EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 22.9.2021 COM(2021) 596 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA TYÖLLISYYSKOMITEALLE Neuvoston asetuksen (EU) 2020/672 14 artiklan nojalla annettu kertomus covid-19:n leviämisen seurauksena perustetusta, hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisestä eurooppalaisesta tukivälineestä (SURE)













SURE: Katsaus ensimmäisen vuoden jälkeen



Tiivistelmä Pandemian sosioekonomisia vaikutuksia lievennetään uudella välineellä, joka otettiin nopeasti käyttöön. Tämä kertomus on toinen puolivuosittain laadittava kertomus, jossa käsitellään eurooppalaista hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäistä tukivälinettä (SURE). Kertomuksessa esitellään välineen tähänastiset toimet ja käyttö ja tarkastellaan sen sosioekonomisia vaikutuksia. SURE on 100 miljardin euron kriisiväline, jonka Euroopan unioni (EU) on perustanut auttaakseen jäsenvaltioita työpaikkojen säilyttämisessä ja työntekijöiden toimeentulon turvaamisessa covid-19-pandemian yhteydessä. SURE-väline on vahva osoitus EU:n kautta toteutuvasta jäsenvaltioiden keskinäisestä solidaarisuudesta: kaikki jäsenvaltiot suostuivat antamaan EU:lle kahdenvälisiä takauksia, jotta unioni voi ottaa lainaa markkinoilta erittäin edullisin ehdoin SURE-lainojen rahoittamiseen. Välineen täytäntöönpano oli nopeaa ja sujuvaa. EU:n ensimmäisiin pandemian vastaisiin toimiin kuului komission 2. huhtikuuta 2020 tekemä ehdotus SURE-asetuksesta, jonka neuvosto hyväksyi 19. toukokuuta 2020. Kun kaikki jäsenvaltiot olivat allekirjoittaneet takaussopimukset, 100 miljardin euron määrärahat tulivat käyttöön 22. syyskuuta 2020. Komissio vauhditti välineen toteuttamista tekemällä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. Suurin osa myönnetyn taloudellisen avun tilityksestä saatiin suoritettua lokakuun 2020 ja toukokuun 2021 välillä eli vain seitsemän kuukauden kuluessa. SURE-väline sai kesäkuussa 2021 Euroopan oikeusasiamiehen hyvän hallinnon palkinnon palkintoluokassa kansalaisille suunnatut palvelut. Rahoittaakseen SURE-välineestä jäsenvaltioille myönnettävää taloudellista apua EU on ensimmäistä kertaa laskenut liikkeeseen sosiaalivaikutteisia joukkolainoja. Tämä kertomus täyttää SURE-asetuksen vaatimusten lisäksi EU:n SURE-välineen sosiaalivaikutteisten joukkolainojen kehyksen raportointivaatimukset, jotka koskevat erityisesti välineen avulla kerättyjen varojen kohdentamista, menolajeja ja välineen vaikutusta. Siinä vahvistetaan myös, että SURE-välineen varoja käytettiin YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Käyttöaste on merkittävä, ja se on kasvanut edelleen ensimmäisen puolivuotiskertomuksen jälkeen SURE-välineen taloudellisen avun kysyntä on ollut jäsenvaltioiden keskuudessa vahvaa myös vuoden 2021 alkupuoliskolla. Sen jälkeen kun väline otettiin käyttöön, neuvosto on komission ehdotusten perusteella kohdentanut 19 jäsenvaltiolle 100 miljardin euron kokonaismäärärahoista yli 94 prosenttia. Virolle alettiin myöntää SURE-välineestä taloudellista apua maaliskuussa 2021, ensimmäisen välineestä puolivuosittain laadittavan kertomuksen jälkeen. Kuusi jäsenvaltiota, Belgia, Kypros, Kreikka, Liettua, Latvia ja Malta, jotka jo saivat SURE-välineen tukea, esittävät maaliskuun 2021 puolivälissä uuden lisärahoitusta koskevan pyynnön pandemian kiihdyttyä uudelleen. Komissio käsitteli nämä yhteensä 3,7 miljardin euron täydentävää rahoitusta koskevat pyynnöt nopeasti maaliskuun lopussa, ja neuvosto hyväksyi ne huhtikuun puolivälissä. Komissio on jo kohdentanut jäsenvaltioille 95 prosenttia neuvoston SURE-välineestä myöntämän taloudellisen avun kokonaismäärästä back-to-back-lainoina laskemalla liikkeelle EU:n joukkolainoja. Komissio laski unionin puolesta liikkeelle 36 miljardia euroa SURE-välineen sosiaalivaikutteisia joukkolainoja ensimmäisen puolivuotiskertomuksen jälkeen, vuoden 2021 maaliskuun ja toukokuun välillä. Sijoittajien kiinnostus pysyi vahvana vuoden 2020 ja vuoden 2021 alkupuolen haastavista markkinaolosuhteista huolimatta. Hinnoitteluehdot pysyivät tämän ansiosta suotuisina. Komissio toteutti 9. maaliskuuta 2021 menestyksekkäästi 9 miljardin euron suuruisen SURE-joukkolainojen viidennen liikkeeseenlaskun. SURE-joukkolainojen kuudes liikkeeseenlasku toteutettiin 23. maaliskuuta 2021. Siihen sisältyi kaksi erää, joiden arvo oli yhteensä 13 miljardia euroa. SURE-joukkolainojen seitsemäs liikkeeseenlasku, jonka arvo oli yli 14,1 miljardia, toteutettiin onnistuneesti 18. toukokuuta 2021. Näiden kolmen liikkeeseenlaskun ansiosta kerätty määrä maksettiin jäsenvaltioille viiden arkipäivän kuluessa. Jäsenvaltioille suoritettavien tilitysten keskimääräinen maturiteetti on 14,5 vuotta, mikä on lähellä neuvoston täytäntöönpanopäätöksissä säädettyä 15 vuoden enimmäismaturiteettia. SURE-välineen käyttö apua saavissa jäsenvaltioissa Vuonna 2020 SURE-välineestä on saanut tukea arviolta 31 miljoonaa henkeä ja 2½ miljoonaa yritystä. Tämä on yli neljännes apua saaneiden jäsenvaltioiden kokonaistyöllisyydestä. Vuonna 2020 SURE-välineen tukea sai noin 22½ miljoonaa työntekijää ja 8½ miljoonaa itsenäistä ammatinharjoittajaa, jotka kuuluivat työajan lyhentämisjärjestelyjen ja vastaavien toimenpiteiden piiriin. SURE-tukikelpoisiin toimenpiteisiin käytetyt julkiset kokonaismenot ovat kasvaneet merkittävästi ensimmäisen kertomuksen jälkeen. Apua saavien jäsenvaltioiden päivitetyn raportoinnin mukaan niiden oletetaan nousevan 114 miljardiin euroon, mikä ylittää SURE-välineestä tosiasiallisesti tuetun 94 miljardin euron määrän. Tämä osoittaa SURE-tukikelpoisten toimenpiteiden merkityksen jäsenvaltioiden kannalta. Suunniteltujen menojen osuus SURE-välineestä tuettavien toimenpiteiden kokonaismenoista on jäsenvaltioiden raportoinnin mukaan vain 10 prosenttia. Vertailun vuoksi voidaan mainita, että osuudeksi ilmoitettiin 20 prosenttia maaliskuussa 2020 annetussa ensimmäisessä puolivuotiskertomuksessa ja 54 prosenttia elokuussa 2020, jolloin 17 jäsenvaltiota haki ensimmäisen kerran SURE-tukea. Niistä 19 jäsenvaltiosta, joille on myönnetty SURE-tukea, 16 on käyttänyt tukea työajan lyhentämisjärjestelyjen rahoittamiseen. Vuoden 2021 alkupuoliskolla monet SURE-välineestä tuetut jäsenvaltiot jatkoivat työajan lyhentämisjärjestelyitään vastatakseen pandemian uusiin aaltoihin. SURE-välineen täydentävää rahoitusta vuoden 2021 alussa pyytäneet kuusi jäsenvaltiota ovat joko muuttaneet välineen tukea saavia järjestelyjä tai ottaneet käyttöön uusia toimenpiteitä. Elokuussa 2021 suurin osa jäsenvaltioista, jotka käyttivät SURE-välinettä työajan lyhentämisjärjestelyjen rahoittamiseen, ei ollut vielä lopettanut tuen myöntämistä. Jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin jo lopettaneet työajan lyhentämisjärjestelyjen käytön. Jäsenvaltiot kohdensivat yli puolet SURE-välineen taloudellisen avun kokonaismäärästä työajan lyhentämisjärjestelyjen tukemiseen. Yli 40 prosenttia tuesta käytettiin samankaltaisten toimenpiteiden tukemiseen, mukaan lukien lähes kolmannes itsenäisille ammatinharjoittajille suunnattuihin toimenpiteisiin, ja ainoastaan 5 prosenttia kohdennettiin terveyteen liittyviin toimenpiteisiin, koska ne ovat SURE-asetuksen mukaisesti ”toissijaisia”. Jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen perusteella SURE-välineestä myönnetyn taloudellisen avun käyttöaste vaikuttaa olevan useimmissa jäsenvaltioissa korkea. Käyttöastetta seurataan tiiviimmin kolmessa jäsenvaltiossa, jotka ovat nyt raportoineet, että suunnitellut julkiset menot ovat pienemmät kuin SURE-välineestä myönnetty määrä mutta jotka ovat myös ilmaisseet pyrkivänsä ratkaisemaan mahdolliset ongelmat. Käyttöaste saattaa olla alhainen yhdessä jäsenvaltiossa, jossa elpyminen on odotettua voimakkaampaa. Ensimmäinen arvio SURE-välineen vaikutuksesta SURE-välineestä tuetut kansalliset työmarkkinatoimenpiteet ovat todennäköisesti vähentäneet työttömyyttä lähes 1½ miljoonalla hengellä vuonna 2020. Tämä saatiin aikaan pitämällä työntekijät yrityksissä ja ylläpitämällä itsenäistä ammatinharjoittamista. Tämä on myös syy siihen, miksi apua saavien jäsenvaltioiden työttömyysaste ei noussut lähes ollenkaan vuonna 2020. Se nousi selvästi lievemmin kuin maailmanlaajuisen finanssikriisin aikana, vaikka BKT supistui vuonna 2020 jyrkemmin. Tämä on puolestaan keskeinen edellytys ennustetulle talouden toiminnan vahvemmalle elpymiselle vuonna 2021. Käytettävissä olevan työvoiman yhteyksien ylläpitäminen yrityksiin on auttanut tukemaan nopeaa elpymistä vuonna 2021. Sen ohella voidaan toteuttaa eniten kärsimään joutuneiden tai pysyvistä vaikutuksista kärsivien sektoreiden hitaampia mutta tarpeellisia sopeutustoimia. On odotettavissa, että BKT ei ole tästä syystä supistunut kahden viime vuoden aikana keskimäärin niin paljon kuin maailmanlaajuisen finanssikriisin kahden ensimmäisen vuoden aikana. SURE-välineestä myönnetyllä taloudellisella avulla on myös saatu aikaan huomattavia säästöjä, koska apua saavien jäsenvaltioiden korkomaksut ovat vähentyneet 8,2 miljardia euroa. Tämä määrä on kasvanut ensimmäisen puolivuotiskertomuksen jälkeen kolmen täydentävän tilityksen vuoksi. Korkosäästöt johtuvat EU:n tarjoamista suotuisista lainaehdoista ja lainojen pitkästä keskimääräisestä maturiteetista, joka on lähes 15 vuotta.

