KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Loppuarviointi digitaalisen sisällön saatavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamista Euroopassa koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman täytäntöönpanosta

1. JOHDANTO

Tämä kertomus käsittelee eContentPlus-ohjelman (2005–2008)[1], jäljempänä ’ohjelma’, loppuarviointia.

Ohjelmaa toteutettiin neljän vuoden ajan (1.1.2005–31.12.2008), ja sen talousarvio oli 149 miljoonaa euroa. Talousarvio käytettiin kokonaan hankkeisiin, tutkimuksiin ja hallintoon (ehdotusten ja hankkeiden arvioinnin järjestämiseen liittyvät kustannukset).

Ohjelman tavoitteena oli parantaa digitaalisen sisällön saatavuutta, käytettävyyttä ja hyödynnettävyyttä Euroopassa ja helpottaa siten yhteisön tasolla tiedon luomista ja levittämistä yleistä etua palvelevilla aloilla.

Ohjelma kuului komission toimintatavoitteisiin, jotka esitettiin tiedonannossa ”i2010 - kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”. Koska ohjelman tarkoituksena oli helpottaa sisällön saatavuutta, käytettävyyttä ja hyödynnettävyyttä sekä edistää sisällön rikastamista, siinä käsiteltiin kahta niistä neljästä yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen luomiseen liittyvästä digitaalisen konvergenssin asettamasta haasteesta, jotka esitettiin i2010-tiedonannossa: yhteentoimivuutta ja rikasta sisältöä. Siinä pyrittiin erityisesti edistämään i2010-tiedonannossa esitetyn tavoitteen 1 saavuttamista. Kyseinen tavoite on yhtenäinen eurooppalainen tietoalue, joka tarjoaa kohtuuhintaisia ja suojattuja laajakaistayhteyksiä, rikasta ja monipuolista sisältöä sekä digitaalipalveluja.

Yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelma sisälsi seuraavat toimintalinjat:

1. digitaalisen sisällön saatavuuden, käytön ja hyödyntämisen edistäminen yhteisön tasolla

2. digitaalisen sisällön laadun parantaminen ja siihen liittyvien parhaiden toimintatapojen edistäminen sisällöntuottajien ja käyttäjien välillä eri aloilla

3. digitaalisen sisällön sidosryhmien välisen yhteistyön ja tuntemuksen lisääminen.

Näiden toimintalinjojen kautta ohjelman kohteiksi tulivat yleistä etua palvelevat alat, joita ei olisi voitu kehittää tai joita olisi kehitetty hitaammin, jos ne olisi jätetty markkinavoimien varaan. Nämä alat ovat:

- Paikkatieto: ohjelman tavoitteena on edistää paikkatiedon laajempaa käyttöä (paikkatieto on mitä tahansa tietoa, joka liittyy suoraan tiettyyn paikkaan tai maantieteelliseen alueeseen) julkisen sektorin elimissä, yksityisissä yrityksissä (pk-yritykset mukaan luettuina) ja kansalaisten keskuudessa julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin[2] sekä INSPIRE-direktiivin[3] mukaisesti. Jälkimmäisen direktiivin tarkoituksena on tarjota tarkoituksenmukaisia, yhdenmukaisia ja laadukkaita paikkatietoja yhteisön lainsäädännön laatimista, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia varten. Tältä osin ohjelmasta on rahoitettu hankkeita, joissa noudatetaan erityisesti uudelleenkäytön lisäämiseen liittyviä INSPIRE-periaatteita. Toisin sanoen olisi helposti voitava saada selville, mitkä paikkatiedot ovat käytettävissä, arvioida niiden soveltuvuutta ja tarkistaa niiden käyttöehdot. Myös eri lähteistä peräisin olevia paikkatietoja olisi voitava yhdistellä ongelmitta ja saattaa ne useiden eri käyttäjien ja sovellutusten käytettäviin.

