FI Euroopan unionin virallinen lehti C 248/135

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Maahanmuuttotiedonanto”

KOM(2011) 248 lopullinen

2011/C 248/23

Esittelijä: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Euroopan komissio päätti 4. toukokuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Maahanmuuttotiedonanto

KOM(2011) 248 lopullinen.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta antoi 14. kesäkuuta 2011 asian valmistelun ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 15.–16. kesäkuuta 2011 pitämässään 472. täysistunnossa (kesäkuun 15. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Luis Miguel PARIZA CASTAÑOSIN ja hyväksyi seuraavan lausunnon äänin 109 puolesta ja 2 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1 Eurooppa-neuvosto aikoo keskustella kesäkuun kokouksessaan eräistä yhteiseen maahanmuuttopolitiikkaan liittyvistä näkökohdista. Puheenjohtaja Herman Van Rompuy on ehdottanut, että työskentelyssä keskityttäisiin seuraaviin kysymyksiin:

— henkilöiden vapaa liikkuvuus EU:n sisällä

— turvapaikkasäännöt

— kumppanuuden kehittäminen eteläisen Välimeren maiden kanssa ja ulkorajojen valvonta.

1.2 Euroopan komissio on julkaissut 4. toukokuuta maahanmuuttotiedonannon (1) panoksena neuvoston kokousta varten.

2. Yleistä

2.1 ETSK on useiden eri lausuntojen (ks. liite) välityksellä tehnyt yhteistyötä muiden toimielinten kanssa, jotta EU:lla olisi yhteinen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka ja -lainsäädäntö. Aikaansaadusta edistymisestä huolimatta tilanne ei ole tyydyttävä. Maahanmuuttajien maahanpääsyä ja kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden vastaanottoa koskevan yhteisen lainsäädännön hyväksyminen etenee neuvostossa ja parlamentissa hyvin työläästi.

2.2 Yhteisen maahanmuuttopolitiikan on perustuttava kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon muun muassa seuraavanlaiset eri näkökohdat: väestö- ja työmarkkinatilanne, ihmisoikeuksien kunnioittaminen, yhdenvertainen kohtelu ja syrjimättömyys, uusien maahanmuuttajien maahanpääsyä koskeva lainsäädäntö, turvapaikanhakijoiden vastaanotto ja suojelu, ihmiskauppaa harjoittavien rikollisverkostojen torjunta, yhteistyö kolmansien maiden kanssa, eurooppalainen yhteisvastuu, sosiaalipolitiikka ja kotouttaminen.

2.3 Komitea on seurannut viime kuukausien tapahtumia, julistuksia ja poliittisia päätöksiä erittäin huolestuneena, sillä eurooppalaisten keskuudessa valtaa alaa vanha tuttu vitsaus: muukalaisviha ja ehdoton nationalismi. Vähemmistöjä ja maahanmuuttajia kohdellaan halventavasti, ja he joutuvat herjausten sekä aggressiivisten ja syrjivien politiikkojen kohteeksi.

2.4 Aiemmin muukalaisvihaa ja populismia edistivät poliittiset ääriryhmät, jotka olivat kuitenkin vähemmistössä. Nykyisin kyseiset politiikat muodostavat kuitenkin useiden sellaisten eurooppalaisten hallitusten asialistan ja ohjelmat, jotka käyttävät maahanmuuttajien ja vähemmistöjen vastaisia politiikkoja vaaliaseenaan. ETSK toivoo, että kesäkuussa kokoontuva Eurooppa-neuvosto estää muukalaisvihaa ja populismia saastuttamasta EU:n asialistaa.

2.5 Viime viikkoina on jouduttu tilanteisiin, joita ei voida hyväksyä. Välimeren yli saapuneiden maahanmuuttajien lukumäärän vaatimaton kasvu on synnyttänyt Euroopassa vakavan poliittisen kriisin. Aiemmin, kun huomattavasti useammat ihmiset saapuivat sotaa tai kurjuutta paeten, Eurooppa toimi yhteisvastuullisesti takaamalla ihmisoikeuksien turvaamisen ja vahvistamalla Euroopan yhdentymisen arvoja.

2.6 Schengen-alueen perustaminen on komitean ja eurooppalaisten valtaosan mielestä yksi Euroopan yhdentymisen merkittävimmistä edistysaskelista. Jotkut jäsenvaltiot ovat kuitenkin ottamassa käyttöön rajatarkastuksia EU:n sisällä, mikä on vastoin perussopimusta.

2.7 ETSK on erittäin huolestunut, koska suojelun tarpeessa olevien ihmisten muuttoliikkeestä syntynyt pieni kriisi kyseenalaistaa joidenkin päättäjien ja jopa EU:n arvojen kestävyyden.

2.8 Komitea kehottaa noudattamaan maltillisuutta poliittisissa puheissa sekä palauttamaan tasapainon ja kunnioittamaan jälleen demokratian sekä vapaiden ja avoimien yhteiskuntien periaatteita. Eurooppalaisten hallitusten on muistettava, että maahanmuuttajien kotouttaminen on vastavuoroinen prosessi, joka edellyttää sitoumuksia myös vastaanottavilta eurooppalaisilta yhteiskunnilta ja jossa kotouttamiseen on suhtauduttava myönteisesti. Yhteiskunnat, jotka hyväksyvät, että niiden poliittisen johtajat käyttävät populismia ja muukalaisvihaa maahanmuuttajia ja vähemmistöjä vastaan vaalikampanjoissa ja poliittisissa päätöksissä, eivät suhtaudu myönteisesti kotouttamiseen.

2.9 Euroopan unionilla tulee olla keskipitkän ja pitkän aikavälin näkemys. EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Belgia pyysi ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon (2) maahanmuuton roolista Euroopan väestönkehitystilannetta silmällä pitäen. Päätelmät olivat yksiselitteisiä: työntekijöiden liikkuvuus EU:n sisällä lisääntyy lähivuosina, samoin kuin kolmansista maista lähtöisin olevien työntekijöiden ja perheiden maahanmuutto. Tämä näkymä on meille varoitus uusista haasteista, jotka liittyvät yhä suuremman monimuotoisuuden hallinnointiin yrityksissä ja kaupungeissa. Komitea kannustaa komissiota esittämään pikaisesti uuden Euroopan kotouttamisohjelman ja ottamaan huomioon kotouttamista käsittelevän EU:n foorumin työskentelyn.

2.10 Viimeaikaiset tapahtumat eteläisen Välimeren alueella sekä keskustelut ja ristiriidat unionin sisällä tarjoavat mahdollisuuden vahvistaa EU:n arvoja ja periaatteita ja voimassa olevia säännöksiä sekä huolehtia siitä, että rajavalvontaa, vapaata liikkuvuutta sekä turvapaikka- ja maahanmuuttokysymyksiä koskevissa EU:n politiikoissa lisätään unionin toimia.

3. Erityistä

3.1 Henkilöiden vapaa liikkuvuus – sisärajat

3.1.1 ETSK:n mielestä henkilöiden vapaa liikkuvuus on Euroopan yhdentymisprosessiin sisältyvä perusperiaate ja -oikeus ja yksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen ensisijaisista tukipilareista. ETSK katsoo komission tavoin, että on kehitettävä nykyistä selkeämpi ja vankempi Schengen-alueen hallinnointijärjestelmä luomalla eurooppalainen järjestelmä, jonka puitteissa arvioidaan riippumattomalla ja objektiivisella tavalla sitä, kuinka jäsenvaltiot soveltavat rajasäännöstöä. Komission tulisi johtaa ja koordinoida tätä järjestelmää, johon ulkopuoliset asiantuntijat toisivat oman panoksensa.

3.1.2 Jäsenvaltioiden on noudatettava rajasäännöstön mukaisia velvollisuuksiaan ryhtyessään uudelleen suorittamaan väliaikaisia tarkastuksia sisärajoilla poikkeustapauksissa, kun yleiseen järjestykseen liittyvät syyt edellyttävät välittömiä toimia. Tämä koskee erityisesti säännöstössä määrättyä velvollisuutta komissiolle tehtävästä ennakkoilmoituksesta sekä menettelyä koskevien takeiden (toimenpiteiden perustelu) ja suhteellisuuden, yhteisvastuullisuuden ja keskinäisen luottamuksen periaatteiden noudattamista.

3.1.3 Komitea kannattaa sitä, että unionin tasolla otetaan käyttöön mekanismi tarkastusten koordinoitua palauttamista varten sisärajoilla, kun kyse on ”todellisista kriisitilanteista” tai kun ulkorajoihin kohdistuu odottamaton voimakas muuttopaine. Neuvostossa kyseisestä mekanismista käytävät neuvottelut eivät saisi tarjota hallituksille mahdollisuutta neuvotella uudelleen ja/tai heikentää menettelyä koskevia yhteisiä takeita, joista määrätään Schengenin säännöstössä.

3.1.4 ETSK kannattaa Euroopan parlamentin ehdotusta, jotta komissio laatisi uuden mekanismin rikkomuksia varten (mekanismit, joiden avulla havaitaan varhaisessa vaiheessa perusoikeuksien ja -vapauksien mahdolliset loukkaukset EU:ssa). Sen keskeisenä tehtävänä olisi keskeyttää toimenpiteet, joihin jäsenvaltiot ryhtyvät unionin oikeuden puitteissa ja jotka loukkaavat yksilöiden perusoikeuksia ja -vapauksia, kunnes Luxemburgissa sijaitseva Euroopan unionin tuomioistuin päättää niiden laillisuudesta nopeutetussa menettelyssä. (3)

3.2 Ulkorajat

3.2.1 Euroopan unioni tarvitsee uskottavan, tehokkaan ja laillisen ulkorajapolitiikan, joka kuuluu tehokkaan demokraattisen valvonnan ja riippumattoman arvioinnin piiriin. Komitea kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia pääsemään yhteisymmärrykseen komission helmikuussa 2010 esittämästä ehdotuksesta EU:n rajaturvallisuusviraston (Frontex) perustamisasetuksen vahvistamiseksi.

3.2.2 ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden on vahvistettava Frontexin operatiivisia valtuuksia ja autonomiaa sen toiminnan ja resurssien (tekninen henkilöstö) osalta. Viraston koordinoimien yhteisten toimien toteuttamisen (sekä toimien vaikutusten perusoikeuksiin ja rajasäännöstössä määrättyihin hallinnollisiin takeisiin) on kuitenkin kuuluttava parlamentin ja Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) demokraattisen valvonnan piiriin. Tätä olisi täydennettävä jatkuvalla arvioinnilla erityisesti, kun kyse on Frontexin toimista ja sopimuksista kolmansien maiden kanssa, yhteisten toimien tehokkuudesta ja riskianalyysien laadusta.

3.2.3 ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että Frontex noudattaa kansainvälisen suojelun saatavuutta koskevia velvoitteitaan, kuten palauttamiskiellon periaatetta, perusoikeuksien kunnioittamisen riippumatonta valvontaa sekä eettisten käytännesääntöjen laatimista pakkoon perustuvaa palauttamista varten.

3.2.4 Komitea kannattaa myös sitä, että tulevaisuudessa luodaan eurooppalaisesta rajavartijajoukosta koostuva Euroopan rajavartioyksikkö, joka vastaisuudessa muodostaisi keskitetyn eurooppalaisen hallinnon. Sen päätehtävänä olisi soveltaa rajasäännöstössä mainittuja yhteisiä sääntöjä.

3.3 Työperäinen maahanmuutto

3.3.1 EU:n on annettava poliittinen sysäys laillista maahanmuuttoa koskevalle yhteiselle politiikalle ja edistettävä työn perässä Eurooppaan tulevien kolmansien maiden kansalaisten liikkuvuutta ja oikeudenmukaista kohtelua. Useissa jäsenvaltioissa erityisesti tietyillä elinkeinoaloilla ja ammattiryhmissä yritysten on palkattava uusia siirtotyöläisiä vaadittavan osaamisen ja koulutuksen johdosta. EU:lla on oltava yhteinen, unionin laajuinen työperäistä maahanmuuttoa koskeva oikeudellinen kehys, joka on johdonmukainen, kokonaisvaltainen ja laaja-alainen ja jota ohjaavat työntekijöiden oikeuksien kunnioitus, yhdenvertainen kohtelu ja yritysten tarpeet.

3.3.2 Komitea on jo laatinut lausunnot direktiiveistä, jotka koskevat kausityöntekijöitä, lähetettyjä työntekijöitä, korkeasti koulutettuja työntekijöitä ja tutkijoita. EU:n on otettava vastaan uusia osaajia, jotka ovat dynaamisen, innovatiivisen ja kilpailukykyisen talouden kannalta välttämättömiä, toimimalla yhteistyössä lähtömaiden kanssa aivovuodon välttämiseksi.

3.3.3 ETSK katsoo, että neuvoston ja Euroopan parlamentin on kiireellisesti päästävä yhteisymmärrykseen yhtäläisiä oikeuksia ja yhdistelmälupaa koskevasta puitedirektiivistä (4). EU:ssa nykyisin vallitsevat erot kolmansista maista tulleiden eri työntekijäryhmien välillä on poistettava. Nykyiselle yhteiselle säädöskehykselle on ominaista alakohtainen lähestymistapa, joka kannustaa eriytettyyn ja syrjivään kohteluun eri siirtotyöläisryhmien välillä maahantulon ja oleskelun edellytysten ja oikeuksien osalta.

3.3.4 ETSK pitää tervetulleena Euroopan komission suunnitelmaa esittää maahanmuuttoa koskeva yhteinen säännöstö vuonna 2013. Säännöstön tulisi vahvistaa lainsäädäntöä maahanmuuttajien oikeuksia, takeita ja velvollisuuksia koskevan yhdenmukaisen ja avoimen kehyksen avulla. Säännöstön tulisi perustua yhdenvertaisuuden ja oikeudenmukaisen kohtelun periaatteisiin. EU:n tulisi olla nykyistä aktiivisempi kannustaessaan jäsenvaltioita saattamaan esimerkiksi YK:n, Euroopan neuvoston ja ILO:n kaltaisissa järjestöissä hyväksytyt kansainväliset ja eurooppalaiset yleissopimukset ja sopimukset osaksi kansallista lainsäädäntöään.

3.4 Vuoropuhelu ja liikkuvuuskumppanuudet kolmansien maiden kanssa

3.4.1 ETSK kannattaa komission tiedonannossaan ”Muuttoliikettä, liikkuvuutta ja turvallisuutta koskeva vuoropuhelu eteläisen Välimeren maiden kanssa” (5) esittämiä yleislinjoja. EU:n on jatkettava muuttoliikettä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan kehittämistä asettamalla etusijalle maahanmuuton ja liikkuvuuden laillisten kanavien edistäminen.

3.4.2 ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen luoda liikkuvuuskumppanuuksia EU:n sekä Tunisian, Egyptin ja Libyan välillä. Olisi kuitenkin toteutettava riippumaton tutkimus nykyisin käynnissä olevien liikkuvuuskumppanuuksien tehokkuudesta ja vaikutuksista. ETSK kannattaa komission aloitetta liikkuvuuskumppanuuksiin liittyvän arviointimekanismin tehokkuuden varmistamiseksi. Liikkuvuuskumppanuudet, jotka ovat kumppanuusmaita oikeudellisesti sitomattomia yhteisiä poliittisia julistuksia, olisi lisäksi muutettava kansainvälisiksi sopimuksiksi.

4. Kansainvälinen suojelu

4.1 ETSK toivoo, että neuvosto ja parlamentti hyväksyvät vuonna 2012 yhteisen lainsäädännön, jota tarvitaan yhteisen turvapaikkajärjestelmän luomiseksi.

4.2 Komitea katsoo lisäksi, että on vahvistettava jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta Eurooppaan saapuvien, kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden vastaanoton osalta. Se esittää myös, että EU tarjoaisi uudelleensijoittamisohjelmia, kuten komissio on ehdottanut.

Bryssel 15. kesäkuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) KOM(2011) 248 lopullinen.

(2) EUVL C 48, 15.2.2011, s. 6/13.

(3) Euroopan parlamentin 15. joulukuuta 2010 antama päätöslauselma perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2009) ja tehokkaasta täytäntöönpanosta Lissabonin sopimuksen jälkeen (2009/2161(INI)) – P7_TA(2010)0483, kohta 39.

(4) KOM(2007) 638 lopullinen.

(5) KOM(2011) 292 lopullinen.