SURE-välineen käyttöön oikeuttavien poikkeuksellisten tapahtumien jatkuminen Talousnäkymiin liittyvä epävarmuus on edelleen suuri, vaikka riskit ovat suurelta osin tasapainossa. EU:n tavoite saada 70 prosenttia aikuisista rokotettua kesän loppuun mennessä saavutettiin. Lisäksi talouden elpyminen on päässyt vauhtiin, ja tällä hetkellä Euroopan talouden lähitulevaisuuden näkymät ovat paremmat kuin keväällä 2021. SARS-CoV-2-viruksen deltamuunnos on kuitenkin levinnyt nopeasti, ja rokotuskampanjoiden edistyminen hidastuu joissakin maissa. Elpyminen edellyttää, että finanssipolitiikassa siirrytään vähitellen väliaikaisesta hätäavusta, kuten SURE-välineestä, kohdennetumpiin ja tulevaisuuteen suuntautuviin elvytystoimiin. Niihin sisältyy covid-19-kriisin jälkeisestä työllisyyden aktiivisesta tukemisesta annetun komission suosituksen mukaisesti aktiivisia työmarkkinapolitiikkatoimia. SURE-välineestä on vuoden 2022 loppuun asti käytettävissä vielä lähes kuuden miljardin euron määrä, jota voitaisiin käyttää jatkamaan covid-19-pandemian aiheuttamien vakavien taloudellisten häiriöiden torjuntaa.



Johdanto Tämä kertomus on toinen puolivuosittain laadittava kertomus, jossa käsitellään eurooppalaista hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäistä tukivälinettä (SURE). Euroopan unioni (EU) perusti SURE-välineen toukokuussa 2020 auttaakseen jäsenvaltioita suojelemaan työntekijöiden työpaikkoja ja tuloja covid-19-pandemian aikana. Sillä tarjotaan pyynnön esittäneille jäsenvaltioille unionin taloudellista apua lainoina edullisin ehdoin. SURE-välineestä voidaan myöntää taloudellista apua enintään 100 miljardia euroa, jotta voidaan rahoittaa jäsenvaltioiden toteuttamia työajan lyhentämisjärjestelyjä tai vastaavia toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan työntekijöitä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia, sekä lisäksi terveyteen liittyviä toimenpiteitä erityisesti työpaikoilla. SURE-väline sai kesäkuussa 2021 Euroopan oikeusasiamiehen hyvän hallinnon palkinnon erinomaisista kansalaisille suunnatuista palveluista. Tämä puolivuosittain laadittava kertomus on oikeudellinen velvoite. Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on antanut kertomuksen täyttääkseen neuvoston asetuksen (EU) 2020/672 (SURE-asetus) 14 artiklassa säädetyn velvollisuutensa raportoida Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja rahoituskomitealle ja työllisyyskomitealle. Seuraava kertomus toimitetaan maaliskuun 2022 loppuun mennessä. Tämän kertomuksen koontipäivä oli kesäkuun 2021 lopussa jäsenvaltioiden raportoinnin osalta ja syyskuun 2021 alussa epidemiologisten ja taloudellisten tietojen osalta. Tarkasteltaessa SURE:n tärkeimpiä saavutuksia elokuuhun 2021 mennessä tässä kertomuksessa vahvistetaan pitkälti ensimmäisen kertomuksen myönteinen arvio. Sen pääasialliset havainnot voidaan tiivistää seuraavasti: -Vuonna 2020 SURE-välineen kautta on saanut tukea arviolta 31 miljoonaa ihmistä ja 2½ miljoonaa yritystä. -SURE-välineestä tuetut kansalliset työmarkkinatoimenpiteet ovat auttaneet ehkäisemään lähes 1½ miljoonan hengen työttömyyden vuonna 2020. -Yhdeksäntoista jäsenvaltiota on pyytänyt ja saanut taloudellista apua SURE-välineestä. -Neuvosto myönsi niistä kuudelle lisäapua huhtikuussa 2021. -Jäsenvaltioille on kohdennettu yli 94 miljardia euroa ja tilitetty lähes 90 miljardia euroa. -Jäsenvaltiot ovat myöntäneet yli puolet SURE:n taloudellisesta avusta työajan lyhentämisjärjestelyjen tukemiseen ja yli 40 prosenttia vastaavien toimenpiteiden tukemiseen, mukaan lukien itsenäisille ammatinharjoittajille suunnattu lähes kolmasosa. Vain viisi prosenttia on osoitettu terveyteen liittyviin toimenpiteisiin, jotka ovat SURE-asetuksen nojalla toissijaisia toimenpiteitä. -SURE-välineestä myönnetyn taloudellisen avun käyttöaste näyttää olevan korkea yhtä jäsenvaltiota lukuun ottamatta, ja käyttöastetta seurataan tiiviisti kahdessa muussa jäsenvaltiossa -Jäsenvaltioiden arvioidaan säästäneen korkomenoissa yhteensä 8,2 miljardia euroa. -SURE-välineessä on täydentävän rahoituksen jälkeen käytettävissä vuoden 2022 loppuun asti lähes 6 miljardin euron määrä, jota voitaisiin käyttää covid-19-pandemian aiheuttamien vakavien taloudellisten häiriöiden torjuntaan. Tällä kertomuksella päivitetään ensimmäisen puolivuosittain laadittavan SURE-kertomuksen tietoja ja laajennetaan arviointia joillakin aloilla. Se kattaa ensimmäisen kertomuksen koontipäivän, 26. helmikuuta 2021, jälkeen tapahtuneen institutionaalisen kehityksen, myös taloudellisen avun myöntämisen Virolle ja lisäavun myöntämisen kuudelle jäsenvaltioille niiden pyynnöstä. Siinä raportoidaan myös sen jälkeisestä kolmesta tilityksestä. Tällä kertomuksella saatetaan ajan tasalle ensimmäisen kertomuksen arvio erityisesti SURE-välineestä tuetuista jäsenvaltioiden julkisista menoista jäsenvaltioiden kesäkuussa 2021 toimittamien päivitettyjen kertomusten perusteella ja SURE-välineen vaikutusten mittaamisesta viimeisimpien makrotaloudellisten ja taloudellisten tietojen perusteella. Siinä myös laajennetaan analyysia erityisesti kattavuudesta työntekijöiden, itsenäisten ammatinharjoittajien ja yritysten suhteen. Kertomuksessa esitellään SURE-välineen tähänastinen käyttö ja tarkastellaan sen sosioekonomisia vaikutuksia. Kertomus on jaettu viiteen lukuun. Luvussa I esitetään jäsenvaltioille myönnetty taloudellinen apu, mukaan lukien tilitetyt ja maksamattomat määrät ja vastaava takaisinmaksuaikataulu. Luvussa II esitetään yhteenveto SURE-välineestä tuettuihin kansallisiin toimenpiteisiin liittyvistä jäsenvaltioiden julkisista kokonaismenoista . Ensimmäisessä kertomuksessa esitettyä alustavaa arviota SURE-välineen vaikutuksista päivitetään ja laajennetaan luvussa III, mukaan lukien SURE-välineen vaikutukset jäsenvaltioiden työttömyyteen ja korkosäästöihin. Luvussa IV käsitellään olosuhteita, joiden vuoksi SURE-välineen jatkaminen on perusteltua, eli pandemian vaikutuksen jatkumista. Luvussa V esitetään tähän kertomukseen yhdistetty raportointi, johon EU:n SURE-välineen sosiaalivaikutteisten joukkolainojen kehyksen kohdassa 2.4 velvoitetaan .

