Vaikka vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettavaa erityissitoumusta, jonka mukaan julkisten tulojen riippumattoman viraston (Independent Authority for Public Revenue, IAPR) vakinaisten työntekijöiden määrä nostetaan 12 000:een, ei ole vielä täytetty (vuoden 2018 lopussa työntekijöiden määrä oli 11 487), viranomaiset ovat nyt hyväksyneet kattavan joukon täydentäviä toimenpiteitä. Niillä tuetaan henkilöstöä koskevan sitoumuksen noudattamista, tehostetaan veronkantoa koskevaa laajempaa uudistusta ja parannetaan IAPR:n yleisiä toimintavalmiuksia ja tehokkuutta monilla eri osa-alueilla. Kun tiukennettua valvontaa koskeva kertomus annettiin 27. helmikuuta 2019, viranomaiset olivat jo toteuttaneet osan näistä toimista (uudistusta koskevan toimintasuunnitelman hyväksyminen vuosiksi 2019–2021, sopimus tietotekniikkajärjestelmien pääsihteeristön (General Secretariat for Information Services, GSIS) kanssa vuotuisista tietotekniikkamäärärahoista). Sen jälkeen, kun tiukennettua valvontaa koskeva kertomus annettiin 27. helmikuuta 2019, viranomaiset ovat saattaneet päätökseen seuraavat sovitut, mutta vielä keskeneräiset täydentävät toimenpiteet IAPR:n lujittamiseksi:

Tässä päivityksessä arvioidaan edistymistä vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettavien erityisten uudistussitoumusten täytäntöönpanossa 27. helmikuuta 2019 annetun kertomuksen hyväksymisen jälkeen. Erityisesti todettakoon, että Kreikka on i) hyväksynyt primääri- ja sekundäärilainsäädäntöä, jolla vahvistetaan julkisten tulojen riippumatonta virastoa; ii) tehnyt olennaisia päivityksiä toimenpiteisiin, joilla tuetaan järjestämättömien lainojen ongelman ratkaisua ja pankkialan vakautta (sähköiset huutokaupat, valtiontakaukset, kotitalouksien maksukyvyttömyyttä koskeva toimintasuunnitelma); iii) hyväksynyt primäärilainsäädäntöä ja sitoutunut antamaan piakkoin sekundäärilainsäädäntöä uudesta järjestelmästä, joka koskee pääasiallisten asuntojen suojajärjestelmää; iv) toteuttanut tarvittavat toimenpiteet Kreikan rahoitusvakausrahastossa avoinna olevien virkojen täyttämiseksi; v) käynnistänyt uudelleen tarjousmenettelyn, jonka tarkoituksena on myydä osa Public Power Corporation -yrityksen ruskohiileen perustuvasta tuotantokapasiteetista; vi) hyväksynyt lainsäädäntöä, joka koskee DEPA:n rakenneuudistusta; vii) toteuttanut edelleen toimia, joilla poistetaan Egnatia-liiketoimen esteitä; ja viii) hyväksynyt joukon toimenpiteitä, joilla edistetään julkishallinnon uudistusta.

Komissio antoi 27. helmikuuta 2019 toisen Kreikan tiukennettua valvontaa koskevan kertomuksen. Samalla kun Kreikka sisällytetään talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon, tiukennettu valvonta muodostaa kattavan kehyksen talouden kehityksen seurannalle ja sellaisten politiikkojen toteuttamiselle, joita tarvitaan talouden kestävän elpymisen varmistamiseksi. Lisäksi siinä luodaan puitteet, joissa komissio arvioi 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneelle euroryhmälle annettuja sitoumuksia, joiden mukaan Kreikka jatkaa uudistuksia, jotka on hyväksytty EVM:n vakaustukiohjelman mukaisesti, saattaa ne päätökseen ja varmistaa, että kyseisessä ohjelmassa ja sitä edeltävissä ohjelmissa hyväksyttyjen uudistusten tavoitteet saavutetaan asetuksen (EU) N:o 472/2013 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tähän sisältyy 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneen euroryhmän lausuntoon liitettyjen erityisten uudistussitoumusten täytäntöönpano seuraavilla aloilla: i) finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, ii) sosiaalipalvelut, iii) rahoitusvakaus, iv) työ- ja tuotemarkkinat, v) yksityistäminen ja vi) julkishallinto.

