Euroopan parlamentin päätöslauselma aloitteista, joilla pyritään täydentämään koulutusohjelmia eurooppalaisen ulottuvuuden sisältävillä asianmukaisilla tukitoimilla (2006/2041(INI))



Virallinen lehti nro 306 E , 15/12/2006 s. 0100 - 0102



P6_TA(2006)0361 Koulutusohjelmien täydentäminen eurooppalaisen ulottuvuuden sisältävillä tukitoimilla Euroopan parlamentin päätöslauselma aloitteista, joilla pyritään täydentämään koulutusohjelmia eurooppalaisen ulottuvuuden sisältävillä asianmukaisilla tukitoimilla (2006/2041(INI)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan, - ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston ja Eurooppa-neuvostossa kokoontuneiden koulutusministerien 24. toukokuuta 1988 antaman päätöslauselman koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamisesta [1], - ottaa huomion vihreän kirjan koulutuksen eurooppalaisesta ulottuvuudesta (KOM(1993)0457), - ottaa huomioon komission tiedonannon "Uusi monikielisyyden puitestrategia" (KOM(2005)0596), - ottaa huomioon neuvoston ja komission yhteisen väliraportin Euroopan koulutusjärjestelmien tavoitteiden yksityiskohtaisen seurantaohjelman täytäntöönpanosta "Koulutus 2010" — Lissabonin strategian toteuttamisen edellyttämät kiireelliset uudistukset [2], - ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, - ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A6-0267/2006), A. katsoo, että eurooppalaisesta ulottuvuudesta on viime vuosikymmeninä tullut yhä tärkeämpi koulutusnäkökohta, erityisesti kansallisissa koulutusohjelmissa, B. katsoo, että Euroopan parlamentti on jo osallistunut aihetta koskevaan työhön, erityisesti 7. huhtikuuta 2004 pidetyn historianopetuksen eurooppalaista ulottuvuutta koskevan kuulemisen yhteydessä, C. katsoo, että jäsenvaltioiden, esimerkiksi Itävallan, Saksan, Portugalin, Alankomaiden, Yhdistyneen kuningaskunnan, Slovenian ja Espanjan viranomaiset ovat jo toteuttaneet Euroopan asemaa koulutuksessa koskevia aloitteita ja että kansalaisjärjestöt ovat tehneet tällä alalla lukuisia aloitteita, D. katsoo, että kielellisellä osa-alueella näyttää olevan ratkaiseva merkitys eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamisessa, sillä vieraiden kielten taito kuuluu Euroopan unionissa asuvan, opiskelevan, työskentelevän ja yleensä liikkuvan Euroopan kansalaisen perustaitoihin, E. katsoo, että sekä jäsenvaltioiden välillä että niiden sisällä on eroja siinä, miten eurooppalainen ulottuvuus on sisällytetty koulutukseen, F. katsoo, että Comenius- ja Lingua-ohjelmien merkitys on tässä yhteydessä pidettävä mielessä, G. katsoo, että oppilaille, opettajille ja opiskelijoille välitettävä Eurooppaa koskeva tieto vaihtelee suuresti maittain; katsoo, että on pyrittävä sopimaan yhteisestä historiakäsityksestä ja eurooppalaisten arvojen määritelmästä, H. katsoo, että merkittävimpiä esteitä ovat edelleen rajat ylittävien aloitteiden ja ohjelmien vähyys, aloitteiden välisen koordinoinnin puute, näkyvyyden ja osallistumismahdollisuuksien puute sekä riittämättömät tai epäsopivat välineet näiden tehtävien suorittamiseen, I. katsoo, että monet esteet ja hankaluudet, kuten ajanmukaisen, laadukkaan, kaikilla EU:n kielillä saatavilla olevan Euroopan unionia koskevan tiedotus- ja koulutusmateriaalin puute, vaikeuttavat opettajien pyrkimystä sisällyttää eurooppalainen ulottuvuus opetukseensa, ja että Euroopan unionin olisi tuettava heitä tässä pyrkimyksessä; 1. katsoo, että kaikissa koulutusjärjestelmissä on varmistettava, että oppilailla on toisen asteen koulutuksen päättyessä kansallisten viranomaisten määrittelemät tarvittavat tiedot ja taidot, jotka valmistavat heitä heidän rooliinsa Euroopan unionin kansalaisina ja jäseninä; 2. korostaa, että eri jäsenvaltioissa on tärkeää löytää selkeä ja yhdenmukainen määritelmä "eurooppalaisen ulottuvuuden" merkitykselle, sisällölle ja soveltamisalalle; 3. kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja koulutusministereitä saattamaan ajan tasalle edellä mainitun päätöslauselman eritoten sen jälkeen tapahtuneiden EU:n laajentumisten huomioon ottamiseksi; 4. kehottaa neuvostoa tunnustamaan eurooppalaisen ulottuvuuden kaksi eri osa-aluetta; ensinnäkin EU:ta, sen toimielimiä, menetelmiä, käytäntöjä ja aloitteita koskevan tiedon saatavuuden ja toiseksi Euroopan yhteistä historiaa ja kulttuuriperintöä koskevan tiedon, kielellisten taitojen kehittämisen sekä Euroopan ajankohtaisten tapahtumien tuntemuksen, joilla voidaan täydentää jäsenvaltioiden opetusohjelmia; 5. korostaa nykyaikaisten opetusmenetelmien, kuten multimedian ja Internetin tarjoamien opetusvälineiden käytön tärkeyttä eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttämisessä koulujen koulutusohjelmiin; suosittelee siksi perustamaan esimerkiksi monikielisen Internet-palvelun, joka esittelisi parhaita käytäntöjä, tarjoaisi tukea opetukseen ja toimisi kokemusten vaihtamisen foorumina; 6. vaatii kehittämään jatkuvasti kieltenopetuksen tarjontaa esimerkiksi elinikäisen oppimisen ohjelman Comenius-osan puitteissa; tunnustaa lisäksi, että joissakin jäsenvaltioissa ja etenkin englantia äidinkielenään puhuvilla on vaikeuksia ylläpitää riittävää kiinnostusta ja motivaatiota oppia muita Euroopan kieliä, mikä edistäisi keskinäistä ymmärrystä ja empatiaa kaikkialla Euroopassa; katsoo, että naapurikansojen kielten oppiminen on tällöin erityisen tärkeää; 7. kehottaa jäsenvaltioita tukemaan monikielisyyden lisäämistä politiikalla, jonka mukaan opetettavia kieliä on nykyistä enemmän, ja järjestämään opetussuunnitelmansa niin, että vähintään kahden vieraan kielen opetus aloitetaan hyvin varhaisessa iässä; 8. ehdottaa analyysin laatimista siitä, miltä osin Lissabonin tavoitteiden yhteydessä ei ole tähän mennessä onnistuttu saavuttamaan tässä asiassa tavoiteltuja tuloksia, sekä luettelon laatimista toimista, jotka jäsenvaltioiden hallitusten on tärkeää panna täytäntöön, jos sovittujen taloudellisten parannusten halutaan toteutuvan; 9. suosittelee kieltenopetusta ja koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttämistä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamista kaikkien jäsenvaltioiden välillä sen varmistamiseksi, että nykyiset aloitteet, myös ennen vuotta 2004 alulle pannut, saadaan levitettyä kaikkiin unionin jäsenvaltioihin; 10. esittää, että EU:n viimeisimmän laajentumisen onnistumisen kannalta on tärkeää, että kymmenen uuden ja viidentoista pidempään unioniin kuuluneen jäsenvaltion välillä järjestetään riittävä tiedon, projektien, opiskelijoiden ja opettajien vaihto; 11. kehottaa neuvostoa koulutuksen eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamiseksi harkitsemaan tarvetta myöntää lisäresursseja hyödyllisille ja merkittäville opetusvälineille, kuten eurooppalaiselle kouluverkolle (European Schoolnet), oppimisyhteistyölle ja innovaatioille sekä sellaisille työkaluille kuten Eurooppa koulussa (Europe at School) sekä lisäksi pohtimaan, saavatko opettajat riittävästi ohjausta tarpeellisten tietojen hankkimiseen; 12. ehdottaa sellaisten opettajankoulutusohjelmien edistämistä, jotka antavat opiskelijoille tarvittavat valmiudet ymmärtää Eurooppaa koskevia asioita, jotta he voivat sisällyttää kansallisia ja paikallisia aiheita koskevaan opetukseensa eurooppalaisen ulottuvuuden; 13. korostaa, että eurooppalainen ulottuvuus täydentää kansallista sisältöä, mutta ei korvaa eikä syrjäytä sitä; 14. korostaa tarvetta saattaa ajan tasalle olemassa olevat asiakirjat, erityisesti vuonna 1996 laadittu Eurydicea koskeva ei-kattava temaattinen kirjallisuusluettelo; 15. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. [1] EYVL C 177, 6.7.1988, s. 5. [2] EUVL C 104, 30.4.2004, s. 1. --------------------------------------------------