- Koulutussisältö: Koulutukseen liittyvää digitaalista sisältöä voidaan käyttää erilaisissa ympäristöissä tapahtuvaan oppimiseen: virallisissa opetus- ja koulutusohjelmissa, yleissivistävässä opetuksessa, ammatillisessa koulutuksessa ja itseopiskelussa. eContentPlus-ohjelmalla pyritään edistämään toimivan pedagogisen mallin mukaisen digitaalisen opetussisällön tehokasta rajatylittävää käyttöä ja täydentämään muita yhteisön aloitteita, kuten elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta 15. marraskuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä 1720/2006/EY, jonka yhtenä tavoitteena on tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien elinikäiseen oppimiseen sovellettavien innovatiivisten sisältöjen, palvelujen, opetusmenetelmien ja toimintatapojen kehittäminen.

- Kulttuuri- ja tiede-/sivistyssisällön digitaaliset kirjastot: Digitaaliset kirjastot ovat digitaalisen sisällön organisoituja kokoelmia, jotka kulttuuri- ja tiedelaitokset (kirjastot, arkistot ja museot) sekä yksityiset sisällönhaltijat (esim. kustantajat) antavat yleisön käyttöön EU:n jäsenvaltioissa ja muissa ohjelmaan osallistuvissa maissa. Ohjelman tarkoituksena on edistää arvokkaan kulttuuriin, tieteeseen ja sivistykseen liittyvän digitaalisen sisällön saatavuutta monikielisenä. Tätä varten siitä tuetaan toimia, joilla pyritään kehittämään yhteentoimivia kokoelmia ja objekteja – joiden varaan monikieliset ja rajatylittävät palvelut voidaan rakentaa – sekä ratkaisuja, jotka helpottavat näiden resurssien tarjoamista, löytämistä ja hakua[4]. Komissio antoi 30. syyskuuta 2005 tiedonannon, jossa se esittelee i2010: Digitaaliset kirjastot -aloitetta, jolla pyritään helpottamaan tutustumista Euroopan kulttuuriperintöön ja sen käyttöä verkkoympäristössä. Tässä aloitteessa komissio on tukenut eurooppalaisen digitaalisen kirjaston (europeana.eu) luomista. Vuoteen 2010 mennessä verkossa odotetaan olevan saatavilla vähintään 10 miljoonaa kirjaa, asiakirjaa tai muuta kulttuuriteosta.

eContentPlus-ohjelma pantiin täytäntöön järjestämällä vuosittain ehdotuspyyntöjä. Tavoitteet ja painopisteet esitettiin vuotuisissa työohjelmissa, kuten myös käytettävissä oleva talousarvio ja alustava aikataulu saatujen hanke-ehdotusten arviointia ja valintaa varten. Rahoitusta myönnettiin 67 hankkeelle yhteensä 146,9 miljoonaa euroa. Hankkeisiin osallistui suoraan yli 800 eurooppalaista organisaatiota.

Komissio tarjosi myös sopimuksia sellaisten tutkimusten tekemiseksi, joissa kartoitettiin ohjelmaan sisältyvien toimien taloudellista merkitystä ja jotka auttoivat määrittelemään prioriteetit EU:n tasolla vastaisuudessa toteutettaville tutkimustoimille ja tutkimustoiminnan ulkopuolisille toiminnoille. Näitä olivat muun muassa seuraavat: sosioekonomisista tekijöistä ja digitaalisten resurssien pitkäaikaisen säilyttämisen taloudellisista vaikutuksista tehty tutkimus, joka on ensimmäinen systemaattinen yritys kartoittaa tai mitata vapaasti käytettävissä olevan aineiston sosiaalista ja taloudellista vaikutusta tietoyhteiskunnassa, sekä tutkimus yhteisen keskusalustan luomisesta eurooppalaisen julkisen sektorin tiedolle toimien tehostamiseksi ja edistymisen seuraamiseksi, jotta julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytön alalla saataisiin aikaan vahvempi ja avoimempi ympäristö kansallisten ja eurooppalaisten markkinoiden kasvulle. Viimeksi mainittu tutkimus toteutettiin sen jälkeen, kun julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin uudelleentarkastelu oli tehty vuonna 2008.

