Muutettu ehdotus: neuvoston asetus tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta /* KOM/2001/0808 lopull. - CNS 2000/0337 */



Virallinen lehti nro 103 E , 30/04/2002 s. 0253 - 0265



Muutettu ehdotus: NEUVOSTON ASETUS tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Menettely Komissio hyväksyi ulkoistamispolitiikan suuntaviivojen mukaisesti 14. joulukuuta 2000 ehdotuksen neuvoston asetukseksi yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyvistä tietyistä tehtävistä huolehtivien toimeenpanovirastojen asemasta. [1] [1] EYVL C 120 E, 24.4.2001, s.140-145. Ehdotus on tehty neuvostolle ja Euroopan parlamentille EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan mukaisesti. Euroopan parlamentti antoi 5. heinäkuuta 2001 päätöslauselman, jossa ehdotukseen tehtiin toistakymmentä tarkistusta. Tilintarkastustuomioistuin on neuvoston 8. maaliskuuta 2001 esittämän pyynnön mukaisesti ehdottanut [ ] lokakuuta 2001 muutoksia ehdotukseen. Komissio on hyväksynyt tämän muutetun ehdotuksen, jossa on otettu huomioon parlamentin kanta ja tilintarkastustuomioistuimen ehdotukset. 2. muiden toimielinten esittämien muutosehdotusten tarkastelua 3. Yleistä Parlamentti ja tilintarkastustuomioistuin kannattavat yleisesti alkuperäisen ehdotuksen jäsentelyä ja sen keskeisiä kohtia, ja ne korostavat ehdotuksen ratkaisevan merkittävästi niiden havaitsemia ongelmia, jotka liittyvät etenkin yhteisön ohjelmien hallinnointitehtävien siirtämiseen yksityisille elimille (TAT). 4. Yksityiskohtaiset huomautukset 5. Tehtävät Parlamentti on toivonut virastojen toimivallan tarkkaa sääntelyä toiminta-alan, toiminnan keston ja toimeenpanovirastoille siirrettävien tehtävien suhteen. Komissio puolestaan nimenomaan toivoo voivansa antaa näille virastoille runsaasti myös hyvin yleisluontoisia toimenpiteitä hallinnoitavaksi, joten se ei voi hyväksyä tarkistusta. 6. Toimeenpanovirastojen perustamis- ja lakkauttamisedellytykset: - Oikeusperusta: parlamentin tarkistus, jolla poistetaan viittaus perustamissopimuksen 308 artiklaan, ei ole hyväksyttävissä. Tämä artikla on nimittäin ainoa kyseeseen tuleva oikeusperusta, koska ei ole olemassa erillistä oikeusperustaa komissiosta oikeudellisesti erotettujen, yhteisön ohjelmia toteuttavien yksiköiden perustamiseksi. - Perustamisedellytykset: sitä vastoin komissio ymmärtää täysin parlamentin pyrkimyksen lisätä huomioon otettavia kriteerejä valmisteltaessa päätöksiä tehtävien ulkoistamiseksi toimeenpanovirastoihin (esim. vaikutus henkilöstöresursseihin), ja sisällyttää esitetyn tarkistuksen ehdotukseensa. - Komitologia: parlamentin tarkistus, jolla lakkautettaisiin virastojen perustamis- ja lakkauttamismenettely sääntelykomiteassa, ei ole hyväksyttävissä, koska komitologiapäätöksen 468/1999 säännöksiä on ehdottomasti sovellettava. - Lakkauttaminen: virastot perustetaan tiettyä tarkoitusta varten ja tilintarkastustuomioistuin edellyttää komission käyttävän toimivaltaansa tarpeettomaksi käyneen viraston lakkauttamiseksi; muutosehdotuksen 3 artikla on muotoiltu tätä painottaen. Sen sijaan tilintarkastustuomioistuimen ehdotus, että lakkautettavan viraston saamiset ja velat on siirrettävä komission tilinpäätökseen, on vastoin viraston itsenäistä oikeudellista asemaa, joka edellyttää omaisuuden realisointimenettelyjen päättämistä ennen viraston toiminnan lakkaamista, jolloin komissio saa realisoinnin tuloksen hyväkseen tai tappiokseen. Näin ollen ehdotusta ei voida hyväksyä. 7. Hallintoelimet, henkilöstö ja päätoimipaikka - Hallintoelimet: tilintarkastustuomioistuimen ehdotus, jonka mukaan viraston johtokunnan tehtäviin kuuluu viraston perustamisvaiheessa sen tavoitteiden ja toiminnan tulosmittarien määritteleminen, ei ole hyväksyttävä, koska tavoitteet ja mittarit määritellään muualla: joko viraston perustamissäädöksessä tai viraston ja komission sopimuksessa tai komission virastolle antamassa valtuutuksessa. Sen sijaan tarkat mittarit sisältyvät vuotuisiin työohjelmiin. - Henkilöstö: komissio on täysin samaa mieltä parlamentin kanssa siitä, että virastojen toiminnassa tarvitaan pitkäaikaista henkilöstöä ja että tämä on turvattava uusittavilla työsopimuksilla. Ehdotukseen on parlamentin toisen tarkistuksen mukaisesti lisätty säännös virastojen henkilöstön vastuujärjestelmästä. - Päätoimipaikka: parlamentin tarkistus, jonka mukaan virastolla olisi oltava mahdollisuus sijoittaa toimipaikkansa hallinnointinsa edellyttämällä tavalla (viittaukset paikallistoimistoihin on poistettu), on hyväksytty. Sen sijaan ei ole suotavaa noudattaa tilintarkastustuomioistuimen ehdotusta, jonka mukaan virasto voi sijoittaa toimipaikkansa toimielinten toimipaikan ulkopuolelle, sillä komission yksiköiden ja virastojen kiinteä yhteistyö ja selkeät vastuusuhteet on turvattava eikä komission suorittamaa valvontaa saa heikentää. 