Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkailualaa koskevien tilastotietojen keräämisestä annetun neuvoston direktiivin 95/57/EY täytäntöönpanosta /* KOM/2000/0826 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE matkailualaa koskevien tilastotietojen keräämisestä annetun neuvoston direktiivin 95/57/EY täytäntöönpanosta SISÄLTÖ ESIPUHE I Johdanto II. Neuvoston direktiivin täytäntöönpano 2.1 Matkailutilastojen tietojärjestelmän kehittäminen 2.2 Tietojen keruu ja käsittely 2.3 Tulosten levitys 2.4 Menetelmien seuranta 2.5 Oikeudellinen kehys III. Edistyminen direktiivin eri aloittain 3.1 Majoitusliikkeiden kapasiteetti alueyksiköiden tasolla (NUTS I-III) 3.2 Majoitusliikkeisiin saapuneet vieraat ja yöpymiset: kotimaanmatkailu ja ulkomailta saapuva matkailu 3.3. Matkailun kysyntä: kotimaanmatkailu ja ulkomaanmatkailu (päivämatkoja lukuun ottamatta) IV. Yleinen arvio V. Tulevaisuudennäkymät Liite 1 Oikeudellinen kehys Liite 2 Tiivistelmätaulukko maittain ja direktiivin kohdittain Liite 3 EU:n ja ETA:n jäsenvaltioille myönnetty rahoitusosuus ESIPUHE 1. Tämä kertomus käsittelee matkailualaa koskevien tilastotietojen keräämisestä annetun neuvoston direktiivin 95/57/EY [1] täytäntöönpanoa. [1] EYVL L 291, 6.12.1995, s. 32. 2. Kertomuksen luvussa II annetaan tiivistelmä vuosina 1996-1999 toteutetuista toimista, jotka koskevat tietojärjestelmän, tiedonkeruun, menetelmien seurannan ja oikeudellinen kehyksen kehittymistä. Liitteen 1 taulukko täydentää oikeudellista kehystä koskevia tietoja. 3. Luvussa III kuvataan jäsenvaltioissa saavutettua edistymistä aloittain, jotka vastaavat direktiivin rakennetta. Tietoihin sisältyy vuosina 1996-1999 tapahtunut kehitys. Liitteenä 2 annettava tiivistelmätaulukko täydentää tämän luvun tietoja. 4. Luvussa IV käsitellään luonteeltaan yleisiä seikkoja, jotka koskevat direktiivin täytäntöönpanon yleistä arviointia. Tuloksena saatava arvio on myönteinen. Myös tiettyjä ongelmia analysoidaan ja käsitellään. Nämä liittyvät erityisesti direktiivin täytäntöönpanossa saavutetun edistymisen lujittamiseen, viivästymisiin tietojen toimituksissa jäsenvaltioilta Eurostatille sekä viivästymisiin tulosten laadun ja luotettavuuden syvällisessä arvioinnissa. 5. Katsaus tulevaisuuteen luodaan luvussa V. Siinä suositellaan direktiivin täytäntöönpanon jatkamista ja keskittymistä erityisesti tietojen laadun, luotettavuuden ja vertailukelpoisuuden tarkasteluun, tietojen säännöllisen toimittamisen tukemiseen ja tulosten levittämisen tehostamiseen. I Johdanto Yhteisön tason matkailutilastoja koskeva työ käynnistyi 17. joulukuuta 1990 annetulla neuvoston päätöksellä 90/665/ETY [2]. Asetuksessa nimettiin neljä päätoimea: matkailutilastojen tärkeimpien käyttäjien pitkän aikavälin tarpeiden analysointi ja arviointi, nykyisten matkailutilastotietojen kerääminen ja levittäminen, jäsenvaltioissa ja kansainvälisissä organisaatioissa käytössä olevien järjestelmien tarkastelu sekä menetelmäkehysten valmistelu yhteisön matkailutilastojen laadintaa varten. Komission tekemää matkailutilastojen jatkokehitystyötä tuettiin yhteisön toimintaohjelmasta matkailun edistämiseksi 13. heinäkuuta 1992 tehdyllä neuvoston päätöksellä 92/421/ETY [3]. [2] EYVL L 358, 21.12.1990, s. 89. [3] EYVL L 231, 13.8.1992, s. 26. Yksityisen ja julkisen sektorin käyttäjät tarvitsevat luotettavia ja vertailukelpoisia tilastoja matkailun tarjonnasta ja kysynnästä yhteisössä lyhyellä varoitusajalla (kuten päätöksen 90/665/ETY täytäntöönpanon tulokset osoittivat), minkä vuoksi päätettiin laatia matkailualaa koskevien tilastotietojen keräämisestä 23. marraskuuta 1995 annettu neuvoston direktiivi 95/57/EY. Direktiivillä pyrittiin perustamaan yhteisön tason matkailutilastoja koskeva tietojärjestelmä. Jäsenvaltiot keräävät, käsittelevät ja toimittavat järjestelmän edellyttämät yhdenmukaistetut tilastotiedot matkailun kysynnästä ja tarjonnasta yhteisössä. Direktiivin mukaisesti jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisten matkailutilastojärjestelmiensä mukauttamiseksi direktiivin liitteessä määritettyihin teknisiin vaatimuksiin, jotta yhteisön tietojärjestelmä saadaan toimintaan. Yhteisö myönsi täytäntöönpanon alkuvaiheessa rahoitusta niihin kuluihin, joita jäsenvaltioille koitui kansallisten järjestelmien mukauttamisesta direktiivin vaatimuksiin. Rahoitus oli kestoltaan rajattua. Sillä pyrittiin tukemaan sellaisten keruumenetelmien ja -järjestelmien kokeilua ja toteuttamista, jotka täyttävät direktiivin mukaisesti tilastotiedoille asetetut vaatimukset. Tarkoituksena oli, että rahoituksen päättyessä ollaan tilanteessa, jossa jäsenvaltiot voivat säännöllisesti toimittaa tarvittavat tiedot komissiolle direktiivissä säädettyjen määräaikojen ja käyttöön otettuja menetelmien ja järjestelmien mukaisesti. Neuvoston direktiivin 95/57/EY 8 artiklan nojalla komission on toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle kertomus tämän direktiivin mukaisesta toiminnasta saaduista kokemuksista, kun tietoja on kerätty kolmen vuoden ajan. Tietojen keruu alkoi vuonna 1997 (tiedot vuodelta 1996, joka on ensimmäinen viitejakso), ja keruu on nyt jatkunut kolmen vuoden ajan. Tämä kertomus annetaan mainitun säännöksen mukaisesti. Siinä luodaan yleiskatsaus edistymiseen, jota on saavutettu komission ja jäsenvaltioiden toteuttamissa eri toimissa, annettaan alustava arvio saaduista tuloksista ja ehdotuksia täytäntöönpanomenettelyn jatkamiseksi. II. Neuvoston direktiivin täytäntöönpano Direktiivi on johtanut useisiin eri toimiin, joita jäsenvaltiot ja komissio (Eurostat) ovat toteuttaneet, jotta uusia tietoja voitaisiin kerätä, käsitellä ja levittää. Eurostatissa tämä on merkinnyt erityisesti uuden yhteisön laajuisen tietojärjestelmän suunnittelua ja toteutusta, säännöllisiä tietojen keruita standardoitujen kyselylomakkeiden avulla, EU:n kokonaisarvojen aggregointia ja levittämistä, jäsenvaltioiden käyttämien menetelmien kehityksen seurantaa ja kokemustenvaihtoa, jotta tuloksena saataisiin vertailukelpoisia tilastoja. Lisäksi on annettava säännöksiä täytäntöönpanotoimenpiteistä, jotta varmistuttaisiin direktiivin asianmukaisesta täytäntöönpanosta kaikissa jäsenvaltioissa. Vuosina 1996-1999 on toteutettu jäljempänä kuvatut toimet. Liitteen 1 taulukko täydentää oikeudellisesta kehyksestä annettavia tietoja. 