EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 11.09.1995 
KOM(95) 4181opull. 
KOMISSION KERTOMUS 
19 päivänä joulukuuta 1978 annetun direktiivin 
79/7/ETY 
soveltamisesta Espanjassa ja Portugalissa 
(tilanne joulukuussa 1994) 

JOHDANTO 
1. Direktiivin 79/7/ETY tarkoituksena on asteittain toteuttaa sosiaaliturvan ja 
Sosiaalihuollon aloilla miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaate; sen tavoitteena 
on poistaa kaikenlainen välitön tai välillinen sukupuoleen perustuva syrjintä lakisääteisistä 
järjestelmistä, jotka antavat turvaa sairauden, työkyvyttömyyden, vanhuuden, 
työtapaturmien, ammattitautien ja työttömyyden varalta, sekä lakisääteisiä järjestelmiä 
täydentävistä tai korvaavista sosiaalihuollon säännöksistä ja määräyksistä. 
Tämä direktiivi ei estä soveltamasta naisten suojelua äitiyden perusteella koskevia 
erityisiä säännöksiä ja sen soveltamisalan ulkopuolelle on jätetty tiettyjä etuuksia, joiden 
myöntämisedellytyksiin liittyy tällä hetkellä syrjintää useissa jäsenvaltioissa. 
2. Direktiivin 8 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on saatettava direktiivin noudattamisen 
edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan kuuden vuoden 
määräajassa. 
Komissio on laatinut väliaikaisen kertomuksen (KOM(83) 793 6.1.1984), jotta 
jäsenvaltioiden olisi mahdollista täyttää velvoitteensa. 
3. Direktiivin 9 artiklassa säädetään, että seitsemän vuoden määräajassa direktiivin 
tiedoksi antamisesta jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kaikki tiedot, jotka se 
tarvitsee voidakseen laatia direktiivin täytäntöön panemisesta neuvostolle annettavan 
kertomuksen ja tehdä ehdotuksia kaikista tasa-arvoisen kohtelun periaatteen 
toteuttamiseksi tarvittavista toimenpiteistä. 
Hallituksille laadittiin kysely edelleen toimitettavaksi työnantaja- ja ammattijärjestöille 
sekä naisten työtä käsitteleville komiteoille, joita on perustettu useimmissa jäsenvaltioissa. 
Vastausten oli katettava direktiivin tarkoittamilla aloilla julkinen sektori ja osittain 
julkinen sektori, työntekijät, joiden työnteko on keskeytynyt sairauden, tapaturman, 
muunlaisen kuin vapaaehtoisen työttömyyden vuoksi, työnhakijat sekä eläkkeellä olevat 
työntekijät ja työkyvyttömät työntekijät. 
Komissio laati toisen kertomuksen näiden hallitusten antamien vastausten perusteella, joita 
oli täydennetty muilla, tasa-arvoista kohtelua käsittelevistä järjestöistä tai komiteoista 
saaduilla tiedoilla: kertomuksessa esitetään kymmenessä jäsenvaltiossa 22 päivänä 
joulukuuta 1988 vallinnut tilanne. 
4. Näissä komission kahdessa peräkkäisessä kertomuksessa ei voitu tarkastella Espanjan 
ja Portugalin tilannetta miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisen 
osalta, koska maat liittyivät Euroopan yhteisöihin 1 päivänä tammikuuta 1986. 
Mutta koska nämä kaksi valtiota ovat yhteisöön liityttyään velvoitettuja soveltamaan 
yhteisön lainsäädäntöä, komissio on toimittanut yksityiskohtaisen kyselyn Espanjan ja 
Portugalin hallituksille sekä työnantaja- ja ammattijärjestöille ja kansallisella tasolla 
perustetuille naisten työtä käsitteleville komiteoille. 
Saatujen vastausten perusteella, joita on mahdollisesti täydennetty muilla komission 
keräämillä tiedoilla, tässä kertomuksessa esitetään direktiivin täytäntöönpano joulukuuhun 
1994 asti Espanjan ja Portugalin oikeusjärjestyksessä. 
JjajKU: DIREKTIIVIN SIIRTÄMINEN KANSALLISEEN OIKEUTEEN 
Direktiivin 8 artiklan mukaisesti hallitusten on toimitettava komissiolle tiedoksi direktiivin 
täytäntöönpanemiseksi annetut tai jo voimassa olevat lait, asetukset ja hallinnolliset 
määräykset. 
Hallitusten toimittamien tietojen perusteella on mielenkiintoista tutkia, onko 
täytäntöönpano tapahtunut yleisen lain avulla vai lainsäädäntöihin tehtyjen täsmällisten 
muutosten avulla. 
Espanjassa vuoden 1978 perustuslain 14 artiklassa vahvistetaan sukupuoleen perustuvan 
syrjimättömyyden periaate. Näin on toteutettu monia toimenpiteitä miesten ja naisten tasa-
arvoisen kohtelun toteuttamiseksi, mukaan luettuna direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle 
jätetyillä aloilla: lakeihin ja asetuksiin ei hallituksen kertomuksen mukaan sisälly 
sukupuoleen perustuvaa syrjintää. 
Portugalissa 2 päivänä huhtikuuta 1976 annetun perustuslain 13 artiklassa vahvistetaan 
kansalaisten tasa-arvoisuuden periaate lain edessä, siten että ketään ei voi suosia tai 
asettaa huonompaan asemaan sukupuolen perusteella. 
Hallituksen kertomuksen mukaan Portugalin sosiaaliturvaa koskeva lainsäädäntö on siis 
yhteneväinen direktiivin 79/7/ETY kanssa. 
n LUKU: JÄSENVALTIOIDEN TILANTEEN TARKASTELU 
Tässä kertomuksessa tarkastellaan Espanjassa ja Portugalissa toteutettuja toimenpiteitä 
välittömän ja välillisen syrjinnän poistamiseksi niin sosiaaliturvan kuin sosiaalihuollonkin 
alalta, vielä esiintyvää välitöntä ja välillistä syrjintää, muutoksenhakuoikeuksien 
varmistamiseksi toteutettuja toimenpiteitä ja direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle 
jättämistä. 
On muistettava, että komission mielestä kysymyksessä on todennäköinen välillinen 
syrjintä, kun näennäisesti puolueeton toimenpide koskee todellisuudessa enemmän tiettyä 
sukupuolta edustavia työntekijöitä, ilman että tarkoituksellista syrjintää1 on vahvistettava. 
Syrjivän toimenpiteen aiheuttajan (valtio) on todistettava, että kyseinen toimenpide on 
asiallisesti oikeutettu ja tarpeen jonkin sen sosiaalipolitiikkaan kuuluvan tavoitteen 
saavuttamiseksi. 
I. ESPANJA 
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tapauksessa 170/84 B1LKA-KAUFHAUS 13.5.86 antama 
tuomioja tapauksessa 30/85 TEUL1NG 11.6.67 antama tuomio sekä 13.7.89 tapauksessa 171/88 
Rinner-Kiihn annettu tuomioja 8.5.91 tapauksessa 229/89 Komissio vastaan Belgia annettu tuomio. 
Espanjassa on toteutettu monia toimenpiteitä miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun 
toteuttamiseksi, mukaan luettuna direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätetyillä aloilla. 
