Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolleEMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä Nro 8/2000 /* SEK/2000/1356 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä Nro 8/2000 SISÄLLYSLUETTELO 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 2. Määrärahojen alustava käyttö 3. Selvitysosa 4. Päätelmät 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. päivästä lokakuuta 1999 30. päivään kesäkuuta 2000 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet >TAULUKON PAIKKA> 3. Selvitysosa 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano elokuussa 2000 Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano elokuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-30.6.2000) on 33 972 miljoonaa euroa eli 82,9 prosenttia määrärahoista. Menot ovat - alaotsakkeessa 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) 111 miljoonaa euroa indikaattorin yläpuolella, - alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 1 446 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 3.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillan tuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti vuoden 2000 maatalousbudjettia laadittaessa perustana oli vuoden 1999 tammi-, helmi- ja maaliskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 1,12 $. Todetut euron tosiasialliset kurssit ovat selvästi budjettipariteettia alhaisemmat. 1.8.1999-31.7.2000 (dollarin vaikutuksen arvioinnissa noudatettava viiteajanjakso) todettujen dollarin noteerausten keskiarvo eroaa mainitusta budjettipariteetista ja jäsenvaltioissa toteutuneiden menojen määrä on luultavasti pienempi dollarin kurssikehityksen vuoksi [1]. Säästöjen arvioidaan olevan 400-500 miljoonaa euroa. [1] 1.8.1999-18.7.2000 todettujen dollarin noteerausten keskiarvo on noin 1 EUR = 1 $. Jos 18.7. vallinnut kurssi (1 EUR=0,94 $) pysyisi ennallaan varainhoitovuoden loppuun, keskimääräinen pariteetti olisi myös noin 1 EUR= 1 $. EMOTR:n tukiosasto hyötyy näistä säästöistä vain osittain. Budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan euron ylärajan ylittävät säästöt siirretään varainhoitovuoden lopulla rahoitusvaraukseen eikä niitä voida käyttää muiden toimenpiteiden rahoittamiseen. 3.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssien vaikutuksista aiheutuu aiempia vuosia huomattavasti vähemmän menoja. Vihreiden kurssien poistaminen on johtanut kaksoiskurssien vaikutusten lakkaamiseen euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja siten huomattaviin säästöihin. Kaksoiskursseista johtuvat EMOTR:n tukiosaston kustannukset on arvioitu oikaisukirjelmää laadittaessa 119 miljoonaksi euroksi. Äskettäin tehdyn laskelman mukaan kaksoiskurssin vaikutukseksi arvioitiin 240 miljoonaa euroa eli 121 miljoonaa euroa enemmän. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 3.3.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot Luku B1-10: Peltokasvit // + 280 milj. euroa // (menot: 16 285 milj. euroa) (indikaattori: 16 005 milj. euroa) Indikaattorin ylityksen aiheuttavat seuraavat tekijät: - budjettivallan käyttäjä on päättänyt tehdä määrärahoihin tasaleikkauksen talousarvion hyväksymisen yhteydessä; erityisesti joitakin hehtaaritukia koskevien budjettikohtien indikaattorin ylitykset, - suuremmat tärkkelyksen tuotantotuet (suuremmat määrät), - suuremmat vientituet dollarin suotuisasta kurssikehityksestä aiheutuneista säästöistä huolimatta; jäsenvaltiot ennakoivat kuitenkin, että tukimenot pienenevät tulevina kuukausina. Toisaalta durumvehnän tuessa on ollut alikäyttöä indikaattoriin nähden, sillä maksut ovat jääneet alhaiselle tasolle Italiassa. Komissio arvioi, että tämän luvun menot jäävät varainhoitovuoden lopulla määrärahojen alle. Alikäyttö johtuu julkisen varastoinnin, vientitukien ja durumvehnän tuen pienemmistä menoista. Muiden hehtaaritukien sekä tärkkelyksen tuotantotukien menot sitä vastoin ylittävät määrärahat (tasaleikkauksen vuoksi). On kuitenkin huomattava, että menoissa otetaan varainhoitovuoden lopulla huomioon dollarin suotuisasta kurssikehityksestä aiheutuneet säästöt ja että niistä johtuen siirretään merkittävä summa rahoitusvaraukseen varainhoitovuoden lopulla. Luku B1-12: Oliiviöljy // - 35 milj. euroa // (menot: 1 990 milj. euroa) (indikaattori: 2 026 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu aiempaa pienemmistä oliiviöljyn tuotantotukimenoista. Koska jäsenvaltiot toimittivat määriä koskevat tiedot myöhässä, ja nämä tiedot poikkesivat lisäksi joissakin tapauksissa merkittävällä tavalla aiemmista ilmoituksista, komission yksiköiden oli tehtävä perusteellisempia tutkimuksia ja komissio pystyi vahvistamaan markkinointivuoden 1998-1999 loppusumman vasta aikaisempia vuosia myöhemmin. Tämä on johtanut nykyiseen alikäyttöön ja siitä saattaa myös olla seurauksena alikäyttö nykyisen varainhoitovuoden lopussa, koska asetuksen myöhäinen hyväksyminen merkitsee myös tuotantotuen loppusumman maksatuksen siirtymistä nykyisestä varainhoitovuodesta varainhoitovuodelle 2001. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // - 150 milj. euroa // (menot: 1 114 milj. euroa) (indikaattori: 1 264 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden koskee hedelmä- ja vihannesjalosteita ja johtuu varsinkin sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi maksettavien taloudellisten korvausten pienemmistä menoista. Osan tästä alikäytöstä pitäisi johtua viivästyneistä maksuista, ja todennäköisesti osa aiemmin varainhoitovuodeksi 2000 ennakoiduista menoista toteutuu vasta seuraavana varainhoitovuotena. Luku B1-17: Tupakka // - 151 milj. euroa // (menot: 805 milj. euroa) (indikaattori: 955 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu vuoden 1999 satopalkkioista Italiassa aiheutuvien menojen vähenemisestä. Jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden mukaan määrärahoissa on alikäyttöä varainhoitovuoden lopulla. Jos oletetaan, että toimitetut arviot ovat luotettavia, tällaisen alikäytön syynä olisi jaettujen kiintiöiden huomattavan alhainen käyttöaste. Luku B1-20: Maito ja maitotuotteet // - 60 milj. Euroa // (menot: 2 025 milj. Euroa) (indikaattori: 2 084 milj. Euroa) Indikaattoriin nähden on huomattavaa alikäyttöä rasvattoman maitojauheen julkisen varastoinnin osalta. Myyntivoitot ovat huomattavasti suurempia, sillä julkisista interventiovarastoista on myyty suurempia määriä eikä interventio-ostoja ole. Tämä alikäyttö korvautuu osittain sillä, että indikaattori on ylittynyt voin julkisesta varastoinnista (suuremmat ostot) ja rasvattoman maidon käytön tuista (erityisesti kaseiinin valmistukseen käytetyt rasvattoman maidon tuet) aiheutuneiden menojen osalta. Rahoitustarpeen voidaan olettaa jäävän alle määrärahojen varainhoitovuoden lopulla. Tämä johtuu pienemmistä rasvattoman maitojauheen julkisen varastoinnin menoista ja talousarviossa hyvitettävistä ennakoitua suuremmista maidon lisämaksuista. Sen sijaan voin julkiseen varastointiin ja rasvattoman maidon käytön tukiin liittyvät menot ovat todennäköisesti määrärahoja korkeammat. Luku B1-21: Naudanliha // + 161 milj. euroa // (menot: 4 250 milj. euroa) (indikaattori: 4 089 milj. euroa) Indikaattorin ylityksen aiheuttavat seuraavat tekijät: - palkkiokustannukset ovat kasvaneet, sillä budjettivallan käyttäjä on tehnyt määrärahojen tasaleikkauksen, - erityisiä markkinatukitoimenpiteitä koskevat menot ovat ennakoitua suuremmat (eläinten teurastus ja hävittäminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa BSE:n torjumiseksi), - julkisesta varastoinnista aiheutuvat kustannukset ovat kohonneet, koska myynnistä saadut voitot ovat arvioitua pienemmät. Edellä mainituista syistä johtuen määrärahojen voidaan odottaa ylittyvän varainhoitovuoden lopulla. Luku B1-22: Lampaan- ja vuohenliha // + 48 milj. euroa // (menot: 1 238 milj. euroa) (indikaattori: 1 189 milj. euroa) Indikaattorin ylitys johtuu vuoden 1999 uuhipalkkion loppuerän nopeammasta maksutahdista aiempiin vuosiin verrattuna. Kyseessä on vain tilapäinen vaikutus. Toisaalta tämän luvun rahoitustarpeiden ennakoidaan olevan aiempaa pienempiä yhteisön markkinoiden hyvästä hintatasosta johtuvien vuosien 1999 ja 2000 alentuneiden uuhipalkkiomenojen vuoksi. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // + 23 milj. euroa // (menot: 416 milj. euroa) (indikaattori: 393 milj. euroa) Määrärahojen ylitys johtuu useiden perustuotteiden (viljat, voi ja rasvaton maito) suuremmista menoista. Tämä johtuu erityisesti suuremmista vientimääristä. Menoja supistaakseen komissio keskeytti toukokuun puolivälissä vientitukien maksuun oikeuttavien vientitodistusten antamisen. Varainhoitovuoden lopulla menojen taso suhteessa määrärahoihin riippuu erityisesti ennen tätä päivämäärää annettujen todistusten käyttöasteesta ja jäsenvaltioiden maksajavirastojen maksutahdista. Luku B1-37: Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen ja ennakoiden vähentäminen // Tämä luku, jota ei seurata indikaattorijärjestelmällä, kattaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä päätetyt rahoituskorjaukset sekä jäsenvaltioille kuukausikorvauksina maksettavien ennakoiden vähentämisen ja keskeyttämisen. Talousarvioon hyvitetyt määrä ovat varainhoitovuoden lopulla yleisesti ottaen suunnilleen samalla tasolla kuin talousarvioon kirjatut määrärahat. Tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä kirjattuja määriä pienemmät kassatulot korvautuvat ennakoiden alentamisen seurauksena. Nämä alennukset koskevat erityisesti - Italian markkinointivuonna 1998-1999 perimättä jättämiä maidon lisämaksuja (-64 milj. euroa), - yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamista Kreikassa koskevia puutteita (-75 milj. euroa), - maksumääräaikojen takia useisiin jäsenvaltioihin kohdistuvia korjauksia (-10 milj. euroa). 3.3.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // - 1 446 milj. Euroa // (menot: 1 279 milj. euroa) (indikaattori: 2 726 milj. euroa) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu siitä, että komissio ei ole vielä hyväksynyt ohjelmakauden 2000-2006 uusia ohjelmia. Tässä vaiheessa komissio voi ottaa huomioon ainoastaan aiemmista liitännäistoimenpiteistä aiheutuneet menot. Maaseudun kehittämisestä aiheutuvat muut menot voidaan ottaa EMOTR:n tukiosaston talousarvioon vasta kyseisten ohjelmien hyväksymisen jälkeen. Jäsenvaltioiden varainhoitovuoden lopulle vahvistamien arvioiden perusteella tarve on hyvin vähäinen talousarvioon kirjattuihin määrärahoihin nähden. 4. Päätelmät Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano elokuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-30.6.2000) on 33 972 miljoonaa euroa eli 82,9 prosenttia määrärahoista. 4.1. Määrärahojen täytäntöönpano alaotsakkeessa 1a Alaotsakkeen 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) menot ovat 111 miljoonaa euroa indikaattorin yläpuolella. Indikaattorin ylittävät alat ovat seuraavat: - peltokasvit (+ 280 milj. euroa), mikä johtuu budjettivallan käyttäjän talousarvion vahvistamisen yhteydessä päättämästä määrärahojen tasaleikkauksessa sekä tärkkelyksen tuotantotuista; (varainhoitovuoden lopulla rahoitustarpeen odotetaan kuitenkin jäävän alle määrärahojen, mikä johtuu viljamarkkinoiden pienemmistä menoista), - naudanliha (+ 161 milj. euroa) kustannusten nousun vuoksi (palkkiot, eläinten teurastukseen ja hävittämiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa BSE:n torjumisen vuoksi liittyvät toimenpiteet, julkinen varastointi), - lampaan- ja vuohenliha (+ 48 milj. euroa) uuhipalkkiomaksujen nopeamman maksatuksen vuoksi (rahoitustarpeen ennakoidaan jäävän määrärahojen alle varainhoitovuoden lopulla), - liitteeseen I kuulumattomat tuotteet (+ 23 milj. euroa) suurempien vientimäärien vuoksi. Alikäyttöä indikaattoriin nähden esiintyy erityisesti seuraavilla aloilla: - tupakka (- 151 milj. euroa) palkkiokustannusten laskettua Italian osalta (maksatuksen mahdollinen myöhästyminen), - hedelmät ja vihannekset (- 150 milj. euroa) hedelmä- ja vihannesjalosteista maksettavista tuista aiheutuvien alhaisempien maksujen vuoksi (osittain viivästyneiden maksujen vuoksi), - maito- ja maitotuotteet (- 60 milj. euroa) rasvattoman maitojauheen julkisista varastoista myynnistä saatavien voittojen kasvun vuoksi, - oliiviöljy (- 35 milj. euroa), sillä tuotantotuen loppusumman maksua koskeva asetus on hyväksytty edellisvuosia myöhemmin. Määrärahojen käytön osalta ennen varainhoitovuoden loppua komissio arvioi, että alaotsakkeeseen 1a kirjattavat kustannukset jäävät odotettua pienemmiksi. Jäsenvaltioiden toimittamat arviot vahvistavat tämän. Arvioiden mukaan jäsenvaltioissa elokuun loppuun mennessä toteutuvien menojen määrä (budjettimäärärahojen käyttö lokakuun lopussa) ei ylitä indikaattoria vaan jää noin 200 miljoonaa euroa sen alle. Muiden syys- ja lokakuun viikkojen osalta (15.10. asti) komissio arvioi aiheutuvan lisäsäästöjä indikaattoriin nähden esimerkiksi maidon lisämaksusta aiheutuvien kohonneiden tulojen vuoksi. Näin ollen varainhoitovuoden 2000 talousarvioon kirjattujen määrärahojen pitäisi riittää kattamaan jäsenvaltioille korvattavat kustannukset sekä rahoitusvaraukseen siirrettävä määrä (200-300 milj. euroa). 4.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano Alaotsakkeen 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) menot ovat 1 446 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. Tämä johtuu siitä, että komissio ei ole vielä hyväksynyt ohjelmakauden 2000-2006 uusia ohjelmia. Tässä vaiheessa komissio voi ottaa huomioon ainoastaan aiemmista liitännäistoimenpiteistä aiheutuneet menot. Maaseudun kehittämisestä aiheutuvat muut menot voidaan ottaa EMOTR:n tukiosaston talousarvioon vasta uusien ohjelmien hyväksymisen jälkeen. Jäsenvaltioiden varainhoitovuoden lopulle vahvistamien arvioiden perusteella tarve on hyvin vähäinen talousarvioon kirjattuihin määrärahoihin nähden.