Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta "EU:n nykyinen laajentumiskehitys"

(2000/C 57/01)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Kööpenhaminassa (21. ja 22. kesäkuuta 1993) ja Kölnissä (3. ja 4. kesäkuuta 1999) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemät päätökset,

ottaa huomioon Kyproksen, Maltan ja kymmenen Keski- ja Itä-Euroopan maan EU:lle esittämät jäsenhakemukset,

ottaa huomioon komission mainituista jäsenhakemuksista antamat lausunnot,

ottaa huomioon komission toisen määräaikaiskertomuksen ehdokasmaiden edistymisestä jäsenyyden tiellä,

ottaa huomioon EP:n mietinnön aiheesta "Komission tiedonanto 'Agenda 2000 - Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia'" (A4-0368/97),

ottaa huomioon laajentumisen institutionaalisista näkökohdista antamansa lausunnon (CdR 52/99 fin(1)),

ottaa huomioon aiheesta "Alueiden ja paikallisyhteisöjen rooli EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa" antamansa lausunnon (CdR 51/99 fin(2)),

ottaa huomioon toissijaisuusperiaatteesta antamansa lausunnon ja päätöslauselmat (CdR 302/98 fin(3); CdR 305/97(4) fin ja CdR 136/95(5)),

ottaa huomioon antamansa lausunnon rajojen yli ulottuvasta yhteistyöstä KIE-maiden kanssa (CdR 207/96 fin(6)),

ottaa huomioon antamansa lausunnon EU:n laajentumisen vaikutuksista unionin politiikan eri osa-alueisiin (CdR 280/97 fin(7)),

ottaa huomioon liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä (ISPA) antamansa lausunnon (CdR 241/98 fin(8)),

ottaa huomioon liittymistä valmistelevasta maatalouden välineestä (SAPARD) antamansa lausunnon (CdR 273/98 fin(9)),

ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 20. lokakuuta 1999 tekemän päätöksen nimittää Roger Kaliff (S, PSE) yleisesittelijäksi

ja katsoo, että

a) Euroopan unionin pyrkimykset saattaa toimielimensä lähemmäksi Euroopan kansalaisia ovat jatkuvasti lisääntyneet viime vuosikymmenen aikana. Alue- ja paikallishallinnon merkitys Euroopan rakennustyössä on tunnustettu, ja näin ollen se otetaan yhä enenevässä määrin huomioon EU:n päätöksentekoprosessissa. Itse asiassa toissijaisuusperiaatteen sisällyttäminen sopimukseen Euroopan unionista, alueiden komitean perustaminen ja kumppanuusperiaatteen kehittäminen unionin rakennerahastopolitiikan toimeenpanossa todistavat, että kehitystä on tapahtunut tähän suuntaan;

b) on kuitenkin ponnisteltava edelleen alueiden ja paikallisyhteisöjen aseman vahvistamiseksi Euroopan unionissa, koska näillä hallintoelimillä on usein sekä säädäntövaltaa että toimeenpanovaltaa samoin kuin mittavasti kokemusta EU:n lainsäädännön toimeenpanosta. Kölnissä 3.-4. kesäkuuta 1999 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle osoitetussa päätöslauselmassa alueiden komitea ehdotti siten suunnitelmaa perustamissopimuksen tarkistamiseksi seuraavassa hallitustenvälisessä konferenssissa (CdR 54/99 fin(10));

c) EU:n nykyisessä laajentumiskehityksessä Kyproksen, Viron, Unkarin, Puolan, Tsekin tasavallan ja Slovenian suuntaan (kuusi ensimmäistä jäsenehdokasmaata) alueiden komitea korostaa sitoutumistaan laajenemiseen, jota se pitää investointina rauhaan, poliittiseen vakauteen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja Euroopan kansojen hyvinvointiin;

d) komission laatiman, jäsenehdokasmaiden edistymistä liittymisvalmisteluissa koskevan toisen kertomuksen päätelmien ja Tampereella pidetyn Eurooppa-neuvoston erityisistunnon valossa komission ja neuvoston tulisi tehostaa EU:n laajentumisstrategiaan liittyvää vuoropuhelua Bulgarian, Latvian, Liettuan, Maltan, Romanian ja Slovakian kanssa niiden kanssa käytävien liittymisneuvottelujen aloittamiseksi mahdollisimman pian;

e) laajenemisen ei kuitenkaan sovi vaarantaa jo saavutettua Euroopan yhtenäisyyden tasoa sisämarkkinoilla ja muilla yhteisön politiikanaloilla;

f) Euroopan unionin perusperiaatteista päätösten tekeminen mahdollisimman lähellä kansalaisia (SEU:n 1 artikla), toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate (EY:n perustamissopimuksen 5 artikla ja Amsterdamin sopimukseen liitetty pöytäkirja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta) vaikuttavat muodollisesti tarkastellen ensisijaisesti unionin ja jäsenvaltioiden välisiin suhteisiin; ne vaikuttavat käytännössä kuitenkin myös kansalliseen päätöksentekoon ja EU:n lainsäädännön voimaansaattamiseen jäsenvaltioissa sekä sen soveltamiseen jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla;

g) näin ollen mainittujen periaatteiden on oltava johtotähtenä myös jäsenehdokasmaiden kanssa käytävissä neuvotteluissa. Euroopan unionin on kunnioitettava jäsenehdokasmaiden sisäistä vallanjakoa, mutta pyrittävä takaamaan toiminnallaan EU:n lainsäädännön toteuttaminen tulevissa jäsenvaltioissa mahdollisimman tehokkaasti ja samalla niin lähellä kansalaisia kuin on mahdollista;

h) vuodesta 1997 alkaen alueiden komitea on toiminut aktiivisesti EU:n laajenemiskehityksessä järjestämällä vuoropuhelua jäsentensä ja unionin jäsenehdokasmaiden alue- ja paikallistason poliittisten edustajien välillä. Komitea otti kesäkuussa 1997 Brysselissä vastaan kaikkien jäsenehdokasmaiden alue- ja paikallisedustajia ja järjesti sitten kunkin kuuden ensimmäisen jäsenehdokasmaan kanssa "kahdenvälisen" konferenssin. Tämän jälkeen näiden kuuden maan alue- ja paikallisyhteisöjen edustajien kanssa pidettiin yhteinen yleiskokous Brysselissä 16. marraskuuta 1999. Kokouksessa kartoitettiin käytyjä keskusteluja ja keskusteltiin käsillä olevasta päätöslauselmasta;

i) näiden kuuden kahdenvälisen konferenssin yhteydessä on käynyt ilmi, että kaikkien jäsenehdokasmaiden alue- ja paikallistasoilla on merkittävä rooli modernin demokratian kehittämisessä ko. maissa. Tämän lisäksi alue- ja paikallistaso ovat merkittävässä asemassa EU-lainsäädännön toimeenpanon kannalta. Niiden merkitys lisääntyy entisestään, koska maissa siirretään valtaa keskushallinnolta alue- ja paikallistasolle. Jäsenehdokasmaiden alue- ja paikallisviranomaiset eivät kuitenkaan saa tarpeeksi informaatiota omien hallitustensa ja Euroopan unionin välisistä jäsenyysneuvotteluista, eivätkä osallistu riittävästi neuvotteluprosessiin. Näiden roolia täytyy siten kehittää ja tiedonkulkua tulee tehostaa:

j) konferensseista sai alkunsa vastavuoroinen tiedotus- ja konsultaatiotoiminta, jossa otetaan. huomioon EU:n jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisten keräämä kokemus aikaisemmissa laajentumisvaiheissa (1973, 1981, 1986 ja 1995);

k) unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden edistymistä koskevan komission kertomuksen päätelmät tulee ottaa huomioon;

hyväksyi 31. täysistunnossaan 17. marraskuuta 1999 yksimielisesti seuraavan päätöslauselman.

Alueiden komitea esittää, että

- Euroopan unionin alue- ja paikallisviranomaiset

1. ottavat laajentumisen huomioon kahdenvälisessä yhteistyössä jäsenehdokasmaiden alueiden tai paikallisviranomaisten kanssa - erityisesti ystävyyskaupunkitoiminnassa tai kahdenvälisissä yhteistyösopimuksissa - ellei näin ole jo tehty;

2. edistävät rajatylittävää ja kansojen välistä yhteistyötä hajautetulla tasolla omien kahdenvälisten suhteidensa tai maansa ja jäsenehdokasmaiden kahdenvälisten suhteiden puitteissa;

3. osallistuvat mahdollisuuksiensa ja toimivaltansa mukaisesti virkamiesvaihtoon tai ottavat vastaan jäsenehdokasmaiden alue- ja paikallishallinnon lähettämiä harjoittelijoita, jotta nämä voivat tutustua yhteisön toimielimiin, politiikkoihin ja menettelyihin;

4. auttavat mahdollisuuksiensa mukaan jäsenehdokasmaiden alueita ja paikallisyhteisöjä perustamaan edustustoimistoja Brysseliin;

- neuvosto ja Euroopan komissio

5. ryhtyvät viipymättä neuvotteluihin jäsenyydestä Kyproksen, Viron, Unkarin, Puolan, Tsekin tasavallan ja Slovenian kanssa perussopimuksissa turvattujen kansalaisläheisyyden, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti;

6. aloittavat jäsenyysneuvottelut niiden hakijamaiden kanssa, jotka ovat edistyneet riittävällä tavalla Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien liittymiskriteereiden täyttämisessä;

7. varmistavat, että alue- ja paikallisviranomaiset saavat toimivaltaansa kuuluvista tai itselleen merkityksellisistä asioista kaiken asianmukaisen tiedon, ja että niitä kuullaan riittävästi ja hyvissä ajoin ennen kuin neuvotteluissa hakijavaltioiden kanssa siirrytään ratkaisevaan vaiheeseen;

8. ottavat huomioon ja kunnioittavat alue- ja paikallisviranomaisten oikeuksia, valtuuksia ja vastuualueita, joista on päätetty jäsenehdokasmaiden lainsäädännössä, sekä vahvistavat tämän hallinnontason osallistumista neuvotteluprosessiin erityisesti lisäämällä kyseisten viranomaisten ja kussakin maassa toimivien komission valtuuskuntien välistä viestintää;

9. tarjoavat paikallis- ja alueviranomaisille pikaisesti mahdollisuuden osallistua uusissa Phare-suuntaviivoissa säädettyyn Institution Building -ohjelmaan, jotta myös nämä yhteisön säännöstöä soveltavat hallintotasot pääsevät laajalti mukaan liittymisvalmisteluprosessiin;

10. kehittävät innovatiivisia välineitä, joiden avulla jäsenehdokasmaiden väestölle annetaan tietoja Euroopan integraatiosta talouden alojen lisäksi myös kansalaisia koskevissa asioissa;

11. huolehtivat nykyistä enemmän siitä, että rajatylittävää alueiden- ja kansainvälistä yhteistyötä tukevien EU-ohjelmien välineet ovat yhteensopivia liittymistä edeltävän strategian välineiden ja mm. niihin kuuluvan Phare-ohjelman kanssa;

12. ottavat huomioon alueiden komitean antamat lausunnot neuvotellessaan EU:n jäsenyysehdoista niiden politiikan alojen osalta, joista alueiden komiteaa on kuultava;

13. edistävät alueiden komitean ja jäsenyyttä hakeneiden maiden alue- ja paikallistason edustajien sekakomiteoiden perustamista;

14. valmistelevat seuraavalle EU:n toimielinuudistusta käsittelevälle hallitustenväliselle kokoukselle perussopimustason määräyksen, jonka mukaan jäsenehdokasmaat saavat oikeuden nimetä tarkkailijoita alueiden komiteaan jäsenyyssopimuksen allekirjoituksen ja jäsenyyden voimaantulon väliseksi ajaksi;

15. huolehtivat siitä, että EU:n nykyisten ja uusien raja-alueiden oikeutetut toivomukset otetaan huomioon, koska laajeneminen vaikuttaa niihin huomattavasti enemmän kuin muihin alueisiin; näihin kuuluvat talous-, rakenne- ja ympäristöpoliittisten seikkojen lisäksi ennen kaikkea ydinturvallisuuteen liittyvät kysymykset;

