Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti komission ehdotusta muuttava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan c) mukainen komission lausunto Euroopan parlamentin tekemistä tarkistuksista neuvoston yhteiseen kantaan, joka koskee ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön vesipolitiikan puitteista [KOM(97) 49 lopullinen, KOM(97) 614 lopullinen, KOM(98) 76 lopullinen ja KOM(99) 271 lopullinen] /* KOM/2000/0219 lopull. - COD 97/0067 */





Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan c) mukainen KOMISSION LAUSUNTO Euroopan parlamentin tekemistä tarkistuksista neuvoston yhteiseen kantaan, joka koskee ehdotusta EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI yhteisön vesipolitiikan puitteista [KOM(97)49 lopullinen, KOM(97)614 lopullinen, KOM(98)76 lopullinen ja KOM(99)271 lopullinen] PERUSTELUT EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio antaa lausunnon Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä esittämistä tarkistuksista. Komissio antaa jäljempänä lausuntonsa 61:stä parlamentin hyväksymästä tarkistuksesta. EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti lausuntoon liittyy muutettu ehdotus. Muutettuun ehdotukseen on sisällytetty joko täysin, osittain tai periaatteessa 47 parlamentin hyväksymistä 61:stä tarkistuksesta. 1. ASIAKIRJAN TAUSTA Ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle 15. huhtikuuta 1997. Ehdotusta muutettiin kahdesti, 26. marraskuuta 1997 [KOM(97)614] ja 17. helmikuuta 1998 [KOM(98)76]. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 1. lokakuuta 1997. Alueiden komitea antoi lausuntonsa 12. maaliskuuta 1998. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 11. helmikuuta 1999. Komissio antoi muutetun ehdotuksen [KOM(99)271] 17. kesäkuuta 1999. Neuvosto vahvisti yhteisen kannan 22. lokakuuta 1999. Komissio antoi lausuntonsa yhteisestä kannasta [SEC(1999)1706] 25. lokakuuta 1999. Yhteisestä kannasta antamassaan lausunnossa komissio tunnusti, että siinä kehitetään edelleen alkuperäistä ehdotusta etenkin teknisten eritelmien osalta. Komissio piti myös myönteisenä sitä, että lukuisia parlamentin tekemiä tarkistuksia oli otettu huomioon. Komissio ilmaisi kuitenkin eriävän mielipiteensä yhteisestä kannasta ja erityisesti sen toteuttamisaikataulua ja maksuja koskevista säännöksistä sekä tavasta, jolla siinä viitataan kansainvälisistä sopimuksista (varsinkin OSPAR-, Barcelonan ja HELCOM-yleissopimuksista) johtuviin sitoumuksiin. Komissio ilmaisi huolensa näistä puutteista, mutta tuki silti yhteistä kantaa. 2. KOMISSION EHDOTUKSEN TARKOITUS Uudella vesipolitiikalla uudistetaan yhteisön vesilainsäädäntöä, minkä tarkoituksena on estää vesien tilan huonontuminen sekä kohentaa vesiekosysteemien ja pohjaveden tilaa laadullisesti ja määrällisesti. Ehdotuksessa määritellään yhteisön puitteet, joihin sisältyy yhteinen lähestymistapa, tavoitteet, perustoimenpiteet ja yhteiset määritelmät. Vesipolitiikka keskittyy veteen sellaisena kuin se virtaa luonnossa vesistöalueiden läpi kohti merta, ja siinä otetaan huomioon pinta- ja pohjaveden luonnollinen laadullinen ja määrällinen vuorovaikutus koko vesipiirissä, myös jokien suualueilla, muilla vaihettumisalueilla ja rannikkovesissä. Pilaantumisen ehkäiseminen edellyttää yhdistettyä lähestymistapaa, jossa pilaantumisen ehkäisemiseen sen lähteellä yhdistyy ympäristönlaatunormien vahvistaminen. Ehdotuksessa edellytetään, että kullekin vesipiirille (mukaan luettuina mahdolliset useamman kuin yhden valtion alueelle ulottuvat vedet) laaditaan kuuden vuoden välein ajantasaistettava hoitosuunnitelma, johon liittyy koordinoituja toimenpideohjelmia. Hoitosuunnitelmien avulla on määrä varmistaa, että vesien tila on hyvä vuoteen 2010 mennessä. Toimenpideohjelmissa on otettava huomioon kaikki vesiekosysteemeihin vaikuttavat tekijät, kuten maatalouden, energiantuotannon, liikenteen ja aluesuunnittelun vaikutukset. On myös seurattava järjestelmällisesti, miten hyvin asetetut tavoitteet saavutetaan. Lisäksi ehdotuksessa vaaditaan sellaista veden hinnoittelua, joka kannustaa veden järkiperäisen käyttöön. Tämä olisi askel kohti kaikkien vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamista, mukaan lukien pääoma-, ympäristö- ja luonnonvarakustannukset. Ehdotetulla direktiivillä täytetään lisäksi kansainväliset sitoumukset, jotka sisältyvät vuonna 1992 tehtyyn valtioiden rajat ylittävien jokien ja useamman kuin yhden valtion alueelle ulottuvien järvien suojelua ja käyttöä koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission yleissopimukseen sekä vuonna 1996 tehtyyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimukseen kansainvälisten vesistöjen muuta käyttöä kuin navigointikäyttöä koskevista säännöistä. 3. KOMISSION KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSIIN Komissio hyväksyy parlamentin tekemistä 61:stä tarkistuksesta 47 joko täysin, osittain tai periaatteessa. Nämä tarkistukset on sisällytetty tähän lausuntoon liittyvään muutettuun ehdotukseen. 3.1. Komission hyväksymät tarkistukset - Tarkistus 6, jossa tarkennetaan, että vesien hyvä tila on saavutettava kaikkialla yhteisön alueella ja että vesien tilan huononeminen vältetään, hyväksytään kokonaan. - Tarkistus 16 hyväksytään kokonaan; siinä tarkennetaan, että pintaveden hyvä kemiallinen tila on myös tila, jota edellytetään pintavesiä koskevien ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi. - Tarkistus 17, jossa selkeytetään pohjaveden hyvän kemiallisen tilan määritelmää, hyväksytään harkinnan jälkeen kokonaan. - Tarkistuksessa 20 määritellään suora päästö pohjaveteen, ja se hyväksytään siten, että siihen lisätään sana "pohjaveteen". - Tarkistus 21, jossa lisätään radioaktiiviset aineet niiden aineiden joukkoon, joista on annettava ympäristönlaatunormeja, hyväksytään kokonaan ja siihen lisätään selkeyden vuoksi sana "keinotekoisten". Näin ilmoitetaan suoraan se, mikä aiemmin sisältyi ehdotukseen epäsuorasti. Samoin hyväksytään kokonaan myös tarkistus 76, jossa radioaktiiviset aineet lisätään liitteessä VIII olevaan luetteloon. Uudessa johdanto-osan 40 a kappaleessa käytetty sanamuoto on komission parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen antaman muutetun ehdotuksen sanamuoto. - Tarkistuksessa 31 esitetään erillisessä kohdassa tiukemmat ja avoimemmat perusteet keinotekoisten ja voimakkaasti muutettujen vesimuodostumien nimeämistä varten. Tarkistus hyväksytään kokonaan, mutta sen alakohtien loppuun lisätään sana "tai", jotta kävisi selvemmin ilmi, että perusteet ovat rinnakkaisia. Tarkistuksen ansiosta tällaista nimeämistä käsitellään selkeästi yhdessä kohdassa sen sijaan, että asia esitetään yhteisen kannan tapaan epämääräisemmin sekä artikloissa että liitteissä. Lisäselvyyden luomiseksi "satamapalvelut" on lisätty osaksi vesiliikennettä. Tarkistus 65, jossa liitteestä II poistetaan nimeämisperusteita koskeva kohta, hyväksytään näin ollen myös kokonaan. - Tarkistukset 33 ja 84, joissa esitetään tiukemmat ja selkeämmät perusteet veden tilan "tilapäiselle" huononemiselle, hyväksytään kokonaan. Tarkistuksessa tarkennetaan, että kohtaa sovelletaan "epätavallisen voimakkaisiin tulviin" ja "epätavallisen pitkän kuivuuteen" (englanninkielisen ilmauksen "unforeseen" korvaaminen ilmauksella "unforeseeable" ei vaikuta suomenkieliseen tekstiin). Tehdyt tarkennukset ovat hyödyllisiä. - Tarkistus 34, jossa esitetään tiukemmat ja selkeämmät perusteet vesiä koskevien uusien muutosten tekemiselle, hyväksytään kokonaan. Yhteisen kannan mukaista johdantokappaletta on muutettu hieman poistamalla siitä sanat, jotka toistuvat tarkistuksessa. - Tarkistuksen 35 mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, ettei määräajan pidennys tai poikkeuksen myöntäminen yleisistä tavoitteista pysyvästi estä tai vaaranna tämän ehdotuksen tavoitteiden saavuttamista. Tarkistus hyväksytään. - Tarkistuksessa 46 lisätään direktiivin avoimuutta velvoittamalla jäsenvaltiot laatiman aikataulut maksuvelvoitteiden täydellistä täytäntöönpanoa varten, ja se hyväksytään kokonaan. - Tarkistuksessa 48 tarkennetaan, että toimenpideohjelmien on oltava ehdotuksen "tavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä", ja se hyväksytään kokonaan. Kohdassa viitataan kuitenkin vain 4 artiklaan, jossa ehdotuksen tavoitteet esitetään. - Tarkistus 53, jossa selkeytetään velvoitetta toteuttaa toimenpiteitä hyvän ekologisen potentiaalin saavuttamiseksi, hyväksytään kokonaan. - Tarkistus 67, jossa seurantavaatimusten kynnysarvot yhdenmukaistetaan juomavesidirektiivin vastaavien vaatimusten kanssa, hyväksytään kokonaan. - Tarkistuksessa 75 selkeytetään raportointivaatimuksia sellaisten vesien osalta, jotka eivät todennäköisesti saavuta vaadittua hyvää tilaa, ja se hyväksytään kokonaan. - Tarkistus 78 hyväksytään kokonaan; siinä esitetään tiukemmat ja avoimemmat perusteet veden hyvän tilan saavuttamiselle asetettujen määräaikojen pidentämiselle ja rajoitetaan määräajan pidennys aikaan, jona kaksi seuraavaa vesipiirin hoitosuunnitelmaa saatetaan ajan tasalle (kolmen sijaan). Tämä selkeyttää säännösten soveltamista ja lyhentää sopivasti melko pitkää täytäntöönpanoaikaa. Sen selventämiseksi, että mainitut kolme perustetta ovat rinnakkaisia, johdantokappaleeseen on lisätty ilmaus "ainakin yhdestä". - Tarkistuksessa 85 lisätään avoimuutta velvoittamalla jäsenvaltiot selostamaan vesipiirin hoitosuunnitelmissa sellaisen maksujärjestelmän toteuttamista, joka kannustaa veden järkiperäiseen käyttöön, sekä talouden eri sektorien osallistumista kustannusten kattamiseen; tarkistus hyväksytään kokonaan. - Tarkistuksessa 88 tarkennetaan velvoitteita toteamalla, että toimenpideohjelmiin on sisällyttävä toimenpiteitä pintavesiin tapahtuvien päästöjen vähentämiseksi asteittain vähentämällä jatkuvasti vaarallisten aineiden päästöjä ja vuotoja; tarkistus hyväksytään kokonaan. 3.2. Komission osittain hyväksymät tarkistukset - Tarkistuksesta 8 hyväksytään osa, jossa "ekologisten ja hydrologisten järjestelmien" rinnalle lisätään viittaus "hydrogeologisiin järjestelmiin". Sen sijaan ilmauksen "hydrogeologiset alueet" lisääminen vesistöalueiden rinnalle ei ole tarpeellista, sillä se sisältyy jo 2 artiklan 15 kohdassa määriteltyyn vesipiirin käsitteeseen, joten tätä ei hyväksytä. - Tarkistuksesta 42 hyväksytään osa, jossa tarkennetaan pintavesien seurantavaatimuksia virtaaman määrän ja nopeuden suhteen. Sen sijaan tarkennus, jonka mukaan seuranta perustuu pintaveden kemiallisiin ja biologisiin ominaisuuksiin, sisältyy jo ehdotukseen. Vaatimus käyttää kaikkien jäsenvaltioiden tunnustamia standardoituja menetelmiä on turha, ja tällaisessa tunnustamisessa käytettävä menettely on epäselvä, joten näitä muutoksia ei hyväksytä. - Tarkistuksessa 47 tarkennetaan yhdistetyn lähestymistavan soveltamisalaa siten, että se kattaa kaikki piste- ja hajakuormituslähteet, ja se hyväksytään osittain. Suhteellisuussyistä lause on lisätty rajoitetummassa muodossa. Viittaus yhdistetyn lähestymistavan soveltamisesta prioriteettiaineisiin on siirretty vastaavana kohtaan 16 artiklassa. - Tarkistuksessa 54 todetaan niiden vesien osalta, jotka eivät saavuta ympäristötavoitteita, että vesiä tutkittaessa on otettava huomioon hydromorfologiset ja fysikaalis-kemialliset olosuhteet, seurantaa on tehostettava, yksilöidyille pilaaville aineille on laadittava ympäristönlaatunormit ja annetut luvat on välittömästi tarkastettava ja että lisäksi on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että veden hydromorfologinen tila mahdollistaa ekologista tilaa koskevien tavoitteiden saavuttamisen. Näiden lisäysten keskeiset osat on hyväksytty lyhyemmässä tai hieman muutetussa muodossa. - Tarkistuksessa 93 pyydetään ehdotuksia päästöjen ja vuotojen jatkuvaksi vähentämiseksi aina vuosi prioriteettiaineiden luettelon hyväksymisen jälkeen. Viittaus tavoitteeseen nollatason saavuttamisesta joulukuuhun 2020 mennessä on hyväksytty uudelleen muotoiltuna; tämä toiveena esitetty tavoite on lisätty myös ehdotuksen tarkoitusta ja tavoitteita koskeviin kohtiin. Aineiden tavoiteluetteloa ja tiedoiltaan puutteellisten aineiden luetteloa koskevia pyyntöjä ei hyväksytä. Näiden kahden luettelon asemaa ei selitetä tarkistuksessa eikä ole selvää, mitä toimia tällaisten aineiden osalta edellytettäisiin ja missä määrin ne poikkeaisivat toimista, joita edellytetään prioriteettiaineiden luettelon osalta. Prioriteettiaineiden luettelo on tarkoitettu välineeksi, jonka avulla tiettyihin tarkasti yksilöityihin, yhteisön tasolla huolta aiheuttaviin aineisiin liittyviä toimia voidaan kohdentaa paremmin; tarkistuksen myötä tämä tavoite vesittyisi. - Tarkistuksessa 94 esitetään tiukemmat perusteet pohjaveden hyvää kemiallista tilaa koskevan tavoitteen saavuttamisen osoittamiselle, ja tarkistus hyväksytään osittain. Perusteista hyväksytään se, jonka mukaan 70 prosenttia kunkin edustavan seurantapaikan keskiarvoista on oltava asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä säädettyjen asiamukaisten normien mukaisia. Viittaus yksittäisiin direktiiveihin on turha, joten sitä ei hyväksytä. 