Neuvoston päätelmät ja toimintaohjeet, annettu 26 päivänä marraskuuta 2002, biotieteitä ja biotekniikkaa koskevasta strategiasta



Virallinen lehti nro C 039 , 18/02/2003 s. 0009 - 0013



Neuvoston päätelmät ja toimintaohjeet, annettu 26 päivänä marraskuuta 2002, biotieteitä ja biotekniikkaa koskevasta strategiasta (2003/C 39/05) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 1. PALAUTTAA MIELIIN - Tukholman Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa tunnustettiin, että biotekniikka voi merkittävästi edistää Lissabonin Eurooppa-neuvostossa asetettua tavoitetta, jonka mukaan Euroopasta olisi tultava kilpailukykyisin tietoon perustuva talous, joka näin pystyisi tarjoamaan enemmän ja parempia työpaikkoja, samalla kun huolehditaan siitä, että kehitys tapahtuu tavalla, joka on kuluttajien ja ympäristön kannalta terve ja turvallinen, sekä yhteisten perusarvojen ja eettisten periaatteiden mukaisesti ja voimassa olevaa lainsäädäntöä noudattaen, - Barcelonan Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa kehotettiin kehittämään toimenpiteitä ja laatimaan aikataulu, joiden avulla yhteisön yritykset kykenevät hyödyntämään biotekniikan tarjoamat mahdollisuudet, ottaen samalla huomioon ennaltavarautumisen periaate sekä eettiset ja yhteiskunnalliset näkökohdat, ja joissa palautettiin mieleen, että unionin tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimintaan osoitettavaa kokonaisrahoitusta olisi lisättävä siten, että se lähestyisi kolmea prosenttia BKT:stä vuoteen 2010 mennessä, ja siitä, että kaksi kolmannesta tästä uudesta investoinnista olisi saatava yksityiseltä sektorilta, - kesäkuussa 2002 annetut neuvoston päätelmät, joissa pyydettiin laatimaan tätä varten toimenpiteitä koskevat toimintaohjeet, joissa esitetään painopisteet, toimijoiden vastuualueet ja täytäntöönpanon aikataulu; 2. PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE biotieteitä ja biotekniikkaa koskevasta strategiasta ja toimintasuunnitelmasta annetun komission tiedonannon, joka on kattava lähtökohta toimintaohjeiden täytäntöönpanolle; YHTYY komission tekemän analyysin päälinjoihin, jotka koskevat Euroopan unionin biotekniikka-alan ja siihen liittyvien politiikkojen ja toimien vahvoja ja heikkoja puolia sekä tärkeimpiä toimia edellyttäviä aloja politiikan johdonmukaisuuden parantamiseksi; 3. KOROSTAA sopivien ja asianmukaisten lähestymistapojen välttämättömyyttä ottaen huomioon uuteen teknologiaan liittyvät bioturvallisuuskysymykset ja yhteiskunnalliset tarpeet sekä pyrkimyksen kuluttajien valinnanvapauden ja turvallisuuden varmistamiseen; 4. ON SITÄ MIELTÄ, että biotieteet ja biotekniikka tarjoavat huomattavia mahdollisuuksia sellaisilla aloilla kuin terveydenhuolto, maatalous ja elintarvikkeet, teollisuustuotteet ja -prosessit ja ympäristönsuojelu, ja että niiden avulla voidaan edistää kestävää kehitystä; KOROSTAA, että näitä mahdollisuuksia olisi arvioitava jatkuvasti hyötyjen ja riskien perusteella ennakoiden terveydelle, taloudelle, yhteiskunnalle ja ympäristölle koituvat seuraukset sekä eettisten näkökohtien perusteella, ja että kilpailukykyisen biotekniikka-alan kehittämiseksi Euroopan unioniin tarvitaan laaja-alainen ja yhteensovitettu lähestymistapa, joka kattaa kaikki merkittävimmät biotekniikan sovellusalat; 5. TUNNUSTAA, että sellainen tehokas lähestymistapa, jonka ansiosta voitaisiin hyödyntää Euroopassa olevia biotekniikan mahdollisuuksia, edellyttäisi kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista ja sen olisi katettava kaikki alan edistämiseen käytettävissä olevat politiikan alat ja välineet kansainväliset näkökohdat