FI Euroopan unionin virallinen lehti C 141/11

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten – Työmarkkinoiden ja ammattitaitotarpeiden ennakoiminen ja yhteensovittaminen”

2010/C 141/03

ALUEIDEN KOMITEA

— toteaa, että poliittisten (valtiollisten, alueellisten ja kunnallisten) toimijoiden on käytettävä vaikutusvaltaansa ja huolehdittava, että kriisin kielteiset vaikutukset kumotaan, sekä asetettava vähähiiliseen talouteen liittyvät mahdollisuudet selvästi etusijalle ja edistettävä niitä soveltamalla tarkistettua Lissabonin strategiaa yhdennetyllä ja kestävällä tavalla.

— panee merkille, että tuhannet työntekijät EU:n jäsenvaltioissa ovat jo menettäneet työpaikkansa talouskriisin jatkuessa. Uusien markkinoiden syntyminen ja yritysten siirtyminen halvan tuotannon maihin vahvistavat tätä suuntausta entisestään. Kaikkien työntekijöiden taitojen kohentaminen ja mukauttaminen vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita on aivan välttämätöntä.

— katsoo, että laadukas peruskoulutus luo pohjan taitojen hankkimiselle ja lisää valmiutta elinikäiseen oppimiseen. Etenkin Euroopan unionin yhteiskunnat kehittyvät yhä enemmän osaamisyhteiskunniksi, joissa erittäin pätevän työvoiman kysyntä on entistä voimakkaampaa ja valtaosa työpaikoista on palvelualan työpaikkoja.

— kiinnittää huomion siihen, että ilmastonmuutoksesta johtuvat uudistukset kohti vähähiilistä taloutta sekä teknologian ja ennen kaikkea tieto- ja viestintätekniikan jatkuva kehittyminen edellyttävät osittain perinpohjaisia rakennemuutoksia nykyisillä aloilla. Tämä merkitsee vastaavanlaisia muutoksia myös työmarkkinoilla, mutta samalla tarjoutuu runsaasti mahdollisuuksia luoda uusia (ympäristöystävällisiä) työpaikkoja, jotka usein ovat luonteeltaan monitieteisiä ja monien alojen osaamista vaativia.

Esittelijä : Marianne Fügl (AT, PSE), Traisenin apulaispormestari

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Uudet taidot uusia työpaikkoja varten – Työmarkkinoiden ja ammattitaitotarpeiden ennakoiminen ja yhteensovittaminen

KOM(2008) 868 lopullinen

I. POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

1. on tyytyväinen komission tiedonannossaan ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten” osoittamaan sitoutuneisuuteen.

2. toteaa, että pahin talous- ja finanssikriisi vuosikymmeniin on jo saanut aikaan työllisyys- ja sosiaalikriisin, joka kärjistyy tulevaisuudessa, joten sen vaikutuksia on ennakoitava ja lievennettävä (1).

3. toteaa, että poliittisten (valtiollisten, alueellisten ja kunnallisten) toimijoiden on käytettävä vaikutusvaltaansa ja huolehdittava, että kriisin kielteiset vaikutukset kumotaan, sekä asetettava vähähiiliseen talouteen liittyvät mahdollisuudet selvästi etusijalle ja edistettävä niitä soveltamalla tarkistettua Lissabonin strategiaa yhdennetyllä ja kestävällä tavalla.

4. toteaa, että lähivuosina on välttämätöntä tehdä analyysi Euroopan unionin työmarkkinoiden kehityksestä.

Tulevat haasteet

5. toteaa, että Euroopan unionilla ja sen 27 jäsenvaltioilla on tulevina vuosina ratkaistavanaan monia haasteita teollisuus- ja tietoyhteiskunnan perinteisten rakenteiden ja toimintakulttuurin muuttuessa osaamis- ja innovaatioyhteiskunnan uudenlaisiksi käytännöiksi, joissa tulevaisuutta ennakoiva ketteryys on avainasemassa.