3.3. Komission periaatteessa hyväksymät tarkistukset - Tarkistus 2, jossa lisätään viittaus "vedettömiin ja lähes vedettömiin alueisiin", voitaisiin hyväksyä sellaisenaan. Tämän johdanto-osan kappaleen sanamuodosta tehtiin kuitenkin epävirallinen kompromissi neuvoston ja parlamentin välillä helmikuussa 1999. Komissio voi hyväksyä uuden lisäyksen kokonaan sillä edellytyksellä, että molemmat muut toimielimet ovat siitä yhtä mieltä. Käytetty sanamuoto on komission parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen antaman muutetun ehdotuksen sanamuoto. - Tarkistuksessa 3 todetaan, että veden hyvä tila takaa väestön juomaveden saannin. Tarkistus hyväksytään uudelleenmuotoiltuna siten, että ehdotus "osaltaan edistää" juomaveden saannin turvaamista. Johdanto-osan 33 kappale on muutettu tämän huomioon ottamiseksi. - Tarkistuksessa 5 viitataan vesiensuojelun merkitykseen rannikkokalastusalueiden kannalta. Tarkistus hyväksytään uudelleenmuotoiltuna siten, että siinä otetaan huomioon maantieteellinen ero ehdotuksessa annetun rannikkoalueiden määritelmän ja rannikkokalastusalueiden määritelmän välillä. Uudessa johdanto-osan 15 a kappaleessa käytetty sanamuoto on komission parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen antaman muutetun ehdotuksen sanamuoto. - Tarkistuksessa 7 viitataan ehdotuksen lopulliseen tavoitteeseen, eli kaikkien ihmistoiminnasta aiheutuvien pilaavien aineiden sekä luonnossa esiintyvien aineiden taustapitoisuuksien täydelliseen poistamiseen. Tarkistus hyväksytään uudessa muodossa, josta käy ilmi, että tämä meriympäristöä koskeva tavoite on luonteeltaan ensisijaisesti poliittinen ja oikeudellisesti sitomaton toive. Tämä vastaa alkuperäistä julkilausumaa, jonka jäsenvaltiot ja komissio antoivat Sintrassa vuonna 1998 pidetyssä OSPAR-yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksessa. Komissio on käyttänyt muutetussa johdanto-osan 20 kappaleessa aiemman muutetun ehdotuksensa sanamuotoa. - Tarkistus 10, jossa viitataan vaarallisten aineiden päästöjen asteittaista lopettamista koskeviin toimenpiteisiin, hyväksytään periaatteessa. Komissio katsoo, että tarkistus sisältyy nykyiseen johdanto-osan 39 kappaleeseen ja uudelleenmuotoiltuun johdanto-osan 20 kappaleeseen, johon viitattiin edellä tarkistuksen 7 yhteydessä. - Tarkistuksessa 12 viitataan menettelyihin komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä, ja se hyväksytään periaatteessa. Ehdotukseen lisätään sääntelykomiteaa koskevat säännökset komiteamenettelyn kautta tapahtuvaa täytäntöönpanovallan käyttöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti. Näin ollen myös tarkistus 63 hyväksytään periaatteessa. - Tarkistuksessa 14 viitataan tavoitteeseen vähentää vaarallisten aineiden päästöjä ja vuotoja, ja se hyväksytään periaatteessa. 1 artiklaan on lisätty sanamuoto, jossa selvennetään, että ehdotuksen yhtenä tarkoituksena on saavuttaa tämä tavoite, joka on luonteeltaan ensisijaisest i poliittinen ja oikeudellisesti sitomaton toive. Tähän pyritään erityistoimenpiteillä, jotka perustuvat suurinta huolta aiheuttavien aineiden priorisointiin. Lisäksi artiklaan on lisätty sanamuoto, jonka mukaan ehdotus edistää osaltaan lopullisen tavoitteen saavuttamista, eli meriympäristössä olevien kertymien saattamista lähelle tausta-arvoja luonnossa esiintyvien aineiden osalta ja lähelle nollatasoa synteettisten aineiden osalta. Tämä vastaa Sintrassa vuonna 1998 annettua julkilausumaa, joka mainittiin edellä tarkistuksen 7 yhteydessä. Käytetty sanamuoto on komission parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen antaman muutetun ehdotuksen sanamuoto. - Tarkistuksessa 22 määritellään yhdistetty lähestymistapa. Se hyväksytään uudelleenmuotoiltuna siten, että sanamuoto on neutraali ja käsitteen soveltamisalan määrittely tapahtuu 10 artiklassa - Tarkistuksessa 24 tarkennetaan, että toimenpideohjelmat on otettava käyttöön, ja tämä on sisällytetty ehdotukseen siten, että tässä yhteydessä viitataan jäsenvaltioihin eikä toimivaltaisiin viranomaisiin. Näin siksi, että jäsenvaltioilla on oikeus päättää hallinnollisista järjestelyistään. Pintavesien osalta tarkistuksessa esitetään ehdotuksen ympäristötavoitteiden tiukentamista, tiukempaa vaatimusta estää vesien tilan huononeminen direktiivin voimaantulopäivästä lähtien sekä voimakkaasti muutettuja ja keinotekoisia vesimuodostumia koskevien tavoitteiden esittämistä erillisessä kohdassa. Nämä muutokset on sisällytetty ehdotukseen hieman muutetussa sanamuodossa. Viittaus tavoitteeseen estää vesien pilaantuminen asteittain lopettamalla päästöt kokonaan 31. joulukuuta 2020 mennessä on sisällytetty ehdotukseen muodossa, josta käy tarkasti ilmi, että tämä velvoite on ensisijaisesti luonteeltaan poliittinen toive, kuten edellä tarkistuksen 7 yhteydessä todettiin. Tästä syystä viittausta tavoitepäivämäärän ei pidetä sopivana. - Tarkistuksessa 25 tarkennetaan, että pohjaveden tilan huononemisen ehkäisyssä on puututtava sekä kemialliseen että määrällisiin tekijöihin, ja selvennetään, että ennallistaminen koskee pilaantuneita pohjavesimuodostumia. Näiden muutosten sanamuotoa on muutettu pintavesiä koskevia kohtia vastaavasti. Viittaus tavoitteeseen saavuttaa sellainen pohjaveden tila, jossa ihmistoiminnan aiheuttama pilaantuminen on merkityksetöntä, on sisällytetty ehdotukseen, mutta se on liitetty lopulliseen tavoitteeseen, joka on kääntää laskeviksi merkitykselliset ja pysyvät pilaavien aineiden pitoisuuksien nousevat muutossuunnat. Sanamuoto on pääosin sama kuin komission parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen antamassa muutetussa ehdotuksessa. Juomavesidirektiivissä säädettyjen normien puoliväli hyväksytään sopivaksi lähtökohdaksi tällaiselle muutossuuntien kääntämiselle. Maataloudesta ja muista lähteistä peräisin olevan pilaantumisen erottelua ei pidetä käytännöllisenä tai sopivana. - Tarkistuksessa 26 esitetään täytäntöönpanon määräajan lyhentämistä 16 vuodesta 10 vuoteen, mutta tätä vaatimusta pidetään liian tiukkana. Komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että määräaikaa on lyhennettävä, ja ehdottaa laaja-alaista ratkaisua, jossa määräajan tiettyyn lyhentämiseen liittyvät tiukemmat ympäristötavoitteiden saavuttamista koskevat ehdot. Kun kolmas peräkkäinen kuuden vuoden jatkoaika poistetaan ja huomioon otetaan parlamentin esittämät tilan huononemisen ehkäisemistä koskeva lauseke sekä pidennettyjä määräaikoja, vähemmän vaativia ympäristötavoitteita ja vaatimusten noudattamista koskevat tiukemmat perusteet, komissio hyväksyy yhteisen kannan mukaisen 16 vuoden määräajan ympäristötavoitteiden saavuttamisen yleiseksi määräajaksi. Näitä tekijöitä vastaavat sanamuodot on lisätty 4 artiklaan. Muut tarkistukset, joissa aikatauluja muutetaan pyydetyn 10 vuoden määräajan mukaisesti ehdotuksen muissa osissa, hyväksytään periaatteessa siten, että otetaan huomioon 16 vuoden määräaikaa koskeva yleinen kompromissi; tämä koskee myös tarkistusta 55. - Tarkistuksessa 30 esitetään tiukempia perusteita vähemmän vaativien ympäristötavoitteiden asettamiselle. Tarkistus on sisällytetty ehdotukseen, mutta joitain kohtia on muotoiltu uudelleen selvyyden vuoksi ja jotta ne olisivat yhdenmukaisia määräajan pidentämistä ja keinotekoisten ja voimakkaasti muutettujen vesimuodostumien nimeämistä koskevien vastaavien säännösten kanssa. - Tarkistuksessa 36 selvennetään, että vesipiireille on tehtävä maantieteellisten, geologisten, hydrologisten ja ekologisten ominaispiirteiden analysointi. Tämä muutos on sisällytetty ehdotukseen, kun taas muiden tarkistuksessa esitettyjen yksityiskohtaisempien vaatimusten sisällyttämistä tähän artiklaan ei pidetä sopivana. Liitteeseen III on lisätty sanamuoto, joka koskee useampaan kuin yhteen käyttötarkoitukseen liittyvistä palveluista aiheutuvien kustannusten jakamista. - Tarkistuksessa 43 lisätään pakollisena vaatimuksena sellaisen vesimaksujärjestelmän käyttöönotto, joka kannustaa veden järkiperäiseen käyttöön. Tämä muutos on hyväksytty periaatteessa osana vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamista koskevaa laajempaa ratkaisua. Komission ehdotuksessa pyrittiin pidemmälle meneviin säännöksiin, mutta komissio tunnustaa, että sen pyrkimykset eivät ole saaneet tukea. Se ottaa myös huomioon yhteisen kannan ja parlamentin tarkistusten väliset erot, joten 9 artikla on muotoiltu uudelleen tarkistuksen 43 periaatteiden mukaisesti. Myös 2 artiklan 34 ja 35 kohdassa annettuja vesipalveluiden ja vedenkäytön määritelmiä on muutettu vesimaksuja koskevaa tarkistettua 9 artiklaa vastaavasti. Vastaavia muutoksia on tehty myös 5 artiklassa ja liitteessä III. - Tarkistuksessa 56 jäsenvaltiot velvoitetaan huolehtimaan siitä, että vesipiirin hoitosuunnitelmat laaditaan ja toteutetaan. Tämän vaatimuksen katsotaan jo sisältyvän ehdotukseen, koska siinä on otettu huomioon tarkistus 24. - Tarkistuksessa 57 lyhennetään täytäntöönpanon määräaikaa. Tämän katsotaan sisältyvän laaja-alaiseen ratkaisuun, joka mainitaan tarkistuksen 26 yhteydessä. - Tarkistuksessa 58 todetaan, että toimenpiteistä päättävät Euroopan parlamentti ja neuvosto. Tämä muutos on sisällytetty ehdotukseen, ja se heijastaa ehdotukselle valittavaa oikeusperustaa. Viittaus päästöjen ja vuotojen jatkuvaan vähentämiseen tavoitteena niiden lopettaminen kokonaan vuoteen 2020 mennessä on sisällytetty ehdotukseen muutetussa muodossa, jotta tämän velvoitteen luonne kävisi ilmi tarkistuksen 7 yhteydessä mainitulla tavalla. - Tarkistuksessa 69 todetaan, että jäsenvaltioiden on yksilöitävä ne pohjavesimuodostumat, joiden osalta ympäristötavoitteita ei voida saavuttaa aiemman pilaantumisen takia. Tarkistus hyväksytään periaatteessa. Kohdassa ei viitata "tilaan, jossa ihmistoiminnasta aiheutunutta pilaantumista ei ole havaittavissa" olennaisena osana pohjaveden hyvän kemiallisen tilan määritelmää. Komission parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen antamaa muutettua ehdotusta vastaavasti tällainen viittaus on kuitenkin sisällytetty ehdotukseen muutossuunnan kääntämisen lopullisena tavoitteena. - Tarkistuksessa 86 tarkennetaan, että toimenpiteet voidaan antaa oikeudellisina ja hallinnollisina määräyksiä tai niistä voidaan tehdä sopimuksia. Tämän katsotaan jo sisältyvän toimenpideohjelmien rakenteeseen, mikä käy ilmi liitteessä VII olevista A ja B osasta. 3.4. Komission hylkäämät tarkistukset - Tarkistuksessa 1 todetaan, että vesi on yhteistä omaisuutta eikä kauppatavaraa. Tarkistusta ei hyväksytä, sillä vettä ei käsitellä ehdotuksessa kauppatavarana, vaan sitä suojellaan ympäristö- ja yhteiskuntahyödykkeenä. - Tarkistuksessa 9 todetaan, ettei vaarallisten tai radioaktiivisten aineiden johtamiselle vesistöihin ei ole luonnonoikeutta. Tarkistusta ei hyväksytä, sillä sen tarkoitus on epäselvä eikä ehdotuksessa viitata mihinkään pilaamista koskeviin "oikeuksiin". - Tarkistuksessa 13 lisätään "tehokas" vedenkäyttö "kestävän" rinnalle ja korvataan "vesipiiri" "hydrologisella alueella". Tarkistusta ei hyväksytä, sillä tehokkuuden käsite sisältyy jo kestävään vedenkäyttöön ja määrittelemättömän käsitteen "hydrologinen alue" merkitys on epäselvä. - Tarkistuksessa 19 määritellään "vaaralliset aineet". Tarkistusta ei hyväksytä, koska ehdotuksessa määritellään selkeät perusteet "vaarallisten aineiden" valitsemiseksi eikä määritelmä ole siten enää tarpeellinen. Lisäksi ehdotettu määritelmä poikkeaa tärkeissä yksityiskohdissa vaarallisten aineiden yleisesti hyväksytyistä määritelmistä. - Tarkistuksessa 23 asetetaan etusijalle "kansainvälisten yleissopimusten perusteella syntyneet rakenteet". Tarkistusta ei hyväksytä, koska tämä rajoittaisi jäsenvaltioiden oikeutta määrätä hallinnollisista järjestelyistä ja siten toissijaisuusperiaatteen soveltamista. - Tarkistuksessa 39 pyydetään kustannus-hyötyanalyysin tekemistä direktiivin täytäntöönpanon edellyttämistä investoinneista viiden vuoden kuluttua voimaantulopäivästä. Tarkistusta ei hyväksytä, sillä pyyntö sisältyy jo epäsuorasti vaatimuksiin, jotka koskevat kuusivuotisten hoitosuunnitelmien laatimista. Näihin suunnitelmiin sisältyy taloudellinen analyysi. Lisäksi ajoitus ei ole sopiva, koska hoitosuunnitelmat laaditaan 7-10 vuotta direktiivin voimaantulon jälkeen. - Tarkistuksessa 40 lisätään "hydrogeologiset