Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Luottamuksen rakentaminen ihmiskeskeiseen tekoälyyn”

(COM(2019) 168 final)

(2020/C 47/09)

Esittelijä: Franca SALIS-MADINIER

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 3.6.2019 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava jaosto ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” Hyväksyminen jaostossa 18.10.2019 Hyväksyminen täysistunnossa 30.10.2019 Täysistunnon nro 547 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 198/1/4

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Tekoäly ei ole itsetarkoitus vaan väline, jolla voidaan saada aikaan käänteentekeviä myönteisiä muutoksia mutta joka voi myös tuoda mukanaan riskejä. Siksi sen käyttöä on tarpeen säännellä.

1.2 Komission olisi toteutettava toimia vahingoittamistarkoituksessa tapahtuvan tekoälyn ja koneoppimisen käytön ennakoimiseksi, ennaltaehkäisemiseksi ja kieltämiseksi ja määriteltävä tarkemmat rajat vahingoittamistarkoitukseen soveltuvien tuotteiden markkinoillesaattamiselle.

1.3 EU:n tulee edistää eritoten sellaisten tekoälyjärjestelmien kehittämistä, joiden pohjalta voidaan saada aikaan konkreettisia sovelluksia ekologisen ja ilmastoasioihin liittyvän murroksen nopeuttamiseksi.

1.4 Tulee määritellä, mitkä haasteet voidaan ratkaista eettisten säännöstöjen, itsesääntelyn ja vapaaehtoisten sitoumusten avulla ja mihin haasteisiin on vastattava sääntelyllä ja lainsäädännöllä sekä niiden seurannalla ja rikkomistapauksissa seuraamuksilla. Tekoälyjärjestelmien on joka tapauksessa vastattava voimassa olevan lainsäädännön vaatimuksia.

1.5 Tekoälyä varten tulee kehittää toimintamalli, jossa otetaan huomioon paitsi tekniset myös yhteiskunnalliset ja eettiset näkökohdat. ETSK on tyytyväinen siihen, että EU haluaa kehittää tekoälyyn ihmiskeskeisen lähestymistavan, joka vastaa unionin perusarvoja: ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo ja syrjimättömyys, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen.

1.6 ETSK toistaa ( 1 ) , että työntekijöitä ja heidän edustajiaan tulee kuulla ja näille tahoille tulee jakaa tietoa, kun otetaan käyttöön tekoälyjärjestelmiä, jotka voivat muuttaa työn organisointia, tarkkailua ja valvontaa sekä työntekijöiden arviointi- ja rekrytointijärjestelmiä. Komission tulee edistää sosiaalista vuoropuhelua, jotta työntekijät pääsisivät vaikuttamaan siihen, mihin tekoälyjärjestelmiä käytetään.

1.7 ETSK korostaa ( 2 ) tekoälyn luotettavuuden edellyttävän, että ihminen valvoo konetta ja että kansalaiset saavat tietoa tekoälyn käyttötarkoituksista. Tekoälyjärjestelmien on oltava selitettävissä, tai jos tämä ei ole mahdollista, kansalaisia ja kuluttajia on informoitava niiden rajoituksista ja riskeistä.

1.8 EU:n on puututtava kehittymässä oleviin työsuojeluriskeihin ( 3 ) . On laadittava standardeja sen ehkäisemiseksi, että autonomiset järjestelmät aiheuttaisivat ihmisille haittaa tai vahinkoa. Työntekijät on perehdytettävä koneen kanssa työskentelyyn ja siihen, miten kone pysäytetään hätätilanteessa.

1.9 ETSK kehottaa luomaan vahvan sertifiointijärjestelmän, joka perustuu testimenettelyihin, joiden avulla yritykset voivat varmistaa tekoälyjärjestelmiensä luotettavuuden ja turvallisuuden. Algoritmipohjaisen päätöksenteon läpinäkyvyys, jäljitettävyys ja selitettävyys ovat tekninen haaste, jonka selättämiseksi tarvitaan tukea EU:n rahoitusvälineistä, kuten Horisontti Eurooppa -ohjelmasta.