6. panee merkille, että tuhannet työntekijät EU:n jäsenvaltioissa ovat jo menettäneet työpaikkansa talouskriisin jatkuessa. Uusien markkinoiden syntyminen ja yritysten siirtyminen halvan tuotannon maihin vahvistavat tätä suuntausta entisestään. Kaikkien työntekijöiden taitojen kohentaminen ja mukauttaminen vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita on aivan välttämätöntä.

7. katsoo, että laadukas peruskoulutus luo pohjan taitojen hankkimiselle ja lisää valmiutta elinikäiseen oppimiseen. Etenkin Euroopan unionin yhteiskunnat kehittyvät yhä enemmän osaamisyhteiskunniksi, joissa erittäin pätevän työvoiman kysyntä on entistä voimakkaampaa ja valtaosa työpaikoista on palvelualan työpaikkoja.

8. on sitä mieltä, että väestönrakenteen muutokset ja väestön ikääntyminen on myös otettava aiempaa voimakkaammin huomioon.

9. kiinnittää huomion siihen, että ilmastonmuutoksesta johtuvat uudistukset kohti vähähiilistä taloutta sekä teknologian ja ennen kaikkea tieto- ja viestintätekniikan jatkuva kehittyminen edellyttävät osittain perinpohjaisia rakennemuutoksia nykyisillä aloilla. Tämä merkitsee vastaavanlaisia muutoksia myös työmarkkinoilla, mutta samalla tarjoutuu runsaasti mahdollisuuksia luoda uusia (ympäristöystävällisiä) työpaikkoja, jotka usein ovat luonteeltaan monitieteisiä ja monien alojen osaamista vaativia.

10. huomauttaa, että kaikki nämä muutokset vaikuttavat työntekijöihin, työmarkkinoihin ja yrityksiin.

11. ehdottaa, että ryhdytään pitkäjänteisiin konkreettisiin toimiin, joissa ytimenä ovat radikaalit toimet tutkimuksen, koulutuksen ja innovaatiotoiminnan tiiviinä yhteistyönä (ns. osaamiskolmio knowledge triangle). Tätä varten tehdään unionitasolla yhteistyötä kokemusten vaihtamiseksi ja asianmukaisten ratkaisujen luomiseksi.

Alueiden ja kuntien rooli

12. toteaa, että alueilla ja kunnilla on tärkeä rooli komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden saavuttamisessa.

13. on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa todetaan suorasanaisesti ammattitaitotarpeiden ja työmarkkinoiden olevan hyvin erilaisia eri alueilla. Lisäksi kunnat ja alueet ovat tärkeimpiä perus- ja keskiasteen koulutuksen tarjoajia, ja juuri peruskoulutuksessa luodaan pohja lisätaitojen hankkimiselle. Sellaiset liikkuvuuden sekä jatko- ja täydennyskoulutuksen kannalta välttämättömät edellytykset kuin liikenneyhteydet, lastenhoitopalvelut ja oppilaitokset ovat niin ikään erittäin usein alue- ja paikallisviranomaisten vastuulla.

14. katsoo, että ammatillinen liikkuvuus myös yli rajojen on edellytys sille, että valinnanvapaus lisääntyy ja että yhä useampi löytää uuden ja aiempaa paremman työpaikan.

15. katsoo, että alueiden ja kuntien osallistumisen tehostaminen kaikkien sidosryhmien alueellista yhteistyötä vahvistamalla, alueellisten työmarkkinoiden analysointi sekä tulevien ammattitaitotarpeiden arviointi ovat rakenteeltaan heikoille alueille, syrjäisimmille alueille ja väestökadon uhkaamille maaseutualueille välttämättömyys. Alue- ja paikallisviranomaisten tietojen ja kokemusten huomioon ottaminen on niin ikään välttämätöntä suunniteltaessa unionitason ratkaisuja haasteisiin.