huomioon ottaen; lisäksi sen olisi oltava tasapainoinen ja siihen olisi sisällyttävä jatkuva yhteiskunnallinen vuoropuhelu, korkeatasoinen tieteellisesti perusteltu sääntelyjärjestelmä sekä erilaisten näkökantojen ja valinnanvapauden kunnioittaminen; 6. TUNNUSTAA, että eurooppalaisesta tutkimus- ja innovointialueesta on apua varsinkin rakenteiden muodostamisessa sekä voimavarojen hajanaisuuden ja kriittisen massan puutteen torjumisessa. Se rohkaisee myös vapaaehtoista tutkimus- ja kehityspolitiikkojen ja toimintojen tehokkaampaa koordinoimista ja yksityisen sektorin toimia ja laajempaa osallistumista. Biotieteiden ja biotekniikan tutkimus voi antaa mallin eettisiä ja sosiaalisia näkökohtia koskevien toimintojen mukaan ottamiselle mahdollisimman aikaisessa vaiheessa; 7. TUNNUSTAA, että ennalta varautumisen periaatteen mukainen tieteellisesti perusteltu, avoin, tehokas ja oikeasuhteinen sääntelyjärjestelmä on tärkeä ennakkoedellytys yhteiskunnan ja erityisesti kuluttajien luottamuksen saavuttamiselle, minkä pitäisi estää tarpeettoman hallinnollisen taakan aiheutuminen etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille ja innostaa vastuulliseen innovointiin; 8. KOROSTAA, että biotekniikka voisi jossakin määrin edistää kestävää kehitystä ja talouskasvua kehitysmaissa samalla kun se vähentää luonnonvarojen käyttöä ja ympäristön tilan heikkenemistä; biotekniikan sovellusten on kuitenkin oltava asianomaisten maiden toiveiden mukaisia; 9. TUNNUSTAA, että Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirja on merkittävä maailmanlaajuinen oikeudellinen väline biologisen monimuotoisuuden suojelemisen turvaamiseksi samalla ihmisten terveyden huomioon ottaen, ja KOROSTAA, että yhteisön on tärkeää osallistua kolmansien maiden toimintaedellytysten kehittämiseen; 10. KOROSTAA, että kattava strategia edellyttää jatkuvia ponnisteluja politiikan johdonmukaisuuden ja seurannan varmistamiseksi; TOTEAA, että biotekniikkateollisuuden toimintapuitteiden ja toimivien markkinoiden luominen edellyttävät seurantaa ja säännöllistä näkemysten ja kokemusten vaihtoa jäsenvaltioiden välillä; PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE, että komissio aikoo esittää biotieteitä ja biotekniikkaa koskevan kertomuksen ja siihen kuuluvan biotieteitä ja biotekniikkaa koskevaan strategiaan liittyvien toimintaohjeiden täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen yhtä aikaa liittäen mukaan seuraavissa toimintaohjeissa luetellut osat; 11. PYYTÄÄ komissiota koordinoimaan jäsenvaltioiden aktiivisesti tukemana toimintaohjeiden täytäntöönpanoa muun muassa seuraavasti: - sen olisi seurattava Euroopan unionin biotekniikka-alan ja siihen liittyvien alojen kilpailukykyä, erityisesti Euroopan unionin toimintapuitteita, yrittäjyyttä ja markkinoiden toimivuutta, säännöksiä ja määräyksiä, tiedonsaantia ja tiedon levittämistä sekä teknologiaan liittyvää neuvontaa, tutkimusta ja innovointia, pääoman saantia, riskipääoma mukaan lukien, ja mahdollisuuksia osallistua julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeisiin, yhteiskunnallista vuoropuhelua sekä eettisiä näkökohtia, - sen olisi seurattava ja ohjattava biotieteitä ja biotekniikkaa koskevaan strategiaan liittyvien toimintaohjeiden täytäntöönpanoa, yhteiskunnalliset, terveyteen, ympäristöön ja turvallisuuteen liittyvät sekä eettiset näkökohdat huomioon ottaen, - sen olisi huolehdittava eri alojen välisestä koordinoinnista biotekniikan kannalta tärkeillä aloilla. Neuvoston olisi järjestettävä vuosittain perusteellinen keskustelu biotieteitä ja biotekniikkaa koskevaan strategiaan liittyvien toimintaohjeiden