jakamaan sen avioerossa tai puolison kuollessa.

Vanhempainvastuuseen liittyviä asioita, kuten huoltajuutta, tapaamisoikeuksia ja vanhemman suorittamaa lapsikaappausta, koskevien voimassa olevien säännösten toimivuuden parantamiseksi komissio ehdotti kesäkuussa 2016 uusia yksinkertaistettuja säännöksiä, jotka hyödyttävät suoraan monia perheitä ja lapsia. Kun nämä uudet säännökset on hyväksytty, ne nopeuttavat menettelyjä ja minimoivat haitan ja epävarmuuden siten, että lapsen etu otetaan huomioon. Tässä yhteydessä komissio tukee edelleen myös kolmansien maiden liittymistä yksityisoikeuden alaa koskevaan Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta lasten suojelemiseksi vanhemman suorittaman lapsikaappauksen haitallisilta vaikutuksilta.

1.8.Helpotetaan kansalaisten matkustamista, elämistä ja työskentelyä kaikkialla Euroopan unionissa

Enemmistö toiseen EU-maahan muuttavista eurooppalaisista muuttaa opintojen tai työn perässä. Yhä useammat Euroopan nuorista haluavat parantaa taitojaan ja osaamistaan opiskelemalla, työharjoittelulla tai vapaaehtoistyöllä toisessa EU-maassa joko opiskeluaikana tai työuransa alussa. Monet eurooppalaiset uskovat, että kansainvälinen kokemus työharjoittelusta, opinnoista tai vapaaehtoistyöstä voi parantaa heidän mahdollisuuksiaan ja uranäkymiään.

1.8.1.Lisätään opiskelijoiden, harjoittelijoiden, opettajien ja muiden työntekijöiden mahdollisuuksia

Vuonna 2016 jäsenvaltioiden kanssa uuden osaamisohjelman käynnistämiseksi toteutetuilla toimilla edistetään osaamisen kehittämistä ja kohtaamista sekä tuetaan parempaa pätevyyksien tunnustamista. Tällä edistetään työntekijöitä, opiskelijoita ja työharjoittelijoita haittaavien esteiden raivaamista EU:ssa. Julkisten kuulemisten perusteella eurooppalaiset uskovat, että kansainvälisten työkomennus-, oppisopimus- tai työharjoittelupaikkojen välitykseen keskittyvät verkkosivustot auttaisivat nuoria etsimään uusia mahdollisuuksia varsinaisen työn sijaan (tai ennen työuran aloittamista). Opettajien rajat ylittävästä liikkuvuudesta voi olla hyötyä sekä opiskelijoille että opettajille, jotka voivat jakaa hyviä käytäntöjä vertaistensa kanssa. Opiskelijat hyötyvät myös tilaisuudesta osallistua seminaareihin, joihin kutsutaan työntekijöitä muissa maissa toimivista yrityksistä.

”School Education Gateway” on verkkoportaali, jonka tarkoituksena on yhdistää opettajat ja muut opetusalan ammattilaiset yli rajojen ja tarjota heille tilaisuuksia jakaa erilaisia toimintamalleja ja käytäntöjä sekä oppia toisiltaan ja kehittyä ammatillisena yhteisönä. ”Teacher Academy” tarjoaa opettajille räätälöityjä verkkokursseja pedagogisten toimintamallien kehittämisen taustaksi eri puolilla Eurooppaa. ”Open Education Europa” portaali täydentää tätä siten, että sen sisällössä ja keskusteluissa keskitytään digitaalisen teknologian ja materiaalin potentiaaliin parantaa opetusta ja oppimista. Sen tarkoituksena on tarjota foorumi keskustelua, oppimista, jakamista, kysymysten esittämistä ja inspiraation hakemista varten.

Myös ammattipätevyyksien alalla uudistetut säännöt tulevat lisäämään EU:n kansalaisten mahdollisuuksia. Vähintään 21 prosenttia EU:n työvoimasta (50 miljoonaa ihmistä) työskentelee säännellyssä ammatissa. Yli 20 000 henkilöä, jolla on toisessa EU:n jäsenvaltiossa hankittu ammattipätevyys, sai ammattipätevyytensä tunnustettua toisessa EU-maassa vuonna 2014. Lisäksi viittä ammattia harjoittavat ammattilaiset ovat voineet tammikuusta 2016 lähtien harjoittaa ammattiaan vapaammin muissa EU-maissa ensimmäisen EU:n laajuisen ammattipätevyyksien tunnustamisen sähköisen menettelyn (eurooppalainen ammattikortti) ansiosta. Kortti yksinkertaistaa menettelyjä, joilla ammattipätevyydet tunnustetaan muissa EU-maissa.

1.8.2.Helpotetaan EU:ssa elämistä ja matkustamista entisestään

Kun useassa EU-maassa työskennellyt kansalainen jää eläkkeelle ja haluaa selvittää eläke-etuutensa tai kun työntekijä saa maksuja ja etuuksia muissa EU-maissa, voi osallisena olla useita viranomaisia sekä samassa että useammassa maassa. Tämä edellyttää koordinointia sen selvittämiseksi, mitä sääntöjä asianomaisiin henkilöihin sovelletaan. Koordinoinnin helpottamiseksi ja petosten estämiseksi komissio pyrkii jo nyt yhdessä jäsenvaltioiden kanssa mahdollistamaan sosiaaliturvaviranomaisten välisen rajat ylittävän sähköisen tietojenvaihdon.

