P6_TA(2007)0076

Euro-Välimeri-alueen vapaakauppa-alueen perustaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. maaliskuuta 2007 Euro-Välimeri-alueen vapaakauppaalueen perustamisesta (2006/2173(INI))

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon 28. marraskuuta 1995 annetun Barcelonan julistuksen, jolla perustettiin Euroopan unionin (EU) ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden välinen kumppanuus, sekä kyseisessä kokouksessa hyväksytyn työohjelman,

- ottaa huomioon 27. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman tarkistetusta Barcelonan prosessista [1],

- ottaa huomioon komission 12. huhtikuuta 2005 päivätyn tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Kymmenen vuotta Euro-Välimeri-kumppanuusyhteistyötä: Työohjelma tulevan viisivuotiskauden haasteisiin vastaamiseksi" (KOM(2005)0139) ja sen liitteet (SEK(2005)0482 ja SEK(2005)0483),

- ottaa huomioon komission 11. maaliskuuta 2003 päivätyn tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin" (KOM(2003)0104), Euroopan naapuruuspolitiikkaa koskevan 12. toukokuuta 2004 hyväksytyn komission strategia-asiakirjan (KOM(2004)0373), Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmia koskevista komission ehdotuksista 9. joulukuuta 2004 annetun komission tiedonannon neuvostolle (KOM(2004)0795), Israelia, Jordaniaa, Marokkoa, palestiinalaishallintoa, Tunisiaa ja Libanonia koskevat toimintasuunnitelmat sekä eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevista yleisistä määräyksistä 24. lokakuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1638/2006 [2],

- ottaa huomioon Barcelonan prosessin käynnistämisen jälkeen pidettyjen Euro-Välimeri-ministerikokousten ja alakohtaisten ministerikokousten päätelmät, erityisesti Luxemburgissa 30. ja 31. toukokuuta 2005 pidetyn seitsemännen Euro-Välimeri-ulkoministerikokouksen päätelmät,

- ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian [3], Israelin [4], Marokon [5], Jordanian [6], Egyptin [7], Libanonin [8]ja Algerian [9] väliset Euro-Välimeri-assosiaatiosopimukset sekä Euroopan yhteisöjen sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön väliaikaisen Euro-Välimeri-assosiaatiosopimuksen kaupasta ja yhteistyöstä [10]; ottaa huomioon tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisesta 22. joulukuuta 1995 tehdyn EY-Turkki-assosiointineuvoston päätöksen N:o 1/95 (96/142/EY) [11];

- ottaa huomioon 25. helmikuuta 2004 allekirjoitetun Jordanian, Egyptin, Tunisian ja Marokon välisen vapaakauppasopimuksen eli niin sanotun Agadirin sopimuksen,

- ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2004 hyväksymän strategisen kumppanuuden Välimeren ja Lähi-idän alueen kanssa,

- ottaa huomioon MEDA-ohjelman puitteissa laaditun alueellisen strategia-asiakirjan vuosiksi 2002-2006 sekä alueellisen suuntaa-antavan ohjelman vuosiksi 2005-2006,

- ottaa huomioon Manchesterin yliopiston kehityspolitiikan ja -hallinnon instituutissa tehdyn Euro-Välimeri-vapaakauppa-alueen kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin,

- ottaa huomioon 17. marraskuuta 1995 antamansa päätöslauselman talous- ja kauppasuhteista EU:n ja Välimeren alueen maiden välillä [12],

- ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2000 antamansa päätöslauselma Välimeren-politiikasta [13],

- ottaa huomioon 27. ja 28. marraskuuta 2005 pidetyn Barcelonan huippukokouksen päätelmät ja suositukset (mukaan lukien komission viisivuotinen työohjelma),

- ottaa huomioon Euro-Välimeri-alueen parlamentaarisen edustajakokouksen (EMPA) talous- ja rahaasioiden sekä koulutus- ja sosiaaliasioiden valiokunnan 11. toukokuuta 2006 antaman päätöslauselman ehdoista, joilla Euro-Välimeri-alueen investointeja ja kumppanuutta koskeva rahoitusväline (FEMIP) voidaan muuntaa Euro-Välimeri-alueen investointi- ja kehityspankiksi,

- ottaa huomioon EMPA:n toiminnan,

- ottaa huomioon 14. joulukuuta 2004 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston asetukseksi rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa (kodifioitu toisinto) [14],

- ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

- ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A6-0468/2006),

A. ottaa huomioon, että 27. ja 28. marraskuuta 1995 pidetyssä Barcelonan konferenssissa käynnistyi erittäin kunnianhimoinen ja lajissaan ainutlaatuinen hanke, jolla Välimeren pohjoisten ja eteläisten alueiden välille luotiin uudet ja tiiviimmät poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset yhteydet; ottaa huomioon, että kyseinen hanke on mahdollistanut suuria edistysaskeleita, mutta se ei ole vielä läheskään loppuunsaatettu,

B. ottaa huomioon, että poliittiset olot (ns. Oslon sopimukset), jotka edistivät Barcelonan prosessin syntymistä, ovat tällä välin olennaisesti muuttuneet ja että rauhan saavuttaminen Lähi-idässä on epävarmempaa kuin milloinkaan aikaisemmin,

C. pitää EU:n ja jäsenvaltioiden etuna, että Välimeren alue kehittyy yhdentyneeksi taloudelliseksi ja sosiaaliseksi alueeksi, josta kaikki osapuolet hyötyvät,

D. ottaa huomioon, että Välimeren eteläisten ja itäisten maiden voimakkaan väestönkasvun takia on välttämätöntä ottaa viipymättä käyttöön samalla kertaa sekä talous- että sosiaalialaa koskeva politiikka ja siihen liittyvät toimet,

E. katsoo, että on Välimeren eteläisten ja itäisten maiden sekä Euroopan unionin yhteisen edun mukaista vähentää työttömyyttä alueella ja tarjota sen väestölle, erityisesti nuorille ja maaseutuväestölle, kohtuulliset elinmahdollisuudet, ottaen huomioon, että vuosien 2000 ja 2015 välillä pitäisi luoda 35 miljoonaa uutta työpaikkaa työttömyyslukujen pitämiseksi nykyisellä tasollaan,

F. ottaa huomioon, että Välimeren eteläisten ja itäisten maiden taloudet ovat voimakkaasti riippuvaisia ulkomaankaupasta ja että niiden viennin ja tuonnin kokonaismäärä vastaa noin kahta kolmasosaa niiden BKT:sta; ottaa huomioon, että huomattava osa kyseisistä kauppavirroista suuntautuu Euroopan unioniin, mutta ne muodostavat sitä vastoin vain neljä prosenttia yhteisön ulkomaankaupasta, että Välimeren eteläisten ja itäisten maiden viennin rakenne ei ole kovin monipuolistunut ja että kyseiset maat ovat edelleen erikoistuneet aloihin, joissa ei saada aikaan paljonkaan kasvua,

G. ottaa huomioon, että muihin talousalueisiin ja erityisesti Kaakkois-Aasian maihin verrattuna Välimeren eteläiset ja itäiset maat ovat menettäneet huomattavassa määrin asemiaan, mitä tulee suhteelliseen kilpailukykyyn, teolliseen kehitykseen ja sosiaalisen kehityksen mahdollisuuksiin; ottaa huomioon, että Välimeren eteläisten ja itäisten maiden osuus maailmankaupasta on vähentynyt merkittävästi vuodesta 1980 lähtien suhteellisen tasaisesta talouskasvusta huolimatta; katsoo, että tällainen kehitys on huolenaihe EU:lle ja sen naapuruuspolitiikalle erityisesti EU:n raja-alueiden sosiaalisen ja poliittisen vakauden kannalta,

H. katsoo kaupan osalta, että Euroopan unionin ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kaupan rakenne on kehittynyt hyvin vähän Barcelonan prosessin käynnistämisen jälkeen ja että assosiaatiosopimusten allekirjoittaminen ei vielä ole tuottanut kaikkia toivottuja tuloksia,

I. ottaa huomioon, että tarvitaan sellainen vapaakauppa-alue, joka tähtää köyhyyden poistamiseen, täystyöllisyyteen, demokratian lujittamiseen ja kestävän kehityksen edistämiseen, ja että tämän vapaakauppa-alueen pitää perustua tasapainoisiin ja tarkkaan kohdennettuihin sääntöihin, jotka ovat välttämättömiä, jotta Välimeren eteläiset ja itäiset maat pääsevät paremmin osallisiksi kansainvälisestä kaupasta, varmistavat taloutensa monipuolisuuden, kohtaavat globalisaation haasteet ja varmistavat globalisaation hyötyjen tasapuolisen jakaantumisen,

J. ottaa huomioon, että taloudellisen yhteistyön lisääntyminen Välimeren alueella tarjoaa myönteisiä näkymiä myös eteläisen Euroopan jäsenvaltioille ja syventää niiden integroitumista EU:n yhtenäismarkkinoihin,

K. ottaa huomioon, että Välimeren pohjois- ja etelärannan välillä vallitsee edelleen huomattava taloudellinen, sosiaalinen ja väestöllinen epätasapaino ja että Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kehityksessä on huomattavia eroja,

L. ottaa huomioon, että Välimeren eteläisten ja itäisten maiden tiukasti juurtuneella poliittisella ja taloudellisella hajanaisuudella sekä todellisen yhdentymisprosessin puuttumisella voi olla hyvin kielteisiä vaikutuksia Barcelonan ohjelmaan ja vapaakauppa-alueen perustamiseen, sillä ne lisäävät kaupankäynnin polarisoitumisvaikutusta ja sen vuoksi joidenkin Välimeren eteläisten ja itäisten maiden riippuvuutta yhteisön markkinoista,

M. katsoo, että vapaakauppa-alueen perustamisella saattaisi olla kokonaisvaltaisia myönteisiä pitkän aikavälin vaikutuksia, mutta myös kielteisiä lyhyen ja keskipitkän aikavälin vaikutuksia Välimeren rannikolla sijaitseviin EU:n valtioihin ja Välimeren eteläisiin ja itäisiin maihin,

N. ottaa huomioon, että on yleisen edun mukaista ottaa käyttöön tehokkaita liitännäistoimia kaikkia kyseessä olevia alueita ja maita varten meneillään olevan kaupan vapauttamisprosessin kielteisten vaikutusten vähentämiseksi ja kompensoimiseksi,

O. ottaa huomioon, että meidän yhteiskuntiemme yhä nopeamman, tietotekniikan tahdittaman, kehityksen vuoksi Välimeren eteläisten ja itäisten maiden pitäisi toteuttaa sekä määrällisesti että laadullisesti voimakkaampia toimia tieteellisen tutkimuksen ja teknologian alalla, jotta ne voivat kaventaa teknologista kuilua, joka erottaa ne kyseisellä alalla kehittyneimmistä maista, mikä mahdollistaisi ajan myötä tasaisemman ja kestävämmän talouskasvun,

P. ottaa huomioon, että Välimeren eteläiset ja itäiset maat ovat saaneet aikaan huomattavaa edistystä peruskoulutuksen alalla ja vähentäneet merkittävästi lukutaidottomien määrää, joka kuitenkin on joissakin kyseisen alueen maissa vielä erittäin korkea; ottaa huomioon, että mahdollisuus päästä korkea-asteen koulutukseen ja yliopistoihin rajoittuu pieneen osaan väestöstä ja että koulujärjestelmät eivät aina pysty kouluttamaan tekniikan alan huipputason ammattilaisia tai johtajia, jotta työmarkkinoilla saataisiin aikaan todellinen tasapaino tarjonnan ja kysynnän välille,

Q. katsoo, että samaan aikaan Euroopan unionin ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden välisen vapaakauppa-alueen luomiseen tähtäävän prosessin kanssa on välttämätöntä, että Välimeren eteläiset ja itäiset maat poistavat nykyiset poliittiset ja taloudelliset esteet, jotka hidastavat integroitumisprosessia koko alueella, niiden välisen yhteistyön tehostamiseksi,

Uuden sysäyksen antaminen Barcelonan prosessille

1. pahoittelee, että Barcelonan prosessin kolmen tärkeimmän tavoitteen (yhteisen rauhan ja vakauden alueen määrittäminen; jaetun vaurauden alueen luominen taloudellisen kumppanuuden ja vapaakauppa-alueen avulla; yhteistyö yhteiskunnallisissa, kulttuurisissa ja henkilöitä koskevissa asioissa kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseksi alueella) toteutuminen on vielä kaukana;

2. muistuttaa, että näiden kolmen osa-alueen on ehdottomasti edistyttävä samanaikaisesti, jotta taataan Euro-Välimeri-alueen yhdentymisprosessin onnistuminen sekä Välimeren pohjois- ja etelärannan kehityserojen väheneminen;

3. painottaa, että Barcelonan prosessin vahvistaminen auttaa osaltaan levittämään eurooppalaisen talousja sosiaalimallin arvoja; muistuttaa, että tämä prosessi edeltää muita, uudempia alueellisia aloitteita ja että se on institutionalisoituneempi; korostaa kyseisen aloitteen merkitystä vakauden ja vuoropuhelun edistämisen kannalta;

4. korostaa, että Barcelonan prosessin ja erityisesti vapaakauppa-alueen onnistuminen edellyttää kaikkien kumppaneiden päättäväistä tahtoa ja yhteen hiileen puhaltamista sekä Välimeren kummankin laidan kansalaisyhteiskunnan ja asukkaiden laajempaa osallistumista;

5. vaatii Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteiden selkeämpää määrittelyä ja sitä, että naapuruuspolitiikassa ei jätetä huomioimatta Itä-Euroopan maita eikä sillä heikennetä Barcelonan prosessia eikä suosita kahdenkeskisiä lähestymistapoja monenvälisen alueellisen lähestymistavan kustannuksella; katsoo, että naapuruuspolitiikan välineen tehokkaampi käyttäminen alueellisten hankkeiden hyväksi mahdollistaisi tilanteen parantamisen todellisen yhdentyneen alueellisen taloudellisen alueen edistämiseksi; katsoo, että samalla kun Välimeren eteläisten ja itäisten maiden yhteistyötä edistyneimpien kumppanien kanssa on vahvistettava ja näiden valtioiden poliittisia, kulttuurisia, uskonnollisia ja sosiaalisia erityispiirteitä on kunnioitettava, niitä on edelleen tarkasteltava erillisenä kokonaisuutena;

6. katsoo, että vapaakauppa-alueen perustamisessa on osoitettava aktiivisuutta, mutta useiden viivästymisten ja kohdattujen vaikeuksien takia vuodeksi 2010 asetettua perustamisen määräaikaa on todennäköisesti tarkistettava ottaen huomioon maailmantaloudessa vuoden 1995 jälkeen tapahtuneet muutokset sekä epätasaväkisten kauppakumppaneiden välisessä vapaakaupassa tarvittava varovaisempi lähestymistapa; kehottaa komissiota, EU:n jäsenvaltioita ja Välimeren eteläisiä ja itäisiä maita käynnistämään uudestaan Barcelonan prosessin siten, että etusijalle asetetaan todellinen Euro-Välimeri-alueen sosiaalis-taloudellinen kumppanuus yhdistämällä kumppanuuden taloudelliseen ulottuvuuteen enemmän sosiaalisia ja ympäristönsuojelullisia näkökohtia;

7. kehottaa Välimeren eteläisiä ja itäisiä maita pitämään huolta siitä, etteivät ne jätä hyödyntämättä tilaisuutta kestävään kasvuun, jonka ansiosta ne voisivat paremmin vastata kansalaistensa kasvaviin tarpeisiin sekä tarpeeseen kohdata tehokkaasti globalisaation haasteet;

8. pahoittelee, että Euroopan unionin myöntämä tekninen ja taloudellinen apu, joskin se on huomattavaa, ei ole ollut Barcelonan tavoitteiden ja kunnianhimoisten ajatusten tasalla varsinkaan, mitä tulee Barcelonan julistuksen sosiaali- ja kulttuuriasioita koskeviin lukuihin ja paikallisten talouksien tukemiseen;

9. katsoo, että vapaakauppa-alue voi tarjota todellisia kasvumahdollisuuksia Välimeren eteläisille ja itäisille maille vain, jos se laaditaan suunnitellusti ja asteittaisesti Välimeren eteläisten ja itäisten maiden sosiaalistaloudellisiin oloihin sopivan, rationaalisen ja ennakoitavan kumppanuuden puitteissa ja sillä edistetään Välimeren eteläisten ja itäisten maiden syvempää taloudellista kehitystä ja alueellista yhdentymistä; korostaa voimakkaasti kumppanimaiden laajemman osallistumisen merkitystä ja kumppanuuden kannustimenomaista luonnetta; muistuttaa, että kumppanuuden tavoitteisiin sitoutuminen koskee Välimeren kummankin laidan maita; painottaa, että on tunnustettava Välimeren eteläisten ja itäisten maiden oikeus päättää kaupan avaamisen vauhdista sekä kansallisen tason taloudellisista ja sosiaalisista kehitysstrategioistaan;

