Myös muiden julkilausumassa käsiteltyjen tekijöiden osalta on tapahtunut edistystä. On olemassa rakenteet, joiden pitäisi mahdollistaa tehokas palauttaminen Turkkiin sen jälkeen, kun turvapaikkahakemuksen tutkittavaksi ottamista tai sen perusteita koskeva menettely on saatu päätökseen. Turkista tulevien syyrialaispakolaisten uudelleensijoittaminen on nopeutunut. EU on nyt myöntänyt yli 2,2 miljardia euroa Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen 3 miljardista eurosta.

Julkilausuman keskeisenä tavoitteena on murtaa salakuljettajien liiketoimintamalli, joka käyttää hyväksi niitä maahantulijoita ja pakolaisia, jotka lähtevät mahdollisesti hengenvaaralliselle matkalle Turkista Kreikkaan. Rajanylitysten ja kuolonuhrien huomattava vähentyminen julkilausuman voimaantulon jälkeen on osoitus sen tehokkuudesta. Koska rajanylityksiä kuitenkin tehdään edelleen ja palauttaminen Kreikasta Turkkiin tapahtuu hitaasti, Kreikan saarten vastaanottotiloihin kohdistuu lisäpainetta. Tilannetta on seurattava huolellisesti, vaikka virrat Kreikkaan päin ovat paljon pienempiä kuin ennen julkilausumaa.

Europolilla on Kreikassa 8 asiantuntijaa, jotka avustavat siirtolaisten salakuljetuksen torjuntaan liittyvissä tutkimuksissa. Lisäksi jäsenvaltiot lähettivät hiljattain 10 vierailevaa virkamiestä suorittamaan toisen linjan turvallisuustarkastuksia järjestelykeskuksissa. Vaikka tämän tason katsotaan riittävän nykyisiin tarpeisiin, tulijavirtojen tulevaan kehitykseen perustuvien mukautusten tarvetta on seurattava tarkasti.

Komission EU:n koordinaattori varmistaa edelleen toiminnan päivittäisen seurannan Kreikan ja Turkin viranomaisten, EU:n virastojen ja kansainvälisten järjestöjen sekä muiden jäsenvaltioiden kanssa. EU:n virastot tarjoavat merkittävää tukea. Ne ovat kuitenkin vahvasti riippuvaisia jäsenvaltioiden tarjoamista asiantuntijoista, joita on jatkuvasti tarjolla liian vähän. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolla oli 26. syyskuuta Kreikassa 83 tulkkia ja 70 jäsenvaltioiden asiantuntijaa, joista 41 on järjestelykeskuksissa. Koska asiantuntijoiden tarve järjestelykeskuksissa on 100, EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanemiseksi tarvittavasta määrästä puuttuu tällä hetkellä 59 asiantuntijaa. Rajoilla tarjottavan tuen osalta Frontexilla oli 25. syyskuuta Kreikassa 699 virkamiestä, joista yhteensä 675 oli mukana EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanossa. Syyskuusta joulukuuhun 2016 ulottuvalla jaksolla on kuitenkin edelleen henkilöstöpuutetta. Korkea vaihtuvuus on otettava huomioon, sillä jokaisessa rotaatiossa menetetään asiantuntemusta ja resursseja on suunnattava koulutukseen.

Ensimmäiset valituksia koskevat päätökset annettiin elokuun puolivälissä. Prosessi on kuitenkin ollut hidas. Viimeisimpien saatavilla olevien lukujen mukaan turvapaikkaviraston ensimmäisen asteen päätöksistä turvapaikkahakemuksen tutkittavaksi ottamisesta ja perusteista tehtiin kaikkiaan 1 013 valitusta. Tutkittavaksi ottamista koskevista 311 valituspäätöksestä tähän mennessä kuudessa toisen asteen päätöksessä on vahvistettu ensimmäisen asteen päätös jättää hakemus tutkimatta. Ensimmäisen asteen tutkimatta jättämistä koskeva päätös on kumottu 305:ssä toisen asteen päätöksessä. Perusteiden tutkimisen osalta 40:ssä toisen asteen valituspäätöksessä on vahvistettu ensimmäisen asteen kielteinen päätös ja kahdessa kumottu tällaiset kielteiset päätökset.

