Kummankin järjestelmän vaikuttavuus vaihtelee eri jäsenvaltioissa. Osassa jäsenvaltioista järjestelmiä käytetään hyvin vähän tai ei lainkaan, kun taas toisissa tulokset ovat olleet parempia. Näin on esimerkiksi Saksassa ja Espanjassa, joissa on 1 882 ja 1 289 EMAS-järjestelmään rekisteröityä toimipaikkaa, ja Ranskassa ja Italiassa, joissa on 555 ja 359 rekisteröityä EU-ympäristömerkkiä. Erot johtuvat pääasiassa jäsenvaltioiden investoimien varojen määrästä ja siitä, onko jäsenvaltiossa toteutettu hankkeita välineiden sisällyttämiseksi laajempaan ympäristöpolitiikkaan. Esimerkiksi EMAS-järjestelmän liittäminen ympäristötarkastuksia koskeviin sääntöihin voi toimia kannustimena EMAS-järjestelmän käyttöönotolle ja sääntelyhelpotusten saamiselle. EU-ympäristömerkin käyttöönottoon voidaan kannustaa samalla tavoin liittämällä se ympäristöä säästäviin julkisiin hankintoihin.

Tämä toimivuustarkastus kattaa kaksi järjestelmää, joiden käyttö on yrityksille vapaaehtoista: EU-ympäristömerkistä annettu asetus (EY) N:o 66/2010 ja organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) annettu asetus (EY) N:o 1221/2009 (EMAS-asetus). Komission parempaa sääntelyä koskevien uusien suuntaviivojen mukaisesti toimivuustarkastuksessa tarkasteltiin järjestelmien merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta, johdonmukaisuutta ja eurooppalaista lisäarvoa.

Asetuksia voidaan pitää myös osittain tehokkaina, sillä järjestelmien ylläpidon kustannukset ovat melko alhaiset:

•Euroopan komissiolle aiheutuu vuosittain karkeasti arvioituna noin 500 000 euron kustannukset EMAS-järjestelmästä ja 1 100 000 euron kustannukset EU-ympäristömerkistä. Kustannukset kattavat EU-ympäristömerkin osalta 33 tuoteryhmää, 2 000 myönnettyä ympäristömerkkiä ja 44 000 tuotetta sekä EMAS-järjestelmän osalta 4 000 organisaatiota ja 7 500 toimipaikkaa. •Merkittävät erot jäsenvaltioiden täytäntöönpanotoimissa johtuvat erilaisista kustannus-hyötysuhdearvioista. Koska järjestelmät ovat vapaaehtoisia, niiden ei voida katsoa olevan liian raskaita jäsenvaltioille tai yrityksille ja organisaatioille, jotka investoivat niihin vain sen verran kuin katsovat hyödylliseksi. Vähäiset investoinnit johtavat kuitenkin vähäiseen käyttöönottoon ja rajallisiin vaikutuksiin. •Joissain EMAS-järjestelmään rekisteröityneissä organisaatioissa – erityisesti energia-alan organisaatioissa – energiatehokkuustoimenpiteillä voidaan saavuttaa merkittäviä säästöjä (arviointitutkimuksen mukaan kahden vuoden aikana kertyneet säästöt kaikkien EMAS-järjestelmään rekisteröityneiden organisaatioiden osalta ovat yhteensä noin 1,3 miljardia euroa).

Tehokkuus heikentyy kuitenkin seuraavissa tapauksissa:

•Vaatimusten noudattamisen ja todentamisen kustannukset yksittäisissä yrityksissä ja organisaatioissa ovat hyötyjä suuremmat ja vähentävät tuottajien ja organisaatioiden saamaa arvoa, mikä puolestaan vähentää halukkuutta osallistua järjestelmiin. Tämän vaikuttaa eniten pieniin toimijoihin. EMAS-järjestelmän ja ISO 14001 standardin käyttömäärien erot kertovat odotetulla tavalla siitä, että organisaatiot pitävät niiden kustannus-hyötysuhdetta erilaisena. •Järjestelmiä käytetään joissain tuoteryhmissä vain vähän tai ei lainkaan. EU-ympäristömerkkiä käytetään monissa tuoteryhmissä vain hyvin vähän tai ei lainkaan. Tämä osoittaa, että markkinat ovat kehittymättömät ja/tai hallinnolliset rasitteet tai joidenkin myöntämisperusteiden noudattamisen todentamisesta aiheutuvat kustannukset ovat liian suuret ja estävät osallistumisen.

Molempien järjestelmien katsotaan olevan yleisesti ottaen johdonmukaisia muiden kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevien EU:n poliittisten toimien kanssa ja täydentävän niitä. Arvioinnissa nousi kuitenkin esiin tarve toteuttaa seuraavia toimia:

•Tutkitaan järjestelmien ja EU:n muiden poliittisten toimien yhteisvaikutuksia, jotta EU-ympäristömerkin ja/tai EMAS-järjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää paremmin. Tällaisia toimia ovat muun muassa kiertotaloutta koskeva toimintasuunnitelma, myrkytöntä ympäristöä koskevan strategian laatiminen, sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi, julkisia hankintoja koskeva direktiivi ja teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi. •Puututaan EU-ympäristömerkin ja energiamerkin päällekkäisyyksiin ottaen huomioon, että yhteisvaikutusta voidaan hyödyntää paremmin sovittamalla työsuunnitelmat yhteen ja että molempien merkkien käyttäminen samassa tuoteryhmässä ei ole aina paras vaihtoehto.

