A4-0150/99

Päätöslauselma komission esittämästä koheesiorahaston vuosikertomuksesta 1997 (KOM(98)0543 - C4-0030/99)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon koheesiorahaston vuosikertomuksen 1997 (KOM(98)0543 - C4-0030/99),

- ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1997 koskevan vuosikertomuksen ((EYVL C 349, 17.11.1998.)),

- ottaa huomioon 29. kesäkuuta 1995 ((EYVL C 183, 17.7.1995, s. 36.)), 19. huhtikuuta 1996 ((EYVL C 141, 13.5.1996, s. 265.)), 26. kesäkuuta 1997 ((EYVL C 222, 21.7.1997, s. 55.)) ja 28. toukokuuta 1998 ((EYVL C 195, 22.6.1998, s. 52.)) antamansa päätöslauselmat komission vuotuisista kertomuksista koheesiorahoitusvälineestä ja koheesiorahastosta,

- on työjärjestyksensä 52 artiklan mukaisesti siirtänyt päätösvallan aluepoliittiselle valiokunnalle,

- ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön (A4-0150/99),

A. ottaa huomioon, että koheesiorahaston perimmäinen päämäärä on osaltaan lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa antamalla rahoitustukea kahden alan, jotka ovat kaikkien jäsenvaltioiden yhteisen edun mukaisia, eli ympäristön ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen politiikan toteuttamiseen heikoimmassa asemassa olevissa maissa,

B. ottaa huomioon komission ehdotuksen säilyttää koheesiorahaston tuki jäsenvaltioille, joiden BKTL henkeä kohti on alle 90 % unionin keskiarvosta, ja ottaa huomioon 19. marraskuuta 1998 antamansa päätöslauselman ((EYVL C 379, 7.12.1998, s. 174.)) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94 muuttamisesta KOM(98)0130 - 98/0104(AVC) ((EYVL C 159, 26.5.1998, s. 7.)) ja ehdotuksesta neuvoston asetukseksi koheesiorahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1164/94 liitteen II muuttamisesta (KOM(98)0130 - 98/0118(CNS)) ((EYVL C 159, 26.5.1998, s. 11.)),

C. ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuimen tietojen mukaan koheesiorahaston maksusitoumusmäärärahoista toteutui vuonna 1997 100 % ja maksumäärärahoista 98,72 %, ja ottaa huomioon, että samana varainhoitovuonna yleisen talousarvion vastaavat luvut olivat 96,5 % ja 95,7 % sekä rakennerahastojen luvut yhteenlaskettuina 95,13 % ja 98,72 %,

D. ottaa huomioon, että varainhoitovuoden 1997 päättyessä oli käytetty kaksi kolmasosaa koheesiorahastolle kaudeksi 1993 - 1999 myönnetyistä määrärahoista,

E. ottaa huomioon, että koheesiorahaston viiden toimintavuoden aikana on kunkin edunsaajavaltion osuudeksi rahaston budjettimäärärahoista vakiintunut asetuksessa (EY) N:o 1164/94 vahvistetun vaihteluvälin keskivaiheilla oleva määrä,

F. ottaa huomioon, että rahaston kahdelle toimintasektorille, ympäristöalalle ja Euroopan laajuisille liikenneverkoille, on myönnetty vuonna 1997 vastaavasti 54,6 % ja 45,4 % vuosittaisista määrärahoista ja että näin ollen kaudella 1993 - 1997 ympäristöalalle on osoitettu keskimäärin 49,1 % määrärahoista ja liikenneinfrastruktuureille 50,8 %,

G. ottaa huomioon rautatieliikenteelle suunnattujen määrärahojen kasvun: niiden osuus liikenteelle myönnetystä tuesta kasvoi 18,12 %:sta vuonna 1996 32,6 %:iin vuonna 1997,

H. ottaa lisäksi huomioon lentoasemille suunnattujen määrärahojen kuusinkertaistumisen: 8,8 % vuonna 1997 verrattuna vuoden 1996 1,3 %:iin,

I. ottaa huomioon, että rahastosta rahoitetuissa ympäristöalan hankkeissa on keskitytty vesihuoltoon ja veden käsittelyyn sekä vähemmässä määrin kiinteän jätteen käsittelyyn,

J. ottaa huomioon, että komissio on todennut, että useissa tapauksissa jäsenvaltioiden hallintoviranomaiset viivyttelevät liikaa niiden maksupyyntöjen esittämisessä, joihin niillä on oikeus hankkeiden toteuttamisen edistymisen perusteella, ja että tämä viivyttely saattaa aiheuttaa maksukykyongelmia hankkeiden käytännön toteutuksesta suoraan vastaaville viranomaisille ja siten viivästyttää hankkeiden täytäntöönpanoa,

