Sijoitussalkku muodostui joulukuussa 2020 pääasiassa valtioiden, valtiotasoa alempien hallintotasojen, ylikansallisten elinten, valtiosidonnaisten laitosten ja EU:n ulkopuolisten maiden liikkeeseen laskemista arvopapereista (46 % markkina-arvosta, kun vertailuarvo on 52 %), yritysten ja rahoituslaitosten liikkeeseen laskemista vakuudettomista joukkovelkakirjoista (14 % markkina-arvosta, kun vertailuarvo on 18 %) ja katetuista joukkolainoista (14 % markkina-arvosta, kun vertailuarvo on 0 %). Loput varat sijoitettiin pääasiassa rahamarkkinarahastoihin.

Ohjeissa edellytetään, että sijoitussalkun varoilla on riittävä likviditeetti sellaisten tapausten varalta, joissa EU:n takaukseen vedotaan. Samalla on kuitenkin pyrittävä optimoimaan tuotto ja riskitaso siten, että varmuus ja vakaus säilyvät korkealla tasolla.

EKKR-asetuksen 14 artiklassa perustetaan EKKR-takuurahasto likviditeettipuskuriksi, josta tukikelpoiset vastapuolet saavat maksun siinä tapauksessa, että EKKR-takuuseen vedotaan. Unioni on osoittanut 750 miljoonaa euroa rahoitusvastuidensa kattamiseen, mikä on 50 prosenttia EU:n takuuvelvoitteista.

EKKR-takuu on keskeinen innovatiivinen väline, jonka avulla vähennetään kestävään kehitykseen tehtäviin investointeihin liittyviä riskejä kumppanimaissa ja saadaan näin sysättyä liikkeelle investointeja, edistetään kestävää ja osallistavaa taloudellista ja sosiaalista kehitystä, maksimoidaan täydentävyys sekä houkutellaan mukaan yksityistä rahoitusta. Takuun tarkoituksena on toimia riskejä vähentävänä mekanismina, joka houkuttelee yksityiseltä sektorilta rahoitusta, mutta ei vääristä markkinoita.

Tase 31. joulukuuta 2020

(määrät euroina, suluissa – kulut/tappiot, ei sulkuja – tulot/voitot)

VARAT 31. joulukuuta 2020 31. joulukuuta 2019 euroa euroa PYSYVÄT VASTAAVAT 435 238 107 348 061 980 Myytävissä olevat rahoitusvarat 435 238 107 348 061 980 VAIHTUVAT VASTAAVAT 368 878 530 251 527 281 Myytävissä olevat rahoitusvarat 256 757 770 246 643 539 Saamiset (eli arvopaperien antolainauksesta perittävät palkkiot) 2 197 1 595 Käteisvarat ja muut rahavarat 112 118 563 4 882 147 Käyttötilit 112 166 318 4 885 215 Käteisvaroista ja muista rahavaroista kertyneet korot (47 755) (3 068) VARAT YHTEENSÄ 804 116 637 599 589 261 NETTOVARAT JA -VELAT 31. joulukuuta 2020 31. joulukuuta 2019 euroa euroa NETTOVARAT 804 091 888 599 567 587 Rahoitusosuus EU:n talousarviosta 798 968 935 600 100 000 Käyvän arvon rahasto 6 090 099 (188 713) Kertyneet voittovarat (343 700) (68 567) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (623 446) (275 133) LYHYTAIKAISET VELAT 24 749 21 674 Muut velat 24 749 21 674 NETTOVARAT JA -VELAT YHTEENSÄ 804 116 637 599 589 261

4.2. Takuurahaston rahoittaminen

EKKR-takuurahastoa rahoitetaan unionin yleisestä talousarviosta ja Euroopan kehitysrahastosta (EKR). Vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä EKKR-takuurahaston rahoituslähteitä ovat muun muassa seuraavat: 400 000 000 euroa EKR:n yleisestä varauksesta ja 350 000 000 euroa unionin yleisestä talousarviosta. EKKR-takuurahastoa voidaan rahoittaa myös jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien vapaaehtoisilla rahoitusosuuksilla, sijoitettujen varojen tuotoilla, tuloilla ja takaisinmaksun laiminlyöneiltä velallisilta perityillä määrillä. Viro, Tšekki, Tanska sekä Bill ja Melinda Gates -säätiö antoivat yhteensä 49 miljoonaa euroa lisärahoitusta.

Takuurahasto perustettiin vuonna 2018. Unionin lähteistä (sekä EU:n yleisestä talousarviosta että EKR:stä) takuurahastoon saadut maksut, joihin on lisätty vapaaehtoiset rahoitusosuudet, olivat 31. joulukuuta 2020 mennessä yhteensä 799 miljoonaa euroa. Vuoden 2020 loppuun mennessä EKKR-takuuta ei ollut käytetty.

5. Arvio tavoitesumman riittävyydestä ja EKKR-takuurahaston varojen määrästä

EKKR-asetuksessa asetetaan EKKR-takuurahaston tavoitesummaksi 50 prosenttia kaikista EKKR-takuuvelvoitteista, jotka katetaan unionin yleisestä talousarviosta. Jäsenvaltioiden tai muiden rahoittajien vapaaehtoiset lisärahoitusosuudet otetaan varauksissa huomioon 100 prosenttisesti. EKKR-takuun nettovarat ovat tällä hetkellä 804 miljoonaa euroa.

Kymmenen rahoituslaitoksen kanssa oli 31. joulukuuta 2020 mennessä tehty yhteensä 18 EKKR-takuusopimusta, joiden arvo oli 1 549 miljoonaa euroa. Tämä ylitti alkuperäisen EKKR-takuuvalmiuden vapaaehtoisten lisärahoitusosuuksien vuoksi. EKKR:n tavoitteena on paikata markkinoiden toimintapuutteita, korjata optimaalista heikompia investointitilanteita ja edistää yksityiseltä sektorilta saatavaa rahoitusta. Covid-19-viruksen levitessä ympäri maailmaa komissio päätti käyttää EKKR-takausta vuoden 2020 aikana välineenä, jolla autetaan kumppanimaita selviytymään kriisistä. Tämä tarkoitti sitä, että EKKR-takuun oli mukauduttava nopeasti maailmanlaajuisen pandemian aiheuttamiin taloudellisiin tarpeisiin keskittymällä mikro- ja pk-yrityksiin, paikallisvaluuttaan perustuvaan rahoitukseen ja terveydenhuoltoalan tukeen. Aiemmin allekirjoitettuja mikro- ja pk-yritysten rahoitussopimuksia täydennettiin, ja uusia sopimuksia neuvoteltiin ja allekirjoitettiin. Erityisen merkittävä muutos oli uusi sopimus 400 miljoonan euron rahoituksesta covid-19-rokotteiden jakeluun kumppanimaille.

EKKR-takuun ja siihen liittyvän takuurahaston hallinnoijana komission vastuulla on varmistaa likviditeettipuskurin vaaditun tason säilyminen. Komissiota tukee takausten teknistä arviointia käsittelevä ryhmä (G‑TAG), joka koostuu useiden eurooppalaisten rahoituslaitosten luottoriskiasiantuntijoista. G-TAG:n tehtävänä on tarjota riippumatonta ja puolueetonta teknistä asiantuntemusta pankkitoimintaan liittyvissä asioissa, mikä kattaa myös riskien seurannan takuun saaneiden hankkeiden toteutuksen aikana.

Kuten G-TAG joulukuun 2020 tietojen perusteella arvioi tammikuussa 2021 antamassaan lausunnossa, todennäköisyys EKKR-rahaston ehtymisestä sen koko elinkaaren aikana (arviolta noin 19 vuotta), kun oletetaan, että keskimääräinen hintatuki on 75 prosenttia, jää selvästi alle EKKR:n riskisietorajan, joka on 10 prosenttia keskimääräisessä skenaariossa. Tämä pätee myös keskimääräiseen skenaarioon, jossa oletuksena on 100 prosentin tuki, ja se vastaa EKKR-takuuriskiohjeissa asetettuja rajoja. EKKR:n riskisietoraja kuitenkin ylittyy suuririskisessä skenaariossa, jossa oletetaan, että vakuuspalkkiohyvitykset ovat 75 tai 100 prosenttia. Todennäköisyys EKKR-rahaston ehtymisestä yhden vuoden aikajänteellä on alle 0,02 prosenttia olettaen, että vakuuspalkkiohyvitykset ovat 75 tai 100 prosenttia.