Ehdotus neuvoston päätös makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Albanialle ja päätöksen 1999/282/EY kumoamisesta /* KOM/2003/0834 lopull. - CNS 2003/0330 */





Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Albanialle ja päätöksen 1999/282/EY kumoamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Johdanto Vuosina 1992-1996 EY myönsi Albanialle makrotaloudellista rahoitusapua 70 miljoonaa euroa [1] ja 35 miljoonaa euroa [2] Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) tukemien vakautus- ja uudistusohjelmien yhteydessä. Tämä poikkeuksellinen tuki myönnettiin tavanomaisen Phare-ohjelmasta myönnetyn tuen lisäksi ajankohtana, jolloin Albanian talouden vapauttaminen ja välttämättömien rakenneuudistusten käynnistäminen edistyi hyvin. [1] EYVL L 287, 2.10.1992, s. 25. [2] EYVL L 380, 2.12.1994, s. 17. Huhtikuussa 1999 neuvosto päätti myöntää Albanialle kolmannen kerran makrotaloudellista rahoitusapua enintään 20 miljoonaa euroa [3]. Sen tarkoituksena oli tukea Albanian maksutasetta IMF:n tukeman, toukokuusta 1998 kesäkuuhun 2001 ulottuvan talousohjelman puitteissa. Tämä kolmas makrotaloudellinen rahoitusapu oli tarkoitus myöntää lainana, koska se myönnettiin noin 20 miljoonan euron kohdennetun talousarviotuen (Phare-ohjelman ja EY:n elintarviketurvaohjelman kautta) ja noin 33 miljoonan euron poikkeuksellisen talousarviotuen lisäksi, joka oli tarkoitettu auttamaan maata selviytymään pakolaisista Kosovon kriisin aikana aiheutuvista kustannuksista. [3] EYVL L 110, 28.4.1999, s. 13. Kosovon kriisi osoittautui lopulta suhteellisen lyhyeksi, pakolaiset palasivat kotiinsa melko nopeasti ja maan maksutasetilanne oli odotettua parempi. Sen vuoksi Albanian viranomaiset ilmoittivat komission yksiköille (vuoden 1999 lopussa ja uudelleen vuonna 2000), että tätä yhteisön makrotaloudellista rahoitusapua ei tarvittu. Näin ollen komissio peruutti tämän avun vuonna 2001 [4]. [4] Ks. kertomus neuvostolle ja parlamentille kolmansille maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun toteutuksesta vuonna 2001, KOM(2002) 352. Poliittisten suhteiden osalta EY:n ja Albanian kauppa- ja yhteistyösopimus tuli voimaan vuonna 1992. Sen jälkeen Albanian ja EU:n väliset suhteet ovat tiivistyneet entisestään, erityisesti kaupan alalla. Osana Kaakkois-Euroopan maiden vakautus- ja assosiaatioprosessia EU:n ja Albanian välinen korkean tason ohjausryhmä, joka perustettiin välittömästi marraskuussa 2000 järjestetyn Zagrebin huippukokouksen jälkeen, suositteli kesäkuussa 2001 EU:n ja Albanian välistä vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen käynnistämistä. Lokakuussa 2002 neuvosto antoi komissiolle muodollisen toimeksiannon aloittaa nämä neuvottelut. Komissio aloitti neuvottelut virallisesti tammikuussa 2003. Vuodesta 2001 yhteisön jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusapua (Cards) koskeva ohjelma on ollut tärkein EY:n rahoitusväline yhteistyölle Balkanin maiden ja erityisesti Albanian kanssa. Ajanjaksolla 2001-2004 Albanialle on varattu 181,4 miljoonaa euroa. Tärkeimmät painopisteet ovat oikeus- ja sisäasiat, hallinnollisten valmiuksien kehittäminen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys, ympäristö ja luonnonvarat sekä demokratian vakauttaminen. Vuoden 2003 Cards-ohjelmassa maksusitoumukset Albanialle ovat 46,5 miljoonaa euroa. Lisäksi Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston (ECHO) kautta on vuodesta 1992 annettu Albanialle humanitaarista apua, jonka kokonaismäärä vuonna 2002 saavutti 142 miljoonaa euroa, ja Euroopan investointipankki on myöntänyt 149 miljoonan euron lainat. Kesäkuussa 2002 IMF hyväksyi toisen köyhyyden vähentämis- ja kasvujärjestelyyn (Poverty Reduction and Growth Facility, PRGF) kuuluvan kolmivuotisen ohjelman, joka kattaa ajanjakson kesäkuusta 2002 kesäkuuhun 2005. Ohjelman ensisijaiset tavoitteet ovat julkisen talouden kestävyyden varmistaminen, yksityisen sektorin kehityksen edistäminen ja energia-alan kehityksen tukeminen. Albanian viranomaiset edistyivät hyvin ensimmäisen ohjelmavuoden aikana, erityisesti liiketoimintaympäristön parantamisessa ja energia-alan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. Tältä osin ohjelman mukaiset tarkastelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen tammikuussa ja heinäkuussa 2003. Viimeisimmässä tarkastelussa IMF havaitsi, että vuonna 2004 jäljellä oleva ulkoinen rahoitusvajaus on noin 46 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria sen jälkeen, kun on otettu huomioon kansainvälisten rahoituslaitosten interventiot. Näin ollen Albanian viranomaiset ovat pyytäneet komissiolta poikkeuksellista EY:n makrotaloudellista rahoitusapua. Ottaen huomioon nämä olosuhteet ja kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa komissio ehdottaa neuvostolle sellaisen päätöksen tekemistä, jolla i) kumotaan edellä mainittu vanhentunut neuvoston päätös vuodelta 1999 ja ii) myönnetään Albanialle makrotaloudellista rahoitusapua enintään 25 miljoonaa euroa, joka muodostuu 16 miljoonan euron avustuksesta ja 9 miljoonan euron lainasta. 2. Viimeaikainen talouskehitys Kokonaistuotannon kasvun arvioidaan olevan 4,7 prosenttia vuonna 2002, kun se edellisenä vuonna oli 6,5 prosenttia ja vuosina 1998-2000 keskimäärin 9 prosenttia. Kasvun hidastuminen oli seurausta energiakriisin jatkuvasta vaikutuksesta useimmilla toimialoilla, epäonnistuneista yksityistämisistä, jotka johtivat julkisten investointimenojen leikkaamiseen, sekä maataloustuotannon vaatimattomasta 2 prosentin kasvusta, joka johtui syyskuun 2002 tulvista. Vuonna 2003 BKT:n kasvun odotetaan yksityisten sijoitusten ja nettoviennin lisääntymisen perusteella nousevan 6 prosenttiin. Ensimmäistä neljännestä koskevien lukujen mukaan talouden toimeliaisuus oli vilkkaampaa kuin vuoden 2002 ensimmäisellä neljänneksellä. Tähän sisältyy energiankulutuksen merkittävä kasvu ja suuremmat myyntiluvut lähes kaikilla suurilla toimialoilla. Vuonna 2002 keskimääräinen inflaatiovauhti nousi 5,4 prosenttiin, kun se vuonna 2001 oli 3,1 prosenttia. Tämä johtui erityisistä tekijöistä kuten energiakriisistä, väliaikaisesta kysynnän lisääntymisestä euroon siirtymisen vuoksi ja syyskuun tulvista. Huoli nopeutuvasta inflaatiosta sai keskuspankin tiukentamaan rahapolitiikkaansa niin, että vuoden 2002 lopussa inflaatio oli 2,1 prosenttia, kun tavoitteena oli 2-4 prosenttia. Tämä hidastuva suuntaus varmistui