K. katsoo, että koheesiorahaston on edistettävä EY:n perustamissopimuksen 104 c artiklassa määriteltyjen ja yhtenäisvaluutan käyttöönoton ja toiminnan kannalta välttämättömien makrotaloudellisten edellytysten täyttymistä, ja ottaa huomioon, että vuonna 1997 koheesiorahaston tukea saavat neljä jäsenvaltiota ovat saavuttaneet tyydyttäviä tuloksia asiassa, minkä ansiosta komissio on voinut jatkaa tukisuorituksia,

L. katsoo, että vuonna 1997 komissio on merkittävästi tehostanut rahaston arviointitoimia,

M. ottaa huomioon, että London School of Economics & Political Sciencen toteuttama tutkimus, jonka tavoitteena oli kehittää uusia tekniikoita koheesiorahaston investointien sosioekonomisten vaikutusten arvioimiseksi, on osoittanut, että:

a) julkisten ja yksityisten investointien läheisellä yhteydellä on myönteisiä pitkän aikavälin työllissyysvaikutuksia

b) koheesiorahaston investoinnit tuottavat hyötyä myös edunsaaja-alueiden lähialueilla

c) rahaston investoinneilla on myönteisiä vaikutuksia neljän edunsaajavaltion naapurimaissa,

N. katsoo, että London School of Economicsin edellä mainitun tutkimuksen perusteella voidaan todeta, vaikkakin väliaikaisesti, että kauden 1993 - 1997 aikana koheesiorahastosta rahoitettujen investointien vaikutus työllisyyteen vastannee luotuina työpaikkoina yli 300 000 lyhyen aikavälin työpaikkaa ja yli 55 000 pitkän aikavälin työpaikkaa;

1. On tyytyväinen tapaan, jolla komissio ja edunsaajavaltiot ovat toteuttaneet koheesiorahaston talousarviota varainhoitovuonna 1997; toteaa niin ikään, että toteutustahti koko kauden 1993 - 1999 aikana (65 % maksusitoumusmäärärahoista ja 45 % maksumäärärahoista) vastaa rahoitusnäkymien ennusteita;

2. Panee merkille, että vuoden 1997 aikana komissio ei todennut koheesiorahastosta rahoitettuihin hankkeisiin liittyviä petoksia;

3. Painottaa, että vuosi 1997 merkitsi käännekohtaa siltä osin, että se oli ensimmäinen vuosi, jolloin ympäristöalalle osoitettiin enemmän määrärahoja kuin liikenteen infrastruktuureille; arvioi, että vuoden 1997 luvut merkitsevät rahaston kahden toimintasektorin tasapainottamisprosessin vakiintumista; toistaa kantansa, jonka mukaan tämänkaltainen tasapaino olisi saatava aikaan kussakin edunsaajavaltiossa koko kauden 1993 - 1999 ajalle;

4. Toistaa pyyntönsä, että ympäristöystävällisempien kuljetusmuotojen, rautateiden, satamien ja lentoasemien osuutta liikenneverkoille myönnetystä tuesta lisättäisiin; myöntää, että vuonna 1997 on ponnisteltu huomattavasti asian hyväksi, ja suosittaa, että komissio jatkaisi tämänsuuntaisia toimia;

5. Palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa viidennessä puiteohjelmassa painotetaan tarvetta ottaa ympäristökysymykset osaksi kaikkia yhteisön politiikkoja mahdollisten kielteisten vaikutusten ennakoimiseksi ja oikaisemiseksi; panee merkille, että parlamentin esittämän budjettikohdan B2-1600 mukaisesti komissio järjesti tarjouskilpailun tutkimuksen toteuttamiseksi rahastosta yhteisrahoitettujen hankkeiden ympäristöulottuvuuden arvioimiseksi, ja pyytää, että sen tulokset toimitetaan parlamentille heti, kun ne ovat saatavilla;

6. Katsoo, että meri- ja lentoliikenteellä on lisäksi erityistä merkitystä syrjäisille alueille, ja palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että Euroopan laajuisten verkkojen perustamista koskevassa EY:n perustamissopimuksen 129 b artiklassa pidetään erityisen tärkeänä tarvetta liittää saarialueita, erillisalueita ja syrjäseutualueita yhteisön keskusalueisiin;

7. Toteaa, että ympäristöalan toimissa keskitytään edelleen vesihuoltoa ja veden käsittelyä sekä jätteiden käsittelyä koskevien yhteisön direktiivien täytäntöönpanoon ja että tämäntyyppiset tukitoimet ovat jopa lisääntyneet Espanjassa vuonna 1997, joten parlamentin suosituksia on noudatettu; pahoittelee, että jätteiden käsittelyyn ja aavikoitumisen torjumiseen liittyvien hankkeiden rahoittamista ei ole painotettu enemmän; katsoo lisäksi, että tulevaisuudessa on painotettava enemmän puhtaasti ympäristönsuojelullisia toimia (kuten metsitys, vihervyöhykkeiden luominen, metsäpalojen ehkäisy);

8. Katsoo, että vaikka taloudellinen kuilu rahaston edunsaajavaltioiden ja koko unionin välillä on viime vuosina pienentynyt, erot kyseisten maiden sisällä ovat siitä huolimatta lisääntyneet, minkä vuoksi koheesiorahaston täytäntöönpanoa on mukautettava ottaen asianmukaisesti huomioon sen vaikutukset alueellisiin eroihin edunsaajavaltioissa; katsoo niin ikään, että yhtenäisvaluutta on hyödyksi kaikille unionin alueille, mutta että on toteutettava liitännäistoimenpiteitä, jotta rahaliiton ja koheesion tavoitteet eivät haittaisi toinen toisiaan;

9. Toteaa tyytyväisenä, että vuonna 1997 neljä edunsaajavaltiota läpäisivät makrotaloudellisia edellytyksiä koskevan tarkastelun, josta koheesiorahaston tuen jatkaminen riippuu; katsoo, että rahasto edesauttoi suuresti tämänkaltaisten tulosten saavuttamisessa, mutta ei ole vielä päässyt perustavaan päämääräänsä lähentää edunsaajavaltioiden ympäristöalan ja liikenneverkkojen infrastruktuurien kehitystasoja Euroopan unionin keskiarvoon sekä parantaa yleisesti taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; painottaa jälleen kerran, että koheesiorahaston tukea on jatkettava jäsenvaltioille, joiden BKTL henkeä kohti on alle 90 % yhteisön keskiarvosta; huomauttaa, että yksi koheesiorahaston tavoitteista on tukea edunsaajavaltioita niiden lähentymisponnisteluissa talous- ja rahaliittoon liittymistä valmisteltaessa;

10. Katsoo, että seurantakomiteoiden toiminnan lisääntyminen on osoitus niiden vakiintumisesta rahaston ensimmäisten täytäntöönpanovuosien vaikeuksien jälkeen; pitää myönteisinä ponnisteluja alueellisten ja paikallisten viranomaisten osallistumisen varmistamiseksi, vaikka tilanne vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen; katsoo, että meneillään olevassa asetuksen uudistamiseen tähtäävässä lainsäädäntöprosessissa on vahvistettava periaatetta kumppanuudesta alueellisten ja paikallisten toimijoiden kanssa siten, että heidät otetaan huomioon heti hankkeiden esittelyvaiheessa tehokkuuden lisäämiseksi ja rahaston toiminnan tekemiseksi näkyvämmäksi;

11. Painottaa tiedotuksen ja julkisuuden osalta sääntöjen suurta merkitystä, sillä niiden tavoitteena on varmistaa yhteisön solidaarisuuden näkyvyys; vaatii edunsaajavaltioita noudattamaan näitä sääntöjä huolellisesti ja tukee komission sanktiotoimia niiden noudattamisen varmistamiseksi;

12. Korostaa London School of Economicsin toteuttaman tutkimuksen johtopäätöksiä, erityisesti mitä tulee rahaston työllistämisvaikutuksiin ja sen myönteisiin vaikutuksiin muilla kuin varsinaisten edunsaajavaltioiden alueilla ja muissa maissa;

13. Katsoo, että vuoden 1997 jälkeen loppuun saatetuista hankkeista on pikaisesti laadittava loppuarvio, mutta ottaen huomioon tähän mennessä saavutetut tulokset on myös parannettava ennakkoarviointimenetelmiä erityisesti kautta 2000 - 2006 silmällä pitäen; tukee komission ponnisteluja tässä asiassa;

14. Pyytää, että seuraaviin vuosikertomuksiin sisällytettäisiin selonteko loppuun saatetuista hankkeista sekä lyhyt selvitys siitä, miten kukin hanke on toteutettu ja mitkä ovat sen todelliset ja mahdolliset vaikutukset, sen määrittämiseksi, ovatko hankkeet toteuttaneet tai voivatko ne toteuttaa alkuperäiset tavoitteensa;

15. Kiittää komissiota sen pyrkimyksistä vastata vuosikertomuksessaan parlamentin esittämiin kysymyksiin, kritiikkiin ja suosituksiin;

16. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.