Euroopan parlamentin kannanotto hyljetuotteiden kieltämiseen Euroopan unionissa



Virallinen lehti nro 306 E , 15/12/2006 s. 0194 - 0195



P6_TA(2006)0368 Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen luominen Euroopan parlamentin päätöslauselma eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen luomisesta (2006/2002(INI)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission valmisteluasiakirjan "Kohti eurooppalaista tutkintojen viitekehystä elinikäistä oppimista varten" (SEC(2005)0957), - ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi integroidun toimintaohjelman perustamisesta elinikäisen oppimisen alalla (KOM(2004)0474), - ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi elinikäisen oppimisen avaintaidoista (KOM(2005)0548), - ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta "Koulutusta nykyaikaistamalla edistetään merkittävästi vaurautta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopassa — Luonnos Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskevaksi neuvoston ja komission yhteiseksi raportiksi vuonna 2006" (KOM(2005)0549), - ottaa huomioon yhteisön yhteisistä puitteista tutkintojen ja pätevyyksien selkeyttämiseksi (Europass) 15. joulukuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 2241/2004/EY [1], - ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY [2], - ottaa huomioon Bolognasssa 19. kesäkuuta 1999 hyväksytyn Euroopan unionin opetusministereiden yhteisen julistuksen, jossa asetetaan tavoite eurooppalaisen korkeakoulualueen perustamisesta vuoteen 2010 mennessä EU:n kansalaisten työllistyvyyden ja liikkuvuuden sekä EU:n korkeakoulujärjestelmän kansainvälisen kilpailukyvyn edistämiseksi, - ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa Euroopan unionille asetetaan tavoitteeksi tulla maailman kilpailukykyisimmäksi osaamiseen perustuvaksi taloudeksi, sekä erityisesti kappaleen "Tietopohjaisessa taloudessa elämistä ja työskentelyä varten tarvittava koulutus", - ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen toteuttaminen" (KOM(2001)0678), - ottaa huomioon neuvoston 27. kesäkuuta 2002 antaman päätöslauselman elinikäisestä oppimisesta [3], - ottaa huomioon Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, erityisesti sovitun tavoitteen tehdä EU:n koulutusjärjestelmistä maailmanlaajuisia esimerkkejä vuoteen 2010 mennessä, ja kehotuksen ryhtyä lisätoimiin välineiden käyttöönottamiseksi tutkintojen ja pätevyyden avoimuuden varmistamiseksi, mukaan luettuna Bolognan prosessin kaltaisten toimien edistäminen ammatillisen koulutuksen alalla, - ottaa huomioon Kööpenhaminassa 29. ja 30. marraskuuta 2002 kokoontuneiden ammattikoulutuksesta vastaavien EU:n ministerien julistuksen tehostetusta eurooppalaisesta yhteistyöstä ammatillisen koulutuksen alalla - "Kööpenhaminan julistuksen" -, jolla pyritään lisäämään vapaaehtoista yhteistyötä ammatillisen koulutuksen alalla keskinäisen luottamuksen, avoimuuden sekä pätevyyden ja tutkintojen tunnustamisen edistämiseksi, mikä luo pohjaa liikkuvuuden lisäämiselle ja helpottaa elinikäistä oppimista, - ottaa huomioon ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa 19. joulukuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman [4], - ottaa huomioon komission tiedonannon "Ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskeva komission toimintasuunnitelma" (KOM(2002)0072), - ottaa huomioon neuvoston ja komission 26. helmikuuta 2004 antaman yhteisen väliraportin "Koulutus 2010: Lissabonin strategian toteuttamisen edellyttämät kiireelliset uudistukset", jossa vaaditaan eurooppalaisen kehyksen kehittämistä olennaisena panoksena Lissabonin strategian toteuttamiseksi siten, että kehys toimii yhteisenä viitteenä ja mahdollistaa tutkintojen ja pätevyyden avoimuuden, siirron ja tunnustamisen sekä edistää niitä, - ottaa huomioon 14. joulukuuta 2004 annetun Maastrichtin julkilausuman ammatillisen koulutuksen tehostetun