EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.10.2022 COM(2022) 525 final 2022/0325(NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/110 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Välimerellä ja Mustallamerellä vuonna 2022 sovellettavista kalastusmahdollisuuksista



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013, jäljempänä ’YKP-perusasetus’, tavoitteena on varmistaa elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden kannalta kestävin edellytyksin. Tärkeä väline tämän tavoitteen saavuttamiseksi on kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen vuosittain. Kaikilla kalastusmahdollisuuksista annettavilla asetuksilla on rajoitettava kalakantojen hyödyntäminen yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) yleisiä tavoitteita vastaaville tasoille. Tämän ehdotuksen tavoitteena on määrittää kalastusmahdollisuudet tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien osalta Välimerellä ja Mustallamerellä. Läntisen Välimeren pohjakalakantoja koskevan monivuotisen suunnitelman mukaisesti tässä ehdotuksessa esitetään kalastusmahdollisuuksien vahvistamista asianomaisille jäsenvaltioille (Espanja, Ranska ja Italia) suurimman sallitun pyyntiponnistuksen ja katkarapujen saalisrajoitusten muodossa ilmaistuna. Tässä ehdotuksessa esitetään myös kalastusmahdollisuuksia, jotka perustuvat Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) puitteissa tehtyihin sopimuksiin. GFCM on alueellinen kalastuksenhoitojärjestö, jonka toimivaltaan kuuluu meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja hoito Välimerellä ja Mustallamerellä. Euroopan unioni on GFCM:n jäsen yhdessä Bulgarian, Espanjan, Italian, Kreikan, Kroatian, Kyproksen, Maltan, Ranskan, Romanian ja Slovenian kanssa. GFCM:n puitteissa hyväksytyt toimenpiteet sitovat sen jäseniä. Lisäksi tässä ehdotuksessa esitetään autonomista kiintiötä Mustanmeren kilohailille, jotta kalastuskuolevuus ei kasvaisi nykyisestä. Ehdotuksessa myös esitetään GFCM:n vahvistamien piikkikampelan suurimman sallitun saaliin (TAC) ja kiintiöiden saattamista osaksi unionin oikeutta. Ehdotuksen perimmäisenä tavoitteena on saattaa kalakannat kestävän enimmäistuoton (MSY) mahdollistaville tasoille ja säilyttää ne näillä tasoilla. Läntisen Välimeren pohjakalakantoja koskevan monivuotisen suunnitelman tarkoituksena on saavuttaa kestävän enimmäistuoton (MSY) mahdollistava kalastuskuolevuus asteittain mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2020 mennessä ja viimeistään 1. tammikuuta 2025. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Ehdotetut toimenpiteet on laadittu YKP:n tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotetut toimenpiteet ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan 3 kohta. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Ehdotus kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska YKP on yhteistä politiikkaa. Näin ollen kaikille EU:n eri merialueille (esim. Itämeri, Välimeri) vahvistetaan kalastusmahdollisuuksia koskeva asetus, joka varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset YKP:n täytäntöönpanossa. SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet. Ehdotuksessa esitetään kalastusmahdollisuuksien jakamista jäsenvaltioille. YKP-perusasetuksen 16 ja 17 artiklan nojalla jäsenvaltiot voivat jakaa mainitut mahdollisuudet parhaaksi katsomallaan tavalla lippunsa alla purjehtiville aluksille. Jäsenvaltioilla on siten runsaasti liikkumavaraa päättäessään mahdollisuuksien hyödyntämisestä sosiaalisten ja taloudellisten malliensa mukaisesti. Ehdotuksella ei olisi uusia rahoitusvaikutuksia jäsenvaltioille. •Toimintatavan valinta Ehdotettu sääntelytapa on neuvoston asetus. Kyseessä on SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohtaan perustuva ja YKP-perusasetuksen 16 artiklan mukainen kalastuksenhoitoa koskeva ehdotus. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Ei sovelleta. •Sidosryhmien kuuleminen Sidosryhmiä kuultiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission tiedonannon Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2023 pohjalta. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Kalakantojen tilan arviointi Välimerellä ja Mustallamerellä perustuu tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean ja GFCM:n kalastusta käsittelevän tieteellisen neuvoa-antavan komitean tuoreimpaan työhön. •Vaikutustenarviointi Kalastusmahdollisuuksia koskevan asetuksen soveltamisala rajataan SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa. Läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevassa monivuotisessa suunnitelmassa otettiin käyttöön pyyntiponnistusjärjestelmä liikakalastusongelman ratkaisemiseksi läntisen Välimeren pohjakalakantojen kalastuksessa. Lisäksi monivuotisen suunnitelman 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetään mahdollisuudesta täydentää pyyntiponnistuksen vähennystä millä tahansa asiaankuuluvilla teknisillä tai muilla unionin oikeuden mukaisesti toteutettavilla säilyttämistoimenpiteillä sellaisen arvioidun kalastuskuolevuuden arvon saavuttamiseksi, jonka kalastustapa huomioon ottaen ja nykyisissä keskimääräisissä ympäristöolosuhteissa arvioidaan tuottavan pitkän aikavälin enimmäistuoton (FMSY), 1. tammikuuta 2025 mennessä. Tieteellisen lausunnon perusteella neuvoston asetuksella (EU) 2022/110 (vuoden 2022 kalastusmahdollisuuksista annettu asetus) otettiin käyttöön pitkäsiima-alusten pyyntiponnistusjärjestelmä ja katkarapujen saalisrajoitukset. GFCM:n Välimerellä ja Mustallamerellä vahvistamien kalastusmahdollisuuksien osalta tällä ehdotuksella esitetään kansainvälisesti sovittujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Kaikkia kalastusmahdollisuuksien mahdollisten vaikutusten arviointiin liittyviä näkökohtia käsitellään valmisteltaessa ja käytäessä kansainvälisiä neuvotteluja, joissa sovitaan unionin kalastusmahdollisuuksista kolmansien osapuolten kanssa. Ehdotus ei perustu ainoastaan lyhyen aikavälin tavoitteisiin vaan myös pidemmän aikavälin lähestymistapaan, jonka avulla pyyntiponnistus saadaan asteittain mukautettua pitkän aikavälin kestävälle tasolle. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

Ei sovelleta. •Perusoikeudet Ei sovelleta. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Ehdotus pannaan täytäntöön YKP-perusasetuksen mukaisesti. Seuranta ja vaatimusten noudattaminen varmistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 mukaisesti. •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta) Ei sovelleta. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotuksessa esitetään eräiden kalakantojen tai kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamista Välimerellä ja Mustallamerellä vuodeksi 2023. Erityisesti siinä säädetään seuraavista: A. Läntisen Välimeren monivuotisen hoitosuunnitelman täytäntöönpano Läntisen Välimeren pohjakalakantojen kalastusta koskevan monivuotisen suunnitelman mukaan neuvosto vahvistaa suurimman sallitun pyyntiponnistuksen läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäville troolareille kullekin pyyntiponnistusryhmälle jäsenvaltioittain samoin kuin suunnitelman liitteessä I määritellyille kalakantaryhmille. Sekä STECF:n että GFCM:n tieteellisen neuvoa-antavan komitean vuonna 2021 antamissa tieteellisissä lausunnoissa suositeltiin nopeita toimia ja kalastuskuolevuuden tosiasiallista vähentämistä, jotta läntisen Välimeren pohjakalakantojen osalta saavutettaisiin kestävä enimmäistuotto. Kummeliturskan ja syvänmerenkatkaravun kantojen kalastus oli niin liiallista, että STECF katsoi ennaltavarautuvasti niiden olevan alle Blim-arvon eli rajaviitearvon, joka ilmaistaan kutukannan biomassana ja esitetään parhaissa käytettävissä olevissa tieteellisissä lausunnoissa, erityisesti STECF:n tai vastaavan unionin tai kansainvälisellä tasolla tunnustetun riippumattoman tieteellisen elimen antamissa tieteellisissä lausunnoissa, ja jonka alittuessa lisääntymiskyky saattaa alentua. STECF (STECF-21-13 ja PLEN-21-03) suositti, että tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa yhdistetään sekä troolareiden että pitkäsiima-alusten pyyntiponnistustoimenpiteet ja syvänmeren katkarapujen saalisrajoitukset, jotta kalastuskuolevuutta voidaan vähentää nopeasti erityisesti kummeliturskan ja syvänmerenkatkaravun kantojen osalta. Tämä lähestymistapa pantiin täytäntöön vuoden 2022 kalastusmahdollisuuksista annetulla asetuksella, ja komissio ehdottaa, että lähestymistavan soveltamista jatketaan vuonna 2023. Tässä ehdotuksessa pyyntiponnistukset ja saalismäärät esitetään merkinnällä ”pm” (”pro memoria”), ja arvot täydennetään myöhemmässä vaiheessa, kun STECF:n lausunto on saatavilla. Lisäksi pyydysten valikoivuuden hyödyntämisen edistämiseksi ja tehokkaiden kalastuskieltoalueiden perustamiseksi nuorten ja kutevien yksilöiden suojelemista varten vuoden 2022 kalastusmahdollisuuksista annetulla asetuksella otettiin käyttöön troolareiden pyyntiponnistusjärjestelmään liittyvä korvausmekanismi, ja komissio ehdottaa tämän mekanismin täytäntöönpanon jatkamista vuonna 2023. Ensimmäisestä soveltamisvuodesta saatujen kokemusten perusteella komissio katsoo tarpeelliseksi selventää, miten mekanismi olisi pantava täytäntöön takautuvasti vuoden 2022 osalta. Komissio ehdottaa myös, että vuotta 2023 koskevan tieteellisen lausunnon mukaisesti myönnetään pm prosenttia kalastuspäiviä. B. Välimerellä sovellettavat GFCM:n toimenpiteet, mukaan lukien seuraavat:

- Jalokorallin pyyntirajoitukset ja jalokorallin kalastuslupien lukumäärän rajoitukset koko Välimerellä (maantieteelliset osa-alueet 1–27). - Dolfiinin kalastuslupien lukumäärän rajoittaminen koko Välimerellä (maantieteelliset osa-alueet 1–27). - Pienten pelagisten lajien kantoja koskevan vuonna 2021 hyväksytyn GFCM:n monivuotisen hoitosuunnitelman mukaiset pieniä pelagisia lajeja koskevat toimenpiteet Adrianmerellä (maantieteelliset osa-alueet 17 ja 18). Komissio ehdottaa, että suunnitelman säännösten täytäntöönpanoa jatketaan vuonna 2023. Suunnitelma perustuu kaksivaiheiseen lähestymistapaan, johon sisältyy siirtymäkausi ja pitkän aikavälin toimenpiteitä. Vuosi 2023 on siirtymäkauden toinen vuosi. Komissio ehdottaa saalisrajoitusten täytäntöönpanon jatkamista siirtymäkauden aikaisen Italian ja Kroatian välisen jaon ja Sloveniaa koskevan siirtymäkauden varauksen osalta sekä pienten pelagisten lajien kantoja kohdennetusti kalastavien kurenuotta-alusten ja pelagisten troolareiden laivastokapasiteetin ylärajan soveltamisen jatkamista. Kapasiteetin ylärajan olisi oltava sama kuin vuoden 2022 kalastusmahdollisuuksista annetussa asetuksessa ja perustuttava GFCM:lle vuonna 2014 ilmoitettuun kapasiteettiin. - Monivuotisen hoitosuunnitelman mukaiset pohjakalakantoja koskevat toimenpiteet Adrianmerellä (maantieteelliset osa-alueet 17 ja 18): GFCM:n on tarkoitus hyväksyä marraskuussa 2022 pidettävässä 45. vuosikokouksessaan uusi suositus ovitroolareiden (OTB) ja puomitroolareiden (TBB) pyyntiponnistuksen vähentämisestä vuodeksi 2023. Ehdotusta päivitetään GFCM:n vuosikokouksen jälkeen epävirallisella asiakirjalla, jossa esitetään vähennyksen tasot. Vuoden 2022 kalastusmahdollisuuksista annetun asetuksen mukainen laivaston enimmäiskapasiteetti olisi säilytettävä vuonna 2023. Ehdotusta täydennetään myöhemmin niiden kantojen osalta, joita koskevat GFCM:n siirtymätoimenpiteet päättyvät vuoden 2022 lopussa ja joiden osalta GFCM:n on tarkoitus hyväksyä uusia toimenpiteitä marraskuussa 2022 pidettävässä 45. vuosikokouksessaan. - Aristaeomorpha foliacea -katkaravun ja Aristeus antennatus -katkaravun hoitotoimenpiteet Sisiliansalmessa (maantieteelliset osa-alueet 12–16), Joonianmerellä (maantieteelliset osa-alueet 19–21) ja Levantinmerellä (maantieteelliset osa-alueet 24–27). - Pilkkupagellia koskevat toimenpiteet Alboráninmerellä (maantieteelliset osa-alueet 1–3). C. Mustallamerellä sovellettavat GFCM:n toimenpiteet, mukaan lukien seuraavat: - Kilohailin autonominen kiintiö tieteellisen lausunnon perusteella. - Piikkikampelan TACit ja kiintiöt piikkikampelan kalastusta koskevassa GFCM:n monivuotisessa hoitosuunnitelmassa, jolla pannaan täytäntöön suositus GFCM/43/2019/3 (maantieteellinen osa-alue 29). Komission ehdotus saatetaan piikkikampelan TACien ja kiintiöiden osalta ajan tasalle marraskuussa 2022 järjestettävän GFCM:n 45. vuosikokouksen jälkeen. GFCM:n vuoteen 2017 mennessä antamat suositukset on saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä asetuksen (EU) N:o 1343/2011 (sellaisena kuin se on muutettuna) nojalla, ja komissio on antanut ehdotuksen GFCM:n vuosina 2018 ja 2019 antamien suositusten panemiseksi täytäntöön (COM(2021) 434 final). Kalastusmahdollisuuksiin toiminnallisesti liittyvät toimenpiteet, kuten kutualueiden rauhoittaminen, ovat osa tätä ehdotusta, koska ilman tällaisia rauhoitus- tai kalastuskieltoaikoja (kuten piikkikampelan osalta Mustallamerellä) kalastusmahdollisuuksia ei voitaisi vahvistaa samalle tasolle. Rauhoitus- tai kalastuskieltoajan pituus voi vaihdella riippuen kannan tilasta sellaisena kuin se on arvioitu tieteellisessä lausunnossa.