Kreikka on antanut säännöksiä, joilla otetaan käyttöön uusi muutoksenhakuviranomainen ja uudet valituslautakunnat, jotka tutkivat toisena asteena 20. heinäkuuta jälkeen tehtyjä valituksia Kreikan turvapaikkaviraston tekemistä ensimmäisen asteen päätöksistä. Näiden lautakuntien työ on tärkeää, jotta varmistetaan asianmukainen menettely turvapaikkahakemusten käsittelyssä EU:n ja kansainvälisten normien mukaisesti. Valituslautakunnat tarvitsevat nyt välttämättömät resurssit voidakseen toimia täydellä teholla näiden valitusten käsittelyn nopeuttamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että ne saavuttavat tavoitteen, jonka mukaan niiden olisi käsiteltävä noin 500 tapausta kuukaudessa (100 lautakuntaa kohden). Niiden olisi asetettava etusijalle Kreikan saarilla jätettyjä turvapaikkahakemuksia koskevat tapaukset, jotka kuuluvat EU:n ja Turkin julkilausuman soveltamisalaan.

Työtä jatketaan tavoitteena lisätä vapaaehtoisesti palaavien määrää saarilta. Kreikasta on 1. kesäkuuta jälkeen palannut Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön vapaaehtoisen paluun ohjelman kautta EU:n tuella alkuperämaahansa 1 976 maahantulijaa. Tästä määrästä 230 on palannut Kreikan saarilta. Yhteensä 4 678 henkilöä on osallistunut kyseiseen ohjelmaan Kreikasta vuonna 2016.

Julkilausuman nojalla suoritettavia palautuksia on haitannut eniten turvapaikkahakemusten hidas käsittely Kreikan turvapaikkavirastossa (huolimatta Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston avusta) ja vasta perustetun Kreikan muutoksenhakuviranomaisen hitaus muutoksenhakujen käsittelyssä. Resurssien puute (mukaan lukien Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston haastattelijat) on hidastanut edistymistä tarvittavien elinten ja toimintatapojen luomisessa korkeiden turvapaikkahakemusmäärien hallitsemiseksi. Kreikan hallinnon on kiireesti toteutettava lisätoimia parantaakseen tuntuvasti kestäviä valmiuksia maahantulijoiden palauttamiseksi, jota pidetään tärkeimpänä ehkäisevänä tekijänä sääntöjenvastaisesti maahan tuleville henkilöille ja salakuljettajille.

Julkilausuman mukaan kaikki Turkista Kreikan saarille 20. maaliskuuta jälkeen sääntöjenvastaisesti tulevat uudet maahantulijat ja turvapaikanhakijat, joiden hakemuksilta on todettu puuttuvan tutkittavaksi ottamisen edellytykset tai joiden hakemukset on todettu perusteettomiksi, palautetaan Turkkiin. Nämä toimenpiteet toteutetaan noudattaen tiukasti EU:n ja kansainvälistä oikeutta sekä palauttamiskiellon periaatetta.

Kreikan viranomaiset ovat nimittäneet vastaanotosta ja henkilöllisyyden todentamisesta vastaavan viraston päällikön. Paikallistasolla järjestelykeskusten hallinnointia on kuitenkin edelleen rajoittanut se, että pysyviä Kreikan hotspot-koordinaattoreita, jotka oli tarkoitus nimittää vuoden 2016 alusta, ei ole saatu nimitettyä. Tämä on tehtävä viipymättä järjestelykeskusten yleisen hallinnoinnin ja turvallisuuden varmistamiseksi. Järjestelykeskuksille olisi myös hyväksyttävä kiireesti uudet viralliset menettelytapaohjeet, joissa otetaan täysimääräisesti huomioon EU:n ja Turkin julkilausuma.

Tämänhetkisen tilanahtauden vuoksi on myös tarpeen laajentaa nopeasti vastaanottotiloja ja tarjota talviolosuhteisiin soveltuvia tiloja. Ilman huoltajaa olevat alaikäiset olisi myös siirrettävä nopeasti erityistiloihin. Komissio on asettanut ilman huoltajaa olevat alaikäiset etusijalle ja myöntänyt rahoitusta vastaanottovalmiuksien lisäämiseen. Se on myös kannustanut jäsenvaltioita sijoittamaan uudelleen suuremman määrän ilman huoltajaa olevia alaikäisiä.

Tilannetta voidaan helpottaa ainoastaan vähentämällä niiden ihmisten määrää, joiden on pysyttävä saarilla. Ensimmäisessä vaiheessa on nopeutettava turvapaikkahakemusten käsittelyä rajamenettelyssä, jota sovelletaan saarilla tehtyihin hakemuksiin, jotta voidaan lisätä sellaisten henkilöiden palauttamista Turkkiin, joiden turvapaikkahakemukset eivät täytä tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä tai ovat perusteettomia.

