Lausunto aiheesta "Komission liikennelainsäädäntöohjelma/Yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelma 1995 2000"

(96/C 39/09)

Talous- ja sosiaalikomitea päätti 30. maaliskuuta 1995 ja 4. heinäkuuta 1995 laatia työjärjestyksen 23 artiklan 3 kohdan nojalla lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Liikenne- ja tietoliikennejaosto, jolle lausunnon valmistelutyö annettiin, hyväksyi lausunnon 8. marraskuuta 1995. Esittelijänä toimi George Wright.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi seuraavan lausunnon 330. täysistunnossa 22. marraskuuta 1995 pidetyssä kokouksessa.

1. Johdanto: lausunnon tavoitteet ja sisältö

1.1. Komission vuosittaisessa lainsäädäntö- ja työohjelmassa vahvistetaan tulevan vuoden painopistealueet. Ohjelma tarjoaa tilaisuuden tarkistaa missä määrin strategioita ja hankkeita on toteutettu asianmukaisesti tai uusia ideoita ja tavoitteita tulee kehittää.

1.2. Tämän oma-aloitteisen lausunnon tavoitteena on liikennelainsäädäntöohjelman arvioiminen komitean näkökulmasta pääasiassa jo aiemmissa lausunnoissa esitettyjen kannanottojen pohjalta.

1.3. Komitea tukee Euroopan parlamentin 15. maaliskuuta 1995 () antamassaan päätöslauselmassa esittämää vaatimusta siitä, että komission tulisi järjestää hyvissä ajoin avoin keskustelu vuosittaisesta työohjelmasta hyväksymällä se ennen edellisen vuoden lokakuuta. Ohjelma olisi lisäksi julkaistava niin, että muilla olisi entistä paremmat mahdollisuudet pohtia asiaa ja kommentoida ohjelmaa. Komitea tunnustaa Euroopan parlamentin erityisaseman tässä tehtävässä.

1.4. Vuoden 1995 liikennepolitiikkaohjelman arvioinnissa tehdään ehdotuksia tulevista aloitteista liikennepolitiikan alalla. Arvioinnissa esitetään täten komitean päävaatimukset ja ne ratkaisemattomat kysymykset, jotka ovat tulleet esille komitean aiemmissa kertomuksissa. Arviointi selkiyttää myös muille osapuolille komitean päänäkökulmat tällä alalla ottamatta huomioon yksittäisiä lausuntoja (tai niistä riippumatta).

1.5. Lausunnossa käsitellään myös esiin otetut komission tiedonannossa neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelma 1995 2000" kohdat.

1.6. Komissio julkaisi 12. heinäkuuta 1995 asiakirjan "Yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelma 1995 2000" Euroopan parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean ehdotuksesta.

2. Aiemmista lausunnoista johtuvat ratkaisemattomat kysymykset

2.1. Tämän oma-aloitteisen lausunnon tarkoituksena on arvioida komission liikennepolitiikkaa aiempien kannanottojen pohjalta. Siksi on tärkeää täsmentää tähän asti esille otettuja pääkohtia, jotta voitaisiin selvittää onko niitä käsitelty joko komission lainsäädäntöohjelmassa tai vuosien 1995 2000 yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelmaa käsittelevässä tiedonnannossa. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää yhä enemmän huomiota valkoisessa kirjassa esitetyn yhteisen liikennepolitiikan tarpeeseen ja on innostunut yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelmassa vuosille 1995 2000 tästä aiheesta esitetyistä tulevista kehitystoimista. Joihinkin vanhoihin kysymyksiin on kuitenkin vielä puututtava.

2.2. Komitea on kiinnittänyt erityistä huomiota siihen, että

komissio ei tunnu kiinnittäneen riittävästi huomiota ilmeisiin rakenteellisiin muutoksiin kaikkien jäsenvaltioiden talouksissa ja niiden vaikutuksiin kuljetusvälineiden käytön ja kuljetusmuotojen kehitykseen (CES 1006/93, 1.1.4. kohta),

useimmat jäsenmaat ovat törmänneet vaikeuksiin sovittaa yhteen vaihtoehtoja ja kilpailua korostavaa vapaata talouspolitiikkaa kuljetuksissa sekä joidenkin tiettyjen liikennejärjestelmien ja kuljetusvälineiden käytön edistämiseen suunnattuja avustuksia (CES 1006/93, 1.3.1. ja 1.3.2. kohta),

