Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS)

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Aluetilastot ovat avainasemassa Euroopan tilastojärjestelmässä. Niitä käytetään moniin eri tarkoituksiin ja niillä on hyvin laaja käyttäjäkunta. EU:n jäsenvaltioiden alueellisia tilastotietoja käytetään muun muassa rakennepoliittisen tuen jakamiseen järkevästi ja johdonmukaisesti. Näin ollen aluetilastot muodostavat objektiivisen tilastoperustan tärkeille poliittisille päätöksille.

Kaikkien aluetilastojen on perustuttava tutkittavan alueen maantieteellisen jaotteluun. Eurostat perusti 1970-luvun alussa yhdessä komission yksiköiden kanssa tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS). Se on yhtenäinen ja johdonmukainen järjestelmä, jota käytetään Euroopan unionin alueen jakamiseen yhteisön aluetilastojen tuottamista varten.

NUTS-luokituksen merkitys yhdenmukaisten ja näin ollen vertailukelpoisten alueellisten tietojen perustana on viime vuosina kasvanut. NUTSia käytetään viiteluokituksena yhteisön alueellisten tilastotietojen keruussa, kehittämisessä, yhdenmukaistamisessa ja levittämisessä.

NUTS-luokituksella ei ole tähän mennessä ollut omaa oikeusperustaa, eli vielä ei ole annettu asetusta, jossa vahvistettaisiin järjestelmän laadinnan ja tarkistamisen yksityiskohtaiset säännöt. Näistä säännöistä on toistaiseksi sovittu jäsenvaltioiden ja Eurostatin välisin "herrasmiessopimuksin", jotka ovat syntyneet toisinaan pitkien ja vaikeiden neuvottelujen tuloksena. Tämän jälkeen Eurostat julkaisee NUTSin.

NUTS-luokitus on luotu ja sitä kehitetään seuraavien periaatteiden mukaisesti:

NUTS-alueet ovat normatiivisia alueita, jotka ilmentävät poliittista tahtoa. Niiden rajat vahvistetaan paikallisviranomaisten vastuualueiden ja sen väestömäärän perusteella, jota tarvitaan, jotta viranomaiset voisivat käyttää tehtäviensä hoitamiseen tarvittavia resursseja taloudellisesti mahdollisimman tehokkaalla tavalla. Yleensä alueilla on lakisääteinen asema asianomaisen maan hallintokäytännössä. Ne ovat selkeästi määriteltyjä, useimmiten yleisesti hyväksyttyjä ja suhteellisen muuttumattomia. Ne kuuluvat tietyntasoisen julkisyhteisön toimivallan piiriin erityisesti aluepolitiikassa. Näin ollen normatiivisia tai hallinnollisia alueita käytetään yleensä kansallisissa tilastojärjestelmissä tietojen keruun, käsittelyn ja levityksen alueellisina yksiköinä.

NUTS on kolmitasoinen hierarkkinen luokitus. Siinä kukin jäsenvaltio on jaettu useaan NUTS-tason 1 alueeseen. Niistä jokainen on jaettu edelleen NUTS-tason 2 alueiksi, ja nämä puolestaan NUTS-tason 3 alueiksi. Jäsenvaltioiden hallintorakenne perustuu yleensä kahteen pääasialliseen aluetasoon (Saksassa Länder ja Kreise, Ranskassa régions ja départements, Espanjassa comunidades autónomas ja provincias, Italiassa regioni ja provincie jne.).

Eri maissa nämä kaksi tasoa voivat olla NUTS-tasot 1 ja 2, NUTS-tasot 1 ja 3 tai NUTS-tasot 2 ja 3. Jotta kaikilla mailla olisi kolmitasoinen rakenne, "puuttuva" taso saadaan yhdistämällä sopiva määrä seuraavan alemman tason yksiköitä. Tällä tavoin muodostetaan tilastotarkoituksiin käytettäviä, hallintorakenteesta erillisiä alueita.

Alueluokituksen soveltamisessa tiettyyn maahan on useita vaiheita. Ensin analysoidaan hallintorakenne. Sen jälkeen tarkistetaan, kerätäänkö ja levitetäänkö aluetason tietoja tämän alueellisen jaottelun mukaisesti. Yleensä näin tehdään. Eri hallintotasojen yksiköiden (väestömäärään perustuvaa) keskikokoa tarkastellaan sen määrittämiseksi, mihin nämä tasot sijoittuvat alueluokituksen hierarkiassa. Tuloksena saadaan toinen kahdesta vaihtoehdosta:

- Keskikoko vastaa kutakuinkin nykyistä NUTS-luokituksen tasoa. Tällöin kyseinen hallintorakenne hyväksytään sellaisenaan ilman muutoksia tämän tason alueelliseksi jaotteluksi. Joidenkin yksiköiden koko voi kuitenkin huomattavasti poiketa tämän tason yksiköiden keskikoosta.

- Minkään hallintorakenteen keskikoko ei sijoitu edellä mainittuihin rajoihin. Tässä tapauksessa sovelletaan jäsenvaltioihin sovellettavan menettelyn mukaisesti käytäntöä, jossa alueet jaetaan yhteistyössä kyseisen maan kanssa "muihin kuin hallinnollisiin yksiköihin" yhdistämällä pienempiä hallinnollisia yksiköitä.

NUTS-luokituksen viimeaikaiset muutokset ovat aiheuttaneet jonkin verran jännitteitä komission ja asianomaisten kansallisten tilastolaitosten välille. Euroopan unioniin liittyy pian useita uusia jäsenvaltioita, ja myös näitä maita varten on tarpeen määritellä johdonmukainen tilastotarkoituksiin käytettävä alueellinen jaottelu. Nämä poliittiset muutokset ja tulevat tehtävät antavat komissiolle aiheen todeta, että NUTS-luokitukselle on syytä luoda oikeusperusta.

kaikkia Euroopan aluetilastoja varten käytettävän yhdenmukaisen alueluokituksen laatiminen on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaan tavoite, joka voidaan saavuttaa vain yhteisön tasolla.

Nämä säännökset on laadittu vastaamaan useisiin tavoitteisiin:

1. Säännöksissä olisi vahvistettava nykyinen, viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana muotoutunut NUTS-luokituksen mukainen alueellinen jaottelu jäsenvaltioissa. Kansallisten tilastolaitosten suuri enemmistö kannattaa tätä tavoitetta. Nykyinen alueellinen jaottelu on osoittautunut käyttökelpoiseksi työkaluksi alueellisten tilastotietojen keruussa, laskennassa ja levityksessä.

2. Säännöksissä olisi määriteltävä alueiden objektiiviset määrittelyperusteet, jotta ehdokasmailla olisi käytössään suuntaviivat maidensa alueluokituksen laatimiseksi. Tämä tavoite on erityisen tärkeä meneillään olevien liittymisneuvottelujen kannalta.

3. Säännöksissä olisi varmistettava vertailukelpoisuus ja puolueettomuus, kun aluetilastoja laaditaan ja käytetään erilaisiin poliittisiin tarkoituksiin. Tämä on erityisen tärkeää tulevien rakennerahastojen perustan kannalta.

4. Säännöksissä olisi määriteltävä selkeät säännöt NUTS-luokituksen tuleville muutoksille, jotta aiemman kaltaiset ristiriitatilanteet voidaan välttää. Muutokset ovat väistämättömiä, kun maan hallintorakenne muuttuu. Myös muita kuin hallinnollisia yksiköitä on toisinaan mukautettava muuttuvia tarpeita vastaaviksi. Aiemmin näistä muutoksista neuvoteltiin komission ja kyseisen maan välillä ilman selkeitä toimintasääntöjä. Ehdotetun asetuksen myötä tämä epätyydyttävä tilanne saadaan korjatuksi.

5. Säännöksissä olisi varmistettava, ettei NUTS-luokitusta muuteta liian usein, jotta aluetilastojen käyttäjien analyysejään varten tarvitsemat tiedot olisivat johdonmukaisia.

Tiivistäen voidaan todeta, että asetusehdotus parantaa huomattavasti aluetilastojen tilannetta nykyisestä, joten Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kehotetaan hyväksymään tämä asetusehdotus.

2001/0046 (COD)

Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen [1],

[1] EYVL C

ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2],

[2] EYVL C

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3],

[3] EYVL C

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [4],

[4] EYVL C

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Tilastojen käyttäjät pitävät yhdenmukaistamista yhä tärkeämpänä, jotta käytettävissä olisi vertailukelpoisia tietoja koko Euroopan unionin osalta. Sisämarkkinoiden tehokas toiminta edellyttää tilastollisten vaatimusten asettamista kansallisen ja yhteisön tason tilastotietojen keruulle, toimittamiselle ja julkaisemiselle, jotta yhtenäismarkkinoiden kaikille toimijoille voidaan tarjota vertailukelpoisia tilastotietoja. Tässä yhteydessä luokitukset toimivat tärkeinä välineinä vertailukelpoisten tilastotietojen keruussa, laatimisessa ja levittämisessä.

(2) Aluetilastot ovat avainasemassa Euroopan tilastojärjestelmässä. Niitä käytetään moniin eri tarkoituksiin. Euroopan aluetilastot ovat usean vuoden ajan perustuneet yhteiseen alueluokitukseen, nk. "tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöön" (jäljempänä 'NUTS'). Nyt on aiheellista vahvistaa tälle alueluokitukselle oikeudellinen kehys ja laatia selkeät säännöt luokituksen tuleville muutoksille.

(3) Näin ollen kaikissa jäsenvaltioiden komissiolle toimittamissa tilastoissa, jotka on jaoteltu alueellisten yksiköiden mukaan, olisi käytettävä NUTS-luokitusta soveltuvin osin.

(4) Komission olisi käytettävä tietojen tarkastelun ja levittämisen yhteydessä NUTS-luokitusta kaikissa alueellisten yksiköiden mukaan luokitelluissa tilastoissa soveltuvin osin.

(5) Aluetilastoja varten tarvitaan tilastojen käyttötarkoituksen mukaan määräytyviä eri tasoja. Euroopan alueluokitus NUTS on syytä jakaa kolmeen tasoon.

(6) NUTS-tasoon 3 kuuluvien alueiden koostumusta koskevat tiedot ovat välttämättömiä NUTS-luokituksen asianmukaisen hallinnoinnin kannalta, joten nämä tiedot olisi toimitettava säännöllisesti komissiolle.

(7) Alueiden määrittelemiseen tarvitaan objektiivisia perusteita puolueettomuuden varmistamiseksi, kun aluetilastoja laaditaan ja käytetään erilaisiin poliittisiin tarkoituksiin.

(8) Aluetilastojen käyttäjät tarvitsevat ajassa johdonmukaista tietoa. NUTS-luokitusta ei tämän vuoksi saisi muuttaa useammin kuin kolmen vuoden välein. Asetuksen avulla varmistetaan entistä pidempään muuttumattomina säilyvät säännöt.

(9) Alueellisten tilastotietojen vertailukelpoisuus edellyttää, että alueiden väestömäärät ovat vertailukelpoisia. Tähän tavoitteeseen pääsemiseksi NUTS-luokituksen muutoksilla olisi pyrittävä saamaan alueellinen rakenne väestömäärän osalta homogeenisemmaksi.

(10) NUTS-luokituksen muutoksista olisi neuvoteltava tiiviisti jäsenvaltioiden kanssa.

(11) Perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän säädöksen tavoitteita. Aluetilastojen yhdenmukaistaminen voidaan paremmin toteuttaa yhteisön tasolla. Tässä säädöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(12) Tällä asetuksella perustettavan NUTS-luokituksen on määrä korvata "tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö (NUTS)", jota Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto on tähän mennessä laatinut yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa. Kaikkia yhteisön asiakirjoissa olevia viittauksia "tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöön (NUTS)" olisi tämän vuoksi vastedes pidettävä viittauksina tällä asetuksella perustettavaan NUTS-luokitukseen.

(13) Tämän asetuksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [5] 2 artiklassa tarkoitettuja laajakantoisia toimenpiteitä, joten ne tulee toteuttaa soveltaen kyseisen päätöksen 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä.

[5] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(14) Neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom [6] perustettua Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu edellä mainitun päätöksen 3 artiklan mukaisesti,

[6] EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Sisältö

1. Tämän asetuksen tarkoituksena on perustaa yhteinen tilastollinen alueluokitus, jäljempänä 'NUTS', sen varmistamiseksi, että yhteisössä tuotetaan ja levitetään vertailukelpoisia alueellisia tilastotietoja.

2. Liitteen I mukainen NUTS-luokitus korvaa "tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS)", jonka Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto on laatinut yhteistyössä jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten kanssa.

2 artikla Rakenne

1. NUTS-luokituksessa kullakin alueella on erityinen koodi ja nimi. Siinä yhteisön talousalue, sellaisena kuin se määritellään 26 päivänä heinäkuuta 1991 tehdyssä komission päätöksessä 91/450/ETY [7], jaetaan alueellisiksi yksiköiksi, jäljempänä 'alueet'.

[7] EYVL L 240, 29.8.1991.

2. NUTS-luokitus on hierarkkinen. Siinä kukin jäsenvaltio jaetaan NUTS-tason 1 alueisiin, joista kukin jaetaan edelleen NUTS-tason 2 alueisiin, jotka puolestaan jaetaan edelleen NUTS-tason 3 alueisiin.

3. Tietty alue voi kuitenkin edustaa useita NUTS-tasoja.

4. Saman jäsenvaltion kahdella eri alueella ei voi olla samaa nimeä. Jos eri jäsenvaltioissa sijaitsevilla kahdella eri alueella on sama nimi, alueen nimeen lisätään maatunniste.

3 artikla Luokitteluperusteet

1. Jäsenvaltioiden nykyisiä hallinnollisia yksiköitä käytetään ensimmäisenä alueiden määrittelyperusteena.

Tässä yhteydessä 'hallinnollisella yksiköllä' tarkoitetaan sellaisen hallintoviranomaisen toimivaltaan kuuluvaa maantieteellistä aluetta, jolla on valtuudet tehdä kyseistä aluetta koskevia hallinnollisia ja poliittisia päätöksiä jäsenvaltion oikeudellisessa kehyksessä ja institutionaalisessa järjestelmässä.

2. Määriteltäessä NUTS-tasoa, johon jäsenvaltion tietty hallinnollisten yksiköiden luokka kuuluu, jäsenvaltion hallinnollisten yksiköiden luokan keskimääräisen väestömäärän on oltava seuraavan taulukon mukainen:

>TAULUKON PAIKKA>

3. Nykyiset NUTS-luokituksen hallinnolliset yksiköt luetellaan liitteessä II. Komissio voi hyväksyä liitteen II muutoksia 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

4. Jos jäsenvaltiossa ei ole tietylle NUTS-tasolle edellä 2 kohdassa tarkoitettujen kokorajojen perusteella luokiteltaviksi soveltuvia yksiköitä, NUTS-taso muodostetaan nykyisistä yksiköistä yhdistämällä sopiva määrä pienempiä hallinnollisia yksiköitä. Yhdistämisessä otetaan huomioon maantieteelliset, sosioekonomiset sekä historiaan ja kulttuuriin liittyvät ja/tai muut asiaankuuluvat tekijät.

Yhdistettyjä yksiköitä kutsutaan jäljempänä 'muiksi kuin hallinnollisiksi yksiköiksi'. Tietyn jäsenvaltion muiden kuin hallinnollisten yksiköiden koko tietyllä NUTS-tasolla sijoittuu 2 kohdassa tarkoitettuihin väestömäärien rajoihin.

Komission arvioimien erityisten hallinnollisten ja maantieteellisten olosuhteiden vuoksi yksittäisten muiden kuin hallinnollisten yksiköiden koko voi kuitenkin poiketa näistä rajoista.

5. Jos koko jäsenvaltion väestömäärä on pienempi kuin tietyn NUTS-tason mukainen enimmäismäärä, koko jäsenvaltiota pidetään tämän NUTS-tason alueena.

4 artikla NUTS-luokituksen osatekijät

1. Kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta komissio julkaisee jäsenvaltioita kuultuaan kuhunkin NUTS-tason 3 alueeseen kuuluvat paikalliset hallinnolliset yksiköt.

Nykyiset paikalliset hallinnolliset yksiköt luetellaan liitteessä III. Komissio voi hyväksyä liitteen III muutoksia 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2. Kunkin vuoden ensimmäisten kuuden kuukauden kuluessa jäsenvaltioiden on toimitettava kaikki osatekijöiden muutokset edelliseltä vuodelta komission pyytämässä sähköisessä muodossa.

3. Jos paikallisten hallinnollisten yksiköiden muutokset johtavat siihen, että NUTS-tason 3 alueiden rajoja on tarpeen muuttaa, sovelletaan 5 artiklaa.

5 artikla NUTS-luokituksen muutokset

1. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi kaikki nykyisten hallinnollisten yksiköiden muutokset sekä kaikki muut kansallisella tasolla tehdyt muutokset, jotka voivat vaikuttaa 3 artiklan mukaisiin luokitteluperusteisiin.

2. Komissio voi hyväksyä muutoksia liitteen I mukaiseen NUTS-luokitukseen enintään kolmen vuoden välein 3 artiklan mukaisin perustein 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

3. Komissio muuttaa jäsenvaltion muita kuin hallinnollisia yksiköitä 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti ainoastaan, jos muutos pienentää kyseisellä NUTS-tasolla EU:n kaikkien alueiden (väestömäärään perustuvan) koon keskipoikkeamaa.

4. NUTS-luokituksen muutokset tulevat voimaan vuosineljänneksen ensimmäisenä päivänä kahden vuoden kuluttua siitä, kun ne on hyväksytty 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

5. Sen jälkeen kun NUTS-luokituksen muutokset on hyväksytty, kyseisen jäsenvaltion on varmistettava, että kahden vuoden kuluessa tuotetaan uuden alueellisen jaottelun mukainen aikasarja viimeksi kuluneiden viiden vuoden ajalta.

6 artikla Hallinto

Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet NUTS-luokituksen johdonmukaisen hallinnoinnin varmistamiseksi. Näitä toimenpiteitä voivat olla erityisesti:

(a) NUTS-luokitusta koskevien selitysten laatiminen ja tarkistaminen,

(b) niiden ongelmien tutkiminen, jotka liittyvät NUTS-luokituksen täytäntöönpanoon jäsenvaltioiden alueluokituksissa.

7 artikla Menettely

1. Komissiota avustaa neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom [8] 1 artiklalla perustettu tilasto-ohjelmakomitea.

[8] EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

2. Viittauksissa tähän kohtaan sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä kyseisen päätöksen 7 ja 8 artiklan mukaisesti.

3. Neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kausi on kolme kuukautta.

8 artikla Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä päivänä kuuta .

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

LIITE I NUTS luoleitus (koodi - nimi)

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE II Nykyiset hallinnolliset yksiköt

NUTS-taso 1: Belgiassa "regio/régions", Saksassa "Länder".

NUTS-taso 2: Belgiassa "provincie/provinces", Saksassa "Regierungsbezirke", Espanjassa "comunidades autónomas", Ranskassa "régions", Irlannissa "regions", Italiassa "regioni", Alankomaissa "provincies" ja Itävallassa "Bundesländer".

NUTS-taso 3: Belgiassa "arrondissements", Tanskassa "Amter", Saksassa "Kreise / kreisfreie Städte", Kreikassa: "nomoi", Espanjassa "provincias", Ranskassa "départements", Irlannissa "regional authority regions", Italiassa "provincie" ja Ruotsissa "län".

LIITE III Nykyiset paikallishallinnon yksiköt

Belgiassa "gemeenten/communes", Tanskassa "kommuner", Saksassa "Gemeinden", Kreikassa "demoi/koinotites", Espanjassa "municipios", Ranskassa "communes", Irlannissa "administrative counties", Italiassa "comuni", Luxemburgissa "communes", Alankomaissa "gemeenten", Itävallassa "Gemeinden", Portugalissa "freguesias", Suomessa "kunnat", Ruotsissa "kommuner" ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa "wards".