1.Johdanto

Liikennealalla on edessään suuria muutoksia niin Euroopassa kuin muuallakin maailmassa. Teknisten innovaatioiden aalto ja mullistavat liiketoimintamallit ovat johtaneet uudenlaisten liikennepalvelujen kysynnän kasvuun. Samaan aikaan ala pyrkii tekemään liikenteestä entistä turvallisempaa, tehokkaampaa ja kestävämpää. Tästä seuraava muutos avaa valtavia sosiaalisia ja taloudellisia mahdollisuuksia, joihin Euroopan on tartuttava nyt, jotta kaikki kansalaiset ja yritykset pääsevät hyötymään niistä.

Digitaalitekniikka on yksi vahvimmista, ellei vahvin, tämän prosessin ratkaisevista tekijöistä ja mahdollistajista. Liikennejärjestelmän eri toimijoiden välisen tiedonvaihdon avulla kysyntä ja tarjonta voidaan sovittaa yhteen reaaliaikaisesti, mikä johtaa tehokkaampaan resurssien käyttöön, kuten ajoneuvon, kontin tai rautatieverkon yhteiskäyttöön. Digitaalitekniikoiden avulla voidaan vähentää inhimillisiä erehdyksiä, jotka aiheuttavat ylivoimaisesti eniten onnettomuuksia liikenteessä. Sen avulla voidaan myös luoda aidosti multimodaalinen liikennejärjestelmä, jolla liikennemuodot yhdennetään yhdeksi liikennepalveluksi, joka mahdollistaa ihmisten ja rahdin liikkumisen saumattomasti ovelta ovelle. Lisäksi se voi uusien toimijoiden ja jakamistalouden kaltaisen uudenlaisen arvonmuodostuksen kautta edistää sosiaalista innovointia ja varmistaa liikkuvuuden kaikille.

Digitaalitekniikoihin ja niihin liittyvien liiketoimintamallien tarjoamat mahdollisuudet tieliikenteessä ovat merkittävät, ja niin on myös tarve toimia. EU:ssa viimeisten kymmenen vuoden aikana vallinnut vakaa ja myönteinen kehityssuunta tieturvallisuudessa on alkanut taittua. Tieliikenne on edelleen syyllinen suurimpaan osaan liikenteen kasvihuonekaasupäästöistä ja ilmansaasteista,. Ruuhkaantuneista maanteistä aiheutuu päivittäin suuria kustannuksia EU:n taloudelle. Koska miljoonien työpaikat ovat suoraan tai välillisesti riippuvaisia ajoneuvo- ja liikennealasta, on olennaisen tärkeää, että alalle annetaan edellytykset säilyttää maailmanlaajuinen johtoasemansa.

Tämä tiedonanto liittyy siis läheisesti komission poliittisiin painopisteisiin, etenkin työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin, digitaalisiin sisämarkkinoihin ja energiaunionistrategiaan. Heinäkuussa 2016 hyväksytyssä vähäpäästöistä liikkuvuutta koskevassa eurooppalaisessa strategiassa2 tuodaan esiin vuorovaikutteisten, verkkoyhteyksillä varustettujen ja automatisoitujen ajoneuvojen tarjoamia mahdollisuuksia vähentää energiankulutusta ja liikenteen päästöjä. Euroopan teollisuuden digitalisointistrategiassa vuorovaikutteiset, verkkoyhteyksillä varustetut ja automatisoidut ajoneuvot mainitaan painopistealueena Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamisessa. Tutkimuksissa vuorovaikutteisen, verkkoyhteyksillä varustetun ja automatisoidun ajamisen markkinapotentiaaliksi on arvioitu kymmeniä miljardeja euroja vuosittain, ja se voisi johtaa satojen tuhansien työpaikkojen syntymiseen.

Nykypäivän ajoneuvot ovat monessa mielessä jo verkkoonliitettyjä laitteita. Lähitulevaisuudessa ne voivat kuitenkin myös olla suoraan vuorovaikutuksessa toistensa ja tieinfrastruktuurin kanssa. Tämän vuorovaikutuksen mahdollistavat vuorovaikutteiset älykkäät liikennejärjestelmät (C-ITS), joiden avulla tienkäyttäjät ja liikenteen hallinnasta vastaavat voivat jakaa ja käyttää tietoja, joita ei aiemmin ollut käytettävissä, ja sovittaa yhteen toimintansa. Tällaisen vuorovaikutteisuuden – joka on mahdollista digitaalisten yhteyksien ansiosta – uskotaan merkittävästi parantavan tieturvallisuutta, liikenteen tehokkuutta ja ajomukavuutta auttamalla kuljettajia tekemään oikeita päätöksiä ja mukautumaan liikennetilanteeseen.