Järjestelmien välisen johdonmukaisuuden osalta arvioinnissa ilmeni, että järjestelmät täydentävät toisiaan, vaikka niissä keskitytään eri tavoitteisiin. Pientä päällekkäisyyttä voi kuitenkin esiintyä, kun EMAS-järjestelmää ja EU-ympäristömerkkiä käytetään samalla palvelualalla, kuten turismin ja retkeilyn alalla. Tällöin pitäisi varmistaa, ettei kahden järjestelmän väliltä valitseminen aiheuta hämmennystä kuluttajissa.

Järjestelmät tuottavat eurooppalaista lisäarvoa epätasaisesti. Järjestelmien vapaaehtoisuus rajoittaa asetuksista saatavaa eurooppalaista lisäarvoa. Lisäarvoa saadaan tarjoamalla koko sisämarkkinoiden laajuinen yhdenmukaisten sääntöjen ja menettelyiden kehys, joka antaa uskottavuutta ja läpinäkyvyyttä ympäristöväittämille. Kehyksen avulla saadaan tietoa tuotteiden ja organisaatioiden ympäristönsuojelun tasosta, ja se mahdollistaa järjestelmien sovittamisen EU:n muihin politiikkoihin. Näin kehyksellä tuetaan tuottajia ja organisaatioita, jotka haluavat mennä pakollisia toimenpiteitä pidemmälle. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä, joiden sisäiset valmiudet eivät riitä omien järjestelmien luomiseen.

Hyödyistä ja kustannuksista ei ole pystytty tekemään kattavaa määrällistä arviointia. Välineitä käytetään kuitenkin suuren yleisön kestävälle tuotannolle ja kulutukselle antaman tuen ilmapiirissä: Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 77 prosenttia EU:n alueen väestöstä on valmis maksamaan enemmän ympäristöystävällisistä tuotteista, jos he kokevat, että ympäristöväittämiin voi luottaa. Välineisiin suhtauduttiin myös niitä koskevissa julkisissa kuulemisissa yleisesti ottaen myönteisesti, vaikka kuulemisiin osallistuikin paljon järjestelmiä jo aktiivisesti käyttäviä toimijoita. Esimerkiksi 79 prosenttia EU-ympäristömerkkijärjestelmään kuuluvien sidosryhmien jäsenistä piti EU-ympäristömerkkiä arvokkaana välineenä, joka helpottaa ympäristöystävällisten tuotteiden käyttöönottoa ja vapaata liikkuvuutta Euroopassa, ja 95 prosenttia halusi säilyttää järjestelmän joko sellaisenaan tai muutettuna. Lisäksi yli 70 prosentissa vastanneista EMAS-järjestelmään kuuluvista organisaatioista katsottiin, että organisaation ympäristönsuojelun taso oli parantunut tai parantunut merkittävästi energiatehokkuuden, materiaalien käytön, vedenkulutuksen ja jätteiden osalta.

EMAS-järjestelmää käytetään huomattavasti ISO 14001 standardia vähemmän. Arvioinnit osoittavat kuitenkin, että ympäristönsuojelun taso on EMAS-järjestelmään kuuluvissa yrityksissä yhtä korkea tai korkeampi kuin ISO 14001 sertifioiduissa organisaatioissa. Niistä ilmenee myös, että EMAS-järjestelmän erityisvaatimukset, kuten avoin raportointi ja viranomaisvalvonta, lisäävät uskottavuutta ja parantavat mahdollisuuksia ottaa järjestelmä osaksi muuta ympäristöpolitiikkaa. Useiden EMAS-järjestelmään osallistuneiden EU:n jäsenvaltioiden kokemuksista saadut todisteet vahvistavat, että mahdollisuudet tähän ovat olemassa.

Koska järjestelmiä ei ole otettu laajalti käyttöön Euroopassa, eurooppalaista lisäarvoa on vaikea osoittaa muuten kuin mukana olevien tuotteiden, palvelujen ja organisaatioiden ympäristönsuojelun tason parantumisen osalta. EMAS-järjestelmän vaikutuksia on heikentänyt etenkin kilpailu ISO 14001 -sertifikaatin kanssa, joka on järjestelmänä vähemmän vaativa kuin EMAS, sillä se tarjoaa yhdenmukaiset säännöt ja menettelyt, joilla pääsee osaksi maailmanlaajuisesti tunnustettua ympäristöjärjestelmää. Näiden kahden ohjelman välinen vuorovaikutus on kuitenkin ollut rakentavaa, ja maailmanlaajuiseen ISO 14001 -standardiin on tehty EMAS-järjestelmän pohjalta uusia parannuksia, jotka ovat tuoneet standardia lähemmäs EMAS-järjestelmää. Järjestelmien välillä on kuitenkin yhä huomattavia eroja. EMAS tarjoaa ISO 14001 standardista poiketen vaatimusten noudattamisen todentamiselle ja raportoinnille alustan, joka tuo tiedot organisaatioiden ympäristönsuojelun tasosta suuren yleisön ja viranomaisten saataville. Alusta voi myös auttaa viranomaisia tunnistamaan parhaat tulokset saaneet organisaatiot, helpottaa tukitoimien kehittämistä ja vähentää hallinnollista rasitusta. Tämä on mahdollista, koska viranomaiset ja muut kolmannet osapuolet saavat nähtäväkseen ympäristönsuojelun tasoa ja lainsäädännön noudattamista koskevat tiedot ja heidän on vahvistettava ne. Näin saatu varmuus mahdollistaa vapauttamisen muista sääntelyrasitteista.