A4-0410/96

Päätöslauselma komission ensimmäisestä kertomuksesta kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa (KOM(96)0160 - C4-0249/96)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission kertomuksen (KOM(96)0160 - C4-0249/96),

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan p kohdan, 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan ja 128 artiklan;

- ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa:

. yhteisön toiminnasta kulttuurin alalla, 18. tammikuuta 1979 ((EYVL 39, 12.2.1979, s. 50))

. yhteisön toiminnan voimistamisesta kulttuurin alalla, 18. marraskuuta - 1983 ((EYVL C 342, 19.12.1983, s. 127))

. yhteisön toiminnan elvyttämisestä kulttuurin alalla, 17. helmikuuta 1989 ((EYVL C 69, 20.3.1989, s. 180))

. komission tiedonannosta uusista näkymistä yhteisön toiminnaksi kulttuurin alalla, 21. tammikuuta 1993 ((EYVL C 42, 15.2.1993, s. 173))

. yhteisön politiikasta kulttuurin alalla, 10. tammikuuta 1994 ((EYVL C 44, 14.2.1994, s. 184)),

- palauttaa mieleen kantansa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tarkistamiseen ja etenkin 13. maaliskuuta 1996 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin lausunnosta hallitusten välisen konferenssin koollekutsumisesta ja mietintäryhmän työn arvioinnista ja Euroopan parlamentin poliittisten tavoitteiden täsmentämisestä hallitusten välistä konferenssia silmällä pitäen ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 77)),

- palauttaa mieleen komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan yhteisön toiminnasta kulttuurin hyväksi (KOM(94)0356),

- ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mietinnön ja taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan lausunnon (A4-0410/96),

A. katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan mukaan «yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan»,

B. katsoo, että edellä mainitussa tiedonannossaan Euroopan yhteisön toiminnasta kulttuurin hyväksi komissio ilmoitti laatineensa kertomuksen yhteisön politiikkojen kulttuuriulottuvuuksista,

C. katsoo, että komissio oli myös ilmoittanut sellaisten sisäisten toimien kehittämisestä, jotka mahdollistavat kulttuuritarpeiden huomioon ottamisen kulttuurin alaan vaikuttavien yhteisön politiikkojen määrittelyn ja toimeenpanon yhteydessä,

D. katsoo, että komission ensimmäinen kertomus kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa ei kata yhteisön 128 artiklan nojalla toteuttamaa kulttuuritoimintaa, eikä etenkään maaliskuussa 1996 voimaan tullutta Kaleidoskooppi-ohjelmaa eikä Ariane- ja Raphael-ohjelmia, jotka ovat parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävinä,

E. katsoo, että komission kertomus pyrkii vastaamaan seuraaviin neljään kysymykseen:

- Missä yhteisön säädöksissä ja politiikoissa on käsitelty ja käsitellään kulttuuriin liittyviä kysymyksiä, millä on ollut ja voi olla vaikutusta kulttuurin eri aloihin ja mihin on kehittynyt kulttuurinen ulottuvuus?

- Kuinka sellaisten säädösten tai politiikkojen tavoitteet on saatu sovitettua yhteen kulttuuriin liittyvien tavoitteiden kanssa? Missä määrin kulttuurinäkökohdat on otettu huomioon?

- Ovatko yhteisön suuntaviivat ja päätökset lujittaneet tai heikentäneet alueellisia ja kansallisia kulttuuripolitiikan suuntaviivoja ja päätöksiä tai muuten vaikuttaneet niihin?

- Mitkä tulevat poliittiset määräajat edellyttävät erityisesti kulttuurinäkökohtien huomioon ottamista?

F. katsoo, että yhteisön oikeuden, sisäpolitiikan, audiovisuaalisen alan politiikan ja yhteisön ulkopolitiikan kehitystä koskevan tilannekatsauksen jälkeen komissio käsittelee lyhyesti tapoja ja keinoja, joilla voitaisiin vastata Euroopan unionista tehdystä sopimuksesta yhteisölle aiheutuviin uusiin haasteisiin, ja tekee ehdotuksen yleisestä menetelmästä kulttuurinäkökohtien huomioon ottamiseksi säädösten muotoilussa ja niiden politiikkojen määrittelyssä ja noudattamisessa, joilla voi olla vaikutusta kulttuurin alaan,

G. katsoo, että vaikka tässä komission ensimmäisessä kertomuksessa ei esitetäkään tyhjentävää tilannekatsausta kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa, se antaa kuitenkin mahdollisuuden arvioida kulttuuriulottuvuuden merkitystä niillä eri aloilla, joilla unionilla on oikeus toimia, sekä puutteita yhteisön toiminnassa ja EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanossa kohdattuja esteitä, ja lisäksi se tarjoaa tilaisuuden kulttuuriin liittyviä kysymyksiä koskevien yhteisön säädösten vertailuun,