vuoden 2003 ensimmäisten kuukausien aikana. Huhtikuussa inflaatio oli 2¾ prosenttia verrattuna edellisvuoden vastaavaan ajankohtaan, minkä perusteella keskuspankki kevensi rahapolitiikkaansa laskemalla repokorkoa 50 pistettä toukokuun alussa ja uudelleen 50 pistettä heinäkuussa, jolloin se laski 7,5 prosenttiin. Näin kumottiin osittain 1,5 prosenttiyksikön nousu vuoden 2002 alussa. Tarkasteltaessa koko vuotta 2003 inflaation odotetaan pysyvän samassa 2-4 prosentin tavoitteessa varovaisen rahapolitiikan avulla kuten aikaisempina vuosina. Julkisen talouden alijäämä ilman avustuksia oli 6,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2002, kun tavoite oli 7,7 prosenttia. Vero- ja tullitulojen odotettua pienempi määrä - pääasiassa seurauksena BKT:n kasvun hidastumisesta, hallitusmuutoksista ja syyskuun tulvista - korvattiin menojen leikkauksilla, joiden tarkoituksena oli pitää vaikutus köyhyyden lievittämiseen mahdollisimman pienenä. Menot ensisijaisilla alueilla kuten koulutus, terveydenhuolto ja infrastruktuuri pysyivät pääasiassa alkuperäisellä tasollaan toukokuussa 2002 toteutetun talousarvion tarkistuksen jälkeen. Vuoden 2003 ensimmäisen neljänneksen aikana veronkanto jäi noin 6 prosenttia suuntaa-antavien ohjelmatavoitteiden alapuolelle huolimatta eräistä sovituista toimenpiteistä veronkannon tehostamiseksi, esimerkiksi vero- ja tullihallinnon tietokoneistamisohjelmat. Menoleikkausten ansiosta kokonaisalijäämä ensimmäisen neljänneksen aikana pysyi talousarvion alapuolella. Tarkasteltaessa vuotta 2003 kokonaisuudessaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ottaen huomioon lisäparannukset, joita vero- ja tullijärjestelmiin tehtiin veropohjaa laajentamalla ja veronkierron, petosten ja salakuljetuksen torjuntaa tehostamalla. Vuonna 2002 vaihtotaseen alijäämän ilman virallisia siirtoja arvioidaan nousseen 9,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2001 oli 6,3 prosenttia. Tämä odotettua huonompi tulos johtui ulkomaan kaupan alijäämän kasvusta (seurauksena kielteisistä tarjontapuolen häiriöistä, erityisesti energia-alalla), palvelutaseen ylijäämän pienenemisestä sekä rahalähetysten vähenemisestä, jotka kuitenkin ovat edelleen tärkein kovan valuutan lähde. Vertailu vuoteen 2001 ei kuitenkaan ole täysin asianmukaista, sillä euron käyttöönottoon liittyvä rahalähetysten aalto vuoden lopussa alensi vuoden 2001 vaihtotaseen alijäämää noin 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. IMF:n mukaan vaihtotaseen alijäämä todennäköisesti laskee 8,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Tämä lievä parannus perustunee vastaavanlaiseen kauppataseen kasvuun suhteessa BKT:hen. Sähkötoimitusten parantumisen odotetaankin edistävän vientiä jo vuonna 2003. Myös palvelutaseen odotetaan parantuvan, erityisesti matkailusta saatavien tulojen lisääntymisen ansiosta, mutta tällä ei kuitenkaan ole merkittävää vaikutusta vaihtotaseeseen, koska matkailun osuus BKT:stä on pieni. EU on Albanian tärkein kauppakumppani, ja sen osuus Albanian kokonaistuonnista on noin 75 prosenttia ja kokonaisviennistä noin 90 prosenttia. Syyskuusta 2000 Albaniaan on sovellettu poikkeuksellisia kauppatoimenpiteitä, joiden perusteella kaikki albanialaiset teollisuustuotteet ja useimmat maataloustuotteet pääsevät vapaasti EU:hun. Vuoden 2002 lopussa ulkoinen velka, joka vuonna 2001 oli 1 199 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (noin 28,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) pieneni 1 183 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin (noin 25 prosenttia suhteessa BKT:hen) Venäjän kanssa tehtyyn velkojen uudelleenjärjestelysopimukseen liittyvän velkojen anteeksiannon seurauksena. Ulkoisten velkojen odotetaan lisääntyvän 1 216 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin (22 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2003. Tämä taso on kuitenkin edelleen suhteellisen alhainen kansainvälisen mittapuun mukaan. 3. Keskipitkän aikavälin talouspoliittiset puitteet Huhtikuussa 2003 PRGF-järjestelyyn kuuluvan kolmivuotisen (kesäkuu 2002-kesäkuu 2005) ohjelman mukaista toista tarkastelua koskevien neuvottelujen yhteydessä IMF:n edustajat olivat viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että ohjelman toisena vuotena (kesäkuu 2003-kesäkuu 2004) olisi keskityttävä voimakkaasti hallinnon sekä julkisten instituutioiden luotettavuuden ja kompetenssin vahvistamiseen. Sen vuoksi tavoitteena on parantaa liiketoimintaympäristöä ja veronmaksajien moraalia sekä poistaa investoinnin ja talouskasvun esteitä. Ottaen huomioon valtion varoihin kohdistuvan vaikutuksen keskeisessä asemassa ovat veroviranomaiset, joiden menettelyjen ja sääntöjen avoimuutta ja johdonmukaisuutta on tarkoitus parantaa. Muita tärkeimpiä prioriteetteja ohjelman toisena vuotena ovat julkisen talouden vakauttaminen niin tulo- kuin menopuolella, energia-alan toimintasuunnitelman täytäntöönpano ja rahoitusalan vahvistaminen. Sähköalan tilanteen jatkuvien vaikutusten ja rajallisten ulkomaisten investointien vuoksi odotettua kokonaistuotannon kasvua on tarkistettu alaspäin 7 prosentista noin 6 prosenttiin vuodessa jaksolla 2003-2005. Sekä yksityisten että julkiseen infrastruktuuriin tehtyjen investointien, kehittyvien palvelualojen ja teollisuuden voimakkaan lisääntymisen odotetaan edistävän kasvua. Näihin kasvunäkymiin, jotka riippuvat yksityistämisprosessin jatkamisesta ja vakaasta kysynnästä rakennusalalla, liittyy kuitenkin myös riskejä, kuten poliittinen epävakaus, sähkötoimitusten epävarmuus ja mahdolliset rakenneuudistusten viivästykset. Julkisen talouden osalta vuoden 2003 alijäämän (ilman avustuksia) odotetaan olevan noin 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Talousarvioon merkittyjen vero- ja tullitulojen odotetaan nousevan noin 15 prosenttia vuoden 2002 arvioidusta toteutumasta edellyttäen, että toteutetaan sekä veropoliittisia toimenpiteitä että parannuksia vero- ja tullihallinnossa. Viranomaiset ovat kuitenkin sitoutuneet laatimaan valmiussuunnitelmia, joiden avulla yleiset alijäämäkatot eivät vaarannu, jos edellä mainittuja tavoitteita ei saavuteta. Tarvittaessa menoja voitaisiin vähentää erityisesti sähköalan tukien sekä toimintojen ja huollon alalla. Kokonaisalijäämän odotetaan pienenevän edelleen 6 prosenttiin vuonna 2004. Julkisen talouden alijäämän rahoituksen osalta tällä hetkellä näyttää siltä, että ulkomaisen rahoituksen