(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

(23)Irlanti ei ole vielä virallisesti toimittanut kumppanuussopimusta ja muita koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoja. Irlannin on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

(22)Irlannin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Irlannin suunnitelman kokonaismäärärahoista on 42 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 32 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Irlantia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

(18)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Irlannin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,8 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen).

(14)Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 6,4 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 heikompaa, 5,4 prosenttia, ja vuonna 2023 samantasoista, 4,4 prosenttia, mikä johtuu pääasiassa heikommista yksityisen kulutuksen ja viennin näkymistä vuonna 2022. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja kääntyvän 0,2 prosentin ylijäämäksi vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan supistuvan 50,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 46,3 prosenttiin vuonna 2023. Ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkinen talous on vuonna 2022 alijäämäinen 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2023 0,4 ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua rahoitusasemaa. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 50,3 prosenttia vuonna 2022 ja 45,5 prosenttia vuonna 2023.

(12)Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Irlannista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Irlannilla ei enää ole epätasapainoja, jotka liittyvät suureen yksityiseen, julkiseen ja ulkomaiseen velkaan. Julkisen ja yksityisen velkaantumisen sekä ulkomaisten nettovelkojen vähentämisessä on edistytty merkittävästi sekä ennen pandemiaa että sen jälkeen.

(10)Irlanti toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 4 päivänä toukokuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Irlannin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

(9)Irlanti toimitti 28 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 8 päivänä syyskuuta 2021 päätöksen Irlannin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Irlanti on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hinnan nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(24)Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Irlannilla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät kiertotalouteen ja jätevesiin. Jätettä syntyy Irlannissa lähes 25 prosenttia EU:n keskiarvoa enemmän. Maa on EU:n viidenneksi suurin yhdyskuntajätteen tuottaja henkeä kohti. Edistyminen kierrätysasteen kasvattamisessa on hidastunut viime vuosina, ja jätteen poltto on lisääntynyt merkittävästi. Kiertomateriaalien käyttöaste oli Irlannissa 1,8 prosenttia vuonna 2020 eli selvästi alle EU:n keskiarvon, joka oli 12,8 prosenttia. Tarvitaan lisää kannustimia ja investointeja, jotta Irlanti voi panna täytäntöön kunnianhimoisemman jäte- ja kiertotalousstrategian ja välttää liiallisen polttokapasiteetin luomista. Enemmän on tehtävä materiaalien koko elinkaaren kattavien kiertotalouden toimintamallien tukemiseksi, jotta voidaan vähentää jätettä ja resurssien kulutusta. Vaikka jätevesihuoltoon tehtävien investointien helpottamisessa on edistytty jonkin verran, alle 50 prosenttia Irlannin jätevesistä käsitellään EU:n lainsäädännön mukaisesti. Merkittävin haitta pintaveden laadulle Irlannissa on sekä käsittelemättömästä jätevedestä että maataloudesta peräisin oleva liiallinen ravinnekuorma. Infrastruktuuria on parannettava huomattavasti, ja maataloudesta johtuvaa veden saastumista on valvottava entistä tiukemmin. Asianmukainen jätevesi-infrastruktuuri on myös keskeinen tekijä kansalaisten elämänlaadun ja terveysolojen parantamisessa. Lisäksi se edistää aluekehitystä, luo kestävää kasvua ja työpaikkoja ja hyödyttää matkailua.

(25)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

(26)Vuoden 2020 tietojen mukaan Irlanti ei tuo raakaöljyä eikä kaasua Venäjältä. Irlannin riippuvuus venäläisestä hiilestä (22 % hiilen tuonnista) on pienempi kuin EU:n keskiarvo, ja lisäksi kiinteiden fossiilisten polttoaineiden osuus sen energiapaletista (7,6 %) on pienempi kuin EU:ssa keskimäärin. Vaikka Irlannin riippuvuus Venäjän öljystä ja kaasusta on EU:n keskiarvoa vähäisempää, Irlannin on nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa ja energian korkeiden hintojen vuoksi entistä kiireellisemmin tehostettava toimiaan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Irlannin ilmastotoimintasuunnitelma sisältää kunnianhimoisen tavoitteen maan energiajärjestelmän perusteellisesta muuttamisesta vuoteen 2030 mennessä. Sen ansiosta Irlanti voi vähentää kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä 51 prosentilla vuosina 2018–2030. Tarvittavat uudistukset ja muutoksen suuruusluokka asettavat huomattavia vaatimuksia aina tarvittavien julkisten ja yksityisten investointien turvaamisesta sitoumusten toteuttamiseen aikataulussa. Irlannin energiainfrastruktuuria on parannettava kokonaisvaltaisesti, jotta uusiutuvia energialähteitä voidaan hyödyntää mahdollisimman paljon ja Irlannin ilmastotavoitteet saavuttaa. Jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, on ratkaisevan tärkeää luoda investointikehys, joka helpottaa investoimista vihreään energiaan ja kannustaa siihen. Uusiutuvien energialähteiden osalta kaavoitus- ja lupajärjestelmään liittyy edelleen haasteita, jotka liittyvät erityisesti rakennuslupamenettelyjen kestoon sekä pitkällisiin ja kalliisiin muutoksenhakumenettelyihin. Kaavoitus- ja lupajärjestelmän parantaminen varmistamalla, että kaavoitusprosessien kaikissa vaiheissa on käytettävissä asianmukaiset resurssit, ja virtaviivaistamalla yleistä kehystä voisi nopeuttaa laajamittaisia hankkeita ja siten vihreää siirtymää. Lisäksi ylikuormituksen vähentämiseksi on keskeistä laajentaa ja vahvistaa sähköverkkoa ja tukea infrastruktuuria keskeisissä paikoissa. Erityisesti uudet sähkönsiirtoyhdysjohdot naapurimaihin parantavat energian toimitusvarmuutta. Tarvitaan myös lisää varastointikapasiteettia ja laajamittaista sähköautojen latauspisteiden käyttöönottoa. Lisäksi kansallisen uusiutuvaa vetyä koskevan strategian kehittäminen auttaisi energiapaletin monipuolistamisessa.

(27)Energiatehokkuustoimenpiteillä on keskeinen rooli energian kulutuksen vähentämisessä. Suuria energiansäästöjä tarvitaan sekä Irlannin ilmastotavoitteiden että koko EU:n laajuisen kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä koskevan 55 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi. Vaikka ilmastotoimintasuunnitelma on oikeansuuntainen, Irlanti on toistaiseksi jäljessä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. Asettamalla energiatehokkuuden etusijalle ja pyrkimällä merkittäviin energiansäästöihin rakennuksissa Irlanti voisi vähentää riippuvuuttaan tuontienergiasta. Kasvava sähköajoneuvokanta voisi hyödyntää kotimaista sähköntuotantoa tuontipolttoaineen sijaan. Koska ilmastotoimintasuunnitelmaan sisältyy tavoite, jonka mukaan Irlannin liikenteessä on vuoteen 2030 mennessä miljoona sähköautoa, käyttöön on otettava merkittävä määrä uusia latauspisteitä. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevaa tavoitetasoa on tarpeen nostaa edelleen, jotta Irlanti olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.

(28)Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Irlanti voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia pienituloisille kuluttajille aiheutuvan rasituksen keventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Irlanti voi hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

(29)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

(30)Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroalueen talouspolitiikkaa koskevaa suositusta. Irlannin osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2.

SUOSITTAA, että Irlanti toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen, RePowerEU:n ja muiden EU:n varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; reagoi ikääntymiseen liittyvien eläkemenojen odotettuun kasvuun varmistamalla valtion eläkejärjestelmän taloudellisen kestävyyden;

2.etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 8 päivänä syyskuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.panostaa kiertotalouden edistämiseen; kehittää erityisesti sekä infrastruktuuria että politiikkoja, joilla ehkäistään jätteen syntymistä ja lisätään uudelleenkäytetyn ja kierrätetyn materiaalin käyttöä, ja kehittää toimivamman järjestelmän kierrätettävän jätteen, myös biohajoavan jätteen, erilliskeräystä varten; edistää turvallisempaa ja puhtaampaa jätevesikiertoa;

4.vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; nopeuttaa uusiutuvan energian, erityisesti merituulivoiman, käyttöönottoa muun muassa uudistuksilla, jotka tehostavat kaavoitus- ja lupajärjestelmää erityisesti lyhentämällä menettelyjen kestoa; parantaa energiainfrastruktuuria, myös varastointia varten; varmistaa rakennusten pitkälle menevien perusparannusten nopean toteuttamisen; nopeuttaa liikenteen sähköistämistä muun muassa asentamalla latauspisteitä.

Tehty Brysselissä