Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Euroopan komission valkoinen kirja EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet"

(KOM(2001) 681 lopullinen)

(2002/C 149/18)

Talous- ja sosiaalikomitea päätti 17. tammikuuta 2002 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon aiheesta "Euroopan komission valkoinen kirja - EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet".

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 10. huhtikuuta 2002. Esittelijä oli Jillian Hassett ja apulaisesittelijöinä toimivat José Isaías Rodríguez García-Caro ja Mário David Soares.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. ja 25. huhtikuuta 2002 pitämässään 390. täysistunnossa (huhtikuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 72 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Valkoinen kirja "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet"

1.1. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan komission 21. marraskuuta 2001 antamaan valkoiseen kirjaan aiheesta "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet". Se antaa täyden tukensa tälle poliittiselle aloitteelle, joka tarjoaa mahdollisuuden tarttua Euroopan nuorten kohtaamiin haasteisiin entistä dynaamisemmin. Komitea kehottaa komissiota kehittämään nopeasti erityistoimia sekä myöntämään niiden täytäntöönpanon edellyttämät voimavarat.

1.2. Komitea antoi marraskuussa 2000 kattavan oma-aloitteisen lausunnon, jolla se ennakoi nuorisopolitiikkaa käsittelevää komission valkoista kirjaa. Antamalla kyseisen lausunnon komitea varautui tulevaan ja helpotti siten kuulemismenettelyn sujumista. Yhteistyössä komission ja Euroopan nuorisofoorumin kanssa komitea järjesti nuorisopolitiikkaa käsittelevän kuulemistilaisuuden, johon osallistui yli 200 nuorisojärjestöjen, työntekijä- ja työnantajajärjestöjen sekä muiden nuorisoalalla toimivien järjestöjen edustajaa jäsenvaltioista ja ehdokasmaista. Kuulemistilaisuuden tuloksena saatiin kokoon runsaasti eri tahojen näkökantoja ja kirjallisia esityksiä(1), jotka julkaistiin ja joita komitea on sittemmin hyödyntänyt kuulemiseen liittyvän osuutensa perustana(2).

1.3. Nuorisopolitiikasta antamassaan lausunnossa komitea määritteli nuorisopolitiikan olennaisiksi osatekijöiksi nuorison työllisyyden ja sosiaalisen integraation, koulutuksen ja liikkuvuuden, osallistumismahdollisuudet ja kansalaisyhteiskunnan(3). Komitea paneekin huolestuneena merkille valkoisessa kirjassa esitettyjen ensisijaisten tavoitteiden kapea-alaisuuden ja kehottaa komissiota ottamaan nuorten sosiaalisen aseman parantamisen kaikkien nuorisopolitiikkaan liittyvien pyrkimysten ytimeksi. Komitea pahoittelee lisäksi, ettei valkoisessa kirjassa käsitellä ehdokasvaltioiden osallistumista.

2. Yleistä

2.1. Valkoisessa kirjassaan komissio hahmottelee nuorisoon liittyvien toimien käytännön toteuttamista koskevia ehdotuksiaan, jotka se esittää unionin jäsenvaltioille ja alueille. Asiakirjaa merkittävästi täydentävissä liitteissä esitetään yhteenveto kuulemismenettelyn tuloksista ja yleiskatsaus nuorisolle suunnattuihin tai sitä koskettaviin yhteisön nykyisiin politiikkoihin ja ohjelmiin. Valkoisessa kirjassa esitettäänkin eurooppalaiseen yhteistyöhön sovellettavaksi uutta kehystä, joka koostuu seuraavista kahdesta pääpiirteestä:

- avoimen koordinointimenetelmän soveltamisesta nuorisoalalla

- nuorison huomioon ottamisesta muiden alojen politiikassa.

2.2. Komissio toteaa, että kuulemismenettelyn yhteydessä on noussut esiin neljä keskeistä viestiä: "nuorten aktiivista osallistumista on edistettävä", "kokeilevia aloja on laajennettava ja niiden hyväksyntää lisättävä", "nuorten itsenäisyyttä on tuettava" ja "Euroopan unionin edustamia arvoja on edistettävä". Näiden viestien perusteella komissio on määritellyt neljä ensisijaista aihetta, joihin sovelletaan avointa koordinointimenetelmää:

- osallistuminen

- tiedottaminen

- nuorten vapaaehtoistyö

- nuorisoasioita koskevan tietämyksen lisääminen.