2.1 Matkailutilastojen tietojärjestelmän kehittäminen Yksi ensimmäisistä Eurostatin toteuttamista valmistelutoimista oli direktiivin sisältöä ja rakennetta vastaavan, matkailutilastoja koskevan uuden tietojärjestelmän suunnittelu ja perustaminen. Tässä yhteydessä laadittiin Access-pohjainen työkalu, jonka avulla tietoja voidaan tallentaa, käsitellä ja laskea ja hakea helposti Excel-taulukoihin. Järjestelmä saatiin toimintaan vuonna 1997. Matkailutilastojen tuotantotietokantaan tarvittava luokitusjärjestelmä TOUR laadittiin täysin direktiivin mukaiseksi. Luokituksessa on kahdeksan keskeistä osaa: ilmoittava alue (jäsenvaltio ja alue), indikaattori (muuttujat), mittayksikkö (valuutta, %), yksikkömäärä (yksikkö, tuhansia, miljoonia), toiminta (majoitusliikkeen tyyppi), tarkoitus (loma, työ), T-info (erilaisia jaotteluita, esim. sukupuolen, iän ja käytetyn liikennevälineen mukaisesti) ja kumppani (alkuperä- / kohdemaa). Tietojärjestelmään sisältyy myös mahdollisuus tallentaa matkailuun liittyviä tilastotietoja, kuten maksutasetietoja (matkailun ja matkustajaliikenteen tiedot), hotellien ja ravintoloiden työllisyystietoja sekä talouden tilastotietoja. [4] TOUR-tietokannassa on nyt 49 taulukkoa, joihin sisältyy yhteensä yli 400 000 lukua. Näistä 29 on nimenomaan direktiiviin liittyviä taulukoita, ja niissä on noin 350 000 lukua. Aikasarjat ulottuvat vuodesta 1980 nykyhetkeen, ja tiedot ovat olleet huomattavasti paremmin saatavilla vuodesta 1996 ja 1997 lähtien, jolloin uuden direktiivin mukaiset taulukot otettiin käyttöön. [4] Tietojen keruu perustuu seuraaviin säädöksiin: yritystoiminnan rakennetilastoista 20. joulukuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY, EURATOM) N:o 58/97 (EYVL L 14, 17.1.1997, s. 1); lyhyen aikavälin tilastoista 19. toukokuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1165/98 (EYVL L 162, 5.6.1998, s. 1); otantaan perustuvasta työvoimaa koskevasta vuosittaisesta yhteisön tietojen keruusta 16. joulukuuta 1991 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3711/91 (EYVL L 351, 20.12.1991, s. 1) ja yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä 9. maaliskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 577/98 (EYVL L 77, 14.3.1998, s. 3). 2.2 Tietojen keruu ja käsittely Matkailutilastojen tietojärjestelmän perustamiseen liittyy säännöllisten tiedonkeruiden käynnistäminen direktiivissä (7 artikla) säädettyjen, tietojen toimittamista koskevien määräaikojen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset ennakkotiedot on luovutettava kolmen kuukauden kuluessa vastaavan havaintojakson päättymisestä ja että tarkistetut tiedot on luovutettava kuuden kuukauden kuluessa. Vuosittaiset ennakkotiedot on luovutettava kuuden kuukauden kuluessa havaintojakson päättymisestä ja tarkistetut tiedot 12 kuukauden kuluessa. Jotta tietojen siirtäminen jäsenvaltioiden ja Eurostatin välillä helpottuisi, laadittiin 29 vakiomuotoista siirtotaulukkoa, jotka vastaavat direktiivin rakennetta. Taulukoissa on määritetty, miten tiedot ilmoitetaan kiinteämääräisinä riveinä ja sarakkeina. Näin luvut voidaan käsitellä tehokkaasti ja automaattisesti Eurostatin tietojärjestelmässä. Vakiomuotoiset siirtotaulukot antoivat perustan sähköisten (Excel-muotoisten) kyselylomakkeiden laatimiselle. Lomakkeet toimitettiin jäsenvaltioille, ja niitä on tarkoitus käyttää tietojen toimittamiseen Eurostatille. Eurostatin kehittämän TADI-erityisohjelman (Tourism Automatic Data Input - matkailutietojen automaattinen syöttö) avulla tietojen toimittajilta saadut kyselylomakkeen tiedostot voidaan lukea automaattisesti matkailun TOUR-tietojärjestelmäään. Tiedonsiirto tapahtuu useimpien tiedostojen osalta sähköisesti ja siihen käytetään joko Eurostatin STADIUM-tiedonsiirtotyökalua, jolla voidaan helposti tunnistaa vastaanotetut tiedostot, tai sähköpostia. Tietojen käsittelyyn kuuluu useita vaiheita. Ensin suoritetaan yleinen validointi, jossa pyritään löytämään erityisesti tietojen esitysmuotoon liittyvät ongelmat. Tämän jälkeen tiedot validoidaan yksityiskohtaisemmin: niiden sisältö, jaottelu ja kokonaismäärät pyritään tarkastamaan, niitä verrataan edelliseen sarjaan jne. Tämä vaihe on nykyisellään aikaa vievä, ja sen laajempaa automatisointia onkin suunniteltu, jotta voitaisiin nykyistä tehokkaammin ja nopeammin tarkistaa tietojen uskottavuus ja toteuttaa taulukoiden väliset ja muut tarkistukset. Lopuksi suoritetaan erilaisia laskutoimituksia (esim. EU:n aggregaatit, muunto euroiksi, erilaisten suhteiden laskeminen). Koko tietojenkäsittelyvaiheen ajan ollaan säännöllisesti yhteydessä tietojen toimittajiin eri jäsenvaltioissa. Vuoden 1999 aikana Eurostat otti käyttöön tietojen toimittamisessa ilmenevien viivästysten seurantamenettelyn. Näin voidaan selvittää maa- ja siirtotaulukkokohtaisesti viimeisimmät saatavilla olevat tiedot sekä mahdolliset puutteet aikasarjoissa, ja samalla ottaa huomioon haetut poikkeukset. Seuranta hoidetaan toistaiseksi manuaalisesti, mikä on erittäin aikaa vievää ja työn kausittaisuuden vuoksi vaikeaa toteuttaa. Työtä on kuitenkin lähiaikoina tarkoitus automatisoida, jolloin päivityksiä voidaan tehdä säännöllisemmin. 