10. katsoo, että Euroopan unionin ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden välisten institutionaalisten suhteiden tiivistäminen on tärkeää Barcelonan prosessin onnistumisen kannalta; vaatii lisäämään tuntuvasti yhteisön viranomaisten, jäsenvaltioiden, Välimeren eteläisten ja itäisten maiden ja toimivaltaisten paikallisviranomaisten välisiä virallisia ja epävirallisia tapaamisia; toivoo, että Välimeren eteläiset ja itäiset maat osallistuvat tarkkailijoina virastojen työskentelyyn ja unionin erityisohjelmiin, joissa niillä on yhteisiä etuja;

11. korostaa, että Euro-Välimeri-vapaakauppa-alueen täytäntöönpanossa tärkeänä täydentävänä tekijänä on Välimeren eteläisten ja itäisten maiden alueellinen integraatio sekä etelän maiden keskinäisen kaupankäynnin vahvistaminen; pitää myönteisenä Marokon, Tunisian, Egyptin ja Jordanian 25. helmikuuta 2004 allekirjoittamaa Agadirin vapaakauppasopimusta; katsoo kyseisen askeleen olevan välttämätön todellisen vapaakauppa-alueen luomista silmällä pitäen, ja kehottaa alueen muita maita liittymään kyseiseen sopimukseen; katsoo niin ikään olevan välttämätöntä, että taloudellista yhdentymisprosessia syvennetään ja että kyseisten maiden välistä kaupankäyntiä rajoittavat esteet poistetaan nopeasti, jotta etelän maiden keskinäisen kaupankäynnin kehitysmahdollisuuksia hyödynnettäisiin täysipainoisesti;

12. kehottaa Euroopan unionia lisäämään Välimeren eteläisille ja itäisille maille annettavaan tekniseen ja taloudelliseen apuun tarkoitettuja varoja kunnianhimoisten Barcelonan tavoitteiden mukaisesti sekä sen mukaan, missä määrin Välimeren eteläiset ja itäiset maat tosiasiallisesti edistyvät ihmisoikeuksien kunnioittamisessa, työntekijöiden suojelemisessa, ympäristönsuojelussa, alueellisessa yhdentymisessä sekä paikallisten julkisten palvelujen ja koulutus- ja kulttuuripalvelujen laadun parantamisessa;

13. muistuttaa, että Euro-Välimeri-alueen vapaakauppa-alueen perustamista talouden ja kaupan alalla ei voida erottaa poliittisista pyrkimyksistä taata rauha, demokratisoituminen, ihmisoikeuksien kunnioitus, sukupuolten tasa-arvo sekä kulttuurien ja uskontojen välinen vuoropuhelu eikä voimakkaista ponnisteluista, joiden avulla kumppanien välinen poliittinen vuoropuhelu ja luottamus voivat todella edistää demokratian saavuttamista alueella;

Kauppa- ja tullipolitiikka

14. korostaa, että tullimaksut muodostavat edelleen merkittävän osan Välimeren eteläisten ja itäisten maiden verotuloista; katsoo näin ollen, että kaikkien tulevien veronkevennysten aikatauluissa on tarpeellista ottaa huomioon Välimeren eteläisten ja itäisten maiden saavuttama taloudellinen edistys ja aika, joka tarvitaan tullitulojen vähenemisen kompensoimiseksi toteutettavien oikeudenmukaisten verouudistusten täytäntöönpanemiseen;

15. katsoo, että samanaikaisesti olisi vastattava tehokkaasti kaupankäynnin tulleihin perustumattomiin esteisiin, ja korostaa tässä yhteydessä riittävän teknisen tuen tarjoamisen merkitystä;

16. kehottaa komissiota ottamaan huomioon Välimeren eteläisten ja itäisten maiden nykyisen tullietuuskohtelun mahdollisen heikkenemisen, joka johtuu yhteisön ja joidenkin kolmansien maiden välisten vapaakauppasopimusten allekirjoittamisesta sekä yleisen tullietuusjärjestelmän kehittymisestä kehitysmaiden hyödyksi ja alkuperäsääntöjen kumulaatiojärjestelmän myöntämisestä tietyille Aasian maille, jotka ovat erittäin vahvoja kilpailijoita Välimeren eteläisten ja itäisten maiden teollisuudelle;

17. kehottaa komissiota luomaan korvausmenettelyn Barcelonan prosessin puitteissa ja WTO:n sääntöjä noudattaen niiden kielteisten vaikutusten vähentämiseksi, joita tullietuuskohtelun heikkeneminen saattaa aiheuttaa Välimeren eteläisille ja itäisille maille ja tulevaisuudessa vapaakauppa-alueen perustamiselle;

18. pitää myönteisenä kaupankäynnin helpottamisessa saavutettua edistystä varsinkin tullien alalla tullimenettelyjen yhdenmukaistamisen ja yksinkertaistamisen, menettelyjen automatisoitumisen ja nopeutumisen, avoimuuden lisääntymisen, sähköisten tieto- ja maksujärjestelmien käytön ja joidenkin tariffeihin perustumattomien kaupan esteiden poistumisen myötä, joilla on nykyään taipumusta syrjäyttää perinteiset tulliesteet etenkin standardoinnin ja sertifioinnin alalla;

19. toistaa, kansainvälisen kilpailun koventumisen huomioon ottaen, että on olennaisen tärkeää vahvistaa poliittista tahtoa sellaisen kattavamman taloudellisen ja sosiaalisen toimintasuunnitelman luomiseksi, joka parantaisi tietoon perustuvan talouden kilpailukykyä, edistäisi kasvua, koulutusta, innovointia ja tutkimusta, loisi uusia työpaikkoja ja edistäisi vaurautta yhteistä kehitystä silmällä pitäen;

20. kehottaa Välimeren eteläisiä ja itäisiä maita perustamaan tehostetun yhteistyö- ja ystävyyskuntajärjestelmän edesauttaakseen hallinnon ja liike-elämän toimintaympäristön uudistamista hyvän hallinnon periaatteiden mukaisesti;

21. korostaa tarvetta tehostaa ja tiukentaa tullivalvontaa salakuljetuksen ja tuotteiden väärentämisen ja laittoman jäljentämisen torjumiseksi, sillä niillä aiheutetaan taloudellisen haitan lisäksi huomattavaa vaaraa alueen asukkaiden terveydelle;

Euro-Välimeri-vapaakauppa-alueen kestävään kehitykseen kohdistuva vaikutusten arviointi

22. ottaa huomioon edellä mainitun Manchesterin yliopistossa tehdyn vapaakauppa-alueen kestävään kehitykseen kohdistuvan vaikutusten arvioinnin; on erittäin huolestunut kyseisessä arvioinnissa esitetyistä vapaakauppa-alueen kielteisistä sosiaalisista ja ympäristövaikutuksista lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä; pyytää komissiota sisällyttämään kyseisessä raportissa esitetyt suositukset vapaakauppa-alueen toteuttamisesta käytäviin tuleviin keskusteluihin ja myös suuntaamaan neuvottelut koskemaan tutkimuksessa suositeltua sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kestävää kehitystä;

23. korostaa lisäksi kumppanuuden ohjausjärjestelmän kehittämisen merkitystä toteutettujen toimien arvioimiseksi tavoitteisiin nähden; katsoo, että ohjaukseen voisi kuulua Välimeren alueelle omistettavan analysointi- ja arviointivälineen luominen;

24. kehottaa kaikkia Euro-Välimeri-kumppanuuteen osallistuvia maita keskustelemaan ministeritasolla edellä mainitun, vapaakauppa-alueen vaikutuksia kestävään kehitykseen koskevan tutkimuksen tuloksista ja tekemään niistä vapaakauppa-aluetta koskevia meneillään olevia neuvotteluja varten tarvittavat johtopäätökset;

Taloudellinen ja tekninen tuki

MEDA ja eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

25. pahoittelee, että EU ei ole pystynyt antamaan käyttöön Barcelonan prosessin tavoitteiden tasalla olevia varoja, mikä on yksi syy vapaakauppa-alueen perustamisessa kertyneisiin viivästymisiin;

26. panee merkille MEDA II -ohjelman kaudella 2004-2006 aikaansaadut hyvät tulokset MEDA I -ohjelmaan verrattuna erityisesti, mitä tulee edunsaajamaiden kasvaneeseen käyttöönottoasteeseen sekä joustavuuteen ohjelman laadinnassa ja MEDA-hankkeiden täytäntöönpanoon vuodesta 2000 lähtien;

