EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 12.12.1996 
KOM(96) 631 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS BUDJETTIVALLAN KÄYTTÄJÄLLE 
YLEISTÄ TALOUSARVIOTA SITOVIEN TAKAUSTEN 
TILANTEESTA 30. KESÄKUUTA 1996 

A-
KERTOMUS YLEISTA TALOUSARVIOTA SITOVIEN 
TAKAUSTEN 
TILANTEESTA 30. KESÄKUUTA 1996 
Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne 30. kesäkuuta 
1996. 
Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion n:o 1/91 äänestyksen 
yhteydessä antamaa julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa budjettivallan 
käyttäjälle talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". 
Tämä kertomus esitetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 
varainhoitoasetuksen 134 artiklan g kohdan mukaisesti. 
Komissio on toimittanut jo kymmenen tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. 
Tämä kertomus muodostuu kahdesta osasta. 
1. Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja 
budjettitakaustoimet. 
2. Arvio mahdollisista riskeistä: taloudellinen ja rahoitustilanne kolmansissa maissa, jotka 
ovat edunsaajina merkittävimmissä lainanantotoimenpiteissä. 
A et -
Sisällysluettelo 
ENSIMMÄINEN OSA: 31.12.1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN 
ILMENNEET TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA 
BUDJETTITAKAUSTOIMET 
L JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 1 Sr 
LA. MAKROTALOUDELLISET RAHOITUSJÄRJESTELYT 1 kr 
I.B. MIKROTALOUDELLISET RAHorrusJÄRJESTELYT 1 &-
BL 31.12.1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT 1 &-
II.A. MAKROTALOUDELLINEN USÄRAHOITUSAPU MOLDOVALLE 2 
II.B. MAKROTALOUDEUJNENRAHOrRJSAPUSlX)VAKIANTASAVAIXALLE 2 
HL RISKITILANNE 3 
ULA. LAINOJEN KOKONAISMÄÄRÄ 30.6.19% 3 
III.B. VUOSITTAISET ENIMMÄISRISKIT YHTEISÖN TALOUSARVION OSALTA: NOSTETUT OSUUDET 30.6.1996 4 
III.C. TEOREETTISET vuosrrrAisET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT 5 
IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET 9 
IV.A.ElJROOPANINVES1()I>rriPANKIN LAINAT KOLMANSILLE MAILLE 9 
IV.B. OTTO- TAI ANTOLAINAUS TAI LAINATAKAUKSET KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI 9 
V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA TAKAUSKAPASITEETISTA 
KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI 11 
VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS 12 
TOINEN OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN KEHITTYMINEN: 
TALOUDELLINEN JA RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA MAISSA, 
JOTKA OVAT EDUNSAAJINA MERKITTÄ VIMMISSÄ 
LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ 
I. JOHDANTO 14 
IL KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT 15 
III. UUDET ITSENÄISET VALTIOT 18 
IV. VÄLIMEREN ALUEEN MAAT 21 
LLTTE 
I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN 
RISKIEN TILANTEESTA 24 
LA. TAULUKOT 1 - 3 24 
I.B. TALOUSARVIOSTA TAATTAVAT LAINAJÄRJESTELYT 25 
I.C. TAI k M ISARVIOTAKl H IN MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSI TYISKOHTAISET SÄÄNNÖT 39 
II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUU RAHASTOJA Rl ESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE 
MAILLE AJANJAKSONA 1996 - 1999 4, 
II.A. KOLMANSILLE MAILLE ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS(I) 41 
II.B. TAKUURAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE (2) 41 
U.C. RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAUKSESSA 42 
II.D. TAKIJIJRAHASTœN SUORITETTAVAT MÄÄRÄT (3)42 
ILE. TAKUUVARAUKSESSA JÄLJELLÄ OLEVA MARGINAALI (4) 43 
II.F. JÄLJELLÄ OLEVA LAIN AKAPASITEETTI (5) 43 
HL MAAKOHTAISET RISKI-INDnCAATTORITAULUKOT 44 
4-
ENSIMMÄINEN OSA 
31.12.1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT, RISKITILANTEEN KEHITTYMINEN JA 
BUDJETTITAKAUSTOIMET 
L JOHDANTO: KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 
Yhteisön talousarviosta katettavat riskit ovat peräisin useista antolainaus- ja 
takuutoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan: makrotaloudelliset lainat ja 
mikrotaloudelliset lainat. 
LA. Makrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt 
Näihin rahoitusjärjestelyihin kuuluvat ensinnäkin jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden 
maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat, joihin liittyy tiukkoja taloudellisia ehtoja ja 
sitoumuksia. 
Tähän luokkaan kuuluu myös 1 250 miljoonan ecun laina maatalous- ja elintarviketuotteiden 
viennin rahoittamiseksi entiseen Neuvostoliittoon, sillä tähän rahoitusjärjestelyyn liittyvä riski 
on suuresti riippuvainen edunsaajamaiden makrotaloudellisen ja poliittisen tilanteen 
kehittymisestä. 
I.B. Mikrotaloudelliset rahoitusjärjestelyt 
Nämä lainat on tarkoitettu hankkeiden rahoittamiseen ja ne on maksettava takaisin pitkällä 
aikavälillä varoilla, joita hankkeista odotetaan; niitä myönnetään tavallisesti yrityksille, 
rahoituslaitoksille tai kolmansille maille ja ne katetaan yhteisön takuun lisäksi tavanomaisilla 
pankkialalla vaadittavilla takuilla. 
Tähän luokkaan sisältyvät Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainat jäsenvaltioille 
sekä Euratomin ja EIP:n lainat yhteisön ulkopuolelle (Välimeren alue, Keski-ja Itä-Eurooppa, 
eräät kolmannet maat - Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). 
H. 31.12.1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT 
Vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon tärkeimmät tapahtumat ovat seuraavat: 
ILA. Makrotaloudellinen lisärahoitusapu Moldovalle1 
Moldovassa saatiin aikaan huomattavaa kehittymistä rahoitustilanteen vakauttamisen ja 
vuoden 1994 uudistusten myötä, ja se on täyttänyt suurelta osin kansainvälisen 
valuuttarahaston ensimmäisen ohjelman yhteydessä vahvistetut suorituskyvyn vaatimukset. 
Neuvosto päätti tämän vuoksi kesäkuussa 1994 myöntää Moldovalle makrotaloudellista 
rahoitusapua korkeintaan 45 miljoonaa ecua maan vakauttamisohjelman ja uudistusten tueksi 
(ks. kohta II.C2). Uusi Moldovan viranomaisten ohjelma, jota kansainvälisen valuuttarahaston 
uusi vahvistamissopimus tukee, kattaa maaliskuun 1995 ja maaliskuun 1996 välisen kauden ja 
pyrkii lujittamaan vakauttamisen alalla saavutettua edistystä ja tehostamaan rakenteellisia 
uudistuksia. Tämä ohjelma edellyttää kansainväliseltä yhteisöltä uutta lisärahoitusta noin 50 
miljoonan EU-dollarin edestä. 
Tähän liittyen neuvosto päätti myöntää (päätös 96/242/ETY) Moldovalle maksutaseen 
tukemiseen tarkoitetun lainan muodossa olevaa lisätukea korkeintaan 15 miljoonan ecun 
edestä. 
Komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta vastaavan summan lainaksi enintään 
kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Moldovalle. 
Lainaa ei ollut vielä nostettu 30.6.1996. 
n.B. Makrotaloudellinen rahoitusapu Slovakian tasavallalle2 
Slovakian tasavallalle annettavan rahoitusavun yhteydessä komissio sai 22 päivänä joulukuuta 
1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/93 9/EY perusteella valtuudet ottaa yhteisön puolesta 
lainaa kahtena eränä 130 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi 
samoin ehdoin Slovakialle. 
Slovakian tasavallan makrotaloudellisen tilanteen, etenkin maksutase- ja valuuttavarannon 
tilan parannuttua ja maan päästyä kansainvälisille yksityisen pääoman markkinoille Slovakian 
viranomaiset ilmoittivat huhtikuussa 1995, että he eivät aio enää käyttää kansainvälisen 
valuuttarahaston vahvistamissopimuksen nojalla myöntämää tukea maksutaseen tukemiseen. 
Ottaen huomioon, että kansainvälisen valuuttarahaston vahvistamissopimuksen voimassaolo 
päättyy ja että Slovakian viranomaiset eivät ole valmiita sopimaan EU:n lainan edellytyksiin 
liittyvistä talouspoliittisista toimenpiteistä, komissio on tehnyt neuvostolle ehdotuksen, jossa 
tehdään johtopäätökset kieltäytymisen vaikutuksista Euroopan yhteisölle ja jonka 
tarkoituksena on kumota 22 päivänä joulukuuta 1994 tehty neuvoston päätös. Päätös 
kumottiinkin 25 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyllä neuvoston päätöksellä. 
Neuvoston päätös %/242/EY, tehty 25 päivänä maaliskuuta 1996, makrotaloudellisen lisärahoilusavun 
myöntämisestä Moldovalle 
Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä heinäkuuta 1996, makrotaloudellisen tuen myöntämisestä Slovakian 
tasavallalle 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn päätöksen 94/939/EY kumoamisesta. 
m. RISKITILANNE 
Yhteisön talousarviota rasittavat riskit voidaan arvioida seuraavien kahden käsitteen avulla: 
- kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvien lainojen määrä kokonaisuudessaan tiettynä päivänä 
pääomana ilmaistuna (pankeissa usein käytetty käsite), 
- yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät 
enimmäisriskit (pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite). 
Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: 
- ainoastaan 30 päivään kesäkuuta 1996 mennessä nostettujen lainojen perusteella, mikä 
edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa, jos ennenaikaista takaisinmaksua ei tapahdu. 
Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 2, 
- tekemällä ennakkoarvio kaikista komission ehdottamista tai neuvoston päättämistä 
rahoitusjärjestelyistä, jotta voitaisiin arvioida niiden vaikutukset tuleviin talousarvioihin. 
Näin saadaan laskettua yhteisön enimmäisriski edellyttäen, että komission ehdotukset 
hyväksytään. Tilanne kuvataan jäljempänä taulukossa 3. 
Meneillään oleviin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka on mahdollista määrittää 
viimeisimmän varainhoitovuoden perusteella. On kuitenkin tehtävä arvioita maksupäivien, 
takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, jotka on esitetty yksityiskohtaisesti 
liitteessä, sekä korkokannan3 ja vaihtokurssien4 osalta. 
Tulokset esitetään taulukoissa 1 ja 3, joissa riski eritellään sen mukaan, koskeeko se yhteisön 
sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. 
Voidaan myös huomauttaa, että taulukoissa mainitut yleiset luvut kattavat luonteeltaan 
erilaisia riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle ja 
yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EEP.n toimien osalta lainanottajien takaamien hankkeiden 
lainat. 
Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, riski jäsenvaltioissa ja riski kolmansissa 
maissa. 
m.A. Lainojen kokonaismäärä 30.6.1996 
Tilanne kuvataan taulukossa 1. 
Kokonaisriski oli 30. kesäkuuta 1996 11 705 miljoonaa ecua, kun se 31. joulukuuta 1995 oli 
13 114 miljoonaa ecua, eli se aleni 1 409 miljoonaa ecua5. 
3 Oletuskantana on keskimääräinen 10 prosentin korkokanta. 
4 Muina valuuttoina kuin ecuina olevien lainojen vaihtokursseina ovat vuoden 1996 kesäkuun 30. päivän 
kurssit. 
^ Riskien kelutys edellisen puolivuotiskauden aikana selittyy osittain muina valuuttoina kuin ecuina olevia 
lainoja koskevien vaihtokurssien vaihteluilla. 
Seuraavassa taulukossa esitetään rahoitusjärjestelyt, jotka vaikuttivat lainojen määrän 
kehitykseen 1.1.1996 - 30.6.1996 välisenä aikana. 
Lainojen kokonaismäärä 31.12.95 13 114 
Lainojen takaisinmaksut 
Kreikka 500 
Italia 500 
Euratom 32 
Yhteisön uusi rahoitusväline 179 
Unkari 260 
Entinen Neuvostoliitto 204 
EIP 121 
Muiden valuuttojen vaihtokurssien vaihtelu suhteessa 
ecuun 20 
Lainojen nostot 
Entinen Neuvostoliitto 1 
EIP 406 
Lainojen kokonaismäärä 30.6.1996 11 705 
Jäsenvaltioille annettujen lainojen pääoman kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1996 on 5 985 
miljoonaa ecua, mikä on 17,6 prosenttia vähemmän kuin 31. joulukuuta 1995. 
Tämä aleneminen johtuu pääasiassa 1000 miljoonan ecun maksutaselainojen 
takaisinmaksusta Kreikan (500 miljoonaa ecua) ja Italian (500 miljoonaa ecua) toimesta. 
Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. 
Kolmansia maita koskevien riskien osalta lainapääoman kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1996 
oli 5 720 miljoonaa ecua, mikä on 2,2 prosenttia vähemmän kuin 31. joulukuuta 1995. 
DLB. Vuosittaiset enimmäisriskit yhteisön talousarvion osalta: nostetut osuudet 
30.6.1996 
Tilanne kuvataan taulukossa 2. 
Kokonaisriski, joka vuonna 1996 on 3 149 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti kunnes se 
vuonna 2000 on noin 3 500 miljoonaa ecua. Tähän liittyy vuoden 1999 erityistilanne, joka 
johtuu pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttumisesta jäsenvaltioiden maksutaseiden 
tukemiseen annetuilta lainoilta ja pääomasuoritusten päättymisestä Unkarille sekä Tsekin ja 
Slovakian tasavallalle myönnettyjen lainojen ja Bulgarialle myönnetyn 290 miljoonan ecun 
lainan osalta vuonna 1998. 
Jäsenvaltioita koskeva riski on vuoden 1996 osalta 2 068 miljoonaa ecua. 
Tämä määrä kehittyy Kreikan ja Italian maksutaselainojen pääoman takaisinmaksun 
erääntymisrytmin mukaisesti (joka toinen vuosi). Enimmäisriskit ovat siis vuoteen 2000 asti 
korkeampia parillisina vuosina ja 2 793 miljoonaa ecua vuonna 2000. 
Kolmansia maita koskevat riskit ovat 1 081 miljoonaa ecua vuonna 1996. Riski nousee 1617 
miljoonaan ecuun vuonna 1997, kun seuraavat pääomat erääntyvät: 
- 80 miljoonaa ecua Unkarilta, 
- 127 miljoonaa ecua Tsekin tasavallalta, 
- 63 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalta, 
- 140 miljoonaa ecua Bulgarialta, 
- 250 miljoonaa ecua Algerialta, 
- 160 miljoonaa ecua Israelilta, 
- 143 miljoonaa ecua entisen Neuvostoliiton tasavalloilta. 
I1LC. Teoreettiset vuosittaiset yhteisön talousarviota rasittavat enimmäisriskit 
Tilanne on kuvattu taulukossa 3. 
Tämä riski, joka vuonna 1996 on 3 490 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti vuoteen 2000 asti 
(lukuun ottamatta vuottaa 1999: 2 255 miljoonaa ecua). 
Enimmäisriskit kehittyvät hyvin samansuuntaisesti kuin taulukossa 2 vuoteen 2000 saakka, 
jolloin riski on 3 188 miljoonaa ecua, 2 370 miljoonaa ecua vuonna 2002 ja 2 197 miljoonaa 
ecua vuonna 2003. 
Kolmansia maita koskeva riski nousee 1 253 miljoonasta ecusta vuonna 1996, I 930 
miljoonaan ecuun vuonna 1997. Taulukkoon 2 verrattuna riski nousee vuodesta 1999 alkaen, 
jolloin suunnitelmien mukaisesti erääntyvät ensimmäisen kerran Turkille, Kroatialle ja entiselle 
Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ehdotetut lainat. 
-£~ 
TAULUKKO 1 
HYVÄKSYTTYIHIN RAHOITUSJÄRJESTELYIHIN LIITTYVÄN LAINAPÄÄOMAN MAARA 
(miljoonaa ecua) 
JÄSENVALTIOT 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Muut 
3. Euratom 
4. NCIjaNCI.TT. 
5. EIP/ Välimeri 
Esp.,Kre.,Port. Kyseessä olevat rahoitusjärjestelyt Hyväksytyt 
enimmäis­
määrät Lainapääoman 
kokonaismäärä 
31.12.95 Lainapääoman 
kokonaismäärä 
30.06.96 Nostamatto-
mat osuudet 
30.06.96 
2200 
8000 14000 
4000 
6830 
1500 1000 
4045 
720 
1113 
385 500 
3512 
695 
932 
346 1200 
4000 
0 
0 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
A. Rahoitusapu 
1 Unkari 
2. Teekin tasavalta 
3 Slovakian tasavalta 
4. Bulgaria 
5. Romania 
6. Algeria 
7. Israel 
8. Baltian maat 
9. Moldova 
10. Ukraina 
11. Valko-Venäjä 
12. Entinen Neuvostoliitto 
B. Muut 
13. EIPA/älimeri 
14. EIP/KIEI 
15. EIP/KIEII 
16. EIP/Lat. Am. ja Aasian ken.maat 
17. EIP/Etelä-Afrikka 26330 7263 5985 5200 
1050 
250 
125 
400 
580 
600 
160 
220 
60 
285 
55 
1250 
6362 
1700 
3000 
750 
300 440 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
347 
1782 
837 
96 
149 180 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
143 
1981 
884 
141 
191 260 
0 
0 
40 
70 
100 
0 
85 
15 
200 
25 
0 
3112 
733 
2865 
548 
300 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 17147 5851 5720 8353 
KAIKKI YHTEENSÄ 43477 13114 
1 ) Maksuja ei ole suunnitelmissa 
2) Kolmatta ja neljättä erää ei ollut maksettu 30.6.1996, koska Italian hallitus ei 
pyytänyt maksujen suorittamista 11705 13553 
LIITE TAULUKKOON 1 
EIP:n RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TILANNE 30.6.1996 
Rahoitusjärjestelyt 
EIPA/älimeri 
Esp.,Kre.,Port. 
Kolmannet maat EIPA/älimeri 
KIEI 
KIEII 
Lat. Am. ja Aasian keh.maat 
Etelä-Afrikka Hyväksyttyjen 
lainojen 
budjettikohta 
1500 
6362 
1700 
3000 
750 
300 Avatut määrä­
rahat -
peruutukset 
1465 
5128 
1647 
1999 
647 
101 Alkuperäinen 
nostettu määrä 
1572 
2984 
914 
141 
191 Lainojen 
määrä 
.HO/ 06/')6 
346 
1981 
884 
141 
191 
Huom. Alkuperäinen nostettu määrä ylittää joskus hyväksyttyjen lainojen määrän siitä syystä, että 
ecun valuuttakurssi vaihtelee sopimusten allekirjoituspäivän ja kesäkuun 30. päivän 1996 välillä. 
-?-
TAWIUKKQ2 
VUOSITTAISET ENIMMÄISRISKIT YHTEISÖN TALOUSARVION OSALTA 
(30 kHhakui 
JÄSENVALTIOT 
PÄÄOMA 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakennepoliittiset lainat 
3. Euratom 
4. NCI ja NCI TT 
5. EIP/ Vaiimeri/vanh pöytäkirjat 
Esp , Krei, Port 
Paaoma yhteensä 
KOROT 
A Maksutase 
1 Kreikka 
2 Italia 
B. Rakennepoliittiset lainat 
3 Euratom 
4 NCI ja NCI TT 
5 EIP/ValimeriA/anh pöytäkirjat 
Esp, Kre , Port. 