täytäntöönpanosta komission vuosiraportin pohjalta vuodesta 2003 lähtien; 12. PYYTÄÄ KOMISSIOTA, JÄSENVALTIOITA JA YKSITYISSEKTORIA SEKÄ MUITA SIDOSRYHMIÄ toimivaltansa ja vastuualueidensa mukaisesti määrittämään ja toteuttamaan yhteistyössä toimenpiteitä noudattaen jäljempänä esitettyjä, biotieteitä ja biotekniikkaa koskevan strategian täytäntöönpanoon liittyviä toimintaohjeita, joissa esitetään painopisteet ja alustava aikataulu. I ARVONMUODOSTUSKETJUN LUJITTAMINEN A. Inhimilliset voimavarat Jäsenvaltioiden olisi arvioitava vuoden 2003 puoliväliin mennessä Euroopan unionin tutkijoiden, teknikoiden, insinöörien ja johtajien erityistaitojen tuleva tarve biotieteiden erikoisaloilla. Jäsenvaltioiden ja komission olisi - tehtävä yhteistyötä välineiden, esimerkiksi koulutusmoduulien tai opinto-ohjelmien osien, määrittelemiseksi ja verrattava parhaita käytäntöjä kyseisten tarpeiden tyydyttämiseksi, erityisesti silloin kun ne liittyvät: - perusopetukseen: biotieteiden opetus keskiasteella, yliopistollisen ja teknillisen koulutuksen voimavarat, tiedeaineiden kiinnostavuuden lisääminen, keskeyttäjien määrän pienentäminen, - biotekniikkaan liittyvä ammatillinen jatkokoulutus ja elinikäinen oppiminen sekä yrityksissä tarvittavat hallinto- ja oikeusalan taidot, - liikkuvuus, tutkijoiden houkutteleminen ja pitäminen, - tehtävä yhteistyötä tiedeyhteisön ja teollisuuden kanssa parhaiden käytäntöjen käyttöön ottamiseksi ja levittämiseksi, jotta työvoima vastaisi tarjolla olevia paikkoja, ja parannettava liikkuvuutta. Nämä toimenpiteet olisi toteutettava vuoteen 2004 mennessä. Jäsenvaltiot ja komissio kehottavat teollisuutta ja tiedeyhteisöä avustamaan välineiden kehittämisessä ja antamaan panoksensa omalla osaamisalueellaan esimerkiksi henkilöstövaihdon ja yrityksen sisäisen koulutuksen sekä "tutkimusakatemia"-kumppanuuksien avulla. Komissiota pyydetään seuraamaan tätä prosessia ja raportoimaan siitä neuvostolle vuoden 2004 loppuun mennessä. B. Tiedosta markkinoihin Tutkimus Neuvosto kehottaa jäsenvaltioita ja yksityissektoria lisäämään tai lisäämään edelleen biotieteille ja biotekniikalle myönnettäviä tutkimusvoimavaroja ja tehostamaan kansallista tutkimusta pyrkimällä toteuttamaan eurooppalaista tutkimusaluetta niiden tieteen, teknologian ja tekniikan näkökohtien osalta, jotka erityisesti vahvistavat ja tukevat biotekniikka-alan kehittymistä. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin kuudennessa puiteohjelmassa (2003-2006) määriteltyjä aloja Euroopan unionin biotiede- ja biotekniikkateollisuuden hyödyksi niiden kilpailukyvyn parantamiseksi koordinoidusti, samalla kun otetaan huomioon eettisiä normeja koskevat näkemykset sekä yhteiskunnalliset ja terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet. Teollis- ja tekijänoikeudet Neuvosto tunnustaa ehdotetun yhteisöpatentin ratkaisevan merkityksen suorituskykyiselle biotekniikka-alalle ja aikoo - vuonna 2002 tehtyihin Barcelonan päätelmiin sisältyvän kehotuksen mukaisesti - ratkaista avoinna olevat kysymykset mahdollisimman pian ja kehottaa jäsenvaltioita: - jatkamaan bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta 6 päivänä heinäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/44/EY(1) saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja saattamaan se päätökseen ottaen huomioon komission laatiman patenttioikeuden kehittymistä ja vaikutuksia bioteknologian ja geenitekniikan alalla koskevan kertomuksen. Tilanteesta direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamisesta saaduista käytännön kokemuksista olisi raportoitava neuvostolle vuosittain, ensimmäisen kerran