alueet" "vesipiirien" rinnalle, eikä sitä hyväksytä. Muutoksen tarkoitus on epäselvä, sillä pohjavesi sisältyy jo vesipiirin määritelmään. - Tarkistuksessa 41 edellytetään, että pintavedelle asetetaan sellaiset laatunormit, joiden avulla voidaan varmistaa, että juomaveden tuotannossa käytetään "mahdollisimman kevyttä puhdistuskäsittelyä" juomavettä koskevan yhteisön lainsäädännön vaatimusten täyttämiseksi. Tarkistusta ei hyväksytä, koska tavoitteena olevan "pintaveden hyvän tilan" pitäisi taata, että esikäsittely voidaan yleensä rajoittaa mahdollisimman vähäiseksi. Ehdotetut normit voitaisiin kuitenkin hyväksyä joillekin aineille, kuten nitraateille, jos niitä esiintyy ympäristön kannalta haitallisina pitoisuuksina. Lisäksi vaatimus olisi ongelmallinen sellaisten vesien osalta, joissa vielä näkyy aiemman pilaantumisen vaikutus. Esityksen hengen mukaisesti ehdotukseen on lisätty esikäsittelyn yleistä vähentämistä koskeva viitteellinen tavoite ja ehdotuksia toimenpiteistä, joilla se voidaan saavuttaa. - Tarkistuksessa 61 lyhennetään epärealistisesti jäsenvaltioiden toimien määräaikaa siinä tapauksessa, ettei yhteisön normeja ole vahvistettu. Tarkistusta ei hyväksytä, sillä ehdotettu määräaika on lyhyempi kuin yhteisön lainsäädännön antamiseen tavallisesti kuluva aika. - Tarkistuksessa 64 vanhan lainsäädännön kumoaminen, joka sisältyy ehdotuksen, tehdään ehdolliseksi toimenpiteistä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen. Tarkistusta ei hyväksytä, sillä vaatimusten noudattamista seurataan, mutta säädösten kumoamiselle ei ole oikeudellisesti mahdollista asettaa tällaisia ehtoja. - Tarkistuksessa 77 lisätään liitteessä VIII olevan aineluettelon kohtaan "suspendoituneet aineet" tarkennus "jotka vaikuttavat vettä pilaavasti". Lisäys on tarpeeton ja voi aiheuttaa sekaannusta, sillä liitteessä VIII luetellaan vain aineita ja aineryhmiä, joita voidaan valvoa, jos niiden päästöillä on kielteinen vaikutus veden tilaan. - Tarkistuksessa 87 esitetään vedenoton ympäristövaikutusten arviointia; veden kysynnän hallintaa; lauseketta, joka antaa toimivaltaisille paikallisille viranomaisille valtuudet kohdentaa vedenkäyttöä uudelleen siirtämällä sitä muista käyttötarkoituksista juomavedeksi; sekä pohjavettä johtavien kerrosten keinotekoista täyttämistä koskevaa ennakkolupaa. Tarkistusta ei hyväksytä, koska vaatimukset eivät ole yhteensopivia äskettäin uudistetun ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin kanssa, ehdotuksen oikeusperusta ei mahdollista vesivarojen määrällistä hallintaa, hallinnollisten päätösten tekeminen kuuluu jäsenvaltioille ja keinotekoisen täyttämisen ennakkolupaa edellytetään jo ehdotuksessa. - Tarkistuksessa 91 esitetään raaka-aineiden erottamisen vapauttamista ennakkoluvista. Tarkistusta ei hyväksytä, sillä raaka-aineiden erottamiseen on sovellettava samaa valvontaa kuin muuhunkin toimintaan, jolla voi olla kielteinen vaikutus veden tilaan. - Tarkistuksessa 92 määritellään pohjaveden hyvä kemiallinen tila viittaamalla juomavesidirektiivin normeihin. Tarkistusta ei hyväksytä, koska kyseisten normien tarkoituksena on ihmisten terveyden suojelu ja niitä sovelletaan vesijohtoveteen eikä "raakaveteen". Niiden soveltaminen pohjaveteen luonnossa ei ole suotavaa, sillä se voisi joissain tapauksissa johtaa "raja-arvojen hyödyntämiseen loppuun asti" ja joissain tapauksissa vaatimukset olisivat liian tiukkoja. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA Ehdotusta: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI yhteisön vesipolitiikan puitteista [KOM(97)49 lopullinen, KOM(97)614 lopullinen, KOM(98)76 lopullinen ja KOM(99)271 lopullinen] EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C 184, 17.6.1997, s. 20; EYVL C 16, 20.1.1998, s. 14; ja EYVL C 108, 7.4.1998, s. 94. ottavat huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] Euroopan parlamentin 11 päivänä helmikuuta 1999 antama lausunto (EYVL C 150, 28.5.1999, s. 419), neuvoston 22 päivänä marraskuuta 1999 vahvistama yhteinen kanta ja Euroopan parlamentin 16 päivänä helmikuuta 2000 tekemä päätös (ei vielä julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä). ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [3], [3] EYVL C 355, 21.11.1997, s. 83. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [4], [4] EYVL C 180, 11.6.1998, s. 38. sekä katsovat seuraavaa: (1) Frankfurtissa 1988 järjestetyn yhteisön vesipolitiikkaa käsitelleen ministeritason seminaarin päätelmissä korostetaan sellaisen yhteisön lainsäädännön tarvetta, joka kattaa ekologisen laadun. Neuvosto pyysi 28 päivänä kesäkuuta 1988 antamassaan päätöslauselmassa [5] komissiota tekemään ehdotuksia yhteisön alueen pintavesien ekologisen laadun parantamiseksi. [5] EYVL C 209, 9.8.1988, s. 3. (2) Vuonna 1991 Haagissa järjestetyn, pohjavesiä käsitelleen ministeritason seminaarin julistuksessa tunnustetaan, että tarvitaan toimia makean veden laadun ja määrän pitkäaikaisen huonontumisen välttämiseksi ja edellytetään, että vuoteen 2000 mennessä pannaan täytäntöön toimintaohjelma, jonka tavoitteena on makean veden varojen kestävä hoito ja suojelu. Neuvosto kehotti 25 päivänä helmikuuta 1992 [6] ja 20 päivänä helmikuuta 1995 [7] antamissaan päätöslauselmissa laatimaan pohjavesiä koskevan toimintaohjelman ja muuttamaan pohjaveden suojelemisesta tiettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamalta pilaantumiselta 17 päivänä joulukuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 80/68/ETY [8] osana yleistä makean veden suojelua koskevaa politiikkaa. [6] EYVL C 59, 6.3.1992, s. 2. [7] EYVL C 49, 28.2.1995, s. 1. [8] EYVL L 20, 26.1.1980, s. 43, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/692/ETY (EYVL L 377, 31.12.1991, s. 48). (3) Jatkuvasti lisääntyvästä tarpeesta saada eri tarkoituksiin riittävästi hyvälaatuista vettä aiheutuu yhteisön vesiin kohdistuvia kasvavia paineita. Euroopan ympäristökeskus esitteli 10 päivänä marraskuuta 1995 antamassaan kertomuksessa "Ympäristön tila Euroopan unionissa - 1995" ajantasaisen ympäristöntilaraportin, jossa vahvistetaan toiminnan tarve yhteisön vesien laadun ja määrän suojelemiseksi. (4) Neuvoston 18 päivänä joulukuuta 1995 antamissa päätelmissä edellytetään muun muassa uuden puitedirektiivin laatimista kestävän vesipolitiikan perusperiaatteiden luomiseksi Euroopan unionissa sekä kehotetaan komissiota tekemään ehdotus. (5) Komissio antoi 21 päivänä helmikuuta 1996 Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan yhteisön vesipolitiikkaa koskevan tiedonannon, jossa esitetään yhteisön vesipolitiikan periaatteet. (6) Komissio antoi 9 päivänä syyskuuta 1996 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi pohjaveden yhdennettyä suojelua ja hoitoa koskevasta toimintasuunnitelmasta [9]. Komission ehdotuksessa kiinnitetään huomiota tarpeeseen ottaa käyttöön menettelyjä makean veden oton sääntelemiseksi ja makean veden laadun ja määrän seuraamiseksi. [9] EYVL L 355, 25.11.1996, s. 1. (7) Komissio antoi 29 päivänä toukokuuta 1995 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kosteikkojen viisasta käyttöä ja säilyttämistä koskevan tiedonannon, jossa tunnustetaan näiden tärkeä tehtävä vesivarojen suojelussa. (8) On luotava yhtenäinen yhteisön vesipolitiikka. (9) Neuvosto kehotti 25 päivänä kesäkuuta 1996, alueiden komitea 19 päivänä syyskuuta 1996, talous- ja sosiaalikomitea 26 päivänä syyskuuta 1996 ja Euroopan parlamentti 23 päivänä lokakuuta 1996 komissiota tekemään ehdotuksen neuvoston direktiiviksi Euroopan vesipolitiikan puitteista. (10) Perustamissopimuksen 174 artiklan mukaisesti yhteisön ympäristöpolitiikan on määrä edistää ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista sekä luonnonvarojen harkittuaja järkevää käyttöä,ja senonmäärä perustua ennaltavarautumisen periaatteeseen sekä periaatteisiin, joiden mukaan olisi ryhdyttävä ennaltaehkäiseviin toimiin, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava. (11) Perustamissopimuksen 174 artiklan mukaisesti yhteisö ottaa ympäristöpolitiikkaansa valmistellessaan huomioon käytettävissä olevat tieteelliset ja tekniset tiedot, yhteisön eri alueiden ympäristöolosuhteet, yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kokonaisuutena ja yhteisön eri alueiden tasapainoisen kehityksen sekä toimien toteuttamisesta tai toteuttamatta jättämisestä mahdollisesti aiheutuvat hyödyt ja kustannukset. (12) Yhteisön erilaiset olot ja tarpeet edellyttävät yksityiskohdiltaan erilaisia ratkaisuja; erilaisuus olisi otettava huomioon suunniteltaessa ja toteutettaessa toimenpiteitä vesistöalueen puitteissa vesien suojelun ja kestävän käytön turvaamiseksi. Päätökset olisi tehtävä mahdollisimman lähellä niitä paikkoja, joissa veteen kohdistuu vaikutuksia tai sitä käytetään. Jäsenvaltioiden vastuulla olevat toimet olisi asetettava etusijalle laatimalla alueellisiin ja paikallisiin oloihin soveltuvia toimenpideohjelmia. (13) Tämän direktiivin onnistuneen täytäntöönpanon edellytyksinä ovat tiivis yhteistyö ja yhtenäinen toiminta yhteisön, jäsenvaltioiden ja paikallisella tasolla sekä kansalaisille ja vedenkäyttäjille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa. (14) Vesihuolto on Euroopan yleishyödyllisiä palveluja koskevan komission tiedonannon [10] mukaan yleishyödyllinen palvelu. [10] EYVL C 281, 26.9.1996, s. 3. (15) On tarpeen yhdentää vesien suojelua ja kestävää hoitoa edelleen muihin yhteisön politiikkoihin kuten energiapolitiikkaan, liikennepolitiikkaan, maatalouspolitiikkaan, kalastuspolitiikkaan, aluepolitiikkaan ja matkailupolitiikkaan. Tällä direktiivillä olisi luotava pohja jatkuvalle vuoropuhelulle ja strategioiden kehittämiselle eri politiikkojen yhdentämiseksi edelleen. Tällä direktiivillä voidaan myötävaikuttaa merkittävästi myös muuhun jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön kuten Euroopan aluekehityssuunnitelmaan (ESDP). (15a) Tehokkaassa ja johdonmukaisessa vesipolitiikassa on otettava huomioon rannikoiden ja estuaarien läheisyydessä sekä merenlahdissa ja suhteellisen suljetuilla merialueilla sijaitsevien vesiekosysteemien haavoittuvuus, koska niihin virtaavan sisämaan veden laadulla on huomattava vaikutus näiden vesiekosysteemien tasapainoon. Vesistöalueiden veden tilan suojelusta saadaan taloudellista hyötyä, sillä se edistää kalakantojen suojelua, rannikkovesien kalakannat mukaan lukien. (16) Yhteisön vesipolitiikka edellyttää avoimia, tehokkaita ja yhdenmukaisia lainsäädännöllisiä puitteita. Yhteisön olisi luotava yhteiset periaatteet ja yleispuitteet toiminnalle. Tällä direktiivillä olisi luotava nämä puitteet sekä koordinoitava, yhdennettävä ja pitkällä aikavälillä kehitettävä edelleen vesien suojelun ja kestävän käytön yleisperiaatteita ja -rakenteita yhteisössä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. (17) Tällä direktiivillä pyritään yhteisön vesiympäristön säilyttämiseen ja parantamiseen; tämä tavoite kohdistuu lähinnä veden laatuun. Määrän ennakkovalvonta on veden hyvän laadun turvaamisen osatekijä, ja sen vuoksi olisi säädettävä myös määrää koskevista toimenpiteistä veden hyvän laadun turvaamiseksi. (18) Pohjavesimuodostuman määrällinen tila voi vaikuttaa kyseiseen muodostumaan yhteydessä olevien pintavesien ja maaekosysteemien ekologiseen laatuun. (19) Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat sopimuspuolia useissa kansainvälisissä sopimuksissa, jotka sisältävät merkittäviä velvoitteita merivesien suojelemiseksi pilaantumiselta, erityisesti Helsingissä 9 päivänä huhtikuuta 1992 allekirjoitettu Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus, jonka neuvosto on hyväksynyt päätöksellä 94/157/EY [11], Pariisissa 22 päivänä syyskuuta 1992 allekirjoitettu Koillis-Atlantin meriympäristön suojelua koskeva yleissopimus, jonka neuvosto on hyväksynyt päätöksellä 98/249/EY [12], sekä Barcelonassa 16 päivänä helmikuuta 1976 allekirjoitettu Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskeva yleissopimus, jonka neuvosto on hyväksynyt päätöksellä 77/585/ETY [13], ja siihen liittyvä Ateenassa 17 päivänä toukokuuta 1980 allekirjoitettu Välimeren suojelemista maalta peräisin olevalta pilaantumiselta koskeva pöytäkirja, jonka neuvosto on hyväksynyt päätöksellä 83/101/ETY [14]. Tämän direktiivin on määrä edistää osaltaan sitä, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot kykenevät täyttämään nämä velvoitteet. [11] EYVL L 73, 16.3.1994, s. 19. [12] EYVL L 104, 3.4.1998, s. 1. [13] EYVL L 240, 19.9.1977, s. 1. [14] EYVL L 67, 12.3.1983, s. 1. (20) Vesiympäristön parannettu suojelu edellyttää, että vähennetään asteittain vaarallisten aineiden päästöjä sekä estetään kyseisten aineiden vuodoista johtuvat päästöt ja niiden