Pankkitilit ovat välttämättömiä kaikille kansalaisille, jotta nämä voivat vastaanottaa palkat, eläkkeet ja etuudet sekä maksaa laskunsa. Joillakin kansalaisilla, kuten opiskelijoilla ja lyhytaikaisilla työntekijöillä, on kuitenkin vaikeuksia avata pankkitili toisessa EU-maassa. Kaikilla EU:n kansalaisilla on ollut taloudellisesta tilanteestaan riippumatta 18. syyskuuta 2016 lähtien oikeus avata pankissa perustili, vaikkeivät he asuisi siinä EU-maassa, jossa pankki sijaitsee. Vaikka asiassa on edistytty merkittävästi viime vuosina, lisätoimia tarvitaan, jotta vakuutusten, kiinnelainojen ja muiden lainojen kaltaisia rahoituspalveluita, joilla on niin ikään suuri merkitys EU:n kansalaisten arkipäivän elämässä, voidaan ostaa ja myydä EU:ssa rajojen yli vaikeuksitta. Tarkoitus on ehdottaa vähittäisrahoituspalveluita koskevaa toimintasuunnitelmaa, jotta kansalaiset voisivat hyötyä paremmista tuotteista ja heillä olisi enemmän valinnanvaraa iästä, osaamisesta ja asuinmaasta riippumatta.

EU:n lainsäädäntö auttaa kansalaisia saamaan lääkinnällistä hoitoa toisessa EU-maassa sekä saamaan korvauksen tähän liittyvistä kuluistaan. Potilaiden kannalta EU:n lainsäädäntö merkitsee suurempaa valinnanvaraa terveydenhuollon palveluissa, enemmän tietoa ja lääkemääräysten tunnustamisen helpottumista muissa valtioissa. Kansalaisten tietoisuus oikeudesta valita toisessa EU-maassa tarjottavia terveydenhuollon palveluita on edelleen vähäistä. Alle kaksi kymmenestä kansalaisesta katsoo saaneensa tietoa tämän alan oikeuksistaan, joten komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja niiden kansallisten yhteyspisteiden kanssa lisätäkseen kansalaisten tietoutta oikeudesta käyttää terveydenhuollon palveluita rajojen yli.

Eurooppalaiset tekivät 214 miljoonaa rajat ylittävää matkaa toisiin EU-maihin vuonna 2014. Monet EU:n kansalaiset matkustavat EU-maiden välillä työn vuoksi tai käyvät työssä toisessa EU-maassa. EU:n laajuiset multimodaalista matkustamista koskevat tiedot auttaisivat EU:n kansalaisia suunnittelemaan tällaisia matkoja. Tällä hetkellä multimodaalinen matka Euroopan poikki on hankala ja aikaa vievä, etenkin henkilöautolla matkustamiseen verrattuna. Matkan suunnitteleminen kotiovelta määränpäähän edellyttää monien eri matkatietopalveluiden yhdistämistä, eivätkä matkustajat pysty aina selvittämään ongelmia tehokkaasti niiden ilmaantuessa. Multimodaalista matkustamista koskevissa tiedoissa matkustajille olisi annettava ihannetapauksessa valittavaksi monia erilaisia matkavaihtoehtoja, kuten nopein ja halvin reitti, ympäristöystävällisin reitti ja liikuntarajoitteisille esteettömin reitti. Tietoa olisi annettava myös myöhästymistapauksissa maksettavista korvauksista.

Kansalaisilla on EU:ssa suojanaan monia matkustajien oikeuksia, matkustivatpa he lentäen, junalla, laivalla tai linja-autolla. Liikuntarajoitteisilla ja/tai vammaisilla henkilöillä matkanteko on kuitenkin usein hankalampaa. Enemmistö eurooppalaisista on sitä mieltä, että EU:n pitäisi auttaa tarjoamaan tai tukemaan liikenneinfrastruktuurin, kuten lentoasemien, rautatieasemien ja linja-autoasemien, esteettömyyttä ja että esteettömyyttä koskevia tietoja olisi annettava esimerkiksi yhtiöiden verkkosivuilla. Rautatieliikenteen matkustajien oikeuksia koskevasta voimassa olevasta EU:n lainsäädännöstä tehdyssä komission arvioinnissa eriteltiin yksittäisiä parannettavia aloja sekä lainsäädännön säännöksiin ja niiden soveltamiseen liittyviä huolenaiheita. Komissio pohtiikin erilaisia vaihtoehtoja tilanteen parantamiseksi.

Painopisteet vuosina 2017–2019: helpotetaan kansalaisten matkustamista, elämistä ja työskentelyä kaikkialla Euroopan unionissa Komissio aikoo seuraavaa: 1. Annetaan ehdotus yhden kaikenkattavan portaalin (Single Digital Gateway) perustamisesta, jotta kansalaisilla olisi verkossa helposti saatavilla olevia tietoja, neuvoja ja ongelmanratkaisupalveluita sekä mahdollisuus hoitaa hallinnollisia menettelyjä verkossa rajat ylittävissä tilanteissa, yhdistämällä asiaankuuluva EU:n ja jäsenvaltioiden sisältö ja palvelut saumattomalla, helppokäyttöisellä ja käyttäjälähtöisellä tavalla. Arvioidaan lisäksi mahdollisuutta karsia kansallisessa hallinnossa esiintyvää byrokratiaa siten, että kansalaisia pyydetään toimittamaan tietonsa vain kerran. 2. Helpotetaan ja edistetään entisestään EU:n laajuista multimodaalista matkustamista, jotta EU:n kansalaisten liikkuvuudesta tulee tehokkaampaa ja matkustajille helpompaa, määrittämällä EU:n laajuiset multimodaalista matkustamista koskevat tietopalvelut sekä parantamalla järjestelmien ja palveluiden yhteentoimivuutta ja yhteensopivuutta.

5.Vahvistetaan turvallisuutta ja edistetään yhdenvertaisuutta