Korot yhteensä 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
PÄÄOMA 
A. Rahoitusapu 
6. Unkari 
7. Tsekin tasavalta 
8. Slovakian tasavalta 
9. Bulgaria 
10. Romania 
11 Israel 
12 Algeria 
13 Entinen Neuvostoliitto 
14 Baltian maat 
15 Moldova 
16 Ukraina 
17 Valko-Venaia 
B Takuut 
18 EIPA/alimeri 
19 EIP/KIEIjall 
20 EIP/Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 
Paaoma yhteensä 
KOROT 
A Rahoitusapu 
6 Unkari 
7 Teekin tasavalta 
8. Slovakian tasavalta 
9 Bulgaria 
10. Romania 
11. Israel 
12. Algena 
13. Entinen Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15. Moldova 
16. Ukraina 
17. Valko-Venaja 
B. Takuut 
18 EIPA/alimeri 
19. EIP/KIE I ia II 
20 EIP/Lat Am |a Aasian kehitysmaat 
Korot yhteensä 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ 
(josta Itâ-Eur ) 
(josta muut kolm. maat ) itu 1996 me 
1996 
500 
500 
153 
306 
73 
1533 
95 
255 
57 
95 
33 
535 
2068 
260 
204 
134 
30 
628 
26 
25 
13 
36 
51 
16 
50 
14 
14 
5 
9 
3 
123 
63 
6 
453 
1081 
3149 
751 
330 nntntfiä i IOS 
1997 
453 
541 
70 
1064 
48 
213 
43 
69 
26 
398 
1462 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
143 
141 
46 
15 
1165 
18 
25 
13 
36 
51 
16 
50 
7 
14 
5 
9 
3 
130 
67 
9 
452 
1617 
3079 
846 
771 oltuihin osi 
1998 
500 
997 
93 
91 
56 
1738 
48 
213 
10 
21 
20 
311 
2049 
100 
123 
62 
150 
185 
161 
67 
19 
867 
10 
12 
6 
22 
51 
25 
14 
5 
9 
3 
120 
64 
9 
348 
1215 
3264 
882 
333 uksiin |)t)iijj 
1999 
16 
41 
50 
107 
158 
3 
12 
15 
189 
296 
190 
172 
88 
20 
470 
7 
33 
25 
14 
5 
9 
3 
108 
59 
8 
269 
738 
1034 
406 
332 >tuva arvio n 
2000 
2514 
13 
41 
45 
2613 
158 
1 
10 
11 
180 
2793 
80 
110 
5 
166 
96 
22 
479 
7 
14 
25 
14 
5 
9 
3 
96 
53 
7 
231 
710 
3503 
394 
316 liljooiiinaei. 
2001 
71 
21 
92 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
9 
17 
6 
156 
97 
22 
528 
7 
6 
25 
3 
4 
9 
3 
85 
46 
7 
193 
720 
827 
275 
445 uin.i) 
2002 
23 
23 
2 
5 
7 
30 
55 
100 
25 
9 
17 
6 
151 
96 
23 
483 
6 
10 
3 
3 
7 
2 
73 
39 
6 
149 
631 
661 
268 
364 2003 
21 
21 
2 
3 
5 
27 
9 
17 
6 
151 
90 
8 
281 
2 
5 
2 
63 
33 
5 
110 
390 
417 
164 
226 YHT 
1000 
4012 
728 
1092 
359 
7190 
190 
998 
113 
216 
123 
1640 
8830 
440 
250 
125 
360 
510 
160 
500 
347 
135 
32 
51 
18 
1233 
611 
128 
4901 
54 
62 
32 
115 
210 
32 
210 
21 
73 
32 
63 
22 
797 
424 
57 
2203 
7103 
15934 
3986 
3117 
-8-
TAULUKKO 3 
TEOREETTISEl VUOSinAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT 
(komission päättämiin ja ehdottamiin rahoitusjärjestelyihin ia niiden nostettuihin osuuksiin perustuva arvio miljoonina ecuina) 
JÄSENVALTIOT 
PAAOMA 
A Maksutase 
1 Kreikka 
2 Italia 
B Rakennepoliittiset lainat 
3 Euratom ja NCI 
4 EIP/Esp ,Kre,Port 
Paaoma yhteensä 
KOROT 
A Maksutase 
1 Kreikka 
2 Italia 
B Rakennepoliittiset lainat 
3 Euratom ja NCI 
4. EIP/Esp,Kre.Port. 
Korot yhteensä 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOL MANNE 1 MAAT 
PÄÄOMA 
A Rahoitusapu 
5 Unkari 
6 Teekin tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
8. Bulgaria 
9. Romania 
10 Israel 
11 Algeria 
12 Entinen Neuvostoliitto 
13 Baltian maat 
14 Moldova 
15 Ukraina 
16 Valko-Venaja 
17 Euratom/KIE 
B Takuut 
18 ElP/Valimeri 
19. EIP/KIE I ja II 
20 EIP/Lat. Am. ja Aasian keh.maat 
21. EIP/ETELÄ-AFRIKKA 
Paaoma yhteensä 
KOROT 
A Rahoitusapu 
5. Unkari 
6. Tsekin tasavalta 
7 Slovakian tasavalta 
8 Bulgaria 
9 Romania 
10 Israel 
11 Algeria 
12. Entinen Neuvostoliitto 
13 Baltian maat 
14. Moldova 
15 Ukraina 
16 Valko-Venaia 
17. Euratom/KIE 
B Takuut 
18 EIPA/alimeri 
19 EIP/KIE I ja II 
20 EIP/Lat Am ja Aasian keh.maat 
21. EIP/ETELÄ-AFRIKKA 
Korot yhteensä 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ 
(josta Ita-Eur.) 
(josta muut kolm. maat) 1996 
500 
500 
459 
73 
1532 
95 
425 
152 
33 
705 
2237 
260 
204 
134 
30 
628 
57 
25 
20 
40 
55 
16 
55 
14 
18 
5 
19 
5 
1 
168 
112 
15 
1 
625 
1253 
3490 
864 
389 1997 
994 
70 
1064 
48 
553 
111 
26 
738 
1802 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
143 
141 
46 
15 
1165 
44 
25 
26 
44 
58 
16 
60 
7 
22 
6 
29 
8 
6 
213 
170 
28 
4 
765 
1930 
3731 
1043 
887 1998 
500 
997 
184 
56 
1738 
48 
638 
30 
20 
736 
2474 
100 
123 
62 
150 
185 
161 
67 
19 
867 
36 
12 
20 
30 
58 
35 
22 
6 
29 
8 
17 
274 
249 
47 
9 
851 
1718 
4192 
1173 
545 1999 
57 
50 
107 
553 
15 
15 
583 
690 
190 
216 
143 
29 
2 
580 
26 
14 
15 
40 
35 
22 
6 
29 
8 
34 
345 
328 
69 
16 
985 
1565 
2255 
853 
712 2000 
2514 
54 
45 
2613 
553 
11 
11 
575 
3188 
80 
110 
5 
260 
213 
44 
5 
717 
26 
13 
15 
21 
35 
22 
6 
29 
8 
54 
394 
368 
85 
22 
1097 
1814 
5002 
969 
845 2001 
71 
21 
92 
340 
7 
7 
354 
446 
70 
150 
9 
17 
6 
1 
318 
288 
64 
10 
934 
26 
13 
15 
13 
35 
11 
6 
29 
8 
72 
411 
362 
90 
25 
1114 
2048 
2494 
944 
1103 2002 
2000 
23. 
2023 
340 
2 
5 
347 
2370 
55 
100 
25 
12 
37 
11 
7 
392 
363 
85 
17 
1103 
26 
13 
8 
13 
20 
11 
5 
27 
7 
88 
409 
337 
88 
26 
1077 
2180 
4550 
1043 
1137 2003 
2000 
21 
2021 
170 
2 
3 
175 
2197 
260 
80 
70 
100 
85 
12 
57 
11 
16 
431 
377 
96 
21 
1616 
26 
8 
7 
10 
11 
3 
23 
6 
94 
383 
301 
45 
24 
941 
2557 
4753 
1447 
1110 YHT 
1000 
8012 
1819 
359 
11190 
190 
3571 
330 
122 
4213 
15402 
700 
250 
125 
440 
580 
160 
600 
347 
220 
38 
111 
28 
24 
2054 
1527 
352 
55 
7611 
267 
62 
118 
175 
263 
3? 
285 
21 
139 
43 
211 
55 
366 
2597 
2227 
467 
127 
7454 
15065 
30468 
8336 
6729 
IV. BUDJETTITAKAUSTOIMET 
1V.A. Euroopan investointipankin lainat kolmansille maille 
EIP pyysi 7. maaliskuuta 1996 noin 6,4 miljoonan ecun suuruista budjettitakausta entisen 
Jugoslavian tasavalloille (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia eli ARYM, Bosnia ja 
Hertsegovina sekä Serbia) myönnettäville lainoille. Maksu EIP:lle suoritettiin 11. kesäkuuta 
1996. 
EIP pyysi 2. heinäkuuta 1996 uudelleen noin 8,9 miljoonan ecun suuruista budjettitakausta 
entisen Jugoslavian tasavalloille (ARYM ja Serbia) myönnettäville lainoille. Maksu EIP:He 
suoritettiin 4. lokakuuta 1996. 
Yhteisön myöntämien lainojen, joita velalliset eivät vielä olleet maksaneet takaisin, 
kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1996 oli 72,4 miljoonaa ecua. Nämä velat koskevat kaikkia 
entisen Jugoslavian tasavaltoja lukuun ottamatta Sloveniaa ja Kroatiaa, jotka ovat maksaneet 
ajallaan. 
Erääntyneistä maksamattomista 72,4 miljoonasta ecusta otettiin talousarvioon 28,6 miljoonaa 
ecua ennen vuotta 1994 laiminlyötyinä maksuina ja takuurahastolta on pyydetty niiden osalta 
39,6 miljoonaa ecua 11. päivänä tammikuuta 1995 (5,3 miljoonaa ecua), 30. päivänä 
tammikuuta 1995 (14,3 miljoonaa ecua), 24. päivänä toukokuuta 1995 (6,08 miljoonaa ecua), 
11. päivänä lokakuuta 1995 (8,6 miljoonaa ecua), 26. päivänä tammikuuta 1996 (5,2 
miljoonaa ecua) ja 11. päivänä kesäkuuta 1996 (6,4 miljoonaa ecua). Entinen Jugoslavian 
tasavalta Makedonia (ARYM) on maksanut takaisin 2,1 miljoonaa ecua eli osan 
maksamattomista veloistaan. 
IV.B. Otto- tai antolainaus tai lainatakaukset kolmansien maiden hyväksi 
IV.B.l. Toimet kassavaroista 
Komissio käyttää yhteisön kassavaroja yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 
88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston 
asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä vältetään komission 
maksujen myöhästyminen ja siitä aiheutuvat kustannukset annetuissa lainoissa silloin kun 
velallisen maksu myöhästyy. 
IV.B. 2. Takuurahaston maksut 
Kun yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan erääntyvät maksut myöhästyvät, 
takuurahasto auttaa kattamaan maksuhäiriön kolmen kuukauden kuluessa erääntymispäivästä. 
Viivästyskorko, joka syntyy varojen käyttöönsaattamispäivän ja rahaston suorituspäivän 
erotuksesta, anotaan takuurahastolta palautettavaksi kassavaroihin. 
10 
Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on maksanut takauksia seuraavien velallisten 
maiden osalta: 
Maa Maksupäivämäärä Määrät (pääoma + korot) 
Georgia (10 milj. ecun laina) 15.4.1996 10106 572,43 
Georgia (40 milj. ecun laina) 15.4.1996 1 050 469,67 
Armenia (20 milj. ecun laina) 15.4.1996 19 604 806,06 
Yhteensä 30 761848,16 
IV. B. 3. Myöhästyneet takaisinmaksut 
Seuraava kolmas maa on tämän kertomuksen kattamana aikana maksanut myöhässä 
takaisin erääntyneen maksun, jonka takuurahasto on suorittanut aikaisemmin. Tämä 
myöhästynyt määrä maksetaan takaisin takuurahastolle takuurahaston perustamisesta 
ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston 
asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 2 artiklan mukaisesti. 
Maa Takaisinmaksupäivä Määrä (pääoma + korot) 
Turkmenistan (45 milj. ecun laina) 7.5.1996 15 279 824,71 
IV.B. 4. Maksamalta olevien velkojen tilanne 30.6.1996 
Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: 
Maa Määrä (pääoma + korot) 
Tadjkistan 63 181 389,89 
Georgia 92 463 958,04 
Armenia 57 601 313,20 
Turkmenistan6 30 570 321,40 
Yhteensä 243 816 982,53 
Kesäkuun 30. päivän 1996 jälkeen on suoritettu kaksi takaisinmaksua, joiden kokonaismäärä on 
22,8 miljoonaa ecua. 
11 
V. ARVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINA- JA 
TAKAUSKAPASITEETISTA KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI 
Takuurahasto- ja takuuvarausmekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- tai 
takauskapasiteettia kolmansille maille, sillä rahoitusnäkymissä takuuvaraukseen kirjattu 
määrä7 rajoittaa rahaston täydentämiseksi uuden lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä 
olevia määrärahoja (tai vuotuisen erän yhteydessä monivuotisia rahoitusjärjestelyjä 
koskevien takuiden tapauksessa). 
Lainakapasiteetti vastaa tiettynä aikana takuuvarauksessa jäljellä olevaa marginaalia. 
Tämä marginaali on yhtä suuri kuin erotus varauksen ja jo päätettyjen ja valmisteilla 
olevien rahoitusjärjestelyjen yhteydessä takuurahaston täydentämiseksi tarvittavan 
arvioidun määrän välillä. 
Taulukossa 4 esitetään takuurahastomekanismin mukainen arvio yhteisön 
lainakapasiteetista kolmansille maille kaudella 1996 - 1999. Laskentamenetelmä ja 
säädösviittaukset esitetään yksityiskohtaisemmin tämän kertomuksen liitteessä. 
Neuvoston tekemien8 sekä ehdotettujen ja valmisteltavien päätösten9 perusteella (ks. 
taulukko 4) takuuvarauksesta arvioidaan käytettävän 306 miljoonaa ecua vuonna 1996, 
jolloin vuoden 1996 lopussa käytettävissä olisi 20 miljoonaa ecua. 
Takuurahaston varat voisivat tällaisessa tapauksessa olla varainhoitovuoden 1996 
lopussa noin 620 miljoonaa ecua, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 
- rahaston tukitoimia edellyttäviä uusia laiminlyöntejä ei tapahdu, 
- velallisina olevat maat eivät maksa velkojaan myöhässä. 
Käytettävissä oleva vuotuinen lainakapasiteetti vaihtelee, kun otetaan huomioon aiemmin 
päätettyjä lainoja ja kautta 1997 - 1999 varten ehdotettuja ja valmisteltavina olevia 
lainoja koskevien rahaston maksujen vaikutus takuuvaraukseen, 
- 1,8 miljardista ecusta 2 miljardiin ecuun kokonaisuudessaan yhteisön talousarviosta 
taattujen lainojen osalta, 
- 2,4 miljardista ecusta 2,7 miljardiin ecuun 75-prosenttisesti taattujen lainojen osalta 
(esim. EIP:n lainat Välimeren alueelle). 
7 Rahoitusnäkymiin kirjattu määrä on 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 hintoina ilmaistuna. 
8 Budjettivallan käyttäjän hyväksymällä määrärahasiirrolla 5/96 takuuvarauksesta maksettiin 
takuurahastoon 191,8 miljoonaa ecua. 
9 Lainaehdotusten ja komission valmisteltavina olevien lainojen vaikutus takuuvaraukseen on vuoden 
1996 osalta 114 miljoonaa ecua. 
12 
VI. TAKUURAHASTON SUHTEELLINEN VAKAUS 
Rahaston vuoden 1996 loppuun asti arvioidun määrän ja taulukossa 3 vuodelle 1997 
ennakoidun vuotuisen enimmäisnskin (määritellään erääntyvillä kokonaismäärillä) välinen 
suhde on 32 prosenttia. 
Tällöin rahaston määrä olisi 7,5 prosenttia yhteisön ulkopuolisten taattujen lainojen 
kokonaismäärästä. 
Rahaston vuoden 1996 lopussa käsittämän määrän ja aiemmin maksuja laiminlyöneiltä 
mailta vuonna 1997 erääntyvän määrän välinen suhde on 11:1. 
13 
TAULUKKO 4 
HTEISÖN ARVIOITU LASKENNALLINEN LAINA- JA TAKAUSKAPASITEETTI KOLMANSILLE MAILLE 
KAUDELLA 1996 -1999 
takuurahastomekanismin mukainen (*) 
mil/oonaa ecua "TOTff" 19S7 "7OTB 1WS" 
Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus(l) 
Takuurahaston suoritettavien määrien laskentaperuste(2) 
- EIP:n LAINAT 
- Välimeri (a) 
- Keski- ja Itä-Euroopan maat (b) 
- Latinalainen Amerikka ja Aasia (c) 
- Etelä-Afrikka (d) 
- EIP:n lainat yhteensä 
- Euratomin lainat (e) 
- Makrotaloudellinen rahoitusapu (f) 
Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) 
Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali (4) 
Lainojen ylijäämäkapasiteettl (maksutaselainat, 
EIP:n lainat Ja Euratomin lainat) (S) 
Vähintään, jos käytetty kokonaan 100-prosenttiseen takuuseen (BP-lainat) 
Enintään, jos käytetty kokonaan EIP:n lainoihin (75-prosenttinen takuu) 326 
201 
1114 
521 
120 
1956 
0 
165 
306 
20 
134 
179 329 
281,75 
55 
336,75 
200 
-130 
60 
269 
1794 
2393 337 
195.5 
195,5 
200 
57 
280 
1865 
2486 346 
150 
150 
150 
44 
303 
2017 
2689 
(*) Tekninen olettamus, jonka mukaisesti tavoitesumma saavutetaan vuoden 1999 jälkeen. Esimerkiksi, jos rahasto 
saavuttaa tavoitesummansa 1.1.1999 ja jos rahaston perustamisesta annetun asetuksen 4 artiklan uudelleentarkast-
telun jälkeen suoritettavat määrät korotetaan 10 prosenttiin, unionin lainakapasiteetti kolmansille maille lisääntyy 
vuosittain 1 143 miljoonalla eculla 100-prosenttisesti taattujen lainojen osalta ja 1 524 miljoonaa ecua 75-prosenttisesti 
taattujen lainojen osalta. 
Rahastoon suoritettavilla määrillä katettavien lainojen ominaispiirteet kaudella 1996 -1999 
- EIP 
a. Välimeri: 
- lainat, joista on tehty päätös: 1994 -1996:115 miljoonaa ecua Syyrian kanssa tehdyn 4. rahoituspöytäkirjan 
mukaisesti. 1995 -1998: 80 miljoonaa ecua Maltan ja Kyproksen kanssa tehdyn rahoituspöytäkirjan mukaisesti. 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1996 - 2000: 750 miljoonaa ecua Turkin kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön 
mukaisesti ja 230 miljoonaa ecua Kroatian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 1997 - 2000:150 miljoonaa 
ecua entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävän rahoitusyhteistyön mukaisesti. 
b. Keski- ja Itä-Euroopan maat: 
- lainat, joista on tehty päätös: 1994 -1996: 3 000 miljoonaa ecua 
c. Latinalainen Amerikka ja Aasia: 
- lainat, joista on tehty päätös: 1993 -1996: 750 miljoonaa ecua 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1996: 410 miljoonaa ecua 
d. Etelä-Afrikka: 
- lainat, joista on tehty päätös: vuoden 1995 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin: 300 miljoonaa ecua 
e. - Euratom 
- lainat, joista on tehty päätös: 1994 -1999:1 100 miljoonaa ecua 
f. - Rahoitusapu 
- lainat, joista on tehty päätös: 1996:15 miljoonan ecun laina Moldovalle; 20 miljoonan ecun laina Valko-Venäjälle 
peruutettu; 1997: 130 miljoonan ecun laina Slovakian tasavallalle peruutettu 
- ehdotetut tai valmisteilla olevat lainat: 1996: 170 miljoonan ecun lainat Georgialle, Armenialle ja Tadzikistanille. 
