Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU-tason nuorisotesti”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 486/07)

Esittelijä: Katrīna LEITĀNE

Komitean täysistunnon päätös 24.2.2022 Oikeusperusta työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta oma-aloitteinen lausunto Vastaava jaosto työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus Hyväksyminen jaostossa 6.9.2022 Hyväksyminen täysistunnossa 21.9.2022 Täysistunnon numero 572 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 158/0/5

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Poliittinen osallistuminen on jokaisen toimivan demokratian perusta. Nuoret eurooppalaiset pitävät EU:n tärkeimpänä voimavarana demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista ( 1 ) . On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että nuoret pystyvät vaikuttamaan tulevaisuutensa kannalta merkityksellisiin päätöksiin, sillä epäsuorallakin vaikutuksella voi olla suurta merkitystä nuorison ja tulevien sukupolvien kannalta. Vaikka toimintapolitiikat eivät kohdistuisi suoraan nuoriin tai niitä ei pidetä osana perinteistä nuorisopolitiikkaa, ne voivat tästä huolimatta vaikuttaa voimakkaasti nuorten elämään. On tärkeää tarjota tehokkaita mekanismeja, jotka täydentävät olemassa olevia osallistumisjärjestelyjä ja ovat demokratian periaatteiden mukaisia ja jotka on räätälöity nuorten tarpeisiin. Näin voidaan parantaa ja tehostaa päätöksentekoa.

1.2 ETSK pitää koulutusta yhtenä tehokkaimmista tavoista tavoittaa nuoret ja tiedottaa heille kaikista mahdollisista osallistumismuodoista sekä arvoista, joita Eurooppa-hanke edustaa. Olemassa olevat virallista ja epävirallista koulutusta tukevat ohjelmat, kuten Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukot, ovat kehittäneet nuorten näköaloja demokraattisen osallistumisen sekä Euroopan unionin arvojen ja periaatteiden suhteen.

1.3 ETSK muistuttaa selvästä tarpeesta ottaa nuoret mukaan päätöksentekoon osallistamalla heitä merkityksellisellä tavalla nuorille parhaiten soveltuvalla tavalla. Tämän jälkeen on toteutettava seuranta, arviointi ja vaikutustenarviointi sen varmistamiseksi, että nuorten näkemykset on otettu huomioon poliittisia päätöksiä tehtäessä. Osallistaminen päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa kasvattaa luottamusta nuorten sukupolvien keskuudessa ja laajemminkin ja auttaa näkemään näiden väestöryhmien merkityksen ja tärkeyden päätöksiä tehtäessä. Prosessien yhteydessä olisi tiedotettava näkyvästi ja avoimesti kyseisen osallistumisen tuloksista. Tämä on ratkaisevan tärkeää luottamuksen rakentamiseksi nuorten ja poliittisen päätöksenteon välillä ( 2 ) . Myös sosiaalinen osallisuus ja tarpeiltaan erilaisten ryhmien tavoittaminen on erittäin tärkeää.

1.4 ETSK on samaa mieltä siitä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla ratkaiseva rooli nuorten tuomisessa mukaan käsittelemään yhteiskunnallisia haasteita ja siten heidän osallistamisessaan poliittiseen päätöksentekoon ja demokraattiseen prosessiin. Tällaiset organisaatiot voivat toimia siltoina ja tukiverkostoina, jotka auttavat nuoria yhteydenpidossa virallisiin julkisiin tahoihin ja mahdollistavat nuorten aktiivisen kansalaisuuden. ETSK tukee tällaisten organisaatioiden ja nuorten kansalaisten toimintaa ja kehottaa toteuttamaan sitä edistäviä toimia.

1.5 ETSK kannustaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä ja mekanismeja, joilla varmistetaan, että nuorisonäkökulmaan kiinnitetään huomiota kaikilla politiikanaloilla. Samalla tulee avata nuorille mahdollisuuksia tarjota päättäjille säännönmukaisesti asiantuntijatietoa elämässä kohtaamistaan haasteista. Näihin rakenteisiin olisi sisällytettävä myös avoimia ja näkyviä seurantamekanismeja, jotka täydentävät olemassa olevia nuorten osallistumisen välineitä, mutta tämä ei saa johtaa rahoituksen vähenemiseen. Nuorten merkityksellistä päätöksentekoon osallistumista varten olisi annettava käyttöön asianmukaiset resurssit.