Ajoneuvojen, infrastruktuurin ja muiden tienkäyttäjien välinen viestintä on ratkaisevan tärkeää myös automatisoitujen ajoneuvojen turvallisuuden parantamiseksi ja niiden integroimiseksi täysimittaisesti liikennejärjestelmään sen laajemmassa merkityksessä. Vuorovaikutteisuus, verkkoonliitäntä ja automaatio eivät ole pelkästään toisiaan täydentäviä tekniikoita, vaan ne vahvistavat toisiaan ja sulautuvat ajan myötä täysin yhteen. Rekkojen saattueajo (rekat viestivät, jotta jonossa ajaminen hyvin lyhyin etäisyyksin sujuu automaattisesti ja turvallisesti) on tästä hyvä esimerkki: verkkoonliitännän, vuorovaikutteisuuden ja automaation on toimittava yhteen, jotta saattueajo toimii. Vuorovaikutusta tarvitaan kuitenkin entistä enemmän, kun tulevaisuuden automatisoitujen ajoneuvojen on toimittava yhteistyössä myös paljon monimutkaisemmissa liikennetilanteissa turvallisesti ja tehokkaasti.

Maat eri puolilla maailmaa (esim. Yhdysvallat, Australia, Japani, Etelä-Korea ja Kiina) ovat siirtymässä nopeasti digitaalitekniikan käyttöönottoon, ja joissakin maissa tällaisia ajoneuvoja ja C-ITS-palveluja on jo saatavilla markkinoilla. G7-maiden liikenneministerit ovat toistuvasti korostaneet tarvetta toimiin. Useat jäsenvaltiot ovat käynnistäneet C-ITS:n käyttöönoton todellisissa käyttöolosuhteissa hyödyntämällä strategisia yhteenliittymiä, kuten EU:n vuorovaikutteista ITS-käytävää, joka yhdistää Rotterdamin Frankurtiin ja Wieniin, tai Amsterdamin ryhmää. Euroopan avaruusstrategiassa korostetaan tarvetta edistää avaruusteknologian integroimista osaksi verkkoyhteydellä varustettuja ajoneuvoja koskevia strategioita hyödyntäen erityisesti Galileoa ja EGNOSia.

Huhtikuussa 2016 annetussa Amsterdamin julistuksessa Euroopan liikenneministerit kehottivat Euroopan komissiota laatimaan Euroopalle vuorovaikutteisia, verkkoon liitettyjä ja automatisoituja ajoneuvoja koskevan strategian. Yhtä tärkeää on se, että teollisuus ilmoitti aikovansa käynnistää C-ITS-valmiiden ajoneuvojen täysimittaisen käyttöönoton vuonna 2019. Jotta tämä toteutuisi, tarvitaan kuitenkin kiireellisesti koordinointia Euroopan tasolla.

Teknologian kehittyessä nopeasti ja julkisen ja yksityisen sektorin investoidessa huomattavia summia C-ITS-tekniikoiden kehittämiseen ja testaamiseen on vaarana, ettei EU:n laajuista yhteentoimivuutta saavuteta aikataulussa ilman Euroopan tason puitteita. Tämä asettaisi EU:n teollisuuden epäedulliseen asemaan sen kilpailijoihin nähden ja viivästyttäisi C-ITS:n käyttöönottoa Euroopassa, samoin kuin siitä liikenteelle ja yhteiskunnalle yleisesti saatavia monia hyötyjä.

Tässä tiedonannossa esitellään EU:n strategia C-ITS:n koordinoitua käyttöönottoa varten, jotta voidaan välttää sisämarkkinoiden pirstaloituminen C-ITS:n osalta ja luoda synergioita eri aloitteiden välillä. Tiedonannossa käsitellään keskeisimpiä kysymyksiä, myös kyberturvallisuutta ja tietosuojaa (molemmat erityisen tärkeitä julkisen hyväksynnän kannalta) sekä yhteentoimivuutta, ja suositellaan toimia eri tasoilla vuodelle 2019 asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Tämä tiedonanto on siten tärkeä etappi vuorovaikutteisia, verkkoyhteydellä varustettuja ja automatisoituja ajoneuvoja koskevassa EU:n strategiassa.

2.EU:n toimet vuorovaikutteisen, verkkoon liitetyn ja automatisoidun liikkumisen mahdollistamiseksi

Tämä tiedonanto perustuu sekä julkisen että yksityisen sektorin asiantuntijoiden kanssa tehtyyn tiiviiseen työhön. Komissio on marraskuusta 2014 lähtien isännöinyt C-ITS-ryhmää, joka pyrkii tunnistamaan jäljellä olevat esteet ja ehdottaa C-ITS:n käyttöönottoratkaisuja Euroopassa. Ensimmäisessä vaiheessa C-ITS-ryhmä julkaisi asiantuntijaraportin, jonka osallistujat hyväksyivät yksimielisesti tammikuussa 2016. Asiantuntijaraporttia täydennettiin kustannus-hyötyanalyysillä ja julkisella kuulemisella, jotka ovat toimineet tämän tiedonannon pohjana. C-ITS-ryhmä siirtyi tämän jälkeen toiseen vaiheeseen heinäkuussa 2016.