- 14-
TOINEN OSA 
MAHDOLLISTEN RISKIEN KEHITTYMINEN: 
TALOUDELLINEN JA RAHOITUSTILANNE KOLMANSISSA 
MAISSA, JOTKA OVAT EDUNSAAJINA MERKITTÄVIMMISSÄ 
LAINANANTOTOIMENPITEISSÄ 
I. JOHDANTO 
Kertomuksen aiemmissa osissa ilmoitetut luvut antavat tietoja yleistä talousarviota rasittavien 
riskien määristä. Näitä tietoja on kuitenkin painotettava riskin laadullisilla seikoilla, jotka 
riippuvat rahoitusjärjestelyjen luonteesta ja lainanottajan asemasta. Viimeaikaisia tapahtumia, 
jotka voivat vaikuttaa portfoliomaariskiin, analysoidaan jäljempänä olevassa osassa. 
Tässä luvussa esitetty maariskiarviointi poikkeaa hieman aikaisemmista kertomuksista. Tässä 
kertomuksessa keskitytään selvemmin viimeaikaisiin tapahtumiin, joilla on suora merkitys 
kyseessä olevien maiden riskiarvioinnille. Vastaavasti maiden taloudellista kehitystä käsitellään 
lyhyemmin, minkä ansiosta kertomus lyhenee huomattavasti. Samasta syystä käsitellään 
ainoastaan summittaisesti joitakin maita, joissa yleisriski katsotaan alhaiseksi ja joissa 
viimeaikoina tapahtunut kehitys on merkityksetöntä, kun taas maita, joissa Euroopan unionin 
taloudellinen riski on suuri ja/tai riskiarvio on muuttunut merkittävästi (huonontunut tai 
parantunut), käsitellään perusteellisemmin. 
Tärkeänä osana selvitystä kaikkien kyseessä olevien Keski- ja Itä-Euroopan maiden, entisen 
Neuvostoliiton alueen uusien itsenäisten valtioiden ja Välimeren alueen maiden laajat 
maariski-indikaattorit esitetään maittain kokosivun taulukkoina. 
On huomattava, että arviointi ei koske EU:n riskiä muilla kuin mainituilla alueilla pääasiassa 
siitä syystä, että tämä riski (erityisesti Euroopan investointipankin lainojen takausten kautta) 
vastaa vain murto-osaa kokonaisriskistä (alle 3 prosenttia) ja on hajotettu eri maille. 
Yleensä edellisen kertomuksen jälkeinen kehitys osoittaa, että EU:n kokonaisriski kyseessä 
olevilla alueilla (Keski- ja Itä-Euroopan maat, uudet itsenäiset valtiot ja Välimeren alueen 
maat) on pienentynyt hyvin vähän. Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja Välimeren alueen maissa 
tapahtunut riskin kasvu tasoittuu reilusti uusissa itsenäisissä valtioissa tapahtuneella laskulla. 
Näihin kolmeen alueeseen liittyvät riskit ovat kehittyneet eri tavalla. Keski- ja Itä-Euroopassa 
riskitasot ovat yleisesti alhaisemmat, mutta joitakin tärkeitä poikkeuksia on olemassa. 
Nykyinen epävarmuus Bulgarian tulevasta kehityksestä on erityisen huolestuttavaa, mutta 
kehitys Romaniassa ja Slovakian tasavallassa voi myös vaatia tarkempaa valvontaa, vaikkakin 
pienemmässä määrin. 
Uusista itsenäisistä valtioista Kaukoidän maat Uzbekistania lukuunottamatta ovat yleensä 
ottaen edelleen huomattava riski. Tilanne on yhtä herkkä Kaukasian alueella, kun taas Valko-
Venäjä, Moldova ja Ukraina ovat hieman paremmassa tilanteessa. 
Välimeren alueella Algeria on kaikkein herkin alue tässä vaiheessa. 
-15 
II. KESKI- JA ITA-EUROOPAN MAAT 
BULGARIA 
Bulgariassa on meneillään vakava talous- ja rahoituskriisi. Rakenneuudistus edistyy hitaasti, 
erityisesti suurten tappiollisten valtion yritysten sulkemisen ja pahiten kärsineen pankkialan 
tervehdyttämisen osalta. Kansainvälinen valuuttarahasto IMF ja Maailmanpankki ovat 
lykänneet lisärahoitusavun antamista. BKT laski 2,6 prosenttia vuoden 1996 ensimmäisen 
neljänneksen aikana ennen kriisin kärjistymistä. Valuutta heikentyy yhä suhteessa dollariin: 
syyskuun puolivälissä se oli 230 leviä/Yhdysvaltain dollari kun se oli noin 80 leviä huhtikuun 
puolivälissä. Samaan aikaan inflaatio on kiihtynyt nopeasti. Keskikorko nousi 108 prosentista 
300 prosenttiin syyskuussa, kun leviä yritettiin tukea lyhytaikaisesti. Luottamus valuuttaan ja 
pankkeihin on kuitenkin edelleen erittäin alhainen. Vaihtotase on parantunut kovin hitaasti ja 
oli alijäämäinen vielä vuonna 1995. Bulgarian ulkomaanvelkojen hoito on huomattavaa 
vuoden 1996 loppupuolella ja pysyy korkeana tulevina vuosina. Bulgarian talouden 
palauttaminen makrotaloudellisen vakauden ja elpymisen polulle riippuu merkittävästi siitä, 
että yhteisymmärryksessä Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa onnistutaan nopeasti 
toteuttamaan tarkistettu talousohjelma, jota ilman Bulgaria käytännöllisesti katsoen ei voi 
saada virallisia luottoja. Lokakuun 1996 presidentinvaalien ja vuoden 1998 lopussa 
pidettävien parlamenttivaalien väliin jää melko vähän aikaa tiukan talouspolitiikan 
toteuttamiselle. 
TSEKIN TASAVALTA 
Tsekin maariski on kasvanut, mutta on edelleen erittäin kohtuullinen verrattuna muihin 
siirtymätalousmaihin. Lisääntyvien kotimaisten sijoitusten ansiosta reaalikasvu on korkeaa. 
Työttömyys on erittäin alhainen ja inflaatio alle 10 prosenttia. Valtion tulo-ja menoarvio on 
kuitenkin ensimmäistä kertaa vuosiin alijäämäinen ja vaihtotaseen alijäämä on edelleen 
huomattava. Ulkoisen epätasapainon rahoittaminen johtaa siihen, että 
nettovelkaantuneisuusaste nousee erittäin alhaiselta tasoltaan, mutta Tsekin tasavallalla ei ole 
ongelmia saada tarvittavaa rahoitusta kansainvälisiltä markkinoilta. Makrotaloudellinen 
sopeutus voi yhä olla suotavaa, mutta sen toteuttaminen on vaikeampaa sen jälkeen, kun 
hallituspuolueet menettivät enemmistön parlamentissa vasta pidetyissä vaaleissa. 
VIRO 
Viron riskiarvio on parantunut tasaisesti muutaman viime vuoden aikana. Viranomaisten 
harjoittaman tehokkaan politiikan ja varhaisen liberalisoimisen sekä talouden uudistamisen 
seurauksena talous toipuu selvästi. BKT vakautui vuonna 1994, minkä jälkeen se kasvoi 3,2 
prosenttia vuonna 1995 ja sen odotetaan kasvavan edelleen 4 prosenttia vuonna 1996. 
Inflaatio on laskenut vuonna 1995 29 prosenttiin vuonna 1992 koetusta 1000 prosentin 
hyperinflaatiosta. Viron kruunun vaihtokurssi on sidottu Saksan markkaan (8 Viron kruunua 
= 1 Saksan markka) currency board -valuuttajärjestelmällä, joka liittää rahanarvon nousun 
maksutaseeseen. Huolimatta huomattavasta vaihtotaseen alijäämästä viime vuosina (8 
prosenttia vuonna 1995 lukuun ottamatta virallisia siirtoja) kokonaistase on aina ollut 
positiivinen pääoman maahanvirtauksen ja erityisesti suorien ulkomaisten sijoitusten suuren 
määrän (noin 200 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) ansiosta. Viime vuosina tapahtuneesta 
valuutan reaalisesta vahvistumisesta huolimatta vaihtokurssi on yhä kilpailukykyinen erittäin 
kilpailukykyisen lähtöpisteensä vuoksi. Tämän vuoksi pääoman maahanvirtauksen voidaan 
odottaa jatkuvan useita vuosia, mutta se päättyy lopulta, koska currency board -järjestelmän 
yhteydessä se ei ole taloudelle eduksi. Velan ja velanhoidon suhdeluvut pysyvät suhteellisen 
alhaisina. 
UNKARI 
Unkarin osalta riskien kokonaisarvio on parantunut edelleen, maksutaseen ja ulkomaanvelan 
indikaattorit ovat kehittyneet positiivisesti, budjettialijäämä on pienentynyt, 
yksityistämisprosessi on nopeutunut ja poliittiset olot ovat suhteellisen vakaat. Maaliskuussa 
1996 Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi "varotoimena" valmiusluoton Unkarille ja 
talousohjelman toteuttaminen jatkuu aikataulun mukaisesti. Unkarin velkaantuneisuusasteet 
pysyvät kuitenkin vaarallisen korkeina, ja vaihtotaseen ja budjetin alijäämää on pienennettävä 
vielä. Forintista tuli täysin vaihdettava valuutta vaihtotaseeseen liittyvissä toiminnoissa 
tammikuussa 1996. Unkarin kansainväliset luottoriskiluokitukset pysyivät vakaina 
investointiluokitustason alapuolella. 
LATVIA 
Latvian talous oli juuri noussut laskusuhdanteesta ja BKT:n kasvu oli 2 prosenttia suuren 
pankkikriisin alkaessa keväällä 1995. Kriisi pienensi osaltaan BKT:tä (-1,6 prosenttia) ja 
suurensi yhdistettyä budjettialijäämää 3,3 prosenttiin BKT:stä (4,8 prosenttia keskushallinnon 
osalta). Kriisin seurauksena huhtikuussa 1995 hyväksytty valmiusluottojärjestely jäi 
aikataulusta jälkeen. Toukokuusta 1996 alkaen on voimassa uusi valmiusluottojärjestelyjä 
talous näyttää elpyvän kaupan ja teollisuustuotannon lisääntyessä. Kriisin seurauksena 
kansainvälinen valuuttavaranto pieneni vuoden 1995 aikana ja se vastasi aikaisemman 4,5 
kuukauden sijasta 3,2 kuukauden tuontia, mikä yhä vaikuttaa melko hyvältä. Ulkomaanvelan 
ja velanhoidon suhdeluvut ovat pysyneet suhteellisen alhaisina. 
LIETTUA 
Liettuan taloutta kohtasi pankkikriisi vuoden 1995 lopussa. Vuonna 1994 positiiviseksi 
muuttunut ja vuonna 1995 nopeutunut talouskasvu hidastui vuonna 1996 ja työttömyys nousi 
yli 8 prosentin. Mutta Liettuan viranomaiset reagoivat rahoituskriisiin rahapolitiikan 
lieventämisen ja talouspolitiikan tiukentamisen yhdistelmällä vakauttaen siten taloudellisia 
oloja ja säilyttäen currency board -järjestelmän, joka sitoo kansallisen valuutan, Iitin, 
Yhdysvaltain dollariin. Lisäksi on Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin tuella 
kehitetty suunnitelma pankkialan vakavan velkaongelman ratkaisemiseksi. 
Vuoden 1996 ensimmäisellä neljänneksellä maksutase oli alijäämäinen ensimmäistä kertaa 
vuoden 1994 alun jälkeen. Tämä johtuu maahan tulevien pääomavirtojen voimakkaasta 
pienentymisestä ja kauppataseen alijäämän pahenemisesta, jotka voivat olla seurausta Iitin 
reaalisesta vahvistumisesta huhtikuusta 1994 alkaen. Tähän mennessä Liettua ei ole 
onnistunut kovin hyvin houkuttelemaan suoria ulkomaisia sijoituksia, varsinkaan verrattuna 
pienempään Viroon, joka toisena Baltian maana käyttää currency board -järjestelyä ja jonka 
vuosittain saamien suorien ulkomaisten sijoitusten määrä on kolminkertainen. Toimenpiteet 
suotuisamman ja vakaamman ympäristön luomiseksi suorille ulkomaisille sijoituksille on 
17 
käynnistetty. Ulkomaanvelan ja velanhoidon suhdeluvut pysyvät suhteellisen alhaisina, mutta 
velka suhteessa vientiin nousee tasaisesti. 
ROMANIA 
Romanian maariski on noussut tulevien yleisvaalien vaikuttaessa poliittisiin päätöksiin. Tämä 
voi vaarantaa Kansainvälisen valuuttarahaston tuella vuodesta 1994 toteutetusta 
uudistusohjelmasta alunperin saadut positiiviset tulokset. Makrotaloudellista epätasapainoa 
muodostuu ja varovaiset mikrotaloudelliset uudistukset ovat pysähtyneet, ja toisinaan 
kääntyneet päinvastaiseen suuntaan. Näin kävi valuuttakurssijärjestelmän yhdistämisen 
kohdalla: vapaat pankkien väliset valuuttamarkkinat itse asiassa poistettiin maaliskuussa 1996 
ja valtionjohtoisten yritysten ulkomaiset tulot takavarikoitiin. Tämän seurauksena Romania ei 
noudattanut Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusluottojärjestelyä ja EU:n 
maksutaselainan toisen erän maksamista lykättiin. Ulkomaanvelat eivät vielä anna aihetta 
välittömään huolestumiseen, mutta ne ovat hyvin lyhytaikaisia ja velkaantumisaste on noussut 
jyrkästi. Yksityisille kansainvälisille pääomamarkkinoille pääsy voi tulla vaikeaksi, jos 
uudistuksia ei jatketa vaalien jälkeen. 
SLOVAKIA 
Slovakian riskiarvio on huonontunut ja heijastaa vaihtotaseen nopeaa huonontumista vuoden 
1996 alusta alkaen, mutta se on kuitenkin yhä suhteellisen suotuisa. Järkevän finanssi-, raha-
ja valuuttakurssipolitiikan ansiosta useimmat makrotaloudelliset indikaattorit osoittavat 
edelleen kehityksen olevan myönteistä. Reaalinen bruttokansantuote kasvoi 7 prosenttia 
vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla; työttömyys laskee; vuosittainen inflaatio on 
vakiintunut alle 6 prosenttiin, joka on alhaisin luku siirtymätalousmaissa; viralliset varannot ja 
velkaindikaattorit ovat edelleen hyvällä tasolla; ja budjettivaje on saatu noin 2 prosenttiin 
BKT:stä. Kielteistä on se, että vaihtotaseen on arvioitu heilahtavan vuoden 1995 ylijäämästä 
(3,6 prosenttia BKT:stä) yli 4 prosentin alijäämään vuonna 1996. Lisäksi näkymiä 
huonontavat poliittiset jännitteet (mukaan lukien pääministerin ja tasavallan presidentin 
hellittämätön ristiriita ja unkarilaista vähemmistöä koskeva kysymys) ja hitaat, tai ei riittävän 
avoimet, rakenteelliset uudistukset. 
Vaihtotase on huonontunut kotimaisen kysynnän kasvun, Euroopan unionin heikon 
suhdanteen, reaalisen vaihtokurssin tietyn vahvistumisen ja autojen maahantuonnista 
perittävien tullien alentamisen johdosta. Vaihtotaseen alijäämää rahoitetaan runsaasti 
voimakkaalla pääoman maahanvirtauksella, minkä seurauksena virallinen varanto on edelleen 
hyvällä tasolla (vastaa yli 4 kuukauden tuontia syyskuun puolivälissä vuonna 1996). Slovakia 
sai lokakuussa 1995 VIII artiklan mukaisen aseman Kansainvälisessä valuuttarahastossa. 
Lisätulli pienennettiin 10 prosentista 7,5 prosenttiin heinäkuussa 1996 ja hallitus aikoo poistaa 
sen kokonaan vuoden 1996 loppuun mennessä. Kansainvälisen valuuttarahaston 
valmiusluottojärjestely loppui vuoden 1996 alussa. Valmiusluotto-ohjelman välitarkistusta ei 
saatu koskaan päätökseen, koska hallitus epäonnistui luvattujen yksityistämiseen ja pankkialan 
uudistukseen liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanemisessa. Slovakian kansainväliset 
luokitukset ovat pysyneet vakaina siitä lähtien kun Moody's antoi maalle toukokuussa 1995 
investointiluokituksen. 
- 18-
in. UUDET ITSENÄISET VALTIOT 
ARMENIA 
Luotonantajat luokittelevat Armenian edelleen suuririskisiin maihin. Talouden elpyminen, joka 
alkoi vuonna 1994 erittäin alhaiselta tasolta, on jatkunut vuonna 1996 ja inflaatio on 
hallinnassa. Kuitenkin rakenneuudistusten hitauden vuoksi - vaikka yksityistämiskehitys 
alkoikin pian itsenäistymisen jälkeen - Armenia on hyvin riippuvainen ulkoisesta avusta. Maan 
ulkomaanvelka oli noussut 25 prosenttiin BKT:stä vuoden 1995 lopussa ja tämä suhdeluku 
on kasvanut vuonna 1996, kun kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin 
myöntämät luottorajat on oiettu käyttöön. Lisäksi maa on ollut myöhässä maksuissaan EU:Ile 
vuoden 1995 elokuusta alkaen eikä ole vielä löytänyt itse lyhyen aikavälin ratkaisua tähän 
ongelmaan. Sen, että Kansainvälisen valuuttarahaston hallintoneuvosto hyväksyi helmikuussa 
1996 3-vuotisen ESAF-rahoitusvälineellä (laajennettu rakennesopeutusjärjestely) tuetun 
talousohjelman, pitäisi kuitenkin osaltaan nopeuttaa uudistustahtia ja parantaa yleistä 
taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. Politiikan puolella ratkaisematon ristiriita 
naapurimaa Azerbaidzanin kanssa Vuoristo-Karabahin kysymyksestä on negatiivinen tekijä. 
AZERBAIDZAN 
Azerbaidzanin riskiarvio on korkein kaikista kolmesta Kaukasian maasta. Vuosien 1994-1995 
jyrkän noin 40 prosentin laskun jälkeen BKT:n arvioidaan laskeneen edelleen vuoden 1996 
ensimmäisinä kuukausina. Kasvun odotetaan kuitenkin alkavan vuoden loppupuoliskolla. 
Inflaatio on hallinnassa ja budjetin alijäämä on myös parantunut suuressa määrin viime 
kuukausina. Rakenneuudistuksissa Azerbaidzan on paljon jäljessä muista IVY-maista. On 
nimetty useita alueita, joilla viranomaiset haluavat saavuttaa huomattavaa edistystä lyhyellä 
aikavälillä. Marraskuussa 1995 hyväksyttyä Kansainvälisen valuuttarahaston 12 kuukauden 
valmiusluottojärjestelyä tarkistettiin toisen kerran toukokuussa 1996: edellytykset täyttyivät ja 
kolmannen erän nostamiseen annettiin lupa. Maan ulkomaanvelka arvioidaan noin 500 
miljoonaksi Yhdysvaltain dollariksi (noin 15 prosenttia BKT:stä) ja maa on velkaa pääasiassa 
Venäjälle ja Turkmenistanille. Azerbaidzanin keskipitkän aikavälin näkymät ovat 
potentiaalisesti suotuisat pääasiassa sen valtavien öljyvarojen vuoksi. Lyhyellä aikavälillä 
kuitenkin maailmanlaajuisesti heikko taloudellinen tilanne, hitaat rakenneuudistukset ja 
ristiriita naapurimaa Armenian kanssa Vuoristo-Karabahin kysymyksestä yhdessä vaikuttavat 
selvästi negatiiviseen riskiarviointiin. 
VALKO-VENÄJÄ 
Marraskuussa 1996 Valko-Venäjällä pidettävän kansanäänestyksen odotetaan ratkaisevan 
Valko-Venäjän parlamentin ja presidentin välisen vastakkainasetelman ja vaikuttavan 
ratkaisevasti rakenneuudistuskehityksen nopeuteen maassa. Viime vuodesta alkaen Valko-
Venäjän taloudellinen tilanne on sopimattoman politiikan seurauksena huonontunut ja useat 
makrotaloudelliset indikaattorit olivat odotettua huonompia. Tähän mennessä viranomaiset 
ovat vastanneet tilanteeseen turvautumalla komentotaloustoimenpiteisiin lisäten valtion 
väliintuloa ja valvontaa, määräten rajoituksia kaupalle ja valuuttamarkkinoille ja lisäten 
talouden tukemista ja ovat siten käytännössä hidastaneet rakenteellisia ja institutionaalisia 
uudistuksia, pysäyttäneet ne tai jopa kääntäneet niiden suunnan. Kansainvälisen 
valuuttarahaston, Maailmanpankin ja Euroopan unionin maksut on keskeytetty. Vuoden 1996 
19-
ensimmäisellä puoliskolla kauppataseen alijäämä nousi jyrkästi (750 miljoonaa Yhdysvaltain 
dollaria) epärealistisen vaihtokurssitason vuoksi, kun taas pääomataseen ylijäämä pieneni 
huomattavasti (100 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Tämän seurauksena valuuttavaranto oli 
erittäin alhaisella tasolla vastaten 3 viikon tuontia huhtikuussa 1996. Valko-Venäjän valuutan 
jatkuvan nimellisen heikentymisen odotetaan kuitenkin palauttavan kilpailukyvyn osittain. 
Virallisen velan määrä nousi 1,5 miljardiin Yhdysvaltain dollariin (15 prosenttia BKT:stä) 
vuoden 1995 lopussa ja laski 1 miljardiin Yhdysvaltain dollariin Venäjän luovuttua 
saatavistaan huhtikuussa 1996. 
GEORGIA 
Georgian riskiarvio on pysynyt viime kuukausina melko vakaana epäsuotuisan korkealla 
tasolla. Talouden jyrkän laskun jälkeen vuosina 1990-1994 elpymisen merkkejä näkyi vuoden 
1995 aikana ja talouden kasvun odotetaan alkavan vuonna 1996. Inflaatio on hallinnassa ja 
uuden valuutan vaihtokurssi on pysynyt vakaana vuonna 1996. Herkkää kehitystä uhkaa 
kuitenkin julkisen talouden dramaattinen tilanne, jonka aiheutti tulojen raju lasku. 
Itsenäistymisestään alkaen Georgia on pääasiassa tuonnin rahoittamiseksi koonnut valtavan 
ulkomaanvelan, joka oli vuoden 1995 loppuun mennessä arviolta noin 1,2 miljardia 
Yhdysvaltain dollaria (44,7 prosenttia BKT:stä) ja josta suurin osa on maksuaikataulusta 
jäljessä. Koska Georgia ei pystynyt maksamaan velkojaan, se on tehnyt 
velkajärjestelysopimuksia joidenkin velkojiensa kanssa (pääasiassa Turkmenistanin kanssa). 
Maan maksut EU:Ile ovat myös olleet myöhässä huhtikuusta 1994 alkaen eikä se pysty yksin 
ratkaisemaan tätä ongelmaa. Sen, että Kansainvälisen valuuttarahaston hallintoneuvosto 
hyväksyi helmikuussa 1996 3-vuotisen ESAF-rahoitusvälineellä (laajennettu 
rakennesopeutusjärjestely) tuetun talousohjelman, pitäisi kuitenkin osaltaan nopeuttaa 
uudistustahtia ja parantaa yleistä taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. Politiikan 
puolella Abhasian ongelma on myös negatiivinen tekijä. 
MOLDOVA 
Moldovaa pidettiin kauan melkoisena menestystarinana, mutta viimeaikoina maan talous- ja 
rakenneuudistukset eivät ole täyttäneet odotuksia. Jos inflaatio pysyy hallinnassa (9 prosenttia 
vuoden 1996 8 ensimmäisen kuukauden aikana), BKT:n odotetaan kasvavan vaatimattomasti 
noin 3 prosenttia tänä vuonna. Julkisen talouden kehitykseen on vaikuttanut epäedullisesti 
heikko verojen perintä, mutta vuonna 1996 on toteutettu useita korjaustoimenpiteitä tämän 
ongelman ratkaisemiseksi. Moldovan ulkomaanvelan odotetaan nousevan noin 700 
miljoonaan Yhdysvaltain dollariin vuoden 1996 loppuun mennessä (noin 32 prosenttia 
BKT:stä) ja se tulee pääasiassa ulkomaisilta rahoituslaitoksilta. Tärkeitä rakenneuudistuksia 
odotetaan vielä avainaloilla kuten maatalouden yksityistämisessä ja yritys- ja energia-alojen 
uudistamisessa. Sen, että Kansainvälisen valuuttarahaston hallintoneuvosto hyväksyi 
huhtikuussa 1996 3-vuotisen EFF-rahoitusvälineellä tuetun talousohjelman yhdessä 
Maailmanpankin "Country assistance strategy" (CAS) -ohjelman kanssa pitäisi osaltaan 
nopeuttaa uudistustahtia ja parantaa yleistä taloudellista tilannetta keskipitkällä aikavälillä. 
Vaikka Moldovan alueeseen kuuluvan poikkeustilaan julistetun Dnestrin tasavallan kysymys 
onkin poliittisesti vaikea, se ei vaikuta merkittävästi riskiarviointiin. 
20-
TADJKISTAN 
Tadjkistanin turvallisuustilanne näyttää huonontuneen ja Afganistanin viimeaikaiset 
tapahtumat voivat vaikuttaa Tadjkistanin hallituksen suhteisiin maan oppositioon ulkomailla. 
Makrotaloudellinen kehitys vuonna 1996 on ollut tähän asti positiivista, koska 
kuukausittainen inflaatio on laskenut nopeasti (4 prosenttia syyskuussa), budjettitulot ovat 
olleet tyydyttäviä, luotto-ja rahapolitiikka on pysynyt raiteillaan ja kauppatase on ollut hieman 
positiivinen. BKT on kuitenkin edelleen laskenut (noin 10 prosenttia). Lisäksi puuvillasato ja 
budjettimenot (erityisesti puolustus- ja pääomamenot) aiheuttavat huolta. Yritysten 
yksityistäminen on ollut hidasta, mutta maauudistus on edennyt nopeammin Vuoden 1995 
lopussa Tadjkistanin ulkomaanvelka (800 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) ylitti maan 
BKT:n (150 prosenttia), kun taas ulkomaiset valuuttavarannot vastasivat alle yhden viikon 
tuontia. Useat velkojat ovat suostuneet järjestelemään uudelleen vuonna 1996 erääntyvät 
lainansa, kun taas osan kanssa käydään vielä neuvotteluja. Velanhoitomaksujen ylimääräinen 
uudelleenjärjestely on välttämätön vuodelle 1997 odotetun jäljellä olevan rahoitusvajeen 
täyttämiseksi. Valmiusluottojärjestelyn lopettaminen vuoden 1997 alussa riippuu edistyksestä 
nykyisessä IMF-ohjelmassa. 
TURKMENISTAN 
Poliittinen tilanne Turkmenistanissa vaikuttaa vakaalta vaikka se onkin monimutkainen. Maan 
taloudelliseen kehitykseen vaikuttaa edelleen voimakkaasti sen suurimpien asiakkaiden 
maksukyvyttömyys ja Venäjän ja Iranin haluton suhtautuminen kaasun kuljetukseen. 
Tuotannon odotetaan kasvavan voimakkaasti vuonna 1996 ylimääräisten kaasutoimitusten 
ansiosta, mutta yleinen taloudellinen tilanne pysyy heikkona. Kuukausittainen inflaatio, joka 
putosi vuoden 1995 lopun noin 30 prosentista 3,5 prosenttiin heinäkuussa 1996, nousi 
elokuussa uudelleen 10 prosentin tasolle liiallisten lainojen vuoksi. Budjettitilanne ei ole 
parantunut kaasutoimitusten toistuvien maksamatta jättämisten vuoksi. Suuri maksutaseen 
ylijäämä vastaa osittain luottoja maan asiakkaille. Yhä erittäin korkeaa valuuttavarantoa (9 
kuukauden tuonti) voidaan käyttää huomattavien erääntyvien velkojen maksamiseen. 
Turkmenistanin hallitus on ollut haluton aloittamaan nopeasti rakenneuudistukset, vaikka 
viimeaikaisissa ilmoituksissa näkyykin asenteen muutosta. 
UKRAINA 
Ukrainan riski on hiljalleen pienentymässä, mutta se on edelleen korkea. Taloudelliset 
olosuhteet parantuvat vähitellen. Inflaatio on laskenut edelleen vuoden 1996 aikana, mutta 
BKT laskee edelleen, vaikkakin hitaammin (arvioitu lasku 8 prosenttia vuonna 1996). Uuden 
valmiusluottojärjestelyn toukokuisen hyväksymisen jälkeen finanssipolitiikka on ollut 
suhteellisen tiukkaa. Tämä koskee erityisesti rahapolitiikkaa. Talousarviota rasittamassa on 
kuitenkin suuria paineita (paljon maksamattomia palkkoja, vaatimukset tukea hiilikaivoksia 
jne.), ja finanssipolitiikan löysentyminen on suuri riski. Maan uusi valuutta, hryvnia, otettiin 
käyttöön 2 päivänä syyskuuta 1996. Koska valuuttauudistuksen yhteydessä ilmoitettiin useista 
rajoittavista toimenpiteistä, Ukrainan valtionpankin oli puututtava voimakkaasti tapahtumiin 
ulkomaisilla valuuttamarkkinoilla vaihtokurssin pitämiseksi vakaana, jolloin menetettiin 
huomattavasti valuuttavarantoja (niiden taso vastaa alle yhden kuukauden tuontia). Poliittinen 
riski on edelleen korkea. Taistelu presidentin tukemien hallituksen uudistusmielisten voimien 
ja konservatiivisten uudistuksia vastustavien voimien, joihin kuuluu enemmistö Ukrainan 
21 
parlamentista, välillä jatkuu. Toisaalta on Venäjän kanssa esimerkiksi Mustanmeren 
laivastoon ja kauppaan liittyviä ongelmia, joita ei ole ratkaistu. 
Ensi vuonna ulkoinen rahoitustilanne pysyy tiukkana. Vaikka vienti kehittyykin voimakkaasti 
ja palvelutase on positiivinen, vaihtotaseen alijäämän odotetaan pysyvän yli 1 miljardina 
Yhdysvaltain dollarina ja sen osuuden BKT:stä odotetaan pienentyvän hieman. Pääoman 
maahanvirtauksen, sijoitusten ja pitkäaikaisten luottojen jälkeen odotetaan jäljelle jäävän 
melkein 2 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoitusvajeen, jota ei voida kokonaan kattaa 
Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin rahoituksella (noin 1,5 miljardia 
Yhdysvaltain dollaria). Velan ja velanhoidon suhdelukujen ei odoteta muuttuvan 
merkittävästi. 
UZBEKISTAN 
Jos Afganistanin tapahtumat eivät merkittävästi vaikuta Keski-Aasian alueeseen, Uzbekistanin 
viranomaisten odotetaan institutionaalisten uudistusten hitaudesta huolimatta säilyttävän 
poliittisen ja yhteiskunnallisen vakauden ja olevan johtavassa ja rakentavassa asemassa Keski-
Aasian politiikassa. Puuvilla-, kulta- ja öljytulojen tuella Uzbekistanin BKT on viime vuosina 
pienentynyt paljon vähemmän kuin useimpien IVY-maiden, ja merkittävien ulkomaisten 
sijoitusten ja energia-alan laajenemisen vuoksi tuotannon ennustetaan vakiintuvan vuonna 
1996. Finanssi- ja rahapolitiikan tiukentaminen vuoden 1994 puolivälistä alkaen laski 
kuukausittaista inflaatiota jyrkästi vuoden 1994 100 prosentista noin 2 prosenttiin 
maaliskuussa 1996. Budjettialijäämän, joka vuonna 1995 oli 4 prosenttia BKT:stä ja siten jo 
pienempi, odotetaan parantuvan edelleen vuonna 1996. Vuonna 1995 vaihtotaseen alijäämä 
oli 0,5 prosenttia BKT:stä, ja maan valuuttavaranto kasvoi (6 kuukauden tuonnin tasolle). 
Vaihtotaseen alijäämän odotetaan kasvavan hieman vuosina 1996 ja 1997 ja laskevan vuoteen 
2000 mennessä. Velanhoidon ja viennin suhdeluvun odotetaan pysyvään hyvänä. Som pysyi 
vakaana suurimman osan vuotta 1995 ja 1996, mutta elokuusta 1996 alkaen siihen on 
kohdistunut enemmän paineita kaupan suuren lisääntymisen, puuvillan hinnan laskun ja 
huonojen satojen vuoksi. Koska hallitus on tähän asti kieltäytynyt käyttämästä huomattavaa 
kovan valuutan varantoaan, Uzbekistania on kohdannut kovan valuutan puute, joka voi estää 
ulkomaan kaupan kehitystä. Vaikka taloudelliset ja rakenteelliset uudistukset aloitettiin 
varovaisesti, ovat ne Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin tuella vahvistuneet 
viime aikoina ja edistystä on tapahtunut useilla aloilla, nimittäin hintojen, kotimaan kaupan, 
ulkomaan kaupan ja valuuttajärjestelmän vapauttamisessa. Pienten ja keskisuurten yritysten 
perustaminen on nopeutunut, ja maa on avautunut ulkomaisille sijoituksille. 
IV. VÄLIMEREN ALUEEN MAAT 
ALGERIA 
Algerian maariski on edelleen korkea. Poliittinen tilanne ja turvallisuusongelmat jarruttavat 
edelleen rakenneuudistusta ja dynaamisen yksityistalouden kehittymistä. Vuodesta 1994 
alkaen toteutetun Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman talousohjelman aikana 
saavutettua makrotaloudellista parannusta on viime aikoina vahvistanut öljynhintojen nousu. 
Työttömyys pysyy kuitenkin yli 20 prosentissa ja mikrotaloudellisten uudistusten herkimpiä 
alueita (maataloutta ja julkisten yritysten rakenneuudistusta) ei ole vielä käsitelty 
-22-
Rakennemuutoksen suppeuden vuoksi sekä valtion talous että ulkomaankauppa pysyvät 
herkkinä öljynhinnan tuleville vaihteluille. Ulkoinen asema on parantunut, mutta pysyy 
heikkona, koska kansainvälisten pääomamarkkinoiden hyödyntäminen ei ole mahdollista, 
suorat ulkomaiset sijoitukset ovat merkityksettömiä ja maksutase on jatkuvasti alijäämäinen. 
Ulkomaanlainojen hoitaminen on mahdollista vain monenkeskisten rahoituslaitosten tuella ja 
Lontoon ja Pariisin klubien kanssa sovitun vuonna 1998 päättyvän velkojen 
uudelleenjärjestelyn avulla. 
ISRAEL 
Israelin riskiarvio on huonontunut jonkin verran Lähi-idän rauhanprosessin umpikujan, 
budjetti- ja vaihtotaseen alijäämän kasvun ja talouden ylikuumenemiseen liittyvien 
inflaatiopaineiden vuoksi. Tätä negatiivista kehitystä tasoittaa ainoastaan osittain se, että 
Netanyahun hallitus päätti 4,9 miljardin sekelin kustannusleikkauksista vuoden 1997 
talousarvioon ja samalla hyväksyi tiukan monivuotisen suunnitelman alijäämän 
pienentämiseksi, sekä hallituksen sitoumus nopeuttaa yksityistämistä ja muita 
rakenneuudistuksia. Vaikka Israelin ulkomainen bruttovelka on suuri ja poliittiset riskit 
maassa ovat huomattavat, maariskiarviota parantaa Yhdysvaltojen taloudellisen ja poliittisen 
tuen tarjoama sanaton takaus. 
23 
LIITE 
L SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVIEN 
RISKIEN TILANTEESTA 24 
I.A. TAULUKOT 1 - 3 24 
I.B. TALOUSARVIOSTA TAATTAVAT LAINAJÄRJESTELYT 25 
I.C. TAI/M JSARVIOTAKI n w MAKSAMISTA KOSKEVAT YKSHYISKOI ITÄISET SÄÄNNÖT 39 
IL METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE 
MAILLE AJANJAKSONA 1996 -1999 41 
n. A. KOLMANSILLE MAILIA ANNETTAVIEN LAINOJEN TAKUUVARAUS(I) 41 
II.B. ÏAKIJURAHASTCX )N SU >RITKTTAVIEN MÄÄRIEN LASKENTAPERUSTE (2) 41 
U.C. RAHASTOON SUORITETTAVIEN MÄÄRIEN PERUSTE OSITTAISEN TAKUUN TAPAIIKSESSA 42 
DJD. TAIOJURAHASTœN SllORITETTAVATMÄÄRÄT(3) 42 
II.E. TAKUirVARAUKSESSAJÄUKLLÄOLEVAMARGINAAU(4) 43 
II.F. JÄLJELLÄ OLEVA LAINAKAPASITEETTI (5) 43 
HL MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORITAULUKOT 44 
24 
I. SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA 
KATETTAVIEN RISKIEN TILANTEESTA 
LA. Taulukot 1 - 3 
Taulukoiden 1 - 3 tarkoituksena on esittää pääomaan ja korkoihin liittyvien takausten ja 
vuosittaisten takaisinmaksujen määrä sellaisten otto- ja antolainojen osalta, jotka sisältävät 
yhteisön talousarviota rasittavan riskin. Luvut esittävät näiden rahoitusjärjestelyjen suurimman 
mahdollisen riskin yhteisölle, joten niitä ei pidä tulkita siten, että niiden esittämät määrät 
tosiaankin katettaisiin talousarviosta. Varsinkin taulukon 3 osalta ei ole varmaa, että kaikki 
kuvatut toimenpiteet tosiasiassa toteutetaan. 
LA. 1. Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä (taulukko 1) 
Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä määritellään jokaiseen neuvoston päättämään 
rahoitusjärjestelyyn myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summana (katto). 
Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on otettava 
huomioon seuraavat tekijät, jotka muuttavat riskiä molempiin suuntiin: 
Riskiä lisäävät tekijät: hyväksyttyjen lainapääomien enimmäismäärään on lisättävä näille 
lainoille lankeava korko, 
Riskiä pienentävät tekijät: 
• EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen maiden 
kanssa allekirjoitettujen lainojen osalta, 
• takaisinmaksetut määrät, koska kyseessä ovat maksutaselainoja lukuun ottamatta 
myönnettyjen lainojen enimmäismäärät eivätkä hyväksytyt, kuolettamattomat 
lainat, 
• myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. 
LA.2. Otto-/ant(lainauksen määrä (taulukko 1) 
Kyseessä on tiettynä päivämääränä velallisen nostamista lainoista jäljellä oleva, 
takaisinmaksettava lainapääoma. 
Edelliseen ryhmään verrattuna tähän eivät sisälly nostamattomat lainat eivätkä nostettujen 
lainojen takaisinmaksetut määrät. Se kuvaa tiettynä päivämääränä "olemassa olevia" lainoja. 
L.A.3. Vuosittaisten riskien määrä (taulukot 2 ja 3) 
Määrä saadaan arvioimalla erääntyvien pääomien ja korkojen määrä jokaisena 
varainhoitovuotena. 
25 
Määrä lasketaan: 
a) joko ainoastaan nostettujen lainojen osalta (taulukko 2) 
Tällöin takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; 
b) tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja komission 
ehdottamien, päätöstä odottavien lainojen osalta (taulukko 3). 
Tässä tapauksessa takaisinmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen lainojen 
enimmäismäärää, johon on tarvittaessa lisättävä komission ehdottamien 
rahoitustoimenpiteiden määrät, joista ei vielä ole tehty päätöstä. 
I.B. Talousarviosta taattavat lainajärjestelyt 
Budjettivallan käyttäjä hyväksyi vuoden 1996 talousarvioon 31 "p.m."-merkinnällä 
varustettua budjettikohtaa, joihin voidaan kirjata mahdollisia takausmaksuja. Lainajärjestelyt 
voidaan jakaa kolmeen luokkaan: yhteisön sisäinen otto- ja antolainaus, otto- ja antolainaus 
yhteisön ulkopuolella sekä rahoituslaitoksille annetut takaukset. 
I.B. 1. Yhteisön sisällä edelleen lainattaviksi tarkoitetut lainat 
IB. La. Yhteisön lainat maksutaseiden tukemiseksi 
Yhteisöllä on valtuudet lainata pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta varoja, jotka 
annetaan tilapäisistä maksutaseen häiriöistä kärsivien jäsenvaltioiden käyttöön. 
Näille jäsenvaltioille myönnettävien lainojen määrä voi olla enintään 14 miljardia ecua. 
Tällaisia lainoja oli myönnetty 30. kesäkuuta 1996 Kreikalle 4. maaliskuuta 1991 ja Italialle 
18. tammikuuta 1993. 
I.B.l.b. Euratomin lainat 
Komissiolle annettiin vuonna 1977 valtuudet ottaa lainaa ydinvoimaloiden rahoituksen 
avustamiseksi. 
Lainat on tarkoitettu sähköntuottajille, ja niille on annettava pankin tavanomaiset vakuudet. 
Edunsaajat ovat usein valtion yrityksiä tai niillä on valtion takaus. 
Myönnettävien lainojen enimmäismääräksi on vahvistettu 4 miljardia ecua, joista 500 
miljoonaa hyväksyttiin vuoden 1977 päätöksellä, 500 miljoonaa vuonna 1980, yksi miljardi 
vuonna 1982, yksi miljardi vuonna 1985 ja yksi miljardi vuonna 1990. Liikkeelle laskettujen 
lainojen kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1994 oli noin 2 900 miljoonaa ecua. Liikkeelle 
laskettavia lainoja on siis vielä jäljellä 1 100 miljoonaa ecua. 
Komissio ehdotti 9. joulukuuta 1992, että jäsenvaltioissa käyttämättä jääneet lainat voitaisiin 
käyttää Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Itsenäisten valtioiden yhteisön ydinlaitosten 
tehokkuuden ja turvallisuuden parantamisen rahoittamiseen. 
26-
Neuvosto teki asiasta päätöksen 21. maaliskuuta 1994 (katso osa H, kolmansille maille 
myönnetyt lainat). 
IB. I.e. Lainat yhteisössä tehtävien investointien tukemiseksi 
Komissio sai valtuudet 16 päivänä lokakuuta 1978 tehdyllä neuvoston päätöksellä ottaa lainaa 
yhteisössä tehtävien investointien edistämiseksi (yhteisön uusi rahoitusväline). 
Myönnettyjen lainojen enimmäismääräksi vahvistettiin 16 päivänä lokakuuta 1978 tehdyllä 
päätöksellä miljardi ecua, ja sitä korotettiin yhdellä miljardilla 15 päivänä maaliskuuta 1982 
tehdyllä päätöksellä. Enimmäismäärää korotettiin uudelleen kolmella miljardilla 19 päivänä 
huhtikuuta 1983 tehdyllä päätöksellä ja 750 miljoonalla 9 päivänä maaliskuuta 1987 tehdyllä 
päätöksellä. 
Näistä varoista EIP myöntää valtuutettuna lainanantajana lainoja investointihankkeisiin, joilla 
edistetään jäsenvaltioiden lähentymistä ja yhdentymistä ja jotka vastaavat yhteisön ensisijaisia 
tavoitteita energian, teollisuuden ja infrastruktuurien rakentamisen aloilla, ottaen huomioon 
muun muassa hankkeiden alueelliset vaikutukset sekä tarpeen torjua työttömyyttä. Myös 
pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen otettiin 26 päivänä huhtikuuta 1982 tehdyn 
päätöksen mukaisesti ensisijaiseksi tavoitteeksi. 
Lisäksi 20 päivänä tammikuuta 1981 tehty päätös antoi yhteisölle valtuudet ottaa lainaa yhden 
miljardin ecun poikkeuksellisen tuen myöntämiseksi marraskuun 1980 maanjäristyksestä 
kärsineiden Italian alueiden jälleenrakentamiseen. Joulukuun 14. päivänä 1981 tehtiin 
samanlainen päätös 80 miljoonan ecun myöntämiseksi Kreikan helmi- ja maaliskuun 1981 
maanjäristyksestä kärsineille alueille. 
Myönnettävien lainojen enimmäismäärä on siis 6 830 miljoonaa ecua. 
Riski jakautuu lukuisten Euroopan investointipankin lainanottajien kesken. Lisäksi suurin osa 
annetuista lainoista on yleisiä lainoja, jotka EIP on sopinut yhdessä varojen takaisinmaksusta 
vastaavien rahoituslaitosten kanssa. 
EIP toimittaa vuosittain komissiolle luettelon velallisista, jotka sen tietojen mukaan 
mahdollisesti laiminlyövät takaisinmaksun tulevana vuonna. Tähän asti luettelo on aina ollut 
tyhjä. 
I.B. 2. Kolmansille maille edelleen lainattaviksi tarkoitetut lainat 
IB.2.a. Tietyille kolmansille maille myönnetyt Euratomin lainat 
Neuvosto päätti 21. maaliskuuta 1994 muuttaa päätöstä N:o 77/270/Euratom valtuuttaakseen 
komission ottamaan Euratomin lainoja tiettyjen kolmansien maiden ydinlaitosten 
turvallisuuden ja tehokkuuden parantamisen rahoittamisen edistämiseksi. 
27-
Päätöksen ansiosta merkittävä osa Euratomin käytössä olevasta antolainakapasiteetista (noin 
1 100 miljoonaa ecua) voidaan myöntää hankkeiden rahoittamiseksi. Hankkeiden on 
rahoituksen saamiseksi kohdistuttava: 
- joko toimiviin tai rakenteilla oleviin ydinlaitoksiin tai polttoainekiertoon liittyviin laitoksiin 
- tai sellaisten laitosten purkamiseen, joiden korjaaminen ei ole teknisesti ja taloudellisesti 
perusteltua. 
Luettelo rahoitusta saavista kolmansista maista on seuraava: 
Bulgarian tasavalta 
Unkarin tasavalta 
Liettuan tasavalta 
Romania 
Slovenian tasavalta 
Tsekin tasaväliä 
Slovakian tasavalta 
Venäjän federaatio 
Armenian tasavalta 
Ukraina 
Korfulla 24. ja 25. kesäkuuta 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sekä Napolissa 7. ja 
8. heinäkuuta 1994 järjestetyn G7-maiden huippukokouksen päätelmiin kirjattiin periaate 
kansainvälisen rahoitusavun antamisesta erityisesti Tsemobylin ydinvoimalan sulkemiseksi. 
I.B.2.b. Yhteisön ottamat lainat makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiseksi Keski- ja 
Itä-Euroopan maille (KJE) 
• Unkari 
Unkari I 
Yhteisö myönsi Unkarille vuonna 1990 enintään 870 miljoonan ecun suuruisen keskipitkän 
aikavälin lainan enintään viideksi vuodeksi. Laina on tarkoitettu Unkarin talouden 
mukauttamiseen siten, että se pystyy täysin hyödyntämään markkinaperiaatteiden varaan 
rakentuvan talousjärjestelmän edut. Laina annettiin Unkarin käyttöön erinä. 
Ensimmäinen, 350 miljoonan ecun erä maksettiin 20. huhtikuuta 1990. Toinen, 260 miljoonan 
ecun erä maksettiin 14. helmikuuta 1991. Kolmas, enintään 260 miljoonan ecun erä oli 
tarkoitus maksaa vuonna 1992. Erää ei ole nostettu Unkarin maksutaseen ennakoitua 
paremman tilanteen vuoksi. Maksetut erät maksetaan takaisin yhdellä kertaa viiden vuoden 
kuluttua niiden maksamisesta ja niiden korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. 
Unkari maksoi koko ensimmäisen, 350 miljoonan ecun erän takaisin 20. huhtikuuta 1995. 
Toinen, 260 miljoonan ecun erä maksettiin takaisin 20. huhtikuuta 1996. 
28 
Unkari II 
Neuvosto päätti kesäkuussa 1991 ylimääräisen 180 miljoonan ecun makrotaloudellisen 
rahoitusavun myöntämisestä Unkarille kahdenkymmenenneljän teollisuusmaan (G-24) yleisen 
rahoitusapuohjelman yhteydessä, koska keskinäisen taloudellisen avun neuvoston 
(COMECON) hajoaminen ja Persianlahden kriisi uhkasivat vaarantaa uudistusten 
ensimmäiset lupaavat tulokset. 
Ensimmäinen, 100 miljoonan ecun erä maksettiin 14. elokuuta 1991. Se maksetaan takaisin 
yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen maksamisesta ja korot, joiden prosentti 
vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toisen, 80 miljoonan ecun erän maksu suoritettiin 15. 
tammikuuta 1993, se maksetaan takaisin tammikuussa 1997 ja sen kiinteät korot maksetaan 
vuosittain. 
• Tsekin tasavalta ja Slovakian tasavalta 
- Osana G-24-maiden yleistä rahoitusapua komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta 
lainaa kahtena eränä 375 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen 
lainattavaksi samoin ehdoin Tsekin ja Slovakian liittotasavallalle. 
Ensimmäinen, 185 miljoonan ecun erä maksettiin 14. elokuuta 1991. Se maksetaan 
takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen maksamisesta ja korot, joiden 
prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Toinen, 190 miljoonan ecun erä maksettiin 2. maaliskuuta 1992 ja se maksetaan takaisin 
yhdellä kertaa kuuden vuoden kuluttua. 
- Liittotasavallan jakauduttua Tsekin ja Slovakian tasavaltoihin 1. tammikuuta 1993 
komissio ehdotti lainan jakamista näiden kahden tasavallan välillä. 
Tammikuun 24 päivänä 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä jako suoritettiin siten, että 
kaksi kolmannesta (250 miljoonaa ecua) jäi Tsekin tasavallalle ja kolmannes (125 
miljoonaa ecua) Slovakian tasavallalle. 
- Slovakian tasavalta 
Slovakian tasavallalle annettavan rahoitusavun yhteydessä komissio sai 22 päivänä 
joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/939/EY perusteella valtuudet ottaa yh­
teisön puolesta lainaa kahtena eränä 130 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja 
edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Slovakialle. 
Slovakian tasavallan makrotaloudellisen tilanteen, etenkin maksutaseen ja 
valuuttavarannon tilan parannuttua ja maan päästyä kansainvälisille yksityisen pääoman 
markkinoille, Slovakian viranomaiset ilmoittivat huhtikuussa 1995, että he eivät aio enää 
käyttää kansainvälisen valuuttarahaston vahvistamissopimuksen nojalla myöntämää tukea 
maksutaseen tukemiseen. 
Ottaen huomioon, että kansainvälisen valuuttarahaston vahvistamissopimuksen 
voimassaolo päättyy ja että Slovakian viranomaiset eivät ole valmiita sopimaan EU n 
lainan edellytyksiin liittyvistä talouspoliittisista toimenpiteistä, komissio teki neuvostolle 
ehdotuksen, jossa tehdään johtopäätökset kieltäytymisen vaikutuksista Euroopan 
29 
yhteisölle ja jonka tarkoituksena on kumota 22 päivänä joulukuuta 1994 tehty päätös 
94/939/EY. Päätös kumottiinkin 25 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyllä neuvoston 
päätöksellä. 
• Bulgaria 
Bulgaria I 
Osana G-24-maiden yleistä rahoitusapua komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 
kahtena eränä 290 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi 
samoin ehdoin Bulgarialle. 
Ensimmäinen, 150 miljoonan ecun erä maksettiin Bulgarialle 14. elokuuta 1991. Se 
maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen maksamisesta ja korot, 
joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Toinen, 140 miljoonan ecun erä maksettiin 2. maaliskuuta 1992, ja se maksetaan takaisin 
yhdellä kertaa viiden vuoden kuluttua ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. 
Bulgaria II 
Osana G-24-maiden vuosiksi 1992 - 1993 sopimaa uutta rahoitusapua komissio sai valtuudet 
ottaa yhteisön puolesta lainaa kahtena eränä 110 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi 
vuodeksi ja edelleen lainattavaksi Bulgarialle. Lainan maksamista siirrettiin Bulgarian 
talousuudistuksen viivästymisen vuoksi joulukuuhun 1994, jolloin ensimmäinen, 70 miljoonan 
ecun erä vihdoin maksettiin. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 7. joulukuuta 2001 ja korot, 
joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
• Romania 
Romania I 
Osana G-24-maiden yleistä rahoitusapua komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 
kahtena eränä 375 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi 
samoin ehdoin Romanialle. 
Ensimmäinen, 190 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 22. tammikuuta 1992. 
Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 1. helmikuuta 1999 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, 
maksetaan puolivuosittain. 
Toinen, 185 miljoonan ecun erä kuudeksi vuodeksi maksettiin huhtikuussa 1992. Se 
maksetaan takaisin yhdellä kertaa 18. maaliskuuta 1998 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, 
maksetaan puolivuosittain. 
30 
Romania II 
Osana G-24-maiden uutta rahoitusapua komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 
80 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin 
Romanialle. 
Laina nostettiin yhtenä eränä 26. helmikuuta 1993. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 26. 
helmikuuta 2000 ja korot maksetaan puolivuosittain. 
Romania III 
Osana G-24-maiden uutta yleistä makrotaloudellista rahoitusapua komissio sai 20 päivänä 
kesäkuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella valtuudet ottaa yhteisön puolesta 
lainaa 125 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi kahtena 90 ja 35 miljoonan ecun 
eränä ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Romanialle. 
Ensimmäinen, 55 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 20. marraskuuta 1995. 
Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 20. marraskuuta 2002 ja korot, joiden prosentti 
vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Toista erää ei ollut nostettu 30. kesäkuuta 1996 mennessä. 
IB.2.C. Yhteisön ottamat lainat makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiseksi entisen 
Neuvostoliiton uusille itsenäisille valtioille 
• Keskipitkän aikavälin 1 250 miljoonan ecun suuruinen laina 
Neuvosto päätti joulukuussa 1991 myöntää enintään 1250 miljoonaa ecua luottoa 
Neuvostoliitolle ja sen tasavalloille Euroopan yhteisöstä ja Itä-Euroopasta peräisin olevien 
maataloustuotteiden, elintarvikkeiden ja lääkkeiden tuonnin rahoittamiseksi. Laina 
myönnettiin enintään kolmeksi vuodeksi. 
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen lainan määrä jaettiin vuoden 1992 alussa uusien itsenäisten 
valtioiden kesken. 
Alkuperäisen jaottelun mukaisesti allekirjoitetut lainasopimukset 
Suurin osa lainasopimuksista allekirjoitettiin vuoden 1992 aikana: 
- 10. heinäkuuta 1992 Armenian (38 miljoonaa ecua), Kirgisian (32 miljoonaa ecua), 
Turkmenistanin (45 miljoonaa ecua) ja Moldovan kanssa (27 miljoonaa ecua); Kirgisian 
osuutta pienennettiin 23,7 miljoonaan ecuun maan viranomaisten pyynnöstä. 
- 13. heinäkuuta 1992 Ukrainan kanssa (130 miljoonaa ecua); 
- 24. heinäkuuta 1992 Valko-Venäjän (102 miljoonaa ecua), Tadikistanin (55 miljoonaa 
ecua) ja Georgian kanssa (70 miljoonaa ecua); 
- 9. syyskuuta 1992 Venäjän kanssa (150 miljoonaa ecua); 
- 9. joulukuuta 1992 Venäjän kanssa (349 miljoonaa ecua); 
-31 -
- 15. joulukuuta 1992 Kazakstanin kanssa (25 miljoonaa ecua). 
Muutetun jaottelun perusteella allekirjoitetut lainasopimukset 
Eräitä lainasopimuksia allekirjoitettiin myös vuonna 1993 lainan kokonaismäärän alkuperäisen 
jaottelun muutosten perusteella: 
- 5. toukokuuta 1993 allekirjoitettiin kaksi uutta sopimusta Armenian (20 miljoonaa ecua) ja 
Georgian (10 miljoonaa ecua) kanssa. Näiden kahden lainan määrä oli aluksi osoitettu 
Kazakstanille. 
- toinen, 40 miljoonan ecun lainasopimus Georgian kanssa allekirjoitettiin 6. joulukuuta 
1993. Laina rahoitettiin vähentämällä Uzbekistanille myönnettävää lainaa. 
- 14. syyskuuta 1994 allekirjoitettiin Uzbekistanin kanssa 59 miljoonan ecun lainasopimus. 
- 12. lokakuuta 1994 allekirjoitettiin Azerbaidanin kanssa 68 miljoonan ecun lainasopimus. 
1 250 miljoonan ecun suuruisen lainan käyttö 
Lainat 
Armeniaa 
Armenia b 
Azerbaidan 
Valko-Venäjä 
Georgia a 
Georgia b 
Georgia c 
Kazakstan a 
Kazakstan b 
Kirgisia 
Moldova 
Venäjä a 
Venäjä b 
Tadikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Yhteensä Alkuperäinen 
jaottelu (1992) 
38 
68 
102 
70 
55 
32 
27 
150 
349 
55 
45 
130 
129 
1250 Jaottelu 30.6.1996 
38 
20 
68 
100,5 
70 
10 
40 
25 
0 
23,7 
27 
72,9 
349 
55 
45 
129,8 
59 
1132,9 Luoton todellinen 
käyttö 30.6.1996 
37,9 
19,6 
50,3 
100,5 
69,4 
9,8 
34,1 
24,9 
22,7 
27 
70,0 
299,7 
54,5 
44,9 
129,8 
58,8 
1053,9 
Luoton todellinen käyttö edunsaajavaltioissa 30. kesäkuuta 1996 oli 1 053,9 miljoonaa ecua. 
Pääoman takaisinmaksun ja maksamattomien korkojen maksun eräpäivät 
Lainapääomien takaisinmaksun ja maksamattomien korkojen maksun eräpäivät vaihtelevat 
lainasopimusten määrien ja allekirjoituspäivämäärien mukaisesti: 
32 
- Georgia (40 miljoonaa ecua): 
- korot 15. tammikuuta 1997 
- pääoma 15. tammikuuta 1997 
- Azerbaidan ja Uzbekistan: 
- korot 28. maaliskuuta ja 28. syyskuuta, 
- pääoma 28. syyskuuta 1997. 
Georgia, Armenia, Turkmenistan ja Tadikistan olivat 30. kesäkuuta 1996 mennessä 
laiminlyöneet pääoman ja korkojen maksuja 243,81 miljoonaa ecua (katso toinen osa IV luku 
"Budjettitakaustoimet"). 
• Makrotaloudellinen rahoitusapu Moldovalle 
Kun kyseessä on yhteisön osallistuminen Moldovalle myönnettävään kansainväliseen tukeen, 
komissio sai 13 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn päätöksen perusteella valtuudet lainata 
yhteisön puolesta kahtena eränä 45 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi ja edelleen 
lainattavaksi samoin ehdoin Moldovalle. 
Ensimmäinen, 25 miljoonan ecun erä maksettiin Moldovalle joulukuussa 1994. Laina 
maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. 
Se on maksettava kokonaan 7. joulukuuta 2004 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, 
maksetaan puolivuosittain. 
Toinen, 20 miljoonan ecun erä kymmeneksi vuodeksi maksettiin 8. elokuuta 1995. Laina 
maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. 
Se on maksettava kokonaan 8. elokuuta 2005 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, 
maksetaan puolivuosittain. 
• Makrotaloudellinen rahoitusapu Ukrainalle 
Osana Ukrainan yleistä tukiohjelmaa komissio sai 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn 
neuvoston päätöksen perusteella valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 85 miljoonaa ecua 
enintään kymmeneksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi yhtenä eränä Ukrainalle. 
Laina nostettiin yhtenä eränä 28. joulukuuta 1995. Laina maksetaan takaisin viitenä 
vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on maksettava 
kokonaan 28. joulukuuta 2005 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. 
Ukraina II 
Osana Ukrainan yleistä tukiohjelmaa komissio sai 23 päivänä lokakuuta 1995 tehdyn 
neuvoston päätöksen perusteella valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 200 miljoonaa ecua 
enintään kymmeneksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi kahtena eränä Ukrainalle. 
Yhtään erää ei ollut nostettu 30. kesäkuuta 1996 mennessä. 
33 
Makrotaloudellinen rahoitusapu Valko-Venäjälle 
Osana Valko-Venäjän yleistä tukiohjelmaa komissio sai 10 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn 
neuvoston päätöksen perusteella valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa enintään 75 
miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi kahtena eränä. 
75 miljoonan ecun lainasta on sidottu 55 miljoonaa ecua. Koska maan taloudellinen tilanne on 
parantunut IMF: n alkuperäisiä arvioita nopeammin, jäljellä olevaa 20 miljoonaa ecua ei 
makseta. 
Ensimmäinen, 30 miljoonan ecun erä nostettiin 28. joulukuuta 1995 ja maksetaan takaisin 
viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on maksettava 
kokonaan 28. joulukuuta 2005 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. 
IB.2.d. Yhteisön ottamat lainat makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiseksi Baltian 
maille 
Osana G-24-maiden yleistä, Baltian maille myönnettävää rahoitusapua komissio sai valtuudet 
ottaa yhteisön puolesta lainaa 220 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen 
lainattavaksi samoin ehdoin kahtena eränä Baltian maille. Laina jakautuu seuraavasti: 
- 40 miljoonaa ecua Virolle, 
- 80 miljoonaa ecua Latvialle, 
- 100 miljoonaa ecua Liettualle. 
Ensimmäiset lainaerät Virolle (20 miljoonaa ecua) ja Latvialle (40 miljoonaa ecua) maksettiin 
31. maaliskuuta 1993. Lainat maksetaan takaisin yhdellä kertaa 31. maaliskuuta 2000 ja 
korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain 31. maaliskuuta ja 30. syyskuuta. 
Ensimmäinen, 50 miljoonan ecun lainaerä Liettualle maksettiin 27. heinäkuuta 1993. Se 
maksetaan takaisin yhdellä kertaa 27. heinäkuuta 2000 ja sen kiinteät korot maksetaan 
vuosittain 27. heinäkuuta. 
Puolet 50 miljoonan ecun suuruisesta toisesta lainaerästä (25 miljoonaa ecua) maksettiin 
Liettualle 16. elokuuta 1995. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 16. elokuuta 2002 ja 
korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain 16. helmikuuta ja 16. elokuuta. 
IB.2.e. Yhteisön ottamat lainat makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiseksi Välimeren 
maille 
• Israel 
Israelin ja miehitettyjen alueiden väestön rahoitusavun osalta komissio sai kesäkuussa 1991 
valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 160 miljoonaa ecua yhtenä eränä enintään seitsemäksi 
vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Israelille, joka saa myös korkotukea 27,5 
miljoonaa ecua yhteisön talousarviosta. 
-34 
Rahoitusjärjestelyt toteutettiin 2. maaliskuuta 1992. Laina maksetaan takaisin 
kokonaisuudessaan 15. joulukuuta 1997. 
Israelin hyväksi liikkeelle lasketun lainan kokonaismäärä oli 160 miljoonaa ecua 30.kesäkuuta 
1996. 
• Algeria . 
Komissio sai syyskuussa 1991 valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 400 miljoonaa ecua 
kahtena eränä enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi samoin ehdoin 
Algerialle. 
Ensimmäinen, 250 miljoonan ecun erä maksettiin 23. joulukuuta 1991 ennakkorahoituksena, 
joka maksettiin takaisin 14. tammikuuta 1992 kuudeksi vuodeksi liikkeelle lasketun lainan 
nettomääränä. 
Laina maksetaan takaisin yhdellä kertaa 15. joulukuuta 1997, ja korot maksetaan vuosittain 
15. joulukuuta. 
Toisen, 150 miljoonan ecun erän maksamista siirrettiin Algerian talousuudistusohjelman 
viivästymisen vuoksi, ja maksu suoritettiin vasta elokuussa 1994 Algerian talouden 
rakennemuutoksen käynnistyttyä uudelleen. Laina maksetaan takaisin kokonaisuudessaan 17. 
elokuuta 2001 ja korot maksetaan vuosittain 17. elokuuta. 
Neuvosto teki päätöksen Algerialle maksettavasta uudesta makrotaloudellisesta 
rahoitusavusta joulukuussa 1994. Komissio sai valtuudet ottaa yhteisön puolesta lainaa 200 
miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi ja edelleen lainattavaksi kahtena eränä 
Algerialle. 
Ensimmäinen, 100 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 27. marraskuuta 1995. 
Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 27. marraskuuta 2002 ja korot, joiden prosentti 
vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
I.B. 3. Yhteisön takaukset kolmansille osapuolille 
IB.3.a. Lainojen kokonaismäärän jakautuminen maittain 
• Euroopan investointipankin Välimeren alueen maille myöntämät yleisestä talousarviosta 
taattavat lainat 
Yhteisö vastaa 8 päivänä maaliskuuta 1977 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti niiden 
Euroopan investointipankin myöntämien lainojen takauksesta, jotka koskevat yhteisön ja 
Välimeren alueen maiden välisiä rahoitussitoumuksia. 
Tämän päätöksen perusteella Euroopan talousyhteisö ja Euroopan investointipankki 
allekirjoittivat takaussopimuksen 30. lokakuuta 1978 Brysselissä ja 10. marraskuuta 1978 
Luxemburgissa. Sopimuksella perustettiin yleinen takaus, joka kattaa 75 prosenttia kaikista 
-35 
lainajärjestelyjen perusteella avatuista luotoista seuraavissa maissa: Portugali 
(rahoituspöytäkirja, liittymistä varten myönnetty tuki), Kreikka, Espanja (rahoitusyhteistyö), 
Malta, Tunisia, Algeria, Marokko, Turkki, Kypros, Egypti, Jordania, Syyria, Israel, 
Jugoslavia ja Libanon. 
Lisäksi Portugalille hätäapuna myönnetyt luotot taataan poikkeuksellisesti 100-prosenttisesti 
7 päivänä lokakuuta 1975 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. 
Jokaisen uuden rahoituspöytäkirjan osalta laaditaan uusi sopimus takaussopimuksen 
jatkamisesta. 
Myönnettyjen lainojen kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1996 oli yhteensä 7 862 miljoonaa ecua, 
joista 1 500 miljoonaa ecua Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille sekä 6 362 miljoonaa ecua 
Välimeren alueen kolmansille maille. Takausten määrä, enintään 75 prosenttia avatuista 
luotoista, oli 2 066 miljoonaa ecua 30. kesäkuuta 1996: 346 miljoonaa ecua Espanjalle, 
Kreikalle ja Portugalille sekä 1 720 miljoonaa ecua Välimeren alueen kolmansille maille. 
EIP voi myöntää myös muita kuin pöytäkirjoihin perustuvia lainoja Välimeren alueen 
kolmansia maita koskevasta rahoitusyhteistyöstä 29 päivänä kesäkuuta 1992 annetunneuvos-
ton asetuksen (ETY) N:o 1763/92 perusteella. 
EIP voi myöntää tähän rahoitusjärjestelyyn perustuvia lainoja enintään 1 800 miljoonaa ecua. 
Takaus koskee kaikkia lainoja ja vastaa 75 prosenttia rahoitusjärjestelyistä. 
Luottoja oli 30. kesäkuuta 1996 mennessä avattu 1 396,5 miljoonaa ecua ja nostettu 261 
miljoonaa ecua; kokonaismäärä vastaa tällä hetkellä nostettuja määriä. 
36-
Myönnetyt lainat jakautuvat 30. kesäkuuta 1996 seuraavasti (muut kuin jäsenvaltiot): 
miljoonaa ecua 
Myönnetyt lainat 
Algeria 640 
Kypros 142 
Egypti 802 
Israel 215 
Jordania 198 
Libanon 222 
Malta 85 
Marokko 517 
Slovenia 150 
Syyria 323 
Tunisia 418 
Turkki 90 
Jugoslavia10 760 
Pöytäkirjat yhteensä 4 562 
Laaja-alainen rahoitusyhteistyö 1 800 
Välimeren alue yhteensä 6 362 
Lainat myönnetään yleensä keskimäärin 15 vuodeksi, joista 3-4 vuotena pääomaa ei 
lyhennetä. 
• Euroopan investointipankin myöntämät lainat Keski- ja Itä-Euroopan kolmansille maille 
Neuvoston 9. lokakuuta 1989 antaman kehotuksen vuoksi Euroopan investointipankin 
hallintoneuvosto päätti 29. marraskuuta 1989 antaa pankille luvan myöntää lainoja omista 
varoistaan investointihankkeiden rahoittamiseksi Unkarissa ja Puolassa. Lainojen 
kokonaismäärä on enintään miljardi ecua. Lainat myönnetään sellaisten investointihankkeiden 
rahoittamiseen, jotka täyttävät pankin omista varoista annettavien lainojen tavanomaiset 
perusteet. Yhteisön ja EllVn välinen takaussopimus allekirjoitettiin 24. huhtikuuta 1990 
Brysselissä ja 14. toukokuuta 1990 Luxemburgissa, ja sen perusteella lainajärjestelyille 
annetaan 100-prosenttinen takaus. 
Toukokuun 14. päivänä 1991 budjettivallan käyttäjä laajensi tätä 100-prosenttista 
lainatakausta Tsekkoslovakialle, Bulgarialle ja Romanialle myönnettyihin, enintään 700 
miljoonan ecun suuruisiin lainoihin. 
Takaussopimusta laajentava sopimus allekirjoitettiin 31. heinäkuuta 1991. 
Komissio teki 23. lokakuuta 1992 ehdotuksen neuvoston päätökseksi tämän yhteisön 100 
prosentin lainatakauksen laajentamisesta ED?:n Virolle, Latvialle ja Liettualle myöntämistä 
1° Toinen Jugoslavian kanssa tehty pöytäkirja on purettu, vaikka luottoja jäi vielä myöntämättä 
100 miljoonaa ecua. 
-37-
lainoista mahdollisesti aiheutuviin tappioihin. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi ehdotuksen 15 
päivänä maaliskuuta 1993 tekemällään päätöksellä. 
EIP voi myöntää kyseisille maille lainoja enintään 200 miljoonaa ecua kolmen vuoden ajaksi. 
Joulukuun 18. päivänä 1992 komissio teki myös ehdotuksen lainajärjestelyiden 100-
prosenttisen takauksen laajentamisesta ED?:n Albanialle myöntämistä lainoista mahdollisesti 
aiheutuviin tappioihin. 
Joulukuun 13. päivänä 1993 budjettivallan käyttäjä hyväksyi uudelleen yhteisön 100-
prosenttisen takauksen kolmen seuraavan vuoden ajaksi lainoille, joita EIP myöntää Keski- ja 
Itä-Euroopan maille sekä Baltian maille ja Albanialle. Lainojen yhteenlaskettu enimmäismäärä 
on kolme miljardia ecua. 
Takaussopimus allekirjoitettiin 22. heinäkuuta 1994 Brysselissä ja 12. elokuuta 1994 
Luxemburgissa. 
Lainat ovat yleensä pitkäaikaisia: keskimäärin 15 vuotta, joista 3-4 vuotena pääomaa ei 
lyhennetä. 
Luottoja oli 30. kesäkuuta 1996 mennessä avattu 3 646 miljoonaa ecua Keski- ja Itä-
Euroopan maissa, mutta ainoastaan 1 055 miljoonaa ecua oli maksettu. 
• Euroopan investointipankin myöntämät lainat muille kolmansille maille 
Talous-ja raha-asioiden neuvosto (ECOFIN) hyväksyi kokouksessaan 19. toukokuuta 1992 
komission ehdottamat suuntaviivat EIP:n toiminnan laajentamisesta yhteisön ulkopuolelle ja 
kehotti komissiota myöntämään lainoja perussääntönsä ja tavanomaisten perusteidensa 
mukaisesti tiettyihin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin niissä kolmansissa maissa, joiden 
kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia, (Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat). 
Lainoja voidaan myöntää yhteensä enintään 250 miljoonaa ecua vuodessa kolmen vuoden 
ajan; enimmäismäärä tarkistetaan kyseisen ajanjakson päättyessä. 
Nämä lainat taataan yhteisön talousarviosta 100-prosenttisesti. Komissio teki asiasta 
ehdotuksen päätökseksi 3. kesäkuuta 1992, ja neuvosto vahvisti sen muodollisesti 15. 
helmikuuta 1993. Yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus allekirjoitettiin 4. marraskuuta 
1993 Brysselissä ja 17. marraskuuta 1993 Luxemburgissa. 
Myönnettyjen luottojen määrä 30. kesäkuuta 1996 oli 647 miljoonaa ecua, mutta ainoastaan 
191 miljoonaa ecua oli maksettu. 
• Euroopan investointipankin Etelä-Afrikalle myöntämät lainat 
Neuvosto vahvisti 1. kesäkuuta 1995 komission ehdottamat suuntaviivat EIP:n toiminnan 
laajentamisesta Etelä-Afrikkaan ja kehotti sitä myöntämään lainoja perussääntönsä ja 
-38 
tavanomaisten perusteidensa mukaisesti yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin kyseisessä 
maassa. 
Lainoja voidaan myöntää yhteensä enintään 300 miljoonaa ecua kahden vuoden ajan; laina-
aikaa voidaan pidentää kahteen ja puoleen vuoteen, 
Lainat taataan yhteisön talousarviosta 100-prosenttisesti. Komissio teki asiasta ehdotuksen 
päätökseksi 5. joulukuuta 1994, ja neuvosto vahvisti sen muodollisesti 1. kesäkuuta 1995. 
Yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus allekirjoitettiin 4. lokakuuta 1995 Brysselissä ja 16. 
lokakuuta 1995 Luxemburgissa. 
Myönnettyjen luottojen määrä 30. kesäkuuta 1996 oli 101 miljoonaa ecua, mutta siitä ei ollut 
maksettu vielä yhtään erää. 
I.B.3.b. Arviot ElP:n lainojen allekirjoittamisesta ja nostoista 
EIP on itse toimittanut luvut, joita on käytetty taulukon 3 laadintaan tarvittavien oletusten 
laskemiseksi ja jotka koskevat EIP:n omista varoistaan myöntämiä lainoja kolmansille maille. 
Arviot lainojen allekirjoittamisesta 
Välimeren alue 
Vireillä olevien ja vanhojen valtuuksien perusteella allekirjoitettavien lainojen määrä 30. 
kesäkuuta 1996 oli 1 234,5 miljoonaa ecua. Tästä määrästä on vähennettävä 227 miljoonaa 
ecua (Jugoslavian ensimmäisen ja toisen pöytäkirjan jäännös, jota ei allekirjoiteta), joten 
allekirjoittamatta olevien lainojen todellinen määrä on 1 007,5 miljoonaa ecua. Noin 460 
miljoonaa ecua tästä määrästä voitaisiin allekirjoittaa vuoden 1996 jälkipuoliskolla ja noin 320 
miljoonaa ecua vuonna 1997. 
Syyriaa koskevista kolmanteen ja neljänteen pöytäkirjaan perustuvista lainoista (yhteensä 225 
miljoonaa ecua) arvioidaan allekirjoitettavan puolet vuonna 1996 ja puolet vuonna 1997, 
mutta arviot ovat varsin epävarmoja. 
Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE) 
Vireillä olevien ja vanhojen valtuuksien perusteella allekirjoitettavien lainojen määrä 30. 
kesäkuuta 1996 oli I 054 miljoonaa ecua. Tästä määrästä on vähennettävä ensimmäisen, 
allekirjoittamatta jätettävän valtuuden jäännös, 52,8 miljoonaa ecua, joten vuoden 1996 
jälkipuoliskolla allekirjoitettavien lainojen lopullinen määrä on 1 001,2 miljoonaa ecua. 
Aasian ja Latinalaisen Amerikan maat (ALA) 
Ensimmäisen valtuuden perusteella allekirjoittamatta olevien lainojen määrä 30. kesäkuuta 
1996 oli 98 miljoonaa ecua. Noin 45 miljoonaa ecua voitaisiin allekirjoittaa vuoden 1996 
jälkipuoliskolla ja loput vuonna 1997. 
39 
Etelä-Afrikka 
Ensimmäisen valtuuden perusteella allekirjoittamatta olevien lainojen määrä 30. kesäkuuta 
1996 oli 199 miljoonaa ecua. Noin 120 miljoonaa ecua voitaisiin allekirjoittaa vuoden 1996 
jälkipuoliskolla ja loput vuonna 1997. 
Arviot lainojen nostoista 
Allekirjoittamatta olevien lainojen nostojen arvioidaan jakautuvan seuraavasti: 
aUekirjoitusvuosi: 0 %, 2. vuosi: 10 %, 3. - 5. vuosi: 25 % vuodessa, 6. vuosi: 15 %. 
Kesäkuun 30. päivänä 1996 jo allekirjoitetuista lainoista oli nostamatta 5 252,4 miljoonaa 
ecua. Määrä jakautuu seuraavasti 11 : 
VÄLIMERI. 2104,5 miljoonaa ecua, 
KIE: 2596,7 miljoonaa ecua, 
ALA: 450,2 miljoonaa ecua, 
Etelä-Afrikka: 101,0 miljoonaa ecua. 
I.C. Talousarvio! a kuu n maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 
/. C. I. Otto-ja antolainaus 
Euroopan yhteisö ottaa rahoitusmarkkinoilta lainaa otto- ja antolainaustoimintaansa varten 
siirtääkseen lainan tuoton samoin korko- ja aikaehdoin jäsenvaltioiden (maksutaseet), 
kolmansien maiden (keskipitkän aikavälin rahoitusapu) tai yritysten (NCI, Euratom) käyttöön. 
Antolainojen takaisinmaksulla on katettava yhteisön liikkeelle laskemien lainojen 
erääntyminen. Jos lainansaaja myöhästyy takaisinmaksun suorittamisessa, komission on 
maksettava lainansa takaisin määräpäivänä omista varoistaan. 
Jos yhteisön myöntämän lainan edunsaajan maksu viivästyy, budjettitakauksen maksamiseksi 
tarvittavat varat otetaan käyttöön seuraavilla tavoilla: 
a) kassavarojen väliaikaisella käytöllä yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 
88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston 
asetuksen N.o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tämä rahoituskeino otetaan käyttöön, jotta 
yhteisö voisi suorittaa lainan takaisinmaksun välittömästi määräpäivänä silloin kun 
lainansaajan maksu viivästyy. 
1 * luvut penistuvat työhypoteesiin, jonka mukaisesti lainoista nostetaan 25 prosenttia vuodessa neljän 
vuoden aikana, ja lainat annetaan keskimäärin 15 vuodeksi, joista kolmena vuotena maksetaan 
ainoastaan lainan korkoja. 
-40-
b)jos maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua sen erääntymisestä, 
komissio pyytää takuurahastoa suorittamaan laiminlyödyn maksun. Komission tavoitteena 
on tällöin saada korvaus kassavaroistaan suorittamista maksuista. 
c) mäarärahasiirtomenettelyllä, jonka avulla takauksia koskevaan budjettikohtaan saadaan 
laiminlyödyn maksun suorittamiseksi tarvittavat määrärahat. Ne otetaan ensisijaisesti 
takuuvarauksessa käytettävissä olevasta marginaalista. Määrärahasiirtoa käytetään, kun 
takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät riitä, ja siihen tarvitaan budjettivallan 
käyttäjältä ennakkoon hankittava lupa. 
d) käyttämällä uudelleen määriä, jotka on peritty takaisinmaksun aiemmin laiminlyöneiltä 
lainanottajilta joiden osalta yhteisön talousarviosta on maksettu takauksia. Tämä keino 
mahdollistaa maksun lyhyen määräajan kuluessa sillä varauksella, että perityt määrärahat 
ovat käytettävissä. 
/. C. 2. Kolmansille osapuolille annetut takaukset 
Kolmansille osapuolille annetuissa takauksissa yhteisö on rahoituslaitosten, kuten Euroopan 
investointipankin (EIP) antamien lainojen takaajana. EIP:n huomatessa, että lainansaaja ei 
maksa takaisin sovitussa määräajassa sellaista lainaa, jolla on takaus, se pyytää yhteisöä 
takaussopimusten mukaisesti maksamaan maksunsa laiminlyöneen velallisen erääntyneet 
suoritukset. Takaus on maksettava viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen kun yhteisö on 
vastaanottanut EIP:n maksupyynnön. EIP hoitaa lainaa hyvän pankkitavan mukaisesti huolella 
ja on velvollinen vaatimaan erääntyneitä maksuja sen jälkeen kun vakuus on asetettu 
maksuun. 
Takuurahaston peaistamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen 
voimaantulosta lähtien rahaston hallinnosta tehdyssä yhteisön ja EIP: n välisessä sopimuksessa 
määrätään, että EIP:n vaatiessa takauksen maksamista takaisinmaksun laiminlyönnin vuoksi, 
komissio antaa pankille valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat määrät takuurahaston tililtä 
kolmen kuukauden kuluessa. 
Jos rahaston varat eivät riitä takauksen maksamiseen, sovelletaan otto- ja antolainojen 
takaustoimenpiteille säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä. 
41 
II. METODOLOGINEN HUOMAUTUS YHTEISÖN ARVIOIDUSTA, 
TAKUURAHASTOJARJESTELMAN MUKAISESTA 
LAINAKAPASITEETISTA KOLMANSILLE MAILLE AJANJAKSONA 
1996 -1999 
U.A. Kolmansille maille annettavien lainojen takuuvaraus (1) 
Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29 
päivänä lokakuuta 1993 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään Eurooppa-
neuvoston Edinburghin kokouksen päätelmien mukaisesti, että Euroopan yhteisöjen yleiseen 
talousarvioon tehdään varaus kolmansien maiden lainojen takuita varten. Varauksen 
tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa ne takausvaatimukset, 
joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka voidaan näin rahoittaa 
talousarviosta. 
Takuuvarauksen määrä on sama kuin rahoitusnäkymissä, eli 300 miljoonaa ecua vuoden 1992 
hintoina. Varauksen määrä on 326 miljoonaa ecua vuonna 1996 ja 329 miljoonaa ecua 
vuonna 1997. 
Edellytykset varauksen varojen käyttöön ottamiseksi, käyttämiseksi ja rahoittamiseksi 
määritellään seuraavissa säädöksissä: 
• neuvoston päätös 94/729/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, talousarviota koskevasta 
kurinalaisuudesta 
• neuvoston asetus (EHTY, EY, Euratom) N:o 2730/94, annettu 31 päivänä lokakuuta 
1994, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 
1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta 
• neuvoston päätös 94/728/EY, tehty 31 päivänä lokakuuta 1994, Euroopan yhteisöjen 
omista varoista. 
II.B. Takuurahastoon suoritettavien määrien laskentaperuste (2) 
Rahastolle suoritettavat määrät lasketaan käyttämällä voimassa olevaa takausprosenttia, eli 
75:tä tai 100:taa prosenttia: 
- neuvoston hyväksymiin lainatakauksiin sekä komission ehdottamiin ja valmistelemiin 
lainatakuisiin rahoitusselvityksissä esitettyjen allekirjoitettujen laina-arvioiden 
perusteella (EIP:n lainat, Euratomin lainat), 
- neuvoston hyväksymiin lainoihin (rahoitusapuna annetut lainat) sekä komission 
ehdottamiin ja valmistelemiin lainoihin. 
Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 31 päivänä lokakuuta 1994 
annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 liitteessä, jossa esitetään 
takuurahastolle suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt, määrätään, että 
42-
otto-ja/tai antolainaus»oimenpiteissä tai annettaessa takauksia rahoituslaitoksille osana usealle 
vuodelle jakautuvaa runkojärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja rakenteellinen, 
maksut rahastoon suoritetaan vuotuisina erinä komission ehdotukseen liitetyssä 
rahoitusselvityksessä esitettyjen vuosittaisten määrien perusteella, jotka tarvittaessa 
mukautetaan neuvoston päätöksen perusteella. 
Yhteisön muiden otto- tai antolainaustoimenpiteiden osalta (esim. kolmansien maiden 
maksutaseiden tukemiseen annetut lainat), jotka maksetaan yhdessä tai useammassa erässä, 
rahastoon suoritettava määrä lasketaan neuvoston päättämän toiminnan kokonaismäärän 
perusteella. 
Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen liitteessä määrätään, että (usealle vuodelle 
jakautuvissa toimenpiteissä) toisesta vuodesta alkaen korjataan rahastoon maksettavia määriä 
edellisen vuoden joulukuun 31. päivänä todetulla edellisen maksun perustana olleen arvion ja 
saman vuoden kuluessa toteutuneiden allekirjoitettujen lainojen määrän erotuksella. 
Mahdollinen erotus edelliseen vuoteen maksetaan seuraavana vuonna. 
Liitteessä määrätään edelleen, että komission aloittaessa maksumenettelyn se tarkistaa, missä 
määrin aikaisemmin rahoitettuja toimenpiteitä on toteutettu ja jos sitoumusten alun perin 
vahvistettuja määräaikoja ei ole noudatettu, ehdottaa, että tämä otetaan huomioon 
laskettaessa ensimmäistä seuraavan varainhoitovuoden alussa suoritettavaa maksua jo vireillä 
olevan toiminnan osalta. 
Vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla budjettivallan käyttäjä hyväksyikin määrärahasiirron 
5/96, jonka tarkoituksena on korjata rahastolle suoritettuja maksuja ja suorittaa 
rahoitusselvityksissä esitettyjä vuosittaisia eriä vastaavat maksut. 
U.C. Rahastoon suoriteltavien määrien peruste osittaisen takuun tapauksessa 
ElP.n lainoissa, joissa takaus on 75 prosenttia kokonaissummasta, varat rahastoon suoritetaan 
allekirjoitettavien lainojen kokonaismäärää koskevan vuosiennusteen perusteella aina 75 
prosenttiin hyväksyttyjen toimenpiteiden kokonaismäärästä. 
II.D. Takuurahastoon suoritettavat määrät (3) 
Takuurahastoon suoritettavien maksujen määrät saadaan soveltamalla edellä määriteltyyn 
laskentaperusteeseen asianmukaisia suoritettavia osuuksia, eli 15:ta tai 14:ta prosenttia. 
Suoritettavien määrien 15 prosentin osuutta käytetään takuurahaston käyttämisen jälkeen 
myönnettyihin lainoihin ja niin kauan kun laiminlyötyjen maksujen määrää ei ole palautettu 
takuurahastolle. Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen 5 artiklassa täsmennetään: 
"Jos takaisinmaksun laiminlyönnistä aiheutuneiden takausmaksujen suoritusten johdosta 
rahaston varat ovat pienemmät kuin 75 prosenttia tavoitesummasta, korotetaan suoritettavat 
määrät 15 prosenttiin uusien toimenpiteiden osalta, joko siihen saakka kunnes tavoitesumma 
43 
saavutetaan uudelleen tai, jos laiminlyönti tapahtuu ennen kuin tavoitesummaa on saavutettu, 
kunnes suoritettu takausmaksu on kokonaisuudessaan palautettu". 
Jäljellä olevia lainoja (115 miljoonan ecun laina Syyrialle, 750 miljoonan ecun lainat Aasian ja 
Latinalaisen Amerikan maille, 3 000 miljoonan ecun lainat KTJE-maille ja Euratomin lainat) 
koskeviin suoritettaviin määriin sovelletaan 14 prosentin osuutta. Takuurahastosta annetun 
asetuksen 2 ja 4 artiklassa säädetään, että rahastoa rahoitetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä 
talousarviosta suoritetuilla maksuilla, jotka ovat 14 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta 
kunnes rahasto saavuttaa tavoitesumman. 
n.E. Takuuva ra uksessa jäljellä oleva marginaali (4) 
Takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali määritetään varauksen (1) ja takuurahaston 
rahoittamista koskevan budjettikohdan (3) välisen erotuksen perusteella. 
II.F. Jäljellä oleva lainakapasiteetti (5) 
Jäljellä oleva lainakapasiteetti merkitsee lainoja, jotka vastaavat varauksessa jäljellä olevaa 
lainamarginaalia, voimassa olevat takausprosentit huomioon ottaen. 
44 
m. MAAKOHTAISET RISKI-INDIKAATTORJTAULUKOT 
<*5"-
Maariski-indikaattorit 
Maa Bulgaria 
BKT:n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatioprosentti (jakson loppu) 
Vaihtokurssi (lev/USD) (jakson loppu) (jakson loppu) 
(jakson loppu) 1993 
-1,5 
-11,8 
16.4 
63,8 
32,7 1994 
1.8 
7,8 
12,8 
121.9 
66,0 1995 
Ennakkoarvio 
2,5 
8,6 
11,6 
32,8 
70,7 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) -10,8 -5,8 -5,7 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT:stä) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto, mukaan lukien kuita (jakson loppu) 
miljardia dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 5,0 
-12,8 
40 
1,0 
2,0 5.3 
-2,0 
105 
1,3 
3,0 7,0 
-0.4 
82 
1,5 
2.8 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 12,5 
1,6 
1,1 
0,5 
120,5 
266,5 
33,0 
ei saatavilla 
Lontoon klubi 
(roll-over-luotot ja 
DDSR sovittu 
periaatteessa) 10,3 
0,9 
0,5 
0,5 
130,2 
194,3 
18,4 
17,6 
Lontoon klubi 
DDSR (heinäk.) 
Pariisin klubin 
uudelleenjärj. 
(huhtik) 9,4 
0,8 
0,2 
0,6 
76,3 
134,3 
11,4 
0,0 
ei ole 
EU:n riskien indikaattorit 
EUn riski/EU.n kokonaisriski (%) (1) 
EU n riski/ulkomaanvelka (%) 
E Un riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 5,6 
2.8 
7,1 6.8 
4.6 
8,9 
IMF.n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päiväys) SBA+STF 
(3/94 - 3/95) 
SBA keskeytetty 
syyskuussa 1994 7,3 
5,7 
7.7 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (3) ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
122 125 
(169) (170) 
maalisk. syysk. 
91 89 
(127) (133) 
18,9 19,5 ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
88 98 
(167) (167) 
maalisk. syysk. 
91 95 
(135) (135) 
19,8 20,8 ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
90 90 
(187) (181) 
maalisk. syysk. 
93 94 
(135) (135) 
21,9 22,2 
(1 ) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Ita-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
MaariskMndikaattorit 
Maa Tsekin tasavalta 
1993 1994 1995 
Viimeisin tieto 
tai arvio (A) 
BKT: n reaaiikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste, prosenttia työvoimasta (jakson loppu) 
Inflaatioprosentti (joulukuu/joulukuu) 
Vaihtokurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) -0,9 
-5,3 
3,5 
18,2 
29,9 2,6 
2.1 
3,2 
10,2 
28,2 4,8 
9,2 
2,9 
7,9 
26,3 (marrask.) I 
(lokak.) 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKTrstä) 0,8 -0,3 -0,8 (A) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKTstä) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljardia dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmaistuna kuukausina 13077 
0,4 
538 
3,9 
2,8 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuutoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 8,5 
1,4 
0,9 
0,5 
27,3 
65,0 
7,0 
ei ole 
ei ole 14295 
-0,1 
762 
6.2 
4,2 
10,7 
2,5 
2,0 
0,5 
29,7 
74,8 
12,6 
ei ole 
ei ole 17054 
-4,2 
2547 
14,0 
7.9 
16,5 
2,6 
1,5 
1,1 
35,8 
96,7 
15,2 
ei ole 
ei ole (A) 
(A) 
(A) 
EU:n riskien indikaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) 
EU n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 4,6 
3,4 
2,2 5,2 
3.4 
2,5 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päivämäärä) SBA 
(3/93 - 3/94) 
aikataulussa 5,8 
2,6 
2.5 
SBA 
(3/93 - 3/94) 
aikataulussa 
Kaikki velat IMF.IIe 
maksettu ennen 
määräaikaa 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (3) Baa3 
BBB 
maalisk. syysk. 
48 43 
(169) (170) 
maalisk. syysk. 
42 40 
(127) (133) 
44,6 46,6 Baa2 (kesäk.) 
BBB+ (heinäk.) 
maalisk. syysk. 
40 39 
(167) (167) 
maalisk. syysk. 
40 39 
(135) (135) 
49,7 52,8 Baa1 (syysk.) 
A (marrask.) 
maalisk. syysk. 
35 41 
(187) (181) 
maalisk. syysk. 
33 30 
(135) (135) 
55,8 58,4 
(1 ) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokiteHaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. 
-</y 
Maariski-indikaattorit 
Maa Viro 
BKT: n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste Qakson loppu) 
Inflaatioprosentti (jakson loppu) 
Vaihtokurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) 
Rahoitustase(l) 
Budjettitase(l) 
Maksutase 
Hyödykkeiden vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta) pois luettuna viralliset siirrot 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
tavaroiden tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko + maksut Kansainväliselle valuuttarahastolle 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) 
Velanhoito/hyödykkeiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien indikaattorit 
EUn riski/EU:n kokonaisriski (%) (2) 
EU n riski/ulkomaanvelka (%) 
EUn riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (4) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (4) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (5) 1993 
-8,4 
-30,0 
3,9 
35,7 
13,2 
1,6 
-0,7 
812 
-4,9 
154 
388 
4,9 
140,5 
16,2 
13,5 
2,7 
8,4 
17,3 
2,0 
ei ole 
ei ole 
0,4 
16,7 
2,9 
SBA/STF 
(10/93-3/95) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
126 122 
(169) (170) 
maalisk. syysk. 
81 84 
(127) (133) 
21,4 20,9 1994 
-0,1 
3,5 
4,5 
41,6 
13,0 
2,9 
1,3 
1329 
-12,3 
212 
447 
3,2 
170,3 
8.1 
3,0 
5,1 
7,5 
12,8 
0,6 
ei ole 
ei ole 
0,4 
15,7 
2,0 
SBA/STF 
(10/93-3/95) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
105 102 
(167) (167) 
maalisk. syysk. 
88 86 
(135) (135) 
20,7 23,6 1995 
Viimeisin tieto 
tai arvio (A) 
3,2 (A) 
1,4 
4,1 
28,8 
11,5 
-0,4 
-0,8 
1861 
-8,2 
202 
583 
2,7 
246,8 
12,8 
3,5 
9,3 
7,1 
13,3 
0,7 
ei ole 
ei ole 
0,5 
16,5 
2.2 
SBA 
(4/95 - 6/96) (3) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
66 76 
(187) (181) 
maalisk. syysk. 
79 79 
(135) (135) 
25,4 26,3 
(1) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettolainanantoa, mutta budjettitaseessa otetaan 
(,') Ainoastaan f:uroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Ita-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(3) Valmiusluottojärjestely (SBA) (7/96-7/97) on myös aikataulussa 
(4) Mita suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(5) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. 
- in 
Maariski-indikaattorrt 
Maa Unkari 
BKT:n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson loppu) 
Inflaatioprosentti (joulukuu/joulukuu) (joulukuu/joulukuu) 
Vaihtokurssi (forintti/USD) (jakson loppu) (jakson loppu) 
Konsolidoitu valtion talousarvion tase (prosenttia BKT:stä) 
(GFS-määrittely) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT:stä) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljardia dollaria 
hyödykkeiden tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma (1) 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien indikaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (2) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 
IMF :n järjestelyt 
Tyyppi/n :o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päivämäärä) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (3) 
(maiden lukumäärä) 
Tho Institutional Investor 
Järjestysnumero (3) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (4) 1993 
-0,8 
4,0 
12.1 
21,1 
100,7 
-7.6 
10371 
-9,6 
2328 
6,7 
7,1 
24.6 
4,9 
3,3 
1,6 
63,8 
237.2 
47.4 
ei ole 
ei ole 
16.9 
4,3 
10,3 
SBA 
(9/93-12/94) 
aikataulussa 
Ba1 
BB+ 
maalisk. syysk. 
47 46 
(169) (170) 
maalisk. syysk. 
43 43 
(127) (133) 
44,3 44,8 1994 
2,9 
9.0 
10.9 
21,2 
111,0 
-6,3 
10219 
-9,5 
1100 
6,8 
7,2 
28,5 
6,2 
4.2 
2,0 
68,9 
278,9 
60,8 
ei ole 
ei ole 
16,5 
4,0 
11,3 
SBA 
ensimmäinen 
tarkastelu 
kesken 
Ba1 
BB+ 
maalisk. syysk. 
44 46 
(167) (167) 
maalisk. syysk. 
43 44 
(135) (135) 
46,1 46,2 1995 
Viimeisin tieto 
1.5 
6,0 
10,4 
28,5 
139,5 
-3,8 
14667 
-5,6 
4410 
12,0 
9,5 
31,7 
7,7 
5,3 
2,4 
70,8 
189,2 
52,5 
ei ole 
ei ole 
13,0 
3,1 
6,6 
-
Ba1 
BB+ 
maalisk. syysk. 
50 44 
(187) (181) 
maalisk. syysk 
45 48 
(135) (135) 
46,4 45,0 
(1 ) Aikataulusta edellä olevat takaisinmaksut mukaan lukien. 
(2) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(3) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(4) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. 
Maariski-indikaattorit 
Maa Latvia 
BKT: n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson loppu) 
Inflaatioprosentti 
Vaihtokurssi (lati/USD) (jakson loppu) 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) 
Rahoitustase(l) 
Budjettitase(l) 
Maksutase 
Vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT.sta) pois luettuna viralliset siirrot 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) 
Velanhoito/hyödykkeiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien indikaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (2) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 1993 
-16,0 
-32,6 
5,3 
34,8 
0,60 
1.0 
0,6 
998 
4,8 
51 
510 
4,4 
225 
20,0 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
10,0 
22,5 
2,0 
ei ole 
ei ole 
0,7 
20,8 
4,7 1994 
2,0 
-2,2 
6,5 
26,0 
0,55 
-1,7 
-4,0 
997 
-3,4 
155 
545 
4,5 
359 
50,0 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
10,0 
36,0 
5,0 
ei ole 
ei ole 
0,7 
13,3 
4,8 1995 
Viimeisin tieto 
tai arvio (A) 
-1,6 (A) 
-6,3 
6,1 
23,0 
0,54 
-2,7 
-3,3 
1306 
-4,3 
165 
527 
3,2 
423 
39,0 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
9,0 
32,4 
3,0 
ei ole 
ei ole 
0,7 
12,3 
4,0 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päiväys) SBA/STF 
(12/93-3/95) 
aikataulussa SBA/STF 
(12/93-3/95) 
aikataulussa SBA 
4/95 - 4/96 
jäljessä (3) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (4) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (4) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (5) ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
133 132 
(169) (170) 
maalisk. syysk. 
89 87 
(127) (133) 
19,5 20,0 ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
104 125 
(167) (167) 
maalisk. syysk. 
94 92 
(135) (135) 
19,6 21,3 ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
106 116 
(187) (181) 
maalisk. syysk. 
91 89 
(135) (135) 
22,6 23,4 
(1 ) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettolainanantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. 
(2) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Ita-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(3) Uusi valmiusluottojärjestely (SBA) (5/96-8/97) on aikataulussa 
(4) Mita suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(5) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
_J ' 
Maariski-indikaattorit 
Maa Liettua 
BKT:n reaalikasvuprosentti 
Feollisuustuotanto (muutosprosentti) 
I yöttömyysaste Gakson loppu) 
Inflaatioprosentti (jakson loppu) 
Vaihtokurssi (Irti/USD) (jakson loppu) 1993 
-24,2 
-29,8 
4,4 
188,7 
3,6 1994 
1,0 
-6,7 
3,8 
45,1 
4,3 1995 
Viimeisin tieto 
2,8 
0,8 
7,3 
35,7 
4,5 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT.sta) 
Rahoitustase (1 ) 
Budjettitase(l) 0,9 
-3,1 -1,5 
-4,2 -1,8 
-3,3 
Maksutase 
Vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT.sta) pois luettuna viralliset siirrot 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu, kaikki ulkomaiset saatavat) 
miljoonaa dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 1709 
-8,4 
23 
412 
2,5 1930 
-4,2 
60 
587 
3,1 2210 
-3,3 
55 
819 
3,9 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 281 
12 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
9,8 
16,4 
0,7 
ei ole 
ei ole 448 
19 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
7,5 
23,2 
1,0 
ei ole 
ei ole 757 
69 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
9,8 
34,3 
3,1 
ei ole 
ei ole 
EU:n riskien indikaattorit 
EUn riski/EU.n kokonaisriski (%) (2) 
EU n riski/ulkomaanvelka (%) 
EUn riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 0,9 
20,8 
3,4 0,9 
13,3 
3,1 0,9 
9,6 
3,3 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n :o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (3) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (3) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (4) SBA/STF 
(10/93-3/94) 
aikataulussa STF (10/93-3/94) 
EFF (10/94-11/97) 
aikataulussa EFF 
(10/94-10/97) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk 
134 130 
(169) (170) 
maalisk. syysk 
91 93 
(127) (133) 
18,9 19,0 ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
110 121 
(167) (167) 
maalisk. syysk. 
97 96 
(135) (135) 
18,4 20,0 ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
108 118 
(187) (181) 
maalisk. syysk. 
95 90 
(135) (135) 
21,7 22,9 
( 1 ) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettolainanantoa, mutta budjettitaseessa otetaan 
(2) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Ita-Euroopan maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(3) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus 
(4) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
MaariskMndikaattorit 
Maa Romania 
BKT:n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste Gakson loppu) 
1 nflaatioprosentti (joulukuu/joulukuu) 
Vaihtokurssi (lei/USD) (jakson loppu) 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT.sta) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT.sta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien indikaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) 
EUn riski/ulkomaanvelka (%) 
EUn riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 
IMF :n järjestelyt 
Tyyppi/n :o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (3) | 1993 
1,5 
8,2 
10,2 
295,5 
1276 
-0,1 
4,9 
-4,6 
87 
970 
1,6 
4,3 
323 
146 
177 
16,1 
87,7 
6,6 
ei ole 
ei ole 
8,7 
12,8 
11,2 
ei ole 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
66 75 
(169) (170) 
maalisk. syysk. 
73 75 
(127) (133) 
24,2 24,4 1994 
3,9 
7,2 
10,9 
61,7 
1767 
-1,0 
6,1 
-1,4 
341 
1596 
2,2 
5,5 
589 
313 
276 
18,3 
90,1 
9,6 
ei ole 
ei ole 
8,4 
10,7 
9,7 
SBA/STF 
(5/94-12/95) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
74 77 
(167) (167) 
maalisk. syysk. 
76 74 
(135) (135) 
25,4 26,2 1995 
Vmnoisin tieto 
tai arvio (A) 
6,9 
5,2 
8,9 
27,8 
2578 
-2,5 
7,5 
-3,6 
417 
1110 
1,4 
6,6 (A) 
1038 (A) 
462 (A) 
576 (A) 
18.7 (A) 
88,0 (A) 
13.8 (A) 
ei ole 
ei ole 
10,2 
11,5 
10,1 
SBA jatkettu 
1997 loppuun ja 
laajennettu 
aikataulussa 
(jäljessä 1996) 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
68 64 
(187)(181) 
maalisk. syysk. 
73 71 
(135) (135) 
28,1 29,7 
(1 ) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan maille, uusille itsenäisille 
valtioille ja Välimeren alueen maille. 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, 
mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. 
Maariski-indikaattorit 
Maa Slovakian tasavalta 
BKT n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson loppu) 
Inflaatioprosentti (joulukuu/joulukuu) 
Vaihtokurssi (Slovakian kruunu/USD) (jakson loppu) 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien indikaattorit 
EUn riski/EU.n kokonaisriski (%) (1) 
EUn riski/ulkomaanvelka (%) 
EUn riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (3) 1993 
-4,1 
-8,6 
14,4 
25,1 
33,2 
-7,6 
7568 
-5,4 
134 
416 
0,6 
3,4 
674 
490 
184 
30,8 
44,5 
8.9 
ei ole 
ei ole 
2.4 
4.5 
2,0 
STF 
(7/93 - 7/94) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
56 63 
(169) (170) 
maalisk. syysk. 
57 57 
(127) (133) 
31 30.6 1994 
4,8 
7,0 
14,6 
11,7 
31,3 
-2,7 
8983 
6,0 
184 
1691 
2,3 
3,9 
791 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
31,1 
43,4 
8,8 
ei ole 
ei ole 
2.9 
5.3 
2,3 
STF 
(7/93 - 7/94) 
SBA 
(7/94 - 3/96) 
Baa3 (toukok.) 
BB- (helmik.) 
maalisk. syysk. 
64 66 
(167) (167) 
maalisk. syysk. 
59 59 
(135) (135) 
31,6 33,1 1995 
Viimeisin tieto 
tai arvio (A) 
7,4 
9,6 
13,1 
7,2 
29,6 
0,4 
10921 
3,6 
157 
3400 
4,1 
5,8 
1045 (A) 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
39,9 
53,1 
9,5 (A) 
ei ole 
ei ole 
4,1 
5.2 
2,8 
SBA 
(7/94 - 3/96) (4) 
Baa3 (toukok.) 
BB+ (huhtik.) 
maalisk. syysk. 
53 51 
(187) (181) 
maalisk. syysk. 
61 59 
(135) (135) 
33,2 35,7 
Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Ita-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
(4) Ohjelman puolivalin tarkastelu, jonka määräaika oli helmikuussa 1995, ei valmistunut. 
Maariski-indikaattorit 
Maa Valko-Venäjä 
BKT:n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste Gakson loppu) 
1 nflaatioprosentti (joulukuu/joulukuu) 
Vaihtokurssi (rupla/USD) (keskiarvo) 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palveluiden vienti (milj. Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT:stä) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus 
(miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) 
miljoonaa Yhdysvaltain dollaria 
tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan uudelleenjärjestely-sopimus 
EU:n riskien indikaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/N :o 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(- / päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaik. ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
S&P: pitkäaik. ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (3) 1993 
-10,6 
-10,9 
1,4 
1994 
269 
-1,8 
2941 
-8,7 
18 
91,0 
0,3 
964,0 
14,7 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
25,0 
32,8 
0,5 
ei saatavilla 
1,9 
12,2 
4,0 
STF 
(08.93 - 8.94) 
jäljessä 
ks. alaviite 
(4) 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk syysk 
148 139 
(169) (170) 
maalisk syysk 
100 
(127) (133) 1994 
-12,2 
-19,3 
2,1 
1957 
3651 
-2,6 
2641 
-12,4 
10 
101,0 
0,3 
1251,0 
123,0 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
25,9 
47,4 
4,3 
493 
Venäjän kanssa 
erääntyneistä 
kaasumaksuista 
0,9 
4,8 
2,3 
STF 
(01.95) 
ks. alaviite 
(4) 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk syysk 
145 138 
(167)(167) 
maalisk syysk 
109 109 
(135) (135) 
15.5 15.7 1995 
-10,2 
-11,5 
2,7 
244 
11532 
-1,9 
4621 
-2,5 
7 
377,0 
0,7 
1513,0 
178,0 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
14,7 
32,7 
3,4 
460 
eräänt. maksut 
venäl. kaasusta 
peruutussopim. 
02/96 - 08/96 
0,5 
2,6 
0,8 
SBA 
(12.95-11.96) 
jäljessä 
(5) 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk syysk 
135 134 
(187)(181) 
maalisk syysk 
112 112 
(135) (135) 
15.215.5 
0) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, 
mutta silti pudota järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. 
IMF:n vuoden 1993 STF-ohjelma jäi jälkeen aikataulusta alkuvuonna 1994. IMF oli kuitenkin suopea hallituksen 
syksyllä 1994 hyväksymälle ohjelmalle, jota tuettiin toisella STF-erällä tammikuun 1995 lopulla 
Ohjelman ensimmäistä neljännesvuosikatsausta, joka oli määrä antaa joulukuussa 1995, ei ole saatu valmiiksi 
Maariski-indikaattorit 
Maa Moldova 
BKT: n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) Gakson loppu) 
Inflaatioprosentti (jakson loppu) 
Vaihtokurssi (leu/USD) (jakson loppu) 
Julkistalouden yleinen tâse (prosenttia BKT:stä) 
Maksutase 
Hyödykkeiden vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
hyödykkeiden tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/hyödykkeiden vienti (%) 
Velanhoito/hyödykkeiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
EU:n riskien indikaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/hyödykkeiden vienti (%) 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n :o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (3) 1993 
-1,2 
-7,2 
n.a. 
837 
3,64 
-6,8 
451 
-9,3 
14,0 
76,6 
1,4 
168,0 
5,0 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
23,0 
37,3 
1,1 
ei ole 
ei ole 
0,5 
17,7 
6,6 
SBA 
(3/93 - 3/94) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
159 160 
(169)(170) 
ei luokiteltu 1994 
-31,2 
-30,0 
1,0 
116 
4,27 
-8,7 
618 
-12,9 
18,0 
179 
2,9 
343,0 
12,3 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
30,0 
55,5 
4,0 
ei ole 
ei ole 
0,9 
18,0 
10,0 
SBA 
(12/93-3/95) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
148 155 
067) (167) 
ei luokiteltu 1995 
Ennakkoarvio 
-3,0 
-10,0 
2,0 
24 
4,50 
-5,5 
741 
-6,8 
72,0 
257 
3,2 
675,0 
91,0 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
38,0 
91,1 
11,0 
ei ole 
ei ole 
0,8 
8,7 
7,9 
SBA 
(3/95 - 3/96) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
157 141 
(187)(181) 
ei luokiteltu 
(1) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat ja maksutaselainat (erääntyneet maksut) Keski- ja Itä-Euroopan 
maille, uusille itsenäisille valtioille ja Välimeren alueen maille 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. 
:/ > 
Maariski-indikaattorrt 
Maa Ukraina 
1993 1994 1995 
Arvio (A) 
BKT n reaalikasvu (muutosprosentti) 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste Gakson loppu) 
I nflaatioprosentti (joulukuu/joulukuu) 
Vaihtokurssi (UAK/USD) (jakson loppu) 
huutokauppa/pankkien välinen 
käteinen -17,1 
-25,1 
0,3 
10155 
12610 
25000 23,0 
-28,5 
0,3 
401 
108196 
128000 -12,0 
-11,7 
0.4 (A) 
182 
179400 
186000 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) -10,1 -8,2 -5,0 
Maksutase 
Tavaroiden ja palveluiden vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (siirtoja lukuun ottamatta) (prosenttia BKT:stä) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus 
(miljardia Yhdysvaltain dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto Gakson loppu) 
miljoonaa Yhdysvaltain dollaria 
tavaroiden ja palveluiden tuonnin määränä ilmoitettuna viikkoina 14,4 
-5,9 
0,2 
193 
0,8 14,8 
-6,0 
0,09 
646 
2,3 15.1 (A) 
-4,4 
0,27 
1100 
3,7 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milj. dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestely 4,1 
202 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
12,1 
28,5 
1,3 
548 7,2 
1794 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
29,2 
48,0 
12,1 
2722 
Venäjän/Turkmen. 
velan uudelleenj. 8,1 
1531 
986 
545 
23,3 
53.6 (A) 
9,3 
236 
Venäjän/Turkmen. 
velan uudelleenj. 
EU:n riskien indikaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 2,3 
3,5 
1,0 1,6 
1,6 
0,8 1,5 
1,4 
0,7 
IMF :n järjestelyt 
Tyyppi/No 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(- / päiväys) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
(2) 
(3) Moody's: pitkäaik. ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
S&P: pitkäaik. ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (3) .•.•...-.. 
Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat, maksutaselainat ja 1250 lainaa (erääntyneet maksut) 
Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus 
Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa 
mutta silti pudota järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. 
Uusi valmiusluottojärjestely (SBA) hyväksytty toukokuussa 1996. Aikataulussa. STF 
26.10.94 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk syysk 
142 146 
(169)(170) 
maalisk syysk 
95 96 
(127) (133) 
18.2 18.2 ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk syysk 
149 147 
(167) (167) 
maalisk syysk 
111 113 
(135) (135) 
15.1 14.5 SBA 
joulukuu 1995 
jäljessä 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk syysk 
145 138 
(187) (181) 
maalisk syysk 
109 111 
(135) (135) 
15.5 15.7 
riskiluokitustaan, 
MaariskMndikaattorlt 
Maa Algeria 
1993 1994 1995 
BKT.n reaalikasvuprosentti 
Öljyn- ja kaasun tuotanto (muutosprosentti) 
Inflaatioprosentti (joulukuu/joulukuu) 
Vaihtokurssi (dinaari/USD) (jakson loppu) -2,0 
-0,6 
16,1 
24,0 -0,2 
-2,5 
38,6 
42,9 4,3 
3,5 
21,9 
52.2 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKT:stä) -8,7 -4,4 -1,4 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakso miljardia dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna 
kuukausina 11,0 
1,6 
0,0 
1,5 
1,9 8,9 
-4,34 
0,0 
2,6 
2,9 10,2 
-5,6 
0,0 
2,1 
2,1 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt (miljardia dollaria) 26,4 
8,7 
7,0 
1,7 
62,9 
240.0 
82,2 
ei ole 
ei ole 29,5 
5,1 
3,4 
1,7 
70,6 
331,5 
48,6 (4) 
ei ole 
4,5 31,7 
3,8 (4) 
2,2 (4) 
1,6 (4) 
76,4 
310.8(A) 
43,8 
ei ole 
4,8 
EU:n riskien indikaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski ((%) (1) 
EUn riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 7,4 
1,8 
4,2 9,9 
2,4 
7,8 12,2 
2,9 
8,9 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n:o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä ei ole SBA 
(5794 - 5/ 95) 
aikataulussa SBA 
(5/ 94 - 5/ 95) 
EFF 
(5/95 - 5/98) 
aikataulussa 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (3) ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
68 79 
(169) (170) 
maalisk. syysk. 
62 69 
(127) (133) 
28,2 27,1 ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
92 96 
(167) (167) 
maalisk. syysk. 
75 78 
(135) (135) 
26,3 24,6 ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk 
102 107 
(187) (181) 
maalisk. syysk. 
89 91 
(135) (135) 
23,5 22,8 
(1 ) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat, maksutaselainat ja 1250 lainaa (erääntyneet maksut) 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa 
riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
(4) Uudelleenjärjestelyjen jälkeen. 
~s ) _ 
Maariski-indikaattorit 
Maa Israel 
l9§3~ 1994 1995 
Arvio (A) 
BKT:n reaalikasvuprosentti 
Teollisuustuotanto (muutosprosentti) (vuoden 1990 kiinteät hinnat) 
Työttömyysaste (keskiarvo) 
Kuluttajahintaindeksi (joulukuu/joulukuu) 
Vaihtokurssi (sekeli/USD) (jakson loppu) 3,5 
6,5 
10,0 
11,3 
2,986 6,5 
7,2 
7.8 
14,5 
3,018 7,1 
8,4 
6,3 
8,1 
3,140 
Julkistalouden yleinen vaje (prosentteina BKT:stä) -2,5 -2,0 -3,2 
Maksutase 
Tavaroiden ja palveluiden vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT.sta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (milj. dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto 
miljardia dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 22,1 
-1,8 
-141 
6,382 
2,4 24,2 
-3,0 
-357 
6,689 
2,5 25,9 
-4,5 
806 
8,158 
2,6 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka (bruttovelka) 
(miljardia dollaria, jakson loppu) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko (netto) 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojentamissopimukset ja uudelleenjärjestelyt 36,1 
4,1 
1,9 
2,2 
55,8 
163,4 
14,0 
ei ole 
ei ole 41 
4,6 
2,2 
2,4 
54,2 
169,4 
14,9 
ei ole 
ei ole 44,0 
3,9 (A) 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
57,0 
170,0 
15(A) 
ei ole 
ei ole 
EU:n riskien indikaattorit 
EU:n riski/EU:n kokonaisriski (%) (1) 
EU:n riski/ulkomaanvelka (%) 
EU:n riski/tavaroiden ja palveluiden vienti (%) 4,7 
0,8 
1,4 4,4 
0,8 
1,3 4,4 
0,7 
1,3 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/n :o 
(Päiväys/ -) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päivämäärä) ei ole ei ole ei ole 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden indikaattorit 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus Gakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (3) ei luokiteltu 
BBB+ 
maalisk. syysk. 
29 29 
(169) (170) 
maalisk. syysk. 
46 46 
(127) (133) 
39,6 40,5 ei luokiteltu 
BBB+ 
maalisk. syysk. 
30 33 
067) (167) 
maalisk. syysk. 
46 43 
(135)035) 
43,4 46,5 A3 
A-
maalisk. syysk. 
31 31 
(187)(181) 
maalisk. syysk. 
43 42 
(135)(135) 
47,9 49,2 
(1) Ainoastaan Euroopan investointipankin lainat, maksutaselainat ja 1250 lainaa (erääntyneet maksut) 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee. 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 631 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 
Luettelonumero : CB-CO-96-662-FI-C 
ISBN 92-78-13215-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg