Erityiskertomus N:o 11/2009 - Ovatko luonnon LIFE-hankkeet kestäviä ja onko komissio hallinnoinut niitä vaikuttavasti





Lyhentet ja termit EAKR : Euroopan aluekehitysrahasto EIONET : Euroopan ympäristön tieto- ja seurantaverkko EKTR : Euroopan kalatalousrahasto ETC : Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevä keskus ETY : Euroopan talousyhteisö EU : Euroopan unioni EUNIS : EU:n luontoa koskeva tietojärjestelmä EUVL : Euroopan unionin virallinen lehti EY : Euroopan yhteisö EYK : Euroopan ympäristökeskus Hanke : Jakamattoman kokonaisuuden muodostava toiminta. Hanke on toteutettava aikataulun ja budjetin mukaisesti. Hankkeesta vastaa organisaatio, joka huolehtii lähimpänä kenttää tukitoimenpidettä varten myönnettyjen resurssien käytöstä. Life : Ympäristöalan rahoitusväline (L’Instrument Financier pour l’Environnement) Life III : Ympäristöalan rahoitusväline 2000–2006 Life+ : Ympäristöalan rahoitusväline 2007–2013 Lintudirektiivi : Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2. huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta Luonnon Life-hanke : Life-rahoitusvälineen osa-alue, jolla pyritään säilyttämään tai saattaa ennalleen luontotyyppien ja/tai luonnonvaraisten lajien kantojen suotuisan suojelun taso. Luontotyyppidirektiivi : neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta Maaseuturahasto : Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto Natura 2000 : Erityisten suojelutoimien alueiden yhtenäinen eurooppalainen ekologinen verkosto. Panos : Tukitoimenpiteen toteuttamista varten käyttöön asetetut rahoitusvarat, henkilöstöresurssit ja aineelliset resurssit. SEBI : Eurooppalaisten biologisen monimuotoisuuden indikaattoreiden yksinkertaistaminen Seuraus : Tukitoimenpiteen toteuttamisen kautta aikaansaatu muutos, joka yleensä liittyy kyseisen tukitoimenpiteen tavoitteisiin. Seurauksia ovat sekä tulokset että vaikutukset. Seuraukset voivat olla ennakoitavissa tai odottamattomia, kielteisiä tai myönteisiä. Tavoite : Alustava määritelmä tukitoimenpiteen odotetuista seurauksista. On tehtävä ero yleisten tavoitteiden, välitavoitteiden, välittömien ja toiminnallisten tavoitteiden välillä: - yleistavoite vastaa tukitoimenpiteen yleisvaikutusta ja se määritellään yleensä väljästi yhteisön lainsäädännössä; komissio ja jäsenvaltiot johtavat sen pohjalta välitavoitteita, jotka vastaavat vaikutuksia, joiden on tarkoitus ilmetä jo rahoitettavien ohjelmien toteuttamisen aikana; - välittömissä tavoitteissa on kyse yleensä jäsenvaltioiden rahoitettavien ohjelmien toteutuksen yhteydessä määrittelemistä tukitoimenpiteen tuloksista, jotka heijastuvat tukitoimenpiteen välittömiin kohteisiin; - toiminnallisissa tavoitteissa eritellään tuotettavaksi tarkoitetut tuotokset. Toimenpide : Toimintalinjakehyksessä ohjelmahallinnon perusyksikkö, joka koostuu joukosta samantyyppisiä hankkeita ja jolla on täsmällisesti määritelty budjetti. Tukitoimenpide : Mikä tahansa julkisviranomaisen tai muun organisaation toteuttama toimi tai toiminta luonteesta riippumatta (toimintalinja, ohjelma, toimenpide tai hanke). Tulos : Välittömät muutokset, jotka vaikuttavat tukitoimenpiteen välittömiin kohteisiin sen jälkeen kun heidän osallisuutensa tukitoimenpiteen toteuttamiseen on päättynyt. Tuotos : Se, mikä tuotetaan tai saavutetaan tukitoimenpidettä varten myönnetyillä varoilla (esim. X hehtaaria ennalleen saatettua luontotyyppiä Y). Tiivistelmä I. Luonnon Life-ohjelmasta yhteisrahoitetaan jäsenvaltioiden hankkeita, jotka liittyvät pääasiassa Natura 2000 -alueisiin lajien ja luontotyyppien suojelemiseksi. Näiden hankkeiden olisi tuotettava osoitettavissa olevaa lisäarvoa ja niiden tulisi edistää osaltaan suojelumenetelmien ja -toimintamallien parhaiden käytäntöjen levittämistä. Vähintään 78 prosenttia Life-ohjelman 300 miljoonan euron vuotuisesta talousarviosta kohdennetaan toimikohtaisiin avustuksiin, joista puolestaan 50 prosenttia osoitetaan luonnon ja biologisen monimuotoisuuden suojelua tukeviin hankkeisiin. Rahoitusmielessä se on yhteisön tärkein rahoitusväline, joka on kohdistettu erityisesti luonnonsuojeluun ja jota komissio hallinnoi suoraan. Näin ollen se on EU:n ympäristöpolitiikan tavoitteiden kannalta olennainen rahoitusväline. II. Luonnon Life -ohjelman valvonta ja hallinnointi on monimutkaista, sillä hankkeet koskevat erilaisia alueita eri puolilla Euroopan unionia ja niiden vetäjinä ovat varsin erilaiset edunsaajat. Lisäksi hankkeilla tulisi olla kestävä vaikutus yksittäisten lajien ja luontotyyppien säilymiseen samalla kun ne tuottavat lisäarvoa levittämällä saavutettuja tuloksia (kohdat 1–8). III. Vuonna 1992 käynnistetystä ensimmäisestä Life-välineestä alkaen komissio on vähitellen kehittänyt ja parantanut hallinto- ja valvontajärjestelmiään muun muassa siten, että se on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen aiempien tarkastusten [1] tulokset. Lisää muutoksia toteutettiin vuosia 2007–2013 koskevan Life+ -rahoitusvälineen yhteydessä (kohdat 9–11). IV. Tarkastuksessa arvioitiin, oliko komissio hallinnoinut vaikuttavasti luonnon Life-hankkeille maksettuja avustuksia siten, että hankkeiden tulokset olisivat kestäviä. Tässä yhteydessä tutkittiin myös, kuinka edunsaajat olivat hallinnoineet tarkastuskäynnin kohteena olleita hankkeita niiden kestävyyttä silmällä pitäen (kohdat 12–16). V. Tarkastus toimitettiin komission ympäristöasioiden pääosastolla ja lisäksi tarkastettiin paikalla 35 hanketta Belgiassa, Espanjassa, Italiassa, Saksassa, Sloveniassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Myös ulkoistettujen seuranta- ja tiedotustiimien ja hankkeen arvioijien luokse sekä Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevään keskukseen (jolla on sopimus Euroopan ympäristökeskuksen kanssa) tehtiin tarkastuskäynnit, sillä nämä tahot tekevät komission kanssa läheistä yhteistyötä ympäristöasioiden hallinnointi- ja kehittämiskysymyksissä (kohta 17). VI. Tarkastetut hankkeet ovat parantaneet osaltaan kohdelajien ja -luontotyyppien suojelua etenkin Natura 2000 -alueilla siten, että ne ovat osallistuneet jäsenvaltioiden pyrkimyksiin ja tukeneet EU:n kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen vapaaehtoistyötä ja sitoutumista biologisen monimuotoisuuden suojelun puolesta. Komission on varmistuttava siitä, että ainoastaan asianmukaisesti laaditut hanke-ehdotukset hyväksytään ja toteutetaan suunnitelmien mukaisesti. Lisäksi sen on painotettava, että on luotava sellaiset taloudelliset ja organisaatiorakenteet, joiden avulla EU:n rahoittamien hankkeiden vaikutus on kestävä (kohdat 18–21). VII. Siitä huolimatta, että vuonna 1992 Life-ohjelman käynnistämisen jälkeen on saavutettu huomattavaa edistystä, komission hallinto- ja valvontajärjestelmissä on edelleen parantamisen varaa, jotta saataisiin varmuus siitä, että EU:n rahoittamien suojelutoimenpiteiden tavoitteet saavutetaan paremmin ja toimenpiteet ovat kestäviä myös EU:n rahoituksen päättymisen jälkeen. Hankkeen hallinnoinnin eri vaiheissa havaittiin seuraavia puutteita: a) Valintamenettely: Life+ -hankkeiden pisteytys oli epäselvää ja kestävyysnäkökohdille annettiin liian vähän painoarvoa ja avustusten myöntämistä koskeva päätöksentekomenettely kesti liian pitkään (kohdat 21–28). b) Hankkeiden toteuttaminen ja seuranta: hankkeiden tuloksiin (seurauksiin) sekä hallintasopimuksiin ja -suunnitelmiin kiinnitettiin liian vähän huomiota, mikä heikensi hankkeen tulosten odotettua kestävyyttä (kohdat 29–40). c) Tulosten levittäminen: yksittäisten luonnon Life-hankkeiden mahdollista lisäarvoa ei ole hyödynnetty täysin, sillä saatuja kokemuksia, yksilöityjä parhaita käytäntöjä ja yksityiskohtaisia teknisiä ja tieteellisiä tietoja ei ole levitetty järjestelmällisesti hankkeen välittömän vaikutuspiirin (alueen tai maan) ulkopuolella olevalle asiasta kiinnostuneelle yleisölle (kohdat 41–53). d) Hankkeen tulosten hallinnointi pitkällä aikavälillä: komissiolla on asiasta varsin niukasti tietoja, sillä useimmissa tapauksissa rahoitettujen hankkeiden tulokset (seuraukset) voidaan havaita vasta hankkeiden loppumaksun jälkeen eikä rahoitettujen toimien vaikuttavuuden arvioimiseksi ole laadittu jälkiseurantamenettelyitä. Tästä syystä olisi tarpeen laatia asianmukaisia indikaattoreita, joilla tuloksia voitaisiin arvioida (kohdat 54–67). VIII. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ottaisi paremmin huomioon hankkeen tulosten kestävyyteen liittyvät näkökohdat, parantaisi saadun tiedon levittämistä ja toteuttaisi hankkeiden järjestelmällistä seurantaa loppumaksun suorittamisen jälkeen (kohdat 68–77). Johdanto 1. Life on lyhenne sanoista L’Instrument Financier pour l’Environnement, ympäristöalan rahoitusväline. Ensimmäiset Life-välineestä rahoitetut hankkeet käynnistettiin vuonna 1992 [2] ja niitä jatkettiin seuraavien Life-välineiden yhteydessä kolmanteen (Life III) vaiheeseen asti, joka kattoi vuodet 2000–2006 [3]. Life-tuki jaettiin kolmeen aihealueeseen: - luonnon Life -tuki - ympäristön Life -tuki - kolmansien maiden Life -tuki. 2. Näiden aihealueiden hankkeet valittiin erityisten menettelyiden avulla. Uuden Life+ -vaiheen aikana kaudella 2007–2013 [4] tukea myönnetään 2143 miljoonaa euroa. Vähintään 78 prosenttia tästä määrästä on käytettävä hankkeiden toimikohtaisiin avustuksiin. Aihealueet ovat nykyisin seuraavat: - luonnon ja biologisen monimuotoisuuden Life+ -tuki - ympäristöpolitiikan ja -hallinnon Life+ -tuki - tiedotuksen ja viestinnän Life+ -tuki. 3. Toisin kuin Life III -vaiheen aikana, kaikkien kolmen aihealueen hankkeet valitaan nykyisin yhdellä menettelyllä. 4. Kaudella 2000–2006 luonnon Life -tukea sai 434 hanketta, niitä toteutettiin 26 jäsenvaltiossa ja ne saivat tukea yhteensä 436 miljoonaa euroa (ks. kuva 1). Sen lisäksi, että hankkeille myönnettiin kansallista yhteisrahoitusta, ne saivat merkittävästi EU:n rahoitusvaroja, keskimäärin noin miljoona euroa. Luonnon ja biologisen monimuotoisuuden Life+ -tuki on jatkossakin tärkein Life-aihealue, koska sille varataan talousarviovaroista vuosittain vähintään 50 prosenttia toimikohtaisista avustuksista kaudella 2007–2013 (850 miljoonaa euroa). 