16. kehottaa hyödyntämään Euroopan sosiaalirahaston rahoitusvaroja paikallis- ja alueyhteisöjen hyväksi nykyistä tehokkaammin. Siten varmistetaan, että alueet ja kunnat saavat tarvitsemansa varat nopeasti ja suoraan käyttöönsä. Myös varojen käyttöä voidaan näin koordinoida paremmin.

Työmarkkinoiden muutokset

17. korostaa, että sekä yksittäisten jäsenvaltioiden että koko EU:n työmarkkinoihin kohdistuu erilaisia kehityssuuntauksia.

18. toteaa, että nykyään tuskin kenelläkään enää on sama työpaikka koko elämänsä ajan. Vuonna 2005 tehdyn tutkimuksen mukaan työntekijöillä oli siihenastisen työelämänsä aikana ollut jo keskimäärin neljä työpaikkaa. (2) Lisäksi monet työntekijät ovat välillä töissä ja välillä taas työttöminä, ja epävarmat työsuhteet yleistyvät. Siksi komitea kehottaa tasapainottamaan sosiaaliturvaa koskevan perustarpeen ja työmarkkinoilla välttämättömän joustavuuden työntekijöiden etua ajatellen (kuten tämä on otettu huomioon joustoturvan käsitteessä).

19. katsoo, että ammatillisella liikkuvuudella on nykyisessä työelämässä tärkeä rooli, ja ennen kaikkea nuorehkot, erittäin pätevät työntekijät ovat valmiita ottamaan vastaan uusia ammatillisia haasteita. Ammattiin ja työpaikan sijaintiin joustavasti suhtautuvien ihmisten uskotaan sopeutuvan helpommin uusiin tilanteisiin ja näin ollen myös kykenevän hankkimaan uusia taitoja.

20. muistuttaa, että väestö ikääntyy kovaa vauhtia, ja EU:n työvoimapotentiaali voi vuoteen 2030 mennessä pienentyä vajaalla 20 miljoonalla työntekijällä. (3) Siksi työntekijöiden on jo nyt hankittava riittävät taidot pärjätäkseen tulevaisuuden työmarkkinoilla ja mahdollisuudet saada koulutusta sekä jatko- ja täydennyskoulutusta on taattava. Samalla maahanmuuton hallinnointiin on kehitettävä sekä yksilön, vastaanottavan maan että lähtömaan tarpeet huomioon ottavia älykkäitä järjestelmiä.

21. kiinnittää huomion siihen, että on odotettavissa, että erittäin pätevän, mukautumiskykyisen ja mitä erilaisimpia taitoja (paitsi teknisiä myös sosiaalisia ja kulttuurisia taitoja, esimerkiksi viestintä- ja konfliktinratkaisutaitoja) omaavan työvoiman kysyntä kasvaa seuraavien kymmenen vuoden aikana. Niin sanottujen ”vähäistä” ja ”keskitasoista” pätevyyttä vaativien töiden tekijöille asetettavat vaatimukset lähentyvät jatkuvasti toisiaan. Kaiken kaikkiaan kyseisiin töihin vaaditaan yhä korkeampaa koulutusta, ja vähäistä pätevyyttä edellyttävien työtehtävien kysyntä vähenee. Samaan aikaan korkeaa pätevyyttä vaativien töiden palkkataso nousee ja vähäistä pätevyyttä vaativien laskee. Tähän töiden polarisoitumiseen on reagoitava tuottavuusperusteisella palkkapolitiikalla, jotta voidaan torjua matalapalkka-alojen kehittymistä. Tarvitaan ponnisteluja, jotta ihmisille avautuu asianmukaisten pätevöitymistoimien kautta todellisia mahdollisuuksia liikkuvuuteen.

Tulevien taitotarpeiden ennakointi

22. kannustaa jäsenvaltiota kehittämään avoimia ennuste- ja ennakointivälineitä, joiden avulla voidaan edistää uusien osaamisintensiivisten työpaikkojen syntyä ja kehittää koulutusta sen mukaan, millaisia taitoja työmarkkinoilla tarvitaan.

