EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 13.6.2017 COM(2017) 351 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus 2016



Sisällysluettelo Sisällysluettelo Johdanto Tiivistelmä 1 osa Tuloksellisuus ja tulokset EU:n talousarvion keskeiset piirteet Yhteenveto edistymisestä horisontaalisissa kysymyksissä 1.1. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky (otsake 1A)32 1.1.1. Vuosien 2014–2020 ohjelmien edistyminen 1.1.2. Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset 1.2. Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio (otsake 1B)58 1.2.1. Vuosien 2014–2020 ohjelmien edistyminen 1.2.2. Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset 1.3. Kestävä kasvu: Luonnonvarat (otsake 2)95 1.3.1. Vuosien 2014–2020 ohjelmien edistyminen 1.3.2. Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset 1.4. Turvallisuus ja kansalaisuus (otsake 3)123 1.4.1. Vuosien 2014–2020 ohjelmien edistyminen 1.4.2. Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset

1.5. Globaali Eurooppa (talousarvion otsake 4)134 1.5.1. Vuosien 2014–2020 ohjelmien edistyminen 1.5.2. Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset 2 osa Sisäinen valvonta ja varainhoidon saavutukset 2.1.Sisäisen valvonnan tavoitteiden saavuttaminen 2.1.1. . Varainhoidon tehokkuus 2.1.2. Tehokkuus laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien hallinnassa 2.1.3. Valvonnan kustannustehokkuus 2.1.4. Petostentorjuntastrategiat 2.2.Johdon vahvistuslausuma ja varaumat 2.3.Sisäisen tarkastuksen (IAS) työstä saatava varmuus 2.4.Yhteenveto sisäisen tarkastuksen seurantakomitean työn päätelmistä 2.5.Vastuuvapauden myöntämisen jälkeinen seuranta ja ulkoisen tarkastuksen suositukset 2.6.Sisäistä valvontaa ja varainhoidon saavutuksia koskevat päätelmät 2.7.Monialaisen organisaatiohallinnon saavutukset 2.7.1. Hyvin toimivat hallintojärjestelyt 2.7.2. Entistä vahvempi tuloskehys 2.7.3. . Synergiaedut ja tehokkuus Loppuviitteet Kuvat

Johdanto EU:n talousarvio on keskeinen väline eurooppalaisten politiikkojen täytäntöönpanossa. Sillä täydennetään yhdessä sääntelyvälineiden kanssa kansallisia talousarvioita, jotta voitaisiin saavuttaa yhteiset ensisijaiset poliittiset tavoitteet ja vastata EU:n kohtaamiin haasteisiin. Sen varmistaminen, että resurssit kohdennetaan painopisteisiin ja EU:n talousarviosta rahoitetut toimet tuottavat paljon tuloksia ja lisäarvoa, on keskeinen osa komission tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio aloitetta. Kyseisellä aloitteella, joka perustuu vuosien 2014–2020 ohjelmien tuloskehyksiin, pyritään johdonmukaiseen tasapainoon sääntöjen noudattamisen ja tuloksellisuuden välillä. EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa 2016 esitetään kattava kuvaus EU:n talousarvion tuloksellisuudesta, hallinnoinnista ja suojaamisesta. Siinä selitetään, miten EU:n talousarviolla tuetaan EU:n poliittisia painopisteitä, ja kuvataan EU:n talousarvion avulla saavutettuja tuloksia ja sitä, kuinka komissio varmistaa tiukimpien varainhoidon vaatimusten noudattamisen. Tässä toisessa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa esitellään komission toimet, joilla pyritään tehostamaan raportointia tuloksellisuudesta, ja se sisältää aiemman EU:n talousarvion suojaamista koskevan tiedonannon1 ja on, kuten viime vuonna, osa EU:n talousarviota koskevaa integroitua talous- ja tilinpäätösraportointipakettia. Kyseinen paketti on olennainen osa vuotuista vastuuvapausmenettelyä, jossa Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastavat EU:n talousarvion täytäntöönpanon.





Tiivistelmä EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa 2016 kootaan yhteen viimeisimmät tiedot EU:n talousarvion avulla saavutetuista tuloksista ja siitä, miten sitä hallinnoidaan ja suojataan. Nykyisestä vuodet 2014–2020 kattavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä sovittiin vuonna 2013 tilanteessa, jossa jäsenvaltiot kärsivät finanssi- ja talouskriisistä ja pyrkivät vakauttamaan julkista talouttaan. Rahoituskehyksellä tuetaan Eurooppa 2020 kasvustrategian tavoitteita, ja siinä painotetaan voimakkaasti investointeja työpaikkoihin ja kasvuun. Kasvustrategian tavoitteet näkyvät komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin esittämässä kymmenessä komission poliittisessa painopisteessä, jotka ovat edelleen erittäin ajankohtaisia. EU on myös kohdannut uusia haasteita. EU:n on etenkin ollut tarpeen toteuttaa määrätietoisia ja yhtenäisiä toimia Euroopan tasolla vastatakseen muuttoliikekriisiin ja maailmanlaajuisen epävakauden aiheuttamiin turvallisuusuhkiin. EU:n talousarviolla on ollut tärkeä merkitys kyseisiin haasteisiin vastaamisessa. Vuonna 2016 painotettiin toimia, joilla edistetään kasvua, kilpailukykyä, investointeja ja työllisyyttä, sekä EU:n toimia maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi. Näin ollen komission oli hyödynnettävä monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvää joustavuutta täysimääräisesti varmistaakseen, että varat ohjataan nopeasti sinne, missä niitä eniten tarvitaan.

Komissio esitti vuonna 2016 myös tärkeitä ehdotuksia, joilla parannetaan nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toimintaa. Syyskuussa 2016 julkaistu komission tiedonanto vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnista/tarkistuksesta2 sisältää kunnianhimoisen paketin lainsäädäntöehdotuksia, joiden avulla pyritään saavuttamaan seuraavat tavoitteet: i) lisävarojen tarjoaminen toimiin, joilla puututaan muuttoliikekriisiin ja turvallisuusuhkiin, sekä toimiin, joilla edistetään talouskasvua, työpaikkojen luomista ja kilpailukykyä ii) EU:n talousarvion joustavuuden lisääminen, jotta voidaan toimia nopeasti ja tehokkaasti ennakoimattomissa olosuhteissa sekä

iii) varainhoitosääntöjen yksinkertaistaminen, mikä vähennetään EU:n varojen saajien hallinnollista taakkaa3. Kyseiset ehdotukset perustuvat työhön, jota komissio tekee parhaillaan aloitteessa ”tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio”. Vuonna 2016 kehitettiin myös vuoden 2017 talousarvioesitykseen liittyvien ohjelmaselvitysten rakennetta ja sisältöä, jotta budjettivallan käyttäjälle voitaisiin antaa tarkempi kuva ohjelmien tuloksellisuudesta. Lisäksi komissio laati vuonna 2016 ensimmäistä kertaa integroidun talous- ja tilinpäätösraportointipaketin, jossa annetaan yksityiskohtaisia tietoja EU:n talousarvion tuloista, menoista, hallinnoinnista ja tuloksellisuudesta avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevien parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Avoimuus varmistetaan myös ”rahoituksen avoimuusjärjestelmällä” (FTS)4, joka tarjoaa tietoja komission suoraan hallinnoiman EU:n rahoituksen saajista. Tuloksellisuus ja tulokset Kasvu, työpaikat ja joustava yhteiskunta Euroopan talous elpyy edelleen, vaikka kasvu onkin vaatimatonta ja finanssi- ja talouskriisin vaikutukset hidastavat sitä. Maailmanlaajuisesti epävarmassa ympäristössä tämä hauras elpyminen edellyttää, että EU:n talousarviossa keskitytään kestävään ja osallistavaan talouskasvuun. EU:n talousarvion yleisenä tavoitteena on edelleen työllisyyden, kasvun ja investointien edistäminen, minkä puheenjohtaja Juncker vahvisti puheessaan unionin tilasta 14. syyskuuta 2016. Puheessaan puheenjohtaja korosti, että Euroopan on tuettava talouden elpymistä ja investoitava paljon nuorisoon ja työnhakijoihin sekä startup- ja pk-yrityksiin. Kaksi vuotta sitten perustettiin Euroopan strategisten investointien rahasto, joka on keskeinen osa Euroopan investointiohjelmaa. Tämä rahasto on jo tuottanut konkreettisia tuloksia. Odotuksena on, että Euroopan strategisten investointien rahaston tuella on toukokuun 2017 puoliväliin mennessä saatu EU:n jäsenvaltioissa aikaan yli 190 miljardin euron investoinnit, mikä on yli puolet vuoden 2018 puoliväliin asetetusta 315 miljardin euron tavoitteesta5. Näiden erittäin hyvien tulosten perusteella komissio ehdotti syyskuussa 2016 rahaston keston pidentämistä ja sen rahoituskapasiteetin kaksinkertaistamista, mikä mahdollistaisi vähintään 500 miljardin euron investoinnit vuoteen 2020 mennessä. Suurin osa lisäyksestä tulee yksityisistä investoinneista, joten EU:n talousarviolla on saatu aikaan kestävä kannustin. Komissio pyrkii myös helpottamaan Euroopan strategisten investointien rahaston yhdistämistä muihin EU:n rahoitusohjelmiin. Hyvä esimerkki on COSME-ohjelmaan (yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma) kuuluva lainatakausjärjestely, jolla saavutettiin myös vuonna 2016 erittäin hyviä tuloksia, osittain myös Euroopan strategisten investointien rahaston avulla parannetun riskinkantokyvyn ansiosta. Vuoden 2016 lopussa yli 143 000 pk-yritystä yli 21 maassa oli jo saanut yli 5,5 miljardia euroa rahoitusta COSME-ohjelman tuella. Euroopan investointiohjelman ohella Euroopan rakenne- ja investointirahastot ovat tehokkaita välineitä älykkään ja osallistavan kasvun edistämiseksi. Vuosi 2016 oli jäsenvaltioiden ensimmäinen täysi täytäntöönpanovuosi, ja sen loppuun mennessä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tukea oli myönnetty hankkeille, joiden investointiarvo on yli 176 miljardia euroa6. Taloudellisen tuen lisäksi Euroopan rakenne- ja investointirahastot tarjoavat jäsenvaltioille tehokkaita kannustimia keskeisten kasvua edistävien rakenne- ja politiikkauudistusten toteuttamiseksi. Tällaisiin kuuluvat myös uudistukset, jotka liittyvät EU-ohjausjakson yhteydessä annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Koheesiopolitiikan rahastojen vuosien 2007–2013 ohjelmakautta koskevissa jälkiarvioinneissa, jotka valmistuivat vuonna 2016, osoitettiin, miten kyseisillä rahastoilla oli edistetty kasvua ja työllisyyttä, sekä se, miten EU:n jokainen alue ja jäsenvaltio oli hyötynyt koheesiopolitiikasta. Esimerkiksi arviointiin, että EU12-maissa vuosina 2007–2013 toteutetut koheesiopolitiikan rahoitushankkeet ja maaseudun kehittämisinvestoinnit johtivat siihen, että niiden BKT vuonna 2015 oli 4 prosenttia suurempi kuin mitä se olisi ollut ilman tätä rahoitusta. Koheesiopolitiikan rahastot osoittautuivat kaudella 2007–2013 tehokkaiksi myös työttömyyden torjunnan osalta. Alustavat tiedot osoittavat, että Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto johtivat 1,2 miljoonan työpaikan luomiseen, ja 9,4 miljoonaa Euroopan sosiaalirahaston tukea saanutta henkilöä sai myöhemmin töitä. Vaikka hyvistä tuloksista voidaan raportoida vasta toimien päättymisen jälkeen, nuorisotyöllisyysaloitteen ja Euroopan sosiaalirahaston toimet ovat tuottamassa ensimmäisiä myönteisiä tuloksia työllisyyden alalla. Kyseisiin toimiin oli vuoden 2015 loppuun mennessä osallistunut 2,7 miljoonaa nuorta, joiden joukossa oli 1,6 miljoonaa työtöntä ja 700 000 työvoimaan kuulumatonta nuorta. 235 000 henkilöä palasi työelämään, 181 000 suoritti tutkinnon ja 100 000 oli koulutettavana Euroopan sosiaalirahaston ja nuorisotyöllisyysaloitteen toimien seurauksena.

Joissakin jäsenvaltioissa nuorisotyöllisyysaloitteen toteuttamisessa tarvittavien prosessien ja rakenteiden käyttöön ottaminen on kuitenkin vaatinut enemmän aikaa. Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti 2020 on keskeinen osa tietoon ja innovointiin perustuvan yhteiskunnan ja talouden rakentamista EU:ssa. Siihen onnistuttiin saamaan 49 000 osallistujaa, ja allekirjoitettujen avustussopimusten kokonaisarvo oli 20,5 miljardia euroa. Yli 21 prosenttia kaikista osallistujista oli pk-yrityksiä. Vuonna 2016 Marie Skłodowska-Curie toimet täyttivät 20 vuotta, ja niillä rahoitettiin 25 000:ta tutkijaa vuosina 2014–2016. Nobelin kemianpalkinnon yhdessä saaneet kolme tutkijaa ovat saaneet rahoitusta neljännestä tutkimuksen puiteohjelmasta lähtien. Monilla laajamittaisilla infrastruktuuriohjelmilla edistetään myös työllisyyttä ja kasvua koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamista. Galileo-ohjelmassa, jossa perustetaan Euroopan oma maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä, siirryttiin käyttöönottovaiheesta käyttövaiheeseen vuonna 2016. Vuonna 2016 laukaistut kuusi satelliittia mahdollistivat palvelujen tarjoamisen aloittamisen. Galileon ensimmäiset palvelut tulivat käyttöön vuonna 2016. Sen jälkeen piirisarjojen ja vastaanottimien valmistajat ja sovelluskehittäjät ovat voineet käyttää Galileon signaaleja toimintansa kehittämisessä, ja markkinoilla on jo monia Galileo-järjestelmässä toimivia laitteita7. Merkille pantavaa on, että Horisontti 2020 puiteohjelman hankkeiden täytäntöönpano kannusti kehittämään uusia Galileo-sovelluksia. Kyseiset hankkeet ovat jo tuottaneet 13 innovaatiota markkinoille, viisi patenttia, 34 kehittynyttä prototyyppiä, kaksi tuotetta markkinoille ja 223 julkaistua tieteellistä tutkimusta. Maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien markkinoiden arvioidaan kasvavan 5,8 miljardista käytössä olevasta laitteesta vuonna 2017 noin 8 miljardiin tällaiseen laitteeseen vuoteen 2020 mennessä. Verkkojen Eurooppa välineen liikenneosion tukea on myönnetty 452 hankkeelle, joiden investointien kokonaisarvo Euroopassa on 19,4 miljardia euroa. Tuki on auttanut käynnistämään Euroopassa suuria infrastruktuuri-investointeja, joilla edistetään Verkkojen Eurooppa välineen yleisiä tavoitteita, kuten puuttuvien yhteyksien luomista ja pullonkaulojen poistamista. Esimerkiksi: Verkkojen Eurooppa välineen liikenneosiosta rahoitettiin 64 kilometrin pituista Brennersolan rautatietunnelia, josta tulee pisin suuren kapasiteetin tunneli maailmassa. Tunneli lisää huomattavasti rautateiden kilpailukykyä strategisella München–Verona-osuudella ja edistää siirtymistä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin herkällä Alppien alueella. Koulutuksen, elinikäisen oppimisen ja yrittäjyyden alalla yli kaksi miljoonaa osallistujaa oli saanut tukea Erasmus+-ohjelmasta vuoden 2016 loppuun mennessä. Se antoi noin 497 000 nuorelle mahdollisuuden opiskella, osallistua harjoitteluun, toimia vapaaehtoisena ja osallistua nuorisovaihtoon ulkomailla vuonna 2016. Ensimmäisessä täytäntöönpanokertomuksessa8 korostetaan, että