2.3. Komissio ehdottaa, että hyödyntämällä nykyisiä politiikkoja ja toimia sekä soveltamalla käytettävissä olevia eri välineitä (esim. nykyisiä avoimen koordinaation menetelmiä ja toimintaohjelmia) nuoriso otettaisiin lisäksi entistä enemmän huomioon myös neljällä seuraavalla politiikan alalla:

- koulutus, elinikäinen oppiminen ja liikkuvuus

- työllisyys

- integroituminen yhteiskuntaan

- rasismin ja muukalaisvihan torjuminen nuorten keskuudessa.

2.4. Komitea katsoo, että "nuorison huomioon ottaminen muussa politiikassa" merkitsee eräänlaista nuorisoasioiden valtavirtaistamista muilla politiikan aloilla. Tähän mennessä yhteisön politiikassa läpäisyperiaatetta on sovellettu yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin ja ympäristönäkökohtiin(4). Mikäli myös ehdotuksen seuranta on tarkoitus järjestää, on komission selkeästi otettava vastuulleen poliittisen aloitteen tekeminen ja esitettävä tiedonannon perusteella strategiaa, jossa hahmotellaan tapoja ottaa nuoriso tehokkaasti huomioon muilla politiikan aloilla ("nuorisoasioiden valtavirtaistaminen").

2.5. Neljä ensisijaista aihetta, joihin sovelletaan avointa koordinointimenetelmää, heijastavat kuitenkin "erityiseen nuorisoalaan" liittyvän näkemyksen rajoittuneisuutta. On vaikea kuvitella, että nämä aiheet vaikuttaisivat poliittisesti merkittävällä tavalla jäsenvaltioiden tai alueiden nuorisopolitiikkaan tai tarjoaisivat niille lisäarvoa, sillä ne ovat jo nyt toimialaltaan usein paljon laajempia.

2.6. Komissio esittää, että edellä mainittuihin neljään "erityisesti nuorisoon liittyvään" ensisijaiseen tavoitteeseen pyrittäisin avoimella koordinaatiolla. Vaikka ajatus avoimesta koordinaatiosta onkin tervetullut, voidaan asetettuihin tavoitteisiin ja tehtyihin ehdotuksiin tarttua asianmukaisesti myös perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaan pohjautuvilla kannusteilla ja suosituksilla sekä suurelta osin toimilla, jotka liittyvät yhteisön nykyisiin ohjelmiin sekä unioninlaajuiseen nuorisoalan tiedotusstrategiaan.

2.7. Monisäikeinen ja erittäin laajaan osallistumiseen perustuva kuulemismenettely pantiin alulle komissaari Redingin ilmoitettua valkoisesta kirjasta marraskuussa 1999. Komissio on hoitanut menettelyä taitavasti ja osoittanut suurta joustavuutta sekä valmiutta sopeuttaa menettelyä Euroopan nuorisoalan erityispiirteisiin. Komitea antaa komissiolle tunnustusta hyvin suoritetusta työstä ja luottaa siihen, että avointa lähestymistapaa sovelletaan tulevaisuudessakin.

2.8. On kuitenkin hyvä muistaa, että kuuleminen perustui komission esittämiin aihealoihin. Kuulemiseen osallistui aktiivisesti nuoria, nuorisojärjestöjä, nuorisotutkijoita, kansalaisyhteiskunnan edustajia sekä poliittisia päättäjiä ja hallinnon edustajia kaikilta tasoilta. Valkoisen kirjan liite heijastaa kuulemisen tuloksia seuraavan alun perin komission laatiman aihekohtaisen jaottelun(5) mukaisesti:

- osallistuminen

- koulutus

- työllisyys, ammatillinen koulutus, sosiaalinen osallisuus

- hyvinvointi, henkilökohtainen itsenäisyys, kulttuuri

- eurooppalaiset arvot, liikkuvuus, suhteet muuhun maailmaan

2.9. Aihealoittain jäsennellyn kuulemismenettelyn myötä asetettiin odotuksia ja rohkaistiin nuorisoalan eri toimijoita laatimaan arvokkaita ja alakohtaisia ehdotuksia. Valkoinen kirja ei kuitenkaan heijasta tyydyttävällä tavalla kuulemisen tuloksia, ja on erittäin vaikea havaita yhteyttä menettelyn ja neljän valkoisessa kirjassa hahmotellun, "erityisesti nuoriin liittyvän" ensisijaisen tavoitteen välillä. Asetettuja painopistealoja voidaan kuitenkin pitää ainoastaan ensi askeleena, sillä ne kattavat kuulemismenettelyssä esiin tulleet aiheet vain osittain.