8. Talousarvio ja varainhoito - Talousarvion valmistelu: parlamentti pyytää, että todettaisiin erikseen toimeenpanovirastojen työohjelmien ja budjettipäätösten yhdenmukaisuus, mikä sisältyykin ehdotukseen. - Parlamentin tarkistukset, joilla budjettivallan käyttäjän vastuuta talousarvion laadinnassa korostetaan, on hyväksytty. - Parlamentin tarkistus, jossa viraston organisaatiokaavio pyritään yhdistämään osaksi talousarvioesitystä, ei ole hyväksyttävissä: viraston organisaatio kuuluu selkeästi viraston sisäisen työnjaon piiriin eikä ole budjettivallan käyttäjän päätettävissä. Toisin on henkilöstötaulukon laita. Virasto ei luonnollisestikaan voi hyväksyä omaa talousarviotaan ennen Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion vahvistamista. - Talousarvion toteuttaminen: parlamentin pyynnön mukaisesti viraston talousarvion muuttaminen tapahtuu noudattaen samaa menettelyä kuin sitä vahvistettaessa. - Tilintarkastustuomioistuin pohtii lausunnossaan toimintoperusteisen budjetoinnin (ABB) periaatteiden toteutumista; komission osalta ne toteutuvat täydellisesti, sillä hallintomäärärahat ovat osa viraston hallinnoimia toimintamäärärahoja: näiden välinen yhteys ja hallinnointivarat käyvät selvästi ilmi. Mutta viraston määrärahoissa ei tehdä eroa hallinto- ja toimintamäärärahojen välillä, joten ne jäävät toimintoperusteisen budjetoinnin logiikan ulkopuolelle. On tarpeen määritellä hyvin tarkasti toiminta-avustuksen ehdot ja laskutapa suhteessa viraston hallinnoimiin toimintamäärärahoihin, kuten tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, mutta tämä voidaan toteuttaa komission ja viraston sopimuksella samoin kuin viraston varainhoitoasetuksessakin. - Tilintarkastustuomioistuin kannattaa sitä, että virasto hallinnoi komission talousarvioon otettuja toimintamäärärahoja - tämän asetuksen uutuuksia - mutta toivoo menettelyn koskevan myös hallintomäärärahoja. Tämä ei kuitenkaan ole oikea ajatussuunta: hallintomäärärahat on siirrettävä viraston talousarvioon avustuksen muodossa, mikä on viraston oikeushenkilöllisyyden mukaista ja turvaa virastolle hallinnoinnin joustavuuden.Tällainen toimintatapa ei estäne yksityiskohtaisen, läpinäkyvän ja johdonmukaisen tilinpäätöksen laatimista. Samoin viraston muut rahoituslähteet käyvät selvästi ilmi tilinpäätöksestä. - Tilinpäätös ja vastuuvapaus: tilintarkastustuomioistuimen ehdotus, jonka mukaan viraston johtokunta hyväksyy tilinpäätöksen ennen sen lähettämistä toimielimille, on hyväksytty. - Sen sijaan parlamentin esittämää ja tilintarkastustuomioistuimen kannattamaa pyyntöä yhdistää vastuuvapaudet yleisen talousarvion osalta ja virastojen toimintatalousarvion osalta ei voida toteuttaa: virastot ovat oikeushenkilöitä, joten niillä on erilainen toimintatalousarvio kuin yhteisöjen yleinen talousarvio ja sitä koskeva vastuuvapaus on käsiteltävä erillisenä. Sen sijaan vastuuvapaudet voidaan myöntää yhdessä, jotta vastuuvapauden myöntäjä voi ottaa samanaikaisesti kantaa kaikkiin komission hallinnoimiin ohjelmiin. - Varainhoitosäännökset: parlamentin tarkistus, jossa edellytetään sen ja neuvoston kuulemista ennen virastojen varainhoitoasetuksen antamista, olisi raskas ja ilmeisen tarpeeton menettely, sillä nämä asetukset vahvistetaan tilintarkastustuomioistuimen annettua lausuntonsa ja ne pyritään laatimaan samankaltaisiksi kuin yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus. Tarkistusta ei siis hyväksytä. 9. Muista lähteistä kuin yleisestä talousarviosta rahoitettavat ohjelmat - Siinä tapauksessa, että komission toimeenpanovirastolle annettaisiin tehtäväksi hallinnoida muista lähteistä kuin unionin talousarviosta rahoitettavia ohjelmia, parlamentti on tilintarkastustuomioistuimen tavoin edellyttänyt, että tällaisilla tehtävillä ei saa olla vaikutusta viraston talousarvioon. Komissio hyväksyy tarkistuksen. 