16. sitoutuvat toteuttamaan yhteisön toimielinten toimivuuden edellyttämät institutionaaliset uudistukset hidastamatta laajentumiskehitystä;

- Euroopan parlamentti ja jäsenvaltioiden parlamentit

17. varmistavat viivyttelemättä, että liittymisneuvotteluja käydään perussopimuksissa turvattujen kansalaisläheisyyden, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti;

18. varmistavat, että Euroopan unionissa annetaan tunnustusta ja tukea alue- ja paikallistason merkittävälle roolille ja demokratian, hyvinvoinnin, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja poliittisen vakauden kehittämisessä jäsenehdokasmaissa;

19. takaavat riittävät resurssit, jotta jäsenehdokasmaiden vaaleilla valitut alue- ja paikallistason edustajat, jotka hallintotasollaan valmistavat maitaan EU:hun liittymiseen, saavat tarvitsemansa tiedon ja tuen niin pian kuin mahdollista ja että he ennen kaikkea voivat seurata alueiden komitean työtä;

- jäsenyyttä hakeneiden maiden hallitukset

20. takaavat, että niiden alue- ja paikallistason edustajat saavat kaiken hyödyllisen, niiden toimivaltaa koskevan tiedon EU:n jäsenyysneuvotteluiden aikana;

21. takaavat riittävät taloudelliset voimavarat alue- ja paikallisviranomaisille sekä niiden liitoille ja täten mahdollistavat niiden aktiivisen osallistumisen liittymisprosessiin;

22. takaavat, että alue- ja paikallisviranomaisia on velvollisuus kuulla näistä aloista hyvissä ajoin ennen kuin neuvottelut EU:n kanssa ovat päätösvaiheessa, ja että ne voivat esittää näkemyksiään suoraan hallitusten neuvottelijoille;

23. varmistavat, että alue- ja paikallisviranomaisia kuullaan niissä kysymyksissä, joilla on taloudellisia ja hallinnollisia vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisiin;

24. varmistavat, että alue- ja paikallisviranomaisille annetaan heti neuvottelujen ratkettua tiedoksi viranomaisten toimivaltaa koskevien neuvottelutulosten seuraukset;

25. edesauttavat ja helpottavat alue- ja paikallisviranomaistensa mahdollisuuksia luoda omien maidensa rajojen ulkopuolelle virallisia yhteyksiä, joiden tarkoituksena on auttaa niitä omalla hallintotasollaan ja vastuualueillaan valmistamaan maata mahdollisimman hyvin EU-jäsenyyteen;

26. edistävät alueiden komitean ja jäsenyyttä hakeneiden maiden alue- ja paikallistason edustajien sekakomiteoiden perustamista;

27. varmistavat, että maiden alue- ja paikallisviranomaisilla on mahdollisuus osallistua jäsenvaltiokohtaisten Phare-ohjelmaan liittyvien painopisteiden asetteluun valmistauduttaessa liittymään Euroopan unioniin; painopisteisiin kuuluu myös Pharen "toimielinten lujittamistoimet" -ohjelma;

28. Alueiden komitea valtuuttaa puheenjohtajansa välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Euroopan parlamentille, Helsingissä pidettävälle Eurooppa-neuvoston huippukokoukselle, jäsenvaltioiden parlamenteille sekä EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden hallituksille ja parlamenteille.

Bryssel 17. marraskuuta 1999.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Manfred DAMMEYER

(1) EYVL C 374, 23.12.1999, s. 15.

(2) EYVL C 374, 23.12.1999, s. 15.

(3) EYVL C 198, 14.7.1999, s. 73.

(4) EYVL C 64, 27.2.1998, s. 98.

(5) EYVL C 100, 2.4.1996, s. 1.

(6) EYVL C 34, 3.2.1997, s. 18.

(7) EYVL C 64, 27.2.1998, s. 48.

(8) EYVL C 51, 22.2.1999, s. 7.

(9) EYVL C 93, 6.4.1999, s. 1.

(10) EYVL C 293, 13.10.1999, s. 74.