Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kryptovarat – haasteet ja mahdollisuudet”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/05)

Esittelijä: Philip VON BROCKDORFF Yhteisesittelijä: Louise GRABO

Komitean täysistunnon päätös 24.3.2022 Oikeusperusta työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta oma-aloitteinen lausunto Vastaava jaosto talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Hyväksyminen jaostossa 9.9.2022 Hyväksyminen täysistunnossa 22.9.2022 Täysistunnon numero 572 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 148/0/3

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK toteaa kryptovarojen markkina-arvon kasvavan, mutta kannattaa voimakkaasti kryptovarojen markkinoita koskevaa Euroopan komission asetusehdotusta (MiCA), jonka tarkoituksena on säännellä kryptovaroja EU:ssa ja josta lainsäädäntövallan käyttäjät pääsivät alustavaan poliittiseen yhteisymmärrykseen 30. kesäkuuta 2022 ( 1 )

1.2 ETSK peräänkuuluttaa myös vankkaa sääntely- ja toimintakehystä, jotta voidaan parantaa kryptovaroihin liittyvien maksuliikennetapahtumien sekä verosäännösten noudattamisen seurantaa.

1.3 ETSK suosittaa painokkaasti, että viranomaiset noudattavat ”sama toiminta, samat riskit, samat säännöt” -periaatetta. Tämä edellyttää, että perustana käytetään olemassa olevia sääntelykehyksiä, kun on kyse yrityksistä, jotka käyvät kauppaa kryptovaroilla, joiden osalta on katettava samanlaiset riskit kuin perinteisten varojen osalta. ETSK katsoo, että tämä on tarpeen, jotta vältetään epäsymmetriat sellaisten samankaltaisten palvelujen ja varojen välillä, jotka voisivat teknisten seikkojen vuoksi kuulua eri sääntelykehysten piiriin.

1.4 Kryptovaroja koskevan sääntelykehyksen on oltava johdonmukainen eri lainkäyttöalueilla eikä ainoastaan EU:ssa. Tasapuolisiin toimintaedellytyksiin perustuvia standardeja olisi asetettava sekä EU:ssa että sen ulkopuolella asiakkaiden suojelemiseksi. ETSK kannattaa varainsiirtoa koskevaa asetusta ( 2 ) , vaikka se menee joiltakin osin pidemmälle kuin perinteisten rahoitustoimien osalta. Samanaikaisesti ETSK kannattaa kuitenkin EU:ssa toteutettavaa innovointia ja pitää tärkeänä, että lohkoketjuteknologiaan perustuvia tavanomaisia tuotteita, jotka eivät ole luonteeltaan taloudellisia, kohdellaan ”sama toiminta, sama riski, samat säännöt” -periaatteen mukaisesti niiden fyysisinä vastineina eikä rahoitusvälineinä.

1.5 ETSK panee huolestuneena merkille kryptovarojen ja niihin liittyvän louhintatoiminnan ympäristövaikutukset, kun otetaan huomioon vihreän kehityksen ohjelman puitteissa tehdyt EU:n ilmastositoumukset. Huolimatta kehitteillä olevista hajautetun tilikirjan järjestelmistä, kuten lohkoketjusta, jotka vaikuttavat pystyvän tarjoamaan kestävää infrastruktuuria vähähiilistä tulevaisuutta varten, tästä ei ETSK:n näkemyksen mukaan ole vakuuttavaa näyttöä.

1.6 ETSK katsoo, että lohkoketjuteknologiasta, joka on tärkein kryptovarojen taustalla oleva teknologia, voi olla apua pyrittäessä puuttumaan markkinoilla tällä hetkellä vallitseviin riskeihin. Sen mahdolliset hyödyt vaihtelevat riskien vähentämisen ja pääoman paremman hallinnan mahdollistavista reaaliaikaisista transaktioista aina sääntelyn tehostamiseen esimerkiksi niin, että lohkoketjua hyödynnetään tarkastuksiin, jotka liittyvät asiakkaiden tuntemiseen tai rahanpesun torjuntaan.

1.7 Komitea toteaa niin ikään, että teknologian kehittyminen voi auttaa korjaamaan olemassa olevia verosäännösten noudattamiseen liittyviä puutteita ja siten parantaa avoimuutta ja veroviranomaisille valvontaa varten lähetettävien tietojen laatua, ja siitä voi olla apua veropetosten ja laittomien transaktioiden torjunnassa.

1.8 Entistä kehittyneempi lohkoketjuteknologia voi myös kannustaa pankkeja tekemään yhteistyötä lohkoketjuekosysteemissä, jolloin ne voisivat jakaa tietoja ja kokemuksia laajemman lohkoketjuyhteisön kanssa lohkoketjupohjaisen kaupankäynnin rahoitusalustan kautta.