23. kehottaa toteuttamaan sekä määrällisiä että laadullisia toimia tällaisten ennustevälineiden luotettavuuden ja tehokkuuden takaamiseksi. Tällä tavoin voidaan laatia luotettavia ennusteita siitä, millaista työvoimaa tai taitoa tulevaisuuden työmarkkinoilla tarvitaan.

24. katsoo, että ollakseen työmarkkinoilla kilpailukykyisiä työntekijöiden on ennen kaikkea oltava joustavia, kyettävä reagoimaan odottamattomiin muutoksiin ja omattava hyvät viestintätaidot. (4) Lisäksi olosuhteet on muokattava sellaisiksi, ettei joustavuus toteudu yksipuolisesti työntekijöiden kustannuksella. Tämä tarkoittaa, että eri hallintotasojen viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten on yhdessä kehitettävä ideoita siitä, miten sosiaaliturvan tarve ja työmarkkinoiden joustavuusvaatimukset voidaan sovittaa yhteen. Tässä yhteydessä on myös muistettava, ettei EU:n sisämarkkinoilla saa edistää kilpailua mahdollisimman alhaisista standardeista.

25. kehottaa tiivistämään yritysten, ammatti- ja muiden oppilaitosten, kuntien, alueiden ja etujärjestöjen yhteistyötä näissä asioissa. Ennen kaikkea on edistettävä yritysten sekä ammatti- ja muiden oppilaitosten yhteistyötä, jotta voidaan luoda kumppanuuksia keskipitkän aikavälin ammattitaitotarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi voitaisiin kvalitatiivisin tutkimuksin hankkia tietoa siitä, mitä työnantajat odottavat opiskelijoilta ja tutkinnon suorittaneilta.

26. tukee komission näkemystä, jonka mukaan asianmukaisten poliittisten ratkaisujen löytäminen haasteisiin edellyttää ehdottomasti lisätietoja jäsenvaltioissa vallitsevasta tilanteesta.

27. kehottaa Euroopan komissiota jatkamaan ja vahvistamaan yhteistyötään Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) kanssa sekä hyödyntämään sen tutkimusten tuloksia, jotta uusien ammatillisten taitojen tarpeet työmarkkinoilla pystyttäisiin kartoittamaan ajoissa ja käytettävissä olisi aihetta koskevia seikkaperäisiä ennusteita.

28. korostaa, että tietoja kerättäessä ja käytettäessä alueelliset erot on otettava huomioon. Vain siten on mahdollista kehittää EU:n eri jäsenvaltioiden yksittäisille alueille mukautettuja konkreettisia toimia.

Koulutuksen sekä jatko- ja täydennyskoulutuksen merkitys

29. katsoo, että on taattava, että tulevaisuuden työmarkkinoilla tarvittavalla työvoimalla on tarvittavat taidot. Siksi koulutus sekä ammatillinen jatko- ja täydennyskoulutus on erittäin tärkeää. Korkeakoulujen ja muiden oppilaitosten sekä ammattioppilaitosten tulee ottaa työelämässä jo olevien tarvitsemien tietojen ja taitojen opettaminen yhtä tärkeäksi tehtäväksi kuin nuorten peruskoulutus.

30. huomauttaa, että on suunniteltava ja toteutettava sellaisia strategioita ja politiikkoja, jotka vahvistavat elinikäistä oppimista ja lisäävät joustavuutta ja varmuutta työllisyyden alalla.

31. korostaa, että nykyiset työpaikat on säilytettävä, ja niihin on investoitava. Tämän vuoksi yrityksillä on velvollisuus tarjota työntekijöille mahdollisuus talon sisäiseen koulutukseen ja täydennyskoulutukseen. Täydennyskoulutus parantaa tuottavuutta ja talouskasvua. Komitea kehottaakin EU:ta ja jäsenvaltioita luomaan myös yrityksille tarkoitettuja kannustimia ja edistämään täydennyskoulutusta soveltamalla koordinoitua lähestymistapaa.

