A4-0172/99

Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle yrittäjyyden edistämisestä Euroopassa: Tulevaisuuden painopistealat (KOM(98)0222 - C4-0557/98)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle (KOM(98)0222 - C4-0557/98),

- ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämisestä - Komission vastaus BEST-ryhmän kertomukseen ja suosituksiin (KOM(98)0550),

- ottaa huomioon yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevän Task Force

-ryhmän (BEST) kertomuksen osat I ja II,

- ottaa huomioon taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) äskettäin julkaiseman tiedotteen (nro 9-1998) ja yrittäjyyttä koskevan kohdistetun tutkimuksen,

- ottaa huomioon ERT:n (European Round Table of Industrialists) kertomuksen: Innovaation

vaikutukset työllistämiseen ja kilpailukykyyn,

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0172/99);

A. ottaa huomioon, että työttömyyden, Euroopan talouden kilpailukyvyn ja uusien yritysten aseman (ja yleensäkin pienten ja keskisuurten yritysten) problematiikkaa on jo tutkittu lukuisia kertoja työllistämisen yhteydessä ja että talouselämän eri aloilla vallitsee yhteisymmärrys BEST-erityisryhmän suosituksista ja että yrittäjyyden edistäminen siksi vaatii yhteistä poliittista toimintaa kaikilla tasoilla eli Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja kunnallisten viranomaisten tasolla talous-, sosiaali- ja koulutusasiain alalla sekä rakenteellisten toimien toteuttamista,

B. ottaa huomioon, että yrittäjyys on yksi Luxemburgin Eurooppa-neuvoston kokouksessa (marraskuussa 1997) esitettyjen työllisyyspolitiikan suuntaviivojen neljästä pilarista ja lisäksi OECD:n yksi työllisyyspoliittisen strategian tukipylväs,

C. katsoo, että poliittinen toimintaohjelma on toteutettava yhtenäisesti ja päättäväisesti ja että Euroopan unionilla on tärkeä asema parhaiden käytäntöjen vaihtamisessa jäsenvaltioiden välillä, mihin myös työmarkkinaosapuolet ja koulutusalan elimet osallistuvat, kuten myös esikuva-analyysissä ja poliittisten toimien valvonnassa,

D. katsoo, että vakaat kokonaistalouden olosuhteet, terve julkinen talous, vakaa euro ja hyvin toimivat sisämarkkinat ovat hyvin tärkeitä yrittäjyydelle ja että jäsenvaltioiden on edistettävä sisämarkkinoita koskevien määräysten täytäntöönpanoa,

E. katsoo, että vahva yrityskulttuuri, tehokkaat ja yritysten tarpeita vastaavat jatkuvan koulutuksen ja jatkokoulutuksen järjestelmät ovat hyvin tärkeitä Euroopan talouden tulevalle kilpailukyvylle ja kasvulle,

F. katsoo, että Euroopan yrityskulttuureissa suositaan edelleen liikaa turvallisuutta, vakautta ja yhtenäisyyttä riskinottokyvyn, luovuuden ja innovoinnin sijasta ja että Euroopassa konkurssiin liittyy vielä sosiaalinen leimautuminen, kun taas Yhdysvalloissa epäonnistumista pidetään osana oppimisprosessia,

G. katsoo, että ajattelutavan uudistaminen valtion ja julkishallinnon tasolla on vähintäänkin yhtä tärkeää kuin sääntelyyn liittyvien esteiden poistaminen tai paremman lainsäädännön luominen, ja että valtiolta olisi tarjottava yrittäjille niiden ansaitsemaa ensiluokkaista palvelua,

H. katsoo, että koulutusjärjestelmän rooli on ratkaiseva pyrittäessä muuttamaan henkilöiden suhtautumista yritysriskin ottamiseen,

I. katsoo, että komission ilmoittamaa lähtökohtaa, että katsotaan pienten ja keskisuurten yritysten olevan harjoitettavan politiikan kannalta sääntö eikä poikkeus, on toteutettava niin tehokkaasti kuin mahdollista ja että tämä on myönteistä kehitystä, jonka tulisi olla esimerkkinä kaikille jäsenvaltioille,