satunnaispäästöistä johtuva pilaantuminen. Aineet priorisoidaan niiden vesiympäristöön kohdistuvan tai sen kautta välittyvän riskin perusteella OSPAR-yleissopimuksen sopimuspuolten Sintrassa vuonna 1998 antaman julkilausuman mukaisesti. Tämä edistää päästöjen ja vuotojen lopettamista vuoteen 2020 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamista sekä lopullisena tavoitteena merellisessä ympäristössä olevien kertymien saattamista lähelle tausta-arvoja luonnossa esiintyvien aineiden osalta ja lähelle nollatasoa synteettisten aineiden osalta. Neuvoston ja Euroopan parlamentin on komission ehdotuksesta päätettävä toiminnan kohteena ensisijaisesti olevista aineista. Neuvoston ja Euroopan parlamentin on komission ehdotuksesta hyväksyttävä toimenpiteitä kyseisten aineiden päästöjen vähentämiseksi asteittain ottaen huomioon kaikki lähteet. (21) Tarvitaan yhteisiä periaatteita, jotta jäsenvalt ioiden pyrkimykset yhteisön alueen vesien määrän ja laadun suojelun parantamiseksi voidaan sovittaa yhteen ja jotta voidaan edistää kestävää vedenkäyttöä, torjua useiden valtioiden alueella vaikuttavia veteen liittyviä ongelmia, suojella vesiekosysteemejä sekä niihin suoraan yhteydessä olevia maaekosysteemejä ja kosteikkoja sekä turvata ja kehittää yhteisön vesien käyttömahdollisuuksia. (22) Olisi vahvistettava yhteiset määritelmät, jotka koskevat veden laatua ja, jos se on tarpeen ympäristönsuojelun kannalta, määrää. Olisi asetettava ympäristötavoitteita, jotta voidaan taata pinta- ja pohjavesien hyvän tilan toteutuminen koko yhteisössä ja estää vesien tilan heikkeneminen yhteisön tasolla. (23) Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä saavuttamaan vähintään hyvä vesien tila suunnittelemalla ja panemalla täytäntöön yhdennettyjen toimenpideohjelmien avulla tarpeelliset toimenpiteet ottaen huomioon nykyiset yhteisön vaatimukset. Vesien hyvä tila olisi säilytettävä siellä missä se jo vallitsee. Pohjavesien osalta olisi hyvän tilan vaatimisen lisäksi havaittava kaikki merkitykselliset ja pysyvät nousevat muutossuunnat pilaavien aineiden pitoisuuksissa ja ne pitäisi kääntää laskeviksi. (24) Pinta- ja pohjavedet ovat periaatteessa uusiutuvia luonnonvaroja. Erityisesti pohjaveden hyvän tilan turvaaminen edellyttää varhaisessa vaiheessa tapahtuvaa toimintaa ja suojelutoimien jatkuvaa pitkän ajan suunnittelua, koska pohjavesi muodostuu ja uusiutuu hitaasti. Tilan parantumiseen tarvittavan ajan pituus olisi otettava huomioon suunniteltaessa toimenpiteitä pohjavesien hyvän tilan saavuttamiseksi sekä pilaavien aineiden pitoisuuksissa havaittujen merkityksellisten ja pysyvien nousevien muutossuuntien kääntämiseksi laskeviksi. (25) Pyrkiessään saavuttamaan tässä direktiivissä asetetut tavoitteet ja laatiessaan sitä varten toimenpideohjelmia jäsenvaltiot voivat toteuttaa ne vaiheittain täytäntöönpanokustannusten jakamiseksi pitemmälle ajalle. (26) Tämän direktiivin täysimääräisen ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi määräaikojen pidentämisen olisi perustuttava asianmukaisiin, selviin ja avoimiin näkökohtiin, ja jäsenvaltioiden on vesipiirin hoitosuunnitelmassa osoitettava, että pidentäminen on perusteltua. (27) Jos vesimuodostuma on niin ihmistoiminnan muuttama tai sen luonnonolot ovat sellaiset, että hyvän tilan saavuttaminen on mahdotonta tai kohtuuttoman kallista, voidaan asettaa vähemmän vaativia ympäristötavoitteita asianmukaisten, selvien ja avoimien perusteiden mukaisesti, ja kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet olisi toteutettava vesien tilan edelleen huononemisen ehkäisemiseksi. (28) Saattaa olla perusteltua poiketa tilapäisesti tietyin edellytyksin vesien tilan edelleen huononemisen ehkäisemistä tai hyvän tilan saavuttamista koskevista vaatimuksista, jos epäonnistuminen johtuu ennalta arvaamattomista tai poikkeuksellisista luonnonoloista tai ylivoimaisista esteistä, erityisesti epätavallisen voimakkaiden tulvien ja epätavallisen pitkän kuivuuden aikana, tai jos pintavesimuodostuman fyysisiä ominaisuuksia tai pohjavesimuodostumien pohjaveden korkeutta on muutettava erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi, edellyttäen että kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet vesimuodostuman tilaan kohdistuvan haittavaikutuksen vähentämiseksi on toteutettu. (29) Olisi pyrittävä kaikkien vesistöalueiden vesien hyvään tilaan sovittamalla yhteen samoihin ekologisiin, ja hydrologisiin ja hydrogeologisiin järjestelmiin kuuluvia pinta- ja pohjavesiä koskevat toimenpiteet. (30) Ympäristönsuojelun vuoksi on tarpeen, että aiempaa enemmän yhdennetään pinta- ja pohjavesien laatua ja määrää koskevia näkökohtia ottaen huomioon luonnolliset virtausolot osana hydrologista kiertoa. (31) Tämän direktiivin mukaisten ympäristötavoitteiden saavuttamista koskevat vaatimukset ja erityisesti kaikki toimenpideohjelmat olisi koordinoitava koko vesipiirin osalta niillä vesistöalueilla, joilla vedenkäytöllä voi olla maasta toiseen ulottuvia vaikutuksia. Yhteisön rajojen ulkopuolelle ulottuvien vesistöalueiden osalta jäsenvaltioiden olisi pyrittävä asianmukaiseen yhteistyöhön kyseisten yhteisön ulkopuolisten valtioiden kanssa. Tämä direktiivi edistää osaltaan kansainvälisten vesiensuojelu- ja vesienhoitosopimuksien yhteisölle aiheuttaminen velvoitteiden täytäntöönpanoa, erityisesti neuvoston päätöksellä 95/308/EY [15] hyväksytyn valtioiden rajat ylittävien jokien ja useamman kuin yhden valtion alueelle ulottuvien järvien suojelua ja käyttöä koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen ja sen soveltamisesta myöhemmin tehtyjen tai tehtävien sopimusten täytäntöönpanoa. [15] EYVL L 186, 5.8.1995, s. 42. (32) On tarpeen ryhtyä analysoimaan vesistöalueen ominaispiirteitä ja ihmistoiminnan vaikutuksia samoin kuin laatimaan taloudellista analyysia veden käytöstä. Jäsenvaltioiden olisi seurattava veden tilan muutoksia järjestelmällisesti ja vertailukelpoisella tavalla koko yhteisön alueella. Kyseiset tiedot ovat tarpeen, jotta jäsenvaltioilla olisi vankka perusta kehittää toimenpideohjelmia tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. (33) Veden tilan suojelu edistää osaltaan väestön juomaveden saannin turvaamista. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi nimettävä juomavedenottoon käytettävät vedet, toteutettava asianmukaiset ennaltaehkäisevät toimenpiteet juomaveden tuotannossa tarvittavan puhdistuksen ja esikäsittelyn vähentämiseksi ja huolehdittava siitä, että juomaveden laadusta 15 päivänä heinäkuuta 1980 annettua neuvoston direktiiviä 80/778/ETY tai neuvoston direktiiviä 98/83/EY [16] noudatetaan. [16] EYVL L 229, 30.8.1980, s. 11 ja EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32. (34) Jäsenvaltioiden käyttämät taloudelliset ohjauskeinot ja vesimaksut soveltuvat osaksi toimenpideohjelmaa, jotta vesipalveluista perittävät maksut kannustaisivat vesivarojen järkiperäiseen käyttöön direktiivin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi. Kaikkien vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamisen periaate, vesiympäristölle aiheutettuun vahinkoon tai haittavaikutukseen liittyvät ympäristö- ja luonnonvarakustannukset mukaan lukien, olisi otettava huomioon saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti talouden eri sektoreilla siten, että kustannukset on jaettu vähintään kotitalouksien, teollisuuden ja maatalouden käyttäjien kesken. Tätä varten tarvitaan vesipalvelujen taloudellista analyysiä, joka perustuu vesipiirin alueen vedenhankintaa ja -tarvetta koskeviin pitkän ajan ennusteisiin. (35) On tarpeen ehkäistä tai vähentää ympäristövahinkojen aiheuttamaa vesien pilaantumista. Toimenpideohjelmaan olisi sisällytettävä toimenpiteet, joilla tähän pyritään. (36) Pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen osalta yhteisön vesipolitiikan pitäisi perustua pilaantumisen ehkäisemiseen lähteellä käyttäen yhdistettyä lähestymistapaa, jossa asetetaan päästöjen raja-arvoja ja ympäristönlaatunormeja. (37) Veden määrän kannalta olisi säädettävä vedenoton, vedensiirron ja patoamisen ennakkovalvonnan yleisperiaatteet, jotta turvataan kohteena olevien vesien ympäristönäkökohdiltaan kestävä käyttö. (38) Vähimmäisvaatimuksiksi olisi yhteisön lainsäädännössä asetettava tiettyjä pilaavien aineiden ryhmiä koskevia yhteisiä ympäristön laatunormeja ja päästöjen raja-arvoja. Näiden normien käyttöönotto yhteisössä pitäisi turvata säännöksin. (39) Erilaisten vaarallisten aineiden päästöistä aiheutuvaa pilaantumista on torjuttava. Neuvoston olisi päätettävä komission ehdotuksesta, mihin aineisiin toiminta pitää kohdistaa ensisijaisesti ja mitä erityistoimenpiteitä pitää toteuttaa näiden aineiden aiheuttaman vesien pilaantumisen ehkäisemiseksi ottaen huomioon kaikki merkittävät lähteet sekä määritellen kustannustehokas ja tasasuhteinen sääntelyjärjestelmä. (40) Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla ehkäistään prioriteettiaineiden aiheuttama pintavesien pilaantuminen ja joilla vähennetään vaiheittain muiden aineiden aiheuttamaa pilaantumista, joka muuten estäisi jäsenvaltioita saavuttamasta pintavesimuodostumia koskevia tavoitteita. (40a) Yhteisön toimenpiteet, joilla pyritään Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti suojelemaan ihmisten terveyttä ihmistoiminnasta aiheutuvan ionisoivan säteilyn haitallisilta vaikutuksilta, tarjoavat jonkin verran suojaa myös ympäristölle. Tarvitaan kuitenkin lisätoimenpiteitä ympäristön täydelliseksi suojelemiseksi tämän direktiivin yleisten tavoitteiden mukaisesti. (41) Sen varmistamiseksi, että kansalaiset ja vedenkäyttäjät voivat osallistua vesipiirin hoitosuunnitelman laatimiseen ja saattamiseen ajan tasalle, on tarpeen antaa asianmukaisia tietoja suunnitelluista toimenpiteistä ja tiedottaa niiden toteuttamisen edistymisestä, jotta kansalaiset voivat osallistua valmisteluun ennen kuin lopulliset päätökset toimenpiteistä tehdään. (42) Tällä direktiivillä olisi luotava menettelyt sellaisten veden tilan parantamisen esteiden varalta, jotka jäävät yhteisön vesilainsäädännön soveltamisalueen ulkopuolelle, tarkoituksena kehittää sopivia yhteisön strategioita tällaisten esteiden voittamiseksi. (43) Komission olisi esitettävä vuosittain ajantasainen suunnitelma vesiä koskevista aloitteista, joita se aikoo ehdottaa. (44) Yhtenäisen lähestymistavan varmistamiseksi yhteisössä tähän direktiiviin pitäisi liittää teknisiä eritelmiä. Vesien tilan arviointiperusteet ovat merkittävä edistysaskel. Tiettyjen teknisten osien mukauttamisessa tekniikan kehitykseen sekä seuranta-, näytteenotto- ja analyysimenetelmien yhtenäistämisessä olisi noudatettava komiteamenettelyä. Edistääkseen vesipiirien ominaispiirteiden ja veden tilan arviointiperusteiden syvällistä ymmärtämistä ja yhtenäistä soveltamista komissio voi hyväksyä suuntaviivoja perusteiden soveltamista varten. (44a) Koska tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 2 artiklassa tarkoitettuja laajakantoisia toimenpiteitä, ne on vahvistettava kyseisen päätöksen 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä noudattaen. (45) Tämän direktiivin soveltamisella on määrä saavuttaa vähintään tietyissä aiemmissa säädöksissä vaadittua vastaava vesiensuojelun taso, minkä vuoksi aiemmat säädökset olisi kumottava, kun asianomaiset tämän direktiivin säännökset on pantu täysimääräisesti täytäntöön. (46) Tämän direktiivin säännöksillä korvataan ne vaarallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjunnan puitteet, joista on säädetty tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamaa pilaantumista koskevassa neuvoston direktiivissä 76/464/ETY [17].Kyseinen direktiivi on näin ollen kumottava,kuntämän direktiivin säännökset on pantu täytäntöön täysimääräisesti. [17] EYVL L 129, 18.5.1976, s. 23, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/692/ETY (EYVL L 377, 31.12.1991, s. 48). (47) Vesien suojelua koskevan voimassa olevan ympäristölainsäädännön täysimääräinen täytäntöönpano ja voimaansaattaminen on varmistettava. On tarpeen varmistaa tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevien säännösten asianmukainen soveltaminen koko yhteisön alueella jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädettyjen asianmukaisten seuraamusten avulla. Kyseisten seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja vakuuttavia, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tarkoitus Tämän direktiivin tarkoituksena on luoda sisämaan pintavesien, jokisuiden vaihettumisalueiden sekä rannikko- ja pohjavesien suojelua varten puitteet, joilla a) estetään vesiekosysteemien sekä vedentarpeen kannalta vesiekosysteemeistä suoraan riippuvaisten maaekosysteemien ja kosteikkojen edelleen huononeminen sekä suojellaan ja parannetaan niiden tilaa, b) edistetään kestävää, käytettävissä olevien vesivarojen pitkän ajan suojeluun perustuvaa vedenkäyttöä, c) pyritään vesiympäristön parempaan suojeluun ja parantamiseen toteuttamalla erityistoimenpiteitä vaarallisten aineiden päästöjen ja vuotojen asteittaiseksi vähentämiseksi suurinta huolta aiheuttavien aineiden priorisoinnin perusteella, ja d) myötävaikutetaan tulvien ja kuivuuden vaikutusten lieventämiseen, ja joiden avulla osaltaan - turvataan hyvänlaatuisen pinta- ja pohjaveden riittävä saanti kestävää, tasapainoista ja oikeudenmukaista veden käyttöä varten, - suojellaan alue- ja merivesiä, - edistetään asiaan liittyvien kansainvälisten sopimusten tavoitteiden saavuttamista, mukaan luettuina sopimukset, joilla estetään ja vähennetään meriympäristön pilaantumista, ja - edistetään vaarallisten aineiden päästöjen ja vuotojen lopettamista vuoteen 2020 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamista sekä lopullisena tavoitteena merellisessä ympäristössä olevien kertymien saattamista lähelle tausta-arvoja luonnossa esiintyvien aineiden osalta ja lähelle nollatasoa synteettisten aineiden osalta. 2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä 1) 'Pintavedellä' tarkoitetaan sisämaan vesiä pohjavesiä lukuun ottamatta sekä jokisuiden vaihettumisalueita ja rannikkovesiä, kuitenkin niin, että kemiallisen tilan osalta käsitteeseen sisältyvät myös aluevedet. 2) 'Pohjavedellä' tarkoitetaan kaikkia niitä vesiä, jotka ovat maan pinnan alla kyllästyneessä vyöhykkeessä ja suorassa yhteydessä kallio- tai maaperään. 3) 'Sisämaan vedellä' tarkoitetaan kaikkea maanpinnalla altaassa olevaa tai virtaavaa vettä ja kaikkea pohjavettä, joka on aluevesien määrittelyyn käytetyn perusviivan sisämaan puolella. 4) 'Joella' tarkoitetaan virtaavaa sisämaan vesimuodostumaa, joka suurimmalta osin virtaa maan pinnalla, mutta joka voi osan matkaa virrata maan alla. 5) 'Järvellä' tarkoitetaan altaassa olevaa sisämaan pintavesimuodostumaa. 6) 'Jokisuiden vaihettumisalueilla' tarkoitetaan pintavesimuodostumia, jotka jokisuiden lähistöllä ovat osittain suolaisia johtuen niiden läheisyydestä rannikkovesiin, mutta joihin merkittävästi vaikuttavat suolattoman veden virtaukset. 7) 'Rannikkovesillä' tarkoitetaan sellaisen viivan maanpuoleisia pintavesiä, jonka jokainen piste on yhden meripeninkulman etäisyydellä meren puolella lähimmästä sen perusviivan pisteestä, josta aluevesien leveys mitataan, ja jotka joissakin kohdissa rajoittuvat jokisuun vaihettumisalueen ulkorajaan. 8) 'Keinotekoisella vesimuodostumalla' tarkoitetaan ihmisen rakentamaa pintavesimuodostumaa. 9) 'Voimakkaasti muutetulla vesimuodostumalla' tarkoitetaan pintavesimuodostumaa, jota ihmisen toiminta on merkittävästi muuttanut fyysisesti, kuten jäsenvaltio on määritellyt liitteen II vaatimusten mukaisesti. 10) 'Pintavesimuodostumalla' tarkoitetaan pintavesien erillistä ja merkittävää osaa, kuten järveä, tekoallasta, puroa, jokea tai kanavaa, puron, joen tai kanavan osaa, jokisuun vaihettumisaluetta tai rannikkovesien osaa. 11) 'Akviferilla' tarkoitetaan riittävän huokoista ja läpäisevää maa- tai kallioperämuodostumaa tai kerrosta, joka mahdollistaa joko merkittävän pohjaveden virtauksen tai merkittävän pohjavedenoton. 12) 'Pohjavesimuodostumalla' tarkoitetaan yhtenäisenä vesimassana akviferiin tai akvifereihin varastoitunutta pohjavettä. 13) 'Vesistöalueella' tarkoitetaan aluetta, josta kaikki pintavalunta virtaa purojen, jokien ja mahdollisesti järvien kautta mereen yksittäisen jokisuun, joen suualueen tai suistoalueen kautta. 14) 'Vesistöalueen osalla' tarkoitetaan aluetta, josta kaikki pintavalunta virtaa purojen, jokien ja mahdollisesti järvien kautta tiettyyn vesistön kohtaan (yleensä järvi tai jokien yhtymäkohta). 15) 'Vesipiirillä' tarkoitetaan maa- ja merialuetta, joka koostuu yhdestä tai useasta läheisestä vesistöalueesta yhdessä niihin yhteydessä olevien pohjavesien ja rannikkovesien kanssa ja joka on määritelty 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti perusyksiköksi vesistöalueiden hoitoa varten. 16) 'Toimivaltaisella viranomaisella' tarkoitetaan 3 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisesti nimettyä viranomaista tai nimettyjä viranomaisia. 17) 'Pintaveden tilalla' tarkoitetaan pintavesimuodostuman tilan yleisilmausta, joka on määritelty pintavesien ekologisen ja kemiallisen tilan perusteella sen mukaan kumpi näistä on huonompi. 18) 'Pintaveden hyvällä tilalla' tarkoitetaan pintavesimuodostuman tilaa silloin, kun sen ekologinen ja kemiallinen tila ovat vähintään hyviä. 19) 'Pohjaveden tilalla' tarkoitetaan pohjavesimuodostuman tilan yleisilmausta, joka on määritelty pohjavesimuodostuman määrällisen ja kemiallisen tilan perusteella sen mukaan kumpi näistä on huonompi. 20) 'Pohjaveden hyvällä tilalla' tarkoitetaan pohjavesimuodostuman tilaa silloin, kun sen määrällinen ja kemiallinen tila ovat vähintään hyviä. 21) 'Ekologisella tilalla' tarkoitetaan pintavesiekosysteemien rakenteen ja toiminnan kuvaamista liitteen V mukaisesti luokiteltuna. 22) 'Hyvällä ekologisella tilalla' tarkoitetaan liitteen V mukaisesti sellaiseksi luokiteltua pintavesimuodostuman ekologista tilaa. 23) 'Hyvällä ekologisella potentiaalilla' tarkoitetaan liitteen V mukaisesti sellaiseksi luokiteltua voimakkaasti muutetun tai keinotekoisen vesimuodostuman tilaa. 24) 'Pintaveden hyvällä kemiallisella tilalla' tarkoitetaan sellaista pintavesimuodostuman kemiallista tilaa, jossa pilaavien aineiden pitoisuudet eivät ylitä liitteessä IX eivätkä 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja eivätkä yhteisön muun lainsäädännön mukaisia ympäristönlaatunormeja. Pintaveden hyvä kemiallinen tila on myös kemiallinen tila, jota edellytetään 4 artiklan 1 kohdan e ja f alakohdassa säädettyjen pintavesiä koskevien ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi. 25) 'Pohjaveden hyvällä kemiallisella tilalla' tarkoitetaan pohjavesimuodostuman kemiallista tilaa, joka täyttää kaikki liitteen V taulukossa 2.3.2. esitetyt ehdot. 26) 'Määrällisellä tilalla' ilmaistaan, missä määrin suora ja epäsuora vedenotto vaikuttavat pohjavesimuodostumaan. 27) 'Käytettävissä olevilla pohjavesivaroilla' tarkoitetaan pohjavesimuodostumaan muodostuvan vesimäärän pitkän ajan vuosikeskiarvoja, vähennettynä sillä vuotuisella virtaamalla, joka tarvitaan, jotta pohjavesiin yhteydessä olevien pintavesien 4 artiklan mukaiset ekologiset laatutavoitteet saavutetaan, ja jotta näiden pintavesien ekologisen tilan merkittävä huononeminen ehkäistään sekä vältetään merkittävät haitat pohjavesiin yhteydessä oleville maaekosysteemeille. 28) 'Hyvällä määrällisellä tilalla' tarkoitetaan liitteen V taulukossa 2.1.2 määriteltyä tilaa. 28a) 'Suoralla päästöllä pohjaveteen' tarkoitetaan liitteen VIII mukaisten aineiden päästämistä pohjaveteen niiden käymättä kallio- tai maaperässä. 29) 'Pilaavalla aineella' tarkoitetaan ainetta, joka voi aiheuttaa ympäristön pilaantumista, erit yisesti liitteessä VIII lueteltuja aineita. 30) 'Pilaantumisella' tarkoitetaan ihmisen toiminnasta suoraan tai välillisesti aiheutuvaa aineiden tai lämmön päästämistä ilmaan, veteen tai maaperään niin, että siitä voi aiheutua haittaa ihmisten terveydelle tai vesiekosysteemien laadulle tai vesiekosysteemeistä suoraan riippuvaisten maaekosysteemien laadulle tai että se vahingoittaa aineellista omaisuutta tai heikentää tai estää ympäristön virkistyskäyttöä tai ympäristön muuta oikeutettua käyttöä. 31) 'Ympäristötavoitteilla' tarkoitetaan 4 artiklassa asetettuja tavoitteita. 32) 'Ympäristönlaatunormilla' tarkoitetaan sellaisia tiettyjen pilaavien aineiden tai keinotekoisten radioaktiivisten aineiden pitoisuuksia vedessä, sedimentissä tai eliöstössä, joita ei saa ylittää ihmisten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi. 32a) 'Yhdistetyllä lähestymistavalla' tarkoitetaan kaikkien pintavesiin kohdistuvien päästöjen rajoittamista 10 artiklassa esitetyn lähestymistavan mukaisesti. 33) 'Ihmisen käyttöön tarkoitetulla vedellä' tarkoitetaan samaa kuin direktiivissä 80/778/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/83/EY. 34) 'Vesipalveluilla' tarkoitetaan a) kaikkia palveluja, jotka koskevat pinta- tai pohjaveden ottoa, patoamista, jakelua ja käsittelyä, b) jätevesien keräämistä, ja jätevesien käsittelyä ja jätevesien johtamista pintavesiin. 35) 'Vedenkäyttöihin' sisältyvät tärkeimmät talouden sektorit kuten kotitaloudet, maatalous ja teollisuus, virkistyskäyttö tai ympäristön muu oikeutettu käyttö ja kaikkia 5 artiklan jaliitteenIII mukaisesti määritellyt muut toiminnot, joilla voi olla merkittävä vaikutus vesien tilaan. Tätä käsitettä sovelletaan 1 artiklaa sovellettaessa sekä 5 artiklan ja liitteessä III olevan b kohdan mukaisiin taloudellisiin analyyseihin. 36) 'Päästöraja-arvoilla' tarkoitetaan erityisillä muuttujilla ilmaistua päästön määrää, pitoisuutta ja/tai tasoa, jota tietyn ajanjakson tai tiettyjen ajanjaksojen kuluessa ei saa ylittää. Päästöraja-arvot voidaan määritellä myös aineryhmittäin tai aineluokittain, erityisesti 16 artiklan mukaisesti määriteltyjen aineiden osalta Aineiden päästöraja-arvoja sovelletaan yleensä kohdassa, jossa päästö johdetaan laitoksesta, jolloin laimentumista ei oteta huomioon raja-arvoja määrättäessä. Epäsuorien päästöjen osalta jätevedenpuhdistamon vaikutus voidaan ottaa huomioon kyseisten laitosten päästöraja-arvoja määrättäessä edellyttäen, että taataan ympäristön suojelun vastaava taso kokonaisuutena eikä tämä lisää ympäristön pilaantumista. 37) 'Päästöjen ennakkovalvonnalla' tarkoitetaan tiettyjä päästöjen rajoittamistoimia, esimerkiksi päästöjen raja-arvojen määrittelemistä, tai päästöjen vaikutuksille, laadulle tai muille ominaisuuksille tai päästöihin vaikuttaville toimintaolosuhteille määriteltyjä rajoja tai ehtoja. Käsitteen 'päästöjen ennakkovalvonta' käyttämistä tässä direktiivissä ei voida miltään osin pitää muiden direktiivien säännösten uudelleentulkintana. 3 artikla Hallinnollisten järjestelyjen yhteensovittaminen vesipiireissä 1. Jäsenvaltioiden on määritettävä kansallisella alueellaan olevat erilliset vesistöalueet ja muodostettava niistä tämän direktiivin soveltamiseksi erillisiä vesipiirejä. Pienet vesistöalueet voidaan tarvittaessa yhdistää suuriin vesistöalueisiin tai läheisiin pieniin vesistöalueisiin yhdeksi vesipiiriksi. Pohjavedet, jotka eivät noudata täysin tietyn vesistöalueen rajoja, yksilöidään ja ne liitetään lähimpään tai soveltuvimpaan vesipiiriin. Rannikkovedet yksilöidään ja ne liitetään lähimpään tai soveltuvimpaan vesipiiriin tai -piireihin. 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän direktiivin säännösten soveltamiseksi kaikissa alueensa vesipiireissä aiheelliset hallinnolliset järjestelyt, mukaan lukien asianmukaisen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen. 3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että vesistöalue, joka ulottuu useamman kuin yhden jäsenvaltion alueelle, liitetään kansainväliseen vesipiiriin. Asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä komissio avustaa tällaisen kansainvälisen vesipiirin perustamista. Kunkin jäsenvaltion on toteutettava omalla alueellaan tämän direktiivin säännösten soveltamiseksi aiheelliset hallinnolliset järjestelyt kaikissa sinne ulottuvissa kansainvälisissä vesipiireissä, mukaan lukien asianmukaisen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen. 4. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että tämän direktiivin vaatimukset 4 artiklassa määritettyjen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti kaikki toimenpideohjelmat sovitetaan yhteen koko vesipiirissä. Kansainvälisten vesipiirien osalta kyseisten jäsenvaltioiden on yhdessä huolehdittava yhteensovittamisesta. Kyseisten jäsenvaltioiden pyynnöstä komissio avustaa toimenpideohjelmien laatimista. 5. Kun vesipiiri ulottuu yhteisön alueen ulkopuolelle asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden on pyrittävä aiheelliseen yhteistyöhön kyseessä olevien unionin ulkopuolisten valtioiden kanssa, jotta tämän direktiivin tavoitteet saavutetaan koko vesipiirissä. Jäsenvaltioiden on huolehdittava tämän direktiivin säännösten soveltamisesta alueillaan. 6. Jäsenvaltiot voivat nimetä olemassa olevan kansallisen tai kansainvälisen toimielimen toimivaltaiseksi viranomaiseksi tätä direktiiviä sovellettaessa. 7. Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltainen viranomainen 23 artiklassa mainittuun päivämäärään mennessä. 