EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.6.2018 JOIN(2018) 14 final YHTEINEN KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE JA NEUVOSTOLLE hybridiuhkien torjumista koskevan yhteisen kehyksen täytäntöönpanosta heinäkuun 2017 ja kesäkuun 2018 välisenä aikana



JOHDANTO Tiedonannossa Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet nostetaan tilannetietoisuus, kriisinsietokyky ja toimintavalmiudet EU:n toimien keskiöön hybridiuhkien torjunnassa. On olennaisen tärkeää parantaa unionin valmiuksia havaita ja ymmärtää vihamielisiä hybriditoimia varhaisessa vaiheessa sekä tehostaa yhteiskunnan ja instituutioiden kriittisten infrastruktuurien (esim. liikenne, viestintä, energia, avaruus ja rahoitusala) kriisinsietokykyä, jotta voidaan parantaa unionin kykyä kestää hyökkäyksiä ja palautua niistä. Hybridiuhkien torjunta edellyttää toimia sekä jäsenvaltioilta ja unionin toimielimiltä. Ensimmäinen raportti yhteisessä kehyksessä määriteltyjen 22 toimen täytäntöönpanosta esitettiin neuvostolle 19. heinäkuuta 2017. Tässä vuoden 2018 päivityksessä luodaan yleiskatsaus edistymiseen viime vuoden kesästä lähtien. Merkittävää edistymistä on tapahtunut kaikilla neljällä painopistealalla: • tilannetietoisuuden parantaminen • kestokyvyn parantaminen • jäsenvaltioiden ja unionin valmiuksien parantaminen kriisien ennaltaehkäisyssä, kriiseihin reagoimisessa ja nopeassa ja koordinoidussa kriiseistä palautumisessa • yhteistyön parantaminen Naton kanssa toimenpiteiden täydentävyyden varmistamiseksi. Uhkien hybridiluonteen tunnistaminen Toimi 1: Jäsenvaltioiden käynnistämät hybridiriskiselvitykset Neuvosto on perustanut viemään tätä työtä eteenpäin erityisen puheenjohtajan tukiryhmän, jonka puheenjohtajuudesta vastaa kiertävä puheenjohtajamaa. Jäsenvaltiot käynnistivät joulukuussa 2017 tutkimuksen, jossa arvioidaan niiden haavoittuvuutta hybridiuhkille. Puheenjohtajamaa esittää jäsenvaltioiden vastausten perusteella raportin pysyvien edustajien komitealle todennäköisesti ennen vuoden 2018 kesäkuun loppua. Koska puheenjohtajan tukiryhmän toimeksianto päättyy vuoden 2018 kesäkuun lopussa, ryhmä käynnisti kokouksessaan huhtikuussa keskustelut puheenjohtajamaan esitykseen pohjaavasta tulevasta toimeksiannosta. Tämä jatkaisi nykyistä mandaattia vuoteen 2020 saakka ja laajentaisi sen sisältöä. Nykyisen esitysluonnoksen mukaan toimeksiannon käsittämät tehtävät liittyisivät vaihtoehtojen analysointiin jäsenvaltioiden valmiuden ja kriisinsietokyvyn lujittamiseksi, kansallisen kehityksen seurantaan ja avustamiseen hybridialan toimintalinjojen koordinoinnissa, neuvoston työn tukemiseen EU:n ja Naton yhteistyössä hybridiuhkien torjumiseksi sekä tiedonvaihtoon ja yhteisen käsityksen muodostamiseen hybridiuhkista. EU:n toimien organisointi: tietoisuuden lisääminen Toimi 2: EU:n hybridianalyysikeskuksen perustaminen EU:n hybridianalyysikeskus, joka toimii EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen yhteydessä osana EU:n siviili- ja sotilasalan yhtenäisen tiedustelun analysointikykyä (Single Intelligence Analysis Capacity) tukeutuu toiminnassaan sekä siviili- että sotilasalan analyytikoihin ja jäsenvaltioiden tiedustelu- ja turvallisuuspalveluihin. Se saavutti täyden operatiivisen toimintakykynsä heinäkuussa 2017, mikä vahvistettiin Naton kanssa vuonna 2017 toteutetun rinnakkaisen ja koordinoidun harjoituksen aikana (PACE17). EU:n hybridianalyysikeskus vastaanottaa ja analysoi turvallisuusluokiteltuja tietoja ja avoimista lähteistä monenlaisilta sidosryhmiltä saatavaa tietoa hybridiuhkista. Raportit ja analyysit jaetaan sitten kaikissa EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioissa päätöksentekoa varten. EU:n hybridianalyysikeskus on tähän mennessä tuottanut yli 100 hybridiuhkiin liittyvää tuotosta. CERT-EU (EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmä) osallistuu EU:n hybridianalyysikeskuksen työhön jakamalla tietoa nykyisistä ja esiin nousevista kyberuhkista. Kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinuhkien (CBRN) sekä kyber- ja vastatiedustelun alojen nimenomainen asiantuntemus on tällä hetkellä kuitenkin vähäistä. Tämän työn laajentamiseksi EU:n hybridianalyysikeskus on perustanut kansallisten yhteyspisteiden verkoston. Tähän mennessä 28 jäsenvaltiosta kaikkiaan 26 on määrittänyt yhteyshenkilöt, jotka kokoontuvat säännöllisesti vaihtamaan asiantuntemusta hybridianalyysikeskuksen kanssa. Vastaparin tälle verkostolle muodostaa EUH:n ja komission yhteinen verkosto, joka toiminnassaan keskittyy eri resilienssitoimenpiteiden tuloksekkuuteen. Näitä kokouksia pidetään kuukausittain, ja niissä keskitytään temaattisiin kysymyksiin, kuten liikenne, infrastruktuuri, energia, kyberturvallisuus ja vihamielinen tiedustelutoiminta. Strategisella tasolla EU:n hybridianalyysikeskus kehittää suhteitaan Helsingissä toimivan Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen kanssa osallistumalla työryhmätapaamisiin, harjoituksiin ja myös yksittäisistä aiheista käytäviin säännöllisiin keskusteluihin, jotta voidaan kasvattaa osaamista hybridiuhkien torjumisessa.