osuus olisi 3,2 prosenttia, kotimaisen rahoituksen 2,5 prosenttia ja yksityistämisestä saatavien tulojen 0,3 prosenttia. Vuonna 2002 toteutetun rahapolitiikan tiukentamisen ja rahatalouden vakauden palautumisen jälkeen on tarkoituksena asteittain lieventää rahapolitiikkaa - lieventäminen alkoikin jo vuoden 2003 alkupuoliskolla. Keskipitkän aikavälin oletuksiin kuuluvat rahatalouden vakaus, 2-4 prosentin tavoitteen mukainen inflaatiovauhti sekä varannot/tuonti-suhdeluku noin 4 ½ kuukautta. Rahapolitiikan tärkeimpänä välineenä säilyy repokorko, jonka vaikutusta markkinakorkoihin olisi parannettava avomarkkinaoperaatioilla. Koska pankkiala on lähes monopolistinen, viranomaiset ovat ilmoittaneet suunnitelmista kehittää uusi pankkijärjestelmän ulkopuolinen markkinointikanava valtion joukkovelkakirjalainoille. Tämän pitäisi edistää kysynnän monipuolistumista ja siten pienentää talletuskorkoihin verrattuna suurta korkomarginaalia. Rakenneuudistusten alalla toisena ohjelmavuotena on tarkoitus edistyä useilla aloilla sen varmistamiseksi, että Albania pystyy saavuttamaan kasvupotentiaalinsa. Ensinnäkin Albanian viranomaiset aikovat parantaa liiketoimintaympäristöä poistamalla investointiesteitä - kuten vaivalloiset lisensointi- ja veromenettelyt, virkamiesten vallan väärinkäyttö ja lakien noudattamisen riittämätön valvonta. Suunniteltujen toimenpiteiden olisi katsottava olevan osa taistelua lahjontaa vastaan, joka on määritelty poliittiseksi painopisteeksi ohjelman loppuosan osalta. Viranomaiset myös jatkavat uusien virastojen perustamista ulkomaisten investointien, viennin ja pienten yrityksen kehityksen edistämiseksi. Tämän odotetaan edistävän vientialan vahvistamista sekä ulkomaisten ja kotimaisten sijoittajien houkuttelemista. Maaomaisuuden rekisteröinti saadaan päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä ja maanomistusta sääntelevää lakia valmistellaan, minkä myötä maatalousalan kehitykseen todennäköisesti suotuisasti vaikuttavan maareformin odotetaan myös edistyvän. Jäljellä olevan valtion omistaman pankin ja teleyhtiö Albtelekomin yksityistämistä ennen on toteutettava niiden rakenneuudistus. Säästöpankki, jonka yksityistäminen epäonnistui vähän aikaa sitten, on nyt tarkoitus saneerata ja tehdä vahvemmaksi ennen toista yksityistämisyritystä. Asiassa konsultoidaan myös ulkomaisia kumppaneita. Sen jälkeen kun kaikki eläketoiminnot on siirretty Albapostille, on toteutettava muita erityistoimia, joilla siirretään pankin verotukseen liittyvät toiminnot muille pankeille ja yhdistetään sen maaseutukonttoreita, jotta varmistetaan peruspankkipalvelujen tarjonta syrjäseuduilla pankin yksityistämisen jälkeen. Viranomaiset ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön vuosien 2003-2004 toimintasuunnitelman sähköalan uudistamiseksi. Tämän toimintasuunnitelman päätavoitteet ovat sähköyhtiö KESH:lle sähkön tuonnista maksettavien tukien poistaminen vähitellen vuoden 2004 loppuun mennessä, sähkötariffien asteittainen vapauttaminen (ottaen kuitenkin huomioon, että on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, joilla lievennetään korkeampien hintojen vaikutuksia vähävaraisiin kotitalouksiin) ja sähkömittareiden asennuksen loppuun saattaminen vuoden 2004 puoliväliin mennessä. Muita energiakriisin voittamiseen vuoteen 2004 mennessä tähtääviä toimenpiteitä ovat infrastruktuurin merkittävät parannukset (Maailmanpankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin rahoituksella tai tuella) ja varsinkin KESH:n perusteellinen rakenneuudistus. 4. Albanian ulkoinen rahoitustarve vuonna 2004 PRGF-järjestelyyn kuuluvan ohjelman toinen vuosi kattaa ajanjakson kesäkuusta 2003 kesäkuuhun 2004 ja kolmas ohjelmavuosi ajanjakson kesäkuusta 2004 kesäkuuhun 2005. Vaikka tällä hetkellä ei odotetakaan rahoitusvajausta vuonna 2003, ennusteiden mukaan vuonna 2004 esiintyy jälleen rahoitusvajausta. IMF:n maksutase-ennusteiden mukaan vuonna 2004 vaihtotaseen alijäämä on 482 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli noin 8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ottaen huomioon 36 miljoonan Yhdysvaltain dollarin kuoletusmaksut keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, maksamattomien velkojen muutokset sekä bruttomääräisen valuuttavarannon lisäyksen 34 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla - jotta varantotaso kattaisi edelleen 4,3 kuukauden tuonnin - bruttomääräisen rahoitustarpeen ennustetaan nousevan 582 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin. Nämä rahoitustarpeet odotetaan suuressa määrin katettavan suorilla ulkomaisilla sijoituksilla (180 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria), virallisilla pääomasiirroilla (138 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) ja muilla pääomavirroilla (155 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Kun otetaan myös huomioon lyhyen aikavälin yksityinen rahoitus, velkojen maksuaikataulujen uudelleenjärjestely (odotusten mukaan Unkarin, Tmekin tasavallan ja Slovakian tasavallan kanssa yhteensä 21 miljoonan Yhdysvaltain dollarin edestä) ja virheet ja puutteet, bruttomääräisen rahoitusvajauksen ennustetaan nousevan 65 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin. Kun otetaan huomioon kansainvälisten rahoituslaitosten (IMF ja Maailmanpankki) makrotaloudellinen rahoitus, jonka odotetaan olevan 19 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jäljelle jäävä ulkoinen rahoitusvajaus vuoden 2004 maksutaseessa on noin 46 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Se on tarkoitus kattaa EY:n ja muiden kahdenvälisten rahoittajien rahoituksella. 5. Yhteisön mahdollinen makrotaloudellinen rahoitusapu ja sen tärkeimmät piirteet Komissio ehdottaa 22 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/282/EY kumoamista, koska päätös on nyt vanhentunut ja laina-apu on peruutettu vuonna 2001. Samalla komissio ehdottaa, että yhteisö myöntää Albanialle uutta makrotaloudellista rahoitusapua enintään 25 miljoonaa euroa IMF:n kolmivuotisen PRGF-järjestelyn täydennykseksi. Tämä poikkeuksellinen makrotaloudellinen rahoitusapu myönnettäisiin tavanomaisen Cards-avun lisäksi. Koska Albanian kehitystaso on suhteellisen alhainen (Albanian BKT asukasta kohden on noin 1400 Yhdysvaltain dollaria ja maa saa edelleen Kansainvälisen kehitysjärjestön IDAn rahoitusta), on asianmukaista myöntää suuri osa tästä avusta avustuksena (16 miljoonaa euroa) ja loput lainana (9 miljoonaa euroa). Ehdotettu avustus on tarkoitus rahoittaa budjettikohdasta 01 03 02 02 (Makrotaloudellinen rahoitusapu Länsi-Balkanin maille). Ottaen huomioon Albanian kohtaamat ulkoiset rajoitukset laina-aika olisi 15 vuotta ja vapaavuosia olisi 10. Tämä vastaa muille Länsi-Balkanin maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun ehtoja. Tämän rahoitusavun hyväksyminen edellyttäisi noin 0,81 miljoonan euron siirtämistä takuurahastoon, mikä on sopusoinnussa takuuvarauksessa nykyisin olevan marginaalin kanssa (ks. liite) [5]. [5] Tässä yhteydessä on syytä huomata, että vuonna 1999 tehdyn neuvoston päätöksen kumoaminen ei vaikuta uudella tavalla talousarvioon, sillä takuurahastosta poistettiin 2,8 miljoonaa euroa jo vuonna 2002. 6. Muita makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiseen liittyviä näkökohtia Vuoden 2001 talousarviota koskevassa vastuuvapauden myöntämismenettelyssä ja myös tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa N:o 1/2002 makrotaloudellisesta rahoitusavusta kolmansille maille esitettyjen suositusten osalta komission yksiköt ovat ottaneet asianmukaisesti huomioon viisi Genvalin kriteeriä (poikkeuksellinen luonne, poliittiset edellytykset, täydentävä luonne, ehdollisuus ja rahoituskuri). Muiden budjetti- ja finanssihallintoa koskevien ehtojen osalta komission yksiköt ovat ryhtyneet toimiin uuden varainhoitoasetuksen sisältämien vaatimusten täyttämiseksi. Niinpä ehdotetusta rahoitusavusta on suoritettu ennakkoarviointi. Lisäksi petostentorjuntaan on varauduttu lisäämällä säännöksiä neuvoston päätökseen ja täytäntöönpanon tasolla. Erityisesti komission yksiköt aikovat ennen tämän rahoitusavun täytäntöönpanoa varmistaa (ulkoisten konsulttien avustuksella), että tämän tyyppisen rahoitusavun kannalta merkitykselliset rahoitusketjut, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit ovat luotettavia Albaniassa. 7. Ehdotettu päätös Neuvostoa kehotetaan hyväksymään oheinen ehdotus päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Albanialle ja 22 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/282/EY kumoamisesta. 2003/0330 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Albanialle ja päätöksen 1999/282/EY kumoamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [6], [6] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Komissio on ennen ehdotuksensa esittämistä kuullut talous- ja rahoituskomiteaa. (2) Neuvosto hyväksyi päätöksellä 1999/282/EY [7] Kosovon kriisin jälkeen makrotaloudellista rahoitusapua Albanialle enintään 20 miljoonaa euroa pitkäaikaisen lainan muodossa. Albanian viranomaiset eivät vaatineet tämän avustuksen maksamista, koska maan maksutasetilanne oli odotettua parempi. Sen vuoksi komissio peruutti avustuksen vuonna 2001. [7] EYVL L 110, 28.4.1999, s. 13. (3) Osana vakautus- ja assosiaatioprosessia, joka muodostaa puitteet EU:n suhteille alueen kanssa, on toivottavaa tukea pyrkimyksiä, joilla varmistetaan vakaa poliittinen ja taloudellinen toimintaympäristö Albaniassa täysimittaisen yhteistyösuhteen kehittymiseksi yhteisön kanssa. Tämä on myös Albanian ja EU:n tällä hetkellä neuvotteleman vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tavoitteena. (4) Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) myönsi 21 päivänä kesäkuuta 2002 Albanialle kolmivuotisen köyhyyden vähentämis- ja kasvujärjestelyyn (Poverty Reduction and Growth Facility, PRGF) kuuluvan ohjelman puitteissa 36 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria viranomaisten talousohjelman tukemiseksi ajanjaksolla kesäkuu 2002-kesäkuu 2005. Tästä summasta 11 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria on tarkoitus maksaa vuonna 2004. (5) Maailmanpankin 20 päivänä kesäkuuta 2002 hyväksymän uuden kolmivuotisen maakohtaisen avustusstrategian puitteissa on vuonna 2004 tarkoitus maksaa 8 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria köyhyyden vähentämistä tukevan luotto-ohjelman nojalla. (6) Huolimatta näistä arvioiduista rahoitustuista, jotka Kansainvälisellä valuuttarahastolla ja Maailmanpankilla on tarkoitus myöntää, jäljelle jää vuonna 2004 merkittävä rahoitusvajaus, joka on katettava viranomaisten uudistuspyrkimysten poliittisten tavoitteiden tukemiseksi. (7) Yhteisö on jo myöntänyt makrotaloudellista rahoitusapua Albanialle. Albanian viranomaiset ovat pyytäneet kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, yhteisöltä ja muilta kahdenvälisiltä rahoittajilta lisää rahoitusapua. (8) Yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu on asianmukainen toimenpide maan auttamiseksi täyttämään ulkoiset rahoitustarpeensa muun muassa vahvistamalla sen varantoja ja talousarviotuella. (9) Yhteisön rahoitusapu, joka muodostuu pitkäaikaisesta lainasta ja suorasta avustuksesta, on tarkoituksenmukainen toimenpide Albanian kestävän ulkoisen rahoitusaseman tukemiseksi, kun otetaan huomioon maan suhteellisen alhainen kehitystaso. (10) Jotta suojattaisiin tehokkaasti yhteisön taloudelliset edut tämän makrotaloudellisen rahoitusavun yhteydessä, on tarpeen säätää Albanian toteuttamista aiheellisista toimenpiteistä petosten ja muiden tähän rahoitusapuun liittyvien väärinkäytösten estämiseksi sekä komission valvonnasta ja tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastuksista. (11) Rahoitusapuun liitettävä avustusosuus ei vaikuta budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. (12) Tämän rahoitusavun hallinnoinnin olisi oltava Euroopan komission tehtävä, joka kuulee asiassa talous- ja rahoituskomiteaa. (13) Perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla 1. Yhteisö myöntää Albanialle makrotaloudellista rahoitusapua pitkäaikaisen lainan ja suoran avustuksen muodossa auttaakseen maata täyttämään ulkoiset rahoitustarpeensa muun muassa vahvistamalla sen varantoja ja talousarviotuella. 2. Rahoitusavun lainaosuuden pääoma on enintään 9 miljoonaa euroa, ja pisin mahdollinen laina-aika 15 vuotta. Tätä tarkoitusta varten komissiolle annetaan valtuudet lainata yhteisön puolesta tarvittavat varat, jotka annetaan Albanian käyttöön lainan muodossa. 3. Rahoitusavun avustusosuus on enintään 16 miljoonaa euroa. 4. Komissio hallinnoi tätä yhteisön rahoitusapua tiiviissä yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa ja tavalla, joka on Kansainvälisen valuuttarahaston ja Albanian välisten sopimusten mukainen. 