KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Lainvalvontaviranomaisten eurooppalaisen koulutuskehyksen perustaminen /* COM/2013/0172 final */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Lainvalvontaviranomaisten eurooppalaisen koulutuskehyksen perustaminen 1. Johdanto Kansainvälistä rikollisuutta voidaan torjua vain poliisin, tullin, rajavartijoiden ja muiden viranomaisten välisellä rajat ylittävällä yhteistyöllä. Tällainen yhteistyö ei ole tehokasta, jolleivät kyseiset viranomaiset ole asianmukaisesti koulutettuja ja heidän välillään vallitse vastavuoroinen luottamus. EU:ssa on jo saavutettu huomattavaa edistystä rajat ylittäviä kysymyksiä käsittelevän koulutuksen toteuttamisessa. Esimerkiksi yhteisiä oppijaksoja ja vaihto-ohjelmia lainvalvontaviranomaisille on kehitetty ja toteutettu useiden vuosien ajan. Jäsenvaltiot toteuttavat näitä toimia yhdessä EU:n virastojen, kuten Euroopan poliisiakatemian (CEPOL), Euroopan poliisiviraston (Europol) ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex), kanssa. EU:ssa järjestettiin vuonna 2012 yli 300 lainvalvontaviranomaisten välistä vaihto-ohjelmaa. Uudet oppimismenetelmät, kuten CEPOLin verkkoneuvottelut (ns. webinaarit) keräsivät vuoden aikana yli 3 000 osallistujaa. Osallistuminen EU:n koulutukseen on kasvussa: viime vuonna osallistujia oli CEPOLissa yli 5 000 ja Frontexissa 3 000. Tarvitaan kuitenkin vielä lisätoimia EU:n poliisiyhteistyön välineiden profiilin kohottamiseksi ja lainvalvontaviranomaisia rikostentorjunnassa tukevien EU:n virastojen roolin tehostamiseksi. Useampien virkamiesten olisi käytettävä saatavilla olevia resursseja koko potentiaalinsa toteuttamiseksi. Koulutuksen olisi vastattava asianmukaisesti koulutustarpeita ja tuettava vankemmin EU:n tasolla sovittuja operatiivisen yhteistyön periaatteita, kuten tietoverkkorikollisuuden[1] sekä huume- ja ihmiskaupan torjuntaa. Yhdenmukaisen, korkeimpia laatuvaatimuksia vastaavan lähestymistavan varmistaminen EU:n tason koulutukseen edellyttää jäsenvaltioiden ja EU:n virastojen välillä tehokasta koordinointia, jossa otetaan huomioon sellaisten kansainvälisten järjestöjen kuin Interpolin ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) tekemä työ. Tästä syystä tässä tiedonannossa ehdotetaan lainvalvontaviranomaisten eurooppalaisen koulutuskehyksen, jäljempänä ’koulutuskehys’, perustamista sellaisten tietojen ja taitojen tarjoamiseksi lainvalvontaviranomaisille, joita nämä tarvitsevat estääkseen ja torjuakseen tehokkaasti rajat ylittävää rikollisuutta yhteistyössä muualla EU:ssa työskentelevien kollegoidensa kanssa. Koulutuskehyksellä pyritään tehostamaan EU:n vastausta yhteisiin turvallisuushaasteisiin, parantamaan poliisitoiminnan tasoa koko EU:ssa ja edistämään yhteisen lainvalvontakulttuurin kehittämistä keinona vastavuoroisen luottamuksen ja yhteistyön parantamiseen. Kehyksen avulla pyritään määrittämään ja korjaamaan nykyisen lainvalvontakoulutuksen puutteet rajat ylittävissä kysymyksissä antamalla tukea ja tarvittaessa koordinoimalla eurooppalaisten ja kansallisten osaamiskeskusten järjestämää koulutusta. Koulutuskehyksellä vastataan Eurooppa-neuvoston Tukholman-ohjelmassa[2] esittämään pyyntöön kehittää koulutusta EU:hun liittyvissä kysymyksissä ja asettaa koulutus järjestelmällisesti kaikkien asiaankuuluvien lainvalvonnan ammattilaisten saataville sekä Euroopan parlamentin kehotuksiin luoda vankemmat EU:n puitteet oikeus- ja poliisiviranomaisten koulutukselle[3]. Tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että · EU:n ajan mittaan kehittämät lainvalvontayhteistyön välineet, kuten ns. Prüm ‑tietojenvaihto[4] ja rikostiedustelua koskevat Europolin tietokannat, tehdään paremmin tunnetuiksi ja niitä käytetään myös jäsenvaltioiden kahden- ja monenvälisissä yhteyksissä · EU:n lainvalvontaviranomaisilla on tiedot ja taidot puuttua kansainväliseen rikollisuuteen, josta on eniten vahinkoa uhreille ja koko yhteiskunnalle · lainvalvontaviranomaiset, jotka tekevät yhteistyötä kolmansien maiden kanssa tai osallistuvat niissä järjestettäviin EU:n siviilioperaatioihin, on koulutettu asianmukaisesti. Tässä tiedonannossa ehdotettua koulutuskehystä sovelletaan lainvalvontaviranomaisiin näiden arvoasteesta riippumatta. Se koskee esimerkiksi poliiseja, rajavartijoita ja tullivirkailijoita sekä tarvittaessa myös muita valtion virkamiehiä, kuten syyttäjiä[5]. Koulutuskehyksellä edistettävän tai sen perusteella tapahtuvan oppimisen olisi perustuttava nykyiseen kansallisen ja EU:n tason koulutukseen ·ja säännölliseen koulutustarpeiden arviointiin. Koulutusta olisi tarjottava nykyaikaisten ja tehokkaiden oppimisvälineiden, kuten erikoiskurssien, yhteisten oppijaksojen, verkkopohjaisten oppivälineiden ja vaihto-ohjelmien, avulla. Tiedonannossa esitettyjen koulutuspyrkimysten toteuttamiseen tarvitaan EU:n virasto, jolla on asianmukainen oikeudellinen valtuutus ja tarvittavat resurssit. Komissio ehdottaa samanaikaisesti tämän tiedonannon kanssa Europolille uusia oikeudellisia puitteita, joilla sille