eurooppalaisen yhteistyön tulevista painotuksista, jossa 32 Euroopan maan ammattikoulutuksesta vastaavat ministerit, EU:n työmarkkinaosapuolet ja Euroopan komissio päättivät antaa etusijan avoimen ja joustavan eurooppalaisen tutkintokehyksen kehittämiselle; järjestelmä perustuu avoimuuteen ja keskinäiseen luottamukseen sekä tarjoaa yhteisen viitteen, joka helpottaa tutkintojen tunnustamista ja siirtoa kattaen sekä ammatillisen että yleissivistävän (toisen asteen ja korkeamman) koulutuksen, - ottaa huomioon Brysselissä 27. ja 28. toukokuuta 2004 neuvostossa kokoontuneiden neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät yhteisistä eurooppalaisista periaatteista epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen tunnustamiseen ja vahvistamiseen, - ottaa huomioon komission valmisteluasiakirjan "Edistyminen kohti Lissabonin strategiaa koulutuksen alalla - vuosikertomus 2005" (SEC(2005)0419), - ottaa huomioon Brysselissä 22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa huomautettiin olevan tärkeätä, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF) hyväksytään vuonna 2006, - ottaa huomioon Budapestissä 27. ja 28. helmikuuta 2006 pidetyn, komission ja Unkarin opetusministeriön yhdessä isännöimän konferenssin "Eurooppalainen tutkintojen viitekehys: kuulemisesta suositukseksi", - ottaa huomioon Wienissä 16. ja 17. maaliskuuta 2006 pidetyn Euroopan opetusministereiden IX konferenssin "Koulutuksen vahvistaminen Euroopassa" keskustelujen tuloksista 17. maaliskuuta 2006 annetun julkilausuman, jossa opetusministerit vahvistivat EQF:n mahdollisuudet edistää huomattavasti tutkintojen avoimuutta, siirrettävyyttä ja tunnustamista Euroopan tasolla ja sen aseman uudistusten alkuunpanijana elinikäisen oppimisen tukemiseksi laajemmalla eurooppalaisella koulutusalueella, - ottaa huomioon Brysselissä 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa vahvistetaan, että koulutus on ratkaiseva tekijä EU:n pitkän aikavälin kilpailukyvyn sekä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kehittämisessä, ja että liikkuvuuden ja toimivien työmarkkinoiden tukemiseksi on myös edistyttävä EQF:n toteuttamisessa, - ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen koulutukseen liittyvästä valtioiden rajat ylittävästä liikkuvuudesta yhteisössä - Liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja [5], - ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, - ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A6-0248/2006), A. katsoo, että yhtenäinen oppimisympäristö ja yhteiset työmarkkinat Euroopassa ovat keskeisiä tekijöitä Lissabonin strategiassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, B. pitää välttämättömänä eurooppalaisen tutkintojen ja taitojen tunnustamisjärjestelmän luomista siten, että samalla kunnioitetaan Euroopan eri alueiden monimuotoisuutta ja erityisvahvuuksia, C. katsoo, että eurooppalaista tutkintojen viitekehystä, joka perustuu muun muassa nykyisiin Bolognan ja Kööpenhaminan prosessien tutkintorakenteisiin, olisi pidettävä sopivana välineenä hankittujen tutkintojen ja pätevyyden avoimuuden, siirrettävyyden, tunnustamisen ja käytön tukemiseksi eri jäsenvaltioiden ja eri tasojen välillä sekä keinona helpottaa kaikkien kansalaisten mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen, D. katsoo, että (ammattitaitoon, tasovaatimuksiin ja oppimistuloksiin perustuva) yhteinen viitekehys, EQF, voisi tukea sellaisten välineiden käyttöönottoa, joiden avulla voidaan tunnistaa ammattitaitotarpeet, E. katsoo, että termillä tutkinto olisi viitattava kaikkiin Euroopan unionissa myönnettyihin oppiarvoihin, tutkintoihin ja todistuksiin sekä hankittuun työkokemukseen, F. ottaa huomioon osaamisyhteiskunnan ja väestörakenteen muutoksen uudet haasteet, joiden suhteen eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kehittäminen olisi ratkaisevan tärkeää, erityisesti työvoiman työllistyvyyden ja