Perussopimuksessa määrätyn viitearvon ennakoitu ylittyminen vuonna 2020 on poikkeuksellinen, koska se johtuu talouden vakavasta taantumasta. Erityisesti on huomattava, että covid-19-pandemian torjumiseksi toteutetut toimenpiteet ovat 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien puolestaan odotetaan kasvattavan ennakoitua alijäämää 5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 7,2 prosenttia vuonna 2020.

Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

Velkasuhde on supistunut vuosien 2018 ja 2019 välillä 99,8 prosentista 98,6 prosenttiin. Lievästä perusylijäämästä, velkaa supistavista velkakannan korjauseristä, reaalisen BKT:n kasvusta ja hintojen noususta (inflaatiovaikutus) johtuvaa velkaa vähentävää vaikutusta tasoittivat osittain korkomenot, jotka tosin pienenivät.

Ilmoitetut tiedot osoittavat, ettei Belgia noudattanut velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa vuonna 2019 (ks. taulukko 1), sillä ero vertailuarvoon on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Analyysi viittaa näin ollen siihen, että vuoden 2019 toteutumatietojen perusteella velkakriteeriä ei lähtökohtaisesti noudateta.

4. Merkitykselliset tekijät

Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio ei täytä jommankumman tai kummankaan arviointiperusteen mukaisia vaatimuksia, komissio laatii asiasta kertomuksen. Kertomuksessa on otettava ”huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”.

Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”.

Jos velkakriteerin ylittyminen on ilmeistä, merkityksellisten tekijöiden analysointi on erityisen perusteltua, koska tekijät, joihin hallitus ei voi vaikuttaa, vaikuttavat enemmän velan kuin alijäämän kehitykseen. Tämä tunnustetaan asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa, jossa säädetään, että kun arvioidaan velkakriteerin noudattamista, merkitykselliset tekijät otetaan huomioon riippumatta raja-arvon ylittymisen suuruudesta. Arvioitaessa velkakriteerin noudattamista on tarkasteltava ainakin seuraavia kolmea keskeistä näkökohtaa, koska ne vaikuttavat velan kehitykseen ja kestävyyteen: i) keskipitkän aikavälin tavoitteen tai siihen tähtäävän sopeuttamisuran noudattaminen, ii) rakenneuudistusten toteuttaminen ja iii) vallitseva taloustilanne.

Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä – alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista – täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Belgian osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.

Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus. Pandemia vaikuttaa erittäin merkittävästi julkisen talouden tilanteeseen ja johtaa erittäin epävarmoihin näkymiin. Pandemia on johtanut myös yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseen.

4.1 Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla Euroopan unionissa. Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset ovat toteuttaneet ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi. Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin lisäämiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee. Lisäksi on otettu käyttöön merkittäviä maksuvalmiustukitoimenpiteitä ja muita takauksia. Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan. Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.

4.2 Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne, rakenneuudistukset mukaan lukien

Vuodesta 2016 lähtien reaalisen BKT:n kasvu on ylittänyt potentiaalin dynaamisten investointien ja yksityisen kulutuksen ansiosta, kun taas nettoviennin vaikutus on pysynyt vähäisenä. Nimellinen kasvu kiihtyi vuonna 2017 ja hidastui hieman vuosina 2018 ja 2019 talouden toimeliaisuuden hidastumisen ja BKT-deflaattorin heikkenemisen vuoksi. Tästä syystä makrotalouden olosuhteita ei voida pitää lieventävänä tekijänä, kun pohditaan, miksi Belgia ei ole edistynyt riittävästi kohti velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamista vuonna 2019.

Covid-19-pandemialla ja siihen liittyvillä rajoittamistoimenpiteillä odotetaan olevan vakavia vaikutuksia talouden toimeliaisuuteen. Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan BKT supistuu 7,2 prosenttia vuonna 2020 yksityisen kulutuksen ja investointien vähenemisen vuoksi, kun taas nettokaupan vaikutuksen kasvuun ennustetaan pysyvän negatiivisena kaupan volyymin supistuessa. Makrotalouden näkymille on ominaista poikkeuksellinen epävarmuus pandemian kestosta ja sen taloudellisista vaikutuksista. Tämä on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Belgia alijäämäkriteeriä vuonna 2020.

Komissio arvioi vuoden 2020 maaraportissaan , että Belgia on edistynyt vain vähän vuoden 2019 maakohtaisten suositusten noudattamisessa, mikä johtuu osittain siitä, ettei liittovaltiotasolla ollut hallitusta, jolla olisi täydet toimivaltuudet. Belgia on kuitenkin edistynyt jonkin verran kestävään liikenneinfrastruktuuriin tehtävien investointien edistämisessä, mutta se ei ole edistynyt millään hallintotasolla finanssipolitiikan koordinoinnissa. Vuonna 2019 liittovaltiotason toimitushallitus jatkoi aiemmin hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanoa, erityisesti yhtiöverouudistusta, verotuksen painopisteen siirtämistä, eläkeuudistusta ja työmarkkinauudistusta (”Jobs deal”).

4.3 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema, julkiset investoinnit mukaan lukien

Julkisen talouden alijäämä kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välillä 0,8 prosentista suhteessa BKT:hen 1,9 prosenttiin varsinkin juoksevien tulo- ja varallisuusverojen huomattavan vähenemisen vuoksi. Erityisesti yhtiöverotustulot supistuivat sen jälkeen, kun ne olivat vuosina 2017 ja 2018 tilapäisesti kasvaneet veronkannon ajoituksen muuttumisen johdosta. Julkiset investoinnit pysyivät vakaina noin 2,6 prosentissa suhteessa BKT:hen molempina vuosina, eli ne ylittivät julkisen talouden alijäämän.

Belgia sai 9. heinäkuuta 2019 suosituksen varmistaa, että julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kertaluonteisia toimenpiteitä on enintään 2,8 prosenttia vuonna 2019 (menojen kasvun vertailuarvo), jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toteutumatietojen ja komission ennusteen perusteella menojen kasvu ylitti viitearvon, sillä vuonna 2019 poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta oli 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä viittaa merkittävään poikkeamaan. Rakenteellinen rahoitusasema heikkeni 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2019, mikä myöskin viittaa merkittävään 0,7 prosentin poikkeamaan suhteessa BKT:hen Vastaava arvio saadaan tarkastelemalla vuosia 2018 ja 2019 yhdessä. Ennaltaehkäisevän osion vaatimusten noudattamatta jättäminen on raskauttava tekijä arvioitaessa, onko Belgia lähtökohtaisesti jättänyt noudattamatta velkakriteeriä vuonna 2019.

Vakausohjelmassa annetaan tietoja merkittävistä toimenpiteistä pandemian hillitsemiseksi ja talouden tukemiseksi. Siinä arvioidaan, että näiden suorien tukitoimenpiteiden budjettivaikutus on 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin näkymät ovat edelleen erittäin epävarmat.