2.3 Tulosten levitys Direktiivin mukaisesti kerättyjä tietoja on levitetty säännöllisesti vuodesta 1997 lähtien. Tourism in Europe - Key figures on julkaistu vuosittain (touko- tai kesäkuussa). Tähän julkaisuun sisältyvät tiedot kolmelta edelliseltä vuodelta seuraavat tiedot: matkailun majoitusliikkeiden kapasiteetti, vuodepaikkojen käyttö, saapuneet vieraat: kotimaanmatkailu ja ulkomailta saapuva matkailu sekä matkailutulot ja -menot. [5] Muista julkaisuista voidaan mainita matkailua käsittelevä Statistics in Focus -sarjan julkaisu, joka ilmestyi helmikuussa 1999 ja johon sisältyvät matkailun tuoreet kehityssuunnat vuosilta 1997 ja 1998. [6] Matkailutilastoja käytetään säännöllisesti myös Eurostatin muissa, luonteeltaan yleisemmissä julkaisuissa, kuten Eurostatin vuosikirjassa sekä Eurooppa lukuina-, Eurostatistics- ja Monthly Panorama of European Business -julkaisussa. [5] Tourism in Europe - Key figures 1997-1998, Eurostat, 1999; Tourism in Europe - Key figures 1996-1997, Eurostat, 1998; Tourism in Europe - Key figures 1995-1996, Eurostat, 1997. [6] Inbound tourism flows rising in Europe (1999), Statistics in Focus, Eurostat. Eurostatin New Cronos -viitetietokannan matkailuosan rakenne uudistettiin täysin vuonna 1998, jotta se vastaisi direktiivin sisältöä ja rakennetta. Tämän ansiosta tiedot ovat suuren käyttäjäjoukon saatavilla Eurostatin Datashop-verkoston kautta. Tietokanta on vapaasti tiedon toimittajien käytettävissä jäsenvaltioissa ja EU:n toimielimissä. Osa suunniteltua matkailutilastojen säännöllistä levittämisohjelmaa on vuosittain julkaistava Tourism statistics Vuosibook (cd-rom) sekä julkaisu Tourism in Europe - Trends, joka painottuu matkailun tarjonnan ja kysynnän analysointiin edellisten neljän vuoden ajalta. Joitakin puuttuvia tietoja on levittämistarkoituksiin estimoitu, mutta lisätyötä tarvitaan, jotta näin voitaisiin toimia säännöllisesti ja ajanmukaiset päivitykset voitaisiin varmistaa. 2.4 Menetelmien seuranta Direktiivin hyväksymisen jälkeen matkailutilastoja käsittelevä Eurostatin työryhmä sopi, että laadittaisiin raportti, joka kuvaa direktiivin täytäntöönpanon myötä jäsenvaltioissa tapahtunutta menetelmien kehittymistä. Edistymistä kuvaava raportti oli määrä päivittää säännöllisesti, siinä olisi varauduttava maiden väliseen vertailuun ja tarjottava perustyökalut direktiivin täytäntöönpanon seurantaan. Edistymistä kuvaavalla raportilla on siis kaksi tavoitetta: seurataan jäsenvaltioiden edistymissä matkailutilastodirektiivin täytäntöönpanossa sekä lisätään tietoa ja vaihdetaan kokemuksia jäsenvaltioiden parhaista toimintatavoista tiedonkeruumenetelmien ja nykyisten matkailua koskevien tilastojärjestelmien osalta. Edistymistä kuvaava raportti vastaa direktiivin 8 artiklaa, jossa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän pyynnöstä kaikki tilastotietojen laadun, vertailukelpoisuuden ja täydellisyyden arvioimiseksi tarvittavat tiedot sekä yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista käytettävien menetelmien myöhemmistä muutoksista. Jäsenvaltiot ovat toimittaneet edistymistä kuvaavaa raporttia varten tarvittavat tiedot Eurostatille kyselylomakkeilla, jotka koskevat ETA-maissa nykyisin käytettäviä tietojenkeruujärjestelmiä, sekä antamalla raportteja, jotka liittyvät yhteisörahoituksen sopimusvelvoitteisiin. Raporttia on päivitetty säännöllisesti, ja jäsenvaltioita on pyydetty tarkistamaan, muuttamaan ja täydentämään tietoja. Vuonna 1996 laadittiin käytännön käsikirja matkailutilastoja koskevien Eurostatin menetelmäsuuntaviivojen soveltamisesta. [7] Peruskäsitteiden lisäksi käsikirjassa annetaan keruita ja kyselytutkimuksen suunnittelua koskevia suuntaviivoja direktiivin noudattamiseksi. [8] Osana direktiivin täytäntöönpanotoimia laadittiin vuonna 1998 muuttujien määritelmät. Lisäksi on tehty työtä teknisten käsikirjojen laatimiseksi menetelmäkysymyksistä, joita on pidetty erityisen vaikeina täytäntöönpanoprosessin aikana. Tällainen kysymys on esim. liikematkailua koskevien tietojen kerääminen. Lisäksi Eurostat on laatinut teknisen käsikirjan, jonka aiheena ovat yksityistä matkailijamajoitusta koskevat yhdenmukaistetut tiedot. Tämä on tärkeä matkailijamajoituksen laji monissa jäsenvaltioissa. Vuonna 1999 järjestettiin menetelmäseminaari, jossa pyrittiin edelleen rohkaisemaan direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa saatujen kokemusten vaihtoa. Seminaarissa käsiteltiin myös direktiivin täytäntöönpanoon liittyvien yhteisten ongelmien löytämistä sekä ehdotuksia käytännön toimiksi, joilla täytäntöönpanoa voitaisiin edistää. [7] Applying the Eurostat methodological guidelines in basic tourism and travel statistics, valmisteluasiakirja, Eurostat, 1996. [8] Tämä käytännön käsikirja vastaa Euroopan komission julkaisua Matkailutilastoja koskevat yhteisön menetelmät vuodelta 1998, jossa annetaan yleiset menetelmäpuitteet matkailutilastojen keruulle. 