1. Välitön syrjintä 
1.1. Sosiaaliturva 
Hallituksen kertomuksen mukaan enää ei esiinny minkäänlaista välitöntä syrjintää 
järjestelmien soveltamisalan ja niiden piiriin pääsemisen edellytysten tasolla eikä 
maksuvelvollisuuden ja etuuksien laskemisen tasolla. 
1.2. Soveltamisala 
Miehet ja naiset kuuluvat lakisääteisten sosiaaliturvajärjestelmien piiriin riippumatta 
siviilisäädystä tai perheasemasta, kun he täyttävät näiden järjestelmien piiriin kuulumisen 
edellytykset. 
Itsenäisten ammatinharjoittajien osalta on huomattava, että puolisonsa yrityksessä 
ammatillista toimintaa harjoittava henkilö kuuluu vaadittavat edellytykset täyttäessään 
sosiaaliturvan soveltamisalaan itsenäisten ammatinharjoittajien erityisjärjestelmien kautta. 
Kyseisellä henkilöllä on oikeus samanlaiseen sosiaaliseen suojeluun kuin hänen 
puolisollaankin. 
Kotiin palkattujen työntekijöiden erityisjärjestelmässä on sääntöjä, jotka edellyttävät 
miesten ja naisten erilaista kohtelua. Henkilöt, jotka ovat sukulaisuussuhteessa (puoliso, 
vanhemmat, jälkeläiset ja muut sukulaiset) varsinaiseen itsenäiseen ammatinharjoittajaan 
(yrityksen päällikkö, kauppias, jne.), voivat siis jäädä kotiin palkattujen työntekijöiden 
erityisjärjestelmän ulkopuolelle. 25 päivänä syyskuuta 1969 annetussa määräyksessä N:o 
2346 täsmennetään, että ulkopuolelle jättäminen sukulaisuusasteen perusteella, joka 
määrää tämän järjestelmän soveltamisalaan kuulumisen, ei päde naimattomien pappien 
naispuolisiin sukulaisiin, jotka asuvat yhdessä pappien kanssa. 
Merenkulkijoiden erityisjärjestelmän soveltamisalaan kuuluu itsenäisenä 
ammatinharjoittajana aviomies tai aviovaimo, joka työskentelee tavallisesti puolisonsa 
kanssa tämän yrityksessä ja joka täyttää vaadittavat edellytykset. 
Maataloustyöntekijöiden soveltamisalaan kuuluu itsenäisenäammatinharjoittajanamaatilan 
omistajan puoliso sillä edellytyksellä, että tämä siitä saamillaan tuloilla osallistuu perheen 
elättämiseen ja asuu yhdessä tai on taloudellisesti riippuvainen maatilan omistajasta. 
Mutta kyseinen puoliso voi kuulua samaan järjestelmään toisen lukuun työskentelevänä 
työntekijänä, jos hän todistaa olevansa palkattu työntekijä. Tästä järjestelmästä voi 
tällaisena aiheutua direktiivillä 79/7/ETY kiellettyä välillistä syrjintää. 
Lisäksi tässä järjestelmässä edellytetään, että palkattujen työntekijöiden palvelukseen 
ottaminen ei estä näiden vakuuttamista itsenäisinä ammatinharjoittajina, jos yhtäkään 
heistä ei ole otettu palvelukseen vakituisesti tai että työntekijöinä tehtyjen työpäivien 
määrä ei ylitä vuosittain vakituisen työntekijän tekemien työpäivien määrää. Tätä 
rajoitusta ei oteta huomioon, jos maatilan omistaja on työhön kykenemätön mies taikka 
joko naispuolinen leski tai työhön kykenemätön nainen. 
1.3. Järjestelmien piiriin pääsemisen edellytykset 
Kaikki työntekijät kuuluvat sosiaaliturvajärjestelmän piiriin sukupuolesta, siviilisäädystä 
ja ammatista riippumatta sillä edellytyksellä, että he asuvat ja harjoittavat normaalisti 
ammattiaan Espanjan alueella. Miehet ja naiset saavat etua lakisääteisistä järjestelmistä 
samoin edellytyksin ilman sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Ainoat poikkeukset on 
esitetty 1.2 alakohdassa. 
Kotona olevan puolison hyödyksi saadun oikeuden osalta Espanjan lainsäädännön 
perusteella ei ole mahdollista, että kyseinen puoliso kuuluu sosiaaliturvajärjestelmän 
soveltamisalaan. 
Jos perhe asuu yhdessä, annetaan lapsilisäoikeuksien osalta 2 päivänä lokakuuta 1985 
annetussa säädöksessä oikeus lasta koskevaan säännölliseen etuuteen isälle tai äidille, joka 
täyttää edellytykset sen saamiseksi. 
14. Maksuvelvollisuus ja maksujen laskeminen 
Espanjan lainsäädännössä ei esiinny maksuvelvollisuuden osalta enää minkäänlaista 
miesten ja naisten syrjintää 
Samoin ei esiinny minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää 
maksun määrän ja laskutavan osalta. 
1.5. Maksujen laskeminen 
a) Yksilölliset etuudet 
Hallituksen kertomuksessa ei mainita minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää 
etuuksien laskutavan, niiden myöntämisajan ja niiden vähimmäismäärien osalta eikä 
vakuutuskausiin rinnastettavien kausien osalta. 
b) Perhekohtaisuus (perheen tilanteen mukainen laskutapa) 
Etuuksien laskutapa perustuu Espanjan laissa oikeuden haltijan tai henkilön, josta oikeus 
on lähtöisin, maksamiin maksuihin. 
Elätettävänä olevaa puolisoa koskeva eläkelisä maksetaan ilman sukupuoleen perustuvaa 
syrjintää ja ilman erityistä laskemista, kun puoliso asuu yhdessä eläkeläisen kanssa ja on 
taloudellisesti riippuvainen tästä eikä saa tuloja, eläkettä eikä säännöllistä etuutta. Puolisoa 
pidetään kuitenkin elätettävänä, kun mitkä tahansa talouden tulot ovat kuukaudessa 
pienemmät kuin vähimmäispalkka (vastaa taattua vähimmäispalkkaa). 
Huollettavana olevien lasten lukumäärä vaikuttaa työttömyysetuuden laskemiseen: se 
määrää prosentin, jota sovelletaan myönnettävän enimmäismäärän laskemisessa. Kun 
molemmat puolisot ovat työttömiä, oikeus korotukseen voidaan myöntää molemmille 
heidän siviilisäädystään riippumatta. 
1.6. Sosiaalihuolto 
à) Soveltamisala 
Hallituksen kertomuksen mukaan minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää ei enää 
esiinny sosiaalihuollon alalla. 
b) Etuuksien laskeminen 
Sosiaalihuollon etuudet ovat kiinteämääräisiä, ja ne vaihtelevat etuuden laadun mukaan. 
Työttömät, joiden vastuulla on perhe ja joiden oikeus työttömyysetuuteen on päättynyt, 
voivat saada miesten ja naisten osalta samoin edellytyksin ja saman määrän 
työttömyysavustusta2. 
1.7 3 artiklan 2 kohdan perusteella ulkopuolelle jätetyt kysymykset 
Espanjassa kohtelussa ei ole eroa jälkeenjääneen puolison eläkkeen osalta. Kumpaakin 
sukupuolta olevilla leskillä on oikeus jälkeenjäämisetuuksiin sillä edellytyksellä, että 
puolisot ovat asuneet yhdessä säännöllisesti. Tämän vuoksi avioeron tai asumuseron 
tapauksessa eläke jaetaan useiden puolisoiden tai jälkeenjääneiden kumppaneiden, jotka 
on laillisesti tunnustettu edunsaajiksi, kesken edesmenneen kanssa yhdessä asutun ajan 
mukaisessa suhteessa. 