J. katsoo, että yksi parhaista keinoista edistää yrityksiä on hallintomenettelyiden yksinkertaistaminen ja että jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten on tässä suhteessa toimittava päättäväisemmin, sillä hallintokustannuksien arvioidaan olevan EU:ssa 200 miljardia euroa vuodessa eli kolme prosenttia unionin BKT:sta,

K. ottaa huomioon, että innovatiivisten ja nopeasti kasvavien yritysten, uusien yritysten ja oheisyritysten kasvu- ja työllisyyspotentiaali ei pääse avautumaan markkinoilla riittävästi, jos jäsenvaltiot eivät toteuta tarvittavia verotuksellisia ja oikeudellisia toimia riskipääoman tuottamisen edistämiseksi, ja että verotusjärjestelmät ovat osittain vastuussa eurooppalaisten yritysten riittämättömästä pääomasta,

L. katsoo, että EASDAQin, Euro.NM:n, Neuer Marktin, NMAXin ja Alternative Investment Marketin kehittämistä on edistettävä, koska ne käyttävät riskipääomaa, ja että eurooppalaisia arvopaperipörssejä koskevia määräyksiä on yksinkertaistettava pienten ja keskisuurten yritysten vuoksi,

M. katsoo, että luottotakaukset ovat tärkeä väline rahoituksen luomiseksi pienille yrityksille,

N. katsoo, että yrittäjyyttä jarruttaa työmarkkinoiden vähäinen joustavuus (työaika, työolosuhteet, toimenkuvat jne.) ja että voitonjaon mallit, sikäli kun voitonjako voidaan vähentää verotuksessa, voivat johtaa joustavampaan palkkapolitiikkaan,

O. katsoo, että jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien mukauttaminen on erityisen tärkeää, koska sosiaalimaksut muodostuvat yrityksille liian suureksi taakaksi,

P. katsoo, että pk-yritysten, tutkijoiden ja suuryritysten välillä on edistettävä yrityskeskittymämuotoista (clusters) yhteistyötä, jotta pk-yritykset voivat hyödyntää tutkimusta ja teknologiaa paremmin ja erityisesti jotta kehitetään innovatiivisia tuotteita,

Q. katsoo, että komission tärkein tehtävä on seurata suosituksien täytäntöönpanoa ja välittää jatkuvasti tietoa parhaista käytännöistä ja levittää niitä,

R. katsoo, että monissa jäsenvaltioissa monimutkaiset verotusmääräykset vaikeuttavat uusien yritysten perustamista ja että siksi on välttämätöntä yksinkertaistaa verotusmääräyksiä ja vakiinnuttaa verokannat alhaiselle tasolle mahdollisimman pikaisesti;

1. Pitää myönteisenä sitä, että äskettäin on luotu yhtenäinen Internet-palvelu kaikille yrityksille, jotka ovat kiinnostuneita liiketoiminnasta sisämarkkinoilla, ja sitä, että palvelu mahdollistaa sen, että sisämarkkinoita koskevat määräykset ovat helpommin saatavilla eurooppalaisella ja kansallisella tasolla;

2. Korostaa, että rakennepoliittisten toimien toteuttaminen työmarkkinoilla on yrittäjähengen tukemisen perusedellytys, ja pyytää jäsenvaltioita ryhtymään näihin toimiin mahdollisimman pian;

3. On sitä mieltä, että nykyisen yrittäjille suunnatun koulutusjärjestelmän uudistamisen on tapahduttava tiiviissä yhteistyössä yritysten kanssa, että sen ohella yrityksille on tarjottava tehokkaita vaikutusmahdollisuuksia yksittäisiin koulutusvaiheisiin ja opetushenkilökunnan koulutukseen ja että kaikilla koulutustasoilla on tuotava esille ajatus yrittäjyydestä riskinottovalmiuden edistämiseksi;

4. Korostaa ammattiin liittyvän elinikäisen oppimisen sekä tiedon ja arvojen välittämisen kannustamista tietoyhteiskunnassa; ehdottaa siksi strategiaa, jossa tuetaan oppimista vapaa-ajan huvina;

5. Pitää myönteisenä sitä, että komissio perustaa parlamentin aloitteesta Euroopan laajuisen liiketoiminta-alan koulutusverkon (Business Education Network Europe - BENE);

6. Pyytää jäsenvaltioita ryhtymään toimiin sosiaaliturvajärjestelmien uudistamiseksi ja työvoiman sivukustannusten alentamiseksi, sillä ne merkitsevät yrityksille suurta taakkaa;

7. Kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan ja soveltamaan yhteisön määräyksiä tutkintotodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta käytännössä;

8. Vetoaa jäsenvaltioihin, että ne kannustaisivat tiedotusvälineitä osoittamaan enemmän kiinnostusta yrittäjyydelle ja arvopaperitoimintaa harjoittavan yrityskulttuurin kehitykselle;

9. Kehottaa komissiota käsittelemään uudelleen miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella annettua neuvoston direktiiviä 86/613/ETY, jotta avioliitossa olevien itsenäisten ammatinharjoittajien asemaa voidaan parantaa;

10. Pitää myönteisenä SLIM-hanketta (sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön yksinkertaistaminen), joka on tällä hetkellä neljännessä vaiheessa;

11. On sitä mieltä, että lainsäädäntöä, niillä alueilla, joilla sen laatiminen katsotaan välttämättömäksi, on yksinkertaistettava, sen on oltava avointa ja käytännönläheistä ja että seurauksien arviointijärjestelmät ovat tärkeä väline yrityksille lainsäädännön tarpeellisuuden ja vaikutuksien arvioimiseksi etukäteen ja pk-yritysten liiallisen kuormittamisen estämiseksi; on myös sitä mieltä, että yrityksiä koskevien vaikutusten arviointien tulokset täytyy julkaista ja että valtion hankkeille tehdään liian harvoin kustannus-hyötyanalyysejä; pyytää komissiota kuulemaan yrityksiä tarkemmin, ennen kuin se esittää uusia lainsäädäntöehdotuksia;

12. Kehottaa neuvostoa tekemään nopeasti lopullisen sopimuksen yksinkertaisesta ja avoimesta yhteisön arvonlisäverojärjestelmästä;

13. Ehdottaa vaihtoehtoisten lainsäädäntömenettelyjen kehittämistä, joiden puitteissa kokeillaan käytännössä ajallisesti ja sisällön mukaan rajatuilla soveltamisaloilla uusia säädöksiä tai säädöksiä, joita on muutettu merkittävästi;

14. Kannattaa vankasti yritystoimintaan liittyviä aloitteita haittaavan sääntelyn ja byrokratian purkamista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia antamaan komission tai hallituksen jäsenelle tai valtiosihteerille tehtäväksi määräysten ja hallintomenettelyjen yksinkertaistamisen;

15. Kehottaa komissiota yksinkertaistamaan teknisiä standardeja siten, että ensimmäisessä vaiheessa käytetään laajasti vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta teknisten tarkastustodistusten yhteydessä ja lisäksi pyritään avoimeen ja ymmärrettävään standardointiin;

16. Korostaa, että työmarkkinaosapuolilla on ratkaiseva rooli niiden toimenpiteiden määrittämisessä, jotka ovat tarpeen liike-elämän, yhteiskunnan ja koulutuksen aloilla yrittäjyyden edistämiseksi, ja että on välttämätöntä kuulla työmarkkinaosapuolia tässä asiassa;

17. Tukee komissiota sen ponnisteluissa rahoituksen saamisen helpottamiseksi (kasvu- ja työllisyysaloitteille sekä alkupääomaa koskeville hankkeille I-TEC ja CREA) ja pitää myönteisenä yksityisten pääomasijoittajien eurooppalaisten verkkojen (business angels) perustamista; katsoo, että verotusjärjestelmän ei tule syrjiä yksityishenkilöiden suoraa omistusta, ja kannustaa jäsenvaltioita uudistamaan verotusjärjestelmää siten, että sillä edistetään riskipääomasijoituksia vääristämättä kuitenkaan kilpailua;