5. Sekä Life III- että Life+ -asetuksessa säädetään tuesta, jota myönnetään lintu- ja luontotyyppidirektiivien [5] täytäntöönpanoon osallistuville luonnonsuojeluhankkeille. Kyseisissä direktiiveissä vahvistetaan Natura 2000 -alueiksi kutsuttu suojeltujen alueiden verkosto, jolle myönnetään tukea [6] luonnon Life -välineestä. Direktiivien täytäntöönpanosta vastaavat kyseiset jäsenvaltiot. Alueet ovat kuitenkin oikeutettuja asiaankuuluvien yhteisön rahoitusvälineiden mukaiseen EU:n rahoitustukeen [7]. Tästä syystä luonnon Life -hankkeiden tavoitteena on ensisijaisesti osallistua jommassa kummassa direktiivissä luokiteltujen luontotyyppien ja/tai uhanalaisten lajien säilyttämiseen tai ennalleen saattamiseen. Life+ -välineen biologista monimuotoisuutta käsittelevästä ohjelmalohkosta yhteisrahoitetaan innovatiivisia tai demonstraatiohankkeita, joiden tarkoituksena on osaltaan pysäyttää biologisen monimuotoisuuden väheneminen vuoteen 2010 mennessä ja sen jälkeen [8]. Ohjelmalohkosta myönnetään Life-varoja myös Natura 2000 -alueeseen kuulumattomille alueille. Kuva 1 Luonnon LIFE-tuen osuus jäsenvaltioittain 2000–2006 (436 miljoonaa euroa) +++++ TIFF +++++ 6. Kaikissa asiaankuuluvissa yhteisön säädöksissä korostetaan ympäristön kestävää kehitystä. Viides Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskeva poliittinen toimintaohjelma on nimeltään "Kohti kestävää kehitystä" [9]. Käsite on kehitelty parhaillaan käynnissä olevassa kuudennessa ympäristöä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa [10] ja se on erityisen merkittävä luonnonsuojeluhankkeiden kannalta, sillä luontotyyppien ja lajien ennalleen saattaminen ja suojelu on luonnostaan pitkäaikainen prosessi. Koska vain osalle hakemuksista myönnetään rahoitusta, kestävyyden tulisi olla hankkeiden tärkein valintakriteeri, toisin sanoen valituista hankkeista aiheutuvien hyötyjen tulisi kestää pisimpään EU-rahoituksen päättymisen jälkeen. 7. Luonnon Life -avustusten hallinnointi komissiossa on monimutkainen prosessi. Kaikkien jäsenvaltioiden hakijat esittävät investointiehdotuksia useampien lajien ja luontotyyppien ennalleen saattamiseksi ja suojelemiseksi. Ehdotukset saattavat sisältää innovatiivisia osatekijöitä, joiden toteuttaminen saattaa kestää useita vuosia ja joiden ennalleen saattamista koskevien seurausten tulisi olla kestäviä samalla kun ne tuottavat lisäarvoa saavutettujen tulosten levittämisen avulla. Kaaviossa 1 on esitetty yhteenveto nykyisestä hankkeen hallinnointisyklistä: 8. Hakijat voivat olla sekä julkisia että yksityisiä tahoja ja varsin usein ne ovat hyvin erikokoisia valtioista riippumattomia järjestöjä, joiden vankka sitoutuminen hankkeisiin on niiden menestymisen keskeinen osatekijä. Luonnon Life -hankkeet ovat monivuotisia hankkeita, joilla on usein monimutkaisia tavoitteita, ja niiden toteuttamiseen osallistuu erilaisia kumppaneita +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Kaavio 1 Luonnon Life -hankkeen elinkaari +++++ TIFF +++++ 9. Tilintarkastustuomioistuimen aiemmassa Life-rahoitusvälinettä koskevassa erityiskertomuksessa, joka julkaistiin vuonna 2003 [11], yksilöitiin puutteita investointien laadussa ja tulosten pitkän aikavälin vaikutuksissa. Tarkastuksessa nimittäin havaittiin, että Life-välineestä puuttui selkeästi määritellyt tavoitteet eikä sen vaikutuksia ollut analysoitu riittävästi eikä tuloksia levitetty asianmukaisesti [12]. 10. Komissio otti huomioon seuraavina vuosina useita tilintarkastustuomioistuimen antamia suosituksia. Varainhoitovuoden 2004 vuosikertomukseen liittyneen erityiskertomuksen seurannan [13] yhteydessä kuitenkin todettiin, että kaikkia tilintarkastustuomioistuimen esittämiä suosituksia ei ollut otettu huomioon. Etenkin tavoitteiden määrittely oli edelleen epäselvää, komission tarkastuskäynneillä keskityttiin yhä rahoitukseen liittyvien asioiden tarkastamiseen ja hankkeen tulokset oli vielä arvioimatta. 11. Sen jälkeen kun ensimmäinen Life-rahoitusväline perustettiin vuonna 1992, komissio on kehittänyt ja parantanut vähitellen hallinto- ja valvontajärjestelmiään, muun muassa ottamalla huomioon tilintarkastustuomioistuimen aiempien tarkastusten tulokset. Tämän lisäksi Life-avustusjärjestelmään tehtiin vuonna 2007 rahoituskautta 2007–2013 koskevia muutoksia. Tähän erityiskertomukseen liittyvässä tarkastuksessa tutkittiin jo aiemmin yksilöityjä puutteita; tarkastuksessa keskityttiin hankkeiden tulosten kestävyysvaikutuksiin, mikä on olennaista komission suoraan hallinnoimien EU:n Life-menojen vaikuttavuuden kannalta. Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa 12. Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, oliko komissio hallinnoinut luonnon Life -avustuksia hankkeen tulosten kestävyyden kannalta vaikuttavasti hankkeen elinkaaren eri vaiheissa. 13. Tarkastuksen yhteydessä pyrittiin saamaan vastaus seuraaviin kysymyksiin: - Oliko tarkistetussa valintaprosessissa annettu etusija hankkeille, joilla oli parhaat kestävyysodotukset? - Oliko komissio toteuttanut ja seurannut hankkeita asianmukaisesti? - Onko komissio varmistunut siitä, että hankkeen tuloksia koskevat ja kokemuksista saadut tiedot levitetään asianmukaisesti? - Toteuttaako komissio pitkällä aikavälillä hankkeiden seurantaa 14. Tarkastuksen kohteena oli luonnon Life III -hankkeiden (2000–2006) hallinnointi ja uuden Life+ -ohjelman hankkeiden (2007–2013) valintamenettely. Esitetyt huomautukset ovat komission hallinnoinnin kannalta tärkeitä, sillä esille tuodut näkökohdat koskevat myös uusia Life+ -hankkeita. 15. Kestävyydestä ei ole laissa säädettyä tai virallista käsitettä, jota sovellettaisiin Life-välineestä rahoitettuihin hankkeisiin. Tästä syystä tarkastuksen yhteydessä käytettiin lintu- ja luontotyyppidirektiiveissä vahvistettuja määritelmiä, sillä luonnon Life -hankkeet ovat yksi näiden direktiivien täytäntöönpanon väline. Mainitut direktiivit käsittävät kolme peruselementtiä: - tuloselementti: "säilyttää tai saattaa ennalleen luontotyyppien ja luonnonvaraisten kantojen suotuisa suojelun taso" (luontotyyppidirektiivi) ja "lajien kantojen ylläpitäminen" (lintudirektiivi) - aikaelementti: "säilyä todennäköisesti ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa" (luontotyyppidirektiivi) ja " [lajin] kantojen levinneisyys ja lukuisuus pitkällä aikavälillä" (luontotyyppidirektiivi) - hallinnollinen elementti: "erityinen rakenne ja erityiset toiminnot, jotka ovat tarpeen sen säilyttämiseksi pitkällä aikavälillä" (luontotyyppidirektiivi). 16. Tässä tarkastuksessa Life-välineestä rahoitetun hankkeen kestävyys on määritelty seuraavasti: varmuus (hankkeen laatu, hallintorakenteet, rahoitustakuut jne.), joka voidaan saada siitä, että rahoitetut investoinnit ja niiden vaikutukset säilyvät sen jälkeen, kun hanke on päättynyt ja tulokset on levitetty. Arvioitaessa, onko Luonnon Life -välinettä toteutettu onnistuneesti, on tärkeätä kiinnittää huomiota erityisesti hankkeen hallinnointisyklin kunkin vaiheen kestävyyteen. Toisin sanoen kestävyyttä on arvioitava hankkeiden valintamenettelystä niiden Life-rahoitukseen asti. 17. Tarkastusaineistoa kerättiin ympäristöasioiden pääosastosta, Euroopan ympäristökeskuksesta, Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevästä keskuksesta, ulkoistetuilta seuranta- ja tiedotustiimeiltä, hankkeen arvioijilta, otokseen poimituilta edunsaajilta sekä asiaankuuluvilta kansallisilta viranomaisilta. Todentavaa aineistoa saatiin tutkimalla asiakirjoja sekä tekemällä haastatteluja ja kyselyitä. Paikalla toimitettavia tarkastuskäyntejä tehtiin 35:lle otokseen poimitulle, vuosina 2000–2005 hyväksytylle Life III -hankkeelle, joita pantiin täytäntöön kuudessa jäsenvaltiossa: Belgiassa, Espanjassa, Italiassa, Saksassa, Sloveniassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa(ks. liite I) [14]. Otokseen poimittujen hankkeiden menot vastaavat 13 prosenttia EU:n kattamista Life III -ohjelman 436 miljoonan euron menoista ja tästä syystä ne antavat tarkastuksen tueksi riittävästi todentavaa aineistoa. Huomautukset Life-ohjelman saavutukset ja parannusmahdollisuudet 18. Tarkastetun 35 hankkeen perusteella todettiin, että suunnitellut investoinnit edistivät osaltaan Natura 2000 -alueiden lajien ja luontotyyppien säilymistä. Vaikka eräitä hankkeita toteutettaessa kohdattiin vaikeuksia, edunsaajien ja niiden henkilöstön sitoutumisen ansiosta ne pystyttiin voittamaan ja voitiin ryhtyä korjaaviin toimiin. 19. Komissio on parantanut merkittävästi Life-avustusten hallinnointia vuodesta 1992. Tarkastus toi kuitenkin esiin puutteita, joita olisi korjattava hankkeen tulosten kestävyyden takaamiseksi.Taulukossa 1 on esitetty yhteenveto paikalla tarkastetuissa hankkeissa havaituista puutteista, jotka on luokiteltu hankkeen elinkaaren mukaan. Taulukko 1 Paikalla tarkastetuissa hankkeissa havaittujen puutteiden tyypit Valintamenettely: | hanke-ehdotuksen valmistelu on riittämätöntäedunsaajilla ei ole riittävästi lainsäädännöllisiä ja teknisiä valmiuksia ylläpitää hankkeen tuloksia Life-rahoituksen päättymisen jälkeenyhteisrahoittajien ja kumppanien organisaatiorakenne ei ole avoinennalta määritellyt perusteet ja indikaattorit hankkeen seurausten arvioimiseksi puuttuvattalousarvio hankkeen tulosten ylläpitämiseksi Life-rahoituksen päättymisen jälkeen puuttuu. | Toteutusvaihe: | suunnitellulla hankkeen sijaintipaikalla on vaikeuksia saada maa-alueitahankkeen hallinnoinnista vastaavissa kumppanuuksissa on puutteitahankkeen sijaintipaikkaan kohdistuu väestöön liittyviä paineitakilpailevia intressejä, erityisesti maatalousalallahankkeen tulosten seuranta on heikkoaluonnonsuojelualueeksi hankitulta alueelta puuttuu suojaamiseen tarvittavia vakuuksiasidosryhmät eivät tue toteutusta. | Tulosten levittäminen: | paikallisväestölle ei tiedoteta riittävästi tai se ei ole riittävästi osallisena tai se vastustaa hankettatuloksia levitettäessä keskitytään tavoittamaan pääasiassa paikallista ja alueellista yleisöähanketta koskevia verkkosivustoja ei ylläpidetä järjestelmällisesti tai niiden laatu on heikkohanketta koskevia verkkosivustoja ei hyödynnetä vaikuttavasti hankkeen tuotosten ja seurausten levittämiseksi. | Hankkeen tulosten hallinnointi pitkällä aikavälillä: | jäsenvaltioiden viranomaiset eivät ole hyväksyneet hallintasuunnitelmiaLife-hankkeen suojelutoimenpiteitä ei ole sulautettu riittävästi ympäröiviin alueisiinhankkeen tulosten ylläpidosta Life-rahoituksen päättymisen jälkeen vastaavilta tahoilta puuttuu riittäviä lainsäädännöllisiä ja rahoituksellisia valmiuksia ylläpitää hankkeen tulokset Life-rahoituksen päättymisen jälkeenlajeja tai luontotyyppejä ei seurata riittävästi vaikutusten arvioimiseksi. | 20. Seuraavissa kohdissa tutkitaan komission hankehallinnoinnin kutakin vaihetta ja yksilöidään vastaavat puutteet ja parannusmahdollisuudet. Valintamenettely 21. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti seuraavat seikat: - Oliko komissio asettanut selkeät ja asiaankuuluvat perusteet ja pisteytyksen, joiden avulla hankkeet valitaan laadun, tavoitteiden tarkoituksenmukaisuuden ja tulosten (tuotosten) kestävyyden todennäköisyyden perusteella? - Oliko kyseisiä perusteita sovellettu käytännössä? Kestävyyttä ei ollut valintamenettelyissä otettu riittävän näkyvästi huomioon 22. Valintamenettelyn tarkoituksena on myöntää niukat Life-varat suuresta hakemusten joukosta valikoituville parhaille hankkeille. Hakijoiden on esitettävä ehdotuksia, jotka täyttävät vaativat ja yksityiskohtaiset tekniset, rahoitukselliset ja muut vaatimukset. Tilintarkastustuomioistuin totesi Life III- ja Life+ -ohjelmien valintamenettelyitä koskevassa tarkastuksessaan, että komission olisi kiinnitettävä enemmän huomiota priorisointiperusteisiin. Lisäksi olisi kiinnitettävä huomiota perusteiden painotukseen ja pisteytykseen, jotta voidaan varmistua siitä, että kestävyystekijöille annetaan riittävä ja määrällisesti ilmaistava painoarvo. 23. Valintaperusteet ja pisteytysasteikot, joilla hankkeet voidaan asettaa paremmuusjärjestykseen (jotka on annettu Life III- ja Life+ -ohjelmien osalta enimmäispistemäärien muodossa), on esitetty yhteenvetona taulukossa 2. 24. Ulkopuoliset sopimussuhteessa olevat arvioijat arvioivat parhaillaan Life+ -ohjelman hanke-ehdotusten teknistä laatua. Arviointi tehdään komission laatimissa luonnon Life -hankkeiden haku- ja arviointioppaissa määriteltyjen valintaperusteiden perusteella. Menettely on yhdenmukainen tilintarkastustuomioistuimen aiempien suositusten kanssa, joiden mukaan olisi käytettävä ulkopuolisia asiantuntijoita sen varmistamiseksi, että tehtävät pidetään erillään [15]. 25. Perusteita on tutkittu tiettyjen analyyttisten kysymysten perusteella, joita jäljempänä kutsutaan osaperusteiksi. Niiden ansiosta arvioijilla on hankkeiden pisteytyksessä paljon harkintavaltaa. Koska kuhunkin myöntämisperusteeseen liittyviä osaperusteita ei ole painotettu, eri arvioijat voivat antaa kullekin osaperusteelle erilaisen painoarvon. Tästä johtuen hanke-ehdotus voi silti saada myöntämisperusteesta korkean pistemäärän, vaikka yksi tai useampi sen osaperusteesta ei täyty. Tämä pitää paikkansa erityisesti kestävyysnäkökohtien osalta; niitä ovat joko Life III- tai Life+ -ohjelman perusteen "suojeluun liittyvä hyöty" tai "myötävaikutus tavoitteiden toteuttamiseen" osaperusteet [16]. Taulukko 2 Komission vahvistamat luonnon Life-hankkeiden valintaperusteet: enimmäispistemäärät (prosentteina) Tuen myöntämisperusteet | Life III (2006) | Life+ (2007) | Tekninen johdonmukaisuus | 23 | 16 | Rahoituksellinen johdonmukaisuus | 7 | 16 | Suojeluun liittyvä hyöty | 47 | - | Taloudellis-sosiaalinen ympäristö ja toimintaympäristö | 23 | - | Myötävaikutus tavoitteiden toteuttamiseen | - | 26 | Yhteisön tasolla saatava lisäarvo | - | 26 | Täydentävyys | - | 11 | Toiminnan rajat ylittävä luonne | - | 5 | Kansallisella tasolla saatava lisäarvo [] | - | - | Kokonaispistemäärä | 100 | 100 | 26. Tarkastuksessa kävi ilmi, että mainittujen kestävyysperusteiden merkitystä pidettiin selvästi vähäisempänä Life+ -ohjelman kuin sitä aikaisemman Life III -ohjelman aikana (ks. Taulukko 2). Merkityksen vähentäminen oli komission yksiköiden mukaan välttämätöntä, jotta kolmeen aihealueeseen (ks. kohta 1) kuuluvat ehdotukset voidaan arvioida samoin perustein ja jotta ne voivat kilpailla keskenään. Tämän toimintatavan myötä Life III -ohjelman arviointioppaan vuosien mittaan kehitetyt täsmälliset kysymykset ovat muuttuneet varsin yleisiksi kysymyksiksi, joiden informatiivinen arvo on vähäinen. Yleisesti ottaen havaittiin, että muutetut Life+ -valintaperusteet eivät parantaneet kestävyysnäkökohtien huomioon ottamista eikä niitä ole välttämättä sovellettu yhdenmukaisesti. Laatikko 1 Kestävyyden pisteytys Ulkopuolisten arvioijien aineiston tarkastaminen osoitti, että vaikka hankkeen tulosten kestävyydestä oltiinkin erittäin huolestuneita, vastaaville perusteille annettiin kuitenkin korkeita pistemääriä. "On ilmeistä, että esimerkiksi keidassuon kaltaiset luontotyypit, jotka on suojeluun ottamisen jälkeen pidettävä suojelussa, edellyttävät jatkuvaa hoitamista. … On toivottavaa, että hankkeen jälkeen on käytettävissä varoja, joilla voidaan kattaa pitkän aikavälin hoitokustannukset." – 8 pistettä 10:stä (hyvä). "Vaikka hallitus tunnustaakin, että on tarpeen jatkaa tunkeutuvan kasvillisuuden poistamista, ei voida saada vahvistusta sille, että tämän toiminnan jatkamiseen olisi käytettävissä resursseja hankkeen päättymisen jälkeen." – 17 pistettä 25:stä (hyvä). "Hankkeen päättymisen jälkeen tarvitaan lisärahoitusta, jotta luontotyyppien tila voidaan toistuvalla työpanoksella säilyttää ennallaan; tällä voidaan varmistaa, että eksoottiset lajit asuttavat alueen uudelleen" – 22 pistettä 25:stä (erinomainen). 27. Valintaperusteita on muutettu lainsäädännön mukaisiksi ja komission saaman kokemuksen huomioon ottamiseksi. Tästä huolimatta havaittiin, etteivät Euroopan ympäristökeskus ja Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevä keskus ole suoranaisesti osallistuneet valintaperusteiden määrittelyyn, vaikka niillä on asiantuntemusta Natura 2000 -verkostosta ja biologisen monimuotoisuuden seurannasta Euroopassa (ks. kohta 39). Valintaprosessi oli pitkä 28. Tarkistetun valintamenettelyn ei ole tarkoitus olla suljettu prosessi, jossa hakijat lähettävät ehdotuksensa ja saavat vastauksen yleensä vasta vuotta myöhemmin (ks. liite II). Tällaiset pitkät viivästykset, jotka johtuvat yleensä toimielinten välisistä menettelyistä, voivat hankaloittaa merkittävästi hankkeen toteutusta, sillä hankkeen keskeiset seikat ovat saattaneet tällä välillä olennaisesti muuttua. Vertailun vuoksi mainittakoon, että muista yhteisön rahastoista (esimerkiksi maaseuturahasto ja Euroopan kalatalousrahasto) rahoitettujen hankkeiden kohdalla vastaava menettelyn vaatima aika on yleensä noin kuusi kuukautta. Menettelyn pitkittyessä voi esimerkiksi käydä niin, ettei maa-alueen osto ole enää mahdollista kyseisellä suojelualueella tai etteivät keskeiset sidosryhmät ole enää käytettävissä. Tällaiset tapahtumat haittasivat merkittävällä tavalla hankkeen käynnistämistä kahden tarkastetun hankkeen kohdalla. Edunsaajien ja komission merkittävistä ponnisteluista huolimatta näitä ongelmia pystyttiin vain osittain ratkaisemaan. Hankkeiden toteuttaminen 29. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko komissio toteuttanut hankkeita ja varmistanut niiden seurannan asianmukaisesti. Tätä varten se selvitti: - Onko hankkeiden edistymisen ja tuotosten seurantaan kiinnitetty asianmukaisesti huomiota? - Kattaako seuranta hankkeen tulosten (seurausten) saavuttamisen? Hankkeen tuotosten ja pitkän aikavälin tulosten seuranta oli puutteellista 30. Komissio käyttää luonnonsuojeluasiantuntijoista koostuvaa ryhmää hankkeiden toteuttamisen seurannassa. Sen jälkeen kun hanke on hyväksytty, tarkkailijat käyvät seuraamassa hanketta kerran vuodessa valvoakseen sen edistymistä. Tarkkailijat laativat teknisen arvion hankkeen edistymisestä käyntiensä ja edunsaajan raportoinnin perusteella. Komissio puolestaan päättää avustusmäärien maksamisesta edunsaajien raporttien perusteella ja ottaen lisäksi huomioon tarkkailijoiden laatimat toteuttamista koskevat raportit. 31. Tarkkailijat voivat luonnonsuojelun asiantuntijoina varmistaa, että hankkeen toteuttamista seurataan ammattitaidolla, ja he pystyvät edistämään kokemusten vaihtoa samankaltaisissa kysymyksissä Life-hankkeiden kesken. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin seuraavanlaisia puutteita tarkastuskäynnin kohteena olleesta 35 hankkeesta 14 hankkeessa komission seurantastrategian ja lähestymistavan vuoksi: - hankkeen tuloksia seurattiin puutteellisesti (ks. kohdat 32, 34, 35, 36) - hankemuutoksia hyväksyttiin tapauksissa, joissa avustussopimuksiin oli tehty merkittäviä muutoksia (ks. kohta 33) - viivästyneiden toimien toteuttamista hankkeen päättymisen jälkeen varmennettiin puutteellisesti (ks. kohta 58) - hallintasopimusten olemassaolo ja sisältö varmennettiin riittämättömästi (ks. kohdat 64 ja 67). 32. Komissio edellyttää, että edunsaajat laskevat kustannukset, jotka niille aiheutuvat jokaisesta avustussopimuksessa määritellystä toimesta. Näitä toimikohtaisia laskelmia käytetään seurannan perustana. Kustannuslajeja ei kuitenkaan tuoda toimikohtaisesti esiin loppukertomuksessa. Komissio ei siis seuraa rahoituskustannusten lajeja, joiden perusteella se voisi verrata hankkeen toteuttamisen aikana toimikohtaisia kustannuksia avustussopimuksissa ja lisälausekkeissa ilmoitettuihin kustannuksiin. Tästä johtuen komissiolla ei ole perustaa, jonka avulla se voisi verrata todellisia kustannuksia ehdotuksessa esitettyihin kustannuksiin. 33. Tarkastuksessa yksilöitiin syitä siihen, miksi eräissä hankkeissa ei saavutettu kokonaan niille asetettuja tuloksia (tuotoksia). Neljässä tapauksessa aiottua maa-aluetta ei voitu hankkia ja tästä syystä suojelutoimenpiteitä ei voitu toteuttaa suunnitelmien mukaisesti. Tällöin komissio joko hyväksyi alueen hankintaan liittyvien investointien peruuttamisen tai muutti avustussopimusta mukauttamalla alkuperäisiä tavoitteita. Vaikka tällaisia muutoksia ei pidetä muodollisten vaatimusten rikkomisena, ne voidaan hyväksyä ainoastaan, jos alkuperäisen hanke-ehdotuksen yleisiä tavoitteita ei muuteta oleellisesti. Eräässä tarkastetussa tapauksessa hankkeen odotetut tulokset kuitenkin muuttuivat merkittävästi, sillä ne vaihdettiin koskemaan kosteikon sijaan keidassuota eikä olemassa olevia luonnonsuojelualueita voitu liittää toisiinsa (ks. laatikko 2): Laatikko 2 Alkuperäisiä tavoitteita ei saavutettu Life-hanke, joka saa EU-tukea 2 miljoonaa euroa, sijaitsee lintudirektiivin mukaisella erityissuojelualueella. Hankkeella oli tarkoitus luoda jatkuva kosteikkoalue, joka yhdistäisi aapasoista koostuvia alueita. Kosteikko houkuttelisi monenlaisia muuttolintuja käyttämään sitä erityisesti levähdysalueenaan. Lisäksi uusi alue yhdistäisi nykyiset pienemmät alueet. Tästä syystä avustussopimuksen tärkein toimenpide oli ostaa maata kolmelta keskeiseltä pienemmältä alueelta ja liittää olemassa olevat valtion omistamat lohkot toisiinsa sekä luoda alustavat edellytykset toteuttaa uudelleenkostutustoimenpiteitä. Hanketta oli muutettava paikallisten viljelijöiden voimakkaan vastustuksen vuoksi: 52 hehtaarin suuruisen vyöhykkeen nro 2 hankkimisesta oli luovuttava ja suunnitellun 103 hehtaarin sijaan kahdelle muulle vyöhykkeelle voitiin ostaa ainoastaan 80,5 hehtaaria (78 prosenttia) maata. Pinta-alamenetyksen korvaamiseksi hyväksyttiin toinen pienempi alue, jolla pyritään kosteikon sijaan saattamaan ennalleen keidassuo. Valintamenettelyssä hyväksytyn hankkeen lopulliset tulokset kuitenkin osoittavat, että hanke epäonnistui sekä alkuperäisessä tavoitteessaan elvyttää aapasoita ja kosteikkoja että tavoitteessaan yhdistää erilaisia biotooppeja. Sen sijaan toteutettiin keidassoihin liittyviä toimenpiteitä, ja vaikka ne koskivatkin tiettyjä kohdelajeja, niiden luontotyypit ja hankealueet olivat täysin uudet. 34. Tarkastus toi esiin yhdeksän tapausta, jossa oli tehty kalliita investointeja laitteisiin, joiden hyöty oli hyvin vähäinen tai joilla ei ollut käytännössä vaikutusta lajien tai luontotyyppien suojelun tasoon (ks. laatikko 3). 35. Edistystä kohti suotuisampaa suojelun tasoa voidaan arvioida ainoastaan seuraamalla kohdelajeja ja viitelajeja. Konkreettisesti päätökseen saatujen hankkeiden lisäksi edunsaajan on raportoitava myös herkkien lajien tai luontotyyppien suojelun tason muutoksista hankkeen toteutuksen aikana. Monet edunsaajat keskittyivät seurannassaan kuitenkin hankkeen tuotosten mittaamiseen (ks. laatikko 4). Laatikko 3 Toimi ei ollut kustannusvaikuttava Hankkeen päätavoitteena oli vähentää riskiä tai poistaa riski, että linnut törmäävät sähkölinjoihin ja saavat niistä sähköiskuja. Yksi tarkastuskäynnin kohteena olleista toimista koski uuden 1,9 kilometrin pituisen maan alla kulkevan keskijännitejohdon rakentamista vanhan ilmajohdon tilalle. Toimen kustannukset olivat 66000 euroa. Ilmajohto ei ollut kuitenkaan enää käytössä, sillä sen ainoana käyttäjänä ollut asiakas oli tehnyt vararikon vuosia sitten, joten rakennus, johon kaapeli toimitti virtaa, ei ollut enää käytössä. Käyttämättömän ilmalinjan korvaamista ei olisi pitänyt rahoittaa Life-varoista ilman minkäänlaisia takeita sähkön käytöstä. Laatikko 4 Hankkeen tulosten seuranta oli riittämätöntä Yli puoli miljoonaa euroa EU-tukea saaneen hankkeen tavoitteena oli kostuttaa uudelleen kuivunut suo, joten hankkeen yhteydessä käynnistettiin tyypillisen suokasvillisuuden ja -eläimistön elvyttäminen. Suurimpina uhkina ovat yleensä kuivuminen ja rehevöityminen, jotka johtuvat joko tuulen tuomista tai hyvin voimaperäisesti viljellystä ympäristöstä kulkeutuvan saastuneen veden mukana tulevista lannoitteista. Suunnitelmien mukaisella ja hankkeen aikana toteutetulla vedenpinnan tason seuraamisella voitiin ainoastaan mitata, oliko toimi teknisessä mielessä onnistunut ja oliko sen avulla onnistuttu nostamaan vedenpinnan tasoa. Tässä hankkeessa käytettiin epätavallista toimintatapaa ja veden pinta nostettiin koko suon pinnan yli. Tarkkailijaryhmä asetti menetelmän kyseenalaiseksi useita kertoja. Edunsaaja raportoi säännöllisesti kohonneista veden pinnan tasoista, mutta näiden muutosten vaikutuksista viitelajeihin, kuten rahkasammaleeseen, ei kerätty tietoa. Kyseisellä tiedolla olisi voitu esittää näyttöä siitä, oliko hankkeen tavoite – keidassuon kohdelajien elpyminen – saavutettu. Kyseisen seurannan perusteella ei saatu tietoja käytetyn menetelmän tuloksista. Suon tulviminen edesauttaa lajien ja luontotyyppien suojelua +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 36. Teknisellä seurannalla ei myöskään aina tarkastettu riittävän hyvin, oliko odotetut tulokset saavutettu rahoitettujen hankkeiden yhteydessä (ks. laatikko 5). Laatikko 5 Murtunutta patoa ei havaittu hankkeen seurannan yhteydessä Erääseen tarkastettuun hankkeeseen, joka sai EU-rahoitusta miljoona euroa, sisältyi patojen rakentamista turvesuoalueen kosteuttamiseksi. Rahoitusta myönnettiin kolmen pienen lankuista tehdyn padon ja yhden isomman, noin 300 metriä pitkän padon rakentamiseen turvesuon vahingoittuneen pinnan kosteuttamiseksi. Tarkastuskäynnin aikaan iso pato oli edunsaajan tietojen mukaan murtunut veden paineesta. Hankkeesta vastannut ryhmä oli yrittänyt korjata patoa lujittamalla lankkuja puurakenteilla, mutta vahvistettu pato oli murtunut jälleen. Hankkeesta vastannen ryhmän mukaan suunnitelmissa oli yrittää rakentaa pato seuraavana vuonna uudelleen kansallisin varoin. Padon murtuminen osoittaa, ettei hankkeen vastaavan toimen tavoitetta ollut saavutettu. Seurannan yhteydessä oli todennettu padon olemassaolo sen rakentamisen jälkeen, mutta sitä seuraavien käyntien jälkeen ei ollut raportoitu padon murtumisesta tai siitä, että padolla oli luontotyypin ennalleen saattamisen kannalta päinvastainen vaikutus. Tämä jätettiin mainitsematta sekä edunsaajan lopullisessa teknisessä raportissa että komission seurantakertomuksessa. On laadittava seurausindikaattoreita 37. Selkeiden indikaattoreiden ja arviointiperusteiden määrittely on vaikuttavan seurannan edellytys. Avustussopimuksessa olisi kuvailtava keskeiset toimet ja tulokset, jotka on arvioitava jokaiseen yksittäiseen hanketavoitteeseen nähden. Tarkastetusta 35 hankkeesta kuitenkin yhdeksän kohdalla indikaattorit tai perusteet oli jätetty määrittelemättä tai ne oli toisinaan jätetty arvioimatta seurannan aikana. 38. Kuten jäljempänä (kohdassa 39 ja 40) on esitetty, tarkastus osoitti, että Euroopan ympäristökeskuksella ja Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevällä keskuksella on asiantuntemusta, jonka avulla voidaan määritellä käyttökelpoiset indikaattorit hankkeen vaikutuksen arviointia varten. Komissio ei kuitenkaan hyödynnä tätä asiantuntemusta kyseiseen tarkoitukseen. 39. Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevä keskus (aihekeskus) avustaa Euroopan ympäristökeskusta antamalla tieteellistä ja teknistä tukea Natura 2000 -verkoston luomiseksi. Aihekeskus antaa ohjeita, joilla pyritään helpottamaan luontotyyppidirektiivin 17 artiklassa tarkoitetun lajien ja luontotyyppien suojelun tasoa koskevaa raportointia, hallinnoi viitetietokantoja (EUNIS ja Natura 2000) ja osallistuu Euroopan ympäristökeskuksen kertomusten ja työasiakirjojen laatimiseen. Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevä keskus laatii parhaillaan indikaattoreita, jotka helpottavat Euroopan biologisen monimuotoisuuden kehityksen arviointia. Se noudattaa tätä tehdessään toimintasuunnitelmaa, joka on nimeltään Eurooppalaisten biologisen monimuotoisuuden indikaattoreiden yksinkertaistaminen (SEBI 2010). 40. Ensimmäiset mainitun 17 artiklan mukaisesti laaditut jäsenvaltioiden kertomukset esiteltiin kesäkuussa 2007. Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevä keskus varmensi ja tarkasti näissä kertomuksissa esitetyt tiedot. Kertomuksissa luokitellaan eri lajien tai luontotyyppien uhanalaisuus tietyllä alueella ja yhteisön tasolla. Tätä hyödyllistä indikaattoria ei kuitenkaan vielä käytetä Life-hankkeiden hallinnoinnissa eikä asiaa koskevan ympäristölainsäädännön ajantasaistamisessa. Natura 2000 -verkoston alueita koskeva Euroopan ympäristön tieto- ja seurantaverkko (EIONET) on yksi väline, jota Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevä keskus on harkinnut käyttävänsä analyyttisten indikaattoreiden laatimisessa. Nämä indikaattorit helpottaisivat luonnonsuojelumenetelmien tai -toimien kestävyyden arviointia. Tietokanta sisältää kuitenkin vain perustiedot alueiden sijainnista ja erityispiirteistä. SEBI 2010 -indikaattoreita viimeistellään parhaillaan, mutta tähän mennessä ei ole saatu selvyyttä siitä, miten niitä tullaan hyödyntämään käytännössä, etenkin biologisen monimuotoisuuden suojelutoimien vaikuttavuuden arvioinnissa. Tulosten levittäminen 41. Tilintarkastustuomioistuin arvioi seuraavat seikat tutkiessaan, oliko komissio varmistanut, että hankkeen tulokset ja saadut kokemukset levitetään vaikuttavasti: - Helpottaako komissio saatuihin kokemuksiin ja parhaisiin käytäntöihin liittyvän tiedon siirtoa mahdollisille asiasta kiinnostuneille asiantuntijoille Euroopan unionissa? - Ovatko viestintävälineitä ja luonnon Life -hankkeiden toimia varten laaditut standardit asianmukaiset hankkeen tuotosten ja tulosten jakamiseen? Tiedonlevittämistoimia on kehitettävä 42. Life III -asetuksessa [17] säädetään seuraavasti: "Komissio huolehtii, että kaikkien rahoitettujen hankkeiden tuloksista tiedotetaan yleisölle, ja havainnollistaa lisäksi, miten omaksutut taidot ja saadut kokemukset voidaan saavuttaa myös muualla.". Life+ -asetuksella [18] lisättiin uusi erityisesti tiedotukseen ja viestintään liittyvä aihealue (ks. kohta 2). 43. Komissio on toteuttanut useita toimia, jolla lisätään Life-välineen tunnettavuutta ja jaetaan tietoa rahoitetuista hankkeista. Viestintätoimet ja -välineet koostuvat seuraavista osatekijöistä: - verkkosivusto, joka sisältää paljon tietoa, kuten uutisia, tietoa rahoituksesta, julkaisuja, edunsaajille tarkoitettuja välinepaketteja hankkeen hallinnointia ja tiedottamista varten, tietokanta Life-hankkeista ja maa- ja aihekohtainen luokittelu Life-hankkeista - Life-hanketietokanta, joka on nykyisin verkkosivuston suosituin osio; tietokanta sisältää yhteenvedon kustakin Life-hankkeesta sekä osion, josta on linkki hankkeen verkkosivustolle, sekä kansantajuisen raportin, videon ja lisämateriaalia hankkeesta - julkaisut, kuten "Life Focus", joka ilmestyy kahdesti vuodessa, vuotuinen yhteenveto valituista uusista hankkeista ja kahdesti vuodessa englannin, ranskan, saksan, italian ja espanjan kielillä ilmestyvä Natura 2000 -tiedote - automaattinen uutismuistutusviesti, joka lähetetään kuukausittain laajan postituslistan mukaan; - kokousten ja yleisötapahtumien järjestäminen ja niihin osallistuminen; näissä tilaisuuksissa esitellään Life-välinettä eri jäsenvaltioissa - mediatoimet, kuten uusien hankkeiden vuotuinen esittely. 44. Hankkeen edunsaajien on myös julkaistava hanketta koskeva verkkosivusto tai sen alahakemisto, toimitettava komissiolle audiovisuaalista materiaalia, mainittava tiedonannoissaan hankkeen saavan EU:n tukea, asennettava ja ylläpidettävä ilmoitustauluja sekä laadittava kansantajuinen raportti hankeen lopussa. 45. Nykyisin komission viestintätoimilla keskitytään tekemään Life-välinettä yleisesti tunnetuksi ja edistämään joitakin valittuja Life-hankkeita sekä Life-verkkosivustolla että paperijulkaisuissa. Hankkeen edunsaajien on julkaistava hankkeen tuotokset hankkeen verkkosivustolla ja kansantajuisessa raportissa. Saatuja kokemuksia tai yksityiskohtaista teknistä tietoa ei edellytetä levitettävän ja käytännössä näitä tietoja onkin harvoin saatavilla. Tästä syystä tiettyjä tekniikkaan tai esimerkkinä toimiviin toimintamalleihin liittyviä ongelmia tai puutteita saatetaan toistaa yhteisön tasolla, jos vastaavanlaisista tilanteista saaduista opetuksista ja kokemuksista ei ole tietoa. On varojen ja ajan tuhlausta olla keräämättä ja jakamatta järjestelmällisesti käytännöstä kerääntyneitä tietoja ja kokemuksia, jotka koskevat niin epäonnistumisia kuin parhaita käytäntöjäkin. 46. Nykyisten viestintävälineiden – kuten Life-verkkosivu ja -tietokanta, Life Focus -julkaisu, hankkeiden verkkosivut – tekninen tai tieteellinen taso ei yleensä ole riittävän yksityiskohtainen, jotta saadut tiedot ja kokemukset käytetyistä menetelmistä ja tekniikoista voisivat olla järjestelmällisesti mahdollisten käyttäjien saatavilla. Tarkastettuihin hankkeisiin liittyvä levitetty aineisto on pääosin yleisluontoista eikä asiantuntijoille kohdennettua. Ulkopuolisten arvioijien tekemä tutkimus [19] osoitti, että yksityiskohtaisen tiedon puuttuminen oli yleinen ongelma ja 66 prosenttia käyttäjistä katsoi sen liittyvän etenkin Life-tietokantaan. Havainto vahvistettiin oikeaksi paikalle tehtyjen käyntien aikana (ks. laatikko 6). 47. Useista luonnon Life -hankkeista rahoitetaan lisäksi laajaan tutkimustyöhön perustuvien parhaita käytäntöjä koskevien käsikirjojen laatimista tai muita teknisiä tai tieteellisiä julkaisuja asianomaisen maan kielellä. Näitä käsikirjoja ei ole kuitenkaan järjestelmällisesti saatavilla hankkeen verkkosivustoilla tai Life-tietokannassa eikä niitä ole käännetty. Saatua lisäarvoa ja asiantuntijatietoa ei tällöin hyödynnetä järjestelmällisesti kerrannaisvaikutuksen saavuttamiseksi. 48. Hankkeiden edunsaajat ja asiantuntijat ovat verkostoituneet keskenään vaihtelevalla menestyksellä. Life-rahoitusvälineen toteuttamista koskevan vuoden 2003 komission väliarvioinnin mukaan useimpien haastateltujen sidosryhmien mielestä unionin tasolla toimivan verkoston puuttuminen on suurimpia esteitä Life-kysymyksiä käsittelevälle valtioiden väliselle keskustelulle [20]. Olemassa olevista tiedemiesverkostoista ja erikoistuneista järjestöistä huolimatta hankkeen edunsaajat ja asiantuntijat korostivat EU:n tasolla tapahtuvan verkostoitumisen tärkeyttä ja tarvetta voittaa kaikenlaiset siihen liittyvät esteet. Laatikko 6 Hanke on kustannusvaikuttava ja -tehokas, mutta tuloksia ei levitetty Useimmat tarkastetuista edunsaajista olivat tehneet huomattavia ponnisteluita, jotta hankkeet oli toteutettu kustannusvaikuttavasti. Erään sellaisen hankkeen yhteydessä, jota toteutettiin hyvin kaupungistuneella ja runsaassa virkistyskäytössä olevalla alueella, paikallisväestölle oli tiedotettava toteutettujen suojelutoimenpiteiden edistymisestä. Välttyäkseen ajan tasalla pidettävien ilmoitustaulujen hankkimiselta hankkeen edunsaajat ostivat sähköisen tiedotustaulun, jossa he ilmoittivat ajantasaisesti hankkeen edistymisestä. Sähköisellä taululla olevia tietoja voitiin poistaa ja päivittää hankkeen edistymistä koskevien yksityiskohtien esittämiseksi. Samassa hankkeessa käytettiin muista hankkeista saatavaa materiaalia. Näin säästyi rahaa, sillä muutoin sitä olisi kulunut muualta tuodun materiaalin kuljetukseen ja asentamiseen ja näköalapaikan sijaan olisi rakennettu kallis näkötorni. Toisessa hankkeessa kehitettiin erittäin kustannusvaikuttava menetelmä vedenpinnan tason säätelemiseksi: perinteisten kalliiden patojen sijaan käytettiin yksinkertaisia kulmaputkia. Näistä ratkaisuista tiedotettiin muille kansallisille hankkeille, mutta ne jätettiin kuvailematta verkkosivustolla eikä niitä levitetty laajemman yleisön tietoisuuteen. Tietämyksen siirto edellyttää, että viestintästandardeita tarkistetaan 49. Komission vahvistamia hanketulosten levittämiseen liittyviä viestintästandardeita [21] voidaan parantaa siten, että hankkeen tuotos ja tulokset ovat niin hyvin saatavilla, että tietämyksen siirto ulottuisi laajemmalle. Käytännössä tietämyksen levittäminen on jätetty hankkeen edunsaajan omaan harkintaan. Tästä johtuen viestinnän määrä, kohderyhmät, hankkeen hallinnoijien ammattitaito ja hankkeille antama painotus vaihtelee suuresti hankkeiden kesken ja tiedottaminen saavuttaa usein pelkästään alueellisen ja kansallisen tason. 50. Life III -ohjelmasta annetun asetuksen (EY) N:o 1655/2000 tultua voimaan kaikkien luonnon Life -hankkeiden edunsaajien on luotava hanketta koskeva verkkosivusto ja ylläpidettävä sitä hankkeen päättymiseen asti. Life+ -rahoitusvälineestä annetulla asetuksella (EY) N:o 614/2007 verkkosivuston ylläpitoaikaa hankkeen päätyttyä jatkettiin viidellä vuodella. Tämän välineen vaikuttavuutta rajoittaa kuitenkin merkittävästi edunsaajille annettu mahdollisuus esittää tai olla esittämättä näitä tietoja omalla verkkosivustollaan. Usein on vaikeata löytää tai edes erottaa hankkeeseen liittyvää tietoa muusta tiedosta, jos se on pelkästään osa kunnallisen, alueellisen tai kansallisen viranomaisen tai suuren valtioista riippumattoman järjestön ylläpitämää laajaa verkkosivustoa. 51. Useimmilla tarkastuskäynnin kohteena olleilla edunsaajilla oli viestintätoimia ja -välineitä, joiden avulla heidän on helpompi saada paikallisväestön ja sidosryhmien hyväksyntä ja saada ne osallistumaan aktiivisesti hankkeisiin. Näihin viestintätoimiin ja -välineisiin kuuluu mediatoimia, esitteiden julkaisua sekä esittelymateriaalin laatimista, kokousten ja konferenssien järjestämistä eri kohderyhmille ja hankkeen verkkosivuston tai osasivuston luominen hankkeeseen liittyvän tiedon levittämiseksi. 52. Näiden hankkeiden verkkosivustojen ammattimaisuuden taso vaihteli käytännössä paljon. Joissakin tapauksissa ne olivat yksinkertaisia verkkosivustoja, joissa esitettiin muutama valokuva, toisinaan uusinta uutta olevia interaktiivisia sivustoja. Koska verkkosivuston sisältöä koskevat vähimmäisvaatimukset puuttuivat vuoteen 2007 [22] asti, ei ollut takeita siitä, että hankkeen keskeistä aineistoa olisi saatavilla hankkeen verkkosivustolla. Näin oli yli puolessa paikalla tarkastetusta 35 hankkeesta (ks. laatikko 7). Esimerkiksi viidessä kuudesta Saksassa tarkastetusta hankkeesta verkkosivustolla ei ollut saatavilla yksityiskohtaisia tietoja hankkeen tuotoksista ja tuloksista. 53. Yleisesti ottaen hankkeen tulosten siirto riippuu paljon hankesyklin aikana saadun kokemuksen osalta hanketasolla toteutetuista tiedotusaloitteista. Aloitteet saattavat olla luonteeltaan varsin erilaisia eivätkä ne aina sisällä asiaankuuluvia keskeisiä tietoja. Laatikko 7 Hankkeen tulosten levittäminen oli heikkoa Eräällä tarkastetulla hankkeella, jonka saama EU:n avustusosuus oli yli miljoona euroa, oli seuraavia erityistavoitteita: a) edistää luonnontilaisen keidassuon luontotyyppien hoidon hyvää käytäntöä esittelemällä sille muille samankaltaisille hankkeille sekä kyseisessä maassa että muissa asiaankuuluvissa jäsenvaltioissa ja pitämällä verkkosivustoa; b) edistää tämän luontotyypin hoitoa koskevaa hyvää käytäntöä muilla alueilla; c) lisätä kansallista, alueellista ja paikallisyhteisöjen tietoisuutta luonnontilaisten keidassoiden kansainvälisestä merkityksestä. Edunsaajan tiedon levittämistoimiin kuului laatia tiedotuslehtisiä, järjestää konferenssi muiden suojelutoimen piiriin kuuluvien alueiden hallinnoijille hankkeen tulosten ja parhaan käytännön levittämiseksi sekä järjestää paikallisia avoimien ovien päiviä erilaisille yleisöille. Hankkeen verkkosivusto käynnistettiin vuonna 2002 ja sen käyttö lakkautettiin vuonna 2003, juuri ennen hankkeen päättymistä. Life-tietokannassa ei ole mitään tietoja tästä hankkeesta. Lyhyesti sanottuna tavoitteena ollutta tietämyksen siirtoa laajemmalle yleisölle ei saavutettu, koska hankkeen yhteydessä yksilöityjen hyvien käytäntöjen ja saatujen kokemusten levittämisessä epäonnistuttiin. Hankkeen tulosten pitkän aikavälin hallinnointi 54. Tilintarkastustuomioistuin pyrki tämän osalta saamaan vastauksen seuraaviin kysymyksiin: - Seuraako komissio jälkeenpäin hankkeen tuloksia? - Säilyvätkö suojelutoimenpiteet hankkeen päättymisen jälkeen? Life-hankkeen jälkiseuranta edistäisi kestävyyttä 55. Komission toteuttama hankkeiden jälkiseuranta kannustaisi niiden kestävyyteen. Suojelutoimenpiteet ovat luonnostaan sellaisia, että niiden tulokset saavutetaan ja tulevat näkyviin usein vasta tietyn ajan kuluttua. Kasvilajien ja luontotyyppien uusiminen vie rajujen toimenpiteiden jälkeen aikaa. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi puiden ja pensaiden hakkuu alueen muuttamiseksi harvalajisesta havumetsästä takaisin ravinneköyhäksi suoksi. Samalla tavoin linnut eivät välttämättä ala heti lisääntyä alueella, joka on ennalleensaatettu kosteikoksi. 56. Erityisesti jatkuvaa hoitoa vaativien luontotyyppien – kuten kuiva niitty, nummi tai keidassuo, jotka saattavat muuten kasvaa liikaa tai jäädä nopeasti tilaa valtaavan kasvillisuuden alle – suurena riskinä on, että Life-rahoitusvälineestä rahoitetut investoinnit eivät viime kädessä onnistu, ellei hankkeen loppuun mennessä ole luotu niiden ylläpitoon tarvittavia organisaatioon ja rahoitukseen liittyviä rakenteita. 57. Tämä vuoksi avustussopimuksissa ilmoitetut odotetut tulokset tulevat eräissä tapauksissa näkyviin vasta pitkälti hankkeen päättymisen jälkeen. Komission yksiköt eivät kuitenkaan pidä välttämättä yhteyttä edunsaajiin eivätkä seuraa hankkeita loppumaksun jälkeen, ja näin ollen komissio ei tiedä, mitkä ovat luonnon Life-välineestä rahoitettujen suojelutoimenpiteiden tulokset ja pitkän aikavälin vaikutukset. Pensaikosta raivattu kuiva niitty, jolla kasvaa luonnonvaraisia orkideoita. Jatkuva hoito tärkeätä, koska sillä voidaan estää liikaa kasvavan tai nopeasti tilaa valtaavan kasvillisuuden leviäminen +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 58. Joissakin tapauksissa tarkastajat suorittavat viimeisen tarkastuksen ennen kuin kaikki investoinnit ja suunnitellut toimet on saatu päätökseen. Vaikka jotkin näistä toimista eivät välttämättä aiheuta menoja tai ne saadaan päätökseen vasta hankkeen päättymisen jälkeen [23], niiden toteuttaminen saattaa olla tärkeä edellytys hankkeen tulosten jatkuvuudelle. 59. Komissio otti käyttöön vuonna 2005 säilyttämissuunnitelman Life-ohjelman jälkeen ("After-LIFE conservation plan"), joka on sopimuksesta johtuva velvoite kaikille uusille luonnon Life-hankkeille. Sen mukaan edunsaajan on laadittava lisätavoitteet ja ennen kaikkea laadittava yksityiskohtainen suunnitelma rahoituslähteiden turvaamiseksi tulevaisuudessa, jotta hankkeen hallinnointi säilyy Life-rahoituksen päättymisen jälkeen. Säilyttämissuunnitelman laatiminen saattaa tällaisenaan olla hyvä lähtökohta ja hyödyllinen apu hankkeen tulosten kestävyydelle. Suunnitelmilla ei välttämättä kuitenkaan varmisteta tehokkaasti hankkeiden kestävyyttä, sillä niiden toteuttaminen ei ole pakollista eivätkä komission yksiköt varmista sitä. Suojelutoimenpiteitä ei ole taattu hankkeen päättymisen jälkeen 60. Tärkeimmät edellytykset suojelutoimenpiteiden pitkän aikavälin kestävyydelle on määriteltävä hankkeen suunnitteluvaiheessa ja komission yksiköiden on otettava ne huomioon hyvissä ajoin ennen hankkeen päättymistä. Edellytykset voidaan määritellä seuraavasti: - avustussopimukset sitovat edunsaajia/kumppaneita hankkeen päättymisen jälkeenkin - hankkeelle osoitettujen maan ja kestohyödykkeiden käyttö on varattu hanketta vastaaviin suojelutarkoituksiin riittäväksi ajanjaksoksi - edunsaajan tekemät jatkuvat hallintasopimukset ja yhteistyöjärjestelyt ja solmimat kumppanuudet jatkuvat todennäköisesti hankkeen päättymisen jälkeen - toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät Life-hankkeen toteuttamisen aikana laaditut hallintasuunnitelmat. 61. Lainsäädäntö tai muut tehokkaat keinot eivät velvoita edunsaajia jatkamaan rahoitettuja toimenpiteitä. Tämä koskee jopa tilanteita, joissa edunsaajat ovat julkisyhteisöjä tai joissa hanketta toteutetaan Natura 2000 -alueella. Näin ollen hankkeet edistävät osaltaan kyseisen jäsenvaltion yleisten suojeluvelvoitteiden noudattamista. 62. Lintu- ja luontotyyppidirektiiveihin liittyvien luonnon Life -suojeluhankkeiden rahoitusta koskevat lainsäädännölliset vaatimukset velvoittavat selvästi jäsenvaltioita estämään tiettyjen lajien suojelun tason heikkenemisen. Käytännössä tällainen yleinen vastuullisuus ei kuitenkaan merkitse sitä, että jäsenvaltioiden olisi myönnettävä organisaatioon liittyviä tai taloudellisia resursseja, joita Life-välineestä rahoitetut yksittäiset hankkeet edellyttävät. Tilintarkastustuomioistuin on kiinnittänyt viimeaikaisissa huomautuksissaan huomiota puutteisiin, jotka koskevat näiden direktiivien täytäntöönpanoa: täydentäviin ehtoihin liittyvien viljelyvelvoitteiden tarkastuksia tehtiin vähän ja tarkastusten laatu oli heikko (ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 8/2008 "Onko täydentävien ehtojen käyttö vaikuttava toimintatapa?" [24]). 63. Poiketen muiden EU-rahastojen, kuten maaseuturahaston, vaatimuksista, edunsaajilla ei ole oikeudellista velvoitetta varmistaa hankkeiden toimien pysyvyyttä vähimmäisajanjakson ajan [25], vaikka merkittävä määrä Life-varoja käytetään maan ja kestohyödykkeiden hankinnan rahoittamiseen. Neljässä hankkeessa maan ostoa ei taattu asianmukaisesti maarekistereihin kirjattavilla vaikuttavilla luonnonsuojelulausekkeilla, vaikka lauseke on Life-rahoitukseen liittyvä oikeudellinen velvoite [26]. Lisäksi viisi tarkastetuista hankeinvestoinneista oli tehty kolmannen osapuolen maa-alueelle ilman että niihin liittyvien suojelutoimenpiteiden jatkuvuutta oli taattu sopimuksilla. Laatikko 8 Vaikuttava rakenne tulosten jatkuvuuden varmistamiseksi puuttuu Erään tarkastetun hankkeen, jonka EU-rahoitusosuus on puoli miljoonaa euroa, edunsaaja oli laatinut seuraavat sopimukset ja järjestelyt taatakseen kohdeluontotyypin säilymisen pitkälle aikavälille: maanomistajien kanssa tehtiin hoitosopimukset niittyjen ja karstivajoamajärvien säilyttämiseksi; sopimukset tehtiin vuonna 2005 viideksi vuodeksi hankkeeseen osallistuneet maanomistajat otettiin mukaan maatalouden ympäristöohjelmaan ja hankkeessa tarkoitettu luontotyyppi otettiin suojelun kohteeksi viideksi vuodeksi sopimus maanomistajien heinän myymisestä hevossiittolalle ruohon poiston takaamiseksi maatalousyhteisön kanssa tehtiin viisivuotinen sopimus näyttelytilan vuokraamisesta. Hoitosopimusten noudattamisen seuranta on kuitenkin epävirallista, sillä edunsaaja (yliopisto) ei toimi enää alalla eivätkä hankkeen hallinnoijat ole enää edunsaajan palveluksessa. Kansallisen valvontajärjestelmän yhteydessä toimivat tarkastajat tarkastavat maatalouden ympäristöjärjestelmän toteuttamisen, mutta tavoitteet ovat yleisluontoisia eikä niitä voida aina soveltaa Life-hankkeen kohdeluontotyypin erityispiirteisiin. Maanomistajien ja hevossiittolan kesken tehtyä sopimusta niitetyn heinän ostosta ei koskaan toteutettu käytännössä. Näyttelytilassa on edelleen näyttely, jossa esitellään karstivajoaman reunaa (kivikkoinen niemeke) ja karstivajoamajärveä, mutta se ei ole avoinna yleisölle. 64. Paikalla toimitettujen tarkastusten aikana todettiin, että suojelutoimenpiteiden ylläpitoa ja seurantaa varten on toisinaan vaikeata saada rahoitusta. Tarkastuksen aikana havaittiin 18 tarkastetusta päätökseen saadusta luonnon Life -hankkeesta kuusi sellaista tapausta, jossa hankkeen hallinnoijat eivät pystyneet takaamaan hankkeen ylläpitoon tarvittavia varoja vuodeksi hankkeen päättymisen jälkeen. Yhden tapauksen osalta havaittiin lisäksi, että hankkeeseen osallistuneet viljelijät ilmoittivat aikovansa lopettaa rahoitettujen toimien toteuttamisen maksujen päätyttyä, sillä heiltä puuttui taloudellinen kannustin jatkaa toivottuja toimia (ks. laatikko 8). 65. Tarkastuksessa kävi ilmi, etteivät pienet valtioista riippumattomat järjestöt pysty omien taloudellisten resurssiensa puutteen vuoksi varmistamaan hankkeen tulosten säilymistä. Eräässä tapauksessa havaittiin, että hankkeiden ainoa tulonlähde oli Life-avustus (ja siihen liittyvä kansallinen lisärahoitusosuus), ja toisessa tapauksessa periaatteessa ainoat tulot olivat käynnissä olevien hankkeiden julkiset avustukset. Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeen riskit ovat hyvin suuret sen jälkeen kun EU-rahoitus loppuu. Hoitosuunnitelmat ovat tärkeitä, sillä niiden avulla viranomaiset organisoivat hankkeen toteutuksen ja sitoutuvat siihen. Näin varmistetaan hankkeen tulosten kestävyys +++++ TIFF +++++ Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 66. Yhteensä 32 tarkastettuun hankkeeseen kuului hallintasuunnitelmien laatiminen (ks. liite III). Suunnitelmat ovat tärkeitä, koska niiden avulla viranomaiset järjestävät hankkeet siten, että niiden tulokset ovat kestäviä. Samalla viranomaiset sitoutuvat hankkeen kestävyyteen. Jos jäsenvaltio hyväksyy hankkeen, kansallisten viranomaisten on osoitettava kyseisille alueille pysyvä (organisatorinen ja taloudellinen) rakenne, jolla varmistetaan hankkeiden tulosten jatkuvuus. Näitä suunnitelmia ei kuitenkaan yleensä hyväksytä ja Life-rahoituksen loppumisen myötä komissio ei ole järjestelmällisesti seurannut niiden toteuttamista. 67. Jäsenvaltiot eivät hyväksyneet kaikkien asianomaisten hankkeiden alueiden hallintasuunnitelmia (esimerkiksi viisi hanketta Belgiassa ja neljä Sloveniassa). Tämän vuoksi näillä alueilla käynnissä oleville hankkeille ei ole laadittu merkittävää hallintaperustaa. Edunsaajilla oli vaikeuksia löytää yhteisrahoitusta maatalouden ympäristötoimenpiteiden mukaisille käynnissä oleville hallintasopimuksille (ks. laatikko 9). Laatikko 9 Rahoitusta ei taattu hankkeen päättymisen jälkeen Erään yli miljoona euroa EU-avustusta saaneen tarkastetun hankkeen keskeisenä tavoitteena oli kehittää yhdennetty hallintaan liittyvä lähestymistapa kyseiselle Natura 2000 -alueelle. Tätä varten viljelijöiden kanssa tehtiin sopimuksia hallintatoimenpiteistä, joilla pyrittiin kohdelajien suojeluun. Saatuja kokemuksia tultaisiin käyttämään määriteltäessä maatalouden ympäristötoimenpiteitä, joilla pyritään kohdelajien suojeluun, ja vastaavanlaisissa tapauksissa käytettäviä maatalouden ympäristötoimenpiteitä. Viljelijöiden kanssa tehtiin sopimuksia ja heille myönnettiin hankkeen ajaksi taloudellisia korvauksia. Saatavilla ei ollut kuitenkaan tietoja siitä, olivatko paikalliset viljelijät laatineet konkreettisesti uusia maatalouden ympäristötoimenpiteitä. Ei ole siis kohtuullisia takeita siitä, että hankkeen yhteydessä saavutetut tulokset kestävät ja että saatuja opetuksia ja siten myötä tietoja sen vaikuttavuudesta levitetään. Päätelmät ja suositukset 68. Luonnon Life-avustukset edistävät osaltaan biologisen monimuotoisuuden säilyttämispyrkimyksiä siten, että niillä tehostetaan EU:n jäsenvaltioiden toimia ja tuetaan EU:n kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen sitoutumista lajien ja luontotyyppien suojelun puolesta. 69. Luonnon Life on monimutkainen ohjelma, sillä hankkeet koskevat erilaisia tilanteita ja niitä hallinnoivat varsin erityyppiset edunsaajat. Lisäksi hankkeilla tulisi olla kestävä vaikutus tiettyihin lajeihin ja luontotyyppeihin erityisesti saavutettujen tulosten ja saatujen opetusten levittämisen ansiosta. 70. Sen jälkeen kun ensimmäinen Life-rahoitusväline perustettiin vuonna 1992, komissio on kehittänyt ja parantanut vähitellen hallinto- ja valvontajärjestelmiään, muun muassa ottamalla huomioon tilintarkastustuomioistuimen aiempien tarkastusten tulokset. Tarkastuksen yhteydessä kuitenkin todettiin, että luonnon Life-ohjelmasta rahoitettujen toimenpiteiden säilymistä hankkeen päättymisen jälkeen ei ole tällä hetkellä riittävästi taattu (kohdat 18–20). Valintamenettely 71. Luonnon Life-hankkeiden valintaa varten hyväksyttyjen kestävyysperusteiden merkitys on Life+ -ohjelman myötä vähentynyt. Koska osaperusteita ei ole painotettu, on myöskin epäselvää, miten hankkeiden pistemäärää vähennetään, jos ne eivät täytä yhtä tai useampaa osaperustetta (kohdat 22–26). 72. Tilintarkastustuomioistuin ei saanut näyttöä siitä, että Euroopan ympäristökeskuksen tai Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevän keskuksen asiantuntijat olisivat osallistuneet hyväksytyn valintamallin suunnitteluun (tai muuhun Life-hankkeen hallinnointiin) siitä huolimatta, että Life-välineen yhteydessä käytetään 70 prosenttia ympäristöasioiden pääosaston hallinnoimista talousarviovaroista (kohta 27). 73. Komissio tekee ulkopuolisten arvioijien kanssa sopimuksia saatujen hanke-ehdotusten riippumattomasta teknisestä arvioinnista. Käytössä oleva priorisointimalli (perusteet, osaperusteet, painotus, pisteasteikko, jne.) ei kuitenkaan ole riittävän yksityiskohtainen tai asiasta kiinnostuneen yleisön kannalta riittävän avoin. Toisaalta avustusten myöntämistä koskeva pitkä päätöksentekomenettely haittaa toisinaan hankkeen toteuttamismahdollisuuksia ja heikentää sidosryhmien osallistumista hankkeeseen (kohta 28). Suositus nro I i) Komission olisi tarkistettava valintamalliaan asiantuntijaryhmän antaman lausunnon perusteella; asiantuntijaryhmään olisi kuuluttava myös Euroopan ympäristökeskuksen tai Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevän keskuksen asiantuntijoita; tämän jälkeen komission olisi todennettava valintamalli ja annettava se kaikkien asiasta kiinnostuneiden tahojen käyttöön. ii) Mallin mukaan etusijalle olisi asetettava sellaiset luonnon Life-hanke -ehdotukset, joiden perusteella voidaan saada varmuus siitä, että hankkeen tulokset ovat jatkuvia. Tältä osin tilintarkastustuomioistuin haluaa tuoda esiin suosituksensa, että komissio tutkii, olisiko vastaisuudessa suotavaa pitää luonnon Life-tuki erillään ympäristön Life-tuesta, koska kummallakin tukimuodolla on omat erillispiirteensä. Tämä turvaisi tukimuotojen hallinnoinnin pitkällä aikavälillä [27]. iii) Olisi myös tutkittava keinoja lyhentää valintamenettelyn kestoa, erityisesti ottamalla huomioon muiden yhteisön talousarviosta rahoitettujen tukijärjestelmien hankkeiden yhteydessä sovelletut ratkaisut ja tarkistamalla voimassa olevia toimielinten välisiä menettelyitä. Hankkeiden täytäntöönpano 74. Paikalla toimitettavia tarkastuskäyntejä tehtiin 35 hankkeelle, ja niiden yhteydessä ilmeni, että useimmat suunnitellut investoinnit oli toteutettu ja ne paransivat osaltaan lajien ja luontotyyppien suojelun tasoa Natura 2000 -alueilla. Tästä huolimatta yksilöitiin useita hankkeen tuloksiin vaikuttavia puutteita. Tietyillä investoinneilla oli suhteellisen vähäinen vaikutus kohdelajeihin ja -luontotyyppeihin. Investointien kustannukset olivat nimittäin liian suuret tai niiden kohdalla oli suuri riski siitä, että vaikutukset lakkaavat nopeasti hankkeen päättymisen jälkeen, ellei tarvittavia ylläpitotoimia toteuteta. Myöskään hankkeen tulosten jatkuvuuden varmistavia edellytyksiä ei aina ollut taattu riittävästi. 75. Ulkopuoliset luonnonsuojeluasiantuntijat keskittyvät hankkeen seurannassa tarkastamaan hankkeen edistymistä suunniteltujen investointien ja toimien kannalta ja raportoimaan siitä. Erityisten suojelutavoitteiden saavuttamista – kuten kohdelajien tai -luontotyyppien suojelun tason kohentuminen – ei seurattu asianmukaisesti. Hankkeen edistäjiä ei vaadita seuraamaan toimenpiteiden vaikutusta kohdelajeihin tai -luontotyyppeihin. Tämän vuoksi komissio on yleensä hyvin tietoinen yksittäisten hankeinvestointien edistymisestä, mutta siltä puuttuu tietoa siitä, kuinka pitkälle kohdennetut hanketulokset on todellisuudessa saavutettu ja mikä on niiden vaikutus. Lisäksi vaikuttava seuranta edellyttää, että komissio vahvistaisi asianmukaisia indikaattoreita ja perusteita. Tässä tehtävässä se voi hyödyntää Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevän keskuksen kaltaisten elinten asiantuntemusta (kohdat 30–40). Suositus nro II i) Komission olisi tehtävä tarvittavat aloitteet, jotta saavutettuja tuloksia sekä Life-varoista rahoitettuja investointeja koskevien suojelumenetelmien käyttöä ja hallintasopimusten ja -suunnitelmien toteuttamista koskevaa hankeseurantaa voitaisiin parantaa. ii) Komission olisi laadittava asianmukaiset indikaattorit ja perusteet, jotka mahdollistavat hankkeen seurauksia koskevan seurannan erityisesti Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan biologista monimuotoisuutta käsittelevän keskuksen asiantuntemuksen perusteella. Tulosten levittäminen 76. Eräitä kielellisiä ongelmia on vielä ratkaisematta ja hankkeiden verkkosivustoilla levitettävän tiedon laadun vähimmäisvaatimuksissa on edelleen parantamisen varaa. Ympäristöasioiden pääosaston ylläpitämässä Life-tietokannassa ei ole helposti ja laajasti saatavilla tietoja hankkeista saaduista opetuksista. Asiantuntijoista koostuville mahdollisille käyttäjille ei ole myöskään yleensä tarjolla tietoa teknisistä ja tieteellisistä kysymyksistä (kohdat 42–53). Suositus nro III i) Komission olisi tarkistettava tiedotusstrategiaansa, -toimiaan ja -välineitään. Samalla olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että tarkoituksenmukainen tieto ja saadut opetukset levitetään asiasta kiinnostuneille asiantuntijoille. Lisäksi olisi harkittava keinoja parantaa hakumahdollisuuksia Life-tietokantaan tallennetun tiedon saamiseksi. ii) Lisäksi edunsaajilta tulisi vaatia, että ne toimittavat enemmän teknisiä yksityiskohtia käytetyistä menetelmistä, saaduista opetuksista ja yksilöidyistä parhaista käytännöistä. Tällä tavoin tietoa saataisiin levitettyä laajemmalle. Hanketulosten hallinnointi pitkällä aikavälillä 77. Luonnon Life-hankkeet ovat edistäneet osaltaan merkittävästi Natura 2000 -verkoston toteuttamista. Sen lisäksi, että komissio on pyytänyt laatimaan säilyttämissuunnitelman Life-hankkeen päättymisen jälkeen, se on kuitenkin kiinnittänyt Life-hankkeisiin niiden päättymisen jälkeen varsin vähän huomiota. Edunsaajille ja kumppaneille ei ole myöskään asetettu oikeudellisia tai muita velvoitteita varmistaa, että hankkeen tulokset jatkuvat. Luonnon Life -välineestä rahoitettujen suojelutoimenpiteiden kestävyyttä ei varmisteta hankkeen päättymisen jälkeen, joten EU-rahoituksen vaikutus saattaa heikentyä nopeasti, sillä teknisiä jälkitarkastuksia ei tehdä eikä komissiolla ole seurantajärjestelmää tai muuta välinettä, jolla se voi varmistua siitä, etteivät tulokset valu hukkaan (kohdat 55–67). Suositus nro IV i) Avustussopimusten olisi velvoitettava edunsaajia ja tarvittaessa kansallisia yhteisrahoittajia ylläpitämään hankkeen tuloksia tietyn vähimmäisjakson ajan hankkeen päättymisen jälkeen. Tarkoituksenmukaisilla seuraamuksilla ja avustusten takaisinperinnällä olisi varmistettava, että asianomaisia sopimusvelvoitteita noudatetaan. ii) Komission olisi harkittava, että otettaisiin käyttöön Life-hankkeen jälkeinen seurantajärjestelmä, mikä saattaa edellyttää myös muutoksia oikeudelliseen kehykseen. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 2. heinäkuuta 2009 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] Erityiskertomus nro 11/2003 ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life) (EUVL C 292, 2.12.2003) ja kyseisen erityiskertomuksen seuranta varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksen kohdissa 6.48–6.50 (EUVL C 301, 30.11.2005). [2] Neuvoston asetus (ETY) N:o 1973/92, annettu 21. toukokuuta 1992 ympäristöalan rahoitusvälineen perustamisesta (Life) (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 1). [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/2000, annettu 17. heinäkuuta 2000, ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life) (EYVL L 192, 28.7.2000, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1682/2004 (EUVL L 308, 5.10.2004, s. 1). [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 614/2007, annettu 23. toukokuuta 2007, ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life+) (EUVL L 149, 9.6.2007, s. 1). [5] Neuvoston direktiivi 79/409/ETY, annettu 2. huhtikuuta 1979, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1); neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21. toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7). [6] Life+ -asetuksen 4 artiklassa täsmennetään luonnon Life+ -tuen tavoitteet: tukea Natura 2000-verkoston edelleen kehittämistä ja täytäntöönpanoa; lujittaa tietämysperustaa; seurata ja arvioida luontoa ja biologista monimuotoisuutta; hallinnointi. [7] Luontotyyppidirektiivin 8 artikla. [8] KOM(2006) 216, lopullinen, 22.5.2006, komission tiedonanto – Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen vuoteen 2010 mennessä – ja sen jälkeen – Ekosysteemipalvelujen säilyttäminen ihmisten hyvinvoinnin varmistamiseksi. [9] Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskeva poliittinen toimintaohjelma "Kohti kestävää kehitystä", neuvoston päätöslauselma, annettu 1. helmikuuta 1993 (EYVL C 138, 17.5.1993, s. 1). [10] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1600/2002/EY, tehty 22. heinäkuuta 2002, kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1). [11] Erityiskertomus nro 11/2003. [12] Erityiskertomus nro 11/2003, kohdat 81–84 ja (päätelmien) kohdat 86 ja 87. [13] Kohdat 6.48–6.50. [14] Otokseen kuului alkujaan 36 hanketta. Tarkastuskäynti jäi kuitenkin tekemättä erään valitun hankkeen osalta, koska edunsaaja ei ollut tavoitettavissa ja se oli keskeyttänyt hankkeen toteuttamisen ja maksanut komissiolle takaisin saamansa ennakkomaksun. [15] Erityiskertomus nro 11/2003, kohdan 89 lopussa annettu suositus. [16] Vuonna 2006 Life III -ohjelman perusteen "suojeluun liittyvä hyöty" osaperusteet olivat: alueiden/lajien/luontotyyppien arvo, ehdotettujen toimien merkitys, myötävaikutus yhteisön suojelustrategioihin sekä toimien kestävyys. Vuonna 2007 Life+ -ohjelman perusteen "myötävaikutus Life+ -ohjelman tavoitteisiin" osaperusteet olivat: merkitys yhteisölle, myötävaikutus kohdennetun ongelman ratkaisemiseen, myötävaikutus toteutukseen, yhteisön ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön ajan tasalle saattaminen ja kehittäminen, hankkeen tulosten jatkuvuus ja pysyvyys, kestävä myötävaikutus kohdennettujen ongelmien ratkaisemiseen. [] "Kansallisella tasolla saatava lisäarvo" otetaan huomioon ainoastaan, jos saman jäsenvaltion hankkeet ovat saaneet saman kokonaispistemäärän. [17] Asetuksen (EY) N:o 1655/2000 9 artikla, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1682/2004. [18] Asetuksen (EY) N:o 614/2007 4 artikla. [19] Komissio teki sopimuksen ulkopuolisen toimeksisaajan kanssa vuosina 2000–2007 toteutettujen Life-viestintätoimien tarkoituksenmukaisuuden ja seurausten arvioinnista, joka saatiin päätökseen elokuussa 2008. Arvioinnin yhteydessä seuratut hankkeet valittiin pääasiassa sellaisten hankkeiden joukosta, joiden sisällössä tai viestintämenetelmissä sovellettiin hyviä käytäntöjä. [20] Life -rahoitusvälineen toteuttamista koskeva väliarviointi vuonna 2003 (heinäkuu 2003) s. 12 ja 14. [21] Hallinnolliset vakiomääräykset, 11,16 ja 18 artikla (2000–2006), 13 artikla (2007). [22] Vähimmäisvaatimukset (hanketoimet, edistys ja tulokset) annettiin yhteisten säännösten 13 artiklan 4 kohdassa. [23] Esimerkiksi mittavat hallintasopimukset päättyvät vasta Life-toimien toteuttamisen jälkeen, mutta niillä varmistetaan lopullisesti maan käyttö tiettyihin luonnonsuojelutavoitteisiin. [24] Kohta 64: "Lintu- ja luontotyyppidirektiivien osalta tehtiin vain vähän ja suppeita tarkastuksia, joten rikkomuksiakin havaittiin hyvin vähän vuosina 2005 ja 2006. Esimerkiksi Suomessa, Ranskassa, Kreikassa ja Sloveniassa ei havaittu ainoatakaan rikkomusta 11 633:ssa lintudirektiiviin liittyvässä tarkastuksessa ja 14 896:ssa luontotyyppidirektiiviin liittyvässä tarkastuksessa, jotka toimitettiin täydentävien ehtojen perusteella." (http://www.eca.europa.eu) [25] Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1), 72 artikla. [26] Näistä kolmen Saksassa toteutetun hankkeen osalta luonnonsuojelulauseke rekisteröitiin vastaavan osavaltion hyväksi ilman sitovia takeita siitä, että maata käytettäisiin tulevaisuudessa luonnonsuojelutarkoituksiin. [27] Erityiskertomus nro 11/2003, kohdan 89 lopussa esitetty suositus. -------------------------------------------------- LIITE I PAIKALLA TARKASTETUT HANKKEET Hankkeen nro | Jäsenvaltio | Hankkeen nimi | Lyhyt nimi | Edunsaaja | | Edunsaajan asema | Alkaa | Päättyy | Tilanne 30.6.2008 | Kokonaiskustannukset (euroa) | LIFE-avustus (euroa) | % | LIFE00 NAT/B/007148 | BE | Toimet ruoikon lintujen hyväksi Haine-joen altaalla | Haine | Natagora/RNOB asbl | | Valtioista riippumaton organisaatio | 1.7.2001 | 31.12.2007 | Päättynyt | 1740715 | 870.358 | 50 % | LIFE02/ NAT/B/008593 | BE | Haute Meusen jokialueen kuivien niittyjen kunnostaminen ja kestävä hoito | Haute Meuse | Ardenne & Gaume asbl | | Valtioista riippumaton organisaatio | 1.9.2002 | 31.3.2007 | Päättynyt | 1934717 | 967.359 | 50 % | LIFE03/NAT/B/000024 | BE | Eri luontotyyppien integroitu ennalleen saattaminen sotilasalueilla Natura 2000 -ohjelman mukaisesti | Militaire Gebieden | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, AMINAL (afdeling Natuur) | | Julkinen | 1.9.2003 | 31.12.2008 | Käynnissä | 15322373 | 6.555.658 | 43 % | LIFE05 NAT/B/000090 | BE | Alangolla sijaitsevan Grote Nete -jokialueen ennalleen saattaminen | Grote Nete | Natuurpunkt Beheer v.z.w. | | Valtioista riippumaton organisaatio | 8.1.2005 | 30.9.2010 | Käynnissä | 3120940 | 1.560.470 | 50 % | LIFE00 NAT/B/007156 | BE | Toimintasuunnitelma kolmen metsäalueen säilyttämiseksi ja ennalleen saattamiseksi Ardenneilla Flanderin alueella | 3 Bossen Vlaamse Ardennen | World Wide Fund for Nature | | Valtioista riippumaton organisaatio | 1.10.2001 | 11.4.2007 | Päättynyt | 2837738 | 1.126.582 | 40 % | LIFE03/NAT/B000019 | BE | Turvealueiden ja kosteiden luontotyyppien kunnostus Saint-Hubertin ylängöllä | Saint Hubert Plateau | Unité de la Gestion Cynégétique du Massif Forestier de St-Hubert asbl, C/O Cantonnement de la Division Nature et forêt | | Valtioista riippumaton organisaatio | 1.9.2003 | 31.8.2007 | Käynnissä | 2127540 | 1.063.770 | 50 % | Belgia yhteensä | 27084023 | 12144197 | | LIFE00 NAT/D/007038 | DE | Ensisijaisesti suojeltavia lajeja koskeva Galenbecker See -kunnostushanke | Galenbecker See | Staatliches Amt für Umwelt und Natur Ueckermünde | | Julkinen | 1.5.2001 | 31.12.2007 | Käynnissä | 5780907 | 4046635 | 70 % | LIFE05 NAT/D/000057 | DE | Yhteisön tärkeiksi alueiksi ehdotettuihin alueisiin kuuluvan, Hammin ja Hangfortin välillä sijaitsevan Lippe-joen tulvatasanteen optimointi | Lippe-Aue | Stadt Hamm, Umweltamt | | Julkinen | 8.1.2005 | 28.2.2010 | Käynnissä | 5514593 | 2757297 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007042 | DE | Düsterdieker Niederung -erityissuojelualueen optimoiminen | SPA Duesterdieker Niederung | Biologisches Station Kreis Steinfurt e.V. | | Julkinen | 1.7.2001 | 30.4.2007 | Määrärahat vapautetaan | 4534432 | 2267216 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007039 | DE | LIFE-hanke "Grindenschwarzwald" | Grindenschwarzwald | Regierungspräsidium Karlsruhe | | Julkinen | 1.1.2001 | 31.12.2005 | Päättynyt | 1786914 | 893457 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007058 | DE | Kuivien niittyjen uusintaminen ja suojeleminen Saksassa | Trockenrasen Saar | Naturlandstiftung Saar | | Valtioista riippumaton organisaatio | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Päättynyt | 1433218 | 842732 | 59 % | LIFE00 NAT/D/007043 | DE | Turvesuo "Hohes Moor" | Hohes Moor Niedersachsen | Niedersächsisches Umweltministerium | | Julkinen | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Päättynyt | 1288500 | 644250 | 50 % | Saksa yhteensä | 20338564 | 11451587 | | LIFE00 NAT/E/007304 | ES | Cabo de Gata-Níjarin hoidon parantaminen (yhteisön tärkeänä pitämä alue ja erityissuojelualue) | Cabo de Gata | Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | | Julkinen | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Päättynyt | 4303086 | 3012160 | 70 % | LIFE03 NAT/E/000046 | ES | Houbara bustard Chlamydotis undulata fuertaventurae -linnun suojeleminen Kanarian saarten erityissuojelualueella | Hubara Canarias | Sociedad Española de Ornitologia (SEO/BirdLife) | | Valtioista riippumaton organisaatio | 1.6.2003 | 31.5.2007 | Määrärahat vapautetaan | 2630899 | 1973174 | 75 % | LIFE03 NAT/E/000050 | ES | Espanjan keisarikotkan, munkkikorppikotkan ja mustahaikaran suojeleminen | CBD 2003 | Fundación CBDHábitat para la Conservación de la Biodiversidad y su Hábitat | | Julkinen | 1.9.2003 | 1.9.2007 | Käynnissä | 3286882 | 1972129 | 60 % | LIFE00 NAT/E/007348 | ES | La Serena y Sierras periféricasin erityissuojelualueen ja yhteisön tärkeänä pitämän alueen hoito | ZEPA La Serena | Consejería de Agricultura y Medio Ambiente - Dir. Gral de Medio Ambiente | | Julkinen | 1.5.2001 | 31.8.2005 | Päättynyt | 1853176 | 1297223 | 70 % | LIFE05 NAT/E/000067 | ES | Yhteisön tärkeänä pitämän Aiako Harrian alueen suojeleminen ja ennalleen saattaminen (ES2120016) | LIFE AIAKO HARRIA | Direción General de Montes y Medio Natural.Departamento para el Desarrollo del Medio Rural | | Julkinen | 1.10.2005 | 30.9.2009 | Käynnissä | 2260318 | 1130159 | 50 % | LIFE00 NAT/E/007339 | ES | Dyynien luontotyyppien ennalleensaattamismalli L'Albufera de Valenciaa varten | Dunas Albufera | Ayuntamiento de Valencia - Concejalía de Devesa y Albufera y Alcaldías de Barrio | | Julkinen | 1.1.2001 | 30.6.2004 | Päättynyt | 1951482 | 975741 | 50 % | Espanja yhteensä | 16285843 | 10360586 | | Hankkeen nro | Jäsenvaltio | Hankkeen nimi | Lyhyt nimi | Edunsaaja | | Edunsaajan asema | Alkaa | Päättyy | Tilanne 30.6.2008 | Kokonaiskustannukset (euroa) | LIFE-avustus (euroa) | % | LIFE00 NAT/IT/007142 | IT | Lintujen elinympäristön parantaminen ja sähkövoimaloiden ennalleen saattaminen | Po ENEL | Consorzio Parco Regionale Delta del Po | | Julkinen | 1.7.2001 | 31.12.2006 | Käynnissä | 5637965 | 2198806 | 39 % | LIFE04 NAT/IT/000190 | IT | Suojelutoimet valtion metsäviranomaisten hallinnoimilla NATURA 2000 -alueilla | Corpo Forestale | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali - Corpo forestale dello Stato - Ufficio per la Biodiversità | | Julkinen | 1.4.2004 | 30.6.2009 | Käynnissä | 2505297 | 1252649 | 50 % | LIFE00 NAT/IT/007228 | IT | Abies nebrodensis (Lojac) Mattei -kasvuisten pyökkimetsien suojeleminen in situ ja ex situ | Nebrodensis | Ente Parco Delle Madonie | | Julkinen | 1.9.2001 | 31.8.2005 | Päättynyt | 1161535 | 871151 | 75 % | LIFE00 NAT/IT/007281 | IT | NEMOS-hanke – Alppien kosteikkojen suojeleminen | Nemos | Provincia autonoma di Trento - Servizio Parchi e Foreste Demaniali | | Julkinen | 1.1.2002 | 30.9.2004 | Päättynyt | 1626422 | 796947 | 49 % | LIFE05 NAT/IT/000009 | IT | Uhanalaisten petolintujen suojeleminen Materan alueella | RAPACI LUCANI | Provincia di Matera | | Julkinen | 1.10.2005 | 30.9.2009 | Käynnissä | 866062 | 649546 | 75 % | Italia yhteensä | 11797281 | 5769099 | | LIFE04 NAT/SI/000240 | SI | NATURA 2000 Sloveniassa – hallinnointimallit ja tietojärjestelmä | NATSLOMPIS | Institute of the Republic of Slovenia for Nature Conservation | | Julkinen | 1.1.2005 | 31.12.2007 | Käynnissä | 1686077 | 843039 | 50 % | LIFE03 NAT/SLO/000077 | SI | Crex crexin (ruisrääkän) suojelu Sloveniassa pitkällä aikavälillä | Crex Slovenia | DOPPS BirdLife Slovenia | | Valtioista riippumaton organisaatio | 1.1.2004 | 31.3.2007 | Määrärahat vapautetaan | 809024 | 606768 | 75 % | LIFE02 NAT/SLO/008587 | SI | Uhanalaisten luontotyyppien/lajien suojeleminen tulevassa Karst Parkissa | Karst park | Univerza na Primorskem, Znastevno-raziskovalno sredisce-Koper | | Julkinen | 1.10.2002 | 30.9.2005 | Päättynyt | 476930 | 357698 | 75 % | LIFE03 NAT/SLO/000076 | SI | Uhanalaisten lajien ja luontotyyppien suojeleminen Secovljen suola-altailla | Secovlje | Soline, Pridelava soli d.o.o. | | Yksityinen | 1.9.2003 | 1.9.2006 | Päättynyt | 714440 | 357220 | 50 % | LIFE00 NAT/SLO/007231 | SI | Turvesuot Triglavin kansallispuistossa | Triglav | Triglavski Narodni Park | | Julkinen | 15.6.2001 | 30.11.2003 | Päättynyt | 470200 | 352650 | 75 % | LIFE00 NAT/SLO/007223 | SI | Veternikin ja Oslican vuoristoniittyjen hoitosuunnitelma ja kiireelliset suojelutoimenpiteet | Dry meadows | Kozjanski Regional Park | | Valtioista riippumaton organisaatio | 1.1.2001 | 31.12.2003 | Päättynyt | 275000 | 206250 | 75 % | Slovenia yhteensä | 4431671 | 2723625 | | LIFE02 NAT/UK/008527 | UK | Erityissuojelualueiden (ruiokkojen) strategisen verkoston kehittäminen Botaurus stellaris -lintuja varten | Bittern | Royal Society for the Protection of Birds | | Valtioista riippumaton organisaatio | 3.2.2002 | 30.6.2006 | Päättynyt | 6484498 | 3890699 | 60 % | LIFE02 NAT/UK/008541 | UK | Metson kiireellisten suojelutoimien hallinnointi Skotlannissa | Capercaillie | Caledonian Partnership, Highland Birchwoods | | Yksityinen | 1.2.2002 | 31.1.2007 | Käynnissä | 7355440 | 3677720 | 50 % | LIFE04 NAT/GB/000250 | UK | Lohen suojeleminen Skotlannissa | CASS | Scottish Natural Heritage | | Julkinen | 1.2.2004 | 31.7.2008 | Käynnissä | 4695816 | 2347908 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007079 | UK | Euroopan nummia heikentävien kaupungistumispaineiden torjunta Dorsetissa | Dorset heaths | Dorset County Council, Planning Division | | Julkinen | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Määrärahat vapautetaan | 3819840 | 1909920 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007071 | UK | Salisburyn tasangon Natura 2000 -alueiden hoidon kehittäminen | Salisbury Plain | English Nature | | Julkinen | 1.4.2001 | 30.9.2005 | Päättynyt | 3482722 | 1741361 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007078 | UK | Skotlannin keidassoiden ennalleen saattaminen | Scottish raised bogs | Scottish Wildlife Trust | | Valtioista riippumaton organisaatio | 1.1.2001 | 1.1.2004 | Päättynyt | 2139263 | 1458977 | 68 % | Yhdistynyt kuningaskunta yhteensä | 27977579 | 15026585 | | Kaikki yhteensä | 107914961 | 57475679 | | -------------------------------------------------- LIITE II LIFE+ -VÄLINEEN ARVIOINTI- JA VALINTAMENETTELYN AIKATAULU 2007 Alkamispäivä | Päättymispäivä | Kesto | Tapahtuma | 30.11.2007 | | | Määräaika, jolloin LIFE+ -ehdotukset oli viimeistään lähetettävä jäsenvaltioille. | 15.1.2008 | | | Määräaika, jolloin jäsenvaltioiden oli viimeistään toimitettava LIFE+ -ehdotukset Euroopan komissiolle. | 15.1.2008 | 15.2.2008 | 1 kuukausi | Komissio vastaanotti ja kirjasi ehdotukset ja tarkasti niiden kelpoisuuden. Tarvittaessa se pyysi puuttuvia tietoja, jotka oli toimitettava tämän ajanjakson kuluessa. | 16.2.2008 | 20.2.2008 | 5 päivää | Kielteiset vastaukset asianomaisille hakijoille (ehdotukset eivät olleet tukikelpoisia). | 16.2.2008 | 30.4.2008 | 2,5 kuukautta | Tukikelpoisten ehdotusten arvioiminen ulkoisten asiantuntijoiden avulla. | 1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 kuukautta | Ehdotukset tarkistettiin ja laadittiin lopulliset "ensisijaisten" ja "varalla olevien" hankkeiden luettelot, jotka esitettiin LIFE+ -komitealle. | 1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 kuukautta | Komission yksiköiden keskinäinen kuuleminen. | 1.8.2008 | 15.8.2008 | 2 viikkoa | Komissio toimitti valintaluettelon luonnoksen LIFE+ -komitealle. | 15.8.2008 | 31.8.2008 | 1 päivä | LIFE+ -komitean kokous, jossa päätettiin yhteisrahoitukseen hyväksyttyjen hankkeiden luettelosta. | 1.9.2008 | 15.10.2008 | 1,5 kuukautta | Asiakirjat lähetettiin Euroopan parlamentille, jotta se saattoi käyttää tarkastusoikeuttaan kesälomien jälkeen. | 15.10.2008 | | | Komission päätös tuen myöntämisestä. | 15.10.2008 | 31.10.2008 | 2 viikkoa | Komissio lähetti avustussopimusluonnokset edunsaajille. | 1.11.2008 | 30.11.2008 | 1 kuukausi | Edunsaajilla 30 päivää aikaa vastata. | 1.12.2008 | 31.12.2008 | 1 kuukausi | Komissio allekirjoitti avustussopimukset ja palautti ne edunsaajille. | 1.1.2009 | | | Hankkeiden varhaisin mahdollinen alkamisajankohta. | 2008 Lähde: LIFE+ Nature and Biodiversity: Guidelines for applicants 2007 and 2008. Määräpäivä tai käsittelyajankohta | Tapahtuma | 21.11.2008 | Määräaika, jolloin hakijoiden oli viimeistään toimitettava ehdotuksensa jäsenvaltioiden viranomaisille. | 5.1.2009 | Määräaika, jolloin jäsenvaltioiden oli viimeistään toimitettava ehdotukset Euroopan komissiolle. | Tammi–heinäkuu 2009 | Ehdotusten hyväksyttävyys, hylkääminen ja tukikelpoisuus, arvioiminen ja tarkistaminen. | 31.12.2009 | Avustussopimusten allekirjoittamisen määräaika. | 1.1.2010 | Vuoden 2008 hankkeiden varhaisin mahdollinen aloittamisajankohta. | -------------------------------------------------- LIITE III KÄYTTÖSUUNNITELMAT Luontotyyppidirektiivin 6 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat suojelutoimenpiteet ja laadittava tarvittaessa tarkoituksenmukaisia käyttösuunnitelmia, jotka koskevat erityisesti kyseisiä alueita tai jotka sisältyvät muihin kehityssuunnitelmiin, sekä tarpeellisia lainsäädännöllisiä, hallinnollisia tai sopimusoikeudellisia toimenpiteitä. Toimenpiteet toteutetaan Natura 2000 -verkoston avulla, ottaen huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset vaatimukset sekä alueelliset ja paikalliset erityispiirteet. Käyttösuunnitelman pitäisi sisältää seuraavat osatekijät: toimintapoliittinen julkilausuma luontotyyppidirektiivin 6 artiklan osalta alueiden kuvaus, johon sisältyy analyysi aiemmasta maankäytöstä tavoitteiden määrittely, myös pitkän ja lyhyen aikavälin päämäärät rajoitteiden määrittely, mukaan lukien toimijoiden yksilöiminen realistinen luettelo toimista sekä aikataulut ja rahoitussuunnitelmat neuvotteluprosessia koskevat yksityiskohdat seuranta ja arviointi. LIFE+ -asetuksen ((EY) N:o 614/2007) johdanto-osan 6 kappaleessa korostetaan Natura 2000-kohteiden hallintavälineen rahoittamista koskevia rajoitteita ja todetaan seuraavaa: "Riittävän rahoituksen varmistamiseksi Natura 2000 -verkostolle, yhteisön yhteisrahoitus mukaan luettuna, olisi ryhdyttävä järjestelyihin. Koska tämän asetuksen tarkoituksena on rahoittaa ainoastaan Natura 2000 -kohteiden hallintaan liittyviä parhaita käytäntöjä tai demonstrointihankkeita, komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että muiden välineiden kautta on saatavissa riittävästi varoja verkoston hallinnointia varten, jonka vuosikustannusten arvioitiin vuonna 2004 olevan noin 6100 miljoonaa EUR". --------------------------------------------------