2022/0325 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/110 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Välimerellä ja Mustallamerellä vuonna 2022 sovellettavista kalastusmahdollisuuksista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 6 artiklassa edellytetään säilyttämistoimenpiteitä, joissa otetaan huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot, mukaan lukien tarvittaessa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean laatimat kertomukset sekä asianomaisia maantieteellisiä alueita tai toimivalta-aloja varten perustetuilta neuvoa-antavilta toimikunnilta saadut lausunnot sekä jäsenvaltioiden antamat yhteiset suositukset. (2) Kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet hyväksyy neuvosto, mukaan lukien tarvittaessa tietyt kyseisiin kalastusmahdollisuuksiin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 1 kohdan mukaan kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioille siten, että varmistetaan kullekin jäsenvaltiolle kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kalakannan tai kalastuksen osalta. (3)Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa asetetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteeksi saavuttaa kestävän enimmäistuoton hyödyntämistaso mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2015 mennessä ja asteittain viimeistään vuonna 2020 kaikkien kantojen osalta. Vuoteen 2020 ulottuneen siirtymäkauden tavoitteena oli löytää tasapaino kaikkien kantojen osalta saavutettavan kestävän enimmäistuoton ja asiaankuuluvien kalastusmahdollisuuksien mahdollisten mukautusten mahdollisten sosioekonomisten vaikutusten välillä. (4)Suurimmat sallitut saaliit (TAC) olisi tämän vuoksi vahvistettava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaisesti saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella sekä ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat niin, että samalla varmistetaan eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu ja otetaan huomioon sidosryhmien kuulemisten aikana esittämät kannanotot. (5)Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaan yksittäisten monivuotisten suunnitelmien alaisten kantojen kalastusmahdollisuudet on vahvistettava kyseisissä suunnitelmissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. (6)Läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskeva monivuotinen suunnitelma, jäljempänä ’suunnitelma’, vahvistettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/1022, ja se tuli voimaan 16 päivänä heinäkuuta 2019. Suunnitelman tavoitteena on kestävän enimmäistuoton (MSY) saavuttaminen ja säilyttäminen kohteena olevien kantojen osalta varmistaen samalla, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan sellaisia tasoja suuremmiksi, joilla voidaan saavuttaa kestävä enimmäistuotto, ja pidetään tällaisilla tasoilla. (7)Asetuksen (EU) 2019/1022 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseisen asetuksen 1 artiklassa lueteltujen kantojen kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava siten, että saavutetaan kestävän enimmäistuoton tasoinen kalastuskuolevuustavoite mahdollisuuksien mukaan asteittain vuoteen 2020 mennessä ja viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2025. Kalastusmahdollisuudet olisi ilmaistava suurimman sallitun pyyntiponnistuksen muodossa troolareiden ja pitkäsiima-alusten osalta ja vahvistettava suunnitelman 7 artiklassa säädetyn pyyntiponnistusjärjestelmän mukaisesti, ja Aristeus antennatus -katkaravun ja Aristaeomorpha foliacea -katkaravun enimmäissaalisrajoitukset syvillä vesillä olisi vahvistettava tieteellisten lausuntojen perusteella. (8)[täydennetään tieteellisen lausunnon selityksen osalta] Tämän lausunnon perusteella troolareiden suurinta sallittua pyyntiponnistusta läntisellä Välimerellä olisi vuonna 2023 vähennettävä suunnitelman 7 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti pm prosenttia verrattuna vuosien 2015–2017 perustasoon, ja tämä vähennys olisi tehtävä neuvoston asetuksella (EU) 2022/110 vuodeksi 2022 vahvistetusta suurimmasta sallitusta pyyntiponnistuksesta. (9)STECF:n vuonna 2021 antaman lausunnon mukaan kestävän enimmäistuoton tavoitteiden saavuttaminen läntisen Välimeren kalakantojen osalta edellytti kiireellisiä lisätoimia, erityisesti pohjasiima-aluksista johtuvan kalastuskuolevuuden hillitsemiseksi. Tämän lausunnon perusteella neuvoston asetuksen (EU) 2022/110 liitteessä III vahvistettiin pitkäsiima-alusten suurin sallittu pyyntiponnistus suunnitelman 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana kalastuspäivien lukumääränä ilmaistun pyyntiponnistuksen perusteella. (10) [täydennetään parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen osalta]. Tämän lausunnon perusteella pitkäsiima-alusten suurinta sallittua pyyntiponnistusta olisi vuonna 2023 vähennettävä pm prosenttia verrattuna vuosien 2015–2017 perustasoon, ja tämä vähennys olisi tehtävä neuvoston asetuksella (EU) 2022/110 vuodeksi 2022 vahvistetusta suurimmasta sallitusta pyyntiponnistuksesta. Tämä pitkäsiima-alusten suurin sallittu pyyntiponnistus ei saisi vaikuttaa vuodeksi 2024 vahvistettavaan suurimpaan sallittuun pyyntiponnistukseen. (11)STECF:n vuonna 2021 antaman lausunnon mukaan Aristeus antennatus -katkaravun kalastuskuolevuutta maantieteellisillä osa-alueilla 1, 5, 6 ja 7 ja maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11 olisi vähennettävä merkittävästi, jotta kestävä enimmäistuotto saavutettaisiin viimeistään vuonna 2025. Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) kalastusta käsittelevä tieteellinen neuvoa-antava komitea (SAC) antoi samanlaisen lausunnon Aristeus antennatus -katkaravun kalastuskuolevuudesta maantieteellisellä osa-alueella 2. Lisäksi STECF arvioi, että Aristeus antennatus -katkarapujen biomassa oli vähenemässä. Tämän lausunnon perusteella neuvoston asetuksessa (EU) 2022/110 vahvistettiin vuodeksi 2022 Aristeus antennatus -katkaravun enimmäissaalisrajoitukset maantieteellisillä osa-alueilla 1, 5, 6 ja 7 ja maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11. (12) [täydennetään parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen osalta] Vuoden 2023 osalta Aristeus antennatus -katkaravun enimmäissaalisrajoitusten maantieteellisillä osa-alueilla 1, 2, 5, 6 ja 7 olisi sen vuoksi oltava pm prosenttia ja maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11 pm prosenttia.

(13)STECF:n vuonna 2021 antaman lausunnon mukaan Aristaeomorpha foliacea -katkaravun biomassa maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11 oli vähenemässä. Tämän lausunnon perusteella neuvoston asetuksessa (EU) 2022/110 vahvistettiin vuodeksi 2022 Aristaeomorpha foliacea -katkaravun enimmäissaalisrajoitukset maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11. (14)[täydennetään STECF:n lopullisen lausunnon osalta] Aristaeomorpha foliacea -katkaravun enimmäissaalisrajoitusten maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11 olisi sen vuoksi oltava pm prosenttia vuonna 2023. (15)GFCM antoi vuonna 2019 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/43/2019/5 pohjakalojen kestävää kalastusta Adrianmerellä koskevasta monivuotisesta hoitosuunnitelmasta (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 17 ja 18); suosituksessa otettiin käyttöön pyyntiponnistusjärjestelmä ja laivaston suurin sallittu kapasiteetti tiettyjen pohjakalakantojen osalta. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (16)GFCM antoi vuonna 2021 pidetyssä 44. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/44/2021/1 pyyntiponnistusjärjestelmän käyttöön ottamisesta keskeisten pohjakalojen kalastuksessa Adrianmerellä (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 17 ja 18); suosituksessa otettiin käyttöön eri troolityyppejä ja laivastonosia koskevat suurimmat sallitut kalastuspäivien määrät tiettyjen pohjakalakantojen osalta. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (17)GFCM antoi vuonna 2021 pidetyssä 44. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/44/2021/20 pienten pelagisten lajien kantojen kestävää kalastusta Adrianmerellä koskevasta monivuotisesta hoitosuunnitelmasta (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 17 ja 18); suosituksessa otettiin käyttöön enimmäissaaliit ja niitä vastaava laivaston suurin sallittu kapasiteetti pieniä pelagisia lajeja kohdennetusti kalastavien kurenuotta-alusten ja pelagisten troolareiden osalta mutta sallittiin poikkeus pienten pelagisten lajien kantoja aktiivisesti kalastavien alle kymmenen kurenuotta-aluksen ja/tai pelagisen troolarin kansallisten laivastojen osalta. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (18)Ottaen huomioon Slovenian laivaston erityispiirteet ja sen vähäinen vaikutus pienten pelagisten lajien kantoihin ja pohjakalakantoihin on aiheellista säilyttää nykyiset kalastustavat ja varmistaa Slovenian laivaston mahdollisuus kalastaa vähimmäismäärä pieniä pelagisia lajeja ja vähimmäisponnistuskiintiö pohjakalakantojen osalta. (19)GFCM antoi vuonna 2019 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/43/2019/4 jalokorallin (Corallium rubrum) kestävää hyödyntämistä Välimerellä koskevasta hoitosuunnitelmasta (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 1–27); suosituksessa otettiin jalokorallille käyttöön kalastuslupien enimmäismäärään perustuva toimenpide pyyntiponnistuksen jäädyttämiseksi sekä jakokorallia koskevat pyyntirajoitukset. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (20)GFCM antoi vuonna 2021 pidetyssä 44. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/44/2021/11 kalaparvien kokoamiseen käytettävien ankkuroitujen välineiden käyttöä dolfiinin kalastuksessa Välimerellä koskevista hoitotoimenpiteistä ja suosituksen GFCM/43/2019/1 muuttamisesta (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 1–27). Vuoden 2019 suosituksessa oli otettu käyttöön dolfiinia kohdennetusti pyytävien kalastusalusten enimmäismäärään perustuva toimenpide pyyntiponnistuksen jäädyttämiseksi, ja vuonna 2021 annetulla suosituksella kyseisten toimenpiteiden voimassaoloa jatkettiin vuoden 2023 loppuun. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (21) [täydennetään Sisiliansalmen syvänmeren katkarapuja koskevien uusien toimenpiteiden osalta] (22)[täydennetään Joonianmeren syvänmeren katkarapuja koskevien uusien toimenpiteiden osalta] (23)[täydennetään Levantinmeren syvänmeren katkarapuja koskevien uusien toimenpiteiden osalta] (24)[täydennetään Alboráninmeren syvänmeren katkarapuja koskevien uusien toimenpiteiden osalta] GFCM antoi vuonna 2019 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/43/2019/3, jolla muutettiin suositusta GFCM/41/2017/4 piikkikampelan kalastusta Mustallamerellä (GFCM-alueen maantieteellinen osa-alue 29) koskevasta monivuotisesta hoitosuunnitelmasta. Suosituksessa GFCM/43/2019/3 otettiin käyttöön ajantasaistettu alueellinen TAC ja kiintiöiden jakojärjestelmä piikkikampelalle sekä uusia säilyttämistoimenpiteitä, erityisesti kahden kuukauden kalastuskielto ja kalastuspäivien rajoitus 180 päivään vuodessa. Nämä uudet säilyttämistoimenpiteet liittyvät toiminnallisesti kalastusmahdollisuuksiin, sillä ilman kyseisiä toimenpiteitä piikkikampelan TAC-tasoa olisi alennettava kannan elpymisen varmistamiseksi. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (26)[täydennetään piikkikampelan kiintiön säilyttämistä koskevan päätöksen osalta] (27)[täydennetään piikkikampelan kiintiön säilyttämistä koskevan päätöksen osalta] (28)GFCM:n Mustaamerta käsittelevän työryhmän antaman tieteellisen lausunnon perusteella kalastuskuolevuus olisi säilytettävä nykyisellä tasolla, jotta kilohailikannan kestävyys Mustallamerellä voidaan turvata. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa kyseiselle kannalle edelleen autonominen kiintiö. (29)Tässä asetuksessa vahvistettujen, unionin kalastusalusten käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 1224/2009 ja erityisesti sen 33 artiklaa, joka koskee saaliiden ja pyyntiponnistuksen kirjaamista, ja 34 artiklaa, joka koskee tietojen ilmoittamista kalastusmahdollisuuksien käyttämisestä loppuun. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää koodit, joita jäsenvaltioiden on käytettävä lähettäessään komissiolle tiedot tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen puretuista saaliista. (30)Jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi ja jotta turvattaisiin unionin kalastajien toimeentulo, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2023. Tämän asetuksen nopean täytäntöönpanon edistämiseksi sen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. (31)Pyydysten valikoivuuden hyödyntämisen edistämiseksi ja tehokkaiden kalastuskieltoalueiden perustamiseksi nuorten ja kutevien yksilöiden suojelemista varten neuvoston asetuksella (EU) 2022/110 otettiin käyttöön troolareiden pyyntiponnistusjärjestelmään liittyvä korvausmekanismi. Koska tieteellisissä lausunnoissa suositellaan edelleen valikoivuuden ja tehokkaiden kalastuskieltoalueiden parantamista nuorten kalojen suojelemiseksi, kyseistä mekanismia olisi jatkettava vuonna 2023. Ensimmäisestä soveltamisvuodesta saatujen kokemusten perusteella komissio katsoo, että korvausjärjestelmän täyden tehokkuuden varmistamiseksi on tarpeen selventää, miten mekanismi olisi pantava täytäntöön takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2022, jolloin asetus (EU) 2022/110 tuli voimaan. Vuotta 2023 koskevien tieteellisten lausuntojen perusteella on tarpeen jakaa pm prosenttia kalastuspäiviä. Sen vuoksi asetusta (EU) 2022/110 olisi muutettava. (32)Kalastusmahdollisuuksia käytettäessä olisi kaikilta osin noudatettava unionin oikeutta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavat kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2023. 2 artikla

Soveltamisala 1.Tätä asetusta sovelletaan Välimerellä ja Mustallamerellä toimiviin unionin kalastusaluksiin, jotka hyödyntävät seuraavia kalakantoja: a)jalokoralli (Corallium rubrum) ja dolfiini (Coryphaena hippurus) Välimerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan b alakohdassa; b)Aristeus antennatus -katkarapu, syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris), Aristaeomorpha foliacea -katkarapu, kummeliturska (Merluccius merluccius), keisarihummeri (Nephrops norvegicus) ja rusotäplämullo (Mullus barbatus) läntisellä Välimerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan c alakohdassa; c)sardelli (Engraulis encrasicolus) ja sardiini (Sardina pilchardus) Adrianmerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan d alakohdassa; d)kummeliturska (Merluccius merluccius), keisarihummeri (Nephrops norvegicus), meriantura (Solea solea), syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris) ja rusotäplämullo (Mullus barbatus) Adrianmerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan d alakohdassa; e)Aristaeomorpha foliacea -katkarapu ja Aristeus antennatus -katkarapu Sisiliansalmessa, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan e alakohdassa, Joonianmerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan f alakohdassa, ja Levantinmerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan g alakohdassa; f)pilkkupagelli (Pagellus bogaraveo) Alboráninmerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan h alakohdassa; g)kilohaili (Sprattus sprattus) ja piikkikampela (Scophthalmus maximus) Mustallamerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan i alakohdassa. 2.Tätä asetusta sovelletaan myös muuhun unionin kalastustoimintaan, myös virkistyskalastukseen, jos se mainitaan nimenomaisesti asiaa koskevissa säännöksissä. 3 artikla

Määritelmät

1)Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklassa säädettyjä määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan: 2) ’kansainvälisillä vesillä’ vesialueita, jotka eivät kuulu minkään valtion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan;

3) ’virkistyskalastuksella’ ei-kaupallista kalastustoimintaa, jossa meren elollisia vesiluonnonvaroja hyödynnetään virkistys-, matkailu- tai urheilutarkoituksiin; 4) ’suurimmalla sallitulla saaliilla’ (TAC) 5)sellaisissa kalastuksissa, joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 4–7 kohdassa tarkoitettua poikkeusta purkamisvelvoitteesta, kalojen määrää, joka kustakin kannasta voidaan purkaa aluksesta vuosittain; 6)kaikissa muissa kalastuksissa kalojen määrää, joka kustakin kannasta voidaan pyytää vuosittain; 7) ’kiintiöllä’ unionille tai jäsenvaltiolle myönnettyä osuutta TACista; 8)’unionin autonomisella kiintiöllä’ saalisrajaa, joka myönnetään autonomisesti unionin kalastusaluksille, jos sovittua TACia ei ole; 9)’analyyttisellä kiintiöllä’ unionin autonomista kiintiötä, jonka osalta on käytettävissä analyyttinen arvio; 10)’analyyttisellä arvioinnilla’ kannan kehityssuunnan määrällistä arviointia sellaisten kannan biologista tilannetta ja hyödyntämistä koskevien tietojen perusteella, jotka tieteellinen tarkastelu on osoittanut riittävän laadukkaiksi, jotta tulevaisuuden saalismäärävaihtoehdoista voidaan antaa tieteellinen lausunto; 11)’kalaparvien kokoamiseen käytettävillä välineillä’ merenpinnalla kelluvia ankkuroituja välineitä, joilla pyritään houkuttelemaan kaloja. 4 artikla

Kalastusalueet Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia maantieteellisten alueiden määritelmiä: 1)’GFCM-alueen maantieteellisillä osa-alueilla’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I määriteltyjä alueita; 2)’Välimerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 1–27, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; 3)’läntisellä Välimerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; 4)’Adrianmerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 17 ja 18, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; 5)’Sisiliansalmella’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 12, 13, 14, 15 ja 16, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; 6)’Joonianmerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 19, 20 ja 21, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; 7)’Levantinmerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 24, 25, 26 ja 27, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; 8)’Alboráninmerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 1–3, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; 9)’Mustallamerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellistä osa-aluetta 29, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I.

II OSASTO

KALASTUSMAHDOLLISUUDET I LUKU

Välimeri 5 artikla Jalokoralli 1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy jalokorallin (Corallium rubrum) pyyntiin, eli kohdennettuun ja virkistyskalastukseen Välimerellä. 2.Kohdennetun kalastuksen osalta kalastuslupien enimmäismäärä ja unionin kalastusalusten ja unionin kalastustoiminnan jalokorallikantojen enimmäispyyntimäärät eivät saa ylittää liitteessä I vahvistettuja tasoja. 3.Niiltä unionin kalastusaluksilta, joihin sovelletaan 2 kohtaa, kielletään jalokorallin jälleenlaivaaminen merellä. 4.Virkistyskalastuksen osalta jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kieltääkseen jalokorallin pyytämisen, aluksella pitämisen, jälleenlaivaamisen ja aluksesta purkamisen. 6 artikla

Dolfiini 1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan kaupalliseen toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, jossa käytetään kalaparvien kokoamiseen käytettäviä välineitä dolfiinin (Coryphaena hippurus) pyytämiseksi Välimerellä sijaitsevilla kansainvälisillä vesillä. 2.Niiden alusten enimmäismäärä, joilla on lupa kalastaa dolfiinia, vahvistetaan liitteessä II. II LUKU

Läntinen Välimeri 7 artikla

Pohjakalakannat

1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy asetuksen (EU) 2019/1022 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen pohjakalakantojen pyyntiin läntisellä Välimerellä. 2.Suurin sallittu pyyntiponnistus troolareiden ja pitkäsiima-alusten osalta vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä III. Jäsenvaltioiden on hallinnoitava suurinta sallittua pyyntiponnistusta asetuksen (EU) 2019/1022 9 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 26–34 artiklan mukaisesti. 3.Myös unionin kalastusalusten enimmäissaalisrajoitusten jakaminen jäsenvaltioiden kesken unionin vesillä läntisellä Välimerellä vahvistetaan liitteessä III. 4. Tässä artiklassa ja liitteessä III vahvistetun kalastusmahdollisuuksien jakamisen jäsenvaltioiden kesken on täytettävä seuraavat edellytykset: a) se on tehtävä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 17 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti; ja b) se ei rajoita seuraavien soveltamista:

i)asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan nojalla tehtävät vaihdot; ii)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan nojalla tehtävät vähennykset ja uudelleen jakamiset; iii)asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan tai asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti sallittavat saaliiden lisäpurkamiset; iv)asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan mukaisesti pidätettävät tai asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti siirrettävät määrät; v)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105, 106 ja 107 artiklan nojalla tehtävät vähennykset. 8 artikla

Korvausmekanismi 1.Jäsenvaltio voi myöntää lippunsa alla purjehtiville aluksille lisäkalastuspäiviä kaikkiaan pm prosentin puitteissa liitteessä III vahvistetusta kyseisen jäsenvaltion troolareiden pyyntiponnistuksesta asianomaista laivastonosaa varten. 2.Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle niiden kalastusalusten luettelo, joita tällainen lisäkalastuspäivien myöntäminen koskee, sekä vastaava lisäkalastuspäivien lukumäärä. 3.Yleinen pm prosentin osuus pyyntiponnistuksesta lasketaan asianomaisen jäsenvaltion asianomaisen laivastonosan suurimmasta sallitusta pyyntiponnistuksesta 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen. 4.Jäsenvaltio voi myöntää 1 kohdassa tarkoitettuja lisäkalastuspäiviä edellyttäen, että a)kyseiset alukset käyttävät trooliverkkoa, jonka troolinperän neliömäisen silmän koko on 45 millimetriä, jotta voitaisiin vähentää kummeliturskan nuorten yksilöiden saaliita vähintään 25 prosentilla; tai b)kyseiset alukset käyttävät syvänmeren kalastuksessa trooliverkkoa, jonka troolinperän neliömäisen silmän koko on 50 millimetriä, jotta voitaisiin vähentää sellaisten Aristeus antennatus -katkarapujen saaliita, joiden selkäkilven pituus on alle 25 millimetriä, vähintään 25 prosentilla maantieteellisillä osa-alueilla 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11, ja vähentää sellaisten Aristaeomorpha foliacea -katkarapujen saaliita, joiden selkäkilven pituus on alle 35 millimetriä, vähintään 25 prosentilla maantieteellisillä osa-alueilla 8, 9, 10 ja 11; tai c)kyseiset alukset käyttävät säänneltyä erittäin valikoivaa pyydystä, jonka tekniset ominaisuudet mahdollistavat STECF:n tieteellisen tutkimuksen mukaan kaikkien pohjakalalajien nuorten yksilöiden saaliiden vähintään 25 prosentin vähennyksen tai kutevien kalojen saaliiden vähintään 20 prosentin vähennyksen vuoteen 2020 verrattuna; tai d)asianomainen jäsenvaltio on hyväksynyt väliaikaisia kalastuskieltoalueita vähentääkseen pohjakalalajien nuorten yksilöiden saaliita vähintään 25 prosentilla tai kaikkien pohjakalalajien kutevien kalojen saaliita vähintään 20 prosentilla. 5.Asianomaisen jäsenvaltion on myös ilmoitettava komissiolle näihin lisäkalastuspäiviin luettava toteutettu pyyntiponnistus erikseen joka kuukausi käyttämällä näiden lisäkalastuspäivien erityisiä ilmoituskoodeja. 6.Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta kaikki a, b, c tai d alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvät saatavilla olevat tiedot. 9 artikla

Tietojen tallentaminen ja toimittaminen



1. Jäsenvaltioiden on kerättävä ja toimitettava pyyntiponnistustiedot komissiolle asetuksen (EU) 2019/1022 10 artiklan mukaisesti. 2. Kun jäsenvaltiot toimittavat pyyntiponnistustiedot komissiolle tämän artiklan mukaisesti, niiden on käytettävä liitteessä III esitettyjä pyyntiponnistusryhmän koodeja. III LUKU

Adrianmeri 10 artikla

Pienten pelagisten lajien kannat 1. Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy sardiinin (Sardina pilchardus) ja sardellin (Engraulis encrasicolus) pyyntiin Adrianmerellä. 2. Enimmäissaalit eivät saa ylittää liitteessä IV vahvistettuja tasoja. 3. Pyyntilaivastojen enimmäiskapasiteetti kilowatteina (kW), bruttovetoisuutena (GT) sekä enimmäismääränä niiden unionin kalastusalusten osalta, joilla on lupa kalastaa pienten pelagisten lajien kantoja, vahvistetaan liitteessä IV. 11 artikla

Pohjakalakannat

1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy kummeliturskan (Merluccius merluccius), keisarihummerin (Nephrops norvegicus), merianturan (Solea solea), syvänmerenkatkaravun (Parapenaeus longirostris) ja rusotäplämullon (Mullus barbatus) pyyntiin Adrianmerellä. 2.Tämän artiklan soveltamisalaan kuuluvien pohjakalakantojen suurin sallittu pyyntiponnistus ja laivaston suurin sallittu kapasiteetti vahvistetaan liitteessä IV. 3.Jäsenvaltio voi muuttaa liitteessä IV vahvistettua pyyntiponnistustensa jakoa siirtämällä kalastuspäiviä pyyntiponnistusryhmältä toiselle samalla maantieteellisellä alueella ja/tai saman pyydyksen osalta, edellyttäen että se soveltaa sellaista kansallista muuntokerrointa, jota parhaat käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot tukevat. 4.Jäsenvaltioiden on hallinnoitava suurinta sallittua pyyntiponnistusta asetuksen (EY) N:o 1224/2009 26–35 artiklan mukaisesti. 12 artikla

Tietojen toimittaminen Kun jäsenvaltiot toimittavat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti komissiolle tiedot pyydettyjen kantojen puretuista määristä, niiden on käytettävä liitteessä IV ilmoitettuja kantojen koodeja. IV LUKU

Sisiliansalmi, Joonianmeri ja Levantinmeri 13 artikla

[täydennetään uusien toimenpiteiden osalta]

V LUKU

Alboráninmeri 14 artikla [täydennetään uusien toimenpiteiden osalta] VI LUKU

Mustameri 15 artikla

Kalastusmahdollisuuksien jakaminen kilohailin osalta

1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy kilohailin (Sprattus sprattus) pyyntiin Mustallamerellä. 2.Unionin autonominen kilohailin kiintiö, tällaisen kiintiön jakaminen jäsenvaltioiden kesken ja tarvittaessa siihen toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä VII. 16 artikla

Kalastusmahdollisuuksien jakaminen piikkikampelan osalta

1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy piikkikampelan (Scophthalmus maximus) pyyntiin Mustallamerellä. 2.Unionin vesillä Mustallamerellä sovellettava piikkikampelan TAC ja tällaisen TACin jakaminen jäsenvaltioiden kesken ja tarvittaessa siihen toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä VII. 17 artikla

Piikkikampelaan kohdistuvan pyyntiponnistuksen hallinnointi Unionin kalastusaluksilla, joilla on lupa kalastaa piikkikampelaa 16 artiklan soveltamisalalla, saa olla aluksen suurimmasta pituudesta riippumatta enintään 180 kalastuspäivää vuodessa. 18 artikla

Piikkikampelaa koskeva kalastuskielto Unionin kalastusaluksilta on kiellettyä harjoittaa piikkikampelan osalta mitään kalastustoimintaa, mukaan lukien jälleenlaivaus, aluksella pitäminen, purkaminen aluksesta ja ensimyynti, unionin vesillä Mustallamerellä 15 päivästä huhtikuuta 15 päivään kesäkuuta.

19 artikla Kalastusmahdollisuuksien jakamista Mustallamerellä koskevat erityiset säännökset 1.Tämän asetuksen 15 ja 16 artiklassa vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista: a)asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan nojalla tehtävät vaihdot; b)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan nojalla tehtävät vähennykset ja uudelleen jakamiset; sekä c)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 ja 107 artiklan nojalla tehtävät vähennykset. 2.Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa ei sovelleta silloin, kun jäsenvaltio käyttää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta. 20 artikla

Tietojen toimittaminen

Kun jäsenvaltiot toimittavat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti komissiolle tiedot unionin vesillä Mustallamerellä pyydettyjen kilohailin ja piikkikampelan kantojen puretuista määristä, niiden on käytettävä liitteessä VII ilmoitettuja kantojen koodeja. III OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET 21 artikla Neuvoston asetuksen (EU) 2022/110 muuttaminen Muutetaan asetuksen (EU) 2022/110 liite III tämän asetuksen liitteen VIII mukaisesti. 22 artikla

Voimaantulo