vuonna 2003, - keskustelemaan läheisessä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa kansallisista suunnitelmista teollis- ja tekijänoikeuksien vastuullista strategista käyttöä koskevan tietoisuuden lisäämiseksi. Teknologian siirto Jäsenvaltioiden ja komission olisi tehtävä vuonna 2003 inventaario teknologian siirron edistämiseen liittyvistä parhaista käytännöistä ja sen jälkeen tukea niiden levittämistä verkostojen ja pilottihankkeiden avulla. Rahoitus Jäsenvaltioiden, komission ja rahoituslaitosten olisi pohdittava, miten biotekniikan rahoituskehystä voidaan parantaa, ja erityisesti - hyödynnettävä komission ja Euroopan investointipankin (EIP)/Euroopan investointirahaston (EIR) yhteistyön tuloksia innovoinnin rahoituksen, kuten riskipääoman saatavuuden, parantamiseksi omissa innovaatiopolitiikoissaan, ja lisätä tämän alan investointeja, esim. EIP:n/EIR:n myöhäisen vaiheen investointeja tukevien välineiden tai konsolidoitujen määrärahojen avulla, - tiivistettävä kansainvälistä yhteistyötä, esim. luomalla olemassa olevien rakenteiden välisiä verkostoja, jakamalla kokemuksia ja kartoittamalla parhaita toimintatapoja. Tuloksista olisi raportoitava vuoden 2004 loppuun mennessä. C. Verkottuminen ja klusterit Neuvosto panee tyytyväisenä merkille, että komissio tukee biotekniikka-alan omarahoitteisen portaalin luomista Eurooppaan, minkä ansiosta käytettävissä olevilla verkottuvilla Internet-foorumeilla olevaa tietoa olisi mahdollista käyttää vapaasti. Lisäksi komission olisi kehitettävä edelleen omaa www-sivustoaan, kuten se itsekin on todennut, jotta se voisi esitellä laajasti komission biotekniikka-alan työtä ja helpottaisi asiaan liittyvien toimijoiden tiedonsaantia. Portaali ja foorumi olisi saatava toimintaan vuoden 2003 loppuun mennessä. Keskinäisen oppimisen edistämiseksi ja parhaiden toimintatapojen kehittämiseksi biotekniikka-alan klustereiden edustajia kannustetaan vaihtamaan kokemuksia vuosittain. Komissiota pyydetään raportoimaan neuvostolle biotekniikka-alan klustereihin liittyvistä parhaista toimintatavoista vuosittain. Jäsenvaltioiden, alueiden ja komission olisi tehtävä aloitteita alueidenvälisen yhteistyön stimuloimiseksi biotekniikka-alan yritysten ja laitosten välillä, biotekniikka-alan klusterit ja osaamiskeskukset mukaan lukien. Komissiota pyydetään seuraamaan prosessia ja klustereiden kehittymistä sekä niiden välistä yhteistyötä sekä raportoitava siitä vuosittain, ensimmäisen kerran vuonna 2003. D. Viranomaisten ennakoiva rooli Jäsenvaltioiden ja komission olisi vuonna 2003 laadittava ja pantava täytäntöön vapaaehtoispohjalta keskeisimpiin aloihin keskittyvä vertailuanalyysiohjelma helpottamaan biotekniikkapolitiikan kehittämistä parhaiden toimintatapojen määrittelemisen ja vaihtamisen avulla. Tällaisen ohjelman avulla voitaisiin mitata esimerkiksi biotekniikan kaupallisen kehittämisen laajuutta: resurssipohjaa (inhimillisiä voimavaroja ja rahoitusta), kaupallisen biotekniikan kehittämistä tukevaa julkista politiikkaa (kansallista ja aluepolitiikkaa) (esimerkiksi teknologian siirtoa ja pk-yritysten saamaa tukea), kaupallisen biotekniikan yritysympäristöön vaikuttavia sääntelytekijöitä avoimuus mukaan lukien ja muita (kansallisia ja alueellisia) tekijöitä, sekä ennalta varautumisen periaatteen käyttöä. Ohjelmassa olisi hyödynnettävä täysimääräisesti jo olemassa olevia toimenpiteitä ja otettava mukaan kaikki sidosryhmät. Jäsenvaltioiden ja komission olisi jatkuvasti seurattava ja arvioitava taloudellisia, yhteiskunnallisia, terveyteen ja ympäristöön liittyviä, eettisiä sekä turvallisuustekijöitä. II VASTUULLINEN HALLINTA A. Yhteiskunnan osallistuminen Yhteiskunnallinen tarkastelu ja keskustelu Neuvosto on komission tavoin sitoutunut tukemaan avointa, kattavaa, jäsenneltyä ja kohdennettua vuoropuhelua ja tietojen vaihtoa, johon on otettava mukaan kaikki sidosryhmät, muun muassa viimeistään vuonna 2003 käynnistyvän laajapohjaisen osapuolten keskustelufoorumin sekä muiden kohdennettujen toimenpiteiden avulla komission Tiede ja yhteiskunta -toimintasuunnitelman mukaisesti. Jäsenvaltioiden, komission, korkeakoulujen, elinkeinoelämän ja kansalaisyhteiskunnan olisi osallistuttava jatkuvaan vuoropuheluun yhteiskunnallisesti merkittävistä aiheista edistämällä asianmukaisilla tasoilla viimeistään vuodesta 2003 alkaen järjestettävien keskustelufoorumien toimintaa. Jäsenvaltioiden ja komission olisi käynnistettävä ja tuettava tietoisuuden edistämistä sääntelyn taustalla olevista tieteellisistä ajattelutavoista sekä sellaista kaikkien sidosryhmien välistä avointa julkista vuoropuhelua biotekniikasta, jossa keskitytään teknisiin edistysaskeliin sekä mahdollisiin hyötyihin ja riskeihin. Tasapuolisia ja tietoon perustuvia keskusteluja olisi aloitettava kaikissa jäsenvaltioissa viimeistään ennen vuoden 2003 loppua. Jäsenvaltiot ja komissio ottavat aikanaan huomioon edellämainittujen aloitteiden tulokset. Etiikka Neuvosto panee merkille, että joidenkin biotekniikan alojen eettiseen hyväksyttävyyteen vaikuttavat jäsenvaltioiden väliset erot ja siitä määrätään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kansallisessa lainsäädännössä. Lisäämällä Euroopan unionissa toimivien eettisiä kysymyksiä käsittelevien elinten, luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä mukaan lukien, välistä ja kansalaisten kanssa käytävää vuoropuhelua voitaisiin helpottaa erilaisten eettisten näkökantojen määrittelyä, edistää keskinäistä ymmärrystä näkemysten taustoista ja auttaa selvittämään, miltä osin yhteiset näkemykset olisivat mahdollisia ja toivottavia. On tärkeää edistää ymmärrystä eettisistä, oikeudellisista ja yhteiskunnallisista näkökohdista tiedeyhteisössä. Tältä osin neuvosto on tyytyväinen komission aikomukseen - vahvistaa yhteisön tukea ja kohdistaa sitä yhteiskunnallis-taloudellisten ja eettisten kysymysten tutkimukseen ja tulosten levittämiseen ennen vuoden 2004 loppua. Näihin kysymyksiin kuuluvat perusteet, joilla arvioidaan biotekniikan käytön kustannuksia ja hyötyjä. Näin helpotetaan tulevaa raportointia ja saadaan hyvä pohja biotieteiden ja biotekniikan soveltamista koskeville yhteiskunnallisille päätöksille, - rahoittaa bioetiikan tutkimusta ja varmistaa, että eettiset, oikeudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset otetaan huomioon mahdollisimman aikaisessa vaiheessa yhteisön tukemassa tutkimuksessa. Tähän päästään arvioimalla saadut tutkimusehdotukset eettisestä näkökulmasta, - edistää vuoropuhelua kansallisten eettisten elinten ja yksityisten ja julkisten kumppanien kanssa, jotta voitaisiin harkita tapaus kerrallaan, onko mahdollista työskennellä sellaisten yhteisten lähestymistapojen saavuttamiseksi, joita käytettäisiin esimerkiksi päätöksentekoprosesseissa ja julkisen kuulemisen ja tiedottamisen perustana ottaen huomioon kuudennesta puiteohjelmasta saadut kokemukset. B. Sääntelyjärjestelmä Lääkelainsäädäntö Neuvosto on tyytyväinen komission pyrkimyksiin kehittää lainsäädäntöä, joka koskee lääkkeitä - yhtä sovelletun biotekniikan tärkeimmistä aloista. Neuvosto aikoo saattaa päätökseen niiden lääkelainsäädännön tarkistamiseksi tehtyjen ehdotusten käsittelyn, jotka koskevat nopeutettua lupamenettelyä, ehdollistettuja lupia ja hakemuksia tehneille yhtiöille annettavan tieteellisen neuvonnan tehostamista, parantaakseen lääkealan kilpailukykyä niin, että samalla säilytetään kuluttajien luottamus. Komissiota kehotetaan arvioimaan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja vaikutuksia vuosittain. Lääkkeiden innovaatioita ja saatavuutta käsittelevän korkean tason ryhmän suositukset ja komission niitä koskevat näkemykset muodostavat perustan toimintaa koskeville päätelmille, jotka on määrä esittää vuoteen 2003 mennessä. Muuntogeenisiä organismeja (GMO) koskeva lainsäädäntö Geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 12 päivänä maaliskuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/18/EY(2) on sovellettu 17 päivästä lokakuuta 2002 alkaen. Sen tavoitteena on vahvistaa hyväksyntämenettelyjä koskevaa järjestelmää sekä terveyden ja ympäristön korkeatasoista suojelua ja varmistaa henkilökohtaiset valinnat. Tässä yhteydessä neuvosto käsittelee muuntogeenisiin organismeihin liittyvää tulevaa lainsäädäntöä koskevan, meneillään olevan työskentelyn tuloksia. Neuvosto kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja muita asianomaisia sidosryhmiä kehittämään maatalouteen liittyviä ja muita vaihtoehtoja, joilla mahdollistettaisiin erilaisten maatalouskäytäntöjen rinnakkainen soveltaminen, sillä on tarpeen turvata kestävyys ja monimuotoisuus Euroopassa ja noudattaa täysimääräisesti toimijoiden ja kuluttajien valinnanvapauden periaatetta. Tulokset olisi sisällytettävä biotieteitä ja biotekniikkaa koskevaa strategiaa koskevaan komission vuosikertomukseen, joka perustuu erityisesti jäsenvaltioilta tulleisiin tietoihin. Komissiota pyydetään ilmoituksensa mukaisesti julkaisemaan säännöllisesti vuodesta 2003 alkaen sääntelyä koskeva työohjelma ja parantamaan siten edelleen sääntelypuitteiden yhtenäisyyttä, ennakoitavuutta, avoimuutta ja laatua soveltaen erityisesti seuraavia periaatteita: - tieteelliseen riskinhallintaan perustuva tuotteiden hyväksyminen, - ennalta varautumisen periaate, - riskinhallintatoimenpiteet myös muiden asian kannalta perusteltujen tekijöiden huomioon ottamiseksi soveltuvin osin, - riskinhallintatoimenpiteiden oikeasuhteisuus, - menettelyjen arviointien avoimuus ja, Aarhusin yleissopimuksen mukaisesti, yleisön osallistuminen, - kuluttajavalistus ja kuluttajien valinnan mahdollisuus, - valvontamenetelmien testaus ja validointi, - lainsäädännön säännöllinen uudelleentarkastelu, - hyväksyntämenettelyjä koskevan järjestelmän toiminta. C. Kansainvälinen yhteistyö ja kehitysyhteistyö Jäsenvaltioiden ja komission olisi annettava vahva Euroopan unionin tuki kehitysmaille ja siirtymätalousmaille, jotta ne voisivat arvioida ja käyttää biotekniikan mahdollisuuksia ja kehittää omia valmiuksiaan reagoida tarvittavalla politiikalla omien tarpeidensa ja paikallisten olosuhteiden mukaisesti. Tuen olisi käsitettävä kansainvälinen tieteellinen yhteistyö, kuten tehokkaiden tutkimuskumppanuuksien perustaminen kehitysmaiden ja Euroopan unionin julkisten ja yksityisten tutkimusorganisaatioiden välille. Avun olisi perustuttava kehitysmaakumppanin selvästi ilmaisemaan tärkeysjärjestykseen. Soveltamistarkoituksiin annetun avun lisäksi näin olisi tehostettava asiaankuuluvien kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten - esimerkiksi elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirja mukaan lukien - täytäntöönpanoon annettavaa apua. Komission olisi raportoitava tällä alalla aikaansaaduista tuloksista vuoden 2003 loppuun mennessä. (1) EYVL L 213, 30.7.1998, s. 13. (2) EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2002/811/EY (EYVL L 280, 18.10.2002, s. 27).