27. panee kiinnostuneena merkille Euroopan naapuruuspolitiikan kustannusten kattamiseksi tarkoitetun eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen perustamisen ja komission ehdotuksen lisätä sen rahoitus 14930000000 euroon, jotta tukikelpoisten maiden tarpeisiin vastattaisiin paremmin, kuitenkin edellyttäen, että välineestä tulisi lähentymisen todellinen apuväline, johon sisällytettäisiin tukia, joilla Välimeren kumppanuusmaille korvattaisiin menetettyjä tullimaksuja ja muita markkinoiden vapauttamisen kustannuksia;

28. pitää riittämättöminä neuvoston 17. lokakuuta 2006 hyväksymiä 11181000000 euron suuruisia määrärahoja; vaatii, että vuosina 2008-2009 tehtävän rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä vapautetaan enemmän määrärahoja, jotta yhdentymisprosessin tavoitteet voidaan saavuttaa;

29. toivoo, että kyseisestä rahoitusvälineestä tehtäisiin tehokkaampi antaen enemmän painoarvoa tarkoituksenmukaisemmalle ja kohdennetummalle ohjelmansuunnittelulle sekä kumppanien ja kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle (omistajuus) hankkeiden hallintokierron kaikkiin vaiheisiin; kehottaa Välimeren eteläisten ja itäisten maiden hallituksia toteuttamaan kaikkia toimenpiteitä, jotka mahdollistavat yhteisön varojen paremman käytön erityisesti mitä tulee niihin varoihin, jotka on tarkoitettu tutkimukseen, ammatilliseen koulutukseen, paikallisten infrastruktuurien ja julkisten palvelujen vahvistamiseen sekä teollisuuden ja maatalouden tuotantojärjestelmien uudelleenorganisointiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan itäisten ja eteläisten naapureidemme välisestä tasapainosta ja kunnioittamaan sitä sekä asettamaan etusijalle alueellisten ja varsinkin eteläisten maiden keskinäisten hankkeiden rahoituksen;

30. toistaa painokkaasti, että vapaakauppa-alueen luomiseksi ja yleisemmin Barcelonan prosessin onnistumiseksi Euroopan naapuruuspolitiikan ei pidä pettää Välimeren eteläisten ja itäisten maiden perusteltuja odotuksia varsinkaan, mitä tulee unionin rahoitusavun maantieteelliseen jakautumiseen ja sen myöntämismenettelyihin;

FEMIP

31. ilmaisee tyytyväisyytensä hyviin tuloksiin, jotka Euro-Välimeri-alueen investointeja ja kumppanuutta koskevan rahoitusvälineen (FEMIP) osalta on saavutettu sen perustamisesta lähtien, ja pitää välineen vahvistamista hyvin tärkeänä Barcelonan prosessin onnistumisen kannalta; toivoo, että tämä rahoitusväline voidaan muuntaa todelliseksi Euro-Välimeri-alueen investointi- ja kehityspankiksi;

32. panee merkille, että MEDA-ohjelman ja Euro-Välimeri-alueen investointeja ja kumppanuutta koskevan rahoitusvälineen (FEMIP) toiminnot ovat varsin pitkälti toisiaan täydentäviä; kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia luomaan tehostetun yhteistyö- ja koordinointimenettelyn, joka voisi tehostaa yhteisön toimia sekä strategisesti että konkreettisten hankkeiden hallinnoinnin kannalta;

33. katsoo, odotettaessa, että Euroopan unionin jäsenvaltiot saavat aikaan konsensuksen, että Euro-Välimeri- alueen investointi- ja kehityspankkia koskeva hanke voidaan jo käynnistää ottaen siihen mukaan ensimmäisessä vaiheessa sekä eurooppalaiset että Välimeren eteläpuolen asiasta kiinnostuneet maat;

Suorat ulkomaiset investoinnit

34. panee merkille, että vähäinen taloudellinen houkuttelevuus rajoittaa voimakkaasti suorien ulkomaisten investointien sijoittamista Välimeren eteläisiin ja itäisiin maihin, mikä vaikuttaa kielteisesti alueen talouskasvuun;

35. muistuttaa, että investoinneilla [15] on varsin huomattavia vaikutuksia alihankintaan, tietämyksen levittämiseen, jollakin tietyllä, yleisesti ottaen aliteollistuneella alueella ilmeneviin koulutustarpeisiin sekä työpaikkojen luomiseen;

36. katsoo olevan välttämätöntä, että kyseiset maat noudattavat sellaista kauppapolitiikkaa, joka voi edistää kotimaisten yksityisten investointien käyttöä, esimerkiksi uudenaikaistamalla rahoitus- ja pankkijärjestelmiään ja helpottamalla mahdollisimman monien ihmisten lainansaantia;

37. korostaa Välimeren kummankin rannan yritysten välisen vuoropuhelun merkitystä kaupankäynnin ja investointien lisäämisessä;

Yhteiset alkuperäsäännöt ja alkuperäsääntöjen kumulaatiojärjestelmä

38. ilmaisee tyytyväisyytensä yleiseurooppalaisen alkuperäsääntöjen kumulaatiojärjestelmän laajentamiseen kaikkiin Välimeren eteläisiin ja itäisiin maihin; katsoo, että tämä voi tarjota Välimeren eteläisille ja itäisille maille pääsyn laajalle talousalueelle, johon kuuluvat Euro-Välimeri-alueen lisäksi EFTA- ja KIE-maat; pyytää noudattamaan täysimääräisesti palestiinalaishallinnon pyyntöön valvoa, että miehitetyillä alueilla valmistetut tuotteet ovat tunnistettavissa alkuperäsääntöjen soveltamisen yhteydessä;

39. kehottaa näin ollen Välimeren eteläisiä ja itäisiä maita hyväksymään viipymättä alkuperäsääntöjä koskevat Euro-Välimeri-pöytäkirjat Euroopan unionin ja muiden Euro-Välimeri-kumppanien kanssa tehtävien sopimusten puitteissa, jotta kumulatiivinen Euro-Välimeri-vaikutus voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla soveltamalla sitä koko alueeseen;

40. kehottaa Välimeren eteläisiä ja itäisiä maita toteuttamaan viipymättä alkuperäsääntöjä koskevia koulutus-, tiedotus- ja valistusohjelmia ja varmistamaan komission avustuksella taloudellisten toimijoiden ja tullivirkailijoiden asianmukaisen koulutuksen;

41. kehottaa komissiota noudattamaan tiedonannossaan "Alkuperäsäännöt etuuskohtelukauppaa koskevissa järjestelyissä - Suuntaviivat tulevaisuutta varten" (KOM(2005)0100) asetettuja kriteerejä, ottaen huomioon myös komission kauppapolitiikan pääosaston ja kehitysyhteistyöstä vastaavan pääosaston vuoden 2005 vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen teettämät kaksi tutkimusta, ja tutkimaan tarkasti sääntöjen uudistamista (yksinkertaistamista ja joustavuuden lisäämistä) sekä tarvetta tehostaa täytäntöönpanon valvontaa välttäen etuuskohtelun väärinkäytön vaaraa; toivoo ennen kaikkea, että uudet säännökset takaavat sääntöjen noudattamisen ja Euro-Välimeri-alueeseen liittyvien sitoumusten kunnioittamisen;

Maatalous

42. korostaa, että maatalouden vapauttaminen on määriteltävä yhteisesti ja pantava täytäntöön asteittaisesti ja epäsymmetrisesti ja että siinä on voitava myöntää tiettyjä poikkeuksia sekä määräaikojen porrastuksia ottaen huomioon Euroopan unionin ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden yhteiset kyseisen alan näkymät sekä eri maiden maataloussektorin eroavaisuudet ja yksilölliset piirteet; korostaa tämän alan taloudellista ja sosiaalista tärkeyttä Välimeren eteläisille ja itäisille maille ja tarvetta välttää maaseutuväestön köyhtyminen, joka johtaa maaltapakoon ja väestön keskittymiseen ennestäänkin ylikansoitettuihin kaupunkikeskuksiin etenkin rannikkokaupungeissa;

43. kehottaa komissiota ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden hallituksia asettamaan etusijalle sellaiset aloitteet, joilla pyritään uudenaikaistamaan Välimeren alueen primäärisektoria sekä edistämään sen kestävää kehitystä, jotta voidaan parantaa ihmisten elinoloja ja luoda uusia työpaikkoja niin maataloudessa kuin muillakin aloilla maaseudulla;

44. kehottaa luomaan teknistä apua ja henkilöresurssien kouluttamista koskevan yhdennetyn järjestelmän; korostaa, että Euroopan unionin kyseisellä alueella toteuttamien maatalousalan toimien on myötävaikutettava elinkelpoisen vesipolitiikan määrittelyyn, ympäristön ja luonnon monimuotoisuuden suojeluun, maaperän ja sen hedelmällisyyden suojeluun, elintarvikeomavaraisuuden turvaamiseen ja alueellisten tyypillisten tuotteiden arvostuksen edistämiseen; toistaa tukevansa Välimeren eteläisten ja itäisten maiden maataloustuotantonsa monipuolistamiseksi noudattamaa politiikkaa;

45. katsoo, että paikallista useimmiten pienimuotoista maanviljelyä ei voida edistää eikä ympäristöä parantaa ja siten kohentaa maaseutuväestön taloudellista ja terveydellistä tilannetta pelkästään vapauttamalla maataloustuotteiden markkinoillepääsyä;

46. arvioi näin ollen, että Euroopan unionin ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden väliset markkinat on avattava maltillisesti ja asteittain sekä laatuun kohdistuen niin, että huomioon otetaan maatilarakenteet, Välimeren kummallakin puolella harjoitettavat maatalouspolitiikat sekä toteutettavat uudistukset; korostaa lisäksi, että markkinoillepääsyä koskevia neuvotteluja ei missään tapauksessa pidä käydä yhtenä kokonaisuutena vaan tapauskohtaisesti, tuote kerrallaan, ja ottaen huomioon, että on suojeltava "arkoja" tuotteita, jotka olisi jätettävä kaupan täydellisen vapauttamisen ulkopuolelle, jotta paikallisille tuottajille ei synny peruuttamatonta vahinkoa;

47. muistuttaa, että useat Välimeren maat ovat tuoneet julki toiveensa siitä, että niiden tuotteiden etuuskohtelu yhteisön markkinoilla säilytettäisiin; katsoo, että tällainen epäsymmetrinen etuusjärjestelmä ei sovi yhteen maatalousalan yleisen vapauttamisen kanssa; painottaa lisäksi, että on kaikkien Välimeren maiden yhteisten etujen mukaista, että ne säilyttävät eräitä tarjonnan hallinnan välineitä omilla markkinoillaan;

48. kehottaa kaikkia Euro-Välimeri-alueen maatalousalan yhteiskunnallisia ja taloudellisia toimijoita edistämään yhteistyötä täydentävillä aloilla parantamalla tuotteiden täydentävyyttä Välimeren pohjoisen ja eteläisen rannan välillä ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden suhteissa; korostaa tässä yhtenä esimerkkinä viininviljelyalaa sekä hedelmä- ja vihannesalaa, jossa Välimeren kummankin puolen tuotteet voisivat yhdessä taata kuluttajille mittavamman ja houkuttelevamman kaupallisen tarjonnan;

49. pitää tässä yhteydessä tärkeänä yhteisten menettelyjen luomista Euro-Välimeri-alueen tuotteiden merkitsemiseksi tarkistettujen alkuperänimitysten pohjalta; katsoo, että niiden yhteydessä on riittävällä tavalla noudatettava EU:n nykyisiä sääntöjä, jotka perustuvat rekisteröityihin alkuperämerkintöihin ja luonnonmukaisuussertifiointiin, ja varmistettava jäljitettävyys ja tuotantomenetelmien avoimuus;

50. on vakuuttunut, että Välimeren eteläisissä ja itäisissä maissa markkinoiden vapauttaminen hyödyttäisi eniten koneistettuja suurtiloja, jotka jo nyt hyötyvät täysimääräisesti eri korvausjärjestelmistä; kehottaa Euro- Välimeri-kumppanuuden institutionaalisia toimijoita parantamaan pientuottajien mahdollisuuksia saada luottoa ja luomaan järjestelmän, jolla tukia suunnataan enemmän pienille tiloille, sillä näissä maissa ylivoimaisesti suurin osa maaseutuväestöstä on pientilallisia, ja pienet tilat ovat ensimmäisiä häviäjiä kilpailussa EU:n kanssa, ja pitkällä aikavälillä korvaamaan vanha korvaus- ja apujärjestelmä uudella tukijärjestelmällä kestävälle viljelylle ja investoinneille pienimuotoiseen elintarvikkeiden jalostukseen niin, että voidaan vahvistaa maaseudun talouksien kilpailukykyä monimuotoistamisen, paikallisen markkinoinnin ja tiettyjen laatujen tuottamisen avulla;

51. kehottaa käynnistämään pohdinnan todellisen yhdennetyn maatalouspolitiikan toteuttamisesta Välimeren pohjois- ja etelärannalla antamalla etusijan Välimeren eteläisten ja itäisten maiden elintarviketurvallisuuden parantamiselle kaupallisten näkökohtien sijaan sekä kalastuksen ja vesivarojen hallinnan koordinoinnista;

Tekniset standardit ja säännöt, tekijänoikeudet, kilpailu

52. katsoo, että EU:n ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden yhdenmukaiset sääntelypuitteet mahdollistaisivat kaupan laajenemisen ja lujittamisen selkeältä pohjalta ja niillä edistettäisiin erityisesti suurempaa avoimuutta ja reilumpaa kilpailua; katsoo, että standardien yhdenmukaistaminen tai edes johdonmukaistaminen edistäisi myös etelän maiden välisen kaupan kehitystä;

53. korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön taloudellisia kannustimia ja järjestää tarvittavaa teknistä apua sellaisille Välimeren eteläisille ja itäisille maille, joiden on vaikea sisäistää assosiaatiosopimuksissa ehdotettujen sääntöjen yhdenmukaistamisesta aiheutuvia kustannuksia;

54. kehottaa Välimeren eteläisiä ja itäisiä maita laatimaan kansainvälisten standardien mukaisia tekijänoikeuksia koskevia lakeja, jotka edistäisivät innovointia ja luovuutta ja olisivat riittävän joustavia, jotta ne vastaisivat kyseisten maiden tarpeita ja erityispiirteitä, ja soveltamaan niitä; kehottaa komissiota olemaan asettamatta tekijänoikeuslainsäädäntöä koskevassa asiassa Välimeren eteläisille ja itäisille maille tiukempia vaatimuksia kuin nykyisessä TRIPS-sopimuksessa asetetut vaatimukset;

Palvelut

55. katsoo, että palvelujen vapauttaminen vapaakauppa-alueen perustamisen yhteydessä voidaan toteuttaa vain suunnitellusti yhdessä Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kanssa siten, että tunnustetaan niiden oikeus määrätä taloutensa herkkien ja haavoittuvaisten alojen asteittaisesta avaamisesta sekä sen hallinnasta;

56. katsoo palvelusektorin olevan ratkaisevan tärkeä vapaakauppa-alueen onnistumisen kannalta; muistuttaa, että palvelusektori on olennaisen tärkeä Välimeren eteläisten ja itäisten maiden talouksien kannalta ja että se muodostaa noin 50 prosenttia Egyptin, Marokon ja Syyrian BKT:sta, 60 prosenttia Tunisian BKT:sta ja yli 70 prosenttia Jordanian ja Libanonin BKT:sta;

57. katsoo, että asteittaisella vapauttamisella palvelualalla, jolla on erityistä merkitystä myös Välimeren eteläisten ja itäisten maiden taloudelle, edistetään niiden taloudellista kehitystä ja tuetaan infrastruktuurin parantamista, teknologiasiirtoa, tietojen ja taitojen välittämistä sekä kansalaisia hyödyttävien palveluiden tehostamista; katsoo siksi, että palvelualaa koskevien neuvottelujen on edettävä samassa tahdissa tavarakauppaa koskevien neuvottelujen kanssa;

58. panee tyytyväisenä merkille kaupan vapauttamista palvelujen ja investointien alalla koskevien neuvottelujen virallisen käynnistymisen EU:n ja joidenkin Välimeren eteläisten ja itäisten maiden välillä maaliskuussa 2006 järjestetyssä viidennessä kauppapolitiikasta vastaavien ministerien Euro-Välimeri-konferenssissa;

59. pyytää komissiota jatkamaan Marrakesh-maiden kanssa käynnistettyjä neuvotteluja ja saattamaan ne päätökseen palvelualan osalta tiettyjen Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kanssa ja kattamaan siinä yhteydessä kaikki osat ja alat sekä toimimaan sen mukaisesti, mitä WTO:n GATS-sopimuksen puitteissa sovittiin, ja vastaamaan myönteisiin tarjouksiin harkitsemalla EU:n oikeussäännösten antamista palvelualan työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien mahdollisuuksien vahvistamiseksi (GATS-sopimuksen osa IV);

60. katsoo, että kaupalliset palvelut on syytä erottaa julkisista palveluista; korostaa tarvetta säilyttää julkiset palvelut neuvottelujen ulkopuolella erityisesti niiden palvelujen osalta, jotka liittyvät väestön perustarpeisiin ja jotka liittyvät terveydenhoidon, koulutuksen, juomaveden ja energian kaltaisten julkisten hyödykkeiden saatavuuteen sekä audiovisuaalialan palveluiden kaltaisiin kulttuuri-identiteetin kannalta merkittäviin palveluihin;

Liikenne

61. katsoo, että nykyaikaiseen yhdysliikenteeseen ja yhteiseen yhteistyötä, koordinaatiota ja kehitystä koskevaan strategiaan perustuvan Euro-Välimeri-alueen liikenneverkoston kehittäminen on perusedellytys vapaakauppa-alueen onnistumiselle; katsoo olevan välttämätöntä, että Välimeren eteläiset ja itäiset maat pääsevät hyötymään paremmasta yhteentoimivuudesta Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kanssa ja että ne voivat osallistua tulevien ensisijaisten hankkeiden määrittelyyn ja rahoitukseen; pyytää tässä yhteydessä harkitsemaan mahdollisuuksia merikuljetusreittien parantamiseen ensi sijassa ja merikuljetusrahtipalveluihin liittyvien kustannusten alentamiseen;

62. kehottaa komissiota ja Välimeren eteläisiä ja itäisiä maita myöntämään riittävät taloudelliset varat infrastruktuurien uudenaikaistamiseen kiinnittäen erityistä huomiota logistiikkaan, ja toteuttamaan tarvittavia uudistuksia alan saattamiseksi kilpailukykyisemmäksi ja dynaamisemmaksi ottaen samalla huomioon kyseisen alueen erityisen maantieteellisen tilanteen, sillä se on Euroopan ja Aasian (varsinkin Kiinan ja Intian) välisten tavarakuljetusten luonnollinen kauttakulkureitti;

63. kehottaa Välimeren eteläisiä ja itäisiä maita tehostamaan yhteistyössä komission kanssa maantie- ja satamasektoria varsin kalliiden logistiikka- ja kuljetuskustannusten vähentämiseksi, jotka heikentävät alueen teollisuus- ja maataloustuotteiden viennin kilpailukykyä; pyytää myös pohtimaan lentoliikennettä varsinkin lentorahtiliikennepalvelujen osalta;

64. panee kiinnostuneena merkille pian ajankohtaisen, suurten eurooppalaisten liikenneverkkojen laajentamista Välimeren maihin koskevan tiedonannon hyväksymisen neuvostossa, ottaen huomioon, että on tarpeen edistää liikennevirtojen uudelleentasapainottamista kyseisen alueen hyväksi;

Energia

65. huomauttaa, että valtaosa Barcelonan prosessiin kuuluvista maista on jatkuvasti yhä riippuvaisempi ulkoisista energialähteistä erityisesti öljyn ja kaasun osalta ja että kysynnän kasvu aiheuttaa ylimääräisiä paineita nykyisiin toimituskanaviin; katsoo tässä tilanteessa olevan tärkeää kehittää Välimeren alueen maiden välistä tehokasta yhteistyötä energiatoimitusten alalla;

66. kehottaa asettamaan keskeiseen asemaan Euro-Välimeri-alueen todellisten energiamarkkinoiden perustamisen; katsoo, että öljyn ja kaasun viimeaikaisen hinnannousun huomioon ottaen EU:n ja niiden Välimeren eteläisten ja itäisten maiden, joilla ei ole energiavaroja, kannalta on välttämätöntä antaa uusi sysäys vuoropuhelulle energiantuottajamaiden kanssa välttäen mahdollisimman pitkälti EU:n ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kannalta haitallisiin kahdenvälisiin sopimuksiin turvautumista; panee mielenkiinnolla merkille komission 20. ja 21. marraskuuta 2006 pidetyn ulkoista energiapolitiikkaa käsitelleen foorumin yhteydessä ilmaiseman aikomuksen antaa energia-alan ulkopolitiikassaan runsaasti painoarvoa Pohjois-Afrikalle ja Lähi-idälle, ja toivoo, että kyseiset julistukset johtavat käytännön toimiin;

67. pitää myönteisenä Välimeren alueen energiayhteistyön käytännön täytäntöönpanoa REMEP-foorumin (Rome Euro-Mediterranean Energy Platform) puitteissa; katsoo, että kyseinen foorumi voi toimia yhteisenä lähtökohtana Euroopan unionin ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden välisen yhteistyön tehostamiselle mahdollistamalla tärkeiden alueellisten aloitteiden täytäntöönpanon sekä luomalla pohjan muille mahdollisesti hyväksyttäville yhteisen edun mukaisille toimille;

68. pitää myönteisinä alueen osissa käynnistettyjä merkittäviä hankkeita, joita ovat Maghreb-maiden sähkömarkkinoiden asteittainen integroiminen EU:n sähkömarkkinoihin, Mashreq-alueen maakaasumarkkinoiden integroiminen ja Medgaz-kaasuputken ja Arab Gas Pipeline -kaasuputken rakentaminen;

69. kehottaa komissiota, EU:n jäsenvaltioita sekä eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita tutkimaan sekä kahden- että monenvälisiä uusia energia-alan yhteistyön muotoja etenkin energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävien toimien toteuttamiseksi; pyytää myös eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita toteuttamaan politiikkaa, jolla edistetään uusiutuvien energiamuotojen kehittämistä ja ympäristönsuojelua (öljyjalostustoiminta sekä hiilivetykuljetuksiin Välimerellä liittyvät riskit);

70. pitää EU:n ja ilman energiavaroja olevien Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kannalta elintärkeänä käydä strategista vuoropuhelua uusiutuvien energiavarojen suurimuotoisen tuotannon edistämisestä ja myöntää Välimeren eteläisille ja itäisille maille oikeus osallistua uusiutuvaa energiaa koskeviin EU:n tutkimusohjelmiin;

71. panee merkille ensimmäisen sukupolven biopolttoaineiden mahdollisuudet korvaavana energialähteenä sekä niiden lisääntyneen kilpailukyvyn energiamarkkinoilla;

Ympäristö ja kestävä kehitys

72. ilmaisee tyytyväisyytensä Barcelonan huippukokouksessa vuonna 2005 käynnistettyyn "Horizon 2020" -aloitteeseen, jonka tavoitteena on vähentää saastumista alueella tunnistamalla merkittävämmät saastumisen lähteet ja puuttumalla niihin vuoteen 2020 mennessä; korostaa, että kyseisellä aloitteella on tarkoitus täydentää vuonna 1995 hyväksyttyä Välimeren alueen kestävän kehityksen strategiaa ja käynnistää se uudelleen;

73. kehottaa komissiota ja eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita keskittymään tärkeimpään ympäristötavoitteeseen, joka on Välimeren pilaantumisen pysäyttäminen (etenkin vähentämällä teollisuuden päästöjä ja yhdyskuntajätteitä), toteuttaen samalla paremman poliittisen ja taloudellisen yhteistyön muodon, jossa alueja paikallisviranomaiset sekä kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin edustajat ovat enemmän mukana; kehottaa lisäksi komissiota arvioimaan säännöllisesti asiassa saavutettua edistystä;

74. kehottaa komissiota keskittymään ensisijaisesti meren pilaantumista koskevan Barcelonan pöytäkirjan täysimääräiseen täytäntöönpanoon kaikissa Välimeren maissa erityisesti lisäämällä Välimeren ympäristön suojelun teknisen tukiohjelman (Metap) rahoitusta;

75. katsoo, että tämä aloite ansaitsee mahdollisimman paljon näkyvyyttä ja sen on saatava Euroopan parlamentin täysi tuki ottaen huomioon sen merkittävät vaikutukset ei pelkästään alueen kestävään kehitykseen (matkailu, kalastus, maatalous, vedensaanti) vaan myös rannikkoalueiden elämänlaatuun;

Teollisuus

76. panee huolestuneena merkille, että Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kehittämä teollisuus on erikoistunut matalan teknologian tuotteisiin ja tuottaa vähän lisäarvoa, mikä tekee ne alttiimmiksi ulkopuoliselle kilpailulle; katsoo, että Välimeren eteläisten ja itäisten maiden teollisuuden kilpailukyvyn lisääminen on välttämätöntä vapaakauppa-alueen onnistumisen kannalta ja kehottaa Välimeren eteläisiä ja itäisiä maita toteuttamaan suoria toimenpiteitä, joilla yrityksiä autetaan vahvistamaan kilpailukykyään eurooppalaisiin ja aasialaisiin tuottajiin nähden;

77. kehottaa mukauttamaan teollisuuden vapauttamisen aikataulun kussakin Välimeren eteläisessä ja itäisessä maassa taloudellisten ja sosiaalisten olojen (erityisesti työttömyystason) kehityksen sekä ympäristövaikutusten mukaan;

78. kehottaa eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita ottamaan käyttöön alueellisen teollisuuspolitiikan, joka mahdollistaa laajemmat mittakaavaedut, sekä paremman kehitysstrategian, jossa otetaan huomioon hyvin pienten yritysten sekä pien- ja keskisuurten yritysten asema alueella; kehottaa komissiota ja eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita tukemaan näitä yrityksiä kehittämällä tehokkaita rahoituspalveluja sekä antamalla teknistä ja hallinnollista apua, jotta ne voivat parantaa kilpailukykyään;

79. kehottaa komissiota ja eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita myös toteuttamaan yhteisiä toimia, joilla pyritään a) yksinkertaistamaan hallintoa, b) parantamaan ammatillisten yhdistysten, työnantajajärjestöjen ja ammattiliittojen edustuksellisuutta, c) kaupallisten tietojen saatavuuteen, d) yritysten tekniseen tukeen ja tukipalveluihin sekä e) jatkuvaan koulutukseen;

Tekstiiliala

80. pitäytyy kannassaan, että tekstiili- ja vaatetusalan sopimuksen päättymisellä 1. tammikuuta 2005 ja kiintiöiden poistamisella on ollut huolestuttavia seurauksia Välimeren eteläisten ja itäisten maiden sekä EU:n tekstiili- ja vaatetusalalle; muistuttaa, että kyseinen ala on elintärkeä useiden Välimeren eteläisten ja itäisten maiden talouden kannalta; korostaa, että on hyödyllistä panna täytäntöön ohjelma, jolla pyritään komission antaman tuen voimin vahvistamaan alan kilpailukykyä;

81. katsoo, että tekstiilialan suurilla vaikeuksilla saattaa olla väistämättömiä kielteisiä vaikutuksia EU-maiden ja eteläisten ja itäisten Välimeren maiden talouteen ja välillisesti myös vapaakauppa-alueen perustamiseen; katsoo, että Kiinaa koskevaa EU:n uutta kauppa- ja investointistrategiaa ja yleisemmin Aasiaa koskevaa unionin kauppapolitiikkaa määriteltäessä on otettava huomioon mahdolliset vaikutukset eteläisiin ja itäisiin Välimeren maihin ja EU-maihin;

82. kehottaa komissiota käynnistämään tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin kanssa tilapäisiä avustusohjelmia näiden maiden tekstiiliteollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi sekä lisäämään sen perinteisiä yhteyksiä yhteisön tuottajiin;

83. katsoo, että nykyiset vaikeudet voidaan voittaa alan uudelleenjärjestelyllä siten, että se voisi Euroopan markkinoiden maantieteellistä läheisyyttä hyödyntäen keskittyä keski- ja korkealaatuisten tuotteiden tuotantoon, jossa toimitusajat (sekä varastojen täydennysajat) ovat lyhyemmät ja hinnat kilpailukykyiset;

84. tukee Euro-Välimeri-tuotantoalueen perustamista, sillä vain sen avulla Välimeren eteläosa mutta myös pohjoisosa voi vastata kilpailevien alueryhmittymien kilpailuun ja voidaan varmistaa teollisuustuotannon ja työpaikkojen säilyminen; pitää välttämättömänä osoittaa unionin määrärahoja nimenomaisesti tätä silmällä pitäen tutkimus-, innovaatio- tai yhteistyöohjelmien tueksi;

85. tukee Euro-Välimeri-kumppanuutta, jossa edistetään alan yhteistyötä ja kilpailukykyä, koulutusta, tutkimusta ja kehitystä, teknistä innovointia, hyvien käytäntöjen levittämistä sekä markkinatietojen vaihtoa tukevalla aktiivisella politiikalla; suosittaa, että perustetaan koulujen, oppilaitosten sekä tekstiili- ja vaatetusalaan erikoistuneiden teknisten keskusten Euro-Välimeri-verkosto teknisen kumppanuuden, koulutuksen ja yhteisten tutkimusohjelmien edistämiseksi;

86. toteaa, että rahoituksen saannin vaikeus ja joidenkin rahoitusvälineiden huono soveltuvuus ovat edelleen huomattavia esteitä alan pk-yrityksille; kehottaa komissiota tutkimaan keinoja puutteiden korjaamiseksi sekä myös kannustimia, joiden avulla osa tuotantoketjusta säilyisi Euro-Välimeri-alueen maissa;

Tiede ja teknologia

87. ilmaisee huolensa siitä, että useimmat Välimeren eteläiset ja itäiset maat ovat jäljessä koulutuksen ja tieteellisen tutkimuksen aloilla; panee merkille, että lasten koulutustason kiistattomasta lisääntymisestä huolimatta työmarkkinoiden ja koulujärjestelmän välillä ei edelleenkään ole yhteisvaikutusta, mikä aiheuttaa huomattavia kielteisiä vaikutuksia tuottavuudelle, työvoiman ammattitaidolle ja yleisemmin alueen kehitysnäkymille;

88. kehottaa komissiota ja eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita toteuttamaan aloitteita, joilla pyritään parantamaan koulutusjärjestelmää yleisesti, kiinnittämään enemmän huomiota nuorten rooliin sekä edistämään korkeakouluvaihdon lisäämistä ja naisten mukaantuloa työelämään erityisillä opetusohjelmilla; korostaa, että naisten työelämään osallistumisen lisääminen on yksi talouskehityksen avaintekijöistä; pitää myönteisinä kulttuurien välistä vuoropuhelua edistävän Anna Lindhin Euro-Välimeri-säätiön aloitteita Euromed-kouluista, nuorten tutkijoiden Euromed-tiimeistä, kesäyliopistoista sekä vaihto-ohjelmasta, jotka mahdollistavat vuoropuhelun ja yhteistyön syventämisen Euro-Välimeri-kumppanuuteen osallistuvien kesken;

89. kannustaa eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita panemaan enemmän painoa osaamistalouteen perustuvaan kehitysmalliin ja lisäämään huomattavasti tieteelliseen tutkimuksen prosenttiosuutta bkt:sta; kehottaa komissiota antamaan taloudellista ja teknistä tukea;

90. kehottaa komissiota tukemaan korkeakoulujen välistä Euromesco-verkostoa, edistämään korkeakoulujen, tutkimuskeskusten, laboratorioiden ja tohtorintutkintoja tarjoavien laitosten välisten kumppanuuksien institutionaalistamista ja edistämään näiden laitosten tutkijoiden, opettajien ja väitöskirjaa valmistelevien tutkijoiden liikkuvuutta sekä yhteisten tutkimusohjelmien vahvistamista;

91. pyytää komissiota arvioimaan nykyiset rahoitus- ja suunnittelujärjestelyt, jotta voidaan edistää EU:n ja eteläisten ja itäisten Välimeren maiden yhteisiä hankkeita ja jotta nämä maat voivat osallistua laajemmin yhteisön tutkimuksen puiteohjelmiin;

92. korostaa ammattikoulutuksen merkitystä yritysten kehityksen avaintekijänä; katsoo, että sen merkitys pitää ottaa huomioon pantaessa täytäntöön ohjelmia, joilla vastataan yritysten ongelmiin sekä niiden havaitsemiin ja ilmaisemiin tarpeisiin;

Kauppa ja kehitys

93. korostaa, ettei EU:n kauppapolitiikan pidä olla vastoin EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan ja köyhyyden vähentämisen tavoitetta, vaan sillä on täydennettävä kyseisiä tavoitteita; muistuttaa, että yli 30 prosenttia Välimeren eteläisten ja itäisten maiden väestöstä elää alle kahdella Yhdysvaltain dollarilla päivässä; kehottaa EU:ta investoimaan absoluuttisen ja suhteellisen köyhyyden vähentämiseksi erityiseen Välimeren alueen toimintaohjelmaan, joka olisi Välimeren alueella toteutettava vastine vuosituhannen kehitystavoitteille ja tehostamaan kehitystä Välimeren alueella toteutettavan Aid for Trade -aloitteen vastineen kautta sekä yhtä aikaa toteutettavien köyhyyden vähentämiseen pyrkivien ohjelmien kanssa;

94. korostaa, että erityisesti maatalousalan pienille yrittäjille suunnatut pienluotot ovat merkittäviä taistelussa köyhyyttä vastaan sekä kestävässä sosiaalisessa ja taloudellisessa kehityksessä vuosituhannen kehitystavoitteiden mukaisesti ja että niillä on myös tärkeä tehtävä erityisesti naisten emansipaatiossa; katsoo, että tämä uusi mikrotaloudellinen lähestymistapa pitäisi tunnustaa Euro-Välimeri-vapaakauppa-alueella sekä laajemmin Euroopan naapuruuspolitiikassa sekä Barcelonan prosessissa; kehottaa neuvostoa ja komissiota tukemaan enemmän aloitteita, joilla edistetään mikrorahoitusta EU:n itäisissä ja eteläisissä naapureissa, ja vahvistamaan huomattavasti olemassa olevia ohjelmia sekä kehittämään ja edistämään uusia järjestelmiä, joilla helpotetaan mahdollisimman monen mahdollisuutta saada luottoa;

95. korostaa työnteon ja ihmisarvoisen työn perusnormien merkitystä Euro-Välimeri-vapaakauppaalueella; muistuttaa, että kaupankäynti, joka edistää kehitystä ja köyhyyden vähentämistä, on kaupankäyntiä, jolla vaikutetaan edullisesti sosiaaliseen kehitykseen ja ihmisarvoiseen työhön; katsoo, että kauppasäännöillä ei pitäisi loukata sosiaalisia normeja ja ILO:n puitesopimuksia; katsoo, että taistelu kaikenlaista hyväksikäyttöä vastaan työssä sekä ammattiliittojen vapaudet ovat välttämättömiä kaupan oikeudenmukaisessa järjestämisessä ja kaikkien edun huomioon ottamisessa; kehottaa komissiota pyrkimään asiassa läheiseen yhteistyöhön ILO:n kanssa erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmien käyttöönottoa silmällä pitäen;

96. kehottaa komissiota ottamaan huomioon tulevissa neuvotteluissa muut kuin kaupalliset kriteerit, jotta kaupan lisääntyminen ei tapahtuisi paikallisen väestön työolojen kustannuksella; toivoo, että vapaakauppaalueella määrättäisiin erityisestä, nimenomaan Välimeren eteläisille ja itäisille maille suunnatusta ihmisarvoista työskentelyä koskevasta toimintaohjelmasta ja että EU sitoutuisi antamaan kaiken tarvittavan tuen kyseisen ohjelman toteuttamiselle;

97. korostaa tarvetta edistää monikansallisissa yrityksissä sovittuja käytännesääntöjä, sisällyttäen niihin ihmisarvoista työtä koskevat tavoitteet; suosittelee, että yritykset, joilla on päätoimipaikka EU:ssa ja tytäryhtiöitä EU:n itäisissä ja eteläisissä naapureissa, arvioivat säännöllisesti, miten käytännesääntöjä noudatetaan tytäryhtiöissä; pyytää, että jokainen uusi yhteistyöhön ryhtyvä yritys hyväksyy käytännesäännöt ja julkistaa kyseiset tiedot;

Loppuhavainnot

98. palauttaa mieliin vuonna 2005 pidetyn Barcelonan huippukokouksen päätöksen luoda oikeutta, turvallisuutta, maahanmuuttoasioita ja sosiaalista integroitumista koskeva keskinäisen yhteistyön alue; katsoo, että tämän alueen luominen on välttämätön edellytys todellisen Euro-Välimeri-vapaakauppa-alueen perustamiseksi;

99. katsoo, että vapaakauppa-aluetta olisi täydennettävä myöntämällä asteittain ja ehdollisesti työvoimalle vapaa liikkuvuus, vaikkakaan tähän ei vielä ole edellytyksiä; kehottaa Euroopan työmarkkinoiden tilannetta silmällä pitäen ottamaan huomioon kansainvälisen yhteisön nykyiset pohdinnat muuttoliikkeen ja kehityksen välisestä yhteydestä; korostaa, että maahanmuuttajien rahalähetyksien siirtokustannuksia on tärkeä vähentää, jotta paikallinen talous hyötyisi niistä mahdollisimman paljon; katsoo, että on kiireellisesti luotava oikeudelliset ja hallinnolliset menettelyt viisumien myöntämisen helpottamiseksi erityisesti Euro-Välimerialueen kumppanuuden ja sosiaalis-taloudellisten toimijoiden, opiskelijoiden sekä yliopiston opettajien osalta;

100. on edelleen huolissaan siitä, että Euroopan unionin Välimeren politiikkaa ja alueen kehityksen ja vakauttamisen pitkäaikaista strategista visiota ei ole määritelty selkeästi; korostaa tarvetta sisällyttää Euro- Välimeri-alueen yhdentymisprosessi jälleen EU:n toiminnan ensisijaisiin tavoitteisiin;

101. pahoittelee Libanonin talousjärjestelmän ja infrastruktuurin systemaattista tuhoamista äskettäisen Israelin kanssa syttyneen konfliktin aikana, sillä se viivästyttää maan kehitystä ja vapaakauppa-alueen luomista; panee merkille 25. tammikuuta 2007 pidetyn Libanonin jälleenrakennusta koskevan konferenssin tulokset ja tukee ponnisteluja järjestää Libanonille kansainvälistä tukea pitkällä aikavälillä; pyytää, että EU jatkaa käynnissä olevassa rauhanprosessissa riittävän tuen myöntämistä, jotta libanonilaisia autetaan vastaamaan maan taloudellista ja sosiaalista jälleenrakentamista koskeviin haasteisiin heinäkuun 2006 konfliktin jälkeisessä tilanteessa; on erityisen huolestunut palestiinalaisalueen tilanteesta ja pyytää siten neuvostoa ja komissiota yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa myöntämään tarpeellista humanitaarista apua Palestiinanväestölle; panee merkille, että Israel on siirtänyt osan hallussa pitämistään Palestiinan vero- ja tullituloista ja kehottaa Israelin hallitusta suorittamaan kiireellisesti loput jäädytettynä olevat määrät; pyytää painokkaasti komissiota vaatimaan Barcelonan prosessiin liittyvien lausekkeiden ja erityisesti assosiaatiosopimuksiin ja erilaisiin toimintasuunnitelmiin sisältyvän ihmisoikeuslausekkeen noudattamista, jotta kyseiselle alueelle voidaan lopultakin luoda todellinen vapauteen ja turvallisuuteen perustuva alue;

102. katsoo, että EU:n Välimeri-politiikan tavoitteena on tukea ja edistää poliittisia, demokraattisia ja yhteiskunnallistaloudellisia uudistuksia kumppanuusmaissa, jotta voidaan yhdessä luoda jaetun vaurauden alue, kun pidetään mielessä muun muassa eurooppalaisen naapuruuspolitiikan alalla hiljattain toteutetut toimet ja otetaan lisäksi huomioon Kiinan viimeaikainen läsnäolo Afrikassa;

103. korostaa Euro-Välimeri-alueen parlamentaarisen edustajakokouksen roolia kumppanuudessa demokraattisena elimenä, johon kokoontuu parlamentin jäseniä Välimeren kummaltakin puolelta lujittamaan Barcelonan prosessin kolmea pilaria; kehottaa tiivistämään taloudellisen alan yhteistyötä Euro-Välimerialueen parlamentaarisen edustajakokouksen, komission ja Euroopan unionin neuvoston välillä;

*

* *

104. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden sekä eteläisten ja itäisten Välimeren maiden valtioiden ja hallitusten päämiehille ja parlamenteille sekä Euro- Välimeri-alueen parlamentaariselle edustajakokoukselle.

[1] EUVL C 272 E, 9.11.2006, s. 570.

[2] EUVL L 310, 9.11.2006, s. 1.

[3] EYVL L 97, 30.3.1998, s. 2.

[4] EYVL L 147, 21.6.2000, s. 3.

[5] EYVL L 70, 18.3.2000, s. 2.

[6] EYVL L 129, 15.5.2002, s. 3.

[7] EUVL L 304, 30.9.2004, s. 39.

[8] EUVL L 143, 30.5.2006, s. 2.

[9] EUVL L 265 10.10.2005, s. 2.

[10] EYVL L 187, 16.7.1997, s. 3.

[11] EYVL L 35, 13.2.1996, s. 1.

[12] EYVL C 323, 4.12.1995, s. 5.

[13] EYVL C 378, 29.12.2000, s. 71.

[14] EUVL C 226 E, 15.9.2005, s. 42.

[15] Varsinkin greenfield-alueisiin tai luonnonvaraisiin alueisiin tehtävillä investoinneilla.

--------------------------------------------------