I.SURE-välineestä myönnetyn taloudellisen avun käyttö: jäsenvaltioille myönnetyt ja tilitetyt määrät ja muut rahoitusnäkökohdat 1.1 Yleiskatsaus apua saavista jäsenvaltioista, myönnetyistä määristä ja maksamattomista määristä Vielä yksi jäsenvaltio, Viro, pyysi SURE-välineen taloudellista apua helmikuussa 2021. Neuvosto myönsi sitä 22. maaliskuuta 2021 komission 26. helmikuuta 2021 antaman ehdotuksen perusteella. Taloudellista apua saa siten yhteensä 19 jäsenvaltiota. Pandemian kiihdyttyä uudelleen kuusi SURE-välineestä apua saavaa jäsenvaltiota pyysi vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä SURE-välineestä lisää apua. Maaliskuun 2021 aikana Belgia, Kypros, Kreikka, Liettua, Latvia ja Malta pyysivät, että neuvoston niille vuonna 2020 myöntämiä määriä täydennetään. Taulukko 1: Yleiskatsaus SURE-välineestä myönnetystä tuesta (euroa) Jäsenvaltio Myönnetty määrä yhteensä* Josta täydentävä määrä Maksettu määrä* Maksamaton määrä Belgia 8 197 530 000 394 150 000 8 197 000 000 0 Bulgaria 511 000 000 0 511 000 000 0 Kypros 603 770 000 124 700 000 603 000 000 0 Tšekki 2 000 000 000 0 2 000 000 000 0 Kreikka 5 265 000 000 2 537 000 000 5 265 000 000 0 Espanja 21 324 820 449 0 21 324 000 000 0 Kroatia 1 020 600 000 0 1 020 000 000 0 Italia 27 438 486 464 0 27 438 000 000 0 Liettua 957 260 000 354 950 000 957 000 000 0 Latvia 305 200 000 112 500 000 305 000 000 0 Malta 420 817 000 177 185 000 420 000 000 0 Puola 11 236 693 087 0 8 236 000 000 3 000 000 000 Portugali 5 934 462 488 0 5 411 000 000 523 000 000 Romania 4 099 244 587 0 3 000 000 000 1 099 000 000 Slovenia 1 113 670 000 0 1 113 000 000 0 Slovakia 630 883 600 0 630 000 000 0 Unkari 504 330 000 0 504 000 000 0 Irlanti 2 473 887 900 0 2 473 000 000 0 Viro 230 000 000 0 230 000 000 0 Yhteensä 94 267 655 575 3 700 485 000 89 637 000 000 4 622 000 000 * Myönnetyt määrät pyöristettiin tilitysten yhteydessä alaspäin operatiivisia tarkoituksia varten. Täydentävää apua koskevat pyynnöt otettiin nopeasti huomioon. Neuvosto myönsi 30. maaliskuuta 2021 julkaistun komission ehdotuksen perusteella lisää taloudellista apua kyseisille kuudelle jäsenvaltiolle 23. huhtikuuta 2021,,,,,. Täydentävän avun määrä oli yhteensä 3,7 miljardia euroa. SURE-välineen taloudellisen avun maksettu määrä oli siten yhteensä lähes 94,3 miljardia euroa (ks. taulukko 1). 1.2 Tilitykset ja sovellettava takaisinmaksuaikataulu Komissio laski EU:n puolesta liikkeelle 36 miljardia euroa SURE-välineen sosiaalivaikutteisia joukkolainoja vuoden 2021 maaliskuun ja toukokuun välillä. Sijoittajien kiinnostus pysyi vahvana, ja sijoittajat ylimerkitsivät kaikki liikkeeseenlaskut 6–9-kertaisesti, vaikka markkinaolosuhteet olivat haastavammat kuin vuoden 2021 alussa. Tämän ansiosta hinnoitteluehdot pysyivät suotuisina. Komissio toteutti 9 miljardin euron arvoisen SURE-joukkolainojen viidennen liikkeeseenlaskun menestyksekkäästi 9. maaliskuuta 2021. Viisitoistavuotinen sosiaalivaikutteinen joukkolaina laskettiin liikkeelle tilanteessa, jossa rahoitusmarkkinoilla esiintyi enemmän epävakautta, mutta se hinnoiteltiin edelleen ensimarkkinoiden tuolloisen vaihteluvälin alarajan tasoisesti, jolloin tarjouskirja oli yhteensä 86 miljardia euroa. Komission keräämät varat tilitettiin seitsemälle jäsenvaltiolle 16. maaliskuuta 2021. Komissio toteutti 23. maaliskuuta 2021 SURE -joukkolainojen kuudennen liikkeeseenlaskun, johon sisältyi kaksi erää, joiden arvo oli yhteensä 13 miljardia euroa. Tähän sisältyi 8 miljardia euroa, joka erääntyy marraskuussa 2026, ja 5 miljardia euroa, joka erääntyy marraskuussa 2046. Tarjouskirjan määrä kokonaisuudessaan oli 86,5 miljardia euroa. Kuudelle jäsenvaltiolle tilitettiin varat 30. maaliskuuta 2021. SURE-joukkolainojen seitsemäs liikkeeseenlasku, jonka arvo oli yli 14,1 miljardia euroa, toteutettiin onnistuneesti 18. toukokuuta 2021. Näissä kahdessa erässä oli kaksi maturiteettia: 8,137 miljardia euroa erääntyy heinäkuussa 2029 ja 6 miljardia euroa tammikuussa 2047. SURE-anti herätti sijoittajien vahvan kiinnostuksen huolimatta euron kurssiin tuolloin liittyneestä jatkuvasta markkinoiden epävakaudesta. Kysyntä oli 51 miljardia euroa ensimmäisen erän ja 37 miljardia euroa toisen erän osalta. Varat tilitettiin 12 jäsenvaltiolle 25. toukokuuta 2021, ja Bulgaria ja Viro olivat ensimmäistä kertaa mukana. Elokuun 2021 loppuun mennessä lähes 90 miljardia euroa SURE-välineen taloudellista apua oli tilitetty 19 jäsenvaltiolle. Tämä on 95 prosenttia neuvoston myöntämästä SURE-välineen kaikesta taloudellisesta avusta jäsenvaltioille. Jäljellä olevien varojen tilitystä on lykätty asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä. Tarkempia tietoja SURE-anneista ja jäsenvaltioille tilitettävistä maksuista on liitteessä olevissa taulukoissa A2 ja A3. Jäsenvaltioille suoritettavien maksujen keskimääräinen maturiteetti on 14,5 vuotta, mikä on lähellä neuvoston täytäntöönpanopäätöksissä säädettyä 15 vuoden enimmäismaturiteettia. Pääoman ja korkojen takaisinmaksuaikataulu esitetään taulukossa 2. Taulukko 2: EU:n SURE-lainojen takaisinmaksuaikataulu Kalenterivuosi Pääoma Korko SURE yhteensä 2021 35 480 000 35 480 000 2022 111 110 000 111 110 000 2023 122 500 000 122 500 000 2024 122 500 000 122 500 000 2025 8 000 000 000 122 500 000 8 122 500 000 2026 8 000 000 000 122 500 000 8 122 500 000 2027 122 500 000 122 500 000 2028 10 000 000 000 122 500 000 10 122 500 000 2029 8 137 000 000 122 500 000 8 259 500 000 2030 10 000 000 000 122 500 000 10 122 500 000 2031 122 500 000 122 500 000 2032 122 500 000 122 500 000 2033 122 500 000 122 500 000 2034 122 500 000 122 500 000 2035 8 500 000 000 122 500 000 8 622 500 000 2036 9 000 000 000 122 500 000 9 122 500 000 2037 104 500 000 104 500 000 2038 104 500 000 104 500 000 2039 104 500 000 104 500 000 2040 7 000 000 000 104 500 000 7 104 500 000 2041 97 500 000 97 500 000 2042 97 500 000 97 500 000 2043 97 500 000 97 500 000 2044 97 500 000 97 500 000 2045 97 500 000 97 500 000 2046 5 000 000 000 97 500 000 5 097 500 000 2047 6 000 000 000 75 000 000 6 075 000 000 2048 30 000 000 30 000 000 2049 30 000 000 30 000 000 2050 10 000 000 000 30 000 000 10 030 000 000 Yhteensä 89 637 000 000 3 029 590 000 92 666 590 000