3. Menetelmät

3.1. Valkoisessa kirjassa suositellaan nuorisokysymyksiin sovellettavaksi avointa koordinointimenetelmää. Tässä käsiteltävällä alalla ei aiemmin ole tehty vastaavaa ehdotusta, sillä muodollinen aloite ei ole peräisin Eurooppa-neuvostolta eikä ehdotettujen toimien todeta edistävän unionin tärkeimpiä poliittisia tavoitteita. Valtioiden ja hallitusten päämiehet hyväksyivät virallisesti Lissabonin huippukokouksessa maaliskuussa 2000 talous- ja työllisyyspolitiikan sekä niihin liittyvien koulutusulottuvuuden kaltaisilla tärkeimmillä aloilla sovellettavan avoimen koordinointimenetelmän unionitason politiikkojen yhteensovittamisen välineeksi. Lissabonin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmissä määriteltiin sekä avoin koordinointimenetelmä että sen soveltaminen unionin strategisten tavoitteiden edistämisessä(6). Avointa koordinointia on siis ryhdytty soveltamaan sellaisten politiikkojen yhteensovittamiseksi, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta ovat kuitenkin ratkaisevia sen unionille asetetun tavoitteen kannalta, jonka mukaan "siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta"(7).

3.2. Sittemmin komissio on ehdottanut eurooppalaista hallintotapaa käsittelevässä valkoisessa kirjassaan, että avointa koordinointia tulisi soveltaa tapauskohtaisesti "perustamissopimuksessa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi". Lisäksi komissio toteaa, että kyseessä on "keino edistää yhteistyötä, vaihtaa tietoja valiokäytännöistä ja sopia jäsenvaltioiden toiminnan yhteisistä tavoitteista ja suuntaviivoista"(8). Valkoisessa kirjassa selvennetään myös avointa koordinaatiota soveltavien toimielinten roolia ja korostetaan, että komission tulisi toimia tässä yhteydessä aktiivisesti yhteensovittajana.

3.3. Mikäli nuorisoa käsittelevässä valkoisessa kirjassa esitettyjen menetelmien halutaan toimivan, niitä on mukautettava, koska ne eivät täysin vastaa sen enempää Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmissä kuin eurooppalaista hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassakaan esitettyä kuvausta. Avoimen koordinaation menetelmään liittyvää prosessia on tarpeen täsmentää vastaavalla tavalla kuin Euroopan työllisyysstrategiaa ja yhteiskunnallista osallisuutta edistävää prosessia. Jäsenvaltioiden osallistumisen lisäksi on välttämätöntä kehittää sitovia mekanismeja, jotka mahdollistavat Euroopan parlamentin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean sekä ennen kaikkea nuorten ja nuorisojärjestöjen, kuten Euroopan nuorisofoorumin osallistumisen.

3.4. Valkoisessa kirjassa ehdotetut menetelmät edellyttävät komissiolta korkean tason koordinointia ja poliittista kapasiteettia. Komitea toivoo, että nuorisoasioista vastaavalle pääosastolle myönnetään tätä kunnianhimoista tavoitetta vastaavat resurssit. Tähän liittyen on syytä panna merkille, ettei komissio ole vielä voinut selvittää kaikkien perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan nojalla tarjolla olevien välineiden mahdollisuuksia. Etenkin komission ehdotuksesta annettavia suosituksia (149 artiklan 4 kohta) olisi hyödynnettävä nuorisoalan yhteistyön edistämisessä avoimen koordinaation kehittämiseen liittyvän yhteisön menetelmän pohjalta.

3.5. Lisäksi komitea toivoo, että sen, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja erityisesti nuorisojärjestöjen roolia avoimen koordinaation menetelmässä täsmennettäisiin. Tässä yhteydessä on hyvä palauttaa mieleen, että Lissabonin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien kohdassa 38 kuvataan kansalaisjärjestöjen roolia avoimen koordinaation menetelmässä(9).

3.6. Komitea korostaa nuorisopolitiikan tavoitteiden kehittämisen merkitystä. Kehittämisessä tulisi hyödyntää selkeää viitekehystä, jossa kaikilla toimielimillä ja erityisesti komissiolla on oma roolinsa.

4. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen

4.1. Kaiken nuorisolle suunnatun politiikan perusperiaatteena tulee olla nuorten osallistuminen. Tämä periaate on esitetty uudelleen sekä Euroopan että kansainvälisellä tasolla(10). Komitea painottaa sitä perusperiaatetta, että nuorten ja nuorisojärjestöjen tulisi osallistua nuorisopolitiikan muotoiluun ja sitä koskevaan päätöksentekoon paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla(11). Komitea pitää tervetulleena, että valkoisessa kirjassa painotetaan nuorten osallistumisen edistämistä, ja toivoo, että periaate ilmenisi nykyistä selkeämmin politiikan täytäntöönpanossa.

4.2. Komitea panee merkille, että monet kuulemisprosessiin osallistuneista toimijoista ja erityisesti nuoret ovat ilmaisseet pettymyksensä siihen, ettei nuorten sosiaalista ja taloudellista tilannetta ole käsitelty riittävästi(12). Oma-aloitteisen lausuntonsa sekä kansalaisyhteiskunnan edustajille nuorisopolitiikan tiimoilta järjestämänsä kuulemistilaisuuden tulosten perusteella komitea tukee valkoiseen kirjaan kohdistuvia varauksia, jotka koskevat sitä, missä määrin asiakirja heijastaa selvästi ilmaistuja politiikan haasteita.

4.3. Komitea pahoittelee, että komissio on hukannut tilaisuuden nuorisoalalla toimivan eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan olemassaolon, kehityksen ja monimuotoisuuden perimmäisen olemuksen ymmärtämiseksi ja tunnustamiseksi. Vaikka etenkin nuorisojärjestöt ovat eri tasoilla ja vaiheissa tehneet monia aloitteita antaakseen valkoiseen kirjaan oman panoksensa, ei niiden osuutta ja roolia prosessissa ole selvästikään tunnustettu. Tämän seurauksena nuorisoa käsittelevässä valkoisessa kirjassa esitetyt toimet eivät täysin takaa kansalaisyhteiskunnan ja sen edustajien tarkoituksenmukaista osallistumista prosessiin, mikä on ristiriidassa eurooppalaista hallintotapaa koskevan valkoisen kirjan kanssa. Komitea paneekin pettyneenä merkille Euroopan nuorisofoorumia koskevat epäselvät toteamukset ja ehdotukset, jotka osoittavat, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toiminta ja riippumaton luonne on ymmärretty virheellisesti.

4.4. Kuten Laekenissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, Euroopan yhdentymisen eteneminen edellyttää sisällön antamista Euroopan kansalaisuudelle. Siten on mahdollista kaventaa EU:n ja nuorten välistä kasvavaa kuilua(13). Vaikka valkoisessa kirjassa todetaan "kansalaisuusvajeen" olemassa olo, ei komissio kuitenkaan selvitä perusteellisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja mm. nuorisojärjestöjen mahdollisuutta tukea aktiivista kansalaisuutta(14). Tämän vuoksi komitea toteaakin jälleen, että erityisesti kansainvälisiä hallituksista riippumattomia nuorisojärjestöjä tulisi tukea asianmukaisella tavalla ja tunnustaa niiden asema, sillä niillä on ainutlaatuinen rooli nuorten saamisessa mukaan Euroopan rakentamiseen(15).

5. Sysäyksestä dynamiikkaan

Valkoisen kirjan julkaisemiseen johtaneeseen prosessiin liittyneen ennakoivan roolinsa perusteella komitea

5.1. kiittää komissiota siitä, että se on päässyt pitkän harppauksen eteenpäin eurooppalaisen yhteistyön laadun edistämisessä nuorisoalalla.

5.2. luottaa siihen, että nuorisoalalla suhtaudutaan jatkossakin avoimesti kuulemiseen ja politiikan muotoiluun, joita varten valkoinen kirja ja siihen johtanut kehitysprosessi tarjoavat lupaavia välineitä.

5.3. suosittelee komissiolle nykyistä laajemman ja tavoitteisin perustuvan näkemyksen omaksumista nuorisoalaan liittyvän politiikan kehittämisessä, kuten TSK integroitua ja monialaista nuorisopolitiikkaa koskevissa suosituksissaan esittää.

5.4. kehottaa komissiota tutustumaan uudelleen kuulemisen tuloksiin, jotta se voisi määritellä laajemmin ne aiheet, joihin avoimen koordinaation menetelmää voidaan soveltaa sekä julkaisemaan tiedonannon siitä, miten nuoriso voidaan ottaa tehokkaasti huomioon muilla keskeisimmillä politiikan aloilla.

