Bryssel 2.2.2005

SEK(2005) 140 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Maltan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat. Tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kunkin lähentymisohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa perustetun komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvosto antaa ohjelmaa tarkasteltuaan siitä lausunnon. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.

Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneet jäsenvaltiot eivät osallistu yhteisen rahan käyttöön, mutta niiden on määräajassa täytettävä lähentymiskriteerit, mukaan luettuna julkisen talouden kestävyyttä koskeva kriteeri, jotta ne voivat ottaa euron käyttöön. Koska Maltan julkisen talouden alijäämä oli 9,7 prosenttia ja velkasuhde 70,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003, neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Maltan julkisen talouden alijäämä oli liiallinen ja suositteli, että liiallinen alijäämä korjattaisiin viimeistään vuoteen 2006 mennessä. Neuvosto suositteli myös, että Malta toteuttaisi luonteeltaan rakenteelliset toimet, joiden tavoitteena on menojen järkeistäminen ja vähentäminen, ja ryhtyisi 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä tehokkaasti toteuttamaan suunniteltuja toimenpiteitä vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi. Maltan viranomaisia pyydettiin myös huolehtimaan siitä, että velkaantuneisuuden kasvu pysähtyy vuonna 2005 ja kääntyy sen jälkeen laskuun. Joulukuun 22 päivänä 2004 antamassaan tiedonannossa komissio katsoi, että Maltan hallitus oli toteuttanut tehokkaita toimia vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi.

EU:hun 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneet jäsenvaltiot sitoutuivat toimittamaan lähentymisohjelmansa 15 päivään toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun ohjelman vuoden 2004 lopulla.

Malta toimitti 21 päivänä toukokuuta 2004 ensimmäisen lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2004–2007. Neuvosto antoi ohjelmasta lausunnon 5 päivänä heinäkuuta 2004. Malta toimitti tarkistetun lähentymisohjelmansa 7 päivänä joulukuuta 2004. Komission yksiköt ovat suorittaneet tarkistetun ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet, vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta annetut käytännesäännöt[2], potentiaalisen tuotannon arvioinnissa yleisesti hyväksytyt menetelmät, vuosien 2003–2005 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annetut suositukset sekä periaatteet, jotka esitetään finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27 päivänä marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa komission tiedonannossa[3]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:

- Malta toimitti vuosien 2004–2007 lähentymisohjelmansa ensimmäisen tarkistuksen 7 päivänä joulukuuta 2004. Ohjelma noudattaa pääpiirteissään käytännesääntöjä. Erityisesti julkisten menojen jakauma on epätäydellinen eivätkä hintatiedot ole yhdenmukaistettujen määritelmien mukaisia.

- Tarkistetussa ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan taloudellinen toiminta kiihtyy vähitellen. BKT:n määrän kasvun (0,6 prosenttia) arvioidaan olevan vuonna 2004 hitaampaa kuin mitä komission syksyn 2004 talousennusteessa on esitetty (1 prosentti), mutta vuosia 2005 (1,5 prosenttia) ja 2006 (1,8 prosenttia) koskevat kasvuennusteet näyttävät realistisilta ja ovat täysin komission ennusteiden mukaisia. Kasvun odotetaan vauhdittuvan edelleen ohjelmakauden lopussa ja olevan 2,2 prosenttia vuonna 2007. Kasvuennusteet näyttävät kokonaisuudessaan realistisilta.

- Vuosi-inflaatio, joka Maltassa lasketaan vähittäishintaindeksin vuosimuutoksella, on hidastunut hieman viime kuukausina ja sen arvioidaan olevan 2,9 prosenttia vuonna 2004. Ohjelmakautta koskevissa ennusteissa oletetaan, että inflaatio hidastuu edelleen ja on 2,4 prosenttia vuonna 2005 ja 1,9 prosenttia vuosina 2006–2007. Maltan liiran efektiivinen valuuttakurssi vahvistui hieman vuonna 2004 sekä nimellisesti että reaalisesti. Liiran nimellisen efektiivisen valuuttakurssin odotetaan pysyvän pääosin ennallaan ohjelmakauden aikana. Maltan keskuspankki on pitänyt lyhyet korot, jotka ovat sen tärkeimmät ohjauskorot, muuttumattomina 3 prosentissa (100 pistettä yli euroalueen tason) syyskuusta 2003 lähtien. Korkojen ennustetaan nousevan puoli prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja pysyvän 3,5 prosentissa vuoteen 2007 saakka.

- Vuoden 2004 talousarvion toteuttamista koskevien viimeaikaisten tietojen mukaan näyttää siltä, että vuodeksi 2004 asetettu ja ohjelmassa vahvistettu 5,2 prosentin alijäämätavoite suhteessa BKT:hen on saavutettavissa. Tarkistetussa ohjelmassa on myös vahvistettu alijäämätavoitteet vuoteen 2007 saakka. Lähentymisohjelman tavoitteena on edelleen alijäämän supistaminen alle 3 prosentin viitearvon vuonna 2006. Julkisen talouden alijäämän ennustetaan supistuvan 5,2 prosentista vuonna 2004 3,7 prosenttiin vuonna 2005 ja 2,3 prosenttiin vuonna 2006 ja vähenevän edelleen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Edelliseen ohjelmaan verrattuna tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan suunniteltu julkisen talouden sopeutus pääpiirteissään makrotalouden skenaarion pysyessä muuttumattomana. Julkisen talouden vakauttaminen perustuu sekä tuloja lisääviin toimenpiteisiin että menoleikkauksiin.

- Maltan talouden koko ja avoimuus tekevät siitä erittäin epävakaan ja alttiin ulkoisille häiriöille. Tämä lisää sekä myönteisiä että kielteisiä riskejä, jotka liittyvät paitsi makrotalouden skenaarioon myös ohjelmassa esitetyn julkisen talouden sopeutuksen toteuttamiseen. Vaikka nämä riskit otettaisiin huomioon, makrotalouden skenaarion varovainen perusta, alijäämän supistamiseen tähtäävien toimenpiteiden luonne ja ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat ennusteet tekevät vakauttamiskehityksestä laajalti uskottavan.

- Julkisen bruttovelan arvioidaan nousevan 70,4 prosentista 73,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2003–2004. Ohjelman mukaan velkasuhteen pitäisi supistua 72 prosenttiin vuonna 2005 ja lähetä jälleen 70 prosenttia ohjelmakauden lopulla. Maltan viranomaiset arvioivat, että talouden kasvu, perusjäämän vähittäinen vahvistuminen ja omaisuuserien myynti kiihdyttävät velan supistumista suhteessa BKT:hen vuodesta 2005 alkaen. Ennustettu velan kehitys edellyttää kuitenkin yksityiskohtaisempia tietoja talousarvion ulkopuolisista rahoitustoimista ja niiden tarkempaa seurantaa. Nämä rahoitustoimet kumoavat osittain yksityistämisestä saatujen huomattavien tulojen vaikutukset (yli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2005 ja 2006).

- Ohjelmassa tarkastellaan hallituksen rakenneuudistusohjelmaa, joka keskittyy julkisyhteisöjen rakenneuudistusta ja tiettyjen toimialojen, kuten teollisuuden, satamien, liikenteen ja energian, toiminnan parantamista koskeviin aloitteisiin. Yksityistäminen on osa ohjelman mukaista uudistuskokonaisuutta. Lisäksi ohjelmassa tarkastellaan verotukseen ja sosiaaliturvaetuuksiin liittyvien petosten torjunnan vahvistamista. Hallitus esitteli myös valkoisen kirjan Maltan eläkejärjestelmän uudistamisesta. Muut vero- ja sosiaaliturvajärjestelmien ja terveydenhuoltojärjestelmän tärkeät rakenneuudistukset ovat toteuttamatta.

- Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyy riskejä, jotka kuvastavat väestön ikääntymisestä aiheutuvia kustannuksia. Ohjelmassa esitetyn kestävyyden varmistava strategia riippuu julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisesta. Se sisältää myös eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistukset, joita ei ole vielä määritelty tai toteutettu. Vaikka julkisen talouden tavoitteiden saavuttamatta jääminen vaarantaisi julkisen talouden kestävyyden, uudistusten toteuttaminen on myös tärkeää, jotta väestön ikääntymisestä aiheutuvien julkisten menojen kasvu saadaan kuriin pitkällä aikavälillä.

- Tarkistetussa ohjelmassa esitetty talouspolitiikka noudattaa pääosin julkista taloutta koskevia maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelma noudattaa erityisesti neuvoston suositusta supistaa julkisen talouden alijäämää.

Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Maltan tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Maltan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[4] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli [17 päivänä helmikuuta 2005] Maltan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2007. Ohjelma noudattaa pääpiirteissään käytännesääntöjä. Julkisten menojen jakauma on kuitenkin epätäydellinen eivätkä hintatiedot ole Maastrichtin yhdenmukaistettujen määritelmien mukaiset. Tämän vuoksi Maltaa kehotetaan noudattamaan tietovaatimuksia.

Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa oletetaan, että kokonaistuotannon kasvu kiihtyy 0,6 prosentista vuonna 2004 keskimäärin 1,8 prosenttiin ohjelman jäljellä olevalla kaudella. Tämän skenaarion mukaiset kasvuoletukset vaikuttavat tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella realistisilta. Myös ohjelman inflaatioennusteet lienevät realistisia.

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Maltalla on liiallinen julkisen talouden alijäämä, ja suositteli tilanteen korjaamista vuoteen 2006 mennessä.

Ohjelman tavoitteena on edelleen alijäämän supistaminen alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Julkisen talouden vakauttaminen perustuu sekä tuloja lisääviin toimenpiteisiin että menoleikkauksiin. Julkisen talouden alijäämän ennustetaan supistuvan 5,2 prosentista vuonna 2004 2,3 prosenttiin vuonna 2006 ja edelleen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Ohjelmassa vahvistetaan edellisessä ohjelmassa esitetty julkisen talouden sopeutus pääpiirteissään makrotalouden skenaarion pysyessä suurelta osin muuttumattomana.

Ohjelmassa esitettyjen julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Erityisesti julkisen talouden 5,2 prosentin alijäämätavoite vuodeksi 2004 näyttää olevan saavutettavissa. Lisäksi ohjelman perustana oleva varovainen makrotalouden skenaario ja ilmoitettujen, alijäämän supistamiseksi toteutettavien toimenpiteiden luonne samoin kuin ohjelmassa esitetyt julkisen talouden tavoitteet tekevät vuoden 2005 ja sen jälkeisestä vakauttamiskehityksestä pääosin realistisen tämänhetkisten ennusteiden mukaisessa ulkoisessa ympäristössä.

Tämän riskiarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on riittävä alijäämän supistamiseksi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2006 mennessä. Se näyttää myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä ylitä viitearvoa ohjelmakaudella talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Finanssipolitiikan viritys ei kuitenkaan näytä riittävältä varmistamaan sitä, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema saavutetaan ohjelmakauden aikana.

Ohjelmassa arvioidaan, että velkasuhde nousee 70,4 prosentista 73,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2003–2004. Sen jälkeen sen ennustetaan supistuvan 70,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden lopulla. Maltan viranomaiset arvioivat, että talouden kasvu, perusjäämän vähittäinen vahvistuminen ja omaisuuserien myynti kiihdyttävät velan supistumista suhteessa BKT:hen vuodesta 2005 alkaen. Eräät tekijät, jotka osittain kumoavat yksityistämisestä saatujen huomattavien tulojen vaikutukset (yli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2005 ja 2006), edellyttävät yksityiskohtaisempia tietoja talousarvion ulkopuolisista rahoitustoimista ja niiden tarkempaa seurantaa.

Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyy riskejä, jotka kuvastavat väestön ikääntymisestä aiheutuvia kustannuksia. Ohjelmassa esitetyn kestävyyden varmistava strategia riippuu julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisesta. Se sisältää myös eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistukset, joita ei ole vielä määritelty tai toteutettu. Vaikka julkisen talouden tavoitteiden saavuttamatta jääminen vaarantaisi selvästi julkisen talouden kestävyyden, uudistusten toteuttaminen on myös tärkeää, jotta väestön ikääntymisestä aiheutuvien julkisten menojen kasvu saadaan kuriin pitkällä aikavälillä.

Tarkistetussa ohjelmassa esitetty talouspolitiikka noudattaa pääosin julkista taloutta koskevia maakohtaisia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelma noudattaa erityisesti neuvoston suositusta supistaa julkisen talouden alijäämää.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

BKT:n määrä (muutos, %) | CP joulukuu 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 |

COM lokakuu 2004 | 1,0 | 1,5 | 1,8 | - |

CP toukokuu 2004 | 1,1 | 1,7 | 2,1 | 2,1 |

YKHI-inflaatio (%) | CP joulukuu 2004 | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 |

COM lokakuu 2004 | 3,7 | 3,1 | 2,6 | - |

CP toukokuu 2004 | 3,4 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |

Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | CP joulukuu 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |

COM lokakuu 2004 | -5,1 | -4,0 | -3,3 | - |

CP toukokuu 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |

Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) | CP joulukuu 2004 | -1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 |

COM lokakuu 2004 | -1,3 | -0,2 | 0,4 | - |

CP toukokuu 2004 | -1,4 | 0,1 | 1,4 | 2,2 |

Julkisen talouden bruttovelka (suhteessa BKT:hen) | CP joulukuu 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 |

COM lokakuu 2004 | 72,4 | 73,7 | 74,2 | - |

CP toukokuu 2004 | 72,1 | 72,4 | 70,5 | 70,4 |

Lähteet: Lähentymisohjelma (CP), komission yksiköiden vuonna 2004 julkaisemat talousennusteet (COM) |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavasta Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskeva talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto, jonka Ecofin-neuvosto on hyväksynyt 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 lopullinen, 27.11.2002.

[4] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, löytyvät seuraavasta Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.