Maahantulijoiden vakaa – joskin huomattavasti pienentynyt –virta ja palautusten hitaus on lisännyt saarten vastaanottokapasiteettiin kohdistuvia paineita. Tämän seurauksena Kreikan järjestelykeskuksissa on liikaa ihmisiä, minkä vuoksi olosuhteet ovat vaikeat ja joskus vaaralliset, kuten tulipalo Lesboksen saarella äskettäin osoitti. Saarilla oli 27. syyskuuta yhteensä 13 863 maahantulijaa. Tämä ylittää huomattavasti vastaanottovalmiudet, jotka on mitoitettu vain 7 450:lle hengelle.

Turkissa oikeudellisiin muutoksiin kuuluu työlupia koskevien sääntöjen soveltaminen, joka on johtanut 10 584 työlupahakemuksen vastaanottamiseen Syyrian kansalaisilta. Yli 8 000 on tähän mennessä hyväksytty, mikä on kaksi kertaa vuoden 2015 määrä.

Komissio esitti julkilausuman täytäntöönpanon tukemiseksi maaliskuussa 2016 ehdotuksen, jotta jäsenvaltiot voisivat täyttää sisäisiä siirtoja koskevat velvoitteensa osoittamatta olevien 54 000 paikan osalta ottamalla vastaan Turkissa olevia Syyrian kansalaisia, jotka selvästi tarvitsevat kansainvälistä suojelua, uudelleensijoittamisen tai muiden laillisen maahanpääsyn muotojen kautta. Ehdotuksen mukaan tätä vaihtoehtoa käyttävät jäsenvaltiot saavat kertasuorituksena taloudellisen korvauksen, jonka suuruus on 6 500 euroa kutakin niiden alueelle laillisesti Turkista otettua syyrialaista kohden. Euroopan parlamentti antoi ehdotuksesta lausunnon 15. syyskuuta 2016, ja neuvoston on tarkoitus hyväksyä se pian.

Jäsenvaltiot ovat valmiita toteuttamaan uusia uudelleensijoituksia. Turkin viranomaiset toimittivat 2. syyskuuta UNHCR:lle luettelon 5 700:sta Syyrian pakolaisesta, joita oli ehdotettu uudelleensijoitettaviksi (kaikki nämä uudelleensijoitukset eivät kuitenkaan toteudu, esimerkiksi päällekkäisyyksien ja mahdollisten poisjääntien vuoksi). UNHCR toivoo voivansa esittää ensimmäiset 300 tapausta jäsenvaltioille syyskuun loppuun mennessä. Turkin viranomaisille on korostettu sitä, että on tärkeää saada jatkuvasti uusia siirtoja. Turkin viranomaiset vastasivat, että he ovat laatimassa seuraavaa luetteloa siirroista.

Viimeisimpien lukujen mukaan EU:hun oli 26. syyskuuta uudelleensijoitettu 1:1-järjestelyn puitteissa 1 614 syyrialaista. Kyseisen järjestelyn mukaan EU sijoittaa uudelleen yhden syyrialaisen Turkista EU:hun jokaista Turkkiin Kreikan saarilta palautettua syyrialaista kohden. Toisen, 15. kesäkuuta 2016 annetun kertomuksen jälkeen 1 103 syyrialaista on uudelleensijoitettu Turkista 12 jäsenvaltioon (Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Latvia, Liettua, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi ja Viro). Näin uudelleensijoitusten kohteena olleita jäsenvaltioita on kaikkiaan 13. Vaikka uudelleensijoittaminen keskeytettiin heinäkuun puolivälissä vallankaappausyrityksen jälkeen, se käynnistettiin uudelleen elokuussa. Niiden henkilöiden lukumäärä, jotka ovat käyneet läpi tarvittavat menettelyt ja ovat valmiita uudelleensijoitukseen, on 509. Tämän vuoksi uudelleensijoittamisvauhti on huomattavasti nopeampi verrattuna palautuksiin Kreikan saarilta. Tätä kehitystä on pidettävä yllä.