5.5. kehottaa komissiota laatimaan säännöllisesti määräaikaiskertomuksen nuorten tilanteesta Euroopassa ja toimittamaan sen edelleen neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

5.6. kehottaa komissiota selvittämään komitealle, miten sen marraskuussa 2000 antamassa oma-aloitteisessa lausunnossa esittämät suositukset ja kansalaisyhteiskunnan edustajille järjestetyn kuulemistilaisuuden tulokset on otettu huomioon valkoisessa kirjassa ja miten niitä on tarkoitus käsitellä esitetyssä uudenlaisessa nuorisoalan eurooppalaisessa yhteistyössä.

5.7. pyytää neuvostoa, Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia lisäämään yhteisöjen talousarviossa koulutukseen ja nuorisotyöhön osoitettuja määrärahoja 0,5 prosentista yhteen prosenttiin.

5.8. kehottaa komissiota kehittämään nopeasti erityistoimia ja myöntämään riittävät voimavarat niiden toteuttamiseen. Valkoisen kirjan seurantaa ei missään tapauksessa saa rahoittaa Nuoriso-ohjelmaan varattuja varoja siirtämällä.

5.9. panee merkille, että komissio ehdottaa, "että perustetaan korkean tason työryhmä antamaan asiassa neuvoja sille ja ministerineuvostolle sen eri kokoonpanoissa". Työryhmän tehtävänä olisi selvittää nuorten itsenäisyyteen liittyviä kysymyksiä. Tukensa lisäksi komitea tarjoaa työryhmän käyttöön oman asiantuntemuksensa.

5.10. suosittelee, että komissio terävöittää lapsi- ja nuorisopolitiikkaa perustamalla(16) koulutuksen ja kulttuurin pääosastoon erillisen lapsi- ja nuorisopolitiikan linjan, jonka päätehtävänä olisi alusta pitäen vastata valkoisessa kirjassa esitettyjen toimien käytännön muotoilusta ja toteutuksesta sekä Nuoriso-ohjelman täytäntöönpanosta.

5.11. kehottaa komissiota ja neuvostoa ottamaan ehdokasvaltiot mahdollisimman aikaisin ja laajasti mukaan valkoisen kirjan täytäntöönpanon lisäksi myös EU:n tulevan nuorisopolitiikan suunnitteluun.

5.12. kehottaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää valmistelukuntaa selvittämään perusteellisesti nuorten asemaa Euroopassa sekä viestittämään selkeästi yhteiskunnan kaikille toimijoille, että nuoret on saatava aktiivisesti mukaan entistä laajemman ja demokraattisemman Euroopan unionin rakentamiseen.

5.13. ilmoittaa valmistelukunnalle olevansa käytettävissä, kun pyritään helpottamaan nuorten ja heidän järjestöjensä osallistumista valmisteluprosessiin, sekä valmistelukunnassa tarkkailijoina toimivien kolmen komitean jäsenen kautta että tukemalla tulevaa "nuorison valmistelukuntaa".

5.14. katsoo, että tulevan perussopimusten tarkistamisen yhteydessä tulisi Euroopan yhteisön perustamissopimukseen sisällyttää erityinen nuorisopolitiikkaa koskeva artikla, jonka perusteella yhteisö voisi vähintäänkin edistää jäsenvaltioiden välistä nuorisopoliittista yhteistyötä ja tarvittaessa täydentää niiden toimia. Lisäksi se kehottaa nuorisoasioista vastaavaa neuvostoa tukemaan tätä ehdotusta asianmukaisella päätöslauselmalla.

Bryssel 25. huhtikuuta 2002.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) Nuorisopolitiikkaa käsitelleen, talous- ja sosiaalikomitean 20.2.2001 järjestämän kuulemistilaisuuden raportti, http://europa.eu.int/comm/education/youth/ywp/civil.html.

(2) Ruotsin puheenjohtajakaudella Uumajassa 16.-17. maaliskuuta 2001 järjestetty seminaari, jossa käsiteltiin Euroopan nuorison elinoloja; Euroopan parlamentin kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan 24.4.2001 järjestämä julkinen kuulemistilaisuus; Belgian puheenjohtajakaudella järjestetty keskustelutilaisuus "Hebe's Dream", Gent 26.-28.11.2001; Espanjan puheenjohtajakaudella tilaisuus aiheesta "Eurooppa ja nuoriso", Murcia 9.-12.3.2002.

