Erityiskertomus Onko Euroopan 
aluekehitysrahasto 
tukenut onnistuneesti 
yrityshautomoiden 
kehittämistä?FI 2014  nro 07
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS/uniF6BATUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P.  +352  4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet : http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN 978-92-872-0123-2
doi:10.2865/32452
© Euroopan unioni, 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
FI 2014  nro 07
Erityiskertomus Onko Euroopan 
aluekehitysrahasto 
tukenut onnistuneesti 
yrityshautomoiden 
kehittämistä?
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn  
sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
02
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
I – VII Tiivistelmä
1 – 9 Johdanto
10 – 17 Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet
18 – 78 Huomautukset
19 – 28 Infrastruktuurien laatu oli yleisesti ottaen hyvä, mutta yrityshautomoiden tuloksellisuus kulki 
jäljessä
20 – 23  Useimmissa tapauksissa yrityshautomot soveltuivat hyvin tarkoitukseensa ja ne oli rakennettu ja varusteltu 
suunnitelmien mukaisesti
24 – 28 Tarkastettujen yrityshautomojen vaikuttavuus osoittautui vertailussa vähäisemmäksi
29 – 58 Tarkastetut EAKR:n avulla tuetut yrityshautomot eivät olleet hyödyntäneet riittävästi hyviä 
käytäntöjä
31 – 34 Yrityshautomoiden perustamisen yhteydessä ei ollut kiinnitetty riittävästi huomiota hautomoiden 
yritystukitoimintojen vaikuttavuuteen
35 – 48 Yrityshautomopalvelut vastasivat vain löyhästi asiakkaiden tarpeita
49 – 51 Yrityshautomoiden seurantajärjestelmät eivät sisältäneet riittävästi hallinnointitietoja
52 – 58 Yrityshautomoiden taloudellinen kestävyys ei vastannut tavoitetta, jonka mukaan tarkoituksenmukaisia 
yrityshautomopalveluita piti tarjota sopiville yrityksille
59 – 72 EAKR:n hallinnointijärjestelmät eivät keskittyneet yrityshautomoiden tarjoamien palveluiden 
tehokkuuteen
60 – 68 Tuettavien yritysten valintamenettelyssä ei kiinnitetty huomiota tiettyihin yrityshautomotoiminnan 
olennaisiin osa-alueisiin
69 – 72 EAKR:n avulla osarahoitettuja yrityshautomoita ei vaadittu jatkamaan yrityshautomotoimintaa riittävän 
pitkään
03 Sisällys
73 – 78 Euroopan komission puutteellinen tiedonlevitys haittasi hyvien käytäntöjen edistämistä
79 – 85 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite  – Tarkastetut yrityshautomot
 Komission vastaukset
04
 Sanasto
Aloitteleva yritys : Perustettu uusi yritys tai yhteistyökumppanuus, joka aloittaa tuotteensa tai palvelunsa 
kehittämistä ja suorittaa markkinatutkimusta.
Alueellinen innovaatiostrategia : Asiakirja, jossa määritetään alueelliset painopisteet systemaattisesti 
tavoitearvojen perusteella. Painopisteitä varten yksilöidään toimet, joiden tarkoituksena on paikallisten 
innovaatioiden kehittäminen tiede- ja yritysorganisaatioiden avulla.
Asiakas : Yrittäjä tai yritys, joka saa tukea yrityshautomon kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen perusteella. Tukea 
voidaan antaa tarjoamalla käyttöön vuokratiloja ja/tai osallistumalla yritystoiminnan tukemiseen.
EAKR : Euroopan aluekehitysrahasto.
EBN : Euroopan yritys- ja innovaatiokeskusten verkko.
EC-BIC-yrityshautomo : Yrityshautomo, joka on Euroopan yritys- ja innovaatiokeskusten verkon vahvistettu jäsen.
Eriytetty yritys : Riippumaton yritys, joka syntyy, kun olemassaolevan yrityksen tai organisaation osasto tai osa 
eriytyy ja alkaa toimia erillisenä kokonaisuutena.
Esiselvitys : Asiakkaiden aktiivinen etsiminen ja potentiaalisten markkinoiden selvittäminen.
Korkean kasvupotentiaalin yritys : Yritys, jonka toiminta on tai sen odotetaan olevan tuloksellisempaa 
asianomaiseen teollisuudenalaan tai koko markkinoihin verrattuna.
Pk-yritykset : Pienet ja keskisuuret yritykset, joiden palveluksessa on alle 250 työntekijää ja joiden vuotuinen 
liikevaihto on alle 50 miljoonaa euroa ja/tai joiden vuotuisen taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa.
Verkostoituminen : Toiminta, jonka avulla liiketoiminnan harjoittajat ja yrittäjät luovat henkilökohtaisia kontakteja 
ja liiketoimintamahdollisuuksia.
Virtuaalinen yrityshautomo : Järjestelmä, jonka avulla yritys voi hyötyä yrityshautomon tuesta, vaikka ei 
varsinaisesti toimisi sen tiloissa.
Yrityshautomo-ohjelma : Yrityskohtaisesti räätälöity asiakirja, jossa kuvataan kunkin yrityshautomon avulla 
käynnistettävän yrityksen kohdalla suunniteltuja tapahtumia ja toimia. Yrityshautomo-ohjelman tavoitteena 
on luoda asiakasyritykselle liiketoimintatavoitteet ja määrittää kohdennetut resurssit ja palvelut, jotka tukisivat 
yrityksen kehittämistä. Ohjelman täytäntöönpanoa ja liiketoimintatavoitteiden saavuttamista seurataan 
indikaattoreiden avulla.
05
 Tiivistelmä
IV
Tarkastettujen yrityshautomoiden tulosten heikkous 
selittyy osittain sillä, että hyväksi havaittuja käytän -
töjä oli sovellettu vain vähäisessä määrin. Tarkem -
min sanottuna yrityshautomoiden yritystukitoimien 
vaikuttavuuteen oli kiinnitetty liian vähän huomiota 
hautomoiden perustamisen yhteydessä. Toiseksi 
yrityshautomopalvelut niveltyivät vain löyhästi 
asiakkaiden liiketoiminnan tavoitteisiin. Kolmanneksi 
yrityshautomoiden seurantajärjestelmät eivät tuotta -
neet riittäviä hallintotietoja. Yrityshautomotoimintaa 
hiersivät lisäksi myös taloudelliseen kestävyyteen 
liittyvät huolenaiheet.
V
Hallintoviranomaisten soveltamat hallinnointijärjestel -
mät keskittyivät liiaksi tuotokseen, ja näin ollen yritys -
hautomoiden operatiivinen toiminta jäi liian vähälle 
huomiolle. Esimerkiksi osarahoitettavien yrityshau -
tomoiden valintamenettelyssä jätettiin liian vähälle 
huomiolle useita osatekijöitä, jotka ovat ensisijaisen 
tärkeitä yrityshautomotoiminnassa. Esimerkkeinä 
voidaan mainita henkilöstön pätevyys, yrityshautomo -
palveluiden laajuus ja relevanttius sekä taloudellinen 
kestävyys. Useimmissa tapauksissa odotettuja hyötyjä 
ei ollut arvioitu alueellisen talouden kannalta.
VI
Komissio on pyrkinyt jonkin verran saamaan tietoa 
eurooppalaisten yrityshautomoiden toiminnasta ja 
ominaispiirteistä, mutta sen tarjoamaa tukea ei voida 
pitää riittävänä. Komission toteuttamat yrityshauto -
moiden edistämistoimet olivat sen verran rajallisia, 
etteivät ne riittäneet lieventämään osarahoituksen 
kohteena olleiden kokemattomien ja kehittymättö -
mien yrityshautomoiden epäonnistumisriskiä.I
Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat 
keskeisiä kasvun ja työllisyyden edistäjiä. Pk-yritysten 
tukemisesta onkin vuosien mittaan tullut yhä keskei -
sempi toimintapoliittinen painopisteala. Kahden viime 
ohjelmakauden määrät, jotka rakennerahastoista 
suunnattiin pk-yritysten tukemiseen, olivat 23 miljar -
dia euroa ja 15 miljardia euroa. Yrityshautomoiden 
tavoitteena on tukea aloittelevien yritysten perusta -
mista ja kehittämistä.
II
Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida, olivatko 
Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) avulla osarahoi -
tetut yrityshautomot onnistuneesti tukeneet aloitte -
levia yrityksiä, joiden kehityspotentiaali on korkea. 
Tarkastustiimi tarkasti yrityshautomoista poimitun 
otoksen paikan päällä neljässä jäsenvaltiossa. Tarkas -
tustiimi teki asianomaisissa jäsenvaltioissa tarkastus -
käynnin myös hallintoviranomaisten luo ja suoritti ver -
tailevan arvioinnin, jonka yhteydessä otokseen lisättiin 
yrityshautomoja kahdesta muusta jäsenvaltiosta.
III
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että EAKR:n talou -
dellinen tuki on edistänyt huomattavasti yrityshau -
tomoinfrastruktuurin perustamista etenkin niissä 
jäsenvaltioissa, joissa tämäntyyppinen yritystoiminnan 
tukeminen oli suhteellisen harvinaista. Tarkastettujen 
yrityshautomoiden toiminnan tuloksellisuus oli kuiten -
kin vaatimatonta.
Tiivistelmä 06
VII
Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat 
suositukset:
Ensinnäkin komission olisi vaadittava, että jäsenvaltiot 
asettavat seuraavat ehdot EU:n osarahoitusta saavien 
uusien yrityshautomoiden perustamiselle:
a) Yrityshautomot olisi perustettava yksityiskoh -
taisten ja realististen toimintasuunnitelmien 
pohjalta kiinnittäen erityistä huomiota niiden 
voittoa tuottamattoman yrityshautomotoiminnan 
kestävyyteen.
b) Yrityshautomotoiminnan pitäisi olla alusta alkaen 
pätevyydeltään sopivan henkilöstön vastuulla, 
jotta asiakkaille ja mahdollisille tuleville yrittäjille 
pystytään antamaan tarkoituksenmukaista yksilöl -
listä tukea.
c) Yrityshautomoiden olisi etsittävä ja hankittava 
uusia asiakkaita aktiivisesti asiakkaiden maan -
tieteelliseen sijaintiin katsomatta ja keskityttävä 
asiakkaisiin, joilla on innovatiivisia liiketoimintai -
deoita ja korkea kasvupotentiaali; näin kyettäisiin 
maksimoimaan julkisen rahoituksen tehokkuus ja 
samalla EU-rahoituksen avulla saatava lisäarvo.
d) Kunkin asiakasyrityksen yrityshautomoprosessin 
aluksi olisi laadittava yksityiskohtainen, erikseen 
räätälöity yrityshautomo-ohjelma. Ohjelman täy -
täntöönpanoa olisi seurattava, ja arvioitava, missä 
määrin yrityksen tavoitteet on saavutettu.
e) Yrityshautomoiden olisi tarjottava palveluitaan 
yrityshautomon tilojen ulkopuolella toimiville 
yrityksille, jotta yrityshautomotuella olisi laajempi 
vaikutus paikalliseen yritysyhteisöön ja verkostoi -
tumismahdollisuudet paranisivat.
f) Yrityshautomoiden olisi perustettava seurantajär -
jestelmä, joka pohjautuu niiden oman toiminnan 
perusteella saatujen tietojen lisäksi tukea saavien 
asiakkaiden tuottamiin yritystoimintaa koskeviin 
tietoihin.Toiseksi komission olisi vaadittava, että jäsenvaltioi -
den viranomaiset sisällyttävät seuraavat osatekijät 
EAKR:sta osarahoitettavien yrityshautomohankkeiden 
valinta- ja valvontamenettelyjen suunnitteluun:
g) Hankkeiden valintakriteereissä olisi painotettava 
fyysisten tuotosten sijaan hankkeiden odotettuja 
tuloksia.
h) Hankearviointimenettelyn yhteydessä ja sopi -
musvelvoitteita määritettäessä olisi hyödyn -
nettävä enemmän asiantuntijoiden tietämystä 
yrityshautomotoiminnasta.
i) Julkisen tuen määrän olisi perustuttava yrityshau -
tomohankkeen osalta määritettyihin tulosennus -
teisiin. EAKR:n maksujen suuruus olisi sidottava 
yrityshautomon saavuttamiin tuloksiin.
j) Kestävyyden osalta edellytettävää ajanjaksoa 
olisi mukautettava siten, että se vastaisi EAKR:sta 
osarahoitetun yrityshautomoiden omaisuuserien 
tosiasiallista elinkaarta.
Kolmanneksi komission olisi
k) saatettava yrityshautomotoiminnan vaikuttavuut -
ta ja tehokkuutta koskeva tietämyksensä ajan 
tasalle, ja hyödynnettävä tätä tietämystä varmis -
taakseen, että EAKR:n tuki soveltuu hyvin yritys -
hautomotoiminnan tarpeisiin
l) jatkettava toimiaan, joiden tarkoituksena on yritys -
hautomoyhteisön tukeminen; näin olisi toimittava 
etenkin EU:n tukea saavien yrityshautomoiden 
kohdalla esimerkiksi järjestämällä tiedon- ja koke -
mustenvaihtoa jäsenvaltioissa toimista vastaavien 
elinten kanssa. Aloite olisi kohdennettava kaikkiin 
yrityshautomoihin, jotka pystyisivät näin esitte -
lemään onnistumistaan, vaihtamaan tietoja ja 
saamaan vertaistukea Euroopan tasolla.
07
 Johdanto
Miksi yrityshautomot ovat 
tärkeitä?
01 
Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-
yritykset) ovat keskeisiä kasvun ja 
työllisyyden edistäjiä. Euroopassa 
toimivien 20,7 miljoonan pk-yrityksen 
osuuden arvioidaan olevan kaiken 
kaikkiaan 67 prosenttia kokonaistyölli -
syydestä ja 58 prosenttia1 bruttoarvon -
lisäyksestä2. Pk-yritysten tukemisesta 
onkin vuosien mittaan tullut Euroopas -
sa yhä keskeisempi toimintapoliittinen 
painopisteala. Lissabonin strategiassa 
asetettiin pk-yritysala erityisen tär -
keään asemaan. Myöhemmin Eu -
rooppa 2020 -strategian yhteydessä 
annettiin suuri painoarvo pk-yritysten 
ja innovaatioiden merkitykselle Eu -
roopan unionin talouden kannalta; 
strategian yhteydessä korostettiin 
myös niiden keskeistä asemaa älyk -
kään, kestävän ja osallistavan kasvun 
saavuttamisen kannalta.