H. katsoo, että komissio rajoittuu johtopäätöksissään toteamaan, että säädöksillä ja tuomioistuimen oikeuskäytännöllä on pyritty sovittamaan yhteen perustamissopimuksen tavoitteet ja kulttuuripolitiikkojen erityistavoitteet ja että suurella osalla yhteisön politiikoista ja toiminnasta on kulttuurinen ulottuvuus - joskaan näitä toteamuksia ei oteta huomioon käytännön ratkaisuissa - sekä toistamaan periaatteet johdetun oikeuden säädösten yhteensoveltuvuudesta ja sisäpolitiikkojen yhtenäisyydestä kulttuuripolitiikan tavoitteiden kanssa perustamissopimuksen 128 artiklan mukaisesti,

I. katsoo, että toissijaisuusperiaatetta on pidettävänä riittävänä takeena jäsenvaltioiden ja alueiden ensisijaisten kulttuuritavoitteiden noudattamiselle, mutta ettei tämä saa muodostua unionin 128 artiklan nojalla toteuttamaa toimintaa jarruttavaksi tekijäksi,

J. katsoo, että on olemassa eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin vertauskuvia, jotka ilmenevät monin eri tavoin eri kansojen luonteiden mukaisesti ja jotka kuuluvat juutalais-kreikkalais-roomalais-kristilliseen ajatusmalliin, joka puolustaa demokratian, oikeuden, ihmisarvon, vapauksien ja yhteisvastuullisuuden periaatteita,

K. ottaa huomioon vaatimuksen, että Euroopan unionin tavoitteena on oltava lisätä Euroopan kansojen yhteishenkeä kunnioittaen niiden historiallista luonnetta, kielten monimuotoisuutta, alueellista ja kansallista kulttuuri- identiteettiä, arvokkuutta ja vapautta,

L. katsoo, että teknologioiden ja pragmatismin uhkaamassa maailmassa on välttämätöntä säilyttää humanistiset arvot ja humanististen oppiaineiden ja klassisten kielten opetus eurooppalaisen kulttuurin perustana,

M. katsoo, että Eurooppa on ja pysyy monikansallisena, monikielisenä, monikulttuurisena ja etnisesti monimuotoisena ja että tämä on osa korvaamatonta perintöä, joka unionin on säilytettävä,

N. katsoo, että kulttuuri luo yhteenkuuluvuutta ja lujittaa kansalaisuutta, edistää ihmisarvoa ja suvaitsevaisuuden henkeä ja on kehityksen moottori ja että kulttuuri on siksi tunnustettava ja vahvistettava Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa,

O. katsoo, että on tärkeämpää kuin koskaan ennen tarjota muulle maailmalle yhteistyötä, jossa painottuvat ne periaatteet, joihin Euroopan unioni perustuu: vapaus, ihmisoikeudet, kansanvalta, suvaitsevaisuus, kansojen erilaisuuden kunnioittaminen, ihmisyksilön arvo, moraaliset ja inhimilliset periaatteet,

P. katsoo, että kulttuuripolitiikkaan myönnetyt varat ovat riittämättömät, mikä voi johtaa siihen, ettei Euroopan unionin tavoitteita saavuteta,

Q. katsoo, että kulttuurin roolia olisi tehostettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen asettamissa rajoissa,

R. katsoo, että Euroopan kansalaisilla on oikeus käyttää kulttuuripalveluja ja vahvistaa sekä ilmaista kulttuuri-identiteettiään,

S. katsoo, että kulttuuri on nyt toimintaa, jolle perustamissopimuksessa määrätään perustuva oikeudellinen perusta; hyväksyy sen, että kulttuuri muodostaa olennaisen osan yhteisön toimintaa, siksi sille on annettava yhtäläinen kohtelu muiden perustamissopimukseen perustuvien toimien kanssa,

T. katsoo, että kulttuuri voi auttaa saavuttamaan yhteisön tavoitteet vahvistamalla kansalaisuutta, edistämällä henkilökohtaista ja inhimillistä kehitystä, lisäämällä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, parantamalla työllistymismahdollisuuksia, poistamalla syrjäytymistä ja kohottamalla kansalaisten elämän laatua;

1. On vakuuttunut siitä, että todellinen Euroopan kulttuurinen ulottuvuus voi toteutua vain ottamalla neuvoston päätöksenteossa käyttöön määräenemmistöäänestys;

2. Katsoo, että kulttuurinäkökohtien huomioon ottaminen on vastedes Euroopan yhteisön velvoite, jonka noudattaminen tapahtuu ottamalla käyttöön yhteensoveltuvuuslauseke, jossa on kaikkia kulttuuriin liittyviä yhteisön säädöksiä ja toimenpiteitä koskevat kulttuuriset tavoitteet;