(3) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta "Valkoinen kirja nuorisopolitiikasta", EYVL C 116, 20.4.2001.

(4) Komission tiedonanto "Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla", KOM(96) 67 lopullinen. Kukin komission pääosasto vastaa nykyisin yhdenvertaisten mahdollisuuksien valtavirtaistamisesta omalla politiikan alallaan. Toimintaa ohjaa komissaarien "yhdenvertaiset mahdollisuudet" -ryhmä ja sitä tukee yksikköjen välinen "sukupuolten tasa-arvo" -ryhmä.

(5) On tärkeää panna merkille, että vaikka komissio haluaa "välittää kuulemisen yhteydessä saadut viestit eurooppalaisille päättäjille mahdollisimman muuttumattomina" se esittää myös varauksen, jonka mukaan "komissio ei katso olevansa sidottu ilmi tulleisiin ehdotuksiin". Euroopan komission valkoinen kirja "EU:n nuorisopolitiikan uudet haasteet", KOM(2001) 681 lopullinen, s. 22.

(6) Lissabonin Eurooppa-neuvosto, puheenjohtajan päätelmät, 23.-24. maaliskuuta 2000, kohta 37.

(7) Lissabonin Eurooppa-neuvosto, puheenjohtajan päätelmät, 23.-24. maaliskuuta 2000.

(8) "Eurooppalainen hallintotapa - valkoinen kirja", KOM(2001) 428 lopullinen.

(9) Lissabonin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien kohdassa 38 todetaan, että eri tarjoajien ja käyttäjien eli työmarkkinaosapuolten, yritysten ja kansalaisjärjestöjen kanssa verkottuen Euroopan komissio laatii menetelmän vertailevan arvioinnin suorittamiseksi muutoksenhallintaa koskevista hyvistä toimintatavoista.

(10) YK:n kansainvälisen nuorten vuoden 1985 julistus "Rauha, osallistuminen, kehitys"; lasten oikeuksia käsitellyt YK:n yleiskokous, 1989; Nuorten paikallis- ja alueyhteisöjen elämään osallistumista koskeva eurooppalainen peruskirja (European Charter on Participation of Young People in Municipal and Regional Life), Euroopan neuvoston alue- ja paikallishallintoasiain kongressi (CLRAE), 1992; Euroopan neuvoston ministerikomitean suositus "Nuoret ja osallistuminen" (Young People and Participation),1997; Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden nuorisoasioista vastaavien ministereiden päätöslauselma, annettu 8 päivänä helmikuuta 1999, nuorten osallistumisesta, EYVL C 42, 17.2.1999, s. 1.

(11) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta "Valkoinen kirja nuorisopolitiikasta", EYVL C 116, 20.4.2001.

(12) Vastaajat: Irlannin kansallinen nuorisoneuvosto (The National Youth Council of Ireland): "A Missed Opportunity to put Youth at the Center of Europe", alustava vastaus, joka sisältää valkoiseen kirjaan liittyvään kuulemisprosessiin osallistuneiden irlantilaisten nuorten näkemyksiä; Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY, "Youth Reaction to European Commission White Paper: A New Impetus for European Youth" (nuorten reaktiot komission valkoiseen kirjaan aiheesta "EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet"); Euroopan nuorisofoorumi, 0011-02, valkoinen kirja; Talous- ja sosiaalikomitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta "Valkoinen kirja nuorisopolitiikasta", EYVL C 116, 20.4.2001.

(13) Laekenin julistuksessa todetaan, että unionin on vastattava perushaasteeseen: "Miten Eurooppa-hanketta ja unionin toimielimiä voidaan tuoda kansalaisia ja varsinkin nuoria lähemmäksi?" Laekenin julistus Euroopan unionin tulevaisuudesta, 15. joulukuuta 2001.

(14) Lynne Chisholmin puheenvuoro Euroopan parlamentin kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan 24.4.2001 järjestämässä kuulemistilaisuudessa.

(15) EU tukee kansainvälisiä hallituksista riippumattomia nuorisojärjestöjä Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion budjettikohdasta A3029. Kansainvälinen hallituksista riippumaton nuorisojärjestö (International Non-Governmental Youth Organisation, INGYO) on yleiskäsite, joka kattaa kaikki nuorisojärjestöt, nuorten ammatinharjoittajien järjestöt, ammattijärjestöjen nuoriso-osastot, poliittiset nuorisoliikkeet jne.

(16) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Lasten hyväksikäyttö ja seksimatkailu", EYVL C 284, 14.9.1998.