Yhteisen julistuksen mukaisesti Naton hybridianalyysiosaston henkilöstön kanssa ollaan yhteydessä päivittäin ja jatkuvalta pohjalta. Syyskuussa 2017 julkaistiin uraauurtava rinnakkainen ja koordinoitu arviointi yksittäisestä hybridiaiheesta, ja vuodelle 2018 kaavaillut tuotokset keskittyvät EU:n eteläisistä ja itäisistä naapurimaista lähtöisin oleviin hybridihaasteisiin. Toimi 3: Strateginen viestintä Strateginen viestintä on saanut lisävauhtia EU:ssa, kun monet eri toimijat kehittävät valmiuksiaan. Huhtikuun 26. päivänä 2018 annetussa tiedonannossa Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa tunnustetaan disinformaatio hybridiuhkaksi ja esitetään joukko toimenpiteitä, joihin kuuluu komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja jäsenvaltioiden välisen verkoston vahvistaminen. Eurooppa-neuvoston mandaatilla maaliskuussa 2015 perustetun East Stratcom -työryhmä myönteisiä tuloksia on tarpeen tukea ja lujittaa siten kuin esitetään yhteisessä tiedonannossa Facing hybrid threats: protecting Europeans. East Stratcom -työryhmän työssä keskitytään enimmäkseen tukemaan EU:n edustustoja pääasiassa itäisen kumppanuuden alueella ja Venäjällä sekä jossain määrin Keski-Aasiassa, jotta voidaan välittää paremmin myönteisiä viestejä ja tavoittaa laajemmin yleisö kohdemaassa tai -alueella. Komissio tukee näitä toimia monivuotisella alueellisella tiedotus- ja viestintäohjelmalla. East Stratcom -työryhmä koordinoi säännöllisesti toimintaansa myös jäsenvaltioiden ja Naton kanssa. Disinformaation seurannan lisäksi East Stratcom -työryhmä lisää toimillaan tietoisuutta itäisen kumppanuuden maissa ja jäsenvaltioissa Venäjän disinformaation vaikutuksesta. Se on myös lisännyt henkilöstön koulutusta itäisen kumppanuuden maissa, jotta voidaan lisätä niiden Stratcom-valmiuksia ja niiden resilienssiä disinformaatiolle. Yhteistyötä pyritään lisäämään tulevaisuudessa Naton päämajan sekä Riian ja Helsingin osaamiskeskusten kanssa. Kyse on muun muassa analyysien vaihdosta ja koulutusseminaarien järjestämisestä itäisen kumppanuuden alueelta tai Venäjältä tuleville journalisteille. EU:n uuden Länsi-Balkanin strategian jatkotoimena on perustettu Länsi-Balkanin maihin keskittyvä Task Force -työryhmä, jonka tehtävänä on viestiä EU:n strategioista tehokkaammin ja laajemmille yleisöille tällä alueella sekä lisätä tietoisuutta Länsi-Balkaniin kohdistuvasta disinformaatiosta ja pyrkiä torjumaan sitä. Task Force -ryhmä ja komissio ovat luoneet tiiviin yhteistyön, jonka tavoitteena on strategisempi ja kohdennetumpi alueelle suunnattu viestintä ja viestitys, joka perustuu parhaisiin käytäntöihin ja painottuu temaattisiin kampanjoihin. Erityisesti instituutioihin kohdistuvia kasvavia uhkia ei kuitenkaan tiedosteta tarpeeksi hyvin. On tarpeen kehittää kulttuuria, joka edistää turvallisuustietoisuutta, ja lisätä instituutioiden valmiuksia vastata hybridiuhkiin. Vuonna 2017 perustettu Task Force South -ryhmä tarkisti toimeksiantoaan siten, että siinä otetaan huomioon siirtyminen terrorismin torjunnan näkökulmasta kohti monivivahteisempaa lähestymistapaa viestinnän ja tiedotuksen parantamiseksi arabimaailman suuntaan, myös arabiaksi. Koska Isis/Da’esh ei ole radikalisoitumisen kannalta ainoa uhka, Task Force South -ryhmä pyrkii korjaamaan tilannetta, jossa EU:ta koskevat väärät tiedot ja väärinkäsitykset ovat levinneet laajalle. Tähän pyritään kehittämällä tiiviissä yhteistyössä komission kanssa myönteisiä narratiiveja Euroopan unionista ja sen politiikasta rakentaen tällä tavoin parempaa ymmärtämystä unionista, viestimällä strategisemmin unionin toiminnasta arabimaailmassa ja edistämällä yhteisiä arvoja ja etuja. Komissio tukee näitä toimia monivuotisella alueellisella tiedotus- ja viestintäohjelmalla. Toimi 4: Hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus Vuonna 2017 perustettu eurooppalainen osaamiskeskus hybridiuhkien torjumiseksi toimii asiantuntijakeskuksena, joka tulee osallistujamaiden yksittäisiä ja kollektiivisia toimia hybridiuhkien torjumiseksi tutkimuksen, koulutuksen ja harjoitusten avulla. Keskus on avoinna sekä EU:n jäsenvaltioiden ja Naton liittolaisten osallistumiselle. Äskettäin jäseniksi ovat liittyneet Italia, Alankomaat, Tanska ja Tšekki, mikä nostaa jäsenmaiden määrän kuuteentoista. Sekä EU että Nato osallistuvat johtokunnan toimintaan tarkkailijoina. Vuonna 2018 keskus päätti talousarviosta ja työohjelmasta, ja se on laatinut konseptuaalisen kehyksen toiminnalleen ja perustanut kolme intressiyhteisöä, jotka keskittyvät hybridivaikuttamiseen, haavoittuvuuksiin ja resilienssiin sekä strategiaan ja puolustukseen. Lisäksi on perustettu valtiosta riippumattomiin toimijoihin keskittyvä alaryhmä, joka tarkastelee, miten eri terroristiryhmät ja proxy-toimijat operoivat. Keskus on julkaissut useita hybridianalyyseja ja isännöinyt useita korkean tason kokouksia, jotta voidaan luoda yhteisymmärrystä hybridiuhkista, jakaa parhaita käytäntöjä ja etsiä yhteisiä ratkaisuja EU:n ja Naton yhteisöjen kesken. EU:n toimien organisointi: kestokyvyn parantaminen Kestokyvyn parantaminen edellyttää toimia monilla eri politiikka-aloilla. Nämä toimet eivät välttämättä koske erityisesti uhkien hybridiluonnetta, mutta yhdessä ne voivat varmistaa, että EU:lla on parempi kriisinsietokyky hybridiuhkien varalta. Jäljempänä kussakin toimessa saavutettua edistystä kuvattaessa viitataan soveltuvin osin kulloisiinkin poliittisiin puitteisiin ja unionin toimenpiteisiin, erityisesti kun ne muodostavat osan turvallisuusunioniin tähtäävästä työstä. Tätä kertomusta olisi sen vuoksi luettava yhdessä samana päivänä annetun kuukausiraportin kanssa, joka koskee edistymistä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Toimi 5: Kriittisen infrastruktuurin suojaaminen ja kestokyky Komissio on laatinut käsikirjaluonnoksen EU:n elintärkeiden infrastruktuureiden haavoittuvuusindikaattoreista ja hybridiuhkien sietokyvystä. Sen sisällöstä sovitaan parhaillaan jäsenvaltioiden kanssa käytävissä neuvotteluissa. Käsikirjan lopullinen versio on tarkoitus hyväksyä marraskuussa 2018. Haavoittuvuusindikaattoreita testataan vuoden 2018 rinnakkaisessa ja koordinoidussa harjoituksessa Naton kanssa (PACE 18). Niitä testaavat myös kiinnostuksensa ilmaisseet yksittäiset jäsenvaltiot. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisten indikaattorien edelleenkehittämiseen, joiden avulla voidaan tehdä havaintoja ja helpottaa varhaisvaroitusten antamista elintärkeisiin infrastruktuureihin kohdistuvista hybridihyökkäyksistä jo varhaisessa vaiheessa. Hybridiuhkia tarkastellaan myös Euroopan kriittisen infrastruktuurin turvaamisesta annetun EU-direktiivin tulevan arvioinnin yhteydessä. Lisäksi komissio pyrkii lujittamaan tieteellistä tukea, jotta voidaan puuttua hybridiuhkien moninaisiin ja poikkileikkaaviin ominaisuuksiin keskittyen erityisesti heikkouksien tunnistamiseen, uhkien varhaiseen havaitsemiseen ja indikaattoreihin, kestokykyyn, tietoisuuden lisäämiseen ja harjoituksiin. Unionin keskeisien resurssien suojelemiseksi komissio on esittänyt ehdotuksen asetukseksi Euroopan unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta. Kyse on tapauksista, joissa nämä sijoitukset voivat vaikuttaa turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen. Komission ehdotus koskee kolmansien maiden henkilöiden tai yritysten suoria sijoituksia, jotka voivat vaikuttaa muun muassa kriittisiin infrastruktuureihin (ml. energia, liikenne, viestintä, datantallennus, avaruus ja muut arkaluonteiset osa-alueet), kriittisiin teknologioihin (ml. tekoäly, kyberturvallisuus ja potentiaalisten kaksikäyttötuotteiden teknologiat) tai sellaisten elintärkeiden tuotantopanosten tai investointien varmuuteen, jotka mahdollistavat arkaluonteisten tietojen käytön tai valvonnan. Puolustus- ja turvallisuusalan kestävän energiahuollon kuulemisfoorumi (CF SEDSS II) tukee osana Euroopan puolustusviraston toista vaihetta erityisen konseptiasiakirjan laatimista, jonka valmistelusta vastaa kriittisten energiainfrastruktuurien suojelua käsittelevä asiantuntijaryhmä (PCEI), sekä tämän konseptiasiakirjan muuntamista EU-tason strategia-asiakirjaksi. Tässä yhteydessä ehdotetaan puitteita sille, että puolustusministeriöille yksilöidään parhaat hallintokäytännöt kaikkien puolustukseen liittyvien kriittisten energiainfrastruktuurien (CEI) suojaamisen ja kestokyvyn lujittamiseksi. Toimi 6: EU:n energian toimitusvarmuuden ja ydinenergiainfrastruktuurin kestokyvyn parantaminen Syyskuussa 2017 antamansa sitoumuksen mukaisesti (yhteinen tiedonanto Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle) komissio tukee edelleen eurooppalaista energia-alan tiedonjako- ja analyysikeskusta kyberturvallisuuskysymyksissä. Kaasukriisien ehkäisemiseksi jäsenvaltiot panevat täytäntöön viime vuonna hyväksyttyä maakaasun toimitusvarmuusasetusta. Komissio edistää sen täytäntöönpanoa ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä riskiryhmissä. Yhteiset riskinarvioinnit on ilmoitettava komissiolle 1. lokakuuta 2018 mennessä. Komissio saa ennaltaehkäisysuunnitelmat ja hätäsuunnitelmat viimeistään 1. maaliskuuta 2019. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä kahdenväliset yhteisvastuujärjestelyt 1. joulukuuta 2018 mennessä. Jotta voidaan korjata sähköntoimitusten riskivalmiuteen liittyvä nykyinen aukko sääntelyssä, riskeihin varautumista koskeva asetus, josta neuvotellaan parhaillaan, sisältäisi säännöt riskien arvioinnista ja velvoittaisi jäsenvaltiot laatimaan riskien varalta valmiussuunnitelman, johon sisältyisi tietyt pakolliset osiot ja jonka mukaisesti kriisitilanteessa toimittaisiin ja toimitusvarmuutta seurattaisiin. Valmiussuunnitelmien tulisi myös sisältää sopimukset alueellisesta yhteistyöstä ja erityisesti järjestelyt siitä, miten hallita samanaikaisten sähkökriisien tilannetta. Riskeihin varautumista koskevan asetuksen täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden olisi laadittava ensimmäiset kansalliset riskeihin varautumista koskevat suunnitelmat kahden vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta. Tämän jälkeen suunnitelmat olisi saatettava ajan tasalle kolmen vuoden välein. Riskeihin varautumista koskeva asetus velvoittaisi myös jäsenvaltioiden välisiin säännöllisiin ja yhteisiin harjoituksiin, joissa simuloidaan sähkökriisiä. Komissio on jo aloittanut tällaisten yhteisten harjoitusten valmistelun kiinnostuneiden jäsenvaltioiden, Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ja sähköalan koordinointiryhmän kanssa. Ydinenergiainfrastruktuurin kestokykyyn liittyen parannetaan jäsenvaltioiden ja komission välistä tietojenvaihtoa ydinturvallisuuskysymyksistä lyhyellä aikavälillä, minkä lisäksi suunnitteilla on analyysi uusista aloitteista. Analyysi aiotaan tehdä myös ydinmateriaalivalvontaa koskevasta asetuksesta ja mahdollisten ohjeiden laatimiseksi avuksi jäsenvaltioille korkea-aktiivisten umpilähteiden käsittelyssä. Pidemmällä aikavälillä komissio aikoo lujittaa ydinalan toimia, jotka ovat jäsenvaltioiden yhteisen edun mukaisia ja joissa tiedonvaihdosta ja yhteistyöstä tunnustetaan olevan hyötyä. Komissio aikoo myös tarkastella asianmukaisia toimenpiteitä, jotta kansainvälinen yleissopimus ydinaineita ja ydinlaitoksia koskevista turvajärjestelyistä voidaan panna käytännössä täytäntöön EU:ssa.

Puolustusalan tukemiseksi energiahuollon infrastruktuurin parantamisessa puolustus- ja turvallisuusalan kestävän energiahuollon kuulemisfoorumi on valmistellut kestävän energiahuollon etenemissuunnitelman puolustus- ja turvallisuusalalle (”Roadmap for Sustainable Energy Management in the Defence and Security”). Kuulemisfoorumi tutkii edelleen, miten puolustusala voisi parantaa edellytyksiään tehostaa energialähteiden käyttöä. Tähän sisältyy teknologioita koskeva tarkastelu sysäyksenä hankkeille, joita voidaan hyödyntää potentiaalisesti puolustusalalla (esim. tuulienergia, aurinkoenergia, älykkäät verkot, energian varastointi, biopolttoaineet, biomassa ja jätteen muuntaminen energiaksi). Tähän liittyen Euroopan puolustusviraston energia- ja ympäristöohjelmassa on jatkettu työtä Smart Blue Water Camps -tutkimushankkeessa tarkastelemalla kestävän vesihuollon teknologisten innovaatioiden soveltamisalaa ”kotivaruskunnissa” ja Smart Camps Technical Demonstrator -tutkimussopimuksen mukaisesti mahdollisuuksia integroida laajempi sarja energia- ja ympäristöteknologioita laajemmassa mittakaavassa sotilastoimintaympäristöön energia-, vesi- ja jätekysymysten ratkaisemiseksi parantaen samalla