Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Kestävän ja laadukkaan työn keskeiset osatekijät elpymisen aikana ja sen jälkeen”

(Puheenjohtajavaltio Slovenian pyytämä valmisteleva lausunto)

(2021/C 517/04)

Esittelijä: Andrej ZORKO

Puheenjohtajavaltio Slovenian lausuntopyyntö 19.3.2021 päivätty kirje Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava jaosto ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” Hyväksyminen jaostossa 7.9.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 23.9.2021 Täysistunnon numero 563 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 146/24/54

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Laadukas työ on yksi elämänlaadun perustekijöistä. Periaatteen ”laadukas työ elämänlaadun edistäjänä” noudattaminen on kestävän sosiaalisen kehityksen edellytys. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) onkin vakuuttunut siitä, että tähän olisi kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n toimintapolitiikoissa, sillä se estää merkittävästi eriarvoisuuden, köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja epäreilun kilpailun riskiä.

1.2 ETSK on myös vakuuttunut siitä, että laadukkaaseen työhön liittyviin ongelmiin ja haasteisiin olisi puututtava noudattamalla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita ja Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteita. Lisäksi olisi otettava huomioon ihmisarvoista työtä koskevat ILO:n kansainväliset normit ( 1 ) sekä Euroopan unionin perusoikeuskirja ( 2 ) . Tämän vuoksi komitea kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia kartoittamaan työmarkkinavuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä muutoksia, joita pandemia on nopeuttanut työmarkkinoilla, ja etsimään ratkaisuja niihin asianmukaisella tasolla ja kansallisten olosuhteiden mukaisesti.

1.3 ETSK katsoo, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden olisi noudatettava kunnianhimoisempaa toimintamallia tuettaessa, koordinoitaessa ja toteutettaessa toimia aktiivisen työmarkkinapolitiikan luomiseksi ja suojeltaessa samalla työntekijöiden perusoikeuksia sekä turvattaessa kestävä ja kilpailukykyinen liiketoimintaympäristö yrityksille maailmantaloudessa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin olisi ohjattava sosiaalisen Euroopan, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja kestäväpohjaisen elpymisen periaatteiden täytäntöönpanoa.

1.4 Euroopan komissio ja jäsenvaltiot voisivat pandemiasta työelämässä saatujen kokemusten pohjalta ja työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien aktiivisen osallistamisen avulla seurata voimassa olevien säännösten toimivuutta tai tarvittaessa tarkistaa ja muuttaa niitä ja kehittää asianmukaisia toimintapolitiikkoja ihmisarvoisen, kestävän ja laadukkaan työn varmistamiseksi. Tähän voisi sisältyä työntekijöiden suojelu ja asianmukainen työn organisointi, joka johtaa tuottavuuden kasvuun ja innovointiin ja edistää samalla digitalisaation myönteisiä osatekijöitä, mukaan luettuna työntekijöiden digitaalisen koulutuksen tarve heidän työllistyvyytensä parantamiseksi ( 3 ) . Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tekoälyä koskeviin säädöksiin ja toimintapolitiikkoihin ja sen varmistamiseen, että kaikilla sidosryhmillä on mahdollisuus vaikuttaa uusien ratkaisujen käyttöönottamiseen työntekijöiden ja työnantajien kuulemisen ja niiden kanssa käytävien neuvottelujen avulla.

1.5 ETSK kehottaa Euroopan komissiota perustamaan erityisesti vahvistetun eurooppalaisen ohjausjakson ja muiden olemassa olevien mekanismien puitteissa uusia mekanismeja ja/tai ( 4 ) jatkamaan työmarkkinoiden keskipitkän ja pitkän aikavälin tarpeiden kartoittamista. Osallistamalla työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot aktiivisesti jäsenvaltiot voisivat näin kehittää työllisyyspolitiikkojen pidemmän aikavälin suunnittelua ja täytäntöönpanoa, myös työntekijöiden koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevaa suunnittelua, sekä tarjota ratkaisuja osaamisvajeen torjumiseksi. Lisäksi on tärkeää vahvistaa julkisia työvoimapalveluja ja niiden yhteistyötä yksityissektorin kanssa, jotta voidaan edistää heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tehokkaampaa integrointia työmarkkinoille.

1.6 ETSK toistaa, että aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden tulee olla tehokkaita ja kohdennettuja, jotta niillä saadaan hyviä työllisyystuloksia ( 5 ) , ja korostaa, että jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten on sitouduttava kehittämään aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jolla edistetään työn laatua. ETSK korostaa myös kannattavansa asteittaista etenemistä jäsenvaltioiden yhteisissä työttömyysvakuutusta koskevissa vähimmäisvaatimuksissa laadukkaan työn varmistamiseksi ( 6 )

1.7 Jäsenvaltioiden on luotava tarvittavat edellytykset, jotta varmistetaan sekä asianmukainen osallistuminen (kollektiivinen hallinto) suunnitteluprosesseihin että työllisyys- tai työmarkkinapoliittisten toimien täytäntöönpano.

1.8 ETSK kannustaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia vahvistamaan työmarkkinavuoropuhelua valtakunnallisella tasolla. Komitea ehdottaa myös, että perinteistä työmarkkinavuoropuhelua täydennetään toisenlaisella, strategisemmalla sisällöllä, joka on kestävyysperiaatteen mukaista ja ratkaisukeskeistä. Tähän kuuluu esimerkiksi yritysten sekä tiettyjä tietoja ja taitoja omaavien työntekijöiden tulevien tarpeiden ennakointi, yhteiset toimet työntekijöiden kouluttamiseksi, siirtyminen digitaalitalouteen ja vihreään talouteen oikeudenmukaisella tavalla, alustatyön sääntely ja tasapuolisten ratkaisujen kehittäminen alustatyötä varten sekä muut tärkeät kehityskysymykset.

1.9 ETSK tunnustaa työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusten merkityksen työmarkkinoiden tasapainon säilyttämisessä. Työmarkkinaosapuolten asianmukainen koulutus on olennaisen tärkeää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseksi edelleen ( 7 ) . Tämä on osoittautunut ratkaisevan tärkeäksi ja keskeiseksi tekijäksi kehitettäessä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jonka avulla olisi myös pyrittävä varmistamaan kestävä ja laadukas työ.

1.10 ETSK katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi vahvistettava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan valmiuksia. On luotava luottamuksen ilmapiiri työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, tunnustettava sen merkitys ja osallistettava työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät oikea-aikaisesti toimenpiteiden muotoiluun ja tarvittaessa ja kehitystarpeiden mukaisesti myös päätöksentekoon. Työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan varten tarvitaan vahva kehys, jotta vihreää siirtymää ja digitalisaatiota voidaan käsitellä asianmukaisesti ja samalla varmistaa työn laatu ( 8 )

1.11 ETSK panee merkille elpymis- ja palautumistukivälineen mahdollisen myönteisen vaikutuksen vahvistettaessa ja varmistettaessa työn laatua ja työmarkkinaosapuolten roolia tukivälineen täytäntöönpanon yhteydessä. Komitea ehdottaakin, että komissio järjestää vuosittain tapaamisia työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa saadakseen kannanottoja tukivälineen täytäntöönpanosta. Jäsenvaltioiden erilaisten tilanteiden vuoksi olisi järkevää järjestää kuulemiset erillisinä ja laatia yhteisiä suuntaviivoja ja suosituksia tukivälineen onnistuneen täytäntöönpanon jatkamiseksi.

1.12 ETSK panee merkille, että elpymis- ja palautumistukivälineessä ei puututa suoraan laadukkaan työn osatekijöihin, ja kehottaa siksi komissiota täydentämään tukivälinettä tältä osin. Työn laatu on keskeisessä asemassa elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ei myöskään pidä unohtaa heikossa asemassa olevia ryhmiä, kuten epävarmassa työsuhteessa olevia ja nuoria työntekijöitä, joita epidemia on koetellut eniten.