1.10 Se, miten vakaasti kansalaiset ja kuluttajat luottavat tekoälyyn, riippuu yksityisyyden ja tietosuojan kunnioittamisesta. Datan omistajuus, hallinta ja käyttö yrityksissä ja eri elimissä ovat suurelta osin edelleen ratkaisematta olevia kysymyksiä (varsinkin esineiden internetin osalta). ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan yleistä tietosuoja-asetusta ( 4 ) ja siihen liittyviä säädöksiä säännöllisin väliajoin uudelleen teknologian kehityksen valossa.

1.11 ETSK pitää olennaisen tärkeänä pohtia, miten tekoälyjärjestelmät voivat edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä erityisesti teollisuudessa, liikenteessä, energia-alalla, rakentamisessa ja maataloudessa. Komitea suosittaa lämpimästi, että ilmastoasioihin liittyvä ja digitaalinen murros nivotaan toisiinsa.

1.12 Tekoälyjärjestelmien valvonta ei ETSK:n näkemyksen mukaan ehkä ole riittävä keino vastuiden määrittelemiseksi ja luottamuksen herättämiseksi. Komitea kehottaa antamaan etusijan sille, että laaditaan selkeät säännöt, joissa määritellään luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden vastuut velvoitteiden rikkomistapauksessa. Se kannustaa komissiota myös pohtimaan ensi tilassa perusluonteista kysymystä tekoälyjärjestelmien vakuutuskelpoisuudesta.

1.13 ETSK ehdottaa, että vaatimusten mukaisesti toimivia yrityksiä varten kehitettäisiin eurooppalainen luotettavan tekoäly-yrityksen todistus muun muassa sen kysymysluettelon pohjalta, jota tekoälyä käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä on ehdottanut arviointia varten.

1.14 EU:n on pyrittävä varmistamaan tekoälyä koskevan sääntelyn soveltaminen Euroopan ulkopuolellakin edistämällä asiaan liittyvää työtä G7- ja G20-ryhmissä ja kahdenvälisten vuoropuheluiden yhteydessä. Luotettavasta tekoälystä tulee tehdä kansainvälinen sopimus, jotta voidaan kehittää kansainvälisiä standardeja ja tarkistaa säännöllisesti niiden tarkoituksenmukaisuus.

2. Komission ehdotuksen pääsisältö

2.1 Komission tiedonanto perustuu sen kesäkuussa 2018 asettaman korkean tason asiantuntijaryhmän työhön. Komissio määrittää tiedonannossaan seitsemän keskeistä vaatimusta sille, että tekoälyä voidaan pitää luotettavana. Vaatimuksia käsitellään jäljempänä tekstijaksossa 4.

2.2 Komissio on käynnistänyt pilottivaiheen, johon osallistuu laaja joukko sidosryhmiä. Siinä keskitytään erityisesti korkean tason asiantuntijaryhmän laatimaan luetteloon kysymyksistä, jotka tulisi ottaa huomioon arvioitaessa kunkin keskeisen vaatimuksen täyttymistä. Vuoden 2020 alussa asiantuntijaryhmä tarkistaa ja päivittää luetteloa ja komissio ehdottaa mahdollisia seuraavia vaiheita.

2.3 Komissio pyrkii saamaan tekoälyyn määrittelemänsä lähestymistavan käyttöön kansainvälisesti ja aikoo jatkaa aktiivista toimintaansa mm. G7- ja G20-ryhmissä.