10. Viitekehys ja tarkastukset - Yleiset vastuusuhteet: virastojen valvontaa koskevista tilintarkastustuomioistuimen esityksistä voidaan hyväksyä kaksi osaa: komissio voi puuttua viraston toimenpiteisiin niiden peruuttamiseksi sääntöjenmukaisuuden valvonnan puitteissa, ja komissiolle on määriteltävä selvät yleisperiaatteet virastoille annetun yhteisön ohjelmien toteuttamisen valvonnasta. - Viraston johtajan velvollisuus luoda viraston hallinnointi- ja sisäisen tarkastuksen järjestelmät on otettu ehdotukseen tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä. - Sääntöjenmukaisuuden valvonta: komissio ei voi hyväksyä parlamentin ja tilintarkastustuomioistuimen yhtenäistä kantaa, jonka mukaan komissio voitaisiin katsoa oikeudellisesti vastuulliseksi virastojen toimenpiteistä. Näillä näet on erillinen oikeushenkilöllisyys. Sääntöjenmukaisuuden valvontaa on kuitenkin tarkistettu, jotta komissio voi puuttua viraston toimenpiteisiin ja peruuttaa niitä sekä ottaa käsittelyyn viraston toimenpiteisiin haetut muutokset. Komission päätöksiin voidaan hakea muutosta yhteisöjen tuomioistuimelta. Nämä kolmansien etujen suojaamismekanismit osoittavat selkeästi komission osallistuvan toimeenpanovirastojen toimintaan ja vastuuketjua noudatettavan. - Toimintakertomukset: viraston toimintakertomus toimitetaan parlamentin pyynnöstä vastuuvapauden myöntäjälle. - Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa vuosikertomuksen sisällön yksityiskohtaista erittelemistä, mikä on sinänsä hyväksyttävää; vuosikertomusta säännellään kuitenkin ennemminkin viraston perustamisasetuksella viraston tehtävien mukaisesti, joten ehdotusta ei voida sisällyttää puiteasetukseen. - OLAF: parlamentin tarkistuksessa ehdotetut OLAFia koskevat säännökset sisältyvät olennaisilta osiltaan tähän muutettuun ehdotukseen, jotta OLAFilla olisi kaikki edellytykset suorittaa tutkimuksiaan. - Toimielinten sopimus: Parlamentin tarkistus, jonka mukaan toimielinten sopimusta olisi sovellettava komission ja parlamentin väliseen asiakirjojen ja tietojen vaihtoon, ei ole hyväksyttävissä, koska toimeenpanovirastot eivät ole toimielinten sopimuksen osapuolena. Virastojen perustamisasetukseen voidaan kuitenkin sisällyttää vastaavanlaisia säännöksiä ja niiden soveltamisesta voidaan säätää virastojen varainhoitoasetuksessa. - Arviointi: parlamentin tarkistuksessa edellytetään virastojen toiminnan arvioimista kolmen toimintavuoden jälkeen. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt samansuuntaisen toivomuksen edellyttäessään virastojen säännöllistä arviointia. Tämän ehdotuksen mukaan kunkin viraston toimintaa arvioidaan kolmen toimintavuoden jälkeen. 2000/0337 (CNS) Muutettu ehdotus: NEUVOSTON ASETUS tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [2], [2] EYVL C [...], [...], s. [...]. ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [3], [3] EYVL C [...], [...], s. [...]. ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon [4] , [4] EYVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsoo seuraavaa: (1) Perustamissopimuksen 3 artiklassa säädettyjen toimien perusteella on luotu yhä enemmän ohjelmia mitä erilaisimmilla aloilla eri kohderyhmille. Komission tehtävänä on tavallisesti toteuttaa näiden ohjelmien (jäljempänä 'yhteisön ohjelmat') täytäntöönpanotoimenpiteet. (2) Tällaisten ohjelmien täytäntöönpano rahoitetaan ainakin osittain Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon otetuista määrärahoista. (3) Perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti komissio vastaa talousarvion toteuttamisesta. (4) Voidakseen kantaa täysin vastuunsa muita toimielimiä ja kansalaisia kohtaan komission on keskityttävä ensisijaisesti institutionaalisiin tehtäviinsä. Sen vuoksi sen olisi voitava siirtää joitakin yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyviä tehtäviä kolmansille osapuolille. Joidenkin hallinnointitehtävien ulkoistaminen voi sitä paitsi olla tehokkaampi keino yhteisön ohjelmien tavoitteiden saavuttamiseksi. (5) Hallinnointitehtävien ulkoistamisessa on noudatettava perustamissopimuksella luodun toimielinjärjestelmän asettamia rajoja. Tästä seuraa, että ei voida ulkoistaa tehtäviä, jotka on perustamissopimuksessa osoitettu toimielimille ja jotka edellyttävät laajan harkintavallan käyttämistä poliittisiin valintoihin. (6) Ulkoistamiseen voidaan turvautua vasta lukuisia tekijöitä huomioon ottavan analyysin jälkeen (ulkoistamiseen soveltuvien tehtävien määritteleminen, kustannus-hyötyanalyysi, valvonnan ja koordinoinnin aiheuttamat kustannukset ja hyödyt sekä henkilöstövaikutus mukaan luettuina, ulkoistettujen tehtävien täytäntöönpanon tehokkuus ja joustavuus, ulkoistamismenettelyiden yksinkertaistaminen, ulkoistettujen toimien sijoittuminen lähelle lopullisia kohderyhmiä, yhteisön näkyminen kyseisen ohjelman tukijana, riittävän osaamisen säilyttäminen komission sisällä). (7) Yksi ulkoistamisen muoto on turvautuminen yhteisöoikeudellisiin elimiin, joilla on oikeushenkilön asema (jäljempänä 'toimeenpanovirastot'). (8) Toimeenpanovirastojen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi toimielintasolla niiden asema ja erityisesti eräät olennaiset rakennetta, tehtäviä, toimintaa, budjettijärjestelmää, tarkastuksia ja vastuuta koskevat seikat olisi vahvistettava asetusteitse. (9) Yhteisön ohjelmien talousarvion toimeenpanosta vastaavana toimielimenä komission tehtävänä on arvioida, onko jollekin toimeenpanovirastolle annettava yhteen tai useampaan yhteisön ohjelmaan liittyviä hallinnointitehtäviä ja missä määrin. Turvautuminen toimeenpanovirastoon ei vapauta komissiota velvollisuuksista, jotka kuuluvat sille perustamissopimuksen ja erityisesti sen 274 artiklan nojalla. Komission on siis voitava laatia tiukat säännöt toimeenpanoviraston toiminnalle ja valvottava tehokkaasti sen toimintaa ja erityisesti sen hallintoelimiä. (10) Tämä merkitsee, että komissiolla on tämän asetuksen perusteella toimivalta päättää toimeenpanoviraston perustamisesta (ja tarvittaessa sen lakkauttamisesta) . Koska toimeenpanoviraston perustaminen on menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [5] 2 artiklassa tarkoitettu laajakantoinen toimenpide, siitä olisi päätettävä mainitun päätöksen 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä noudattaen. [5] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (11) Komission on voitava myös nimittää sekä toimeenpanoviraston johtokunnan jäsenet että sen johtaja, jottei komissio siirtäessään toimeenpanovirastolle sen omaan toimivaltaan kuuluvia tehtäviä menettäisi niiden hallintaa. (12) Toimeenpanoviraston on myös toimissaan noudatettava täysin suunnitelmaa, jonka komissio on määritellyt niille yhteisön ohjelmille, joiden hallinnointiin virasto osallistuu. Komission on siis hyväksyttävä toimeenpanoviraston vuosittainen työohjelma, jonka on vastattava budjettipäätöksiä. (13) Varmistaakseen tehokkaan ulkoistamisen ja voidakseen täysin hyötyä toimeenpanoviraston tarjoamasta asiantuntemuksesta komission olisi voitava siirtää virastolle yhden tai useamman yhteisön ohjelman täytäntöönpanotehtävät joko kokonaan tai osittain lukuun ottamatta sellaisia tehtäviä, joihin liittyy poliittisia valintoja edellyttävää harkintavaltaa. Siirrettäviin tehtäviin kuuluvat jonkin hankkeen hallinnointi kokonaisuudessaan tai joidenkin sen vaiheiden osalta, tarvittavien talousarvion toteuttamistoimien täytäntöönpano, komissiolle toimitettavien tietojen keruu ja käsittely sekä suositusten laatiminen komissiolle. (14) Koska toimeenpanoviraston talousarvion tarkoituksena on ainoastaan rahoittaa viraston omat toimintamenot, sen tulojen olisi muodostuttava pääasiassa budjettivallan käyttäjän määräämästä prosenttiosuudesta niiden yhteisön ohjelmien varoista, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu. (15) Perustamissopimuksen 274 artiklan soveltamiseksi niiden yhteisön ohjelmien toimintamäärärahat, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu, on säilytettävä Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa ja ne on toteutettava siten, että ne otetaan suoraan yleisestä talousarviosta. Näitä määrärahoja koskeva rahaliikenne on siis toteutettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. (16) Toimeenpanovirastolle voidaan antaa muista lähteistä kuin Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta rahoitettavien ohjelmien hallinnointia koskevia toimeenpanotehtäviä. Tämä ei saa johtaa edes epäsuorasti ylimääräisiin hallintomenoihin, jotka katettaisiin yhteisöjen talousarvion lisämäärärahoilla. Ylimääräisiin hallintomenoihin sovelletaan tämän asetuksen säännöksiä ottaen kuitenkin huomioon kyseisten ohjelmien perusasetuksista johtuvat erityispiirteet. (17) Toimeenpanoviraston hallinnoinnin tavoitteeksi asetettu avoimuus ja luotettavuus edellyttävät, että sen toimintaan kohdistetaan sisäisiä ja ulkoisia tarkastuksia ja virasto asetetaan vastuuseen toimistaan ja että sen hallussa olevat asiakirjat ovat yleisön saatavilla, perustamissopimuksen 255 artiklassa tarkoitettuja edellytyksiä ja rajoituksia vastaavasti. (18) Osallistuessaan ohjelmien hallinnointiin toimeenpanoviraston on tehtävä tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä niistä vastaavien komission yksiköiden kanssa. Jotta yhteistyö olisi mahdollisimman toimivaa, olisi säädettävä, ettei toimeenpanoviraston päätoimipaikka voi olla komission yksiköiden toimipaikkojen ulkopuolella. (19) Perustamissopimuksissa ei ole muuta tämän asetuksen antamiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tarkoitus Tässä asetuksessa säädetään niiden toimeenpanovirastojen asemasta, joiden tehtäväksi komissio voi valvonnassaan ja vastuullaan antaa tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyviä tehtäviä. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) 'toimeenpanovirastolla' tämän asetuksen mukaisesti perustettua oikeussubjektia; b) 'yhteisön ohjelmalla' toimia, toimenpidekokonaisuuksia ja muita aloitteita, jotka komission on toteutettava asianomaisen oikeusperustan tai myönnettyjen määrärahojen nojalla tekemällä menositoumuksia, yhden tai useamman määrätyn kohderyhmän hyväksi. 3 artikla Perustaminen ja lakkauttaminen 1. Komissio voi päättää perustaa toimeenpanoviraston antaakseen sille joitakin yhden tai useamman yhteisön ohjelman hallinnointiin liittyviä tehtäviä. Se voi vahvistaa viraston olemassaoloajan. 2. Jos komissio katsoo, ettei sen ole enää tarpeen turvautua perustamaansa toimeenpanovirastoon, se voi päättää lakkauttaa viraston. Siinä tapauksessa se nimeää kaksi selvitysmiestä, joiden tehtävänä on viraston toiminnan lopettaminen. Komissio määrittää viraston toiminnan lopettamisedellytykset. Lopettamisesta saatu nettotulos siirretään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon. 3. Komissio tekee 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut päätökset 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 4. Edellä 1 kohdan mukaisesti perustettujen toimeenpanovirastojen on oltava tämän asetuksen säännösten mukaisia. 4 artikla Oikeudellinen asema 1. Toimeenpanovirasto on yhteisön elin, jolle on annettu julkisen palvelun tehtävä. 2. Virasto on oikeushenkilö. Se nauttii kaikissa jäsenvaltioissa niiden kansallisen lainsäädännön nojalla oikeushenkilöille myönnettyä laajinta mahdollista oikeustoimikelpoisuutta. Se voi muun muassa hankkia tai luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä olla kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. 5 artikla Päätoimipaikka Toimeenpanoviraston päätoimipaikan on oltava jollakin sellaisella paikkakunnalla, jolla komission yksiköt sijaitsevat. Viraston organisaation on vastattava sille uskottujen ohjelmien hallinnointivaatimuksia. 6 artikla Tehtävät Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi komissio voi antaa toimeenpanovirastolle minkä tahansa yhteisön ohjelmaan liittyvän toimeenpanotehtävän lukuun ottamatta sellaisia tehtäviä, joihin liittyy poliittisia valintoja edellyttävää harkintavaltaa. Toimeenpanovirastolle voidaan antaa seuraavat tehtävät: a) yhteisön ohjelmien toimeenpanoon liittyvien suositusten laatiminen komissiolle; b) hankkeen tai sen eri vaiheiden hallinnointi kokonaisuudessaan tai osittain yhteisön ohjelman toimeenpanon yhteydessä sekä tältä osin tarvittavan valvonnan toteuttaminen tekemällä asiaan liittyviä päätöksiä komission antaman valtuutuksen perusteella; c) talousarvion tulojen ja menojen toteuttamistoimien vahvistaminen sekä kaikkien yhteisön ohjelman toteuttamiseksi tarvittavien toimien, etenkin tarjouskilpailuihin ja avustuksiin liittyvien toimien, toteuttaminen komission valtuutuksen perusteella. d) yhteisön ohjelman toimeenpanon ohjaamiseksi tarvittavien tietojen keruu, käsittely ja toimittaminen komissiolle. Valtuutuksessa määritellään ne edellytykset, perusteet, parametrit ja yksityiskohtaiset säännöt, joita toimeenpanoviraston on noudatettava toisessa alakohdassa tarkoitettuja tehtäviä suorittaessaan, samoin kuin niistä yhteisön ohjelmista, joiden hallinnointiin toimeenpanovirastot osallistuvat, vastaavien komission yksiköiden tekemiä tarkastuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 7 artikla Rakenne 1. Toimeenpanovirastoa johtaa johtokunta ja johtaja. 2. Toimeenpanoviraston henkilökunta toimii johtajan alaisuudessa. 8 artikla Johtokunta 1. Johtokunta muodostuu viidestä komission nimittämästä jäsenestä. 2. Johtokunnan jäsenten toimikausi on vähintään kaksi vuotta. Sama henkilö voidaan nimittää uudelleen. Toimikautensa päättyessä tai erotessaan jäsenet jatkavat tehtävässään toimikauden uudistamiseen tai uuden jäsenen nimittämiseen asti. 3. Johtokunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. 4. Johtokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta vähintään kaksi kertaa vuodessa. Lisäksi se kutsutaan koolle aina, kun jäsenten yksinkertainen enemmistö tai viraston johtaja sitä pyytää. 5. Johtokunnan jäsentä, joka on estynyt osallistumasta kokoukseen, voi edustaa joku toinen, kyseistä kokousta varten erikseen valtuutuksen saanut jäsen. Jäsen voi itsensä lisäksi edustaa ainoastaan yhtä jäsentä. Puheenjohtajan ollessa estyneenä puheenjohtajana toimii varapuheenjohtaja. 