II.SURE-välineen käyttö: SURE-välineestä tuetut julkiset menot ja kansalliset toimenpiteet Tässä luvussa keskitytään välineen toimintapoliittiseen käyttöön. Tarkemmin sanottuna siinä esitetään yhteenveto jäsenvaltioiden julkisista menoista, joita tuetaan SURE-välineestä tai joihin voidaan saada SURE-tukea, sekä kansallisten toimenpiteiden luonteesta. Siinä esitetään myös SURE-välineestä tuettujen toimenpiteiden kattavuus työntekijöiden ja yritysten suhteen. 2.1 SURE-välineestä tuetut toteutuneet ja suunnitellut julkiset menot 2.1.1 Tukikelpoisia toimenpiteitä koskevien julkisten menojen seuranta Apua saavien jäsenvaltioiden ajantasaistettua raportointia käytetään SURE-välineestä myönnetyn taloudellisen avun suunnitellun ja tosiasiallisen käytön seurantaan. Vaadittu raportointi sisältää julkisten menojen kohdentamisen SURE-välineestä tuetuille toimenpiteille (ja näiden toimenpiteiden kattavuuden työntekijöiden ja yritysten suhteen, kuten 2.3 kohdassa esitetään). Raportointikierroksia on ollut tähän mennessä kolme: elokuussa 2020 (virallisen pyynnön liitteenä olevat tiedot), tammi-helmikuussa 2021 (alkuraportointi) ja kesäkuussa 2021 (tässä kertomuksessa huomioon otettava viimeisin raportointi). Tiedot esitetään sellaisina kuin jäsenvaltiot ovat ne esittäneet. Jäsenvaltioiden ilmoittamat menot vastaavat SURE-välineen tukeen oikeutetuista toimenpiteistä aiheutuvia menoja. Jotkin jäsenvaltiot ovat täydentäneet SURE-välineen tukea kansallisella rahoituksella tai EU:n rakennerahastojen tuella, joten menot voivat ylittää SURE-välineestä tuetun määrän. Raportointi helpottaa SURE-välineestä myönnettävän taloudellisen avun vastaanottokyvyn mittaamista verrattuna neuvoston myöntämään määrään. Suunniteltuja tukikelpoisia toimenpiteitä koskevista julkisista kokonaismenoista oli toukokuun 2021 lopussa toteutunut jo 90 prosenttia. SURE-asetus on mahdollistanut taloudellisen avun myös julkisiin menoihin suunniteltuihin korotuksiin SURE-välineen piiriin kuuluvien toimenpiteiden osalta. Kesäkuussa 2020 suunniteltujen menojen osuus oli 54 prosenttia (elokuun 2020 raportoinnin mukaan). Vuoden 2020 lopussa osuus oli 20 prosenttia (kuten ensimmäisessä kertomuksessa todetaan). Jäljellä olevien suunniteltujen menojen osuus on nyt alle 10 prosenttia (ks. kaavio 2). Kaavio 1: Ilmoitetut julkiset menot Huom. Viro haki SURE-tukea helmikuussa 2021, ja siksi se on mukana ainoastaan kesäkuun 2021 raportoinnissa. Kaavio 2: SURE-välineestä tuettujen toteutuneiden ja suunniteltujen julkisten menojen kuukausittainen kehitys Huom. Kaavio perustuu jäsenvaltioiden kesäkuussa 2021 toimittamiin viimeisimpiin ilmoituksiin, joita on hyödynnetty tässä kertomuksessa. Marraskuun 2021 menojen lievä negatiivisuus johtuu siitä, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoista odotettiin tuolloin suuria maksuja työajan lyhentämisjärjestelyjen tukemiseksi. Viimeisin raportointi osoittaa, että vuoden 2021 julkiset kokonaismenot ovat kasvaneet merkittävästi ensimmäisen kertomuksen antamisen jälkeen. Neljätoista jäsenvaltiota ilmoitti, että suunnitellut julkiset menot vuodelle 2021 olivat suuremmat kuin tammi-helmikuussa 2021 oletettiin. Tämä johtui tartuntojen lisääntymisestä, taloudellisten tukien jatkamisesta Euroopassa vuonna 2021 ja huhtikuussa 2021 hyväksytyistä taloudellisen tuen lisäpyynnöistä. Kolmessa jäsenvaltiossa vuodeksi 2022 suunnitellut vähäiset julkiset menot vähenivät edelleen, kun joitakin menoja aikaistettiin vuodelle 2021. SURE-tukeen oikeutettuihin toimenpiteisiin liittyvät menot seurasivat ennakoidusti pandemian kehitystahtia. Kaaviosta 2 käy ilmi, että viimeisimmän raportoinnin perusteella tukikelpoisten julkisten menojen määrässä on kolme huippua: toukokuussa 2020, joulukuussa 2020 ja huhtikuussa 2021. Ne vastaavat kolmea epidemia-aaltoa, jotka on todettu ennen koontipäivää. Toisen ja kolmannen aallon vaikutukset SURE-välineen tukeen oikeutettuihin julkisiin menoihin eivät olleet yhtä voimakkaita kuin ensimmäisessä aallossa todennäköisesti siksi, että taloudet olivat jo mukautuneet ensimmäisen aallon jälkeen ja suojatoimenpiteet eivät olleet niin tiukkoja ja mahdollisesti siksi, että joissain SURE-tukea koskevissa alkuperäisissä pyynnöissä ennakoitiin pandemian uutta aaltoa kesän 2020 jälkeen. Tukikelpoisia toimenpiteitä koskevien julkisten menojen kokonaismäärän odotetaan nyt olevan 114 miljardia euroa. Tämä ylittää SURE-välineestä suoraan tuetun määrän (94 miljardia euroa). Määrään eivät sisälly Euroopan rakennerahastoista rahoitettavat menot, ja se on 15 prosenttia korkeampi ensimmäiseen kertomukseen verrattuna, jolloin apua saavissa jäsenvaltioissa arvioitiin käytettävän 99 miljardia euroa. Tämä on suurempi kuin SURE-välineestä myönnetty kokonaismäärä, koska monet jäsenvaltiot aikovat käyttää SURE-välineen tukeen oikeutettuihin toimenpiteisiin enemmän varoja kuin ne ovat pyytäneet taloudellista apua. Tämä osoittaa edelleen SURE-välineen soveltamisalan merkityksen jäsenvaltioiden kannalta. 2.1.2 Varojen käyttöaste SURE-välineestä jäsenvaltioille lainattujen varojen käyttöaste vaikuttaa olevan korkea useimmissa jäsenvaltioissa. Kuusitoista 19 jäsenvaltiosta on käyttänyt tai suunnittelee käyttävänsä tukikelpoisiin toimenpiteisiin vähintään SURE-välineestä saamansa taloudellisen avun määrän (ks. kaavio 3). Niistä 13 suunnittelee käyttävänsä niihin jopa enemmän kuin myönnetyn määrän käyttämällä myös kansallista rahoitusta. Varojen käyttöaste vaikuttaa olevan alhainen yhdessä jäsenvaltiossa. Käyttöastetta seurataan tarkemmin tietyissä jäsenvaltioissa, jotka ovat ilmaisseet pyrkivänsä ratkaisemaan mahdolliset ongelmat. Romania, Portugali ja Kypros ovat nyt ilmoittaneet, että neuvoston täytäntöönpanopäätöksien mukaisista toimenpiteistä aiheutuvien julkisten menojen kokonaismäärä on alhaisempi kuin neuvoston SURE-välineestä myöntämä määrä. Alustavan arvion perusteella Kyproksella ei näytä olevan todellista käyttöasteeseen liittyvää ongelmaa. Portugalissa kansalliset viranomaiset ovat määrittäneet täydentäviä toimenpiteitä, joita komissio arvioi aikanaan. On odotettavissa, että niihin kuluu koko kyseiselle jäsenvaltiolle myönnetty määrä. Romanian tapauksessa alhaiseen käyttöasteeseen näyttäisi vaikuttavan pandemian odotettua heikompi vaikutus ja odotettua voimakkaampi elpyminen. Työpaikkojen säilyttämiseen liittyvät menot ovat olleet tästä syystä ennakoitua alhaisemmat. Tähän mennessä toteutuneiden julkisten menojen ja Romanialle maksetun 3 miljardin euron taloudellisen avun välinen ero on edelleen suuri (lähes kaksi kolmasosaa maksetusta määrästä). Komissio on keskustellut Romanian viranomaisten kanssa mahdollisista ratkaisuista ja jatkaa tätä vuoropuhelua. Kaavio 3: Suunnitellut ja toteutuneet tukikelpoisia toimenpiteitä koskevat julkiset menot lainamäärään verrattuna (% lainamäärästä) Huomautus: Julkisilla menoilla tarkoitetaan ilmoitettuja neuvoston täytäntöönpanopäätösten mukaisista toimenpiteistä johtuvia menoja ottamatta huomioon tuen keskittymärajaa. Niihin eivät sisälly Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettavat menot. 2.2 Kansalliset toimenpiteet: SURE-välineestä tuetut työajan lyhentämisjärjestelyt tai vastaavat toimenpiteet

Yli puolet SURE-välineestä tuetuista julkisista menoista on tarkoitus käyttää työajan lyhentämisjärjestelyihin. Tämä perustuu komission arvioon, jossa jäsenvaltioiden ilmoittamat toimenpiteet luokitellaan tyypin mukaan. SURE-tukikelpoisiin toimenpiteisiin liittyvistä julkisista menoista 53 prosenttia käytetään työajan lyhentämisjärjestelyihin ja 33 prosenttia itsenäisille ammatinharjoittajille tarkoitettuihin ”vastaaviin toimenpiteisiin”. Palkkatukijärjestelmiin osoitetaan 7 prosenttia, ja terveyteen liittyviin toimenpiteisiin on tarkoitus käyttää 5 prosenttia. Loput kaksi prosenttia menoista kohdennetaan ”muihin” vastaaviin toimenpiteisiin, joilla tuetaan työpaikkojen säilyttämistä ja turvataan työntekijöiden tulot. Ainoastaan yhdeksän jäsenvaltiota käytti SURE-välineen taloudellista apua työajan lyhentämisjärjestelyihin ja vastaaviin toimenpiteisiin (ks. kaavio 4).