YTPP:n operaatioiden kustannustehokkuutta ja sotilaallista toimivuutta. Toimi 7: Liikenteen ja toimitusketjujen turvallisuus Komissio on kaikilla liikenteen aloilla eli siviili-ilmailussa, meriliikenteessä ja maaliikenteessä tehostanut keskusteluja jäsenvaltioiden, teollisuuden ja muiden sidosryhmien kanssa esiin nousevista luonteeltaan hybrideistä turvallisuusuhkista, jotta voidaan hankkia tietämystä ja oppia kokemuksista. EU:n merellisen turvallisuusstrategian toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ja tarkistamisen yhteydessä komissio analysoi parhaillaan sellaista meriturvallisuuteen liittyvää kehitystä – myös merirosvouksen ja merialuekiistojen osalta – joka voisi häiritä meri- ja kauppareittien toimintaa ja vaikuttaa EU:n etuihin. Kun otetaan huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden ja ETA:n hallinnassa yli 40 prosenttia maailman kauppalaivastosta ja että EU on merkittävä kauppablokki, merenkulun kauppareitteihin kohdistuvilla hybridihyökkäyksillä olisi laajoja haitallisia vaikutuksia arvo- ja toimitusketjuihin Euroopassa. Riskianalyysi ja kehittymässä olevien uhkien seuranta merenkulun alalla voivat johtaa ehdotuksiin liikennettä koskevan lainsäädännön päivittämisestä soveltuvin osin. Ne ovat myös perusta jatkuvalle työlle meritilannetietoisuuden parantamiseksi muun muassa merivalvontaa koskevan yhteisen tietojenvaihtoympäristön (CISE) kehittämisen yhteydessä, mihin liittyen uusi ehdotuspyyntö jäsenvaltioiden tukemiseksi tietotekniikan yhteentoimivuuden parantamisessa kansallisten merenkulkuviranomaisten välillä on äskettäin johtanut kolmen uuden hankkeen valintaan (vuoden 2018 alussa). Hyväksymällä raja- ja merivartiostoa koskevan paketin syyskuussa 2016 Euroopan parlamentti ja neuvosto lisäsivät Euroopan raja- ja merivartioviraston, Euroopan kalastuksenvalvontaviraston (EFCA) ja Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) perustamisasetuksiin yhteisen artiklan, joka antaa niille tehtäväksi lujittaa yhteistyötään toimeksiantonsa puitteissa sekä toistensa että rannikkovartiotoimintoja toteuttavien kansallisten viranomaisten kanssa, jotta voidaan parantaa meritilannetietoisuutta ja tukea johdonmukaista ja kustannustehokasta toimintaa. Aiheeseen liittyen julkaistiin vuonna 2017 selvitys, jossa kartoitetaan yhteneväisyyksiä ja tapoja parantaa yhteentoimivuutta ja yhteistyötä riskinarvioinnin alalla rannikkovartiotoimintoja toteuttavien kansallisten viranomaisten välillä . Liikenteeseen liittyviin aiheisiin ja uusiin uhkiin – muun muassa satamissa rajoittumatta kuitenkaan niihin – kuuluvat myös kyberuhkat, jotka liittyvät ilmailun turvaamiseen, GPS:n häirintään ja spoofaukseen, satelliitteihin tai pohjoisimpien alueiden ja arktisen alueen ongelmiin. Helsingissä toimiva Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus osallistuu myös näiden liikenteeseen liittyvien hybridiuhkien analysointiin ja on hiljattain käynnistänyt satamien suojeluun liittyvän analyysin. EU:n tullialalla on keskeinen rooli ulkorajojen ja toimitusketjun turvallisuuden varmistamisessa, mitä kautta se edistää Euroopan unionin turvallisuutta. Komissio pyrkii parantamaan merkittävästi lastitietojen ennakkoilmoitusjärjestelmää ja tullin riskinhallintajärjestelmää, jotta voidaan varmistaa, että tulli voi saada EU:ssa kaikki tarvittavat tiedot, jakaa nämä tiedot tehokkaammin jäsenvaltioiden välillä, soveltaa yhteisiä ja jäsenvaltiokohtaisia riskisääntöjä ja kiinnittää tehokkaammin huomiota riskialttiisiin lähetyksiin. Kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinaineita (CBRN) koskevan EU:n toimintasuunnitelman keskeisenä tavoitteena on varmistaa rajaturvallisuus ja havaitsemisvalmiudet CBRN-materiaalien laittoman maahantulon varalta. Lastitietojärjestelmien mukauttaminen on välttämätöntä, jotta voidaan parantaa kansainvälisten toimitusketjujen seurantaa ja riskiperusteisia tarkastuksia, jotta CBRN-materiaalia ei tuotaisi EU:hun laittomasti. Viidestoista raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia tarjoaa lisätietoa EU:n toimenpiteistä, joilla parannetaan varautumista CBRN-riskeihin, ja erityisesti komission toimintasuunnitelman puitteissa EU:n tasolla toteutetuista toimista, joiden tavoitteena on parantaa toimintavalmiutta kemialliseen, biologiseen sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen liittyviä riskejä vastaan. Esteiden poistamiseksi sotilaallisen liikkuvuuden tieltä EU:ssa korkea edustaja ja komissio esittivät 28. maaliskuuta 2018 toimintasuunnitelman, jossa tarkastellaan mahdollisuuksia Euroopan laajuisen verkon yhteiseen siviili- ja sotilaskäyttöön, tullimuodollisuuksien yksinkertaistamista sotilaallisissa kuljetuksissa sekä sääntelyyn ja menettelyihin liittyviä kysymyksiä vaarallisten aineiden kuljetuksissa sotilaallisiin tarkoituksiin. Komissio on ehdottanut monivuotisen rahoituskehyksen ”Puolustus”-osiossa 6,5 miljardin euron talousarviota, joka on tarkoitus panna täytäntöön Verkkojen Eurooppa -välineen kautta liikenneinfrastruktuurin tukemiseksi, jotta se voitaisiin mukauttaa sotilaallisen liikkuvuuden vaatimuksiin. Tarkoituksena on mahdollistaa liikenneinfrastruktuurin kaksoiskäyttö siviili- ja sotilastarkoituksiin. Toimi 8: Avaruusresurssien kestokyvyn kehittäminen Komission ehdotus unionin avaruusohjelmaksi integroi turvallisuusnäkökohtia muun muassa Copernicus-ohjelmassa, valtiollisessa satelliittiviestinnässä (GOVSATCOM) ja avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksessä, mukaan lukien näkökohdat, jotka liittyvät kestokykyyn hybridiuhkia vastaan Galileo- ja EGNOS-ohjelmissa jo käytössä olevien toimenpiteiden lisäksi. Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla on määrä tukea eurooppalaisten ja kansallisten avaruusinfrastruktuurien, -laitteistojen ja -palvelujen pitkäaikaista saatavuutta. Avaruusesineiden valvonta ja seuranta alkoi tuottaa ensimmäisiä palveluita heinäkuussa 2016 kohteinaan avaruusesineiden yhteentörmäyksen välttäminen, pirstoutuminen ja valvomaton paluu maan ilmakehään. Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan kansallisten operaatiokeskusten ja EU:n satelliittikeskuksen tietoturvatoimenpiteissä otetaan huomioon avaruustilannetietoisuutta koskevasta tietostrategiasta annetut turvallisuusnäkökohtiin keskittyvät neuvoston suositukset . Galileon osalta komissio on ryhtymässä uusiin toimiin varmistaakseen datansaannin paremman suojelun tapauksissa, joissa se on keskeinen edellytys kriittisten infrastruktuurien moitteettomalle toiminnalle niiden ollessa riippuvaisia satelliittinavigoinnista ajoituksessa ja synkronoinnissa. Galileo-järjestelmän käyttöä harkitaan palvelujen tarjoamiseksi kriittisessä infrastruktuurissa, kuten energiaverkoissa, televerkoissa ja markkinapaikoissa. Tässä yhteydessä mainittakoon, että komission ehdotuksessa asetukseksi EU:hun tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta mainitaan Euroopan maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Galileo- ja EGNOS-ohjelmat esimerkkeinä unionin edun mukaisista hankkeista tai ohjelmista, joilla voi olla merkitystä ulkomaisten suorien sijoitusten seurannan kannalta asetusehdotuksen mukaisesti. EU:n valtiollisen satelliittiviestinnän aloite (GOVSATCOM) tarjoaa taatun ja turvatun pääsyn satelliittiviestintään unionin ja jäsenvaltioiden hankkeille, operaatioille ja keskeisille infrastruktuureille. Kyseessä on tärkeä väline, jonka avulla voidaan torjua erilaisiin infrastruktuureihin, muun muassa avaruus-, liikenne- ja energiainfrastruktuureihin, kohdistuvia hybridiuhkia. Toimi 9: Puolustusvoimavarojen mukauttaminen ja EU:n kannalta merkityksellisten seikkojen kehittäminen Kesäkuun 7. päivänä 2017 toimintansa aloittanut Euroopan puolustusrahasto on huomattava edistysaskel, joka kannustaa jäsenvaltioita pyrkimyksiin lisätä ja pitää yllä puolustusalan yhteistyötä Euroopassa, jotta strategisiin haasteisiin voidaan vastata tehokkaasti. Rahaston valmiusikkunasta EU erityisesti täydentää yhteistoiminnallisiin puolustusalan kehittämishankkeisiin osoitettua kansallista rahoitusta. Tätä varten komissio ehdotti kesäkuussa 2017 asetusta Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelmasta, johon sisältyy 500 miljoonan euron talousarvio vuosiksi 2019–2020. Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät 22. toukokuuta 2018 alustavaan yhteisymmärrykseen asetusluonnoksesta. Komissio on EU:n seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa ehdottanut yhdennetylle Euroopan puolustusrahastolle kunnianhimoista 13 miljardin euron talousarviota, josta yli 8,90 miljardia euroa osoitettaisiin yhteistoiminnallisiin puolustusvoimavarojen kehittämishankkeisiin. Hybridiuhkien torjumisen potentiaalinen vaikutus voimavarojen kehittämiseen otetaan huomioon tarkistetussa voimavarojen kehittämissuunnitelmassa, josta jäsenvaltioiden on määrä sopia kesäkuussa 2018. Toimi 10: Valmius- ja koordinointimekanismit terveysriskien varalta Varautuminen terveysriskeihin on erittäin tärkeä osa yleistä suojautumista CBRN-riskeiltä. Tämän vuoksi komissio on komission toimintasuunnitelman puitteissa pyrkinyt parantamaan toimintavalmiutta kemialliseen, biologiseen sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen liittyviä riskejä vastaan. Erityisesti on panostettu aloitteisiin asiantuntemuksen jakamiseksi tehokkaasti. Tämän vuoksi komissio järjesti Chimera-nimisen harjoituksen, jossa testattiin terveydenhuollon, väestönsuojelun ja turvallisuuden alojen valmius- ja reagointisuunnittelua koko EU:ssa ja kolmansissa maissa valtioiden rajat ylittävien vakavien uhkien varalta. Harjoituksen kuvitteelliseen skenaarioon sisältyi tartuntataudin tarkoituksellisen levittäminen yhdistettynä kyberhyökkäyksiin, jotka kohdistuivat elintärkeisiin infrastruktuureihin, kuten sairaaloihin. Tarkoituksena oli testata nykyisiä mekanismeja, järjestelmiä ja viestintävälineitä kansallisella ja EU:n tasolla tilanteessa, jossa ne joutuvat vastaamaan hybridiuhkaan. EU:n laajuinen harjoitus suoritettiin 30.–31. tammikuuta 2018 Luxemburgissa. Se tuki sektorien välistä valmiuksien kehittämistä sekä yhteentoimivuuden ja koordinoinnin parantamista terveydenhuollon, väestönsuojelun ja turvallisuuden alojen välillä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla sekä yhteistyössä kansainvälisten kumppaneiden kanssa. Harjoitus auttoi tunnistamaan kaikkien sidosryhmien tämänhetkiset vastuualueet ja tehtävät hybridiuhkiin liittyvässä kriisinhallinnassa. Varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmää (EWRS), komission yleishälytysjärjestelmää (ARGUS), yhteistä hätäviestintä- ja tietojärjestelmää (CECIS) ja neuvoston poliittisen kriisitoiminnan integroituja järjestelyjä (IPCR) testattiin niiden keskinäisen vuorovaikutuksen osalta. Viidestoista raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia tarjoaa lisätietoa EU:n toimenpiteistä, joilla parannetaan varautumista CBRN-riskien varalta. Komissio antoi huhtikuussa 2018 tiedonannon ja ehdotuksen neuvoston suositukseksi EU:n yhteistyön lujittamisesta rokotteilla ehkäistävissä olevien tautien torjumiseksi. Tavoitteena on, että suositus saataisiin hyväksytyksi ennen vuoden 2018 loppua. Sen tarkoituksena on puuttua rokotusvastaisuuteen, tehostaa rokotusohjelmien kestävyyttä ja parantaa rokotteiden tutkimuksen ja kehittämisen tuloksekkuutta.

Mitä tulee eurooppalaisiin lääkintäapujoukkoihin, Norjan hätälääkintäryhmä sai Maailman terveysjärjestön (WHO) luokituksen, mikä osoittaa sen noudattavan vähimmäislaatuvaatimuksia. Huhtikuussa 2018 pidettiin WHO:n Euroopan alueen hätälääkintäryhmien ensimmäinen alueellinen kokous, jota isännöivät yhdessä komissio ja Maailman terveysjärjestö sekä Belgian terveysviranomaiset alueellisen ryhmän puheenjohtajana. Parhaillaan ovat käynnissä valmistelut tiiviissä yhteistyössä European Burns Associationin (EBA) ja jäsenvaltioiden kanssa mekanismin kehittämiseksi palovammojen käsittelyyn massakatastrofien yhteydessä. Komissio ja jäsenvaltiot pitävät vuoden 2018 lokakuun alussa työryhmätapaamisen työn saattamiseksi päätökseen. Toimi 11: CSIRT-toimijoiden (Cyber Security Incident Response Teams) verkosto, CERT-EU ja verkko- ja tietoturvadirektiivi CERT-EU julkistaa säännöllisesti ja tapauskohtaisesti tuotteita kriittisiin aloihin liittyvien kyberuhkien arviointia varten. Komissio seuraa ja varmistaa säännöllisesti eri liikennemuotojen osalta, että ilma-, meri- ja maaliikenteen alakohtaiset kyberuhkia koskevat aloitteet ovat johdonmukaisia verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta koskevan direktiivin (verkko- ja tietoturvadirektiivin) kattamien monialaisten valmiuksien kanssa. Syyskuussa 2017 Euroopan puolustusvirasto ja EU:n neuvoston puheenjohtajamaa Viro järjestivät strategisen kyberturvallisuutta testanneen suunnitteluharjoituksen EU:n puolustusministereille. Tällä CYBRID17-nimisellä harjoituksella lisättiin tietoisuutta kyberturvallisuuspoikkeamien koordinoinnista poliittisella tasolla ja offensiivisten kyberkampanjoiden potentiaalisista vaikutuksista. Siinä keskityttiin tilannetietoisuuteen, kriisinhallintamekanismeihin ja strategiseen viestintään. Euroopan puolustusvirasto siirtää harjoituksen osatekijät käyttöön Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian koulutus-, arviointi- ja harjoitusalustalle, joka on tarkoitus perustaa syyskuussa 2018. Vastaavia EU:n puheenjohtajamaiden järjestämiä korkean tason harjoituksia harkitaan parhaillaan. Toimi 12: Kyberturvallisuutta koskeva julkisen ja yksityisen sektorin sopimusperusteinen kumppanuus Komissio allekirjoitti kyberturvallisuuteen keskittyvän julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden Euroopan kyberturvallisuusjärjestön (ECSO) kanssa, jotta voidaan edistää digitaaliseen turvallisuuteen ja yksityisyyden suojaan liittyvän teollisuuden kilpailukykyä ja innovaatiovalmiuksia Euroopassa. EU aikoo investoida enimmillään 450 miljoonaa euroa tähän kumppanuuteen käyttäjien ja infrastruktuurien suojelemiseksi kyberhyökkäyksiltä. Kumppanuuden odotetaan johtavan 1,8 miljardin euron investointeihin vuoteen 2020 mennessä. Syyskuussa 2017 hyväksytyssä yhteisessä tiedonannossa Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle esitetään toimenpiteitä, joilla voidaan tukea merkittävällä tavalla EU:n kyberturvallisuuden rakenteita ja valmiuksia sellaisina kuin ne esitetään yhteisessä tiedonannossa. Investointien riittämättömyys ja koordinoinnin vajavaisuus vievät kuitenkin tehoa kyberturvallisuudelta EU:ssa. EU pyrkii korjaamaan tilannetta yhteisessä tiedonannossa esitetyllä tavalla. Toimi 13: Energiasektorin häiriönsietokyky Komissio aikoo kesäkuussa 2018 verkko- ja tietoturvadirektiivin yhteistyöryhmän puitteissa käynnistää energia-alaan keskittyvän työlinjan, jotta voidaan ottaa huomioon energia-alan erityispiirteet ja antaa jäsenvaltioille ohjeistusta verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta koskevan direktiivin (verkko- ja tietoturvadirektiivin) täytäntöönpanosta tällä alalla. Samaan aikaan komissio laatii erityistä kyberturvallisuusohjeistusta, jossa on verkko- ja tietoturvadirektiivin soveltamisalaa laajemmalti tarkoitus määritellä hyviä kyberturvallisuuskäytäntöjä energia-alan toimijoille, joita verkko- ja tietoturvadirektiivi ei kata. Komissio aikoo jatkossakin tehdä aloitteita energia-alan kyberturvallisuuskysymyksiin liittyvistä tiedonjakotapahtumista, jotta voidaan lisätä tietoisuutta, jakaa parhaita käytäntöjä, tehostaa yhteistyötä (yli rajojen ja siirto- ja jakeluverkko-operaattoreiden välillä) sekä tarkastella fyysisiä toimenpiteitä ja uusia riskejä samoin kuin koulutusta ja taitoja. Pitkällä aikavälillä komissio aikoo ottaa käyttöön verkkosäännön, joka sisältää kyberturvallisuusnäkökohtia koskevat alakohtaiset säännöt. Tällaista verkkosääntöä ehdotettiin uudelleenlaaditussa sähköasetuksessa, jota on parhaillaan käsiteltävänä lainsäädäntöprosessissa. Toimi 14: Rahoitusalan häiriönsietokyky: tiedonvaihdon foorumit ja verkostot Komission FinTech-toimintasuunnitelmassa tarkastellaan mahdollisia esteitä, jotka haittaavat tietojen jakamista kyberuhkista finanssimarkkinatoimijoiden välillä, ja kartoitetaan mahdollisia ratkaisuja näiden esteiden poistamiseksi. Myös CERT-EU:lla on rooli kyberturvallisuuspoikkeamia koskevan tiedon jakamisessa. Toimi 15: Kyberhyökkäysten sietokyky liikenteen alalla Liikennemuotojen suojelu kyberhyökkäyksiltä kuuluu komission ensisijaisiin tavoitteisiin. Siviili-ilmailussa on edistytty pitkälle kyberturvallisuuden näkökulmasta, mutta järjestelmien haavoittuvuutta teknisen vian tai kyberturvallisuusuhkan vuoksi ei voida sulkea pois, kuten osoitti hiljattainen Eurocontrolin tietotekninen häiriö, joka vaikutti puoleen Euroopan lennoista. Ilmaliikenteen alalla komissio tekee tiivistä yhteistyötä Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) kanssa. CERT-EU on allekirjoittanut palvelutasosopimuksen Eurocontrolin kanssa ja yhteistyöpöytäkirjan Euroopan lentoturvallisuusviraston kanssa, jotta näitä toimijoita ja niiden sidosryhmiä voidaan auttaa vastaamaan kyberuhkiin. Merenkulkuala antoi kyberturvallisuutta koskevat suuntaviivat, joista myöhemmin keskusteltiin ja jotka hyväksyttiin Kansainvälisen merenkulkujärjestön tasolla noudattaen pääasiassa globaalia perspektiiviä ja lähestymistapaa. Euroopan satamien ja satamarakenteiden kyberturvallisuus on edelleen tärkeä poliittinen prioriteetti, josta käydään tarkastelua ja säännöllistä keskustelua jäsenvaltioiden, toimialan ja sidosryhmien kanssa verkko- ja tietoturvadirektiivin soveltamisen ja jatkotoimien yhteydessä. Komissio aikoo kehittää kokonaisvaltaista ja interaktiivista kyberturvallisuustietämyksen välineistöä suositeltavine hyvine toimintatapoineen, jotta liikenteen alan turvapäälliköt ja ammattilaiset pystyisivät paremmin yksilöimään, arvioimaan ja lieventämään kyberturvallisuusriskejä. Toimi 16: Terrorismin rahoituksen torjunta Kuluneen vuoden aikana komissio on pyrkinyt tarmokkaasti torjumaan terrorismin rahoitusta, kuten turvallisuusunionista määräajoin julkaistavissa raporteissa selvitetään. Komission viimeisimmät toimet sisältyvät huhtikuussa 2018 julkaistuun turvallisuuspakettiin. Niiden tavoitteena on tehostaa yhteistyötä vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjumisesta vastaavien viranomaisten välillä ja parantaa niiden mahdollisuuksia saada ja käyttää tietoa rahoituksesta. Tätä varten komissio ehdotti direktiiviä, jolla helpotetaan rahoitusta koskevien ja muiden tietojen käyttöä vakavien rikosten ennalta ehkäisemisessä, paljastamisessa, tutkimisessa tai vakaviin rikoksiin liittyvissä syytetoimissa. Viidestoista raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia tarjoaa lisätietoja viimeaikaisista toimista, joihin EU:n tasolla on ryhdytty terrorismin rahoituksen torjumiseksi.

Rahanpesurikosten seuraamusten yhdenmukaistamiseksi komissio ehdotti lainsäädäntöä, jolla on tarkoitus hyväksyä vuoden 2018 puolivälissä. Kuluvan vuoden toukokuussa hyväksyttiin lisäksi 5. rahanpesudirektiivi, jolla lujitetaan useita toimenpiteitä, esimerkkeinä tehostetut tarkastukset suuririskisten kolmansien maiden osalta, virtuaalivaluutan vaihtopalvelujen tarkastukset, ennalta maksettuihin maksuvälineisiin sovellettavat avoimuustoimenpiteet, rahanpesun selvittelykeskusten uudet toimivaltuudet sekä pankki- ja maksutilien haltijoita koskevan tiedon nopea saanti rahanpesun selvittelykeskuksille keskitettyjen rekistereiden tai sähköisten tiedonhakujärjestelmien kautta. Toimi 17: Toimet radikalisoitumisen torjumiseksi ja analysointi tarpeesta tehostaa menettelyjä laittoman sisällön poistamiseksi Väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäiseminen sekä verkossa että verkon ulkopuolella on ollut yksi komission viime vuosien ensisijaisista tavoitteista. Vauhdittaakseen työtä EU:n tasolla komissio perusti radikalisoitumista käsittelevän korkean tason asiantuntijatyöryhmän, jonka tehtävänä on antaa suosituksia ennaltaehkäisyyn tähtäävän EU:n politiikan koordinoinnista, ulottuvuudesta ja vaikutuksesta. Radikalisoitumista käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä antoi 18. toukokuuta 2018 loppuraporttinsa, joka sisältää suosituksen perustaa EU:n yhteistyömekanismi. Mitä tulee laittoman sisällön torjumiseen internetissä, huomio keskitetään 1. maaliskuuta 2018 annetun komission suosituksen jatkotoimina pyrkimyksiin vähentää tällaisen sisällön saatavuutta verkossa. Komissio on käynnistänyt vaikutustenarvioinnin määrittääkseen, onko nykyinen lähestymistapa riittävä vai tarvitaanko laittoman verkkosisällön nopeaa ja ennakoivaa havaitsemista ja poistamista varten lisätoimenpiteitä, kuten mahdollisia lainsäädäntötoimia, joilla täydennetään nykyistä sääntelykehystä. Viidestoista raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia tarjoaa lisätietoa työstä, jota komissio on tehnyt tällä osa-alueella. Käytännesäännöt verkossa levitettävän laittoman vihapuheen torjumiseksi, osapuolinaan Facebook, Twitter, Google (YouTube) ja Microsoft, ovat johtamassa nopeisiin ja myönteisiin tuloksiin. Käytännesäännöt ovat varmistaneet, että yritykset ovat edistyneet merkittävästi niille ilmoitetun laittomana pidetyn vihapuheen nopeassa arvioinnissa ja poistamisessa. Tammikuussa 2018 julkaistu käytännesääntöjen täytäntöönpanon kolmas komission arviointi osoitti, että keskimäärin 70 prosenttia vihapuhesisällöstä poistetaan ja sisällön arvioinnit tehdään 24 tunnin kuluessa, kuten käytännesäännöissä vaaditaan. Käytännesäännöistä on tullut toimialan yleinen standardi, ja Instagramin ja Google+:n äskettäinen päätös liittyä niihin on rohkaisevaa kehitystä. Maaliskuussa 2018 komissio ehdotti myös uusia toimenpiteitä verkkoalustoja varten, kuten automaattinen havaitseminen, avoimuus ja palaute käyttäjille, sekä suojatoimenpiteitä sananvapauden suojelemiseksi. Nykyisten radikalisoitumisen ja vihapuheen torjumiseen verkossa tähtäävien toimien lisäksi olisi myös ryhdyttävä toimiin vaalimenettelyihin kohdistuvien kyberuhkien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi. Toimi 18: Lisääntyvä yhteistyö naapurialueiden ja kolmansien maiden kanssa Euroopan unioni on lisännyt keskittymistään valmiuksien ja kriisinsietokyvyn kehittämiseen kumppanimaissa turvallisuusalalla muun muassa kehittämällä tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan turvallisuusulottuvuutta. Tavoitteena on parantaa kumppanimaiden valmiuksia torjua hybridiuhkia, mitä varten aiotaan käynnistää erityiset hybridiriskiselvitykset, jotta voidaan yksilöidä kyseisten maiden kriittiset haavoittuvuudet ja tarjoa kohdennettua tukea. Euroopan ulkosuhdehallinto on yhteistyössä komission kanssa tehnyt tällaisen selvityksen Moldovan tasavallan kanssa. Vuonna 2018 Jordania ja Georgia pyysivät virallisesti EU:lta haavoittuvuusselvityksen tekemistä. Ensimmäinen askel oli laatia näiden maiden erityistarpeisiin mukautettu kyselylomake. Kyberturvallisuusvalmiuksien kehittämiseen ja erityisesti kriittisiin infrastruktuureihin liittyvää täydentävää työtä on viety eteenpäin Ukrainassa teknisten avustuskäyntien muodossa. Komissio käynnisti vuoden 2018 alussa myös uuden kattavan ohjelman, jonka tavoitteena on parantaa kolmansien maiden kykyä sietää kyberuhkia erityisesti Afrikassa ja Aasiassa. EU keskustelee edelleen ydinalan turva- ja valmiusjärjestelyjen kehittämissuunnitelmista ja -ohjelmista Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja Yhdysvaltojen hallituksen kanssa rajavalvontatyöryhmän puitteissa. Ydinturvan eurooppalainen koulutuskeskus (EUSECTRA) tarjoaa koulutusta ennaltaehkäisystä ja havaitsemisesta turva- ja valmiusjärjestelyjen alalla sekä reagoinnista ydinturvallisuuspoikkeamiin. Komission toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena on parantaa valmiutta varautua kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinuhkiin, sisältää erityisiä toimia liittyen yhteistyöhön, jota tehdään tärkeiden kansainvälisten kumppaneiden kanssa muun muassa terrorismin torjunnan yhteydessä sekä kolmansien maiden kanssa käytävissä turvallisuusalan vuoropuheluissa. EU:n rahoittamalla CBRN-osaamiskeskusaloitteella, joka kattaa lähes kaikki naapuruuspolitiikan kumppanit , pyritään edelleen lisäämään kumppanimaiden kansallisia ja alueellisia valmiuksia ehkäistä näitä uhkia ja varautua ja reagoida niihin, myös silloin kun niihin liittyy ”kovan” turvallisuuden rakenteita. EU:n pelastuspalvelualan koulutus- ja harjoitustoimia toteutetaan EU:n eteläisissä ja itäisissä naapurimaissa luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyä sekä niihin varautumista ja reagointia koskevien alueellisten ohjelmien (PPRD) puitteissa. PPRD South -ohjelman kolmas vaihe käynnistyi vuonna 2018, ja PPRD East -ohjelman toinen vaihe päättyy marraskuussa 2018, jolloin sitä on mahdollista jatkaa. Alueellisten CBRN-osaamiskeskusten ja PPRD South ja East -ohjelmien välillä varmistetaan läheiset yhteydet. KRIISIEN ENNALTAEHKÄISY, KRIISEIHIN REAGOIMINEN JA KRIISEISTÄ PALAUTUMINEN Seurauksia voidaan lieventää kansallisen ja EU:n tason pitkän aikavälin toimintalinjoilla, mutta lyhyellä aikavälillä on tärkeää parantaa jäsenvaltioiden ja unionin kykyä estää hybridiuhkia, reagoida niihin ja palautua niistä nopeasti ja koordinoidusti. Hybridiuhkien aiheuttamiin tapahtumiin on olennaisen tärkeää vastata nopeasti. Alalla on edistytty paljon viime vuoden aikana, ja EU:ssa on nyt käytettävissä operatiivinen protokolla, jossa kuvataan kriisinhallintaprosessi hybridi-iskun tapauksessa. Säännöllistä seurantaa ja harjoituksia jatketaan. Toimi 19: Yhteiset operatiiviset käytänteet ja harjoitukset, joilla parannetaan valmiuksia strategisten päätösten tekemiseen vastauksena monimuotoisiin hybridiuhkiin EU:n operatiivinen protokolla perustettiin yhteisellä valmisteluasiakirjalla kesäkuussa 2016. Se tarjosi peruslinjat toimielinten yhteiselle kriisivalmiudelle. EUPACE17:n aikana protokollaa testattiin hybridiskenaariossa, jossa se osoittautui korvaamattomaksi keinoksi helpottaa yksiköiden välisiä yhteyksiä. Valmisteluasiakirja tarjosi myös suuntaviivoja vuorovaikutukselle eri reagointitasojen eli poliittis-strategisen, operatiivisen ja teknisen tason välille sekä EU:n kolme tärkeimmän reagointimekanismin (ulkoisissa kriiseissä), ARGUSin (komissio sisäinen IT-pohjainen alusta tietojen jakamiselle) ja neuvoston poliittisen kriisitoiminnan integroitujen järjestelyjen (IPCR) välille. Protokolla osoitti arvonsa myös Naton kanssa pidetyssä rinnakkaisessa CMX 17 -harjoituksessa. Sarjan seuraava harjoitus, PACE 18, järjestetään marraskuussa 2018. Protokollan päivittämistä harkitaan tulevien kokemusten pohjalta. EU järjesti syys- ja lokakuussa 2017 ensimmäisen rinnakkaisen ja koordinoidun harjoituksen Naton kanssa (PACE17), jossa testattiin varautumista ja vuorovaikutusta näiden kahden organisaation välillä laajamittaisen hybridikriisin tapauksessa. Valmisteluvaiheessa järjestettiin intensiivinen henkilöstövaihto Hybrid Playbooks -protokollan kaikilla neljällä osa-alueella: varhaisvaroitus/tilannetietoisuus; strateginen viestintä; kyberpuolustus; kriisien ennaltaehkäisy ja kriiseihin reagoiminen. EU:n ja Naton henkilöstöjen välinen vuorovaikutus EUPACE17:n aikana oli aiemmin kokemattoman laajaa. Se oli myös ensimmäinen kerta, kun Nato osallistui puheenjohtajamaan johdolla käytyyn pyöreän pöydän keskusteluun poliittisen kriisitoiminnan integroitujen järjestelyjen puitteissa. EU:n korkeita virkamiehiä osallistui Pohjois-Atlantin neuvoston keskusteluihin. Kokemusten hyödyntämisessä keskityttiin useisiin näkökohtiin, muun muassa EU:n ja Naton kriisinhallintamekanismien väliseen vuorovaikutukseen ja haasteisiin, joita liittyy turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon näiden kahden henkilöstön välillä. Tähän liittyy tarve huolehtia viestinnän turvallisuudesta, erityisesti jotta voidaan varmistaa nopea ja turvallinen tietojenvaihto, jossa lähettäjäkontrollin tarve otetaan täysin huomioon. Vuoden 2018 rinnakkaista ja koordinoitua harjoitusta, jossa EU tulee olemaan johtava organisaatio, suunnitellaan parhaillaan. Toimi 20: SEUT-sopimuksen 222 artiklan ja SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohdan soveltamisen ja käytännön vaikutuksen tarkastelu laajamittaisen ja vakavan hybridi-iskun tilanteessa.