2.5 Oikeudellinen kehys Direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä päätettiin seuraavista toimenpiteistä tilasto-ohjelmakomiteamenettelyn mukaisesti (direktiivin 11 ja 12 artikla): kerättäviin tyyppitietoihin sovellettavat määritelmät (3 artikla), tietojen toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt (7 artikla) ja jäsenvaltioille myönnettävät poikkeukset (10 artikla). [9] [9] Matkailualaa koskevien tilastotietojen keräämisestä annetun neuvoston direktiivin 95/57/EY täytäntöönpanomenettelyistä 9. joulukuuta 1998 tehty komission päätös (1999/35/EY) (EYVL L 9, 15.1.1999, s. 23). Tilasto-ohjelmakomiteamenettelyn mukaisesti säädetään myös tarkkuusvaatimuksista ja järjestelmällisten harhojen yhdenmukaistettua käsittelyä koskevista menettelyistä (4 artikla), tietojen käsittelystä (6 artikla) sekä tulosten levittämisestä (9 artikla). (Ks. myös tämän kertomuksen liite 1.) III. Edistyminen direktiivin eri aloittain Jäsenvaltiot ja komissio ovat osallistuneet direktiivin täytäntöönpanon rahoitukseen. Täytäntöönpano on johtanut useisiin mukautuksiin ja muutoksiin ja se on vaikuttanut ETA-maiden kansallisissa tilastojärjestelmissä käytettyihin eri menetelmiin. Koska rahoitustuki annettiin sopimusten kautta, ETA-maat ovat luoneet omat kansalliset matkailutilastonsa ja samalla pyrkineet takaamaan tietojen keruun ja toimittamisen Eurostatille sekä tarvittaessa kehittäneet toimiaan. Välittömän vaikutuksensa lisäksi rahoitusosuus on monissa maissa epäsuorasti vaikuttanut omien resurssien jakoon ja näin parantanut kansallista tilastojärjestelmää, erityisesti siksi, että kyseessä on säännöllisesti toteutettava tietojen keruu. Aikaisempia kyselytutkimuksia on laajennettu, uusia tarvittaessa on otettu käyttöön, määritelmiä ja menetelmiä on yhdenmukaistettu ja muita muutoksia on toteutettu direktiivin vaatimusten täyttämiseksi. 3.1 Majoitusliikkeiden kapasiteetti alueyksiköiden tasolla (NUTS I-III) 3.1.1 Majoitusliikkeitä koskevien nykyisten rekisterien kattavuuden parantaminen Jotta tuotettujen tilastojen laatua voitaisiin parantaa, monissa maissa on pyritty laajentamaan majoitusliikkeitä koskevien rekisterien kattavuutta. Belgiassa on koottu luettelo erilaisista majoitustyypeistä ja yhdistetty majoitusrekisteri muihin hallinnollisiin tietolähteisiin, erityisesti yleiseen yritysrekisteriin. Tämän ansiosta majoitustyyppiä koskevien tietojen kattavuus on parantunut NUTS III -tasolla ja entistä yksityiskohtaisempia tietoja on saatavilla. Ranskassa on laajennettu luokiteltujen hotellien rekisteriä, jotta myös luokkaan 0 kuuluvista hotelleista saataisiin täydellinen luettelo. Alankomaissa on täydennetty ja päivitetty aiempaa rekisteriä sekä laadittu rekisteri, joka kattaa kaikki majoitusliikkeet direktiivin vaatimusten mukaisesti. Irlannissa on perustettu uusi matkailijamajoitusrekisteri, johon sisältyvät kaikki joko tilastotoimiston (Central Statistical Office) yritysrekisteriin tai Irlannin matkailuhallinnon (Irish Tourist Board) rekisteriin kuuluvat yksiköt. Aiemmin oli käytössä vain matkailuhallinnon rekisteri, joka kattoi ainoastaan virallisesti hyväksytyn osan majoitusalasta. Myös Itävallassa on perustettu matkailijoiden majoitusliikkeitä koskeva liitännäisrekisteri, joka on yhteydessä yleiseen yritysrekisteriin. Samoin Italiassa on tehty työtä matkailijoiden majoitusliikkeitä koskevan liitännäisrekisterin perustamiseksi. Se perustuu nykyiseen matkailijamajoitusrekisteriin ja on yhteydessä yleiseen yritysrekisteriin (ASIA). Yhdistyneen kuningaskunnan osalta työhön ovat kuuluneet matkailijamajoitusrekisterien parantaminen NUTS III -tason tietojen saamiseksi sekä tarkistukset ja jälkikäteen tehdyt ristiintarkistukset kansallisen tilastotoimiston (Office for National Statistics) yleisen yritysrekisterin osalta. Islannissa on täydennetty ja päivitetty nykyistä majoitusrekisteriä, erityisesti laatimalla rekisteri muista majoitusliikkeistä, kuten makuupussimajoituksesta, retkeilymajoista, yksityisasunnoissa tapahtuvasta majoituksesta ja vuoristomajoista. Norjassa on tehty työtä hotelleja ja muita vastaavia liikkeitä koskevan nykyisen rekisterin parantamiseksi. 3.1.2 Majoitusliikkeiden eri tyyppejä koskevien uusien rekisterien perustaminen Jotta tilastot kattaisivat kaikki direktiiviin sisältyvät majoitustyypit, monissa maissa on perustettu täysin uusia rekisterejä, joka koskevat tiettyjä majoitustyyppejä. Näin on toimittu erityisesti Espanjassa ja Portugalissa, joissa on perustettu matkailija-asuntoja (loma-asuntoja) koskeva rekisteri. Irlannissa on perustettu rekisteri, joka koskee epävirallisia aamiaismajoitusliikkeitä (bed and breakfast). Ranskassa on koottu rekisteriä luokittelemattomista hotelleista. 3.1.3 Majoitusliikkeitä koskevien määritelmien ja luokituksen jaottelun tarkistus Monissa maissa on tarkistettu majoitusliikkeitä koskevia luokituksia, tietokantojen rakenteita ja tutkimuksia, jotta ne vastaisivat direktiiviä. Näin on erityisesti Itävallassa, jossa vuokratalot ja -asunnot (loma-asunnot) sisältyivät aiemmin hotelleiden ja muiden vastaavien liikkeiden luokkaan. Nyt ne sisältyvät muuhun majoitustoimintaan. Islanti on pyrkinyt tarkistamaan ja muuttamaan majoitustyyppejä koskevan luokituksensa täysin, jotta se vastaisi direktiiviä. Tämä on johtanut Islannin majoitustietokannan täydelliseen tarkistukseen ja uudelleenorganisointiin, ja nykyiset tiedot on tarkistettu direktiivin mukaisen luokituksen pohjalta. Italiassa on tehty työtä, joka koskee majoitusliikkeiden luokittelua. Kaikki nykyiset majoitusliikkeiden tyypit on luetteloitu sekä alueellisella että provinssien tasolla. Uusia liiketyyppejä (kuten aamiaismajoitus ja maatilamajoitus) on nyt liitetty luokitukseen Eurostatin antamien suuntaviivojen mukaisesti. Myös Norjassa on tarkasteltu huolellisesti eri majoitustyyppien rajanvetoa, jotta matkailijamajoituksen luokitus vastaisi direktiivin vaatimuksia. 