1.6 Nuorten osallistuminen poliittiseen päätöksentekoon ja päätöksentekoprosesseihin voi auttaa parantamaan sääntelyä ja toimintapolitiikkoja, sillä sen avulla voidaan kartoittaa ja oppia ymmärtämään nykyisiä ja tulevia suuntauksia, jotka vaikuttavat nuorison ja tulevien sukupolvien elämään. Se voi myös helpottaa ehdotusten laatijoiden työtä tarjoamalla heille laadullista tietoa toisen käden tietojen täydennykseksi.

1.7 ETSK korostaa, että EU-tason nuorisotesti perustuu EU:n nuorisostrategian ( 3 ) ja Euroopan nuorison teemavuoden keskeisiin tavoitteisiin. Molemmissa korostetaan, että nuorisokysymykset on tärkeää liittää osaksi päätöksentekoa kaikilla aloilla, mikä edellyttää monialaista lähestymistapaa. Testi on myös yksi toimenpiteistä, jotka esitetään Euroopan tulevaisuuskonferenssin lopullisista tuloksista laaditussa raportissa ( 4 ) , jolle kaikki konferenssin täysistunnon äänestyksiin osallistuneet ryhmät sekä kansalaiset ovat antaneet hyväksyntänsä. Jotta saadaan aikaan Euroopan nuorison teemavuotta pidemmälle kantavia vaikutuksia ja tuloksia, nuorille on annettava mahdollisuus johtaa muutosta ja rakentaa parempaa tulevaisuutta.

1.8 ETSK panee merkille, että Euroopan komission tiedonannossa Euroopan tulevaisuuskonferenssin tuloksista ( 5 ) viitataan EU-tason nuorisotestiin. Komitea korostaa kuitenkin, että komission ehdotus ei vastaa alkuperäisessä ehdotuksessa tarkoitettuja tavoitteita ja keinoja ja että siitä puuttuu nuorisojärjestöjen ja -asiantuntijoiden merkityksellinen osallistaminen sekä nuorisonäkökulman huomioiminen kaikissa politiikoissa. Siinä ei myöskään oteta huomioon toimintapolitiikkojen pitkän aikavälin vaikutuksia tuleviin sukupolviin. ETSK katsoo, että EU-tason nuorisotestin olisi oltava osa paremman sääntelyn välineistöä erillisenä välineenä, sillä tulevat sukupolvet ja nuoret ansaitsevat erityistä huomiota.

1.9 ETSK kehottaa toimielimiä lisäämään yhteistyötään nykyisten menestyksekkäiden aloitteiden, kuten EU:n nuorisodialogin, ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” -tapahtuman ja Euroopan nuorisotapahtuman, saattamiseksi osaksi yhtenäistä kokonaisuutta ja kytkemiseksi EU-tason nuorisotestin kaltaisiin tuleviin aloitteisiin EU:n nuorisostrategian mukaisesti. Lisäksi ETSK esittää ehdotuksia nuorten osallistumisesta komitean puitteissa ja aikoo ottaa EU-tason nuorisotestin mukaisen toimintamallin käyttöön omassa työssään.

2. Yleistä

2.1 Nuorten rooli Eurooppa-hankkeen edistämisessä

2.1.1 Nuoret ovat Euroopan yhdentymishankkeen moottori, ja heidän luovuutensa, energiansa ja innostuksensa ovat liikkeellepaneva voima, joka takaa hankkeen kestävyyden. Kuluva vuosi 2022 on nimetty Euroopan nuorison teemavuodeksi, ja Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen on todennut että ”Eurooppa tarvitsee kaikkia nuoria” ja että ”unionilla on oltava sielu ja näkemys, jotka puhuttelevat nuoria” ( 6 )

2.1.2 EU-hanketta ei voida toteuttaa nykyisessä demokraattisessa ympäristössä tehokkaasti ja asianmukaisesti ottamatta huomioon keskustelua nuorten poliittisesta osallistumisesta ( 7 ) osana demokraattisia perinteitä ja geopoliittista kontekstia. Eurooppalaisen elämäntavan edistämisestä vastaava varapuheenjohtaja Margaritis Schinas on todennut, että ”Euroopan nuorison teemavuoden pitäisi muuttaa ajattelutapaamme sen osalta, miten nuoret otetaan mukaan politiikkaan ja päätöksentekoon”. Tämä on tarpeen, jotta nuorille voidaan tarjota mahdollisuus merkitykselliseen osallistumiseen ja entistä paremmat vaikutusmahdollisuudet ( 8 )

2.1.3 Eurobarometri-kyselyjen ( 9 ) mukaan alle puolet (47 prosenttia) eurooppalaisista luottaa EU:hun ja vain 44 prosentilla on siitä myönteinen käsitys. Eurooppa-hankkeen tulevaisuus riippuu pitkälti siitä, miten vahvasti nuoret tuntevat eurooppalaiset arvot omakseen ja haluavat omaksua eurooppalaisen identiteetin. Nuorten aktiivinen osallistuminen politiikan ja päätöksenteon prosesseihin on ratkaisevan tärkeää, sillä tämän päivän päätökset määräävät heidän tulevaisuutensa. Olisikin otettava käyttöön osallistavia välineitä sen varmistamiseksi, että nuorten näkemykset otetaan huomioon. Osallistumista demokraattiseen ja kansalaistoimintaan on vahvistettava kaikilla tasoilla Euroopan tulevan hyvinvoinnin takaamiseksi, ottaen huomioon, että demokraattinen kypsyys vaikuttaa ( 10 ) nuorten poliittisen osallistumisen muotoihin.

2.1.4 EU:n aloite Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin koolle kutsumisesta kannusti edistämään osallistavaa vuoropuhelua kansalaisten kanssa kaikkialla unionissa. Nuorten nykyisten osallistumismekanismien tehostamista ja uusien kehittämistä pidetään oikeana tapana edetä. Kuten raportissa Euroopan tulevaisuuskonferenssin lopullisista tuloksista ehdotetaan, tähän voisi sisältyä lainsäädännön testaaminen nuorison näkökulmasta (”nuorisotesti”) ( 11 ) sellaisen vaikutustenarvioinnin ja kuulemismekanismin avulla, jossa on mukana nuorten edustajia ( 12 )

2.1.5 Nuorisotesti toimii päätöksentekoa tukevana strategisen ennakoinnin menetelmänä. Strateginen ennakointi on hyödyllinen toimintamalli, jota Euroopan komissio aikoo soveltaa poliittisessa päätöksenteossa. Koska ennakoinnin peruspilareina ovat tulevaisuuden haasteiden kartoitus, megatrendien analysointi, skenaariosuunnittelu ja visiointi, kehyksessä on välttämätöntä ottaa huomioon nuorison ja tulevien sukupolvien näkökulma. Ennakointiprosessissa tiedostetaan, että tulevaisuus ei ole ennalta määrättyä, mutta siinä kerätään tietoa mahdollisista skenaarioista ja pyritään valmistautumaan uusiin haasteisiin. Sukupolvien välinen vuoropuhelu voi sisältää hyödyllisiä välineitä, joiden avulla voidaan varmistaa, että kyseiset trendit ja tulevaisuuden skenaariot otetaan huomioon laadittavissa toimintapolitiikoissa. Nuorison ja tulevien sukupolvien perspektiivin huomioivien analyysien tekeminen voi ja sen pitäisi auttaa laatimaan parempia ja räätälöidympiä toimintapolitiikkoja, joiden avulla pystytään vastaamaan tulevien sukupolvien haasteisiin.

2.1.6 Jotta toimintapolitiikoista saataisiin parempia ja niiden avulla kyetään vastaamaan tuleviin haasteisiin, niissä on tunnustettava ja turvattava nuorison ja tulevien sukupolvien oikeudet eivätkä ne saa myöskään vaikuttaa kielteisesti tiettyyn sukupolveen tai väestöryhmään. Kyseiset ryhmät jätetään nykyisin usein huomiotta tai nähdään osana muita ryhmiä, mikä ei vastaa todellisuutta. Tämän vuoksi toimintapolitiikat eivät tarjoa asianmukaisia ratkaisuja haasteisiin vastaamiseksi ja lisäävät omalta osaltaan epäluottamusta ja tyytymättömyyttä virallisiin instituutioihin.

2.2 Nuorten tulee voida osallistua merkityksellisellä tavalla

2.2.1 Merkityksellinen osallistaminen tarkoittaa vallan jakamista, kykyä tehdä päätöksiä yhdessä muiden sidosryhmien kanssa selkein ehdoin, jotka ovat kaikkien asianomaisten toimijoiden tiedossa. Hyvin suunnitellut vastuuprosessit vahvistavat kaikkien sidosryhmien luottamusta poliittisiin osallistamisprosesseihin, ja eri toimijoiden nimenomaisista vastuista olisi tiedotettava kaikille sidosryhmille.