komissio ei ole kyennyt julkaisemaan tietoa kuljetusmuotojen käytöstä ja vaikutuksista kaikkialla EU:ssa viime vuosina. Komissio ei ole myöskään ennustanut EU:n sisäisten ja ulkoisten kuljetusten tulevaa kysyntää ja tarjontaa yhteisen liikennepolitiikan kehityksen ohjaamiseksi (CES 1006/93, 3.2.1. kohta),

komission tulisi esittää yksityiskohtaiset suuntaviivat mm. saastumisesta tai ruuhkista aiheutuville ulkoisille kustannuksille ja ympäristöverotukselle sekä miten kuljetusten tai monivälineliikenteen tarjoajat voisivat muuttaa nämä kustannukset sisäisiksi (CES 1006/93, 5.2.1.1. 5.2.1.4. kohta). Komitea toteaa, että komissiota on saattanut rajoittaa joidenkin jäsenvaltioiden vastahakoisuus antaa tietoja. Komitea pyytää tätä varten, että tästä aiheesta julkaistaisiin komissaarin lupaama vihreä kirja mahdollisimman pian. Tästä keskeisestä aiheesta pidettävää tietoihin perustuvaa keskustelua silmällä pitäen olisi myöskin hyödyllistä, jos komissio voisi esittää arvion, mitä seurauksia näiden suuntaviivojen soveltamisella on vihreässä kirjassa ehdotettuihin konkreettisiin toimintamalleihin. Tällä välin komitea kiinnittää huomiota oma-aloitteiseen lausuntoonsa maantiekuljetusalan perusrakennekuluista vertailuperustana muille kuljetusmuodoille (CES 643/95);

komission tulisi laatia lopullinen "käsitteellinen suunnitelma" Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN) kehittämisen ohjaamiseksi ja ottaa huomioon sen vaikutukset koko talouteen, liikennepolitiikkaan ja sosiaalipolitiikan tavoitteisiin (CES 1305/94, 1.2. ja 8.4. kohta).

3. Komission työohjelma vuodelle 1995: yleistä

3.1. Komitea on tyytyväinen komission työohjelman 1.15. kohdassa esitettyyn yleistavoitteeseen. Tämä tavoite on yhtenäinen, turvallinen, tehokas, kilpailukykyinen ja ympäristöystävällinen liikennejärjestelmä, joka ottaa huomioon käyttäjien ja alan työntekijöiden tarpeet.

3.2. Komitea tukee tärkeimpiä uusia lainsäädäntöehdotuksia, joista osa on tai on ollut komitean erillisten lausuntojen aiheina ja odottaa mielenkiinnolla saavansa näiden ehdotusten yksityiskohdat sitä mukaa kuin ehdotukset valmistuvat.

3.3. Komitea odottaa innolla saavansa niiden ehdotusten yksityiskohdat ja ajankäytön suunnitelmat, jotka toteutetaan työohjelmassa esitetyn aikataulun mukaisesti.

3.4. Komitea on tyytyväinen työohjelmassa esitettyyn kahteen tiedonantoon. Komitea on erityisen iloinen yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelman kehittämisestä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Komitea on tyytyväinen, että tiedonanto lyhyiden matkojen meriliikenteestä on julkaistu ja odottaa valkoista kirjaa ilmaliikenteen valvontajärjestelmästä. Komitea on erityisen tyytyväinen tulossa olevasta matkustajaliikenteen monivälineisyyttä koskevasta vihreästä kirjasta, jota kutsutaan nimellä "kansalaisten verkko". Komitean mielestä tällä tulee olemaan tärkeä asema tehokasta ja Euroopan laajuista verkkoa täydentävää monivälinekuljetusten alajärjestelmää rakennettaessa. Komitea odottaa myös pitkään toivottua komission asiakirjaa meriliikenteestä.

3.5. Komitea asettaa tärkeysjärjestyksen kärkeen asianmukaisten tapojen löytämisen kuljetustoiminnasta ympäristölle aiheutuvien haittojen kustannusten tunnistamiseksi ja jakamiseksi. Tästä syystä komitea odottaa, että komissio tekee ehdotetun tutkimuksen ympäristöön liittyvistä parannuksista ja ympäristökulujen kansainvälistämisestä. Komitea tukee laajan keskustelun järjestämistä ja kehottaa komissiota painokkaasti antamaan asianomaisten käyttöön heti sopivan ajankohdan tullen omassa tutkimuksessaan käyttämät asiantuntijoiden tutkimukset ja lausunnot.

3.6. Komitea on vastaavasti usein painottanut työolojen tärkeyttä ja niiden parantamista tällä alalla etenkin niissä tapauksissa, joissa liian pitkät työvuorot ovat vaaraksi terveydelle ja turvallisuudelle. Tässä suhteessa komitea, joka tunnustaa yhteiskunnallisen vuoropuhelun tärkeyden ja on tietoinen komission hyvästä turvallisuuspolitiikasta, on pettynyt siihen, että työohjelma ei sisällä enempää luovia ja kauaskantoisia erityisiä parannustavoitteita koskevia ehdotuksia. Työohjelmassa sivuutetaan selvästikin suurempi huomio, joka tulisi suoda sosiaalipolitiikan valkoisessa kirjassa (KOM(94) 333) esitetyn "sosiaalisen tuottavuuden" lisäämiseksi. "Sosiaalisella tuottavuudella" tarkoitetaan tuottavuuden lisäkasvua, joka seuraa työolojen ja -järjestyksen parannuksia, joiden taas tulisi edistää työvoiman älyllisten ja fyysisten voimavarojen tehokkaampaa käyttöä. Uudet aloitteet ja lainsäädäntöehdotukset (vireillä olevat ehdotukset ja keskustelut, joihin viitataan työohjelman 3.1. kohdassa) ovat tervetulleita, mutta eivät käy yksiin sosiaalipolitiikalle valkoisessa kirjassa annetun selvän ja yksiselitteisen tuen ja työolojen kehittämistarpeen kanssa. Työolojen kehittämistä pidetään paremmantasoisen sosiaalisen tuottavuuden, yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn perusedellytyksenä.

3.7. Komitea ottaa varmasti huomioon tutkimuksen ja kehittämisen tärkeyden liikenteen alalla. Tämä tuli esille komitean lausunnossa neuvoston päätöksestä, joka koski Euroopan yhteisöjen neljännen tutkimusta ja teknologista kehitystä käsittelevän puiteohjelman toimeenpanoa (COM(94) 68 ja 70). Tässä suhteessa komitea tukee komission tavoitetta edistää aikaisempien tutkimusten tulosten käyttöä (1.15. kohta, iv alakohta) vaikkakin komitea pahoittelee tarkkojen tietojen puuttumista siitä, mistä tuloksista ja mistä aiemmista tutkimuksista on kyse. Komitea pahoittelee myös selvien viittausten puuttumista siitä, miten komissio aikoo taata näiden tulosten laajemman käytön. Yhteisiä hankkeita koskevien aloitteiden käyntiinpano auto-, juna- ja lentoliikenteen aloilla on tervetullutta tulevaisuudessa (1.8. kohta, iii alakohta), vaikka aloitteet ovat jo auttamatta myöhässä. Esimerkiksi autoilun alalla tälläinen aloite tulee olemaan vähintään kolme vuotta myöhässä presidentti Clintonin Yhdysvalloille vuonna 1993 esittämään vastaavaan aloitteiseen nähden.

3.8. Komitean saaman yleisvaikutelman mukaan työohjelma perustuu vankasti valkoiseen kirjassa esitettyyn yhteisen liikennepolitiikan tulevaan kehitykseen. Kuitenkin komitean jo pitkään esittämää kritiikkiä puutteista ja käsitteellisistä ristiriidoista (esitetty pääpiirteittäin tämän asiakirjan 2.2. kohdassa) ei ollut vieläkään käsitelty riittävästi. Poikkeuksen muodostivat ympäristökulut ja opastuksen tarve näiden kulujen kansainvälistämiseksi soveltuvin osin. Komissio on luvannut tehdä tutkimuksen aiheesta. Lisäksi Euroopan laajuisten liikenneverkostojen alalla (TEN) komission nykyiset ehdotukset verkoston kehittämisestä, mukaan lukien verkoston rahoitus (1.7. kohta, ii alakohta), ovat olleet tänä vuonna Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävinä. Vaikka komitea tunnustaakin, että nämä suuntaviivat tulisi ottaa lämpimästi vastaan, komitea joutuu kuitenkin huomauttamaan, että nämä suuntaviivat jäävät jollakin tapaa riittämättömiksi TSK:n lausunnossaan () esittämästä vaatimuksesta Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN) "käsitteellisestä suunnitelmasta". Suuntaviivat ovat myös pahasti ristiriidassa Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen "yleissuunnitelman" yleisten suuntaviivojen ja määritelmän kanssa, jotka luvattiin työohjelman 1.7. kohdan i alakohdassa. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämiselle on oleellista niiden yhteensopivuus ja yhteentoimivuus. Työohjelmassa otetaan vain hyvin vähän huomioon tarve tutkia yhteisön eri liikennejärjestelmien vahvuuksia ja puutteita tästä kriittisestä näkökulmasta.

4. Yhteinen liikennepolitiikan toimintaohjelma 1995 2000. Komission tiedonanto: yleistä

4.1. Komitea on yleisesti ottaen tyytyväinen yhteistä liikennepolitiikkaa koskevan toimintaohjelman tiedonannossa eriteltyihin päämääriin, jotka pyrkivät antamaan kaikille EU:n toimielimille ja muille asiasta kiinnostuneille osapuolille "selvän kuvan komission politiikan tavoitteista... ja uuden sopimuksen määräysten vaikutuksista liikenneasioihin". Lisäksi komitea hyväksyy komission aikomuksen "myötävaikuttaa valmisteltavana olevan politiikan avoimuuden lisäämiseen". Komitea onnittelee toimintaohjelman laatijoita selkeästä esitystavasta ja arvostaa etenkin suunniteltujen toimien ja ajankäytön yksityiskohtaisuutta. Komitean mielestä toimintaohjelmassa on otettu suuri edistysaskel avoimuuden ja vastuullisuuden suuntaan. Komission aloite on tässä mielessä kiitettävä.

4.2. Komitea on erityisesti mielissään voidessaan kommentoida yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelmaa jo tässä varhaisessa muotoiluvaiheessa ja uskoo tällaisen järjestelyn tukevan rakentavan vuoropuhelun kehittämistä komitean ja komission välille lähitulevaisuudessa.

4.3. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että komissio on jälleen kerran tuottanut tiedonannon, josta puuttuvat tilastolliset taustatiedot. Voidaan tietysti väittää, että yhteisen liikennepolitiikan työjärjestyksen vuosille 1995 2000 asettava tiedonanto ei edellytä tilastollisesti todennettua määrällistä taustaa. Tällaisella perustelulla ei kuitenkaan onnistuta vakuuttamaan talous- ja sosiaalikomiteaa. Lisäksi perustelua heikentäisi kuitenkin tosiasia, että komission muilla osastoilla julkaistaan säännöllisesti runsaisiin tilastollisiin analyyseihin perustuvia tiedonantoja. Komitea toivoo siis, että komission pääosasto VII ottaa huomioon tämän komitean jo kauan sitten esittämän pyynnön ajanmukaisesta tilastollisesta analyysista EU:n liikennealalla. Tämä analyysi tulisi olla keskustelun tukena, jota tiedonannon yhteisen liikennepolitiikan työjärjestyksestä on selvästi tarkoitus edistää. Näyttää siltä, että koko asiakirja vaatii laajentamista. Poiketen edellisestä valkoisesta kirjasta "Yhteisen liikennepolitiikan tulevasta kehityksestä" toimintaohjelmassa ei viitata lainkaan aiempiin unionin liikennealaa koskeviin ehdotuksiin ja politiikkaa käsitteleviin asiakirjoihin. Asiakirja ei ole esimerkiksi sidoksissa komission muihin aloitteisiin, kuten telematiikan vaikutukset liikennealaan, "musta laatikko" -teknologian kehittämiseen raskaiden maantiekuljetusten liikenneturvallisuuden lisäämiseksi tai autoteollisuusfoorumin kehittämiseen. Tästä syystä on vaikea nähdä, mikä tässä toimintasuunnitelmassa on todellakin uutta ja alkuperäistä ja mikä aiempien ehdotusten toistoa.

4.4. Komitea on samaa mieltä sen näkemyksen kanssa, että kehitys liikennepolitiikan alalla oli erittäin hidasta Rooman sopimuksen soveltamiskauden ensimmäisenä 25 vuotena. Komitea on myös samaa mieltä siitä, että valkoinen kirja yhteisestä liikennepolitiikasta lisäsi vauhtia politiikan muotoiluun ja täytäntöönpanoon. Rooman sopimusta seurannut Maastrichtin sopimus merkitsi uutta vaihetta tässä prosessissa, etenkin sitoumuksessaan kehittää yhteisön laajuista liikennepolitiikkaa yhtenäismarkkinoiden yhdentymistä ja kilpailukykyisyyttä edistääkseen ottaen kuitenkin huomioon turvallisuuden ja ympäristön kestävän kehityksen tärkeyden. Maastrichtin sopimus tukee myös selvästi Euroopan laajuisia verkkoja. Tästä näkökulmasta katsottuna tiedonannossa otettiin hyvin huomioon seikka, että yhteisen liikennepolitiikan työjärjestyksen asettaminen "edellyttää perusteellista talouspoliittista analyysia ja yhteisön tasolla käsiteltävien aiheiden harkittua valitsemista". Komitea yhtyy tähän näkökulmaan, mutta epäilee voidaanko Maastrichtin sopimuksella päästä niiden eriävien kansallisten näkökulmien ja käytäntöjen yli, jotka ovat tähän asti hidastaneet liikennepolitiikkaa. Tästä syystä käsite liikenneunionin kehittämisestä on leviämässä radikaalin ja määrätietoisen lähestymistavan ilmaisuna liikennepolitiikan saamiseksi etualalle eurooppalaisessa politiikan luomisessa.

4.5. Liikenneunioniaiheen laajentaminen ei ole asianmukaista tässä asiakirjassa. Toteamus riittänee, että komitea tukee yleisesti tämän idean ajamista ja suosittelee aihetta painokkaasti komission tulevien tutkimusten ja keskustelujen aiheeksi.

4.6. Taloudellisen hyvinvoinnin ja yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi Euroopassa toimintaohjelmassa tunnustetaan tehokkaan, saavutettavan ja kilpailukykyisen liikennejärjestelmän tärkeys. Liikennejärjestelmän tulisi turvata käyttäjien tarpeet sekä täyttää korkeatasoisen turvallisuuden ja ympäristönsuojelun vaatimukset. Komitean on helppo tukea näitä yleistavoitteita. Komitea on tyytyväinen, että toimintaohjelmassa on korotettu järjestelmän turvallisuus ja ympäristönsuojelun asema "vaatimusten" tasolle.

4.7. Komitean mielestä työaika-aihe on jätetty huomiotta toimintaohjelmassa. Vuosille 1995 ja 1996 suunniteltu toiminta ei sisällä muuta kuin jatkokeskustelun työmarkkinaosapuolten kanssa työajasta tie- ja sisävesiliikenteessä, ilmailun alalla sekä rautateillä. Pidemmän aikavälin suunnitelmassa (1997 2000) toimintaohjelma käsittää vain jatkokeskustelun ILO:n ja IMO:n (kansainvälinen merenkulkujärjestö) kanssa meriliikenteen alalla. Liian pitkien työvuorojen vaikutukset väsymiseen ja näin siis turvallisuuteen tulisi tutkia yksityiskohtaisesti. Asianmukaiset ehdotukset tulisi viedä eteen päin milloin se on perusteltua näiden tutkimusten johdosta.

4.8. Vuosille 1995 2000 suunnatussa ohjelmassa luodaan politiikkaa ja toimintaa kolmella perusalueella:

i) laadun parantaminen luomalla yhtenäisiä ja kilpailukykyisiä liikennejärjestelmiä, jotka perustuvat kehittyneeseen teknologiaan ja jotka osaltaan edistävät ympäristö- ja turvallisuustavoitteiden saavuttamista,

ii) yhtenäismarkkinoiden toimivuuden kehittäminen tehokkaiden, valinnanvaraa tarjoavien ja käyttäjäystävällisten liikennepalvelujen edistämiseksi työntekijöiden sosiaalisen aseman huomioiden,

iii) ulkoisen ulottuvuuden laajentaminen kehittämällä liikenneyhteyksiä kolmansien maiden kanssa ja tukemalla EU:ssa toimivien liikenteenharjoittajien pääsyä muille liikennemarkkinoille.

Vaikka komitea tukee toimintaa ja politiikan luomista tällä alalla, se pahoittelee syvästi toimintaohjelman epäonnistumista tähdentää työpaikkojen luomista. Komitea on pahoitellut muuttuneista kysynnästä ja toimintakäytännöistä johtuvia menetettyjä työpaikkoja joissakin liikennetoiminnoissa. Toisaalta komitea on myös saanut uskoa uuden teknologian ja laajennettujen palvelujen seurauksena aikaansaaduista nykyisistä ja tulevista uusista työpaikoista, jotka ovat seurausta jatkuvasti kasvavalle tavaroiden liikkuvuutta koskevalle kysynnälle ja laajennetuille matkustajapalveluille. Nykyisiä esimerkkejä tarjoavat Channel Tunnel (Englannin kanaalin tunneli) siihen liittyvine toimintoineen sekä alueellisten lentokenttien ja lentopalvelujen laajeneminen. Kuten myös monilla muilla aloilla, muutokset yksittäisissä työmalleissa voivat myötävaikuttaa työpaikkojen luomiseen ja etenkin liikenteen alalla työaika (täsmennetty tämän asiakirjan 3.7. kohdassa) voi olla erittäin tärkeä tekijä. On itsestäänselvää, että työajan lyhentäminen ja uusien työmahdollisuuksien luominen eivät ole suoranaisesti sidoksissa toisiinsa. On kuitenkin paikallaan palauttaa mieliin, että komitean oma-aloitteisessa työaikaa käsittelevässä lausunnossa (apulaisesittelijät: H. C. H. van den Burg ja Francis Whitworth) päädyttiin lopputulokseen, että työllisyystilannetta voitaisiin merkittävästi parantaa työajan uudelleen järjestämisellä ja lyhentämisellä ottaen huomioon tuotannon tasapainottaminen, liiketoiminnan sekä toiminta- ja palveluaikojen joustavuus yhteensovitettuna tuotannon tarpeisiin ja kuluttajien kysyntään. Viimeaikaiset saavutetut muutokset autoteollisuuden alalla osoittavat, että työajan lyhentämisellä voidaan tukea joustavuuden ja tuotannon lisääntymistä. Komitean näkemyksen mukaan toimintaohjelmaa voitaisiin lujittaa erottamalla ja korostamalla työajan muutoksista mahdollisesti seuraavat työmahdollisuudet yhtenäismarkkinoiden toteutumista todennäköisesti seuraavat alan työmahdollisuuksien lisääntymisestä.

4.9. Komitean mielestä toimintaohjelma on hyödyllinen jatko yhteistä liikennepolitiikkaa käsittelevälle valkoiselle kirjalle. Komissiota tulee kiittää painotuksesta, jonka se on antanut laadun parantamiselle, tarpeelle toteuttaa yhtenäismarkkinat ja ulkoiselle ulottuvuudelle. Toimintaohjelmassa on kuitenkin joitakin puutteita, jotka olisi otettava esille. Komission tulisi:

i) tehdä selväksi ne kriteerit, joita käytetään "yhteisön tasolla käsiteltäviä aiheita huolellisesti valittaessa" (sivu 1, 3 kohta),

ii) tarjota lisätietoja siitä, miten Euroopan laajuiset liikenneverkot ovat sidoksissa yhteiseen liikenneohjelmaan,

iii) tehdä aikataulusuunnitelma "kansalaisten verkon" kehittämiseksi ja toteuttamiseksi sekä selkiyttää tärkeysjärjestyksen kannalta, mikä tulee olemaan "kansalaisten verkko" -hankkeen asema esimerkiksi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen hankkeisiin nähden,

iv) vahvistaa oleellisesti osaa "sosiaalinen ulottuvuus" asettamalla selviä tavoitteita liikennealan työntekijöiden elämän laadun parantamiseksi ja tunnistamalla keinot ja tavat parantaa alan sosiaalista tuottavuutta. Lopuksi työaikaan, joka on hyvin tärkeä aihe, olisi kiinnitettävä paljon enemmän huomiota kuin vain toimintaohjelman yksi virke.

Bryssel, 22. marraskuuta 1995.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Carlos FERRER

() EYVL N:o C 225, 30. 8. 1995, s. 50.

() EYVL N:o C 397, 31. 12. 1994, s. 23.