Erasmus+-opiskelijat saavat todennäköisemmin työtä (verrattuna vaihtoihin osallistumattomiin opiskelijoihin) ja myös pääsevät johtotehtäviin. Keskimäärin 64 prosenttia Erasmus+-opiskelijoista (ja 55 prosenttia vaihtoihin osallistumattomista opiskelijoista) pääsee johtotehtäviin 5–10 vuodessa valmistumisen jälkeen. Maisteriopiskelijoiden Erasmus+-lainajärjestelmään osallistui viisi pankkia9, ja yksi yliopisto toteutti innovatiivisen rahoitusmallin. Opiskelijoiden kannustavasta palautteesta huolimatta järjestelmän käyttö (rahoituksen välittäjien määrän ja pyydettyjen takausten koon osalta) on vähäisempää kuin aluksi arvioitiin, ja komissio aikoo laajentaa järjestelmän maantieteellistä kattavuutta ja kannustaa sen käyttämiseen. Vuosi 2016 oli ensimmäinen vuosi, jolloin käytettiin uudistettuun yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvaa uutta suorien tukien järjestelmää. Jäsenvaltiot maksoivat suoria tukia noin 7 miljoonalle viljelijälle ja hallinnoivat maaseudun kehittämisohjelmia. Heikon markkinakehityksen vuoksi vuosina 2015 ja 2016 toteutettiin useita markkinatukitoimenpiteitä maatalouden alojen tasapainottamiseksi. Maidon tuottajahintojen laskettua EU:ssa vuoden 2016 alkupuoliskolla ja kysynnän ja tarjonnan epätasapainon jatkuessa komissio ilmoitti poikkeuksellisesta maidontuotannon vähentämistoimenpiteestä heinäkuussa 2016. Toimenpide auttoi palauttamaan tasapainon maitoalan markkinoille. Sillä rahoitettiin tuotannon vähentämistä yli 850 000 tonnilla vuoden 2016 viimeisellä neljänneksellä (64 prosenttia maidontuotannon kokonaisvähennyksestä unionissa), minkä ansiosta maidon hinta nousi EU:ssa 29 prosenttia vuoden 2016 jälkipuoliskolla. EU:n maatalous osoitti joustavuutensa, mistä kertovat myös kauppatilastot: EU:n maatalous- ja elintarvikealan vienti kasvoi 130,7 miljardiin euroon, mikä on 1,5 prosenttia enemmän kuin vuonna 2015. EU:n toimet maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi Eurooppa jatkoi vuonna 2016 toimiaan, joilla se vastaa muuttuvan geopoliittisen tilanteen aiheuttamiin uusiin haasteisiin. EU:n talousarviosta tuettiin jäsenvaltioita, jotta ne voivat hallita muuttovirtoja asianmukaisesti, puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin ja suojata Schengen-aluetta. EU:n talousarviosta tuettiin edelleen myös muita maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, liittyviä EU:n painopisteitä. Jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien täytäntöönpano turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston puitteissa vauhdittui vuonna 2016.

Jäsenvaltiot tehostivat vapaaehtoiseen paluuseen ja pakkokeinoihin perustuvaan palauttamiseen liittyviä toimiaan turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston tuella vuonna 2016: Yhteensä 37 748 palautetusta henkilöstä 26 187 palautettiin vapaaehtoista paluuta koskevien ohjelmien puitteissa. Alustavien tietojen mukaan EU:n ulkorajoilla pidätettyjen laittomien muuttajien määrä on laskenut (1,8 miljoonasta 0,5 miljoonaan vuosina 2015–2016). Laittomasti Kreikkaan saapuvien määrä väheni merkittävästi EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanon vuoksi, mutta Libyasta laittomasti saapuneiden määrä on edelleen suuri. Vuonna 2016 EU:n jäsenvaltiot vastaanottivat 14 205 unionissa kansallisten ja monenvälisten järjestelmien kautta uudelleensijoitettua pakolaista10. Tämä on tähän mennessä suurin uudelleensijoitettujen henkilöiden vuosikohtainen määrä EU:ssa11, ja se on suoraa seurausta EU:n laajuisesta uudelleensijoitusjärjestelmästä. Kasvu osoittaa vahvistetun EU:n tason yhteistyön ja koordinoinnin arvon ja mahdollisuudet uudelleensijoittamisen alalla. Kreikassa ja Italiassa noudatettiin edelleen hotspot-lähestymistapaa. Vuonna 2016 Kreikassa perustettiin viisi järjestelykeskusta, joiden yhteenlaskettu kapasiteetti on 7 450 paikkaa. Italia on ottanut käyttöön neljä järjestelykeskusta, joiden yhteenlaskettu kapasiteetti on 1 600 paikkaa. Komissio ja äskettäin perustettu Euroopan raja- ja merivartiovirasto pyrkivät toimimaan merellä aktiivisesti: Pelkästään keskisellä Välimerellä pelastettiin 174 500 henkilöä vuonna 2016. Ennennäkemättömän suuret pakolais- ja muuttovirrat (erityisesti Syyriasta lähtöisin olevien) ovat saaneet komission kehittelemään EU:n käyttöön uusia välineitä ja avustusmuotoja: sen lisäksi, että EU tarjoaa humanitaarista apua Euroopan ulkopuolella, se alkoi ensimmäistä kertaa rahoittaa humanitaarisia toimia rajojensa sisäpuolella uudella välineellä hätätilanteen tuen antamiseksi. Seuraavassa on esitetty joitakin alustavia tuloksia Generation Found -hankkeesta, joka on Unicefin kanssa toteutettava koulutusalan hanke: Vuonna 2016 Kreikassa tarjottiin suojaa yli 35 000 ihmiselle, aluksi teltoissa ja myöhemmin talviasuttavissa konteissa, ja 417:lle ilman huoltajaa olevalle alaikäiselle tarjottiin paikka turvallisissa hätämajoitustiloissa. Myös Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen kautta Turkille annettavaa humanitaarista apua lisättiin huomattavasti. Näin komissio pystyi muiden aloitteiden ohella käynnistämään innovatiivisen ohjelman, jolle annettiin nimeksi hätätilanteiden sosiaalinen turvaverkko. Ohjelmalla autetaan enintään miljoonaa heikoimmassa asemassa olevaa pakolaista Turkissa säännöllisillä käteisavustuksilla. Tämä on esimerkki EU:n talousarviosta annettavan avun kasvavasta käytöstä tehokkaana ja toimivana tapana toimittaa ihmisille apua hätätilanteissa. Humanitaarisen avun antamisen lisäksi komissio tukee myös pakolaisten toimeentuloa, sosioekonomista asemaa ja koulutustilannetta pitkällä aikavälillä sekä pakolaisia vastaanottaneita yhteisöjä Turkissa. Seuraavassa on esitetty joitakin alustavia tuloksia: 60 000 lasta sai opetusmateriaalia ja 10 392 lasta hyötyi psykososiaalisen tuen ja sosiaalisen koheesion ohjelmista,

2 081 opetushenkilöä sai koulutusta ja

7 950 syyrialaista opetushenkilöä sai kannustimia. Vakauden ja kestävän kehityksen edistäminen ohjaavat myös EU:n talousarviosta rahoitettuja toimia EU:n ulkopuolella. Maailman suurimpana humanitaarisen avun antajana EU on keskeinen toimija humanitaarisiin haasteisiin vastaamisessa. Vuonna 2016 komissio hallinnoi ennennäkemätöntä humanitaarisen avun talousarviota, jossa 2 miljardia euroa osoitettiin ruokaan, suojaan, suojeluun ja terveydenhuoltoon 120 miljoonalle ihmiselle yli 80 maassa. Komissio ehdotti Euroopan investointiohjelmasta saatujen hyvien kokemusten pohjalta vuonna 2016 Afrikkaa ja Euroopan naapuruusmaita koskevaa kunnianhimoista Euroopan ulkoista investointiohjelmaa, jolla on tarkoitus puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. Ohjelmaan kuuluvasta Euroopan kestävän kehityksen rahastosta12 myönnettävillä unionin yleisestä talousarviosta peräisin olevilla varoilla odotetaan saatavan liikkeelle jopa 44 miljardin euron investoinnit. EU:n talousarvio on tärkeä väline myös ilmastonmuutoksen hillitsemisessä. EU on päättänyt käyttää ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin vähintään 20 prosenttia vuosien 2014–2020 talousarviovaroistaan – hieman yli 200 miljardia euroa koko kaudella. Vuonna 2016 ilmastotoimien valtavirtaistamiselle varattu rahoitusosuus oli arviolta yhteensä 20,9 prosenttia.



Komissio hallinnoi ja suojaa EU:n talousarviota

EU:n varainkäytöllä saavutettujen tulosten lisäksi myös tapa, jolla EU:n talousarviota hallinnoidaan, vaikuttaa olennaisesti sen yleiseen tuloksellisuuteen. Siksi komissio pyrkii saavuttamaan varainhoidon korkeimmat standardit tehokkuuden, tuloksellisuuden ja kustannustehokkuuden osalta. EU:n talousarvion suojaaminen tehokkaan hallinnoinnin avulla Komissio haluaa ennen kaikkea varmistaa, että EU:n talousarviota hallinnoidaan hyvin ja että veronmaksajien rahojen suojaamiseksi toteutetaan kaikki tarvittavat toimet. Vaikka talousarvion hallinnointi on viime kädessä komission vastuulla, jäsenvaltioiden viranomaiset toteuttavat 74 prosenttia menoista jaetun hallinnoinnin puitteissa. Komissio suojaa EU:n talousarviota eli EU:n varoja aiheettomilta tai sääntöjenvastaisilta menoilta pääasiassa seuraavilla kahdella tavalla: i) ennalta ehkäisevät mekanismit (esim. ennakkotarkastukset, maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen) sekä ii) korjausmekanismit (lähinnä jäsenvaltioille määrätyt rahoitusoikaisut mutta myös varojen takaisinperintä EU:n varojen saajilta): jos ennalta ehkäisevät mekanismit eivät tehoa, komission on valvontatehtävässään sovellettava viimeisenä keinona korjausmekanismeja. Komission osastot ovat onnistuneet viime vuosina alentamaan vuotuista virhetasoa. Vaikka arvioitu virhetaso on laskenut, tilintarkastustuomioistuin ei ole vielä antanut myönteistä tarkastuslausumaa lausunnossaan maksujen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta, koska sen arvio komission vuotuisesta virhetasosta on edelleen 2 prosentin olennaisuusrajan yläpuolella13. Vaikka kunakin vuonna voidaan havaita virheitä, niitä myös oikaistaan myöhempinä vuosina. Näin ollen kyseisten virheiden ja oikaisujen monivuotinen analyysi on tarpeellinen ja asianmukaisempi tapa arvioida tilannetta. Monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä myös komission meno-ohjelmat, valvontajärjestelmät ja hallinnointisykli ovat niin ikään luonteeltaan monivuotisia. Vuonna 2016 täytäntöön pantujen rahoitusoikaisujen ja takaisinperintöjen kokonaisarvo oli 3,4 miljardia euroa, mikä vastaa 2,5:tä prosenttia suoritetuista maksuista. Vuosina 2010–2016 vahvistettu keskimääräinen määrä oli 3,3 miljardia euroa eli 2,4 prosenttia EU:n talousarviosta keskimäärin suoritetuista maksuista ja toteutunut keskimääräinen määrä 3,2 miljardia euroa eli 2,3 prosenttia EU:n talousarviosta keskimäärin suoritetuista maksuista. Ennuste riskinalaisesta kokonaismäärästä ohjelmien päättymishetkellä, kun kaikki oikaisut on tehty, on arvioiden mukaan alle 2 prosenttia asianomaisten menojen kokonaismäärästä. Tämä merkitsee sitä, että komission osastojen monivuotisilla valvontamekanismeilla varmistetaan yleisesti tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien asianmukainen hallinta ja että myöhempinä vuosina tehdyt rahoitusoikaisut ja takaisinperinnät suojaavat EU:n talousarvion kokonaisuutena. Tällä välin toteutetaan lisää toimia ohjelmissa, joiden virhetasot ovat jatkuvasti korkeita, virheiden perimmäisiin syihin puuttumiseksi14 sekä petosten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja oikaisemiseksi15. EU:n varojen suojaamiseksi otettiin 1. tammikuuta 2016 käyttöön varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmä, jonka avulla EU:n talousarvio suojataan entistä paremmin epäluotettavilta talouden toimijoilta. Johdon vahvistuslausumat Vuoden 2016 vuotuisissa toimintakertomuksissa kaikki 49 valtuutettua tulojen ja menojen hyväksyjää ilmoittivat saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että kertomuksen sisältämät tiedot antavat tilanteesta oikean ja riittävän kuvan, toimintaan annetut resurssit on käytetty aiottuun tarkoitukseen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti ja käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Avoimuuden vuoksi vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetään varaumat niistä ohjelmista, joiden vuotuinen virhetaso ei ollut (vielä) raportointihetkellä laskenut alle 2 prosentin. Valtuutetuista tulojen ja menojen hyväksyjistä 29 antoi varaumia sisältämättömän lausuman, kun taas 20 lausumaan sisältyi varaumia. Vuonna 2016 tehtiin yhteensä 37 varaumaa (33 vuonna 2015). Tämän vuoden varaumat koskevat menoja ja tuloja. Kaikissa tapauksissa asianosaiset valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät ovat ottaneet käyttöön toimintasuunnitelmia, joilla taustalla olevia puutteita voidaan korjata ja niistä johtuvia riskejä lieventää. Vuoden 2016 varmuusprosessissa huomattavaa edistystä tuottivat vuotuinen tilien tarkastus ja aluepolitiikan16, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden sekä meri- ja kalastusasioiden pääosastojen käyttöön ottama 10 prosentin pidätys jokaisesta välimaksusta, erilainen olennaisuusraja tutkimuksen alan pääosastoille ja toimeenpanovirastoille Horisontti 2020 puiteohjelmassa ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden sekä naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosastojen toteuttama varmuusprosessin entistä parempi segmentointi menolajien mukaan.