maantieteellisen liikkuvuuden tukemiseksi EU:ssa mutta myös kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi Lissabonin strategian mukaisesti, G. katsoo, että yhteisön sisällä tapahtuvan ammatillisen liikkuvuuden (työntekijöiden liikkuvuus ja yritysten liikkuvuus) toteutuminen Euroopan unionissa edellyttää, että jossakin jäsenvaltiossa saadut todistukset tunnustetaan muissa jäsenvaltioissa ja että niitä voidaan käyttää toisessa jäsenvaltiossa asianmukaisella tasolla, H. katsoo, että jatkuvan tietojen, taitojen sekä henkilökohtaisen ja ammatillisen pätevyyden ajanmukaistamisen ja laajentamisen sekä eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen pitäisi auttaa uudenaikaistamaan perus- ja ammattikoulutusjärjestelmää siten, että tällä parannetaan työllistymismahdollisuuksia ja liikkuvuusnäkymiä Euroopassa ja luodaan työelämään turvallisempi ilmapiiri, jossa EQF:n pitäisi auttaa lisäämään avoimuutta hankittujen tai hankittavien tutkintojen tunnustamisessa tai rinnastamisessa, jolloin luodaan kannustimia yleisen ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien parantamiseksi ja voidaan myös parantaa harjoittelijoiden työllistymismahdollisuuksia, I. ottaa huomioon, että jäsenvaltioissa usein esiintyvä soveltuvien mekanismien ja verkostojen puuttuminen ja riittämätön yhteistyö koulutuksen tarjoajien sekä kansallisten viranomaisten välillä, voimassa olevan sääntelyn riittämättömyys ja tarvittavien määrärahojen rajallisuus ovat esteitä tehokkaan elinikäisen oppimisen toteutumiselle, akateemisen koulutuksen ja työllistymisen yhdistämiselle, uuden tieteellisteknologisen tietämyksen nopeammalle leviämiselle työntekijöiden keskuudessa sekä jo hankittujen tietojen ja pätevyyden tehokkaalle käytölle, J. ottaa huomioon, että tutkintojen avoimuudessa on puutteita ja että "ulkomaisia" tutkintoja tunnustetaan vähän, K. ottaa huomioon, että eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen osallistuvien 32 valtion yhteinen tavoite on havainnollistaa opiskelijoille ja opettajille tärkeimmät keinot tiettyjen tutkintojen saavuttamiseksi; ottaa huomioon myös, että heille on osoitettava, miten viitetasot vastaavat toisiaan, missä määrin siirrot ovat mahdollisia ja millä perusteella päätöksiä tutkintojen tunnustamisesta tehdään, L. ottaa huomioon, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys on periaatteessa ensin pantava täytäntöön vapaaehtoiselta pohjalta eikä siihen liity oikeudellisia velvoitteita, mutta katsoo, että se kuitenkin käynnistää muutoksen tukemalla uudistuksia asiaan liittyvillä tasoilla ja että sillä on edistettävä avoimuutta ja kansallisella ja alakohtaisella tasolla annettujen todistusten vastaavuutta, M. ottaa huomioon, että EQF ei korvaa kansallisia tutkintojen viitekehyksiä, vaan pikemminkin täydentää niitä; ottaa huomioon myös sen, että EQF:n on toimittava laajempana viitekehyksenä, joka helpottaa jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja muiden toimijoiden yhteistyötä kansainvälisellä tasolla, N. katsoo, että eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen soveltaminen voi onnistua vain, jos kansallisten tutkintojen ryhmittämisessä eurooppalaiseen viitetasoon toimitaan luottamukseen ja avoimuuteen perustuvassa yhteistyössä ja arvioidaan riittävästi eri jäsenvaltioiden ominaispiirteitä ja tarpeita ja jos EQF luodaan käyttäjille ja sidosryhmille välineeksi, joka kuvastaa käyttäjien eduksi olemassa olevia ja hankittavia tutkintoja siten, että oma vastuullisuus ja oppimisen itsenäisyys säilyvät; 1. on tyytyväinen, että komissio on tehnyt aloitteen eurooppalaisen koulutus- ja jatkokoulutusjärjestelmän jatkuvaksi parantamiseksi ja lujittamiseksi sekä käynnistääkseen kuulemisen yhteisen viitekehyksen luomiseksi eurooppalaisille tutkintojärjestelmille; 2. on tyytyväinen, että eurooppalainen tutkintokehys perustuu oppimistuloksiin, kuvastaa elinikäisen oppimisen monitahoisuutta ja kannustaa