8. Jäsenvaltioiden on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa 23 artiklassa mainitusta päivämäärästä komissiolle luettelo toimivaltaisista viranomaisistaan ja niiden kansainvälisten elinten toimivaltaisista viranomaisista, joiden toimintaan ne osallistuvat. Kustakin toimivaltaisesta viranomaisesta on toimitettava liitteessä I vaaditut tiedot. 9. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 8 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin tehdyistä muutoksista kolmen kuukauden kuluessa muutoksen voimaantulosta. 4 artikla Ympäristötavoitteet 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vesipiirien hoitosuunnitelmissa määritellyt toimenpideohjelmat toteutetaan, jotta pohjaveden osalta: a) ehkäistään pohjaveden kemiallisen ja määrällisen tilan huonontumista tämän direktiivin voimaantulopäivästä alkaen ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 5 ja 6 kohtaa, b) suojellaan, parannetaan ja ennallistetaan kaikkia pohjavesimuodostumia ja säilytetään tasapaino vedenoton ja pohjaveden muodostumisen välillä ja vältetään ihmistoiminnasta aiheutuvien pilaavien aineiden kulkeutuminen pohjaveteen ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 11 artiklan 3 kohdan g alakohtaa tavoitteena saavuttaa liitteen V vaatimusten mukainen pohjaveden hyvä tila kaikissa pohjavesimuodostumissa viimeistään 16 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, c) käännetään laskeviksi merkitykselliset ja pysyvät pilaavien aineiden pitoisuuksien nousevat muutossuunnat, jotka johtuvat ihmistoiminnan vaikutuksesta, jotta pilaantumista voidaan asteittain vähentää ja siten edistää sellaisen tilan saavuttamista, jossa ihmistoiminnan aiheuttama pilaantuminen on merkityksetöntä kaikissa pohjavesimuodostumissa, ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 4, 5 ja 6 kohtaa. Jos yhteisön lainsäädännössä on säädetty ympäristönlaatunormeista, muutossuunnan kääntämisen lähtökohdaksi otetaan korkeintaan kyseisten laatunormien puoliväli, pintaveden osalta: d) ehkäistään kaikkien pintavesien tilan huonontumista, mukaan lukien keinotekoiset ja voimakkaasti muutetut vesimuodostumat, tämän direktiivin voimaantulopäivästä alkaen ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 5 ja 6 kohtaa, a) suojellaan, parannetaan ja ennallistetaan kaikkia pintavesiä tavoitteena saavuttaa viimeistään 16 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä kaikissa pintavesimuodostumissa vesien hyvä tila tila liitteessä V vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 1 kohdan f alakohtaa, 3 kohdan mukaisia määräaikojen pidentämisiä sekä 4, 5 ja 6 kohtaa, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan tarkoittamien kansainvälisten sopimusten soveltamista osapuoliin, f) suojellaan ja parannetaan keinotekoisten ja voimakkaasti muutettujen vesimuodostumien tilaa tavoitteena saavuttaa viimeistään 16 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä kaikissa voimakkaasti muutetuissa ja keinotekoisissa vesimuodostumissa hyvä ekologinen potentiaali ja pintaveden hyvä kemiallinen tila liitteessä V vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuus soveltaa 3 kohdan mukaisia määräaikojen pidentämisiä sekä 5 ja 6 kohtaa, g) vähennetään asteittain vaarallisten aineiden päästöjä ja vuotoja kaikkiin pintavesimuodostumiin 10, 11 ja 16 artiklan ja liitteen V säännösten mukaisesti ja edistetään siten vaarallisten aineiden päästöjen ja vuotojen lopettamista koskevan lopullisen tavoitteen saavuttamista, suojelualueiden osalta: h) noudatetaan kaikkia suojelualueisiin liittyviä normeja ja tavoitteita viimeistään 16 vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulopäivästä, jollei siinä yhteisön lainsäädännössä, jonka mukaan kukin suojelualue on perustettu, toisin määrätä, toteuttamalla vaiheittain 11 artiklan mukaiset toimenpiteet 3 kohdan mukaisesti. 2. Jos tiettyyn vesimuodostumaan sovelletaan useampaa kuin yhtä edellä 1 kohdassa olevista tavoitteista, on niistä sovellettava kaikkein tiukinta. 3. Edellä olevan 1 kohdan b, e ja falakohdan mukaisia määräaikoja voidaan pidentää 1 kohdan tavoitteiden vaiheittaiseksi saavuttamiseksi vesimuodostumissa, joiden osalta kaikki seuraavat ehdot täyttyvät: a) jäsenvaltiot toteavat, että näiden vesimuodostumien tilan tarpeellista paranemista ei kokonaisuudessaan voida kohtuullisesti saavuttaa kyseisessä kohdassa säädettyjen määräaikojen puitteissa ainakin yhdestä seuraavista syistä: - vaadittava paranemisen aste voidaan tekniseen toteutettavuuteen liittyvistä syistä saavuttaa vain vaiheittain, ja näiden vaiheiden kesto ylittää määräajan, - paranemisen loppuunsaattaminen määräajan puitteissa olisi suhteettoman kallista, - luonnonolosuhteet eivät mahdollista vesimuodostuman tilan nopeaa paranemista, ja b) kyseessä olevan vesimuodostuman tila ei enää entisestään heikkene, ja c) määräajan pidentäminen ja sen perusteet selvitetään erityisesti 13 artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitelmassa, d) määräajan pidennykset rajoitetaan kahteen seuraavaan vesipiirin hoitosuunnitelman ajantasaistamiseen, paitsi jos luonnonolot ovat sellaiset, että tavoitteita ei voida saavuttaa tänä aikana. e) vesipiirin hoitosuunnitelmassa esitetään yhteenveto 11 artiklassa vaadituista toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen vaaditun vesimuodostumien tilan vaiheittaiseksi saavuttamiseksi pidennetyn määräajan kuluessa, perustelut näiden toimenpiteiden käyttöönoton mahdolliselle viivästymiselle sekä toimenpiteiden todennäköinen toteuttamisaikataulu. Seuraavissa vesipiirin hoitosuunnitelmissa esitetään katsaus kyseisten toimenpiteiden toteuttamisesta sekä yhteenveto mahdollisista lisätoimenpiteistä. 4. Jäsenvaltiot voivat asettaa tietyille pintavesi- ja pohjavesimuodostumille vähemmän vaativia ympäristötavoitteita kuin 1 kohdan b ja e alakohdassa vaaditut, kun vesimuodostuma on niin aiemman ihmistoiminnan muuttama tai sen luonnonolot ovat sellaiset, että näiden tavoitteiden saavuttaminen on mahdotonta tai suhteettoman kallista, ja kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) ympäristötarpeita ja sosiaalisia tarpeita, joita vesimuodostuman vallitsevat ominaispiirteet palvelevat, ei voida tyydyttää muilla, ympäristön kannalta paremmilla käytännön keinoilla, ja b) jäsenvaltiot varmistavat, että - pintavesien tapauksessa aiheutetaan aiemman ihmistoiminnan luonteesta tai aiemmasta pilaantumisesta johtuvat väistämättömät vaikutukset huomioon ottaen mahdollisimman vähäisiä muutoksia ekologiseen tilaan ja kemialliseen tilaan, - pohjavesien tapauksessa aiheutetaan aiemman ihmistoiminnan luonteesta tai aiemmasta pilaantumisesta johtuvat väistämättömät vaikutukset huomioon ottaen mahdollisimman vähäisiä muutoksia pohjaveden tasoon ja kemialliseen tilaan, ja c) kyseessä olevan vesimuodostuman tila ei enää entisestään heikkene, d) vähemmän vaativien ympäristötavoitteiden asettaminen ja sen syyt esitetään erityisesti 13 artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitelmassa ja kyseiset tavoitteet tarkistetaan joka kuudes vuosi. 4a. Jäsenvaltiot voivat nimetä pintavesimuodostuman keinotekoiseksi tai voimakkaasti muutetuksi, kun a) hyvän ekologisen tilan saavuttamiseksi tarvittavien parannusten tekeminen aiheuttaisi merkittäviä haitallisia vaikutuksia, jotka kohdistuisivat i) ympäristöön laajemmin, tai ii) vesiliikenteeseen, satamapalvelut mukaan lukien, tai virkistyskäyttöön, tai iii) toimintoihin, joita varten vettä varastoidaan, esimerkiksi juomaveden hankintaan, energian tuotantoon tai kasteluun, tai iv) säännöstelyyn, tulvasuojeluun tai maankuivatukseen ja muihin vastaaviin tarkoituksiin, tai v) raaka-aineiden louhintaan, b) vesimuodostuman keinotekoisten tai voimakkaasti muutettujen ominaispiirteiden tuomaa hyötyä ei voida saavuttaa muilla, ympäristön kannalta paremmilla käytännön keinoilla, ja c) muutokset ovat sellaisia, että ne mahdollistavat pääsemisen mahdollisimman lähelle parasta toteutettavissa olevaa ekologista jatkumoa, erityisesti ajatellen eläimistön vaellusta ja sopivia kutemis- ja lisääntymisalueita. Tällainen nimeäminen on erityisesti mainittava 13 artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitelmassa ja tarkistettava joka kuudes vuosi. 5. Vesimuodostumien tilan tilapäisen huononemisen, joka johtuu luonnollisesta viiveestä ennallistamisessa tai toimenpiteiden vaikutusten alkamisessa, ennalta arvaamattomista tai poikkeuksellisista luonnonoloista tai ylivoimaisesta esteestä,erityisestiepätavallisen voimakkaista tulvista ja epätavallisen pitkästä kuivuudesta, ei katsota rikkovan tämän direktiivin vaatimuksia, kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet on toteutettu tilan edelleen huononemisen estämiseksi eikä tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamista haitata sellaisissa muissa vesimuodostumissa, joihin edellä mainitut olot eivät vaikuta, b) edellytykset, joiden perusteella tällaisten olojen katsotaan vallitsevan, sekä soveltuvat indikaattorit esitetään vesipiirin hoitosuunnitelmassa, c) toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä tällaisissa poikkeuksellisissa oloissa, sisällytetään toimenpideohjelmaan eivätkä ne estä vesimuodostuman tilan ennallistamista sen jälkeen, kun tilanne on ohi, d) tällaisten olojen vaikutuksia tarkastellaan vuosittain ja edellä oleva 3 kohdan a alakohta huomioon ottaen ryhdytään kaikkiin käytännössä mahdollisiin toimenpiteisiin vesimuodostuman ennallistamiseksi edeltävään tilaan niin pian kuin on käytännössä kohtuullista, ja e) seuraavaan ajantasaistettuun vesipiirin hoitosuunnitelmaan liitetään yhteenveto olosuhteiden vaikutuksista sekä tämän kohdan a ja d alakohdan mukaisista toteutetuista tai toteutettavista toimenpiteistä. 6. Tämän direktiivin rikkomisena ei pidetä, jos pohjaveden hyvää tilaa, pintavesimuodostuman hyvää ekologista tilaa tai, jos siitä on kyse, hyvää ekologista potentiaalia ei saavuteta tai pintavesimuodostuman tai pohjavesimuodostuman tilan huononemista ei voida estää ja tämä johtuu uusista pintavesimuodostuman fyysisiä ominaisuuksia tai pohjavesimuodostumien pohjaveden korkeutta muuttavista toimenpiteistä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: a) muutosten tai korjausten syynä ovat erittäin tärkeät yleiset edut ja/tai uusista muutoksista tai korjauksista ihmisten terveydelle, ihmisten turvallisuuden ylläpitämiselle tai vesimuodostuman paikallisten sijaintialueiden kestävälle kehitykselle aiheutuva hyöty ylittää 4 artiklan 1 kohdassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamisesta ympäristölle ja yhteiskunnalle koituvan hyödyn, ja b) vesimuodostuman muutoksilla tai korjauksilla tavoiteltavaa hyötyä ei voida saavuttaa muilla, ympäristön kannalta paremmilla käytännön keinoilla, ja c) kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet on toteutettu vesimuodostuman tilaan kohdistuvan haittavaikutuksen vähentämiseksi. Uusien muutosten tai korjausten syyt on erityisesti lueteltava ja perusteltava 13 artiklassa edellytetyssä vesipiirin hoitosuunnitelmassa ja kyseiset tavoitteet tarkistetaan joka kuudes vuosi. 7. Jäsenvaltioiden on 3, 4, 5 ja 6 kohtaa soveltaessaan huolehdittava, että soveltaminen ei pysyvästi estä tai vaaranna tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamista muissa saman vesipiirin vesimuodostumissa ja että se on sopusoinnussa yhteisön muun ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon kanssa. 5 artikla Vesipiirin ominaispiirteet, ihmistoiminnan ympäristövaikutuksien tarkastelu ja vedenkäytön taloudellinen analyysi 1. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että kullekin vesipiirille tai sen alueella olevalle kansainvälisen vesipiirin osalle tehdään - maantieteellisten, geologisten, hydrologisten ja ekologisten ominaispiirteiden analysointi, - tarkastelu ihmistoiminnan vaikutuksesta pintavesien ja pohjaveden tilaan ja - vedenkäytön taloudellinen analyysi liitteissä II ja III olevien teknisten eritelmien mukaisesti ja että ne saatetaan valmiiksi viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimantulopäivästä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut analyysit ja tarkastelut on tarkistettava ja tarvittaessa saatettava ajan tasalle viimeistään 13 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi. 6 artikla Suojelualueiden rekisteri 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikista vesipiireihin kuuluvista, yhteisön pintavesiä ja pohjavettä tai vedestä suoraan riippuvaisia elinympäristöjä ja lajeja suojelemaan tarkoitetun lainsäädännön perusteella erityissuojeltaviksi osoitetuista alueista laaditaan rekisteri tai useampia rekistereitä. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että rekisteri on valmis viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä. 2. Rekisterissä tai rekistereissä on oltava kaikki 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti yksilöidyt vesimuodostumat ja liitteessä IV mainittuihin tarkoituksiin perustetut suojelualueet. 3. Kaikkien vesipiirien suojelualuerekisterit on tarkistettava ja pidettävä ajan tasalla. 7 artikla Juomavedenottoon käytettävät vedet 1. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä kaikissa vesipiireissä - kaikki vesimuodostumat, joista otetaan vettä ihmisten käyttöön enemmän kuin keskimäärin 10 m 3 päivässä tai yli viidenkymmenen ihmisen tarpeisiin, ja - vesimuodostumat, jotka on tarkoitus ottaa tällaiseen käyttöön. Jäsenvaltioiden on seurattava liitteen V mukaisesti vesimuodostumia, joista mainitun liitteen mukaisesti otetaan vettä keskimäärin yli 100 m 3 päivässä. 2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikissa 1 kohdan mukaisesti yksilöidyissä vesimuodostumissa saavutetaan 4 artiklan mukaiset tavoitteet ja että ne täyttävät tämän direktiivin vaatimukset sekä pintavesimuodostumien osalta 16 artiklan mukaiset yhteisön ympäristönlaatunormit ja että niistä asianmukaisella vedenkäsittelyllä ja yhteisön lainsäädännön mukaisesti saatava vesi täyttää myös direktiivin 80/778/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/83/EY, vaatimukset. 3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava yksilöityjen vesistön osien riittävästä suojelusta niiden tilan huononemisen välttämiseksi ja juomaveden tuotannossa tarvittavan puhdistuksen ja esikäsittelyn vähentämiseksi. Jäsenvaltiot voivat perustaa suojavyöhykkeitä kyseisiä vesimuodostumia varten. 8 artikla Pintaveden ja pohjaveden tilan sekä suojelualueiden seuranta 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että vesien tilan seuraamiseksi laaditaan ohjelmia yhtenäisen ja monipuolisen kokonaiskuvan saamiseksi vesien tilasta kussakin vesipiirissä: - pintavesien osalta ohjelmiin on kuuluttava määrän ja tason tai virtaaman sekä ekologisen ja kemiallisen tilan seuranta, - pohjavesien osalta ohjelmiin on kuuluttava kemiallisen ja määrällisen tilan seuranta, - suojelualueiden osalta ohjelmia on täydennettävä sen yhteisön lainsäädännön vaatimusten mukaan, jonka nojalla suojelualueet on perustettu. 2. Nämä ohjelmat on käynnistettävä viimeistään seitsemän vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, jollei asianomaisessa lainsäädännössä toisin säädetä. Seurannan on oltava liitteessä V olevien vaatimusten mukaista. 9 artikla Vesimaksut ja vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattaminen 1. Jäsenvaltioiden on vuoteen 2010 mennessä varmistettava, että: - käyttöön otetaan vesipalvelujen maksujärjestelmä, joka kannustaa vesivarojen kestävään käyttöön tämän direktiivin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, - talouden eri sektorit, jaettuna ainakin kotitalouksien, teollisuuden ja maatalouden käyttäjiin, osallistuvat tasapuolisesti kaikkien vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamiseen ottaen huomioon 5 artiklan ja liitteen III mukaisesti tehty taloudellinen analyysi ja saastuttaja maksaa -periaate. Jäsenvaltiot voivat niin tehdessään ottaa huomioon kustannusten kattamisesta aiheutuvat sosiaaliset, ympäristöön kohdistuvat ja taloudelliset vaikutukset samoin kuin kyseisen alueen tai alueiden maantieteelliset ja ilmasto-olot. 2. Jäsenvaltioiden on laadittava aikataulut tämän artiklan säännösten täydelliselle soveltamiselle. Yksityiskohtaiset tiedot näistä aikatauluista on sisällytettävä 13 artiklassa edellytettyihin vesipiirin hoitosuunnitelmiin. 3. Jäsenvaltioiden on selostettava vesipiirin hoitosuunnitelmissa sellaisen maksujärjestelmän toteuttamista, joka kannustaa tämän direktiivin ympäristötavoitteiden saavuttamiseen, sekä talouden eri sektorien osallistumista kaikkien vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamiseen. 10 artikla Piste- ja hajakuormitusta koskeva yhdistetty lähestymistapa 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikkia pintavesiin kohdistuvia päästöjä valvotaan ennakolta tässä artiklassa esitetyn yhdistetyn lähestymistavan mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että a) päästöjen hallinta perustuu parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan, tai b) asetetaan asianmukaisia päästörajoja, tai c) hajakuormituspäästöjen hallinnassa sovelletaan, milloin mahdollista, ympäristön kannalta parasta käytäntöä, siten kuin näistä säädetään - ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24 päivänä syyskuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/61/EY [18], [18] EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26. - yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/271/ETY [19], [19] EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40. - vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/676/ETY [20], [20] EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1. - tämän direktiivin 16 artiklan nojalla annettavissa direktiiveissä, - liitteessä IX luetelluissa direktiiveissä, - muussa asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä, viimeistään 13 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, jollei asianomaisessa lainsäädännössä toisin säädetä. 3. Jos tämän direktiivin mukaisesti vahvistettu, liitteessä IX luetelluissa direktiiveissä vahvistettu tai muun yhteisön lainsäädännön mukaisesti vahvistettu laatutavoite tai laatunormi vaatii tiukempia ehtoja kuin 2 kohdan soveltamisesta johtuvat, on käytettävä tehokkaampia keinoja päästöjen vähentämiseksi. 4. Jäsenvaltiot voivat vapauttaa ennakkovalvonnasta sellaiset päästöt, joilla ei ole merkittävää vaikutusta veden tilaan. 11 artikla Toimenpideohjelma 1. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava, että kullekin vesipiirille tai jäsenvaltion alueella olevalle kansainvälisen vesipiirin osalle laaditaan toimenpideohjelma, jossa otetaan huomioon 5 artiklassa edellytettyjen analyysien ja tarkastelujen tulokset ja jonka avulla on tarkoitus edetä vaiheittain kohti 4 artiklan mukaisten tavoitteiden saavuttamista. Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa toteuttaa toimenpiteitä, joita sovelletaan kaikkiin vesipiireihin ja/tai kansainvälisten vesipiirien niihin osiin, jotka sijaitsevat jäsenvaltion alueella. 2. Jokaisen toimenpideohjelman on sisällettävä 3 kohdassa yksilöidyt 'perustoimenpiteet' ja tarvittaessa 'täydentävät' toimenpiteet. 3. 'Perustoimenpiteet' ovat vähimmäisvaatimuksia, jotka tulee täyttää, ja niihin kuuluvat: a) toimenpiteet, joita edellytetään vesien suojelua koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien 10 artiklassa ja liitteessä VI olevassa A osassa luetellussa yhteisön lainsäädännössä edellytetyt toimenpiteet, b) toimenpiteet, joita pidetään aiheellisina 9 artiklan täytäntöönpanemiseksi, c) toimenpiteet 7 artiklan mukaisten vaatimusten saavuttamiseksi, mukaan lukien toimenpiteet, jotka koskevat kotitalouskäyttöön tarkoitetun juomaveden perustarjontaa, d) makean pintaveden ja pohjaveden oton sekä makean pintaveden patoamisen ennakkovalvonta, mukaan lukien vedenottoa koskeva rekisteri tai rekisterit, ja vaatimus ennalta haettavasta vedenotto-, vedensiirto- ja patoamisluvasta. Kyseiset ennakkovalvontatoimenpiteet tarkistetaan säännöllisesti ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle. Jäsenvaltiot voivat vapauttaa ennakkovalvonnasta sellaisen vedenoton, vedensiirron tai patoamisen, joilla ei ole merkittävää vaikutusta veden tilaan, e) pilaantumista todennäköisesti aiheuttavien pistekuormituspäästöjen osalta vaatimus ennalta annettavasta luvasta tai rekisteröintivelvoitteesta, joka perustuu yleisiin sitoviin määräyksiin, jossa yhteydessä määrätään kyseisten pilaavien aineiden päästöjen hallinnasta 10 artiklan mukaisesti. Nämä menettelyt tarkistetaan säännöllisin väliajoin ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle, f) toimenpiteet senvarmistamiseksi, että valvotaan ja ehkäistään kaikkia sellaisia 5 artiklan ja liitteen II mukaisesti määriteltäviä vesien tilaan vaikuttavia merkittäviä haittavaikutuksia, jotka estäisivät 4 artiklan mukaisten tavoitteiden saavuttamisen. Pintavesien osalta erityisesti toimenpiteet, joilla voidaan - vähentää asteittain vaarallisten aineiden päästöjä ja vuotoja, - saavuttaa keinotekoisiksi tai voimakkaasti muutetuiksi nimettyjen vesimuodostumien hyvä ekologinen potentiaali, - parantaa veden tilaa, jotta voitaisiin lähestyä tavoitetta vähentää juomaveden tuotannossa tarvittavaa puhdistusta ja esikäsittelyä, - varmistaa vesimuodostuman sellaiset hydromorfologiset olosuhteet, että 4 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen taataan. Pohjavesien osalta erityisesti toimenpiteet, joilla voidaan - välttää ihmistoiminnasta aiheutuvien aineiden kulkeutuminen pohjaveteen, mukaan lukien tarvittaessa ympäristön kannalta parhaiden käytäntöjen soveltaminen, ja - säilyttää tasapaino vedenoton ja pohjaveden muodostumisen välillä. Ennakkovalvontaa voidaan harjoittaa asettamalla vaatimus ennalta tapahtuvasta sääntelystä kuten pilaavien aineiden veteen päästämisen kieltäminen, ennalta annettavat luvat tai yleisiin, sitoviin määräyksiin perustuva rekisteröinti, milloin tällaisesta vaatimuksesta ei ole muuten säädetty yhteisön lainsäädännössä. Nämä menettelyt tarkistetaan säännöllisin väliajoin ja saatetaan tarvittaessa ajan tasalle. g) Pilaavien aineiden päästäminen suoraan pohjaveteen on kielletty paitsi seuraavien edellytysten vallitessa. Jäsenvaltiot voivat sallia, että samaan pohjavettä johtavaan kerrokseen palautetaan geotermisiin tarkoituksiin käytetty vesi. Jäsenvaltiot voivat myös tietyin edellytyksin sallia: - hiilivetyjen etsinnästä ja niiden tuotannosta tai kaivostoiminnasta peräisin olevia aineita sisältävän veden johtamisen tai teknisistä syistä tapahtuvan veden johtamisen sellaisiin geologisiin muodostumiin, joista hiilivedyt tai muut aineet on otettu, tai geologisiin muodostumiin, jotka ovat pysyvästi muihin tarkoituksiin soveltumattomia. Nämä johdettavat vedet eivät saa sisältää muita kuin edellä mainituista toiminnoista peräisin olevia aineita, - kaivoksista ja louhoksista tai maa- ja vesirakenteiden rakentamisen tai kunnossapidon vuoksi pumpatun veden palauttamisen samaan pohjaveteen, - maakaasun tai nestekaasun (LPG) johtamisen varastointitarkoituksessa geologisiin muodostumiin, jotka luontaisesti ovat soveltumattomia muihin tarkoituksiin, - maakaasun tai nestekaasun (LPG) johtamisen varastointitarkoituksessa muihin geologisiin muodostumiin, kun on erittäin tärkeän tarpeen vuoksi turvattava kaasun hankintavarmuus ja jos kaasun johtaminen tapahtuu siten, että vastaanottavan pohjaveden laatua ei vaaranneta nyt eikä tulevaisuudessa, - rakentamisen ja maa- ja vesirakentamisen tai vastaavan toiminnan sellaisella maalla tai maahan, joka on yhteydessä pohjaveteen. Jäsenvaltiot voivat tällöin määritellä kyseisen toiminnan luvalliseksi edellyttäen, että se tapahtuu jäsenvaltion kyseisiä toimintoja koskevien yleisten sitovien säännösten mukaisesti. - pienten pilaavien aineiden määrien päästäminen pohjaveteen tieteellistä tarkoitusta varten sen ominaispiirteiden selvittämiseksi tai sen suojelemiseksi tai ennallistamiseksi; nämä määrät eivät saa ylittää kyseisiin tarkoituksiin välttämättä tarvittavaa määrää, edellyttäen, että tällainen johtaminen tai päästö ei vaaranna kyseiselle pohjavesimuodostumalle asetettujen ympäristötavoitteiden saavuttamista. h) Tekopohjaveden muodostamisen ennakkovalvonta. Käytettävä vesi voi olla peräisin mistä tahansa pintavedestä tai pohjavedestä edellyttäen, että kyseisen veden käyttö ei estä ympäristötavoitteiden saavuttamista tekopohjaveden raakaveden ottopaikassa tai muodostuvassa tekopohjavedessä. i) 16 artiklan nojalla toteutettujen toimien mukaisesti toimenpiteet, joilla estetään 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovitussa prioriteettiaineluettelossa mainittujen aineiden aiheuttama pintavesien pilaantuminen ja joilla vähennetään vaiheittain muiden aineiden aiheuttamaa pilaantumista, joka muutoin estäisi jäsenvaltioita saavuttamasta pintavesille 4 artiklassa asetettuja tavoitteita. j) toimenpiteet, joita edellytetään pilaavien aineiden huomattavien vuotojen estämiseksi teknisistä laitteista tai ympäristövahinkojen aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi ja/tai vähentämiseksi esimerkiksi tulvien seurauksena, mukaan lukien kyseisten tapausten havaitsemiseen tai niistä varoittamiseen liittyvät järjestelmät. 4. 'Täydentävät' toimenpiteet ovat toimenpiteitä, jotka on suunniteltu ja toteutettu perustoimenpiteiden lisäksi 4 artiklan mukaisesti asetettujen tavoitteiden ja normien saavuttamiseksi. Liitteessä VI olevassa B osassa on alustava luettelo tällaisista toimenpiteistä. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa myös muita toimenpiteitä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien vesien suojelun tehostamiseksi tai niiden tilan parantamiseksi, mukaan lukien 1 artiklassa tarkoitettujen asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten täytäntöönpano. 5. Jos seurantatiedoista tai muista tiedoista käy ilmi, että 4 artiklan mukaisesti asetettuja tavoitteita ei todennäköisesti saavuteta, jäsenvaltioiden on huolehdittava, että - mahdollisen epäonnistumisen syyt tutkitaan, mukaan lukien kaikkien asiaan liittyvien lupien asianmukainen uudelleentarkastelu,ja - seurantaohjelmat tarkastetaan ja niitä muutetaan tarpeen mukaan, - vesimuodostumalle asetetut ympäristönlaatunormit tarkastellaan uudelleen, - toteutetaan tarvittavat lisätoimenpiteet, jotta kyseiset tavoitteet saavutetaan, ympäristönlaatunormit mukaan lukien. Jos nämä syyt ovat ennalta arvaamattomia tai johtuvat poikkeuksellisista olosuhteista, mukaan lukien tulvat tai kuivuus, jäsenvaltio voi päättää, että lisätoimenpiteet eivät ole käytännössä mahdollisia ottaen huomioon edellä olevan 4 artiklan 3 kohdan a alakohdan kolmas luetelmakohta. 6. Toteutettaessa 3 kohdan e ja f alakohdan mukaisia toimia jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet, jotta merivesien pilaantuminen ei lisäänny ja jotta edistettäisiin vaarallisten aineiden päästöjen ja vuotojen lopettamista vuoteen 2020 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamista sekä lopullisena tavoitteena meriympäristössä olevien kertymien saattamista lähelle tausta-arvoja luonnossa esiintyvien aineiden osalta ja lähelle nollatasoa synteettisten aineiden osalta. Toimenpiteet, jotka toteutetaan 3 kohdan mukaisesti, eivät saa missään tapauksessa suoraan tai välillisesti lisätä pintavesien pilaantumista, sanotun rajoittamatta voimassa olevan lainsäädännön soveltamista. Tätä vaatimusta ei sovelleta tapauksissa, joissa se johtaisi ympäristön lisääntyneeseen pilaantumiseen kokonaisuudessaan. 7. Toimenpideohjelman on oltava valmiina viimeistään kymmenen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä, ja kaikki toimenpiteet on käynnistettävä viimeistään 13 vuoden kuluttua kyseisestä päivästä. 8. Toimenpideohjelmat on tarkistettava ja tarvittaessa ajantasaistettava viimeistään 16 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi. Ajantasaistetun ohjelman mukaiset uudet tai tarkistetut toimenpiteet on käynnistettävä kolmen vuoden kuluessa ohjelman valmistumisesta. 12 artikla Seikat, joita ei voida käsitellä jäsenvaltioiden tasolla 1. Jos jäsenvaltio havaitsee seikan, jolla on vaikutusta sen vesien hoitoon, mutta jota kyseinen jäsenvaltio ei pysty ratkaisemaan, se voi ilmoittaa asiasta komissiolle ja mille tahansa muulle jäsenvaltiolle, jota asia koskee, ja tehdä suosituksia sen ratkaisemiseksi. 2. Komission on vastattava jäsenvaltioilta sille tulleisiin ilmoituksiin tai suosituksiin viimeistään kuuden kuukauden kuluessa. 13 artikla Vesipiirin hoitosuunnitelmat 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että jokaiselle niiden alueella kokonaan sijaitsevalle vesipiirille laaditaan vesipiirin hoitosuunnitelma 4 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 2. Kun kyseessä on kokonaan yhteisön alueella sijaitseva kansainvälinen vesipiiri, jäsenvaltioiden on huolehdittava yhteensovittamisesta, jotta 4 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan laatia yksi ainoa kansainvälisen vesipiirin hoitosuunnitelman. Jos kyseistä kansainvälisen vesipiirin hoitosuunnitelmaa ei laadita, jäsenvaltioiden on laadittava tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi sellaiset vesipiirin hoitosuunnitelmat, jotka kattavat vähintään niiden alueella olevat kansainvälisten vesipiirien osat. 3. Kun kyse on kansainvälisestä vesipiiristä, joka ulottuu yhteisön rajojen ulkopuolelle, jäsenvaltioiden on pyrittävä yhden ainoan vesipiirin hoitosuunnitelman laatimiseen, ja jos se ei ole mahdollista, suunnitelman on katettava vähintään se osa kansainvälisestä vesipiiristä, joka on kyseisen jäsenvalt ion alueella. 4. Vesipiirin hoitosuunnitelman on sisällettävä liitteessä VII luetellut tiedot. 5. Vesipiirin hoitosuunnitelmia voidaan täydentää vesistöalueen osaa, tiettyä toimialaa, tiettyä kysymystä tai vesityyppiä koskevilla yksityiskohtaisemmilla ohjelmilla ja hoitosuunnitelmilla vesienhoidon erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. Näiden toimien toteuttaminen ei vapauta jäsenvaltioita niiden tämän direktiivin muiden säännösten mukaisista velvoitteista. 6. Vesipiirin hoitosuunnitelmat on julkaistava viimeistään 10 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä. 7. Vesipiirin hoitosuunnitelmia on tarkasteltava uudelleen ja ne on ajantasaistettava viimeistään 16 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä ja sen jälkeen joka kuudes vuosi. 14 artikla Kansalaisille tiedottaminen ja kansalaisten kuuleminen 1. Jäsenvaltioiden on kannustettava kaikkia asianomaisia osapuolia osallistumaan tämän direktiivin täytäntöönpanoon, erityisesti vesipiirin hoitosuunnitelmien laatimisen, tarkistamisen ja ajantasaistamisen osalta. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että ne jokaisen vesipiirin osalta julkaisevat a) vähintään kolme vuotta ennen hoitosuunnitelmakauden alkamista hoitosuunnitelman laatimisaikataulun ja sitä koskevan työohjelman, mukaan lukien ilmoitus toteutettavista kuulemistoimista, b) vähintään kaksi vuotta ennen hoitosuunnitelmakauden alkamista alustavan katsauksen tärkeistä vesistöalueen hoitoa koskevista kysymyksistä, c) vähintään vuosi ennen hoitosuunnitelmakauden alkamista hoitosuunnitelmaehdotuksen, ja että kansalaisilla, mukaan lukien veden käyttäjät, on oltava mahdollisuus esittää niistä huomautuksia. Vesipiirin hoitosuunnitelmaehdotuksen laatimisessa käytettyjen tausta-asiakirjojen ja tietojen on oltava pyynnöstä saatavilla. 2. Jäsenvaltioiden on annettava vähintään kuusi kuukautta aikaa toimittaa kirjallisia huomautuksia kyseisistä asiakirjoista, jotta eri tahot saataisiin aktiivisesti mukaan ja niitä voitaisiin kuulla. 3. Mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, sovelletaan myös ajantasaistettuihin vesipiirin hoitosuunnitelmiin. 15 artikla Raportointi 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava jäljennökset vesipiirin hoitosuunnitelmista ja kaikista niihin myöhemmin tehdyistä ajantasaistuksista komissiolle ja muille jäsenvaltioille, joita asia koskee, kolmen kuukauden kuluessa niiden julkaisemisesta seuraavasti: a) jäsenvaltion alueella kokonaan sijaitsevien vesipiirien osalta kaikkien vesipiirien hoitosuunnitelmat, jotka kattavat kansallisen alueen ja jotka on julkaistu 13 artiklan mukaisesti, b) kansainvälisten vesipiirien osalta ainakin se osa kustakin vesipiirin hoitosuunnitelmasta, joka koskee jäsenvaltion aluetta. 2. Jäsenvaltioiden on annettava kolmen kuukauden kuluessa niiden valmistumisesta yhteenveto ensimmäistä vesipiirin hoitosuunnitelmaa varten laadituista - 5 artiklan nojalla vaadituista analyyseista ja tarkasteluista, ja - 8 artiklan nojalla laadituista seurantaohjelmista. 3. Jäsenvaltioiden on annettava kolmen vuoden kuluessa kunkin vesipiirin hoitosuunnitelman valmistumisesta tai 13 artiklan mukaisesta ajantasaistamisesta väliraportti, jossa selvitetään suunnitellun toimenpideohjelman täytäntöönpanoa. 16 artikla Strategiat vesien pilaantumisen ehkäisemiseksi 1. Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat erityisiä toimenpiteitä sellaisten yksittäisten pilaavien aineiden tai aineryhmien aiheuttaman veden pilaantumisen ehkäisemiseksi, joista vesiympäristölle tai vesiympäristön välityksellä aiheutuva riski ei ole hyväksyttävissä, mukaan lukien juomavedenottoon käytettäviin vesiin kohdistuvat riskit. Näillä toimenpiteillä on tarkoitus ehkäistä vesien pilaantumista vähentämällä asteittain vaarallisten aineiden päästöjä ja vuotoja 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtävän suurinta huolta aiheuttavien aineiden priorisoinnin perusteella ja edistää siten näiden päästöjen ja vuotojen täydellistä lopettamista koskevan tavoitteen saavuttamista. Nämä toimenpiteet annetaan komission perustamissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti tekemien ehdotusten pohjalta. 2. Komissio tekee ehdotuksen ensimmäiseksi prioriteettiaineluettelon laatimiseksi. Aineet asetetaan toimia varten tärkeysjärjestykseen niiden vesiympäristölle tai vesiympäristön välityksellä aiheuttaman riskin mukaan, mikä määritetään tekemällä a) riskinarviointi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 [21], neuvoston direktiivin 91/414/EY [22] ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY [23] mukaisesti, tai [21] EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1. [22] EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/47/EY (EYVL L 191, 7.7.1998, s. 50). [23] EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1. b) kohdennettu riskiin perustuva arviointi (käyttäen asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisia menetelmiä) keskittyen ainoastaan vesiympäristöön kohdistuvaan myrkyllisyyteen ja vesiympäristön välityksellä ihmisiin kohdistuvaan myrkyllisyyteen, tai, jos tämä ei ole mahdollista annetussa aikataulussa c) yksinkertaistettu, tieteellisiin periaatteisiin pohjautuva riskinarviointi, jossa otetaan erityisesti huomioon i) tiedot kyseisen aineen haitallisista ominaisuuksista, erityisesti sen myrkyllisyydestä vesiympäristölle sekä aineen vesiympäristön välityksellä ihmisille aiheuttamasta myrkyllisyydestä, ja ii) seurannasta saadut tiedot laaja-alaisesta ympäristön saastumisesta, ja iii) muut todennetut tekijät, jotka voivat viitata mahdolliseen laaja-alaiseen ympäristön saastumiseen, kuten kyseisen aineen tuotanto- tai käyttömäärä sekä käyttötavat. Komissio tarkistaa annetun prioriteettiaineluettelon kolmen vuoden välein ja tekee aiheelliset ehdotukset. 3. Ehdotustaan laatiessaan komissio ottaa huomioon suositukset, joita on saatu myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevältä tiedekomitealta, jäsenvaltioilta, Euroopan parlamentilta, Euroopan ympäristökeskukselta, yhteisön tiedeohjelmista, kansainvälisiltä järjestöiltä, joiden toimintaan yhteisö osallistuu, Euroopan liike-elämän järjestöiltä, jotka edustavat myös pieniä ja keskisuuria yrityksiä, Euroopan ympäristöjärjestöiltä, sekä kaiken muun asiaankuuluvan tiedon, jonka se saa tietoonsa. 4. Komissio tekee ehdotuksia prioriteettiaineiden päästöjen ja vuotojen asteittaiseksi vähentämiseksi viimeistään vuosi kunkin uuden, joka kolmas vuosi annettavan luettelon jälkeen tai tarvittaessa useammin. Komission ehdotuksissa otetaan huomioon tavoite pyrkiä lopettamaan kokonaan vaarallisten aineiden päästöt ja vuodot. Ehdotuksia tehdessään se ottaa huomioon sekä piste- että hajakuormituslähteet sekä määrittää sopivimman kustannustehokkaan ja tasasuhteisen tuotteita ja tuotantoa koskevien määräysten tason ja yhdistelmän ja ottaa tuotantoa koskevien määräysten osalta huomioon yhdenmukaiset päästönormit. Tarvittaessa tuotantoa koskevat yhteisötason määräykset voidaan asettaa toimialoittain. Jos tuotemääräyksiin sisältyy direktiivin 91/414/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY mukaisesti annettujen lupien tarkistaminen, tarkistukset on toteutettava mainittujen direktiivien säännösten mukaisesti. Jokaisessa näitä menettelyjä koskevassa ehdotuksessa on määriteltävä, kuinka ne tarkistetaan ja ajantasaistetaan ja kuinka niiden tehokkuutta arvioidaan. 5. Komissio tekee ehdotuksia laatunormeiksi, joita sovelletaan prioriteettiaineiden pitoisuuksiin pintavedessä, sedimentissä tai eliöstössä. 6. Komissio tekee 4 ja 5 kohdan mukaisia ehdotuksia ja ainakin pistelähteiden osalta ehdotuksia päästöjen valvontatoimista ja ympäristönlaatunormeista yhden vuoden kuluessa kyseisen aineen sisällyttämisestä prioriteettiaineluetteloon. Jos ensimmäiseen prioriteettiaineluetteloon sisältyvistä aineista ei ole sovittu yhteisön tasolla seitsemän vuoden kuluessa tämän direkt iivin voimaantulopäivästä, jäsenvalt ioiden on laadittava ympäristönlaatunormit kyseisille aineille kaikkien niiden pintavesien osalta, joihin kyseisten aineiden päästöt vaikuttavat. Jäsenvaltioiden on myös asetettava kyseisiä päästöjä koskevat pääasiallisten lähteiden päästöjenvähentämistoimet, jotka perustuvat muun muassa kaikkien teknisten vähentämisvaihtoehtojen huomioonottamiseen. Jos prioriteettiaineluetteloon myöhemmin lisättyjä aineita koskevista toimista ei ole sovittu yhteisön tasolla, jäsenvaltioiden on ryhdyttävä vastaaviin toimiin viiden vuoden kuluttua niiden luetteloon ottamisesta. 7. Komissio voi laatia strategioita myös muiden pilaavien aineiden tai aineryhmien aiheuttaman veden pilaan