6. Johtokunta tekee päätökset yksinkertaisella enemmistöllä. Äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee. 9 artikla Johtokunnan tehtävät 1. Johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä. 2. Johtokunta hyväksyy viimeistään kunkin vuoden alussa johtajan antaman ehdotuksen perusteella ja komission suostumuksen saatuaan toimeenpanoviraston vuosittaisen työohjelman, joka sisältää yksityiskohtaiset tavoitteet ja tulosmittarit. Työohjelman on noudatettava komission määrittelemää ohjelmasuunnittelua niiden säännösten mukaisesti, joilla vahvistetaan ne yhteisön ohjelmat, joiden hallinnointiin täytäntöönpanovirasto osallistuu. Vuosittaista työohjelmaa voidaan mukauttaa toimintakauden kuluessa samaa menettelyä noudattaen, jotta voitaisiin ottaa erityisesti huomioon komission kyseisiä yhteisön ohjelmia koskevat päätökset. Vuotuiseen työohjelmaan sisältyvien toimien edellyttämistä kustannuksista laaditaan erillinen arvio. 3. Johtokunta vahvistaa toimeenpanoviraston toimintatalousarvion 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4. Johtokunta päättää muista lähteistä kuin yhteisöltä saatavien testamenttilahjoitusten, lahjoitusten ja tukien vastaanottamisesta komission suostumuksen saatuaan. 5. Johtokunta vahvistaa toimeenpanoviraston organisaation. 6. Johtokunta antaa 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarvittavat erityissäännökset siitä, miten toteutetaan oikeus saada tietoa toimeenpanoviraston asiakirjoista . 7. Johtokunta hyväksyy ja esittää Euroopan parlamentille ja komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta toimeenpanoviraston edellisen vuoden toimintaa ja sen rahoitusta koskevan vuosikertomuksen. Kertomuksessa tuodaan muun muassa esiin kyseisen vuoden työohjelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja niiden toteuttamisen väliset erot. 8. Johtokunta hyväksyy ja toteuttaa toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi. 9. Johtokunta hoitaa muut sille tässä asetuksessa osoitetut tehtävät. 10 artikla Johtaja 1. Viraston johtajan nimittää komissio, joka nimeää tehtävään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa asetuksissa ja säännöissä tarkoitetun virkamiehen. 2. Johtajan toimikausi on neljä vuotta. Sama henkilö voidaan nimittää uudelleen. Komissio voi johtokunnan lausunnon nojalla pidättää johtajan virantoimituksesta ennen tämän toimikauden päättymistä. 11 artikla Johtajan tehtävät 1. Johtajan tehtävänä on toimia toimeenpanoviraston edustajana. Johtaja vastaa viraston hallinnosta. 2. Johtaja valmistelee johtokunnan työt ja erityisesti toimeenpanoviraston vuosittaisen työohjelman luonnoksen. Hän osallistuu johtokunnan työhön ilman äänioikeutta. 3. Johtaja huolehtii toimeenpanoviraston vuosittaisen työohjelman täytäntöönpanosta. Hän vastaa erityisesti 6 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamisesta ja tekee sitä varten tarvittavat päätökset. Hänellä on valtuudet hyväksyä toimeenpanoviraston puolesta niiden ohjelmien, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu ja joiden talousarvion toteuttamiseen komissio on antanut valtuutuksen, toimintamäärärahojen toteuttamista koskevat tulot ja menot. 4. Johtaja valmistelee ennakkoarvion tuloista ja menoista ja toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjänä toimeenpanoviraston toimintatalousarvion varainhoitoasetuksen 15 artiklan mukaisesti. 5. Johtaja vastaa niiden kertomusten valmistelusta ja julkaisemisesta, jotka toimeenpanoviraston on esitettävä komissiolle. Näitä ovat muun muassa 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu toimeenpanoviraston toimintaa koskeva vuosikertomus samoin kuin kaikki muut yleis- tai erityiskertomukset, joita komissio toimeenpanovirastolta pyytää. 6. Johtajalla on toimeenpanoviraston henkilökuntaan nähden Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa säädetyt valtuudet tehdä palvelukseenottoa koskevia sopimuksia. Hänellä on vastuu kaikista toimeenpanoviraston henkilöstöä koskevista kysymyksistä. 7. Johtaja luo toimeenpanovirastolle annettujen tehtävien edellyttämät hallinnointi- ja sisäisen valvonnan järjestelmät viraston toiminnan laillisuuden, sääntöjenmukaisuuden ja tehokkuuden turvaamiseksi. 12 artikla Toimintatalousarvio 1. Toimeenpanoviraston kaikki tulot ja menot arvioidaan etukäteen kullekin varainhoitovuodelle, joka on kalenterivuosi, ja ne otetaan viraston talousarvioon. Nämä ennakkoarviot, joihin kuuluu henkilöstötaulukko, annetaan budjettivallan käyttäjälle tiedoksi yhdessä alustavaan talousarvioesitykseen liittyvien asiakirjojen kanssa. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy henkilöstötaulukon, joka muodostuu yksinomaan väliaikaisista toimista ja jossa täsmennetään toimeenpanoviraston palveluksessa kyseisenä varainhoitovuonna olevan henkilöstön määrä, palkkaluokka ja ura-alue. Henkilöstötaulukko julkaistaan komission talousarvion liitteenä. 