·Järjestämättömien lainojen myyntien ja arvopaperistamisten osalta tarvittavat selvennykset toimitettiin Kreikan pankkiyhdistykselle ja ladattiin valtiovarainministeriön verkkosivuille. Niiden tehokkuutta arvioidaan tulevina kuukausina.

Järjestämättömät lainat: pääasiallisten asuntojen suojajärjestelmä

Kreikka on hyväksynyt lainsäädäntöä, jolla perustetaan uusi järjestelmä eräiden pääasiallisten asuntojen suojaamiseksi ja pyritään näin tukemaan järjestämättömien lainojen uudelleenjärjestelyä. Tämä on seurausta kotitalouksien maksukyvyttömyydestä annetun lain (ns. Katseli-laki) pääasiallisten asuntojen suojaa koskevien säännösten voimassaolon päättymisestä. Säännösten oli tarkoitus olla väliaikaisia, ja niiden voimassaolo päättyi helmikuun 2019 lopussa poikkeuksellisen kahden kuukauden jatkoajan jälkeen. Järjestelmää koskeva primäärilainsäädäntö hyväksyttiin 29. maaliskuuta, ja lähiaikoina on tarkoitus hyväksyä johdetun oikeuden säädöksiä erityisestä sähköisestä foorumista, valtiontuesta ja tiettyjen varallisuusperusteisiin kuuluvien varojen arviointitavasta.

Tämä Kreikkaa koskeva järjestelmä on ainutlaatuinen. Lyhyesti sanottuna lainanottajat, jotka ovat luonnollisia henkilöitä ja joiden lainojen vakuutena on pääasiallinen asunto ja joilla oli maksurästejä 31. joulukuuta 2018, voivat pyrkiä mukaan järjestelmään sähköisen foorumin kautta. Jos he täyttävät tietyt kelpoisuusvaatimukset, he voivat hakea mukaan järjestelmään, jossa heidän kiinnityslainansa (asunto- tai yrityslainansa) järjestellään uudestaan ja poistetaan joko sopimalla velkojien kanssa uudelleenjärjestelystä sähköisellä foorumilla esitettyjen vakioitujen ehdotusten pohjalta tai, jos tällaista sopimusta ei ole, oikeusteitse. Velalliset hyötyisivät myös siitä, että heidän pääasiallinen asuntonsa olisi suojassa ulosmittaukselta niin kauan kuin he maksaisivat uudelleenjärjestettyjen lainojensa osamaksuerät. Osaan maksueristä lainanottajat saisivat tukea valtiolta. Viime viikkoina käydyissä keskusteluissa on selvennetty keskeisiä kysymyksiä sen varmistamiseksi, että järjestelmä on aidosti väliaikainen ja oikein kohdennettu ja että siinä on riittävät takeet, joilla ehkäistään lainansa strategisesti laiminlyövien velallisten harjoittama väärinkäyttö ja uusien sumien syntyminen tuomioistuimissa, sekä kannustimia maksukurin noudattamiseen.