Elätettävänä olevasta lapsesta tulevat perhe-etuudet myönnetään ilman syrjintää isälle tai 
äidille (katso edellä 1.3 kohta). 
2. Välillinen syrjintä 
2.1. Yleistä 
Välillisen syrjinnän käsitettä ei mitenkään määritellä kansallisessa oikeussäännöstössä. 
Oikeuskäytännössä ja oikeusopissa tulkitaan tätä käsitettä samalla tavalla kuin 
komissiossa3. 
2.2 Soveltaminen: sosiaaliturva- tai sosiaalihuoltoetuus 
a) Soveltamisala 
Hallituksen kertomuksen mukaan ei lakisääteisten järjestelmien soveltamisalan 
ulkopuolelle jätetä siviilisäädyn tai perheaseman perusteella. 
2 
Tämä työttömyysavustus on maksuihin perustumaton etuus. 
3 Väliaikainen kertomus direktiivin 79/7/ETY soveltamisesta, KOM(83) 793 
b) Elätettävänä olevaa puolisoa koskeva korotus 
Mies ja nainen saavat ilman syrjintää elätettävänä olevaa puolisoa koskevan korotuksen. 
_G^2firheenhuoltajan käsite 
Tätä käsitettä sovelletaan Espanjan lainsäädännössä niin mieheen kuin naiseenkin. 
Sosiaalinen todellisuus on kuitenkin erilainen: koska naisten siirtyminen työelämään on 
vielä riittämätöntä, miehet saavat useammin järjestelmän etuuksia. Hallituksen 
kertomuksen mukaan tätä tilannetta ei voida pitää syrjivänä sääntönä. Kuitenkin 
"perheenhuoltajan" käsite sinänsä on hankala laissa, jossa molemmat puolisot on 
asetettava tasa-arvoiseen asemaan. 
d) Sairaanhoitoa koskevan oikeuden säilyttämisen kesto sairauden aiheuttaman työn 
keskeytymisen yhteydessä 
Jos oletetaan, että työ keskeytyi vakuutetun sairauden vuoksi, sairaanhoitoa koskevan 
oikeuden säilyttämisen keston osalta määräajat vaihtelevat tapauksen mukaan, mutta 
vakuutetun määräajat ovat aina pitemmät kuin oikeudenomistajien määräajat. Tämä 
toimenpide koskee puolisoa, joka useimmissa tapauksissa on nainen. 
e) Oikeuksien saaminen 
Kotiin palkattujen työntekijöiden erityisjärjestelmässä rahaetuus työhön 
kykenemättömyyden vuoksi saadaan 29:nnestä sairauden alkamispäivää seuraavasta 
päivästä alkaen (yleisjärjestelmässä maksetaan 4:nnestä päivästä alkaen). Hallituksen 
Icertomuksessa huomautetaan, että vaikka maksut eivät olekaan samat molemmissa 
järjestelmissä, tämä ero ei oikeuta oikeuden saamista 29:ntenä päivänä. 
2.3. Osa-aikatyö 
a) Osa-aikatyötä tekevien miesten ja naisten prosenttimäärä 
Hallituksen kertomuksen mukaan vuoden 1986 osalta osa-aikatyötä teki 10,59 % työtä 
tekevästä väestöstä, josta naisia oli 6,82 %. Samana vuonna tehdyistä osa-aikatyötä 
koskevista työsopimuksista 58,9 % koski naisia. 
b) Sosiaaliturvan alaisuus ja sosiaaliturvaetuus 
Osa-aikatyötä tekevät työntekijät ovat lakisääteisten sosiaaliturvajärjestelmien alaisia, ja 
he saavat samoja etuuksia kuin kokopäivätyöntekijätkin (esimerkiksi eläke-, 
työkyvyttömyys-, työttömyysetuudet..). 
Osa-aikatyötä koskevaa työsopimusta pidetään tarkasti ottaen sellaisena sopimuksena, 
jonka perusteella henkilö työskentelee joko määrätyn tuntimäärän päivässä tai viikossa 
tai määrätyn määrän päiviä viikossa tai kuukaudessa, joka on joka tapauksessa alle 2/3 
normaalista määrästä. 
c) Vähimmäismaksukaudet ja etuuksien laskentaperusteet 
Asiassa on tiettyjä erityispiirteitä. Vähimmäismaksukaudet, jotka vaaditaan oikeuden 
saamiseksi etuuksiin, muodostetaan laskemalla tosiasiallisesti tehdyt tunnit: teoreettisten 
jäisten lukumäärä saadaan jakamalla tehty tuntimäärä normaalin päivän tuntimäärällä 
asianomaisessa työssä. 
Eroja kohtelussa esiintyy vielä työntekijöiden ohjesäännön (12 ja 36 artikla) ja yleisen 
sosiaaliturvakin (74 artikla) välillä. Työntekijöiden ohjesäännössä (12 artikla) määrätään, 
että palkka, johon osa-aikatyöntekijöillä on oikeus, on verrannollinen työtuntien ja -
päivien lukumäärään, ja että vähimmäistyöaikaa (1/3 päivä) ja enimmäistyöaikaa (2/3) on 
noudatettava. Sitä vastoin yleisen sosiaali turvalain 74 artiklassa määrätään, että maksun 
perusosan vähimmäismäärä vastaa vähimmäispalkan koko määrää sellaisena kuin se on 
vahvistettu aina asianomaisena hetkenä, riippumatta tehtyjen työtuntien määrästä. 
Espanjan oikeusopin mukaan työntekijöiden ohjesäännön 12 artikla poikkeaa selvästi 
yleisen sosiaaliturvalain 74 artiklasta. Hallituksen kertomuksen perusteella voitaisiin 
olettaa, että kysymyksessä saattaa olla välillinen syrjintä naisten kustannuksella. 
Tilapäisen työhön kykenemättömyyden vuoksi (äitiys) saatavien etuuksien osalta 
vähimmäiskauden, jonka perusteella oikeus tähän etuuteen saadaan, on sisällyttävä niihin 
18 kuukauteen, jotka edeltävät pakollisen tai vapaaehtoisen työn keskeytymisen alkamista. 
Tilapäisen työhön kykenemättömyyden laskentaperuste vastaa kuukausittaista 
keskimääräistä maksun perusosaa, joka saadaan jakamalla vuosittainen kokonaismaksu 
kahdellatoista kuukaudella. 
d) Myöntämisaika 
Etuudet myönnetään osa-aikatyöntekijöille samaksi ajaksi kuin kokopäivätyön yhteydessä 
annetut etuudet. 
3. Muutoksenhaku tuomioistuimessa 
a) Hallituksen kertomuksen mukaan muutoksenhakuoikeus varmistetaan perustuslain 53 
artiklassa. Jokainen kansalainen voi ryhtyä oikeustoimiin yleisessä tuomioistuimessa ja 
tarvittaessa hakea yksilöllistä holhousta koskevaa muutosta perustuslakituomioistuimessa. 
b) Muutoksenhakuoikeus on yksilöllinen oikeus. Mutta kun oikeustoimet ovat samanlaiset 
työtuomioistuimessa, kaikki, joilla on lainmukainen etu, voivat saapua oikeuteen yhdessä. 
c) Työntekijöiden ammattiyhdistykset ja työnantajajärjestöt eivät voi hakea muutosta 
vahinkoa kärsineen henkilön nimissä. 