3.2 Majoitusliikkeisiin saapuneet vieraat ja yöpymiset: kotimaanmatkailu ja ulkomailta saapuva matkailu 3.2.1 Nykyisten tutkimusten mukauttaminen ja laajentaminen Ulkomailla asuvia koskevan maantieteellisen jaottelun mukauttaminen Monissa maissa on pyritty tarkistamaan ja laajentamaan kyselylomakkeita, jotka koskevat matkailijoiden saapumista majoitusliikkeisiin. Näin on pyritty kattamaan kaikki maat, jotka sisältyvät ulkomailla asuvia koskevaan maantieteelliseen jaotteluun, esim. Itävalta, Tanska, Espanja, Kreikka, Ranska, Italia, Alankomaat, Islanti, Norja ja Ruotsi. Uusia muuttujia koskevien tietojen keruun käynnistäminen Monissa maissa on mukautettu aiempia kyselytutkimuksia, jotta lomakkeilla voitaisiin kerätä lisätietoja. Tanskassa on laajennettu maan hotellitutkimusta, ja tammikuusta 1996 tietoja on kerätty vuodepaikkojen nettokäyttöasteesta. Saapumisista leirintäalueille on tehty sopimus Tanskan leirintäalueiden yhdistyksen kanssa, ja tavoitteena on hankkia luotettavia estimaatteja tästä muuttujasta. Monissa maissa onkin tehty yhteistyötä toimialajärjestöjen kanssa. Kreikka, Suomi ja Espanja ovat laajentaneet hotellitilastokyselyään kerätäkseen tietoja vuodepaikkojen bruttokäytöstä. Luxemburgissa tietojen keruuta laajennettiin vuodesta 1998 lähtien siten, että tietoihin sisältyvät myös vuodepaikkojen määrä ja niiden netto- ja bruttokäyttö. Alankomaat on kehittänyt järjestelmää, jolla estimoidaan saapumisia ja yöpymisiä leirintäpaikoilla, joita koskee pitkäaikainen tai pysyvä vuokrasopimus. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tiedot majoitusliikkeisiin saapumisista kerätään kysyntäpuolen kautta. Kyselyyn on lisätty saapumisia kuvaava muuttuja. Majoitusliikkeiden asiakasvirtoja koskevaa kyselylomaketta on Islannissa laajennettu siten, että vuodesta 1995 lähtien siihen sisältyy myös saapumisia koskeva muuttuja. Liechtensteinissa aloitettiin tammikuussa 1997 tietojen keruu leirintäalueiden majoituspaikkojen määrästä. 3.2.2 Uusien tutkimusten aloittaminen ja uusien lomakkeiden suunnittelu Jotta tilastot kattaisivat kaikki direktiiviin sisältyvät majoitustyypit, monissa maissa on aloitettu täysin uusia tutkimuksia ja laadittu uusia kyselylomakkeita. Portugalissa ja Espanjassa on käynnistetty uusi loma-asuntoja koskeva tutkimus. Ranskassa on työskennelty uuden tutkimuksen laatimiseksi. Sillä kerätään tietoja vierasvirroista 0-tähtiluokituksen hotelleihin. Tätä varten on suunniteltu kyselylomaketta. Kreikassa on tarkistettu ja laajennettu kyselytutkimuksia ja lomakkeita, jotka koskevat majoitusliikkeiden vierasvirtoja. Näin pyritään täyttämään kaikki direktiivin tähän osaan sisältyvät tietovaatimukset. Irlanti aloitti tammikuussa 1997 uuden otantatutkimuksen ja otti käyttöön majoitusliikkeiden vierasvirtoja koskevan kyselylomakkeen, joka perustuu keskustilastotoimiston uuteen matkailumajoitusrekisteriin. Uusi tutkimus käynnistettiin tammikuussa 1997. Italiassa on tehty työtä majoitusliikkeiden matkailijavirtoja koskevan kuukausittaisen tutkimuksen muuttamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Tavoitteena on ollut vastausten toimittamisesta paikallisille matkailuviranomaisille koituvan työmäärän keventäminen ja sen ajan merkittävä lyhentäminen, joka kuluu tietojen toimittamiseen ISTATille. Uusi tutkimus aloitettiin tammikuussa 1997. Ruotsissa on käynnistetty uusi kyselytutkimus, joka koskee loma-asuntojen vierasvirtoja. Yhdistynyt kuningaskunta on laatinut käyttöastetta koskevan kyselytutkimuksen, mihin on liittynyt kansallisten ja alueellisten matkailuhallintoelinten vastuulla olevien, käyttöastetta koskevien eri tutkimusten yhdenmukaistaminen ja tehostaminen. Islannissa työhön on kuulunut majoitusliikkeiden vierasvirtoja koskevan kuukausittaisen kyselytutkimuksen rakenteen uudistaminen siten, että alueellinen jaottelu ulottuu NUTS II -tasolle. 3.2.3 Tietojen käsittely, laatu ja ajankohtaisuus Monissa maissa on tehty teknisiä ja menetelmiä koskevia parannuksia, jotta tietojen laatuvaatimukset voitaisiin täyttää ja tiedot voitaisiin toimittaa direktiivin mukaisessa määräajassa. Tekniset parannukset Italiassa on suunniteltu uudestaan ja parannettu nykyisiä tietojenkäsittelymenettelyitä, jotka liittyvät tietojen hankintaan ja käsittelyyn (esim. automaattinen virhetarkistus). Lisäksi on käsitelty vastaajille koituvan taakan keventämistä tiedonkeruumenettelyn yksinkertaistamisen avulla. ISTAT saa nyt mikrotason tiedot alueellisilta elimiltä sähköpostitse tai muiden telemaattisten välineiden avulla. Tämä on osa Eurostatin SERT-hanketta (Statistiques d'Entreprises et Reseaux Telematiques), jossa pyritään toimittamaan tiedot telemaattisen verkon välityksellä matkailuliikkeistä alueellisille elimille ja edelleen ISTATille. ISTAT on käyttänyt tavanomaista RDRMES-sanomaa (Raw Data Reporting Message) tietojen lähettämiseen alueellisille laitoksille ja hotelliyrityksille sekä tietojen vastaanottamiseen näiltä. Ranskassa on laadittu tietokoneohjelma, jota käytetään luokittelemattomien hotellien tietojen hallintaan. Ohjelmalla voidaan laatia otos tutkittavista hotelleista, käsitellä ja koota saadut tiedot, laskea käyttöasteet sekä laatia estimaatteja puuttuvista vastauksista ja tutkimuksen ulkopuolelle jääneistä yksiköistä. Irlannissa on rakennettu täysin uusi tietokantaohjelma, jolla voidaan tallentaa, hallita ja tarkistaa laajoja tietokokonaisuuksia, joita nyt kerätään uuden majoitusrekisterin ja uuden majoitustilastokyselyn sekä matkailun kysyntää koskevan uuden kotitalouksien kyselytutkimuksen kautta. Alankomaissa on laadittu ohjelma sähköistä tiedonkeruutta varten (vastaajien täytettäväksi annettava kyselylomake on levykkeellä). Myös Ruotsissa on tehty työtä tietokonepohjaisten menettelyiden parantamiseksi. Tähän sisältyy uuden ohjelman