5. Yhteisön rahoitusapu on saatavilla kahden vuoden ajan ensimmäisestä tämän päätöksen voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen. Olosuhteiden vaatiessa komissio voi talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan kuitenkin päättää jatkaa tätä aikaa enintään yhdellä vuodella. 2 artikla 1. Komissiolla on valtuudet talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan sopia Albanian viranomaisten kanssa rahoitusapuun liitettävistä talouspoliittisista ja rahoitusehdoista, jotka on vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa. Näiden ehtojen on oltava 1 artiklan 4 kohdassa mainittujen sopimusten mukaiset. 2. Ennen yhteisön rahoitusavun varsinaisen täytäntöönpanon aloittamista komissio tarkastaa, että tämän yhteisön makrotaloudellisen rahoitusavun kannalta merkitykselliset rahoitusketjut, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit ovat luotettavia Albaniassa. 3. Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa ja sovittaen toimintansa yhteen Kansainvälisen valuuttarahaston toiminnan kanssa, että Albanian talouspolitiikka on tämän rahoitusavun tavoitteiden mukaista ja että sen talouspoliittiset ja rahoitusehdot täytetään. 3 artikla 1. Komissio antaa rahoitusavun laina- ja avustusosuudet Albanialle liittotasavallan käyttöön vähintään kahdessa erässä. Jollei 2 artiklasta muuta johdu ja jos 2 artiklan 2 kohdan mukainen arviointi on tyydyttävä, ensimmäinen erä maksetaan sillä edellytyksellä, että Kansainvälisen valuuttarahaston köyhyyden vähentämis- ja kasvujärjestelyyn kuuluvan Albanian makrotaloudellisen ohjelman toteuttaminen etenee tyydyttävästi. 2. Jollei 2 artiklasta muuta johdu, toinen erä ja mahdolliset muut erät maksetaan sillä edellytyksellä, että edellä mainittu ohjelma on toteutettu tyydyttävästi, ja aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua edeltävän erän maksamisesta. 3. Varat maksetaan Albanian keskuspankille. Varojen lopullinen saaja on Albanian keskuspankki siltä osin kuin rahoitusavun tarkoituksena on vahvistaa maan varantoja, ja valtiovarainministeriö siltä osin kuin sen tarkoituksena on tukea talousarviota. 4 artikla Rahoitusavun täytäntöönpano toteutetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti. Erityisesti Albanian viranomaisten kanssa tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätään Albanian toteuttamista aiheellisista toimenpiteistä petosten ja muiden tähän rahoitusapuun liittyvien väärinkäytösten estämiseksi. Siinä määrätään myös komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin valvonnasta, johon sisältyy oikeus suorittaa tarkastuksia paikan päällä, sekä tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa suorittaa paikan päällä. 5 artikla 1. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa varainhankinta- ja lainanantotapahtumissa käytetään samaa arvopäivää eivätkä ne saa aiheuttaa yhteisölle erääntymisaikojen muutoksia, valuuttakurssi- tai korkoriskejä tai muita kaupallisia riskejä. 2. Albanian pyynnöstä komissio toteuttaa tarpeelliset toimet varmistaakseen, että lainaehtoihin sisällytetään aikaista takaisinmaksua koskeva lauseke ja että sitä voidaan myös käyttää. 3. Albanian pyynnöstä, ja kun olosuhteet sallivat lainakoron tarkistamisen, komissio voi jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset luottonsa tai osan niistä tai järjestellä uudelleen vastaavat rahoitusehdot. Jälleenrahoitus tai uudelleenjärjestelytoimet on toteutettava 1 kohdassa määriteltyjen ehtojen mukaisesti, eivätkä ne saa pidentää kyseisen lainan keskimääräistä erääntymisaikaa tai lisätä jälleenrahoituksen tai uudelleenjärjestelyn ajankohtana vielä maksamattoman lainapääoman määrää päivän valuuttakurssina ilmaistuna. 4. Albanian on maksettava kaikki kulut, joita yhteisölle aiheutuu tämän päätöksen mukaisten varainhankinta- ja lainanantotoimien toteuttamisesta. 5. Talous- ja rahoituskomitealle tiedotetaan 2 ja 3 kohdassa mainittujen toimien etenemisestä. 6 artikla Komissio antaa vähintään kerran vuodessa ja ennen syyskuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta edellisen vuoden aikana. 7 artikla Kumotaan neuvoston päätös 1999/282/EY makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Albanialle. 8 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE TAKUURAHASTON RAHOITTAMISEKSI TARVITTAVAT TALOUSARVIOVARAT VUONNA 2004 JA LAINAVARAUKSEN MARGINAALI JA LAINATAKAUKSET YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN HYVÄKSI (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Makrotaloudellinen rahoitusapu Albanialle 2. Budjettikohta a) Rahoitusavun avustusosuus (euroa) Budjettikohta: 01 03 02 02 (talousarvioesitys vuodeksi 2004) >TAULUKON PAIKKA> b) Rahoitusavun lainaosuus 01 04 01 07 - Euroopan yhteisön takuu yhteisön sopimille lainaohjelmille rahoitustuen myöntämiseksi eräille Länsi-Balkanin maille 3. Oikeusperusta Perustamissopimuksen 308 artikla 4. Toimenpiteen kuvaus ja perustelu a) Toimenpiteen kuvaus Yhteismäärältään enintään 9 miljoonan euron suuruinen yhteisön laina (rahoitetaan yhteisön kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta ottamin lainoin) ja yhteensä enintään 16 miljoonan euron suuruinen avustus (rahoitetaan yleisestä talousarviosta), joilla tuetaan Albanian hallituksen uudistuspyrkimyksiä ja maksutasetilanteen kestävyyttä. b) Toimenpiteen perustelu Edunsaajavaltion taloudellisten vakautus- ja uudistussaavutusten kestävyys riippuu suuresti virallisista lähteistä edullisin ehdoin saatavasta ulkopuolisesta rahoitustuesta. 5. Menoluokitus a) Avustusosuus: ei pakollinen, eritelty. b) Lainaosuus: pakollinen. 6. Menolaji a) Suora avustus (tuen osuus 100 %), joka maksetaan vähintään kahtena peräkkäisenä eränä. b) Talousarviotakuun mahdollinen käyttöönotto yhteisön ottamalle lainalle, joka on tarkoitettu lainan rahoittamiseen. 7. Taloudelliset vaikutukset a) Laskentatapa Tarpeelliseksi katsotun rahoitusavun määrän arviointi perustuu nykyisiin arvioihin edunsaajamaan jäljellä olevista ulkoisista rahoitustarpeista. Rahoitusavun lainaosuuden osalta odotetaan, että talousarviotakuuta ei oteta käyttöön. [8] Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoon on kuitenkin rahastoasetuksen mukaisesti suoritettava määrä, joka vastaa 9 prosenttia taatun lainan määrästä (9 miljoonaa euroa). Tämän seurauksena päätöksen hyväksymisen jälkeen on varauksesta siirrettävä 0,81 miljoonaa euroa takuurahastoon (budjettikohta 01 04 01 14). Tämä on sopusoinnussa lainatakuiden varauksessa nykyisin olevan marginaalin kanssa (budjettikohta 01 04 01 13) talousarvioesityksessä vuodeksi 2004. [8] Tässä yhteydessä on syytä huomata, että vuonna 1999 tehdyn neuvoston päätöksen kumoaminen ei vaikuta uudella tavalla talousarvioon, sillä takuurahastosta poistettiin 2,8 miljoonaa euroa (20 miljoonaa euroa 14 prosentin rahoitusasteella) jo vuonna 2002 (siirtomäärärahat nro 13/2002). b) Toimenpiteen vaikutus interventiomenoihin Avustusosuuden osalta budjettikohtaan 01 03 02 02 perustuvat varat ovat nostettavissa vain, jos Albanian viranomaisten kanssa sovittavat politiikkaehdot täyttyvät. Rahoitusavun lainaosuuden talousarviotakuuta vastaava erä otetaan käyttöön ainoastaan, jos takuun maksua todella vaaditaan. c) Interventiomenojen rahoitus i) Avustus Määrärahoille, jotka rahoitetaan nykyisten rahoitusnäkymien neljännen otsakkeen rajoissa, ehdotetaan seuraavaa aikataulua (euroa): // 2004 Maksusitoumusmäärärahat // 16 000 000 Maksumäärärahat // 16 000 000 ii) Mikäli talousarviotakuuta vaaditaan maksettavaksi: Turvaudutaan takuurahastoon, joka perustettiin 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, EURATOM) N:o 2728/94, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 25 päivänä toukokuuta 1999 annetulla asetuksella (EY, EURATOM) N:o 1149/1999. Rahastoasetuksen mukaisesti rahoitus tapahtuu siirtämällä 0,81 miljoonaa euroa varauksesta rahastoon. Jos takuurahastossa ei ole riittävästi varoja, lisämaksut suoritetaan siirtämällä talousarviosta: - takuuvarauksessa jäljellä olevia varoja talousarvion kurinalaisuudesta 26 päivänä syyskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 18 artiklan mukaisesti; - [talousarvioon tulevia viivästysmaksuja, joiden osalta talousarviotakuu on aktivoitu, jos näitä maksuja ei ole kirjattu tuloihin;] - käytettävissä oleva marginaali rahoitusnäkymien neljännen otsakkeen enimmäismäärän tai siihen sisältyvän siirtomäärärahan puitteissa. Tässä tapauksessa aktivoidaan budjettikohta 01 04 01 07 - "Euroopan yhteisön takaus yhteisön sopimille lainaohjelmille rahoitustuen myöntämiseksi eräille Länsi-Balkanin maille". Täyttääkseen velvoitteensa komissio voi väliaikaisesti varmistaa velanhoidon sen omasta kassasta saatavilla varoilla. Siinä tapauksessa sovelletaan 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, EURATOM) N:o 1150/2000 12 artiklan 3 kohtaa. 8. Petostentorjuntatoimet Ennen rahoitusavun täytäntöönpanoa komission yksiköt tarkistavat asianmukaisesti valtuutettujen asiantuntijoiden avustuksella Albanian keskuspankin ja valtiovarainministeriön rahoitusketjujen ja hallintomenettelyjen luotettavuuden. Tarkistuksen kohteita ovat esimerkiksi johtamisjärjestelmä ja organisaatio, raportointivälineet, varojen hallinnointi ja valvonta, tietokonejärjestelmät ja tietotekninen turvallisuus, kapasiteetti sisäiseen ja ulkoiseen tilintarkastukseen sekä keskuspankin riippumattomuus . Tämä tarkastelu, jonka tarkoitus ilmoitetaan selkeästi kyseessä oleville viranomaisille, suoritetaan osana näiden ketjujen ja menettelyjen operatiivista arviointia kaikissa makrotaloudellista rahoitusapua saavissa kolmansissa maissa, jotta täytetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen sisältämät velvoitteet. Siinä otetaan myös huomioon IMF:n Safeguard Assessments -raporttien ja muiden merkityksellisten IMF:n ja Maailmanpankin raporttien päätelmät. Viittaus petostentorjuntatoimiin on lisätty oikeusperustaan (4 artikla). Nämä toimenpiteet määritellään tarkemmin yhteisymmärryspöytäkirjassa ja niitä mahdollisesti täydennetään operatiivisen arvioinnin yhteydessä havaittavilla välttämättömillä lisätoimenpiteillä. Rahoitusavun käyttöön sovelletaan tarkastus-, valvonta- ja tilintarkastusmenettelyjä, jotka ovat komission, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen vastuulla. 9. Kustannustehokkuusanalyysi a) Toimenpiteen perusteet ja erityistavoitteet Apu edistää Albanian siirtymistä markkinatalouteen, koska sillä tuetaan maan taloudellisia uudistuspyrkimyksiä ja täydennetään kansainvälisen yhteisön Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman ohjelman puitteissa maalle tarjoamaa rahoitusta. b) Seuranta ja arviointi Rahoitusapu on luonteeltaan makrotaloudellista apua, ja sitä seurataan ja arvioidaan edunsaajamaan toteuttaman ja Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman vakautus- ja uudistusohjelman yhteydessä. Komission yksiköt seuraavat toimenpidettä erityisesti edunsaajamaan viranomaisten kanssa sovittaviin todellisiin talouden ja rakennepolitiikan tunnuslukuihin perustuvan menetelmän avulla. Tässä yhteydessä komission yksiköt saattavat seurata myös edellä mainitussa operatiivisessa arvioinnissa määriteltyjä avainalueita. Ne ovat myös läheisessä yhteydessä Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Maailmanpankkiin ja käyttävät arvioita, joita nämä ovat tehneet edunsaajamaan vakauttamisessa ja uudistuksissa saavutetusta edistyksestä. Ehdotetussa neuvoston päätöksessä määrätään vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavasta kertomuksesta, joka sisältää arvion tämän toimenpiteen täytäntöönpanosta. Lisäksi on tarkoituksena, että komissio tai sen asianmukaisesti valtuutetut edustajat suorittavat rahoitusavun riippumattoman jälkiarvioinnin yksi tai kaksi vuotta rahoitusavun täytäntöönpanon jälkeen, jota varten edunsaajamaan viranomaiset ovat sitoutuneet toimittamaan kaikki tarpeelliset tiedot. 10. Hallintomenot Toimenpiteet ovat luonteeltaan poikkeuksellisia eivätkä edellytä komission henkilöstön lisäämistä. SELVITYS ENNAKKOARVIOINNISTA MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSAPU ALBANIALLE Sisällysluettelo 1. Ongelmien analysointi ja tarpeiden arviointi Kokonaistuotannon kasvun Albaniassa arvioidaan olleen 4,7 prosenttia vuonna 2002, kun se edellisenä vuonna oli 6,5 prosenttia ja keskimäärin 9 prosenttia vuosina 1998-2000. Vuonna 2003 sen odotetaan nousevan 6 prosenttiin yksityisten sijoitusten ja nettoviennin lisääntymisen seurauksena. Julkisen talouden alijäämä ilman avustuksia oli 6,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2002, kun tavoite oli 7,7 prosenttia. Vuonna 2003 sen odotetaan olevan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vero- ja tullijärjestelmiin veropohjaa laajentamalla ja veronkierron, petosten ja salakuljetuksen estämiseen torjuntaa tehostamalla tehtävien lisäparannusten perusteella. Vuonna 2002 vaihtotaseen alijäämän ilman virallisia siirtoja arvioidaan nousseen 9,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2001 oli 6,3 prosenttia. IMF:n mukaan se todennäköisesti laskee 8,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003. 1.1. Keskipitkän aikavälin taloudelliset näkymät Sähköalan tilanteen ja rajallisten ulkomaisten investointien vuoksi odotettua kokonaistuotannon kasvua on tarkistettu alaspäin 7 prosentista noin 6 prosenttiin vuodessa jaksolla 2003-2005. Julkisen talouden alijäämän odotetaan pienenevän edelleen 6 prosenttiin vuonna 2004. Julkisen talouden alijäämän rahoituksen osalta tällä hetkellä näyttää siltä, että ulkomaisen rahoituksen osuus olisi 3,2 prosenttia, kotimaisen rahoituksen 2,5 prosenttia ja yksityistämisestä saatavien tulojen 0,3 prosenttia. IMF:n maksutase-ennusteiden mukaan vuonna 2004 vaihtotaseen alijäämä on 482 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli noin 8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ottaen huomioon 36 miljoonan Yhdysvaltain dollarin kuoletusmaksut keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, maksamattomien velkojen muutokset sekä bruttomääräisen valuuttavarannon lisäyksen 34 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla - jotta varantotaso kattaisi edelleen 4,3 kuukauden tuonnin - bruttomääräisen rahoitustarpeen ennustetaan nousevan 582 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin. Nämä rahoitustarpeet aiotaan kattaa suuressa määrin suorilla ulkomaisilla sijoituksilla (180 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria), virallisilla pääomasiirroilla (138 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) ja muilla pääomavirroilla (155 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Kun otetaan huomioon myös lyhyen aikavälin yksityinen rahoitus, velkojen maksuaikataulujen uudelleenjärjestely ja virheet ja puutteet, bruttomääräisen rahoitusvajauksen ennustetaan nousevan 65 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin. Kun otetaan huomioon kansainvälisten rahoituslaitosten (IMF ja Maailmanpankki) makrotaloudellinen rahoitus, jonka odotetaan olevan 19 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jäljelle jäävä ulkoinen rahoitusvajaus vuoden 2004 maksutaseessa on noin 46 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Se on tarkoitus kattaa EY:n ja muiden kahdenvälisten rahoittajien rahoituksella. 1.2. Rakenneuudistukset IMF:n köyhyyden vähentämis- ja kasvujärjestelyn yhteydessä Rakenneuudistusten alalla IMF:n köyhyyden vähentämis- ja kasvujärjestelyyn kuuluvan kolmivuotisen ohjelman toisena ohjelmavuotena on tarkoitus edistyä useilla aloilla sen varmistamiseksi, että Albania pystyy saavuttamaan kasvupotentiaalinsa. Edistyksistä tärkeimpiä ovat liiketoimintaympäristön parantaminen poistamalla investointiesteitä, maaomaisuuden rekisteröinnin loppuun saattaminen vuoden 2004 loppuun mennessä, jäljellä olevan valtion omistaman pankin ja teleyhtiö Albtelekomin rakenneuudistus/yksityistäminen ja sähköalan vuosien 2003-2004 toimintasuunnitelman täytäntöönpano. 2. Rahoitusavun tavoitteet ja siihen liittyvät indikaattorit 2.1. Tavoitteet Rahoitusapu edistää Albanian siirtymistä markkinatalouteen, koska sillä tuetaan maan taloudellisia uudistuspyrkimyksiä ja täydennetään kansainvälisen yhteisön Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman ohjelman puitteissa maalle tarjoamaa rahoitusta. Tässä yhteydessä ja ottaen huomioon edellä mainitut haasteet ja tarpeet ehdotetun rahoitusavun tavoitteena on * auttaa kattamaan vuoden 2004 maksutaseessa jäljellä oleva noin 46 miljoonan Yhdysvaltain dollarin ulkoinen rahoitusvajaus, * helpottaa ja tukea Albanian viranomaisten pyrkimyksiä uudistusten täytäntöönpanoon (muun muassa vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä). Makrotaloudellisia ja rakenteellisia uudistustavoitteita kehitetään ja tarkennetaan Albanian hallituksen kanssa tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Rakenneuudistukseen liittyviä mahdollisia alatavoitteita ovat esimerkiksi * strategisten toimialojen rakenneuudistus/yksityistäminen, * julkisen hallinnon uudistus (erityisesti vero- ja tullihallintojen), * yksityisen sektorin kehitykseen liittyvän lainsäädännön parantaminen. 2.2. Indikaattorit Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmiin sisältyvät määrälliset vertailuarvot muodostavat ensimmäisen makrotaloudellisten indikaattoreiden luokan. Tulosmittarit määritellään edellä mainitussa yhteisymmärryspöytäkirjassa yhdessä edunsaajamaan viranomaisten kanssa. 3. Vaihtoehtoiset täytäntöönpanojärjestelyt ja riskien arviointi 3.1. Täytäntöönpanojärjestelyt Makrotaloudellinen rahoitusapu myönnetään joko lainana, avustuksena tai näiden yhdistelmänä. Koska Albanian kehitystaso on suhteellisen alhainen (Albanian BKT asukasta kohden on noin 1 400 Yhdysvaltain dollaria ja maa saa edelleen Kansainvälisen kehitysjärjestön IDAn rahoitusta), on asianmukaista myöntää suuri osa tästä rahoitusavusta avustuksena (16 miljoonaa euroa) ja loput lainana (9 miljoonaa euroa) Makrotaloudellista rahoitusapua ei ole sidottu tiettyyn tarkoitukseen, jotta autettaisiin maata täyttämään ulkoiset rahoitustarpeensa esimerkiksi lisäämällä varantoja ja talousarviotuella. Hanketuki ei pystyisi samalla tavalla täyttämään tätä tarvetta, sillä sitä ei esimerkiksi voitaisi käyttää maan ulkoisen velan hoitamiseen tai sen valuuttavarantoaseman vahvistamiseen. Kokemus samanlaisista toimista - joita on toteutettu myös Albaniassa - on osoittanut, että tähän tukeen liitetyt talouspoliittiset ehdot vahvistavat vakautus- ja uudistusprosessia. 3.2. Riskien arviointi On olemassa riski, että makrotaloudellista rahoitusapua, jota ei ole osoitettu tiettyihin menoihin (toisin kuin esimerkiksi hankerahoitus), käytetään petostarkoituksiin. Yleensä tämä riski on yhteydessä sellaisiin tekijöihin kuin keskuspankin riippumattomuus, rahoitusavun hallinnointiin, valvontaan ja käsittelyyn liittyvien järjestelmien ja menettelyjen laatu, tietotekninen turvallisuus ja sisäiseen ja ulkoiseen tilintarkastukseen käytettävissä oleva kapasiteetti. Vaikka rahoitusavun antaminen hanketuen muodossa saattaa vaikuttaa vaihtoehdolta, se ei täytä maan tarvetta saada IMF-ohjelman nojalla riippumatonta rahoitusta ja siihen liittyy myös muita petosriskejä. Jotta pienennettäisiin väärinkäytön riskejä, makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan selvästi yksilöidyille keskuspankin tai valtionhallinnon tileille. Lisäksi ennen rahoitusavun maksamista komission yksiköt tarkistavat yhteistyössä asianmukaisesti valtuutettujen asiantuntijoiden kanssa, että tämän tyyppisen rahoitusavun kannalta merkitykselliset rahoitusketjut, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit ovat luotettavia Albaniassa (ks. rahoitusselvityksen 8 jakso). Rahoitusavun käyttöön sovelletaan tarkastus-, valvonta- ja tilintarkastusmenettelyjä, jotka ovat komission, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen vastuulla. 4. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo Kesäkuussa 2002 Kansainvälinen valuuttarahasto IMF hyväksyi toisen köyhyyden vähentämis- ja kasvujärjestelyyn (PRGF) kuuluvan kolmivuotisen ohjelman, joka kattaa ajanjakson kesäkuusta 2002 kesäkuuhun 2005. Ohjelman ensisijaiset tavoitteet olivat julkisen talouden kestävyyden varmistaminen, yksityisen sektorin kehityksen edistäminen ja energia-alan kehityksen tukeminen. Albanian viranomaiset edistyivät hyvin ensimmäisen ohjelmavuoden aikana, erityisesti liiketoimintaympäristön parantamisessa ja energia-alan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. Ilman täydentävää EY:n makrotaloudellista tukea on riskinä, että IMF:n PRGF-järjestelyyn kuuluvaa vakauttamis- ja uudistusohjelmaa ei voitaisi panna kokonaisuudessaan täytäntöön, että julkinen kannatus välttämättömille sopeutuspyrkimyksille vähenisi ja että uudistukset voisivat pitkittyä. Lisäksi rahoitusapu edistää ja tukee pyrkimyksiä, jotka ovat EY:n kannalta erityisen tärkeitä, kuten Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin ohjelmien sisältämien ehtojen täyttäminen sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä määritellyt painopistealueet. Lisäksi makrotaloudellinen rahoitusapu täydentää yhteisön rahoitusapua jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusohjelmalle (Cards), joka on vuodesta 2001 ollut tärkein EY:n rahoitusväline yhteistyölle Balkanin maiden ja erityisesti Albanian kanssa. Ajanjaksolla 2001-2004 Albanialle on varattu 181,4 miljoonaa euroa. Tärkeimmät painopisteet ovat oikeus- ja sisäasiat, hallinnollisten valmiuksien kehittäminen, taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys, ympäristö ja luonnonvarat sekä demokratian vakauttaminen. Vuoden 2003 Cards-ohjelmassa maksusitoumukset Albanialle ovat 46,5 miljoonaa euroa. 5. Kokemusten hyödyntäminen Aikaisemmin Albanialle ja muille maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun on todettu vahvistavan vakautus- ja uudistusohjelmia ja on tullut selväksi, että EY:n ja IMF:n soveltamat ehdot on laadittava siten, että varmistetaan, että ne täydentävät ja tukevat toisiaan, mutta vältetään ehtojen liian suuri määrä. Vaikka makrotaloudellista rahoitusapua myönnettiin alussa pääasiassa lainoina, tällä hetkellä rahoitusapu muodostuu usein lainoista ja avustuksista ottaen huomioon maan tulotaso ja takaisinmaksukyky. Vuoden 2001 talousarviota koskevassa vastuuvapauden myöntämismenettelyssä ja myös tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa N:o 1/2002 makrotaloudellisesta rahoitusavusta kolmansille maille esitettyjen suositusten osalta komission yksiköt ovat ottaneet asianmukaisesti huomioon viisi Genvalin kriteeriä (poikkeuksellinen luonne, poliittiset edellytykset, täydentävä luonne, ehdollisuus ja rahoituskuri). 6. Tulevan seurannan ja arvioinnin suunnittelu Tämä rahoitusapu on luonteeltaan makrotaloudellista apua, ja sitä seurataan ja arvioidaan edunsaajamaan toteuttaman ja Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman vakautus- ja uudistusohjelman yhteydessä. 6.1. Seuranta Seurantajärjestelmä koostuu viranomaisten yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti toimittamista raporteista ja tiedoista ja tarkastuskäynneistä kyseiseen maahan. Vaikka rahoitusavun hallinnointi on keskitetty, komission edustustoja voidaan tarvittaessa pyytää raportoimaan paikan päältä. Komission yksiköt seuraavat toimintaa erityisesti edunsaajamaan viranomaisten kanssa sovittaviin erityisiin talouden ja rakennepolitiikan indikaattoreihin perustuvan menetelmän avulla. Tässä yhteydessä komission yksiköt saattavat seurata myös edellä mainitussa operatiivisessa arvioinnissa määriteltyjä avainalueita. Ne ovat myös läheisessä yhteydessä Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Maailmanpankkiin ja käyttävät arvioita, joita nämä ovat tehneet edunsaajamaan vakauttamisessa ja uudistuksissa saavutetusta edistyksestä. Ehdotetussa neuvoston päätöksessä määrätään vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavasta kertomuksesta, joka sisältää arvion tämän toimenpiteen täytäntöönpanosta. 6.2. Arviointi Komissio tai sen asianmukaisesti valtuutetut edustajat suorittavat rahoitusavun riippumattoman jälkiarvioinnin yksi tai kaksi vuotta rahoitusavun täytäntöönpanon jälkeen, ja edunsaajamaan viranomaiset ovat sitoutuneet toimittamaan kaikki tarpeelliset tiedot. 7. Kustannustehokkuuden edistäminen Komissio ehdottaa, että yhteisö myöntää Albanialle uutta makrotaloudellista rahoitusapua enintään 25 miljoonaa euroa IMF:n kolmivuotisen PRGF-järjestelyn täydennykseksi - 16 miljoonaa euroa avustuksena ja loput 9 miljoonaa euroa lainana. Ottaen huomioon Albanian kohtaamat ulkoiset rajoitukset laina-aika olisi 15 vuotta ja vapaavuosia olisi 10. Tämä vastaa muille Länsi-Balkanin maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun ehtoja. Tämän rahoitusavun hyväksyminen edellyttäisi noin 0,81 miljoonan euron siirtämistä takuurahastoon, mikä on sopusoinnussa takuuvarauksessa nykyisin olevan marginaalin kanssa. [9] [9] Tässä yhteydessä on syytä huomata, että vuonna 1999 tehdyn neuvoston päätöksen kumoaminen ei vaikuta uudella tavalla talousarvioon, sillä takuurahastosta poistettiin 2,8 miljoonaa euroa jo vuonna 2002. Toimenpiteet ovat luonteeltaan poikkeuksellisia eivätkä edellytä komission henkilöstön lisäämistä. Komissio antaa rahoitusavun laina- ja avustusosuudet Albanian käyttöön vähintään kahdessa erässä, joista ensimmäinen erä maksetaan, jos IMF:n köyhyyden vähentämis- ja kasvuohjelmaan kuuluvan Albanian makrotaloudellisen ohjelman toteuttaminen etenee tyydyttävästi. Toinen erä ja mahdolliset muut erät maksetaan, jos edellä mainittu ohjelma ja rahoitusapuun liittyvät yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistetut talouspoliittiset ja rahoitusehdot on täytetty tyydyttävästi.