[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 16.7.2010

KOM(2010)384 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Toinen TSE-suunnitelmatarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskeva strategia-asiakirja vuosiksi 2010–2015

SEK(2010)899

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Toinen TSE-suunnitelmatarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskeva strategia-asiakirja vuosiksi 2010–2015

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 4

2. Vuosiksi 2010–2015 suunnitellut toimet 5

2.1. Erikseen määriteltyyn riskiainekseen liittyvän luettelon/ikärajan uusi tarkistus 5

2.1.1. Nykyinen lainsäädäntö 5

2.1.2. Tulevat toimintavaihtoehdot 5

2.2. Rehukiellon uusi tarkistus 6

2.2.1. Nykyinen lainsäädäntö 6

2.2.2. Käynnissä oleva tutkimus 7

2.2.3. Rehukiellon mahdollinen asteittainen poistaminen 7

2.3. BSE-valvonnan muut tarkistukset 8

2.3.1. Nykyinen lainsäädäntö 8

2.3.2. Tulevat toimintavaihtoehdot 9

2.4. Scrapien hävittämistoimien tarkistukset 9

2.4.1. Nykyinen lainsäädäntö 9

2.4.2. Aiemmat ja käynnissä olevat tutkimukset 10

2.4.3. Tulevat toimintavaihtoehdot 10

2.5. Nautaeläinten kohorttien teurastaminen 11

2.5.1. Nykyinen lainsäädäntö 11

2.5.2. Tulevat toimintavaihtoehdot 11

2.6. Pikatestit (ante mortem ja post mortem) 11

2.6.1. Nykyinen lainsäädäntö 11

2.6.2. Laboratoriotestien kehittäminen 11

2.6.3. Tulevat toimintavaihtoehdot 12

3. Vaihtoehtoisia toimintatapoja, jos positiivinen suuntaus ei jatku samaan tahtiin kaikissa jäsenvaltioissa 13

4. Päätelmät 14

JOHDANTO

Ensimmäisessä TSE[1]-suunnitelmassa[2] luonnosteltiin mahdollisia muutoksia EU:n TSE-toimenpiteisiin lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kuitenkin niin, että elintarvikkeiden turvallisuus ja kuluttajien suoja säilyvät tärkeimpinä prioriteetteina. Ensimmäisessä TSE-suunnitelmassa esitetyistä lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimista suurin osa on saavutettu, ja jo vuonna 2005 BSE-epidemiassa (naudan spongiforminen enkefalopatia) havaittu positiivinen suuntaus on jatkunut tähän saakka. BSE:n vaikutukset ihmisten terveyteen jäävät ilmeisesti aluksi pelättyä vähäisemmiksi.

Tämän tiedonannon täydennykseksi on laadittu komission yksikköjen valmisteluasiakirja, josta löytyvät liitteet, joihin tiedonannossa viitataan, ja se sisältää mm. katsauksen ensimmäisen TSE-suunnitelman saavutuksiin kaudella 2005–2009.

Tulevina vuosina tavoitteena on jatkaa toimenpiteiden tarkastelua ja turvata samalla elintarviketurvallisuuden korkea taso. TSE-sääntöjen muutokset tehdään nyt ja jatkossakin vaiheittaisesti ja vankalta tieteelliseltä pohjalta. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen EFSAn antamien tieteellisten neuvojen olisi edelleen oltava keskeisellä sijalla pohdittaessa tulevia toimintavaihtoehtoja. On myös äärimmäisen tärkeää jatkaa tutkimusta aloilla, joilla tiedot ovat puutteellisia tai joilla esiintyy aukkoja, jotka estävät lopullisten päätösten tekemisen.

Tämän tiedonannon tarkoituksena on luonnostella mahdollisia tulevia muutoksia, joiden perusteella toimenpiteitä voitaisiin tarkistaa ja saattaa ne EU:n nykytilanteen tasalle, jotta saataisiin hävitettyä BSE lopullisesti EU:n karjasta. On kuitenkin pysyttävä valppaana ja jatkettava tilanteen seurantaa, jos karjassa mahdollisesti esiintyy uudelleen BSE:tä tai uusi TSE-tekijä.

Tarkistusten olisi pohjauduttava pääasiassa tieteellisiin neuvoihin ja teknisiin seikkoihin, jotka liittyvät uusien toimenpiteiden valvontaan ja täytäntöönpanoon.

VUOSIKSI 2010–2015 SUUNNITELLUT TOIMET

Erikseen määriteltyyn riskiainekseen liittyvän luettelon/ikärajan uusi tarkistus

Strateginen tavoite:

Varmistetaan ja säilytetään nykyinen kuluttajansuojan taso takaamalla edelleen erikseen määritellyn riskiaineksen turvallinen poistaminen muuttaen kuitenkin luetteloa tai ikärajaa koskevia sääntöjä uusien ja tulevien tieteellisten lausuntojen perusteella.

Nykyinen lainsäädäntö

Erikseen määritelty riskiaines koostuu elimistä, joihin BSE-infektiivisyyden katsotaan kerääntyvän eläimissä, joilla on BSE-tartunta. Erikseen määritellyn riskiaineksen poistaminen elintarvike- ja rehuketjusta on ollut EU:ssa pakollista vuodesta 2000. Erikseen määritellyn riskiaineksen poistaminen on tärkein kansanterveyden suojatoimenpide. Luettelo erikseen määritellystä riskiaineksesta on laadittu tieteellisten tietojen perusteella noudattaen tiukasti varovaisuusperiaatetta. Erikseen määritellyn riskiaineksen käyttörajoituksiin sisältyy kielto käyttää esimerkiksi talia, gelatiinia, kollageenia ja dikalsiumfosfaattia sellaisten naudasta saatujen tuotteiden tuotantoon, joita käytetään elintarvikkeissa ja rehuissa.

Tulevat toimintavaihtoehdot

Jos nykyistä riskiainesluetteloa muutetaan, muutosten olisi perustuttava kehittyvään tieteelliseen tietoon. Samalla olisi säilytettävä nykyinen kuluttajansuojan korkea taso Euroopan unionissa. Elintarvike- ja rehuketjusta poistettavan erikseen määritellyn riskiaineksen sisältävässä luettelossa olisi kuitenkin otettava huomioon myös epidemiologinen tilanne, joka perustuu BSE-valvonnasta saatuihin tietoihin. EFSA on parhaillaan arvioimassa pienissä märehtijöissä olevaa riskiainesta käsittelevän luettelon relevanssia, ja se antanee lopullisen lausuntonsa vuoden 2010 loppuun mennessä. Koska riskin täydellistä poistamista ei kuitenkaan voida pitää realistisena tavoitteena missään riskinhallintapäätöksessä, tieteellisillä neuvoilla pitäisi pyrkiä kvantitatiiviseen tai semikvantitatiiviseen lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon BSE:n suotuisa epidemiologinen tilanne EU:ssa. Olisi pyrittävä saattamaan EU:n riskiainesluettelo yhdenmukaiseksi Maailman eläintautijärjestön OIE:n kansainvälisten standardien kanssa (etenkin naudan suoliston osalta), jos päätöksen tukena ovat vankat tieteelliset neuvot, jotka perustuvat kvantitatiiviseen riskinarviointiin. Jäsenvaltiot, joiden BSE-riski on OIE:n säännöstön[3] mukaisesti vähäinen, joutuvat nykyisin poistamaan erikseen määritellyn riskiaineksen elintarvike- ja rehuketjusta, mutta tätä velvoitetta voitaisiin tarkistaa, jos yhä useammat jäsenvaltiot saavuttavat vähäriskisen aseman, josta ei ole laadittu riskiainesluetteloa.

Rehukiellon uusi tarkistus

Strateginen tavoite:

Tarkistetaan nykyiseen täydelliseen rehukieltoon sisältyviä toimenpiteitä tietyin edellytyksin.

Nykyinen lainsäädäntö

Kielto ruokkia nautaeläimiä, lampaita ja vuohia nisäkäsperäisellä lihaluujauholla otettiin käyttöön heinäkuussa 1994. Jotta voitiin pienentää ristikontaminaatiosta johtuvaa kielletyn materiaalin esiintymisriskiä märehtijöiden rehussa, osittainen kielto laajennettiin 1. tammikuuta 2001 koko EU:n laajuiseksi kielloksi, joka koski prosessoidun eläinproteiinin käyttöä elintarvikkeiden tuotantoa varten kasvatettujen eläinten rehussa. Kieltoon sovellettiin joitakin poikkeuksia, jotka koskivat esimerkiksi kalajauhon käyttöä muiden kuin märehtijöiden ruokinnassa. Kiellettyjen eläinperäisten ainesosien kaikkea esiintymistä rehussa pidetään rehukiellon rikkomisena, koska lainsäädännössä ei sallita lainkaan poikkeamia säännöstä.

Seuraavassa taulukossa esitetään rehukieltoa koskevat nykyiset säännökset:

Tuotantoeläimet (ei turkiseläimet) | Lemmikit ja turkiseläimet |

Märehtijät | Muut kuin märehtijät (ei kalat) | Kalat |

Prosessoitu eläinproteiini (ei verijauho eikä kalajauho) | NA | NA | NA | A |

Verijauho märehtijöistä | NA | NA | NA | A |

Verituotteet märehtijöistä | NA | NA | NA | A |

Gelatiini märehtijöistä | NA | NA | NA | A |

Muut hydrolysoidut proteiinit kuin ei-märehtijöistä tai märehtijöiden vuodasta ja nahasta saadut | NA | NA | NA | A |

Verijauho muista kuin märehtijöistä | NA | NA | A | A |

Kalajauho | NA[4] | A | A | A |

Verituotteet muista kuin märehtijöistä | NA | A | A | A |

Eläinperäinen di- ja trikalsiumfosfaatti | NA | A | A | A |

Hydrolysoidut proteiinit ei-märehtijöistä tai märehtijöiden vuodasta ja nahasta | A | A | A | A |

Gelatiini muista kuin märehtijöistä | A | A | A | A |

Kananmunat, munatuotteet, maito, maitotuotteet, ternimaito | A | A | A | A |

Muut kuin edellä mainitut eläinproteiinit | NA | A | A | A |

A = sallittu

NA = ei sallittu

Käynnissä oleva tutkimus

Rehussa olevia eläinproteiineja käsittelevä yhteisön vertailulaboratorio tutki osana vuotuista työohjelmaansa mikroskooppimenetelmän luotettavuutta rehuissa olevien eläinperäisten ainesosien kvantitatiivisessa määrittämisessä (tarkoituksena on arvioida rehussa olevien eläinproteiinien kokonaismäärä, jotta voitaisiin ottaa käyttöön toleranssiraja rehuissa). Arvioinnin alustavat tulokset osoittivat, että nykyinen menetelmä ei ole luotettava kvantifiointia varten.

Lisäksi vertailulaboratorio on tutkimassa erilaisia uusia diagnosointimenetelmiä, joilla voidaan tunnistaa laji (märehtijä, sika vai siipikarja), josta rehussa havaitut lihaluujauhojäämät ovat peräisin. Nisäkäsperäisen proteiinin pakollinen käsittely 133 °C:n lämpötilassa 3 baarin paineessa 20 minuutin ajan johtaa siihen, että eläinproteiinit ovat hyvin pieninä osina, jotka on vaikea havaita nykyisillä analyysimenetelmillä. Tutkimuksen tulosten odotetaan olevan käytettävissä vuoden 2010 loppupuolella.

Rehukiellon mahdollinen asteittainen poistaminen

Nykyisten rehukieltosäännösten tarkistamisessa pitäisi soveltaa riskilähtöistä lähestymistapaa, mutta samalla olisi otettava huomioon käytössä olevat valvontakeinot arviointia varten (esim. luotettavien testien saatavuus lajin tunnistamiseksi lihaluujauhojäämistä).

- Prosessoidun eläinproteiinin toleranssiraja tuotantoeläinten rehussa

Jotta voitaisiin soveltaa riskilähtöistä lähestymistapaa, kun kiellettyä prosessoitua eläinproteiinia on havaittu, voidaan vahvistaa tietty toleranssiraja.

Komissio pyysi joulukuussa 2009, että EFSA laatisi päivitetyn kvantitatiivisen riskinarvioinnin riskeistä, jotka liittyvät prosessoidun eläinproteiinin vähäisiin määriin rehussa. EFSA antanee lausuntonsa vuoden 2010 loppuun mennessä. EFSAn päätelmien perusteella saatetaan ehdottaa, että – nykyisiä taudin hävittämistoimia vaarantamatta – otetaan käyttöön toleranssiraja, jota sovelletaan prosessoidun eläinproteiinin erittäin vähäisten määrien esiintymiseen rehussa.

- Rehukiellon poistaminen muiden kuin märehtijöiden osalta (siat, siipikarja, kalat)

Tällä hetkellä rehuissa kiellettyjä prosessoituja eläinproteiineja käytetään pääasiassa lannoitteiden tuotannossa, komposteissa tai sementtitehtaiden polttoaineena. Prosessoitu eläinproteiini voi kuitenkin olla proteiinilähde tuotantoeläimille, jotka eivät ole märehtijöitä ja joita on ruokittava korkealaatuisilla proteiineilla. Kun otetaan huomioon, että BSE:n siirtymisriski ei-märehtijöistä muihin ei-märehtijöihin on erittäin epätodennäköistä, voitaisiin harkita, että poistetaan kielto käyttää ei-märehtijöistä saatua prosessoitua eläinproteiinia ei-märehtijöille tarkoitetussa rehussa poistamatta kuitenkaan lajinsisäistä kierrätystä koskevaa nykyistä kieltoa (esim. siipikarjan lihaluujauhoa voitaisiin antaa vain sioille ja sikojen lihaluujauhoa siipikarjalle). Jos prosessoidun eläinproteiinin käyttö sallittaisiin jälleen muiden kuin märehtijöiden rehussa, EU:n riippuvuus muista proteiinilähteistä saattaisi pienentyä.

Tällainen toimenpide voitaisiin kuitenkin hyväksyä vain, jos käytössä on validoituja analyyttisiä menetelmiä, joilla voidaan määrittää prosessoidun eläinproteiinin alkuperälaji. Lisäksi kun otetaan huomioon kaikkiin valvontamenetelmiin väistämättä sisältyvät rajoitukset, eri lajeista peräisin olevan prosessoidun eläinproteiinin oikea lajittelu on tärkeä osa nykyisen rehukiellon kaikkia uudistuksia. Prosessoidun eläinproteiinin hyödyntämistä rehuissa on verrattava investointeihin, jotka ovat tarpeen lajitteluvaatimusten noudattamiseksi.

BSE-valvonnan muut tarkistukset

Strateginen tavoite:

Mukautetaan nautojen BSE-seurantajärjestelmää edelleen niin, että kohdennetaan valvontaa paremmin mutta pidetään kuitenkin yllä kapasiteettia seurata epidemiologisen tilanteen kehitystä ja arvioida voimassa olevien suojatoimien tehokkuutta.

Nykyinen lainsäädäntö

Valvonnan tarkoituksena on seurata ja arvioida valvontatoimenpiteiden kuten rehukiellon ja erikseen määritellyn riskiaineksen poiston tehokkuutta ottamalla huomioon BSE-tilanteen kehittyminen vuosien mittaan.

TSE-lainsäädännön mukaan kunkin jäsenvaltion on pantava täytäntöön vuotuinen BSE-seurantaohjelma, johon sisältyy seulontamenetelmä, jossa käytetään sitä varten hyväksyttyjä pikatestejä. Ohjelman on katettava vähintään kaikki yli 30 kuukauden ikäiset naudat, jotka teurastetaan ihmisravinnoksi (terveet teurastetut eläimet), ja kaikki yli 24 kuukauden ikäiset naudat, jotka ovat kuolleet/jotka on lopetettu tai lähetetty hätäteurastukseen (riskieläimet).

Jäsenvaltio, joka pystyy osoittamaan epidemiologisten kriteerien perusteella BSE-tilanteen paranemisen alueellaan, voi pyytää komissiolta lupaa tarkistaa seurantaohjelmaansa. Vuodesta 2009 lähtien 17 jäsenvaltiota[5] on saanut luvan tarkistaa seurantaohjelmaansa ja nostaa testauksen ikärajaa 48 kuukauteen suotuisan epidemiologisen tilanteensa ja EFSAn myönteisten lausuntojen perusteella.

Testausikärajan nostamisen seurauksena vuosittain EU:ssa suoritettujen testien lukumäärä on laskenut noin 30 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009 (valmisteluasiakirjan liitteessä III oleva kaavio 1), mutta kapasiteetti on pysynyt samana, jotta saadaan luotettavaa tietoa BSE:n esiintymisestä ja kehittymisestä jäsenvaltioissa. Sama lasku voidaan huomata kustannuksissa, jotka liittyvät yhden BSE-tapauksen toteamiseen teurastamossa (kustannukset ovat pudonneet 14,15 miljoonasta eurosta (vuonna 2008) 10,1 miljoonaan euroon (vuonna 2009); ks. valmisteluasiakirjan liitteessä III oleva kaavio 3).

Tulevat toimintavaihtoehdot

Käynnissä olevien seurantaohjelmien tuloksista riippuen BSE-seurantaohjelmien lisätarkistuksia voidaan harkita sellaisten jäsenvaltioiden osalta, jotka täyttävät epidemiologiset kriteerit. Tällaisia vaihtoehtoja voivat olla esimerkiksi seuraavat:

- jatketaan testausikärajojen vähittäistä nostamista kaikkien terveenä teurastettujen eläinten ja riskieläinten osalta

- testataan tietyn iän ylittäneiden nautojen otos kustakin alaryhmästä (terveenä teurastetut ja riskieläimet)

- testataan kustakin alaryhmästä nautoja niiden syntymäpäivän ja rehukiellon tosiasiallisen täytäntöönpanopäivän perusteella.

Kaikkien tulevien vaihtoehtojen perusteella olisi oltava mahdollista pysyä koko ajan selvillä BSE-epidemian lisääntymisestä tai uusien TSE-kantojen esiintymisestä. Koska EU:ssa on viime vuosina havaittu epätyypillisiä BSE-tapauksia yli 8 vuotta vanhoissa eläimissä, mitkään BSE-valvonnan tarkistukset eivät saisi haitata tällaisten tapausten havaitsemista. Ei myöskään pitäisi jättää huomiotta valvontaan liittyviä käytännön näkökohtia, jotka liittyvät yhtenäismarkkinoihin ja nautojen vapaaseen liikkuvuuteen jäsenvaltioiden välillä, ja mahdollisten käyttöön otettavien uusien järjestelmien hallinnon olisi pysyttävä yksinkertaisena. BSE-valvonnan tarkistuksen ei pitäisi keskipitkällä aikavälillä estää jäsenvaltioita säilyttämästä OIE-statustaan BSE-riskin osalta.

Scrapien hävittämistoimien tarkistukset

Strateginen tavoite:

Mukautetaan nykyisiä hävittämistoimia TSE:n saastuttamissa lammas- ja vuohikarjoissa niin, että ne vastaavat uusimpia tieteellisiä tietoja, ja kehitetään kestäviä välineitä, joilla voidaan valvoa TSE:itä pienten märehtijöiden karjoissa EU:ssa.

Nykyinen lainsäädäntö

TSE:n hävittämistä lammaskarjoista koskevat nykyiset säännökset perustuvat eri välineiden yhdistelmään (mahdollisesti tartunnan saaneiden eläinten täydelliset tai valikoivat teurastusohjelmat infektoituneissa karjoissa, jalostusohjelmat TSE-resistenssin luomiseksi jalostusarvoltaan korkealuokkaisissa karjoissa, karjan eläinmäärän lisääminen resistenteillä eläimillä sekä tiivistetty valvonta infektoituneissa karjoissa). Jos vuohikarjassa havaitaan klassista scrapieta, ainoa sovellettava vaihtoehto on koko karjan teurastus.

Epätyypillisissä scrapietapauksissa voidaan kuitenkin soveltaa erityistoimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon tartunnan vähäinen leviäminen karjassa: eläimiä ei tarvitse teurastaa mutta niihin on kohdistettava tehostettua TSE-valvontaa kahden vuoden ajan eikä niitä voida siirtää karjasta muualle.

