Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti

(2021/C 262/11)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Bordeaux”

PDO-FR-A0821-AM06

Tiedonannon päivämäärä: 7. toukokuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Viittaus viralliseen geokoodiin

Kuntien lista on päivitetty vuoden 2020 virallisen geokoodin mukaisesti.

Muutos on puhtaasti toimituksellinen, eikä maantieteellistä aluetta ole muutettu.

Kyseisen muutoksen vuoksi yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa on muutettu.

2. Uusien lajikkeiden käyttöönotto tuotannon haasteisiin sopeutumiseksi

Punaviinien viiniköynnöslajikkeisiin on lisätty tuotannon haasteisiin sopeutumiseksi lajikkeet arinarnoa, castets, marselan ja touriga nacional. Kyseiset lajikkeet kypsyvät varhain, mikä on voi olla eduksi ilmaston muuttuessa. Lajikkeet eivät ole kovin herkkiä pilaantumiselle, härmälle ja viininlehtihomeelle. Ne soveltuvat monivivahteisten, täyteläisten ja hyvärakenteisten voimakkaan väristen viinien tuottamiseen vastaten siten ominaisuuksiltaan Bordeaux-punaviinejä.

Valkoviinien viiniköynnöslajikkeisiin on lisätty tuotannon haasteisiin sopeutumiseksi lajikkeet alvarinho ja liliorila. Myös nämä lajikkeet ovat hitaasti kypsyviä. Ne eivät ole myöskään herkkiä pilaantumiselle, ja niiden aistein havaittavat ominaisuudet vastaavat Bordeaux-valkoviineille tyypillisiä ominaisuuksia.

Roséviinien viiniköynnöslajikkeisin on lisätty tuotannon haasteisiin sopeutumiseksi arinarnoa, castets, marselan, touriga nacional, alvarinho ja liliorila.

Näiden lajikkeiden osuus on enintään 5 prosenttia tilan viiniköynnöslajikkeista ja 10 prosenttia kyseisen värin sekoituksesta.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Muutokset clairet-viinien väri-intensiteettiin

Clairet-viinien väri-intensiteettiä on mukautettu siten, että sen enimmäisarvo on nostettu 2,5:stä 3:een (tämä vastaa optisen tiheyden arvojen 420 nm, 520 nm ja 620 nm summaa). Näin voidaan vastata paremmin Bordeaux-viinien vaatimuksiin.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4. Rajattu viljelyalue

Päivämäärä 11. helmikuuta 2021 on lisätty liitteeseen, jossa luetellaan rajattujen viljelyalueiden rajat hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen komitean kokoukset.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Yhteys alkuperään

Yhteyttä alkuperään käsittelevä kohta on tarkastettu kuntien yhdistymisen seurauksena muuttuneen kuntien kokonaismäärän päivittämiseksi.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.

6. Valvontaelimiä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen. Tämä muutos ei ole edellyttänyt yhtenäisen asiakirjan muuttamista.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Bordeaux

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Kuivat hiilihapottomat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kuivien hiilihapottomien valkoviinien

— luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3g/l. Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4).

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

— kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l.

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Sauvignon B -lajikkeesta saatavat kuivat valkoviinit on kukkaisten ja sitrushedelmäisten vivahteidensa ansiosta hyvin aromaattisia, raikkaita ja hedelmäisiä. Sémillon B -lajikkeesta saatavien viinien suutuntuma on runsas ja rasvainen, lajikkeeseen yhdistetty muscadelle B tuo viiniin kukkaisia aromeja. Sekoituksissa käytettävät lisälajikkeet tuovat viiniin hapokkuutta ja sitrushedelmien vivahteita. Viinit ovat raikkaita ja sopivat nuorina nautittaviksi (yhden tai kahden vuoden ikäisinä).

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 200

Jäännössokeria sisältävät hiilihapottomat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä

— luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on vähintään 5g/l ja enintään 60g/l.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

— kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 250 mg/l.

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, on saatu sémillon B -lajikkeen rypäleistä. Ne ovat runsaita, täyteläisiä ja väriltään kullanhohtoisia viinejä, joissa voidaan erottaa kandeerattujen hedelmien aromeja. Lajike voidaan yhdistää sauvignon B- lajikkeen rypäleisiin, jotka tuovat viinin makuun raikkautta. Viinit soveltuvat muutaman vuoden kestävään kypsytykseen, mutta niitä voidaan yhtä lailla nauttia nuorina.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10 Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 250

Hiilihapottomat roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien roseeviinien

— luonnollinen alkoholipitoisuus vähintään 10 %

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3g/l. Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4).

— muutettu väri-intensiteetti (DO 420 + DO 520 + DO 620) on enintään 1,1.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

— kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l.

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Roseeviinien väri vaihtelee haalean vaaleanpunaisesta tummemman vaaleanpunaiseen sen mukaan, mitä tekniikkaa viininvalmistuksessa on käytetty (välittömästi tapahtuva puristaminen, kevyt maserointi tai saignée-tekniikka). Viinien tasapainoinen, pyöreästä eloisaan vaihteleva rakenne tukee niiden hedelmäisestä kukkaiseen ulottuvaa aromikirjoa. Niissä on runsaasti makua ja suutuntumaa. Viinit sopivat nuorina nautittaviksi (yhden tai kahden vuoden ikäisinä).

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 200

Hiilihapottomat punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien punaviinien

— luonnollinen alkoholipitoisuus vähintään 10,5 %

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3g/l

— omenahappopitoisuus on enintään 0,3 g/l.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

— kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 140 mg/l.

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Punaviinit, joiden hallitsevana lajikkeena usein on merlot N, ovat notkeita, hedelmäisiä ja vain vähän hapokkaita. Niitä voidaan raikastaa petit verdot N ja cot N. -lajikkeiden tuomalla hapokkuudella erityisesti sellaisina vuosina, jolloin kypsyminen on nopeaa. Yleensä merlot N yhdistetään kuitenkin cabarnet-sauvignon N -lajikkeeseen ja jossain määrin myös cabarnet franc N -lajikkeeseen, jotka tuovat viiniin aromaattista monitahoisuutta ja tanniinien voimakkuutta, jonka ansiosta viinit säilyttävät bukeensa ja kehittävät sitä.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 150

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Tiheys ja etäisyys

Viljelykäytäntö

Lohkoilla, jotka on istutettu 1. päivän elokuuta 2008 jälkeen, viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä. – Istutustiheyttä voidaan vähentää 3 300 köynnökseen hehtaarilla. Tällöin köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä.

2. Viiniköynnösten leikkuuta koskevat säännöt

Viljelykäytäntö

Ainoastaan kannusleikkaus (matalaleikkaus) tai pitkä juoksijaleikkaus ovat sallittuja. Merlot N, sémillon B ja muscadelle B -lajikkeet leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 45 000 silmua hehtaaria ja 18 silmua köynnöstä kohden. Muut lajikkeet, kuten cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B ja sauvignon gris G, leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 50 000 silmua hehtaaria ja 20 silmua köynnöstä kohden. Silmujen poiston jälkeen köynnöksessä saa olla hedelmiä tuottavia oksia – merlot N, sémillon B ja muscadelle B -lajikkeissa 12 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 15 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla – muissa, kuten cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B, sauvignon gris G -lajikkeissa 14 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 17 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Silmujen poisto on tehtävä ennen hedelmänmuodostusta.

3. Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistuskäyttöön tarkoitetun hiilen käyttö on sallittu muiden kuin clairet -maininnalla mahdollisesti kuvattujen roseeviinien valmistukseen tarkoitetun rypälemehun käsittelemiseksi 20 prosentin rajaan asti kyseisen viininvalmistajan kyseisestä sadosta valmistamien roseeviinien osalta.

4. Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Punaviinien väkevöinti osittaisella tiivistämisellä on sallittua, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen tilavuusprosentteina enintään seuraava: – punaviinien ja valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13,5 tilavuusprosenttia. – roseeviinien ja kuivien valkoviinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13 tilavuusprosenttia.

5.2. Enimmäistuotokset

Hiilihapottomat valkoviinit (kuivat valkoviinit ja valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä)

77 hehtolitraa hehtaarilta

Hiilihapottomat roseeviinit

72 hehtolitraa hehtaarilta

Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla

68 hehtolitraa hehtaarilta

Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla

64 hehtolitraa hehtaarilta

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 26 päivänä helmikuuta 2020 tehdyn virallisen maantieteellisen koodin perusteella kuuluvien kuntien alueella:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle (V)

Petit Verdot N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Sémillon B

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellisen alueen ilmasto-olosuhteet ovat viinintuotannon kannalta suotuisat ja suhteellisen yhtenäiset: alue sijaitsee suurten vesimassojen läheisyydessä (Atlantin valtameri, Gironde-joen suisto, Garonne- ja Dordogne-jokien laaksot), jotka toimivat tärkeinä lämmöntasaajina. Valtameren vaikutus, joka suojaa viinitarhoja kevään halloilta, tasoittuu kuitenkin vähitellen sitä mukaa kun välimatka mereen ja suuriin jokilaaksoihin kasvaa ja lähestytään Landesin, Saintongen ja Double Périgourdinen metsiä. Näiden erityispiirteiden takia viininviljely ei juurikaan ole levinnyt alueen pohjois- ja etelä-lounaisosiin. Alue kattaa 494 kuntaa Gironden departementin 535 kunnasta. Alueeseen ei kuulu departementin lounaisosa, jossa harjoitetaan metsätaloutta viininviljelyn sijaan.

Bordeaux’n alueen viiniköynnökset kasvavat valtamerellisessä ilmastossa. Köynnöksiä on tuettu 1600- ja 1700-luvuilta lähtien tukikeppien ja myöhemmin yleistyneiden säleikköjen avulla, jotta sato jakautuu hyvin ja lehtiä on riittävästi mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen. Erilaiset maaperätyypit ja ilmasto-olosuhteet ovat vaikuttaneet eri rypälelajikkeiden valintaan ja niiden mukautumiseen ympäristöolosuhteisiin. Näin ollen voidaan tunnistaa neljä eri maaperätyyppiä:

— kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä savi-kalkkimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin merlot N -lajikkeelle

— kvartsipitoinen maa, jossa on seassa savea ja kalkkikiviainesta ja joka sopii erinomaisesti esimerkiksi merlot N- ja sauvignon B -lajikkeille

— luvisoliin kuuluva hapan hiekkamietoinen savimaa (”boulbène”), jossa on hienoa kvartsiainesta ja joka muodostaa valkoviinien tuotantoon soveltuvia keveämpiä maakerroksia

— sorainen maaperä, joka koostuu sorasta, veden kuluttamasta kvartsista ja enemmän tai vähemmän karkeasta hiekasta; tällaisesta maaperästä muodostuvilla pengermillä vesi kulkeutuu hyvin pois ja maaperä lämpenee hyvin, ja pengermät soveltuvat erinomaisesti viiniköynnöksille ja erityisesti cabernet-sauvignon N -lajikkeelle.

Rypälelajikkeiden, biologisen ja fyysisen ympäristön monimuotoisuuden ja viininviljely- ja viiniyttämistapojen yhteensopivuus tekee viineistä tyyliltään ominaislaatuisia ja aromeiltaan hyvin rikkaita. Bordeaux’n asema satamakaupunkina ja historialliset ja tiiviit suhteet muihin maihin, jotka jo varhain johtivat järjestäytyneen ja voimakkaan kaupankäynnin syntymiseen, ovat vaikuttaneet siihen, että Bordeaux’n viinintuottajat ovat aina suunnanneet katseensa myös muualle maailmaan. He ovat hyötyneet teknisistä innovaatioista ja levittäneet niitä, tukeneet viljelijöiden dynaamisuutta ja näin lujittaneet, kehittäneet ja vieneet maailmalle tietämystään vuosisataisia perinteitään noudattaen.

Akvitanian herttuatar Eleonoora Akvitanialainen (tai Aliénor Akvitanialainen) ja tuleva Englannin kuningas Henrik Plantagenet solmivat avioliiton vuonna 1152. Alueiden välisen kaupankäynnin vilkastumisen ansiosta englantilaiset alkoivat viedä Englantiin Bordeaux’n alueen viinejä. He kutsuivat niitä nimellä ”Claret” viinin kirkkaan värin takia. Perinne on säilynyt ajan kuluessa, ja nykypäivänä sen vaikutus näkyy edelleen maininnoissa ”clairet” ja ”claret”.

1600-luku toi mukanaan uuden kaupankäynnin aikakauden ja uusia asiakkaita. Viennillä on yhä edelleen huomattava merkitys Bordeaux’n alueen viinien jakelussa. Tuotetusta määrästä kolmasosa menee vientiin, joka kohdistuu yli 150 maahan. Tarkistetulla alkuperänimityksellä kuvattujen viinien tuotanto, joka on tärkeä toimeentulonlähde Gironden departementille, on myös muokannut maaseutu- ja kaupunkimaisemaa ja vaikuttanut paikalliseen arkkitehtuuriin (suuret viinitilat linnoineen (”châteaux viticoles”), viinikellarit).

Departementin tärkeimmät kaupungit ovat jokien varsilla olevia satamakaupunkeja, jotka ovat kehittyneet viiniin liittyvän kaupankäynnin seurauksena.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevana alueena ovat seuraavat kunnat tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Bordeaux” mahdollisesti kuvattujen, maininnalla ”clairet” ja ”claret” täydennettyjen viinien viiniyttämistä, valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti 26 helmikuuta 2020 laaditun viralliseen geokoodiin pohjautuen: — Dordognen departementti: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac ja Villefranche-de-Lonchat. — Lot-et-Garonnen departementti: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras ja Villeneuve-de-Duras.

Maantieteelliset merkinnät - Lisämaininnat

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Bordeaux” voidaan voidaan punaviinien osalta täydentää maininnalla ”claret” ja tummien roseeviinien osalta maininnalla ”clairet” kutakin viinilajia ja erityisesti analyyttisiä normeja koskevien määräysten mukaisesti.

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Bordeaux” voidaan valkoviinien osalta täydentää maantieteellisellä merkinnällä ”Haut-Benauge” tätä täydentävää maantieteellistä nimitystä ja erityisesti maantieteellistä aluetta, viiniköynnöslajikkeita, tuotosta ja analyyttisiä normeja koskevien määräysten mukaisesti.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Maantieteellinen merkintä ”Haut-Benauge” kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen ”Bordeaux” jälkeen. Se voidaan kirjoittaa enintään yhtä korkeilla ja yhtä leveillä kirjaimilla kuin tarkistettu alkuperänimitys.

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Valkoviinit, joissa käymiskykyisiä sokereita on yli 5 g/l, mutta alle 60 g/l, varustetaan viinin sokeripitoisuutta vastaavalla merkinnällä yhteisön sääntelyssä määritellyllä tavalla.

Laajempi maantieteellinen alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen alue ”Vin de Bordeaux”. Tämä laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f63da9a1-2281-41d3-9e85-431aa741ffa5

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.