Tehokkaat, vaikuttavat ja kustannustehokkaat sisäiset valvontajärjestelmät Varainhoidon korkeissa standardeissa vaaditaan, että EU:n talousarvion tehokkaaksi suojaamiseksi toteutettavat toimenpiteet ovat kustannustehokkaita. Tämän perusteella toteutetaan toimenpiteitä synergian aikaansaamiseksi ja tehokkuuden lisäämiseksi, esimerkiksi yksinkertaistamalla sääntöjä ja menettelyjä, kehittämällä ja yhdistämällä varainhoidon tietojärjestelmiä sekä ulkoistamalla ja jakamalla varainhoidon asiantuntemusta. Tämä johtaa lopulta hallinnollisen taakan vähenemiseen, tuensaajien valvonnan kohtuullisiin kustannuksiin, virhetasojen laskuun, tietojen laadun paranemiseen sekä lyhyempiin myöntämis- ja maksuaikoihin. Edistystä on jo saavutettu, erityisesti varainhoitosääntöjen yksinkertaistamisen, hankintojen ja avustusten digitaalisen hallinnoinnin (mukaan luettuna uusi keskitetty asiointipiste viestintään ja tiedonvaihtoon sidosryhmien kanssa) ja maksuaikojen lyhentämisen alalla. Varainhoidon tehostamiseksi edelleen komissio käynnisti vuonna 2016 arvioinnin tärkeimmistä varainhoidon prosesseista. Sen lisäksi jokainen komission osasto arvioi säännöllisesti sisäisten valvontajärjestelmiensä tehokkuutta. Kaiken kaikkiaan komission osastot päättelivät vuonna 2016, että sisäisen valvonnan standardit toimivat hyvin ja että ne pantiin täytäntöön tuloksekkaasti. Vuoden 2016 loppuun mennessä kaikki komission osastot olivat arvioineet myös valvontajärjestelmiensä kustannustehokkuutta. Kyseisten arviointien (jotka koskivat esimerkiksi riskejä, valvonnan kustannuksia ja maksuaikoja) perusteella suurin osa arvioi valvontajärjestelmiensä parantavan organisaation toimivuutta. Komission osastot toteuttavat entistä enemmän toimia sen varmistamiseksi, että niiden valvontajärjestelmät ovat edelleen riskiperusteisia ja kustannustehokkaita. Yksi esimerkki resurssien yhdistämisestä mittakaavaetujen saavuttamiseksi ja valvonnan kustannustehokkuuden parantamiseksi on uusi yhteinen tukikeskus, joka palvelee 20:tä osastoa ja muuta yksikköä, kuten toimeenpanovirastoja tai yhteisyrityksiä, joita yhdistää Horisontti 2020 tutkimusohjelman täytäntöönpano.



Vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen rakenne Tämän kertomuksen osassa 1 esitetään yhteenveto EU:n talousarvion tuloksellisuudesta niiden uusimpien tietojen pohjalta, jotka koskevat EU:n talousarvion avulla vuoden 2016 loppuun mennessä saavutettuja tuloksia. Kertomuksessa hyödynnetään vuoden 2018 talousarvioesitykseen sisältyviä ohjelmaselvityksiä, komission osastojen vuodelta 2016 laatimia toimintakertomuksia ja muita lähteitä, kuten EU:n ohjelmien arviointi- ja täytäntöönpanokertomuksia17. Kertomus toimii johdantona kyseisiin asiakirjoihin, joissa esitetään yksityiskohtaisempaa tietoa ohjelmien tavoitteista ja indikaattorien kehityksestä lähtötilanteeseen ja tavoitteisiin nähden. Vaikka kertomus koskee raportointivuotta 2016, siinä hyödynnetään uusimpia saatavilla olevia tietoja, jotka toisinaan liittyvät edellisiin raportointivuosiin. Kertomuksessa annetaan tietoa vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien täytäntöönpanon edistymisestä ja esitetään uusimmat saatavilla olevat tiedot vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien tuloksista otsakkeittain. Euroopan parlamentin ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä kertomuksessa tarkastellaan myös yhteyksiä Eurooppa 2020 strategiaan ja esitetään konkreettisia esimerkkejä EU:n rahoituksen tuomasta lisäarvosta.



Asiakirjan osassa 2 tarkastellaan komission sisäistä valvontaa, varainhoitoa ja EU:n talousarvion suojaamista vuonna 2016. Kertomuksen perustana on käytetty komission osastojen laatimia vuotuisia toimintakertomuksia, joissa kuvaillaan yksityiskohtaisesti sisäistä valvontaympäristöä ja asiaan liittyviä kysymyksiä. Kertomuksessa esitetään myös, miten komission osastot ratkaisivat vuoden aikana mahdollisesti ilmenneet ongelmat. Tässä osassa esitetään yhteenveto sisäisten valvontatavoitteiden täyttymisestä (laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien hallinnasta, valvonnan kustannustehokkuudesta ja petostentorjuntastrategioista), EU:n talousarvion suojaamisesta sekä kollegiolle toimitettavasta johdon vahvistuslausumasta. Lausuma perustuu johdon omiin päätelmiin (jotka perustuvat valvontatuloksia ja oikaisuja koskeviin tilastollisiin ja muihin kuin tilastollisiin indikaattoreihin), ja sitä on myös verrattu riippumattomien osapuolten lausuntoihin (sisäisen tarkastuksen tarkastushavaintoihin ja suppeisiin päätelmiin, tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin) ja sisäisen tarkastuksen seurantakomitean päätelmiin. Päätelmä perustuu kaikilta osastoilta saatuihin johdon vahvistuslausumiin ja sisäisissä tarkastuksissa saatuun varmuuteen, ja komissio voi sen ansiosta ottaa yleisen poliittisen vastuun EU:n vuoden 2016 talousarvion hallinnoinnista hyväksymällä tämän kertomuksen.



1 osa

Tuloksellisuus ja tulokset Komissio on sitoutunut varmistamaan, että EU:n talousarviolla saavutetaan kansalaisten kannalta paras tulos tukemalla voimakkaasti EU:n poliittisia painopisteitä. Vuonna 2016 erityisen tärkeitä painopisteitä olivat työllisyyden, kasvun ja investointien edistäminen sekä nopea ja kokonaisvaltainen toiminta EU:n kohtaamissa monissa haasteissa. Komissio toteuttaa aloitettaan ”tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio” varmistaakseen, että resurssit kohdennetaan painopisteisiin ja että jokainen toimi tuottaa hyviä tuloksia ja runsaasti lisäarvoa. Aloitteen avulla pyritään saavuttamaan vuosien 2014–2020 tuloskehyksen pohjalta entistä parempi tasapaino sääntöjen noudattamisen ja tuloksellisuuden välillä. Painopisteet, nopea mukautumiskyky ja tulokset ovat aloitteen perusperiaatteet, joilla varmistetaan, että EU:n talousarvion jokainen euro käytetään aloilla, joilla saadaan eniten EU:n lisäarvoa, että EU:n talousarvion tuloksellisuutta arvioidaan tarkkaan ja että saavutetuista tuloksista tiedotetaan selkeästi.

Komissio esitti tähän liittyen 14. syyskuuta 2016 kattavan väliarvioinnin monivuotisen rahoituskehyksen toiminnasta ja arvioi siinä myös EU:n talousarvion tuloskehystä. Kyseinen arviointi tarjosi mahdollisuuden tarkastella saavutuksia ja tarvetta vastata suuriin ennakoimattomiin haasteisiin, kuten muuttoliike- ja turvallisuuskriiseihin. Arviointia hyödynnettiin useissa ehdotuksissa, jotka annettiin tiedonannon yhteydessä ja joiden avulla pyritään lisäämään unionin tärkeimpien painopisteiden ja tarpeiden rahoitusta noin 6 miljardilla eurolla työllisyyden ja kasvun sekä muuttoliikkeen ja turvallisuuden alalla. Ehdotusten avulla pyrittiin myös lisäämään EU:n talousarvion joustavuutta ja yksinkertaistamaan tuensaajia koskevia varainhoitosääntöjä. Komissio on ehdottanut varainhoitoasetukseen useita muutoksia, joilla se osoittaa sitoutuneensa luomaan tarvittavat edellytykset tulossuuntautuneelle lähestymistavalle ja varmistamaan keskittymisen tuloksiin käytettyjen rahamäärien sijasta. Nämä muutokset mahdollistaisivat esimerkiksi ehtojen täyttämiseen perustuvat maksut, toimen kaikki tukikelpoiset kustannukset kattavat kokonaiskertakorvaukset, yksinkertaistettujen avustusmuotojen asettamisen etusijalle ja yksinkertaistettujen avustusmuotojen valvonnan laajuuden selkeyttämisen. Entistä yksinkertaisemmat ja joustavammat säännöt edistäisivät nopeaa ja tehokasta toteutusta kentällä, millä pyritään alentamaan EU:n sääntöjen täytäntöönpanoon liittyviä kustannuksia sekä virhetasoja. Yksinkertaistettua varainhoitoasetusta koskevalla komission ehdotuksella pyritään luomaan yksi sääntökirja, joka on entistä selkeämpi ja 25 prosenttia lyhempi kuin nykyinen varainhoitoasetus soveltamissääntöineen. Tässä aloitteessa on vuonna 2016 saavutettu muutakin edistystä. Erityisesti vuoden 2017 talousarvioesitykseen liittyvien ohjelmaselvitysten rakennetta ja sisältöä on parannettu, jotta budjettivallan käyttäjälle voidaan antaa tarkempi kuva ohjelmien tuloksellisuudesta. Vuosi 2016 oli ensimmäinen kerta, kun komissio esitti yhtenäisessä paketissa yksityiskohtaisia tietoja EU:n talousarvion tuloista, menoista, hallinnoinnista ja tuloksellisuudesta avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevien parhaiden käytäntöjen mukaisesti (EU:n talousarviota koskeva integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti)18. Komissio on myös toiminut aktiivisesti jäsenvaltioiden, muiden EU:n toimielinten ja kansainvälisten järjestöjen asiantuntijoiden kanssa, jotta nykyisistä tuloskehyksistä päästäisiin yhteisymmärrykseen, ja tarjonnut mahdollisuuksia jakaa uusia ideoita ja parhaita käytäntöjä. Vuonna 2016 järjestettiin kolme tällaista asiantuntijaryhmän kokousta ja ”tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio” aloitteen toinen konferenssi. EU:n talousarvion keskeiset piirteet Vuosien 2014–2020 tuloskehys EU:n talousarvion selkeä tuloskehys on edellytys tulossuuntautuneille ja hyvin hallinnoiduille EU:n ohjelmille. Vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä tuloskehykset ovat uusi pakollinen osa ohjelmien oikeusperustaa ja ohjelmakauden tulossuuntautuneisuuden keskeinen pilari. Kyseisissä kehyksissä vaaditaan laatimaan selvät ja mitattavissa oleva tavoitteet ja indikaattorit sekä toteuttamaan seurantaa, raportointia ja arviointia koskevat järjestelyt. Komissio katsoo, että kyseisten indikaattorien seuranta luo yhdessä arviointien kanssa hyvän perustan, jolla tuloksellisuutta voidaan arvioida sen varmistamiseksi, että ohjelmilla saavutetaan asetetut tavoitteet. Se auttaa myös ennakoimaan ja ratkaisemaan ongelmia, kun niitä esiintyy. Ohjelman täytäntöönpanon ensimmäisinä vuosina tuloksia koskevat tiedot perustuvat panoksiin (määrärahoihin) ja mahdollisuuksien mukaan tuotoksiin. Ensimmäiset tiedot antavat hyvän kuvan EU:n talousarvion menoista ja sen panoksesta poliittisiin painopisteisiin. Kun ohjelman täytäntöönpano etenee, saadaan tietoja tuloksista ja vaikutuksista, mutta vasta sitten, kun on kulunut niin paljon aikaa, että käytetyt rahat tuottavat vaikutuksen. Myös tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset auttavat parantamaan EU:n varoja hallinnoivien elinten ja toimielinten ohjelmien, toimien, hallintajärjestelmien ja menettelyjen tuloksia19. Tuoreissa kertomuksissa vahvistetaan esimerkiksi se, että sääntöjä on yksinkertaistettava ja tuloskehystä vahvistettava tai selkeytettävä. Komissio hyödyntää näitä tietoja valmistellessaan ohjelmien seuraavaa sukupolvea. Jaettu vastuu tuloksista Noin kolmea neljäsosaa EU:n talousarviosta hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Vaikka komissiolla on lopullinen taloudellinen vastuu EU:n talousarvion hallinnoinnista, vastuu EU:n talousarviolla saavutetuista tuloksista jaetaan monien, unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden tason toimijoiden kanssa. Kaikilla on tehtävänsä sen varmistamisessa, että jokainen EU:n talousarvion euro käytetään tehokkaasti ja tuloksekkaasti aiottuun tarkoitukseen. Vahva katalyyttinen vaikutus EU:n talousarviolla täydennetään kansallisia talousarvioita ja politiikan ja sääntelyn välineitä EU:n painopisteiden saavuttamiseksi. Vaikka se onkin kooltaan varsin pieni (noin 2 prosenttia julkisista kokonaismenoista EU:ssa), sillä on vahva katalyyttinen ja vipuvaikutus. Sillä voidaan hankkia varoja rahoitusvälineiden avulla vipuvaikutusta hyödyntämällä. Yksi merkittävä esimerkki tästä on Euroopan strategisten investointien rahasto. Sillä voidaan myös auttaa ohjaamaan kansallisia julkisia investointeja yhteisesti hyväksyttyjen EU:n tavoitteiden suuntaan yhteisrahoituksen avulla. Yhdenmukaisuus kansallisten talousarvioiden kanssa Komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että EU:n ja jäsenvaltioiden talousarviot täydentävät toisiaan, ja vahvistaakseen jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen koordinointia. Tämä EU-ohjausjakson puitteissa tehty työ (mukaan luettuina maakohtaiset suositukset) on välttämätöntä synergian luomiseksi ja julkistaloudellisen rasituksen minimoimiseksi mahdollisuuksien mukaan. Monivuotinen luonne

Toisin kuin kansalliset talousarviot, EU:n talousarvio on luonteeltaan monivuotinen, mikä tekee siitä ennen kaikkea investointitalousarvion. Monivuotisella rahoituskehyksellä tuetaan EU:n toimia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja pyritään tarjoamaan tuensaajille ja yhteisrahoitukseen osallistuville kansallisille viranomaisille johdonmukainen ja vakaa pitkän aikavälin visio. Viimeaikaiset ennalta-arvaamattomat kriisit Euroopassa ja sen ulkopuolella ovat kuitenkin osoittaneet, että EU:n talousarviota on voitava nopeasti mukauttaa ennakoimattomiin tapahtumiin ja konkreettiset toimet on voitava toteuttaa nopeasti. Oikeaa tasapainoa EU:n talousarvion ennustettavuuden ja reagointivalmiuden välillä on arvioitava ja mukautettava jatkuvasti.