1.9 ETSK tukee täysin EKP:n roolia kryptovarojen kehityksen seurannassa ja tarkkailtaessa niiden mahdollisia vaikutuksia rahapolitiikkaan sekä riskejä, joita ne voivat aiheuttaa markkinainfrastruktuurien ja maksujen moitteettomalle toiminnalle ja rahoitusjärjestelmän vakaudelle.

2. Lausunnon tausta

2.1 Kryptovarojen markkina-arvo yli kolminkertaistui ja nousi 2,6 biljoonaan Yhdysvaltain dollariin vuonna 2021, mutta niiden osuus maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kokonaisvaroista on edelleen pieni ( 3 ) . Lukuina mitattuna kryptovarat vertautuvat muutamiin vakiintuneihin omaisuusluokkiin, vaikka ne eivät merkitykseltään ole lähelläkään valtion joukkovelkakirjoja, osakemarkkinoita ja johdannaisia. Kryptovarojen nopea kasvu on houkutellut ekosysteemiin useita uusia toimijoita, ja kryptovaroja on tarjolla yhä enemmän. Joitakin niistä kutsutaan ”virtuaalivaluutoiksi” tai digitaalisiksi ”kolikoiksi” tai ”tokeneiksi”. Tähän mennessä merkittävimpiä kryptovaroja ovat bitcoin ja ether, joiden yhteenlaskettu osuus kryptovarojen markkina-arvosta on noin 60 prosenttia.

2.2 Stablecoineiksi ( 4 ) kutsuttujen kryptovarojen luokan kysyntä kasvoi viime vuoden aikana ennennäkemättömän voimakkaasti teknologian, erityisesti lohkoketjuteknologian, kehityksen ansiosta. Stablecoinit ovat etenkin kaupankäyntivolyymiltaan ohittaneet lähes kaikki muut kryptovarat pääasiassa siksi, että niitä käytetään erittäin paljon käteiskauppojen ja johdannaiskauppojen toteuttamiseen pörsseissä. Stablecoinien suhteellinen hintavakaus auttaa myös suojaamaan kryptovarojen haltijoita muihin kryptovaroihin liittyvältä volatiliteetilta.

2.3 Hajautettu rahoitus eli DeFi ( 5 ) , joka perustuu lohkoketjuteknologiaan ja tarjoaa rahoituspalveluja stablecoinien ja muiden kryptovarojen avulla, on yksi tärkeimmistä syistä kryptovarojen kysynnän kasvulle, sillä sen ansiosta käyttäjät voivat käydä kryptovaroilla kauppaa ilman välittäjää. Liiketoimien aikana ei ole myöskään tarvetta asiakkaiden luottoriskin arvioinnille. On mielenkiintoista, että tällaisissa liiketoimissa on mukana pääasiassa institutionaalisia toimijoita kehittyneistä talouksista, joissa stablecoinien käyttö transaktioissa on yleistä ( 6 )

2.4 Lohkoketjuteknologiaa tai hajautetun tilikirjan teknologiaa ( distributed ledger technology , DLT) voidaan kuvailla niin, että kyse on yhdestä suuresta julkisesta tiedostosta, joka on hajautettu ja tallennettu valtavaan tietokoneverkkoon ja sisältää kaikki kryptovaroilla suoritetut transaktiot. Koska tiedosto on julkisesti jaettu ja sen sisältö vahvistettu, transaktiota ei ole mahdollista peruuttaa tai muuttaa. Näin ollen DL-teknologian käytön myötä syntyvä julkinen tiedosto estää petolliset liiketoimet.

2.5 Covid-19-kriisin pahimmassa vaiheessa, jolloin markkinoilla vallitsi stressitilanne, bitcoinin arvo oli helmikuun 2020 puolivälissä korkeimmillaan 10 367,53 Yhdysvaltain dollaria ja laski saman vuoden maaliskuun puolivälissä 4 994,70 Yhdysvaltain dollariin. Arvon jyrkkä nousu ja lasku ei kuitenkaan juurikaan liittynyt pandemiaan ja sen vaikutuksiin osakemarkkinoilla ( 7 ) . Bitcoinin arvon näennäisen ailahteleva käyttäytyminen on seurausta ilmiöstä, johon louhijat ja asiantuntijat viittaavat termillä ”puolittuminen”. Bitcoinin puolittuminen tapahtuu neljän vuoden välein tai aina, kun 210 000 lohkoa on louhittu. Näin tapahtui vuonna 2012, jolloin bitcoinin hinnoissa näkyi samaa ennustettavaa vaihtelua. Tämä kuvio ei ole juurikaan muuttunut vuoden 2012 jälkeen.

