Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on Euroopan kasvustrategia, jolla parannetaan kansalaisten hyvinvointia ja terveyttä, tehdään Euroopasta ilmastoneutraali vuoteen 2050 mennessä sekä suojellaan, säilytetään ja parannetaan EU:n luonnonpääomaa ja biodiversiteettiä. Ihmisten hyväksi toimiva talous merkitsee myös oikeudenmukaista siirtymää, joka luo työpaikkoja ja jossa ketään ei jätetä jälkeen. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan rahoitusjärjestelmästä on tehtävä kestävämpi. Tämä edellyttää sekä vahvaa rahoituslainsäädäntöä että yritysten selkeää siirtymää kohti kestävää kehitystä. Koska tarvittavien muutosten edellyttämät investoinnit ovat hyvin laajoja, Euroopan rahoitusala on keskeisessä asemassa kestävässä ja osallistavassa talouden elpymisessä covid-19-pandemiasta samoin kuin Euroopan pitkän aikavälin kestävässä talouskehityksessä.

EU on toteuttanut merkittäviä toimia kestävän rahoituksen ekosysteemin rakentamiseksi. EU:n luokitusjärjestelmäasetus, kestävään rahoitukseen liittyvien tietojen antamista koskeva asetus ja vertailuarvoasetus muodostavat perustan läpinäkyvyyden lisäämiselle, ja niillä tarjotaan sijoittajille välineitä, joiden avulla he voivat tunnistaa kestäviä sijoitusmahdollisuuksia.

Komissio esittää EU:n ilmastoluokitusjärjestelmää koskevaa delegoitua säädöstä, ehdotusta yritysten kestävyysraportointia koskevaksi direktiiviksi, muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin tarkistamista sekä muutoksia delegoituihin säädöksiin, jotta vakuutus- ja sijoitusneuvonnan kestävyysmieltymykset sekä tuotehallinnan ja luottamusvelvollisuuksien kestävyysnäkökohdat otettaisiin paremmin huomioon. Näin autetaan edistämään vihreämpää, oikeudenmukaisempaa ja kestävämpää Eurooppaa sekä tuetaan kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa.

EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä on vankka ja tieteeseen perustuva läpinäkyvyyttä lisäävä väline yrityksille ja sijoittajille. Siinä otetaan käyttöön selkeät suorituskriteerit, joilla määritetään, minkälaisella taloudellisella toiminnalla edistetään merkittävästi vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista. Näillä kriteereillä luodaan yrityksille ja sijoittajille yhteiset puitteet, joiden avulla ne voivat viestiä vihreästä toiminnasta entistä uskottavammin ja selviytyä jo käynnissä olevasta siirtymästä. EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä on tärkeässä asemassa myös EU:n vihreitä joukkovelkakirjoja koskevan standardin ja tiettyjen vähittäismarkkinoille tarkoitettujen rahoitustuotteiden EU-ympäristömerkin laatimisessa.

EU:n ilmastoluokitusjärjestelmää koskevan delegoidun säädöksen piirissä on noin 40 prosenttia pörssiyhtiöiden taloudellisista toiminnoista toimialoilla, joiden osuus Euroopan suorista kasvihuonekaasupäästöistä on lähes 80 prosenttia. Toimintoja lisätään tulevaisuudessa. Tämän laajan soveltamisen avulla EU:n kestävyysluokitusjärjestelmällä voidaan merkittävästi lisätä vihreän rahoituksen tarjoamia mahdollisuuksia tukea siirtymää erityisesti sellaisilla hiili-intensiivisillä aloilla, joilla tarvitaan kiireellistä muutosta.

Ehdotuksessa yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiiviksi vahvistetaan yhteiset eurooppalaiset raportointisäännöt, joilla lisätään avoimuutta ja joissa edellytetään, että yritykset raportoivat kestävyyttä koskevista tiedoista johdonmukaisella ja vertailukelpoisella tavalla. Uusia raportointivaatimuksia sovellettaisiin kaikkiin suuriin yrityksiin ja kaikkiin pörssiyrityksiin, mukaan lukien listautuneet pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset). Komissio aikoo kehittää pk-yrityksille oikeasuhteiset standardit. Ne toimivat viitteenä tiedoille, joita yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluvat yritykset voivat kohtuudella pyytää niiden tavarantoimittajina toimivilta pk-yrityksiltä ja arvoketjuissaan olevilta asiakkailta.

I.JOHDANTO

Kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annettu asetus (EU) 2020/852, jäljempänä ’luokitusjärjestelmäasetus’, tuli voimaan 12. heinäkuuta 2020. Euroopan parlamentti ja neuvosto valtuuttivat asetuksella Euroopan komission antamaan delegoiduilla säädöksillä teknisiä arviointikriteerejä sen määrittämiseksi, voidaanko tietyllä taloudellisella toiminnolla katsoa merkittävästi edistettävän ympäristötavoitteiden saavuttamista. Näiden kriteerien avulla voidaan laatia asianmukaiset määritelmät yrityksille, sijoittajille ja rahoitusmarkkinoiden toimijoille siitä, minkälaisia taloudellisia toimintoja voidaan pitää ympäristön kannalta kestävänä.

Tämä toimeksianto perustuu vaatimukseen, jonka mukaan teknisten arviointikriteerien on oltava ajantasaisia ja perustuttava tieteelliseen näyttöön. Näiden kriteerien on oltava selkeitä, käyttökelpoisia ja helppokäyttöisiä, jotta vältetään tarpeeton hallinnollinen taakka. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat myös tunnustaneet julkisen kuulemisen merkityksen ja nimenomaisesti valtuuttaneet komission ottamaan mukaan asiaankuuluvia sidosryhmiä ja tukeutumaan sellaisten asiantuntijoiden antamiin neuvoihin, joilla on todistetusti osaamista ja kokemusta asiaankuuluvilta aloilta.

EU:n ilmastoluokitusjärjestelmää koskevassa delegoidussa säädöksessä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston pyytämällä tavalla ensimmäisistä EU:n luokitusjärjestelmän teknisistä arviointikriteereistä ja yhteisestä tavasta tiedottaa kestävästä toiminnasta. EU:n luokitusjärjestelmäasetuksessa edellytetään, että sijoittajat ja yritykset käyttävät näitä kriteerejä asiaan liittyvien tietojen julkistamisessa. Kriteerit toimivat myös luotettavana ohjenuorana sijoituspäätöksiä tehtäessä.

Tätä täydennetään ehdotuksella yritysten kestävyysraportointia koskevaksi direktiiviksi, jolla varmistetaan, että yritykset antavat tietoja yrityskäytäntöjensä kestävyydestä läpinäkyvällä ja vertailukelpoisella tavalla. Rahoitusalan yritykset voivat arvioida rahoitetun toiminnan tavoitetasoa ja ympäristötehokkuutta sellaisten tietojen avulla, jotka koskevat kestävyysluokitusjärjestelmän noudattamista, siirtymäinvestointeja ja kestävyysriskejä.

II. EU:N ILMASTOLUOKITUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVA DELEGOITU SÄÄDÖS

EU:n ilmastoluokitusjärjestelmää koskevassa delegoidussa säädöksessä, jota Euroopan parlamentti ja neuvosto valvovat, esitetään ensimmäiset tekniset kriteerit sellaisen toiminnan määrittelemiseksi, jolla edistetään merkittävästi ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista. Nämä ovat kaksi ensimmäistä EU:n kestävyysluokitusjärjestelmän kuudesta ympäristötavoitteesta.

Nämä kriteerit on laadittu teknisen asiantuntijaryhmän suositusten sekä yleisöltä saadun palautteen ja kestävän rahoituksen foorumin neuvojen pohjalta.

Sidosryhmiltä (muun muassa kansalaisilta, viranomaisilta, yrityksiltä, voittoa tavoittelemattomilta järjestöiltä ja tiedeyhteisöltä) on saatu paljon palautetta, mikä kuvastaa asian merkitystä. Valtaosa vastaajista oli samaa mieltä siitä, että EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä on tärkeä väline, jolla tuetaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaista siirtymäprosessia. Yhteenveto julkisesta kuulemisesta on saatavilla kestävää rahoitusta koskevalla komission verkkosivustolla.

Palautteessa paljastui myös useita ongelmallisina pidettyjä kysymyksiä, joita olivat muun muassa seuraavat:

-Sen seuraukset, että toiminnan määritellään olevan joko ympäristön kannalta kestävää tai ei. Tietyt sidosryhmät olivat huolissaan siitä, että toimintaa, jota ei voida pitää EU:n ilmastoluokitusjärjestelmää koskevan delegoidun säädöksen mukaisesti vihreänä, saatetaan pitää ympäristön kannalta kestämättömänä. Tämä saattaa vaikuttaa kyseisen toiminnan rahoituksen saantiin. (Kohta 1)

-Kriteerien tavoitetaso ja käytettävyys. Vaikka monet sidosryhmät suhtautuivat myönteisesti kriteerien tavoitetasoon tai vaativat jopa korkeampaa tavoitetasoa, toiset niistä olivat huolissaan siitä, että kriteerien tavoitetaso oli liian korkea, ja ehdottivat parannuksia kriteerien käytettävyyteen. (Kohta 2)

-EU:n kestävyysluokitusjärjestelmän soveltamisala. Tietyt sidosryhmät olivat huolissaan siitä, että kriteerien kattamien toimintojen ala on liian suppea ja että EU:n kestävyysluokitusjärjestelmä on luonteeltaan binaarinen eli siinä ei anneta markkinoille ohjeita siitä, miten suhtaudutaan toimintoihin, jotka eivät täytä delegoidussa säädöksessä lueteltuja kriteerejä tai kuulu niiden piiriin. (Kohta 3)