FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 3.2.2015  
COM(2015) 42 final 
  
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
työvoimakustannusindeksistä a nnetun Euroopan parlamenti n ja neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 450/2003 täytäntöönpanosta 
 
 
1 
 1. J OHDANTO  
Työvoimakustannusindeksistä 27. helmikuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksessa (EY) N:o 450/20031 vahvistetaan yhteiset puitteet sille, miten 
jäsenvaltiot tuottavat ja toimittavat komissiolle  vertailukelpoisia t yövoimakustannusindeksejä. 
Komissio (Eurostat) julkaisee neljänn esvuositiedotteen työtuntikohtaisesta 
työvoimakustannusindeksistä verkkosivustollaan2. Tiedote sisältää täydelliset 
tietokokonaisuudet jaoteltuina toimialojen ja ty övoimakustannuserien mukaan. Lisäksi siihen 
sisältyvät sekä neljännesvuosittaise t että vuosittaiset kasvuluvut. 
Komissio antoi heinäkuussa 2003 asetuksen (EY) N:o 1216/20033, jossa säädetään 
yksityiskohtaisemmin menettelyistä, joita jä senvaltioiden on noudate ttava toimittaessaan 
indeksinsä komissiolle, indekseihin tehtävistä kausitasoituksista ja kansallisten 
laatuselvitysten sisällöstä. Maaliskuussa  2007 komissio antoi asetuksen (EY) N:o 224/20074, 
jolla muutetaan asetusta (EY) N:o 1216/2003 ja laajennetaan työvoimakustannusindeksin 
soveltamisala kattamaan NACE Rev. 1:n pääluoka t L, M, N ja O. Kyseisen laajennuksen 
myötä soveltamisalaan kuuluvat myös mar kkinattomat palvelut, jotka muodostavat 
suurimman osuuden näissä pääluokissa yksilöidyi stä toimialoista ja  jotka voivat olla 
dynamiikaltaan erilaisia kuin markkinapalv elut. Elokuussa 2007 komi ssio antoi asetuksen 
(EY) N:o 973/20075. Sillä muutettiin tilastollisen  toimialaluokituksen NACE Rev. 2 
täytäntöönpanemiseksi tiettyjä asetuksia, jotk a koskevat eri tilastoaloja, muun muassa 
työvoimakustannusindeksiä.  
Komissio antaa joka toinen vuosi Euroopan pa rlamentille ja neuv ostolle kertomuksen 
asetuksen (EY) N:o 450/2003 13 artiklan mukaises ti. Tässä kertomuksessa olisi tarkasteltava 
etenkin työvoimakustannusindeksejä koskevien tie tojen laatua. Nyt käsillä oleva kertomus 
koskee komissiolle vuoden 2012 kolmannen neljä nneksen ja vuoden 2014 toisen neljänneksen 
välisten viitevuosineljännes ten ajalta toimitettuja t yövoimakustannusindeksitietoja. 
Asetuksen (EY) N:o 1216/2003 liitteessä I ty övoimakustannusindeksin laatu määritellään 
seuraavien kriteerien pohjalta: merkityksel lisyys, tarkkuus, tietojen toimittamisen 
täsmällisyys, saatavuus ja selkeys, verta ilukelpoisuus, johdonmukaisuus ja kokonaisuus. 
Kuten edelliselläkin raportointijaksolla, tarkkuus, saatavuus ja selkeys ovat edelleen 
tyydyttävää tasoa. Näin ollen tässä kertomuks essa keskitytään merkityksellisyyteen ja 
                                                            
1 EUVL L 69, 13.3.2003, s.1.  
2 Neljännesvuositiedote julkaistaan julkaisukalenteri ssa vahvistettuina päivinä. Sekä kalenteri että 
tiedotteet ovat saatavilla Eurostatin verkkosivuilla ( http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 Komission asetus (EY) No 1216/2003, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2003, 
työvoimakustannusindeksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 
450/2003 täytäntöönpanosta (EUVL L 169, 8.7.2003, s. 37).  
4 Komission asetus (EY) N:o 224/2007, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2007, asetuksen (EY) N:o 
1216/2003 muuttamisesta työvoimakustannusindeksin kattamien toimialojen osalta (EUVL L 64, 
2.3.2007, s. 23).  
5 Komission asetus (EY) N:o 973/2007, annettu 20 päivänä elokuuta 2007, tilastollisen 
toimialaluokituksen NACE Rev. 2 täytäntöönpanosta annettujen eri tilastoaloja koskevien yhteisön 
asetusten muuttamisesta (EUVL L 216, 21.8.2007, s. 10). 
 
2 
 kattavuuteen tehtyihin parannuks iin sekä käsitellään tietoje n johdonmukaisuutta suhteessa 
kansantalouden tilinpito tietoihin ja työpäiväkor jattujen tietojen vertailu kelpoisuutta. Erityistä 
huomiota kiinnitetään tapauksiin, joissa jäsenvaltiot eivät toimita tietoja määräajoissa, sekä 
siihen, miten tämä vaikuttaa julkaistuj en eurooppalaisten aggregaattien laatuun. 
2. E DELLISEN KERTOMUKSEN JÄLKEINEN YLEINEN EDISTYMINEN  
Kuluneen raportointikauden aikana Euro stat on pyrkinyt yksinkertaistamaan ja 
yhdenmukaistamaan vaatimuksia, joita sovelletaan jäsenvaltioiden komissiolle toimittamiin 
tietoihin ja metatietoihin (l aatuselvitykset). Työvoimakustannus indeksiä koskevissa tiedoissa 
käytettävät luokitukset ja muuttuja t on linjattu yhteen SDMX-standardin6 kanssa, joka on uusi 
maailmanlaajuinen tilastotietoje n välitysmuoto. Useimmat jäsenvaltiot ovat alkaneet lähettää 
tietojaan SDMX-muodossa, ja Eurostat on pyyt änyt muitakin maita (Belgiaa, Tanskaa, 
Irlantia, Kreikkaa, Kroatiaa, Luxemburgia ja Romaniaa) siirtym ään tähän muotoon vuoden 
2014 loppuun mennessä.   
Jäsenvaltioiden toimittamat laatuselvitykset on  siirretty uuteen tietotekniseen välineeseen 
(European Statistical System Metadata Handle r), jonka avulla jäsenvaltiot voivat ladata 
laatuselvityksensä omista toimipisteistään ja muuttaa edellisestä vuodesta muuttuneita osia 
ilman, että ne joutuisivat toimittamaan uudelleen koko selvityksen. Lisäksi tämä tietotekninen 
väline mahdollistaa kansallisten laatuselvityst en lataamisen Eurostatin viitetietokantaan 
kaikkien käyttäjien saataville. 
Nämä aloitteet ovat osaltaan yksinkertaistanee t tuotantoprosessia, parantaneet käyttäjien 
saamaa palvelua sekä keventäneet kansallisille  tilastolaitoksille aiheutuvaa työtaakkaa. 
Yleisesti ottaen työvoimakustannusindeksin saat avuus ja laatu ovat ed elleen parantuneet. 
Kausitasoitetut tiedot ovat nyt käytettävissä kaikkien jäsenvaltioiden osalta Irlantia ja 
Kroatiaa lukuun ottamatta. Eurostat on päättänyt, ettei kausitasoitetusta 
työvoimakustannusindeksistä tehdä keskeistä viit ekohtaa uusissa julkaisuissa, vaikka luvut 
esitetäänkin korostettuina St atistics Explained -sivuston7 asianomaisella sivulla. Kreikkaa ja 
Kroatiaa lukuun ottamatta kaikki maat ovat to imittaneet viitevuotta 2013 koskevat kansalliset 
laatuselvitykset, ja selvitykset on julkaistu. 
Huomiota kiinnitetään edel leen työvoimakustannusindeksin yhdenmukaisuuteen suhteessa 
muihin työvoimakustannustilasto ihin ja erityisesti neljänn esvuosittaisiin kansantalouden 
tilinpitotietoihin. Yhdenmukaisuutta on analysoitu  sekä teoreettiselta että empiiriseltä 
kannalta, ja tuloksista on keskusteltu jäsenva ltioiden kanssa. Lisäks i komissio (Eurostat) 
järjestää vuonna 2015 jäsenvaltioiden kanssa se minaarin, jossa arvioidaan ja pyritään 
entisestään kohentamaan työvoimakustannuksia koskevien tilastojen kokonaislaatua. 
Komissio (Eurostat) on myös  parantanut työtuntikohtaisi a työvoimakustannuksia koskevien 
estimaattien saatavuutta julkaisemalla yhden vuoden ajan keskiarvot, jotka perustuvat pitkälti 
                                                            
6  http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
3 
 työvoimakustannusindeksiin ja jotk a voidaan tuottaa pian viit ekauden päättymisen jälkeen. 
Näin ollen jäsenvaltiot eivät en ää toimita komissiolle julkai stavaksi kansal lisia vuotuisia 
työvoimakustannustilastoja, jotka aiemmin kerä ttiin herrasmiessopimuksen perusteella. 
Samaan aikaan kun jäsenvaltiot ovat ot taneet käyttöön työvoimakustannusindeksin 
tuottamiseen tarvittavat perusrakenteet ja pitä neet niitä yllä, komissio (Eurostat) on pitänyt 
yllä ja parantanut järjestelmäänsä, jolla tiedot vastaanotetaan, tarkistetaan, käsitellään, 
tallennetaan ja levitetään ja jonka avulla ne voidaan julkaista oikea-aikaisesti. Nämä 
menettelyt saatiin kokonaisuudessaa n toimintaan vuonna 2005, ja niitä tarkistetaan ja pidetään 
ajan tasalla jatkuvasti. 
3. T IETOJEN LAADUN ARVIOINTI JA VAIKUTU S EUROOPPALAISIIN AGGREGAATTEIHIN  
3.1 Merkityksellisyys 
Työtuntikohtaisten työvoimakustannusten muutokset  ovat tärkeä indikaatto ri analysoitaessa 
lyhyen ja keskipitkän aikavä lin talouskehitystä. Komissi o ja Euroopan keskuspankki 
hyödyntävät työmarkkinoiden muutoksista johtuvan mahdollisen inflaatiopaineen 
arvioimisessa työtuntikoht aista työvoimakustannusinde ksiä, joka osoittaa 
työvoimakustannusten lyhyen aikavälin kehityks en. Indeksi on laskettava mahdollisimman 
nopeasti sen jälkeen, kun tiedot ovat saatavilla, niin jokais en jäsenvaltion, koko EU:n kuin 
euroalueenkin osalta. Työvoima kustannusindeksi on tärkeä m yös työmarkkinaosapuolille 
palkkaneuvotteluissa ja komissiolle itse lleen työvoimakustannuste n lyhyen aikavälin 
kehityksen seurannassa. Työvoimakusta nnusindeksi on yksi Euroopan talouden 
pääindikaattoreista8. 
Sen lisäksi, että ta rvitaan tietoa työvoimakustannuste n neljännesvuosittaisista 
prosenttivaihteluista, joita työvoimakustannusin deksi mittaa, kaivataan yhä useammin tietoa 
myös absoluuttisista työvoimakustannuksista (e uroa/tunti). Eurostat julkaisi huhtikuussa 2012 
ensimmäisen kerran (vuotta 2011 koskevat) varhaiset estimaatit työtuntikohtaisista 
työvoimakustannuksista euroina ja ka nsallisina valuuttoina. Näiden 
työvoimakustannusindeksiin perustuvien estimaatti en laatua pidettiin riittävänä. Koska ne 
lisäksi voidaan julkaista v iitevuoden päätyttyä paljon nopeam min kuin herrasmiessopimuksen 
perusteella kerätyt vuotuiset työvoimakustannukset , jälkimmäisten toimittamisesta päätettiin 
luopua vuodesta 2014 lähtien. 
Vuotuisia työvoimakustannuksia koskev ien estimaattien julkaiseminen 
työvoimakustannusindeksin perusteella lisäsi työtuntikohtaisten työvoimakustannusten tasoa 
koskevien kattavien ja nopeasti tuotettavien tiet ojen käyttäjäkysyntää, joka oli jo ennestäänkin 
suurta. Komissio on saanut myöntei stä palautetta näiden estimaattien julkaisemisesta, ja useat 
käyttäjät ovat ilmaisseet olevansa kiinnostu neita sekä NACE-pääluokan että kustannuserän 
mukaisesta jaottelusta. Vuonna 2013 estimaatit julkaistiin ensimmäisen kerran myös online-
tietokannassa niiden saatavuuden parant amiseksi. Yksityiskohtaisempien tietojen 
                                                            
8 KOM(2002) 661, komission tiedonanto Eu roopan parlamentille ja neuvostolle, Kohti entistä parempia 
euroalueen tilastojen ja indik aattorien laatimismenetelmiä.  
 
4 
 julkaisemisen toteutettavuutta arvioid aan vuoden 2012 työvoima kustannustutkimuksen 
tulosten analysoinnin jatkona. 
 
3.2 Täsmällisyys ja tarkistukset 
Jäsenvaltioiden täsmällisyys tietojen toimittamisessa komissiolle on parantunut sitten vuonna 
2012 julkaistun edellisen kertomuksen. Yhtä maata9 lukuun ottamatta tietojen toimittamisessa 
on esiintynyt ainoastaan pieniä viiveitä. Tietojen toimittaminen ajoissa on 
työvoimakustannusindeksin tuottamisen kanna lta olennaisen tärkeää, koska tietojen 
myöhästyminen johtaa siihen, että unionin ja  euroalueen aggregaa ttien muodostamisessa on 
käytettävä estimaatteja. Tästä syystä voidaan joutua tekemään tarpeettoman paljon 
tarkistuksia jälkikäteen. Kuvios ta 1 käyvät ilmi lehdistötiedo tteen julkaisemisen ajankohtana 
kultakin vuosineljännekseltä käytettä vissä olevat tiedot osuutena EU:n 
kokonaistyövoimakustannusten tasosta euroina.  
 
Kuvio 1: Julkaistaessa käytettävissä olevat työvoimakustannusindeksiä koskevat tiedot, % 
EU:n kokonaistyövoimakustannuksista euroina 
 
 
Kaksi jäsenvaltiota (Kroatia ja Yhdistynyt kuningaskunta) lähetti tie tonsa yli kaksi päivää 
myöhässä kerran viiteneljännesten 2012Q3 ja 2014Q 2 välillä. Tiedot toimitettiin kuitenkin 
sikäli ajoissa, että ne ehdittiin sisällyttää lehdistötiedotteeseen.  Tätä kertomusta laadittaessa 
ainoastaan yhdellä jäsenvaltiolla – Kreikalla – oli rakenteellinen ongelma, joka estää 
työvoimakustannusindeksilukujen tuottamisen ja toimittamisen. Sen tiedot toimitettiin koko 
                                                            
9 Portugali ei kyennyt toimittamaan vuoden 2012 neljännen vuosineljänneksen (2012Q4) 
työvoimakustannusindeksiä ajoissa. Tä mä johtui ongelmista, jotka liittyiv ät kansallisessa tutkimuksessa 
tehtyyn suureen muutokseen. 
 
5 
 viitekauden ajan jatkuvasti liian myöhässä, eikä niitä ehditty sisällytt ää lehdistötiedotteeseen. 
Eurostat tapasi Kreikan tilastokeskuksen e dustajat kahdenvälisessä kokouksessa toukokuussa 
2014. Kokouksessa sovittiin näiden rakenteell isten ongelmien korjaamissuunnitelmasta. 
Tietojen toimittamisajat ovat sen jä lkeen lyhentyneet jonkin verran. 
Työvoimakustannusindeksi perustuu useisiin eri muuttujiin (esim. työvoimakustannuksiin ja 
työtunteihin), jotka voidaan ha nkkia useista lähteistä. Tämä tarkoittaa sitä, että missä 
vaiheessa tahansa saatetaan tehdä tarkistuksia, jotka vaikuttavat viimeiseen 
vuosineljännekseen, useampaan vuosineljänne kseen tai koko vuoden tietoihin. Aina kun 
muutokset koskevat viitevuotta, on tarkiste ttava koko sarja. EU:ta koskeviin lukuihin10 
(vuotuinen kasvuluku) tehtyjen tarkistusten määrä on ollut y li 0,3 prosenttiyksikköä kolme 
kertaa vuoden 2012 ensimmäisestä neljänneks estä lähtien tarkasteltuna. Useimpien 
neljännesten osalta estimaatteja on tarkistettu ylöspäin, ja näin edellisessä kertomuksessa 
nähtävillä ollut kehityssuuntaus on kääntynyt (ks. kuvio 2). Eurostat tutkii edelleen tätä 
kysymystä yksityiskohtaisesti pidemp ien aikasarjojen perusteella. 
Kuvio 2: Muutokset tietoihin ensimmäisen ju lkaistun luvun ja 2014Q2: n välillä – EU-27/28 
NACE Rev. 2 pääluokat B–S, aggregaatti prosenttiyksikköinä 
 
 
3.3 Vertailukelpoisuus: työpäiväkorjaus 
Komission asetuksen (EY) N:o 1216/ 2003 1 artiklassa säädetään, että 
työvoimakustannusindeksiluvut on toimitettava kausitasoittama ttomina, työpäiväkorjattuina 
sekä kausitasoitettuina ja t yöpäiväkorjattuina. Tähän on muut amia poikkeuksia, sillä jotkin 
jäsenvaltiot on vapautettu velvol lisuudesta toimittaa kausitasoittamattomat tiedot ja Kroatia ja 
Irlanti toimittavat NACE Rev. 2:n pääluokkien O–S os alta vain sellaisia sarjoja, jotka ovat 
liian lyhyitä kausitasoi tusta varten. Asetuksessa (EY) N: o 450/2003 ei nimenomaisesti todeta, 
onko työpäiväkorjaus/kausitasoitus tehtävä kä yttäen suoraa vai epäsuoraa menetelmää. 
                                                            
10 EU-27 vuoden 2013 toiseen neljännekseen (2013Q2) saakka ja se mukaan luettuna, sen jälkeen EU-28. 
 
6 
 Epäsuora tasoittamismenetelmä tarkoittaa sitä, e ttä tasoitus tehdään vain perussarjoihin, joita 
sitten käytetään ylemmän tason aggregaattien  muodostamiseen. Suorassa tasoittamisessa 
puolestaan tasoitetaan erikseen jokainen sarj a, myös ylemmän tason aggregaatit. Molemmilla 
lähestymistavoilla on etunsa ja haittansa, ja kummatkin ovat Euroopan tilastojärjestelmän 
(ESS) kausitasoitusta koskevien ohjeiden11 mukaisia. Jäsenvaltiot voivat käyttää kumpaa 
tahansa lähestymistapaa työvoimakus tannusindeksin tasoittamiseen. 
Yleensä molemmat lähestymistavat johtavat samanlaisiin tuloksiin, eikä kumpaisenkaan 
valinta yleensä aiheuta ongelmia. Jos sopivan tasoittamismallin määrittäminen on vaikeaa 
raakatietojen vaihtelun vuoksi, etenkin suor an menetelmän käyttäminen voi kuitenkin 
aiheuttaa tiettyjä ongelmia. Tasoitettu kokonaiskus tannusindeksi voi esim erkiksi osoittautua 
joko suuremmaksi tai pienemmäksi kuin sen kahde n osatekijän tasoitet tu indeksi. Sen vuoksi 
Eurostat on tarkastanut järjestelmällisesti  kaikkien jäsenvaltioiden toimittamat tiedot 
varmistaakseen, että kokonaisindeksi vastaa se n osatekijöitä NACE-pääluokittain. Eurostat on 
alkanut julkaista ainoastaan kokona isindeksin ja jättää osatekijät julk aisematta, jos ne eroavat 
kokonaisindeksistä enemmällä kuin kahdella peruspisteellä. 
 
3.4 Vastaavuus suhteessa kansantalouden tilinpidon lukuihin 
Jäsenvaltioita pyyde tään vuosittaisessa laatus elvityksessä vertaamaan 
työvoimakustannusindeksin ja kansantalouden  tilinpidosta ilmenevää työntekijöiden 
tuntipalkan kasvua (EKT95-määritelmä). Ei ol e realistista odottaa, että luvut olisivat 
täsmälleen samat. Vaikka käytetään lä hes samoja työvoimakustannusten määritelmiä, 
tilastolliset käsittelyt ja tilastol ähteet voivat olla erilaisia. Li säksi työtuntikohtaisten tietojen 
kerääminen on erityisen vaikeaa sekä työv oimakustannusindeksin että kansantalouden 
tilinpidon kohdalla. Näistä menetelmien eroi sta huolimatta kyseisten tietokokonaisuuksien 
välisen yhdenmukaisuuden (tai sen puutteen ) asteen perusteella voidaan havaita 
jommassakummassa mahdollisest i esiintyviä ongelmia. Tällais ta vertailua ei kyetty 
suorittamaan Belgian, Kroatian, Luxemburgin ja  Maltan osalta, koska kyseiset maat eivät 
kokoa neljännesvuosittaisia kansantalouden t ilinpitotietoja työntekijöiden palkoista tai 
tehdyistä työtunneista. 
Edellisen kertomuksen julkaisemisen jälkeen Eu rostat on alkanut sisä llyttää kansantalouden 
tilinpidoista saadut tiedot  suoraan työvoimakustannusindeksitietokantaansa, minkä vuoksi 
molempien tietokokonaisuuksien vertailu on helpompaa. 
Tätä laatua koskevaa kertomusta varten Eu rostat vertasi NACE Re v. 2:n pääluokkia B–S 
koskevia kausitasoittamattomia aggregaa tteja. Jos työvoimakustannusindeksin ja 
työntekijöiden tuntipalkan kasvul ukujen välillä on yli kahden pr osenttiyksikön ero kertomusta 
varten analysoituna kahden vuoden ajanjaksona (eli yksi prosenttiyksikkö vuotta kohden), on 
tehtävä lisäanalyysi. Näin oli Tšekin, Viron, It alian, Unkarin, Puolan, Portugalin ja Slovenian 
tapauksessa. Italian ja Portugalin osalta näid en kahden luvun välinen poikkeavuus oli yli viisi 
                                                            
11 Ohjeiden päivitettyyn versioon sisältyy erityinen ketjutettujen indeksien tasoittamista koskeva osio. 
 
7 
 prosenttiyksikköä. Irlannin ja Ruotsin tapauks essa työvoimakustannusin deksin kasvuluvut ja 
kansantalouden tilinpidosta saadut työntekijöide n tuntipalkan kasvuluvut osoittivat keskenään 
päinvastaista kehitystä ainaki n yhtenä vuosineljänneksenä. 
Eurostat on analysoinut yksityiskohtaisesti  työvoimakustannusindeksin ja kansantalouden 
tilinpidon tietojen sekä työvoimakustannustutk imuksen johdonmukaisuutta ja kiinnittää 
huomiota tähän kysymykseen myös jatkossa. Analyysin tuloksista keskustellaan 
jäsenvaltioiden kanssa, jotta voitaisiin tunnista a ja ratkaista taustalla olevat – erityisesti 
tehtyjä työtunteja koskeviin tie toihin liittyvät – ongelmat ja  sitä kautta parantaa eri 
tilastoalojen välistä johdonmukaisuutta. 
 
3.5 Kokonaisuus 
Kroatia ja Irlanti ovat ainoat jäsenvaltiot, jotka eivät tällä hetkellä tuota kausitasoitettuja 
tietoja. Koska kausitasoitetut tiedot saadaan kaikista muista jäsenvaltioista, ne julkaistiin 
neljännesvuosittaisessa lehdistöt iedotteessa sekä Eurostatin online-tietokannassa. Tietojen 
laadun ja käyttäjien tarpeiden perusteellisen analyysin jälkeen päätettiin kuitenkin, että 
työpäiväkorjattuja tietoja käytet ään myös jatkossa ainoastaan keskeisten lukujen yhteydessä. 
Näin varmistetaan myös selkeys ja johdonmukais uus suhteessa muihin hintatilastoihin (esim. 
kuluttajahintaindeksiin). 
Neljännesvuosittaista lehdistötiedotetta on muka utettu edellisen kertomuksen julkaisemisen 
jälkeen. Alaviitteitä on yksinkertaistettu ja tekni siä tietoja on siirretty Statistics Explained -
verkkosivustolle12. Kuten aiemminkin, pääasialliset  tiedot saadaan NACE Rev. 2:n 
pääluokista B–S, ja taulukoissa esitet ään joitakin tarkempia jaotteluja. 
 
4. P ÄÄTELMÄT  
Kaiken kaikkiaan työvoimakustannusindeksin laatu on yhä parantunut vuonna 2012 julkaistun 
edellisen kertomuksen jälkeen. Erityisen hu omattavia parannuksia ovat jäsenvaltioiden 
lisääntynyt täsmällisyys tietojen toimittamisessa ja  tietojen täydellisyys. Lisäksi aggregaattien 
täydellinen saatavuus (mukaan lukien NACE Rev. 2:n pääluokat O–S) on lisännyt 
työvoimakustannusindeksin yleistä hyödyllis yyttä. Työvoimakustannuksia koskevien 
vuotuisten estimaattien julkaiseminen työvoimakus tannusindeksin perusteella vastaa aiempaa 
paremmin käyttäjien tarpeisii n. Jäsenvaltiot toimittavat tietoja  lähes tyydyttävän tasoisesti. 
Kreikkaa lukuun ottamatta mikään maa ei järjestelmällisesti myöhästynyt tietojen 
toimittamisessa komissiolle. 
Viime vuosina komissio (Eurostat) on säännölli sesti kehottanut jäsenva ltioita noudattamaan 
tällä alalla voimassa olevia vaatimuksia. Ko missio aikoo edelleen seurata säännöllisesti 
jäljellä olevia vaatimusten noudattamiseen ja  laatuun liittyviä ongelmia  käyttäen perustana 
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends.  
 
8 
 toimitettuja tietoja ja muuta kansallista aineisto a, esimerkiksi laatuselvityksiä. Jos (riittävää) 
edistymistä ei ole havaittavissa, toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin  otetaan yhteyttä ja 
komissio toteuttaa tarvittava t toimenpiteet asetuksen noudattamisen varmistamiseksi.