suunnittelu puuttuvia vastauksia koskevien estimaattien laatimiseksi sekä sähköisten kyselylomakkeiden käyttöönotto tietojen keräämiseksi Ruotsin leirintäalueiden yhdistykseltä. Norja on kehittänyt uuden tietokonejärjestelmän tietojenkäsittelyä ja laadunvalvontaa varten sekä menettelyt puuttuvien vastausten päättelyä varten. Menetelmien parannukset Italia on siirtynyt käyttämään uutta järjestelmää, jolla estimoidaan alustavia tietoja. Kyseessä on puuttuvien tietojen estimointimenetelmä (keskiarvoyritykseen perustuva menetelmä). Ranska on toteuttanut toimia otoksen koon optimoimiseksi, tulosten tarkkuuden paranemiseksi osituskriteereiden entistä paremman määrittelyn avulla sekä keruun jaksottaisuuden (kuukausittainen/neljännesvuosittainen) muuttamiseksi muuttujan mukaisesti. Koko tietojenkäsittelyprosessin nopeuttamiseksi Alankomaissa on muutettu tietojenkeruun toimintatapaa: koko populaation kynnysarvo-otannasta on siirrytty ositettuun otantapopulaatioon ja suhteuttamiseen, jossa hyödynnetään kehittyneitä laskentamenetelmiä. 3.3. Matkailun kysyntä: kotimaanmatkailu ja ulkomaanmatkailu (päivämatkoja lukuun ottamatta) 3.3.1. Matkailun kysyntää koskevien tutkimusten mukauttaminen ja laajentaminen Eri maissa tehty työ on mahdollisuuksien mukaan rakentunut aiemmille kyselytutkimuksille ja sen tavoitteena on ollut direktiivin vaatimusten täyttäminen. Tämä on yleensä tarkoittanut tutkimusten järjestämistä tiheämmin ja kyselylomakkeiden laajentamista kaikki direktiivin muuttajat kattaviksi. Joissakin tapauksissa on myös kasvatettu otoksen kokoa. Itävallassa on tämän vuoksi järjestetty ylimääräinen vuotuinen matkailun kysyntää koskeva tutkimus (Mikrozensus - Reisegewohnheiten der Österreicher). Kyselytutkimus tehtiin aiemmin joka kolmas vuosi. Myös siihen liittyvää kyselylomaketta on laajennettu. Espanjassa on mukautettu ja tarkistettu espanjanlaisten lomia koskevaa tutkimusta (Vacaciones de los españoles), minkä tuloksena on saatu uusi FAMILITUR-niminen kyselytutkimus. Työhön sisältyi myös lomakkeen ja menetelmien muutoksia. Ranskassa tarkasteltiin nykyistä kotitalouksien paneelikyselyä, joka koskee ranskalaisten lomanviettotapoja (Habitudes de voyage des Français), ja tämän tuloksena todettiin, että useimmat direktiivin edellyttämät tiedot ovat saatavilla. Poikkeuksena ovat matkailumenoja koskevat tiedot. Otoksena on 20 000 kuukausittain postitse lähetettävää kyselylomaketta (otos on hiljattain kasvatettu kaksinkertaiseksi). Kokeilukaudella nykyiseen tutkimukseen lisättiin matkailumenoja koskevia kysymyksiä, mutta tuloksia ei pidetty tyydyttävinä. Ranskassa on tämän jälkeen tehty työtä matkailumenoja koskevan erityistutkimuksen perustamiseksi. Italiassa on tehty työtä joka kolmas vuosi tehtävän otantatutkimuksen (Le vacanze degli italiani) mukauttamiseksi direktiivin vaatimuksiin. Vuoden 1996 lomatutkimus toteutettiin vuosittaisen moniaiheisen kyselytutkimuksen yhteydessä. Siinä kerättiin tietoja vapaa-ajan matkoista, joiden kesto on vähintään neljä perättäistä yötä. Italia on myös tutkinut mahdollisuutta kerätä tietoja matkailumenoista kuukausittaisen kotitalouksien kulutustutkimuksen avulla. Alankomaissa on vuodesta 1980 lähtien toteutettu jatkuva lomatutkimus (Continue Vakantieonderzoek). Tehty työ on ollut tutkimuksen tarkastelua ja sen laajentamista koskemaan myös liikematkoja. Tarkistettu tutkimus toteutettiin ensimmäisen kerran maaliskuussa 1996. Portugalissa on aiemmin toteutettu vuosittainen lomatutkimus, jonka alaan ja jaksottaisuuteen on tehty merkittäviä muutoksia ja johon on lisätty direktiivin mukaisesti uusia muuttujia. Vuonna 1996 toteutettiin pilottitutkimus, ja säännölliset neljännesvuosittaiset tutkimukset käynnistettiin vuonna 1997. Suomessa on tehty säännöllisiä lomatutkimuksia vuodesta 1991. Direktiivin vaatimusten täyttämiseksi on omaksuttu uusi jaksotus, kyselylomaketta on tarkistettu ja sitä on laajennettu kattamaan useita muuttujia, jotka eivät aiemmin sisältyneet tutkimukseen. Nämä koskevat ulkomaille suuntautuvaa matkailua, kotimaan matkailua yksityismajoituksessa (vierailut sukulaisten ja tuttavien luo) sekä liikematkailua. Suomen matkailututkimuksen tietosisältö tarkistettiin vuosina 1995-1997, ja neljännesvuosittainen tutkimus aloitettiin vuonna 1996. Koska EU:n asetukseen perustuvan työvoimatutkimuksen muoto on muuttunut, samaa otospohjaa ei voida enää yhtä hyvin käyttää muihin tutkimuksiin. Suomen matkailututkimus toteutetaankin vuodesta 2000 lähtien uudelleen suunnitellun kyselyn pohjalta. Ruotsi on tehnyt useita tutkimuksia menetelmäkysymyksistä, jotta Ruotsin matkailuviranomaisten nyt toteuttamaa, matkailun kysyntää koskevaa tutkimusta voitaisiin laajentaa ja mukauttaa direktiivin vaatimusten mukaisesti. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehtyyn työhön on sisältynyt lukuisia muutoksia nykyiseen tutkimukseen (UK Travel Survey), joka tarjoaa tietoja kotimaanmatkailusta. Erityisesti tiedot lomamatkoista, joihin liittyy enemmän kuin neljä yöpymistä, ovat edellyttäneet tutkimuslomakkeiden laajentamista ja muuttamista. Tätä koskevaa pilottityötä tehtiin tammikuussa 1997 vuotta 1996 koskevien tietojen hankkimiseksi. Aiemmalla IPS-tutkimuksella (International Passenger Survey ) hankitaan tietoja ulkomaille suuntautuvasta matkailusta, ja aluksi laadittiin alustava arvio sen soveltuvuudesta direktiivin mukaisten tietotarpeiden täyttämiseen. Tämän jälkeen toteutettiin vuosina 1997 ja 1998 menoja koskeva esitutkimus, jossa osalle otoksen vastaajista esitettiin erittäin yksityiskohtaisia kysymyksiä menoista. IPS-tutkimuksen parantamiseksi on pyritty kohdentamaan harvinaisia osajoukkoja, jolloin suodattimet on kohdennettu näihin ryhmiin, jotta niiden käyttäytymisestä saataisiin paremmin tietoa. 3.3.2 Uusien tutkimusten käynnistäminen Joissakin maissa ei ollut koskaan aiemmin tehty kyselytutkimuksia kotimaanmatkailusta ja ulkomaille suuntautuvasta matkailusta. Tämä koskee nimenomaan Kreikkaa, Luxemburgia, Irlantia ja Islantia. Kreikka toteutti joulukuussa 1995 ensimmäisen vuotuisen lomatutkimuksen, joka koskee Kreikassa asuvien henkilöiden lomia, joihin sisältyy enemmän kuin neljä perättäistä yöpymistä. Vuonna 1997 Kreikassa aloitettiin ensimmäinen neljännesvuosittainen tutkimus, jolla kerätään tietoja loma- ja liikematkoista, joihin liittyy yksi tai useampi yöpyminen kodin ulkopuolella. Luxemburg toteutti ensimmäisen pilottitutkimuksen vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla. Se koski vuonna 1995 tehtyjä vapaa-ajan matkoja. Pilottitutkimuksesta saatujen kokemusten perusteella parannettiin tietojen keruumenetelmiä ja säännöllisen tutkimuksen jaksottaisuutta, ja ensimmäinen alustava testikysely tehtiin marraskuussa 1996. Säännölliset neljännesvuosittaiset kyselytutkimukset käynnistettiin vuoden 1997 ensimmäisen neljänneksen lopulla. Irlanti laati neljännesvuosittaisen kyselytutkimuksen (National Household Survey) vuonna 1997, ja se kattaa sekä kotimaanmatkailun että ulkomaille suuntautuvan matkailun. Islanti järjesti ensimmäisen matkailututkimuksensa vuonna 1996. Eräissä muissa maissa käynnissä olleet tutkimukset eivät tarjonneet riittäviä välineitä tietojen keräämiseksi direktiivin edellyttämällä tavalla, joten uusia tutkimuksia oli käynnistettävä. Esimerkiksi Belgiassa laadittiin luettelo matkailun kysyntää koskevista saatavilla olleista tiedoista ja niitä analysoitiin. Koska suurin osa tiedoista ei ollut yhdenmukaisia, maan tilastotoimisto katsoi vuonna 1996, että olisi järjestettävä uusi vuosittainen matkailun (useamman kuin neljän perättäisen yön pituisten matkojen) kysyntää koskeva kyselytutkimus. Tanskassa oli aiemmin toteutettu vain joitakin vuosittaisia kotimaanmatkailua ja ulkomaille suuntautuvaa matkailua koskevia kyselytutkimuksia. Siellä päätettiin laatia täysin uusi neljännesvuosittainen tutkimus. Tutkimus aloitettiin tammikuusta 1996 ja se kattaa sekä pitkät että lyhyet matkat (sekä neljännesvuosittaiset että vuositiedot). Saksassa tehtiin aiemmin vuosittainen kyselytutkimus, joka koski maassa asuvien henkilöiden tekemiä lomamatkoja, mutta tutkimus keskeytettiin vuonna 1990. Direktiivissä asetettujen vaatimusten täyttämiseksi vuonna 1997 aloitettiin täysin uusi neljännesvuosittainen tutkimus, joka kattaa kaikki matkailun kysynnän ominaistiedot (sekä neljännesvuosittaiset että vuositiedot). Norja toteutti ensimmäisen neljännesvuosittaisen matkailututkimuksensa vuonna 1997 yleisen Omnibus-tutkimuksen yhteydessä. Joissakin maissa tarvittiin uusia tutkimuksia, joilla kerätään neljännesvuosittaisia tietoja kodin ulkopuolelle suuntautuvista loma- tai liikematkoista, joihin liittyy yksi tai useampia yöpymisiä. Tämä koskee Itävaltaa, jossa aloitettiin joulukuussa 1995 ensimmäinen työ- ja ammattimatkailua koskeva pilottitutkimus. Tämän jälkeen vuonna 1997 käynnistettiin ensimmäinen säännöllinen neljännesvuosittainen kyselytutkimus loma- ja liikematkoista, joihin liittyy yksi tai useampi yöpyminen. Myös Belgiassa ja Italiassa aloitettiin vuonna 1997 pilottitutkimus, joka koski loma- ja liikematkoja, joihin sisältyy yksi tai useampi perättäinen yöpyminen. IV. Yleinen arvio Voidaan katsoa, että direktiivin täytäntöön panemiseksi toteutettavat toimet ja työ ovat nyt kokonaisuudessaan käynnissä ja edenneet varsin pitkälle. Ne on voitu toteuttaa melko tyydyttävissä olosuhteissa. Tietojen saatavuus ja määräaikojen noudattaminen ovat kohentuneet merkittävästi direktiivin antamisen jälkeen. Yhteisiä määritelmiä on käytetty, ja tämän myötä tietojen vertailtavuus on parantunut. On kuitenkin liian varhaista tehdä lopullisia päätelmiä neuvoston direktiivin täytäntöönpanosta, koska neljännesvuosittaisten tietojen keruuta koskeva siirtymäkausi ei ole vielä päättynyt. Vuonna 1996 tehtiin pilottivaiheen työtä ja varsinainen säännöllinen tietojen keruu käynnistyi vuonna 1997, mutta useat maat olivat pyytäneet poikkeuksia siirtymäkaudeksi. Direktiivin täytäntöönpanoprosessin alkuvaiheessa saatavilla olleen yhteisön rahoituksen ansioista jäsenvaltiot ovat voineet tehdä tiettyjä muutoksia matkailutilastojärjestelmiinsä ja direktiivi on voitu panna täytäntöön nopeammin. Neuvoston direktiivin täytäntöönpanon myötä matkailutilastojärjestelmä on suuntautunut tai suuntautuu käyttäjien tarpeisiin sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa. On kuitenkin huomattava eräitä seikkoja, jotka voivat vaikuttaa vastaisuudessa tehtäviin päätöksiin. Näitä ovat erityisesti seuraavat: - Jäsenvaltioiden Eurostatille toimittamat tiedot ovat joissakin tapauksessa viivästyneet, mikä vaikeuttaa tietojen nopeaa levittämistä käyttäjille. - Tietojen laadun, luotettavuuden ja vertailtavuuden tarkastelussa ja varmistamisessa on ollut viivästyksiä. On tarkemmin tutkittava määritelmien ja luokitusten soveltamista. Henkilöresurssien ja rahoituksen puuttumisen vuoksi jäsenvaltioiden toimittamia tuloksia ei ole voitu kokonaisuudessaan analysoida syvällisesti. V. Tulevaisuudennäkymät Yhteisön matkailutilastojärjestelmälle asetetaan lähivuosina merkittäviä haasteita: yhteisön laajeneminen, yhä monipuolisempien matkailutilastojen tarve (matkailualan työllisyys, matkailun taloudellinen merkitys, matkailun satelliittitilinpito, matkailuyritysten suhteellinen kilpailukyky jne.), ympäristöulottuvuuden tuominen osaksi matkailuun liittyviä politiikan aloja (matkailun kestävä kehitys), matkailualan merkityksen huomioon ottaminen maaseudun kehittämisessä ja alueellisessa kehittämisessä, tiedonkeruun uusien välineiden tekninen kehitys jne. Olisikin varmistettava, että käytettävissä on yhteisön laajuinen matkailutilastojen tietojärjestelmä, jota pidetään yllä ja mahdollisuuksien mukaan kehitetään edelleen. Näin tuettaisiin käyttäjien tarpeita vastaavien matkailutilastojen kehitystä. Tulevissa toimissa olisi keskityttävä direktiivin täytäntöönpanon jatkamiseen ja parantamiseen sekä tietojen laadun, luotettavuuden ja vertailtavuuden tarkasteluun, määritelmien ja luokitusten soveltamiseen, eri tietolähteiden vertailuihin, vertailukohtana käytettäviä tilastoja koskevaan työhän sekä täsmällisyyden parantamiseen ja tulosten levittämiseen. Lisäksi olisi tarkasteltava yhteyksiä muihin tilastoihin, esim. työllisyyttä, matkustajaliikennettä, maksutasetta, yritystilastoja sekä hintoja ja kansantalouden tilinpitoa koskeviin tilastoihin, jotta nykyisten tietolähteiden käyttöä voitaisiin tehostaa. Tarvitaan myös lisää tietoa matkailun talousvaikutuksista. Siksi voitaisiin harkita matkailun satelliittitilinpitoa, koska näin voitaisiin mitata matkailun merkitystä talouden ja työllisyyden kannalta, ja direktiivi tarjoaisi tähän merkittävän tietolähteen. Kun pohditaan tulevia toimia direktiivin yhteydessä ja oikeudellisen kehyksen mahdollista laajentamista, tähän liittyvä työ olisi koordinoitava ja suunnattava siten, että se vastaa matkailun työllistämismahdollisuuksia koskevaa komission politiikkaa, joka sai alkunsa matkailun ja työllisyyden korkean tason asiantuntijaryhmä raportista [10]. Raportissa korostetaan oikeiden tietojen merkitystä, ja todetaan, että asiantuntijaryhmä, joka "haluaa varmistaa ajankohtaisen, luotettavan ja vertailukelpoisten tietojen saannin, on sitä mieltä, että on tarpeen hyödyntää jo käytössä olevia EY-välineitä kuten Eurobarometria. Niitä on myös parannettava suhteessa yritysten tarpeisiin ja on varmistettava julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön avulla, että täydentävistä toimista saadaan entistä suuremmat synergiaedut." [10] Matkailua ja työllisyyttä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmät ja suositukset, Euroopan komission pääosasto XXIII, lokakuu 1998. Euroopan komission 28. huhtikuuta 1999 antamalla tiedonannolla "Matkailuun liittyvän työllistämispotentiaalin tehostaminen " [11] vastattiin korkean tason asiantuntijaryhmä raporttiin ja neuvoston esittämään kehotukseen keskittyä matkailun ja työllisyyden välisiin yhteyksiin. [12] Tiedonannossa korostettiin "tiedon ohjaamaa" eurooppalaista matkailualan strategiaa, "jolla kannustettaisiin yrityksiä, viranomaisia ja muita osapuolia paremmin hyödyntämään olemassa olevia tietoja, hankkimaan ja kehittämään taitotietoa, kehittämään uusia prosesseja ja omaksumaan parhaita toimintatapoja." [11] EYVL C 178, 23.6.1999, s. 3. [12] (Matkailu)neuvosto, 26. marraskuuta 1997. Neuvoston päätelmien seurantaan kuului neljän työryhmän perustaminen. Uuden teknologian tuella tapahtuva tiedonvaihto ja -levittäminen on yksi niistä neljästä alasta, joita korostettiin matkailua ja työllisyyttä koskevissa 21. kesäkuuta 1999 annetuissa neuvoston päätelmissä. Yksi ryhmistä keskittyy tietoon, ja sen tavoitteena on tunnistaa tietotarpeet ja tuoda tietoa sitä tarvitsevien saataville. Työryhmä piti tilastoja yhtenä tärkeimmistä tiedottamisen muodoista. Tässä yhteydessä tehtävästä työstä odotetaan lisäpanosta keskusteluun, jota käydään matkailutilastojen käyttäjien yhä monipuolisemmista tietotarpeista. Liite 1 Oikeudellinen kehys Hyväksytty: >TAULUKON PAIKKA> Suunnitteilla: Vuosi // Sisältö (suluissa annettu artiklan numero viittaa direktiiviin) 2001 // Liite 1: Tarkkuusvaatimukset sekä menettelyt järjestelmällisten harhojen yhdenmukaistetun käsittelyn varmistamiseksi (4 artikla) Liite 2: Tietojen käsittely (6 artikla) Liite 3: Tulosten levittäminen (9 artikla) Liite 2 Tiivistelmätaulukko maittain ja direktiivin kohdittain Seuraavissa taulukoissa esitellään direktiivin kohdittain ja maittain tärkeimmät tilastotyökalut (kyselytutkimukset, rekisterit), joita on kehitetty tai perustettu säädöksen mukaisten vaatimusten (toinen sarake) täyttämiseksi. Muissa sarakkeissa kuvataan jäsenvaltioiden Eurostatille toimittamien tietojen saatavuutta ja tuoreutta (tilanne 20. maaliskuuta 2000). Jäljempänä ovat tietojen saatavuutta ja tuoreutta kuvaavien merkkien selitykset: Tietojen saatavuus 0: ei tietoja (taulukkoa ei ole toimitettu) 1: heikko saatavuus (alle 30 % taulukoista) 2: kohtuullinen saatavuus (30-60 % taulukoista) 3: hyvä saatavuus (60-80 % taulukoista) 4: erinomainen saatavuus (yli 80 % taulukoista) Tietojen tuoreus Viivästykset viitejaksoina kuukausittainen/neljännesvuosittainen /vuosittainen 1: heikko 8+/3+/2+ 2: kohtuullinen 4-7/2/1 3: hyvä 0-3/0-1/0 Majoitusliikkeiden kapasiteetti: kansallisella alueella sijaitsevat paikalliset yksiköt >TAULUKON PAIKKA> Huom.: (*): Tutkimus oli olemassa ennen direktiivin antamista. ---: Ei muutoksia Majoitusliikkeisiin saapuneet vieraat ja yöpymiset: kotimaanmatkailu ja ulkomailta saapuva matkailu >TAULUKON PAIKKA> Huom.: (*):Tutkimus oli olemassa ennen direktiivin antamista. ---: Ei muutoksia Matkailun kysyntä: kotimaanmatkailu ja ulkomaanmatkailu (päivämatkoja lukuun ottamatta) >TAULUKON PAIKKA> Huom.: (*):Tutkimus oli olemassa ennen direktiivin antamista. ---: Ei muutoksia Liite 3 EU:n ja ETA:n jäsenvaltioille myönnetty rahoitusosuus >TAULUKON PAIKKA> (*) Yksi sopimus.