2. ARVIOINNIN TAVOITTEET

Ohjelmapäätöksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan komissio antaa ohjelman päätyttyä lopullisen arviointikertomuksen. Arviointi on toteutettu ulkopuolisten asiantuntijoiden muodostaman paneelin avustuksella. Paneeli arvioi ohjelman tuloksellisuutta, saavutuksia, vaikutuksia, kestävyyttä ja täydentävyyttä suhteessa muihin EU:ssa ja sen ulkopuolella toteutettuihin aloitteisiin sekä kansallisiin aloitteisiin.

Loppuarvioinnissa esitetyt tulokset perustuvat käytettävissä oleviin asiakirjoihin, komission omiin tietoihin, kyselylomakkeeseen annettuihin vastauksiin sekä tiettyjen hankkeisiin osallistuneiden henkilöiden seurantahaastatteluihin.

3. ARVIOINNIN TULOKSET

Arvioijat katsoivat, että ohjelmassa on onnistuttu saavuttamaan alkuperäisessä ohjelmapäätöksessä ja sen täytäntöönpanemiseksi laadituissa vuotuisissa työohjelmissa asetetut tavoitteet. Ohjelma on parantanut digitaalisen sisällön saatavuutta, käytettävyyttä ja hyödynnettävyyttä Euroopassa sekä helpottanut tiedon luomista ja levittämistä yleistä etua palvelevilla aloilla. Arvioinnin perusteella voidaan esittää erityisesti seuraavat päätelmät:

Ohjelman tuloksellisuus ja saavutukset

Ohjelman saavutukset ovat yhdenmukaisia ohjelman tavoitteiden kanssa. Ohjelmalla onnistuttiin luomaan paremmat edellytykset digitaalisen aineiston saatavuudelle, käytölle, uudelleenkäytölle ja hyödyntämiselle. Näin pystyttiin tuottamaan valituilla kohdealueilla lisäarvotuotteita ja -palveluja koko Euroopassa. Ohjelma auttoi sisällön sidosryhmiä (tuottajat ja käyttäjät) hyödyntämään digitaalista sisältöä täysimittaisesti. Sisällöntuottajat eli julkiset ja yksityiset organisaatiot ja laitokset, jotka luovat, kokoavat tai omistavat digitaalista sisältöä, pystyivät lisäämään digitaalisen aineistonsa näkyvyyttä oman maansa lisäksi myös muissa ohjelmaan osallistuneissa EU:n jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa. Sisällönkäyttäjät eli Euroopan kansalaiset, opiskelijat, tutkijat, organisaatiot ja yritykset pystyvät nyt löytämään ja käyttämään tällaista sisältöä – sijainnista tai kielestä riippumatta.

eContentPlus-ohjelma on luonut euroopanlaajuisia yhteenliittymiä ja edistänyt rajatylittävien tietokokonaisuuksien ja palvelujen syntymistä. Näin se on parantanut digitaalisen sisällön saatavuutta, käytettävyyttä ja hyödynnettävyyttä edellä mainituilla kohdealoilla. Kyselyistä ja haastatteluista ilmenee, että useimpia hankkeita ei olisi toteutettu ilman ohjelmasta saatua rahoitusta, mikä osoittaa tällaisten rahoitusmekanismien hyödyllisyyden Euroopan tasolla.

Hanketasolla ei olisi saatu aikaan sellaisia tuloksia kuin eurooppalainen digitaalinen Europeana-kirjasto, joka on Euroopan digitaalisen kulttuuriperinnön yhteinen monikielinen hakupalvelu. Tätä lippulaiva-aloitetta voidaan pitää merkittävänä saavutuksena: siihen antoi panoksensa parikymmentä hankeryhmää, ja sen kautta tuli saataville yli 1 500 eurooppalaisen kulttuurilaitoksen noin 17 miljoonaa kulttuurituotetta (joko suoraan kulttuurilaitoksen tai koostajaorganisaation kautta). Hankekumppanit ovat saaneet aloitteeseen osallistumisen kautta lisää näkyvyyttä, mikä kannustaa niitä huomattavasti pitämään palvelua yllä rahoituksen päätyttyäkin. Koulutussisällön osalta on saavutettu merkittäviä tuloksia tehokkaamman verkkoutumisen ja yhteistyön kautta. Esimerkiksi MELT-hankkeessa luotiin kouluja varten LRE-portaali (Learning Resource Exchange) (lreforschools.eun.org). Portaali tarjoaa yli 130 000 avointa oppimateriaalia ja muuta sisältöä monista eri maista ja monilta eri tuottajilta, joiden joukossa on myös 17 eri maan opetusministeriöt. Paikkatiedon osalta ohjelma on tuonut yhteen tiedon ja teknologian tarjoajia, käyttäjiä ja muita sidosryhmiä sekä luonut verkostoja, jotka vastaisuudessakin toimivat foorumina tiedon jakamiselle, uusimmalle teknologialle ja yhteentoimivuuden esteiden poistamiselle EU:ssa. EURADIN-hankkeessa toteutetaan, testataan ja validoidaan pilottiratkaisua eurooppalaiselle osoitteiden infrastruktuurille, jonka avulla jäsenvaltiot voivat noudattaa osoitteita koskevia INSPIRE-suosituksia.

Ohjelman tehokkuus

Ohjelmaa hallinnoitiin tehokkaasti. Hakijat ja hankkeisiin osallistujat olivat tyytyväisiä komission toimittaman tiedon laatuun, joskin eräillä ensimmäistä kertaa osallistuneilla laitoksilla ja organisaatioilla, joille EU:n rahoittamat hankkeet eivät olleet tuttuja, oli aluksi hieman ongelmia hahmottaa ohjelman tavoitteita ja rahoitusjärjestelyjä.

Selkeästi esitetyt ohjelman tavoitteet ja valintaperusteet sekä kaksivaiheinen arviointimenettely vaikuttivat erittäin positiivisesti ehdotusten laatuun ja valintaan.

Ohjelman tukisopimusten yksinkertaistaminen vauhditti hankekustannusten maksatukseen hakua ja tukien maksamista.

Uutena hanketyyppinä otettiin käyttöön parhaita toimintatapoja koskevat verkostot, jotka pyrkivät edistämään standardien ja eritelmien käyttöönottoa digitaalisen sisällön saatavuuden ja käytettävyyden parantamiseksi Euroopassa. Tämä saatiin aikaan, kun verkostoon liittyvät ominaisuudet eli yhteisymmärrykseen pyrkiminen ja tietoisuuden lisääminen yhdistettiin verkoston jäsenten yhden tai useamman käytännön ratkaisun laajamittaiseen toteutukseen käytännön oloissa.

Ohjelman vaikutukset

Ohjelmaan osallistuneihin organisaatioihin kohdistuneita vaikutuksia voidaan vain arvioida, koska useimmat hankkeet ovat vielä käynnissä tai juuri päättyneet. Useimmat organisaatiot ennakoivat digitaalisen sisältönsä näkyvyyden ja hyödyntämisen lisääntyvän lähitulevaisuudessa. Ne ovat kuitenkin huomanneet jo nyt, että ohjelman hankkeisiin osallistuminen on tiivistänyt kansainvälistä ja rajatylittävää yhteistyötä sekä lisännyt niiden tietoisuutta omistamansa digitaalisen sisällön taloudellisesta ja kulttuurillisesta arvosta. eContentPlus-hankkeissa on tuettu esimerkiksi kansallisten kirjastojen hallussa olevien kirjojen tai sanomalehtien skannaamista: digitaaliseksi tekstiksi on muunnettu yli 20 miljoonaa sivua. Tämän toiminnan tuloksena kansalaiset pystyvät lähitulevaisuudessa tekemään tällaiseen sisältöön tekstihakuja eurooppalaisista ja kansallisten kirjastojen portaaleista. Euroopan tv-yhtiöiden arkistot loivat portaalin, jonka kautta pääsee käsiksi arkistojen sisältöön. Näin kansalaiset voivat tutustua television kehitykseen Euroopassa ja katsoa eri maiden tallennettuja kulttuuri- ja historiallisia tapahtumia.

Digitaalisten kirjastojen osalta eContentPlus-ohjelma on ensimmäinen ohjelma, joka on saanut aikaan sen, että aineisto on suoraan yksittäisten kansalaisten saatavilla hyvin suuressa mittakaavassa. Sen sijaan että Europeana-kirjasto (europeana.eu) vain vaikuttaisi sidosryhmiin tai saisi aikaan teknisiä mukautuksia ja standardeja saatavuuden edistämiseksi tai mahdollistamiseksi, siitä on tullut eurooppalaisen kulttuurisisällön portaali. Ohjelmassa tuli myös esiin eräitä haasteita, joihin on vastattava. Laajamittaisen digitoinnin rahoittaminen vaatii julkisen rahoituksen lisäämistä ja yksityisten kumppanien osallistumista. Ehtona on, että yleisöllä tulee olla pääsy Euroopan yhteiseen kulttuuriperintöön online-muodossa. Tämänhetkisen lisenssijärjestelmän hajanaisuus ja mutkikkuus hankaloittaa Euroopan viimeaikaisen kulttuuriperinnön digitointia. Oikeudet on selvitettävä paremmin, ja samoin on tarkennettava yksityisten ja julkisten organisaatioiden roolia ja vastuuta, kun kyse on orpoteosten ja tekijänoikeussuojattujen mutta ei enää kaupallisesti saatavana olevien teosten digitoinnista.

Koulutussisällön osalta voidaan todeta, että perustana toimivan sisällön käyttö lisääntynee merkittävästi ohjelman tuen ansiosta. Esimerkiksi LRE-portaalin (lreforschools.eun.org) avulla opettajat ja oppilaat voivat helposti löytää ja käyttää monien eri maiden koulutussisältöä. Lisäksi eri maiden opetusministeriöiden osallistuminen moniin hankkeisiin myös todennäköisesti vaikuttaa siihen, miten sähköinen oppiminen otetaan kansallisiin opetussuunnitelmiin.

Paikkatiedon osalta ohjelman tuki lisännee yhteensopivuutta eri INSPIRE-direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla temaattisilla aloilla ja vaikuttanee suoraan ja mitattavissa olevalla tavalla direktiivin täytäntöönpanosääntöihin.

Kestävyys

Pitkän aikavälin kestävyyttä on tässä vaiheessa vaikea arvioida. Hankkeilla on kuitenkin vahva yhteys kansalliseen päätöksentekoon, ja useimmissa tapauksissa suhtaudutaan toiveikkaasti siihen, että hankkeita jatketaan niihin osallistuneiden tahojen myöntämän julkisen ja/tai yksityisen rahoituksen turvin.

4. TÄRKEIMMÄT SUOSITUKSET

Laadukkaan digitaalisen sisällön kysyntä lisääntyy Euroopassa sellaisten yksittäisten kansalaisten, opiskelijoiden, tutkijoiden, pk-yritysten tai muiden liike-elämässä toimivien käyttäjien tai uudelleenkäyttäjien keskuudessa, jotka haluavat hyödyntää digitaalisia sisältöresursseja palvelujen luomiseen. Tukea tarvitaan edelleen Euroopan tasolla eurooppalaisen digitaalisen sisällön saatavuuden lisäämiseksi erityisesti yleistä etua palvelevilla aloilla, joilla kehitys on todennäköisesti hidasta ja joilla sisällön saatavuuden esteinä ovat erityisesti kieleen ja kulttuuriin liittyvät tekijät.

Arvioinnissa nousi esiin muutamia yleisiä kysymyksiä, jotka voivat antaa suuntaa tuleville toimille:

4. Rahoitukseen olisi liitettävä selkeät ja tarkasti määritellyt toimintatavoitteet. Vaikka rahoitustoimet ovat muilla aloilla tuottaneet myönteisiä tuloksia ja vaikutuksia, keskittyminen aloihin, joille EU on vahvistanut selkeät ja tarkasti määritellyt toimintatavoitteet, tuottaa todennäköisemmin kestävämpiä tuloksia ja suurempia vaikutuksia. Erityisen hyvä esimerkki tästä on kulttuurisisällön/digitaalisten kirjastojen ja i2010-digitaalikirjastoaloitteen nivominen yhteen.

5. Europeana-kirjaston ja vastaavanlaisten Euroopan tasolla toteutettavien palvelujen jatkokehityksen varmistamiseksi Euroopan komission olisi jatkettava digitaalikirjastoaloitteen tukemista taloudellisesti.

6. Vaikka julkisen sektorin tiedon taloudellinen arvo on valtava, sitä ei vielä hyödynnetä täysipainoisesti. Julkisen sektorin tietoa koskevan direktiivin täytäntöönpanoa olisi edelleen tuettava toimin, joilla maksimoidaan tällaisen tiedon uudelleenkäyttö Euroopassa ja vapautetaan sen koko taloudellinen potentiaali. Tämä pätee etenkin paikkatietoon: tietokokonaisuuksien sirpaleisuus haittaa rajatylittävää käyttöä ja estää tietojen hyödyntämisen tieteellisiin ja kaupallisiin tarkoituksiin.

7. Jotta paikkatiedon jakamista julkisen sektorin organisaatioiden ja kansalaisten välillä edistettäisiin entisestään, ohjelman seurantatoimista olisi tuettava hankkeita, jotka auttavat luomaan standardimuotoisemman sähköisen ympäristön paikkatiedon kokonaisuuksien, jotka liittyvät yhteen tai useampaan INSPIRE-direktiivin liitteissä I–III mainittuihin aiheisiin, tallentamiseksi ja yhteensovittamiseksi. Esimerkillisiä hankkeita ovat tässä suhteessa EURADIN (European Addresses Infrastructure) ja EGN (EuroGeoNames).

8. Ohjelman monikielistä ja -kulttuurista ulottuvuutta arvostetaan suuresti, ja Euroopan komission olisi edelleenkin korostettava sitä.

9. Ohjelman tukisopimusten yksinkertaistamista on pidetty hyvin tehokkaana; erityisen tehokkaita osatekijöitä ovat kiinteän määrän käyttöönotto yleiskustannuksia varten ja yhteisön rahoitusosuuden suorittaminen ennakkoerinä. Selkeästi esitetyt ohjelman tavoitteet ja valintaperusteet sekä kaksivaiheinen arviointimenettely ovat vaikuttaneet erittäin positiivisesti ehdotusten laatuun ja valintaan. Tätä menettelytapaa olisi harkittava myös tulevia tukiohjelmia varten tehtävien rahoitusjärjestelyjen yhteydessä.

10. Parhaita toimintatapoja koskevilla verkostoilla on ollut merkittävä vaikutus verkkoutumiseen ja käytännön testaukseen, koska niiden avulla on saatu parhaat ratkaisut ja niihin ovat osallistuneet kaikki tärkeät sidosryhmät. Tätä rahoitusvälinettä voitaisiin harkita käytettävän sellaisissa toimissa, joilla pyritään kilpailukykyisiin ja innovatiivisiin ratkaisuihin.

11. Koulutussisällön alalla tarvitaan jatkuvia toimia tehokkaiden kontekstisidonnaisten käyttäjäneuvontapalvelujen toteuttamiseksi ja oppimisessa käytettävien tekniikoiden standardoimiseksi. Toimien olisi kohdistuttava siihen, miten tietyt ryhmät (esim. pk-yritykset) käyttävät koulutussisältöä erilaisissa koulutusympäristöissä, ja samalla edistettävä oppimistekniikoiden standardoimista.

5. PÄÄTELMÄT

Koska Euroopan tasolla tarvitaan lisätukea eurooppalaisen digitaalisen sisällön saatavuuden parantamiseksi erityisesti yleistä etua palvelevilla aloilla, tieto- ja viestintäteknologiapolitiikan tukiohjelmassa on jatkettu toimenpiteitä digitaalisen sisällön saatavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamiseksi Euroopassa.

Tieto- ja viestintäteknologiapolitiikan tukiohjelmaan liittyviin vuosien 2009 ja 2010 työohjelmiin on sisällytetty ohjelman seurantatoimina aiheita, jotka ovat yhdenmukaisia arvioijien suosituksen kanssa, jonka mukaan rahoitustoimet olisi yhdistettävä selkeästi määriteltyihin politiikan tavoitteisiin. Näihin aiheisiin liittyvillä tavoitteilla pyritään edistämään hankkeita, jotka tukevat komission politiikkaa seuraavilla aloilla: digitaaliset kirjastot, kulttuurisisällön digitointi ja sähköinen saatavuus sekä digitaalinen säilyttäminen, tieteellisen tiedon saatavuus, levittäminen ja säilyttäminen digitaaliaikana sekä julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttö.

Nämä alat on määritelty Euroopan digitaalistrategiassa[5] ensisijaisten toimien joukkoon. Tieto- ja viestintäteknologiapolitiikan tukiohjelmaa käytetään edelleen Europeana-kirjaston kehittämistavoitteen ja sellaisten aloitteiden tukemiseen, joilla parannetaan pääsyä Euroopan yhteiseen kulttuuriperintöön online-muodossa.

Tieto- ja viestintäteknologiapolitiikan tukiohjelmalla tullaan Euroopan kulttuuriperinnön asettamista saataville verkkoon selvittäneen pohdintaryhmän suositusten[6] mukaisesti edistämään kulttuuriaineiston – mukaan luettuina kirjat, kartat, sanomalehdet, äänitteet, arkistomateriaali, valokuvat, museoesineet, filmit[7] ja audiovisuaalinen aineisto – digitointia ja sähköistä saatavuutta, jotta se olisi paremmin Euroopan kansalaisten saatavilla ja jotta sitä olisi helpompi käyttää vapaa-aikana sekä työ- ja opiskelutarkoituksiin.

Rahoituksen avulla pyritään siihen, että julkisen sektorin elimet edistäisivät sisältömarkkinoita asettamalla tietonsa saataville läpinäkyvin, toimivin ja syrjimättömin ehdoin.

Euroopan digitaalistrategiassa myös määritellään yhdeksi tavoitteeksi sisällyttää sähköinen oppiminen kansallisiin politiikkoihin opetuksen ja koulutuksen nykyaikaistamiseksi. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi voitaisiin merkittävästi hyödyntää eContentPlus-ohjelman tuloksia koulutussisällön osalta. Euroopan digitaalistrategiaan kuuluvassa digitaalisen lukutaidon, osaamisen ja osallisuuden parantamista koskevassa osiossa kannustetaan sähköisen oppimisen avulla sellaisten digitaalisten taitojen hankkimiseen, joita tarvitaan innovaatioiden ja kasvun edistämiseksi osaamistaloudessa.

Komissio kehottaa neuvostoa, Euroopan parlamenttia, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa

12. panemaan merkille, että ohjelma on toteutettu onnistuneesti;

13. avustamaan jatkossakin komissiota, kun se työskentelee lisätäkseen sellaisten aloitteiden näkyvyyttä, joilla pyritään parantamaan digitaalisen sisällön saatavuutta, käytettävyyttä ja hyödynnettävyyttä Euroopassa, sekä ruokkimaan jatkuvaa dialogia digitaalista sisältöä koskevista kysymyksistä.

[1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 456/2005/EY (EUVL L 79, 24.3.2005, s. 1).

[2] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/98/EY (EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90).

[3] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

[4] Joitakin näistä toimista täydennettiin Media 2007 -ohjelmalla, joka sisältää toimia tilausvideoiden ja elokuvateattereiden digitalisoinnin edistämiseksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1718/2006/EY, tehty 15 päivänä marraskuuta 2006.

[5] KOM(2010) 245. Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan digitaalistrategiasta.

[6] Ns. viisaiden komitean raportti Euroopan kulttuuriperinnön asettamisesta saataville internetiin http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/comite_des_sages/index_en.htm

[7] Komission tiedonanto eurooppalaisen elokuvan mahdollisuuksista ja haasteista digiaikana, KOM(2010) 487 lopullinen.