1.13 ETSK kehottaa toteuttamaan tutkimuksia, jotta voidaan seurata tarkemmin työmarkkinoiden kehitystä elpymisen aikana. On myös tarpeen ottaa huomioon liiketoimintamallien muutokset, jotka vaikuttavat työntekotapaan ja työntekijöiden perusoikeuksiin, samoin kuin digitalisaatio ja uusien teknologioiden käyttöönotto. Erityistä huomiota on kiinnitettävä osaamisvajeisiin ja työmarkkinasiirtymään. Työn organisointiin ja muihin laadukkaan työn tärkeisiin näkökohtiin kohdistuvia vaikutuksia olisi tutkittava ja analysoitava huolellisesti ottaen huomioon sekä myönteiset ratkaisut että nopean digitalisaation riskit. Komitea korostaa, että on otettava huomioon eri maiden väliset erot ja pandemian seuraukset niin yhteiskuntaan kuin työmarkkinoihin. Muutoksia on arvioitava soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa.

2. Taustaa

2.1 ETSK tunnustaa kestävän ja laadukkaan työn käsitteen monimuotoisuuden ja monitahoisuuden ja toteaa, että se koostuu useista osatekijöistä, jotka vaikuttavat suoraan tai välillisesti ihmisten elämänlaatuun sekä työntekijöiden oikeuksiin ja sosiaaliturvaan. Samalla ETSK tunnustaa myös, että työnantajilla ja jäsenvaltiolla on keskeinen rooli varmistettaessa työn laatu, johon sisältyy osaamisen edistäminen, laadukkaat työpaikat, työn uudet ja erilaiset muodot, turvallisuus, työntekijöiden hyvinvointi ja yritysten kilpailukyky. Komissio näyttää olevan tietoinen tästä, sillä huomattava osa covid-19-pandemian aikana toteutetuista ohjelmista ja myönnetystä rahoitusavusta, erityisesti SURE-ohjelma, on suunnattu sekä talouden elpymiseen että ihmisten sosiaaliturvan ylläpitämiseen. ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan talouden elpyminen ja kehittäminen edellyttävät sosiaaliturvan säilyttämistä ja kehittämistä samalla kun varmistetaan kilpailukykyinen toimintaympäristö eurooppalaisille yrityksille globaalissa taloudessa. Lisäksi taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen on kuljettava käsi kädessä.

2.2 ETSK:n mielestä on komission, jäsenvaltioiden sekä EU- ja jäsenvaltiotason työmarkkinaosapuolten vastuulla suunnitella ja toteuttaa toimenpiteitä kestävän ja laadukkaan työn varmistamiseksi. Näin ollen strategiat ja toimenpiteet kestävän ja laadukkaan työn varmistamiseksi on laadittava ja pantava mahdollisimman pian täytäntöön kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden yhteisvoimin.

2.3 Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden strategioiden keskeisinä osatekijöinä olisi oltava oikeudenmukaisten kilpailuedellytysten varmistaminen Euroopan taloudelle, investoinnit innovointiin ja kehitykseen, sosiaalisen polkumyynnin estäminen, työpaikkojen luomisen tukeminen sekä oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen ja asianmukaisten kannustimien edistäminen. Ne voivat osaltaan parantaa merkittävästi työn laatua.

2.4 Eurooppalaiset yritykset voivat oikeanlaisissa olosuhteissa auttaa luomaan kestäväpohjaista vaurautta, lisäämään laadukkaita työpaikkoja ja vahvistamaan hyvinvointia. Tämä edellyttää suotuisia perusedellytyksiä: kyse on erityisesti luotettavan energiansaannin, ammattitaitoisen työvoiman, hyvän liikenneinfrastruktuurin ja tehokkaiden työmarkkinoiden varmistamisesta.