kansallisiin ja alakohtaisiin uudistuksiin; 3. toteaa, että eurooppalainen tutkintokehys on hyödyllinen väline, jonka avulla on mahdollista lujittaa luottamusta eri järjestelmiin, ja kannattaa täysimääräisesti eurooppalaisen tutkintokehyksen tavoitteita, kuten Euroopan laajuista tutkintovaatimusten selkeyttämistä sekä ammattitaitoisten henkilöiden liikkuvuuden ja elinikäisen oppimisen toteuttamista; 4. hyväksyy yhteisiin tasoihin, välineisiin ja periaatteisiin perustuvan järjestelmän, joka on sekä joustava että samalla elinikäiseen oppimiseen pohjautuva, mutta pyytää komissiota täsmentämään suhdetta tutkintojen tasojen, direktiivin 2005/36/EY sekä sellaisten jo olemassa olevien taikka kansallisessa tai alueellisessa hyväksymismenettelyssä olevien säännösten välillä, jotka koskevat virallisen järjestelmän ulkopuolisen koulutuksen ja vapaamuotoisen koulutuksen puitteissa suoritettujen tutkintojen hyväksymistä; 5. korostaa, että yhden eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen päätehtävistä on oltava tutkintojen siirron helpottaminen ja edistäminen erilaisten koulutusjärjestelmien välillä kansainvälisen ammatillisen liikkuvuuden mahdollistamiseksi sekä eurooppalaisten työmarkkinoiden kysynnän ja tarjonnan vaatimuksiin vastaamiseksi; korostaa myös, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys on sopiva laajempi viitekehys, joka tarjoaa asianmukaisen käännös- ja viestintävälineen tutkintoja koskevan yhteisen kehyksen laadintaa varten Euroopassa; 6. toteaa tältä pohjalta, että komission ehdotus on oikea ja välttämätön lähestymistapa, vaikkei avoimen tutkintokehyksen vaatimusta täysin taatakaan; vaatii eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kahdeksan ehdotetun viitetason tarkistamista ja parantamista; katsoo, että niiden määritelmät (kuvaukset) on muotoiltava täsmällisemmin ja ymmärrettävämmin ja että eri viitetasojen yksiselitteisiä eroja on korostettava, niin että tutkinnot voidaan ryhmitellä selkeästi; 7. korostaa, että kahdeksasta tasosta koostuvan luokittelujärjestelmän mukaiseen pätevyyteen olisi sisällytettävä yhteiskunnallisten ja eettisten tietojen ohella myös kulttuurisia tietoja; 8. ottaa huomioon, että elinikäisen oppimisen organisointi ja validointi kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan ja että eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen puitteissa on vaikea puuttua tähän asiaan; 9. kannattaa myös kolmen horisontaalisen alan (tiedot, valmiudet ja henkilökohtainen ja ammatillinen pätevyys) tarkistamista ymmärrettävyyden ja avoimuuden osalta; 10. korostaa myös, että oppimisen eri tyyppiset lopputulokset ovat yhdessä osa koulutuksen kokonaisuutta, jota ei voi mitata määrällisesti kullakin alalla saavutetun tason perusteella; 11. pitää kolmatta horisontaalista alaa eli henkilökohtaista ja ammatillista pätevyyttä mielenkiintoisena tapana sisällyttää suoraan eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen nykyaikaisen oppimistutkimuksen viimeisimmät tulokset; panisi kuitenkin tyytyväisenä merkille selvityksen siitä, miten soft skills -taitoja ja henkilökohtaista pätevyyttä voitaisiin käsitellä metodologisesti; 12. muistuttaa, että eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen keskeinen tehtävä on luokitella todistusmenettelyt, jotka perustuvat ammattikoulutuksen tuloksiin, ja suosittaa siksi käyttämään yksinkertaisia ja toimivia deskriptoreja ja vähentämään viitetasojen määrää, koska tähänastiset vertailevat kokemukset ovat osoittaneet, että mitä enemmän on tasoja ja kriteereitä, sitä vaikeampi on suhteuttaa niitä toisiinsa; 13. katsoo, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys on kaikkien oppimismuotojen metakehyksenä tärkeä myös työvoimamarkkinoille; panee tyytyväisenä merkille, että Lissabonin strategian seurauksena elinikäiseen oppimiseen kiinnitetään aikaisempaa enemmän huomiota työpaikoilla ja täten myös työpaikoilla hankittujen