EU on jo asettanut saataville huomattavia rahoitusvaroja vuorovaikutteisia, verkkoyhteydellä varustettuja ja automatisoituja ajoneuvoja varten, C-ITS-palvelujen toteutettavuus on todistettu tutkimuksilla ja käyttöönottohankkeilla, joita on tehty ja toteutettu jo 15 vuoden ajan. Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä älykkäistä liikennejärjestelmistä hiljattain tehdyssä tutkimuksessa painopiste siirrettiin liikennemuotojen väliseen integrointiin ja automaatioyhteyksiin. Automatisoitua tieliikennettä koskeva ehdotuspyyntö käynnistettiin vuonna 2016. Liikennealan strategisessa tutkimus- ja innovointiohjelmassa komissio laatii verkkoon liitettyä ja automatisoitua liikennettä koskevan etenemissuunnitelman tulevan tutkimus- ja innovointitoiminnan ohjaamiseksi ja koordinoimiseksi Euroopassa. Tätä toimintaa täydennetään laaja-alaisilla hankkeilla, joissa kehitetään vuorovaikutteisia järjestelmiä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin 13 maassa hyödyntäen Verkkojen Eurooppa -välineen (CEF) kaltaisia EU:n rahoitusohjelmia.

Pitkälle automatisoitujen ja verkkoyhteydellä varustettujen ajoneuvojen osalta useiden jäsenvaltioiden viranomaiset, valtiosta riippumattomat järjestöt ja teollisuuden sidosryhmät toimivat yhteistyössä asiaankuuluvien komission jäsenten kanssa korkean tason GEAR 2030 -ryhmässä, joka perustettiin lokakuussa 2015 pohtimaan autoteollisuuden tulevaisuutta. C-ITS-ryhmän aikaansaamat tulokset otetaan huomioon GEAR 2030 -ryhmässä liikennejärjestelmien näkymien osalta. Ryhmän tavoitteena on antaa ensimmäiset suositukset vuoden 2016 loppuun mennessä ja lopulliset suositukset vuoden 2017 puoliväliin mennessä.

Korkean tason vuoropuhelu käynnistettiin syksyllä 2015 televiestintäalan ja ajoneuvoja valmistavan teollisuuden pyöreän pöydän keskusteluina, joissa pyritään kehittämään synergioita verkkoyhteydellä varustettujen ja automatisoitujen ajoneuvojen alalla. Vuoropuhelulla on tarkoitus auttaa autoteollisuutta hyödyntämään digitaalista kehitystä, kuten esineiden internetiä, massadataa, televiestintäpolitiikkaa ja teollisuuden digitalisointia, ja se on jo johtanut molempien toimialojen sitoutumiseen uudenlaisiin yhteenliittymiin ja 5G-tekniikkaan liittyvien kokeilujen aloittamiseen.

Kuten komission vuoden 2017 työohjelmassa todetaan, komissio jatkaa sääntely-ympäristöön, ekosysteemien rakentamiseen, resurssitehokkuuteen ja standardointiin liittyvää työtä, jotta voidaan helpottaa entistä tehokkaampien vuorovaikutteisten, verkkoyhteydellä varustettujen ja automatisoitujen ajoneuvojen markkinoille saattamista.

Näiden aloitteiden pohjalta on synnytettävä ennennäkemättömän laajaa yhteistyötä monilla aloilla, jotta C-ITS-järjestelmien käyttöönotto onnistuisi hyvin. Roolit ja velvollisuudet arvoketjussa hämärtyvät, mistä syystä nykyisiä käsitteitä on tarkasteltava uudelleen. Jotta vältettäisiin mahdolliset vastavaikutukset, kuten liikenteen tai päästöjen nettomääräinen kasvu, tiivis yhteistyö paikallisviranomaisten kanssa on välttämätöntä, esimerkiksi vuorovaikutteisten, verkkoyhteydellä varustettujen ja automatisoitujen ajoneuvojen integroimiseksi kestävään liikennesuunnitteluun tai ”liikkuminen palveluna” -käsitteeseen, joka sisältää myös julkisen liikenteen ja aktiiviset liikkumisen muodot kuten kävelyn ja pyöräilyn. Kansalaisten osallistuminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa C-ITS-tekniikkojen laaja hyväksyntä ja maksimoida niiden taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset. C-ITS:n käyttöönotossa olisikin keskityttävä käyttäjiin.

Digitaalinen liikennejärjestelmä edellyttää erilaisia liikennemuotoja ja toimialoja kattavaa horisontaalista kerrosajattelua vertikaalisen siiloajattelun sijaan (kun esim. liikennettä, energiaa ja televiestintää käsitellään erillisinä osa-alueina). Enää ei voida keskittyä vain yhteen infrastruktuurikerrokseen (esimerkiksi teihin ja ajoneuvoihin). Digitaalitekniikat perustuvat myös datakerrokseen, joka sisältää sekä staattista dataa, kuten digitaaliset kartat tai liikennesäännöt, että dynaamista dataa, kuten reaaliaikaiset liikennetiedot. Tätä dataa hyödynnetään verkkojen kerroksen avulla saataville tuotavien innovatiivisten palvelujen ja sovellusten kerroksen luomiseen. Digitaalitekniikan mahdollisuuksien hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla, kussakin näistä kerroksista on varmistettava markkinoillepääsy ja reilu kilpailu, kuten komission tiedonannossa verkkoalustoista suositellaan.