3. Katsoo, että 128 artiklan on oltava kaikkien sellaisten säädösten oikeudellinen perusta tai yksi kaikkien sellaisten säädösten oikeudellisista perustoista, joilla pyritään pääasiassa kulttuurisiin päämääriin, ettei se menettäisi kokonaan merkitystään;

4. Painottaa sitä, että kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden suojaaminen on osa 128 artiklan mukaisesta kulttuuriperinnön säilyttämisestä ja suojaamisesta;

5. Katsoo lisäksi, että on tarpeen laajentaa kyseisen artiklan soveltamisalaa erityisesti lisäämällä siihen eurooppalaisia kieliä Euroopassa ja sen ulkopuolella suojaava maininta ja korvaamalla maininta «muu kuin kaupallinen kulttuurivaihto» ilmaisulla «valtaosaltaan kulttuuriset tavoitteet»;

6. Korostaa, että on tärkeää tulkita toissijaisuusperiaatetta positiivisella, yhteisön toimia korostavalla tavalla, edellyttäen, että se on eduksi Euroopan kulttuureille ja auttaa luomaan edellytyksiä kansalaisten sekä paikallisten, alueellisten ja kansallisten elinten täysipainoiselle osallistumiselle vahvan ja yhtenäisen Euroopan rakentamiseen;

7. Muistuttaa, että on välttämätöntä luoda entistä tiiviimmät suhteet Euroopan neuvostoon, Unescoon ja kulttuurin alalla toimiviin valtioista riippumattomiin erityisjärjestöihin kunkin osapuolen identiteettiä ja itsemääräämisoikeutta kunnioittaen;

8. Yhtyy käsitykseen, jonka mukaan kulttuuripolitiikka on tärkeä osa kansainvälisiä suhteita ja ulkopolitiikkaa, ja katsoo, että on välttämätöntä, että yhteisö edistää kulttuuritoimintaa Euroopan unionin ulkopuolella eurooppalaisen kulttuurimallin arvostuksen lisäämiseksi, ottaen erityisesti huomioon eurooppalaisen kulttuuriperinnön Euroopan ulkopuolella;

9. Pyytää komissiota jatkossa esittämään»yhdennettyjä» kulttuuriohjelmia, eli yhtenäistämään EY:n perustamissopimuksen 128 artiklassa määrättyä kulttuuritoimintaa muiden perustamissopimuksessa, erityisesti 126 ja 127 artiklassa (koulutus ja ammatillinen koulutus), 130 a ja 130 e artiklassa (taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus) sekä 130 g artiklassa (tutkimus ja teknologinen kehittäminen) määrättyjen yhteisön välineiden kanssa;

10. On tyytyväinen päätöslauselmaan, joka toimitettiin kulttuurineuvostolle 16. joulukuuta 1996 ja jossa neuvoston tehtäväksi asetetaan sellaisten tehokkaiden ja yhtenäisten menettelyjen luominen, joilla muiden yhteisön politiikkojen vaikutusta kulttuuriin voidaan seurata ja tarvittaessa korjata;

11. Kehottaa komissiota kehittämään tarkoituksenmukaiset menettelyt, jotta perustamissopimuksen mukaisia politiikkoja aloitettaessa voidaan arvioida, millä ehdotuksilla on kulttuuriin liittyviä vaikutuksia ja tunnistamaan ne vuosittaisessa työohjelmassaan;

12. Korostaa tarvetta yhteisön kaikkien toimialojen - ja etenkin kulttuurin alalle myönnettyjen varojen - parempaan yhdensuuntaistamiseen komissiossa säilyttäen nykyinen eriytettyjen toimien järjestelmä, jonka avulla voidaan varmistaa varojen moninkertaistuminen ja kulttuuriulottuvuuden yhdistäminen yhteisön sisäisiin politiikkoihin;

13. Toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että on välttämätöntä kasvattaa kulttuurialan tai niiden alojen, jotka vaikuttavat kulttuuriin, kokonaisrahoitusta yhdistämättä niitä kuitenkaan yhdeksi yhteisön kulttuuripolitiikan toteuttamiseen tarkoitetuksi rahastoksi;

14. Muistuttaa FEDER-asetuksen 10 artiklasta korostaen kuitenkin sen heikkoa taloudellista vaikutusta ja tarvetta varmistua käytännössä siitä, että kulttuurinäkökohdat otetaan huomioon toimeenpantaessa FEDER:iä kokonaisuudessaan;

15. Kehottaa komissiota asettamaan kulttuuripolitiikan EU:n rakennerahastojen ytimeen, jotta vahvistettaisiin luovaa taloutta, joka voi auttaa työpaikkojen luomisessa sekä taloudellisessa ja sosiaalisessa uudistumisessa;

16. Kiinnittää huomiota siihen, että merkittävä osa yhteisön toimista kulttuurin alalla voitaisiin toteuttaa ehdollisuusperiaatteen mukaisesti, jonka puitteissa tehtyjen ponnistusten olisi täydennettävä suoria toimenpiteitä;

17. Pelkää, että tietyt suuret infrastruktuurihankkeet, joiden toteuttaminen edellyttää vielä neuvoston konkreettisia päätöksiä, voivat loukata periaatetta yhteisön toiminnan yhteensovittamisesta kulttuuriulottuvuuden kanssa ja vaatii komissiota valvomaan, että tätä periaatetta noudatetaan; katsoo, että tietyissä tapauksissa voitaisiin harkita korvaavia toimenpiteitä;

18. Pyytää komissiota antamaan määräyksen, että kaikissa Euroopan unionin yhteisrahoituksella toteutettavissa julkisia rakennushankkeita koskevissa tarjouskilpailuissa (tieinfrastruktuuri, varusteet, jne.) 0,5 tai 1 prosenttia yhteisön rahastojen kattamasta rahoituksesta on käytettävä taideteokseen (maalaus, veistos tai muu taideteos), joka koristaa kyseistä julkista rakennushanketta;

19. Katsoo, että on tärkeää laajentaa opetuksen, television ja elokuvien eurooppalaista ulottuvuutta, jotta Euroopan unionin kansalaiset ymmärtäisivät paremmin EU:n monia kulttuureja;

20. Muistuttaa valtioista riippumattomien järjestöjen asemasta kansalaisyhteiskunnassa Euroopan kulttuuriulottuvuuden kehittäjinä kehottaen komissiota ryhtymään näiden järjestöjen kanssa todella rakentavaan kulttuurivuoropuheluun ja ilmaisee olevansa itse valmis auttamaan vuoropuhelun kehittämisessä ottamalla selvää mahdollisuudesta luoda parlamentin suojeluksessa ad hoc -tyyppinen rakenne kiinteämmän muodon tarjoamiseksi sille;

21. Kehottaa komissiota edelleen tukemaan kulttuuriverkostoja, jotka ovat välttämättömiä kaikkien luovaan yhteisöön kuuluvien kulttuurijärjestöjen saamiseksi mukaan laatimaan ja toteuttamaan EU:n kulttuuripolitiikkaa. Tällä on ratkaiseva merkitys aidon Euroopan kansalaisuuden saavuttamisessa;

22. Kehottaa komissiota piristämään yhteistyötä Euroopassa luomalla Euroopan kulttuurirahastojen välille rakentavaa vuoropuhelua ja rakenteen niiden yhteistyölle; korostaa akatemioiden ja yliopistojen merkitystä Euroopan kulttuuriulottuvuuden toteuttamisessa; toteaa tyydytyksellä komission «Jean Monnet» -toimessa saavuttamat myönteiset tulokset ja kehottaa Euroopan yliopistoja tutkimaan mahdollisuutta luoda muita oppituoleja Euroopan yhteisön perustajien - Schumanin, Spaakin, De Gasperin, Adenauerin, de Madariagan ja Spinellin - muistolle; toistaa pyyntönsä Euroopan yliopistoinstituutin muuttamisesta todelliseksi unionin laitokseksi;

23. Pyytää komissiota kiinnittämään, myös tätä tarkoitusta varten, huomionsa eritasoiseen yliopistoa edeltävään opetukseen Euroopan unionissa ja laatimaan kouluja varten Euroopan historian oppikirjan (taide, aatteet, tiede, politiikka, jne.), jota neuvoston hyväksyttyä sen, suositellaan opiskeltavaksi kaikissa jäsenmaissa;

24. Kehottaa komissiota kehittämään kulttuuripolitiikkaa, jonka ensisijaisena tavoitteena on lukutaidottomuuden täydellinen poistaminen ja kirjojen levittäminen; tällöin on edistettävä toimenpiteitä alv:sta vapauttamisen toteuttamiseksi ja kiinteiden hintojen soveltamiseksi kirjoihin homogeenisten kielialueiden sisällä;

25. Kehottaa opetusasioiden neuvostoa, eurooppalaisesta ulottuvuudesta koulutuksessa vuonna 1988 annetun neuvoston päätöslauselman mukaisesti, täyttämään sitoumuksensa yksittäisissä jäsenvaltioissa;

26. Kehottaa komissiota laatimaan parlamentille vuosikertomuksen siitä, miten se on ottanut kulttuurinäkökohdat huomioon toteutettaessa muihin perustamissopimuksen määräyksiin perustuvia yhteisön toimia;

27. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, jäsenvaltioiden hallituksille sekä Euroopan neuvostolle ja Unescolle.