EU:n solidaarisuuslausekkeen ja keskinäisen avunannon mekanismin soveltamista sekä niiden vuorovaikutusta keskenään ja Naton kriisivalmiusmekanismien kanssa, myös 5 artiklan mukaisessa yhteisessä puolustuksessa, pohditaan ja testataan pidemmälle hybridiharjoitusskenaarioissa. Helsingissä toimiva Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus on halukas ja valmis viemään työtä eteenpäin sekä tutkimuksen että harjoitusten osalta, mikä auttaa kehittämään jäsenvaltioiden ja liittolaisten välistä yhteisymmärrystä. Toimi 21: Sotilaallisten toimintavalmiuksien sisällyttäminen osaksi hybridiuhkien torjuntaa ja niiden käyttäminen ja koordinoiminen osana yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa Vastauksena toimeksiantoon sotilaallisten toimintavalmiuksien integroimisesta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan / yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tueksi vahvistettiin heinäkuussa 2017 kannanotto EU:n sotilaallisesta panoksesta hybridiuhkien torjumiseksi yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa. Siinä otettiin huomioon joulukuussa 2016 sotilasasiantuntijoiden kanssa pidetyn seminaarin tulokset ja Euroopan unionin sotilaskomitean (EUSK) työryhmän toukokuussa 2017 antama ohjeistus. Tätä työtä viedään eteenpäin toimintaperiaatteiden kehittämis- ja täytäntöönpanosuunnitelman kautta (Concept Development Implementation Plan). Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskusta kuullen EU:n sotilasesikunta kehittelee konseptia siitä, miten asevoimat voivat edistää hybridiuhkien torjumista muun muassa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioissa. Lisäksi EU:n sotilasesikunta ja jäsenvaltiot luovat päivittäin edellytyksiä varhaisvaroituksen parantamiselle tarjoamalla sotilastiedustelun tukea EU:n hybridianalyysikeskukselle. Yhtenäisen tiedustelun analysointikyky tukee EUH:n Stratcom -työryhmiä tarjoamalla käyttöön sotilasneuvontaa, mikä auttaa torjumaan EU:hun ja yksittäisiin jäsenvaltioihin kohdistuvia väärän tiedon levittämiskampanjoita. Sotilaallisten voimavarojen käyttöä hybridiuhkien torjumiseksi harjoitellaan vuoden 2018 rinnakkaisessa ja koordinoidussa harjoituksessa Naton kanssa (PACE18). PACE18-hybridiskenaarion pohjalta EU:n sotilasesikunta ja Naton kansainvälinen sotilasesikunta käyvät epävirallisia skenaariopohjaisia keskusteluja, jotta voidaan varmistaa täydentävyys hybridiuhkien torjumisessa silloin kun tarpeet ovat samoja. Tällöin noudatetaan osallistavuuden periaatetta siten, että kunnioitetaan molempien osapuolten päätöksenteon riippumattomuutta ja tietosuojasääntöjä. EU:n ja NATOn YHTEISTYÖ Toimi 22: EU:n ja Naton yhteistyö tilannetietoisuuden, strategisen viestinnän, kyberturvallisuuden ja kriisien ehkäisyn ja niihin reagoinnin aloilla Hybridiuhkien torjunta on edelleen keskeinen ala EU:n ja Naton välisessä vuorovaikutuksessa. Se perustuu ymmärrykseen siitä, että hybridiuhkan tapauksessa resurssit ja valmiudet, joita nämä kaksi organisaatiota voivat ottaa käyttöön, täydentävät toisiaan ja parantavat jäsenvaltioiden ja liittolaisten kykyä ehkäistä ja torjua tällaisia uhkia ja vastata niihin. PACE17-harjoituksessa on testattu molempien organisaatioiden ”Playbooks”-käytänteitä ja sitä kautta niiden kykyä työskennellä yhdessä nopeasti ja tehokkaasti iskun kohteeksi joutuneiden jäsentensä tueksi. Saatujen kokemusten perusteella kummankin organisaation käytänteitä tarkistetaan ja päivitetään. Strategisen viestinnän alalla on käyty konsultaatioita Ukrainan, Bosnia ja Hertsegovinan, Moldovan tasavallan ja Georgian tukemiseksi. Syyskuussa 2017 kriisinsietokykyä tarkastellut EU:n ja Naton seminaari kokosi yhteen asiantuntijoita strategisesti tärkeiltä kriittisiltä sektoreilta vaihtamaan tietoja toiminnastaan ja tarkastelemaan ehdotuksia tulevasta työstä erityisesti kriittisen infrastruktuurin suojelun alalla. Vuonna 2018 tarkoituksena on helpottaa puolustustarvikkeiden ja -henkilöstön liikkuvuutta erityisellä sotilaallista liikkuvuutta palvelevalla hankkeella. Tässä yhteydessä voidaan ottaa huomioon sellaisiin hybridiuhkiin liittyvät todennäköiset haasteet, jotka on erityisesti suunniteltu hidastamaan jäsenvaltioiden ja liittoutuneiden reagointiaikoja. Tämä on aiheena tulevissa rinnakkaisissa harjoituksissa, ja sitä aiotaan harkita EUPACE19/20-sarjassa. Kyberkoulutuksen koordinointi on osa-alue, jolla on tärkeää tiivistää vuorovaikutusta. Nato osallistui tarkkailijana ENISAn CyberEurope-suunnitteluharjoitukseen kesäkuussa 2018.