3. Yleistä

3.1 Ihmiskeskeistä tekoälyä varten tulee kehittää toimintamalli, jossa otetaan huomioon paitsi tekniset myös yhteiskunnalliset ja eettiset näkökohdat. ETSK on tyytyväinen siihen, että EU:n toimielimet ovat ilmaisseet haluavansa kehittää tekoälyyn lähestymistavan, joka vastaa unionin perusarvoja: ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo ja syrjimättömyys, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Kuten komissio korostaa ( 5 ) , tekoäly ei ole itsetarkoitus vaan väline, jolla voidaan saada aikaan käänteentekeviä myönteisiä muutoksia. Se tuo kaikkien välineiden tavoin mukanaan samanaikaisesti sekä mahdollisuuksia että riskejä. Tämän vuoksi EU:n on säädeltävä tekoälyn käyttöä ja määriteltävä selkeästi siihen liittyvät vastuut.

3.2 Luottamus ihmiskeskeiseen tekoälyyn saa alkunsa arvojen ja periaatteiden vahvistamisesta, vahvasta sääntelykehyksestä sekä keskeiset vaatimukset sisältävistä eettisistä ohjeista.

3.3 Tekoälyyn liittyy paljon haasteita, ja onkin syytä määritellä yhdessä sidosryhmien kanssa, mihin haasteisiin on vastattava sääntelyllä ja lainsäädännöllä sääntömääräisine seurantamekanismeineen ja seuraamusjärjestelmineen rikkomistapausten varalta ja mitkä haasteet voidaan ratkaista eettisten säännöstöjen, itsesääntelyn ja vapaaehtoisten sitoumusten avulla. ETSK pitää ilahduttavana, että komissio on huomioinut osan komitean alun perin esille ottamista periaatteista. Komissio ei kuitenkaan valitettavasti ehdota tässä vaiheessa konkreettisia toimenpiteitä, joilla vastattaisiin oikeutettuun huoleen kuluttajien oikeuksista, järjestelmien turvallisuudesta ja vastuukysymyksistä.

3.4 Tekoälyjärjestelmissä on noudatettava voimassa olevaa sääntelykehystä, etenkin mitä tulee henkilötietojen suojaan, tuotevastuuseen, kuluttajansuojaan, syrjimättömyyteen, ammattipätevyyden tunnustamiseen sekä työntekijöille tiedottamiseen ja heidän kuulemiseensa työpaikalla. On varmistettava, että kyseisten alojen säädökset mukautetaan digitalisaation ja tekoälyn tuomiin uusiin haasteisiin.

3.5 Kuten komissio huomauttaa, ”[o]lisi otettava käyttöön prosesseja, joilla selvennetään ja arvioidaan tekoälyjärjestelmien käyttöön liittyviä mahdollisia riskejä eri sovellusaloilla” ( 6 ) . ETSK pitää erittäin merkityksellisinä kyseisen arvioinnin tulevaa toteuttamistapaa ja indikaattoreiden luomista arviointia varten. Korkean tason asiantuntijaryhmän laatima luonnos luetteloksi kysymyksistä, jotka arvioinnin yhteydessä tulisi ottaa huomioon, muodostaa perustan tällaisten prosessien toteuttamiselle.

3.6 Myös kysymys tekoälyjärjestelmistä odotettavissa olevan lisäarvon oikeudenmukaisesta jakamisesta on tärkeä. ETSK katsoo, että talouskehitystä, (mm. energian) tuotanto- ja kulutusprosessien kestävyyttä ja resurssien käytön paranemista edesauttavien muutosten, joita tekoälyn avulla saadaan aikaan, tulee hyödyttää kaikkia maita ja niiden kaikkia kansalaisia.

4. Erityistä

4.1 Ihmisen toimijuus ja ihmisen suorittama valvonta

4.1.1 Komissio haluaa varmistaa, ettei tekoälyjärjestelmien käyttö voi missään tapauksessa horjuttaa ihmisen itsenäistä päätäntävaltaa tai johtaa kielteisiin seurauksiin. ETSK yhtyy tähän näkemykseen, jonka mukaan ihmisen tulee valvoa konetta, ja se on tuonut tämän kantansa esille jo aiemmissa lausunnoissaan.

4.1.2 Edellytyksenä on myös, että kansalaisille tiedotetaan asianmukaisesti kyseisten järjestelmien käyttötarkoituksista ja että järjestelmät ovat selitettävissä tai, jos tämä ei ole mahdollista (esim. syväoppimisen tapauksessa), käyttäjää informoidaan järjestelmän rajoituksista ja riskeistä. Kansalaisten olisi joka tapauksessa voitava vastaisuudessakin tehdä toisenlaisia päätöksiä kuin mihin tekoälyjärjestelmä päätyy.

4.1.3 Yrityksissä ja julkishallinnossa tulee tiedottaa työntekijöille ja heidän edustajilleen asianmukaisesti ja kuulla näitä tahoja, kun otetaan käyttöön tekoälyjärjestelmiä, jotka voivat muuttaa työn organisointia ja vaikuttaa työntekijöihin valvonnan, tarkkailun, arvioinnin ja rekrytoinnin kautta. Komission tulee edistää sosiaalista vuoropuhelua, jotta työntekijät pääsisivät vaikuttamaan siihen, mihin tekoälyjärjestelmiä käytetään.

4.1.4 Henkilöresurssien osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen riskiin, että tekoälyjärjestelmiä käytetään väärin esimerkiksi rajoittamattoman tarkkailun järjestämiseksi, henkilö- ja terveystietojen keräämiseksi tai näiden tietojen jakamiseksi kolmansille osapuolille, sekä kehittymässä oleviin työsuojeluriskeihin ( 7 ) . On laadittava selkeitä standardeja sen ehkäisemiseksi, että ihmisen ja koneen yhteistyöstä aiheutuisi vahinkoa ihmisille. Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) laatimassa, valmistajille, integroijille ja käyttäjille suunnatussa standardissa yhteistyötä tekevistä roboteista ( 8 ) annetaan ohjeita työtilojen suunnitteluun ja järjestämiseen sekä ihmisille aiheutuvien riskien vähentämiseen. Työntekijät on perehdytettävä käyttämään tekoälyä ja robotiikkaa, työskentelemään koneen kanssa ja varsinkin siihen, miten koneet pysäytetään hätätilanteessa (hätäjarruperiaate).

4.2 Tekninen luotettavuus ja turvallisuus

4.2.1 ETSK kehottaa ottamaan käyttöön eurooppalaiset turvallisuusstandardit ja luomaan vahvan sertifiointijärjestelmän, joka perustuu testimenettelyihin, joiden avulla yritykset voivat varmistaa tekoälyjärjestelmiensä luotettavuuden. Komitea haluaa lisäksi korostaa, että kysymys tekoälyjärjestelmien vakuutuskelpoisuudesta on tärkeä.

4.2.2 Komissio ei juuri käsittele tekoälyn ja koneoppimisen käyttöä vahingoittamistarkoituksessa eikä tällaisen käytön ennakointiin, ennaltaehkäisyyn ja kieltämiseen liittyviä näkökohtia. Monet tutkijat ovat varoittaneet tällaisen käytön mahdollisuudesta ( 9 ) . Tutkijoiden suositukset kannattaisi ottaa huomioon erityisesti siltä osin kuin on kyse näiden teknologioiden kaksikäytöstä, joka voi vaikuttaa digitaaliseen turvallisuuteen (kyberhyökkäysten lisääntyminen, ihmisen ja tekoälyn haavoittuvuuksien hyödyntäminen, datan ”saastuttaminen”), fyysiseen turvallisuuteen (autonomisten järjestelmien hakkerointi, mukaan lukien itseohjautuvat ajoneuvot, droonit, automaattiset aseet) tai poliittiseen turvallisuuteen (mm. henkilötietojen laajamittainen kerääminen, kohdennettu propaganda, videomanipulaatiot). Tutkijoiden, insinöörien ja viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä näiden riskien ehkäisemiseksi, ja asiantuntijoiden ja muiden sidosryhmien, kuten käyttäjien ja kuluttajien, olisi voitava osallistua näistä haasteista käytäviin keskusteluihin.

