Ehdotus neuvoston päätökseksi assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Liettuan osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaann /* KOM/99/0280 lopull. - CNS 99/0119 */



Virallinen lehti nro C 021 E , 25/01/2000 s. 0005 - 0008



Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Liettuan osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan PERUSTELUT Eurooppa-neuvosto on useassa yhteydessä tunnustanut Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden pääsyn yhteisön ohjelmiin tärkeäksi askeleeksi niiden valmistautuessa liittymään Euroopan unioniin. Tätä tarkoitusta varten Eurooppa-sopimuksiin tehtiin lisäpöytäkirjat. Luxemburgissa 12.-13. joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto toisti päätelmissään, että kyseinen osallistuminen on tärkeätä hakijamaiden tutustuttamiseksi unionin politiikkoihin ja työmenetelmiin. Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se toimii perustana toimille, joilla pyritään nostamaan monien pk-yritysten tietoisuutta liiketoimintastrategian haasteista, mikä kohentaa niiden kilpailuasemaa ja kasvattaa niiden osuutta kansainvälisestä kaupasta. Tämän myönteinen vaikutus olisi työpaikkojen luominen. Oheisena esitetään Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esitetyn komission pk-yrityksiä koskevan politiikan analyysin (1) mukaiset viisi ensisijaista politiikan tavoitetta ja näihin liittyvät yhteisön tasolla toteutettavat toimintaehdotukset: (1) "Pk-yritykset: työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn dynaaminen lähde Euroopanunionissa". Komission kertomus Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, CSE (95) 2087. 1. Hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen, 2. Yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, 3. Pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan erityisesti tiedotusta parantamalla, 4. Pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon ja ammattikoulutukseen pääsyn parantaminen, 5. Prittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Jotta Keski- ja Itä-Euroopan pk-yrityksille annettava tuki olisi mahdollisimman tehokasta, yhteisön pitäisi pyrkiä yhdentämään mahdollisimman hyvin pk-yritysten pääsy kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan, muihin pk-yrityksiin kohdennettuihin yhteisön ohjelmiin, kansallisiin Phare-ohjelmiin ja muihin olemassa oleviin tai suunniteltuihin pk-yrityksiin kohdennettuihin tukitoimiin hakijamaissa. Kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa keskitytään pk-yrityksiin riippumatta niiden toimialasta, oikeudellisesta muodosta tai sijainnista Euroopan talousalueella. Kolmas monivuotinen ohjelma kattaa ajanjakson 1. tammikuuta 1997-31. joulukuuta 2000. Pk-yritysten määrä ja niiden työllistämisosuus kasvaa Keski- ja Itä-Euroopan maissa, ja tämän kehityksen uskotaan jatkuvan tulevina vuosina. Hakijamaiden hallitukset ovat alkaneet tunnustaa pk-yritysten tukemisen poliittisen ja taloudellisen merkityksen ja kaiken kaikkiaan kyseisistä politiikoista on tullut merkittävä osa siirtymäkehitystä. Merkittävästä edistymisestä huolimatta hakijamaiden pk-yrityksillä on vielä paljon tehtävää saavuttaakseen Euroopan unionissa vallitsevan resurssi- ja tukitason, esim. tukipalvelujen, politiikan yhteensovittamisen tai sopivien oikeudellisten ja lainsäädännön kehysten kehittämisen osalta. Hakijamaiden yritysten on tarpeen valmistautua Euroopan unionin jäsenyyteen ja lisääntyvään kilpailuun, jonka kohteeksi ne todennäköisesti joutuvat. Tässä yhteydessä yhteisön ohjelmien avaaminen on tärkeä osa liittymistä valmistelevaa strategiaa. Tähän ohjelmaan osallistumisella voidaan vaikuttaa myönteisesti pk-yritysten ja niiden etujärjestöjen valmistautumiseen tulevaan EU-jäsenyyteen. Eurooppa-sopimusten tai niiden lisäpöytäkirjojen määräysten mukaisesti ohjelmaan osallistuva hakijamaa maksaa itse osallistumiskustannuksensa. Hakijamailla on kuitenkin oikeus käyttää osaa kansallisen Phare-ohjelman määrärahoista täydentämään kansallisesta talousarviosta tulevia osuuksiaan. Liettua on kirjallisesti vahvistanut komissiolle olevansa halukas osallistumaan yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan vuodesta 1999 alkaen ja antamaan käyttöön tarvittavat komission laskemat budjettimäärärahat. Liettua aikoo maksaa osan rahoitusosuudestaan kansallisesta budjetistaan ja osan Phare-määrärahoistaan. Erityisen merkittävä kysymys Liettualle sekä muille ohjelmaan osallistuville hakijamaille on se, miten ne liitetään rahoittamansa ohjelman hallinto- ja päätöksentekomenettelyyn. Kuten Luxemburgissa 12. ja 13. joulukuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajamaan tekemissä päätelmissä todetaan, hakijamaiden osallistuminen antaa niille mahdollisuuden tutustua yhteisön lainsäädäntöön ja menettelyihin. Assosiaationeuvoston päätösluonnoksissa ehdotetaan, että Liettua on läheisesti mukana arvioitaessa sen ohjelmaan osallistumista, että se kutsutaan ennen hallintokomitean kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin ja että sille ilmoitetaan komitean kokousten tuloksista. Tärkeimmät käsiteltävät kohdat liitteenä olevassa assosiaationeuvoston päätösluonnoksessa, joka koskee ehtoja Liettuan osallistumiselle yhteisön pk-yritysten ohjelmaan, ovat seuraavat: - Liettua osallistuu pk-yrityksiä koskevan kolmannen monivuotisen ohjelman (1997-2000) toimiin; hakuehdot, arviointi ja valinta ovat samat kuin yhteisön jäsenmaiden osalta (liitteessä I oleva 1 ja 2 kohta) maan rahoitusosuuden mukaisesti (liitteessä II oleva 2 kohta), - Liettuan rahoitusosuudet ja niitä koskevat säännöt on määritelty liitteessä I olevassa 4 kohdassa ja liitteessä II, - Liettua on mukana arvioitaessa sen ohjelmaan osallistumista (liitteessä I oleva 6 kohta), - Liettua kutsutaan ennen ohjelmakomitean kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin ja sille ilmoitetaan kokouksen tulokset (liitteessä I oleva 7 kohta), - päätöstä sovelletaan ohjelman keston ajan (eli 31. joulukuuta 2000 saakka; assosiaationeuvoston päätöksen 2 artikla). Assosiaationeuvoston päätöksen hyväksyminen, jolla sallitaan Liettuan osallistuminen yhteisön pk-yrityksiä koskevaan ohjelmaan vuodesta 1999, antaa maalle mahdollisuuden yhdentyä aktiivisesti yhteisön tämän alan politiikkaan unioniin liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä. Se on tämän vuoksi poliittisesti erittäin merkittävää. Neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi, jotta Liettua voi osallistua pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan yhteisön ohjelmaan mahdollisimman pian vuonna 1999. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Liettuan osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan yhdessä 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, (2) (2) EYV C ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, (3) (3) EYV C sekä katsoo, että (1) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan assosioinnista tehty Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1998, (2) Eurooppa-sopimuksen 110 artiklan mukaisesti Liettua voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti pk-yritysten hyväksi, ja assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Liettuan osallistumista kyseiseen toimintaan, (3) Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY (4) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien lisäpöytäkirjojen (5) edellytysten mukaisesti, ja (4) EYVL L 6, 10.1.1997, s. 25. (5) Liettuan osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevista edellytyksistä on säädetty assosiaatiosopimuksen 106 artiklassa ja liitteessä XI. (4) menestyksekäs osallistuminen ohjelmaan edellyttää pätevää johtoa ja asiantuntevaa virkamieskuntaa, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisellä Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Liettuan osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätösluonnos. Tehty Neuvoston puolesta PuheenjohtajaLuonnos:EY:N JA Liettuan Assosiaationeuvoston Päätös N:o .../99Liettualle asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen (6) ja erityisesti sen 110 artiklan, (6) EYVL L 51, 20.2.1998, s. 3. sekä katsoo, että Eurooppa-sopimuksen 110 artiklan mukaisesti Liettua voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin liitteessä XX tarkoitetuilla aloilla, joihin kuuluvat pienet ja keskisuuret yritykset, Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta tehdyssä neuvoston päätöksessä 97/15/EY hyväksyttiin neljäksi vuodeksi 1 päivästä tammikuuta 1997 ohjelma, joka koskee yhteisön politiikkaa pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi, mukaan luettuna käsiteollisuus- ja pienyritykset, ja ohjelman 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan, ja Eurooppa-sopimuksen 110 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista ja edellytyksistä, jotka koskevat Liettuan osallistumista liitteessä XX tarkoitettuihin toimiin, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Liettua osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan liitteessä I ja II olevien ehtojen mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä. 2 artikla Tätä päätöstä sovelletaan ohjelman keston ajan. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tehty Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I Ehdot Liettuan osallistumiselle Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan 1. Liettua osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavan ohjelman, jäljempänä 'ohjelma', toimiin Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (97/15/EY) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden, perusteiden, menettelyjen ja määräaikojen mukaisesti, jollei tässä päätöksessä toisin säädetä. 2. Osallistumisehdot täyttävien liettualaisten laitosten, järjestöjen ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja yksityishenkilöihin. 3. Liettuan ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön jäsenvaltioista ohjelman yhteisöllisen ulottuvuuden varmistamiseksi. Tästä vähimmäismäärästä päätetään ohjelman toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä. 4. Liettua maksaa vuosittain yhteisön Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden kattaakseen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta. 5. Yhteisön jäsenvaltiot ja Liettua tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Liettuassa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi. 6. Komissio ja Liettua arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Liettuan osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. Liettua toimittaa tarpeelliset kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä yhteydessä määräämiin muihin erityistoimiin. 7. Liettua kutsutaan ennen ohjelmakomitean säännöllisiä kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa Liettualle kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista. 8. Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. LIITE II LIETTUAN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997-2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. Liettuan rahoitusosuus kattaa: - ohjelmista myönnettävän tuen liettualaisten yksikköjen osallistumiseksi liitteessä I olevassa 1 kohdassa määriteltyihin toimiin, - ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla olevan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Liettuan osallistumisesta ohjelmaan. 2. Kunakin varainhoitovuonna liettualaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin Liettuan maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty. Jos Liettuan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin liettualaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä, komissio siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se vähennetään seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Liettualle. 3. Liettuan vuotuinen rahoitusosuus on 384 130 euroa vuodesta 1999 alkaen. Tästä määrästä 25 130 euroa on tarkoitettu sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Liettuan osallistumisesta siihen. 4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia sovelletaan erityisesti Liettuan rahoitusosuuden hallintaan. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Liettuaa toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat. Rahoitusosuus ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan komission euromääräiselle pankkitilille. Liettua maksaa osuutensa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvista vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Liettua maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Viivästyskorkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa EKP:n euromääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa 1,5 prosenttiyksiköllä korotettuna. 5. Liettua maksaa 3 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset kansallisesta talousarviostaan. 6. Liettua maksaa osallistumisestaan aiheutuvista jäljellä olevista kustannuksista 107 700 euroa (30 %) kansallisesta talousarviostaan vuonna 1999 ja 179 500 euroa (50 %) vuonna 2000. 7. Säännönmukaisten Phare-ohjelmamenettelyjen mukaisesti vuonna 1999 jäljellä olevat 251 300 euroa maksetaan Liettuan vuotuisesta Phare-määrärahasta kuin myös vuonna 2000 jäljellä olevat 179 500 euroa. RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi: Liettuan osallistuminen kolmanteen monivuotiseen pk-yrityksiä koskevaan ohjelmaan. 2. Budjettikohta: B7-503 - Yhteisön ohjelmien avaaminen assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille. 3. Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohta yhdessä 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa; Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen 110 artikla, jossa säädetään osallistumisesta yhteisön ohjelmiin (EYVL L 51, 20.2.1998, s. 3.), Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös (97/15/EY) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohta (EYVL L 6, 10.1.1997, s. 25). 4. Toimenpiteen kuvaus 4.1 Yleistavoite Kolmannella monivuotisella ohjelmalla pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on seuraavat ensisijaistavoitteet: - hallinnollisen ja säännellyn liiketoimintaympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen, - yritysten rahoitusta koskevan ympäristön parantaminen, - pk-yritysten auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään strategioitaan erityisesti paremmalla tiedonvälityksellä ja yhteistyöllä, - pk-yritysten kilpailukyvyn lisääminen ja niiden tutkimukseen, innovaatioon, ja ammatilliseen koulutukseen pääsyn parantaminen, - yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Liettuan osallistumisesta yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten ohjelmaan on hyötyä maan valmistautuessa unioniin liittymiseen, sillä se on avaintekijä vahvistetussa liittymistä valmistelemassa strategiassa. Osallistumisen avulla Liettua voi tutustua yhteisön pk-yritysten ohjelmassa noudatettuihin menettelyihin ja menetelmiin. Ohjelmien avaamiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja assosioituneen maan välisen assosiaationeuvoston tekemää päätöstä. Kyseisessä päätöksessä säädetään myös ohjelmien avaamisen käytännön järjestelyistä. Liettuan kanssa tehty Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1998, ja sen 110 artiklassa säädetään Liettuan osallistumisesta useita aloja, muun muassa pk-yrityksiä, koskevaan toimintaan. Liettua on vahvistanut olevansa halukas osallistumaan myös muihin yhteisön ohjelmiin erityisesti koulutuksen, nuorison, ympäristön, terveyden sekä tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevan toimet Kyseisen yhteisön ohjelman loppuun eli 31.12.2000 asti. Phare-ohjelmasta myönnettävät rahoitusosuudet riippuvat kuitenkin vuoden 1999 jälkeen tehtävistä talousarviopäätöksistä. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5.1 Ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 5.3 Oletettu tulolaji Eurooppa-sopimuksen 110 artiklassa määrätään, että Liettua vastaa itse osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään siirtämään rahoitusosuutensa EY:n talousarviosaatavien alamomentille 6091. Koska 110 artiklassa kuitenkin säädetään, että yhteisö voi osallistua Liettuan rahoitusosuuteen (maan kansallisen Phare-määrärahan kautta), Liettua rahoittaa ainoastaan osan kansallisesta talousarviostaan ja jäljellä oleva osuus pannaan täytäntöön momentilta B7-503. Siirto asianomaisista Phare-määrärahoista (momentti B7-500) momentille B7-503 tehdään vastaanotettaessa Liettuan rahoitusosuus. 6. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS - tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa, - tutkimukset, koulutusjaksot, välineiden käyttökustannukset, tiedotus, - yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisinmaksusta ei ole määräyksiä. Tulojen osalta Liettuan osuudesta sen osallistumiskustannusten kattamiseen määrätään alamomentin 6091 perusteella. Tulo kohdistetaan kyseessä olevan ohjelman menojen alamomenteille ja tarvittaessa käyttömenojen alamomenteille. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan 7.4 kohdassa. 7. Rahoitusvaikutukset 7.1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskutapa varainhoitovuosiksi 1999 ja 2000 (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskelma perustuu seuraaviin edellytyksiin: - kunkin kumppanuusmaan rahoitusosuus pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä lasketaan siten, että kukin maa vastaa itse omista osallistumiskustannuksistaan. Talousarvioselvityksessä on otettu käyttöön alamomentti 6091 tätä tarkoitusta varten, - yhteisö voi tapauskohtaisesti päättää maksaa lisäavustusta kumppanuusmaan osuuden kattamiseksi. Lisäavustusmuotona voi olla kansallisen Phare-ohjelman yhteydessä annettava avustus. Kyseisen ohjelman rahoitus ja budjettijärjestelyt, jotka perustuvat Liettuan kanssa tehtyyn Eurooppa-sopimukseen, ovat seuraavat: neljästä vaihtoehdosta Liettua on valinnut rahoitusosuuden, joka perustuu pk-yritysten kaikkiin muihin ohjelmalohkoihin kuin kansainvälisiin ostomessuihin osallistumisen arvioituihin todellisiin kustannuksiin. Tämä mahdollistaa rahoitusosuudet seuraavilla aloilla (ohjeellinen enimmäistaso on osoitettu sulkeissa): - kaupan jakeluportaalla tapahtuva toiminta (130 000 euroa), - käsiteollisuus- ja pienyritysten aloilla tapahtuva toiminta (30 000 euroa), - eurotiedonvälityskeskuksille annettava tuki, joka perustuu tämänhetkisiin lukuihin (eurotiedonvälityskeskukset ja alarakenteet) (40 000 euroa x 2 keskusta sekä 20 000 euroa hajautetulle tiedotuskampanjalle = 100 000 euroa), - osallistuminen Europartenariat-tapahtumiin perustuen maan keskimääräisiin osallistumiskertoihin (35 yritystä/tapahtuma x 2 tapahtumaa/vuosi x 700 euroa, jotka on maksettu kansalliselle neuvonantajalle pk-yritystä kohti kustannuksista, myynnin edistämisestä jne. = 49 000 euroa), - vuosittain maassa järjestettävälle yhdelle INTERPRISE-tapahtumalle annettava tuki (Euroopan unionin antama enimmäisrahoitus on 50 000 euroa eikä se saa olla yli 50 prosenttia tapahtuman kokonaisbudjetista). Liettuan osallistumiskustannukset Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-1999) ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ovat täten vuodesta 1999 alkaen joka vuosi 384 130 euroa, josta 7 prosenttia on hallinnollisia kuluja. Yllä mainittu määrä, josta on vähennettävä Liettuan yksinomaisesti maksettavat lisähallintokulut, jaetaan vuosittain seuraavasti: vuonna 1999 toimintamenoista katetaan 107 700 euroa Liettuan kansallisesta talousarviosta ja, jollei Phare-ohjelman ohjelmointimenettelyistä muuta johdu, 251 300 ecua Liettuan saamista vuotuisista Phare-määrärahoista. Vuonna 2000 toimintamenoista katetaan 179 500 euroa Liettua kansallisesta talousarviosta, ja jollei Phare-ohjelman ohjelmointimenettelyistä muuta johdu, 179 500 euroa Liettuan vuotuisesta Phare-määrärahasta. Siirto asianomaisissa Phare-määrärahoissa momentilta B7-500 momentille B7-503 tehdään vastaanotettaessa vuoden 1999 (107 700 euroa) ja vuoden 2000 (179 500 euroa) kansallinen rahoitusosuus. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken >TAULUKON PAIKKA> Kustannusten jakautuminen ohjelmalohkojen mukaan, joille voidaan saada rahoitusosuuksia: >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Talousarvion B-osaan kuuluvat selvityksistä, asiantuntijoista jne. aiheutuvat toimintakustannukset Ei ole. 7.4 Monivuotisia toimenpiteitä koskeva suunnitelma Alamomentilta B7-503 täytäntöönpantavat määrät: >TAULUKON PAIKKA> (*) Suunnitelma perustuu tähän ohjelmaan tällä hetkellä sovellettavaan maksutapaan. Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 8. Petostenvastaiset toimenpiteet Kaikki komission sopimukset ja muut oikeudelliset sitoumukset edellyttävät komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavia tarkastuksia. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa säilyttää kertomukset ja rahoitusselvitykset. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen tukikelpoisuuden suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. Kustannustehokkuusanalyysi 9.1 Määrälliset erityistavoitteet; kohderyhmä Kolmas monivuotinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi on yhteisön pk-yrityksiä koskevan politiikan kulmakivi. Se on perustana konkreettisille toimille, joilla autetaan käyttämään hyväksi pk-yritysten kaikki mahdollisuudet työpaikkojen luomiseksi erityisesti lisäämällä sisämarkkinoihin osallistuvien pk-yritysten lukumäärää ja edistämällä niiden kansainvälistymistä. Periaatteessa kolmannen monivuotisen ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältämät toimet voisivat kiinnostaa kaikkia pk-yrityksiä Liettuassa. Monikansallisista toimista hyötyvien pk-yritysten lukumäärä tulee kuitenkin olemaan vähäisempi riippuen yritysten lajista ja toiminnasta ja kehitettyjen toimien luonteesta. Esimerkiksi Euroopan unionin 15 miljoonasta pk-yrityksestä todennäköisimmin 1,5 miljoonalle suunnataan yhteisön tiedotustoimintaa. Toisena esimerkkinä mainittakoon, että miljoonaan pk-yritykseen Euroopan unionissa voidaan soveltaa kumppanuustoimia. Samoja suhdeluvut voitaisiin pitää suuntaa-antavina myös Liettuan osalta. Toimien kohde vaihtelee toimien luonteen mukaan. Lisäksi toimet kohdistetaan ammattijärjestöihin, kauppakamareihin ja teollisuuden edunvalvojiin, kauppajärjestöihin ja muihin liikealan välittäjäorganisaatioihin. 9.2 Toimenpiteen perustelut On laajalti tunnustettu, että yritykset ja erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat avainasemassa pyrittäessä työpaikkojen luomiseen ja kasvuun. Pk-yritysten työllistämisaste onkin korkeampi kuin suuryritysten. On kuitenkin tarpeen tunnustaa se tosiasia, että pk-yritykset ovat luonnostaan haavoittuvampia erityisesti niiden perustamisen jälkeisinä ensimmäisinä vuosina. Tämä heikkous johtuu erityisesti seuraavista viidestä tekijästä: - yhä monimutkaisempi oikeudellinen, verotusta koskeva ja hallinnollinen ympäristö, - vaikeus osallistua T&K-ohjelmiin ja käyttää hyväksi niiden tuloksia, - pk-yritysten johtamistaidoissa oleva rakenteellinen heikkous sekä koulutusohjelmien soveltumattomuus, - vaikeus saada kohtuuhintaista rahoitusta, - vaikeus saada tuotteita ja palveluja markkinoille. Läheisyysperiaatteen osalta on tärkeä painottaa, että yhteisön tasolla kehitetyt toimet toteutetaan sellaisessa yhteydessä, joka takaa erityisesti verkkojen laajuudesta ja kehitetyistä toimista, keskustasolla tehtyjen päätösten objektiivisuudesta ja puolueettomuudesta sekä alueelliseen tasapainoon kiinnitetystä huomiosta johtuvasta huomattavasta lisäarvosta. Erityisesti jos jäsenvaltiot kehittävät suurimman osan yrityksiä hyödyttävistä toimista, yhteisön tehtävänä on toteuttaa luonteeltaan valtioiden välisiä toimenpiteitä ja ottaa käyttöön yhteisön laajuisia verkkoja. Tällaisten toimien uskominen kansalliselle tasolle olisi mahdotonta ja tehottomampaa ja vääristäisi kilpailua siten, että jokaisen jäsenmaan saama tuki olisi hyvin eriasteinen. Markkinatalouden luovan uudistuspolitiikan johdosta ja yksityistämisen tuloksena yksityisyritysten määrä on kasvanut nopeasti. Pk-yritysten osuus työllistäjänä on kasvanut vuotuisesti. Liettuan taloudelle on todennäköisesti tunnusomaista myös lähivuosina pk-yritysten suuri osuus. Näiden yritysten on tarpeen valmistautua maan EU-jäsenyyteen ja sen todennäköisesti aiheuttamiin lisääntyneisiin kilpailupaineisiin. Tässä yhteydessä pääsy yhteisön ohjelmiin on tärkeä osa liittymistä valmistelevaa strategiaa. Osallistuminen tähän ohjelmaan voi vaikuttaa myönteisesti pk-yritysten ja niiden etujärjestöjen valmistautumiseen maan tulevaan liittymiseen Euroopan unioniin. - Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska Liettuan rahoitusosuus ohjelmassa on suuri ja koska maan taloudellinen tilanne on heikko, Eurooppa-sopimuksen 110 artiklan mukainen tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Liettuan kansallisesta budjetista maksettavan rahoitusosuuden, jota täydennetään Phare-ohjelmasta suoritettavalla maksuosuudella, myötä tapahtuva Liettuan osallistuminen auttaa osaltaan maata tutustumaan yhteisön pk-yritysten alan sisäisiin politiikkoihin ja menettelytapoihin. Liettuan kansalaisten lähentäminen yhteisön verkkoihin on merkittävää maan valmistautuessa tulevaan jäsenyyteen. - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla Liettuan kansalaisten ja pk-yritysten kykyä vastata komission kyseisen ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. 9.3 Toimenpiteen arviointi Kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi sisältyvät arviointimenetelmät kattavat myös liettualaisten edunsaajien hyväksi rahoitetut toiminnat. 9.3.1. Suoritusten osoittimet Osoittimet valitaan toteutetun toiminnan laadun mukaan. Esimerkkinä mainittakoon euroneuvontakeskukset, joiden osalta ulkopuolinen tilintarkastusyritys sopimuksen mukaisesti arvioi euroneuvontakeskusten käyttämät laatujärjestelmät sekä niiden toiminnan suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Jokaisen euroneuvontakeskuksen toiminta arvioidaan käyttäen 13 arviointiperustetta, jotka koskevat muun muassa laatua, ja niiden suoritus arvioidaan kunkin arviointiperusteen osalta asteikolla 1-4. Kun jokaisen euroneuvontakeskuksen pisteet lasketaan yhteen, on mahdollista päättää, täyttääkö se vähimmäisarviointiperusteet. Jos näin ei ole, euroneuvontakeskus suljetaan pois verkosta ja aloitetaan menettelyt korvaavan järjestelyn löytämiseksi. Arviointikertomus julkaistaan kuuden kuukauden välein. Yritysten yhteistyöverkkojen jäsenistä tehty vuotuinen arviointi perustuu tietokantoihin vietyjen yhteistyökuvausten lukumäärään, hyvän ammatillisen etiikan kunnioittamiseen, edistämistoimiin verkossa, osallistumisasteeseen komission järjestämiin tapahtumiin (esim. seuranta, vuosikokous) ja jäsenten toimintaan työryhmissä. Muiden toteutettujen toimien välitöntä vaikutusta voidaan mitata osallistumisella suunniteltujen toimien täytäntöönpanon varmistamiseksi järjestettyihin kokouksiin ja seminaareihin, viestimissä annettavalla palautteella, ammattijärjestöjen osoittamalla kiinnostuksella, yrittäjien käyttäytymisellä, kokeilutoimiin osallistuvien yritysten lukumäärällä ja jaetuilla julkaisuilla. Erityisesti käsiteollisuus- ja pienyrityksiä suosivien toimien osalta osoittimia ovat toimesta rahoitustukea saavien käsiteollisuus- ja pienyritysten lukumäärä. 9.3.2. Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 9 joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksessä (6 artikla) komissio velvoitetaan toimittamaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle päätöksen täytäntöönpanoa koskeva ulkopuolinen arviointi viimeistään vuoden 1999 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ovatko alkuperäiset tavoitteet saavutettu, mukaan lukien kustannustehokkuuden arviointi. 9.3.3. Saavutettujen tulosten arviointi Arvioinnin tulokset annetaan yleensä kyseiselle kohderyhmälle ja niistä voi aiheutua muutoksia, jotka koskevat toteutettuja toimia tai uusia toimintaehdotuksia. Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta tehty kertomus annetaan joka vuosi neuvoston päätöksellä perustetulle hallintokomitealle. Assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ohjelmaan osallistumisen tuloksia koskevat kertomukset annetaan samalla tavoin kyseiselle komitealle sekä asianomaisille maille. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III A OSA) Tarvittavien hallinnollisten varojen myöntäminen riippuu komission vuotuisesta varojen myöntämistä koskevasta päätöksestä ottaen huomioon erityisesti budjettivallan käyttäjän tarkoitukseen varaama henkilöstön määrä ja lisävarat. Lisätarpeet eivät voi missään tapauksessa vaikuttaa ennakolta päätökseen, joka komission on tehtävä seuraavista tekijöistä: a) lisähenkilöstön pyytäminen alustavan talousarvioesityksen yhteydessä, b) varojen myöntäminen. 10.1 Vaikutus henkilöstön lukumäärään >TAULUKON PAIKKA> 10.2 Henkilöstöstä johtuva rahoituksellinen kokonaisvaikutus euroina >TAULUKON PAIKKA> 10.3 Toimesta johtuva muiden hallintokustannusten lisääntyminen euroina >TAULUKON PAIKKA>