EU:n vuoden 2016 talousarvio: Kaavio: EU:n vuoden 2016 talousarvio otsakkeittain prosentteina EU:n vuoden 2016 koko talousarviosta eli 155,3 miljardista eurosta. EU:n talousarvio oli 155,3 miljardia euroa vuonna 2016. Tästä noin puolet (45 prosenttia tai 69,8 miljardia euroa) kohdennettiin otsakkeeseen 1 ”Älykäs ja osallistava kasvu” ja jaettiin otsakkeen 1A ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” (12,2 prosenttia) ja otsakkeen 1B ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” (32,7 prosenttia) kesken. Otsake 2 ”Kestävä kasvu: luonnonvarat” oli toiseksi suurin talousarvion menoerä, jonka osuus oli 40,2 prosenttia20. Vuonna 2016 hyväksyttiin kuusi lisätalousarviota. Niitä, jotka eivät olleet tavanomaisia mukautuksia (jotka tehtiin edellisen vuoden ylijäämän käsittelyn tai lainsäädännön muuttumisen vuoksi), ehdotettiin, jotta voitiin ohjata lisävaroja tietyille painopistealoille, kuten humanitaariseen apuun EU:ssa ja Euroopan strategisten investointien rahaston laajentamiseen, ja ottaa huomioon odotettua pienemmät maksutarpeet lähinnä koheesion alalla. Lähes 1 prosentti varoista käytettiin erityisrahoitusvälineisiin, joihin kuuluvat hätäapuvaraus, Euroopan globalisaatiorahasto ja Euroopan solidaarisuusrahasto.



Yhteenveto edistymisestä horisontaalisissa kysymyksissä EU:n talousarvio ja Eurooppa 2020 strategia Vuosien 2014–2020 monivuotinen rahoituskehys ja sen ohjelmat on tarkoitettu tukemaan yhteisesti hyväksyttyjä Eurooppa 2020 strategian tavoitteita, joiden avulla pyritään tekemään EU:sta älykäs, kestävä ja osallistava talous vuoteen 2020 mennessä. EU:n talousarvion määrärahojen jakautuminen eri painopisteiden kesken osoittaa, että vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen yleinen rakenne on Eurooppa 2020 strategian tavoitteiden mukainen. Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteiden saavuttamisen mittaamiseksi Eurooppa 2020 strategiassa asetetaan viisi yleistavoitetta21, jotka liittyvät työllisyyteen, tutkimukseen ja kehittämiseen, ilmastoon ja energiaan, koulutukseen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen. Jokainen jäsenvaltio on muuntanut nämä yleistavoitteet kansallisiksi tavoitteiksi. Konkreettisten tulosten saavuttamiseksi kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla toteutetaan monia erilaisia toimia. EU:n talousarvio on vain yksi keinoista Eurooppa 2020 strategian yleistavoitteiden saavuttamiseksi. Sen menestys riippuu kaikista unionin toimijoista kokonaisuutena. Yksittäisten tavoitteiden sekä Eurooppa 2020 strategian älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun prioriteettikolmikon välillä on selvä yhteys22. Tavoitteet valittiin niin, että ne vahvistavat toisiaan ja edistävät yhdessä prioriteettien kolmea ulottuvuutta. Tavoitteilla pyritään korostamaan valikoituja, kaikkien jäsenvaltioiden kannalta merkittäviä keskeisiä kasvun edistäjiä, jotka voisivat ohjata jäsenvaltioiden toimia EU:n talousarvion tuella. Tavoitteet on tietoisesti muotoiltu niin, että ne eivät ole kattavia eivätkä kata kaikkia kasvun edistäjiä. Komissio valvoo Eurooppa 2020 yleistavoitteiden saavuttamista yhdeksän indikaattorin avulla. Eurostatin verkkosivustolla julkaistaan säännöllisesti päivitettyjä tietoja näiden indikaattorien kehityksestä23. Jäljempänä olevassa kaaviossa esitetään yhdeksää indikaattoria koskevat uusimmat saatavilla olevat tiedot24. Siitä käy ilmi vuoden 2008 jälkeen saavutettu edistys ja matka, joka on vielä kurottava umpeen Eurooppa 2020 tavoitteiden saavuttamiseksi. Uusimmat saatavilla olevat tiedot osoittavat, että ympäristötavoitteisiin ja koulutukseen liittyvät indikaattorit etenevät kohti yleistavoitteita, mutta työllisyyden, tutkimuksen ja kehittämisen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan alalla tarvitaan lisää toimia. Kaavio: Eurooppa 2020 strategian yleistavoitteet – lähtötaso, vuosi 2015 ja tavoite (100 prosenttia) – lähde Eurostatin verkkosivusto.





Ilmastotoimien valtavirtaistaminen ja luonnon monimuotoisuus EU:n talousarvio on myös tärkeä väline monialaisten toimintapoliittisten tavoitteiden, kuten ilmastotoimiin ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien tavoitteiden, saavuttamiseksi. Ilmastonmuutokseen liittyviin haasteisiin ja investointitarpeisiin vastaamiseksi EU on päättänyt käyttää ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin vähintään 20 prosenttia vuosien 2014–2020 talousarviostaan – jopa 200 miljardia euroa koko kaudella. Tämän saavuttamiseksi kaikkiin EU:n tärkeimpiin meno-ohjelmiin ja etenkin aluekehitys- ja koheesiorahaston, energian, liikenteen, tutkimuksen ja innovaation, yhteisen maatalouspolitiikan sekä EU:n kehityspolitiikan alan ohjelmiin on sisällytetty ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtääviä toimia. Vuoden 2014 talousarvioesityksestä lähtien ilmastoon liittyvien toimien menoarvioita seurataan vuosittain nk. Rion tunnuslukuihin perustuvan menetelmän avulla. Vuonna 2016 ilmastotoimien valtavirtaistamiselle varattu rahoitusosuus oli arviolta yhteensä 20,9 prosenttia. Samansuuntaisesti kuin ilmastotoimien alalla luonnon monimuotoisuuteen liittyvien menojen seurantamenettelyn mukaan arviolta 7 prosenttia vuoden 2015 talousarviovaroista ja 9 prosenttia vuoden 2016 talousarviovaroista myönnettiin luonnon monimuotoisuuden vähenemisen hidastamiseksi ja tämän suuntauksen kääntämiseksi EU:ssa. Varoilla edistetään merkittävästi Eurooppa 2020 strategian kestävän kasvun tavoitteiden saavuttamista. Kaavio: EU:n talousarvion rahoitus ilmastotoimille vuosina 2014–2017: 105 589 miljoonaa euroa budjettialoittain, lähde tulo- ja menoarviot 2018 – ** ”Muut alat” sisältää muiden ohjelmien (ja ohjelmaselvitysten) menot otsakkeessa 1a (Copernicus, Verkkojen Eurooppa väline ja COSME), otsakkeessa 3 (unionin pelastuspalvelumekanismi) ja otsakkeessa 4 (unionin pelastuspalvelumekanismi, liittymistä valmisteleva tukiväline II, EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite, Kyproksen turkkilaisen yhteisön rahoitusväline, Euroopan naapuruusväline, demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline, kehitysyhteistyöväline, yhteistyö Grönlannin kanssa, vakautta ja rauhaa edistävä väline, kumppanuusväline kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten ja humanitaarinen apu).



EU:n talousarvio ja kestävän kehityksen tavoitteet Vuosi 2015 oli kestävän kehityksen kannalta merkittävä kaikkialla maailmassa. Maailman johtajat hyväksyivät uuden maailmanlaajuisen kestävän kehityksen kehyksen Yhdistyneiden kansakuntien 70. yleiskokouksessa 25. syyskuuta 2015. Kyseessä on kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 203025, jossa keskitytään kestävän kehityksen tavoitteisiin. Samana vuonna hyväksyttiin myös Pariisin ilmastosopimus26, Addis Abeban toimintasuunnitelma27, joka on kiinteä osa Agenda 2030 toimintaohjelmaa, ja Sendain kehys28 katastrofiriskien vähentämiseksi. Agenda 2030 toimintaohjelmassa sitoudutaan köyhyyden poistamiseen ja kestävän kehityksen saavuttamiseen vuoteen 2030 mennessä koko maailmassa. Kestävän kehityksen tavoitteet, joita on 17, ja niihin liittyvät 169 alatavoitetta ovat luonteeltaan maailmanlaajuisia, yleisesti sovellettavia ja yhteydessä toisiinsa. EU esitti 22. marraskuuta 2016 vastauksensa Agenda 2030 toimintaohjelmaan ja kestävän kehityksen tavoitteisiin ja hyväksyi kestävän kehityksen paketin29. Paketti sisältää kattavan tiedonannon Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi jatkossa toteutettavista toimista30 ja komission yksiköiden valmisteluasiakirjan31, jossa kuvataan yleisesti sitä, miten EU:n eri politiikoilla ja säädöksillä tuetaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Monien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen riippuu suurelta osin jäsenvaltioissa toteutettavista toimista. EU tukee, koordinoi ja täydentää jäsenvaltioiden politiikkoja useilla aloilla tai jakaa vastuun näiden toimien toteuttamisesta. EU:n talousarviolla täydennetään kansallisia talousarvioita ja erilaisia EU:n politiikka- ja sääntelyvälineitä, joilla vastataan kestävän kehityksen haasteisiin. Komissio on jo suurelta osin sisällyttänyt EU:n talousarvioon ja rahoitusohjelmiin taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän ulottuvuuden, jotka ovat kestävän kehityksen tavoitteiden keskiössä. EU:n rahoitusohjelmien vuosia 2014–2020 koskevaan tuloskehykseen sisältyy jo osatekijöitä, joiden kautta saadaan tietoa näistä kolmesta ulottuvuudesta. EU:n talousarviolla vuoden 2016 loppuun mennessä saavutettuja tuloksia kuvataan vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa sen mukaan, miten pitkälle ohjelmat ovat edenneet, ja esitetyt tiedot vaihtelevat tämän vuoksi alkuvaiheen lähtötiedoista päätökseen saatujen ohjelmien tuloksiin. Tässä kertomuksessa esitetyt tiedot perustuvat vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen laatimisajankohtana saatavilla olleisiin tietoihin.





1.1. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky (otsake 1A)32 Kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn otsakkeen ohjelmille (otsakkeen 1A maksusitoumusmäärärahat) myönnettiin 19 miljardia euroa vuonna 2016. Tämä on 12,2 prosenttia kaikista vuotuisista talousarviomenoista. Tämän otsakkeen tärkeimmät ohjelmat ovat:  tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 puiteohjelma;  suuret infrastruktuurihankkeet (Galileo, kansainvälinen lämpöydinkoereaktori (ITER), Copernicus)  Erasmus+-ohjelma, jolla tuetaan koulutusta, nuorisoa ja urheilua  Verkkojen Eurooppa väline, jolla rahoitetaan Euroopan laajuisten liikenteen, energian ja tietotekniikan verkkojen yhteenliittämistä, sekä  Euroopan strategisten investointien rahasto, joka on osa Euroopan investointiohjelmaa33. Kaavio: alhaalla: otsakkeen 1A osuus vuoden 2016 talousarviosta; ylhäällä: tärkeimmät vuonna 2016 rahoitetut ohjelmat otsakkeessa 1A. Luokkaan ”Muut ohjelmat” sisältyvät muun muassa työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma (EASI), Tulli ja Fiscalis. Luokkaan ”Suuret infrastruktuurihankkeet” sisältyvät muun muassa Galileo, Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä (EGNOS), Copernicus ja ITER. Luvut miljoonina euroina.



Ohjelmien tuki komission painopisteille: Tämän otsakkeen ohjelmilla tuetaan lähinnä Junckerin komission vahvistamia työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin, digitaalisiin sisämarkkinoihin, energiaunioniin ja ilmastoon sekä syvempään ja oikeudenmukaisempaan talous- ja rahaliittoon liittyviä painopisteitä. Niillä edistetään älykästä ja kestävää kasvua sekä osallistavaa kasvua koskevia Eurooppa 2020 strategian painopisteitä lähinnä Horisontti 2020 ohjelman työpaikkoja luovan ja Erasmus+-ohjelman työllistettävyyttä edistävän vaikutuksen avulla. Tämän otsakkeen ohjelmilla edistetään myös Eurooppa 2020 strategiaa lisäämällä tutkimusta ja innovointia, parantamalla osaamistasoa ja (elinikäistä) oppimista, edistämällä yrittäjyyttä, helpottamalla älykkäiden verkkojen käyttöä ja digitaalitaloutta, rakentamalla toisiinsa liitettyjä Euroopan laajuisia verkkoja, investoimalla yleiseurooppalaiseen infrastruktuuriin ja lisäämällä energia- ja resurssitehokkuutta. 1.1.1. Vuosien 2014–2020 ohjelmien edistyminen Otsakkeen 1A ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” määrärahoilla edistettiin Eurooppa 2020 strategiaan sisältyviä älykästä ja kestävää kasvua koskevia painopisteitä. Tärkeimmillä ohjelmilla edistettiin investointeja ja työpaikkojen luomista tilanteessa, jossa kasvuennusteet olivat vaatimattomia ja Euroopan talous elpyi hitaasti. Euroopan strategisten investointien rahasto pyrki korjaamaan EU:ssa vallitsevan investointivajeen tiiviissä yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa mobilisoimalla edelleen yksityistä rahoitusta innovatiivisiin ja strategisiin hankkeisiin tehtäviin strategisiin investointeihin. Euroopan strategisten investointien rahastoa rahoitetaan EU:n talousarviosta EU:n takuurahaston kautta34. Muista tärkeistä ohjelmista rahoitettiin aloitteita, joissa kehitetään verkkoja ja osaamista koko EU:ssa. Tällaisiin ohjelmiin kuuluvat muun muassa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti 2020, yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) ja Verkkojen Eurooppa väline.