2.6 Nykytilanteessa kryptovarat eivät näytä aiheuttavan merkittävää riskiä rahoitusvakaudelle, kuten finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä (FSB) vahvisti vuoden 2018 kertomuksessaan. FSB toi kuitenkin itse esiin huolensa riskeistä, joita kasvanut markkina-arvo saattaa aiheuttaa. Näitä ovat erityisesti sijoittajien luottamukseen liittyvät riskit, rahoituslaitosten suorasta ja välillisestä altistumisesta aiheutuvat riskit sekä riskit, jotka liittyvät kryptovarojen käyttöön maksu- ja vaihdantavälineinä.

2.7 Euroopan pankki-, arvopaperimarkkina- sekä vakuutus- ja lisäeläkealojen valvontaviranomaiset (EPV, ESMA ja EIOPA) ovat ilmaisseet samoja huolia. Ne ovat varoittaneet kuluttajia siitä, että monet kryptovarat ovat erittäin riskialttiita ja spekulatiivisia eivätkä sovellu useimmille vähittäissijoittajille tai maksu- tai vaihdantavälineiksi. Niiden näkemyksen mukaan kuluttajilla on erittäin todellinen vaara menettää kaikki sijoittamansa rahat, jos he ostavat suuririskisiä kryptovaroja. Ne varoittavat myös siitä, että kuluttajien olisi tiedostettava harhaanjohtavien mainosten, myös sosiaalisen median ja somevaikuttajien välittämän mainonnan, riskit. Kuluttajien olisi oltava erityisen varovaisia, kun luvataan nopeita tai suuria tuottoja,

2.8 Suorat yhteydet yhtäältä kryptovarojen sekä toisaalta rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävien finanssilaitosten ja keskeisten rahoitusmarkkinoiden välillä ovat tätä nykyä vielä vähäisiä, mutta ne yleistyvät nopeaa tahtia. Finanssilaitosten osallistuminen kryptovarojen markkinoille sekä sijoittajina että palveluntarjoajina on kuluneen vuoden aikana lisääntynyt, joskin lähtötaso oli alhainen. Jos kryptovarojen käytön sekä kryptovarojen ja finanssilaitosten keskinäisten yhteyksien nykyinen kasvusuuntaus jatkuisi, tällä saattaisi olla vaikutuksia maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän kannalta.

2.9 Kryptovarojen yhä laajempi käyttö ja kytkösten lisääntyminen tekevät entistä tarpeellisemmaksi ja tärkeämmäksi sen, että kryptovaroille tehdään johdonmukaisia, vertailukelpoisia ja objektiivisia tarkastuksia, joiden pohjalta voidaan raportoida yleisölle ilmoitettavien taloudellisten tietojen oikeellisuudesta ja kattavuudesta. Näin ollen Euroopan komissio esitti syyskuussa 2020 lainsäädäntöehdotuksen kryptovaroja ja -valuuttaa koskevan sääntelyn yhdenmukaistamiseksi ja legitimoimiseksi ( 8 ) . Ehdotettu asetus tarjoaa kattavan kehyksen kryptovarojen liikkeeseenlaskijoiden ja tarjoajien sekä kryptovarapalvelujen tarjoajien sääntelylle ja valvonnalle, jotta kuluttajia sekä rahoitusjärjestelmän eheyttä ja vakautta voidaan suojella. Lainsäädäntövallan käyttäjät pääsivät alustavaan poliittiseen yhteisymmärrykseen 30. kesäkuuta 2022. Lopullisen säädöstekstin julkaisun ja voimaantulon on määrä toteutua lähikuukausina. ETSK:n kanta asiaan esitetään kryptovaroista ja hajautetun tilikirjan teknologiasta annetussa komitean lausunnossa ( 9 )

3. Kryptovarojen aiheuttamat riskit

3.1 Kryptovarojen nopealle kasvulle on yleisesti ollut tunnusomaista se, että toiminnalliset järjestelyt ovat olleet huonoja, kyberriskien hallinta puutteellista ja hallinnointipuitteet heikot. Kaikki nämä kolme tekijää yhdessä lisäävät asiakkaille aiheutuvia riskejä, sillä kyberturvallisuus on ongelma kryptovarojen alalla. Varastetut kryptovarat päätyvät yleensä laittomille markkinoille, ja niitä käytetään rikollisen toiminnan rahoittamiseen. Samoin kiristyshaittaohjelmahyökkäysten yhteydessä rikolliset pyytävät uhreja usein maksamaan lunnaat kryptovaluuttoina, esimerkiksi bitcoineina ( 10 ) . Lainsäädäntövallan käyttäjien äskettäin hyväksymässä rahoitusalan digitaalista häiriönsietokykyä koskevassa asetuksessa (DORA), jota parhaillaan viimeistellään julkaisua varten, vahvistetaan yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat finanssiyhteisöjen, myös kryptovarapalvelun tarjoajien, liiketoimintaprosesseja tukevien verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta. Tämä on tarpeen, jotta voidaan saavuttaa yhteinen korkeatasoinen digitaalinen häiriönsietokyky.