Aiemmat ja käynnissä olevat tutkimukset

Vuohissa – toisin kuin lampaissa – ei ole selvästi tunnistettua geneettistä resistenssiä tai alttiutta TSE:ille. Vuonna 2008 saatiin lopputulokset EU:n rahoittamasta pilottitutkimuksesta, joka suoritettiin Kyproksella ja jolla pyrittiin kartoittamaan tiettyjen geenien vaikutus scrapie-resistenssiin tai -alttiuteen vuohissa. Tulosten perusteella vaikuttaisi siltä, että jotkin geenit voisivat liittyä klassisen scrapien resistenssiin tai alttiuteen vuohissa Kyproksella. Scrapien hävittäminen vuohipopulaatioista on tärkeällä sijalla EU:n tautienhävittämispolitiikassa, ja sen vuoksi EU-varoja on myönnetty lisätutkimusten suunnitteluun ja toteuttamiseen niin, että voitaisiin täydentää Kyproksella tehdyn pilottitutkimuksen tuloksia. Tutkimussuunnitelma saatiin valmiiksi syyskuussa 2009, ja tarkoituksena on kerätä tietoja, jotta ymmärrettäisiin paremmin geneettistä scrapie-resistenssiä vuohissa. Ensimmäiset tulokset saataneen vuonna 2011.

Lisäksi EFSA ja Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskus ovat yhdessä suorittamassa tieteellistä arviointia eläinten ja ihmisten TSE:iden mahdollisista yhteyksistä, ja tämän tutkimuksen tulokset saattavat olla erittäin tärkeitä tarkasteltaessa pienten märehtijöiden TSE:iden zoonoottisia ominaisuuksia.

Tulevat toimintavaihtoehdot

Koska pienten märehtijöiden TSE:t ovat erittäin monimutkainen asia (pääasiassa eri prionikantojen esiintymisen vuoksi), niiden zoonoottisista ominaisuuksista ollaan epävarmoja ja scrapien leviämiseen ja pysymiseen karjojen sisällä ja niiden välillä vaikuttavat hyvin monenlaiset tekijät, on tarpeen pohtia edelleen tulevia lainsäädäntötoimia, jotta voidaan valvoa TSE:itä pienten märehtijöiden karjoissa EU:ssa. Voitaisiin esimerkiksi

- vahvistaa edellytykset, joilla pienten märehtijöiden karjat voidaan sertifioida TSE:n osalta pikatestien tulosten ja OIE:n ohjeiden perusteella, jotta vältetään scrapien tahaton leviäminen prekliinisessä vaiheessa olevien tartunnan saaneiden eläinten kautta

- mukauttaa edelleen epätyypillistä scrapieta koskevia toimia, jos tieteelliset tiedot vahvistavat, että tämä scrapie-kanta ei ole tarttuva

- hyödyntää geneettistä resistenssiä vuohissa, jos tutkimustulokset osoittavat tiettyjen genotyyppien geneettistä resistenssiä vuohipopulaatioissa

- jatkaa scrapien geneettistä valvontaa lampaissa jalostusohjelmien kautta (välttäen sukusiittoisuutta ja perintöaineksen ulosvirtausta), koska nämä ohjelmat vaikuttavat olevan tehokkaita taudin valvonnassa.

Tulevista toimintavaihtoehdoista päätettäessä keskeisiä ovat joka tapauksessa tulevat tutkimustulokset ja tieteelliset tiedot TSE:istä pienissä märehtijöissä.

Nautaeläinten kohorttien teurastaminen

Strateginen tavoite:

Tarkistetaan teurastuspolitiikka BSE-tartunnan saaneissa karjoissa.

Nykyinen lainsäädäntö

Jos tilalla vahvistetaan BSE-tapaus, nykyisten sääntöjen mukaan BSE-tapauksen kohorttiin kuuluvat naudat (eli saman karjan naudat, jotka ovat syntyneet 12 kuukautta ennen tai jälkeen tartunnan saaneen naudan syntymää tai jotka ovat saattaneet syödä samaa kontaminoitunutta rehua) on lopetettava ja hävitettävä. On mahdollista myöntää poikkeus, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat olla lopettamatta ja hävittämättä kohortin eläimiä niiden tuotantoiän loppuun saakka. Tätä poikkeusta on soveltanut tähän mennessä ainoastaan Saksa, joka sai luvan hyödyntää sitä vuonna 2007. Jos BSE-tapaus on naaras, sen jälkeläiset, jotka ovat syntyneet kaksi vuotta ennen tai jälkeen taudin kliinisen puhkeamisen, on hävitettävä.

Tulevat toimintavaihtoehdot

Koska tartunnan saaneiden eläinten määrä kohorttieläimissä EU:ssa on nyt hyvin alhainen (2 vuonna 2008 ja 0 vuonna 2009), kohorttien järjestelmällinen teurastaminen voitaisiin mahdollisesti lopettaa ja näiden eläinten teurastaminen ihmisravinnoksi sallia, edellyttäen että eläimet testataan ja tulokset ovat negatiiviset ennen niiden laskemista elintarvikeketjuun.

Pikatestit (ante mortem ja post mortem)

Strateginen tavoite:

Pyritään edelleen kehittämään parhaita mahdollisia pikatestejä TSE:iden määrittämiseen.

Nykyinen lainsäädäntö

TSE-seurantaan EU:ssa voidaan käyttää ainoastaan TSE-lainsäädännössä lueteltuja pikatestejä. Jotta pikatesti voitaisiin lisätä luetteloon, se on arvioitava perusteellisesti analyyttisen suorituskyvyn osalta ja EFSAn on suositeltava sitä komissiolle.

Laboratoriotestien kehittäminen

Komissio sai vuonna 1999 valmiiksi ensimmäisen arvioinnin pikatesteistä nautojen BSE-taudin määrittämiseksi. Tämän jälkeen on tehty lisäarviointeja pikatesteistä märehtijöiden TSE:iden määrittämistä varten. Vuonna 2007 komissio päätti – tietoisena siitä, että muiden testien kehittämistyö jatkui – käynnistää uuden avoimen kiinnostuksenilmaisupyynnön sellaisten ante mortem- ja post mortem -testien kehittämiseksi, joilla määritetään TSE:n esiintyminen suurissa (nautakarja) ja pienissä (lampaat ja vuohet) märehtijöissä. Pyyntö käynnistettiin viideksi vuodeksi, ja sen tavoitteena on kartoittaa uusia testejä ja valita sellaiset, jotka voidaan sisällyttää arviointiohjelmaan EFSAn tieteellisten käytäntöjen perusteella. Pyynnössä annetaan mahdollisuus testinvalmistajille, joiden testit ovat jo edistyneessä vaiheessa, osallistua pyyntöön, jotta niiden testit voidaan arvioida siltä kannalta, soveltuvatko ne käytettäväksi EU:n TSE-valvontaohjelmissa.

Tulevat toimintavaihtoehdot

Elävien eläinten testaamista voitaisiin harkita, jos validoituja ante mortem -testejä saadaan käyttöön. Vaihtoehdon hyödyllisyys BSE:n valvomiseksi naudoissa on nykyään vähäinen. Siitä voisi kuitenkin olla suurta apua karjan sertifioinnissa pienten märehtijöiden karjoissa.

VAIHTOEHTOISIA TOIMINTATAPOJA, JOS POSITIIVINEN SUUNTAUS EI JATKU SAMAAN TAHTIIN KAIKISSA JÄSENVALTIOISSA

Kuluttajansuojan tason olisi oltava sama kaikkialla EU:ssa. Jäsenvaltioiden erilainen epidemiologinen tilanne oikeuttaa tilanteen, jossa tietyt jäsenvaltiot voivat saada luvan tehdä lisää muutoksia ja toiset eivät. Sen vuoksi käytännön täytäntöönpano ja käytännöt edellyttävät sellaisten muutosten hyväksymistä, joita sovelletaan vain joihinkin jäsenvaltioihin. BSE-valvontajärjestelmän muutos oli esimerkki, jossa vain 17 jäsenvaltiota sai luvan muuttaa BSE-seurantajärjestelmäänsä.

Vaikka kaikkien BSE:n esiintymistä nautaeläimissä osoittavien indikaattoreiden perusteella vaikuttaisi siltä, että BSE-tapausten lisääntyminen jatkossa on epätodennäköistä, on pohdittava vaihtoehtoisia toimintatapoja, jos BSE-tapausten laskua ei vahvisteta kaikissa jäsenvaltioissa.

Tällöin voitaisiin ottaa käyttöön tiukempia erikseen määritellyn riskiaineksen poistoa koskevia toimenpiteitä niissä jäsenvaltioissa, joissa BSE-tapausten lasku on vähäisempää. Viimeisenä vaihtoehtona voitaisiin harkita väliaikaista vientikieltoa, jolla pystyttäisiin reagoimaan yksittäisen jäsenvaltion tilanteeseen rankaisematta jäsenvaltioita, joissa ei ole todettu epäsuotuisaa kehitystä.

PÄÄTELMÄT

TSE:hen liittyvien toimenpiteiden tarkistuksen on pohjauduttava asianmukaiseen arvioon ihmisten ja eläinten terveydelle mahdollisesti aiheutuvista riskeistä, ja niissä on tieteellinen näyttö ja innovaatiot huomioon ottaen säilytettävä ihmisten ja eläinten terveyden suojelun taso tai – jos se on tieteellisesti perusteltua – parannettava kyseistä tasoa. On kuitenkin mahdotonta pitää riskin täydellistä poistamista riskinhallintaa koskevien päätösten realistisena tavoitteena elintarviketurvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä, joissa on tarkasti punnittava riskiä vähentävien toimenpiteiden kustannukset ja hyöty, jotta toimenpiteen oikeasuhteisuus voidaan varmistaa. Riskinhallinnasta vastaavan tahon tehtävänä ja vastuulla on päättää hyväksyttävästä riskitasosta ottaen huomioon kaikki tieteelliseen riskinarviointiin kuuluvat tekijät.

Koska kaikkien muutosten tueksi tarvitaan vankkoja tieteellisiä tietoja, on äärimmäisen tärkeää jatkaa tutkimusta aloilla, joilla tiedot ovat puutteellisia tai joilla esiintyy aukkoja, jotka estävät lopullisten päätösten tekemisen.

Kahden viime vuosikymmenen aikana saadut kokemukset ovat osoittaneet, että BSE:tä on käytetty väärin protektionistisiin tarkoituksiin, etenkin kolmansissa maissa. Sen vuoksi voimakkaat ja uskottavat kansainväliset puitteet ovat äärimmäisen tärkeät, jotta voidaan varmistaa turvallisesti ja oikeudenmukaisesti käytävä kauppa. EU:n on otettava johtoasema kansainvälisissä standardointielimissä eurooppalaisten standardien ja toimintatapojen edistämiseksi ja saatettava lainsäädäntönsä kansainvälisten standardien mukaiseksi mahdollisuuksien mukaan.

Tulevaa strategiaa laadittaessa on myös tärkeää pitää mielessä muut eläinten ja kansanterveyteen kohdistuvat uhkat, joita on esiintynyt viime vuosina (esim. salmonella ja mikrobilääkeresistenssi). Todisteet painottuvat yhä voimakkaammin sille kannalle, että toimia on priorisoitava paremmin sellaisiin tauteihin, joilla saattaa olla kansanterveyden kannalta suurempia vaikutuksia kuin TSE:illä, ja EU-rahoitusta on myönnettävä vastaavasti. BSE:n kehityksen rohkaiseva suuntaus tarjoaa tilaisuuden tarkastella perusteellisesti mahdollisuuksia siirtää painopistettä näihin muihin uhkiin.

[1] TSE = tarttuva spongiforminen enkefalopatia (ks. määritelmä komission yksikköjen valmisteluasiakirjan liitteessä I).

[2] KOM(2005) 322 lopullinen, 15. heinäkuuta 2005.

[3] Ks. http://www.oie.int/eng/normes/mcode/en_chapitre_1.11.6.htm.

[4] Maidonkorvikkeet, jotka sisältävät kalajauhoa ja jotka on tarkoitettu vain vieroittamattomille märehtijöille, on sallittu.

[5] Belgia, Kypros, Tanska, Saksa, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Itävalta, Slovenia, Suomi, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta.