PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

EU:n ja Valko-Venäjän tasavallan välinen sopimus viisumien myöntämisen helpottamisesta, jäljempänä ’viisumihelpotussopimus’, tuli voimaan 1. heinäkuuta 2020 yhtä aikaa takaisinottosopimuksen kanssa. Viisumihelpotussopimuksen tarkoituksena on vastavuoroisuutta noudattaen helpottaa viisumien myöntämistä unionin ja Valko-Venäjän kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

Viisumihelpotussopimuksella helpotetaan osaltaan ihmisten välistä vuorovaikutusta sekä arvojen, mukaan lukien ihmisoikeuksien ja EU:n demokraattisten arvojen, jakamista. Viisumihelpotussopimuksen johdanto-osassa korostetaan osapuolia velvoittavien asianmukaisten kansainvälisten sopimusten mukaisesti EU:n ja Valko-Venäjän välisen yhteistyön perusperiaatteiden tärkeyttä sekä velvoitteita ja vastuita, mukaan lukien ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittamista.

Neuvosto antoi 12. lokakuuta 2020 päätelmät EU:n vastauksesta Valko-Venäjän tapahtumiin. Päätelmissään neuvosto toisti, etteivät 9. elokuuta 2020 pidetyt presidentinvaalit olleet vapaat eivätkä oikeudenmukaiset eikä Valko-Venäjän hallinnolla ollut demokraattista oikeutusta. Neuvosto toisti täyden tukensa Valko-Venäjän suvereniteetille ja itsenäisyydelle ja korosti Valko-Venäjän kansalaisten demokraattista oikeutta valita presidenttinsä vapailla ja oikeudenmukaisilla vaaleilla ilman ulkopuolista puuttumista. Päätelmissä muistutettiin lisäksi rajoittavista toimenpiteistä, kuten matkustuskiellosta ja varojen jäädyttämisestä, joita oli määrätty presidentinvaaleihin liittyneestä vilpistä ja rauhanomaisten mielenosoitusten väkivaltaisesta tukahduttamisesta vastuussa oleville 40 henkilölle. Päätelmissä todettiin myös EU:n olevan valmis määräämään lisää rajoittavia toimenpiteitä yhteisöille ja korkea-arvoisille virkamiehille, kuten Aleksandr Lukašenkalle.

EU vähensi asteittain kahdenvälistä yhteistyötä Valko-Venäjän viranomaisten kanssa keskushallinnon tasolla, lisäsi tukeaan Valko-Venäjän kansalle ja kansalaisyhteiskunnalle ja vastaavasti mitoitti uudelleen antamaansa kahdenvälistä rahoitustukea. Näiden toimenpiteiden mukaisesti EU antoi välittömästi käyttöön lisärahoitusta väkivallan uhreille, kansalaisjärjestöille ja riippumattomille tiedotusvälineille.

Oppositioaktivisteihin, kansalaisjärjestöihin, ihmisoikeuksien puolustajiin ja riippumattomiin tiedotusvälineisiin kohdistuu edelleen tukahduttamistoimia. Maassa oli syyskuun 2021 puolivälissä yli 670 poliittista vankia, ja määrä kasvaa joka viikko. Heitä vastaan on käynnistetty poliittisista syistä oikeudenkäyntejä, jotka käydään usein suljetuin ovin ja kiireessä ja joiden päätteeksi määrätään häpeällisesti monen vuoden vankeustuomioita.

Viisumihelpotussopimuksen soveltaminen on jatkunut, mutta sopimuksen täytäntöönpanoa seuraamaan tarkoitetun, viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean perustamista on lykätty.

Vastauksena Valko-Venäjän yhteiskunnan kaikkia osia koskeviin jatkuviin raakoihin tukahduttamistoimiin ja erityisesti matkustajalennon kaappaukseen 23. toukokuuta 2021 EU kielsi valkovenäläisiltä lentoliikenteen harjoittajilta ylilennot EU:n ilmatilassa ja esti niiden pääsyn EU:n lentoasemille, hyväksyi neljännen pakotepaketin, jossa luetellaan henkilöitä ja yhteisöjä, ja määräsi talouspakotteita.

Näiden toimenpiteiden seurauksena Valko-Venäjän viranomaiset ilmoittivat 28. kesäkuuta 2021 keskeyttävänsä vastatoimena osallistumisensa itäiseen kumppanuuteen sekä Valko-Venäjän ja EU:n takaisinottosopimuksen soveltamisen. Lisäksi Valko-Venäjä kutsui EU-suurlähettiläänsä kuultavaksi, pyysi EU:n suurlähettilään kutsumista Brysseliin kuultavaksi ja ilmoitti, että pakotteiden valmisteluun osallistuneilta EU:n toimielinten edustajilta ja EU:n yksityishenkilöiltä evättäisiin pääsy Valko-Venäjälle. Valko-Venäjän viranomaiset vaativat keskeyttämään jäsenvaltioiden kulttuuri-instituuttien toiminnan. Valko-Venäjä ilmoitti myös harkitsevansa muita mahdollisia vastatoimenpiteitä. Tämän lisäksi Valko-Venäjän parlamentille esitettiin 8. syyskuuta 2021 lakiehdotus Valko-Venäjän ja EU:n takaisinottosopimuksen soveltamisen keskeyttämisestä.

Tilanne EU:n ja Valko-Venäjän välisillä rajoilla on vakiintunut maahantulijoiden osalta muun muassa Bagdadin ja Minskin välisten suorien lentojen keskeyttämisen vuoksi. Tilanne on kuitenkin edelleen jännittynyt ja muuttopaine jatkuu, sillä laittomien rajanylitysyritysten määrä on edelleen suuri. Liettuan ja Valko-Venäjän rajan oli 19. syyskuuta 2021 mennessä ylittänyt laittomasti 4 145 henkilöä. Määrä on 56 kertaa suurempi kuin vuonna 2020. Yli puolet Valko-Venäjän kautta Liettuaan saapuneista kolmansien maiden kansalaisista oli irakilaisia (2 805), ja seuraavaksi suurimmat ryhmät olivat Kongon ja Kamerunin kansalaiset. Lisäksi maahan tuli pieniä määriä Syyrian, Iranin ja Afganistanin kansalaisia. Puolaan on Valko-Venäjältä tullut samalla ajanjaksolla 1 493 kolmannen maan kansalaista. Määrä on 23 kertaa suurempi kuin vuonna 2020. Myös Puolassa suurin osa tulijoista on irakilaisia, mutta afganistanilaisia on enemmän kuin Liettuassa. Suhteellisesti tarkasteltuna tulijoiden määrä kasvoi kuitenkin eniten Latviassa, jossa havaittiin vuonna 2020 vain 3 laitonta rajanylitystä, mutta vuonna 2021 niitä on havaittu jo 377. Sama suuntaus pätee turvapaikkahakemuksiin. Liettuassa on tässä vaiheessa vuotta 2021 jätetty jo 14 kertaa enemmän turvapaikkahakemuksia (2 399) kuin samalla ajanjaksolla viime vuonna, ja suurin osa hakemuksista on Irakin kansalaisten tekemiä (50 %). Puolassa on jätetty 131 prosenttia enemmän turvapaikkahakemuksia (4 109). Suurimpia hakijaryhmiä ovat afganistanilaiset (33 %), valkovenäläiset (29 %) ja venäläiset (18 %). Latviassa on jätetty 465 turvapaikkahakemusta, mikä on lähes 6 kertaa enemmän kuin vuonna 2020.

Äkillinen kasvu viittaa siihen, että Valko-Venäjän hallitus edistää laitonta muuttoliikettä poliittisia tarkoituksia varten ja että kyse on erityisesti kostotoimista Liettuaa, Puolaa ja Latviaa vastaan niiden Valko-Venäjää koskevan kannan vuoksi. Valko-Venäjän toimet EU:n jäsenvaltioita vastaan edellyttävät yhtenäistä toimintaa.

2.EHDOTETUT TOIMENTPITEET

Viisumihelpotussopimus tehtiin olettaen, että ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittaminen on yksi perusperiaatteista unionin ja Valko-Venäjän välisessä yhteistyössä sekä osa unionin ja Valko-Venäjän velvoitteita ja vastuita. Unioni ja Valko-Venäjä totesivat, että viisumihelpotussopimus ei saisi johtaa laittomaan maahanmuuttoon, ja kiinnittivät erityistä huomiota turvallisuuteen ja takaisinottoon.

Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen Valko-Venäjä rikkoo näitä periaatteita. Valko-Venäjä ei pelkästään vaaranna suhdettaan unioniin ja sen jäsenvaltioihin, vaan se on myös laajentanut ihmisoikeusloukkauksia vastoin kansainvälisiä velvoitteitaan.

Sen vuoksi on asianmukaista keskeyttää eräiden viisumihelpotussopimuksen artiklojen soveltaminen. Näissä artikloissa määrätään helpotuksista seuraavien hakijaryhmien osalta:

i) ne Valko-Venäjän virallisten valtuuskuntien jäsenet, myös pysyvät jäsenet, joiden olisi Valko-Venäjälle osoitetun virallisen kutsun perusteella osallistuttava virallisiin kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin taikka tapahtumiin, joita hallitustenväliset järjestöt järjestävät jonkin jäsenvaltion alueella;

ii) Valko-Venäjän kansallisten ja alueellisten hallitusten ja parlamenttien, Valko-Venäjän perustuslakituomioistuimen ja Valko-Venäjän korkeimman oikeuden jäsenet heidän hoitaessaan tehtäviään.