Makroaluestrategioilla on jo saatu aikaan merkittäviä saavutuksia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toimeen ”Puhdas, kohtuuhintainen ja turvallinen energia” liittyvillä strategisilla aloilla. Itämeren alueella on kehitetty ammatillinen verkosto ja perustettu foorumeita asiantuntemuksen vaihtoa varten sekä kehitetty huippuluokan tieteidenvälistä tutkimusta merituulivoiman optimoinnista. Alppien alueella on luotu edellytykset koordinoiduille vetyyn liittyville investoinneille, ja Tonavan alueella on suoritettu kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien vertaileva arviointi. Makroaluestrategioilla on edistetty sähköajoneuvojen käyttöä Adrian- ja Joonianmeren alueen nykyisissä alueellisissa ja paikallisissa liikennejärjestelmissä.

Vuonna 2021 annetussa komission tiedonannossa uudesta lähestymistavasta kestävään siniseen talouteen viitataan myös erityisesti makroaluestrategioiden rooliin ja makroaluestrategioiden sisällyttämiseen kansallisiin rahoitussuunnitelmiin. Tämä koskee erityisesti makroaluestrategioita, joilla on vahva merellinen ulottuvuus. Tämä koskee myös merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevaa EU:n strategiaa ja REPowerEU-suunnitelmaa. Merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevassa EU:n strategiassa todetaan, että laajamittaisen merellä tuotettavan uusiutuvan energian suunnittelun ja käyttöönoton onnistumisen varmistamiseksi on tarpeen edistää alueellista yhteistyötä makroaluestrategioiden avulla. REPowerEU-suunnitelmassa tunnustetaan makroaluestrategioiden rooli vetyinfrastruktuuriin tehtävien investointien edistämisessä.

Tämä kertomus julkaistaan aikana, jolloin sota runtelee jälleen Eurooppaa. Venäjän provosoimaton ja perusteeton sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan, joka on tällä hetkellä EUSDR:n puheenjohtajavaltio, on järkyttänyt koko maailmaa. Tämän sodan seuraukset, muun muassa pakolaisvirrat ja energiaepävarmuus, pysyvät asialistan kärjessä tulevina vuosina. Tähän on lisättävä ennennäkemätön pandemia, joka ei ole vielä ohi ja jonka vakavien taloudellisten, fiskaalisten ja sosiaalisten vaikutusten kanssa makroaluestrategioiden sidosryhmät kamppailevat koko EU:ssa ja sen ulkopuolella.

Vuodesta 2016 lähtien komissio on neuvoston pyynnöstä julkaissut joka toinen vuosi neljää makroaluestrategiaa koskevan täytäntöönpanokertomuksen. Tämä on neljäs kertomus ja kattaa jakson vuoden 2020 puolivälistä vuoden 2022 puoliväliin. Kertomuksessa arvioidaan makroaluestrategioiden täytäntöönpanon tilannetta ja edistymistä sekä tarkastellaan tulevia toimia. Kertomusta täydennetään komission yksiköiden valmisteluasiakirjalla, jossa kerrotaan tarkemmin yksittäisistä makroaluestrategioista. Molemmat asiakirjat perustuvat makroaluestrategioiden kansallisten koordinaattoreiden ja temaattisten koordinaattoreiden (makroaluestrategioiden keskeisten toteuttajien) ja asiantuntijoiden antamaan palautteeseen. Kolmen ensimmäisen kertomuksen jälkeen annettiin neuvoston päätelmät, joissa korostetaan jäsenvaltioiden keskeisiä painopistealueita.

Makroaluestrategioissa käsitellään kysymyksiä, jotka edellyttävät useiden maiden yhteistyötä monialaisen ja monitasoisen hallinnon pohjalta. Makroaluestrategioilla vahvistetaan alueiden identiteettiä ja lisätään kansalaisten vastuuta ja aktiivista osallistumista. Makroaluestrategioita koskevan yhteistyön pehmeä luonne on etu, sillä se tarjoaa ratkaisuja, joita on usein vaikea saavuttaa virallisemmissa yhteyksissä, koska niissä esiintyy yleensä kilpailevia kansallisia etuja. Siksi makroaluestrategioilla on onnistuttu puhdistamaan Itämerta, parantamaan Tonavan liikennöitävyyttä väylien kunnostuksen ja ylläpidon avulla, luomaan olosuhteet vedyn kehittämiselle vaihtoehtoiseksi vihreäksi polttoaineeksi Alpeilla sekä vahvistamaan Adrian- ja Joonianmeren aluetta huippuluokan matkailukohteena.

