Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Vastauksena finanssikriisiin EU käynnisti pankkien vakavaraisuuskehyksen laajan uudistuksen EU:n pankkialan häiriönsietokyvyn parantamiseksi. Yksi uudistuksen tärkeimmistä osatekijöistä oli Baselin pankkivalvontakomitean sopimien kansainvälisten standardien, erityisesti ns. Basel III -uudistuksen, täytäntöönpano. Toteutetun uudistuksen ansiosta EU:n pankkialan häiriönsietokyky oli covid-19-kriisin alkaessa vankalla pohjalla. Vaikka EU:n pankkien kokonaispääomataso on nyt keskimäärin tyydyttävä, kaikkia finanssikriisin seurauksena havaittuja ongelmia ei ole vielä ratkaistu. Jäljellä on erityisesti kaksi keskeistä ongelmaa. Ensinnäkin oletusmenetelmät, joita pankit käyttävät pääomavaatimustensa laskemiseen (ns. standardimenetelmät), eivät huomioi riittävän hyvin riskejä, joille pankit altistuvat (eli menetelmät eivät ole riittävän riskiherkkiä), mikä johtaa epäasianmukaisiin (joko liian suuriin tai liian pieniin) pääomavaatimuksiin. Tämä puolestaan voi vaikuttaa kielteisesti pankkien toimintaan. Toinen ongelma on, että pitkälle kehitetyt menetelmät, joita useimmat suuret pankit saavat käyttää (ns. sisäisten mallien menetelmät), johtavat samankaltaisten tai jopa identtisten riskien osalta hyvin erilaisiin pääomavaatimuksiin. Tämä vaikeuttaa pankkien vakavaraisuussuhdelukujen vertailua ja heikentää luottamusta näihin lukuihin ja sitä kautta myös sisäisiä malleja käyttäviin pankkeihin. Tietyntyyppisistä omaisuuseristä ei myöskään ole tarpeeksi riittävän hyvälaatuista dataa pääomavaatimusten luotettavan ja vankan mallinnuksen mahdollistamiseksi. Pankeilla, jotka käyttävät tällaisten omaisuuserien osalta sisäisiä malleja, ei välttämättä ole riittävästi pääomaa kattamaan niihin liittyviä riskejä. Nämä puutteet on korjattava saattamalla päätökseen kansainvälisellä tasolla sovittu finanssikriisin jälkeinen uudistus. Sen lisäksi siirtyminen kestävämpään talouteen merkitsee pankeille riskejä, joita niiden on hallittava asianmukaisesti rahoitusvakauden varmistamiseksi. Kestävän rahoituksen strategiassa korostettiin tarvetta sisällyttää ilmasto- ja ympäristöriskit paremmin EU:n vakavaraisuuskehykseen. Nykyiset lainsäädännölliset vaatimukset eivät yksinään riitä kannustamaan pankkeja ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvien riskien (ESG-riskit) järjestelmälliseen ja johdonmukaiseen hallintaan. Vakavaraisuussääntöjen noudattamisen asianmukainen valvonta on toinen osa-alue, johon keskitytään. Valvojilla on tässä suhteessa ratkaiseva rooli. Valvojilla on oltava käytössään tätä varten tarvittavat välineet ja valtuudet (esim. valtuudet myöntää pankeille ja niiden toiminnalle lupia, tarkastaa niiden johdon soveltuvuus tai määrätä niille seuraamuksia, jos ne rikkovat sääntöjä). EU:n lainsäädännöllä varmistetaan vähimmäistason yhdenmukaistaminen, mutta valvontavälineistössä ja -menettelyissä on suuria eroja jäsenvaltioiden välillä. Tämä sääntely-ympäristön hajanaisuus valvojien käytettävissä olevien valtuuksien ja välineiden määrittelyssä ja niiden soveltamisessa eri jäsenvaltioissa heikentää tasapuolisia toimintaedellytyksiä sisämarkkinoilla ja saa epäilemään, onko EU:n pankkien johtaminen ja valvonta moitteetonta ja varovaista. Tämä ongelma on erityisen akuutti pankkiunionin puitteissa. Erot, joita 19 eri oikeusjärjestyksen välillä on, estävät yhteistä valvontamekanismia suoriutumasta valvontatehtävistään vaikuttavasti ja tehokkaasti. Lisäksi rajojen yli toimivat pankkikonsernit joutuvat tekemisiin useiden erilaisten menettelyjen kanssa saman vakavaraisuusongelman ratkaisemiseksi, mikä lisää kohtuuttomasti niiden hallinnollisia kustannuksia. Toinen tärkeä väline on markkinakuri. Jotta sijoittajat voivat seurata pankkien käyttäytymistä, niiden on saatava tarvittavat tiedot. Tämänhetkiset vakavaraisuustietojen saatavuuteen liittyvät vaikeudet estävät markkinatoimijoita saamasta tarvitsemiaan tietoja pankkien vakavaraisuustilanteesta. Tämä heikentää viime kädessä pankkien vakavaraisuuskehyksen vaikuttavuutta ja saattaa herättää epäilyjä pankkialan häiriönsietokyvystä erityisesti stressikausina.