2. Toimeenpanoviraston toimintatalousarviossa on oltava yhtä paljon tuloja ja menoja. 3. Toimeenpanoviraston tuloihin kuuluu Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon otettu avustus, joka vastaa budjettivallan käyttäjän määräämää prosenttiosuutta niiden yhteisön ohjelmien määrärahasta, joiden hallinnointiin virasto osallistuu. Virastolla saa olla muitakin tuloja. 13 artikla Toimintatalousarvion laatiminen 1. Johtaja laatii vuosittain toimeenpanoviraston talousarvioesityksen, johon sisältyvät seuraavan varainhoitovuoden toimintamenot. Hän antaa talousarvioesityksen johtokunnalle. 2. Johtokunta hyväksyy joka vuosi viimeistään 1 päivänä maaliskuuta viraston talousarvioesityksen henkilöstötaulukkoineen ja antaa sen komissiolle. 3. Tämän talousarvioesityksen perusteella ja ottaen huomioon niille yhteisön ohjelmille, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu, määrittelemänsä ohjelmasuunnitelman komissio ehdottaa talousarviomenettelyssä, että toimeenpanoviraston toimintatalousarvioon otettavaksi vuosittaiseksi avustukseksi vahvistettaisiin määrätty prosenttiosuus niistä vuosittaisista varoista, jotka kyseisille yhteisön ohjelmille on myönnetty. 4. Budjettivallan käyttäjän määrittämän vuosittaisen avustuksen perusteella johtokunta vahvistaa toimeenpanoviraston talousarvion kunkin varainhoitovuoden alussa yhdessä työohjelman kanssa ja mukauttaa talousarvion toimeenpanovirastolle myönnettyihin eri rahoitusosuuksiin ja muista lähteistä tuleviin varoihin. 5. Toimeenpanoviraston lopullinen toimintatalousarvio voidaan vahvistaa vasta Euroopan yhteisöjen lopullisen talousarvion vahvistamisen jälkeen. 6. Muutokset talousarvioon, henkilöstötaulukko mukaan luettuna, on 15 artiklassa tarkoitetun varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti tehtävä lisätalousarviolla tässä artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 14 artikla Toimintatalousarvion toteuttaminen ja vastuuvapaus 1. Johtaja toteuttaa toimeenpanoviraston toimintatalousarvion. 2. Johtaja antaa vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta edellisen varainhoitovuoden kaikki tulot ja menot sisältävän tilinpäätöksen johtokunnalle, joka toimittaa sen Euroopan parlamentille, tilintarkastustuomioistuimelle ja komissiolle. 3. Euroopan parlamentti myöntää toimeenpanovirastolle toimintatalousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen vuoden n+2 huhtikuun 30 päivää. Vastuuvapaus myönnetään samanaikaisesti Euroopan yhteisöjen yleiselle talousarviolle myönnettävän vastuuvapauden kanssa. 15 artikla Toimintatalousarvioon sovellettava varainhoitoasetus Saatuaan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon komissio vahvistaa toimeenpanoviraston toimintatalousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 142 artiklaa noudattaen. 16 artikla Toimintamäärärahoihin sovellettava varainhoitoasetus 1. Kun komissio on 6 artiklan c kohdan säännösten nojalla siirtänyt yhteisön ohjelmiin liittyvien toimintamäärärahojen osalta talousarvion toteuttamistehtäviä toimeenpanovirastolle, nämä määrärahat säilyvät Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa, ja ne on pantava täytäntöön kirjaamalla ne suoraan siihen. 2. Johtaja on toimintamäärärahojen käytön osalta toimeenpanoviraston valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä, ja hänen on tässä tehtävässä toimittava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen velvoitteiden mukaisesti. 17 artikla Muista lähteistä kuin yleisestä talousarviosta rahoitettavat ohjelmat Edellä 13 ja 16 artiklan säännökset eivät rajoita muista lähteistä kuin Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta rahoitettavien ohjelmien perusasetusten nojalla annettujen erityissäännösten soveltamista. 18 artikla Henkilöstö 1. Toimeenpanoviraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia säännöksiä ja määräyksiä. Johtokunta antaa komission suostumuksella tarvittavat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt. 2. Toimeenpanoviraston henkilöstö muodostuu yhteisön toimielimistä tilapäisesti siirretyistä virkamiehistä, jotka on määrätty virastoon väliaikaisina toimihenkilöinä hoitamaan vastuutehtäviä, sekä toimeenpanoviraston palvelukseensa ottamista muista toimihenkilöistä, jotka on palkattu uusittavin sopimuksin. Näiden yksityisten tai julkisoikeudellisten sopimusten luonne ja toimeenpanovirastoja sitovien velvollisuuksien kestoaika sekä vaadittavat kelpoisuusedellytykset riippuvat suoritettavien tehtävien sisällöstä ja kestoajasta, ja ne määritellään voimassaolevaa kansallista lainsäädäntöä noudattaen. 3. Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa sovelletaan sekä virastoon että sen henkilöstöön. 19 artikla Valvonta 1. Komissio valvoo toimeenpanovirastoille annettujen yhteisön ohjelmien toteuttamista. Valvonnassa käytettävät menettelytavat vahvistetaan 6 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. 2. Toimeenpanovirastojen sisäisen tarkastuksen ja varainhoidon valvonnan tehtäviä hoitavat asianomaiset komission yksiköt. 3. Komissio ja toimeenpanovirasto huolehtivat omalta osaltaan sisäisen tarkastajan esittämien suositusten toimeenpanemisesta. 4. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on toimeenpanoviraston ja sen koko henkilöstön suhteen samat toimivaltuudet kuin komission yksiköiden suhteen. Toimeenpanovirasto liittyy välittömästi perustamisensa jälkeen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisiä tutkimuksia koskevaan toimielinten väliseen sopimukseen. Johtokunta vahvistaa liittymisen ja antaa tarvittavat säännökset, joilla helpotetaan OLAFin sisäisten tutkimusten tekemistä. 5. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa toimeenpanoviraston tilit perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. 6. Jokaisessa toimeenpanoviraston säädöksessä ja erityisesti jokaisessa päätöksessä sekä jokaisessa sen tekemässä sopimuksessa on määrättävä nimenomaisesti, että komission sisäinen tarkastaja, OLAF ja tilintarkastustuomioistuin voivat tehdä sekä asiakirjoihin perustuvia että tarvittaessa paikalla toimitettavia tarkastuksia, jotka voivat kohdistua myös varojen lopulliseen saajaan ja tarvittaessa niitä jakaviin välittäjiin. 20 artikla Vastuu 1. Viraston sopimukseen perustuva vastuu määräytyy asianomaiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaisesti. 2. Sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskevissa asioissa toimeenpanoviraston on korvattava viraston tai sen henkilöstön tehtäviä hoitaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden oikeudelle yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on tuomiovalta tällaisten vahinkojen korvaamista koskevissa riita-asioissa. 3. Viraston henkilöstöön kuuluvien henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa. 21 artikla Laillisuuden valvonta 1. Jokainen kolmannen osapuolen etuihin vaikuttavia oikeudellisia velvollisuuksia aiheuttava toimi voidaan antaa komission käsiteltäväksi sen laillisuuden valvomiseksi joko tämän kolmannen osapuolen tai muun henkilön, jonka etuja asia suoraan tai epäsuorasti koskee, tai jonkun jäsenvaltion toimesta. 2. Muutosta on haettava komissiolla kuukauden kuluessa siitä, kun hakijaosapuoli on saanut tiedon kiistanalaisesta toimesta. 3. Kuultuaan muutoksenhakijan ja toimeenpanoviraston perustelut komissio tekee asiasta päätöksen kuukauden kuluessa. Jos päätöstä ei tehdä määräajassa, katsotaan hakemus hylätyksi. 4. Komissio voi ottaa käsiteltäväkseen kaikki toimeenpanoviraston toimet kuukauden kuluessa niiden vahvistamispäivästä ja päättää viraston perustelut kuultuaan niiden peruuttamisesta. 5. Toimeenpanoviraston on viipymättä toteutettava tässä artiklassa tarkoitettujen komission päätösten edellyttämät toimenpiteet. 22 artikla Tiedonsaantioikeus ja luottamuksellisuus 1. Toimeenpanovirastoa koskevat Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 [6] säännökset silloin kun sen hallussa olevia asiakirjoja pyydetään tutustumista varten. [6] EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. Tiedonsaantioikeuden täytäntöönpanemiseksi tarvittavat erityissäännökset antaa johtokunta viimeistään kuusi kuukautta toimeenpanoviraston perustamisen jälkeen. 2. Johtokunnan jäsenet, johtaja ja toimeenpanoviraston henkilöstö eivät saa luovuttaa edes toimikautensa päätyttyä tietoja, joita niiden luonteen takia koskee salassapitovelvollisuus; sama velvoite koskee myös kaikkia muita toimeenpanoviraston toimintaan osallistuvia henkilöitä. 23 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa toimeenpanovirastojen komiteaksi kutsuttu komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä ja noudatetaan kyseisen päätöksen 7 artiklan säännöksiä. 3. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 24 artikla Arviointi Komissio laatii kunkin toimeenpanoviraston kolmesta ensimmäisestä toimintavuodesta ulkopuolisen arviointikertomuksen, joka esitetään viraston johtokunnalle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. 25 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja