Poliittisen komitean lisäksi on perustettu toimeenpaneva komitea (jonka puheenjohtajana toimii tällä hetkellä Kanada), jossa on keskitason edustaja kustakin jäsenestä ja joka hyväksyy jäsenmaiden ehdotukset ja käsittelee jäsenyyshakemukset. Se laatii myös tehtäväryhmiä koskevia ehdotuksia, seuraa työryhmän edistymistä, hyväksyy vuotuisen työohjelman ja talousarvion sekä antaa ohjeita IPEEC:n sihteeristölle.

Sekä unionilla että sen jäsenvaltioilla on toimivaltaa toimeksiannon soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Näin ollen otettavien kantojen on oltava johdonmukaiset unionin ja jäsenvaltioiden toimivallan sekä erityisesti ympäristö- ja energiakysymysten kanssa.

Toimeksiannon 4.2 kohdan mukaan IPEEC on avoin hallitustenvälisille organisaatioille ja jäsenyyden ehtona on toimeksiannon allekirjoittaminen. Toimeksiannon allekirjoittaminen ja tekeminen tapahtui unionissa päätöksellä 2009/954/EY.

G8-maat, Kiina, Intia, Etelä-Korea sekä Euroopan komissio päättivät komission aloitteesta kesäkuussa 2008 perustaa IPEEC:n edistämään toimia, joilla voidaan saavuttaa merkittäviä energiatehokkuusparannuksia. IPEEC on keskustelujen, neuvottelujen ja tiedonvaihdon foorumi. Sillä on viime vuosina ollut tärkeä rooli G20-maiden energiatehokkuusohjelman mukaisessa yleisen koordinoinnin varmistamisessa ja yhteistyön tukemisessa. Myös muut maat ja hallitustenväliset organisaatiot voivat liittyä IPEEC:hen.

Operatiivisesta näkökannasta katsoen voimassaolon jatkaminen 31. joulukuuta 2019 saakka varmistaa, että IPEEC:n työohjelma voi jatkua ja että keskeiset palvelut tarjotaan IPEEC:n jäsenille. Näihin kuuluu esim. G20-ryhmässä tehtävä energiatehokkuustyö, johon tänä vuonna sisältyy tapahtumia, jotka on määrä toteuttaa nykyisen toimeksiannon päätyttyä 24. toukokuuta. Lisäksi tarkastellaan, miten varoja on saatavilla jatkokaudella, sillä IPEEC:n sihteeristö saa tällä hetkellä rahoitusta koko kalenterivuodeksi 2019.

IPEEC:n sihteeristön kantana on, että poliittisella komitealla on valtuudet jatkaa toimeksiannon voimassaoloa, koska se on kaikkien IPEEC:n jäsenten korkean tason edustajista koostuva täysistunto.

Ehdotetaan, että unioni on yhtä mieltä näistä.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

IPEEC on sopimuksella eli toimeksiannolla perustettu elin.

Säädös, joka IPEEC:n on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla toimeksiannon 7.1 kohdan mukaisesti, koska sillä pidennetään IPEEC:n jäsenten sitoumuksia, jotka ne antoivat alkuperäistä toimeksiantoa laadittaessa.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita, vaan toimeksiannolla luotu institutionaalinen kehys säilyy ennallaan.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät energiatehokkuuden edistämiseen energia-alalla.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohta.

4.3.Päätelmä

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

2019/0110 (NLE)