pätevyyksien tunnustamiseen; korostaa, että jokaisen kahdeksan tason painopisteenä olisi oltava pätevyys, joka on saavutettavissa eri koulutusväylien kautta ja jossa otetaan huomioon ammatillinen toimintakyky ja kokemus sekä mahdollisuus hyödyntää sitä ammatillisesti; vaatii siksi, että määritelmiä muutetaan ei ainoastaan ottamalla huomioon ja pitämällä voimassa akateemisen koulutukseen liittyvät Bolognan määräykset, vaan täydentämällä niitä siten, että ammatillinen koulutus ja jatkokoulutus otetaan myös paremmin huomioon; 14. vaatii painokkaasti muuttamaan nykyistä viitetasojen 6, 7 ja 8 automaattista ryhmittämistä Bolognan kolmeen akateemiseen asteeseen (kandidaatti, maisteri ja tohtori) siten, että yksilön todelliset tiedot ja valmiudet ja henkilökohtainen ja ammatillinen pätevyys luokitellaan niiden hankkimispaikasta riippumatta; 15. kehottaa parantamaan taulukkoa 2, jonka on tarkoitus helpottaa viitetasojen ymmärtämistä; katsoo, että sen on oltava selvästi toissijainen suhteessa tulossuuntautuneeseen lähestymistapaan, koska siinä suositaan virallista koulutusta; pitää sen vuoksi myönteisenä suositusta soveltaa taulukkoa varoen; katsoo, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys on jätettävä yleiseksi viitekehykseksi ja tällaiset yksityiskohtia koskevat kysymykset, kuten taulukon 2 muotoilu, on jätettävä paikallisen tai kansallisen tason toimijoiden ratkaistavaksi; 16. vaatii, että yhteisiä eurooppalaisia periaatteita elinikäiseen oppimiseen liittyvien epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen prosessien tutkimiseksi ja vahvistamiseksi tuetaan ja edistetään entistä voimakkaammin, etenkin siltä osin kuin ne liittyvät teknologisen ja tieteellisen tietämyksen ja valmiuksien laajentamiseen siten, että otetaan huomioon eri ammattialojen, alueiden ja valtioiden ominaispiirteet; katsoo, että on välttämätöntä kiinnittää erityishuomiota menetelmiin ja järjestelmiin sellaisten oppimistulosten arvioimiseksi, joita saavutetaan epävirallisen oppimisen tai arkioppimisen kautta, koska pätevyyden kehittäminen elinikäisen oppimisen puitteissa tapahtuu moninaisissa jokapäiväisissä työtilanteissa; 17. toteaa, että eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen laatiminen luo yhteisiä viitetasoja, jotka helpottavat kouluttautuvien työntekijöiden uran järjestämistä osana elinikäistä oppimista; 18. kehottaa jokaista maata laatimaan omat kansalliset tai alueelliset tutkintojen viitekehyksensä siten, että toimivaltaiset viranomaiset ja elimet osallistuvat siihen tarpeen mukaan varmistaen niiden yhteensopivuuden eurooppalaiseen tutkintojen viitekehyksen kanssa; katsoo, että maissa, joissa kansallista tutkintojen viitekehystä ei vielä ole ja joissa epävirallista oppimista ja arkioppimista ei oteta asianmukaisesti huomioon, on järkevää ottaa käyttöön eurooppalainen tutkintojen viitekehys; 19. pyytää komissiota käynnistämään tämän alan käsitteiden ja termien yhdenmukaistamista koskevan hankkeen; 20. kehottaa komissiota selventämään Bolognan prosessiin sisältyvän tutkintojen yleispuitteet -käsitteen ja eurooppalainen tutkintokehys -käsitteen välisen eron ja täsmentämään, ovatko eurooppalaisessa tutkintokehyksessä ehdotetut indikaattorit ainoa lähtökohta Euroopan yhteiselle elinikäisen oppimisen alueelle; 21. torjuu koulutusväyliä, koulutuksen kestoa ja koulutuspaikkaa koskevien standardien antamisen; 22. katsoo, että on kehitettävä lisää välineitä eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tukemiseksi, jotta kansalaiset pääsevät helpommin siitä osallisiksi ja että eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen olisi oltava johdonmukainen lähestymistapa Kööpenhaminan ja Bolognan päätelmiin, joiden on oltava etusijalla; katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota kansainvälisten järjestöjen ja eurooppalaisten keskusten, kuten OECD:n ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen, oppimista, tutkintoja ja valmiuksia koskevaan työskentelyyn; pyytää komissiota jouduttamaan ECVET-järjestelmän (ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten siirtojärjestelmän) rakentamista, kehittämään ja edistämään Europassia sekä kehittämään Ploteus-verkkopalvelua sekä tukemaan muita innovatiivisia lähestymistapoja epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamiseen; 23. pyytää komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan kansallisten Europass-keskusten toimintoja ja rakenteita ja helpottamaan niiden perustehtävien täyttämistä ja Euroopan unionin niille asettamien tavoitteiden toteuttamista; viittaa tässä yhteydessä erityisesti kansallisten Europass-keskusten suoraan hallinnoimien välineiden (eurooppalainen ansioluettelo ja Mobility-passi) käytön levittämiseen ja Europass-järjestelmän asteittaiseen käyttöönottoon; 24. korostaa, että vapaaehtoisuuteen perustuvaa eurooppalaista tutkintokehystä täytäntöön pantaessa tarvitaan kansallisten ja alakohtaisten sidosryhmien tukea ja sitoutumista; 25. toteaa, että eurooppalaisen tutkintokehyksen käyttäminen muuntovälineenä erilaisten tutkintojärjestelmien välillä edellyttää johdonmukaisuutta ja osapuolten keskinäistä luottamusta; suosittelee laatimaan avoimia ja luotettavia laadunvarmistamismekanismeja koskevia periaatteita, jotta vertailu olisi mahdollista ja EU:n kansalaisten hankkimat tutkinnot voitaisiin tunnustaa vastavuoroisesti; 26. korostaa, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys voi antaa optimaalisen panoksen liikkuvuuteen Euroopan työmarkkinoilla, kun toiset jäsenvaltiot hyväksyvät yhden jäsenvaltion päätöksen lukea yksittäiset kansalliset tutkinnot tiettyihin eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoihin; katsoo, että komission laadunvarmistuksen yhteydessä ehdottama jäsenvaltioiden velvoite noudattaa tiettyjä yhteisiä periaatteita on toimijoiden välisen eri tasoilla tehtävän menestyksekkään yhteistyön tärkeä osatekijä; toteaa kuitenkin, että tämä pitää paikkansa vain, jos siten ei kaksinkertaisteta olemassa olevia laadunvarmistusjärjestelmiä, kuten laadunvarmistuksen standardeja ja suuntaviivoja; 27. katsoo, että keskinäisen luottamuksen olisi oltava sekä seuraus jäsenvaltioiden välisestä tehostetusta yhteistyöstä eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen puitteissa että edellytys eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tehokkaalle toiminnalle; katsoo, että asianmukainen koevaihe, vaikutusten arviointi sekä siihen liittyvä arviointi ovat välttämättömiä eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen jatkuvan parantamisen ja mukauttamisen vuoksi; pyytää komissiota kehittämään ja ehdottamaan sopivia menetelmiä ja strategioita tätä varten; 28. kehottaa kehittämään edelleen eurooppalaista tutkintokehystä, jotta siitä saataisiin selkeämpi, mitä sidosryhmät vaativat kuulemisprosessin aikana; 29. kehottaa komissiota tarkistamaan ehdotustaan parlamentin esittämien huomautusten perusteella: 30. korostaa kattavan ja hyvin suunnitellun viestintä- ja tiedottamisstrategian merkitystä, jotta tietoisuutta eurooppalaisen tutkintokehyksen eduista ja etuja koskevaa kiinnostusta voitaisiin lisätä; 31. katsoo, että eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen menestyksen kannalta on välttämätöntä tuottaa konkreettista hyötyä loppukäyttäjille, siis sekä kansalaisille, työntekijöille ja työnantajille että oppilaitoksille; 32. pyytää komissiota toimittamaan parlamentille kansallisten kuulemisten tulokset ja jatkamaan kuulemista ennen lopullisen ehdotuksensa tekemistä; 33. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. [1] EUVL L 390, 31.12.2004, s. 6. [2] EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22. [3] EYVL C 163, 9.7.2002, s. 1. [4] EYVL C 13, 18.1.2003, s. 2. [5] Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä. --------------------------------------------------