On huomattava lakien ja lainsäädännöllisten tekstien perustuslain vastaisuutta koskeva, 
pääministerin, 50 kansanedustajan, 50 senaattorin, Autonomisten alueitten 
toimeenpanoelinten, näiden alueitten yleiskokousten muodostama muutoksenhaku sekä 
jonkin oikeusasteen perustuslakituomioistuimessa esille ottama esikysymys. 
4. Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen 7 artiklan 1 kohdan perusteella 
4.1. Soveltamisalan ulkopuolelle jätetyt kysymykset 
Kysymyksistä, jotka voidaan direktiivin 7 artiklan mukaan jättää soveltamisalan 
ulkopuolelle, ei hallituksen kertomuksen mukaan aiheudu miesten ja naisten eriarvoista 
_kû&elua. 
4.2. Eläkeikä 
Eläkeikä on sama miehille ja naisille. 
4.3. Lapsia kasvattaneiden henkilöiden edut 
Espanjan laissa ei ole lapsia kasvattaneille henkilöille annettavaa etua 
vanhuusvakuutuksen osalta. 
4.4 Vaimon johdetut oikeudet 
Vakuutettu pitää henkilökohtaisesti hallussaan oikeutta vanhuus- ja 
työkyvyttömyysetuuksiin: se ei aiheuta minkäänlaista johdettua oikeutta. 
4.5. Elätettävänä olevaa puolisoa koskeva korotus (vanhuus- . työkyvyttömyys- . 
työtapaturma- tai ammattitauti etuudet) 
Elätettävänä olevaa puolisoa koskeva eläkekorotus maksetaan ilman syrjintää miehille ja 
naisille. 
n. PORTUGALI 
Hallituksen kertomuksen mukaan direktiivi 79/7/ETY voidaan sosiaaliturvan alalla panna 
täytäntöön Portugalin lainsäädännön määräyksillä. 
Portugalin perustuslain 13 artiklassa vahvistetaan kaikkien kansalaisten tasa-arvoisuus lain 
edessä, siten että ketään ei voi suosia tai asettaa huonompaan asemaan sukupuolen 
perusteella; näitä oikeudellisesti sitovia määräyksiä sovelletaan suoraan ja ne sitovat 
lainsäädäntö- , toimeenpano-ja tuomiovaltaa. 
1. Välitön syrjintä 
1.1. Sosiaaliturva 
Hallituksen kertomuksen mukaan enää ei esiinny minkäänlaista välitöntä syrjintää 
järjestelmien soveltamisalan ja niiden piiriin pääsemisen edellytysten tasolla eikä 
maksuvelvollisuuden ja etuuksien laskemisen tasolla. 
1.2. Soveltamisala 
Minkäänlaista välitöntä sukupuoleen perustuvaa syrjintää ei esiinny palkattujen 
työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien osalta eikä julkishallinnon virkamiesten 
ja henkilöstön osalta. 
^Qn^huomattava, että 1 päivästä tammikuuta 1994 kaikki sellaiset itsenäisten 
ammatinharjoittajien puolisot, jotka työskentelevät heidän kanssaan vakituisesti, kuuluvat 
itsenäisiin ammatinharjoittajiin sovellettavien sosiaaliturvan säännösten piiriin 25 päivänä 
syyskuuta 1993 annetun asetuksen N:o 328/93 6 artiklan c kohdan perusteella. 
1.3. Järjestelmien piiriin pääsemisen edellytykset 
Sosiaaliturvan lakisääteisissä järjestelmissä rekisteröitymisehdot ovat samat miehille ja 
naisille. 
Palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien osalta naisia voidaan todeta 
suosittavan vanhuuseläkkeiden osalta. 
Hallituksen kertomuksessa myönnetään, että yhteiskunnallisen tilanteen muuttumisen ja 
työssäkäyvien naisten lukumäärän kasvun myötä jonkinlainen tasa-arvoinen järjestelmä 
on suotava. 
Kotona olevan puolison hyödyksi ammatillisen toiminnan perusteella saadusta oikeudesta 
ei ole säädetty Portugalin lainsäädännössä. 
Tasa-arvoista kohtelua noudatetaan perhe-etuuksien alalla; ne annetaan toiselle puolisolle, 
jos osoitetaan, että toinen ei sellaisia jo saa. 
1.4. Maksuvelvollisuus ja maksujen laskeminen 
Näillä kahdella alalla ei esiinny minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa välitöntä syrjintää 
palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien osalta eikä julkishallinnon 
virkamiesten ja henkilöstön osalta. 
1.5. Maksujen laskeminen 
a) Yksilölliset etuudet 
Hallituksen kertomuksen mukaan palkattujen työntekijöiden, itsenäisten 
ammatinharjoittajien sekä julkishallinnon virkamiesten ja henkilöstön osalta 
lainsäädännössä ei esiinny minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää etuuksien 
laskutavan, niiden myöntämisajan ja niiden vähimmäismäärien osalta eikä vakuutuskausiin 
rinnastettavien kausien osalta. 
b) Perhekohtaisuus 
Palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien osalta perheen koostumus 
otetaan huomioon ainoastaan tietyillä aloilla. 
10 
Sosiaalisen työttömyysavustuksen määrä riippuu mies- tai naispuolisen edunsaajan 
huollettavana olevien henkilöiden lukumäärästä. 
Perheavustusten määrää korotetaan kolmannesta lapsesta, jos tietyt varallisuusehdot 
Jäjä&vät. 
Jälkeläisille maksettavaa jälkeenjääneen eläkettä korotetaan sekä isästään että äidistään 
orpojen osalta. 
Voidaan korostaa, että elätettävänä olevaa puolisoa koskeva lisä annettiin tiettyjen 
varallisuusehtojen mukaan työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkkeen saajalle. Se oli 
kiinteämääräinen. Tämä lisä poistettiin 25 päivänä syyskuuta 1993 annetun asetuksen N:o 
328/93 perusteella. Kyseisen asetuksen 100 artiklassa täsmennetään kuitenkin, että 
aiemman lainsäädännön perusteella myönnettyjä lisiä maksetaan edelleen. Tämän lisän 
poistaminen on täysin direktiivin 79/7/ETY vaatimusten mukainen. Itse asiassa on tärkeätä 
myöntää nämä lisät sukupuolesta riippumatta lukuun ottamatta silloin, kun on kyse 
elätettävänä olevan puolison pitkäaikaisen vanhuus- ja työkyvyttömyysseläkkeen, 
työtapaturma- tai ammattitautietuuksien korotuksista. Tässä tapauksessa direktiivin 
79/7/ETY 7 artiklan d kohdan perusteella jäsenvaltioilla on lupa myöntää nämä korotukset 
yhdelle sukupuolelle ja erityisesti miehelle elätettävänä olevasta puolisosta, jos neuvosto 
ei ole hyväksynyt lakisääteisissä ja ammatillisissa sosiaaliturvan järjestelmissä miesten ja 
naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa täydentävää 23 päivänä 
lokakuuta 19874 annettua ehdotusta direktiiviksi. 
Julkishallinnon virkamiesten ja henkilöstön osalta perheen koostumus vaikuttaa perhe-
etuuksiin kolmannesta lapsesta alkaen, koska elätettävänä olevaa puolisoa koskevaa 
etuutta ei tässä järjestelmässä ole. 
1.6. Sosiaalihuolto 
Sosiaalihuollon etuuksien antamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kuten 
erikoispalvelujen toiminta eivät millään tavalla perustu miesten ja naisten välittömään 
syrjintään. 
Julkishallinnossa edut eivät ole yleisiä eivätkä yhtäläisiä, mutta ne myönnetään 
periaatteessa ilman sukupuoleen perustuvaa syrjintää. 
1.7 Jättäminen soveltamisalan ulkopuolelle direktiivin 3 artiklan 2 kohdan perusteella 
Jälkeenjääneen eläkkeen maksamisesta avoliitossa asuville sosiaaliturvajärjestelmän 
sääntöjen perusteella on säädetty 18 päivänä lokakuuta annetussa asetuksessa N:o 322/90 
ja 18 päivänä tammikuuta 1994 täytäntöönpannussa laissa N:o 1/94. 
Siten henkilöt, jotka eivät ole naimisissa (mutta asuvat avoliitossa), tai henkilöt, jotka ovat 
laillisesti asumuserossa puolisostaan jälkimmäisen kuolinhetkellä, ovat oikeutettuja 
EYVL N:o C 309, 19.11. 1987, s. 13 
11 
jälkeenjääneen eläkkeeseen, jos he ovat asuneet edesmenneen kumppaninsa kanssa 
vähintään kaksi vuotta olosuhteissa, jotka vastaavat laillisesti naimisissa olevien 
henkilöiden olosuhteita. 
JäUsfcenj ääneen elälckeen maksamisen edellytyksenä on sen laillinen tunnustaminen, että 
kyseisellä henkilöllä on oikeus jälkeenjääneen eläkkeeseen kansalaisen turvaa koskevan 
säännöstön perusteella (yleensä tapauksessa, jossa henkilöt asuvat yhdessä olematta 
naimisissa) tai heidän oikeudellisen asemansa edunsaajina perusteella, joka seuraa ilman 
eri toimenpiteitä heidän perheasemastaan. 
On syytä korostaa, että uutta lainsäädäntöä sovelletaan elossa olevaan kumppaniin 
ainoastaan asetuksen N:o 322/90 voimaantulon jälkeisten kuolemantapausten osalta. 
Elätettävänä olevien henkilöiden perhe-etuuksien myöntämisen osalta ei hallituksen 
kertomuksen mukaan ole olemassa mitään syrjintää (katso edellä 1.3 kohdan viimeinen 
kappale). 
2. Välillinen syrjintä 
2.1. Yleistä 
Välillisen syrjinnän käsitettä ei mitenkään määritellä kansallisessa oikeussäännöstössä eikä 
oikeuskäytännössä. 
Hallitus tulkitsee tätä käsitettä samalla tavalla kuin komissio5. 
2.2 Soveltaminen: sosiaaliturva- tai sosiaalihuoltoetuudet 
a) Soveltamisala 
Hallituksen kertomuksen mukaan ei lakisääteisten järjestelmien soveltamisalan 
ulkopuolelle jätetä siviilisäädyn tai perheaseman perusteella. 
Hallituksen ulkopuolisen kertomuksen mukaan6 tilapäiset (avustavissa tehtävissä 
tilapäisesti työskentelevät henkilöt tai kausityöntekijät) ja vapaaehtoiset työntekijät 
(vapaaehtoista työtä tekevät henkilöt, jotka usein saavat erittäin matalaa palkkaa) eivät 
kuulu sosiaaliturvajärjestelmän piiriin: koska merkittävä prosenttimäärä heistä on naisia, 
tämän epätyypillisen alan tilanne ansaitsee erityistä huomiota. Hallituksen kertomuksessa 
ollaan sitä mieltä, että palkattuina työntekijöinä tilapäiset työntekijät kuuluvat 
sosiaaliturvan yleisjärjestelmän piiriin. Kertomuksessa todetaan, että 
vapaaehtoistyöntekijöiden osalta tilanne on toinen, koska vapaaehtoiset työntekijät 
kuuluvat (tai voivat kuulua) vähemmän edulliseen järjestelmään - Vapaaehtoinen 
sosiaalivakuutus. 
Väliaikainen kertomus direktiivin 79/7/ETY soveltamisesta, KOM(83) 793 . 
Komission itsenäisen asianluntijaverkon kertomus sukupuolten tasa-arvoista kohtelua koskevien 
direktiivien soveltamisesta. 
12 
b) Elätettävänä olevaa puolisoa koskeva korotus 
Palkatuille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille annetaan ilman syrjintää 
elätettävänä olevaa puolisoa koskeva korotus. 
Käytännössä kuitenkin mies saa useimmin kyseisen korotuksen. Hallitus aikoo osana 
sosiaaliturvan perustana olevan lain säätämistä poistaa tämän lisän ja palauttaa arvoonsa 
eläkkeiden laskentaperusteen. 
c) Perheenhuoltajan käsite 
Tämä käsite on kumottu perustuslailla. 
d) Jälkeenjääneen eläkkeen (takaisin saatava jälkeenjääneen eläke) määrä, jota palkattujen 
työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien puolisot voivat pyytää, on alempi kuin 
kuolleille edun haltijoille annettujen eläkkeiden määrä. Kuitenkin kaikille jälkeenjääneille 
annettujen eläkkeiden summa voi joskus saavuttaa sen eläkkeen määrän, jonka kuollut 
edunsaaja sai. 
13 
2.3. Osa-aikatvö 
a) Osa-aikaisesti työskentelevien miesten ja naisten prosenttimäärä (tuhansissa) sellaisena 
kuin se käy ilmi oheisesta taulukosta. 
Työssäkäyvien määrä Yhteensä 
4 190,1 Naisia 
1 722,2 Miehiä 
2 467,8 
Niiden henkilöiden määrä, 
joiden viikottainen 
työaika on normaalia 
lyhyempi 157,3 
- työn kesto alle 20 
tuntia viikossa 52,4 
- työn kesto yli 20 
tuntia viikossa 104,9 
Lähde: Työllisyystutkimus/INE 99,2 
353 
63,9 58,1 
17,0 
41,1 
Portugalin työssäkäyvistä naisista osa-aikatyössä käy 5,7 % ja työssäkäyvistä miehistä 2,3 
%. 
b) Sosiaaliturvan piiriin kuuluminen ja sosiaaliturvaetuus 
Osa-aikaisesti työskentelevät palkatut työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat kuuluvat 
sosiaaliturvan lakisääteisten järjestelmien piiriin samoin edellytyksin kuin 
kokopäivätoimisetkin. 
Kuitenkin sosiaaliturvan alaisen riskin toteutuessa annetut etuudet lasketaan tosiasiallisesti 
saatujen palkkojen perusteella, ja sen vuoksi näiden etuuksien määrä on pienempi kuin 
kokopäivätoimisten työntekijöiden saama määrä. 
Osa-aikatyö on Portugalissa melko harvinaista: vain 3,7 % työtä tekevästä väestöstä tekee 
osa-aikatyötä. Osa-aikatyöntekijöistä on kuitenkin naisia 63 % ja miehiä 37 %; naisten 
prosenttimäärä pysyy aina miesten prosenttimäärää korkeampana riippumatta siitä, onko 
työaika yli vai alle 20 tuntia viikossa. 
Julkishallinnon virkamiesten ja henkilöstön osalta osa-aikatyöhön sovellettavassa 
järjestelmässä säilytetään oikeudet sosiaaliturvaan. Kahdessa osa-aikatyöhön 
sovellettavassa järjestelmässä ilmoitetaan nimenomaan ne oikeudet, joita virkamiehet 
voivat saada. 
14 
c) Etuuksia ei myönnetä osa-aikatyöntekijöille suhteellisuusperiaatteen perusteella, vaan 
tiettyjen etuuksien määrä saattaa vaihdella, sillä ne lasketaan työntekijän keskimääräisen 
palkan perusteella. 
_p^Uituksen ulkopuolisen kertomuksen mukaan7 merkittävä määrä naisia työskentelee osa-
aikaisesti ja nauttii työttömyyden varalta alempaa sosiaalista suojelua kuin miehet. 
Tämänhetkisten työttömyyden varalta suojelevien järjestelmien piiriin pääsemiseksi 
määrätään edellytyksiä, joita naisten on erityisen vaikea täyttää: työskennellen kotona tai 
määräaikaisella sopimuksella naiset tekevät epävarmaa, vähän ammattitaitoa vaativaa ja 
huonosti palkattua työtä. Syrjintää koskevan erityistapauksen lisäksi tämä on yleisempi 
sosiologinen ongelma, joka ansaitsee huomiota. 
d) Etuudet myönnetään yhtä pitkäksi ajaksi kuin kokopäivätoimisten työntekijöidenkin 
etuudet. 
3. Muutoksenhaku tuomioistuimessa 
a) Muutoksenhakuoikeus ylempään hallintoviranomaiseen ja muutoksenhakuoikeus 
hallintoriita-asiassa hallinto- tai siviilituomioistuimissa riidan kohteena olevan asian 
mukaan taataan. 
b) Muutoksenhakuoikeutta voi käyttää ainoastaan yksilöllisesti se, jolla on siihen suora 
henkilökohtainen ja lainmukainen oikeus. 
c) Mikään järjestö ei voi hakea muutosta vahinkoa kärsineen henkilön nimissä8. 
4. Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen 7 artiklan 1 kohdan perusteella 
4.1. Soveltamisalan ulkopuolelle jätetyt kysymykset 
Portugalin hallitus on äskettäin hyväksynyt uuden lainsäädännön, joka tähtää molempien 
sukupuolten eläkeiän progressiiviseen tasa-arvoisuuteen. 
4.2. Eläkeikä 
Palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien eläkeikä on 65 vuotta 
vuodesta 1999 molempien sukupuolten osalta. 
4.3. Lapsia kasvattaneiden henkilöiden edut 
Komission itsenäisen asiantuntijaverkon kertomus sukupuolten tasa-arvoista kohtelua koskevien 
direktiivien soveltamisesta. 
Laissa oikeudenkäynnistä hallintoasioissa, joka tuli voimaan vuoden 1992 toukokuussa, oikeutetaan 
järjestöt asettumaan vahinkoa kärsineen henkilön tilalle. 
15 
Isä tai äiti voi käyttää oikeutta kahden vuoden pituiseen erityislomaan lapsen 
kasvattamiseksi. Tämä loma otetaan huomioon työskentelykautena laskettaessa vanhuus-
ja työkyvyttömyysetuuksia. 
Ai%s- tai isyysloma rinnastetaan vakuutuskauteen. 
4.4. Vaimon johdetut oikeudet 
Portugalin laissa ei säädetä puolison johdetusta oikeudesta vanhuus- ja 
työkyvyttömyysetuuksiin. 
4.5. Elätettävänä olevaa puolisoa koskeva korotus 
Tämä korotus oli olemassa Portugalin laissa vuoteen 1993 saakka. Syyskuun 25 päivänä 
1993 annetun asetuksen N:o 328/93 perusteella tämä täydennys kumottiin, paitsi niiden 
henkilöiden osalta, jotka saivat sitä tuolloin ja saavat edelleen mainitun asetuksen 100 
artiklan perusteella. 
DI LUKU: JOHTOPÄÄTÖKSET 
1. SIIRTÄMINEN KANSALLISEEN OIKEUTEEN 
Direktiivin sisällössä on joitakin täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia: toisaalta niiden 
muutosten aste, joita jäsenvaltioiden on tehtävä lainsäädäntöönsä saattaakseen sen 
direktiivin mukaiseksi; toisaalta erilaiset tulkinnalliset erot ja soveltamisalan tarkat rajat. 
Espanjan ja Portugalin ei ole täytynyt tehdä suuria muutoksia kansalliseen 
oikeusjärjestykseensä, koska molempien perustuslaissa on jo miesten ja naisten tasa-
arvoisen kohtelun periaate. 
Merkittävää edistystä on jo tapahtunut, mutta ponnisteluja on vielä jatkettava. 
H. VÄLITÖN SYRJINTÄ 
Kertomuksessa laaditaan enemmän tai vähemmän laaja luettelo jäsenvaltioiden lakeihinsa 
tekemistä muutoksista välittömän syrjinnän poistamiseksi; tietyllä varauksella siinä 
pyritään arvioimaan, ovatko nämä lainsäädännöt direktiivin mukaisia. 
Espanja oli jo suureksi osaksi toteuttanut direktiivissä esitetyn ohjelman. Maassa oli 
laadittu uusi perustuslaki vuonna 1978, ja miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu oli 
tällöin nostettu perustuslailliseksi periaatteeksi. Sosiaaliturva-alan lainsäädäntö oli 
olennaisilta osiltaan perustuslain mukainen. Kuitenkin 1.1.86, jolloin Espanja liittyi 
Euroopan yhteisöön, voitiin vielä todeta tiettyjä puutteita: näin pysyvää työhön 
kykenemättömyyttä, joka ei aiheuta työkyvyttömyyttä, koskevien etuuksien määriä 
kuvaavasta asteikosta ilmeni ero miesten ja naisten välillä siihen asti, kunnes 1.5.88 
annettiin määräys, jolla poistettiin tämä välitön syrjintä taannehtivasti päivästä, jolloin 
direktiivi pantiin täytäntöön (1.1.86) Espanjassa ja Portugalissa. Siitä asti ei näytä enää 
16 
esiintyvän välitöntä syrjintää, lukuun ottamatta ehkä miesten ja naisten välisiä eroja, jotka 
Espanjassa vallitsevat kotiin palkattujen työntekijöiden erityisjärjestelmässä. 
Myös Portugalissa on tuore perustuslaki, jossa tunnustetaan kaikkien tasa-arvoisuus lain 
^4fifi6ä ja erityisesti sosiaaliturvan alalla. Kuitenkin Portugalin perustuslakiin sisältyi vielä 
vuonna 1986 miesten ja naisten välitöntä syrjintää, pääasiassa naisten eduksi: vanhuus-
tai työkyvyttömyyseläkkeen saajan jälkeenjääneelle puolisolle maksettavan tai 
työtapaturmasta taikka ammattitaudista aiheutuneessa kuolemantapauksessa maksettavan 
jälkeenjääneen eläkkeen myöntämisedellytykset olivat rajoitetummat miesten kuin naisten 
osalta. 
Vuodesta 1986 Portugalissa on tapahtunut yksittäisiä muutoksia. Näin 18 päivänä 
lokakuuta 1990 annetulla asetuksella N:o 322 vahvistettiin tasa-arvoinen kohtelu 
jälkeenjääneen eläkkeen osalta. Syrjivät määräykset työtapaturmia ja ammattitauteja 
koskevissa kysymyksissä julistettiin perustuslain vastaisiksi, ja sen vuoksi ne poistettiin. 
13 päivänä maaliskuuta 1989 annetussa asetuksessa N:o 79-A muotoiltiin uudelleen 
työttömien suojelujärjestelmä helpottamalla pääsyä eri etuuksien piiriin erityisesti osa-
aikatyötä tekevien osalta. 
Komission on muistutettava, että yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännön9 mukaan 
oikeusalamaiset voivat vastustaa sellaisen lainsäädännön soveltamista, jota ei ole 
mukautettu direktiivin suoraan sovellettavan 4 artiklan mukaan. 
III. VÄLILLINEN SYRJINTÄ 
Direktiivissä ei määritellä välillistä syrjintää, mutta sen 4 artiklassa vaaditaan, että 
minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa välitöntä tai välillistä syrjintää ei saa tapahtua. 
Komissio on yrittänyt täsmentää tätä käsitettä: se oli arvioinut, että kysymyksessä on 
todennäköinen välillinen syrjintä, kun näennäisesti puolueeton toimenpide koskee 
todellisuudessa enemmän tiettyä sukupuolta edustavia työntekijöitä. Syrjivän toimenpiteen 
aiheuttajan on todistettava, että asiassa ei ole tarkoituksellista syrjintää ja että kyseinen 
toimenpide on asiallisesti oikeutettu. 
Hallitusten vastausten analyysistä käy ilmi, että Espanjan ja Portugalin kansallisessa 
oikeusjärjestyksessä ei välillistä syrjintää määritellä millään tavalla. 
4.12.86 annettu tuomio (tapaus 7/85 FNV), oikeuskäytännön vahvistavat 24.3.87 annettu tuomio 
(tapaus 286/85 McDermott ja Cotter) ja 24.6.87 annettu tuomio (tapaus 384/85 Borrie Clarke) sekä 
kaikki tuomiot näitä seuranneissa tapauksissa, erityisesti 8.5.88 annettu tuomio (tapaus 80/87 Dik), 
11.6.87 annettu tuomio (tapaus 30/85 Teuling), 13.12.89 annettu tuomio (tapaus 102/88 Ruzius-
Wilbrink), 21.11.90 annettu tuomio (tapaus 373/89 Itsenäisten ammatinharjoittajien 
sosiaalivakuutuskassa "Integrity" c/Rouvroy), 13.3.91 annettu tuomio (tapaus 377/89 McDermott 
ja Cotter 2), 11.7.91 annettu tuomio (tapaus 31/90 Johnson), 20.7.91 annettu tuomio (tapaus 208/90 
Emmott), 19.11.92 annettu tuomio (tapaus C-226/91 Molenbroek), 30.3.93 annettu tuomio (tapaus 
C-328/91 Thomas e.a.) ja 1.7.93 annettu tuomio (C-154/92 Van Cant). 
17 
Välillisen syrjinnän ongelma tulee yleensä esiin "perheenhuoltajan" käsitteeseen liittyvien 
etuuksien, elätettävänä olevaa puolisoa koskevien korotuksien ja osa-aikatyön yhteydessä. 
Vaikka "perheenhuoltajan" käsitettä Espanjassa sovelletaan molempiin sukupuoliin, 
JèaHiius myöntää, että käytännössä mies on naista useammin etuudensaajana, mutta 
hallitus kieltäytyy tekemästä sitä johtopäätöstä, että kysymyksessä on todennäköinen 
välillinen syrjintä. Elätettävänä olevaa puolisoa koskevia korotuksia ei vain anneta 
sukupuolesta riippumatta, vaan lisäksi voidaan katsoa, että usein ne maksetaan niitä 
saavan talouden vähimmäisvarallisuuden takaamiseksi. 
Osa-aikatyön alalla, jossa on paljon naisia, voisi löytyä kaksi esimerkkiä, jotka voisivat 
olla syynä naisten kustannuksella tapahtuvaan välilliseen syrjintään. Ensimmäinen 
esimerkki on kotiin palkattujen työntekijöiden erityisjärjestelmä ja rahaetuus tilapäisen 
työhön kykenemättömyyden vuoksi, jota saadaan 29:nnestä sairauden alkua seuraavasta 
päivästä alkaen (yleisjärjestelmässä maksaminen alkaa 4:nnestä päivästä). (On huomattava, 
että Portugalissa maksu suoritetaan sairauden yhteydessä 3:nnen päivän jälkeen). Toinen 
esimerkki koskee osa-aikatyöntekijöiden maksujen laskentaperustetta. 
Portugalin laissa on tapahtunut huomattavaa edistystä ja kiistelty "perheenhuoltajan" käsite 
on kumottu. Osa-aikatyötä koskevissa kysymyksissä esiintyy tiettyjä eriarvoisuuksia. 
Tällaisiin työntekijöihin sovellettava sosiaaliturva on sama kuin kokopäivätoimisiinkin 
työntekijöihin sovellettava, mutta siitä huolimatta voidaan huomata useita puutteita10 
erityisesti sosiaalisen työttömyysavustuksen myöntämisedellytysten, tiettyjen etuuksien 
alemman määrän, alempaa sosiaalista suojelua merkitsevien puutteiden ja todennäköisen 
välillisen syrjinnän osalta, sillä juuri naiset tekevät tällaista huonosti palkattua, vähän 
ammattitaitoa vaativaa ja epävarmaa työtä. 
Hallituksen ulkopuolisessa kertomuksessa11 mainitaan välillisenä syrjimisenä valtion 
viroissa tilapäisten työntekijöiden jättäminen sosiaaliturvan lakisääteisten järjestelmien 
soveltamisalan ulkopuolelle: tilapäiset työntekijät ovat suureksi osaksi naisia. 
On kuitenkin syytä korostaa, että silloin, kun voidaan olettaa esiintyvän välillistä syrjintää, 
jos ulkoisesti puolueeton toimenpide koskettaa enemmän toista sukupuolta kuin toista, 
tämä erilainen kohtelu voitaisiin hyväksyä yhteisön laissa, jos toimenpide ei objektiivisesti 
arvioiden ole tarkoitettu syrjiväksi. 
IV. MUUTOKSENHAKU TUOMIOISTUIMESSA 
Oikeus hakea muutosta tuomioistuimessa on esiintynyt niin Espanjan kuin Portugalinkin 
kansallisessa oikeusjärjestyksessä jo ennen tätä direktiiviä, ja se on molemmissa maissa 
yksilöllinen oikeus, jota vahinkoa kärsinyt henkilö itse käyttää tavallisissa 
tuomioistuimissa eikä ammatti- ja työnantajajärjestöjen edustaminen ole mahdollista. 
Komission itsenäisen asiantunti javeikun kertomus sukupuolten tasa-arvoista kohtelua koskevien 
direktiivien soveltamisesta. 
Komission itsenäisen asiantuntijaverkon kertomus sukupuolten tasa-arvoista kohtelua koskevien 
direktiivien soveltamisesta. 
ULKOPUOLELLE JÄTTÄMINEN 
Direktiivissä annetaan jäsenvaltioille oikeus jättää tiettyjä aloja sen soveltamisalan 
ulkopuolelle. 
Espanja ei ole käyttänyt tätä oikeutta: sen mielestä ne kysymykset, jotka voidaan jättää 
ulkopuolelle, eivät Espanjan laissa aiheuta sukupuoleen perustuvaa syrjintää. 
Portugali on muuttanut lainsäädäntöään, ja 25 päivänä syyskuuta 1993 annetulla 
asetuksella N:o 329 se laati miehille ja naisille saman 65 vuoden eläkeiän vanhuus- tai 
työeläkkeen myöntämiseksi. Tämä tasoittaminen on asteittaista, koska edellisessä 
lainsäädännössä säädettiin sukupuolen mukaan eri ikä (naiset 62 vuotta ja miehet 65 
vuotta). Naisten eläkeiän asteittainen nousu on vuosittain kuusi kuukautta. Näin tasa-
arvoisuus toteutuu vuonna 1999. 
JOHTOPÄÄTÖKSET 
Kerättyjen tietojen perusteella tässä kertomuksessa on mahdollista todeta, että Espanja ja 
Portugali ovat järjestelmällisesti tutkineet direktiivin 79/7/ETY soveltamisalassa 
tarkoitetun lainsäädännön. 
Kansalliseen oikeuteen siirtämisellä on voitu tyydyttävästi poistaa suurin osa välittömästä 
syrjinnästä näistä kahdesta maasta. 
Välillisen syrjinnän osalta molemmissa valtioissa on tehtävä parannuksia ja poistoja. 
Sen vuoksi komissio kiinnittää erityistä huomiota välillisen syrjinnän poistamiseen 
ryhtyen mahdollisesti rikkomistapauksissa toimenpiteisiin sellaisia jäsenvaltioita vastaan, 
jotka pysyttävät tällaista perusteetonta syrjintää. Lisäksi se tukee ja edistääjäsenvaltioiden 
aloitteita kaikkien asianomaisten tahojen kouluttamiseksi, tietoiseksi tekemiseksi ja 
opastamiseksi. 
Komissio haluaa lopuksi muistuttaa, että direktiivi 79/7/ETY on ainoastaan ensimmäinen 
vaihe tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisessa sosiaaliturvaa koskevissa 
kysymyksissä. Toinen vaihe saavutettiin antamalla direktiivi 86/378/ETY, jolla tämä 
periaate laajennetaan ammatillisiin järjestelmiin. Yksi vaihe on' ollut direktiivin 
86/613/ETY antaminen, jolla tähdätään miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun 
periaatteen toteuttamiseen tiettyjen itsenäistä ammattia harjoittavien ryhmien osalta. 
Lopuksi viimeisessä vaiheessa ehdotus 23.10.1987 annettavaksi vuoden 1987 direktiiviksi 
(KOM(87)494 lopullinen), josta vasta keskustellaan, täydentää aikaisempia direktiivejä 
puutteiden korjaamiseksi ja miesten ja naisten tasa-arvoista kohtelua sosiaaliturvan alalla 
koskevan ohjelman loppuun saattamiseksi. Tämä ehdotus on tosin yhä vireillä neuvoston 
elimissä huolimatta Euroopan parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean puoltavista 
lausunnoista, sillä monien jäsenvaltioiden on vaikea hyväksyä sitä ottaen huomioon, että 
siinä käsitellään melko mutkikkaita kysymyksiä kuten eläkeikää ja jälkeenjääneiden 
etuuksia. 
19 
Kuitenkin ottaen huomioon perherakenteiden ja sosiaalisten rakenteiden kehitys ja 
oikeuskäytännön kehitys sosiaaliturvan ammatillisia järjestelmiä koskevissa 
kysymyksissä12, on jo aika korjata puutteet tasa-arvoisen kohtelun alalla sosiaalista 
suojelua koskevissa kysymyksissä ja saattaa päätökseen vuonna 1978 aloitettu kehitys. 
Tätä varten voidaan ainoastaan vedota Työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia 
koskevaan yhteisön peruskirjaan (16 kohta) ja kolmanteen tasa-arvoisia mahdollisuuksia 
koskevaan keskipitkän aikavälin ohjelmaan (1991 - 1995), jossa määrätään tasa-arvoisten 
mahdollisuuksien kehittämisestä sosiaalista suojelua koskevissa kysymyksissä, joissa 
jäsenvaltioilla on vielä paljon tehtävää tämän alan oikeudellisen tasa-arvoisuuden 
täydentämiseksi. 
Parlamentin 14.12.1991 antama päätöslauselma ja aloitetta käsittelevä kertomus 
(OOMEN-RUIJTEN -kertomus) ovat saman suuntaisia. 
Lopuksi Euroopan unionin perustamissopimuksessa käsitellään useissa määräyksissä 
sosiaalialaa sekä miesten ja naisten tasa-arvoa. EY:n perustamissopimuksessa on vastedes 
sosiaalipolitiikkaa koskeva pöytäkirja (N:o 14), jonka perusteella yksitoista jäsenvaltiota 
on tehnyt sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen, joka avaa uusia näkökulmia. Tämän 
sopimuksen 2 artiklassa määrätään, että yhteisö tukee ja täydentää jäsenvaltioiden 
toimintaa useilla aloilla, mukaan luettuna miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu 
mahdollisuuksissa työmarkkinoilla ja työssä toteutuvassa kohtelussa. 
Euroopan unionin toimintaa on jatkettava miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun 
periaatteen toteuttamisen alalla, erityisesti sosiaalisen suojelun osalta, ja sen tarkoituksena 
on oltava yhteisön oikeuden perusperiaatteen siirtäminen positiiviseen oikeuteen. 
12 Tuomioistuin vahvistaa asiassa 262/88 Barber 17.5.1990 antamallaan tuomiolla ja seuranneilla 
tulkinnallisilla luonuoilla,ettäsosiaaliturvananunatillistenjärjestelmienperusteellaannetutetuudet 
kuuluvat palkan käsitteeseen perustamissopimuksen 119 artiklan mukaan. Sen vuoksi direktiivin 
86/378 poikkeuksia tasa-arvoisen kohtelun periaatteesta ei sovelleta palkattuihin työntekijöihin. 
Siksi vuoden 1987 ehdotuksen f lakisääteisissä ja ammatillisissa sosiaaliturvanjärjestelmissä miesten 
ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa täydentävä neuvoston ehdotus 
direktiiviksi - KOM (87) 494 lopullinen, 23 päivänä lokakuuta 1987 ja EYVL N:o C 309, 19.11. 
1987, s. 10] olisi kohdistuttava lakisääteisten järjestelmien puutteisiin sekä ammatillisten 
järjestelmien osalta ainoastaan itsenäisten animatinliarjoittajien järjestelmissä oleviin puutteisiin. 
On huomattava, että komissio esitti 16 päivänä toukokuuta 1995 ehdotuksen direktiiviksi, jolla 
muutettaisiin direktiiviä 86/378 sen saattamiseksi perustamissopimuksen 119 artiklan mukaiseksi 
sellaisena kuin tuomioistuin on sen tulkinnut [KOM (95) 186] edellä mainituissa tuomioissa. 
20 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 418 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 05 06 
Luettelonumero : CB-CO-95-460-FI-C 
ISBN 92-77-93121-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
M