annetaan toimivaltuudet työskennellä koulutuksen parissa. Ehdotetut toimivaltuudet ovat laajemmat kuin CEPOLilla, joka on nykyisin ainoa yksinomaan lainvalvontaviranomaisten koulutuksesta vastaava EU:n virasto. CEPOLin samanaikainen sulkeminen tuottaa synergiaa, kun koulutus ja operatiivinen työ saadaan lähelle toisiaan osaksi suurempaa rakennetta. Hallinnolliset kulut vähenevät, mikä vapauttaa resursseja paremman tarjonnan tuottamiseen koulutuskehyksen perusteella. Tarkoitus on, että Europolin uusi koulutusosasto eli Europol-akatemia toteuttaa koulutuskehyksen laatuvaatimuksia painottaen. Siihen asti, kunnes neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet ehdotetun yhteensulautumisen ja se on tullut voimaan, CEPOL hoitaa tätä tehtävää niin pitkälle kuin mahdollista. Kehyksen toteuttaminen edellyttää yhteisiä toimia kansallisilta koulutuslaitoksilta sekä kansallisilta rajavartijoiden ja tullin koulutuslaitoksilta, jäljempänä ‘kansallisten koulutuslaitosten verkosto’, Europol-akatemialta ja muilta oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivilta virastoilta, erityisesti Frontexilta. Komission tehtävä koostuu pääasiassa täytäntöönpanossa saavutettavan edistyksen valvomisesta. Tässä tiedonannossa hyödynnetään CEPOLin laatimaa koulutustarpeita ja koulutuksen antamista koskevaa kartoitusta[6], neljässä asiantuntijakokouksessa toteutettua jäsenvaltioiden asiantuntijoiden ja oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivien virastojen kuulemista ja kolmea vuonna 2011 ja 2012 järjestettyä konferenssia, joihin osallistui Euroopan parlamentin jäseniä. Europol-akatemia on EU:n lainvalvontakoulutusta koordinoiva EU:n yksikkö. Frontex vastaa kuitenkin jatkossakin rajavartijoiden kouluttamisesta oikeudellisten puitteidensa mukaisesti. 2. EU:n rikoksentorjunnan ja turvallisuuden strategiset painopisteet ja puutteet koulutuksessa 2.1. Nykyinen EU:n koulutus Kaikilla jäsenvaltioilla on rakenteet lainvalvontaviranomaisten kouluttamiseen ja ne tekevät systemaattista yhteistyötä oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivien EU:n virastojen kanssa. Seuraavat EU:n tason virastot kouluttavat lainvalvontaviranomaisia: CEPOL työskentelee tiiviisti kansallisten koulutuslaitosten verkoston kanssa. Vuonna 2012 se järjesti luokkaopetuksena 86 kurssia 2 059 osallistujalle monenlaisista aiheista, kuten erityisistä lainvalvontatekniikoista (esimerkiksi poliisikuulusteluista ja murhatutkimuksen tekniikoista), talousrikollisuudesta (esimerkiksi varojen takaisin perimisestä ja rahanpesusta) sekä kriisinhallinnasta. CEPOL on myös kehittänyt asiantuntemustaan kouluttajien kouluttamisessa, toteuttanut Erasmus-ohjelmaa vastaavaa poliisiviranomaisten vaihto-ohjelmaa[7] ja laatinut verkkoon oppimismoduuleja esimerkiksi tietoverkkorikollisuudesta, yhteisistä tutkintaryhmistä ja liikkuvista järjestäytyneistä rikollisryhmistä. Tällainen koulutus on kuitenkin vain ylempien poliisiviranomaisten saatavilla CEPOLin oikeudellisiin valtuuksiin liittyvien ja talousarvion asettamien rajoitusten takia. Europol työskentelee tiiviisti CEPOLin kanssa CEPOLin puitteissa järjestettävien kurssien tarjoamiseksi. Se on laatinut useita kursseja, jotka liittyvät erityisiä rikostyyppejä, kuten tietoverkkorikollisuutta, koskevaan rikosanalyysiin. Frontexilla on erityiset toimivaltuudet rajavartijoiden kouluttamiseen[8], ja se on kehittänyt yhteisiä oppijaksoja (esimerkiksi laatupuitteet rajavartijoille)[9], joita jäsenvaltiot panevat täytäntöön. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on kaksi erityisohjelmaa, jotka koskevat euron väärentämisen torjunnassa ja EU:n taloudellisten etujen suojelussa annettavaa koulutusta. Perusoikeusvirasto tarjoaa poliisikouluttajille välineitä perusoikeuksia koskevaan koulutukseen. Sekä Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus että Euroopan turvapaikanhakijoiden tukivirasto osallistuvat koulutukseen toimivaltaansa liittyvissä erityiskysymyksissä. Suurin osa lainvalvontaviranomaisten koulutuksesta annetaan edelleen kansallisella tasolla. Tällöin käsitellään yleisesti erityiskysymyksiä, kuten huumekauppaa, tietoverkkorikollisuutta, talousrikollisuutta ja rahanpesua sekä rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden tutkimista, ja usein tällainen koulutus toteutetaan osana jäsenvaltioiden kahdenvälistä yhteistyötä. Asiantuntijoiden kuulemiset viittaavat kuitenkin selvästi siihen, että näillä aloilla tarvittaisiin enemmän EU:n tukemaa koulutusta. Kansainvälisellä tasolla esimerkiksi Interpol ja YK antavat koulutusta lainvalvonnan, terrorismintorjunnan ja kriisinhallinnan alalla. Interpol tarjoaa verkko-oppimista eri aiheista, kuten huumeasioita koskevista tutkimuksista, kuulusteluista ja terrorismiin liittyvistä aiheista. YK tarjoaa erilaisia kriisinhallinnan kursseja. Tällaisista kursseista on EU:n lainvalvontaviranomaisille arvokasta apua muun koulutuksen täydentäjinä, mutta ne käsittelevät harvoin EU:n omia välineitä eikä niitä yleensä ole suunniteltu EU:n poliisitoiminnan tavoitteita ajatellen. 