8.4

ETSK korostaa eräiden keskeisten sidosryhmien osallistumismahdollisuuksia: — Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tärkeä väline rakennettaessa osaamisyhteiskuntaa. Myös pk-yritykset on tärkeää kutsua mukaan vuoropuheluun. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa voidaan käsitellä muun muassa sellaisia tärkeitä asioita kuin elinikäinen oppiminen, innovaatio ja sosiaalisen suojelun lisääminen. — Useissa jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolet ovat antaneet tärkeän panoksensa asiaan laatimalla erityisesti elinikäistä oppimista koskevia yhteisiä julistuksia ja työehtosopimuksia. Läheskään kaikki työntekijät eivät kuitenkaan kuulu tällaisten sopimusten piiriin. Vaikka toteutetut toimenpiteet poikkeavat suuresti toisistaan, niitä yhdistävät sellaiset tekijät kuin kaikkien työntekijöiden oikeus osallistua jatkuvaan koulutukseen sekä urakehitystä ja ammattitaidon arviointia koskevien järjestelmien perustaminen. On myös syytä arvioida, miten eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten vuonna 2002 solmiman puitesopimuksen täytäntöönpano on edennyt jäsenvaltiotasolla. — Työehtosopimuksilla voidaan korjata niiden yritysten huonoa menestystä markkinoilla, jotka eivät investoi riittävästi koulutukseen (14). Alakohtaisilla ja valtakunnallisilla työehtosopimuksilla luodaan yhtäläiset toimintaedellytykset kaikille, mikä antaa yrityksille mahdollisuuden investoida myös heikommin koulutettujen työntekijöiden koulutukseen. Mahdollisuudet osallistua elinikäiseen oppimiseen ovat lisääntyneet, kun henkilöresursseihin tehtävien investointien rahoitus on siirretty molempien työmarkkinaosapuolten vastuulle. — Yritykset ovat keskeisiä toimijoita pyrittäessä luomaan uusia ja entistä parempia työpaikkoja eurooppalaisella osaamisalueella. Niiden tulisi ennakoida ja hallita muutoksia tekemällä strategisia investointeja, joiden tavoitteena on osaamisen luominen ja soveltaminen. Lisäksi niiden tulisi osana yhteiskuntavastuutaan kertoa avoimesti elinikäiseen oppimiseen, innovaatioon ja tutkimukseen sekä rakennemuutokseen liittyvistä toimenpiteistään. — Rahoituslaitokset ja riskipääomarahastot voivat tarjota etenkin innovatiivisille pk-yrityksille yksityistä pääomaa sekä riskipääomaa ja -rahoitusta. Lisäksi ne voivat yhdessä viranomaisten kanssa kehittää integroituja tukipaketteja. Lisäksi niiden tulisi hyödyntää kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (15) sekä Euroopan investointirahaston tarjoamia uusia mahdollisuuksia sekä etsiä uusia rahoitusratkaisuja. — Yhteisvastuuseen perustuvat osuus- ja yhteisötalouden organisaatiot voivat edistää sekä taloudellisia että sosiaalisia innovaatioita. Tavoitteena on luoda uusia työpaikkoja sekä torjua sosiaalista syrjäytymistä tehostamalla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien integrointia. — Julkisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella opetusta antavat organisaatiot — esim. työmarkkinaosapuolten tai yhdistysten ylläpitämät oppilaitokset — ovat osoittautuneet erittäin tehokkaiksi toimijoiksi luotaessa ja sovellettaessa elinikäistä oppimista koskevia rakenteita ja menetelmiä. Tavoitteena on, että kaikki yhteiskuntaryhmät voivat osallistua osaamisyhteiskuntaan. — Kuluttajat voivat suosia ja kannustaa sellaisia innovaatioita ja teknologioita, joiden tarkoituksena on parantaa elämänlaatua siten, että samalla kiinnitetään asianmukaista huomiota sosiaalisiin ja eettisiin vaikutuksiin. — Nuorilla on erityisen hyvät mahdollisuudet hyötyä kehityksestä, sillä he suhtautuvat avoimesti uuteen osaamiseen ja teknologiaan. He voivat osallistua Lissabonin strategiaan eurooppalaisen nuorisosopimuksen välityksellä (16). Tärkeitä toiminta-alueita ovat työllistymistilaisuuksien tarjoaminen korkeakouluopiskelijoille sekä toimenpiteet koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi. — Myös ammattikunnilla ja itsenäisillä ammatinharjoittajilla on tärkeä rooli osaamisyhteiskunnassa, sillä ne päättävät pätevyysvaatimuksista sekä elinikäisen oppimisen järjestämisestä omilla ammattialoillaan. — Yliopistojen ja korkeakoulujen on oltava aktiivisesti mukana, sillä ne ovat keskeisiä instituutioita edettäessä kohti osaamisyhteiskuntaa. Yhteistyön kannustaminen elinkeinoelämän ja tiedemaailman välillä on tärkeää, jotta soveltavan tutkimuksen tuloksia voidaan siirtää käytäntöön ja jotta voidaan edistää opiskelijoiden kansainvälistä liikkuvuutta. — Tiedeyhteisö voi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa parantaa tutkijanuran ammatillista arvostusta sekä lisätä tutkijoiden osallistumista kansainväliseen yhteistyöhön eurooppalaisen tutkijoiden peruskirjan ja tutkijoiden työhönottoa koskevan säännöstön mukaisesti. Siten tutkijanuran valitsemisesta voidaan tehdä entistä houkuttelevampi vaihtoehto.