Kaavio 4: Tukikelpoisiin SURE-toimenpiteisiin liittyvät julkiset menot menolajeittain Huom. Tarkempia tietoja Unkarin terveyteen liittyvien toimenpiteiden menoista on maaliskuussa 2021 annetussa SURE-välinettä koskevassa kertomuksessa. Niistä 19 jäsenvaltiosta, joille on myönnetty SURE-tukea, 16 on käyttänyt tukea työajan lyhentämisjärjestelyjen rahoittamiseen. Niihin sisältyy Viro, jolle myönnettiin SURE-välineen taloudellista apua maaliskuussa 2021. Vuonna 2020 Viro pani pandemian vuoksi täytäntöön uuden (tilapäisen) työajan lyhentämisjärjestelyn sekä työajan lyhentämisjärjestelyiden ja terveystoimenpiteiden kaltaisia toimenpiteitä. SURE-välineen täydentävää apua vuoden 2021 alussa pyytäneet kuusi jäsenvaltiota ovat joko muuttaneet SURE-välineestä hyötyvien järjestelyjä tai ottaneet käyttöön uusia toimenpiteitä. Toimenpiteisiin tehdyt muutokset koskivat lähinnä järjestelmien anteliaisuuden lisäämistä tai tukikelpoisuusedellytysten höllentämistä. Vuoden 2021 alkupuoliskolla monet SURE-välineestä tuetut jäsenvaltiot jatkoivat työajan lyhentämisjärjestelyitään vastatakseen pandemian uusiin aaltoihin. Päättyneitä toimenpiteitä joko aloitettiin uudelleen (esim. Virossa ja Latviassa) tai niitä muutettiin (esim. lisäämällä niiden anteliaisuutta). Italia pidensi covid-19-pandemiaan liittyvien työajan lyhentämisjärjestelyjen tukikelpoisuusaikaa. Kypros, Tšekki, Latvia, Liettua, Puola, Slovakia ja Espanja lisäsivät järjestelmiensä anteliaisuutta esimerkiksi tukemalla suurempaa osaa työntekijöiden palkoista, alentamalla enimmäismääriä tai helpottamalla työntekijöiden pääsyä järjestelmiinsä. SURE-välinettä työajan lyhentämisjärjestelyjen rahoittamiseen käyttävistä jäsenvaltioista suurin osa ei ole vielä lopettanut hätätilanteen tuen antamista. Työajan lyhentämisjärjestelyä käyttäneestä kuudestatoista valtiosta yhdellätoista on edelleen tällainen järjestely käytössä (ks. liite 1), mutta monilla oli tarkoitus luopua siitä kesällä 2021 (Bulgaria, Liettua ja Romania), syyskuussa 2021 (Belgia, Kreikka, Slovenia ja Espanja) tai myöhemmin vuonna 2021 (Kypros, Kroatia ja Slovakia). SURE-välineen tukea palkkatukiohjelmiinsa saavat Irlanti ja Malta jatkavat ohjelmia vuoden 2021 loppuun saakka. Italia on jatkanut työajan lyhentämisjärjestelyihinsä tekemiään useita covid-19-pandemiaan liittyviä mukautuksia vuoden 2021 loppuun saakka, vaikkakin joitakin erityistoimenpiteitä on jo lopetettu. Kuten komission tiedonannossa tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta suositellaan elpymisen tukemiseksi, Espanja ja Portugali ottivat käyttöön koulutustoimenpiteitä tai kannustimia työpaikanvaihdokseen työajan lyhentämisjärjestelyjensä puitteissa. Jotkin jäsenvaltiot ovat jo luopuneet työajan lyhentämisjärjestelyjensä käytöstä. Tšekki, Viro, Latvia ja Puola keskeyttivät järjestelynsä touko- tai kesäkuussa 2021. Työajan lyhentämisjärjestelyjen päättämisen määräajat ovat kuitenkin yleensä väliaikaisia ja niitä voidaan päivittää pandemiatilanteen mukaan. 2.3SURE-välineen kattavuus työllisyyden ja yritysten suhteen Vuonna 2020 SURE-välineestä on saanut tukea arviolta 31 miljoonaa ihmistä eli yli neljännes apua saaneiden jäsenvaltioiden kokonaistyöllisyydestä. Tämä arvio vastaa henkilöitä, jotka olivat jossain vaiheessa SURE-välineestä tuettujen työajan lyhentämisjärjestelyjen tai vastaavien toimenpiteiden piirissä. Toimenpiteiden piirissä oli noin 22½ miljoonaa työntekijää ja 8½ miljoonaa itsenäistä ammatinharjoittajaa. Kun otetaan huomioon, että SURE-välineen soveltamisala on laajempi (mukaan lukien vastaavat toimenpiteet erityisesti itsenäisten ammatinharjoittajien osalta), tätä lukua voidaan verrata noin 19 miljoonaan henkilöön, jotka kuuluvat SURE-välineestä apua saavien jäsenvaltioiden työajan lyhentämisjärjestelyjen piiriin, ja 35 miljoonaan henkilöön koko EU:ssa vuonna 2020. Kaaviossa 5 esitetään SURE-välineen kattavuus työntekijöiden suhteen jäsenvaltioittain jaoteltuna. Arvioissa ei oteta huomioon SURE-välineen tukea terveyteen liittyviin toimenpiteisiin, joten niitä voidaan pitää varovaisina. Kaavio 5: SURE-välineen kattamat työntekijät vuonna 2020 (prosenttia kaikista työntekijöistä) Lähde: Jäsenvaltioiden raportointi (ks. alaviite 26), Ameco. Huom. Luvut ovat jäsenvaltioiden toimittamia. Kokonaistyöllisyysluvut (suhdeluvun nimittäjä) ovat AMECO-tietokannasta. Ne perustuvat kansantalouden tilinpidon määritelmään kokonaistyöllisyydestä, johon sisältyvät sekä palkansaajat että itsenäiset ammatinharjoittajat. Kaavio 6: SURE-välineen kattamat yritykset vuonna 2020 (prosenttia kaikista yrityksistä) Lähde: Jäsenvaltioiden raportointi (ks. alaviite 28), Eurostatin yritystilastot. Huom. Jäsenvaltiot asetetaan järjestykseen sen perusteella, mikä on SURE:n kattavuus työntekijöiden suhteen. Jäsenvaltioiden tietojen yhdenmukaisen käsittelyn varmistamiseksi yrityksien kokonaismäärään sisältyvät yritykset, joilla ei ole työntekijöitä. Tiedoissa voidaan aliarvioida kattavuusaste, koska jotkin itsenäiset ammatinharjoittajat voidaan laskea nimittäjään mutta ei osoittajaan. SURE-välineen kattavuuden odotetaan pysyvän merkittävänä vuonna 2021, ja se vastaa lähes 10:tä prosenttia työllisyydestä. Pandemian myöhempien aaltojen taloudellisten vaikutusten odotetaan olevan huomattavasti ensimmäistä aaltoa pienemmät ja jotkin jäsenvaltiot eivät käytä SURE-välinettä julkisiin menoihin vuonna 2021 odotetun talousnäkymien kohentumisen vuoksi. Vähintään viiden miljoonan ihmisen arvioidaan kuitenkin hyötyvän SURE-välineestä vuonna 2021, jolloin elpyminen eri maiden ja talouden alojen välillä on epätasaista. Vuonna 2020 SURE-välineestä on saanut tukea arviolta 2½ miljoonaa yritystä. Tämä käsittää vähintään viidenneksen apua saavien jäsenvaltioiden yrityksistä (ks. kaavio 6). Vuonna 2021 noin 8 prosenttia yrityksistä saa edelleen tukea tilanteessa, jossa talouden voidaan odottaa elpyvän mutta epätasaisesti. Useimmissa apua saavissa jäsenvaltioissa pääasiallisia tuensaajia olivat palvelualan yritykset, erityisesti: i) tukku- ja vähittäiskauppa ja ii) majoitus- ja ravitsemuspalvelut (ks. taulukko 3). Myös teollisuus sai suuren osan tuesta. Sekä pk-yritykset että suuret yritykset ovat hyötyneet SURE-välineestä. Ennen covid-19-kriisiä työajan lyhentämisjärjestelyjä oli käytössä pääasiassa teollisuuden alan suuryrityksissä. Suurilla yrityksillä oli tyypillisesti korkeammat palkkaus- ja irtisanomiskustannukset. Palvelualan yritykset puolestaan mukauttivat henkilöstömäärää lomautuksilla tai turvautumalla enemmän määräaikaisiin ja epätyypillisiin työsuhteisiin. Pandemian myötä tämä muuttui ja työajan lyhentämisjärjestelyt lisääntyivät erityisen merkittävästi palvelujen (lähinnä hotelli- ja ravintola-ala) ja vähittäiskaupan aloilla. Joissakin jäsenvaltioissa järjestelyihin osallistuvien mikroyritysten osuus kasvoi huomattavasti maaliskuusta 2020 alkaen. Useimmissa SURE-välineen apua saavissa jäsenvaltioissa suurin osa välineen piiriin kuuluvista yrityksistä oli pieniä yrityksiä (kaavio 7). Jäsenvaltioiden raportointi ei ollut kuitenkaan yhtenäistä, joten yritysten luonteesta on vaikeaa laatia yksityiskohtaisia arvioita tätä kertomusta varten. Naisten ja nuorten osallistuminen työajan lyhentämisjärjestelyihin lisääntyi covid-19-kriisin aikana. Tämä heijastaa ensisijaisesti muutosta tuen alakohtaisessa kohdentumisessa. Tuen tarve väheni valmistusteollisuudessa ja rakennusalalla ja kasvoi palvelualalla ja vähittäiskaupassa eli aloilla, joilla naisten ja nuorten osuus työllisyydestä on suhteellisesti suurempi.





Taulukko 3: SURE:n alakohtainen kattavuus Jäsenvaltio Tärkeimmät SURE-tuesta hyötyvät alat Belgia Hallinnolliset palvelut, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Bulgaria Majoitus- ja ravitsemistoiminta, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Kypros Majoitus- ja ravitsemistoiminta, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Tšekki Majoitus- ja ravitsemistoiminta, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Viro Majoitus- ja ravitsemistoiminta, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Kreikka Majoitus- ja ravitsemistoiminta, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Espanja Majoitus- ja ravitsemistoiminta, hallinnolliset palvelut sekä tukku- ja vähittäiskauppa Kroatia Majoitus- ja ravitsemistoiminta, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Unkari Majoitus- ja ravitsemistoiminta, terveys- ja sosiaalityö sekä muut palvelut Irlanti Majoitus- ja ravitsemistoiminta, rakennusala sekä tukku- ja vähittäiskauppa Italia Majoitus- ja ravitsemistoiminta, rakennusala sekä tukku- ja vähittäiskauppa Liettua Majoitus- ja ravitsemistoiminta, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Latvia Majoitus- ja ravitsemistoiminta, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Malta Majoitus- ja ravitsemistoiminta, kuljetusala sekä tukku- ja vähittäiskauppa Puola Rakennusala, ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta sekä tukku- ja vähittäiskauppa Portugali Majoitus- ja ravitsemistoiminta, muut palvelut sekä tukku- ja vähittäiskauppa Romania Majoitus- ja ravitsemistoiminta, rakennusala sekä ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta Slovenia Majoitus- ja ravitsemistoiminta, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Slovakia Majoitus- ja ravitsemistoiminta, teollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa Lähde: Jäsenvaltioiden raportointi Kaavio 7: SURE:n kattavuus yrityksen koon mukaan (% SURE:n kokonaiskattavuudesta) Lähde: Jäsenvaltioiden raportointi Loput yrityksistä ovat suuria yrityksiä. Tšekki, Unkari ja Puola eivät ilmoittaneet täsmällisesti tai ollenkaan yrityksen kokoon perustuvaa jakaumaa. Kaavio 8: Naisten ja nuorten tuensaajien (15–24-vuotiaat) keskimääräinen osuus työajan lyhentämisjärjestelyissä (2020/2021) Lähde: Työllisyyskomitean tiedonkeruu vuosina 2020 ja 2021. Työllisyyskomitean tietoja ei ole saatavilla kaikista SURE-välineen piiriin kuuluvista maista. Tietojen kattavuus: maaliskuusta 2020 lähtien (kunkin maan osalta) työllisyyskomitean viimeisimpiin saatavilla oleviin tietoihin saakka: Kreikka (marraskuu 2020), Bulgaria, Italia, Romania (joulukuu 2020), Belgia, Kypros, Viro, Latvia (tammikuu 2021) ja Portugali, Slovenia (helmikuu 2021). Espanjan tiedot ovat saatavilla vain naisten osuudesta. III.Alustava arvio SURE-välineen vaikutuksista Tässä luvussa päivitetään ensimmäisessä SURE-välineestä puolivuosittain laadittavassa kertomuksessa esitetty analyysi SURE-välineen vaikutuksista työllisyyteen ja julkiseen talouteen. 3.1Arvio SURE-välineen vaikutuksesta työttömyyteen Tässä luvussa esitetään päivitetty arvio SURE-välineen vaikutuksista työttömyyteen apua saavissa jäsenvaltioissa. SURE-välineen tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita turvaamaan työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien työllisyyttä covid-19-pandemian aikana ja siten turvata työtulot ja helpottaa nopeaa elpymistä, kun pandemia laantuu. Tässä arviossa tarkastellaan tuotannon ja työttömyyden suhdetta pandemian alusta alkaen. Tulokset tarjoavat tietoja, mutta lukuja on tulkittava varovaisesti menetelmään liittyvistä syistä. Ensinnäkin on vaikea luoda vaihtoehtoista skenaariota työmarkkinakehityksestä ilman SURE-välinettä. Toiseksi tuotannon ja työllisyyden suhteeseen vaikuttavat monet eri tekijät, myös SURE. Muut tekijät liittyvät siihen, että ihmiset eivät ole pystyneet etsimään aktiivisesti työtä tai siihen ei ole ollut intoa, koska taloutta on laajasti suljettu. Covid-19-kriisin ensimmäisenä vuotena työttömyysaste nousi apua saavissa jäsenvaltioissa selvästi lievemmin kuin maailmanlaajuisen finanssikriisin aikana, vaikka BKT supistui jyrkemmin. Reaalinen BKT supistui 6,8 prosenttia maissa, jotka hyötyivät SURE-välineen rahoituksesta covid-19-kriisin ensimmäisenä vuonna 2020 (ks. kaavio 9). Supistus on suurempi kuin 4,1 prosenttia maailmanlaajuisen finanssikriisin aikana vuonna 2009. Samaan aikaan työttömyysaste kasvoi vain 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2020, kun se vuonna 2009 kasvoi 2,8 prosenttiyksikköä. Kaavio 9: Reaalisen BKT:n ja työttömyyden muutokset apua saavissa jäsenvaltioissa Huom. Kaaviossa esitetään BKT:n vuotuinen kasvu ja SURE-välineestä apua saavien jäsenvaltioiden työttömyysasteen muutos painotettuna niiden osuudella nimellisestä BKT:stä. Lähde: Eurostat, Ameco. Työttömyyden kasvun hillitseminen vuonna 2020 tukee kasvun parantumista vuonna 2021. Kun vuosia 2020–2021 tarkastellaan yhdessä komission kevään 2021 ennusteen perusteella, tilanne on sama kuin kaaviossa 9 esitetään: SURE-välineen apua saavien jäsenvaltioiden työttömyysasteen ennustetaan nousevan paljon hitaammin (+0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2021 vuoteen 2019 verrattuna) kuin maailmanlaajuisen finanssikriisin aikana (+2,0 prosenttiyksikköä vuonna 2009 edeltävään vuoteen verrattuna). On kuitenkin yksi merkittävä ero: vuotta 2021 koskevan talouden vahvan elpymisennusteen vuoksi BKT:n keskimääräinen supistuma kahden vuoden aikana on pienempi (–1,1 %) kuin maailmanlaajuisen finanssikriisin aikana (–1,5 %). Tämä viittaa siihen, että käytettävissä olevan työvoiman pitäminen yhteydessä yrityksiin työajan lyhentämisjärjestelyiden ja vastaavien toimenpiteiden avulla on myös edistänyt yleisesti nopeaa elpymistä. Kaavio 10: Työttömyysasteen odotetut ja toteutuneet muutokset SURE-välineestä apua saaneissa jäsenvaltioissa vuonna 2020 Huom. y-akseli: Odotettu työttömyysasteen muutos vastaa ennustetta, joka perustuu maakohtaiseen regressiomalliin ajanjaksolla 1999–2019. Analyysissä on käytetty Okunin lakiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa selitettävänä muuttujana on työttömyysasteen muutos ja selittävänä muuttujana reaalisen BKT:n kasvuvauhti. Lisätietoja menetelmästä on euroalueen neljännesvuosikatsauksessa, Euroopan komissio (2021), Quarterly Report on the Euro Area, III jakso, osa 20, nro 2. Lähde: Ameco-tietokanta ja omat laskelmat. Kaavio 11: Työttömyysasteen muutoksen ja SURE-välineen tilitetyn taloudellisen avun suhde vuonna 2020 Huom. y-akseli: Työttömyysasteen odotettu muutos on peräisin maakohtaisesta regressiomallista, jota selitetään kaavion 10 huomautuksessa. Lähde: Ameco-tietokanta ja omat laskelmat. Työttömyys kasvoi vuonna 2020 huomattavasti odotettua vähemmän apua saavissa jäsenvaltioissa. Kun otetaan huomioon BKT:n supistuminen vuonna 2020, työttömyysasteen odotettiin kasvavan merkittävästi, mutta näin ei tapahtunut. Covid-19-kriisin vuoksi vuonna 2020 toteutetut nopeat ja mittavat politiikkatoimet lievensivät tuotannon supistumisen vaikutusta työttömyyteen verrattuna siihen, mitä työttömyyden oletettiin aiheuttavan BKT:lle aiempien kokemusten mukaisesti (ks. kaavio 10) . Työttömyysasteen kasvu oli useimmissa maissa odotettua vähäisempää. Nämä havainnot vahvistavat aiemmat tulokset, jotka esitettiin ensimmäisessä SURE-välineestä puolivuosittain laadittavassa kertomuksessa. Hyväksytyt tukitoimenpiteet, mukaan lukien SURE-väline, suojasivat tehokkaasti 1½ miljoonaa ihmistä työttömyydeltä vuonna 2020. Työttömyyden odotettua vähäisempi kasvu johtuu osittain työajan lyhentämisjärjestelyjen ja vastaavien toimenpiteiden laajamittaisesta käytöstä erityisesti SURE-välineestä tukea saavissa jäsenvaltioissa. Maakohtaisella tasolla pantiin merkille, että mitä enemmän SURE-välineen tukea saatiin vuonna 2020, sitä vähemmän työttömyys kasvoi (kaavio 11). Näiden työmarkkinatoimenpiteiden sekä muiden pandemiaa koskevien politiikkatoimien arvioidaan alentaneen työttömyysastetta SURE-välineestä apua saavissa jäsenvaltioissa noin 1 prosenttiyksikön verran odotettuun työttömyyden kasvuun verrattuna. Tämä vastaa noin 1½:ta miljoonaa ihmistä, jotka eivät joutuneet työttömiksi covid-19-pandemian aikana. SURE-välineen ensimmäisessä puolivuotiskertomuksessa käsitellään yksityiskohtaisesti, miten SURE-välineellä on lievennetty työttömyyden kasvua. Tällaisiin tekijöihin sisältyvät yleisen luottamuksen vahvistuminen koko EU:ssa, tuki työajan lyhentämisjärjestelyjen käytölle ja niiden käyttöön kannustaminen sekä se, että jäsenvaltiot ovat pystyneet käyttämään työllisyyden tukemiseen ja muuhun pandemiaan liittyvään toimintapolitiikkaan enemmän rahaa. Ensimmäisessä kertomuksessa esitetyt tutkimustiedot osoittivat, että SURE vaikutti apua saavien jäsenvaltioiden enemmistön päätökseen ottaa käyttöön uusi työajan lyhentämisjärjestely tai muuttaa olemassa olevaa järjestelyä ja että se antoi joillekin jäsenvaltioille mahdollisuuden toimia kunnianhimoisemmin työajan lyhentämisjärjestelyjen kaltaisissa toimenpiteissä. SURE edisti myös sitä, että jäsenvaltiot lisäsivät työllisyyden säilyttämistä koskevien järjestelmiensä anteliaisuutta tai pituutta, koska se vahvisti jäsenvaltioiden luottamusta siihen, että ne voivat ottaa enemmän lainaa ja käyttää enemmän varoja. Ne pystyivät myös alhaisemmasta luottoluokituksestaan huolimatta nauttimaan EU:n saamista korkosäästöistä.