Lisäksi suurissa hankkeissa, kuten Galileo, Copernicus ja ITER, pyrittiin varmistamaan Euroopan johtava asema avaruusalalla ja osoittamaan, että fuusio voi olla kestävä energialähde. Sen varmistamiseksi, että kansalaiset voivat hyödyntää kaikkia EU:n tarjoamia mahdollisuuksia, Erasmus+-ohjelman kaltaisilla ohjelmilla autetaan kehittämään tulevien työnhakijoiden keskeisiä taitoja. Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) – EU:n takuurahaston tuella Joulukuussa 2016, investointikauden puolivälissä, Euroopan strategisten investointien rahaston täytäntöönpano oli edennyt aikataulun mukaisesti. Rahaston hyväksytyillä toimilla mobilisoitavien investointien odotettu määrä oli 163,9 miljardia euroa (tämä kaikki EU:n jäsenvaltiot kattava määrä kasvoi toukokuun 2017 puolivälissä yli 190 miljardiin euroon), mikä on yli puolet vuoden 2018 puoliväliin asetetusta 315 miljardin euron tavoitteesta35. Investoinnit jakautuvat kahteen lohkoon seuraavasti:

-Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunassa Euroopan investointipankki hyväksyi 175 hanketta, joiden investointiarvo on 94,4 miljardia euroa. Euroopan investointipankin rahoituksen, jolla on EU:n takaus Euroopan strategisten investointien rahaston puitteissa, odotetaan olevan 22,4 miljardia euroa. Kyseisiä hankkeita on 25 jäsenvaltiossa, ja siten vuodelle 2016 asetettu 20 jäsenvaltion tavoite ylittyy. -Pk-yritysikkunassa Euroopan investointirahasto on hyväksynyt 244 toimenpidettä, joiden investointiarvo on yhteensä 69,5 miljardia euroa. Yli 380 000 pk-yrityksen ja mid-cap-yrityksen odotetaan hyötyvän investoinneista kaikissa jäsenvaltioissa. Euroopan strategisten investointien rahastosta rahoitetaan monenlaisia hankkeita: i) kohtuuhintaisia asuntoja koskeva suunnitelma Puolassa, missä rakennetaan 1 300 kohtuuhintaista asuntoa, ii) 14 terveyskeskuksen rakentaminen eri puolille Irlantia, iii) kahden biomassakäyttöisen sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksen rakentaminen energiaturvallisuuden ja sähkönjakelun parantamiseksi sekä iv) uuden ultranopean laajakaistaverkon rakentaminen noin 700 kuntaan Alsacessa, Ranskassa. Kaikki hankkeet esitetään Euroopan strategisten investointien hankekartalla: http://www.eib.org/efsi/map/index.htm Euroopan strategisten investointien rahaston36 ensimmäistä vuotta koskeva arviointi osoitti, että EU:n takaus on ollut tehokas ja tuloksekas tapa lisätä Euroopan investointipankin erityistoimien ja Euroopan investointirahaston takausten määrää pk-yritysten ja mid-cap-yritysten hyväksi. Olisi kuitenkin kehitettävä uusia yhteistyömalleja kansallisten kehityspankkien tai rahoituksen välittäjien kanssa riskinjakovälineiden ja etuoikeudeltaan huonomman rahoituksen käyttöönoton helpottamiseksi infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunassa. Vaikka EU:n takaus on antanut Euroopan investointipankille mahdollisuuden ryhtyä entistä riskialttiimpiin toimiin, arvioinnissa todettiin, että Euroopan strategisten investointien rahastoa ei ole tarkoitettu tukemaan suuririskisimpiä osia investointijärjestelyissä, joilla korjataan vakavia markkinoiden toimintapuutteita. Näin ollen Euroopan investointipankki on voinut tarjota vain vähän pitkän aikavälin kiinteäkorkoista rahoitusta tietyissä euroalueen ulkopuolisissa maissa, joissa on vähemmän kehittyneet rahoitusmarkkinat. Komissio pyrkii myös yhdistämään Euroopan strategisten investointien rahaston muihin EU:n rahoitusohjelmiin. Yksi esimerkki tästä on Verkkojen Eurooppa välineen velkainstrumentti, joka avulla kehitettiin uusia rahoitustuotteita kestävään liikenteeseen liittyvien hankkeiden rahoittamiseksi. Näihin kuuluu vuonna 2016 käynnistetty Green Shipping takausohjelma37, jota Euroopan strategisten investointien rahasto laajentaa ja jolla voidaan mobilisoida investointeja 3 miljardia euroa alusten varustamiseksi puhtaalla teknologialla. Ohjelman pilottivaihetta, jonka odotetaan vaativan enintään 250 miljoonaa euroa, tuetaan Verkkojen Eurooppa välineen velkainstrumentilla, kun taas ohjelman jäljelle jääviä, enintään 500 miljoonan euron kustannuksia tuetaan Euroopan strategisten investointien rahastosta. Horisontti 2020 -puiteohjelma Täytäntöönpanon edistyminen Ehdotuspyyntöjen jälkeen kiinnostuneet osapuolet voivat jättää rahoitusehdotuksen, jonka riippumattomat asiantuntijat arvioivat. Vuoden 2016 loppuun mennessä Horisontti 2020 puiteohjelman ehdotuspyyntöihin oli saatu yli 102 000 tukikelpoista ehdotusta. Puiteohjelmassa on allekirjoitettu yli 11 000 avustussopimusta 49 000 osallistujan kanssa, millä on sidottu 20,5 miljardia euroa EU:n investointeja tutkimukseen ja innovointiin. Ehdotusten hyväksymisaste pysyi alhaisena noin 12 prosentissa (verrattuna 19 prosenttiin aiemmassa EU:n tutkimusohjelmassa), kun vain hieman yli neljäsosa hakemuksista sai myönteisen arvion ja valittiin rahoitusta varten, mikä kertoo suuresta kiinnostuksesta ohjelmaa kohtaan ja kovasta kilpailusta valintaprosessissa. Alhaisesta hyväksymisasteesta huolimatta noin 52 prosenttia hakijoista oli uusia tulokkaita, jotka eivät olleet osallistuneet aiempaan tutkimusohjelmaan eli seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan.

102 000 tukikelpoista hakemusta Ehdotusten hyväksymisaste alle 12 prosenttia 11 108 allekirjoitettua avustussopimusta Osallistujia 131 eri maasta Osallistujat 131 eri maasta (mukana on 87 kolmatta maata) hyötyivät Horisontti 2020 puiteohjelmasta ohjelman täytäntöönpanon kolmena ensimmäisenä vuonna. EU28-maat saivat 92,9 prosenttia rahoituksesta, assosioituneet maat 6,5 prosenttia ja kolmannet maat 0,6 prosenttia. Horisontti 2020 puiteohjelman tehokkuutta ovat edistäneet ohjelman hallinnoinnin ulkoistaminen, yksinkertaistaminen ja yhteisen tukikeskuksen perustaminen. Yksinkertaistaminen on lyhentänyt huomattavasti myöntämisaikaa, joka on nyt keskimäärin 192 päivää, yli 100 päivää vähemmän kuin seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa. Seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan verrattuna ulkoistaminen on lisännyt kustannustehokkuutta: Horisontti 2020 puiteohjelman hallintomenot ovat pienemmät kuin seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa ja alle viisi prosenttia Horisontti 2020 puiteohjelman koko talousarviosta. Horisontti 2020 puiteohjelmaa on yksinkertaistettava edelleen, jotta varmistetaan, että ohjelma houkuttelee parhaita tutkijoita ja innovoijia. Uudella yksinkertaistamistoimien paketilla, jota sovelletaan vuodesta 2017 alkaen, vähennetään osallistujien hallintomenoja ja autetaan ehkäisemään kirjanpitovirheet. Toimilla parannetaan myös EU:n rahoittamien tutkijoiden rahoitusehtoja maissa, joissa EU:n ja kansallisten hankkeiden erot ovat muodostaneet esteen tutkijoille. Niillä luodaan myös pohjaa uusille yksinkertaistamistoimille seuraavassa tutkimuksen puiteohjelmassa. Tulokset Vaikka Horisontti 2020 puiteohjelma käynnistettiin vuonna 2014, ensimmäiset hankkeet allekirjoitettiin vasta vuoden 2014 lopulla. Tämä tarkoittaa sitä, että merkittävä osa tiedoista, jotka koskevat parhaillaan toteutettavien hankkeiden toimia, on saatavilla vasta vuonna 2017. Siitä huolimatta on saatu tuloksia, jotka osoittavat, että Horisontti 2020 puiteohjelman täytäntöönpano on edennyt hyvin ja tätä menoa puiteohjelman tavoitteet saavutetaan. Ilmastotoimien, luonnon monimuotoisuuden ja kestävän kehityksen edistäminen Ilmastotoimien ja kestävän kehityksen edistäminen on lisääntynyt huomattavasti Horisontti 2020 puiteohjelmassa seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan verrattuna. Alustavat tulokset vuosilta 2014–2016 osoittavat, että kestävää kehitystä koskeva 60 prosentin menotavoite on saavutettavissa, mutta ilmastotoimien menot jäävät tällä hetkellä alle 35 prosentin tavoitteen. Tähän tavoitteeseen kiinnitetään erityistä huomiota työohjelmassa 2018–2020. Kaavio: Horisontti 2020 puiteohjelman ilmastoon ja kestävään kehitykseen liittyvät (kumulatiiviset) menot



PROMOTioN

PROMOTioN-hankkeessa (Progress on Meshed HVDC Offshore Transmission Networks) tutkitaan, miten Euroopan sähkömarkkinat voivat hyötyä merituulisähkön siirtoon tarkoitetusta silmukkaverkosta, ja kehitetään suurjännitetasasähkönsiirtoon liittyvää teknologiaa, jonka avulla Pohjanmeren merituulipuistot yhdistetään eri maissa oleviin sähköverkkoihin. Tällä hetkellä se on Horisontti 2020 puiteohjelman suurin energiahanke, ja EU:n osuus on 39,3 miljoonaa euroa neljän vuoden aikana. Hankkeeseen osallistuu 34 kumppania 11 maasta, myös kaikki tärkeimmät suurjännitetasasähkönsiirtotuotteiden valmistajat, Pohjanmerellä toimivat siirtoverkonhaltijat, useita tuuliturbiinien toimittajia, merituulivoiman kehittäjiä, johtavia tutkijoita ja teollisuuden edustajia. Tuloksellisuus: Hankkeessa vastataan ylikansalliseen haasteeseen: merituulipuistojen yhdistäminen eri Euroopan maissa oleviin verkkoihin. Toimivuus: Vuonna 2014 tehty tutkimus38 osoitti, että EU:n koordinoiman lähestymistavan ansiosta voidaan merkittävästi vähentää infrastruktuurikustannuksia ja hiilidioksidipäästöjä. Hankkeessa pyritään toteuttamaan osa tästä potentiaalista. Se vaikuttaa ympäristöön, koska sen avulla tuulienergia voidaan liittää verkkoon entistä paremmin, mikä vähentää meriympäristöön kohdistuvaa vaikutusta. Myös komponenttitason innovaatiot, entistä pienemmät ja kevyemmät offshore-suuntaaja-asemat sekä biologisesti hajoavat eristysnesteet pienentävät edelleen verkon ympäristövaikutusta. Synergia: Euroopan suurjännitetasasähkönsiirtoalan suuret toimijat ovat mukana PROMOTioN-konsortiossa. Hankkeella vahvistetaan edelleen Euroopan johtavaa asemaa suurjännitetasasähkönsiirron maailmanlaajuisena osaamiskeskuksena nostamalla suurjännitetasasähkönsiirtoteknologian uusia innovaatioita korkeammalle teknologisen valmiuden tasolle ja luomalla siten työpaikkoja Eurooppaan. https://www.promotion-offshore.net/ Vipuvaikutus ja teollisuuden osallistumisen edistäminen Pk-yritykset ovat saaneet tähän mennessä 3 miljardia euroa rahoitusta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asettama tavoite, jonka mukaan osa-alueilla ”Yhteiskunnalliset haasteet” ja ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” vähintään 20 prosenttia rahoituksesta olisi osoitettava pk-yrityksille, ylittyi lähes neljällä prosenttiyksiköllä. Horisontti 2020 puiteohjelmassa on otettu käyttöön uusi rahoitusväline, joka on tarkoitettu erityisesti innovatiivisille pk-yrityksille. Kyseisen välineen suosio monissa pienissä jäsenvaltioissa on osoitus sen saatavuudesta. Koko kautta koskevan (lainsäädäntövallan käyttäjien asettaman) 7 prosentin tavoitteen mukaisesti 5,6 prosenttia yhteenlasketusta talousarviosta on jo ohjattu suoraan tukeen pk-yrityksille pk-yritysvälineen kautta39. Koko Horisontti 2020 puiteohjelmassa noin 21 prosenttia osallistujista kuului tähän osallistujaryhmään.



Kaavio: pk-yrityksille pk-yritysvälineen kautta jaettu osuus määrärahoista Horisontti 2020 puiteohjelman aihealueilla ”Yhteiskunnalliset haasteet” ja ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa”. Teollisuuden osallistuminen (esitettyihin ehdotuksiin ja valittuihin hankkeisiin) on edennyt erittäin rohkaisevaan suuntaan kahtena viime vuonna. Avustussopimuksia, joissa on vähintään yksi teollisuuden osallistuja, on allekirjoitettu jo 5 39940, mikä vastaa 45,7 miljardin euron suuruista EU:n rahoitusta. Vuonna 2015 käynnistetty Fast Track to Innovation pilottiohjelma, jossa konsortiot saattavat markkinoille lähellä markkinoita olevia innovaatioita, on saanut teollisuudelta myönteisen vastaanoton: rahoitusta varten valittiin 46 hanketta ja 204 yritystä, ja EU:n osuus rahoituksesta oli 98,7 miljoonaa euroa. Noin 75 prosenttia yrityksistä oli teollisuusyrityksiä, ja niistä 63 prosenttia oli pk-yrityksiä. Hyväksymisaste oli 5 prosenttia, joten pilottiohjelman jatkaminen voi edellyttää lisärahoitusta. Rahoitusvälineiden rooli on jo kasvanut, koska niillä on vipuvaikutus julkisiin investointiresursseihin, niiden avulla voidaan yhdistää erilaisia julkisia ja yksityisiä resursseja ja niiden tarjoama rahoitus on kestävää pitkällä aikavälillä. Yli 5 700 innovatiivista yritystä, useimmat pk-yrityksiä ja mid-cap-yrityksiä, on saanut rahoitusta yli 8 miljardia euroa Horisontti 2020 puiteohjelman rahoitusvälineistä. Tuki on johtanut yli 20 miljardin euron lisäinvestointeihin EU:ssa ja assosioituneissa maissa. Innovatiivisten yritysten luoma voimakas kysyntä ja lisäresursseja innovointi- ja tutkimustoimintaan tarjoava yhteisvaikutus Euroopan investointiohjelman / Euroopan strategisten investointien rahaston kanssa mahdollistivat Horisontti 2020 puiteohjelman rahoitusvälineiden nopean kehittämisen. Euroopan investointipankin hyväksymistä Euroopan strategisten investointien rahaston toimista 21 prosenttia on tutkimus-, kehitys- ja innovointialan toimia, ja kahdessa kolmasosassa kyseisistä hankkeista on vahva tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvä osatekijä. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin rahoittamat osaamis- ja innovaatioyhteisöt kokosivat yhteen noin 1 000 koulutus-, yritys- ja tutkimusorganisaatiota. Ne loivat yli 300 uutta startup-yritystä, jotka työllistivät noin 5 500 henkilöä ja houkuttelivat yli 500 miljoonaa euroa ulkopuolisilta sijoittajilta.