2.2. Koulutuksentarve EU:n sisäisillä ja ulkoisilla painopistealoilla Tehokas rajatylittävä lainvalvontayhteistyö alkaa siitä, että viranomaisille annetaan perustiedot EU:n poliisitoiminnan kontekstista ja toimijoista, kuten Europolista ja Eurojustista, ja tiedonvaihtoon käytettävistä välineistä, kuten Prüm-päätöksistä[10]. Tieto ja ymmärrys rajat ylittävästä poliisitoiminnasta on välttämätön lähtökohta virkamiehille, jotka haluavat osallistua kahden- tai monenväliseen kansainväliseen yhteistyöhön, samoin kuin vastavuoroisen luottamuksen rakentamiselle. EU on määrittänyt painopisteitä toiminnalleen yhteisten uhkien torjumiseksi vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin, tietoverkkorikollisuuden, rajaturvallisuuden ja kriisinhallinnan alalla. Näitä painopisteitä tarkastellaan säännöllisesti vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan Euroopan unionin uhkakuva-arvion (European Union Serious and Organised Crime Threat Assessment, EU SOCTA) perusteella. Europol tekee kyseisen arvion neljän vuoden välein (vuodesta 2013). Tarvittaessa olisi järjestettävä erikoiskoulutusta näiden uhkien aiheuttaman vahingon lievittämiseksi ja EU:n tasolla sovittujen operatiivisten painopisteiden tukemiseksi. EU ottaa vastuuta valmiuksien kehittämisestä kolmansissa maissa antamalla mentorointia ja neuvontaa sekä auttamalla kansainvälisten normien mukaisten kestävien siviilipoliisirakenteiden luomisessa. Euroopan ulkosuhdehallinto koordinoi siviilioperaatioita kolmansissa maissa. Vuosittain yli 1 000 EU:n lainvalvontaviranomaista osallistuu operaatioihin esimerkiksi (vuoden 2012 osalta) Etelä-Sudanissa, Kosovossa, Nigerissä ja Irakissa. Lainvalvonnan rooli näissä operaatioissa koskee poliisitoimintaa, oikeusvaltioperiaatetta, siviilihallintoa ja pelastustoimintaa. Jäsenvaltiot työskentelevät kolmansien maiden kanssa myös kahdenvälisesti ja auttavat kehittämään lainvalvontavalmiuksia tilanteissa, joihin EU osallistuu, esimerkiksi Pohjois-Afrikan kehittyvissä demokratioissa. 2.3. Puutteet koulutuksessa Huolimatta kansallisten, kansainvälisten ja EU:n toimijoiden ponnistuksista ja niiden välisestä yhteistyöstä, koulutustarpeiden ja EU:ssa parhaillaan saatavilla olevan koulutuksen välillä on edelleen huomattavia aukkoja[11]. Jäsenvaltioiden koulutusohjelmat kattavat tavallisesti perustiedot EU:n välineistä ja käytännön poliisitoiminnan EU:hun liittyvästä ulottuvuudesta, mutta eivät kuitenkaan välttämättä johdonmukaisella tavalla. Lainvalvontaviranomaiset ja EU:n virastot ovat tuoneet esiin, että pätevistä kouluttajista ja rajatylittäviä tutkimuksia koskevista johdonmukaisista oppimateriaaleista on pulaa. Koulutus, jota EU:n virastot järjestävät poliisitoiminnan erityisaloista, kuten talousrikollisuus, rahanpesu, ihmiskauppa ja huumekauppa, on erittäin kysyttyä. Jos Europol-akatemia koordinoi ja järjestää tällaista koulutusta, kulut vähenevät, koska jäsenvaltioiden tarve investoida vastaaviin ohjelmiin pienenee. Poliiseille, rajavartijoille ja tullivirkailijoille järjestettävillä vaihto-ohjelmilla autetaan jo nyt levittämään hyviä käytäntöjä ja rakentamaan luottamusta. Sen mukaan, onko varoja saatavilla, tällaiset ohjelmat olisi myös asetettava laajemmin saataville periaatteessa kaikkien koulutuskehyksen soveltamisalaan kuuluvien virastojen välille henkilöstön arvoasteesta riippumatta. Yleisesti ottaen kielitaito, mukaan lukien rajatylittävässä yhteistyössä yhä useammin käytettävä englanti, on keskeinen taito kaikille rajatylittävään yhteistyöhän osallistuville lainvalvontaviranomaisille. Monissa jäsenvaltioissa on kuitenkin edelleen liian vähän virkamiehiä, joiden kielitaito on riittävän korkealla tasolla. Siviilioperaatioissa työkomennusta edeltävää koulutusta ei usein koordinoida ja yhdenmukaisteta riittävästi, mikä johtaa liian suurin eroihin joukkojen valmiuksissa. Lisäksi kolmansille maille, jotka pyytävät apua lainvalvonnan valmiuksien kehittämisessä, tarvittaisiin johdonmukaisempaa ja tehokkaampaa apua koulutuksen tai tietojen ja hyvien käytäntöjen jakamisen muodossa. Yleisesti ottaen EU:sta puuttuvat avoimet laatupuitteet EU:n tasolla toimiville kouluttajille ja järjestelmällinen menetelmä jatkuvasti muuttuvien strategisten koulutustarpeiden tunnistamiseksi ja niihin vastaamiseksi. 3. EU:n lainvalvontakoulutuksen neljä osa-aluetta EU:n rajatylittäviin lainvalvontahaasteisiin vastaamiseksi tarvittavien koulutus- ja oppimismahdollisuuksien kehittämisen, tarjoamisen ja arvioimisen helpottamiseksi koulutuskehyksessä olisi keskityttävä tietojen, taitojen ja pätevyyksien[12] parantamiseen neljän osa-alueen kautta. Ne vaihtelevat yleisistä tiedoista hyvin erikoistuneeseen pätevyyteen ja perustuvat kaikki olemassaolevaan kansallisen, kansainvälisen ja EU:n tason koulutukseen. 3.1. Osa-alue 1: Perustiedot EU:n tason lainvalvonnasta Kaikki EU:n 1,9 miljoonaa lainvalvontavirkamiestä[13] voivat jossakin vaiheessa työuransa aikana joutua tekemisiin rajatylittävän rikollisuuden kanssa. EU:n tason poliisitoiminnan ja rajatylittävien kysymysten tuntemus on avaintaito operatiivisen tehokkuuden ja urakehityksen kannalta. Tätä koskevan tietämyksen olisi katettava tehokkaan lainvalvontayhteistyön periaatteet, perusoikeudet, Europolin, Frontexin ja Eurojustin rooli sekä EU:n tiedonhallintavälineiden ja -kanavien, kuten ”Ruotsin aloitteen”[14] ja Schengenin tietojärjestelmän[15] käyttö. Jollei näitä tunneta, rajatylittävässä poliisitoiminnassa on huomattava tehottomuuden riski. Tästä syystä EU:n tason lainvalvontaa koskeville tiedoille ja taidoille olisi vahvistettava vähimmäistaso, jota sovellettaisiin kaikkiin lainvalvontaviranomaisiin näiden arvoasteesta riippumatta. Tämä todennäköisesti edistäisi yhteisen lainvalvontakulttuurin kehittymistä. Komissio kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään tämän osa-alueen virkamiesten valmentavaan ammatilliseen koulutukseen ja jo työelämässä olevien virkamiesten osalta heidän ammattikoulutukseensa. Europol-akatemia seuraa ja arvioi jatkotoimia, ja tämän seurannan tulokset sisällytetään komission kertomukseen joka kolmas vuosi (katso 5.4 kohta). Vuoden 2014 ensimmäisellä puoliskolla CEPOL ehdottaa yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Frontexin kanssa kaikkiin EU:n lainvalvontavirkamiehiin sovellettavaa EU:n tason lainvalvontaa koskevien tietojen ja taitojen vähimmäistasoa. 3.2. Osa-alue 2: Tehokas kahdenvälinen yhteistyö Rajatylittävien poliisioperaatioiden onnistuminen riippuu osaltaan lainvalvontaviranomaisten kyvystä soveltaa EU:n ja kansainvälisiä välineitä, kuten eurooppalaista pidätysmääräystä[16], oikeusapupyyntöjä[17] ja takaisinottomenettelyitä[18]. Lainvalvontaviranomaisten olisi myös tunnettava täsmällisemmin jäsenvaltioiden kahdenväliset järjestelyt. Lisäksi heillä pitäisi olla kyky kommunikoida tarvittavilla kielillä ja heidän olisi tiedostettava kulttuurierot ja arkaluonteiset kysymykset toisessa kulttuurissa. Jäsenvaltioita kannustetaan antamaan asianmukaista kansallista koulutusta, joka on osa-alueeseen 1 liittyvää vähimmäistason tietämystä syvällisempää, ja kehittämään edelleen rajatylittävän yhteistyön kahdenvälisiä ja alueellisia koulutushankkeita. Europol-akatemia tukee pyynnöstä jäsenvaltioita tarjoamalla oppimisvälineitä sekä keräämällä ja levittämällä parhaita käytäntöjä. Vuoden 2013 loppuun mennessä CEPOLin on tarkoitus esittää sisäisen turvallisuuden pysyvälle komitealle (COSI) työsuunnitelma kahdenvälisen ja alueellisen koulutuksen tueksi. Vuonna 2014 CEPOLin olisi esitettävä päivitetty katsaus kahdenväliseen koulutustoimintaan ja koulutustarpeisiin jäsenvaltioissa ja levitettävä sen jälkeen aktiivisesti näitä tarpeita vastaavia parhaita käytäntöjä. CEPOL voisi asettaa jäsenvaltioiden pyynnöstä saataville asianmukaisia oppimisvälineitä. 3.3. Osa-alue 3: EU:n aihekohtaisesti erikoistunut poliisitoiminta EU:n painopisteet rajatylittävälle lainvalvontayhteistyölle määritellään sisäisen turvallisuuden strategiassa[19] sekä vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevassa EU:n toimintapoliittisessa syklissä[20], joka perustuu järjestäytynyttä rikollisuutta koskevaan Europolin uhkakuva-arvioon (OCTA) ja vuodesta 2013 vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevaan EU:n uhkakuva-arvioon (SOCTA 2013). Kaikki nämä painopisteet osoittavat, että tarvitaan tehokasta, kohdennettua lähestymistapaa koulutukseen, jota annetaan aihekohtaisesti erikoistuneella tasolla pienelle ryhmälle virkamiehiä. Erilaisista erityisaiheista, kuten huumekauppa, ihmiskauppa ja asekauppa, tietoverkkorikollisuus, lahjonta, rikollisten varojen takavarikoiminen ja talousrikostutkimukset, järjestettävät koulutukset kokoavat yhteen eri jäsenvaltioista asiantuntijoita, jotka saavat koulutusta ja vaihtavat lisäksi parhaita käytäntöjä ja verkostoituvat, mikä parantaa vastavuoroista luottamusta. Tällaisessa koulutuksessa voitaisiin myös käsitellä eri lainvalvontaviranomaisten (kuten poliisi, rajavartijat ja tulli) välistä yhteistyötä kansallisella tai EU:n tasolla silloin, kun se on käsiteltävän painopistealueen kannalta erityisen olennaista. Europol-akatemian olisi analysoitava koulutustarpeita läheisessä yhteistyössä kansallisten koulutusakatemioiden verkoston kanssa, jotta se tunnistaisi, milloin nykyinen jäsenvaltiokohtainen erikoistunut asiantuntijakoulutus, erikoistunut kansainvälinen koulutus sekä näillä aloilla tarvittavat tiedot ja taidot eivät kohtaa. Koulutus olisi annettava kansallisten koulutusakatemioiden verkoston tai tarvittaessa suoraan Europol-akatemian kautta. Tyypillisesti sitä olisi annettava luokkahuoneopetuksena, jota täydennetään verkko-oppimisen välineillä. Tätä osa-aluetta koskeva koulutus edellyttää lopulta erikoiskoulutusta, joka sertifioidaan kaikkien jäsenvaltioiden tunnustamien sovittujen laatunormien mukaisesti (katso 4.2 kohta). Europol-akatemian vuotuinen talousarvio olisi osana Europolin kokonaistalousarviota kohdennettava ensisijaisesti tämän osa-alueen toteuttamiseen. Kun vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan EU:n toimintapoliittisen syklin painopisteet vuosiksi 2013–2017 on asetettu, CEPOLin olisi laadittava ja toimitettava vuoden 2013 loppuun mennessä COSIlle analyysi puutteista. Tämän perusteella CEPOL ja kansallisten poliisiakatemioiden verkosto voivat kehittää osa-aluetta 3 koskevaa koulutusta vuodesta 2014. 3.4. Osa-alue 4: Siviilioperaatiot ja valmiuksien kehittäminen kolmansissa maissa Kaikilta lainvalvontaviranomaisilta, jotka osallistuvat EU:n siviilioperaatioihin kolmansissa maissa, olisi edellytettävä koulutuksen suorittamista ennen työkomennusta. Jäsenvaltioiden ja Europol-akatemian olisi tunnustettava nykyiset koulutusaloitteet, kuten Euroopan uusi siviilikriisinhallinnan koulutusaloite[21] eli EU:n rahoittama ohjelma, jossa hyödynnetään EU:ssa, YK:ssa ja muissa kansainvälisissä elimissä kertynyttä asiantuntemusta, kun henkilöstöä valmistellaan lähtemään siviilikriisinhallinnan tehtäviin, ja tuettava ja kehitettävä niitä edelleen. Jäsenvaltioissa toimivat kriisinhallinnan koulutuslaitokset, jotka antavat koulutusta ennen siviilikriisinhallinnan tehtäviin lähettämistä, voisivat toimia osaamiskeskuksina osa-alueen 4 toteuttamista varten ja kouluttaa virkamiehiä sellaista jäsenvaltioista, joissa ei ole tällaisia keskuksia, ja Europol-akatemia koordinoisi tätä toimintaa. Johdonmukaisen EU:n lähestymistavan takaamiseksi Europol-akatemian olisi myös tarjottava neuvontaa ja asiantuntemusta lainvalvontaan liittyville EU-rahoitteisille avustusohjelmille. Europol-akatemian olisi oltava yhteydessä jäsenvaltioiden ja Frontexin kanssa, kun kolmannet maat pyytävät apua lainvalvonnan valmiuksien kehittämisessä. Sen olisi varmistettava, että koulutusta ja tiedonjakamista koskeviin pyyntöihin vastattaisiin mahdollisimman tehokkaasti, jotta voidaan välttää päällekkäiset tehtävät osapuolten välillä. Europol-akatemian (koordinoiva taho) ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi laadittava yhteistyössä Frontexin kanssa yhteinen oppijakso siviilioperaatioita edeltävälle koulutukselle ja muulle vuoden 2015 aikana toteutettavalle operaatiokohtaiselle koulutukselle. CEPOLin ja Europolin akatemian olisi sisällytettävä osa-aluetta 4 koskeva koulutus tuleviin (strategista) koulutustarvetta koskeviin analyyseihin CEPOLin vuonna 2012 tekemän kartoituksen pohjalta. 4. Tehokas lähestymistapa EU:n painopisteiden mukaiseen koulutukseen Koulutuskehys olisi toteutettava kunkin neljän edellä mainitun osa-alueen osalta neljän johtavan periaatteen mukaisesti. 4.1. Tarpeiden tunnistaminen Kaikki EU:n tason lainvalvontakoulutus olisi mukautettava muuttuviin tarpeisiin. Europol-akatemian olisi neljän vuoden välein tehtävä EU:n lainvalvonnan koulutustarpeiden strateginen analyysi läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden, Frontexin, Eurojustin, Euroopan ulkosuhdehallinnon, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston, Euroopan unionin perusoikeusviraston ja komission kanssa. Siinä olisi käsiteltävä lainvalvonnan valmiuksien kehittämistä pitkällä aikavälillä, oppimistason parantamista (ks. 4.2 kohta) sekä oikeus- ja sisäasioiden strategioihin ja toimintapolitiikkaan liittyvän koulutuksen puutteita. Yleiskatsausta varten olisi asetettava vuosittain saataville tilastotietoja erityisesti sen osalta, kuinka monelle poliisivirkamiehelle annettiin koulutusta ja minkä tyyppistä koulutusta nämä saivat. Näin komissio, jäsenvaltiot ja Euroopan ulkosuhdehallinto saavat tietoa siitä, kuinka resursseja kannattaa käyttää ja millaisille virkamiehille olisi annettava erikoiskoulutusta. Näissä strategisissa puitteissa Europol-akatemian ja Frontexin olisi vuosittain tehtävä säännöllinen analyysi koulutustarpeista sen määrittämiseksi, millaista koulutusta ne tarjoavat toimivaltansa puitteissa. Tämä vuotuinen analyysi olisi suhteutettava vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevaan EU:n toimintapoliittiseen sykliin sen jälkeen, kun se on määritetty vuonna 2013. Kaikissa analyyseissä olisi määritettävä 1. uudet oppimistulokset, jotka on kehitettävä 2. puutteet suorituksissa ja kuinka ne on korjattava nykyisiä EU:n tai kansallisia ohjelmia täydentävällä laadukkaalla opetuksella, ja 3. tarvittavat resurssit. Ensimmäinen EU:n lainvalvonnan koulutustarpeita koskeva koordinoitu strateginen analyysi on tarkoitus esittää vuonna 2014. Se on määrä esittää COSIlle, ja neuvoston pitäisi hyväksyä se. 4.2. Laadukas koulutustarjonta Lainvalvontaan liittyvät tiedot ja taidot on voittava tunnustaa vastavuoroisesti. Jo nyt jäsenvaltiot hyödyntävät yleisiä akateemisia aloitteita, kuten Bolognan ja Kööpenhaminan prosesseja[22], joissa kehitetään normeja verrannollisille ja vastaaville tutkinnoille ja muita eri pätevyyksiä eri tasoilla (jotka perustuvat eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen elinikäisen oppimisen edistämiseksi[23] ja ammattikoulutukseen, jossa käytetään koko Euroopassa tunnustettua, ECTS-yksiköistä koostuvaa opintopistejärjestelmää[24]). Koulutuskehyksen olisi perustuttava näihin laatua ja tunnustamista koskeviin aloitteisiin, ja siinä olisi painotettava elinikäisen oppimisen periaatetta. Komissio katsoo, että vuoteen 2020 mennessä olisi laadittava ja toteutettava EU:n tasolla vertailukelpoiset lainvalvontakoulutuksen tutkinnot (eli alakohtaiset puitteet pätevyyden tunnustamiselle). Tämä koskisi osa-alueita 3 ja 4. Ensimmäisenä toimenpiteenä Europol-akatemian olisi varmistettava, että EU:n tason koulutusmoduulit ja -kurssit suunnitellaan ECTS-pistejärjestelmän mukaisesti ja niillä pyritään selkeisiin oppimistuloksiin. Jäsenvaltioita kannustetaan myös toteuttamaan toimia ECTS-pistejärjestelmän soveltamiseksi kansallisiin koulutusmoduuleihinsa. Lisäksi olisi luotava erityinen profiili EU:n tasolla koulutuskehyksen puitteissa työskenteleville kouluttajille. Profiilissa pitäisi ottaa huomioon opettamistaitojen määritelmä, erikoisasiantuntemus ja kielitaito. Kouluttajille olisi tarvittaessa tarjottava koulutusta näiden taitojen hiomiseksi. Europol-akatemian olisi kehitettävä tällainen profiili läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Frontexin kanssa ja toteutettava menetelmä kouluttajien lopullista valintaa, seurantaa ja arviointia varten vuoden 2014 ensimmäisen puoliskon aikana. Koulutuskehyksen nojalla annettavan koulutuksen parantamiseksi CEPOLia ja muita asianosaisia toimijoita kannustetaan hyödyntämään yksityisten osapuolten, kuten rahoituslaitosten ja tietotekniikkayritysten, asiantuntemusta ja luomaan kumppanuuksia näiden kanssa. CEPOL esittää jäsenvaltioita sekä oikeus- ja sisäasioiden virastoja kuultuaan vuonna 2014 lainvalvontaviranomaisten yhteisten laatupuitteiden perustamisesta toimintasuunnitelman, joka toteutetaan vuoteen 2020 mennessä ja esitetään COSIlle. 4.3. Lainvalvontaviranomaisten urakehityksen parantaminen Ottaen huomioon 4.2 kohdassa kuvattujen laatupuitteiden kehittäminen jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä tietoja, taitoja ja pätevyyttä koskeva EU:n koulutuskokonaisuus, joka suoritetaan koulutuskehyksen puitteissa, osaksi virkamiesten kansallisella tasolla suorittamaa koulutuskokonaisuutta. Koulutuskehyksen nojalla annettavasta koulutuksesta olisi tultava luonnollinen osa lainvalvontaviranomaisen koulutuskokonaisuutta elinikäisen oppimisen periaatteiden mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti erilaisia välineitä, kuten verkko-oppimista, yhteisiä oppijaksoja ja vaihto-ohjelmia sekä kouluttajien kouluttaminen. Koulutuskehyksen osa-alueeseen 3 kuuluva koulutus auttaa erityisesti paikkaamaan puutteita koulutustarpeiden ja nykyisin saatavilla olevan kansallisen ja kansainvälisen tason koulutuksen välillä. 4.4. Tehokas resurssienkäyttö Koulutuskehyksellä pyritään tehokkuuteen lisäämällä erikoistumista, tehostamalla koordinointia, hyödyntämällä synergiaa, poistamalla päällekkäisyyksiä sekä lähentämällä koulutustarpeiden ja koulutustarjonnan suhdetta. Oppimistulosten saavuttamiseksi Europol-akatemian ja kansallisten poliisiakatemioiden olisi hyödynnettävä tehokkaimpia koulutusmenetelmiä, kuten verkko-oppimisen välineitä. Komission tilaaman ulkoisen tutkimuksen perusteella koulutuskehyksen toteuttamisesta ja hallinnoimisesta koituviksi suoriksi kuluiksi on arvioitu 3,4 miljoonaa euroa (nykyisin hinnoin) vuosina 2013–2020. Tähän sisältyisi myös uusi tiedekomitea, joka perustetaan pääjohtajaa ja hallintoneuvosta varten neuvoa-antavaksi elimeksi (kustannukset 90 000 euroa vuodessa). Saman tutkimuksen[25] mukaan EU:n poliisitoiminnassa voitaisiin vuosittain saavuttaa arviolta 23 miljoonan euron tehokkuussäästöt nykytilanteeseen verrattuna. Sisäisen turvallisuuden rahastoa vuosiksi 2014–2020[26] koskevaan komission ehdotukseen sisältyy tavoite EU:n koulutuspolitiikkoja koskevan koulutuksen toteuttamisesta. Jäsenvaltioiden olisi raportoitava komissiolle, kuinka moni lainvalvontaviranomainen on saanut rahaston avulla rajatylittäviin aiheisiin liittyvää koulutusta. Olisi niin ikään hyödynnettävä mahdollisuus lainvalvontaviranomaisten koulutuksen tukemiseen Euroopan sosiaalirahastosta[27] tietyin ehdoin. 5. Koulutuskehyksen täytäntöönpano: Roolit ja vastuualueet Komissio, Europol, oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivat virastot ja jäsenvaltiot täytäntöönpanevat koulutuskehystä yhdessä. 5.1. Europolin eurooppalainen akatemia Europol-akatemia on koulutuskehyksen täytäntöönpanon liikkeellepaneva voima. Se hoitaa tätä tehtävää läheisessä yhteistyössä muiden EU:n virastojen ja kansallisten koulutuslaitosten verkoston kanssa. Kuutta keskeistä tehtävää ehdotetaan: 1. Europol-akatemian olisi itse pyrittävä kehittymään lainvalvontaviranomaisten (rajatylittävän) oppimisen osaamiskeskukseksi EU:ssa. Sen pitäisi asettaa tavoitteekseen auktoriteettiasema alan ammattilaisten keskuudessa ja toimia parhaiden käytäntöjen välittäjänä. Europol-akatemian olisi pyrittävä toimimaan koordinaattorina EU:n strategisissa lainvalvontakysymyksissä ja tarjottava tarvittaessa tukea muille virastoille myös koordinoimalla EU:n tasolla lainvalvontaviranomaisten strategisten koulutustarpeiden analyysejä. 2. Europol-akatemian olisi määritettävä sidosryhmiä kuullen osa-alueen 1 oppimistulokset käsittävä perustietämyspaketti. CEPOLin olisi esitettävä tästä paketista ensimmäinen versio vuoden 2014 ensimmäisellä puoliskolla. 3. Europol-akatemian olisi tarjottava tukea osa-aluetta 2 täytäntöönpaneville jäsenvaltioille levittämällä rajatylittävän yhteistyön parhaita käytäntöjä ja tarjoamalla tarvittaessa oppimisvälineitä. 4. Europol-akatemian olisi yhdessä kansallisten osaamiskeskusten kanssa annettava EU:n tason koulutusta virkamiehille ja kouluttajille itselleen. Europol-akatemian olisi osa-alueiden 3 ja 4 yhteydessä mainittava kunkin kurssin taso suhteessa eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen yhteistyössä kansallisten koulutuslaitosten verkoston kanssa. Europol-akatemian olisi varmistettava, että kurssit on hyvin suunniteltu ja että kouluttajien saama tuki sekä heidän arviointinsa ja palkkauksensa ovat asianmukaisia. 5. Europol-akatemian olisi laadittava menettelyjä ja neuvontaa koulutuksen painopisteiden, tehtävien ja vastuualueiden määrittämiseksi. Näin koordinoidaan ja tuetaan koulutuskehyksen kaikkien osa-alueiden toteuttamista. 6. Europol-akatemian olisi yhdessä sidosryhmien kanssa seurattava lainvalvontaviranomaisten yhteisten laatupuitteiden perustamista koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista. CEPOL ehdottaa kyseistä toimintasuunnitelmaa vuoteen 2014 mennessä, kuten 4.2 kohdassa ehdotetaan. 5.2. Kansalliset koulutuslaitokset osaamiskeskuksina Kansallisten koulutuslaitosten verkoston pätevimmän elimen tai tarvittaessa Europol-akatemian olisi huolehdittava koulutuskehyksen mukaisen koulutuksen tarjoamisesta. Kansallisille lainvalvonnan koulutuslaitoksille, jotka ovat erikoistuneet osa-alueiden 3 ja 4 mukaisiin painopisteiksi asetettuihin poliisitoiminnan erikoisaloihin, kuten rahanpesuun, siviilioperaatioita edeltävään koulutukseen tai erityisiin rajavartiokysymyksiin, voitaisiin myöntää osaamiskeskuksen asema sovituksi ajaksi, ja ne voisivat tarjota koulutusta Europol-akatemian puolesta koko EU:ssa. Osaamiskeskusten olisi toimittava koulutuskehyksen nojalla laadittujen yhteisten laatupuitteiden (ks. 4.3. kohta) mukaisesti. Kansallisten koulutuslaitosten olisi voitava lähettää asiantuntijoita tai kouluttajia Europol-akatemiaan. 5.3. Jäsenvaltiot Jäsenvaltiot ovat vastuussa osa-alueiden 1 ja 2 toteuttamisesta valmentavan koulutuksen ja täydennyskoulutuksen oppijaksoissa, ja niitä kannustetaan hyödyntämään tähän tarkoitukseen EU-rahoitusta[28]. Osa-alueen 2 osalta jäsenvaltioita kannustetaan käynnistämään koulutukseen liittyviä kahdenvälisiä hankkeita rajatylittävän yhteistyön parantamiseksi monenlaisissa kysymyksissä, kuten valvonta, välittömät takaa-ajot ja tietojen jakaminen poliisi- ja tulliyhteistyökeskusten kautta. Jäsenvaltiot vastaavat myös niiden virkamiesten valinnasta, jotka katsotaan päteviksi lähtemään siviilioperaatioihin, ja sellaisten kouluttajien nimeämisestä, jotka ovat päteviä opettamaan EU:n tasolla osa-alueita 3 ja 4 käsittelevillä kursseilla. 5.4. Euroopan komissio Komissio arvioi säännöllisesti koulutuskehyksen täytäntöönpanossa saavutettua edistystä myös tässä tiedonannossa esitettyjen toimien osalta. Se arvioi erityisesti laadunvarmistusta varten kehitettyjä toimia ja Europol-akatemian koordinoinnin tehokkuutta. Se raportoi neuvostolle ja Euroopan parlamentille kolmen vuoden välein. Ensimmäinen kertomus laaditaan vuonna 2016. 5.5. EU:n virastot Niin ikään Frontexilla, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksella, Euroopan unionin perusoikeusvirastolla ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolla on tärkeä rooli, kun ne edistävät ainutlaatuisella asiantuntemuksellaan lainvalvontaviranomaisten laadukkaita koulutus- ja oppimistuloksia. Kaikkien virastojen olisi pidettävä säännöllisesti yhteyttä toisiinsa ja pyrittävä lisäämään tehokkuutta ja tunnistamaan synergioita yhteisillä aloilla. Esimerkiksi poliisien, rajavartijoiden ja tullivirkailijoiden olisi työskenneltävä yhdessä ihmiskaupan torjumiseksi. Europol-akatemialla on yleinen koordinointitehtävä, kuten 5.1 kohdassa kuvataan. 5.6. Euroopan ulkosuhdehallinto Euroopan ulkosuhdehallinto, Euroopan komissio ja EU:n virastot työskentelevät tiiviisti yhdessä yhteistyön parantamiseksi painottaen erityisesti valmiuksia ja koulutusta[29]. Kun myös lainvalvontaviranomaisten on määrä osallistua EU:n siviilioperaatioihin, Europol-akatemian olisi osallistuttava koulutuksen suunnitteluun varhaisessa vaiheessa ja oltava valmiudessa tarjoamaan täydentävää erikoiskoulutusta sen varmistamiseksi, että operaatioihin osallistuvilla on yhteinen asiantuntemuksen taso. Euroopan ulkosuhdehallinnon pitäisi osallistua tähän prosessiin aktiivisesti ja esimerkiksi siviilikriisinhallintakomitean aloitteet olisi otettava huomioon. 6. Päätelmä Jäsenvaltioiden sekä oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivien virastojen ja muiden EU:n sisäisten sidosryhmien täysimääräinen ja rakentava osallistuminen tehostaisi EU:n vastausta yhteisiin turvallisuushaasteisiin. Näin rajalliset määrärahat saataisiin tehokkaimmin käytettyä ja parannettaisiin tietoisuutta EU:n ja rajatylittävästä poliisitoiminnasta, varmistettaisiin painopistealueilla toteutettavan erikoiskoulutuksen tunnustaminen, parannettaisiin poliisitoiminnan yleistä tasoa EU:ssa, voimistettaisiin lainvalvontavirastojen välistä luottamusta ja edistettäisiin yhteisen lainvalvontakulttuurin syntymistä. Tämä parantaisi EU:n lainvalvonnan operatiivisia valmiuksia vakavan ja järjestäytyneen rajatylittävän rikollisuuden ja terrorismin torjumisessa. Komissio seuraa tämän tiedonannon jatkotoimia läheisessä yhteistyössä erityisesti Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden sekä oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivien virastojen kanssa. [1] EU:n kyberturvallisuussuunnitelma: yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle: EU:n kyberturvallisuussuunnitelma – ”Avoin, turvallinen ja vakaa verkkoympäristö”, 7.2.2013 JOIN(2013) 1final. [2] Tukholman ohjelma – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten, EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1. [3] Ks. esim. Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2011 EU:n terrorisminvastaisesta politiikasta: tärkeimmät saavutukset ja tulevaisuuden haasteet (2010/2311(INI)). [4] Neuvoston päätös 2008/615/YOS ja neuvoston päätös 2008/616/YOS, EUVL L 210, 6.8.2008, s.1 ja s. 12. [5] Näin ollen se täydentää EU:n puitteita oikeudelliselle koulutukselle, ks. tiedonanto Parannetaan luottamusta oikeuden saatavuuteen EU:ssa: eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen uusi ulottuvuus, KOM(2011) 551 lopullinen. [6] European Training Scheme — Mapping of Law Enforcement Training in the EU, CEPOL 2012. [7] 8309/1/10 REV 1 ENFOPOL 93. [8] Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 muuttamisesta 25 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1168/2011 5 artikla (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 1). [9] Alakohtaiset tutkinnot rajavartijoille; www.frontex.europa.eu/training. www.frontex.europa.eu/training. [10] Neuvoston päätös 2008/615/YOS ja neuvoston päätös 2008/616/YOS, EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1 ja s. 12. [11] Lähde: Alaviitteessä 6 mainittu CEPOLin tutkimus. [12] Oppimistuloksiin, jotka saavutetaan elinikäisen oppimisen edistämiseksi laaditun eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mukaisesti, kuuluvat tiedot, taidot ja pätevyydet. [13] Eurostatin arvio 1,9 miljoonaa. [14] Neuvoston puitepäätös 2006/960/YOS, EUVL L 386, 29.12.2006, s. 89. [15] Yleissopimus 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamiseksi, EUVL L 239, 22.9.2000, s. 19. [16] Neuvoston puitepäätös 2002/584/YOS, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä, EYVL L 190, 18.7.2002, s. 1. [17] Oikeusapupyyntö on yhden maan tuomioistuimen toisen maan toimivaltaisille oikeusviranomaisille esittämä virallinen pyyntö, jossa pyydetään todistajanlausunnon, asiakirjojen tai muun todistusaineiston hankkimista tai menettelyyn liittyvän asiakirjan täytäntöönpanoa. [18] Takaisinottosopimuksella säännellään kansainvälisessä lainsäädännössä henkilöiden palauttamista ja takaisinottoa kahden tai useamman valtion välillä. [19] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle, annettu 22 päivänä marraskuuta 2010, EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa, KOM(2010) 673 lopullinen. [20] Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevista EU:n painopisteistä vuosiksi 2011–2013 annetut neuvoston päätelmät (11050/11), 6.6.2011. [21] http://www.entriforccm.eu. [22] Bolognan julistus, annettu 19. kesäkuuta 1999; Kööpenhaminan julistus, annettu 29. ja 30. marraskuuta 2002. [23] Eurooppalainen tutkintojen viitekehys muodostaa yhteiset puitteet, jotka helpottavat kansallisten tutkintojärjestelmien, puitteiden ja tasojen vertailussa ja tekevät eri Euroopan maissa ja järjestelmissä myönnetyistä tutkinnoista luettavampia ja ymmärrettävämpiä. [24] Eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (ECTS) tarjoaa yleisesti pätevät ja hyväksytyt menettelyt sellaisten opintosuoritusten tunnustamiseksi, joita opiskelijat ovat suorittaneet kotimaansa ulkopuolella. [25] Study on the amendment of the Council Decision 2005/681/JHA setting up CEPOL activity, GHK, 10. huhtikuuta 2012. Tähän kustannusarvioon sisältyy uusi tiedekomitea (90 000 euroa vuodessa), joka neuvoo Europolin pääjohtajaa ja hallintoneuvostoa, ks. ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin lainvalvontayhteistyö- ja koulutusviraston (Europol) perustamisesta. [26] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa. [27] www.ec.europa.eu/esf [28] Ks. Sisäisen turvallisuuden rahastoa koskeva alaviite 26 edellä. [29] COSI antoi 30. marraskuuta 2011 lausunnon EIPP:n sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toimijoiden yhteyksien vahvistamisesta, asiakirja nro 17884/11 JAI 906 COSI 112.