18. Ehdottaa, että kehitetään välineet, joilla edistetään ja turvataan Euroopan vientiä sisämarkkinoilla toimivien yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi kolmansissa maissa ja vääristymien välttämiseksi;

19. Korostaa uudelleen, että jäsenvaltioiden on poistettava kaikki rajoitukset eläkerahastojen investoinneilta, sillä ne ovat hyvin tärkeitä riskipääoman tuottamiselle;

20. Pitää myönteisenä sitä, että komissio on Wienin Eurooppa-neuvoston päätelmien toteuttamisen yhteydessä tehnyt ehdotuksen työvoimavaltaisten alojen arvonlisäveron alentamiseksi, ja kehottaa neuvostoa hyväksymään ehdotuksen pikaisesti;

21. Pitää myönteisenä sitä, että neuvosto on hyväksynyt yritysten luovutusta koskevan direktiivin 77/187/ETY muutoksen, jotta velvollisuuksiin liittyvät epäselvyydet voidaan poistaa ja oikeusturvaa voidaan edistää; pyytää jäsenvaltioita tarttumaan tarvittaviin verotuksellisiin ja oikeudellisiin aloitteisiin yritysten luovutuksen parantamiseksi;

22. On sitä mieltä, että kaikissa jäsenvaltioissa täytyy olla mahdollista muuttaa yksityisyrittäjänä tai yhden henkilön yrityksenä toimivat pk-yritykset osakeyhtiöiksi niin, että niiden ei tarvitse ensin purkaa toimintaansa, ja että käsite «yksinkertaistettu oy» täytyy sisällyttää kaikkiin kansallisiin lainsäädäntöihin, jotta pk-yritysten tähän yritysmuotoon pääsy helpottuisi;

23. Puoltaa sitä, että eurooppayhtiön perussääntö otetaan pikaisesti käyttöön;

24. Kannattaa veroetuja henkilöille, jotka ottavat yritystoiminnan hoitaakseen, ja vaatii byrokraattisten esteiden poistamista yrityksen siirtämiseltä perheenjäsenille;

25. Pitää myönteisenä komission aloitetta «Yrityskeskittymät - verkostoituminen välineenä pk-yritysten lisääntyvään TTK:n hyödyntämiseen», kuten myös sitä, että on perustettu keskuksia ja yhteyspisteitä, jotka auttavat pk-yrityksiä muuntamaan innovaatiot kaupalliseksi hyödyksi, ja avustuspisteitä innovaatiorahoitukselle (LIFT), joka on tarkoitettu EU:n tutkimushankkeisiin osallistuville; suosittelee, että yrityskeskittymiä koskevan tutkimuksen tuloksia sovelletaan myös sisämarkkinoiden ulkopuolella vientitoimintaa harjoittaviin yrityksiin;

26. Pyytää komissiota alentamaan patentointikustannuksia ja tukemaan potentiaalisia yrittäjiä strategian kehittämisessä henkisen omaisuuden ja teollisoikeuden suojelemiseksi;

27. Viittaa siihen, että yritysmyönteisempi yhteiskunta, jossa jokaisen, työntekijöiden ja työnantajien, työmarkkinaosapuolten ja viranomaisten, on omalla tasollaan kannettava vastuunsa ja jokainen kykenee sen tekemään odottamatta, että «muut» ratkaisevat heidän ongelmansa, on Euroopan yrityksille kannustava tekijä, jota ei tule aliarvioida;

28. Hyväksyy toimintasuunnitelman ja viittaa erityisesti siihen, että komission ja jäsenvaltioiden (niiden neuvoteltua asiasta alueellisten viranomaisten kanssa) on heti suositusten hyväksymisen jälkeen esitettävä asianmukaiset aikarajat suositusten täytäntöönpanemiselle eurooppalaisella ja kansallisella tasolla; vaatii, että komissio esittää vuosikertomuksessaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille tähänastiset saavutukset ja arvioi niitä tehokkuusindikaattorien avulla yhteistyössä yrityspaneelin kanssa;

29. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.