3.2Suorat taloudelliset vaikutukset: arvioidut korkosäästöt Jäsenvaltioiden arvioidaan säästäneen korkomenoissa yhteensä 8,2 miljardia euroa saatuaan SURE-välineestä taloudellista apua. Tämä määrä perustuu SURE-välineen seitsemään ensimmäiseen liikkeeseenlaskuun aina 25. toukokuuta 2021 toteutettuun tilitykseen saakka, joka oli viimeinen tilitys ennen raportointipäivää. Arvioidut korkosäästöt todennäköisesti kasvavat viimeisten tilitysten myötä. Säästöt syntyivät, koska SURE-lainat tarjosivat jäsenvaltioille matalamman korkotason kuin jos ne olisivat itse laskeneet liikkeeseen valtionvelkaa. Tämä on EU:n AAA-luokituksen ja näiden joukkolainojen likviditeetin ansiota. Taulukossa 4 esitetään korkosäästöjen jakautuminen jäsenvaltioittain. Taulukko 4: Korkosäästö jäsenvaltioittain Jäsenvaltio Lainamäärä (mrd. euroa) Keskimääräinen korkoero Keskimääräinen maturiteetti Korkosäästö (mrd. euroa) Korkosäästö (% lainamäärästä) Belgia 8,2 0,06 14,7 0,14 1,7 Kypros 0,6 0,62 14,7 0,06 9,5 Kreikka 5,3 0,73 14,6 0,51 9,8 Espanja 21,3 0,44 14,7 1,59 7,4 Kroatia 1,0 1,11 14,3 0,16 15,3 Unkari* 0,5 1,28 14,7 0,09 18,0 Italia 27,4 0,96 14,8 3,76 13,7 Liettua 1,0 0,04 14,7 0,00 0,5 Latvia 0,3 0,10 14,6 0,00 1,5 Malta 0,4 0,56 14,6 0,04 8,4 Puola 8,2 0,35 13,0 0,42 5,0 Portugali 5,4 0,47 14,7 0,38 7,1 Romania 3,0 2,27 14,6 0,85 28,4 Slovenia 1,1 0,23 14,8 0,05 4,3 Slovakia 0,6 0,09 14,9 0,01 1,3 Bulgaria 0,5 0,37 15,0 0,03 6,7 Irlanti 2,5 0,11 14,7 0,05 2,1 Tšekki 2,0 0,23 10,1 0,04 1,9 Viro** 0,2 0,0 15,2 0,00 0,0 Yhteensä 89,6 0,63 14,5 8,18 9,1 Huom. Korkosäästöt lasketaan kunkin joukkolainan osalta erikseen, ja ne lasketaan yhteen liikkeeseenlaskupäivän ja maturiteetin mukaan. * Unkari on laskenut liikkeeseen vain kaksi, 10 vuoden ja 30 vuoden, euromääräistä joukkolainaa vuodesta 2020 lähtien, molemmat marraskuussa 2020. Näiden kahden joukkolainan avulla kansallisen valuutan ja euron tuottokäyrän välinen ero ekstrapoloitiin muille maturiteeteille ja muille liikkeeseenlaskupäiville. ** Viro on laskenut liikkeeseen vain yhden liikkeessä olevan 10 vuoden joukkolainan. Muista maturiteeteista ei ollut saatavilla tietoja. EU:n SURE-välineen sosiaalivaikutteisten joukkolainojen eron odotetaan olevan lähellä nollaa näihin muihin maturiteetteihin nähden. IV. SURE-asetuksen soveltamiseen oikeuttavien poikkeuksellisten tapahtumien jatkuminen Tässä luvussa raportoidaan SURE-asetuksen soveltamiseen oikeuttavien poikkeuksellisten tapahtumien jatkumisesta, kuten SURE-asetuksessa edellytetään . Pandemian kehitykseen liittyy edelleen epävarmuutta, sillä tapaukset lisääntyivät jäsenvaltioissa kesän aikana. Erityisesti SARS-CoV-2-koronaviruksen deltamuunnos leviää nopeasti, ja rokotuskampanjoiden edistyminen on hidastunut joissakin maissa. Jotkin jäsenvaltiot ovat tiukentaneet jonkin verran toimenpiteitä tartuntojen ja rokotusten välisen kilpajuoksun jatkuessa. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) mukaan 5. syyskuuta 2021 alkaen EU:n yleiselle epidemiologiselle tilanteelle oli tyypillistä, että ilmoitettujen tapausten määrä oli suuri ja väheni hitaasti ja että kuolleisuus oli vähäistä mutta hitaassa kasvussa. Tapauksia on eniten 15–24-vuotiaiden keskuudessa, mutta määrä on edelleen vähentynyt. Alle 15-vuotiaiden lasten tapaukset kuitenkin lisääntyvät. Useissa maissa on pantu merkille, että vanhempien ikäryhmien tapaukset ja sairaalahoitoa vaativat tapaukset ovat lisääntyneet ja kuolleisuusluvut ovat nousseet. Samalla joidenkin EU:n ulkopuolisten maiden, joissa rokotusaste on korkea (esimerkiksi Israel ja Islanti), kokemukset ovat nostaneet esiin tärkeitä kysymyksiä maailmanlaajuisesta rokotustyöstä ja näkymistä covid-19-pandemian hillitsemiseksi. Talouden elpyminen on päässyt vauhtiin, ja tällä hetkellä Euroopan talouden lähitulevaisuuden näkymät ovat kirkkaammat kuin keväällä 2021. Komission kesän 2021 ennusteessa EU:n BKT:n ennustettiin kasvavan 4,8 prosenttia vuonna 2021 ja 4,5 prosenttia vuonna 2022. Vaikka taloudellisen toiminnan odotettiin vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä palaavan kriisiä edeltäneelle tasolle (vuoden 2019 viimeinen neljännes), se pysyy noin prosentin verran alhaisempana kuin jos pandemiaa ei olisi tapahtunut, ja elpymisvauhdin odotetaan vaihtelevan eri jäsenvaltioissa. Viimeisimmät tiedot osoittavat, että vuoden 2021 toisella neljänneksellä reaalinen BKT kasvoi EU:ssa voimakkaasti, 1,9 prosenttia, mikä ylitti odotukset. Vaikka kasvuvauhti heikkenee hieman ja hintapaineet jatkuvat, viimeaikaiset kyselytiedot (elokuun ostopäällikköindeksit) eivät anna juurikaan näyttöä siitä, että deltamuunnoksen leviäminen ja jatkuvat toimitusongelmat estäisivät elpymisen. Talousnäkymiin liittyvä epävarmuus on edelleen suuri, vaikka riskit ovat suurelta osin tasapainossa. Virusmuunnosten syntyminen ja leviäminen on selvä riski. Poliittisten tukitoimien ennenaikainen lopettaminen voi vaikuttaa elpymiseen samoin kuin epätasainen elpyminen, joka haittaa politiikan koordinointia jäsenvaltioissa. Muiden kehittyneiden talouksien odotettua nopeampi elpyminen saattaa kuitenkin parantaa näkymiä. Työmarkkinoiden elpyminen on todennäköisesti jäänyt jälkeen tuotannon elpymisestä, mikä on tavanomaista. Työllisyysindikaattorit ovat parantuneet, mutta kriisin aikana työmarkkinoilla syntyneet heikkoudet ovat edelleen merkittäviä. Työntekijöiden määrä EU:ssa oli tämän vuoden ensimmäisellä neljänneksellä 1,7 prosenttia vuoden 2019 viimeisen neljänneksen tasoa alempana. Alat, joilla ihmisten välillä on paljon lähikontakteja, kärsivät eniten pandemiasta ja niiden toipuminen kestää todennäköisesti pisimpään. Komission kevään 2021 ennusteen mukaan työttömyysaste pysyisi 7 prosentissa vuonna 2022, kun se vuonna 2019 oli 6,7 prosenttia, mikäli poliittisia tukitoimia ei lopeteta ennenaikaisesti. Elpyminen edellyttää, että finanssipolitiikassa siirrytään väliaikaisesta hätäavusta, kuten SURE-välineestä, kohdennetumpiin elvytystoimiin. Keväällä 2021 annetuissa komission finanssipoliittisissa suosituksissa suositeltiin, että jäsenvaltiot jatkaisivat elpymisen tukemista vuonna 2022 erityisesti käyttämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä investointien ja uudistusten edistämiseksi. Tähän sisältyisi aktiivista työvoimapolitiikkaa, kuten työhönottoon liittyviä kannustimia ja yrittäjyyden tukemista, täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia sekä työvoimapalvelujen tarjoaman tuen tehostamista, kuten EASE:n suosituksessa suositellaan. Koska SURE-väline on käytettävissä koko vuoden 2022 ajan, sitä voidaan edelleen käyttää covid-19-pandemian aiheuttamien vakavien taloudellisten häiriöiden torjuntaan. SURE-välineestä on edelleen käytettävissä lähes kuusi miljardia euroa, mikä on enemmän kuin täydentävä tuki, jota kuusi jäsenvaltiota pyysivät vuoden 2021 alussa.

V. EU:n SURE-välineen sosiaalivaikutteisten joukkolainojen kehyksen mukaiset raportointivelvoitteet Tämä kertomus on laajempi kuin SURE-asetuksessa velvoitetaan, ja se täyttää myös EU:n SURE-välineen sosiaalivaikutteisten joukkolainojen kehyksen mukaisen raportointivelvollisuuden. Viimeksi mainittu raportointivelvollisuus edellyttää raportointia SURE-välineen avulla kerättyjen varojen kohdentamisesta, menolajeista ja SURE-välineen vaikutuksesta. Tässä kertomuksessa on annettu ensimmäiseen puolivuotiskertomukseen verrattuna enemmän sijoittajille merkityksellistä tietoa esimerkiksi erityisistä menestystarinoista (ks. laatikko 1) sekä välineestä hyötyvistä työntekijäryhmistä ja yrityksistä. SURE-tukivälineellä kerättävien varojen kohdentaminen jäsenvaltioittain esitetään 1.1 kohdassa ja tukikelpoisten sosiaalimenojen tyypeittäin 2.2 kohdassa. 95 prosenttia myönnetyistä 94 miljardista eurosta on tilitetty jäsenvaltioille elokuussa 2021, ja 90 prosenttia tästä määrästä on jo käytetty. Uusi erittely menoista annetaan työajan lyhentämisjärjestelyn ja vastaavien toimenpiteiden mukaan jaoteltuna. SURE-välineestä tuetut julkiset menot ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia. Tärkeimpiä ovat kestävän kehityksen tavoite 3 (hyvä terveys ja hyvinvointi) ja kestävän kehityksen tavoite 8 (ihmisarvoinen työ ja talouskasvu). Kaaviossa 12 esitetään erittely SURE-välineestä tuetuista julkisista menoista tukikelpoisten sosiaalimenojen mukaan jaoteltuna, kuten sosiaalivaikutteisten joukkolainojen kehyksessä esitetään: työttömyys- ja tulonmenetysriskin vähentämiseen käytetään 95 prosenttia ja terveyteen liittyviin toimenpiteisiin 5 prosenttia. Nämä luokat liittyvät läheisesti kestävän kehityksen tavoitteisiin 3 ja 8, kuten kaaviossa 12 esitetään. SURE-välineen vaikutuksesta raportoidaan 2.3 ja 3.1 kohdassa. SURE-välineestä vuonna 2020 tuettujen henkilöiden ja yritysten arvioitu määrä on kasvanut ensimmäisen SURE-välinettä koskevan kertomuksen jälkeen jäsenvaltioiden päivitetyn ja paremman raportoinnin vuoksi. SURE auttoi turvaamaan lähes 1½ miljoonaa työpaikkaa, jotka saatiin pelastettua vuonna 2020, kuten 3.1 kohdassa esitetään. Jäsenvaltiot ovat myös säästäneet noin 8,2 miljardia euroa korkomenoissa. Kestävän kehityksen tavoite 8: Ihmisarvoinen työ ja talouskasvu Kaavio 12: Sosiaalivaikutteiset joukkolainat ja kestävän kehityksen tavoitteiden kartoitus Kestävän kehityksen tavoite 3: Hyvä terveys ja hyvinvointi Laatikko 1: SURE-menestystarinoita SURE-välineestä tuettuihin työajan lyhentämisjärjestelyihin ja vastaaviin toimenpiteisiin liittyvät kansalliset menot ovat auttaneet pieniä yrityksiä ja yrittäjiä kaikkialla EU:ssa. Tässä laatikossa esitetään kaksi menestystarinaa. Kreikka Dimitris Kapothanasis omistaa kuntosalin Peramassa Ateenan lähellä. Hänelle ja monelle muulle kuntoilualalla työskentelevälle koronaviruskriisi on ollut erittäin vaikeaa aikaa. Kuntosalit on suljettu virusten leviämisvaaran vuoksi, joten omistajat, henkilöstö ja henkilökohtaiset ohjaajat ovat jääneet tilapäisesti työttömiksi. ”Kreikassa kuntoiluala on yksi niistä aloista, joihin on kohdistunut valtavia taloudellisia vaikutuksia, sillä omistajat eivät ole saaneet tuloja helmikuun 2020 jälkeen.” SURE-välineestä tuettujen kansallisten hätätoimenpiteiden ansiosta kuntosalien työntekijät ovat saaneet erityiskorvauksia ja heidän sosiaaliturvamaksunsa maksettiin koko siltä ajalta, jonka he joutuivat olemaan poissa työstä. Samaan aikaan omistajat, kuten Dimitris ja esimerkiksi Megaran kaupungissa toimiva Kleanthis Varelas ja Ateenassa toimiva Giorgos Ksiros, ovat saaneet vapautuksen vuokra-, vero- ja vakuutusmaksuista sekä lainavelvoitteista. EU:n taloudellinen tuki on auttanut monia kreikkalaisia kuntosaleja selviytymään kriisistä, ja Dimitriksen tilanne on nyt valoisampi. Myös Kreikan kuntosaliyhdistyksen pääsihteeri Doros Kleovoulou on tyytyväinen SURE-välineeseen. Hänen mielestään monet ovat ottaneet sen hyvin vastaan näinä vaikeina aikoina. ”Useat tukitoimenpiteet auttoivat kuntoilualaa selviytymään. Kriisi on vaikuttanut ja vaikuttaa siihen edelleen vakavasti. Mielestämme EU vastasi täysin haasteeseen.” Italia Bruno Gili on Torinossa sijaitsevan yrityksen Termomacchinen johtaja. Yritys on erikoistunut sähkömagneettisella induktiolla (prosessi, jossa sähkövirtaa tuotetaan magneettikentällä) erikoistuneiden lämmitysjärjestelmien suunnitteluun, rakentamiseen ja myyntiin. Vuonna 1976 perheyrityksenä perustettu Termomacchine ei ollut koskaan ennen tarvinnut valtion tukea toimintansa jatkamiseen. Koronaviruskriisi kuitenkin muutti kaiken. ”Pandemian vuoksi tilausten määrä romahti. Suuret tilaukset jäädytettiin maaliskuussa 2020.” Yritys on saanut julkista tukea työntekijöiden palkkojen maksamiseen, vaikka työtä tehdään edelleen vain noin 40 prosenttia normaalikapasiteetista. Brunolle on selvää, että EU:n tuki on ollut korvaamatonta kriisin aikana. ”Olemme vakuuttuneita siitä, että ilman tällaista apua valtio ei olisi voinut tukea yrityksiä ja työntekijöitä tällä tavalla.” LIITE Liite 1: Tarkempia tietoja kansallisista toimenpiteistä Taulukko A1: Työajan lyhentämisjärjestelyt tai palkkatukien kehitys SURE-tukea saavissa maissa. Maa Tyyppi Meneillään/ei Päättymispäivä (suunniteltu) +/-/= anteliaisuus Belgia Lyhentämisjärjestely Meneillään 30. syyskuuta 2021 = Bulgaria Lyhentämisjärjestely Meneillään 31. heinäkuuta 2021 – Kroatia Lyhentämisjärjestely Meneillään 31. joulukuuta 2021 – Kypros Lyhentämisjärjestely Meneillään Lokakuu 2021 + Tšekki Lyhentämisjärjestely Päättynyt Kesäkuu 2021 (pääasiallinen järjestely) / lokakuu 2021 (karanteenissa olevia työntekijöitä koskevat säännökset). Lisäksi on säädetty uudesta pysyvästä lyhennettyä työaikaa koskevasta järjestelystä, joka voidaan ottaa käyttöön poikkeustilanteissa. + Viro Lyhentämisjärjestely Päättynyt Toukokuu 2021 – Kreikka Lyhentämisjärjestely Meneillään 31. syyskuuta 2021 – Irlanti Palkkatuki Meneillään 31. joulukuuta 2021 + Italia Lyhentämisjärjestely Meneillään 1. heinäkuuta 2021 (tavanomainen järjestely) / 31. joulukuuta 2021 (yritykset, jotka eivät täytä tavanomaisen järjestelyn vaatimuksia tai jotka ovat käyttäneet kaikki oikeutensa) – Latvia Lyhentämisjärjestely Päättynyt Kesäkuu 2021 + Liettua Lyhentämisjärjestely Meneillään 31. elokuuta 2021 + Malta Palkkatuki Meneillään 31. joulukuuta 2021 – Puola Lyhentämisjärjestely Päättynyt 30. kesäkuuta 2021 + Portugali Lyhentämisjärjestely Meneillään Sen kuukauden loppuun saakka, jona lainsäädännöllisellä tai hallinnollisella päätöksellä käyttöönotetut toimenpiteet taloudellisen toiminnan rajoittamiseksi covid-19-pandemian vuoksi ovat voimassa + Romania Lyhentämisjärjestely Meneillään Kolme kuukautta hätätilan päättymisen jälkeen (hätätilaa voidaan jatkaa joka kuukausi, ja se kestää tällä hetkellä 12. syyskuuta 2021 saakka) = Slovakia Lyhentämisjärjestely Meneillään Joulukuu 2021 + Slovenia Lyhentämisjärjestely Meneillään 30. syyskuuta 2021 = Espanja Lyhentämisjärjestely Meneillään 30. syyskuuta 2021 + Huom. Työajan lyhentämisjärjestelyn anteliaisuutta arvioidaan nimellismääräisenä tulotuen kattavuuteen ja tasoon tehtyjen oikeudellisten muutosten perusteella.



Liite 2: Lisätietoja SURE-anneista ja tilityksistä Taulukko A2: Keskeiset tilastot EU:n SURE-lainanotosta (euroina) SURE #5 SURE #6 SURE #7 Erä 15-vuotinen 5-vuotinen 25-vuotinen 8-vuotinen 25-vuotinen Joukkolainan suuruus 9 mrd. 8 mrd. 5 mrd. 8,137 mrd. 6 mrd. Tuotto 0,228 % –0,488 % 0,476 % 0,019 % 0,757 % Korkoero MS – 4 peruspistettä MS – 14 peruspistettä MS + 1 peruspiste MS – 2 peruspistettä MS + 17 peruspistettä Korkoero suhteessa bundiin (peruspistettä) 33,4 20 34,4 31,5 40,6 Korkoero suhteessa OAT:iin (peruspistettä) –2,6 3,1 –11 –1,2 –21 Ero markkinakorkotasoon 2 + 1,5 peruspistettä + 1,5 peruspistettä + 2 peruspistettä + 2,5 peruspistettä Sijoittajien kokonaiskysyntä 86 mrd. 46,5 mrd. 40 mrd. 51,2 mrd. 37,5 mrd.