2.5 Kestävän ja laadukkaan työn käsite on yksi elämänlaadun keskeisistä osatekijöistä, ja sitä on tarkasteltava yhdessä kestävän kehityksen käsitteen kanssa ottaen huomioon laajempi yhteys osana kestävää kasvua ja työllisyyttä erityisesti siirryttäessä vihreään talouteen ja digitalisaatioon, minkä on tapahduttava kaikkien sidosryhmien kannalta oikeudenmukaisesti. ETSK kiinnittää tässä yhteydessä erityistä huomiota aiheesta jo antamiinsa lausuntoihin.

2.6 ETSK on vakuuttunut siitä, että YK:n 193 jäsenvaltion vuonna 2015 hyväksymien Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteiden ( 9 ) ja erityisesti tavoitteen 8 täytäntöönpanolla voidaan merkittävästi edistää kestävän ja laadukkaan työn varmistamista myös talouskasvu ja tuottava täystyöllisyys huomioon ottaen. Euroopan komission olisi erityisesti elpymisen aikana painotettava enemmän näiden tavoitteiden saavuttamista ja kannustettava myös jäsenvaltioita saavuttamaan tavoitteet.

2.7 ETSK toteaa myös, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa ja siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa vahvistettujen periaatteiden sekä asianomaisten kansainvälisten oikeudellisten normien ( 10 ) täytäntöönpano on erittäin tärkeää kestävän ja laadukkaan työn varmistamiseksi. ETSK on jo antanut useita tähän liittyviä lausuntoja ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita osallistumaan oman toimivaltansa rajoissa aktiivisesti niiden täytäntöönpanoon yhdessä työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa.

2.8 Kun suunnitellaan toimenpiteitä kestävän ja laadukkaan työn varmistamiseksi, on otettava huomioon erilaisia tekijöitä, joilla vaikutetaan elämänlaatuun, taataan ihmisarvoinen työ, vähennetään eriarvoisuutta ja sosiaalista syrjäytymistä, ehkäistään köyhyyttä ja varmistetaan Euroopan talouden kilpailukyky samalla kun edistetään sujuvaa siirtymistä digitaaliseen ja vihreään yhteiskuntaan ja talouteen. Kaikki nämä tekijät on sovitettava yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa, ja työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on osallistettava aktiivisesti toimenpiteiden suunnitteluun. ETSK korostaa tässä yhteydessä laajemman sosiaalisen konsensuksen merkitystä.

2.9 ETSK on tietoinen siitä, että useat tekijät, seikat ja olosuhteet vaikuttavat laadukkaaseen työhön ja sen kestävään tarjontaan, ja se on todennut tämän antamassaan lausunnossa ( 11 ) . Kyseisiä tekijöitä ovat muun muassa työntekijöiden palkkataso ja palkkojen ennakoitavuus, työmuodot ja -menetelmät, työympäristö, työterveys ja -turvallisuus, työpaikkojen pysyvyys, elinikäinen oppiminen, työntekijöiden koulutus, säännölliset ja ennakoitavat työajat, työntekijöiden oikeuksien suojelu, työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä aktiivinen ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu.

2.10 ETSK panee merkille, että ihmisarvoinen työ on yksi perusedellytyksistä pyrittäessä varmistamaan laadukas työ. Komitea kehottaakin komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia kiinnittämään enemmän huomiota ihmisarvoiseen ja laadukkaaseen työhön.

2.11 ETSK on tietoinen siitä, että laadukkaan työn edellytykset riippuvat myös eurooppalaisten yritysten häiriönsietokyvystä globaaleilla markkinoilla sekä sisämarkkinatilanteesta, erilaisista liiketoimintamalleista ja talouspolitiikasta. Komitea kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita luomaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa edellytykset, jotka kannustavat kestäviin investointeihin ja joiden ansiosta työnantajat voivat siis tarjota laadukasta työtä kestävältä pohjalta ja torjua epäoikeudenmukaisia käytäntöjä. Jäsenvaltioiden tulisi auttaa nopeuttamaan tällaisten edellytysten luomista erilaisten kannustimien, toimintapolitiikkojen ja asianmukaisten säännösten avulla.

3. Covid-19

3.1 ETSK toteaa, että taloudellinen toiminta on vähentynyt epäsymmetrisesti epidemian aikana ja että komission pandemian aikana käyttöön ottama SURE-mekanismi on auttanut säilyttämään suuren määrän työpaikkoja. Irtisanomisten välttämiseksi ja ihmisten toimeentuloturvan säilyttämiseksi jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön erilaisia toimia, kuten työajan lyhentämisjärjestelyt, palkkatuet työntekijöiden palkkoja varten, lomautukset (esim. aloilla, joilla toiminta on pitänyt keskeyttää) sekä palkkojen alentaminen, erilaiset aktiiviset työllisyyspoliittiset toimenpiteet, nuoriin ja iäkkäisiin ihmisiin kohdistetut toimet, tulonmenetyksiä osittain korvaavat tuet sekä perustulotuki tietyille henkilöryhmille. Komitea korostaa kuitenkin, että uuden kasvun ja uusien työpaikkojen luomiseen tähtäävän terveen ja kestäväpohjaisen talouspolitiikan tarve EU:ssa ja jäsenvaltioissa ei saisi jäädä näiden väliaikaisten toimenpiteiden varjoon.

3.1.1 ETSK pitää valitettavana, ettei komissio ole aktiivisesti asettanut kyseisten varojen käytön keskeiseksi kriteeriksi työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien asianmukaista osallistamista. Eräissä jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolia ei nimittäin ole otettu aktiivisesti mukaan määriteltäessä työmarkkinatoimenpiteitä ja -politiikkoja. Elpyminen ja laadukkaan työn varmistaminen tulee olemaan näissä maissa vaikeampaa.

3.2 ETSK toteaa, että epidemian aikana joidenkin työtehtävien toteutustapa on muuttunut ja että eräät muutokset jatkuvat elpymisen aikana ja sen jälkeenkin. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää tunnistaa nämä muutokset, puuttua niihin asianmukaisesti sekä seurata ja kehittää niitä, jotta voidaan pysyvästi varmistaa laadukas työ ja luoda yrityksille ja työntekijöille lisämahdollisuuksia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä digitalisaation ja tekoälyn käyttöönoton vaikutuksiin ja seurauksiin työpaikoilla.

3.3 ETSK toteaa, että epidemia on tuonut esiin tiettyjä talous- ja liiketoimintamalleja ja -muotoja sekä työskentelytapoja, joihin oli kiinnitetty liian vähän tai ei lainkaan huomiota ennen epidemiaa. On huolehdittava siitä, etteivät nämä yleistyneet liiketoimintamallit ja työskentelytavat vaikuta haitallisesti työmarkkinoihin tai työn laatuun tai muodosta epäreiluja käytäntöjä.

3.4 ETSK suhtautuu myönteisesti komission suositukseen tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta (EASE) covid-19-kriisin jälkeen ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan työmarkkinapolitiikat etusijalle siten, että investoinneista ihmisiin tulee yksi keskeisistä tekijöistä kriisin voittamisessa, ottaen huomioon vihreän siirtymän ja digitalisoinnin tarve. Jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä työmarkkinaosapuolten kanssa sovitut EASE-toimenpiteet kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa.

3.5 ETSK on huolissaan siitä, että eurooppalaisten työntekijöiden henkinen hyvinvointi on heikentynyt merkittävästi pandemian aikana erityisesti nuorten ja työpaikkansa menettäneiden keskuudessa ( 12 ) . ETSK kehottaakin noudattamaan kokonaisvaltaista ja yhteistä toimintamallia, jonka avulla pyritään yhdistämään terveyteen, turvallisuuteen ja henkiseen hyvinvointiin liittyvät kunnianhimoiset toimet.

3.6 ETSK toistaa useissa lausunnoissaan ( 13 ) esittämänsä kannanotot ja ehdotukset, jotka koskevat työn tulevaisuutta, digitalisaatiota, etätyötä, työajan järjestämistä, elinikäistä oppimista ja koulutusta sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoa. Kaikki toteamukset laadukkaasta työstä pätevät kaikkiin työntekijöihin kansalaisuudesta riippumatta, minkä vuoksi maahanmuutto ja kolmansien maiden kansalaisten integrointi on tärkeää.

3.7 Kun otetaan huomioon pandemian aiheuttamat muutokset, digitalisaation samanaikainen kehitys ja se, että työn laatuun vaikuttavat monet tekijät, tässä lausunnossa keskitytään vain tiettyihin puheenjohtajavaltio Slovenian esiin tuomiin näkökohtiin, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota kehitettäessä laadukasta työtä. Nämä näkökohdat ovat 1) työympäristön mukauttaminen väestön ikääntymiseen, 2) koulutus ja elinikäinen oppiminen, 3) tasa-arvon varmistaminen, 4) digitalisaation ja tekoälyn etujen ja haittojen huomioon ottaminen sekä 5) työmarkkinaosapuolten rooli.

4. Työympäristön mukauttaminen väestön ikääntymiseen

4.1 Euroopan väestön ikääntyessä myös työurat pitenevät useimmissa jäsenvaltioissa, ja tosiasiallinen eläköitymisikä nousee. Tämä puolestaan edellyttää asianmukaisten työolojen luomista ikääntyneille henkilöille. Kyse on ennen kaikkea mukautumisesta heidän fyysisiin ja psyykkisiin kykyihinsä sekä sen varmistamisesta, että heidän osaamispohjansa pysyy työmarkkinoiden tarpeiden tasalla. Myös terveyden suojelun parantaminen työpaikalla ja ikääntyneiden työntekijöiden mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen ovat välttämättömiä tekijöitä varmistettaessa laadukas työ ikääntyneille työntekijöille.

4.2 Asianmukaisten työolojen ja -ehtojen varmistaminen on ensisijaisesti työnantajan tehtävä, mutta myös työmarkkinaosapuolten ja hallintotahojen välisellä kolmikantayhteistyöllä on tässä suhteessa tärkeä rooli, sillä ne tuntevat toimintatavat ja työntekijät ja voivat asiaankuuluvan tason työmarkkinavuoropuhelun ja työehtosopimusten avulla auttaa luomaan työympäristön, joka mahdollistaa ikääntyneiden työntekijöiden työskentelyn ongelmitta.

4.3 Myös jäsenvaltioilla on tärkeä rooli. Varmistamalla asianmukaisen sosiaalisen suojelun, laadukkaiden terveyspalvelujen saatavuuden ja erilaiset kannustimet ja tuet työnantajille ne voivat auttaa luomaan työympäristön, missä ihmiset voivat työskennellä turvallisesti ja tuottavasti ikääntyessään.

4.4 ETSK ehdottaa, että EU-ohjausjakson yhteydessä kiinnitetään enemmän huomiota väestörakenteeseen liittyvien työmarkkinapoliittisten toimien täytäntöönpanoon. On olennaisen tärkeää ottaa työmarkkinaosapuolet aktiivisesti mukaan strategioihin sekä toteuttamaan toimintapolitiikkoja ja toimenpiteitä, jotka koskevat ikääntyneitä ihmisiä työmarkkinoilla sekä heidän asianmukaista integrointiaan työmarkkinoille.

4.5 On kehitettävä nykyaikaisia ja innovatiivisia tapoja nuorempien ja vanhempien sukupolvien yhteistyötä varten. Asianmukainen kaksisuuntainen tietämyksen ja kokemuksen siirto on olennaisen tärkeää.

5. Koulutus ja elinikäinen oppiminen

5.1 ETSK on lausunnoissaan korostanut toistuvasti elinikäisen oppimisen ja koulutuksen merkitystä sekä työttömille että työllisille ( 14 )

5.2 Komitea painottaa, että on tärkeää ennakoida ajoissa ja suunnitella strategisesti työntekijöiden ja työnantajien osaamistarpeita. Tämä edellyttää työmarkkinaosapuolten yhteistyötä erityisesti toimiala- ja yrityskohtaisesti.

5.3 Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pitkäaikaistyöttömiin ja työmarkkinoilta pitkään poissa olleisiin henkilöihin. Pitkittynyt poissaolo työmarkkinoilta heikentää merkittävästi työllistettävyyttä, erityisesti kun otetaan huomioon digitalisaation nopeus ( 15 ) . Pandemia on kärjistänyt tätä ongelmaa, kun tiettyjä toimintoja on lopetettu ja työntekijät ovat jääneet ilman työtä. Näissä tilanteissa tarvitaankin tehokasta ja aktiivista työllisyyspolitiikkaa.

5.4 Koulutustoimissa olisi keskityttävä lisäämään asianmukaisesti työnantajien tietoisuutta taito- ja osaamistarpeisiin liittyvän oikea-aikaisen suunnittelun merkityksestä tulevia työpaikkoja silmällä pitäen. ETSK suosittaa tässä yhteydessä, että kiinnitetään erityistä huomiota työntekijöiden digitaalista koulutusta koskeviin suunnitelmiin.

5.5 ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot harkitsevat myös taloudellisia ja verotuksellisia kannustimia joko suoran rahoituksen tai yrityksille myönnettävien verohelpotusten muodossa, jotta työnantajat voivat kouluttaa työntekijöitään aktiivisemmin.

6. Tasa-arvon varmistaminen

6.1 ETSK on sitä mieltä, että elpymisen aikana ja sen jälkeen on tärkeää säilyttää yksilöllisten olosuhteiden samanarvoisuus ja estää kaikenlaiset syrjivät käytännöt. Vaikka erilaiset työmuodot tarjoavatkin mahdollisuuksia, on myös olemassa vaara, että ne voivat lisätä työntekijöiden eriarvoisuutta, myös sukupuolten tasa-arvoon liittyen ( 16 ) . Työntekijöiden yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi on löydettävä keinoja kaikkien asianmukaisten kanavien kautta lainsäädäntö ja työehtosopimukset mukaan luettuina.

6.2 ETSK panee merkille, ettei tasa-arvoa ole varmistettu pandemian aikana, sillä toteutetut toimenpiteet eivät ole kattaneet kaikkia työntekijöitä ja kaikkia yrityksiä. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä, epävarmoissa työsuhteissa olevilla työntekijöillä, itsenäisillä ammatinharjoittajilla, muuttajilla, nuorilla ja naisilla ei useinkaan ole ollut mahdollisuutta saada korvausta tulonmenetyksistä tai kuulua toteutettujen toimenpiteiden piiriin. Tämä tarkoittaa, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet epidemian aikana. Monet yritykset ovat myös lopettaneet toimintansa, mikä on johtanut työpaikkojen menetykseen.

6.3 ETSK toteaa, että naisten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt huomattavasti pandemian aikana ( 17 ) : monet naiset ovat menettäneet työpaikkansa, perhe- ja yksityiselämän yhdistäminen on entistä vaikeampaa ja epävarmat työsuhteet ovat lisääntyneet.

6.4 Myös muuttajien ja nuorten tilanne työmarkkinoilla on heikentynyt, ja heidän on yhä vaikeampaa löytää työtä. Lisäksi epävarmat työsuhteet ovat heidän keskuudessaan entistä yleisempiä, mikä ei mahdollista hyvää elämänlaatua.

6.5 Eriarvoisuus heijastuu eniten tulotasoon ja työpaikkojen pysyvyyteen. ETSK onkin vakaasti sitä mieltä, että palkkaeroihin on puututtava työmarkkinapolitiikalla. Samalla on erilaisten toimenpiteiden avulla edistettävä palkkauksen avoimuutta, torjuttava horisontaalista ja vertikaalista työmarkkinoiden eriytymistä, edistettävä naisten kokoaikaista työtä, puututtava palkattomista hoivavelvoitteista johtuviin rajoitteisiin ja pantava täytäntöön samapalkkaisuuden periaate. Asianmukaisin toimenpitein on myös huolehdittava työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisesta. Lisäksi olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua pitäen painopisteenä keskitettyä sopimista epätyypillisissä työsuhteissa, kuten kotitalous-, hoiva- ja alustatyössä.

7. Digitalisaatio ja tekoäly

7.1 Digitalisaatio vaikuttaa merkittävästi työelämän suhteisiin, sillä siitä aiheutuu niin myönteisiä kuin kielteisiäkin vaikutuksia työnantajille, jotka ottavat sen käyttöön työprosesseissaan.

7.2 Digitaaliset ratkaisut ovat myös ongelmallisia työntekijöiden ja työnantajien välisten sopimussuhteiden kannalta. Laadukkaan työn kestävyyden takaamiseksi on seurattava työmarkkinoiden kehitystä ja varmistettava riittävät mekanismit työntekijöiden perusoikeuksien suojelemiseksi haittaamatta digitaalisten ratkaisujen kehittämistä. Niin EU:n, jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten kuin muidenkin sidosryhmien olisi oltava mukana etsittäessä oikeudenmukaisia ratkaisuja ihmisten huolenaiheisiin. ETSK korostaa, että työelämän digitalisaation lisääntymisestä voi olla hyötyä, mutta siitä voi myös aiheutua haasteita. ETSK toteaa tässä yhteydessä, että digitalisaatiota koskevan Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen ( 18 ) nopealla täytäntöönpanolla voi olla merkittävä rooli.

7.3 Tekoälyä on välttämättä hyödynnettävä hallitusti työpaikalla, jotta voidaan erityisesti estää syrjiviä käytäntöjä, työntekijöiden laitonta valvontaa ja muuta työntekijöiden haitallista kohtelua ja ottaa huomioon oikeus olla tavoittamattomissa. Työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan hyväksyttäessä ja pantaessa täytäntöön tekoälyä koskevaa lainsäädäntöä.

Bryssel 23. syyskuuta 2021. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) https://www.ilo.org/global/topics/decent-work/lang--en/index.htm

(2) EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391

(3) EUVL C 374, 16.9.2021, s. 16

(4) Riippuen jäsenvaltioiden tilanteesta.

(5) EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, kohta 3.19.

(6) EUVL C 97, 24.3.2020, s. 32, EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 1.6.

(7) Voss, Eckhard, Broughton, Andrea, Pulignano, Valeria, Franca, Valentina, Rodriguez, Contreras, Ricardo, Exploring the connections between EU- and national-level social dialogue, Luxemburg, Euroopan unionin julkaisutoimisto , 2018.

(8) Esimerkiksi ETSK:n päätöslauselma Porton huippukokouksesta, EUVL C 286, 16.7.2021, s. 6 ja EUVL C 341, 24.8.2021, s. 23

(9) Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development [Kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030].

(10) ILO:n normit ja EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 ja 156 artikla

(11) EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, kohta 3.4.

(12) Eurofound (2021), Living, working and COVID-19 (Update April 2021): Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, sivu 4.

(13) EUVL C 129, 11.4.2018, s. 44, EUVL C 197, 8.6.2018, s. 45, EUVL C 237, 6.7.2018, s. 8, EUVL C 367, 10.10.2018, s. 15, EUVL C 440, 6.12.2018, s. 37, EUVL C 232, 14.7.2020, s. 18

(14) Kuten esitetty virallisessa lehdessä EUVL C 374, 16.9.2021, s. 38

(15) Työntekijöiden digitaaliset taidot ja koulutus vaihtelevat huomattavasti EU-maissa, mikä pahentaa eroja työntekijöiden tilanteessa. Vuonna 2019 keskimäärin alle 25 prosenttia yrityksistä EU:ssa tarjosi digitaalista koulutusta. Tarjonta vaihteli Romanian 6 prosentista Suomen 37 prosenttiin.

(16) EUVL C 220, 9.6.2021, s. 13

(17) https://eige.europa.eu/news/covid-19-derails-gender-equality-gains

(18) The European Social Partners framework agreement_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf