[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 30.4.2009 KOM(2009) 207 lopullinen 2009/0064 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivien 2004/39/EY ja 2009/…/EY muuttamisesta {SEC(2009) 576} {SEC(2009) 577} PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Ehdotuksen tausta, perusteet ja tavoitteet Finanssikriisi on tuonut esiin useita heikkouksia maailmanlaajuisessa rahoitusjärjestelmässä. Kriisin myötä on käynyt ilmi, kuinka yhdellä toimialalla toteutuvat riskit voivat levitä nopeasti kaikkialle rahoitusjärjestelmään, mistä on vakavia seurauksia kaikille rahoitusmarkkinoiden toimijoille ja kyseisten markkinoiden vakaudelle. Tämä ehdotus on osa komission kunnianhimoista ohjelmaa, jolla pyritään laajentamaan asianomaista sääntelyä ja valvontaa kaikkiin sellaisiin toimijoihin ja toimintoihin, joihin liittyy merkittäviä riskejä[1]. Ehdotetulla direktiivillä otetaan käyttöön yhdenmukaiset vaatimukset, joita sovelletaan vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja hoitaviin ja hallinnoiviin yhteisöihin. Tämän alan yksityiskohtaisemman sääntelyn tarvetta ovat korostaneet Euroopan parlamentti[2] ja Jacques de Larosièren johtama rahoitusvalvontaa käsittelevä korkean tason työryhmä[3]. Asiasta on myös käyty jatkuvaa keskustelua kansainvälisillä foorumeilla kuten G20-ryhmässä, Kansainvälisessä arvopaperimarkkinavalvojien järjestössä (IOSCO) ja vakausfoorumissa. Kyseisiin rahastoihin katsotaan kuuluvan kaikki sellaiset rahastot, jotka eivät sisälly yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin[4] soveltamisalaan. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoidossa olevat varat ovat tällä hetkellä noin 2 biljoonaa euroa. Kyseiset hoitajat soveltavat useita erilaisia sijoitustekniikoita, sijoittavat eri sijoituskohteisiin ja tarjoavat rahastojaan erilaisille sijoittajaprofiileille. Tällaisia rahastoja ovat hedge-, pääoma-, kiinteistö-, hyödyke- ja infrastruktuurirahastot sekä muuntyyppiset institutionaaliset rahastot. Finanssikriisissä on tullut selkeästi ilmi se, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin kohdistuu monenlaisia riskejä. Näillä riskeillä on paitsi suora vaikutus kyseisten rahastojen sijoittajiin myös vaikutus luottajiin, kaupankäynnin vastapuoliin sekä Euroopan rahoitusmarkkinoiden eheyteen ja vakauteen. Näillä riskeillä on erilaisia ilmenemismuotoja: Riskin lähde | Makrotason vakautta koskevat (järjestelmä)riskit | Järjestelmän kannalta tärkeiden pankkien riskit, jotka kohdistuvat suoraan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien alaan Joukkokäyttäytymisen, tietyillä markkinasegmenteillä esiintyvien riskikeskittymien ja vivutuksen purkamisen suhdanteita vahvistava vaikutus rahoitusmarkkinoiden maksuvalmiuteen ja vakauteen | Mikrotason vakautta koskevat riskit | sisäisten riskienhallintajärjestelmien heikkoudet, jotka koskevat markkinariskiä, vastapuoliriskiä, rahoituksen maksuvalmiusriskiä ja toimintariskejä | Sijoittajansuoja | Puutteellinen sijoituspolitiikkaa, riskienhallintaa ja sisäisiä prosesseja koskevien tietojen antaminen sijoittajille Eturistiriidat ja puutteellinen rahastojen hallinnointi erityisesti, kun kyse on palkkioista, varojen arvonmäärityksestä ja hallinnointitehtävien hoidosta | Markkinoiden tehokkuus ja eheys | Dynaamisten kaupankäyntitekniikoiden ja lyhyeksi myynti -tekniikoiden vaikutus markkinoiden toimintaan Mahdollisuudet markkinoiden väärinkäyttöön käytettäessä tiettyjä tekniikoita, esimerkiksi lyhyeksi myyntiä | Vaikutus määräysvaltamarkkinoihin | Avoimuuden puute hankittaessa osuuksia listatuista yhtiöistä (esim. hyödyntämällä osakkeiden lainaksiottamista tai hinnanerosopimuksia) tai harjoitettaessa ”aktiivisten” strategioiden mukaista yhteistoimintaa | Vaikutus vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien määräysvallassa oleviin yhtiöihin | Riski ristiriitaisiin kannustimiin sijoituskohteena olevien yhtiöiden hoidossa, erityisesti kun kyse on velkarahoituksen käytöstä Avoimuuden ja julkisen valvonnan puute yritysjärjestelyjen kohteena olevissa yhtiöissä | Näiden riskien luonne ja suuruus vaihtelevat noudatettavien liiketoimintamallien mukaan. Esimerkiksi vivutuksen käytöstä aiheutuvat makrotason vakautta koskevat riskit liittyvät pääasiassa hedge- ja hyödykerahastojen toimintaan, kun taas sijoituskohteena olevien yhteisöjen hallinnointiin liittyvät riskit koskevat etupäässä pääomarahastoja. Muut riskit, kuten mikrotason vakautta koskevien riskien hallinnointiin ja sijoittajansuojaan liittyvät riskit, ovat kuitenkin yhteisiä kaikentyyppisille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille. Vaikka vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat eivät kriisiä aiheuttaneetkaan, viimeaikaiset tapahtumat ovat lisänneet huomattavasti kyseiseen alaan kohdistuvia paineita. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimintaan liittyvät riskit ovat viime kuukausina tulleet esille koko kyseisellä alalla, ja ne ovat joissain tapauksessa lisänneet markkinoiden levottomuutta. Esimerkiksi hedgerahastot ovat nopeuttaneet varainhankinnan hintainflaatiota ja kiihdyttäneet entisestään strukturoitujen luottojen markkinoiden kasvua. Suurien, vivutettujen omaisuuserien äkillisellä purkamisella, joka on johtunut luotonsaannin vaikeutumisesta ja sijoittajien lunastustoimeksiannoista, on ollut suhdanteita vahvistava vaikutus heikkeneviin markkinoihin ja se on saattanut heikentää markkinoiden maksuvalmiutta. Hedgerahastojen rahastoilla on ollut vakavia maksuvalmiusongelmia: ne eivät ole pystyneet muuttamaan varojaan tarpeeksi nopeasti rahaksi, jotta ne olisivat voineet hoitaa sijoittajille lunastustoimeksiantojen maksatukset; tämä on johtanut tiettyjen hedgerahastojen rahastojen tapauksessa siihen, että lunastusten maksatus on keskeytetty tai lunastuksille on asetettu muunlaisia määrällisiä rajoituksia. Hyödykerahastoja ovat piinanneet hyödykemarkkinoilla vuoden 2007 loppupuolella kehittyneet hintakuplat. Toisaalta pääomarahastot eivät ole lisänneet makrotason vakautta koskevia riskejä, koska niiden sijoitusstrategiat ja vivutuksen käyttö ovat erilaisia kuin hedgerahastoissa. Niillä on ollut ongelmia, jotka ovat liittyneet luotonsaantiin ja sijoituskohteena olevien yhteisöjen taloudelliseen tilanteeseen. Se, että vipurahoituksen saanti ei ole ollut mahdollista, on vähentänyt huomattavasti yritysjärjestelyjä, ja on raportoitu, että useilla sellaisilla sijoituskohteena olevilla yhteisöillä, jotka on aikoinaan ostettu vipurahoituksen turvin, on ollut vaikeuksia löytää korvaavia varainhankintalähteitä. Riskien rajatylittävä luonne edellyttää yhden- ja johdonmukaista EU:n sääntelykehystä Tätä nykyä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimintaa sääntelevä sääntelykehys muodostuu rahoitus- ja yhtiöoikeuden alalla annetuista kansallisista säädöksistä ja yhteisön oikeuden yleisistä säännöksistä. Niiden tukena käytetään tietyillä aloilla toimialan laatimia vaatimuksia. Viimeaikaiset tapahtumat ovat kuitenkin osoittaneet sen, että tiettyjä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin liittyviä riskejä on aliarvioitu ja niiden sääntely ei ole tällä hetkellä riittävää. Tämä johtuu osittain siitä, että nykyisissä säännöissä lähtökohtana on pääsääntöisesti se, että toiminta tapahtuu yksittäisen maan rajojen sisäpuolella kansallisella tasolla. Niinpä sääntelykehyksessä ei huomioida asianmukaisella tavalla riskien rajatylittävää luonnetta. Tämä käy erityisen selvästi ilmi, kun kyse on makrotason vakauteen liittyvien riskien tehokkaasta seurannasta ja valvonnasta. Suurien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien, erityisesti huomattavaa vivutusta käyttävien hoitajien itsenäinen ja yhteinen toiminta, voimistaa markkinoiden liikkeitä ja se on osaltaan vaikuttanut EU:n rahoitusmarkkinoilla edelleen jatkuvan epävakauden syntymiseen. Euroopan tasolla ei kuitenkaan ole vielä toimivaa järjestelmää, jolla tietoja näistä riskeistä voitaisiin kerätä, koota yhteen ja analysoida. Tällä riskien rajatylittävällä luonteella on mahdollisesti myös vaikutus vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toteuttaman riskienhallinnan laatuun: vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan sijoittajien, luotottajien ja kaupankäynnin vastapuolien kotipaikka on toisessa jäsenvaltioissa ja ne ovat riippuvaisia kyseisen hoitajan harjoittamasta valvonnasta. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminnan valvonnassa on tätä nykyä huomattavia eroja eri oikeudenkäyttöalueiden välillä. Koska sääntely vaihtelee maasta toiseen, ei ole mahdollista puuttua tehokkaalla ja kattavalla tavalla alalla ilmeneviin riskeihin. Jotta näiden riskien rajatylittäviä vaikutuksia voitaisiin hallita tehokkaasti, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla olisi oltava kaikkialla samat velvollisuudet. Riskienhallintaprosessien, sisäisen hallinnon ja avoimuuden valvonnan olisi tapahduttava koordinoidusti. Lisäksi olisi otettava käyttöön selkeät rakenteet näitä riskejä valvovien valvontaviranomaisten tukemiseksi kansallisella ja Euroopan tasolla toteutettavan toimivan valvontayhteistyön ja tietojenvaihdon avulla. Nykyisestä hajanaisesta sääntely-ympäristöstä aiheutuu myös oikeudellisia ja lainsäädännöllisiä esteitä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tehokkaalle rajatylittävälle markkinoinnille. Edellyttäen, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat noudattavat tiukkoja yhteisiä vaatimuksia, ei ole syytä kieltää jossakin jäsenvaltiossa kotipaikkaansa pitävää vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajaa markkinoimasta rahastoaan ammattimaisille sijoittajille toisen jäsenvaltion markkinoilla. Todettuaan nämä nykyisen sääntelykehyksen heikkoudet ja puutteet Euroopan komissio on sitoutunut antamaan ehdotuksen kattavaksi lainsäädäntövälineeksi, jolla vahvistetaan hedge- ja pääomarahastojen sekä muiden järjestelmän kannalta tärkeiden markkinatoimijoiden sääntelyä ja valvontaa koskevat vaatimukset. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien sääntely- ja valvontaympäristöä on tärkeää ja välttämätöntä parantaa Euroopan tasolla, mutta samanlaisia aloitteita olisi toteutettava myös muilla keskeisillä oikeudenkäyttöalueilla, jotta toimenpiteen vaikuttavuus voitaisiin taata. Euroopan komissio toivoo, että tässä ehdotuksessa vahvistetuilla periaatteilla on merkittävä myönteinen vaikutus keskusteluun, jota käydään vaihtoehtoisten sijoitustuotteiden toimialan maailmanlaajuisella tasolla tapahtuvan valvonnan rakenteiden lujittamisesta. Komissio jatkaa yhteistyötä kansainvälisten kumppaneidensa, erityisesti Yhdysvaltojen kanssa, jotta voidaan varmistaa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hallinnoijiin sovellettavien sääntöjen sääntelyä ja valvontaa koskeva yhdenmukaisuus ja välttää päällekkäinen sääntely. 1.2. Ehdotuksen valmistelu: kuuleminen ja vaikutustenarviointi Euroopan komissio on kuullut kattavasti näkemyksiä muiden kuin yhteissijoitusyritysten rahastojen hoitajia ja kyseisten rahastojen Euroopan unionissa tapahtuvaa markkinointia koskevan sääntelyn riittävyydestä. Se on myös pyytänyt esittämään näkemyksiä useista hedgerahastojen toimintaan liittyvistä kysymyksistä. Komission tätä säädösehdotusta varten laatimia useita aloitteita ja sen teettämiä selvityksiä käsitellään yksityiskohtaisesti vaikutustenarvioinnissa. 2. Yleinen lähestymistapa Tässä ehdotuksessa keskitytään vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien alalle ominaisiin ja luontaisiin toimintoihin, jotka on katettava kohdennetuilla vaatimuksilla. Tietyt vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimintaan liittyvistä usein mainituista epäkohdista koskevat käytänteitä, jotka ovat yhteisiä myös muille rahoitusmarkkinoiden toimijoille. Tällaisia käytänteitä ovat esimerkiksi lyhyeksi myynti, osakkeiden lainaksiotto tai muiden instrumenttien käyttö kohdeyhtiön määräysvaltaa hankittaessa. Jotta sääntelyllä olisi täysimääräinen vaikutus ja se olisi yhdenmukainen, näihin epäkohtiin on puututtava kattavilla toimenpiteillä, joita sovelletaan kaikkiin asianomaista toimintaa harjoittaviin markkinatoimijoihin. Tietyt näistä seikoista edellyttävät asiaa koskevien EU:n direktiivien uudelleentarkastelua, jonka perusteella voidaan määrittää korjaavien toimenpiteiden riittävä soveltamisala ja sisältö. Siksi tämä ehdotus kattaa pelkästään seikat, jotka edellyttävät yksinomaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin ja niiden liiketoimintaan sovellettavia säännöksiä. Ehdotetulla direktiivillä pyritään - luomaan varma ja yhdenmukaistettu EU:n tason kehys sellaisten riskien seurannalle ja valvonnalle, joita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminnasta aiheutuu sijoittajille, vastapuolille, rahoitusmarkkinoiden muille toimijoille ja rahoitusjärjestelmän vakaudelle; ja - antamaan tiukat vaatimukset täyttäville vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille lupa tarjota palvelujaan ja markkinoida rahastojaan kaikkialla sisämarkkinoilla. Jäljempänä luetellaan keskeiset periaatteet, joiden varaan ehdotetun direktiivin säännökset rakentuvat. Yksittäisiä säännöksiä käsitellään yksityiskohtaisemmin 3.5 kohdassa. Kaikilta muiden kuin yhteissijoitusyritysten rahastojen hoitajilta edellytetään toimilupaa Vaikka tarkastelu kohdistuukin tällä hetkellä hedge- ja pääomarahastoihin, Euroopan komissio uskoo, että olisi tehotonta ja lyhytnäköistä rajoittaa lainsäädäntöaloite koskemaan vain näitä kahta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien ryhmää: tehotonta se olisi siksi, että tällaisia rahastoja koskeva subjektiivinen määritelmä ei välttämättä olisi riittävän kattava sisällyttämään siihen kaikki merkitykselliset toimijat, minkä vuoksi säännösten kiertäminen olisi mahdollista; lyhytnäköistä se olisi siksi, että monet asianomaisista riskeistä ovat yhteisiä myös muille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminnan lajeille. Jotta lainsäädäntöratkaisu olisi mahdollisimman kestävä ja vaikuttava, siihen olisi sisällyttävä kaikki sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, joiden toimintaan liittyy kyseisiä riskejä. Sen vuoksi Euroopan unionin alueella toimivien muiden kuin yhteissijoitusyritysten hoito- ja hallinnointitehtäviä on valvottava ja niistä on edellytettävä toimilupaa tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti. Laaja soveltamisala ei suinkaan tarkoita samaan muottiin puristamista Yhteiset perussäännökset koskevat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimiluvan myöntämistä ja niiden organisaatiota. Nämä ydinsäännökset räätälöidään eri omaisuusluokille sopiviksi niin, ettei hoitajien sijoituspolitiikkoihin kohdistu merkityksettömiä tai epätarkoituksenmukaisia vaatimuksia. Näiden yhteisten säännösten lisäksi ehdotukseen sisältyy useita erityisiä kohdennettuja säännöksiä, joita sovelletaan yksinomaan sellaisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka käyttävät rahastojensa hoidossa tiettyjä tekniikoita tai strategioita, kuten huomattavaa vivutusta tai määräysvallan hankkimista sijoituskohteena olevissa yhteisöissä. Kyseisillä säännöksillä varmistetaan näiden tekniikoiden asianmukainen avoimuus. De minimis -poikkeuksen soveltaminen pienten varainhoitosalkkujen hoitajiin Ehdotettuun direktiiviin sisältyy kaksi pieniä hoitajia koskevaa de minimis -poikkeusta. Säännösten soveltamisalan ulkopuolelle jätetään kaikki sellaiset vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, joiden hoitamien rahastojen varat ovat yhteensä alle 100 miljoonaa euroa. Tällaisten rahastojen hoidosta ei todennäköisesti aiheudu huomattavia riskejä rahoitusjärjestelmän vakaudelle ja markkinoiden tehokkuudelle. Kyseisten lainsäädännöllisten vaatimusten ulottamisesta koskemaan tällaisten pienten sijoitusrahastojen hoitajia aiheutuva haitta, joka ilmenisi lisääntyneinä kustannuksina ja hallinnollisena rasituksena, olisi suurempi kuin siitä saatavat hyödyt. Niihin vaihtoehtoisten rahastojen hoitajiin, jotka hoitavat ainoastaan sellaisia vivuttamattomia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joissa sijoittajat eivät voi käyttää lunastusoikeuttaan viiteen vuoteen asianomaisen rahaston perustamisesta, sovelletaan kuitenkin 500 miljoonan euron de minimis -raja-arvoa. Tämä huomattavasti korkeampi raja-arvo on perusteltu, koska vivuttamattomien rahastojen hoitajat eivät mitä todennäköisimmin aiheuta järjestelmäriskejä. Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätetyillä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla ei olisi direktiivin mukaisia oikeuksia, jolleivät ne halua erikseen hakea direktiivin mukaista toimilupaa. Niinpä valvontaa kohdennetaan aloille, joille riskit ovat keskittyneet. Kun 100 miljoonan euron rajaa sovelletaan, direktiivin soveltamisalaan kuuluu on noin 30 prosenttia hedgerahastojen hoitajista, joiden hoidossa on 90 prosenttia EU:ssa kotipaikkaa pitävien hedgerahastojen varoista. Direktiivin soveltamisalaan kuuluu noin puolet muiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja lähes kaikki niiden rahastoihin sijoitetut varat. Keskittyminen päätöstenteosta ja riskienotosta vastaaviin yhteisöihin arvoketjussa Markkinoiden vakauteen ja tehokkuuteen sekä sijoittajiin kohdistuvat riskit johtuvat pääasiassa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien ja kyseisten rahastojen hallinnointiin osallistuvien ja arvoketjussa olevien tiettyjen muiden keskeisten toimijoiden (tietyissä tapauksissa säilytyspankki ja arvonmääritysyhteisö) toiminnasta ja organisaatiosta. Siksi tehokkain tapa riskeihin puuttumiseksi on keskittyä näihin yhteisöihin, jotka ovat keskeisessä asemassa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitoon liittyvien riskien kannalta. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien lupa markkinoida rahastojaan ammattimaisille sijoittajille Toimilupa, joka oikeuttaa toimimaan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajana, oikeuttaa kyseisen hoitajan markkinoimaan rahastoaan tai rahastojaan ainoastaan (rahoitusmarkkinadirektiivin määritelmän mukaisille) ammattimaisille sijoittajille. Moniin vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin liittyy melko suuria riskejä (menettää suurin osa sijoitetusta pääomasta tai koko pääoma) ja/tai muita ominaisuuksia, minkä vuoksi ne eivät sovi yksityissijoittajille. Vaihtoehtoiset sijoitusrahastot saattavat varsinkin sitoa sijoittajat sijoituksiinsa pidemmäksi ajaksi kuin mikä on hyväksyttävää yksityissijoittajille suunnatuissa rahastoissa. Sijoitusstrategiat ovat yleensä monimutkaisia ja niissä sijoitetaan heikon maksuvalmiuden omaaviin ja vaikeammin arvostettaviin sijoituskohteisiin. Tällaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen markkinointi on rajattu edellä mainituista syistä sijoittajiin, joilla on riittävä käsitys tällaisesta tuotetyypistä ja valmiudet kantaa sijoitukseen liittyvät riskit. Kohderyhmän rajaus ammattimaisiin sijoittajiin vastaa nykyistä tilannetta monissa jäsenvaltioissa. Yksityissijoittajat voivat kuitenkin tietyissä jäsenvaltioissa sijoittaa joihinkin ehdotetun direktiivin soveltamisalaan kuuluvien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen luokkiin kuten hedgerahastojen rahastoihin ja avoimiin kiinteistörahastoihin; tällaiseen rahastotoimintaan kohdistuu tiukka lainsäädännöllinen valvonta. Jäsenvaltiot voivat sallia markkinoinnin yksityissijoittajille alueellaan ja soveltaa kyseiseen toimintaan täydentäviä lainsäädännöllisiä suojatoimenpiteitä. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien lupa markkinoida rahastojaan jäsenvaltioiden rajojen yli Ehdotetun direktiivin vaatimukset täyttävät vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voisivat markkinoida rahastojaan ammattimaisille sijoittajille myös muiden jäsenvaltioiden markkinoilla. Rajatylittävässä markkinoinnissa edellytettäisiin pelkästään asianmukaisten tietojen toimittamista vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien lupa hoitaa ja markkinoida kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviä rahastoja Tätä nykyä monet EU:n alueella kotipaikkaansa pitävät vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoitavat kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviä rahastoja ja markkinoivat niitä Euroopassa. Direktiivillä otetaan käyttöön uudet säännökset, joilla puututaan Euroopan markkinoihin ja sijoittajiin tällaisesta toiminnasta mahdollisesti aiheutuviin ylimääräisiin riskeihin. Sillä myös varmistetaan, että kansalliset veroviranomaiset voivat saada kolmannen maan veroviranomaisilta kaikki tiedot, joita tarvitaan offshore-rahastoihin sijoittavien kotimaisten ammattimaisten sijoittajien verottamiseksi. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoidosta ja hallinnoinnista voivat vastata yksinomaan EU:ssa kotipaikkaansa pitävät ja siellä toimiluvan saaneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, joilla on kuitenkin mahdollisuus siirtää hallinnointi- muttei kuitenkaan hoitotehtäviä offshore-yhteisöille asianmukaisin edellytyksin. Erityisesti raha- ja muiden varojen säilytysyhteisöiksi nimettyjen on oltava EU:n alueelle sijoittautuneita luottolaitoksia, jotka voivat siirtää tehtäviään alisäilytysyhteisöille ainoastaan tiukoin edellytyksin. Kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviin arvonmäärittäjiin on sovellettava yhteisön säännöksiä vastaavia lainsäädännöllisiä vaatimuksia. Direktiiviä koskevan ehdotuksen mukaan EU:ssa kotipaikkaansa pitävät vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voisivat näitä tiukkojen edellytysten mukaisesti markkinoida kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ammattimaisille sijoittajille kaikkialla Euroopassa sen jälkeen, kun kolmen vuoden lisäaika on päättynyt. Sitä ennen jäsenvaltiot voisivat sallia, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat markkinoivat kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ammattimaisille sijoittajille alueellaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. 3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat 3.1. Oikeusperusta Ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 47 artiklan 2 kohtaan. 3.2. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Yhteisö käyttää toimivaltaansa EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli vain siinä tapauksessa ja vain siinä laajuudessa kuin suunnitellun toiminnan tavoitetta ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, ja se voidaan siten suunnitellun toiminnan vaikutukset ja laajuus huomioon ottaen paremmin saavuttaa yhteisön tasolla. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminta vaikuttaa toisten jäsenvaltioiden sijoittajiin, vastapuoliin ja rahoitusmarkkinoihin, mistä syystä kyseisen toiminnan riskit ovat usein luonteeltaan rajatylittäviä. Makrotason vakautta koskevien riskien tehokas seuranta ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminnan valvonta edellyttävät näin ollen yhdenmukaista avoimuutta ja yhdenmukaisia lainsäädännöllisiä suojatoimenpiteitä kaikkialla EU:n alueella. Direktiivillä luodaan myös yhdenmukainen kehys vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen turvalliselle ja tehokkaalle rajatylittävälle markkinoinnille, mitä ei voitaisi toteuttaa yhtä tehokkaasti jäsenvaltioiden keskenään koordinoimattomilla toimenpiteillä. Ehdotettu direktiivi on myös oikeasuhteinen EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa edellytetyllä tavalla. Monet direktiivin säännöksistä koskevat yksittäisiä toimintoja. Niinpä, jos vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ei harjoita kyseisiä toimintoja, mainittuja säännöksiä ei myöskään sovelleta. Direktiivissä säädetään lisäksi kahdesta de minimis -poikkeuksesta: toimilupavaatimuksen ulkopuolelle jätetään sellaiset vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, joiden hoidossa olevat varat ovat alle 100 miljoonaa euroa, koska ne eivät todennäköisesti aiheuta merkittäviä järjestelmäriskejä tai vaaraa markkinoiden asianmukaiselle toiminnalle; kuitenkin jos vaihtoehtoisten rahastojen hoitajat hoitavat ainoastaan sellaisia vivuttamattomia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joissa sijoittajat eivät voi käyttää lunastusoikeuttaan viiteen vuoteen asianomaisen rahaston perustamisesta, sovellettava de minimis -raja-arvo on 500 miljoonaa euroa. 3.3. Sääntelytavan valinta Sääntelytavaksi valittu direktiivi tarjoaa sopivan tasapainon yhdenmukaisuuden ja joustavuuden välillä. Ehdotetulla direktiivillä turvataan riittävän yhdenmukaisuuden taso, jotta voidaan ottaa käyttöön yhdenmukainen ja turvallinen yleiseurooppalainen kehys, jolla säännellään vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimilupien myöntämistä ja kyseisten hoitajien jatkuvaa valvontaa. Direktiivi sääntelymuotona tarjoaa jäsenvaltioille joustavuutta niiden päättäessä siitä, kuinka kansalliset säädökset ja määräykset olisi sisällytettävä uuteen kehykseen. Tämä on toissijaisuusperiaatteen mukaista. 3.4. Komiteamenettely Ehdotus perustuu rahoituspalvelujen sääntelyä koskevaan Lamfalussy-prosessiin. Ehdotetussa direktiivissä vahvistetaan periaatteet, joita tarvitaan varmistamaan se, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilta edellytetään Euroopan unionissa kaiken aikaa asianmukaista avoimuutta ja niitä valvotaan jatkuvasti lainsäädännön mukaisesti. Samalla kuitenkin mahdollistetaan se, että yksityiskohtaisten täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksyminen on mahdollista komiteamenettelyjä noudattaen. 3.5. Ehdotuksen sisältö 3.5.1. Soveltamisala ja määritelmät Sen varmistamiseksi, että kaikkia Euroopan unionin alueella toimivia vaihtoehtoisten rahastojen hoitajia valvotaan tehokkaasti, ehdotetulla direktiivillä otetaan käyttöön oikeudellisesti sitova toimilupa- ja valvontajärjestelmä, jota sovelletaan kaikkiin Euroopan unionin alueella toimiviin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, joiden hoidossa on mainittuja rahastoja. Järjestelmää sovelletaan riippumatta siitä, missä hoidettavan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee. Direktiiviä ei sovelleta suhteellisuussyistä sellaisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, joiden hoitamien rahastojen varat ovat alle 100 miljoonaa euroa. Kyseinen raja on 500 miljoonaa euroa, jos vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoitavat ainoastaan sellaisia vivuttamattomia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joissa sijoittajat eivät voi käyttää lunastusoikeuttaan viiteen vuoteen asianomaisen rahaston perustamisesta. 3.5.2. Toimintaedellytykset ja toimiluvan myöntäminen Voidakseen toimia Euroopan unionin alueella vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on haettava toimilupaa kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselta viranomaiselta. Kaikkien Euroopassa toimivien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on esitettävä näyttö siitä, että niillä on asianmukainen pätevyys tarjota vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitopalveluja. Lisäksi niiden on annettava yksityiskohtaiset tiedot suunnitellusta toiminnastaan, tiedot hoidettavinaan olevista vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista ja niiden ominaispiirteistä, tiedot vaihtoehtoisten sijoitusrahastojensa hallinnoinnista (mukaan lukien järjestelyt hoitopalvelujen siirtämiseksi toiselle yhteisölle) ja tiedot varojen arvonmääritystä ja säilytystä koskevista järjestelyistä ja lakisääteisestä raportoinnista siltä osin kuin kyseisiä tietoja vaaditaan. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on myös pidettävä pääomansa kaiken aikaa vähintään sallitulla vähimmäistasolla. Sen varmistamiseksi, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toimintaan liittyviä riskejä hallitaan tehokkaasti ja jatkuvasti, kyseisen hoitajan on osoitettava toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla, että sen riskienhallintaa, erityisesti maksuvalmiusriskejä ja lyhyeksi myyntiin liittyviä ylimääräisiä toiminta- ja vastapuoliriskejä koskevat sisäiset järjestelyt, eturistiriitojen hoito ja niistä ilmoittaminen, varojen rehellinen arvonmääritys ja varojen säilytystä koskevien järjestelyjen turvallisuus on hoidettu asianmukaisesti. Koska vaihtoehtoisten rahastojen hoitajat noudattavat erilaisia sijoitusstrategioita, ehdotetussa direktiivissä huolehditaan siitä, että kullekin käytetylle sijoitusstrategialle räätälöidään omat vaatimukset erityisesti, kun kyse on tiedonantovelvollisuudesta. 3.5.3. Sijoittajien kohtelu Ehdotetussa direktiivissä säädetään (ammattimaisille) sijoittajille tarjottavien palvelujen ja niille annettavien tietojen vähimmäistasosta, jota on noudatettava aluksi ja jatkuvasti, jotta sijoittajien on helpompi noudattaa asianmukaista huolellisuutta ja jotta voidaan varmistaa sijoittajansuojan asianmukainen taso. Ehdotetun direktiivin mukaan vaihtoehtoisten rahastojen hoitajien on annettava sijoittajilleen selkeä kuvaus noudattamastaan sijoituspolitiikasta sisällyttäen siihen tiedot sijoituskohdetyypeistä ja vivutuksen käytöstä, kuvaus lunastuskäytännöistä normaali- ja poikkeustilanteissa, kuvaus arvonmääritys-, säilytys-, hallinnointi- ja riskienhallintamenettelyistä ja tiedot tuotteen kuluista ja kustannuksista. 3.5.4. Tiedonantovelvollisuus sääntelyviranomaisia kohtaan Jotta vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toimintaa voitaisiin valvoa tehokkaasti makrotalouden vakauden kannalta, sen on myös toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle säännöllisesti tiedot niistä pääasiallisista markkinoista ja instrumenteista, joilla se käy kauppaa, sekä tiedot tärkeimmistä positioistaan ja vastuistaan, tuloksestaan ja riskikeskittymistään. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on myös ilmoitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle hoitamansa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tunnistetiedot, tiedot markkinoista ja varoista, joihin kyseinen rahasto sijoittaa, sekä tiedot kyseisen rahaston toteutetuista organisaatio- ja riskienhallintajärjestelyistä. 3.5.5. Vivutettujen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskevat erityisvaatimukset Huomattavaa vivutusta järjestelmällisesti hyödyntäen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voivat käyttää sijoituskohdemarkkinoillaan vaikutusvaltaa, joka voi olla moninkertainen rahaston pääomaan nähden. Direktiiviä koskevalla ehdotuksella valtuutetaan komissio asettamaan komiteamenettelyä noudattaen rajoituksia vivutuksen käytölle, jos se on tarpeen rahoitusjärjestelmän vakauden ja eheyden varmistamiseksi. Ehdotetulla direktiivillä annetaan kansallisille viranomaisille lisävaltuuksia, joilla ne voivat rajoittaa yksittäisten hoitajien ja rahastojen vivutuksen käyttöä poikkeuksellisissa olosuhteissa. Direktiiviä koskevassa ehdotuksessa myös säädetään, että sellaisten vaihtoehtoisten rahastojen hoitajien, joiden vivutuksen käyttö järjestelmällisesti ylittää säädetyn rajan, on ilmoitettava eri muodoissa käyttämänsä vivutuksen yhteismäärä ja sen pääasialliset lähteet kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille. Direktiiviä koskevalla ehdotuksella ei aseteta toimivaltaisille viranomaisille velvollisuuksia, jotka koskisivat näiden tietojen käyttöä. Siinä vaaditaan tällaisten vivutettujen rahastojen valvonnasta vastaavia toimivaltaisia viranomaisia kokoamaan ja jakamaan muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tietoja, joilla on merkitystä seurannan kannalta ja joiden avulla voidaan puuttua vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminnasta järjestelmän kannalta merkityksellisille rahoituslaitoksille eri puolilla EU:ta mahdollisesti aiheutuviin seurauksiin ja/tai sellaisiin mahdollisiin seurauksiin, jotka vaikuttavat sellaisten markkinoiden asianmukaiseen toimintaan, joilla vaihtoehtoisten rahastojen hoitajat toimivat aktiivisesti. 3.5.6. Määräosuuksia yhtiöissä hankkivia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskevat erityisvaatimukset Direktiiviä koskevassa ehdotuksessa säädetään listatusta tai listaamattomasta yhtiöstä määräysvallan hankkineiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tiedonantovelvollisuudesta kyseisen yhtiön muita osakkeenomistajia ja työntekijöiden edustajia kohtaan. Siinä myös säädetään, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on toimitettava vuosittain tiedot sijoitusstrategiastaan ja rahastonsa tavoitteista yhtiöissä määräysvaltaa hankittaessa sekä yleiset tiedot sijoituskohteena olevan yhtiön tuloksesta määräysvallan hankkimisen jälkeen. Näistä raportointivaatimuksista säädetään pääoma- ja yritysjärjestelyrahastojen tarpeita silmällä pitäen, sillä niiden on tehtävä julkisesti tiliä siitä, kuinka ne johtavat yhtiöitä, joihin kohdistuu suurempi yleisön kiinnostus. Tiedonantovaatimuksilla puututaan havaittuun vajeeseen, joka koskee strategisia tietoja siitä, kuinka pääomasijoitusten hoitajat aikovat johtaa tai parhaillaan johtavat sijoituskohteena olevia yhtiöitään. Ehdotuksella ei suhteellisuussyistä laajenneta näitä vaatimuksia koskemaan määräysvallan hankkimista pk-yrityksissä, millä pyritään välttämään se, että kyseisiä velvollisuuksia olisi sovellettava käynnistys- tai riskipääoman tarjoajiin (tapauksissa, joissa ne eivät ole vielä rajattu koko direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle). Jotta voitaisiin huolehtia siitä, että tiedonsaanti ei heikkene sen jälkeen, kun pääomasijoittajaomistajat ovat poistaneet yhtiön pörssilistalta, ehdotuksessa säädetään, että tällaisiin pörssilistalta poistettuihin yhtiöihin sovelletaan listattuja yhtiöitä koskevia velvollisuuksia vielä kahden vuoden ajan sen jälkeen, kun pörssilistalta poisto on tapahtunut. 3.5.7. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien direktiivin mukaiset oikeudet Jotta yhtenäismarkkinoiden toteutuminen olisi nopeampaa, vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja, joka on saanut toimiluvan kotijäsenvaltiossaan, voi markkinoida rahastojaan ammattimaisille sijoittajille minkä tahansa jäsenvaltion alueella. Koska ehdotetulla direktiivillä pystytään toteuttamaan korkeatasoinen yhteinen sääntely, jäsenvaltiot eivät saa asettaa lisävaatimuksia toisessa jäsenvaltiossa kotipaikkaansa pitäville vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille siltä osin kuin kyse on rahastojen markkinoinnista ammattimaisille sijoittajille. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen rajatylittävään markkinointiin sovelletaan pelkkää ilmoitusmenettelyä, jonka yhteydessä merkitykselliset tiedot annetaan vastaanottavalle jäsenvaltiolle. Ehdotetun direktiivin säännökset eivät oikeuta markkinoimaan vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja yksityissijoittajille. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia markkinoinnin yksityissijoittajille alueellaan ja soveltaa kyseiseen toimintaan täydentäviä lainsäädännöllisiä suojatoimenpiteitä. Tällaisiin vaatimuksiin ei saa sisältyä syrjintää vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan kotipaikan perusteella. 3.5.8. Kolmansiin maihin liittyvät näkökohdat Ehdotetussa direktiivissä annetaan vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille lupa markkinoida jossakin kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviä rahastoja, edellyttäen että kyseisillä oikeudenkäyttöalueilla toimivien palveluntarjoajien keskeisten tehtävien hoitoa valvotaan tarkasti. Tämän direktiivin nojalla myönnetty oikeus markkinoida tällaisia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ammattimaisille sijoittajille tulee voimaan vasta kolmen vuoden kuluttua siitä, kun määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt, koska tarvitaan aikaa lisävaatimusten ja täytäntöönpanotoimenpiteiden säätämiselle. Sitä ennen jäsenvaltiot voivat sallia, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat markkinoivat kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ammattimaisille sijoittajille alueellaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Sellaisia keskeisiä toimintoja, joista todennäköisesti aiheutuu riskejä Euroopan markkinoille, sijoittajille tai vastapuolille, voivat hoitaa yksinomaan yhtenäistettyjen sääntöjen mukaisesti toimivat EU:n alueelle sijoittautuneet yhteisöt. Direktiivissä on säännöksiä, joissa määritellään ne toiminnot, joita kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitävät yhteisöt voivat hoitaa tai joille ne voidaan siirtää EU:ssa toimiluvan saaneen yhteisön vastuulla. Näissä säännöksissä vahvistetaan myös edellytykset (lainsäädännön ja valvonnan vastaavuus), joiden täyttyessä kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitävät yhteisöt voivat hoitaa tiettyjä toimintoja. Lisäksi direktiiviä koskevassa ehdotuksessa sallitaan kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitävän vaihtoehtoisen sijoitusrahaston markkinointi ainoastaan siinä tapauksessa, että mainittu kolmas maa on allekirjoittanut OECD:n malliverosopimuksen 26 artiklaan perustuvan sopimuksen sen jäsenvaltion kanssa, jonka alueella rahastoa on tarkoitus markkinoida. Tällä varmistetaan se, että kansalliset veroviranomaiset voivat saada kolmannen maan veroviranomaisilta kaikki tiedot, joita tarvitaan offshore-rahastoihin sijoittavien kotimaisten ammattimaisten sijoittajien verottamiseksi. Direktiivissä säädetään, että kolmanteen maahan sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voivat kolmen vuoden kuluttua siitä, kun määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt, markkinoida rahastojaan EU:n alueella, edellyttäen että kyseisen kolmannen maan sääntelykehys ja valvontajärjestelmät vastaavat ehdotetussa direktiivissä säädettyjä ja että EU:n toimijoilla on yhtäläinen pääsy kyseisen kolmannen maan markkinoille. Yksittäisen kolmannen maan lainsäädännön vastaavuudesta ja yhtäläisestä markkinoillepääsystä päättää kaikissa tapauksissa komissio. 3.5.9. Valvontayhteistyö ja tietojenvaihto Jotta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien alan turvallinen toiminta voitaisiin varmistaa ja direktiivin tavoitteet saavuttaa, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimittava aina tarvittaessa yhteistyössä. Koska vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien alaan liittyvät riskit ovat luonteeltaan rajatylittäviä, tehokas makrotason vakauden valvonta edellyttää asiaan liittyvien tietojen oikea-aikaista vaihtamista Euroopan ja jopa maailmanlaajuisella tasolla. Sen vuoksi kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava merkitykselliset makrotason vakautta koskevat tiedot asianmukaisena koosteena muiden jäsenvaltioiden viranomaisille. Jos toimivaltaisten viranomaisten välillä vallitsee erimielisyys jostakin asiasta, se on annettava Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean (CESR) käsiteltäväksi, jotta asian saadaan nopea ja toimiva ratkaisu. Toimivaltaisten viranomaisten on otettava CESR:n lausunto asianmukaisesti huomioon. 3.6. Talousarviovaikutukset Ehdotuksella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon. 2009/0064 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivien 2004/39/EY ja 2009/…/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[5], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[6], ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon[7], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[8], sekä katsovat seuraavaa: (1) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoitavat Euroopassa huomattavia määriä sijoitettuja varoja, edustavat merkittävää osuutta kaupankäynnistä rahoitusvälinemarkkinoilla ja saattavat käyttää merkittävää vaikutusvaltaa markkinoilla ja sijoitusten kohteina olevissa yhteisöissä. (2) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien vaikutus niihin markkinoihin, joilla ne toimivat, on pääosin myönteinen, mutta viimeaikaiset rahoitusvaikeudet ovat korostaneet sitä, miten mainitut hoitajat voivat toiminnallaan myös levittää tai vahvistaa riskejä koko rahoitusjärjestelmässä. Koordinoimattomat kansalliset reaktiot näihin riskeihin tekevät niiden tehokkaan hallinnan vaikeaksi. Tällä direktiivillä pyritäänkin luomaan yhteiset vaatimukset, jotka koskevat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimiluvan myöntämistä ja valvontaa, jotta niihin liittyviin riskeihin ja niiden vaikutuksiin sijoittajille ja markkinoille suhtauduttaisiin yhteisössä yhdenmukaisesti. (3) Viimeaikaiset vaikeudet rahoitusmarkkinoilla ovat osoittaneet, että monet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien strategiat ovat haavoittuvia joillekin tai useille merkittäville riskeille, jotka liittyvät sijoittajiin, muihin markkinatoimijoihin ja markkinoihin. Jotta valvontaa varten saataisiin aikaan kattavat yhteisen järjestelyt, on tarpeen luoda järjestelmä, joka pystyy puuttumaan kyseisiin riskeihin niin, että otetaan huomioon vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien käyttämät monenlaiset sijoitusstrategiat ja -tekniikat. Näin ollen tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikentyyppisiä varoja hoitaviin ja markkinoiviin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka eivät kuulu siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2009/…/EY[9] (uudelleenlaadittu toisinto) soveltamisalaan, riippumatta siitä, millä oikeudellisella tai sopimusperusteisella tavalla varat on annettu mainittujen hoitajien vastuulle. Tämän direktiivin mukaisesti toimiluvan saaneilla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla ei saisi olla oikeutta hoitaa direktiivissä 2009/…/EY tarkoitettuja yhteissijoitusyrityksiä. (4) Tässä direktiivissä asetetaan vaatimuksia sille, miten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien olisi hoidettava vastuullaan olevia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja. Olisi kohtuutonta säännellä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkujen rakennetta ja koostumusta, ja näin mittava yhdenmukaistaminen olisi vaikeaa, koska kyseiset hoitajat hoitavat hyvin monentyyppisiä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja. (5) Tämän direktiivin soveltamisala olisi rajattava koskemaan sellaisten yhteissijoitusyritysten hoitoa, jotka keräävät varoja useilta sijoittajilta tarkoituksena sijoittaa ne määritellyn riskienhajautusperiaatteeseen nojautuvan sijoituspolitiikan mukaisesti kyseisten sijoittajien eduksi. Tätä direktiiviä se saisi soveltaa eläkerahastojen hoitoon eikä varoja yhdistämättömien sijoitusten hoitajiin; tällaisia jälkimmäisiä sijoitustyyppejä ovat esimerkiksi lahjotusrahastot, valtio-omisteiset rahastot ka luottolaitosten taikka vakuutus- tai jälleenvakuutusyritysten omaan lukuunsa säilyttämät varat. Tätä direktiiviä ei myöskään pitäisi soveltaa arvopapereiden kuten sijoitustodistusten, hoidettujen futuureiden ja indeksisidonnaisten joukkovelkakirjojen muodossa oleviin aktiivisiin sijoituksiin. Sitä olisi kuitenkin sovellettava kaikkiin sellaisiin yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, joilta ei edellytetä yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin mukaista toimilupaa. Rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin 2004/39/EY[10] nojalla toimiluvan saaneilta sijoitusyhtiöiltä ei saisi vaatia tämän direktiivin mukaista toimilupaa vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin liittyvien sijoituspalvelujen tarjoamiseen. Sijoitusyhtiöt voivat kuitenkin tarjota vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin liittyviä sijoituspalveluja vain jos – ja siinä määrin kuin – kyseisten rahastojen osakkeita tai osuuksia voidaan markkinoida tämän direktiivin mukaisesti. (6) Jotta vaatimukset eivät olisi liiallisia tai kohtuuttomia, tässä direktiivissä säädetään poikkeuksesta, joka koskee sellaisia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia, joiden hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen varojen yhteismäärä on alle 100 miljoonaa euroa. Kyseisen hoitajan toiminnalla ei todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta rahoitusjärjestelmän vakauteen tai markkinoiden tehokkuuteen. Sellaisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka hoitavat yksinomaan vivuttamattomia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joissa sijoittajilla ei ole oikeutta käyttää lunastusoikeutta viiteen vuoteen, sovelletaan erityistä 500 miljoonan euron raja-arvoa. Tämän erityisen raja-arvon käyttö on perusteltua, koska pitkäaikaisiin sijoituksiin erikoistuneisiin vivuttamattomien rahastojen hoitajiin liittyy vielä pienempi todennäköisyys, että ne aiheuttaisivat järjestelmäriskejä. Tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätettyihin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin olisi kuitenkin edelleen sovellettava niitä koskevaa kansallista lainsäädäntöä. Niitä olisi kuitenkin oltava mahdollista kohdella tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvina vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajina tässä direktiivissä säädettyä sisällyttämismenettelyä noudattaen. (7) Tällä direktiivillä pyritään luomaan yhdenmukaistetut ja tiukat puitteet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminnan sääntelylle ja valvonnalle. Tämän direktiivin mukaisen toimiluvan olisi katettava vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoito- ja hallinnointipalvelut kaikkialla yhteisössä. Lisäksi toimiluvan saaneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien olisi ilmoitusmenettelyä noudattaen oltava oikeutettuja markkinoimaan vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja yhteisössä ammattimaisille sijoittajille. (8) Tällä direktiivillä ei säännellä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joten se ei estä jäsenvaltioita asettamasta lisävaatimuksia tai jatkamasta niiden soveltamista alueelleen sijoittautuneisiin vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin. Sen, että jäsenvaltio voi asettaa lisävaatimuksia alueellaan kotipaikkaansa pitäville vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille, ei pitäisi estää toisessa jäsenvaltiossa toimiluvan saaneita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia käyttämästä tämän direktiivin mukaisia oikeuksiaan markkinoida ammattimaisille sijoittajille vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joiden kotipaikka on sen jäsenvaltion ulkopuolella, joka on asettanut lisävaatimuksia, ja joihin ei tästä syystä sovelleta ja joiden ei tarvitse noudattaa mainittuja vaatimuksia. (9) Jäsenvaltiot voivat asettaa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille tiukempia vaatimuksia silloin, kun ne markkinoivat rahastojaan yksinomaan yksityissijoittajille tai kun ne markkinoivat samaa rahastoa sekä ammattimaisille sijoittajille että yksityissijoittajille riippumatta siitä, markkinoidaanko mainitun rahaston osakkeita tai osuuksia kansallisella vai rajatylittävällä tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön oikeuden muiden välineiden soveltamista. Näiden kahden poikkeuksen avulla jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tarpeellisina pitämiään ylimääräisiä suojatoimenpiteitä yksityissijoittajien suojelemiseksi. Tässä huomioidaan se, että vaihtoehtoisilla sijoitusrahastoilla on usein heikko maksuvalmius ja niihin kohdistuu suuri huomattavien pääomamenetysten riski. Vaihtoehtoisiin sijoitusrahastoihin liittyviä sijoitusstrategioita ei yleensä ole sovitettu yksityissijoittajien sijoittajaprofiiliin tai tarpeisiin. Ne soveltuvat paremmin ammattimaisille sijoittajille ja sellaisille sijoittajille, joilla on riittävän suuri sijoitussalkku, jotta ne pystyvät kantamaan näihin sijoituksiin liittyvät suuremmat tappioriskit. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoitamien tietyntyppisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen markkinoinnin yksityissijoittajille alueellaan. Jäsenvaltioiden olisi direktiivin 2004/39/EY 19 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti edelleen varmistettava, että mikäli ne sallivat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen markkinoinnin yksityisasiakkaille, siitä säädetään asianmukaisesti. Direktiivin 2004/39/EY mukaisen toimiluvan saaneiden sijoitusyhtiöiden, jotka tarjoavat sijoituspalveluja yksityisasiakkaille, on otettava huomioon nämä ylimääräiset suojatoimenpiteet arvioidessaan, soveltuuko tietty vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tietylle yksityisasiakkaalle. Jos jäsenvaltio sallii vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen markkinoinnin yksityissijoittajille alueella, tämä mahdollisuus olisi annettava riippumatta siitä, mihin jäsenvaltioon vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja on sijoittautunut, ja mahdollisia lisäsäännöksiä olisi sovellettava syrjimättömästi. (10) Jotta direktiivissä 2004/39/EY tarkoitettujen sijoitusyhtiöiden asiakkaille voitaisiin taata korkeatasoinen suoja, vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ei saisi pitää kyseisessä direktiivissä tarkoitettuina yksinkertaisina rahoitusvälineinä. Näin ollen kyseistä direktiiviä olisi muutettava tarvittavalla tavalla. (11) Jotta voidaan varmistaa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tarjoamien hoitopalvelujen jatkuvuus ja sääntöjenmukaisuus, on säädettävä tietyistä vähimmäispääomavaatimuksista. Toimintapääomavaatimusten olisi katettava vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien kaiken toiminnan ammatilliset vastuut, myös siirron tai toimeksiannon perusteella tarjottuihin hoitopalveluihin liittyvät vastuut. (12) On tarpeen varmistaa, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat toimivat niiden hallintoon kohdistuvan asianmukaisen valvonnan alaisina. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin liittyvissä johtamis- ja organisaatiojärjestelyissä olisi minimoitava eturistiriidat. Viimeaikaiset tapahtumat ovat korostaneet tarvetta erottaa toisistaan varojen säilytys- ja hoitotehtävät sekä pitää sijoittajien varat erillään hoitajan varoista. Tätä varten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on nimettävä säilytysyhteisö ja annettava sen tehtäväksi kirjata sijoittajien rahat erilliselle tilille, säilyttää rahoitusvälineitä ja tarkastaa, että vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla tai kyseisen rahaston lukuun toimivalla vaihtoehtoisella sijoitusrahaston hoitajalla on omistusoikeus kaikkiin muihin varoihin. (13) Varojen arvon luotettava ja puolueeton määrittäminen on olennaisen tärkeää sijoittajien etujen turvaamisen kannalta. Eri vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat käyttävät varojen arvonmääritykseen erilaisia menetelmiä ja järjestelmiä riippuen niiden pääasiallisista omaisuuslajeista ja sijoituskohdemarkkinoista. On aiheellista tunnustaa nämä erot, mutta edellyttää kuitenkin, että varojen arvonmäärityksen suorittaa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajasta riippumaton yhteisö. (14) Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja voi siirtää toiselle vastuun tehtäviensä hoitamisesta tämän direktiivin mukaisesti. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan olisi tällöinkin oltava vastuussa tehtäviensä asianmukaisesta hoitamisesta sekä tässä direktiivissä säädettyjen sääntöjen noudattamisesta. (15) Koska huomattavaa vivutusta sijoitusstrategioissaan hyödyntävät vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat saattavat tietyissä olosuhteissa myötävaikuttaa järjestelmäriskien tai markkinahäiriöiden syntymiseen, olisi asetettava erityisvaatimuksia sellaisille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille, jotka käyttävät erityisen merkittäviä riskejä mahdollistavia tekniikoita. Yhteisössä ei ole johdonmukaisesti kerätty tarvittavaa tieto, jotta kyseiset riskit voitaisiin huomata, niiden kehittymistä voitaisiin seurata ja niihin voitaisiin reagoida; tätä tietoa ei myöskään ole jaettu jäsenvaltioiden kesken, jotta yhteisön rahoitusmarkkinoiden vakautta mahdollisesti uhkaavat riskit huomattaisiin ajoissa. Tilanteen korjaamiseksi olisi asetettava erityisvaatimuksia sellaisille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille, jotka jatkuvasti käyttävät voimakasta vivutusta sijoitusstrategioissaan. Tällaiset vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat olisi velvoitettava antamaan tietoja käyttämistään vivutuksen lähteistä. Nämä tiedot olisi koottava yhteen ja jaettava muiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa, jotta voitaisiin helpommin laatia yhteisiä analyysejä kyseisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien käyttämän vivutuksen vaikutuksista yhteisön rahoitusjärjestelmään, sekä sopia yhteisistä toimenpiteistä. (16) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien sellainen toiminta, joka perustuu vivutuksen huomattavaan käyttöön, voisi haitata rahoitusmarkkinoiden vakautta ja tehokasta toimintaa. On tarpeellista antaa komissiolle lupa asettaa rajoja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien käyttämälle vivutukselle erityisesti silloin, kun kyseiset hoitajat käyttävät huomattavaa vivutusta järjestelmällisesti. Vivutuksen enimmäismäärälle asetettavissa rajoissa olisi otettava huomioon vivutuksen lähteet ja vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan noudattamat strategiat. Niissä olisi myös otettava huomioon se, että useimmat huomattavaa vivutusta käyttävistä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista hoitavat vivutusta erittäin dynaamisella tavalla. Tämän vuoksi vivutukselle asetettavat rajoitukset voisivat muodostua esimerkiksi raja-arvosta, jota ei saisi ylittää missään vaiheessa, tai rajoituksesta, joka koskisi tiettynä ajanjaksona (esim. kuukauden tai vuosineljänneksen aikana) keskimäärin käytettyä vivutusta. (17) On tarpeen varmistaa, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat antavat kaikille niille yhtiöille, joissa sillä on määräysvalta, tarvittavat tiedot, jotta yhtiöt voivat arvioida, miten määräysvalta vaikuttaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä yhtiön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen asemaan. Tätä varten olisi asetettava erityisvaatimuksia sellaisille vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille, jotka hoitavat rahastoja, joilla on määräysvalta listatussa tai listaamattomassa yhtiössä, jotta ne erityisesti ilmoittaisivat tällaisen määräysvallan olemassaolosta ja antaisivat kyseiselle yhtiölle ja kaikille sen muille osakkeenomistajille tietoja suunnitelmistaan, jotka liittyvät määräysvallassa olevan yhtiön liiketoiminnan tulevaan kehitykseen ja muihin kaavailtuihin muutoksiin. Jotta toiminta määräysvallan alaisen yhtiön suhteen olisi avointa, tarvittaisiin myös tiukempia raportointivaatimuksia. Asianomaisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston vuosikertomusta olisi täydennettävä tiedoilla, jotka koskevat nimenomaan kyseistä sijoituslajia ja määräysvallan alaista yhtiötä. (18) Nykyään monet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat hoitavat vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, joiden kotipaikka on kolmannessa maassa. Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien olisi voitava hoitaa kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, kunhan niihin sovelletaan asianmukaisia järjestelyjä, joilla varmistetaan kyseisten rahastojen moitteeton hallinnointi ja yhteisön sijoittajien varojen tehokas säilytys. (19) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien olisi myös voitava markkinoida kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ammattimaisille sijoittajille sekä asianomaisen hoitajan kotijäsenvaltiossa että muissa jäsenvaltioissa. Tämän oikeuden käyttöön olisi sovellettava ilmoitusmenettelyä ja edellytettävä asianomaisen kolmannen maan kanssa tehtyä sellaista verosopimusta, jolla varmistetaan tehokas tietojenvaihto yhteisön sijoittajien kotijäsenvaltion veroviranomaisten kanssa. Koska tällaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen ja niiden kolmansien maiden, joissa kyseiset rahastot pitävät kotipaikkaansa, on täytettävä lisävaatimukset, joista osa on ensiksi vahvistettava täytäntöönpanotoimenpiteillä, tämän direktiivin mukainen oikeus markkinoida kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ammattimaisille sijoittajille, saisi tulla voimaan vasta kolmen vuoden kuluttua siitä, kun määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt. Sitä ennen jäsenvaltiot voivat sallia, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat markkinoivat kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitäviä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ammattimaisille sijoittajille alueellaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Tämän kolmen vuoden aikana vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat eivät voi kuitenkaan markkinoida tällaisia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ammattimaisille sijoittajille muissa jäsenvaltioissa tämän direktiivin mukaisen oikeuden perusteella. (20) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille olisi annettava mahdollisuus siirtää hallinnollisia tehtäviä kolmanteen maahan sijoittautuneelle yhteisölle, kunhan tähän liittyen toteutetaan tarvittavat suojatoimenpiteet. Vastaavasti säilytysyhteisö voisi siirtää kolmanteen maahan sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa koskevia säilytystehtäviään kyseisessä kolmannessa maassa kotipaikkaansa pitävälle säilytysyhteisölle, kunhan kyseisen kolmannen maan lainsäädäntö takaa sijoittajille yhteisön sijoittajasuojaa tasoltaan vastaavan suojan. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan olisi myös tietyin edellytyksin voitava nimittää kolmanteen maahan sijoittautunut riippumaton arvonmäärittäjä. (21) Mikäli kolmannessa maassa on olemassa vastaava sääntelykehys ja yhteisöön sijoittautuneilla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla on tosiasiallinen pääsy kyseisen kolmannen maan markkinoille, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus myöntää tämän direktiivin säännösten mukaisia toimilupia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille ilman, että niiltä edellytetään sääntömääräistä kotipaikkaa yhteisössä, kolmen vuoden kuluttua siitä, kun määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt. Tämä kolmen vuoden määräaika on tarpeen, sillä tällaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen ja niiden kolmansien maiden, joissa kyseiset rahastot pitävät kotipaikkaansa, on täytettävä lisävaatimukset, joista osa on ensiksi vahvistettava täytäntöönpanotoimenpiteillä. (22) On tarpeen selkeyttää tämän direktiivin täytäntöönpanosta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten toimivaltuuksia ja tehtäviä sekä vahvistaa mekanismeja, joilla varmistetaan riittäväntasoinen rajatylittävä valvontayhteistyö. (23) Vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toiminnan suhteellisen suuri merkitys tietyillä rahoitusmarkkinoilla erityisesti silloin, kun kyseisten hoitajien hoitamilla vaihtoehtoisilla sijoitusrahastoilla ei ole todellista kiinnostusta markkinoiden perustana oleviin tuotteisiin tai välineisiin, saattaa tietyissä olosuhteissa haitata kyseisten markkinoiden tehokasta toimintaa. Markkinoista saattaisi tämän vuoksi tulla liian haavoittuvat tai sillä voisi olla vaikutus kyseisillä markkinoilla kaupankäynnin kohteena olevien välineiden oikeaan hinnoitteluun. Sen vuoksi on välttämätöntä varmistaa, että toimivaltaisilla viranomaisilla on tarvittava valtuudet valvoa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimintaa kyseisillä markkinoilla ja puuttua tilanteeseen, jos se on tarpeen markkinoiden asianmukaisen toiminnan suojaamiseksi. (24) Jäsenvaltioiden olisi säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin säännösten rikkomiseen, ja varmistettava, että seuraamukset pannaan täytäntöön. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. (25) Toimivaltaisten viranomaisten, muiden viranomaisten, elinten tai henkilöiden välisen tietojen vaihdon tai toimittamisen olisi tapahduttava yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY[11] säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti. (26) Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[12] mukaisesti. (27) Komissiolle olisi erityisesti annettava toimivalta vahvistaa tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tässä suhteessa komission olisi voitava määritellä menettelyt, joiden mukaisesti sellaiset vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, joiden hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkujen varat eivät ylitä tässä direktiivissä asetettua rajaa, voisiat käyttää oikeuttaan tulla kohdelluiksi tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvina vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajina. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on myös määritellä perusteet, joilla toimivaltaiset viranomaiset arvioivat, täyttääkö tietty vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja velvoitteensa, jotka liittyvät liiketoiminnan harjoittamiseen ja niihin eturistiriitojen muotoihin, jotka vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja on tunnistettava, sekä niihin kohtuullisiksi katsottaviin toimenpiteisiin, jotka vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan odotetaan toteuttavan osana sisäisiä ja organisaatiota koskevia menettelyjä eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi, hallitsemiseksi ja ilmoittamiseksi. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille asetettavat riskienhallintavaatimukset, jotka liittyvät niiden hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen edustajana koituviin riskeihin, sekä mahdollisesti tarvittavat järjestelyt, joilla vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voivat hallita lyhyeksi myyntiin liittyviä erityisiä riskejä, mihin sisältyvät myös mahdollisesti tarvittavat rajoitukset vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen suojaamiseksi tarpeettomilta riskeiltä. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä tämän direktiivin mukaiset maksuvalmiudenhallintavaatimukset ja erityisesti vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen maksuvalmiutta koskevat vähimmäisvaatimukset. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä vaatimukset, joita arvopaperistamisvälineiden alkuunpanijoiden on noudatettava, jotta vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voivat sijoittaa kyseisiin välineisiin, jotka on laskettu liikkeeseen 1 päivän tammikuuta 2011 jälkeen. Toimenpiteiden tarkoituksena on myös määritellä vaatimukset, joita vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien on noudatettava sijoittaessaan tällaisiin arvopaperistamisvälineisiin. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä perusteet, joiden täyttyessä arvonmäärittäjää voidaan pitää tämän direktiivin mukaisesti riippumattomana. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä ehdot, joiden täyttyessä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien tehtävien siirtäminen toisen hoidettavaksi olisi hyväksyttävä ja edellytykset, joiden täyttyessä hoitajan ei enää liiallisen tehtäviensä siirtoasteen myötä voida katsoa olevan kyseisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja. Niiden tarkoituksena on määritellä sisältö ja muoto vuosikertomukselle, joka vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on asettaa saataville kustakin hoitamastaan vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta sekä määritellä vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan tiedonantovelvollisuudet sijoittajia kohtaan, raportointivaatimukset toimivaltaisia viranomaisia kohtaan ja kyseisten tietojen antamisen aikaväli. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille asetettavat tiedonantovelvollisuudet koskien vivutusta, toimivaltaisille viranomaisille tapahtuvan raportoinnin aikaväliä ja tiedonantovelvollisuutta sijoittajia kohtaan. Toimenpiteiden tarkoituksena on vahvistaa rajoituksia vivutukselle, jota vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat voivat käyttää vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja hoitaessaan. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä yksityiskohtaisesti se, miten ja missä laajuudessa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan, joka hankkii määräysvallan liikkeeseenlaskijan yhteisössä tai listaamattomassa yhtiössä, olisi täytettävä tiedonantovelvollisuutensa liikkeeseenlaskijaa tai listaamatonta yhtiötä ja niiden osakkeenomistajia ja työntekijöiden edustajia kohtaan, mukaan luettuina tiedot, jotka niiden on annettava hoitamansa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston vuosikertomuksessa. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä sellaisten rajoitusten tai ehtojen tyypit, joita voidaan asettaa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston markkinoinnille ammattimaisille sijoittajille kyseisen rahaston hoitajan kotijäsenvaltiossa. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä yleiset perusteet, joilla arvioidaan kolmansien maiden arvonmääritysvaatimusten vastaavuutta silloin, kun arvonmäärittäjä on sijoittautunut kolmanteen maahan, säilytysyhteisöjä koskevan kolmansien maiden lainsäädännön vastaavuutta sekä kolmansien maiden soveltaman toiminnan vakauden valvonnan sääntelyn ja jatkuvan valvonnan vastaavuutta silloin, kun kolmanteen maahan sijoittautunut vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja hakee toimilupaa. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä yleiset perusteet, joilla arvioidaan tarjoaako kolmas maa yhteisöön sijoittautuneelle vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalle tosiasiallisesti pääsyn markkinoilleen tasolla, joka vastaa yhteisön soveltamaa kolmanteen maahan sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalle tarjoamaa markkinoillepääsyä. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä sellaisen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajaa koskevan tietojenvaihdon yksityiskohtaiset säännöt, sisältö ja aikaväli, joka tapahtuu kyseisen hoitajan kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten välillä silloin, kun kyseisellä hoitajalla yksinään tai yhdessä toisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien kanssa voi olla vaikutusta järjestelmän kannalta merkityksellisten rahoituslaitosten toimintaan ja markkinoiden asianmukaiseen toimintaan. Toimenpiteiden tarkoituksena on myös määritellä paikalla toteutettavia tarkastuksia ja tutkimuksia koskevat menettelyt. (28) Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Toimenpiteisiin, jotka eivät kuulu edellä mainittuun luokkaan, sovelletaan saman päätöksen 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on vahvistaa, että tietyn kolmannen maan rahaston arvonmääritystä koskevat vaatimukset vastaavat yhteisössä sovellettavia, kun arvonmäärittäjä on sijoittautunut kolmanteen maahan. Toimenpiteiden tarkoituksena on vahvistaa, että säilytysyhteisöjä koskeva tietyn kolmannen maan lainsäädäntö vastaa tätä direktiiviä. Toimenpiteiden tarkoituksena on vahvistaa, että vakauden valvonnan sääntelyä ja jatkuvaa valvontaa koskeva tietyn kolmannen maan lainsäädäntö vastaa tätä direktiiviä. Toimenpiteiden tarkoituksena on vahvistaa, tarjoaako kolmas maa yhteisöön sijoittautuneelle vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalle tosiasiallisesti pääsyn markkinoilleen tasolla, joka vastaa yhteisön soveltamaa kolmanteen maahan sijoittuneelle vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalle tarjoamaa markkinoillepääsyä. Toimenpiteiden tarkoituksena on määritellä vakiomallit ilmoituksille ja todistuksille sekä määritellä menettely toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa varten. (29) Koska toimenpiteiden tavoitetta eli korkeatasoisen kuluttajan- ja sijoittajasuojan varmistamista luomalla yhteiset puitteet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimiluville ja valvonnalle ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, mikä näkyy näiden toimijoiden nykyisen kansallisen tason sääntelyn ja valvonnan puutteina, vaan ne voidaan näin ollen saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: I luku Yleiset säännökset 1 artiklaKohde Tällä direktiivillä säädetään säännöt, jotka koskevat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien toimilupia, toimintaa ja avoimuutta. 2 artiklaSoveltamisala 1. Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin yhteisöön sijoittautuneisiin vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin, jotka tarjoavat hoitopalveluja yhdelle tai useammalle vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle, riippumatta siitä, a) onko vaihtoehtoisen sijoitusrahaston kotipaikka yhteisössä vai muualla; b) tarjoaako vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja palvelujaan suoraan vai edustajan kautta; c) onko vaihtoehtoinen sijoitusrahasto tyypiltään avoin vai suljettu; d) millainen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston ja sen hoitajan oikeudellinen muoto on. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalla, joka on saanut tämän direktiivin mukaisesti luvan tarjota hoitopalveluja yhdelle tai useammalle vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle, on myös lupa markkinoida näiden rahastojen osakkeita tai osuuksia ammattimaisille sijoittajille yhteisössä VI luvussa ja soveltuvin osin 35 artiklassa säädetyin edellytyksin. 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin: a) sellaiset vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, jotka suoraan tai sellaisen yhtiön kautta, johon mainittu hoitaja on sidoksissa yhteisen liikkeenjohdon tai määräysvallan taikka merkittävän suoran tai välillisen omistuksen kautta, hoitavat sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkuja, joiden varat, vivutuksella hankitut varat mukaan luettuina, eivät yhteensä ylitä 100 miljoonan euron rajaa tai 500 miljoonaa euroa, kun vaihtoehtoisen sijoitusrahaston salkku muodostuu vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista, joihin ei sisälly vivutusta ja joissa lunastusoikeutta ei voi käyttää viiteen vuoteen kunkin vaihtoehtoisen sijoitusrahaston perustamisesta; b) yhteisöön sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, jotka eivät tarjoa hoitopalveluja yhteisössä kotipaikkaansa pitäville vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille eivätkä markkinoi mainittuja rahastoja yhteisössä; c) yhteissijoitusyritykset tai niiden rahastoyhtiöt tai sijoitusyhtiöt, joilla on direktiivin 2009/…/EY [yhteissijoitusyrityksiä koskeva direktiivi] mukainen toimilupa; d) luottolaitokset, jotka kuuluvat luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (uudelleenlaadittu toisinto) soveltamisalaan; e) laitokset, jotka kuuluvat ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta 3 päivänä kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/41/EY[13] soveltamisalaan; f) laitokset, jotka kuuluvat muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1973 annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 73/239/ETY[14], henkivakuutuksesta 5 päivänä marraskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/83/EY[15] ja jälleenvakuutuksesta ja neuvoston direktiivien 73/239/ETY ja 92/49/ETY sekä direktiivien 98/78/EY ja 2002/83/EY muuttamisesta 16 päivänä marraskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/68/EY[16] soveltamisalaan; g) ylikansalliset laitokset, kuten Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), Euroopan keskuspankki (EKP), Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR), sekä sellaiset muut ylikansalliset laitokset ja niiden kaltaiset kansainväliset järjestöt, jotka hoitavat yhtä tai useampaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajilla, jotka eivät ylitä 2 kohdan a alakohdassa asetettua raja-arvoa, on oikeus tulla kohdelluiksi tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvina vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajina. 4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimenpiteitä määritelläkseen menettelyt, joita noudattaen sellaiset vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat, joiden hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkujen varat eivät ylitä 2 kohdan a alakohdassa asetettua raja-arvoa, voivat käyttää 3 kohdan mukaista oikeuttaan. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 3 artiklaMääritelmät Tässä direktiivissä käytetään seuraavia määritelmiä: a) ’vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla’ tarkoitetaan sellaista yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavaa yritystä, sen alarahastot mukaan luettuina, jonka tarkoituksena on varojen yhteinen sijoittaminen ja jolta ei vaadita direktiivin 2009/…/EY [yhteissijoitusyrityksiä koskeva direktiivi] 5 artiklan mukaista toimilupaa; b) ’vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka säännöllistä liiketoimintaa on yhden tai useamman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoito; c) ’arvonmäärittäjällä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, oikeushenkilöä tai yhtiötä, joko määrittää vaihtoehtoisen sijoitusrahaston varojen tai sen osakkeiden tai osuuksien arvon; d) ’hoitopalveluilla’ tarkoitetaan yhden tai useamman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitoa ja hallinnointia yhden tai useamman sijoittajan lukuun; e) ’markkinoinnilla’ tarkoitetaan mitä tahansa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osakkeiden tai osuuksien yleistä tarjoamista tai haltuun antamista yhteisössä kotipaikkaansa pitäville sijoittajille riippumatta siitä, kenen aloitteesta tarjoaminen tai haltuunantaminen tapahtuu; f) ’ammattimaisella sijoittajalla’ tarkoitetaan direktiivin 2004/39/EY liitteen II mukaista sijoittajaa; g) ’yksityissijoittajalla’ tarkoitetaan sijoittajaa, joka ei ole ammattimainen sijoittaja; h) ’kotijäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, josta vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja on saanut 6 artiklan mukaisen toimiluvan; i) ’vastaanottavalla jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, joka ei ole kotijäsenvaltio, ja jonka alueella vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja tarjoaa vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille hoitopalveluja tai markkinoi niiden osakkeita tai osuuksia; j) ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, joilla on toimivalta lain tai muun säädöksen perusteella valvoa vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia; k) ’rahoitusvälineellä’ tarkoitetaan direktiivin 2004/39/EY liitteessä I olevassa C osassa olevan määritelmän mukaista välinettä; l) ’vivutuksella’ tarkoitetaan mitä tahansa menetelmää, jolla vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja lisää hoitamansa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston positiota tietyssä sijoituskohteessa joko rahaa tai arvopapereita lainaamalla, rahoitusjohdannaispositioihin sisältyvää vivutusta käyttämällä tai millä muulla tavalla tahansa; m) ’määräosuudella’ tarkoitetaan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajasta suoraan tai välillisesti omistettua osuutta, joka on vähintään 10 prosenttia sen pääomasta tai äänioikeuksista, taikka jolla voidaan vaikuttaa sen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan johtamiseen, josta osuus omistetaan; tässä tarkoituksessa otetaan huomioon äänioikeudet, joita tarkoitetaan säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY[17] 9 ja 10 artiklassa; n) ’liikkeeseenlaskijalla’ tarkoitetaan direktiivin 2004/109/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettua osakkeiden liikkeeseenlaskijaa, joka pitää kotipaikkaansa yhteisössä; o) ’työntekijöiden edustajilla’ tarkoitetaan työntekijöiden edustajia sellaisina kuin ne tai heidät määritellään työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä 11 päivänä maaliskuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/14/EY[18] 2 artiklan e alakohdassa. II luku Toimiluvan myöntäminen vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajille 4 ARTIKLA TOIMILUPAVAATIMUS 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei yksikään tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluva vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja tarjoa hoitopalveluja vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille tai markkinoi niiden osakkeita tai osuuksia ilman etukäteen saatua toimilupaa. Yhteisöt, joilla ei ole tämän direktiivin mukaista toimilupaa, eikä – jos kyseessä on tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävä vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja – jonkin jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaista toimilupaa, eivät saa tarjota hoitopalveluja vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille tai markkinoida niiden osakkeita tai osuuksia yhteisössä. 2. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalle voidaan myöntää lupa tarjota hoitopalveluja joko kaikille tai vain tietyntyyppisille vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalla voi olla tämän direktiivin mukainen toimilupa ja direktiivin 2009/.../EY [yhteissijoitusyrityksiä koskeva direktiivi] mukainen rahasto- tai sijoitusyhtiön toimilupa. 5 artiklaToimiluvan myöntämismenettely Toimilupaa hakevan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on toimitettava sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa sen sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee, seuraavat tiedot: a) tiedot sen osakkeenomistajina tai jäseninä suoraan tai välillisesti olevista luonnollista henkilöistä tai oikeushenkilöistä, joilla on määräosuus, sekä näiden määräosuuksien määrät; b) toimintaohjelma sekä tiedot siitä, miten se aikoo täyttää III, IV ja soveltuvin osin V, VI ja VII luvun mukaiset velvoitteensa; c) yksityiskohtaiset tiedot niiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen ominaispiirteistä, joita se aikoo hoitaa, mukaan luettuna tieto siitä, missä jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa niiden kotipaikka sijaitsee; d) rahaston säännöt tai perustamisasiakirjat kustakin vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta, jota se aikoo hoitaa; e) tiedot järjestelyistä, joilla hoitopalveluihin liittyviä tehtäviä on siirretty kolmansien osapuolten hoidettaviksi 18 artiklassa ja soveltuvin osin 35 artiklassa tarkoitetulla tavalla; f) tiedot järjestelyistä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen varojen säilytystä varten, mukaan luettuina soveltuvin osin 38 artiklan mukaiset järjestelyt; g) mahdolliset muut, 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan keskustoimipaikan on sijaittava samassa jäsenvaltiossa kuin sen sääntömääräinen kotipaikka. 6 artikla Toimiluvan myöntämisen edellytykset 1. Kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää toimiluvan ainoastaan, jos ne katsovat, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja pystyy täyttämään tässä direktiivissä asetetut ehdot. Toimiluvan on oltava pätevä kaikissa jäsenvaltioissa. 2. Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on evättävä toimilupa, jos ne eivät käytännössä pysty hoitamaan valvontatehtäväänsä jostain seuraavista syistä: a) kolmannen maan lait, asetukset tai hallinnolliset määräykset, joita sovelletaan yhteen tai useampaan luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön, johon vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalla on läheiset sidokset direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 31 kohdassa määritellyllä tavalla; b) kyseisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten täytäntöönpanoon liittyvät vaikeudet. 3. Toimiluvan on katettava kaikki vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toteuttamat ja hakemuksessa ilmoittamat tehtävien siirtoa koskevat järjestelyt. Kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat rajoittaa toimilupaa, erityisesti kun kyse on niistä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen tyypeistä, joita vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja saa hoitaa, sekä tehtävien toiselle siirtoon liittyviä järjestelyjä. 4. Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava hakijalle kahden kuukauden kuluessa täydellisen hakemuksen jättämisestä, onko toimilupa myönnetty. Toimiluvan epääminen tai rajoitukset on aina perusteltava. 5. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja voi aloittaa hoitopalvelujen tarjoamisen kotijäsenvaltiossa heti, kun toimilupa on myönnetty. 7 artiklaMuutokset toimiluvan soveltamisalaan Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on ilmoitettava kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille ennen muutosten täytäntöönpanoa kaikista alkuperäisessä hakemuksessa annettujen tietojen muutoksista, jotka voivat merkittävästi vaikuttaa olosuhteisiin, joissa toimilupa on myönnetty, erityisesti muutoksista sen hoitaman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusstrategiassa ja -politiikassa ja kyseisen rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa sekä tiedot mahdollisista uusista vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista, joita hoitaja aikoo hoitaa. Toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta joko hyväksyttävä muutokset, rajoitettava niitä tai hylättävä ne. 8 artiklaToimiluvan peruuttaminen Toimivaltainen viranomainen voi peruuttaa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalle myönnetyn toimiluvan, jos kyseinen hoitaja: (1) on saanut toimiluvan valheellisen ilmoituksen perusteella tai millä tahansa muilla epärehellisillä keinoilla; (2) ei enää täytä toimiluvan myöntämisen edellytyksiä; (3) on vakavasti ja järjestelmällisesti rikkonut säännöksiä, joilla tämä direktiivi on sisällytetty kansalliseen lainsäädäntöön. III luku Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toimintaedellytykset 1 jakso: Liiketoiminta 9 artikla Yleiset periaatteet 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja voi tarjota hoitopalvelujaan yhteisössä ainoastaan, jos se kaiken aikaa noudattaa tämän direktiivin säännöksiä. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on a) toimittava rehellisesti, pätevästi, varovasti, huolellisesti ja oikeudenmukaisesti; b) toimittava hoitamiensa vaihtoehtoisten rahastojen ja niiden sijoittajien etu ja markkinoiden häiriöttömyys huomioiden; c) varmistettava, että kaikkia vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoittajia kohdellaan tasapuolisesti. Yhdellekään sijoittajalle ei saa antaa erityiskohtelua, jollei tämä käy ilmi vaihtoehtoisen sijoitusrahaston säännöistä tai perustamisasiakirjoista. 2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa tarkennetaan perusteet, joilla toimivaltaiset viranomaiset arvioivat, täyttääkö vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja 1 kohdan mukaiset velvoitteensa. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 10 artiklaEturistiriidat 1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalta kaikkia kohtuullisiksi katsottavia toimenpiteitä yhden tai useamman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoidon yhteydessä esiintyvien eturistiriitojen toteamiseksi vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan, mukaan luettuina sen johto, työntekijät ja kaikki siihen määräysvallan kautta suoraan tai välillisesti sidoksissa olevat henkilöt, ja sen hoitaman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajien välillä sekä yksittäisten sijoittajien välillä. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on pidettävä yllä ja käytettävä tehokkaita organisaatio- ja hallintojärjestelyjä, joiden avulla se voi toteuttaa kaikki kohtuulliset toimenpiteet, jotta eturistiriidat eivät vaikuttaisi haitallisesti vaihtoehtoiseen sijoitusrahastoon ja sen sijoittajien etuihin. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on omassa toimintaympäristössään erotettava toisistaan tehtävät ja vastuut, joiden voidaan katsoa olevan keskenään yhteensopimattomia. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan arvioitava, voiko sen toimintaolosuhteisiin liittyä muita olennaisia eturistiriitoja, ja sen on ilmoitettava niistä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen sijoittajille. 2. Jos vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan soveltamilla organisaatiojärjestelyillä, joiden tavoitteena on eturistiriitojen hallinta, ei pystytä riittävällä tavalla varmistamaan, että sijoittajien etuihin kohdistuvat riskit vältetään, kyseisen hoitajan on selvästi ilmoitettava sijoittajille eturistiriitojen yleinen luonne tai lähteet ennen kuin se alkaa suorittaa liiketoimia niiden lukuun, sekä vahvistettava asianmukaiset periaatteet ja menettelyt. 3. Komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla tarkennetaan sitä a) minkä tyyppisiin eturistiriitoihin 1 kohdassa viitataan; b) mitä kohtuullisia toimenpiteitä vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan odotetaan toteuttavan sisäisten ja organisaatiota koskevien menettelyjen osalta eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi, hallitsemiseksi ja/tai ilmoittamiseksi. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 11 artiklaRiskienhallinta 1. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on varmistettava, että riskienhallinta- ja salkunhoitotoiminnot on erotettu toisistaan ja niille tehdään erilliset tarkastukset. 2. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on sovellettava riskienhallintajärjestelmää, jotta se voi asianmukaisesti mitata ja seurata kaikkia riskejä, jotka liittyvät kunkin vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusstrategiaan ja joille kukin mainittu rahasto altistuu tai voi altistua. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on tarkasteltava riskienhallintajärjestelmiä vähintään kerran vuodessa ja mukautettava niitä tarvittaessa. 3. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on vähintään a) toteutettava vaihtoehtoisen sijoitusrahaston lukuun sijoittaessaan riittävä, dokumentoitu ja ajantasainen asianmukaisen huolellisuuden prosessi, jossa otetaan huomioon vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusstrategia, tavoitteet ja riskiprofiili; b) varmistettava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston kuhunkin sijoituspositioon liittyvät riskit ja niiden kokonaisvaikutus mainitun rahaston salkkuun voidaan milloin tahansa todeta ja mitata tarkasti asianmukaisilla stressitestimenetelmillä ja niiden kehittymistä voidaan seurata tarkasti mainituilla menetelmillä; c) varmistettava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston riskiprofiili vastaa kyseisen rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa määriteltyä kokoa, salkkurakennetta ja sijoitusstrategiaa. 4. Jos vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja harjoittaa yhden tai useamman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston lukuun lyhyeksi myyntiä, jäsenvaltion on varmistettava, että kyseinen hoitaja soveltaa menettelyjä, joilla se saa haltuunsa arvopaperit tai muut rahoitusvälineet ajankohtana, jona se on ne sitoutunut toimittamaan, ja että se noudattaa riskienhallintamenettelyä, jonka avulla voidaan riittävästi hallita lyhyeksimyytyjen arvopapereiden ja muiden rahoitusvälineiden toimittamiseen liittyviä riskejä. 5. Komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa yksilöidään: a) riskienhallintavaatimukset, jotka vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on täytettävä suhteessa riskeihin, joita se ottaa hoitamansa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston lukuun; b) tarvittavat järjestelyt, joiden avulla vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja voi hallita erityisiä riskejä, joita liittyy lyhyeksi myynnin tapahtumiin, sekä mahdollisesti tarvittavia rajoituksia vaihtoehtoisen sijoitusrahaston suojaamiseksi tarpeettomalta altistumiselta riskeille. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 12 artiklaMaksuvalmiuden hoito 1. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on otettava käyttöön asianmukainen maksuvalmiudenhoitojärjestelmä ja tarvittavat menettelyt, jotta voidaan varmistaa, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusten maksuvalmiusprofiili vastaa sen velvoitteita. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on säännöllisesti suoritettava stressitestejä, sekä tavanomaisissa että poikkeuksellisissa maksuvalmiusolosuhteissa, sekä seurattava vastaavasti vaihtoehtoisen sijoitusrahastonsa maksuvalmiusriskiä. 2. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on varmistettava, että kukin sen hoitama vaihtoehtoinen sijoitusrahasto noudattaa lunastuspolitiikkaa, joka vastaa asianmukaisesti mainitun rahaston sijoitusten maksuvalmiusprofiilia ja joka on vahvistettava mainitun rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa. 3. Komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa yksilöidään a) 1 kohdassa säädettyjä maksuvalmiuden hoitoa koskevat vaatimukset; ja b) erityisesti maksuvalmiutta koskevat vähimmäisvaatimukset sellaisille vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille, jotka lunastavat osakkeita tai osuuksia useammin kuin puolen vuoden välein. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 13 artiklaSijoittaminen arvopaperistamispositioihin Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus eri aloilla ja poistaa ristiriidat sellaisten yhteisöjen, jotka uudelleenpaketoivat lainoja kaupattaviksi arvopapereiksi tai muiksi rahoitusvälineiksi (alkuunpanijat), ja sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien, jotka sijoittavat näihin arvopapereihin tai muihin rahoitusvälineisiin yhden tai useamman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston lukuun, etujen välillä, komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa vahvistetaan vaatimukset seuraavilla aloilla: a) vaatimukset, jotka alkuunpanijan on täytettävä, jotta vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja voi sijoittaa yhden tai useamman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston lukuun kyseisentyyppisiin arvopapereihin tai muihin rahoitusvälineisiin, jotka on laskettu liikkeeseen 1 päivän tammikuuta 2011 jälkeen, mukaan luettuina vaatimukset, joilla varmistetaan, että alkuunpanijan itsellään pitämä nettomääräinen taloudellisen osuus on vähintään viisi prosenttia; b) taloudelliset vaatimukset, jotka näihin arvopapereihin tai muihin rahoitusvälineisiin yhden tai useamman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston lukuun sijoittavan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on täytettävä. Kyseiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, hyväksytään 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 2 jakso: PÄÄOMAVAATIMUKSET 14 ARTIKLA ALKU- JA TOIMINTAPÄÄOMA Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalla on oltava omia varoja vähintään 125 000 euroa. Jos vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkkujen arvo ylittää 250 miljoonaa euroa, kyseisen hoitajan on lisättävä omien varojensa määrää; omien lisävarojen määrän on oltava 0,02 prosenttia vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan salkkujen arvon siitä määrästä, joka ylittää 250 miljoonaa euroa. Ensimmäisessä ja toisessa kohdassa asetetuista määrävaatimuksista riippumatta vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan omien varojen määrä ei koskaan saa alittaa määrää, jota edellytetään sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY (uudelleenlaadittu toisinto)[19] 21 artiklan nojalla. Tämän artiklan ensimmäisen, toisen ja kolmannen kohdan soveltamiseksi vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan salkuiksi katsotaan seuraavat: a) kaikki sen hoitamien vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkut, myös niiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkut, joiden osalta se on 18 artiklan mukaisesti siirtänyt yhden tai useamman tehtävän toisen hoidettavaksi; b) kaikki sellaisten vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen salkut, joiden hoito on sille siirretty. 3 JAKSO: Toiminnan järjestämistä koskevat vaatimukset 15 ARTIKLA YLEISET PERIAATTEET Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on kaiken aikaa hyödynnettävä riittäviä ja tarkoituksenmukaisia resursseja, jotka tarvitaan sen hoitotehtävien asianmukaiseen hoitamiseen. Sillä on oltava ajantasaiset järjestelmät, dokumentoidut sisäiset menettelyt ja liiketoiminnan harjoittamisen säännöllisen sisäisen valvonnan mekanismit, jotta se voi vähentää ja hallita toimintaansa liittyviä riskejä. 16 artiklaArvonmääritys 1. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on nimettävä kullekin hoitamalleen vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle mainitusta hoitajasta riippumaton arvonmäärittäjä määrittämään vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hankkimien varojen arvo ja mainitun rahaston osakkeiden tai osuuksien arvo. Arvonmäärittäjän on varmistettava, että varojen ja osakkeiden tai osuuksien arvo määritetään vähintään kerran vuodessa ja aina, kun vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osakkeita tai osuuksia lasketaan liikkeeseen tai lunastetaan, mikäli sitä tapahtuu useammin. 2. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on varmistettava, että arvonmäärittäjä noudattaa asianmukaisia ja yhdenmukaisia menettelyjä määrittäessään vaihtoehtoisen sijoitusrahaston varojen arvon olemassa olevien sovellettavien arvonmääritysvaatimusten ja -sääntöjen mukaisesti, jotta määritetty arvo kuvastaa mainitun rahaston osakkeiden tai osuuksien nettoarvoa. 3. Säännöt, joita sovelletaan varojen arvon määritykseen ja vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osake- tai osuuskohtaisen nettoarvon laskemiseen, on vahvistettava sen maan lainsäädännössä, jossa mainitun rahaston kotipaikka sijaitsee, tai mainitun rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa. 4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa yksilöidään perusteet, joiden täyttyessä arvonmäärittäjän voidaan katsoa olevan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla riippumaton. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 17 artiklaSäilytysyhteisö 1. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on varmistettava kunkin hoitamansa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osalta, että sille nimetään säilytysyhteisö, joka hoitaa soveltuvin osin seuraavia tehtäviä: a) vastaanottaa kaikki maksut, joita sijoittajat suorittavat merkitessään vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan hoitaman vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osakkeita tai osuuksia, ja kirjaa ne mainitun hoitajan lukuun erilliselle tilille; b) säilyttää mainitulle rahastolle kuuluvia rahoitusvälineitä; c) tarkastaa, että mainittu rahasto tai sen lukuun toimiva hoitaja on hankkinut omistusoikeuden kaikkiin muihin varoihin, joihin mainittu rahasto sijoittaa. 2. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ei saa toimia säilytysyhteisönä. Säilytysyhteisön on toimittava riippumattomasti ja yksinomaan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajien edun mukaisesti. 3. Säilytysyhteisön on oltava luottolaitos, jonka sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee yhteisössä ja jolla on luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (uudelleenlaadittu toisinto)[20] mukainen toimilupa. 4. Säilytysyhteisö voi siirtää tehtäviään toisen säilytysyhteisön hoidettaviksi. 5. Säilytysyhteisö on vastuussa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalle ja vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajille kaikista niille aiheutuvista tappioista, jotka johtuvat säilytysyhteisön kykenemättömyydestä suoriutua tämän direktiivin mukaisista velvoitteistaan. Jos säilytysyhteisön säilyttämistä rahoitusvälineistä aiheutuu tappioita, säilytysyhteisö voi vapautua vastuustaan ainoastaan, jos se voi osoittaa, ettei se olisi voinut välttää aiheutunutta tappiota. Vastuuvelvollisuuteen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajia kohtaan voidaan vedota suoraan tai mainitun rahaston hoitajan välityksellä riippuen säilytysyhteisön, mainitun rahaston hoitajan ja sijoittajien välisen suhteen oikeudellisesta luonteesta. Edellä 4 kohdassa tarkoitettu tehtävien siirto ei vaikuta säilytysyhteisön vastuuseen. 4 jakso: Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan tehtävien siirtäminen 18 ARTIKLA TEHTÄVIEN SIIRTÄMINEN 1. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan, joka aikoo siirtää kolmansille osapuolille yhden tai useamman tehtävänsä, on haettava kunkin siirron osalta ennakkoon lupa kotijäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta. Tässä yhteydessä on täytettävä seuraavat ehdot: a) kolmannen osapuolen on oltava luottokelpoinen, ja liiketoiminnasta käytännössä vastaavien henkilöiden on oltava riittävän hyvämaineisia ja riittävän kokeneita; b) jos siirto koskee salkunhoitoa tai riskienhallintaa, kolmannella osapuolella on lisäksi oltava vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toimilupa, joka oikeuttaa hoitamaan samantyyppisiä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja; c) siirto ei saa estää vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan tehokasta valvontaa eikä se varsinkaan saa estää sitä toimimasta eikä hoitamasta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa sijoittajien parhaan edun mukaisesti; d) vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on osoitettava, että kolmas osapuoli on pätevä ja kykenevä suoriutumaan kyseisistä tehtävistä, että sen valinnassa on noudatettu asianmukaista huolellisuutta ja että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalla on jatkuvasti tosiasiallisesti mahdollisuus valvoa siirretyn tehtävän hoitamista, antaa kolmannelle osapuolelle milloin tahansa lisäohjeita ja peruuttaa siirto välittömästi, jos se on sijoittajien edun mukaista. Tehtäviä ei saa siirtää säilytysyhteisölle, arvonmäärittäjälle eikä muulle yhteisölle, jonka edut saattavat olla ristiriidassa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tai sen sijoittajien etujen kanssa. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on jatkuvasti arvioitava kunkin kolmannen osapuolen tarjoamia palveluja. 2. Se, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja on siirtänyt tehtäviä kolmannelle osapuolelle, ei missään tapauksessa vaikuta kyseisen hoitajan vastuuseen, eikä kyseinen hoitaja saa siirtää tehtäviään niin laajasti, että sen ei enää käytännössä katsottaisi olevan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja. 3. Kolmas osapuoli ei saa siirtää edelleen sille siirrettyjä tehtäviä. 4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa yksilöidään a) edellytykset siirron hyväksymiselle; b) edellytykset, joiden täyttyessä hoitajan ei enää voida katsoa olevan vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. IV luku Avoimuutta koskevat vaatimukset 19 artikla Vuosikertomus 1. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on asetettava kustakin hoitamastaan vaihtoehtoisesta sijoitusrahastosta vuosikertomus saataville kultakin tilikaudelta. Se on asetettava sijoittajien ja toimivaltaisten viranomaisten saataville neljän kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä. 2. Vuosikertomuksessa on oltava vähintään seuraavat tiedot: a) tase tai varoja ja velkoja koskeva selvitys; b) tilikauden tuloslaskelma; c) tilikauden toimintakertomus; 3. Yhden tai useamman henkilön, jolla on lain nojalla kelpoisuus suorittaa tilintarkastusta tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY[21] mukaisesti, on tarkastettava vuosikertomuksen tilinpäätöstiedot. Tilintarkastuskertomus mahdollisine varaumineen on toistettava täydellisenä vuosikertomuksessa. 4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa yksilöidään vuosikertomuksen sisältö ja muoto. Nämä toimenpiteet mukautetaan asianomaisen toimenpiteen kohteena olevaa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan tyyppiä vastaaviksi. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. 20 artiklaTiedonantovelvollisuus sijoittajia kohtaan 1. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on varmistettava, että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoittajat saavat ennen kyseiseen rahastoon sijoittamista seuraavat tiedot, ja tämän jälkeen säännöllisesti ajan tasalle saatettuja tietoja: a) kuvaus vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusstrategiasta ja tavoitteista, kaikista varoista, joihin kyseinen rahasto voi sijoittaa, sen käyttämistä tekniikoista, kaikista toimintaan liittyvistä riskeistä, mahdollisista sovellettavista sijoitusrajoituksista, olosuhteista, joissa kyseinen rahasto voi hyödyntää vivutusta, sallituista vivutuksen tyypeistä ja lähteistä ja niihin liittyvistä riskeistä ja vivutuksen käytön mahdollisista rajoituksista; b) kuvaus menettelyistä, joilla vaihtoehtoinen sijoitusrahasto voi muuttaa sijoitusstrategiaansa tai -politiikkaansa tai molempia; c) kuvaus sijoitussopimuksen oikeudellisista vaikutuksista, mukaan luettuina tiedot oikeudenkäyttöalasta, so