2.2.2 Nuorten luottamus julkisiin instituutioihin on heikentynyt 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopun maailmanlaajuisen finanssikriisin jälkeen ( 13 ) , ja heidän käsityksensä poliittisesta vaikutusvallasta ja edustuksesta päätöksenteossa on pysynyt muuttumattomana. Nuorten osallistuminen demokraattiseen toimintaan voi olla muodoltaan monenlaista. Äänestämistä paikallisvaaleissa, valtakunnallisissa vaaleissa tai Euroopan parlamentin vaaleissa pidetään tehokkaimpana tapana saada omat näkemykset päätöksentekijöiden tietoon (39 prosenttia) ( 14 ) , mutta tällaiseen demokraattiseen osallistumiseen luottavien nuorten osuus on edelleen hyvin pieni. Samaan aikaan ne, jotka todennäköisesti karttavat politiikkaa, tekevät niin, koska merkityksellisiä osallistumistapoja ja luottamusta ei ole ja koska he kokevat, ettei osallistuminen kannata, jos heidän panostaan ei oteta huomioon. Yksi nuorten osallistumisen suurimmista esteistä on se näkemys, etteivät päättäjät ”kuuntele minun kaltaisiani ihmisiä” ( 15 ) . Luottamuksen edistäminen ja vuoropuhelun vahvistaminen nuorten ja julkisten instituutioiden välillä on näin ollen ratkaisevan tärkeää sen varmistamiseksi, että yhteiskunnat ovat valmiita ja pystyvät selviytymään tulevista häiriöistä ( 16 )

2.2.3 Suurin osa nuorista (70 prosenttia) ( 17 ) katsoo, etteivät he pysty juurikaan tai lainkaan vaikuttamaan koko EU:ta koskeviin tärkeisiin päätöksiin, lakeihin ja toimintapolitiikkoihin. Nuorista 24,8 prosenttia ( 18 ) kokee, ettei heillä ole minkäänlaisia mahdollisuuksia vaikuttaa siihen, mistä aiheista julkisia tai poliittisia keskusteluja käydään, ja 40,8 prosenttia on sitä mieltä, ettei heillä ole juurikaan vaikutusvaltaa. Lisäksi kaksi kolmasosaa vastaajista katsoo, että jos poliitikot olisivat paremmin selvillä nuorten huolenaiheista, nuorten olisi helpompi vaikuttaa voimakkaammin julkiseen politiikkaan. Yli 50 prosenttia vastaajista katsoo, että myös nuorisojärjestöjen vahvempi rooli politiikassa palvelisi tätä tarkoitusta.

2.2.4 Nuorten osallistumistavat ovat muuttuneet: he suosivat nyt epävirallisia ja etenkin muita kuin vaaleihin perustuvia poliittisen osallistumisen muotoja ( 19 ) . Tutkimukset ovat osoittaneet yhä useammin, että tämä johtuu heikkenevästä luottamuksesta julkisiin elimiin ja tyytymättömyydestä edustuksellisen demokratian toimintaan. Nuorten harjoittamasta epätavanomaisesta poliittisesta osallistumisesta on tullut yhä vaihtelevampaa, yksilöllisempää ja räätälöidympää, ja painopiste on yksittäisiin ongelmiin ja aiheisiin keskittyvässä aktivismissa sekä suorassa toiminnassa ja mielen osoittamisessa osana ”yksilöllisiä elämäntapavalintoja” ( 20 ) . Nuoret ovat kaiken kaikkiaan poliittisesti erittäin motivoituneita. Sen sijaan, että pohdittaisiin, haluavatko nuoret osallistua, poliittisen osallistumisen asiantuntijat käsittelevät nuorten osallistumista nykyisin siitä näkökulmasta, mitä kautta ja miten nuoret haluavat ilmaista poliittisia näkemyksiään ( 21 ) . Koska nuoret pyrkivät nykyisin vaikuttamaan toimintalinjoihin ja politiikkaan monin eri tavoin, demokraattisissa instituutioissa on selvästi tarpeen kiinnittää huomiota epätavanomaiseen poliittiseen osallistumiseen, osallistavaan päätöksentekoon sekä viestintä- ja avoimuusmekanismien tehostamiseen. Julkisten elinten päätöksentekoa olisi mukautettava vastaavasti, ja sen yhteydessä tulee varmistaa, että poliittisia päätöksiä tehtäessä kuullaan kaikenlaisten nuorten näkemyksiä. Osallistavien mekanismien pitää olla käytännössä avoimia kaikille, ja niistä on tiedotettava siten, että saavutetaan laaja kirjo ihmisiä ja ne, joihin on vaikea saada kontaktia.

2.2.5 Nuorisojohtoisille organisaatioille on kertynyt asiantuntemusta ja tietämystä monenlaisista aiheista, joilla on yhteys nuorten ongelmiin. Tällaisten organisaatioiden ottaminen mukaan päätöksentekoprosessiin auttaa tekemään säännöistä ja määräyksistä johdonmukaisempia ja tarkoitukseensa paremmin soveltuvia. Tätä tukee myös se, että yhä suurempi määrä nuoria liittyy tällaisiin organisaatioihin ( 22 )

2.2.6 Merkityksellinen yhteistyö nuorten kanssa on ratkaisevan tärkeää. Nuorten osallistumista on parannettava erityisesti seuraavien epäkohtien korjaamiseksi: nuorten vähäinen demokraattinen edustus ja nuorisonäkökulman puute perinteisen nuorisopolitiikan ulkopuolella. Nuoret haluavat osallistua elämäänsä vaikuttavien politiikkojen muotoiluun. Sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus ( 23 ) tarjoaa keinon korjata sukupolvien välinen eriarvoisuus ikääntyvissä yhteiskunnissa.

2.2.7 Nykyiset nuoriin kohdistuvien vaikutusten analysointivälineet, kuten paremman sääntelyn välineistön työkalu nro 31, eivät takaa nuorisoasioiden huomioon ottamista kaikilla aloilla eivätkä myöskään sitä, että nuorisojärjestöjä ja aiheeseen liittyvää asiantuntemusta omaavia nuoria, jotka pystyvät luomaan erilaisiin kysymyksiin yleiskatsauksen nuorison näkökulmasta, kutsuttaisiin mukaan. Saatavilla olevien julkaisujen perusteella tällaisia välineitä käytetään sitä paitsi harvemmin kuin ehdotusten merkitys ja painoarvo edellyttäisivät.

3. Erityistä

3.1 EU-tason nuorisotesti

3.1.1 Ehdotus perustuu kolmeen pilariin: kuuleminen, vaikutusten arviointi ja lieventävät toimenpiteet ( 24 ) . Se tarjoaa kehyksen politiikan vaikuttavuuden ja tehokkuuden parantamiselle siltä pohjalta, että nuorten osallistumista tehostetaan ja nuorisoasiat huomioidaan kaikessa päätöksenteossa, unohtamatta myöskään haavoittuvassa asemassa olevia nuoria, kuten vammaisia nuoria, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia ( 25 ) , syrjäisillä alueilla asuvia nuoria jne. EU-tason nuorisotesti tarjoaa eri osa-alueineen johdonmukaisen rakenteen, jonka avulla voidaan tuottaa korkealaatuisia ja entistä parempia toimintapolitiikkoja, joilla ratkaistaan tulevien sukupolvien mahdollisesti kohtaamia ongelmia.

3.1.2 EU-tason nuorisotestin ensimmäisessä vaiheessa määritetään tulossa olevien toimintapoliittisten ehdotusten merkityksellisyys ja vaikutus nuorison ja tulevien sukupolvien kannalta. Tämä auttaa sen selvittämisessä, pitäisikö tulevalle toimintapolitiikalle tehdä täysimittainen nuorisotesti. Arvioijat määrittävät tarkistuslistan avulla, onko luonnostellulla ehdotuksella todellista merkitystä nuorten kannalta ja millaisia suoria ja välillisiä vaikutuksia sillä on nuorisolle ja tuleville sukupolville. Jos merkitystä katsotaan olevan, nuorisotestissä siirrytään varsinaisiin kuulemis-, vaikutustenarviointi- ja lieventävien toimenpiteiden määrittelyvaiheisiin. Tarkistuslistan indikaattorit pohjautuvat nuorten tarpeisiin ja ideoihin, jotta voidaan varmistaa, että nuorten kannalta merkitykselliset ehdotukset huomataan.

3.1.3 Seuraavassa vaiheessa arvioijien odotetaan kuulevan nuorisoon liittyviä sidosryhmiä merkityksellisellä tavalla sen varmistamiseksi, että perusteellista analyysia varten saadaan järjestelmällisesti asiantuntijatietoa. Tämän perusteella arvioijat pyrkivät määrittelemään, millaisia huolia nuorilla on testattavan toimintapolitiikkaehdotuksen mahdollisista vaikutuksista. Tämän osallistamisvaiheen on oltava avoin ja mahdollistettava se, että laaja kirjo nuorten edustajia, nuorisojohtoisia järjestöjä ja aiheeseen liittyvää asiantuntemusta omaavia nuoria voi antaa panoksensa. Tällä tavoin voidaan varmistaa, että luonnosteltujen toimintapolitiikkaehdotusten sisältöä käsitellään järjestelmällisesti. Ottamalla mukaan nuorisojärjestöjä, nuorison edustajia ja aiheeseen liittyvää asiantuntemusta omaavia nuoria voidaan muodostaa vaikutustenarvioinnille hyvin monimuotoinen ja ainutlaatuinen pohja. Merkityksellisen yhteistyön ansiosta arvioijat voivat saada kattavan yleiskuvan, joka perustuu kyseisillä nuorilla olevaan yleiseen tietämykseen ja asiantuntemukseen. Kun vaikutustenarvioinnissa hyödynnetään tältä pohjalta saatuja tietoja, se voi olla riittävän yksityiskohtainen sellaisten haasteiden ja asianhaarojen tunnistamiseksi, joiden osalta toimintapolitiikat voivat aiheuttaa häiriöitä.

3.1.4 Prosessin kaikissa vaiheissa kerättävien käytettävissä olevien tietojen ja kuulemisten tulosten perusteella arvioijat voivat laatia vaikutusanalyysin tarkistuslistassa mainittujen seikkojen pohjalta ja tehdä tulevat sukupolvet huomioon ottavan ennakointianalyysin.

3.1.5 Jos kielteisiä vaikutuksia havaitaan, arvioijan olisi ehdotettava lieventäviä toimenpiteitä, joissa olisi keskityttävä ensisijaisesti haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin ja heikommassa asemassa oleviin nuoriin. On suositeltavaa, että kuulemisen aikana arvioijat esittävät kysymyksiä mahdollisista lieventävistä toimenpiteistä, jotka voitaisiin sisällyttää analyysiin. Tulevina vuosina on suositeltavaa laatia seuranta-arvio toimintapolitiikkojen vaikutuksista ja siitä, miten lieventävillä toimenpiteillä on puututtu kielteisiin vaikutuksiin.

3.1.6 EU-tason nuorisotesti ei saisi korvata yleistä nuorten merkityksellistä osallistamista, ja sen olisi täydennettävä nykyisiä osallistumismekanismeja.

3.1.7 Ehdotus on syntynyt Euroopan suurimpien nuorisoverkostojen kanssa käytyjen keskustelujen tuloksena, ja se on mainittu erikseen myös useissa suosituksissa, joita on annettu EU:n nuorisodialogin (ja sitä edeltäneen jäsennellyn vuoropuhelun) puitteissa. Nuoret toivoivat painokkaasti, että päätöksiä tehtäisiin avoimella menetelmällä, jossa nuoret pääsevät osallistumaan niiden laatimiseen ja tulosten seurantaan.

3.1.8 Ehdotukseen on saatu lisäksi innoitusta pk-yritystestistä, joka on esimerkki sopivasta EU:n tason vaikutustenarviointivälineestä ja perustuu niin ikään kolmeen pilariin: kuuleminen, vaikutusten arviointi ja lieventävät toimenpiteet ( 26 ) . Lisäksi EU-tason nuorisotestin on tarkoitus olla pk-yritystestin tavoin osa paremman sääntelyn välineistöä erillisenä välineenä. Näin korostetaan nuorten roolia Euroopan tulevaisuuden kannalta samaan tapaan kuin Euroopan komission puheenjohtaja teki puheessaan.

3.1.9 Ehdotus pohjautuu erilaisiin nuorten vaikutustenarviointivälineisiin, joita on jo käytössä useissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Itävallassa, Saksassa, Ranskassa ja Belgiassa Flanderissa, sekä EU:n ulkopuolella mm. Uudessa-Seelannissa ja Kanadassa.

3.1.10 Ehdotettu vaikutustenarviointi tarjoaa ratkaisun, jonka avulla voidaan varmistaa, että politiikkojen vaikutuksia arvioitaessa otetaan huomioon nuorten tarpeet ja odotukset, ja se ulottuu perinteistä nuorisopolitiikan kenttää laajemmalle. Vain pientä osaa Euroopan komission ehdotuksista analysoidaan nuorison näkökulmasta. Merkittävä osa näistä ehdotuksista vaikuttaa kuitenkin suoraan ja välillisesti nuorten elämänlaatuun.

3.1.11 On ehdotettu, että EU-tason nuorisotesti sisällytetään julkisesti saatavilla oleviin sääntelyn parantamista edistäviin vaikutustenarviointeihin ja että se julkaistaan Euroopan nuorisoportaalissa. Olisi kuitenkin tutkittava tarkemmin, mikä tapa on kaikkein tehokkain. Viestinnän pääosastoa kannustetaan joka tapauksessa tekemään testiä aktiivisesti tunnetuksi sen näkyvyyden varmistamiseksi, ja pääsihteeristön olisi tuettava sen käyttöä eri pääosastoissa. EU-tason nuorisotestin voisivat niin ikään julkaista sitä soveltavat toimielimet, ja se voitaisiin julkaista myös ETSK:n verkkosivustolla. Kun arvioinnin tulos ja lopullinen ehdotus julkaistaan, kuulemiseen osallistuneet nuorisoalan sidosryhmät voivat nähdä, miten niiden panos on otettu huomioon.

3.1.12 EU-tason nuorisotesti ehdotetaan laadittavan rakenteeltaan sellaiseksi, että sitä voidaan soveltaa Euroopan unionin toimielinten ohella myös paikallisella, alueellisella ja jäsenvaltiotasolla.

3.1.13 EU-tason nuorisotesti saattaa parantaa toimintapolitiikkoja, mutta sen on myös perustuttava merkityksellisiin osallistumismekanismeihin, sillä yhteisön tietopohjaa hyödyntämällä voidaan varmistaa tehokkuus ja saada aikaan parannuksia.

3.2 Nuorten osallistuminen ETSK:ssa

3.2.1 ETSK tunnustaa nuorten osallistumisen merkityksen Euroopan tulevaisuuden rakentamisessa ( 27 ) ja toteuttaa sen vuoksi useita menestyksekkäitä aloitteita, joihin kuuluvat esimerkiksi ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” -tapahtuma, ilmastoa ja kestävää kehitystä käsittelevät nuorten pyöreän pöydän keskustelut sekä ETSK:n ja Euroopan parlamentin yhdessä järjestämä EU:n nuorten ilmastohuippukokous. Asiakokonaisuuteen NAT/788 kuuluvan lausuntonsa ( 28 ) jatkotoimena ETSK kutsui vuonna 2021 COP26-kokouksen yhteydessä ensimmäistä kertaa nuorison edustajan YK:n ilmastosopimuksen osapuolten konferenssin viralliseen valtuuskuntaansa. Lisäksi ETSK:n vuoden 2022 kansalaisyhteiskuntapalkinnolla annetaan Euroopan nuorison teemavuoden merkeissä tunnustus tehokkaille, innovatiivisille ja luoville aloitteille, joilla pyritään luomaan parempi tulevaisuus nuorille eurooppalaisille yhdessä heidän kanssaan.

3.2.2 ETSK pyrkii saamaan nuorten ja nuorisojärjestöjen näkemyksille lisää huomiota entistä järjestelmällisemmillä, merkityksellisemmillä ja kohdennetummilla nuorten osallistumismekanismeilla, joiden avulla voidaan tehostaa nuorten ja nuorisojärjestöjen osallistumista työskentelyyn komitean sisällä. ETSK:n olisi toteutettava tähän liittyen seuraavia toimia: — Otetaan käyttöön avoimia ja monialaisia koordinointimekanismeja nuorisonäkökulman huomioon ottamiseksi kaikessa ETSK:n lainsäädäntö- ja muussa työssä. — Hyödynnetään keskeisiä lausuntoja laadittaessa nuoria asiantuntijoita, joilla on aiheeseen liittyvää asiantuntemusta. — Nostetaan nuoriso Euroopan nuorison teemavuoden syksynä laadittavien oma-aloitteisten lausuntojen yhteiseksi teemaksi. — Järjestetään teemakeskusteluja eurooppalaisten nuorisojärjestöjen ja ruohonjuuritason järjestöjen kanssa kansallisten ja eurooppalaisten näkökulmien yhdistämiseksi entistä tehokkaammin. — Valitaan vuosittain nuoriin liittyviä aihepiirejä ETSK:n tutkimusten (29) aiheiksi. — Otetaan kaikissa ETSK:n laatimissa lausunnoissa (sukupuolinäkökulman tavoin) aina huomioon myös sukupolvien välinen näkökulma. — Luodaan tiiviit suhteet muihin EU:n toimielimiin, jotta voidaan kartoittaa nuorten osallistumismekanismeja ja vahvistaa yhteydenpitoa nuoriin ja nuorisojärjestöihin jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. — Hyväksytään Euroopan nuorison teemavuoden koordinointiryhmän laatima päätöslauselma nuorten osallistumisesta ETSK:ssa. — Lisätään ETSK:n verkkosivustolle nuorten osallistumista käsittelevä osio, jossa nostetaan esille aiempia, ajankohtaisia ja tulevia nuorisoon liittyviä toimia, kuten lausuntoja, julkisia kuulemisia, tapahtumia jne. — Perustetaan ETSK:hon pysyvä rakenne sen varmistamiseksi, että nuorten osallistumiseen liittyvää työtä jatketaan komiteassa ja muiden toimielinten kanssa vuoden 2022 jälkeenkin.

3.2.3 ETSK aikoo tutkia tarkemmin ja pohtia, miten EU-tason nuorisotestin mukaista toimintamallia voitaisiin soveltaa komitean työssä. Tavoitteena on kehittää johdonmukainen lähestymistapa nuorten osallistamiseen ETSK:ssa.

3.2.4 ETSK pyytää Euroopan komissiota vastaamaan tähän oma-aloitteiseen lausuntoon ja EU-tason nuorisotestiä koskevaan ehdotukseen sekä pohtimaan yhdessä hankkeen toteuttamista.

Bryssel 21. syyskuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Desk research – European Youth in 2021.

(2) Influencing and understanding political participation patterns of young people, Euroopan parlamentti, 2021.

(3) Eurooppa-neuvoston päätöslauselma Euroopan unionin nuorisostrategiasta 2019–2027.

(4) Raportti Euroopan tulevaisuuskonferenssin lopullisista tuloksista (”Report on the final outcome”), toukokuu 2022.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52022DC0404

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/speech_21_4701

(7) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people – The European perspective, tutkimus, 2021.

(8) Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A., Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications, tutkimusselvitys, 2021.

(9) Eurobarometri 96 – talvi 2021–2022.

(10) Kitanova, M., ”Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis”, Journal of Youth Studies, Vol. 23, No. 7, 2020 (artikkeli vastaanotettu vuonna 2018).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

(12) Raportti Euroopan tulevaisuuskonferenssin lopullisista tuloksista.

(13) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations? – Highlights.

(14) Flash-eurobarometri nuorisosta ja demokratiasta, tehty 22. helmikuuta – 4. maaliskuuta 2022.

(15) European Parliament Youth Survey -raportti (Euroopan parlamentti, syyskuu 2021).

(16) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations? – Highlights

(17) European Parliament youth survey -raportti (Euroopan parlamentti, syyskuu 2021).

(18) Youth Survey Report Under the Trio Presidency Germany-Portugal-Slovenia (tammikuu 2022).

(19) Youth Survey Report Under the Trio Presidency Germany-Portugal-Slovenia (tammikuu 2022).

(20) Youth Survey Report Under the Trio Presidency Germany-Portugal-Slovenia (tammikuu 2022).

(21) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people – The European perspective, tutkimus, 2021.

(22) Eurobarometri Euroopan nuorison teemavuodesta: Osallistuminen kiinnostaa nuoria eurooppalaisia entistä enemmän, Euroopan komissio, 2022.

(23) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations? – Highlights.

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf ja https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

(25) EUVL C 152, 6.4.2022, s. 27.

(26) Paremman sääntelyn välineistö – pk-yritystesti.

(27) SOC/706 – Euroopan nuorison teemavuosi (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 122), ja SOC/589 – EU:n uusi nuorisostrategia (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 142).

(28) EUVL C 429, 11.12.2020, s. 44.

(29) Valmisteilla on nuorten järjestelmällistä osallistamista käsittelevä ETSK:n tutkimus, jossa kartoitetaan paikallisia, valtakunnallisia, EU:n laajuisia ja kansainvälisiä hyviä käytäntöjä sellaisten tarvittavien ja asianmukaisten mekanismien kehittämiseksi, joilla voidaan varmistaa nuorten näkemysten huomioiminen.