EU:n tieteellisen huippuosaamisen vahvistaminen ja lisääminen Vuonna 2016 juhlittiin Marie Skłodowska-Curie toimien 20-vuotispäivää ja 100 000:tta apurahan saajaa. Vuosina 2014–2016 ohjelmasta rahoitettiin 25 000:ta tutkijaa (noin 11 000 tohtorikoulutettavaa). Vuonna 2015 yli 33 000 tutkijaa41 pääsi käyttämään tutkimusinfrastruktuureja, myös sähköisiä infrastruktuureja, unionin tuella. Yleiseurooppalainen tutkimusinfrastruktuuri tarjoaa kehittynyttä teknologiaa, jota voidaan ylläpitää vain suurilla alustoilla, joissa tutkimus yhdistetään kehitykseen ja integrointi validointiin. Lisäksi Nobelin kemianpalkinto on myönnetty yhteisesti kolmelle tutkijalle (Jean-Pierre Sauvage, sir J. Fraser Stoddart ja Bernard L. Feringa), jotka ovat aiemmin osallistuneet useisiin EU:n rahoittamiin hankkeisiin neljännestä tutkimuksen puiteohjelmasta lähtien, mukaan luettuina Marie Skłodowska-Curie toimet ja Euroopan tutkimusneuvoston avustukset. 25 000 Marie Skłodowska-Curie toimien tutkijaa (mukaan luettuna 11 000 tohtorikoulutettavaa) Nobelin kemianpalkinto myönnetty yhteisesti kolmelle tutkijalle, jotka ovat saaneet rahoitusta neljännestä tutkimuksen puiteohjelmasta lähtien Yli 33 000 tutkijaa käytti EU:n tukemaa tutkimusinfrastruktuuria Horisontti 2020 puiteohjelmaa pannaan täytäntöön myös kumppanuuksilla, joiden tavoitteena on vastata suurimpiin haasteisiin, tukea kilpailukykyä aloilla, joilla on laadukkaita työpaikkoja, kannustaa entistä suurempiin yksityisiin investointeihin tutkimuksen ja innovoinnin alalla sekä luoda entistä tiiviimpiä synergiayhteyksiä kansallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa. Seitsemässä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudessa käsitellään strategisia teknologioita, joilla edistetään kasvua ja työllisyyttä EU:n kannalta keskeisillä aloilla, kuten innovatiiviset lääkkeet, polttokenno- ja vetyteknologia, elektroniikka, ilmailu ja biopohjaiset teollisuudenalat. Konkreettinen mittari yhteisyrityksen tuottaman EU:n tason lisäarvon arvioimiseksi on ”vipuvaikutus”42,. Ensimmäiset arviot osoittavat, että yhteisyritykset ovat hyvää vauhtia saavuttamassa, ja joissakin tapauksissa ylittämässä, säädetyn vähimmäisvipuvaikutuksen. Allekirjoitettujen avustussopimusten määrän kasvaessa vipuvaikutuksesta voidaan raportoida entistä tarkemmin. On kuitenkin korostettava, että kokonaisvipuvaikutusta voidaan arvioida vasta ohjelman päättymisen jälkeen. Vipuvaikutukseen perustuvia lisäinvestointeja hankitaan myös solmimalla sopimusperusteisia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia. Näin on tehty muun muassa seuraavilla aloilla: tulevaisuuden tehtaat, robotiikka ja ympäristöystävälliset ajoneuvot sekä kyberturvallisuus. Mainittuja aloja koskevat kumppanuussopimukset allekirjoitettiin heinäkuun 2016 alussa. Uusia mahdollisuuksia vipuvaikutuksen hyödyntämiseen: 5 700 innovatiivista yritystä sai yli 8 miljardia euroa rahoitusvälineistä. Tämä johti siihen, että innovatiivisiin hankkeisiin investointiin yli 20 miljardia euroa.



COSME-ohjelma COSME-ohjelman tavoitteena on vahvistaa unionin yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukykyä ja kestävyyttä helpottamalla rahoituksen saantia (60 prosenttia ohjelman budjetista) ja markkinoille pääsyä (21,5 prosenttia ohjelman budjetista). Jäljelle jäävät 18,5 prosenttia käytetään yrittäjähenkisyyden kannustamiseen ja pk-yritysten perustamisen ja niiden kasvun edistämiseen. Rahoitusmahdollisuudet pienille ja keskisuurille yrityksille: COSME-ohjelman rahoitusvälineet perustuvat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa (CIP) 2007–2013 luotuihin hyviä tuloksia tuottaneisiin rahoitusvälineisiin, joiden avulla yli 387 000 pk-yritystä sai yhteensä 21 miljardia euroa lainoina ja 3 miljardia euroa pääomasijoituksina.43

COSME-ohjelma tarjoaa rahoituksen välittäjille lainatakausjärjestelyä sellaisten riskialttiimpien pk-yritysten rahoittamiseen, joille rahoituksen saanti olisi muuten mahdotonta. Sen toteutus edistyy suunnitelmien mukaan. Vuoden 2016 loppuun mennessä on sovittu 67 lainatakauksesta, joiden arvo oli yhteensä 612 miljoonaa euroa. Näiden sopimusten ansiosta yli 143 000 pk-yritystä on saanut 31. joulukuuta 2016 mennessä yhteensä yli 5,5 miljardia euroa tehostetun lainatakausjärjestelyn kautta.44 Näistä pk-yrityksistä 91 prosenttia työllisti vähemmän kuin 10 työntekijää ja noin 40 prosenttia oli perustettu alle viisi vuotta sitten. Nämä pk-yritykset sijaitsevat 21 eri maassa. Alla olevasta taulukosta käy ilmi, että nykyisten arvioiden mukaan vuoden 2017 ennakoidut välitavoitteet ylitetään. Tämä on osittain Euroopan strategisten investointien rahastolta saadun tuen ansiota. Velkarahoituksesta hyötyvien pk-yritysten määrä Rahoitus lainatakausjärjestelyistä Välitavoite 31.12.2017 108 000–161 000 7–10,5 miljardia euroa Tilanne 31.12.201645 143 000 5,5 miljardia euroa Lainatakuiden lisäksi COSME-ohjelma tarjoaa myös pääomajärjestelyä. Riski- ja pääomasijoitusmarkkinoiden erityispiirteiden takia pääomajärjestely käynnistyi hitaammin, ja ensimmäiset rahoitussopimukset allekirjoitettiin vuoden 2015 lopussa. Vuoden 2016 loppuun mennessä on tehty yhdeksän rahoitussopimusta (joista yksi on ehdollinen). Näillä sopimuksilla sijoitetaan yhteensä 471 miljoonaa euroa pk-yrityksiin niiden kasvu- ja laajenemisvaiheessa. Tehdyt sijoitukset ovat tällä hetkellä 64 miljoonaa euroa. Ne on tehty kahteentoista pk-yritykseen, jotka sijaitsevat seitsemässä eri jäsenvaltiossa. Tuki pk-yritysten kansainvälistymiselle ja markkinoille pääsylle: Yli kaksi kolmasosaa COSME-ohjelman budjetista on osoitettu Enterprise Europe Network – Yritys-Eurooppa-verkostolle (EEN), joka auttaa pk-yrityksiä kansainvälistymään erityisesti etsimällä niille liike- ja teknologiakumppaneita ulkomailta. Verkostoon kuuluu tällä hetkellä 479 organisaatiota EU:ssa ja 85 kahdeksassa muussa COSME-ohjelman osallistujamaassa. Näistä 20 prosenttia on uusia organisaatioita. Verkosto ylitti tavoitteensa kahden ensimmäisen vuoden aikana solmimalla 5088 yhteistyösopimusta pk-yritysten välillä. Verkosto auttaa pk-yrityksiä hyötymään myös sisämarkkinoista parhaalla mahdollisella tavalla tarjoamalla tietoa, neuvontaa ja välityspalveluita: neuvontapalveluita tarjottiin 56 244 kertaa, ja 21 676 asiakasta osallistui välitystapahtumiin ja yritystapaamisiin. COSME-ohjelman alaisessa Erasmus nuorille yrittäjille ohjelmassa (EYE) on sen aloituksen jälkeen toteutettu jo 4 600 vaihtoa uusien ja kokeneiden yrittäjien välillä. Vuonna 2014 tehdyn arvioinnin loppupäätelmä oli, että ohjelman perusajatus oli onnistunut siinä, miten se otti huomioon Euroopan markkinoilla toimivien yrittäjien tarpeet. Noin 36,5 prosenttia Erasmus nuorille yrittäjille ohjelmaan osallistuneista perusti yrityksen viitejakson aikana, ja kyselyyn vastanneista uusista yrittäjistä 30 prosenttia46 sekä isäntäyrittäjistä 56 prosenttia47 palkkasi uusia työntekijöitä ohjelman päättymisen jälkeen. Galileo ja EGNOS – EU:n satelliittinavigointiohjelmat Galileo-ohjelmassa ja Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä (EGNOS) ohjelmassa kehitetään Euroopan omaa maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää, joka on siviiliviranomaisten valvonnassa ja joka tarjoaa erittäin tarkan paikannuksen. Koska uuden sukupolven korkeatasoiset satelliittinavigointipalvelut avaavat huomattavia taloudellisia mahdollisuuksia, ohjelmien ansiosta syntyy uusia työpaikkoja ja kasvua, kun EU:n teollisuuden markkinaosuus kasvaa maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) tuotantoketjun loppupäässä. Toteutuksen edistyminen Avaruusinfrastruktuurin rakentaminen edistyi vuonna 2016, kun kuusi Galileo-satelliittia laukaistiin onnistuneesti. Erityistä oli, että ensimmäistä kertaa laukaistiin neljä navigaatiosatelliittia samanaikaisesti. Tämä oli merkittävä saavutus Galileo-ohjelmalle, jonka nopea toteutus on suhteellisen uutta satelliittinavigoinnin alalla. Edistystä kuvataan alla olevassa kaaviossa vertaamalla Galileon infrastruktuurin suunniteltua ja toteutunutta kehitystä.48

Kaavio: Täysin toimintavalmiiden Galileo-satelliittien määrä Vuoden 2016 loppuun mennessä Galileo-ohjelman ensimmäiset palvelut olivat toiminnassa ja kaikki edellytykset palvelujen tarjoamiselle olivat täyttyneet.

Galileo-ohjelman palvelut: - avoin palvelu (open service, OS) on käyttäjille maksuton ja tuottaa paikannus- ja ajanmääritystietoja pääasiassa satelliittinavigoinnin massasovelluksiin kuluttajamarkkinoille - Galileon avoimet palvelut tarjoavat kansainvälisten standardien mukaista toimintavarmuuden seurantaa ihmishengen turvaavien sovellusten käyttäjille - kaupallinen palvelu (commercial service, CS), jonka avulla voidaan kehittää ammattikäyttöön tai kaupalliseen käyttöön sovelluksia, joiden suorituskyky on parempi ja joiden tuottamien tietojen lisäarvo on suurempi kuin avoimen palvelun kautta saatavien sovellusten - julkisesti säännelty palvelu (public regulated service, PRS), joka on varattu yksinomaan julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille sellaisia arkaluonteisia sovelluksia varten, jotka edellyttävät erityistä palvelun jatkuvuutta - palvelut, joilla tuetaan COSPAS-SARSAT-järjestelmän etsintä- ja pelastuspalvelua (search and rescue, SAR) poimimalla hätälähettimien lähettämiä hätäsignaaleja ja välittämällä niille viestejä. Galileo on nyt varmistanut asemansa maailmanlaajuisilla satelliittinavigointimarkkinoilla, joilla on Galileon lisäksi käynnissä Yhdysvaltojen ja Venäjän järjestelmien vahvistaminen ja Kiinan järjestelmän rakentaminen kiihtyvällä vauhdilla. Tämä on ensimmäinen askel kohti täyttä toimintakapasiteettia. Galileon ensimmäiset palvelut ovat täysin yhteentoimivia GPS-järjestelmän kanssa, ja näiden järjestelmien yhteiskäytöstä on monia etuja loppukäyttäjälle. Mitä enemmän satelliitteja on käytössä, sitä tarkempaa ja luotettavampaa paikannus on loppukäyttäjälle. Erityisesti navigointi kaupungeissa, joissa satelliittisignaalit jäävät usein korkeiden rakennusten katveeseen, tulee parantumaan paikannuksen tarkentuessa. Ensimmäisten palveluiden esittely edisti koko Galileo-järjestelmän käyttöönottoa. Markkinoilla on jo tuotteita, jotka käyttävät Galileota toiminnassaan.49 Galileon ensimmäiset palvelut tulivat käyttöön vuonna 2016. Sen jälkeen piirisarjojen ja vastaanottimien valmistajat ja sovelluskehittäjät ovat voineet käyttää Galileon signaaleja toimintansa kehittämisessä, ja markkinoilla on jo monia Galileo-järjestelmässä toimivia laitteita50. Kyseiset hankkeet ovat jo tuottaneet 13 innovaatiota markkinoille, viisi patenttia, 34 kehittynyttä prototyyppiä, kaksi tuotetta markkinoille ja 223 julkaistua tieteellistä tutkimusta. Satelliittinavigointijärjestelmien maailmanlaajuisten markkinoiden arvioidaan kasvavan 5,8 miljardista käytössä olevasta laitteesta vuonna 2017 noin 8 miljardiin tällaiseen laitteeseen vuoteen 2020 mennessä. Markkinoiden yksityiskohtainen arviointi jatkui vuonna 2016. Kun tarkastellaan teknologian yleistymistä, Galileon kanssa yhteensopivien vastaanottimien määrä kasvoi vuosien 2012 ja 2014 välisenä aikana 25 prosentista 35 prosenttiin ja on tänä päivänä lähes 40 prosenttia. EGNOS-järjestelmän yhteensopivuusaste oli 63 prosenttia vuonna 2015, ja vuonna 2016 se oli kasvanut jo 75 prosenttiin. Maatalouden alalla 80 prosenttia traktoreista, jotka käyttävät maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää, oli yhteensopivia EGNOS-järjestelmän kanssa.51 Vuoden 2016 lopussa EGNOS-järjestelmä oli käytössä 219 lentokentällä ja 20 maassa oli käytössä yhteensä 401 EGNOS-pohjaista menettelyä. Maaliikenteessä 1,1 miljoonaa rekkaa käytti EGNOS-järjestelmää tietulleihin. EGNOS-järjestelmän kolme palvelua Avoin palvelu: avoin ja ilmainen paikannus- ja ajanmäärityspalvelu (alkaen 2009). Ihmishengen turvallisuus: palvelut turvallisuuden kannalta kriittisille kuljetussovelluksille, kuten siviili-ilmailulle, joka tarvitsee luotettavuutta koskevan varoitusjärjestelmän (alkaen 2011). EGNOS-järjestelmän tietojen jakopalvelu (EDAS): kaupallisten tietojen palvelu, joka jakaa EGNOS-signaalin internetin kautta rekisteröityneille käyttäjille, jotka eivät ole EGNOS-satelliittien toiminta-alueella (vuodesta 2012). Copernicus Copernicus-ohjelman tavoitteena on korjata puutteita eurooppalaisen maaseurantajärjestelmän kapasiteetissa ja käytössä sekä varmistaa Euroopan toimielimille ja teollisuudelle riippumaton pääsy maanseurantatietoihin. Tämän saavuttamiseksi rahoitetaan kolmea eri komponenttia: 1. Avaruuskomponentti – tähän kuuluu Sentinel-satelliittien hankinta, laukaisu ja käyttö sekä maasegmentin käyttö. 2. In situ komponentti – tukee avaruuskomponenttia ja tarjoaa pääsyn kansallisten maanseurantajärjestelmien verkoston tuottamaan tietoon, minkä avulla tuotetaan Copernicus-tuotteita palvelukomponentille.

3. Palvelukomponentti – tuottaa vapaasti käytettävää tietoa ja tuotteita, jotka on suunniteltu laajan käyttäjäkunnan tarpeisiin. Infrastruktuuria on alettu rakentaa laukaisemalla onnistuneesti viisi Sentinel-satelliittia, jotka ovat parhaillaan kiertoradalla: Sentinelit 1A ja 1B (polaarirata, jokasään toiminta, ympärivuorokautinen tutkakuvaus), Sentinelit 2A ja 2B (polaarirata, monispektrikuvaus, korkean resoluution kuvaus) ja Sentinel 3 A (optiset ja korkeusmittaukset meri- ja maa-alueilta). Tietoja vastaanottavia, käsitteleviä, jakelevia ja arkistoivia maasegmenttejä on samanaikaisesti vahvistettu, jotta ne pystyisivät käsittelemään ennennäkemättömän suurta määrää tietoa. Jotta loppukäyttäjät saavutettaisiin paremmin, on päätetty kehittää eri osa-alueita varten kuusi ydinpalvelua, joista osa on jo valmiina ja osaa kehitetään parhaillaan. Näiden kuuden Copernicus-ohjelman ydinpalvelun käyttöönoton myötä palveluntarjoajille (eurooppalaiset pk-yritykset) syntyy suoria etuja ja luodaan kasvua sekä työpaikkoja. Copernicus-ohjelma tuotti myös huomattavia suoria etuja Euroopan avaruusteollisuudelle vuonna 2016, sillä tällä hetkellä yli 230 tavarantoimittajaa, joihin kuuluu 48 pk-yritystä, hyötyy yhteensä 530 miljoonan euron arvoisista EU:n rahoittamista sopimuksista. Vuonna 2016 Euroopan komissio käynnisti käyttäjäkunnan kasvattamiseen tähtäävän strategian, jolla edistetään Copernicus-tiedon käyttöä ja vauhditetaan avaruustietojen avaamia uusia taloudellisia mahdollisuuksia. Samaan aikaan komissio jatkoi yhteistyötään kansainvälisten kumppanien kanssa edistääkseen Copernicus-järjestelmän käyttöönottoa maailmanlaajuisesti. Australia ja Yhdysvallat ovat jo allekirjoittaneet sopimuksia Copernicus-ohjelman tietoihin pääsystä ja tietojen jakamisesta. Copernicus-ohjelmassa on jo saatu havainnointitietoja luonnonkatastrofeista. Vuonna 2016 hätätilanteiden hallintapalvelu (EMS) aktivoitiin yhteensä 38 kertaa. Näistä aktivoinneista 33 koski nopeaa kartoitusta (Rapid Mapping) ja 5 riskejä ja palautumista koskevaa kartoitusta (Risk & Recovery Mappings). Suurin osa aktivoinneista liittyi tulviin ja tulipaloihin eri puolilla Eurooppaa. Luonnonkatastrofeihin liittyneet kansainväliset aktivoinnit koskivat muun muassa maanjäristyksiä Ecuadorissa (huhtikuu 2016) ja Cap Verdellä (toukokuu 2016), mutavyöryjä Tadžikistanissa (toukokuu 2016) ja trooppisia hirmumyrskyjä Fidžillä (helmikuu 2016) ja Taiwanissa (heinä- ja syyskuu 2016). Huomattava virstanpylväs saavutettiin, kun Copernicus-ohjelman meriympäristön seurantajärjestelmä (CMEMS) alkoi toimia täysipainoisesti ja tarjota korkean lisäarvon tuotteita tukemalla merten uusiutuvien energialähteiden kehittämistä, meren luonnonvarojen kestävää käyttöä (kalastus, luonnon monimuotoisuus) ja saastumisen torjuntaa. Meriympäristön seurantajärjestelmän tarjoamien tuotteiden vakituisten käyttäjien määrä on kasvanut tasaisesti ja kivunnut jo 8 600 rekisteröityyn käyttäjään (vrt. 5 000 vuonna 2015). Pääosa käyttäjistä tulee EU:n rannikkovaltioista, mutta myös 120 muusta maasta ympäri maailman. Sentinel 2B edistää EU:n maatalouspolitiikkaa. Copernicus-satelliittien tarjoama ilmainen ja maantieteellisesti kattava kuvamateriaali, johon sisältyy mahdollisuus vertailla aiempia aineistoja, paljastaa ajan mittaan tapahtuneita muutoksia. Viljelykasvityyppejä analysoimalla viranomaiset voivat tarkistaa, onko viherryttämistukea saava maanviljelijä säilyttänyt pysyvän nurmen tai monipuolistanut viljelyään. Copernicus-ohjelman antamien tietojen avulla voidaan siirtyä paikan päällä tehdyistä vaatimustenmukaisuuden tarkastuksista etätarkastuksiin ja automatisoituun politiikan tulosten seurantaan, jolloin järjestelmästä saadaan yksinkertaisempi ja kustannustehokkaampi ja tulokset paranevat. Myös tuotantoketjun alku- ja loppupään alat sekä kansalaisjärjestöt saavat vapaan käyttöoikeuden avoimeen tietoon kehittääkseen liiketoimintamahdollisuuksiaan ja valvoakseen käytäntöjä itsenäisesti. ITER ITER on kansainvälinen hanke, jonka tavoitteena on edistää fuusiotiedettä ja jossa EU on mukana. Hankkeen kohtaamat riskit ja ongelmat, erityisesti viivästykset sekä kustannusten ylittymisen ja hallinnon riskit, johtuvat suureksi osaksi hankkeen luonteesta tienraivaajana, jonka tarkoituksena on viitoittaa tietä nykyisestä huipputason fuusioteknologiasta tulevaisuuden teknologiaan, ja hanketta johtavan maailmanlaajuisen yhteenliittymän monimutkaisesta hallintojärjestelmästä. Vuonna 2015 ITER-neuvosto hyväksyi ITER-organisaation toimintasuunnitelman hankkeen haasteisiin vastaamiseksi. Yksi tämän suunnitelman tärkeimmistä toimista oli hankkeen pitkän aikavälin aikataulun ja kustannusten tarkistus, joka saatiin menestyksekkäästi päätökseen marraskuussa 2016. Uudessa aikataulussa noudatetaan riippumattomien asiantuntijoiden huhtikuussa 2016 suosittelemaa vaiheittaista lähestymistapaa, jossa keskitytään ensin niiden komponenttien rakentamiseen, jotka ovat olennaisen tärkeitä, jotta ensimmäinen plasma voidaan saavuttaa vuonna 2025. Tätä seuraavat peräkkäiset asennus- ja testausvaiheet ennen täysimittaisen käyttövaiheen (deuterium-tritium-käytön) aloittamista vuonna 2035. ITERin rakentamiseen tarvitaan yli 10 miljoonaa komponenttia, jotka valmistetaan eri puolilla maailmaa. ITERiin tehdyistä investoinneista noin 75 prosenttia käytetään uuden tiedon ja huipputeknisten materiaalien ja huipputeknologian luomiseen, mikä tarjoaa eurooppalaiselle teollisuudelle ja pk-yrityksille valtavat mahdollisuudet innovoida ja kehittää oheistuotteita ITERin toimialan ulkopuolella, esimerkiksi laajemmalla energiasektorilla ja ilmailualalla sekä huipputeknisiä instrumentteja, kuten NMR-tomografialaitteita. Tästä esimerkkinä on onnistunut suprajohtimien ja toroidaalikenttäkäämien nippujen valmistus Euroopassa ITERille. Tämä on suuri teknologinen saavutus sen vuoksi, että nämä olivat suurimmat tähän mennessä valmistetut tällaiset komponentit. ITER-reaktorin rakentamiseen liittyvien erilaisten urakkapakettien hankintajärjestelyjä on ollut yhteensä 136, ja ITER-organisaatio on allekirjoittanut niistä 108. Tämä vastaa 91,1:tä prosenttia hankkeen luontoissuoritusten kokonaisarvosta. Merkittävä osa ITER-toimista on nyt ITERin komponentit toimittavien ITERin jäsenten vastuulla. Eurooppalainen ITER-yhteisyritys (F4E), joka vastaa EU:n osuudesta ITER-organisaatiossa, on nyt tehnyt valtaosan arvoltaan merkittävistä sopimuksista (yli 100 miljoonaa euroa). Eurooppalainen ITER-yhteisyritys (F4E) on allekirjoittanut 31. joulukuuta 2016 jälkeen 1 015 operatiivista hankintasopimusta ja 156 avustusta, joiden arvo on yhteensä noin 3,1 miljardia euroa (arvo vuonna 2008). Samanaikaisesti ITER-organisaation toimintasuunnitelman kanssa eurooppalaisen ITER-yhteisyrityksen (F4E) johtokunta hyväksyi maaliskuussa 2015 toimintasuunnitelman, jolla parannetaan sen omaa toimintaa ja jossa on otettu huomioon huomautukset, jotka Euroopan parlamentti ja tilintarkastustuomioistuin ovat esittäneet kertomuksissaan vuoden 2013 vastuuvapauden myöntämisestä. Toimintasuunnitelmaa pannaan täytäntöön parhaillaan. Komission sisäinen tarkastus tarkasti vuonna 2016 komission toimet, jotka koskevat ITERin valvontaa. Valvonnasta vastuussa oleva komission yksikkö laati tarkastuksen pohjalta toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena on lisätä sen osallistumista ITER-hankkeen kokonaisuuden hallintoon ja valvontaan sekä erityisesti kehittää entisestään ITER-yhteisyrityksen (F4E) valvontaa. Erasmus+ Kolmantena toimintavuotenaan Erasmus+-ohjelma vakiinnutti toimintaansa edellisiin vuosiin verrattuna. Ohjelman sääntömuutokset minimoitiin, jotta mahdolliset sidosryhmät saisivat selkeämmän käsityksen ohjelman rakenteesta, jolloin ne pystyvät paremmin hyödyntämään Erasmus+-ohjelman mahdollisuuksia.

Erasmus+ on hyvää vauhtia saavuttamassa tavoitteensa 4 miljoonasta osallistujasta vuoteen 2020 mennessä. Vuoden 2016 loppuun mennessä suurin osa hankkeista (87 prosenttia) oli yhä käynnissä ja niihin osallistui yhteensä 2 miljoonaa henkilöä ja 168 000 organisaatiota.52 Ohjelma antoi noin 497 000 nuorelle mahdollisuuden opiskella, osallistua harjoitteluun, toimia vapaaehtoisena ja osallistua nuorisovaihtoon ulkomailla. Tämä EU:n ohjelma on tuottanut monia positiivisia tuloksia. Komission raporteissa53 korostettiin, että Erasmus+-opiskelijat saavat todennäköisemmin työtä (verrattuna vaihtoihin osallistumattomiin opiskelijoihin) ja myös pääsevät johtotehtäviin. Keskimäärin 64 prosenttia Erasmus+-opiskelijoista (ja 55 prosenttia vaihtoihin osallistumattomista opiskelijoista) pääsee johtotehtäviin 5–10 vuodessa valmistumisen jälkeen. Tämä toteutuu vielä useammin Keski- ja Itä-Euroopan maissa, joissa noin 70 prosenttia Erasmus-opiskelijoista päätyy johtotehtäviin.54 Maisteriopiskelijoiden Erasmus+-lainajärjestelmässä56 on mukana viisi pankkia pankkia55 ja yksi yliopisto. Järjestelmä saa tukea myös Euroopan investointirahastosta. Vuoden 2016 loppuun mennessä oli tehty 25,9 miljoonan euron edestä takaussopimuksia, joiden ansiosta opintolainoja oli saatavilla yhteensä 159 miljoonaa euroa. Summa vastaa noin 11 500:aa maisterintutkintolainaa. Vuonna 2015 lainaa saaneiden palaute oli rohkaisevaa ja tyytyväisyysaste korkea (70 prosenttia), joskin kyselyyn vastanneiden määrä oli pieni. Lisäksi 70 prosenttia vastanneista huomautti, että he eivät olisi suorittaneet maisterintutkintoaan ulkomailla ilman lainajärjestelyn tukea; noin puolet vastaajista oli perheidensä ensimmäisiä korkeakoulututkinnon suorittaneita. Tässä aikaisessa vaiheessa ohjelman käyttöönottoaste ei ole vielä odotusten tasolla, minkä vuoksi Euroopan investointirahasto ja komissio etsivät keinoja laajentaa välittäjien (pankit ja yliopistot) maantieteellistä kattavuutta sekä kannustaa vaihto-opiskelijoita käyttämään lainoja.



Verkkojen Eurooppa väline Verkkojen Eurooppa väline (CEF) rahoittaa yleishyödyllisiä hankkeita, joilla vahvistetaan Euroopan kuljetus-, ja energiaverkostoja sekä tieto- ja viestintäteknologiaverkostoja. Liikenteen alalla tukea on myönnetty 452 hankkeelle, joiden investointien kokonaisarvo Euroopassa on 19,4 miljardia euroa. Rahoitus Euroopan laajuisille liikenneverkoille (TEN-T) on auttanut käynnistämään suuria infrastruktuuri-investointeja Euroopassa, joilla edistetään Verkkojen Eurooppa välineen yleisiä tavoitteita, kuten puuttuvien liikenneväylien rakentamista ja pullonkaulojen poistamista. Esimerkkejä: Heinäkuussa 2016 saatiin päätökseen ensimmäinen Verkkojen Eurooppa välineen rautatiehanke – turvallisuuden parantaminen Puolan päärautatielinjalla, mikä on osa turvallisen ja varman infrastruktuurin aihealuetta. Siihen kuului kahden tasoristeyksen poisto rautatien kanssa risteäviltä paikallisilta teiltä. Rautatie on Puolan keskiosissa kulkeva osa Itämeri-Adrianmeri-käytävää. Tämä hanke on osaltaan parantanut turvallisuutta, poistanut pullonkauloja sekä sallinut junien nostaa nopeutensa 200 kilometriin tunnissa joillakin rataosuuksilla. Hanke on erinomainen esimerkki siitä, kuinka suhteellisen pieni toimi (yhteensä arvoltaan 4,1 miljoonaa euroa, Verkkojen Eurooppa välineen avustus 3,5 miljoonaa) voi osaltaan tukea tavoitteiden saavuttamista. Verkkojen Eurooppa-välineen osallistuminen Brennerin tunnelin rakentamiseen – 64 kilometrin pituinen Brennerin tunneli Itävallan Innsbruckin ja Italian Fortezzan välillä tulee olemaan maailman pisin suuren kapasiteetin rautatietunneli. Tunneli lisää huomattavasti rautateiden kilpailukykyä strategisella München–Verona-osuudella ja edistää liikennemuotosiirtymää herkällä Alppien alueella. Energia-alalla on myönnetty 1,18 miljardia euroa 75 toimenpiteelle. Seuraava esimerkkitapaus sai rahoitusta vuoden 2016 ensimmäisen ehdotuspyynnön yhteydessä ja valaisee hyvin sitä, miten Verkkojen Eurooppa välineen keskeisille painopistealoille investoidaan ja rajat ylittäviä ongelmia ratkaistaan. Ensimmäisen kaasuyhdysputken rakentaminen Suomen ja Viron välille (Balticconnector) lopettaa energiaeristyneisyyden – Balticconnector ja kaasuputki Puolan ja Liettuan välillä valmistuu vuonna 2020 ja antaa Suomelle ja Baltian maille mahdollisuuden monipuolisempiin kaasun lähteisiin ja toimitusreitteihin. Se turvaa maiden energiansaannin, sillä nykyään ne ovat vain yhden toimittajan varassa. Balticconnector koostuu kolmesta osasta: putkesta 22 kilometriä on Suomessa, 80 kilometriä meren alla ja 50 kilometriä Virossa. Putki on kaksisuuntainen, ja sitä pitkin voidaan kuljettaa 7,2 miljoonaa kuutiometriä kaasua päivässä. Hankkeelle myönnetyt 187 miljoonaa euroa kattavat 75 prosenttia rakennuskuluista. Televiestinnän alalla Verkkojen Eurooppa väline edistää digitaalisen palveluinfrastruktuurin ja laajakaistayhteyksien rakentamista EU:ssa. Näiden digitaalisten palveluinfrastruktuureiden avulla kaikki EU:n kansalaiset, yritykset ja hallinto voivat hyötyä digitaalisista sisämarkkinoista täysimääräisesti. Kun esimerkiksi EU:n kansalainen matkustaa ulkomaille, hoidon jatkuvuus on turvattu, koska voidaan käyttää rajat ylittäviä palveluita potilaan kliinisten tietojen hankkimiseksi. Digitaalisen palveluinfrastruktuurin tuki jatkui vuonna 2016, jolloin käynnistettiin neljä ehdotuspyyntömenettelyä. Ensimmäisessä menettelyssä on jo jaettu 26,2 miljoonaa euroa 40 ehdotukselle. 1.1.2. Vuosien 2007–2013 ohjelmien tulokset Edellisessä vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa kerrottiin talousarvion otsakkeeseen 1A kuuluvien kauden 2007–2013 ohjelmien varsinaisista jälkiarvioinneista57.



1.2. Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio (otsake 1B)58 Vuonna 2016 otsakkeen 1 B ohjelmiin osoitettiin 50,8 miljardia euroa eli 32,7 prosenttia EU:n koko talousarviosta.

Kaavio: ylhäällä: tärkeimmät vuonna 2016 rahoitetut ohjelmat otsakkeessa 1B; alhaalla: otsakkeen 1B osuus koko talousarviosta. Kaikki luvut miljoonina euroina Tähän otsakkeeseen sisältyvät Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), koheesiorahasto (KR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR)59 – mukaan lukien nuorisotyöllisyysaloite (YEI) (vastaava lisämäärä) ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD). Kaikkia näitä ohjelmia hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Ohjelmien tuki komission painopisteille: Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto ja Euroopan sosiaalirahasto muodostavat yhdessä EU:n koheesiopolitiikan, jonka budjetti kaudelle 2014–2020 on 351,8 miljardia euroa. Koheesiopolitiikka on EU:n merkittävin investointiväline, jolla EU:n tasolla pyritään kasvua ja työpaikkojen luomista edistäviin Eurooppa 2020 tavoitteisiin ja kansallisella tasolla rakenneuudistuksiin. Koheesiopolitiikan toimilla tuetaan monia Junckerin komission painopisteitä. Näitä ovat etenkin työllisyys, kasvu ja investoinnit, digitaaliset sisämarkkinat sekä energiaunioni ja ilmasto. Koheesiopolitiikalla tuetaan myös sisämarkkinoiden kehittämistä ja useita toimia, joilla pyritään vastaamaan pakolaiskriisiin ja muuttoliikepolitiikan haasteisiin. Vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikka on täysin yhdenmukainen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 strategian kanssa. Koheesiopolitiikan alalla tehdään strategisia investointeja tutkimukseen ja innovaatioihin, tuetaan älykästä erikoistumista, pieniä yrityksiä ja digitaalista teknologiaa ja edistetään näin EU:n älykkään kasvun tavoitteiden saavuttamista. Koheesiopolitiikalla on tärkeä merkitys EU:n kestävälle kasvulle, ja sillä helpotetaan huomattavasti Euroopan siirtymistä kohti hiilineutraalia taloutta energiaan, ympäristöön, ilmastoon ja kestävään liikenteeseen tehtävien investointien avulla. Sen lisäksi, että koheesiopolitiikan tuella sijoitetaan avaininfrastruktuuriin, kuten laajakaistayhteyksiin, liikenteeseen ja vesihuoltoon, sekä opetukseen ja koulutukseen, se auttaa suoraan myös eurooppalaisia yrityksiä parantamaan kilpailukykyään, kehittämään innovatiivisia tuotteita ja luomaan uusia työpaikkoja. Koheesiorahaston osuus julkisten investointien budjetista on yli 60 prosenttia useissa jäsenvaltioissa, ja sillä on edelleen keskeinen asema pitkän aikavälin investointistrategioiden tukemisessa; se tukee rakenteellisia uudistuksia, kannustaa yksityiseen rahoitukseen, korjaa markkinoiden puutteita ja parantaa sijoitusilmastoa. EU:n talouden ohjausjärjestelmän ja koheesiopolitiikan välisten yhteyksien vahvistamista jatkettiin vuonna 2016. Kauden 2014–2020 koheesiopolitiikassa otetaan huomioon EU-ohjausjaksojen puitteissa annetut, koheesiopolitiikan kannalta oleelliset maakohtaiset suositukset (CSR)60. Komission vuonna 2016 tekemä analyysi johti 66:een investointien kannalta merkitykselliseen maakohtaiseen suositukseen (vuoden 2015 analyysissä näitä oli 32). Nämä maakohtaiset suositukset liittyivät vuonna 2015 EU-ohjausjaksojen puitteissa annettujen suositusten päivittämiseen ja mukauttamiseen tai aiempien maakohtaisten suositusten uudelleenarviointiin. Mikään näistä vuoden 2016 suosituksista ei vaatinut muutoksia hiljattain hyväksyttyihin kauden 2014–2020 ohjelmiin. Tällä alalla on vuonna 2016 on tehty joitakin ehdotuksia ja mukautuksia. Komissio on esimerkiksi muuttanut koheesiopolitiikan vuosien 2017–2020 määrärahojen jäsenvaltiokohtaista jakoa siten, että määrärahoja lisätään 4,6 miljardilla eurolla ja suurin osa uusista varoista ohjataan Kreikkaan, Italiaan ja Espanjaan vuosina 2017–2020. Lisämäärärahat olisi kohdennettava nuorisotyöllisyyteen, pakolais- ja muuttoliikekriisiin liittyviin yhä kasvaviin haasteisiin sekä investointeihin, yhdessä Euroopan strategisten investointien rahastosta myönnettävän rahoituksen kanssa. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion erityistarpeet ja edellä mainittujen prioriteettien merkitys kullekin jäsenvaltiolle. Tämän sopeutuksen lisäksi useissa jäsenvaltioissa jatkuvien taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden takia on esitetty seuraavaa: i) 10 prosentin lisärahoituksen tukikelpoisuusaikaa pidennettiin vuonna 2016 sellaisten jäsenvaltioiden osalta, joilla on tilapäisiä talousvaikeuksia, ja 85 prosentin yhteisrahoitusosuutta, joka koski kaikkia Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tukemia ohjelmia Kyproksella 30. kesäkuuta 2017 asti, sovelletaan nyt ohjelmien päättymiseen asti; ii) käyttöön on otettu mahdollisuus aloittaa erillinen toimintalinja Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) puitteissa jälleenrakentamista varten; Euroopan aluekehitysrahaston tuki täydentää EU:n solidaarisuusrahaston (EUSR) tarjoamaa apua jälleenrakentamiselle suurten tai alueellisten luonnonkatastrofien jälkeen; iii) perustetaan uusi rakenneuudistusten tukiohjelma, josta tulee yhtenäinen tukijärjestelmä jäsenvaltioiden toteuttamille uudistuksille monilla EU:n talouden ohjausjärjestelmään ja EU:n lainsäädäntöön liittyvillä aihealueilla. Lisäksi sillä tuetaan uudistuksia, jotka jäsenvaltiot itse katsovat tärkeimmiksi. 1.2.1. Vuosien 2014–2020 ohjelmien edistyminen Vuosina 2014–2020 käyttöön otetut kumppanuussopimukset ovat todistetusti olleet tehokkaita rahoituksen ohjaamisessa EU:n ensisijaisiin investointikohteisiin. Euroopan tilintarkastustuomioistuin toteaa erityiskertomuksessaan, että uudet kumppanuussopimukset osoittavat komission ja jäsenvaltioiden keskittäneen rahoituksen tukemaan tehokkaammin kasvua ja työpaikkoja, tunnistaneen investointitarpeita ja onnistuneesti muuttaneen ne tavoitteiksi ja halutuiksi tuloksiksi.61 Jäsenvaltioille vuosi 2016 oli ensimmäinen kokonainen koheesiopolitiikan toimenpideohjelmien toteutusvuosi ohjelmakaudella 2014–2020. Tässä aikaisessa vaiheessa hankkeiden valitseminen on avainasemassa, jotta investoinnit olisivat tuloksekkaita. Vuonna 2016 hankkeiden valinta jäsenvaltioissa nopeutui siten, että valittujen ehdotusten osuus kasvoi 26,1 prosenttiin (kun se vuonna 2015 oli 4,6 prosenttia) Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston kokonaismäärärahoista. Vuoden 2016 loppuun mennessä Euroopan aluekehitysrahastosta oli myönnetty 67 miljardia euroa ja koheesiorahastosta 19,1 miljardia euroa avustuksia. Näiden investointien ansiosta 59 000 Euroopan aluekehitysrahaston ja 2 500 koheesiorahaston konkreettista hanketta on parhaillaan toteutusvaiheessa. Kun otetaan huomioon kansallinen yhteisrahoitus, reaalitalouteen on investoitu yli 48 miljardia euroa Euroopan aluekehitysrahastosta ja 16 miljardia euroa koheesiorahastosta tukemaan työpaikkoja ja kasvua koskevien Eurooppa 2020 tavoitteiden saavuttamista. Valittujen hankkeiden osuus kokonaismäärärahoista kuitenkin vaihtelee ohjelmittain jäsenvaltioittain. Myös Euroopan sosiaalirahaston tapauksessa valittujen hankkeiden osuus on noussut yli 13 prosenttiin, vaikka vuoden 2015 loppuun mennessä sen todennetut menot olivat pienet. Vuoden 2016 loppuun mennessä valittujen hankkeiden osuus oli yli kaksinkertaistunut (30 prosenttiin), mikä osoittaa, että käytännön toteutus on nopeutunut merkittävästi. Tämä hankkeiden nopeutunut valinta ei ole vielä näkynyt varojen kasvaneena hyödyntämisasteena, kun tarkastellaan Euroopan komission suorittamia maksuja.62 Vuoden 2016 loppuun mennessä toteutunut varojen hyödyntämisaste on odotuksia alhaisempi: Euroopan aluekehitysrahastolla ja koheesiorahastolla 3,7 prosenttia, Euroopan sosiaalirahastolla 2,37 prosenttia ja nuorisotyöllisyysaloitteella 9,87 prosenttia. Tähän viivästykseen on useita syitä: pääasialliset syyt johtuvat viivästyneestä hankkeiden vastuuviranomaisten ja elinten nimeämisestä, viiveestä hankkeiden valinnan ja ensimmäisten komissiolle osoitettujen maksuhakemusten välillä, joidenkin viranomaisten varovaisesta lähestymistavasta laillisuutta, asianmukaisuutta ja tilinpäätöstietoja koskevien vaatimusten tiukennuttua sekä toimivaltaisten viranomaisten työstä vuosien 2007–2013 hankkeiden päättämisprosessissa. Kaavio: 2014–2020 Euroopan aluekehitysrahaston hankkeiden valinta ja ilmoitetut menot jäsenvaltioittain 3. tammikuuta 2017 mennessä

Täytäntöönpanon ennakkoedellytykset63 Ennakkoehdot64 ovat yksi kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen keskeisistä uusista osatekijöistä, joilla pyritään parantamaan rahastojen tehokkuutta. Niillä pyritään varmistamaan, että ennen investointien tekemistä on luotu asianmukaiset sääntely- ja politiikkakehykset sekä riittävät hallinnolliset valmiudet. Näin parannetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoista sekä muista julkisista ja yksityisistä varoista tuettujen investointien tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Jäsenvaltioiden piti täyttää kaikki ennakkoehdot 31. joulukuuta 2016 mennessä, ja niiden täytyy raportoida ehtojen täyttymisestä komissiolle viimeistään kesäkuussa 2017 vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissaan tai elokuussa 2017 oikeusperustan mukaisissa tilannekatsauksissaan. Jos ennakkoehdot eivät täyty ohjelman täytäntöönpanon alkaessa, jäsenvaltioiden tulee käynnistää pikaisesti toimintasuunnitelma, jonka avulla niiden täyttyminen varmistetaan. Suuri osa 660 erillisestä, Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston painopisteitä koskevasta toimintasuunnitelmasta, on jäsenvaltioiden mukaan saatu valmiiksi vuoden 2017 alkuun mennessä; 25. tammikuuta 2017 mennessä näistä 358 oli saatu valmiiksi ja 115 ilmoitettu valmiiksi mutta odotti vielä komission arviointia. Komissio arvioi Euroopan sosiaalirahaston ennakkoehtojen saavuttamisen toimintasuunnitelmista 89 prosenttia valmiiksi tai pian valmiiksi helmikuun 2017 alussa. Koska ennakkoehtoja on sovellettu vasta melko lyhyen ajan, niiden tehokkuutta ei ole voitu vielä täysin arvioida. Alustavien arvioiden perusteella voidaan kuitenkin jo todeta, että ennakkoehdot ovat parantaneet EU:n talousarviokehystä. Niiden avulla on luotu suora yhteys Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yht