Toisen, 15. kesäkuuta 2016 annetun kertomuksen jälkeen komissio on myöntänyt yli 90 miljoonaa euroa hätärahoitusta turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta ja sisäisen turvallisuuden rahastosta Kreikan vastaanottokyvyn parantamiseksi ja maahantulijoiden ja pakolaisten auttamiseksi. Tämä äskettäin myönnetty hätäapu täydentää aiemmin myönnettyä hätärahoitusta: vuoden 2015 alusta näistä EU:n rahastoista on myönnetty noin 352 miljoonaa euroa Kreikassa toteutettavien toimien tukemiseksi. Kreikan kansallisten ohjelmien kautta vuosina 2014–2020 kohdennetun 509 miljoonan euron osalta voidaan todeta, että näitä kansallisia ohjelmia ollaan parhaillaan tarkistamassa, jotta ne voitaisiin mukauttaa vastaamaan paremmin Kreikan nykyisiä tarpeita. Humanitaarisille kumppaneille tarjotaan huomattava määrä EU:n rahoitusta (noin 198 miljoonaa euroa) äskettäin luodun EU:n hätätilanteen tukivälineen kautta. Tällä tuella pyritään kattamaan maahantulijoiden ja pakolaisten humanitaariset perustarpeet, mukaan lukien majoitus, puhtaanapito ja kuponkijärjestelmät elintarvikkeiden ja muiden tarvikkeiden ostamista varten. Siihen sisältyy erityistukea lasten koulutukseen ja ilman huoltajaa oleville alaikäisille.

Tämän vuoksi on tärkeää seurata tilannetta jatkuvasti ja toteuttaa ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä. Viestinnän ja tietojenvaihdon tehostaminen Turkin viranomaisten ja vastaavien EU:n viranomaisten välillä on tärkeä tekijä, jotta voidaan vastata mahdollisiin uusiin riskeihin. EU:n alueella on toteutettu toimenpiteitä, joilla suojellaan haavoittuvia rajoja. Esimerkiksi Bulgarian viranomaisten esittämän lisätukipyynnön jälkeen Frontex on vähitellen lisännyt läsnäoloaan Bulgarian ja Turkin välisellä rajalla (sekä Serbian rajalla). Bulgariassa oli 26. syyskuuta 177 asiantuntijaa, mutta määrä jää vielä huomattavasti alle tarvittavan 345 asiantuntijan, joista sovittiin. Komissio kannustaa edelleen kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan Frontexin pyyntöjen täyttämiseen. Lisäksi komissio on äskettäin myöntänyt 108 miljoonaa euroa hätäapua Bulgarialle rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallinnan vahvistamiseen tämän jäsenvaltion ulkorajoilla Turkin, Serbian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa. Bulgarian hakemukset, jotka koskevat hätäavun lisäämistä jopa 52 miljoonalla eurolla, ovat vielä tarkasteltavina. Euroopan raja- ja rannikkovartioston toiminnan alkamisen odotetaan tukevan merkittävästi EU:n ulkorajavalvonnan tehokkuutta ja johdonmukaisuutta.

tuloksellisen rikosoikeudellisen yhteistyön tekeminen kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kanssa;

EU:n ja Turkin takaisinottosopimuksen kaikkien määräysten täytäntöönpano.

Komissio on kannustanut Turkkia täyttämään kaikki jäljellä olevat viisumivapautta koskevan etenemissuunnitelman vaatimukset mahdollisimman pian. Komissio ja Turkki ovat jatkaneet sitoutunutta vuoropuhelua ratkaisujen löytämiseksi, mukaan lukien jäljellä olevien vaatimusten täyttämiseksi tarvittavat lainsäädännölliset ja menettelyjä koskevat muutokset.

Samaan aikaan lainsäädäntövallan käyttäjät jatkoivat keskusteluja komission ehdotuksesta vahvistaa olemassa olevaa keskeyttämismekanismia. Ehdotuksessa esitetään ne olosuhteet, joissa kaikkien viisumivapauden piiriin kuuluvien maiden kansalaisten viisumivapaa matkustaminen voidaan keskeyttää.

7. Turkin-pakolaisavun koordinointiväline

Toisen, 15. kesäkuuta 2016 annetun kertomuksen jälkeen koordinointivälineestä humanitaariseen ja muuhun apuun myönnetty summa on noussut 2,239 miljardiin euroon kaudella 2016–2017. Tämä on suuri osuus 3 miljardin euron kokonaissummasta. Se osuus myönnetyistä varoista, joista on tehty sopimus, on kasvanut 1,252 miljardiin euroon. Komissio pyrkii kaikin tavoin nopeuttamaan niiden varojen maksamista välineestä, joista on tehty sopimus. Tähän mennessä on maksettu 467 miljoonaa euroa.

Komissio on jatkanut toisen, 15. kesäkuuta 2016 annetun kertomuksen jälkeen pyrkimyksiään vastata pakolaisten ja heitä vastaanottavien yhteisöjen tärkeimpiin tarpeisiin Turkissa.

Koordinointivälineen humanitaarisen avun määrärahoista on tähän mennessä myönnetty 595 miljoonaa euroa, ja 512 miljoonasta eurosta on tehty sopimukset. Tästä määrästä 407 miljoonaa euroa on maksettu. Komissio julkaisi kesäkuussa humanitaarisen avun toteutussuunnitelman. Tämän suunnitelman mukaisesti sen 74 miljoonan euron summan lisäksi, josta oli heinäkuun loppuun mennessä tehty sopimukset suojeluun, talveen varustautumiseen, terveydenhuoltoon ja koulutukseen liittyvien toimien lisäämiseksi, Maailman elintarvikeohjelman kanssa on allekirjoitettu 348 miljoonan euron sopimus. Sen mukaan Maailman elintarvikeohjelma toteuttaa yhteistyössä turkkilaisten järjestöjen kanssa hätätilanteiden sosiaalisen turvaverkon – EU:n kaikkien aikojen suurimman humanitaarisen ohjelman. Sen puitteissa jaetaan sähköisiä kortteja, joiden avulla jopa miljoona kaikkein heikoimmassa asemassa olevaa pakolaista voi kattaa ruokaan, asumiseen ja koulutukseen liittyvät perustarpeensa ennakoitavalla, kuukausittain kortille ladattavalla summalla. Tämä järjestelmä on kustannustehokas ja tuloksellinen ja lisäksi kunnioittaa kyseisten henkilöiden ihmisarvoa. Ohjelman toteuttaminen on tällä alalla keskeinen prioriteetti tulevina kuukausina yhdessä talveen varustautumisen, suojelun sekä epävirallisen koulutuksen ja terveydenhuollon kanssa.

Muiden kuin humanitaarisen avun määrärahojen osalta komissio hyväksyi heinäkuussa 2016 erityistoimenpiteen, joka koskee koulutusta, terveydenhuoltoa, kunnallista infrastruktuuria ja sosioekonomista tukea pakolaisille Turkissa, ja osoitti siihen yhteensä 1,415 miljardia euroa. Kaksi merkittävää sopimusta on nyt allekirjoitettu Turkin terveysministeriön ja Turkin opetusministeriön kanssa (yhteensä 600 miljoonaa euroa). Ne varmistavat kestävällä tavalla pakolaisten mahdollisuuden koulutukseen ja terveydenhuoltoon. Ne täydentävät kahta elokuussa allekirjoitettua sopimusta: suora sopimus Turkin maahanmuuton hallintayksikön kanssa (arvo 60 miljoonaa euroa) maahanmuuttajien tukemiseksi heidän palattuaan Kreikasta Turkkiin ja sopimus Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön kanssa (arvo 20 miljoonaa euroa) Turkin rannikkovartioston valmiuksien parantamiseksi etsintä- ja pelastustoiminnassa (ks. edellä). Uusia hankkeita, joilla autetaan rakentamaan kouluja, sairaaloita ja yleishyödyllisiä palveluja, on tarkoitus allekirjoittaa lähikuukausina. Muuhun kuin humanitaariseen apuun on toistaiseksi osoitettu yhteensä noin 1,6 miljardia euroa, ja tästä määrästä 740 miljoonasta eurosta on nyt tehty sopimukset. Tästä on jo maksettu 60 miljoonaa euroa, ja uusien terveydenhuoltoon ja koulutukseen liittyvien sopimusten ennakkomaksuja on tarkoitus lisätä 240 miljoonaan euroon lokakuun loppuun mennessä. Seuraavaksi on muun muassa valmisteltava valtuutussopimusten tekemistä useiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa paikallisen ja sosiaalisen infrastruktuurin tukemiseksi sekä ruohonjuuritason hankkeita Syyrian kriisin johdosta perustetun EU:n alueellisen erityisrahaston puitteissa uusilla aloilla, esimerkiksi jotta parannettaisiin pakolaisten mahdollisuuksia päästä korkea-asteen koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja työmarkkinoille.

Keskeiset haasteet ja jatkotoimet Varmistetaan kaikkien ohjelmien nopea käsittely. Varmistetaan ohjelmien tehokas ja taloudellisesti järkevä toteuttaminen täydessä yhteistyössä Turkin viranomaisten kanssa.

8. Tulliliiton kehittäminen