4.3 Yksityisyyden suoja ja datan hallinta

4.3.1 Komission mukaan tietojen saatavuutta ”on säänneltävä ja valvottava asianmukaisesti” ( 10 ) . ETSK:n mielestä tarvitaan muutakin kuin yleisluonteisia toteamuksia. Se, miten paljon kansalaiset luottavat tekoälyyn, määrää myös sen, miten tekoäly tulee kehittymään. Datan omistajuus, hallinta ja käyttö yrityksissä ja eri elimissä ovat suurelta osin edelleen ratkaisematta olevia kysymyksiä. Esimerkiksi autoista välittyy autojen valmistajille yllättävän paljon ja luonteeltaan kyseenalaista dataa ( 11 ) . Huolimatta siitä, että verkkoon liitettyjen laitteiden yhteydessä on yleisen tietosuoja-asetuksen nojalla huolehdittava sisäänrakennetusta yksityisyyden suojasta, kuluttajalla on vain hyvin vähän tai ei lainkaan tietoa tästä eikä mitään mahdollisuutta hallita kyseistä dataa. ETSK patistaakin komissiota tarkastelemaan yleistä tietosuoja-asetusta ja siihen liittyviä säädöksiä uudelleen teknologian kehityksen valossa ( 12 )

4.4 Läpinäkyvyys

4.4.1 ETSK katsoo, että algoritmipohjaisten päätöksentekoprosessien selitettävyys on olennaisen tärkeää, jotta voidaan ymmärtää – ei mekanismeja sinänsä vaan – päätöksentekoprosessien taustalogiikkaa ja sitä, miten tekoälyjärjestelmät vaikuttavat näihin prosesseihin. Koneoppimisjärjestelmien standarditestausmenettelyjen kehittäminen on edelleen tekninen haaste, jonka selättämiseksi tarvitaan tukea EU:n rahoitusvälineistä, kuten Horisontti Eurooppa -ohjelmasta.

4.4.2 ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tekoälyjärjestelmät on voitava tunnistaa sellaisiksi, ”jotta käyttäjät tietävät, milloin he ovat vuorovaikutuksessa tekoälyjärjestelmän kanssa” ( 13 ) . Tämä pätee myös, kun on kyse potilaan ja terveydenhuoltohenkilöstön vuorovaikutuksesta tai kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvistä ammattipalveluista. Komitea korostaa lisäksi, että käyttäjän tai kuluttajan on voitava saada tieto myös siitä, että palvelut ovat ihmisten tuottamia. Monet tekoälyjärjestelmät edellyttävät todellisuudessa paljon ihmistyötä, jota loppukäyttäjät eivät aina näe ( 14 ) . Toiminta ei tällöin ole palvelujen käyttäjille ja kuluttajille riittävän läpinäkyvää, ja ongelmana on myös se, että työtä teetetään näkymättömästi niin, ettei se kirjaudu mihinkään.

4.4.3 ETSK katsoo lisäksi, että kuluttajalle on aina kerrottava, jos hänen ostamaansa tuotteeseen on integroitu tekoälyjärjestelmiä, ja hänellä tulee aina olla pääsy tietoihinsa ja mahdollisuus hallita niitä.

4.5 Monimuotoisuus, syrjimättömyys ja oikeudenmukaisuus

4.5.1 Tiettyihin tekoälysovelluksiin – erityisesti sellaisiin, joita voidaan käyttää kansalaisten, käyttäjien ja kuluttajien profilointiin (esim. työhönoton, kiinteistöjen vuokraamisen tai tiettyjen henkilökohtaisten palvelujen yhteydessä) – liittyy syrjintäriskejä. EU on hyväksynyt yhdenvertaista kohtelua ja syrjimättömyyttä koskevaa lainsäädäntöä ( 15 ) , ja tekoälyjärjestelmien on vastattava siinä asetettuja vaatimuksia. Tällaista lainsäädäntöä on kuitenkin myös mukautettava ja tarvittaessa vahvistettava (täytäntöönpanon valvonta mukaan lukien), jotta sitä voidaan soveltaa uusiin käytäntöihin. Algoritmipohjaisesta profiloinnista saattaa hyvinkin muodostua uusi ja voimakas syrjinnän väline, ja EU:n on estettävä tämä.

4.5.2 Rasismin vastaisessa direktiivissä ( 16 ) ja direktiivissä sukupuolten tasa-arvoisesta kohtelusta työelämän ulkopuolella ( 17 ) säädetään erityisten tasa-arvonedistämiselinten perustamisesta. ETSK soisi, että ne osallistuvat aktiivisesti tekoälyjärjestelmiin liittyvien suoran tai epäsuoran syrjinnän riskien seurantaan ja valvontaan.

4.6 Yhteiskunnallinen ja ekologinen hyvinvointi

4.6.1 Komissio ei esitä selkeästi, millä tavoin ilmastoasioihin liittyvä ja digitaalinen murros voitaisiin nivoa toisiinsa etenkin tekoälyjärjestelmien käytön osalta. On olennaisen tärkeää pohtia, miten tekoälyjärjestelmät voivat edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä erityisesti teollisuudessa, liikenteessä, energia-alalla, rakentamisessa ja maataloudessa.

4.6.2 Komissio toteaa, että tekoälyjärjestelmiä voidaan käyttää sosiaalisten taitojen vahvistamiseen mutta ne saattavat yhtä lailla vaikuttaa myös niiden heikentymiseen. ETSK katsoo, että EU:n tulee punnita tiettyjä yhteiskunnallisia haasteita huolellisemmin. Tutkimukset ovat esimerkiksi osoittaneet, että tietyt tekoälyjärjestelmiä sisältävät sovellukset on suunniteltu pitämään verkkopalvelujen (internetyhteisöpalvelujen, pelien, videoiden jne.) käyttäjät mahdollisimman pitkään verkossa. Tavoitteena on kerätä mahdollisimman paljon tietoa heidän käyttäytymisestään. Järjestelmissä käytetään strategioita, jotka vaihtelevat algoritmipohjaisten suositusten loputtomasta suoltamisesta muistutuksiin ja ilmoituksiin, peleihin yms. Kohtuuttomuuksiin menevän internetin käytön ja ärsyketulvan vaikutuksia lapsiin on tutkittu ( 18 ) , ja tulosten perusteella ne lisäävät ahdistuneisuutta, aggressiivisuutta ja unenpuutetta ja vaikuttavat oppimiseen, sosiaalisiin suhteisiin, terveyteen ja hyvinvointiin. Jotta tekoäly olisi luotettavaa, EU:n on otettava huomioon ja ehkäistävä ennalta tällaiset seuraukset.

4.6.3 Työssä koettu turvallisuudentunne on niin ikään yksi yhteiskunnalliseen hyvinvointiin vaikuttava tekijä. Digitalisaation vaikutukset voivat kuitenkin aiheuttaa epävarmuutta ja stressiä ( 19 ) , minkä vuoksi olisi laadittava strategioita muutosten ennakoimiseksi ennen mahdollisten rakenneuudistuksen toteuttamista ja täydennyskoulutuksen tarjoamiseksi kaikille työntekijöille. Edellytyksenä on, että yrityksissä käydään työnantajapuolen ja työntekijöiden edustajien välillä laadukasta sosiaalista vuoropuhelua, jotta uuden teknologian, erityisesti tekoälyn ja robotiikan, käyttöönotto voidaan toteuttaa osallistavasti. Johdon ja työntekijöiden välisen luottamuksen lujittamiseksi on huolehdittava siitä, että esimiestoimintaan sekä työntekijöiden arviointiin ja valvontaan liittyvät tekoälyjärjestelmät ovat selitettävissä, niiden parametrit ovat tiedossa ja niiden toiminta on läpinäkyvää.

4.7 Vastuuvelvollisuus

4.7.1 Koneoppimisjärjestelmien tekemiä päätöksiä ei voida selittää yksinkertaisesti, ja lisäksi ne päivittyvät säännöllisesti. Tekoälyjärjestelmien valvonta ei ETSK:n näkemyksen mukaan ehkä ole riittävä keino vastuiden määrittelemiseksi ja luottamuksen herättämiseksi. Komitea kehottaakin laatimaan säännöt, joissa määritellään luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden vastuut velvoitteiden rikkomistapauksessa. ETSK suosittaa, että algoritmien sijasta tukeuduttaisiin pikemminkin yrityksiin tai ammattitoimijoihin, jotka tiedetään luotettaviksi, ja ehdottaa, että kaikkien vaatimusten mukaisesti toimivia yrityksiä varten kehitettäisiin eurooppalainen luotettavan tekoäly-yrityksen todistus muun muassa sen kysymysluettelon pohjalta, jota korkean tason asiantuntijaryhmä on ehdottanut arviointia varten.

4.7.2 Tuotevastuudirektiivillä ( 20 ) on vahvistettu eurooppalaisiin valmistajiin sovellettava tuottamuksesta riippumattoman vastuun periaate: valmistaja on myös ilman tuottamusta tai laiminlyöntiä vastuussa tuotteensa puutteellisen turvallisuuden johdosta kuluttajalle aiheutuvasta vahingosta. Koska tekoälyjärjestelmiä luodaan, otetaan käyttöön ja hyödynnetään yhä laajemmin, EU:n tulee vahvistaa tarkoitukseen soveltuvat vastuusäännöt sellaisia tilanteita varten, joissa digitaalisista sisältötuotteista ja kuluttajapalveluista koituu mahdollisesti vaaraa ja haittaa. Kuluttajilla on oltava oikeus saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos tekoälyjärjestelmä on aiheuttanut heille vahinkoa.

5. Euroopan rajat ylittävän sääntelyn tarve

5.1 Tekoälyn sääntelyn on globalisoituvassa maailmassa ulotuttava Eurooppaa laajemmalle. EU:n olisi edistettävä kattavan tekoälyä koskevan sopimuksen solmimista G7- ja G20-ryhmissä ja jatkettava kahdenvälisiä vuoropuheluja, jotta enemmistö maista pääsisi osallistumaan standardointiprosesseihin ja tarkkailemaan säännöllisesti standardien tarkoituksenmukaisuutta.

Bryssel 30. lokakuuta 2019. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) EUVL C 440, 6.12.2018, s. 1

(2) EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1; EUVL C 440, 6.12.2018, s. 1

(3) https://osha.europa.eu/fi/emerging-risks

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(5) COM(2019) 168 final.

(6) COM(2019) 168 final, s. 5.

(7) Ks. erityisesti OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces (”Työsuojelu ja työn tulevaisuus: tekoälytyökalujen edut ja riskit työpaikoilla”).

(8) ISO/TS 15066, 2016.

(9) Ks. raportti The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation, helmikuu 2018.

(10) COM(2019) 168 final, s. 6.

(11) ”Your car knows when you gain weight”, The New York Times (International Edition), 22.5.2019.

(12) EUVL C 190, 5.6.2019, s. 17

(13) COM(2019) 168 final, s. 6.

(14) Ks. esim. ”A white-collar sweatshop’: Google Assistant contractors allege wage theft”, The Guardian, 29.5.2019, ja ”Bot technology impressive, except when it’s not the bot”, The New York Times (International Edition), 24.5.2019.

(15) EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22; EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16; EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37; EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23

(16) Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22).

(17) Neuvoston direktiivi 2004/113/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 2004, miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37).

(18) Ks. esimerkiksi Kidron, Evans, Afia (2018), Disrupted Childhood – The Cost of Persuasive Design, 5Rights Foundation.

(19) Korkean tason asiantuntijaryhmän raportti digitaalisen murroksen vaikutuksista EU:n työmarkkinoihin, 2019.

(20) EYVL L 210, 7.8.1985, s. 29