3.2 Kryptovarojen ekosysteemi on myös altis tietynasteiselle keskittymäriskille, kun kauppaa hallitsee suhteellisen vähäinen määrä toimijoita ( 11 ) . Eräässä tutkimuksessa havaittiin, että alle 10 000 ihmistä maailmassa omisti yhteensä 4,8 miljoonaa bitcoinia ( 12 ) , mikä on lähes kolmasosa tähän mennessä louhituista 18,5 miljoonasta bitcoinista. Jälkimmäisten markkina-arvo oli lähes 600 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Tilanne ei ole juurikaan muuttunut. Bitcoin-ekosysteemiä hallitsevat edelleen suuret ja keskittyneet toimijat, olipa kyse sitten suurista louhijoista ( 13 ) , bitcoinin haltijoista tai vaihtajista. Tällainen keskittyminen altistaa bitcoinin järjestelmäriskille ja merkitsee myös sitä, että valtaosa käytön lisääntymisestä saatavista voitoista päätynee suhteettoman suuressa määrin pienelle osallistujajoukolle. ( 14 )

3.3 FSB toteaa tuoreimmassa raportissaan ( 15 ) , että pankkitoiminnan kaltaiset markkinajärjestelmät on suurelta osin suojattu kryptovarojen volatiliteetilta. FSB varoittaa kuitenkin digitaalisten varojen kasvavasta merkityksestä rahoituslaitosten toiminnassa. Jos jokin merkittävä stablecoin (jota käytetään laajalti maksujen suorittamisessa) kaatuisi, tälläkin voisi olla oma vaikutuksensa rahoitusvakauteen aikana, jolloin epävarmuus kasvaa Ukrainan sodan vuoksi ja perushyödykkeiden hinnat ovat jatkuvasti korkealla. Kaatuva stablecoin voisi myös johtaa likviditeettivajeeseen laajemmassa kryptovaraekosysteemissä, mikä rajoittaisi kaupankäynnin volyymejä.

3.4 ETSK tukee täysin EU:ssa toteutettavia toimia kryptovarojen valvonnan lisäämiseksi, kuten komitean aiemmassa lausunnossa ( 16 ) jo todetaan. Koska kryptovarat mielletään anonyymeiksi omaisuuslajeiksi, niitä saatetaan kuitenkin edelleen käyttää rikollisiin tarkoituksiin, vaikka niiden jäljittämisessä tapahtuisikin parannuksia. Kryptovarat ovat viime aikoina olleet voimakkaasti esillä myös kyberhyökkääjien suosimina valuuttoina. Hyökkääjät käyttävät kiristyshaittaohjelmia hakkeroidakseen järjestelmiä ja vaativat sitten bitcoin-maksuja vastineeksi siitä, etteivät tuhoa yritysten arvokkaita tietoja tai vuoda niitä ulkopuolisille. Lisäksi krypto-Ponzi-hankkeista on raportoitu yhä enemmän. Euroopan keskuspankin (EKP) mukaan kryptovaluuttoja käytetään myös venäläisiin oligarkkeihin Ukrainan sodan vuoksi kohdistettujen pakotteiden kiertämiseen ( 17 ) . Riski kryptovarojen väärinkäytöstä Venäjän vastaisten pakotteiden kiertämiseen on tärkeä muistutus siitä, että kryptomarkkinoilta on edellytettävä vaadittujen, esimerkiksi sijoittajatietoja, rahanpesun torjuntaa ja julkistamisvaatimuksia koskevien normien noudattamista.

3.5 Myös harhaanjohtavat tiedot ja avoimuuden puute ovat erittäin huolestuttava asia. Eräitä kryptovaroja mainostetaan yleisölle aggressiivisesti käyttämällä markkinointiaineistoa ja muuta tietoa, joka saattaa olla epäselvää, puutteellista, epätarkkaa tai tarkoituksellisesti harhaanjohtavaa, jolloin mahdollisia hyötyjä liioitellaan ja riskit jätetään huomiotta. Markkinoinnissa tukeudutaan usein sosiaalisen median vaikuttajiin, jotka eivät tuo ilmi, tarjotaanko heille taloudellisia kannustimia markkinoida tiettyjä kryptovaroja. Esimerkkinä mainittakoon erityisesti eri julkisuuden henkilöihin ja urheilijoihin liitetyn NFT-taiteen (NFT tulee sanoista non-fungible token eli ”ei-korvattavissa oleva token”) viimeaikainen kasvu.