EU:n makroaluestrategiat ovat määritetyllä maantieteellisellä alueella sijaitsevien EU:hun kuuluvien ja EU:n ulkopuolisten maiden käynnistämiä poliittisia kehyksiä. Näissä kehyksissä käsitellään yhteisiä haasteita ja mahdollisuuksia asettamalla yhteisiä pitkän aikavälin tavoitteita, kuten ”Itämeren pelastaminen”. Toisin kuin perinteisten komission rahoitusohjelmien tyypillisissä hankkeissa makroaluestrategioissa ei keskitytä kertaluonteisiin toimiin, joilla on ennalta määrätty alkamis- ja päättymispäivä. Makroaluestrategiat ovat pohjimmiltaan yhteistyökehyksiä, joissa perustetaan sidosryhmien verkostoja. Verkostot muodostavat monikansallisen ja monialaisen asiantuntemuksen mosaiikin, joka mahdollistaa yhteistyön sekä arvon ja vaurauden luomisen. Tavoitteena on parantaa institutionaalisia valmiuksia, luoda innovatiivisia ja osallistavia palveluja, jotka voivat antaa lisää vaikutusmahdollisuuksia ihmisille ja sidosryhmille ja saada nämä aktiivisesti edistämään vauraiden ja avoimien makroalueiden kehittämistä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

Vihreä ja digitaalinen siirtymä liittyvät toisiinsa, ja makroaluestrategioilla on ollut merkittävä rooli jälkimmäisessä, kun niillä on tuettu Euroopan digitaalistrategian täytäntöönpanoa. Digitaalinen siirtymä on monialainen tavoite sekä EUSBSR:ssä että EUSDR:ssä. Ihmisten väliset sähköiset yhteydet ja julkisten palvelujen saatavuuden edistäminen syrjäisillä alueilla on keskeinen toimi EUSALP:ssä. Innovointi ja digitaalinen siirtymä olivat EUSDR:n temaattisia painopisteitä vuonna 2021 Slovakian puheenjohtajakaudella.

Näin ollen makroaluestrategioilla on kehitetty useita innovatiivisia hankkeita ja lähestymistapoja tällä alalla. EUSBSR:ssä on lisätty merenkulkualan ekotehokkuutta Itämeren alueella luomalla ja pilotoimalla teollisuuden loppukäyttäjien ja tutkimusorganisaatioiden yhdessä kehittämiä digitaalisia ratkaisuja. EUSDR:ssä on vähennetty laivaliikenteen byrokratiaa ottamalla käyttöön yhdenmukaistettuja ja digitalisoituja valvonta-asiakirjoja ja edistetty koulujen välistä kansainvälistä yhteistyötä opettajien digitaalisten taitojen vahvistamiseksi Tonavan alueella. EUSAIR:ssä on tuettu kestävän matkailun ja klustereiden verkoston kehittämistä Adrian- ja Joonianmeren alueella. Verkoston tavoitteena on hyväksyä ja panna täytäntöön EU:n ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS), Euroopan matkailun indikaattorijärjestelmä (ETIS) ja muita vihreitä (kestäviä) sertifiointijärjestelmiä. Lisäksi EUSALP:ssä on käynnistetty Alppien alueen kylien älykäs digitaalinen muutos. Maaseutuyhteisöille annettavassa tuessa korostetaan makroaluestrategioiden alueellista ulottuvuutta ja digitalisaation sosiaalista näkökulmaa, kun siinä tarjotaan digitaalisia palveluja ja välineitä yhteiskunnallisille ryhmille, jotka eivät pääse niihin helposti käsiksi.

Esimerkkejä hankkeista ja prosesseista Itämeri on yksi Euroopan saastuneimpia vesialueita, ja ”meren pelastaminen” on EUSBSR:n keskeinen tavoite. BEST-hankkeessa (Better Efficiency for industrial Sewage Treatment) vähennettiin rehevöitymistä ja vaarallisten aineiden aiheuttamia riskejä parantamalla teollisuuden jäteveden käsittelyä Itämeren alueella. Latvijas Piensin meijerissä ja juustolassa (Latviassa) jäteveden parempi esikäsittely paransi käsittelytuloksia lähellä sijaitsevassa kunnallisessa jätevedenpuhdistamossa. Doruchówin kunta (Puola) rakensi teollisuusjätevedelle uuden käsittelylinjan, joka auttaa ehkäisemään rehevöitymistä. Yliopistot ja tutkimus- ja innovointikeskukset ovat aluekehityksen keskeisiä toimijoita, jotka helpottavat kestävien mallien toteuttamista ja edistävät Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoa Alppien alueella. EUSALP edistää Alppien yliopistojen liiton/verkoston perustamista yksilöimällä yliopistot kuudesta EUSALP-maasta.

3.Vahvempi keskittyminen sosiaaliseen muutokseen, mukaan lukien Ukrainan sodan seuraukset

Vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyy myös sosiaalinen siirtymä. Teknologinen kehitys, globalisaatio ja pyrkimys rationalisointiin muuttavat perusteellisesti Euroopan työmarkkinoita ja edellyttävät uusia taitoja, nopeaa sopeutumista ja parempaa selviytymiskykyä samalla, kun monet perinteiset ammatit menettävät jalansijaa. Väestörakenteen muutos, pandemia, saapuvat pakolaisvirrat ja yleinen suuntaus, jossa Euroopan yhteiskunnat polarisoituvat niin, että osa ihmisistä ajautuu köyhyyteen ja syrjäytyy sosiaalisesti, ovat kaikki osa tätä sosiaalista siirtymää. Tässä prosessissa makroaluestrategioilla voidaan mobilisoida sidosryhmiä kaikilla tasoilla sen varmistamiseksi, että ketään ei jätetä jälkeen.

EUSDR:ssä sosiaalisen yrittäjyyden koulutus- ja kehityskeskus (Social Entrepreneurship Education and Development Hub (SI PLUS)) edistää sosiaalista innovointia. Kestävää työelämää käsittelevä Itämeren alueen työfoorumi (Baltic Sea Labour Forum for Sustainable Working Life) käsittelee demografisia haasteita ja edistää aktiivista ikääntymistä ja elinikäistä oppimista EUSBSR:ssä. Alppien aluetta koskevalla sosiaalisen innovoinnin strategialla pyritään määrittelemään uusi visio sosiaalisesta innovoinnista, jotta EUSALP:n alueiden innovointivalmiuksia lisätään vastaamalla uusiin haasteisiin. EUSAIR:ssä on edistetty osaamis- ja koulutusinvestointeja kestävämpään siniseen talouteen siirtymiseksi Adrian- ja Joonianmeren alueella. Siinä ammatti- ja yrittäjätaidot ja ‑koulutus määriteltiin keskeisiksi painopisteiksi, joita käsiteltiin kestävän matkailun pilariin kuuluvassa lippulaivahankkeessa DES_AIR.

Ukrainan sotaa pakenevat pakolaiset etsivät suojaa kaikkialta Euroopasta. Tämä edellyttää toimia kaikissa neljässä makroaluestrategiassa. EUSBSR:ää ja EUSDR:ää koskee erityinen huoli pandemian jo rasittamiin terveys- ja sosiaalijärjestelmiin kohdistuvasta lisärasituksesta. Monet makroaluestrategioiden sidosryhmät auttavat pakolaisia ja tukevat humanitaarisen avun aloitteita. Viime aikoina makroaluestrategioiden toimissa on keskitytty ukrainalaisten pakolaisten kotouttamiseen ja turvallisten käytävien luomiseen rahdille.

Samaan aikaan pandemia on vaikuttanut kielteisesti makroaluestrategioihin osallistuviin maihin. Myönteistä on se, että pandemia sai aikaan uusia työskentelytapoja, vauhditti uusia aloitteita, kuten innovaatioklustereita, jotka auttoivat pk-yrityksiä mukautumaan uusiin covid-pandemian jälkeisiin olosuhteisiin, sekä nopeutti siirtymistä kestävämpään matkailuun ja työmarkkinoiden digitalisointiin.

Esimerkkejä hankkeista ja prosesseista EUSBSR:n Turvallisuus-toiminnanalaan kuuluvat ohjausryhmän jäsenet, joista suurin osa tulee Itämeren alueen pelastuspalveluvirastoista, jakoivat kokemuksiaan avun keräämisestä ja jakamisesta Ukrainalle ja vastasivat laitteita, esimerkiksi paloautoja, koskeviin uusiin tarpeisiin. EUSDR:n painopistealueella 10 (Institutionaaliset valmiudet ja yhteistyö) hyödynnettiin kansalaisjärjestöjen verkostoja koordinoitaessa aloitteita, joilla tuettiin Ukrainaan jääneitä ihmisiä ja sotaa pakenevia pakolaisia.

4.Yhteenkuuluvuuden ja paikkalähtöisen kehityksen edistäminen

Kaikissa neljässä makroaluestrategiassa noudatetaan hyvin koheesiopolitiikan yleistä tavoitetta edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa ja vähentää maiden ja alueiden välistä epätasapainoa.

Yksi strategioiden lisäarvo on siinä, että koheesiopolitiikassa aletaan noudattaa paikkalähtöistä lähestymistapaa tukemalla paikallisella ja alueellisella tasolla syntyviä aloitteita, jotka voisivat hyötyä makroalueellisesta yhteistyöstä. Neljässä makroaluestrategiassa paikallisia ja alueellisia toimia mukautetaan nykyään monenlaisilla prosesseilla ja hankkeilla EU:n poliittisiin painopisteisiin. Tähän kuuluu aloitteita, joilla hallitaan ilmastonmuutokseen liittyviä riskejä i) mahdollistamalla vuorovaikutus paikallisviranomaisten ja kansallisten pelastuspalveluviranomaisten välillä, ii) hyödyntämällä digitalisaatiota luonnonhaitoista selviämiseksi ja vuoristo- ja maaseutukylien selviytymiskyvyn vahvistamiseksi sekä iii) kehittämällä pieniä alueellisia brändejä maatalous- ja elintarvikealalla. Toteutetuilla toimilla on edistetty osallistavia ja alhaalta ylöspäin suuntautuvia lähestymistapoja, joilla tuetaan i) yrittäjyyttä, ii) monikansallisia klustereita ja digitaali-innovointikeskittymiä sekä iii) naisten ja miesten tasa-arvoa innovoinnissa ja yrittäjyydessä.

Nämä saavutukset ovat erittäin lupaavia, mutta makroaluestrategioilla voidaan kasvattaa niiden roolia edelleen erityisesti vahvistamalla yhteyttä paikalliseen tasoon.

5.Kumppanuus – kansalaisyhteiskunnan, paikallisten sidosryhmien ja nuorten osallistuminen

Kuten Budapestissä toimivan European Housen koordinoimassa kaikkia makroaluestrategioita koskevassa varjoraportissa todetaan, kansalaisyhteiskunnan järjestöillä on ratkaiseva merkitys päätöksenteon parantamisessa erityisesti siten, että ne tuovat paikallis- ja alueyhteisöt lähemmäs makroaluestrategioita.

EUSAIR:ssä ja EUSDR:ssä kansalaisyhteiskunnan osallistuminen tapahtuu foorumeilla, jotka perustuvat osallistavaan suunnitteluun, yhteisöjen luomiseen ja voimaannuttamiseen. EUSAIR:ssä Adrian- ja Joonianmeren alueen kauppakamarien foorumi (Forum AIC), Adrian- ja Joonianmeren alueen kaupunkien foorumi (FAIC) sekä Adrian- ja Joonianmeren alueen yliopistojen liitto (UNIADRION) muodostavat yli 120 elimen ja laitoksen verkoston. EUSDR:ssä kansalaisyhteiskunnan foorumeita ovat muun muassa Danube Civil Society Forum (DCSF) ja sen työryhmä, Danube Local Actors Platform (D-LAP), Danube Networkers for Europe (DANET) ja varjoraporttia koordinoinut European House.

EUSALP:n sidosryhmät ovat olleet strategiassa mukana alusta lähtien, ja kansalaisyhteiskunnalla on yhä suurempi rooli sen täytäntöönpanossa. Useisiin toimintaryhmiin kuuluu kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajia, ja kansalaisyhteiskunta osallistuu myös erilaisiin toimintaryhmätilaisuuksiin. Kansalaisjärjestöillä on osansa myös EUSBSR:ssä. Ne ovat erityisen aktiivisia koulutusta, kulttuuria, terveyttä ja matkailua koskevilla politiikanaloilla.

Esimerkkejä hankkeista ja prosesseista EUSDR:n vuotuisen foorumin yhteydessä järjestettävä Danube Participation Days ‑tapahtuma kokoaa yhteen paikallisten, alueellisten ja kansallisten julkishallintojen, kansalaisyhteiskunnan, EU:n sekä EUSDR:n hallinnon ja sidosryhmien edustajia. Tavoitteena on vahvistaa julkisten ja yksityisten sidosryhmien välistä luottamusta ja luoda yhdessä kestäviä ratkaisuja Tonavan alueen kehittämiseen. Vuoden 2021 tapahtumassa käsiteltiin ihmiskeskeisen digitalisaation edellytyksiä ja sitä, miksi se on tärkeää.

Kaikissa makroaluestrategioissa tunnustetaan, että on tärkeää ottaa nuoret mukaan hallintoon ja tavoittaa heitä entistä laajemmin, antaa heille vaikutusmahdollisuuksia ja mahdollisuus toteuttaa heidän etuihinsa ja huolenaiheisiinsa liittyviä toimia. Vuonna 2020 käynnistettiin Interregin Nuorten julistus . Viime vuosina kaikissa neljässä makroaluestrategiassa on kutsuttu nuoria vuotuisiin foorumeihin käymään aktiivista keskustelua päättäjien kanssa. Nuorten osallistumista lisättiin Euroopan nuorison teemavuoden 2022 myötä.