Uuden järjestelmän tärkeimmät osatekijät ovat seuraavat:

·Järjestelmä kattaa sekä asunto- että yrityslainat, joiden vakuutena on pääasiallinen asunto. Järjestelmän ulottaminen yrityslainoihin herättää erityisiä huolenaiheita, koska se kattaa pääasiallisten asuntojen suojan soveltamisalan ulottamisen uuteen lainanottajien ryhmään (yrityslainojen ottajat), jota aiempi Katseli-laki ei kattanut, eikä siinä ei arvioida yritysten elinkelpoisuutta. Huolenaiheista on ilmoitettu Kreikan viranomaisille. Tästä syystä on hieman epäselvää, paljonko hakemuksia tehdään ja miten hyvin järjestelmän (myös tuomioistuinten ja valtiontukimekanismin) kapasiteetti riittää. Asiaan on kiinnitettävä erityistä huomiota myös rahoitusvakauden näkökulmasta, sillä käytettävissä olevat vaikutustenarvioinnit viittaavat siihen, että velkoja on poistettava enemmän kuin asuntoluottojen yhteydessä, joten pankkien pääomaan kohdistuvat arvioidut vaikutukset ovat verrattain suuret. Jos järjestelmä ei toimi kunnolla, vaarana on lisäksi, että pankit olisivat tulevaisuudessa haluttomampia antamaan lainoja pienille yrityksille, jotka käyttävät lainan vakuutena pääasiallista asuntoa, mikä saattaisi heikentää vakuudellista lainanantoa. On olemassa vaara, että uuden järjestelmän avaaminen yrityslainoille vähentää suojaan oikeutettujen lainanottajien kannustimia käyttää tuomioistuinten ulkopuolista menettelyä, joka mahdollistaa maksurästien uudelleenjärjestelyn, myös verojen ja sosiaaliturvamaksujen osalta. Kaikkein sitovin kelpoisuusvaatimus on maksamattomien lainojen koko, ja rajaksi on asetettu asuntoluottojen osalta 130 000 euroa velkojaa kohti ja yritysluottojen osalta 100 000 euroa, mikä lieventää hieman tähän lainaryhmään liittyviä riskejä. Saatavilla olevien arvioiden mukaan sellaisten suojaan oikeutettujen lainanottajien määrä, joilla on velvoitteita useampia velkojia kohtaan, olisi rajallinen ja velkojakohtaisen ylärajan hyväksyminen yksinkertaistaisi hakemusten automaattista käsittelyä foorumilla. Toimielimet ovat ilmaisseet huolensa siitä, että useat velkojat voisivat soveltaa ylärajaa, ja pyytäneet viranomaisilta lisätietoja kattavuudesta ja vaikutuksesta.

·Järjestelmällä vahvistetaan kotitalouksien tuloja ja muuta varallisuutta kuin pääasiallista asuntoa koskevat kelpoisuusvaatimukset sekä kynnysarvo omaisuuden arvolle. Varallisuusrajaksi on asetettu 15 000 euroa lainanottajan, puolison ja huollettavina olevien henkilöiden likvidien varojen osalta ja 80 000 euroa hakemuksen tekohetkellä omistettujen kiinteiden varojen ja kuljetusvälineiden osalta. EU:n toimielimet ovat kiinnittäneet viranomaisten huomion vaikutuksiin, joita näiden poliittisilla valinnoilla on maksukurin noudattamista edistäviin kannustimiin sekä tulonjakovaikutuksiin, joita syntyy valtiontuen antamisesta 20 vuoden ajan lainanottajille, joilla saattaa olla pääasiallisen asunnon lisäksi suhteellisen suuri omaisuus. Tuloraja perustuu Katseli-laissa asetettuihin edellytyksiin eli se riippuu kotitalouden koosta, ja vuosittainen yläraja on 36 000 euroa. Suojatun asunnon arvon ylärajaksi on asetettu 250 000 euroa kotitalouksien lainojen osalta, joten soveltamisala on laajempi kuin Katseli-laissa (jossa yläraja on 180 000 euroa, johon lisätään perheen kokoon perustuvat lisät). Yrityslainojen osalta yläraja on kaikille sama eli 175 000 euroa.

·Järjestelmä on avoin lainanottajille, jotka ovat virkamiehinä saaneet kiinnityslainan edullisin ehdoin julkisesta rahastosta pankin sijaan. EU:n toimielimet ovat kiinnittäneet viranomaisten huomion siihen seikkaan, että järjestelmä ei vastaa kansalliseen järjestämättömiä lainoja koskevaan haasteeseen, joka koskee pankkilainoja, ja saattaa heikentää kannustimia noudattaa maksukuria.

·Järjestelmä on suunniteltu väliaikaiseksi. Hakemuksia voi tehdä 31. joulukuuta 2019 asti sellaisten lainojen osalta, jotka olivat 31. joulukuuta 2018 olleet maksamatta vähintään 90 päivää. Tämä mahdollistaa järjestelmän päättymisen arvioinnin samassa yhteydessä vuoden 2019 loppuun mennessä toteutettavia erityissitoumuksia koskevan tiukennetun valvonnan kanssa.

·Pankkien esittämien uudelleenjärjestelytarjousten perusteella osamaksueriä varten myönnetään valtiontukea, jonka koko kasvaa tulojen perusteella asteittain (arviolta keskimäärin 30 prosenttia). Järjestelmässä sovelletaan pakollista aliarvostusta pääomaan, joka ylittää luototusasteen 120 prosentilla. Lisäksi osamaksuerät jaetaan 20 vuoden vakioidulle maksuajalle, joka ei kuitenkaan voi jatkua velallisen 80. syntymäpäivän jälkeen. Tällä toimintatavalla voidaan auttaa poistamaan viipeet järjestämättömien lainojen vähentämisessä tarjoamalla ongelmaan vakioitu ratkaisu. Pankkialalla vakiintuneen käytännön vastaisesti siinä ei kuitenkaan oteta kaikilta osin huomioon velallisen kokonaismaksukykyä eikä lainkaan yrityslainojen ottajien elinkelpoisuutta, sillä siinä sovelletaan kaikissa tapauksissa samaa uudelleenjärjestelyä ja lainojen poistoa. Tavoitteena on mahdollistaa suuri määrä uudelleenjärjestelyjä rajallisessa ajassa.

·Sähköisen foorumin pitäisi olla toiminnassa huhtikuun 2019 lopussa. Foorumin on tarkoitus arvioida tukikelpoisuutta täysin automaattisesti, ja se pystyy hakemaan hakijoiden kannalta olennaisia tietoja myös muista julkisen sektorin ja/tai pankkialan tietokannoista. Foorumi ilmoittaa velkojille käsiteltävänä olevista hakemuksista ja toimittaa niille olennaiset tiedot, jotta ne voivat laatia ehdotuksensa lainanottajille. Foorumia on tarkoitus käyttää myös keskeneräisten Katseli-asioiden suodattamiseen näiden määrällisten osatekijöiden perusteella. Oikein toteutettuna tämä auttaa tuomioistuimia havaitsemaan kotitalouksien maksukyvyttömyyslainsäädännön nojalla tehdyt väärinkäytöksiin perustuvat hakemukset ja mahdollistaa niiden nopeamman käsittelyn.

·Tehokkaasti toimiessaan foorumi voisi periaatteessa tuottaa tyydyttävän määrän uudelleenjärjestelyjä ja aiheuttaa vain rajallisen, joskaan ei mitättömän, riskin myöhemmistä riita-asioista, jotka voisivat lisätä nykyistä sumaa. Jos foorumimenettelyllä ei päästä uudelleenjärjestelysopimukseen, velallisella on oikeus hakea uudelleenjärjestelyä toimivaltaiselta tuomioistuimelta. Kuulemispäivä on määrättävä ja tuomioistuimen päätös annettava tiukan aikataulun puitteissa (kuulemispäivä kuuden kuukauden kuluessa hakemuksen tekemisestä ja päätös kolmen kuukauden kuluessa kuulemisesta). Täytäntöönpano voidaan tiettyjen ehtojen täyttyessä keskeyttää määräaikaisesti, ja sen edellytyksenä on – sellaisten velallisten osalta, jotka todettiin tukikelpoisiksi mutta jotka eivät saaneet uudelleenjärjestelyä foorumin kautta – olosuhteista riippuen joko kuukausierien maksaminen tai tietyn osuuden maksaminen maksamattomasta määrästä. Lainsäädäntö tarjoaa joitakin takeita aiheettomien tai vilpillisessä mielessä tehtyjen hakemusten varalta, sillä tuomioistuin voi määrätä niistä seuraamuksen. Järjestelmän myötä mahdollisesti syntyviä uusia riitoja sekä vaikutuksia täytäntöönpanoon lyhyellä ja pitkällä aikavälillä on kuitenkin seurattava tiiviisti, sillä molemmilla seikoilla on merkitystä lainanannon tulevaisuuden ja järjestämättömien lainojen vähentämisprosessin kannalta.

·Käytettävissä olevat arviot vahvistavat, että tukitoimesta julkiselle taloudelle aiheutuvat kustannukset mahtuvat suunniteltuihin määrärahoihin, jotka ovat 150 miljoonaa euroa vuonna 2019 ja sen jälkeen 200 miljoonaa euroa vuodessa. Tukitoimen kalibroinnista olisi säädettävä sekundäärilainsäädännöllä, ja se edellyttää huolellista seurantaa, sillä käytettävissä olevat arviot ovat epävarmoja tietojen puutteellisuuden vuoksi.

Kaiken kaikkiaan uudella lainsäädännöllä voidaan tukea järjestämättömien lainojen uudelleenjärjestelyä, mutta jäljellä on edelleen joitakin rahoitusvakauteen ja maksukuriin kohdistuvia riskejä. Lainsäädännön valmisteluvaiheessa edistyttiin huomattavasti niiden täytäntöönpanoon ja riitoihin liittyvien riskien lieventämisessä, jotka oli havaittu lain aikaisemmasta luonnoksesta annetussa EKP:n lausunnossa. Samoin edistyttiin niitä vaikutuksia koskevien huolenaiheiden poistamisessa, jotka järjestelmällä voisi olla rahoitusvakauteen ja maksukuriin, sekä lainansa strategisesti laiminlyövien velallisten harjoittaman väärinkäytön riskin lieventämisessä. Olisi kuitenkin syytä korostaa, että näitä riskejä on hyväksytyssä lainsäädännössä lievennetty jossain määrin, muttei poistettu kokonaan. Järjestelmän ainutlaatuisuus merkitsee epävarmuutta sen toiminnasta käytännössä ja näin ollen myös riskien laajuudesta ja mahdollisuudesta kvantifioida niitä.

Viimeiset tekniset yksityiskohdat, erityisesti ne, jotka liittyvät foorumin toimintaan ja toimivuuteen, olisi viimeisteltävä nopeasti, ja tekninen täytäntöönpano olisi toteutettava mahdollisimman nopeasti. Täytäntöönpanoa on seurattava tiiviisti operatiivisten näkökohtien (foorumin toimivuus, käsittelyn nopeus), pankkien pääomaan kohdistuvien vaikutusten, täytäntöönpanoon ja riitoihin kohdistuvien vaikutusten ja tukitoimesta julkiselle taloudelle aiheutuvien kustannusten kannalta. EU:n toimielimet antavat tiukennetun valvonnan puitteissa ajantasaista tietoa järjestelmän täytäntöönpanosta ja mahdollisista huolenaiheista. Kreikan viranomaisia kehotetaan sitoutumaan siihen, että ne eivät laajentaisi uuden järjestelmän kestoa tai soveltamisalaa enempää, sekä toteuttamaan korjaavia toimia, myös lainsäädännön keinoin, jos järjestelmän yhteydessä ilmenee täytäntöönpanoon liittyviä tai oikeudellisia ongelmia. Lisäksi olisi muistettava, että uusi järjestelmä edellyttää komission myönteistä valtiontukipäätöstä.

EU:n toimielimet suhtautuvat myönteisesti siihen, että Kreikan viranomaiset sitoutuivat uutta järjestelmää koskevaan lainsäädäntöön liitetyssä selitysmuistiossa toteuttamaan toimia niiden lakien yhdenmukaistamiseksi, jotka koskevat maksukyvyttömyyttä/konkurssia sekä velkajärjestelyjä. Yhdenmukaistaminen aloitetaan Katseli-lakia koskevalla uudistuksella, joka olisi saatettava päätökseen vuoden 2019 puoliväliin mennessä ja jonka tarkoituksena on varmistaa oikeudellinen selkeys ja johdonmukaisuus, korjata puutteet, joita voidaan käyttää väärin täytäntöönpanon lykkäämiseksi tai estämiseksi, lisätä takeita, joita pidetään riittävinä strategisten maksulaiminlyöntien ehkäisemiseksi, ja tehostaa kahden- tai monenvälisten uudelleenjärjestelyjen hyödyntämistä tuomioistuinten ulkopuolella.

Kreikan rahoitusvakausrahasto

Kaikki Kreikan rahoitusvakausrahaston hallintoa koskevat sitoumukset on täytetty. Kreikan rahoitusvakausrahaston toiminnan osalta valtiovarainministeri toimitti euroryhmän työryhmälle kirjeen, jossa oli Kreikan rahoitusvakausrahaston hallintoneuvoston ja yleisneuvoston avoimiin virkoihin ehdotettujen henkilöiden nimet, ja euroryhmän työryhmä hyväksyi nimitykset. Lisäksi valtiovarainministeriö vastaanotti ja hyväksyi valtion oikeudellisen neuvoston lausunnon Kreikan rahoitusvakausrahaston valintapaneelin asemasta ja sen toiminnan jatkamisesta niin kauan kuin rahoitusvakausrahasto on olemassa.

Energia

Kreikan energiauudistusten kulmakivenä on edelleen se, että Public Power Corporation ‑yrityksen ruskohiileen perustuvasta tuotantokapasiteetista myydään ruskohiilivoimalat Meliti sekä Megalopoli 3 ja 4. Ensimmäisen tarjousmenettelyn epäonnistuttua helmikuussa 2019 viranomaiset vahvistivat aikomuksensa saattaa myynti päätökseen ja noudattaa tiukennetun valvonnan yhteydessä annettua sitoumusta, kilpailusääntöjen mukaisia korjaustoimia ja asiaan liittyvää komission päätöstä. Tätä varten ne käynnistivät uuden tarjousmenettelyn, jossa Public Power Corporation ‑yrityksen yhtiökokouksen hyväksymä sopimus on tehtävä kesäkuun loppuun mennessä. Myynti sisällytettiin myös hiljattain tehtyyn kansallisen energialain muutokseen, jossa myynnin loppuun saattamista koskeva velvoite ulotettiin Public Power Corporation ‑yrityksen osakkeenomistajiin. Public Power Corporation voi pyytää voimaloiden arvioimista uudelleen siten, että tällä kertaa otettaisiin huomioon muut EU:ssa toteutetut ruskohiilimyynnit, kuten kilpailusääntöjen mukaisissa korjaustoimissa edellytetään, sekä äskettäisessä epäonnistuneessa tarjousmenettelyssä saadut tarjoukset. Lisäksi yrityksen on nimettävä toinen arvioija, joka antaa kohtuullisuuslausunnon saaduista tarjouksista. Myyntiehtojen selkeyden osalta päätettiin, että myynti- ja ostosopimuksiin ei sisällytetä riskinjakomekanismia, mutta sijoittajien kanssa voidaan keskustella muista ehdoista prosessin aikana. Kaikki nämä toimet toteutetaan, jotta myyntiprosessi saadaan onnistuneesti päätökseen kilpailuoikeudellisessa menettelyssä annettujen sitoumusten mukaisesti ja uuden tarjousmenettelyn määräajan puitteissa.