3.6 EU:n valvontaviranomaiset katsovat, että kryptovarojen äärimmäiset hinnanvaihtelut aiheuttavat suuren riskin sijoittajille, vaikka samanlaisia riskejä voi aiheutua myös globaalien osakemarkkinoiden vaihteluista. Monet kryptovarat ovat itse asiassa alttiita äkillisille ja äärimmäisille hintojen heilahteluille, jotka tekevät niistä erittäin spekulatiivisia, ja hinnat riippuvat pääasiassa kysynnästä sijoittajien keskuudessa. Äärimmäiset hintojen heilahtelut herättävät uusia epäilyksiä kryptovaluuttojen tulevaisuudesta omaisuusluokkana.

3.7 On huolestuttavaa, että kun on kyse kryptovaroista, sijoittajien on usein lähes mahdotonta esittää vahingonkorvausvaatimuksia tai muita oikeudellisia vaatimuksia esimerkiksi harhaanjohtavien tietojen vuoksi. Tämä johtuu erityisesti siitä, että nämä varat eivät toistaiseksi kuulu EU:n voimassa olevien rahoituspalvelusäädösten tätä nykyä tarjoaman suojan piiriin. Myöskään pankkien talletussuojajärjestelmät eivät suojaa sijoittajia, koska ne kattavat ainoastaan valuutan eivätkä kryptovaroja, osakkeita tai joukkovelkakirjoja.

3.8 EU:n näkökulmasta tarkasteltuna ja ottaen huomioon MiCA-asetuksen lopullinen voimaantulo olisi puututtava jäsenvaltioiden välillä vallitsevaan yhdenmukaisuuden puutteeseen. Verotuksen osalta eri jäsenvaltioissa sovelletaan erilaisia lähestymistapoja, ja useat jäsenvaltiot perivät kryptovaroista saaduista voitoista 0–50 prosentin myyntivoittoveron. Hyväksyessään vuonna 2020 digitaalisen rahoituksen paketin, jonka tarkoituksena on säännellä rahoitusteknologia-alaa, EU tunnusti mahdollisuudet, joita digitaalinen rahoitus tarjoaa innovoinnin ja kilpailun näkökulmasta, ja pyrki samalla lieventämään tällaiseen rahoitukseen liittyviä riskejä.

3.9 ETSK peräänkuuluttaa tehokasta sääntely- ja toimintakehystä, jotta voidaan parantaa kryptovaroihin liittyvien maksuliikennetapahtumien sekä verosäännösten noudattamisen seurantaa. ETSK on tietoinen ongelmista, joita kryptovaroihin kohdistuvan keskitetyn valvonnan puute, niihin liittyvä näennäinen anonymiteetti, arvostusongelmat, hybridiominaisuudet ja taustalla olevan teknologian nopea kehitys aiheuttavat, mutta katsoo, että verosääntöjä on mahdollista noudattaa symmetrisen toimintatavan pohjalta. Äskettäin tehdyn tutkimuksen ( 18 ) mukaan bitcoinin tuottamien pääomavoittojen verotuksesta syntyvä verotulopotentiaali EU:ssa oli yhteensä 850 miljoonaa euroa vuonna 2020, mikä korostaa niitä merkittäviä mahdollisia verohyötyjä, joita tällä alalla on saatavissa. Tämä tarkoittaa tietenkin, että kryptovaroista saatavia tuloja olisi verotettava tavanomaisten rahoitusvälineiden tapaan. Edellytyksenä ovat myös verovelvoitteiden noudattamisen asianmukainen valvonta tarkoituksenmukaisen raportoinnin pohjalta sekä verohallinnoille toimitettavien tietojen saatavuus. Kaupankäynnin reaaliaikaisen seurannan parantamisesta saatavana lisähyötynä olisi arvonlisäveron perinnän tehostuminen.

3.10 On syytä huomauttaa, että joitakin kryptovaroja voidaan pitää rahoitusmarkkinadirektiivi II:n (MiFID II) soveltamisalaan kuuluvina rahoitusvälineinä, sähköistä rahaa koskevan direktiivin piiriin kuuluvana sähköisenä rahana tai toisen maksupalveludirektiivin mukaisina varoina. Ongelmana on, että eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet kansallisella tasolla käyttöön räätälöityjä sääntöjä sellaisia kryptovaroja varten, jotka eivät kuulu nykyisten EU:n säädösten piiriin, mikä johtaa sääntelyn hajanaisuuteen. Tämä vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, jolloin kryptovarapalvelujen tarjoajien on vaikeampi laajentaa toimintaansa yli valtiorajojen, mikä taas johtaa eri maiden sääntelyerojen hyväksikäyttöön.

3.11 ETSK on samaa mieltä siitä, että kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa kohteena ovat sekä kryptovarat, joita voitaisiin pitää olemassa olevina rahoitusvälineinä, että kryptovarat, jotka eivät tällä hetkellä kuulu sääntelyn piiriin, on ensisijainen vaihtoehto. Komitea suosittaa kuitenkin painokkaasti, että viranomaiset noudattavat ”sama toiminta, samat riskit, samat säännöt” -periaatetta. Tämä edellyttää, että perustana käytetään olemassa olevia sääntelykehyksiä, kun on kyse yrityksistä, jotka käyvät kauppaa kryptovaroilla, joiden osalta on katettava samanlaiset riskit kuin perinteisten varojen osalta. ETSK katsoo, että tämä on tarpeen, jotta vältetään epäsymmetriat sellaisten samankaltaisten palvelujen ja varojen välillä, jotka voisivat teknisten seikkojen vuoksi kuulua eri sääntelykehysten piiriin. Lisäksi kryptovaroja koskevien innovaatioiden yhteydessä on toteutettava tehokkaita sääntelytoimia riskien lieventämiseksi.

3.12 Mainittakoon myös, että kryptovarojen ja niihin liittyvän louhintatoiminnan ympäristövaikutusten merkitys on erittäin suuri, kun otetaan huomioon EU:n ilmastositoumukset, joita se on tehnyt osana vihreän kehityksen ohjelmaa. Alankomaiden keskuspankin hiljattain tekemän tutkimuksen (2021) mukaan bitcoin-verkoston hiilijalanjälki on kasvussa, verkoston sähkönkulutus kokonaisuudessaan vastaa Alankomaiden sähkönkulutusta ja siitä aiheutuvat ympäristökustannukset ovat 4,2 miljardia euroa ( 19 ) . Voisi kuitenkin olla mielekkäämpää ottaa vertailukohdaksi maailmanlaajuisen pankkialan sähkönkulutus. ETSK toteaa tässä yhteydessä, että kehitteillä olevia hajautetun tilikirjan teknologioita, kuten lohkoketjuja, käytetään nähtävästi siinä tarkoituksessa, että olisi mahdollista luoda kestäväpohjainen infrastruktuuri vähähiilistä tulevaisuutta varten. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole konkreettista näyttöä siitä, että asia olisi näin. Myönteistä on, että energia-alan kehittäjät pyrkivät hyödyntämään hajautetun tilikirjan teknologiaa tukeakseen energian jakelun hajauttamista, energiaverkkojen valvontaa älykkäiden sopimusten avulla sekä sähkön käyttöön ja toimitusennusteisiin liittyvien kysynnänohjauspalvelujen tarjontaa.

4. Kryptovarojen tuomat mahdollisuudet

4.1 Kun otetaan huomioon edellä mainitut riskit, on epäselvää, tuleeko kryptovaluutoista koskaan yleisesti käytettyjä vaihdantavälineitä. On kuitenkin loogista olettaa, että kryptovaroihin liittyviin tyypillisiin epäkohtiin, kuten käsittelykapasiteettiin ja niiden louhimisen erittäin suureen energiankulutukseen, voidaan puuttua teknologian kehittyessä tulevaisuudessa. Sama pätee riskeihin, jotka liittyvät rikolliseen toimintaan ja rahanpesuun: laittomien kryptovaluuttatransaktioiden osuus pieneni 0,62 prosentista 0,15 prosenttiin vuosina 2020–2021 ( 20 ) , ja lisäksi lainvalvontaviranomaiset kehittyvät laittomien kryptovaluuttojen jäljittämisessä ja takavarikoinnissa. ETSK toteaakin, että sen jälkeen, kun komission FinTech-toimintasuunnitelma julkaistiin maaliskuussa 2018, komissio on tarkastellut sekä kryptovarojen tuomia mahdollisuuksia että niihin liittyviä haasteita.

4.2 Vaikka kryptovaroja varten tarvitaan vankka lainsäädäntökehys, kuten komission ehdotuksessa ( 21 ) esitetään, ETSK katsoo, että lohkoketjuteknologiasta, joka on tärkein kryptovarojen taustalla oleva teknologia, voi olla merkittävästi apua pyrittäessä puuttumaan nykyisiin riskeihin. Sen mahdolliset hyödyt vaihtelevat riskien vähentämisen ja pääoman paremman hallinnan mahdollistavista reaaliaikaisista transaktioista aina sääntelyn tehostamiseen esimerkiksi niin, että lohkoketjua hyödynnetään tarkastuksiin, jotka liittyvät asiakkaiden tuntemiseen tai rahanpesun torjuntaan. Lisäksi lohkoketjuteknologia parantaa kyberturvallisuutta, koska lohkoketjupohjaisen ekosysteemin hakkeroiminen vaatisi ylettömiä verkko- ja laskentatehoresursseja. Myös mahdollisuudet yhdistää lohkoketjuja muihin uusiin teknologioihin, kuten tekoälyyn ja esineiden internetiin, ja siten vahvistaa kryptovarojen pohjana olevaa teknologiaa ovat valtavat.

4.3 Kuten edellä todettiin, avoimuuden ja tietojen puute on vakava kryptovaroihin liittyvä ongelma, joka johtaa sekä näennäiseen anonymiteettiin että niukkoihin verotietoihin. Teknologian kehittyminen voi auttaa korjaamaan olemassa olevia puutteita ja siten parantaa avoimuutta ja veroviranomaisille velvoitteiden noudattamistarkoituksissa lähetettävien tietojen laatua, ja siitä voi olla apua veropetosten ja laittomien transaktioiden torjunnassa. Myös lohkoketjun ja tekoälyn väliset synergiat voivat olla ratkaisu, sillä lohkoketjuteknologia tarjoaa laadukasta dataa tekoälysovelluksille ja läpinäkyviä malleja vertailuanalyysitutkimuksiin ja sen avulla voidaan huolehtia automatisoidun veroarvioinnin toimivuudesta.

4.4 Entistä kehittyneempi lohkoketjuteknologia voi myös kannustaa pankkeja tekemään yhteistyötä lohkoketjuekosysteemissä, jolloin ne voisivat jakaa tietoja ja kokemuksia laajemman lohkoketjuyhteisön kanssa kaupankäyntialustan kautta. Tällainen infrastruktuuri voisi tarjota täysin integroidun ja kattavan kaupankäynti-, toimitus- ja säilytyspalvelun lohkoketjuteknologiaan pohjautuville digitaalisille omaisuuserille. Se voisi niin ikään tarjota turvallisen ympäristön digitaalisten omaisuuserien liikkeeseen laskemiselle ja niillä käytävälle kaupalle ja mahdollistaa olemassa olevien arvopapereiden ja pankkitoiminnan ulkopuolelle jäävien ( non-bankable ) omaisuuserien tokenisaation eli kytkemisen digitaaliseen tunnisteeseen, jolloin aiemmin markkinakelvottomista omaisuuseristä tulisi markkinakelpoisia.

4.5 Tämän saavuttamiseksi tarvitaan tietenkin vankka sääntelykehys. Sääntelykehyksen on kuitenkin oltava johdonmukainen eri lainkäyttöalueilla eikä ainoastaan EU:ssa. Tasapuolisten toimintaedellytysten periaatteisiin perustuvia standardeja olisi asetettava sekä EU:ssa että sen ulkopuolella kuluttajien suojelemiseksi. ETSK kannattaa tässä yhteydessä varainsiirtoa koskevaa asetusta, vaikka se menee joiltakin osin pidemmälle kuin perinteisten rahoitustoimien osalta. Samanaikaisesti ETSK kannattaa kuitenkin EU:ssa toteutettavaa innovointia ja pitää tärkeänä, että lohkoketjuteknologiaan perustuvia tavanomaisia tuotteita, jotka eivät ole luonteeltaan taloudellisia, kohdellaan ”sama toiminta, sama riski, samat säännöt” -periaatteen mukaisesti niiden fyysisinä vastineina eikä rahoitusvälineinä.

4.6 Viimeinen näkökohta liittyy mahdolliseen digitaalisen euron käyttöönottoon. Olisi tehtävä selväksi, että digitaalinen euro ei ole kryptovara vaan euron toinen muoto ( 22 ) . Digitaalinen euro tarjoaisi EU:n kansalaisille mahdollisuuden suorittaa digitaalisia maksuja koko euroalueella samalla tavoin kuin he voivat käyttää käteistä fyysisiin maksuihin. On tietysti olemassa perusteita sekä digitaalisen euron käyttöönoton puolesta että sitä vastaan, mutta maksujen digitalisoituessa yhä enemmän se vaikuttaa loogiselta askeleelta. Sillä on ratkaiseva merkitys kahdesta tärkeästä syystä. Yhtäältä digitaalinen euro voisi jossain määrin rajoittaa vallitsevaa Yhdysvaltojen stablecoinin määräävää markkina-asemaa. Toisaalta on tärkeää, että EKP seuraa edelleen kryptovarojen kehitystä ja niiden mahdollisia vaikutuksia rahapolitiikkaan sekä riskejä, joita kryptovarat voivat aiheuttaa markkinainfrastruktuurien ja maksujen moitteettomalle toiminnalle sekä rahoitusjärjestelmän vakaudelle.

Bryssel 22. syyskuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Teksti on tarkoitus viimeistellä sen jälkeen, kun pysyvien edustajien komitea on hyväksynyt sen syyskuun 2022 lopulla, joten se ei todennäköisesti ole saatavilla ennen käsillä olevan ETSK:n lausunnon hyväksymistä.

(2) Varainsiirtoasetus on pohjimmiltaan seurausta rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) suosituksesta asettaa maksupalveluntarjoajille velvoite liittää varainsiirtoihin maksajaa ja maksunsaajaa koskevat tiedot. Varainsiirtoasetus kattaa uudet teknologiat, kuten ne, joita käytetään kryptovarojen siirroissa.

(3) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

(4) Liao ja Caramichael, Stablecoins: Growth potential and impact on banking, International Finance Discussion Papers No 1334, Washington: Yhdysvaltain keskuspankin johtokunta, 2022.

(5) Defi tarkoittaa pohjimmiltaan rahoituspalvelujen tarjoamista hajautetusti eli käyttämättä välittäjää rahoituspalvelun tarjoamisen helpottajana. Yksilöiden kehittämät DeFi-sovellukset otetaan käyttöön lohkoketjussa, jolloin ne alkavat vähitellen elää omaa elämäänsä niiden hallinnan siirtyessä käyttäjäyhteisölle. Defi-sovelluksen äärimmäinen muoto on hajautettu autonominen organisaatio (DAO). Tämä poikkeaa jyrkästi perinteisestä rahoitusjärjestelmästä, joka toimii rahoituspalvelujen saantia valvovien keskitettyjen välittäjien varassa. Lohkoketjuteknologian käyttö ei yksinään tee toiminnasta hajautettua rahoitustoimintaa. Pikemminkin on kyse siitä, että (esimerkiksi lohkoketjuteknologian mahdollistama) välikäsien puuttuminen johtaa hajautettuun rahoitukseen.

(6) Chainalysis, 2021.

(7) Ks. Sajeev, K. C. ja Afjal, M. Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models, SN Bus Econ2, 57, 2022.

(8) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (COM(2020) 593 final, 24.9.2020).

(9) EUVL C 155, 30.4.2021, s. 31.

(10) Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses.

(11) On aiheellista korostaa, että keskittymäriski on suuruudeltaan suhteellista ja rajoittuu kryptovarojen ekosysteemiin. Se ei liity mitenkään sellaiseen varallisuuden keskittymiseen, jota kuvataan esimerkiksi talouslehti Forbesin laatimassa maailman miljardöörien luettelossa.

(12) Makarov, I. ja Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market, 18.4, 2022.

(13) Kryptolouhinta on prosessi, jossa lohkoketjuun lisätään yksittäisiä lohkoja ratkaisemalla monimutkaisia matemaattisia ongelmia. Louhinnan tarkoituksena on varmentaa kryptovaluuttatransaktioita ja esittää todiste työstä. Nämä tiedot lisätään lohkoketjun lohkoon, joka toimii louhintaliiketoiminnan tilikirjana.

(14) Makarov, I. ja Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market,18.4, 2022.

(15) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

(16) ETSK:n lausunto kryptovaroista ja hajautetun tilikirjan teknologiasta (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 31).

(17) EKP:n pääjohtaja Christine Lagarde toteaa, että kryptovaluuttoja käytetään Venäjään kohdistettujen pakotteiden kiertämiseen: Lagarde says that cryptos are being used to evade sanctions imposed on Russia.

(18) Thiemann, A., 2021, Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective, verotusta ja rakenneuudistusta koskevat Yhteisen tutkimuskeskuksen valmisteluasiakirjat, No 12/2021, Euroopan komissio, Yhteinen tutkimuskeskus, Sevilla, JRC126109.

(19) Trespalacios, J. P., ja Dijk, J., The carbon footprint of bitcoin, De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021.

(20) The Chainalysis 2022 Crypto Crime Report.

(21) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (COM(2020) 593 final).

(22) Ks. valmisteilla oleva oma-aloitteinen lausunto digitaalisesta eurosta.