32. katsoo, että jo Bolognan ja Kööpenhaminan prosesseilla saavutettiin merkittäviä edistysaskelia eurooppalaisessa koulutusalueessa. Koska Euroopan unionin työmarkkinoilla vaaditaan tulevaisuudessa yhä enemmän taitoja, työntekijöiden ammatillisen liikkuvuuden kannalta on tärkeää, että tutkintojen tunnustaminen yksittäisissä jäsenvaltioissa on helpompaa.

33. huomauttaa, että korkeaa koulutustasoa vaativien työpaikkojen osuuden odotetaan nousevan 25,1 prosentista 31,3 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. (5) Toisaalta on torjuttava korkeasti koulutetun työvoiman ylitarjonnan uhka. Siksi on ajoissa tunnistettava – pätevyystason välttämättömän kohentamisen ohella – mitä taitoja työmarkkinoilla tarvitaan, jotta voidaan myös tarjota riittävästi korkeaa pätevyyttä vaativia työpaikkoja tarjonnan ja kysynnän tasapainottamiseksi.

34. katsoo, että eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanon tulisi lisätä tutkintojen avoimuutta, helpottaa jatko- ja täydennyskoulutuksen saantia ja lisätä työntekijöiden joustavuutta ja liikkuvuutta. Liikkuvuus on tässä yhteydessä ymmärrettävä paitsi yritysten väliseksi myös etenkin yrityksen sisäiseksi liikkuvuudeksi.

35. muistuttaa, että EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisille ja maahanmuuttajille on niin ikään annettava mahdollisuus saada koulutuksensa tunnustettua, jottei olemassa oleva tai mukana tuotu pätevyys mene hukkaan. Tässä yhteydessä myös kansainvälinen yhteistyö (esimerkiksi aivovuodon torjuminen yhdessä maahanmuuttajien kotimaiden kanssa) on erittäin tärkeää.

36. vaatii, että taitojen opettaminen on aloitettava jo varhaislapsuudessa, sillä valmiutta elinikäiseen oppimiseen voidaan edistää ennen kaikkea peruskoulutuksessa. Tämä siksi, että kyseisessä elämävaiheessa lapset omaksuvat uusia taitoja nopeimmin ja vaivattomimmin.

37. katsoo, että tarvittava pätevyys ja osaaminen ja tarjolla olevat työpaikat voidaan sovittaa nykyistä paremmin yhteen yritysten sekä ammatti- ja muiden oppilaitosten yhteistyön avulla valmistelemalla ja toteuttamalla EU:n laajuinen e-skills-ohjelma, jota voidaan tarpeiden ja tilanteiden mukaan varioida alueellisesti ja paikallisesti. Harjoittelut ja tutustumisjaksot antavat mahdollisuuden oppia lisää uusia taitoja ja tutustua työelämään.

38. katsoo, että olisi järkevää harkita työharjoittelua koskevan Euroopan unionin peruskirjan laatimista. Sen avulla voitaisiin parantaa nuorten oikeuksia työkokemuksen hankinnassa ja tunnustamisessa sekä helpottaa työelämän aloittamista.

Sosiaalinen yhtenäisyys

39. katsoo, että työn laadukkuuteen olisi ylipäänsä kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota myös EU:n tasolla. Komitea muistuttaa, että ihmisarvoisten työpaikkojen luominen on ollut osa YK:n vuosituhannen kehitystavoitteita vuodesta 2008 lähtien.

40. korostaa, että kasvu ja työllisyys eivät yksinään riitä saamaan Euroopan unionia elpymisen tielle, vaan samalla tarvitaan myös toimenpiteitä, joilla tuetaan sosiaalista eheyttä.

41. muistuttaa, että kaikille, jotka intressiensä sekä fyysisen tai henkisen kapasiteettinsa vuoksi eivät sovellu korkeaa pätevyyttä vaativille työmarkkinoille, on turvattava tarpeellisten tukiohjelmien avulla pääsy työmarkkinoille ja varmistettava heille tarvittaessa riittävät tulot tai kunkin jäsenvaltion lakisääteinen minimipalkka, mikäli siitä on säädetty.

42. vaatii, että naisten ja miesten yhdenvertaista osallistumista työmarkkinoille on parannettava poistamalla kaikki tätä estävät tekijät, muun muassa sukupuolten väliset palkkaerot.

43. muistuttaa, että väestön ikääntymisen myötä työvoiman tarve ja siten työllistymismahdollisuudet kasvavat hoito- ja sosiaalityön markkinoilla. Näin ollen on ryhdyttävä työvoiman pätevöittämistoimiin ja tehtävä yhteistyötä nykyistä tiiviimmin EU:n tasolla, jotta kysyntä ja tarjonta voidaan tasapainottaa EU:n sisällä.

44. ehdottaa, että edistetään joustavia työaikajärjestelyjä sisältäviä työmuotoja, jotka on sovitettu ikääntyneiden työntekijöiden kykyihin ja terveydentilaan. Näin etenkin ikääntyneet voisivat pysyä työmarkkinoilla eläkkeelle siirtymiseen asti.

45. katsoo, että paikallis- ja alueyhteisöjen sekä yritysten ja ammatti- ja muiden oppilaitosten yhteistyö tarjoaa jo onnistuneita esimerkkejä jatkokoulutuksen, työkokemuksen tunnustamisen sekä ammattitaidon ja työllisyysmahdollisuuksien lisäämisen saralla. Tällaiset hyvät käytännöt olisi toivottavaa kerätä yhteen ja julkaista. Lisäksi on tehtävä merkittäviä investointeja parhaiden käytäntöjen jalostamiseksi kaikille käyttöön levitettäviksi konsepteiksi, oppisisällöiksi sekä perus- ja ammattikoulutuksen opetus- ja oppimismenetelmiksi, joilla työssä tarvittavia kyvykkyyksiä voi vähin paikallisin lisäkustannuksin kehittää (tieto- ja viestintä-tekniikkaa hyväksikäyttävä massaräätälöinti).

46. toteaa, että nykyisiä rahoitusvälineitä (Euroopan sosiaalirahasto ja Euroopan aluekehitysrahasto) on mukautettava, jotta niiden avulla voidaan vastata muuttuvan työmarkkinatilanteen tuomiin haasteisiin.

Bryssel 3. joulukuuta 2009. Alueiden komitean puheenjohtaja Luc VAN DEN BRANDE

(1) Komission 4. toukokuuta 2009 esittämän kevätennusteen mukaan EU:n työttömyysasteen odotetaan nousevan 11 prosenttiin vuonna 2010. Työllisyys vähenee sekä EU:ssa että euroalueella todennäköisesti noin 2,5 prosenttia tänä vuonna ja edelleen 1,5 prosenttia vuonna 2010, mikä vastaa noin 8,5 miljoonan työpaikan menetystä kyseisinä vuosina. Vertailun vuoksi mainittakoon, että vuosina 2006–2008 luotiin vajaat 9,5 miljoonaa työpaikkaa. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/693&format=HTML&aged=0&language=DE&guiLanguage=en

(2) Eurobarometri-tutkimus 64.1 maantieteellisestä ja työperäisestä liikkuvuudesta, syyskuu 2005.

(3) Euroopan unionin neuvosto, työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean yhteinen lausunto aktiivisena ikääntymisestä 9269/07, toukokuu 2007.

(4) Origins and Consequences of Changes in Labour Market Skill Needs. Considerations from a European Perspective. Analytical Report for the European Commission prepared by the European Expert Network on Economics of Education (EENEE) (koulutuksen taloustieteen eurooppalaisen asiasiantuntijaverkoston EENEEn komission toimeksiannosta laatima analyyttinen raportti työmarkkinoiden taitotarpeiden muutosten syistä ja seurauksista), www.education-economics.org, s. 25.

(5) KOM(2008) 868 lopullinen, s. 9.