02 
Yrityshautomoiden tavoitteena on 
antaa laaja-alaista ja intensiivistä tukea 
nuorille yrityksille. Tuen tarve on suu -
rin yrityksen elinkaaren alkuvaiheessa, 
jolloin epäonnistumisriski on korkeim -
millaan. Tilintarkastustuomioistuimen 
määritelmä yrityshautomosta esitetään 
laatikossa 1 .03 
Julkaistun tutkimuksen mukaan yritys -
hautomotukea saaneiden pk-yritysten 
epäonnistumisriski on huomattavasti 
alhaisempi niiden muutamien ensim -
mäisten toimintavuosien aikana. Uusis -
ta yrityksistä keskimäärin 56 prosent -
tia3 pysyy toiminnassa kolmen vuoden 
ajan, mutta yrityshautomotukea 
saaneiden yritysten kohdalla vastaava 
osuus on noin 90 prosenttia4.
04 
Yrityshautomoprosessi on tehokkaim -
millaan silloin, kun se räätälöidään 
yksittäisen yrittäjän tarpeiden mu -
kaiseksi. Tuen laajuus, vaihtelevuus ja 
intensiteetti ovat riippuvaisia useista 
eri tekijöistä. Yleensä tuki kuitenkin 
vaihtelee sen mukaan, missä elinkaa -
rensa vaiheessa tuettava yritys on 
(esim. perustamis- tai laajentamis -
vaihe), mikä on yrityksen markkina-ala 
(esim. tieto- ja viestintäteknologia tai 
bioteknologia) ja minkätyyppisestä 
yrityksestä on kysymys (esim. aloittele -
va tai eriytetty yritys).5
Yrityshautomon määritelmä
Yrityshautomo on organisaatio, jonka tarkoituksena on tukea yritysten onnistunutta perustamista ja kehittä -
mistä. Yrityshautomo tarjoaa usein mahdollisuuden fyysiseen yritysinfrastruktuuriin, yrityskohtaisesti räätälöi -
tyihin yritystoiminnan tukipalveluihin sekä verkostoitumiseen.
Yrityshautomot ovat keskenään hyvin erityyppisiä: hautomoiden tarjoamien yrityshautomo-ohjelmien laa -
juus ja niiden sisäinen organisaatio, taloudellinen erikoistumisala ja palveluiden kohteena olevat asiakkaat 
vaihtelevat.Laatikko 11 ECORYS, EU SMEs in 2012: at the  
crossroads , Euroopan komissio,  
syyskuu 2012 ( http://ec.europa.
eu/enterprise/policies/sme/facts-  
figures-analysis/performance-  
review/files/supporting-  
documents/2012/annual-  
report_en.pdf ).
2 Bruttoarvonlisäyksellä  
tarkoitetaan tuotettujen  
tuotteiden ja palveluiden arvoa,  
josta on vähennetty kaikki  
panoksista ja raaka-aineista  
aiheutuvat kulut, jotka johtuvat  
suoraan asianomaisesta  
tuotannosta. 
3 Eurostat: http://epp.eurostat.ec.  
europa.eu/statistics_explained/  
index.php/Business_  
demography_statistics
4 Euroopan yritys- ja  
innovaatiokeskusten verkon 
(EBN) mukaan yrityshautomo -
tuen aikana yrityksistä 
92 prosenttia pysyi toiminnassa; 
tuen päättymistä seuranneiden 
kolmen vuoden aikana 
toiminnassa pysyi 90 prosenttia 
yrityksistä. ”BIC Observatory 
2012©” report ( http://www.ebn.
be/assets/assets/pdf/2012/
bic_obs_2012.pdf ). UK Business 
Incubation Ltd raportoi, että 
yrityshautomotuen aikana 
toiminnassa pysyi 98 prosenttia 
yrityksistä ja viiden vuoden 
kuluttua toiminnassa oli 
87 prosenttia yrityksistä ( http://
www.ukbi.co.uk/resources/
business-incubation.aspx ). US 
National Business Incubation 
Association -järjestö raportoi, 
että viiden vuoden kuluttua 
toiminnassa oli 87 prosenttia 
yrityksistä; 2012 State of the 
Business Incubation Industry .
5 Ks. kohta 14.
08 Johdanto
05 
Innovaatiopohjaisia yrityshautomoita 
koskevassa Euroopan komission op -
paassa (European Commission’s Smart 
Guide to Innovation-Based Incubators 
(IBI))6 määritetään yrityshautomo -
toiminnan kolme tyypillistä vaihetta. 
Kaaviossa 1  annetaan esimerkkejä ku -
hunkin vaiheeseen liittyvistä toimista.
a) Esivaihe. Vaiheeseen sisältyvät toi -
met, joiden tarkoituksena on tukea 
potentiaalisia yrittäjiä liiketoiminta -
ideoiden, -mallien- ja suunnitelmien 
kehittelyssä. Tavoitteena on paran -
taa yrittäjien mahdollisuuksia luoda 
liiketoimintaa vaikuttavalla tavalla 
ja edetä onnistuneesti yritystoimin -
nan käynnistysvaiheeseen. Tässä 
vaiheessa tarjottaviin palveluihin 
sisältyy yleensä liiketoimintaide -
an ensimmäinen arviointi, minkä 
lisäksi annetaan yksilöllistä ohjausta 
kaikista liiketoimintasuunnitelman 
laadintaan liittyvistä näkökohdista.
b) Yrityshautomovaihe. Vaihe alkaa, 
kun pk-yrityksen toiminta käynnis -
tyy, ja loppuu, kun yrityksestä tulee 
itseään ylläpitävä ja valmis toimi -
maan itsenäisesti vapailla mark -
kinoilla. Vaihe kestää noin kolme 
vuotta. Tänä aikana yrityshautomo tarjoaa yrittäjille rahoitusmahdolli -
suuksia, koulutusta ja coaching-toi -
mintaa sekä verkostoja mahdollisiin 
liike- ja teknologiakumppaneihin. 
Lisäksi yrityshautomo tarjoaa 
toimistotilaa ja joissakin tapauk -
sissa pääsyn täysin varustettuihin 
laboratorioihin, työpajoihin ja 
prototyyppivalmistuksen välinei -
siin. Fyysinen yrityshautomovaihe 
(jolloin yritykset varsinaisesti toi -
mivat yrityshautomossa) on tärkeä 
tietyillä talouden aloilla (esim. 
bioteknologia ja kehittyneet ma -
teriaalit). Joillakin aloilla (esim. IT-
ohjelmistojen kehittämisessä) myös 
virtuaalinen yrityshautomotoiminta 
voi olla vaikuttava ratkaisu.
c) Yrityshautomotoiminnan jälkeinen 
vaihe. Tähän vaiheeseen sisälty -
vät toimet, jotka toteutetaan, kun 
yrityksestä on tullut toiminnalli -
sesti ja taloudellisesti itsenäinen ja 
se pystyy jatkamaan toimintaansa 
ilman ulkopuolista tukea. Pk-yritys 
saattaa kuitenkin edelleen tarvita 
erityyppistä tukea – esimerkiksi 
toimenpiteitä, joiden avulla pyri -
tään edistämään yrityksen myyntiä 
tai parantamaan sen tuotantopro -
sesseja esimerkiksi kansainvälisty -
misen tai innovoinnin avulla.
Kaavioesitys yrityshautomoprosessin kolmesta eri vaiheestaKaavio 1
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission julkaiseman oppaan perusteella.Esivaihe Yrityshautomovaihe Yrityshautomo-toiminnan jälkeinen vaihe
 ο Innovaatioiden arviointi
 ο Liiketoiminta-suunnitelman laadinta
 ο Koulutus ο Rahoitusmahdollisuuksien avaaminen
 ο Coaching, mentorointi ja koulutus
 ο Toimitilojen tarjoaminen yritysten käyttöön,  
laboratoriot ja työpajat
 ο Kaupallistaminen
 ο Pitkälle viety liiketoiminnan suunnittelu
 ο Liiketoimintakumppaneiden yhteenliittymä ο Liiketoiminnan kehittäminen
 ο Kansainvälistyminen
 ο Yhteenliittymien muodostaminen
 ο Verkostoituminen
Liiketoiminta-suunnitelma Aloitteleva yritys Kestävä pk-yritys6 Euroopan komissio, helmikuu 
2010 ( http://ec.europa.eu/
regional_policy/sources/
docoffic/2007/working/
innovation_incubator.pdf ).
09 Johdanto
Miten Euroopan aluekehi -
tysrahasto (EAKR) tukee 
yrityshautomoita?
06 
Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyy -
den parantaminen lukeutuu alueellisen 
lähentymisen ja Euroopan alueellisen 
yhteistyön ohella EU:n koheesiopo -
litiikan päätavoitteisiin. Pk-yrityksiä 
tukeviin ohjelmiin suunnattavan EU-
rahoituksen pääasiallisia lähteitä ovat 
käytännössä rakennerahastot – eri -
tyisesti Euroopan aluekehitysrahasto 
(EAKR).
07 
Rakennerahastojen ohjelmatyö ja bud -
jetointi tapahtuu seitsemän vuoden 
jaksoissa. Rakennerahastojen koko -
naisbudjetti ohjelmakaudella 2000–
2006 oli noin 225 miljardia euroa; 
ohjelmakauden 2007–2013 kokonais -
budjetti oli noin 345 miljardia euroa. 
Kahden viime ohjelmakauden määrät, 
jotka rakennerahastoista suunnattiin 
pk-yritysten tukemiseen, olivat 23 mil -
jardia euroa ja 15 miljardia euroa. 
Nimenomaisesti yrityshautomoiden 
kehittämiseen suunnatuista määristä ei 
ole saatavilla tietoa.
08 
Rakennerahastot kuuluvat yhteishallin -
noinnin piiriin. Komissiolla on koko -
naisvastuu rakennerahastojen hallin -
noinnista. Se huolehtii vastuustaan 
arvioimalla kansallisten hallinnointijär -
jestelmien toimintaa ja hyväksymällä 
toimenpideohjelmat. Toimenpideoh -
jelmissa määritettyjen toimenpiteiden 
– esimerkiksi hankkeiden valinnan – 
täytäntöönpanosta vastaavat jäsenval -
tioiden elimet.09 
EAKR:sta osarahoitetut yrityshautomo -
hankkeet voidaan tämän kertomuksen 
yhteydessä jakaa kahteen erilliseen 
vaiheeseen:
Ensimmäinen vaihe: Perustaminen  
Vaihe alkaa, kun avustussopimus on 
tehty. Tämän jälkeen hankevastaava al -
kaa laatia yrityshautomotiloja koskevia 
rakennussuunnitelmia (tai peruskor -
jaussuunnitelmia) ja hankkia tarvit -
tavaa välineistöä. Vaihe päättyy, kun 
yrityshautomolla on välineistö sekä 
henkilöstö ja se on fyysisesti toiminta -
valmis, ja kun investointi on rahoitettu 
juridisessa ja taloudellisessa mielessä. 
Yrityshautomo on tällöin valmis vas -
taanottamaan tiloihinsa ensimmäiset 
yrittäjät. Vaihe kestää yleensä enintään 
kaksi vuotta.
Toinen vaihe: Toiminta   
Vaihe alkaa, kun yrityshautomo 
vastaanottaa ensimmäiset asiakkaat 
ja yrityshautomoprosessi käynnis -
tyy. Vaihe jatkuu kestävyyden osalta 
edellytettävän ajanjakson loppuun 
(eli siihen ajankohtaan saakka, jolloin 
avustusehdot eivät enää velvoita hank -
keen toteuttajaa ylläpitämään hank -
keen tuloksia tai säilyttämään varoja 
yrityshautomotoimintaa varten). Tar -
kastettujen hankkeiden tapauksessa 
asianomainen vaihe päättyi viisi vuotta 
avustussopimuksen tekemisen jälkeen; 
vaihe kesti yleensä noin kolme vuotta 
ensimmäisen vaiheen päättymisestä.
10
 Tarkastuksen laajuus  
ja tavoitteet
10 
Tarkastuksen päätavoitteena oli arvi -
oida, olivatko EAKR:n avulla osarahoi -
tetut yrityshautomot onnistuneesti 
tukeneet aloittelevia yrityksiä, joiden 
kehityspotentiaali on korkea. Tilintar -
kastustuomioistuin esitti seuraavat 
kolme tarkastuskysymystä, joista kukin 
liittyi eri hallintotasoon:
a) Olivatko edunsaajat soveltaneet 
hyviä käytäntöjä yrityshautomoi -
den perustamiseen ja toimintaan?
b) Olivatko EAKR:n hallinnoinnista 
vastaavat elimet7 ottaneet käyt -
töön vaikuttavat mekanismit, 
joiden avulla kyettiin valitsemaan 
tuen kohteeksi soveltuvat yritys -
hautomot ja varmistamaan niiden 
onnistunut toiminta?
c) Oliko komissio pyrkinyt asianmu -
kaisin toimin maksimoimaan osara -
hoitetuille yrityshautomoille suun -
natun EAKR:n tuen vaikutukset?
11 
Tarkastus toimitettiin Euroopan ko -
mission tiloissa sekä neljässä jäsenval -
tiossa, jotka olivat osoittaneet eniten 
EAKR:n rahoitusta yrityshautomoiden 
perustamiseen (Tšekin tasavalta, 
Espanja, Puola ja Yhdistynyt kunin -
gaskunta). Tilintarkastustuomioistuin 
analysoi hankeluetteloita (analysoin -
ti suoritettiin, koska viralliset luvut 
puuttuivat, ks. kohta 7), ja arvioi, että 
tarkastuskäynnin kohteena olleissa nel -
jässä jäsenvaltiossa myönnettiin kau -
della 2000–2013 yhteensä 1,2 miljardia 
euroa toimintaan, jonka avulla tuettiin 
yrityshautomoiden perustamista.12 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 
paikan päällä 27 yrityshautomoa kä -
sittäneen otoksen (ks. liite ). Otokseen 
kuuluneet hautomot olivat saaneet 
ohjelmakaudella 2000–2006 EAKR:n 
tukea ja olleet yhtäjaksoisesti toimin -
nassa vähintään kolmen vuoden ajan. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki kaikkia 
yrityshautomoiden toimintaan liittyviä 
näkökohtia: arviointi ulottui rakenta -
misen perustana olleista suunnittelua 
koskevista päätöksistä yrityshauto -
moiden soveltamiin käytäntöihin ja 
menettelyihin. Yksittäisten hankkei -
den keskimääräiset kokonaiskustan -
nukset olivat 6,1 miljoonaa euroa. 
Julkisista varoista maksetut rahoi -
tusosuudet kattoivat tästä määrästä 
keskimäärin 82 prosenttia: EAKR 
rahoitti 42 prosenttia keskimääräisis -
tä kokonaiskustannuksista (yhteensä 
70 miljoonaa euroa), ja jäsenvaltiot 
rahoittivat 40 prosenttia.
13 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös 
hallinnointijärjestelmiä, joita asian -
omaisista 27 yrityshautomosta vastaa -
vat kuusi hallintoviranomaista olivat 
panneet täytäntöön. Arvioinnissa 
keskityttiin hankkeiden valintamenet -
telyyn, avustussopimusehtoihin sekä 
siihen, kuinka sopimustavoitteiden 
saavuttamisesta oli varmistuttu seu -
raamalla ehtojen toteutumista.
14 
Tarkastuskriteereinä käytetyt standar -
dit perustuvat Euroopan komission 
julkaisemassa oppaassa kuvattuihin 
hyviin käytäntöihin sekä muihin samaa 
aihepiiriä käsitteleviin julkaisuihin8.7 Esim. hallintoviranomaiset ja 
yhteyselimet.
8 National Business Incubation 
Association, Best practices in 
action - Guidelines for 
Implementing First-Class 
Business Incubation Programs , 
toinen painos, 2010.  
Euroopan komissio, 
Benchmarking of Business 
Incubators , helmikuu 2002.
11 Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet 
15 
Tarkastukseen kuului kiinteänä osana 
vertaileva arviointi, jonka yhteydes -
sä kerättiin keskeisiä lukuja ja indi -
kaattoreita; tavoitteena oli arvioida 
tarkastukseen valittujen, EAKR:n tukea 
saaneiden yrityshautomoiden toimi -
en tuloksellisuutta ja tehokkuutta. 
Yhteensä 49 yrityshautomoa9 (ks. liite ) 
neljästä tarkastuskäynnin kohteena 
olleesta jäsenvaltiosta sekä Italiasta ja 
Saksasta toimittivat yksityiskohtaiset 
tiedot operatiivisesta toiminnastaan ja 
taloudellisesta tilanteestaan. Italia ja 
Saksa olivat tarkastuskäynnin koh -
teena olleiden jäsenvaltioiden tavoin 
suunnanneet huomattavan määrän 
EU:n osarahoitusta yrityshautomoiden 
toimintaan.
16 
Otokseen kuuluneita EAKR:n avulla 
osarahoitettuja 49:ää yrityshautomoa 
verrattiin viitearvoon, joka perus -
tui 65:n EC-BIC-merkinnän saaneen 
yrityshautomon tuloksiin10. Asianomai -
set kuudessa tarkastukseen valitussa 
jäsenvaltiossa toimivat yrityshautomot 
olivat Euroopan yritys- ja innovaa -
tiokeskusten verkon (EBN)11 jäseniä ja 
sovelsivat siten komission hyväksymiä 
parhaita käytäntöjä. Kyseisiin 65 yri -
tyshautomoon viitataan tässä kerto -
muksessa ”vertailukohteena olleina 
yrityshautomoina”.
17 
Tarkastusevidenssiä kerättiin haastat -
telemalla komission ja jäsenvaltioiden 
virkamiehiä sekä hankevastaavia. 
Tarkastuksessa käytiin myös läpi EU:n 
ja kansallisilta viranomaisilta sekä yri -
tyshautomoilta saatuja asiakirjoja.9 Paikan päällä tarkastetut 
yrityshautomot (21) sekä 
joukko muita EAKR:n 
osarahoittamia 
yrityshautomoita (28).
10 Saadakseen EC-BIC-merkinnän 
yrityshautomon on läpäistävä 
hyväksymisprosessi, jonka 
avulla varmistetaan EC-BIC-
merkinnän 
myöntämisperusteiden 
täyttyminen.
11 EBN on eurooppalainen 
valtioista riippumaton 
yhdistys, johon kuuluu noin 
200 yrityshautomoa. Se on 
ainoa järjestö, joka saa 
myöntää yrityshautomoille 
EC-BIC-merkinnän, joka on 
Euroopan komission 
hyväksymä merkintä.
12
 Huomautukset
18 
Tämän osan alussa arvioidaan tarkas -
tettujen yrityshautomoiden tulok -
sellisuutta. Sen jälkeen käsitellään 
tilintarkastustuomioistuimen esittä -
miin kolmeen tarkastuskysymykseen 
perustuvia huomautuksia.
Infrastruktuurien laatu oli 
yleisesti ottaen hyvä, 
mutta yrityshautomoiden 
tuloksellisuus kulki 
jäljessä
19 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
tarkastettujen EAKR:n avulla osarahoi -
tettujen yrityshautomoiden tulok -
sellisuutta hautomoiden rakennus-, 
varustelu- tai kunnostusprosessien 
(tuotoksen) osalta sekä hautomoiden 
saavuttamien tulosten osalta. Mainitut 
kaksi ulottuvuutta vastaavat kutakuin -
kin yrityshautomohankkeen kahta 
eri täytäntöönpanovaihetta, joita on 
kuvattu kohdassa 9.Useimmissa tapauksissa 
yrityshautomot soveltuivat 
hyvin tarkoitukseensa ja ne 
oli rakennettu ja varusteltu 
suunnitelmien mukaisesti
20 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
fyysinen yrityshautomotila on erityisen 
tärkeä tietyille korkean kasvun aloille 
(esim. bioteknologia ja kehittyneet 
materiaalit), jotka ovat riippuvaisia 
yrityshautomossa olevista laitteista, 
joihin yrityksillä ei muutoin olisi varaa. 
Yrityshautomot olisi suunniteltava 
siten, että ne tarjoavat miellyttävän 
työskentely- ja tapaamisympäristön, 
johon sisältyy yleiskäyttöön tarkoitet -
tuja toimistotiloja sekä viestintävälinei -
tä. On myös tärkeää perustaa yhteisiä 
virkistystiloja, jotka tukevat tiloja käyt -
töönsä vuokraavien yrittäjien välistä 
yhteydenpitoa, ja maksimoida mah -
dollisuudet yhteistyöhön ja vapaaseen 
ajatustenvaihtoon.ValokuvaEAKR:n avulla osarahoitettu Delta-rakennus Wrocławin teknologiapuistossa
EAKR:n avulla osarahoitetut yrityshautomohankkeet tarjosivat useimmissa tapauksissa toimintaan hyvin 
soveltuvat työskentelyolosuhteet.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Arkkitehti:  Anna Kościuk.
13 Huomautukset
21 
Suuri enemmistö tarkastuskäynnin 
kohteena olleista yrityshautomoista 
tarjosi asiakkailleen onnistuneesti 
näille sopivia työskentelytiloja. Tar -
kastetut tilat vaihtelivat yksinkertai -
sista toimistorakennuksista täysin 
varustettuihin laboratorioihin. Kaiken 
kaikkiaan 23 yrityshautomoa 27:stä 
tarjosi työskentelyolosuhteet, jotka 
soveltuivat tiloissa toimivien yk -
sittäisten pk-yritysten tarpeisiin, ja 
lisäksi nämä yrityshautomot edistivät 
yhteistyötä. Yrityshautomot olivat 
ottaneet fyysisten tilojen järjestelyssä 
huomioon verkostoitumisen merki -
tyksen: ne tarjosivat tiloissa toimivien 
yritysten käyttöön virkistysalueen, 
joka loi mahdollisuuden spontaaniin 
verkostoitumiseen.
22 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
tämän vaiheen osalta myös tarkas -
tettujen tilojen suunnittelu- ja raken -
nusprosessin. Kaikki yrityshautomot 
oli rakennettu suunnitteluasiakirjojen 
mukaisesti; asiakirjat sisälsivät 23 ta -
pauksessa 27:stä yksityiskohtaiset 
tiedot suunnitelluista tiloista sekä 
rakennusaikataulut. Suurin osa yri -
tyshautomoista (23 hautomoa 27:stä) 
valmistui kyseisten suunnitelmien 
mukaisesti; 27 yrityshautomosta aino -
astaan 15 oli kuitenkin saatu valmiiksi 
hankehakemuksessa määritettyjen 
määräaikojen puitteissa.23 
Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut 
huomattavia kustannusten ylittymisiä, 
ja 20 hanketta 27:stä oli saatu päätök -
seen suunnitellun budjetin puitteissa. 
Kustannusylitykset oli rahoitettu haki -
joiden omin varoin, eivätkä ne olleet 
vaikuttaneet EU:n tukeen.
Tarkastettujen yrityshau -
tomojen vaikuttavuus 
osoittautui vertailussa 
vähäisemmäksi
24 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi yritys -
hautomohankkeiden vaikuttavuutta 
ja tehokkuutta toisessa vaiheessa 
mittaamalla hautomoiden operatiivista 
toimintaa ja arvioimalla niiden saavut -
tamia tuloksia päätavoitteiden perus -
teella. Arvioinnin kriteereinä olivat:
a) yrityshautomon tuella laadittu -
jen liiketoimintasuunnitelmien 
lukumäärä
b) yrityshautomossa tuettujen aloit -
televien yritysten lukumäärä
c) luotujen työpaikkojen lukumäärä.
25 
Tarkastetut yrityshautomot tukivat 
viiteajanjakson aikana keskimäärin 
20 uuden liiketoimintasuunnitelman 
laadintaa. Hautomotoiminnan avul -
la luotiin 15 aloittelevaa yritystä ja 
27 uutta työpaikkaa. Kussakin tarkas -
tetussa yrityshautomossa työskenteli 
viiteajanjakson aikana keskimäärin 
164 henkeä; heistä kuitenkin vain hy -
vin pieni osa työskenteli aloittelevissa 
yrityksissä.
14 Huomautukset
26 
Vertailukohteena olleiden EC-BIC-
merkinnän saaneiden yrityshauto -
moiden, jotka vastasivat kooltaan 
tilintarkastustuomioistuimen tarkas -
tamia yrityshautomoita, vaikuttavuus 
oli huomattavasti suurempi. Vertai -
lukohteena olleet yrityshautomot 
olivat tukeneet viiteajanjakson aikana 
keskimäärin 101 uuden liiketoiminta -
suunnitelman laatimista ja 65 uuden 
aloittelevan yrityksen perustamista; 
hautomotoiminnan avulla oli luo -
tu 147 uutta työpaikkaa. Perustettujen 
aloittelevien yritysten suureen mää -
rään oli vaikuttanut se, että yrityksiä oli tuettu laajemmin kuin pelkän 
fyysisen yrityshautomotoiminnan 
avulla (yrittäjille oli tarjottu esimerkiksi 
yrityshautomotoimintaa edeltävää 
tukea sekä virtuaalisia yrityshautomo -
palveluita). Virtuaalisen yrityshauto -
motoiminnan etua kuvastaa se, että 
tarkastettujen yrityshautomoiden 
avulla luotujen aloittelevien yritysten 
lukumäärä on huomattavasti suurem -
pi kuin yrityshautomoissa toimivien 
yritysten lukumäärä. Taulukossa  
esitetään yksityiskohtaisia tietoja 
kummankin yrityshautomoryhmän 
vaikuttavuudesta.
Yrityshautomoiden keskimääräiset tulokset
Tarkastettujen EAKR:n avulla tuettujen yrityshautomojen vaikuttavuus oli suhteellisesti tarkasteltuna 
vähäisempi.Taulukko
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vertailutiedot vuodelta 2011. Keskimäärä
Tarkastetut EAKR:n 
osa rahoittamat 
yrityshautomotVertailukohteena  
olleet yrityshautomot
Yrityshautomotoimintaa edeltävät toimet
Tukea koskevat kyselyt 92 738
Laaditut liiketoimintasuunnitelmat 20 101
Yritysten luomista koskevat hankkeet 19 91
Yrityshautomotoiminta
Luodut aloittelevat yritykset (yrityshautomon ulkopuolella toimivat yritykset mukaan lukien) 15 65
Aloittelevissa yrityksissä luodut työpaikat 27 147
Kutakin aloittelevaa yritystä kohti luodut työpaikat 1,8 2,3
Kaikki yrityshautomon tiloissa toimivat yritykset 26 35
Kaikkien yrityshautomon tiloissa toimivien yritysten työllistämä henkilöstö 164 166
Henkilöstö kutakin yrityshautomon tiloissa toimivaa yritystä kohti 6,4 4,7
Yrityshautomotoiminnan jälkeiset toimet  
Olemassaolevat tuetut pk-yritykset 54 168
Pk-yrityksissä yrityshautomotoiminnan jälkeisessä vaiheessa luodut työpaikat 20 49
Yrityshautomotoiminnan jälkeisessä vaiheessa luodut työpaikat kutakin pk-yritystä kohti 0,4 0,3
15 Huomautukset
27 
Tehokkuutta arvioitiin siten, että 
saatuja tuloksia tutkittiin suhteessa 
käyttöön asetettuihin resursseihin 
(toimintakulut ja palveluksessa oleva 
henkilöstö). Mittaustulosta verrattiin 
vertailukohteena olleiden EC-BIC-yri -
tyshautomoiden saavuttamiin tulok -
siin. Tarkat mittaustulokset esitetään 
jäljempänä kaaviossa 2 . Esimerkkinä 
voidaan mainita, että tarkastetut 
yrityshautomot loivat keskimäärin 
5,3 uutta työpaikkaa kutakin toimin -
takuluihin sisältynyttä 100 000 euron 
osuutta kohti; vastaava luku vertailu -
kohteena olleissa yrityshautomoissa 
oli 9,6. Kustannuksiksi tulee siis noin 
18 000 euroa kutakin työpaikkaa kohti, kun vastaava määrä vertailukoh -
teena olleissa yrityshautomoissa oli 
10 400 euroa. Tilintarkastustuomiois -
tuimen tarkastamien yrityshautomoi -
den ja vertailukohteena käytettyjen 
EC-BIC-yrityshautomoiden välillä on 
havaittavissa niin ikään samaa suu -
ruusluokkaa oleva ero, kun tarkastel -
laan kuluja, jotka ovat aiheutuneet 
kutakin laadittua liiketoimintasuun -
nitelmaa kohti tai kuluja, jotka ovat 
aiheutuneet kutakin uutta perustettua 
yritystä kohti. Vastaavia johtopäätöksiä 
voidaan tehdä myös käyttämällä ver -
tailun perustana yrityshautomoiden 
työllistämän henkilöstön lukumääriä.
Yrityshautomoiden toiminnan tehokkuus – tulokset vuodelta 2011
Tarkastettujen yrityshautomojen vaikuttavuus oli suhteellisesti tarkasteltuna vähäisempi.Kaavio 212,00
Liiketoiminta-
suunnitelmatAloittelevat
yrityksetTyöpaikat Liiketoiminta-
suunnitelmatAloittelevat
yrityksetTyöpaikat2,244,89
1,753,115,319,60
1,735,27
1,353,354,0910,35
10,00
8,00
6,00
4,00
2,00
0,00Tarkastetut yrityshautomot
Vertailukohteena olleet yrityshautomot
luotu jokaista toimintamenoihin liittyvää 
sataatuhatta euroa kohti luotu jokaista yrityshautomoiden 
henkilöstön jäsentä kohti
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vertailutiedot vuodelta 2011.
16 Huomautukset
28 
Tarkastetuista EAKR:n avulla tuetuista 
yrityshautomoista useimpien toiminta 
oli suhteellisen tuoretta, joten koke -
muksen puute epäilemättä heikensi 
niiden tehokkuutta. Suuri erotus 
vertailukohteena olleeseen yrityshau -
tomoryhmään nähden kuvastaa kui -
tenkin sitä, että tilintarkastustuomiois -
tuimen tarkastamien, EAKR:n avulla 
osarahoitettujen yrityshautomoiden 
tuloksellisuus oli suhteellisen heikko. 
Jäljempänä käsitellään tilanteeseen 
mahdollisesti vaikuttavia syitä. Arvi -
oinnin perustana on käytetty kolmea 
tarkastuskysymystä, jotka on mainittu 
kohdassa 10.
Tarkastetut EAKR:n avulla 
tuetut yrityshautomot 
eivät olleet hyödyntäneet 
riittävästi hyviä 
käytäntöjä
29 
Yrityshautomo on monitahoinen jär -
jestelmä, jonka onnistuminen riippuu 
ulkoisista tekijöistä, kuten makrotalou -
dellisesta tilanteesta, yrityshautomon 
toimintaympäristössä sovellettavasta 
oikeudellisesta järjestelmästä sekä 
yrityshautomon sijaintimaassa vallit -
sevasta yrittäjyyskulttuurista. Yritys -
hautomon onnistumiseen vaikuttavat 
kuitenkin myös sen sisäiset käytännöt.
30 
Tilintarkastustuomioistuin otti tämän 
huomioon ja tutki tarkastettujen yri -
tyshautomoiden soveltamien käytän -
töjen ja menettelyiden laatua ja tarkoi -
tuksenmukaisuutta neljällä eri alalla:
a) hautomon toiminnan sisäinen 
suunnittelu
b) asiakkaille tarjottujen palveluiden 
tarkoituksenmukaisuusc) asiakkaiden seurantaan käytetyt 
järjestelmät
d) sovelletut hautomotoiminnan 
mallit.
Yrityshautomoiden perus -
tamisen yhteydessä ei ollut 
kiinnitetty riittävästi huomi -
ota hautomoiden yritystuki -
toimintojen vaikuttavuuteen
31 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
yrityshautomoiden tehtävät ja tavoit -
teet olisi määritettävä selkeästi heti 
alussa. Yrityshautomon tulevat toimet 
olisi yksilöitävä selkeästi toimintasuun -
nitelmassa. Suunnitelman olisi sisället -
tävä tietoa yrityshautomon keskeisistä 
yritystukitoiminnoista sekä tarkat 
tiedot henkilö- ja aineellisista resurs -
seista, jotka ovat tarpeen yrityshauto -
motavoitteiden onnistunutta saavutta -
mista silmällä pitäen. Suunnitelmassa 
olisi yksilöitävä myös verkostoitumista 
koskevat järjestelyt.
32 
Tarkastetuista 27 yrityshautomosta 
22 oli laatinut toimintasuunnitel -
man EAKR:n tukea koskevaan lain -
säädäntöön perustuvien virallisten 
velvoitteiden12 mukaisesti, mutta 
niistä ainoastaan puolet oli sisällyt -
tänyt suunnitelmaan tarkat tiedot 
toiminnastaan ja tulosperusteisista 
tavoitteistaan.12 Viidellä muulla 
yrityshautomolla ei ollut 
oikeudellista velvoitetta 
toimintasuunnitelman 
laadintaan.
17 Huomautukset
33 
Yrityshautomoiden toimintasuunni -
telma-asiakirjojen analysointi toi esille 
puutteita tekijöissä, jotka ovat olennai -
sia yrityshautomon vakaan toiminnan 
kannalta. Yleisimpiä puutteita olivat 
seuraavat: yrityshautomo-ohjelmia 
koskevat kuvaukset puuttuivat; yritys -
hautomoprosesseihin kohdennettavia 
resursseja (esim. pätevää henkilöstöä) 
ei ollut määritetty; osa yrityshautomo -
toiminnan kuluja koskevista tiedoista 
oli epätäydellisiä tai niitä puuttui. 
Ilman näitä olennaisen tärkeitä tietoja 
yrityshautomoiden tulevasta taloudel -
lisesta kestävyydestä ei ole mahdollis -
ta laatia luotettavaa arviota.
34 
Suurin osa suunnitteluasiakirjoihin si -
sältyneistä lukuisista tavoitteista koski 
yrityshautomoiden tiloja sen sijaan, 
että ne olisivat keskittyneet varsinai -
siin toimiin, joita yrityshautomon oli 
määrä toteuttaa. Näin ollen yrityshau -
tomoprosessien tärkeyteen ja tuloksiin 
ei kiinnitetty riittävästi huomiota. 
Fyysisten tavoitteiden (esim. rakennus -
ten ja laitteiden) painottaminen antoi 
rakennusvaiheen (ensimmäinen vaihe) 
tavoitteille tarpeettoman suuren pai -
noarvon sen sijaan, että toimet olisivat 
keskittyneet yrityshautomotoiminnan 
(toinen vaihe) perustavanlaatuisten 
tavoitteiden saavuttamiseen.Yrityshautomopalvelut vas -
tasivat vain löyhästi asiakkai -
den tarpeita
35 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
yrityshautomon ydintoimintona on 
tarjota yritystukipalveluita asiakkaille. 
Yrittäjille on mahdollista tarjota laaja 
kirjo erilaisia palveluita13. Esimerkkeinä 
voidaan mainita fyysisten tilojen vuok -
raaminen; mentorointi; koulutus; kon -
sultointi eri aloilla; verkostoituminen; 
rahoitusmahdollisuuksien avaaminen 
yms. Jos tulokset halutaan saavuttaa 
vaikuttavalla tavalla, yrityshautomotu -
kena ei voida tarjota pelkkää luetteloa 
tarjolla olevista palveluista. Vaikut -
tavimmat yrityshautomot soveltavat 
yksilöllistä lähestymistapaa ja tarjoavat 
räätälöityä yrityshautomo-ohjelmaa 
yhdistettynä muihin yrittäjyyttä tu -
keviin aloitteisiin (esimerkiksi kutsu -
vierasluentojen muodossa). Toimien 
tarkoituksena on valmistaa vasta 
perustettuja pk-yrityksiä toimimaan 
vapailla markkinoilla.
Tarjotut palvelut
36 
Tarkastetut yrityshautomot tukivat 
yrityksiä yleensä14 tarjoamalla käyt -
töön tuettuja toimistotiloja (niitä 
tarjosi 94 prosenttia yrityshautomois -
ta). Tämän lisäksi myös ns. pehmeitä 
palveluita tarjottiin ilmaiseksi tai 
edullisesti. Yleisimpiä olivat coaching, 
koulutus sekä oikeus-, markkinointi- ja 
kirjanpitoalaa ja teollis- ja tekijänoike -
uksia koskeva tuki.13 United States National 
Business Incubation 
Association -järjestön vuonna 
2006 julkaisemassa raportissa 
“State of the Business 
Incubation Industry” 
määritetään 33 eri palvelua, 
joita yrityshautomot voivat 
tarjota asiakasyrityksilleen.
14 Vuokrakuluihin ei yleensä 
tarjottu alennusta 
Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa.
18 Huomautukset
37 
Kaaviossa 3  verrataan tilintarkastus -
tuomioistuimen tarkastamien EAKR:n 
tukea saaneiden yrityshautomoiden 
tarjoamia relevantteja palveluita vertai -
lukohteena olleiden EC-BIC-yrityshauto -
moiden tarjoamiin palveluihin. Ainoas -
taan 53 prosenttia yrityshautomoista 
pystyi tarjoamaan rahoitussuunnittelua 
ja rahoitusta koskevaa neuvontaa. 
Tilanne luo huolenaiheen: rahoituksen 
rajallinen saatavuus on todettu keskei -
seksi esteeksi pk-yritysten kehittämisel -
le15, eikä yrityshautomoiden tarjoaman 
rahoitusneuvonnan puuttuminen ole 
parantanut tilannetta. Tämä himmensi 
asiakkaiden ja potentiaalisten asiakkai -
den yleiskäsitystä yrityshautomoiden 
tuettaville yrityksille tarjoaman tuen 
hyödyllisyydestä.
Tarkastettujen EAKR:n avulla tuettujen yrityshautomoiden pääasiallisten 
palveluiden tyyppi ja intensiteetti
Tarkastetut EAKR:n avulla tuetut yrityshautomot tarjoavat vähemmän palveluita.Kaavio 3
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vertailutiedot vuodelta 2011.Liiketoimintamallin luomista koskeva tukiYrittäjyystaitojen 
arviointia koskeva tukiRiskianalyysitukiAloitteleville yrityksille tarjotut palvelut
Koulutuksen tarjoaminen
Koulutustarpeiden arviointi
Yrityshautomotilojen 
vuokraaminen
Varainhankintaa koskeva tuki
Rahoitussuunnittelua koskeva tuki94 %
80 % 53 %
76 %78 %51 %41 %69 %67 %
71 %90 %
Tarkastetut yrityshautomot
Vertailukohteena olleet 
yrityshautomotToimien kohteena olevien 
asiakkaiden määrittäminen
Liiketoiminnan suunnittelua koskeva tuki100 %
90 %
80 %70 %60 %50 %40 %
30 %
20 %10 %
0 %15 The SME Financing Gap, Volume 
I, Theory And Evidence , 
taloudellisen yhteistyön ja 
kehityksen järjestö (http://
ec.europa.eu/enterprise/
newsroom/cf/_getdocument.
cfm?doc_id=624).
19 Huomautukset
Yrityshautomo-ohjelmat
38 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tar -
kastuksen aikana, että tarkastettujen 
yrityshautomoiden tarjoamien palve -
luiden suhteellisen vähäinen määrä 
oli suoraa seurausta hautomoiden yri -
tyshautomotoimintaan soveltamasta 
lähestymistavasta. EAKR:n avulla osara -
hoitetut yrityshautomot eivät yleensä 
osallistuneet suoraan asiakkaidensa 
yritystoiminnan kehittämiseen eivät -
kä työskennelleet tuettujen yritysten 
kanssa aktiivisesti niiden liiketoimin -
nan tavoitteiden määrittämistä ja aset -
tamista silmällä pitäen. Yrityshautomot 
eivät edellyttäneet, että tuettavien 
yritysten olisi pitänyt toimia niiden 
kanssa tiiviissä yhteistyössä. Tuettavat 
yritykset eivät puolestaan useinkaan 
nähneet arkaluontoisten liiketoimintaa 
koskevien tietojen jakamista kannat -
tavana, ja ne olivat näin ollen vastaha -
koisia toimittamaan tietoja.
39 
Käytössä oli vain harvoissa tapauksissa 
jäsenneltyjä ja kattavia yrityshautomo-
ohjelmia, joiden yhteydessä yrityshau -
tomot tekivät intensiivistä yhteistyötä 
asiakkaidensa kanssa. Tarkastetuis -
ta 27 yrityshautomosta ainoastaan 
neljä laati systemaattisesti yksittäisten 
asiakkaiden kanssa kattavan yritys -
hautomo-ohjelman, jossa määritettiin 
tuloksellisuus- ja kehitystavoitteet. 
Tarkastetuista 27 yrityshautomosta ai -
noastaan kuuteen kohdistettiin laatua 
koskevia tarkastuksia, joiden tavoittee -
na oli parantaa yrityshautomopalvelui -
den yleistä laatua.40 
Yhteistyön vähäinen määrä johti 
siihen, että yrittäjät kokivat ”eristy -
neensä” yrityshautomosta, ja tilanne 
vaikutti kielteisesti myös tiloja käyt -
töönsä vuokraavien yrittäjien väliseen 
yhteisöllisyyden henkeen. Tämä ei hel -
pottanut yrittäjien välistä synergiaa.
Henkilöstön osaaminen
41 
Intensiivisen yhteistyön kulttuurin 
puuttuminen yrityshautomoiden 
ja asiakkaiden väliltä merkitsi, että 
yrityshautomoiden henkilöstöltä ei 
edellytetty erityisosaamista ja -asian -
tuntemusta, jonka avulla asiakasyrityk -
siä olisi voitu tukea vaikuttavammin. 
Henkilöstöä ei myöskään vaadittu 
hankkimaan tällaista erityisosaamista. 
Erityistaitojen puuttuminen merkitsi, 
että yrityshautomoiden henkilöstö 
ei kyennyt sitoutumaan tuettaviin 
yrityksiin tiiviimmin, ja tilanne aiheutti 
noidankehän. Tarkastettujen yritys -
hautomoiden henkilöstön taidot ja 
asiantuntemus eivät olleet yhtä laaja-
alaisia kuin vertailukohteena olleissa 
yrityshautomoissa. Tämä käy ilmi 
kaaviosta 4 .
42 
Suhteellisen harvoilla suoraan yri -
tyshautomotoimintaan osallistuvil -
la henkilöstön jäsenillä oli taitoja, 
joiden avulla he pystyivät tarjoamaan 
yrityksille erikoistuneempaa tukea 
esimerkiksi tiettyä alaa koskevan 
asiantuntemuksen (39 prosenttia) tai 
rahoitusmahdollisuuksien avaamisen 
(43 prosenttia) osalta.
20 Huomautukset
43 
Yhteistyön puuttuminen vaikutti myös 
siten, että yrityshautomoilla oli vain 
vähän jäsenneltyä tietoa tuettavi -
en yksittäisten yritysten tarpeista ja 
saavutuksista.Yrityshautomovaihetta 
edeltävä vaihe ja virtuaalinen 
yrityshautomotoiminta
44 
Ohjelmiin liittyneet puutteet ja vä -
häinen sitoutumisaste koskivat myös 
kahta muuta yrityshautomotoiminnan 
keskeistä alaa: yrityshautomovaihetta 
edeltävää tukea (ks. kohta 5a) ja vir -
tuaalista yrityshautomotoimintaa (ks. 
kohta 46). Molempia palveluita tarjo -
taan mahdollisille tuleville asiakkaille 
sekä asiakkaille, jotka eivät välttämät -
tä toimi fyysisesti yrityshautomon 
tiloissa.Henkilöstön pääasiallisten taitojen ja asiantuntemuksen vertailu
Tarkastettujen yrityshautomoiden henkilöstön taidot ja asiantuntemus eivät olleet yhtä laaja-alaisia.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vertailutiedot vuodelta 2011.Kaavio 4
14 %49 %39 %55 %
35 %
43 %43 %39 %
22 %Korkean teknologian pk-yritysten 
luominen ja tukeminen
 Alaa koskeva 
erityisasiantuntemus
Rahoitus-mahdollisuuksien avaaminenVertailukohteena olleet 
yrityshautomotTarkastetut yrityshautomotKansainvälinen yhteistyö
Oikeudellinen neuvontaMuut
Tuettujen pk-yritysten 
toiminnan edistäminen
Tieto- ja viestintäteknologian edistyksellinen 
käyttö pk-yritysten kehittämiseenHenkilöstöresurssien kehittäminen90 %
80 %
70 %
60 %
50 %40 %30 %20 %10 %
0 %
21 Huomautukset
45 
Potentiaalisille yrittäjille on tärkeää an -
taa intensiivistä tukea ennen yrityshau -
tomovaihetta. Ensinnäkin yrityshau -
tomo pystyy näin kokoamaan joukon 
mahdollisia asiakkaita riippumatta 
näiden maantieteellisestä sijainnista. 
Menettely myös edistää yrityshauto -
mon sitoutumista paikallisyhteisöönsä. 
Edellytyksenä kuitenkin on, että yri -
tyshautomon henkilöstö käyttää tuen 
antamiseen huomattavasti aikaansa. 
Tarkastetuista 27 yrityshautomosta 
kaiken kaikkiaan 14 epäonnistui tuen 
antamisessa. Tämän palvelun puut -
tuminen vaikutti yhtenä syynä siihen, 
että yrityshautomoiden saamien kyse -
lyiden lukumäärä jäi pieneksi. Tilannet -
ta kuvataan taulukossa .
46 
Virtuaalinen yrityshautomotoiminta 
tarkoittaa yrityshautomo-ohjelmien 
tarjoamista asiakkaille, jotka eivät toi -
mi yrityshautomon tiloissa. Palvelu li -
sää yrityshautomoiden vaikuttavuutta 
(ks. kohta 26). Kiinnostus tämäntyyp -
pistä yritystukea kohtaan on pitkälti 
riippuvainen yrityshautomo-ohjelmien 
laadusta ja vaikuttavuudesta. Heikot 
yrityshautomo-ohjelmat (ks. koh -
dat 38 ja 39) ja tarjottujen palveluiden 
vähäisyys olivat kaksi pääsyytä siihen, 
että tarkastetuista 27 yrityshautomos -
ta ainoastaan 11 tarjosi virtuaalista 
yrityshautomotoimintaa asiakkaille, 
jotka eivät toimineet yrityshautomon 
tiloissa.Verkostoituminen ja sulautuneet 
yrityshautomot
47 
Tarkastetuilla yrityshautomoilla oli 
tarkka käsitys verkostoitumistarpeesta 
sekä sen mukanaan tuomista hyödyis -
tä. Yhteensä 19 yrityshautomoa 27:stä 
oli pyrkinyt luomaan sidosryhmistä 
koostuvan verkoston. Lisäksi lähes 
kaikilla tarkastetuilla yrityshautomoilla 
oli yhteyksiä tunnustettuun paikal -
liseen yhteistyökumppaniin, tai ne 
olivat sulautuneet yhteistyökumppa -
nin toimintaan. Yhteistyökumppanei -
den joukossa oli yliopistoja, yritystuen 
alalla toimivia organisaatioita sekä 
viranomaisia. Kuitenkin vain harvat 
yrityshautomot olivat kyenneet perus -
tamaan onnistuneesti verkoston, joka 
kattoi kaikki relevantit sidosryhmät 
(esim. yliopistoja, teollisuudenalan 
johtavia yrityksiä sekä yrityshautomoi -
den entisiä asiakasyrityksiä, jotka ovat 
yrityshautomotoiminnan jälkeisessä 
vaiheessa).
48 
Yrityshautomoilla pitäisi olla keskei -
nen asema kunkin alueen yritystuki-
infrastruktuurissa. Kuitenkin aino -
astaan 14:ää yrityshautomoa 27:stä 
oli konsultoitu jossakin vaiheessa 
alueellisten innovaatiostrategioiden 
laadinnan yhteydessä. Vähäinen määrä 
osoittaa epäsuorasti, että yrityshauto -
moiden merkitys tärkeinä yritystuen 
keskuksina sivuutetaan usein.
22 Huomautukset
Yrityshautomoiden seuranta -
järjestelmät eivät sisältäneet 
riittävästi hallinnointitietoja
49 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, 
että jokaiseen yrityshautomoon olisi 
perustettava seurantajärjestelmä. 
Järjestelmän avulla pitäisi kerätä ja 
tallentaa tilastotietoja sekä muita 
tarkoituksenmukaisia tietoja yrityshau -
tomon toiminnasta ja sen asiakkaista. 
Tiedonkeruun tarkoituksena on arvi -
oida, onko resurssit käytetty resurssit 
vaikuttavasti ja tehokkaasti, ja ovatko 
ne edistäneet strategisten tavoitteiden 
saavuttamista. Tavoitteet voidaan saa -
vuttaa vain tapauksissa, joissa toimin -
taa koskevat tiedot saadaan yrityshau -
tomon hallinnointijärjestelmästä ja 
yrityshautomotoimintaan osallistuvilta 
yrityksiltä vakioitujen taloudellisten ja 
toimintaa koskevien indikaattoreiden 
muodossa.50 
Tarkastetuista 27 yrityshautomosta ai -
noastaan 15 oli perustanut yrityshauto -
motoiminnan säännöllisen seuranta- ja 
kirjaamisjärjestelmän. Muissa yrityshau -
tomoissa tiedonkeruu rajoittui kirjan -
pitosääntöjen ja verolainsäädännön 
edellyttämiin pakollisiin tilastotietoihin. 
Yrityshautomot eivät useissa tapauk -
sissa pystyneet toimittamaan tarkkoja 
taloudellisia tietoja kullekin asiakkaalle 
myönnetyn tuen määrästä. Tilanne 
vaikeuttaa yrityshautomotoiminnan 
perusteellista arviointia. Vielä epäta -
vanomaisempaa oli, että asiakkaiden 
liiketoimintaa koskevat tiedot olisi lii -
tetty yrityshautomon seurantatietoihin. 
Jotkin yrityshautomot eivät keränneet 
tuloksellisuutta koskevia perustietoja, 
koska niillä oli vain rajallinen käsitys asi -
akkaidensa edistymisasteesta. Tarkaste -
tuista 27 yrityshautomosta ainoastaan 
viisi pyrki parantamaan toimintansa 
hallinnointia asiakkaidensa tulokselli -
suustietojen avulla. Laatikossa 2  an-
netaan esimerkki tapauksesta, jossa 
yrityshautomo toimi mainitulla tavalla.
Hyvä käytäntö – yhdennetty seurantajärjestelmä
Onnistuneimpiin yrityshautomoihin lukeutunut Tšekin tasavallassa tarkastettu hautomo seurasi säännöllisesti 
tuettavien yritysten tuloksellisuutta sekä niille tarjottavan tuen tarkoituksenmukaisuutta ja laatua. Seuran -
taa silmällä pitäen yrityshautomo oli kehittänyt keskeisistä tulosindikaattoreista koostuvan järjestelmän, 
joka sisälsi kattavat tiedot yrityshautomon toiminnasta (esim. järjestettyjen koulutustilaisuuksien lukumäärä, 
annettujen luentojen lukumäärä) sekä tuettavien yritysten tuloksellisuudesta (esim. liikevaihto, haettujen pa -
tenttien lukumäärä ja luotujen kokoaikaista vastaavien työpaikkojen lukumäärä). Yrityshautomon johto arvioi 
yrityshautomo-ohjelmien vaikuttavuutta järjestelmästä saatujen tietojen perusteella.Laatikko 2
23 Huomautukset
51 
Toimintaansa mitanneiden yrityshau -
tomoiden kaikki seurantajärjestelmät 
sisälsivät tuloksellisuutta koskevia 
indikaattoreita. Kuitenkin tarkaste -
tuista 27 yrityshautomosta ainoastaan 
kymmenessä tuloksellisuusindikaat -
torit oli määritetty tunnustettujen 
kansallisten tai kansainvälisten organi -
saatioiden vahvistamien standardien 
perusteella16. Standardoinnin puute 
vaikeutti yksittäisten yrityshauto -
moiden tuloksellisuuden vertaamista 
käytettävissä olleisiin vertailutietoi -
hin, minkä lisäksi myös hautomoiden 
vaikutusta paikalliseen talouteen oli 
vaikeampi arvioida.
Yrityshautomoiden taloudel -
linen kestävyys ei vastannut 
tavoitetta, jonka mukaan 
tarkoituksenmukaisia yritys -
hautomopalveluita piti tar -
jota sopiville yrityksille
52 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
yrityshautomon olisi tarkoituksenmu -
kaisen toimintamallin avulla pystyttävä 
saavuttamaan strategiset tavoitteensa 
siten, että taloudelliset rajoitteet ote -
taan huomioon. Yrityshautomon pitäisi 
siis tarjota tukea valikoivasti erikseen 
kohdennetulle tiloja vuokraavalle 
yrittäjäjoukolle. Tukea olisi annettava 
ainoastaan yrittäjille, jotka kykenevät 
tuottamaan toteuttamiskelpoisia, 
innovatiivisia ja kilpailukykyisiä liike -
toimintaideoita. Tämä tarkoittaa, että 
sovelletaan asianmukaisia hyväksy -
miskriteereitä ja toteutetaan selvitys -
työtä, jonka avulla varmistetaan, että 
saatavilla on riittävä määrä hyvätasoi -
sia ehdokkaita.53 
Yrityshautomotoiminta ei yleensä ole 
taloudellisesti tuottavaa toimintaa: 
tukea ja palveluita tarjotaan ilmaisek -
si tai hintaan, joka ei riitä kattamaan 
yrityshautomolle aiheutuvia kuluja. 
Tarkastusotokseen kuuluneiden 27 yri -
tyshautomon joukossa ainoastaan 
seitsemän hautomoa oli varmistanut, 
että sidosryhmien tarjoamaa talou -
dellista tukea olisi jatkuvasti saatavilla. 
Laatikossa 3  esitetään esimerkki täl -
laisesta järjestelystä. Muiden 20 yritys -
hautomon oli määrä olla taloudellisesti 
omavaraisia; ne joutuivat näin ollen 
painottamaan liian suuressa määrin 
toimintansa taloudellista puolta.
54 
Tarkastetut yrityshautomot olivat mai -
nitun tilanteen seurauksena vahvasti 
riippuvaisia yrityshautomotoimintansa 
tuottamista tuloista (lähinnä toimisto -
tilojen vuokrista), joiden osuus niiden 
kokonaistuloista oli 72 prosenttia. 
Vertailukohteena olleen EC-BIC-yritys -
hautomoista koostuneen otosjoukon 
kohdalla toimistotilojen vuokraaminen 
muodosti ainoastaan 34 prosenttia tu -
loista; loput tulot koostuivat julkisesta 
ja yksityisestä rahoituksesta.
55 
Tarkastuskohteena olleet yrityshauto -
mot, joiden rahoituksen jatkuvuus ei 
ollut taattu, joutuivat rakenteellisen 
vajeen minimointia silmällä pitäen leik -
kaamaan kulujaan ja maksimoimaan 
tulonsa. Kululeikkaukset johtivat vää -
jäämättä tarjotun tuen määrän vähen -
tämiseen ja yrityshautomo-ohjelmien 
yksinkertaistamiseen. Tämä merkitsi 
niin ikään, että esiselvitystoimintaa 
varten oli käytettävissä vähemmän re -
sursseja. Toimistotilojen vuokraaminen 
muodosti pääasiallisen tulonlähteen, 
joten yrityshautomot olivat pyrkineet 
maksimoimaan sen.16 Tämäntyyppisiä tietoja 
julkaisevat erilaiset 
organisaatiot. Esimerkkeinä 
voidaan mainita Euroopan 
yritys- ja innovaatiokeskusten 
verkko, US National Business 
Incubation Association 
-järjestö sekä Euroopan 
komissio.
24 Huomautukset
56 
Tarkastetuista yrityshautomoista kii -
reisimmilläkään oli harvoin enemmän 
kuin muutama hakija kuussa. Yritys -
hautomoilla ei näin ollen ollut juuri -
kaan kimmoketta järjestää virallisia 
hakumenettelyitä, joissa potentiaaliset 
asiakkaat valitaan tutkimalla niiden 
ehdottamien innovaatioiden tasoa ja 
liiketoimintaideoiden kasvupotenti -
aalia. Tarkastetuista 27 yrityshauto -
mosta ainoastaan 12 sovelsi tällaista 
hakumenettelyä.
57 
Tilanne mahdollisti sen, että yrityshau -
tomoon saattoi tulla kasvupotentiaalil -
taan heikompia yrityksiä, mikä heikensi 
yrityshautomoiden resurssien käytön 
tehokkuutta.
58 
Rahoitusvajeen ja ulkopuolisen (esim. 
sidosryhmiltä saatavan) rahoituksen 
puutteen vuoksi 27 tarkastetusta 
yrityshautomosta kahdeksan joutui ra -
joittamaan tarjoamaansa yrityshauto -
motukea EAKR:n kanssa tehdyn avus -
tussopimuksen umpeuduttua. Neljässä 
tapauksessa yrityshautomot olivat 
luopuneet yrityshautomotoiminnasta kokonaan ja alkaneet toimia tavallisi -
na kaupallisina toimistotiloina ilman 
yritystukitoimintoa. Puutteelliset 
valintakriteerit ja tuettaviin yrityksiin 
sovellettavien kehitystavoitteiden 
puuttuminen heikensivät tarkastettu -
jen yrityshautomoiden vaikuttavuutta 
sekä niiden yrityshautomotoiminnan 
yleistä tehokkuutta.
EAKR:n hallinnointijärjes -
telmät eivät keskittyneet 
yrityshautomoiden tarjo -
amien palveluiden 
tehokkuuteen
59 
Saadut tarkastustulokset ja niitä tuke -
vat vertailutiedot osoittavat selkeästi, 
että tarkastetut yrityshautomot eivät 
toimittaneet palveluitaan riittävän 
tehokkaasti. Tämä merkitsee, että 
on erityisen tärkeää tutkia hallinto -
viranomaisten perustamia EAKR:n 
hallinnointijärjestelmiä, jotka kattavat 
julkiset menot. Tilintarkastustuo -
mioistuimen arvioinnissa keskityttiin 
kahteen tärkeään kysymykseen: kuinka 
osarahoitettavat yritykset oli valittu, 
ja kuinka niiden toiminnan kestävyys 
varmistettiin.Hyvä käytäntö – Emo-organisaation antama taloudellinen tuki
Espanjassa kauppakamarit, jotka vastasivat yrityshautomoiden hallinnoinnista, olivat virallisesti sitoutuneet 
korvaamaan niiden mahdolliset vuotuiset tappiot. Tavoitteena oli taata toimintojen vakaus ja taloudellinen 
kestävyys. Tämä virallinen sitoutuminen on konkreettinen osoitus yrityshautomoiden sidosryhmien halukkuu -
desta osallistua liiketoiminnan luomista koskevaan toimintapolitiikkaan, jota pidetään julkisena, emo-organi -
saation toimintaa vastaavana tehtävänä.Laatikko 3
25 Huomautukset
Tuettavien yritysten valinta -
menettelyssä ei kiinnitetty 
huomiota tiettyihin yritys -
hautomotoiminnan olennai -
siin osa-alueisiin
60 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
viranomaisten olisi yleisesti ottaen 
suunniteltava tukitoimenpiteet siten, 
että tarpeet, jotka on määritetty niiden 
yrityspolitiikan yhteydessä, otetaan 
huomioon. Olisi myös pyrittävä var -
mistamaan, että käytettyjen julkisten 
varojen avulla saavutetaan kestävyys 
sekä riittävä tuotto luotujen uusien pk-
yritysten ja työpaikkojen muodossa. 
Tämän saavuttamista silmällä pitäen 
hankkeita olisi valittava osarahoitetta -
vaksi vain, jos niiden kestävyys tulevai -
suudessa kyetään varmistamaan.
61 
Johdannossa kuvatut yrityshauto -
motoimintaan liittyvät hanketäytän -
töönpanon kaksi vaihetta (ks. kohta 9) 
näkyvät hallintoviranomaisten sovel -
tamissa EAKR:n hallinnointimenette -
lyissä. EAKR:n avulla osarahoitetaan 
lähinnä fyysisiä infrastruktuureja 
koskevia investointeja EU:n eri alueil -
la. Hallintoviranomaisten soveltama 
hallinnointiprosessi keskittyy lähinnä 
varmistamaan, että fyysiset tuotokset 
saadaan aikaan vaikuttavasti.
Hankkeiden arviointi ja valinta
62 
Mainittu tuotospainotteinen lähesty -
mistapa voidaan yrityshautomoiden 
tapauksessa havaita ensin jo hankkei -
den valintavaiheessa. Hankearvioinnis -
sa ja hankkeiden valintamenettelyssä 
ei kiinnitetty riittävästi huomiota tiet -
tyihin hankkeen toimintavaiheeseen 
(toinen vaihe) kuuluviin yrityshauto -
motoiminnan keskeisiin osa-alueisiin.a) Henkilöstön pätevyys. Valinta -
menettelyn yhteydessä ei kyetty 
arvioimaan riittävästi yrityshau -
tomopalveluista vastaavan hen -
kilöstön soveltuvuutta tehtäviin. 
Tilintarkastustuomioistuin pani 
merkille esimerkiksi, että kolmas -
osassa tapauksista osarahoitusta 
myönnettiin hankkeille, joiden 
yhteydessä ei kyetty osoittamaan, 
että yhdelläkään henkilöstön 
jäsenellä oli tarvittava tietämys tai 
kokemus asianomaisesta aihealu -
eesta. Joissakin tapauksissa tämä 
erityisasiantuntemuksen puute oli 
tarkoitus korjata EAKR:sta osara -
hoitettavien lisähankkeiden avulla.
b) Yrityshautomopalvelut. Tarjotta -
vien yrityshautomopalveluiden ja 
erityisesti yrityshautomo-ohjel -
mien laajuutta ja tarkoituksen -
mukaisuutta ei arvioitu yritys -
hautomoita koskevien avustusten 
hyväksymisprosessin yhteydessä.
c) Taloudellinen kestävyys. Haki -
joilta ei vaadittu tarkkoja tietoja 
yritystuen laajuudesta eikä sen 
arvioiduista kustannuksista tai 
tuloksista. Hakijoilta ei vaadittu 
tietoja myöskään strategioista, joi -
ta ne sovelsivat toimintamenoihin 
liittyvien vajeiden kattamiseen ja 
yrityshautomopalveluiden jatku -
vuuden varmistamiseen.
d) Hankkeiden odotettu vaikutus. Ar -
viointimenettelyn yhteydessä ei ar -
vioitu odotettuja hyötyjä alueelli -
sen talouden kannalta. Vakioitujen 
arviointikriteereiden puuttuminen 
teki myös mahdottomaksi arvioida 
suunniteltujen hankkeiden te -
hokkuutta sen perusteella, kuinka 
paljon kustannuksia oli aiheutunut 
luotua uutta työpaikkaa tai pk-
yritystä kohti.
26 Huomautukset
Hanketavoitteet ja -indikaattorit
63 
Jotkin hakemuksissa yksilöidyt hanke -
tavoitteet oli määritetty kvantitatiivi -
sesti tavoitearvot sisältävien indikaat -
toreiden avulla. Tuotosindikaattoreita 
oli sovellettu asianmukaisesti: esimerk -
keinä voidaan mainita rakennetun toi -
mistotilan neliömäärä tai asennettujen 
tulostimien lukumäärä.
64 
Yksikään tarkastuskäynnin kohtee -
na olleista hallintoviranomaisista ei 
kuitenkaan ollut käyttänyt indikaatto -
rijärjestelmää, joka olisi perustunut ko -
keneen kansallisen tai kansainvälisen 
yrityshautomoryhmittymän laatimissa 
hyviä käytäntöjä koskevissa ohjeissa 
määritettyihin indikaattoreihin.
65 
Indikaattoreiden tarkka määrittämi -
nen on erityisen tärkeää asetettaessa 
yrityshautomotoimintaa (toinen vaihe) 
koskevia tavoitteita. Hakijat määrittivät 
indikaattorit yleensä pitkälti itse.
66 
Se, että indikaattoreita ei käytetty 
jäsennellysti erityisten hanketavoit -
teiden asettamisessa ja toiminnan 
seurannassa, vaikutti myös julkisten 
varojen käytön yleiseen tehokkuuteen. 
Hallintoviranomaiset eivät kyenneet 
varmistamaan avustussopimuksia 
tehtäessä, että EAKR:n avustuksen 
tai osarahoituksen määrä oli oikeassa 
suhteessa hakijan tavoitteena oleviin 
tuloksiin tai paikallisen yrittäjyyden 
kannalta odotettavaan vaikutukseen 
nähden. Julkisen rahoituksen tarjoami -
sesta koituvaa hyötyä ei kvantifioitu ja 
arvioitu hankkeiden valintavaiheessa.Hankeseuranta
67 
Yrityshautomoiden fyysistä perus -
tamista oli yleisesti ottaen seurattu 
asianmukaisesti. Jäsenvaltioiden 
viranomaiset olivat tehneet tarkastus -
käyntejä paikan päälle ja käyneet läpi 
taloudellista aineistoa.
68 
Jäsenvaltioiden viranomaiset eivät kui -
tenkaan olleet kyenneet mittaamaan 
asianmukaisesti, kuinka vaikuttavasti 
yrityshautomot olivat saavuttaneet 
asetetut tavoitteet. Tähän vaikutti 
yhtenä keskeisenä syynä se, että viran -
omaiset eivät olleet ryhtyneet toimiin 
varmistaakseen, että yrityshautomoi -
den hallinnointijärjestelmät pystyivät 
huolehtimaan tuloksellisuusseuran -
taan liittyvästä perustehtävästään. 
Riittävän tulosseurannan puuttuminen 
merkitsi, että ne eivät olleet kyenneet 
seuraamaan odotettujen tulosten saa -
vuttamista kunnolla.
EAKR:n avulla osarahoitet -
tuja yrityshautomoita ei 
vaadittu jatkamaan yritys -
hautomotoimintaa riittävän 
pitkään
69 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
huomiota on kiinnitettävä erityisesti 
osarahoitettujen hankkeiden taloudel -
liseen ja toiminnalliseen kestävyyteen, 
tarjottavien yrityshautomopalveluiden 
laatuun sekä odotettuun myönteiseen 
yleiseen talousvaikutukseen, joka ilme -
nee paikallisella tasolla ja mahdollisesti 
myös laajemmin.
27 Huomautukset
70 
Kestävyyden osalta edellytettävä 
vähimmäisjakso17 (viisi vuotta) ei 
soveltunut yrityshautomoprosessin 
ominaispiirteisiin, eikä se myöskään 
kuvastanut oikein EAKR:n tuen avulla 
kertyneiden omaisuuserien elinkaarta 
(20–30 vuotta)18. Tämä merkitsi, että 
hallintoviranomaiset olivat luopuneet 
omaisuuserien valvonnasta välittö -
mästi rakennerahastoista annetussa 
asetuksessa19 määritetyn, kestävyy -
den osalta edellytettävän määräajan 
umpeuduttua. Laatikossa 4  annetaan 
esimerkki jäsenvaltiosta, joka puuttui 
tähän ongelmaan onnistuneesti.
71 
Kun kestävyyden osalta edellytettävä 
ajanjakso oli päättynyt, hankkeesta 
vastannut yksikkö vapautettiin sopi -
musvelvoitteistaan ja se sai käyttää 
kertyneitä varoja vapaasti. Tarkastettu -
jen hankkeiden tapauksessa 27 yritys -
hautomosta kahdeksan oli lopettanut 
yrityshautomotoiminnan osittain tai 
kokonaan kestävyyden osalta edellyte -
tyn viisivuotiskauden umpeuduttua.72 
Tällaisissa tilanteissa julkisesta rahoi -
tuksesta saatu varsinainen hyöty siirtyi 
paikallisten yrittäjien ja aloittelevien 
yritysten sijasta toimitilojen omistajille 
(esim. yksityisille yrityksille, paikallisille 
viranomaisille, kauppakamareille ja 
yliopistoille). Tilintarkastustuomiois -
tuimen arvion mukaan tämä tilanne 
saattaa koskea noin kahta viidesosaa 
tarkastettuihin yrityshautomohank -
keisiin liittyvistä EAKR:n kokonaisin -
vestoinneista; määrällisesti kyse on 
30 miljoonasta eurosta.17 Ajanjakso, jonka aikana 
edunsaajan on noudatettava 
avustussopimuksessa 
määritettyjä sitoumuksia.
18 Asianomaisten omaisuuserien 
(lähinnä rakennuksia) elinkaari 
määritettiin kyseisissä 
jäsenvaltioissa sovellettavien 
poistoprosenttien perusteella.
19 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1260/1999, annettu 
21 päivänä kesäkuuta 1999, 
rakennerahastoja koskevista 
yleisistä säännöksistä 
(EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1).
Hyvä käytäntö – Kestävyyden osalta edellytettävä ajanjakso
Kestävyyden osalta edellytettävän ajanjakson lyhyydestä aiheutuva ongelma oli ratkaistu Puolassa ohjel -
makaudella 2007–2013 erään horisontaaliseen toimenpideohjelmaan liittyneen toimenpiteen yhteydessä. 
Avustussopimuksessa kestävyyden osalta edellytetty ajanjakso oli pidennetty 20 vuoden pituiseksi, ja hanke -
vastaavien oli siirrettävä tilojen rakentamiseen saatu julkinen rahoitus kyseisen ajanjakson kuluessa kokonai -
suudessaan tuettaville pk-yrityksille yritystukena.Laatikko 4
28 Huomautukset
Euroopan komission puut -
teellinen tiedonlevitys 
haittasi hyvien käytäntö -
jen edistämistä
73 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi ko -
mission osallistumista niiden toimien 
perusteella, joiden pitäisi periaatteessa 
edistää yrityshautomohankkeiden 
kehittämistä ja täytäntöönpanoa. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
esimerkiksi, oliko komissio koonnut 
yrityshautomotoimintaa koskevaa 
asiantuntemusta ja oliko EU:n tasolla 
asetettu käyttöön tähän asiantunte -
mukseen perustuvat hyviä käytäntöjä 
koskevat ohjeet.
Komission aloitteet
74 
Tilintarkastustuomioistuin kävi tarkas -
tuksen yhteydessä läpi joukon komis -
sion aloitteita. Se keskittyi aloitteisiin, 
jotka olivat olleet käynnissä 2000-lu -
vun alusta lähtien ja jotka keskittyivät 
ensisijaisesti yrityshautomoihin. Aloit -
teiden vaikutuksesta oli mahdollista, 
että komissioon kertyisi relevanttia 
tietoa ja että asianomaista tietoa ja 
relevantteja hyviä käytäntöjä levitet -
täisiin kiinnostuneille sidosryhmille tai 
alasta vastaaville viranomaisille.75 
Tiedon hallinnoinnin kannalta on syytä 
mainita kaksi tärkeää aloitetta:
a) Vuonna 2002 komissio julkaisi ver -
tailevan tutkimuksen, joka tarjosi 
arvokasta tietoa eurooppalaisten 
yrityshautomoiden tilasta. Tutki -
muksessa suositeltiin vertailun 
uusimista, mitä ei kuitenkaan ole 
toteutettu.
b) Samanaikaisesti vertailun kanssa 
komissio perusti yrityshautomo -
tietokannan20. Tietoja päivitettiin 
vuosittain vuoteen 2006 saakka, 
jolloin järjestelmän kehittäminen 
ja päivittäminen päättyi.
Tiedon levittäminen
76 
Mainitun vertailevan tutkimuksen li -
säksi komissio pyrki levittämään yritys -
hautomoita koskevaa asiantuntemusta 
julkaisemalla vuonna 2010 innovointiin 
perustuvia yrityshautomoita koskevan 
oppaan. Asiakirja perustui EBN:n jä -
senten kokemuksiin, ja siinä kuvataan 
pääasiallisia tekijöitä ja prosesseja, joil -
la on suurin vaikutus yrityshautomo -
toiminnan onnistumiseen. Asiakirjassa 
kuvataan myös, kuinka onnistumista 
voidaan parhaiten mitata. Oppaassa ei 
kuitenkaan esitetty tietoja tämäntyyp -
pisen yritystuen tuloksellisuudesta tai 
vaikuttavuudesta. Se julkaistiin niin 
myöhäisessä vaiheessa, että tarkaste -
tut yrityshautomot eivät voineet ottaa 
sitä huomioon perustamisensa yhtey -
dessä. Vain muutamat yrityshautomot 
edes tiesivät oppaan olemassaolosta.20 http://cordis.europa.eu/
incubators/about.htm
29 Huomautukset
77 
Edellä kuvatut aloitteet osoittavat, 
että viime vuosikymmenellä komissio 
pyrki jossakin määrin keräämään tietoa 
yrityshautomotoiminnasta. Kerätty 
asiantuntemus ja tietämys kuitenkin 
menetettiin, koska komission aloitteil -
ta puuttui jatkuvuus. Komissio ei ollut 
suorittanut muita systemaattisia tut -
kimuksia yrityshautomoista, joten sillä 
ei ollut riittävästi ajantasaista tietoa 
jaettavana. Tällainen tieto olisi ollut 
erityisen hyödyllistä niille jäsenvalti -
oille, jotka kehittivät intensiivisesti yri -
tyshautomoverkostoaan (jäsenvaltiot, 
jotka liittyivät EU:hun vuonna 2004 tai 
sen jälkeen).
78 
Komissiolla ei ole riittävää tietopohjaa, 
jonka avulla se voisi arvioida yrityshau -
tomoiden vaikuttavuutta tai tarjota 
edistyksellistä tukea yrityshautomoille 
yleensä ja erityisesti EAKR:n avulla 
osarahoitetuille yrityshautomoille. 
Yrityshautomoiden lukumäärän kasvun 
myötä on erityisen tärkeää, että komis -
sio tarjoaa tukea yrityshautomoiden 
vetäjille, hallintoviranomaisille sekä 
jäsenvaltioille esimerkiksi antamalla 
esimerkkejä hyvistä käytännöistä ja on -
nistuneista yrityshautomo-ohjelmista 
taikka tarjoamalla vertailutietoja, joita 
hallintoviranomaiset voivat käyttää ar -
vioidessaan uusien yrityshautomoiden 
perustamista koskevia ehdotuksia.
30
 Johtopäätökset  
ja suositukset
79 
EAKR:n taloudellinen tuki on edistänyt 
huomattavasti yrityshautomoinfra -
struktuurin perustamista etenkin niissä 
jäsenvaltioissa, joissa tämäntyyppinen 
yritystoiminnan tukeminen oli suh -
teellisen harvinaista. Tilintarkastus -
tuomioistuin kuitenkin katsoo, että 
yrityshautomopalveluiden tarjoami -
nen – ja samalla myös laajempi vaiku -
tus paikallisiin yrityksiin – oli melko 
vähäistä taloudellisten rajoitteiden ja 
yrityshautomotoimien vähäisen mää -
rän seurauksena. Tilanteen taustalla 
vaikuttivat lähinnä yrityshautomokäy -
täntöjä koskevan asiantuntemuksen 
puute sekä hallinnointijärjestelmiin 
liittyvät heikkoudet.
Tarkastetut EAKR:n avulla 
osarahoitetut yrityshau -
tomot oli yleensä perus -
tettu asianmukaisesti, 
mutta asiakkaille tarjotun 
yritystuen onnistuminen 
jäi keskinkertaiseksi
80 
Tarkastettujen yrityshautomoiden tu -
loksellisuus oli heikompi kuin vertailu -
kohteena olleiden yrityshautomoiden. 
EAKR:n avulla oli edistetty vaikuttavas -
ti yrityshautomoinfrastruktuurin luo -
mista, mutta sen avulla ei ollut kyetty 
yhtä onnistuneesti varmistamaan, että 
yrityshautomot tarjosivat asiakkailleen 
vaikuttavaa ja tehokasta tukea. EAKR:n 
tukea saaneet yrityshautomot toimivat 
moderneissa ja toimintaan hyvin sovel -
tuvissa osarahoitetuissa tiloissa, mutta 
niiden toiminnasta aiheutui suurem -
mat kulut ja ne tarvitsivat enemmän 
henkilöstöä uuden yrityksen toimin -
nan käynnistämiseen kuin vertailukoh -
teena olleet yrityshautomot.Tarkastetut EAKR:n avulla 
tuetut yrityshautomot eivät 
olleet hyödyntäneet riittä -
västi hyviä käytäntöjä
81 
Tarkastettujen yrityshautomoiden al -
haisempaan vaikuttavuuteen ja tehok -
kuuteen on useampia mahdollisia syitä. 
Useimpien yrityshautomoiden toiminta 
oli suhteellisen tuoretta, joten koke -
muksen puute kiistatta kavensi niiden 
tehokkuutta. Selkeimpiä esimerkkejä 
tästä olivat yrityshautomo-ohjelmiin 
liittyneet heikkoudet ja puutteet sekä 
toimintamallit, jotka olivat puutteelli -
sia etenkin taloudellisen kestävyyden 
osalta. Mainitun rajoitteen seurauksena 
yrityshautomoiden johtotiimien huomio 
keskittyi pikemminkin tulojen kerryttä -
miseen kuin laadukkaiden palveluiden 
tarjoamiseen korkean kasvupotentiaalin 
omaaville aloitteleville yrityksille. Tulo -
painotteisen lähestymistavan johdosta 
yrityshautomoiden vetäjät höllensivät 
uusiin tulokkaisiin sovellettavia tukikel -
poisuusehtoja. Näin ollen hinnakkaita 
yrityshautomopalveluita tarjottiin hi -
taasti kasvaville yrityksille. Tämä heikensi 
yrityshautomoihin investoitujen julkisten 
varojen käyttötehoa entisestään.
82 
Yrityshautomot eivät kyenneet tarjo -
amaan asiakkailleen kattavaa, yritys -
kohtaisesti räätälöityä tukea. Tarjot -
tuja palveluita oli vähän. Useimmat 
tarkastetuista yrityshautomoista eivät 
tarjonneet tukea mahdollisille yrittäjille 
yrityshautomotoimintaa edeltävässä 
vaiheessa eivätkä tarjonneet sitä myös -
kään yrityshautomon tilojen ulkopuolel -
la toimiville asiakkaille. Yrityshautomo-
ohjelmat painottuivat perusasioihin eikä 
niiden yhteydessä otettu huomioon yk -
sittäisten asiakkaiden erityisiä tarpeita 
tai liiketoiminnan kehittämistavoitteita. 
Yrityshautomot eivät toimineet tiiviissä 
yhteistyössä asiakkaidensa kanssa, joten 
niillä ei ollut tarkkoja tietoja asiakkaiden 
edistymisasteesta. Tilanne heikensi tar -
jotun yritystuen laatua entisestään.
31 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 1
Komission olisi vaadittava, että jäsen -
valtiot asettavat seuraavat ehdot EU:n 
osarahoitusta saavien uusien yritys -
hautomoiden perustamiselle:
a) Yrityshautomot olisi perustettava 
yksityiskohtaisten ja realististen 
toimintasuunnitelmien pohjalta 
kiinnittäen erityistä huomiota 
niiden voittoa tuottamattoman 
hautomotoiminnan kestävyyteen.
b) Yrityshautomotoiminnan pitäisi 
olla alusta alkaen pätevyydeltään 
asianmukaisen henkilöstön vas -
tuulla, jotta asiakkaille ja mahdol -
lisille tuleville yrittäjille pystytään 
tarjoamaan tarkoituksenmukaista 
yksilöllistä tukea.
c) Yrityshautomoiden olisi etsittävä ja 
hankittava uusia asiakkaita aktiivi -
sesti asiakkaiden maantieteelliseen 
sijaintiin katsomatta ja keskityttävä 
asiakkaisiin, joilla on innovatiivi -
sia liiketoimintaideoita ja korkea 
kasvupotentiaali; näin kyettäisiin 
maksimoimaan julkisen rahoituk -
sen tehokkuus ja samalla EU-rahoi -
tuksen avulla saatava lisäarvo.
d) Kunkin asiakasyrityksen yrityshau -
tomoprosessin aluksi olisi laadit -
tava yksityiskohtainen, erikseen 
räätälöity yrityshautomo-ohjelma. 
Ohjelman täytäntöönpanoa olisi 
seurattava, ja arvioitava, missä 
määrin yrityksen tavoitteet on 
saavutettu.
e) Yrityshautomoiden olisi tarjotta -
va palveluitaan yrityshautomon 
tilojen ulkopuolella toimiville yri -
tyksille, jotta yrityshautomotuella 
olisi laajempi vaikutus paikalliseen 
yritysyhteisöön ja verkostoitumis -
mahdollisuudet paranisivat.f) Yrityshautomoiden olisi perus -
tettava seurantajärjestelmä, joka 
pohjautuu niiden oman toiminnan 
perusteella saatujen tietojen lisäksi 
tukea saavien asiakkaiden tuot -
tamiin yritystoimintaa koskeviin 
tietoihin.
Hallinnointijärjestelmien 
avulla oli kyetty varmista -
maan vaikuttavasti infra -
struktuurin rakentaminen, 
mutta ei tehokkaan yritys -
hautomotuen tarjoamista
83 
Useimmissa tapauksissa hallinnoin -
tijärjestelmien avulla oli kyetty var -
mistamaan vaikuttavasti, että fyysiset 
tuotokset (esim. rakennukset) valmis -
tuivat ajoissa ja suunnitelmien mukai -
sesti. Järjestelmien avulla ei kuitenkaan 
varmistettu yrityshautomopalveluiden 
(esim. coaching ja koulutus) vaikuttavaa 
ja tehokasta toimittamista. Yrityshauto -
mopalveluiden pitkän aikavälin hallin -
nointiin olisi pitänyt kiinnittää enem -
män huomiota.
84 
Jäsenvaltioiden viranomaiset, jotka 
valitsivat osarahoitettavat hankkeet, 
eivät kiinnittäneet riittävästi huomiota 
yrityshautomotoiminnalta odotettuihin 
tuloksiin ja yrityshautomoiden toiminta -
mallien toteutettavuuteen. Tilanteella oli 
vakavia seurauksia: se vaikutti yksittäisil -
le yrityshautomoille asetettaviin tavoit -
teisiin ja myöhemmin yrityshautomo -
toiminnan kestävyyteen. Jälkimmäinen 
vaikutus on erityisen huolestuttava, sillä 
kestävyyden osalta edellytettävän ajan -
jakson pituus ei vastaa oikealla tavalla 
EAKR:n avulla osarahoitettujen yritys -
hautomohankkeiden luonnetta. Käytös -
sä olevat järjestelmät saattavat tällöin 
mahdollistaa jopa sen, että huomattava 
osa julkisesta rahoituksesta siirtyy kestä -
vyyden osalta edellytettävän ajanjakson 
päätyttyä yrityshautomon omistajille.
32 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 2
Komission olisi vaadittava, että jäsen -
valtioiden viranomaiset sisällyttävät 
seuraavat osatekijät EAKR:sta osarahoi -
tettavien yrityshautomohankkeiden 
valinta- ja valvontamenettelyihin:
a) Hankkeiden valintakriteereiden 
yhteydessä olisi painotettava fyy -
sisten tuotosten sijaan hankkeiden 
odotettuja tuloksia.
b) Hankearviointimenettelyn yh -
teydessä ja sopimusvelvoitteita 
määritettäessä olisi hyödynnettävä 
enemmän asiantuntijoiden tietä -
mystä yrityshautomotoiminnasta.
c) Julkisen tuen määrän olisi perus -
tuttava yrityshautomohankkeen 
osalta määritettyihin tulosennus -
teisiin. EAKR:n maksujen suuruus 
olisi sidottava yrityshautomon 
saavuttamiin tuloksiin.
d) Kestävyyden osalta edellytettä -
vää ajanjaksoa olisi mukautettava 
siten, että se vastaisi EAKR:sta 
osarahoitetun yrityshautomoi -
den omaisuuserien tosiasiallista 
elinkaarta.Komissio ei pyrkinyt riittä -
vissä määrin helpottamaan 
tiedonvaihtoa ja hyvien 
käytäntöjen levittämistä
85 
Komissio on pyrkinyt jonkin verran 
saamaan tietoa eurooppalaisten yritys -
hautomoiden laajan joukon toiminnas -
ta ja ominaispiirteistä, mutta saatua 
tietoa ei ole hyödynnetty komission 
tarjoaman tuen yhteydessä. Hiljat -
tain julkaistu opas sisältää arvokkaan 
katsauksen yrityshautomotoiminnan 
periaatteista, mutta opas ei kuitenkaan 
ole riittävän yksityiskohtainen eikä se 
sisällä tiettyjä tärkeitä tietoja yritys -
hautomoprosessista (esim. keskeisiä 
indikaattoreita koskevia vertailutieto -
ja). Komission toteuttamat relevantin 
tiedon levittämistoimet ja hyvien 
käytäntöjen edistämistoimet eivät riit -
täneet lieventämään osarahoituksen 
avulla hiljattain perustettujen yritys -
hautomoiden epäonnistumisriskiä.
Suositus 3
Komission olisi
a) saatettava yrityshautomotoimin -
nan vaikuttavuutta ja tehokkuutta 
koskeva tietämyksensä ajan tasalle 
ja hyödynnettävä tätä tietämystä 
varmistaakseen, että EAKR:n tuki 
soveltuu hyvin yrityshautomotoi -
minnan tarpeisiin
b) jatkettava toimiaan, joiden tarkoi -
tuksena on yrityshautomoyhteisön 
tukeminen; näin olisi toimittava 
etenkin EU:n tukea saavien yritys -
hautomoiden kohdalla esimerkiksi 
järjestämällä tiedon- ja kokemus -
tenvaihtoa jäsenvaltioissa toimista 
vastaavien elinten kanssa. Aloite 
pitäisi kohdentaa kaikkiin yritys -
hautomoihin, jotka pystyisivät 
näin esittelemään onnistumistaan, 
vaihtamaan tietoja ja saamaan 
vertaistukea Euroopan tasolla.
33 Johtopäätökset ja suositukset 
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri Grethenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
9. huhtikuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
presidentti

34
 Liitte
Tarkastetut yrityshautomot
Yrityshautomon nimi Käynti Kysely
Tšekin tasavalta
Agentura pro ekonomický rozvoj Vsetínska, o.p.s. Podnikatelský inkubátor Vsetín
BIC Ostrava spol.s r.o.
Podnikatelský inkubátor Nymburk příspěvková organizace
South Moravian Innovation centre
STEEL IT Třinec Institut EuroSchola, o.s.
TechnoPark Pardubice, k.s.
Vědeckotechnický park Plzeň, a.s.
Vědeckotechnický park Roztoky Trigema a.s.
VŠB–TU Ostrava
VÚSH, a.s. Podnikatelský inkubátor Brno-JihX
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
X
Saksa
BGI Biotechpark Gatersleben Infrastrukturgesellschaft mbH
Merseburger Innovations- und Technologiezentrum GmbH
Mitteldeutsches Multimediazentrum Halle GmbH
TechnologieZentrum Dresden GmbH
TGZ Halle Technologie- und Gründerzentrum Halle GmbHX
X
X
X
X
Italia
2i3T Società per la gestione dell’Incubatore di Imprese e per il Trasferimento Tecnologico dell’Università’ 
degli Studi di Torino
BIC Pieve di Bono
Bioindustry park Silvano Fumero Spa
Incubatore Comune di Ultimo
Incubatore universitá degli studi di Firenze (strutture di Via Nizza e Strada del Drosso)
Pépinière d’Entreprises Espace Aosta
Polo Scientifico e Tecnologico di Navacchio
Sistema di incubazione policentrico metropolitano Comune di Firenze
Tecnogranda SpaX
X
X
X
X
X
X
X
X
Puola
Agencja Rozwoju Regionalnego S.A. Beskidzki Inkubator Technologiczny w Bielsku-Białej
Akademicki Inkubator Przedsiębiorczości Sp. z o.o.
Bełchatowsko – Kleszczowski Park Przemysłowo – Technologiczny
Fundacja Uniwersytetu im. A.Mickiewicza w Poznaniu
Inkubator Tecnologiczny ARTERION/Fundacja Wspierania Przedsiębiorczości i Nauki
Łódzki Regionalny Park Naukowo-Technologiczny Sp. z o.o.
Śląski Park Przemysłowo – Technologiczny Sp. z o.o.
Stowarzyszenie Inicjatyw Społeczno – Gospodarczych Inkubator Technologiczny w Białogardzie
Wrocławski Park Technologiczny S.A.X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
XLiitte
35 Liitte
Yrityshautomon nimi Käynti Kysely
Espanja
BIC Granada
Parque Tecnológico de Andalucía
Vivero de empresas de Badajoz
Vivero Castilleja de la Cuesta
Vivero de Azuaga
Vivero de Plasencia
Vivero de Puertollano
Vivero de Vigo
Vivero Nuevo Torneo Sevilla
Vivero de Alcala de Guadaira
Vivero Salamanca
Vivero Talavera de la ReinaX
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
Yhdistynyt kuningaskunta
Chester Innovation Economy Centre
Core Technology Facility
Daresbury Incubator
InfoLab21
Power Technologies Innovation Centre
Technium Springboard
The Media Factory
Swansea Technium II
Aberystwyth Technium
PONTIO - Bangor UniversityX
X
X
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
XLiitte
36
Tiivistelmä
I
Pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn 
parantaminen edellyttää taloudellisen ja muun tuen 
yhdistelmää ja pk-yrityksille suotuisaa oikeudellista 
ja hallinnollista kehystä. Tämä näkyy myös uudelle 
ohjelmakaudelle 2014–2020 vahvistetussa sääntely -
kehyksessä. Pk-yritysten kilpailukyvyn tukeminen on 
Euroopan rakenne- ja investointirahastojen paino -
piste. Uudessa ohjelmasukupolvessa edistetään mah -
dollisuuksia tarkistaa pk-yrityksille annettavaa tukea 
ja kohdentaa se entistä paremmin. Samalla pyritään 
kehittämään kattava ja yhdenmukainen politiikkayh -
distelmä, jossa hyödynnetään täysin kaikkia käytet -
tävissä olevia välineitä, rahoitusvälineet, pk-yritysten 
tukipalvelut ja julkisten hankintojen mahdollisuudet 
mukaan luettuina.
Yhteinen vastaus III ja IV kohtaan
Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistui -
men päätelmään, joka koskee EAKR:n taloudelli -
sen tuen merkitystä liiketoimintainfrastruktuurien 
perustamisessa.
Komissio toteaa, että tarkastettujen yrityshautomoi -
den toiminnan tuloksellisuuden luokittelu vaatimatto -
maksi johtuu siitä, että kyseisten suhteellisen äskettäin 
perustettujen hautomoiden tuloksia on verrattu vii -
tearvoihin, jotka perustuvat vakiintuneisiin ja kypsiin 
hautomoihin. 
Erityisesti EU:hun vuonna 2004 ja sen jälkeen liitty -
neissä jäsenvaltioissa ei ole aiemmin ollut tämän -
tyyppistä liiketoimintainfrastruktuuria, vaan sitä vasta 
kehitetään, myös rakennerahastojen tuella. Tästä 
syystä kokemuksia ei ole vielä paljon, ja tarvitaan lisä -
työtä, jotta infrastruktuureja opitaan hyödyntämään 
vaikuttavasti ja uusia liiketoimintaideoita tai uusia 
aloittelevia yrityksiä voidaan tukea riittävällä tavalla.
IV
Arviointia voitaisiin täydentää Euroopan komission 
yritys- ja innovaatiokeskuksen ja Maailman tekno -
logiakeskusten liiton IASP:n raporteissa esitetyistä 
viitearvoista saatavilla lisätiedoilla. Komission  
vastaukset
V
Vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikkaa koskevassa 
uudistuksessa kunkin toimenpideohjelman seuranta -
komiteaa kannustetaan hyväksymään valintaperus -
teet, joilla tämäntyyppisille investoinneille varmiste -
taan suurin mahdollinen vaikutus. Maiden ja alueiden 
on päätettävä etukäteen, mitä tavoitteita käytettävissä 
olevilla varoilla aiotaan saavuttaa, ja eriteltävä tarkasti, 
kuinka kyseisten tavoitteiden saavuttamista mitataan 
kussakin toimintalinjassa. Näin varojen käyttöä voi -
daan seurata ja harkita säännöllisesti. 
VI
Euroopan komissio perusti oman yritys- ja innovaa -
tiokeskuksensa (EC-BIC) vuonna 1984, ja se on siitä 
lähtien antanut jatkuvasti tukea EC-BIC-laadunvarmis -
tusjärjelmän kautta. 
Euroopan komissio on laatinut alueellisia innovaatio -
strategioita koskevan oppaan, jotta hallintoviranomai -
set voisivat perehtyä alaan. Lisäksi komissio on anta -
nut ohjeita aiempina vuosina laadituista alueellisista 
innovaatiostrategioista saadun kokemuksen perus -
teella. Myös tuetut hankkeet/verkostot ovat antaneet 
ohjeita. Komissio on kannustanut tähän kehittämällä 
monia aloitteita, kuten vuonna 2006 käynnistetyn Alu -
eet talouden muutosten edistäjinä -aloitteen. Se on 
EU:n alueiden oppimisfoorumi, johon kuuluvat muun 
muassa vuotuinen Alueet talouden muutosten edis -
täjinä -konferenssi, RegioStars-palkinnot, politiikka -
oppimisen tietokanta ja alueiden väliset nopeutetun 
menettelyvaihtoehdon verkostot. Aloitetta rahoite -
taan INTERREG IVC- ja URBACT II -ohjelmista.
Komissio hyväksyi kesäkuussa 2008 eurooppalaisia 
pk-yrityksiä tukevan Small Business Act  -aloitteen, joka 
muodostaa kattavat puitteet EU:n ja sen jäsenvaltioi -
den pk-yrityspolitiikalle. Yrittäjyys on yksi aloitteen 
painopistealueista, ja aloitteessa on otettu koko -
naisvaltainen lähestymistapa yrittäjyyden kaikkien 
esteiden torjumiseksi EU:ssa ja kansallisella tasolla. 
Tätä työtä tehostetaan vuoden 2013 alussa hyväk -
sytyssä Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmassa. 
Komissio tukee edelleen näissä kokonaispuitteissa 
BIC-laatumerkkijärjestelmää. 
Komission vastaukset 37
VII a)
Komissio tukee täysin vaatimusta perustaa yrityshau -
tomot yksityiskohtaisten ja realististen toimintasuun -
nitelmien pohjalta. Ne olisi sisällytettävä yleiseen 
alueelliseen kehittämisstrategiaan, ja jäsenvaltioita 
kannustetaan voimakkaasti valvomaan älykkään eri -
koistumisen strategioiden toteutusta.
VII b)
Yrityshautomotoimintaan liittyviä taitoja kehitetään 
varsinkin vuonna 2004 ja sen jälkeen liittyneissä 
jäsenvaltioissa parhaillaan, ja tärkein kannustin on 
tarve varmistaa vasta perustetun yrityshautomo -
infrastruktuurin taloudellinen kestävyys. Tällaisia 
taitoja ei ole ennestään ollut, vaan äskettäin perus -
tettu yrityshautomoinfrastruktuuri on käynnistänyt 
taitojenkehittämisprosessin.
VII c)
Komissio on samaa mieltä. Ohjelmakaudella 2014–
2020 yrityshautomotoiminnan edellytyksenä on 
tarkoituksenmukainen kehittämisstrategia. Yrityshau -
tomoja perustetaan ensisijaisesti edistämään alueen 
paikallista taloudellista kehitystä ja vastaamaan talou -
dellisessa tai innovaatiostrategiassa eriteltyjä tarpeita 
ja mahdollisuuksia. 
VII d)
Komissio on samaa mieltä. Komissio neuvoo jäsen -
valtioita muotoilemaan tilintarkastustuomioistuimen 
antamasta suosituksesta vaatimuksen, joka on otet -
tava huomioon, kun valitaan toimenpiteitä ja valmis -
tellaan tukisopimuksia välittävien elinten ja yrityshau -
tomon hallinnon välillä.VII
Komissio ei koheesiopolitiikan puitteissa osallistu 
hankkeiden valintaan, lukuun ottamatta suurhankkei -
den hyväksymistä.
Uudessa sääntelykehyksessä vuosille 2014–2020 
varmistetaan kuitenkin alusta alkaen, että jäsenval -
tiot tekevät mahdollisimman pitkälle hankevalinnat 
tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti. 
Tämä toteutetaan hyväksyttyjen ohjelmien sisällön 
ja tukitoimiin sovellettavien toimintaperiaatteiden 
avulla, mihin kuuluvat myös toimintalinjakohtaiset 
tavoitteiden tulosindikaattorit ja tuotokset. 
Lisäksi komissio pystyy välitavoitteiden ja indikaat -
torien avulla tarkastelemaan ohjelmien tulosta ja 
kannustamaan parempiin suorituksiin kutakin toi -
menpideohjelmaa varten vahvistetun tuloskehyksen 
perusteella. Jos tulosten tarkastelusta saadun näytön 
perusteella prioriteetin välitavoitteita ei ole saavutettu 
eikä jäsenvaltio ole toteuttanut tarvittavia toimia 
ongelman korjaamiseksi, komissio voi keskeyttää 
ohjelman välimaksut kokonaan tai osittain tai viime 
kädessä soveltaa rahoitusoikaisuja. Tällaiselle ohjel -
malle ei pidä vahvistaa suoritusvarausta.
Komissio on vuosien 2014–2020 säädöskehyksen 
mukaisesti myös tiukentanut rahastojen ennakkoeh -
toja sen varmistamiseksi, että tarvittavat edellytykset 
rahastojen vaikuttavaan täytäntöönpanoon ovat 
olemassa. Pk-yrityksiä koskevilla ennakkoehdoilla 
tarkoitetaan erityistoimenpiteitä, joita jäsenvaltiot 
toteuttavat tukeakseen yrittäjyyttä Small Business 
Act -aloitteen huomioon ottaen.
Lisäksi komissio tekee aktiivisesti ja jatkuvasti yhteis -
työtä jäsenvaltioiden kanssa ja neuvoo hallintoviran -
omaisia ottamaan Euroopan tilintarkastustuomiois -
tuimen suositukset huomioon yrityshautomoiden 
valintaprosessissa ja valintaperusteissa. Valintaperus -
teisiin on nyt sisällytettävä toimintalinjan odotettujen 
tulosten edistäminen.
Komission vastaukset 38
VII h)
Komissio on samaa mieltä. Asiantuntijoiden tietämys 
yrityshautomotoiminnasta on kehittynyt etupäässä 
tekemällä oppimisen kautta etenkin jäsenvaltioissa, 
jotka ovat liittyneet vuonna 2004 ja sen jälkeen. Nyt 
näissä maissa on entistä todennäköisemmin mahdol -
lista löytää asiantuntijoita, joilla on jonkin verran koke -
musta yrityshautomotoiminnasta ja jotka voivat jakaa 
tietämystään ja kouluttaa muita yrityshautomotoimin -
taan osallistuvia, kuten työvoimatoimistoja. Komissio 
neuvoo jäsenvaltioita noudattamaan tätä suositusta.
VII i)
Komissio on periaatteessa samaa mieltä. EAKR:n 
rahoitusosuus perustuu hankkeen liiketoimintasuunni -
telman pohjalta laadittuun kustannus-hyötyanalyysiin. 
Yrityshautomon tuloksiin voivat kuitenkin vaikuttaa 
ulkoiset tekijät, joita ei aina voida etukäteen tietää, 
samoin kuin julkisen sektorin tuen määrä luotua 
työpaikkaa kohden. EAKR:n maksujen yhdistäminen 
tuloksiin olisi tästä syystä haastavaa.
VII j)
Komissio on eri mieltä. Komissio katsoo, että kestä -
vyyden osalta edellytettävän ajanjakson, sellaisena 
kuin tilintarkastustuomioistuin on sen määritellyt, olisi 
vastattava yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 
71 artiklassa määriteltyä toimien pysyvyydeltä edel -
lytettävää ajanjaksoa. Komissiolla ei ole oikeudellista 
perustetta vaatia mukauttamaan toimien pysyvyy -
deltä edellytettävää ajanjaksoa vastaamaan yritys -
hautomoiden omaisuuserien tosiasiallista elinkaarta 
viiden vuoden jälkeen.
Komissio panee tässä yhteydessä merkille tilintarkas -
tustuomioistuimen joissakin jäsenvaltioissa toteamat 
hyvät käytännöt.
VII k)
Komissio myöntää tarpeen jatkaa tietämyksen ajanta -
saistamista. Komissio julkaisee vuonna 2014 raportin 
Setting up, managing and evaluating EU science and 
technology parks  (EU:n teknologiakeskusten perusta -
minen, hallinto ja arviointi). Neuvoja ja ohjeita sisäl -
tävä raportti jaetaan hallintoviranomaisille.VII e)
Komissio on periaatteessa samaa mieltä, mutta 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämä suositus on 
suunnattu lähinnä jäsenvaltioille otettavaksi huomi -
oon sen mukaan, mitä päämääriä paikallisen talous -
kasvun edistämiseksi tavoitellaan. Komissio suosittaa 
jäsenvaltioille, että ne kannustavat yrityshautomoita 
avaamaan palvelunsa yrityshautomon tilojen ulkopuo -
lella toimiville yrityksille tarkoin määritellyn strategian 
mukaisesti, jotta paikalliselle yritysyhteisölle koituvat 
edut voidaan varmistaa. Komissio suosittaa jäsen -
valtioille myös verkostoitumista ja yhteyksiä muihin 
yrityshautomoihin, jotta voidaan edistää tietojen 
vaihtoa ja kannustaa perustamaan valtioiden rajat ylit -
täviä yhteishautomoita paitsi EU:ssa, myös sen alueen 
rajojen yli.
VII f)
Komissio on samaa mieltä. Komissio suosittaa, että 
jäsenvaltiot kannustavat yrityshautomoita perusta -
maan tällaisen seurantajärjestelmän siten, että tukea 
saavien asiakkaiden hallinnollinen rasite ei lisäänny. 
Kun otetaan huomioon, että eräät liiketoimintayksi -
köt pitävät liiketoimintatietoja luottamuksellisina, se 
voidaan tehdä vain vapaaehtoisesti.
Rakennerahastojen yhteishallinnoinnissa komissiolla 
ei ole oikeudellisia perusteita vaatia yksiselitteisesti 
näiden tekijöiden sisällyttämistä menettelyihin. 
Komissio kannustaa valvontatehtävässään jäsenvalti -
oita noudattamaan mainittua suositusta. Jäsenvaltiot 
ovat yhteishallinnoinnissa kuitenkin vastuussa hank -
keiden valinnasta, toteuttamisesta ja seurannasta.
Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen 
kohdissa g ja j antamat suositukset olisi osoitettava 
jäsenvaltioille.
VII g)
Komissio on samaa mieltä. Tämä on uudistetun kohee -
siopolitiikan tulossuuntautuneisuuden mukaista, ja 
Euroopan komissio neuvoo sisällyttämään tämän 
suosituksen asiaankuuluviin valintaperusteisiin.
Komission vastaukset 39
Huomautukset
Yhteinen vastaus kohtiin 21–23
Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen 
arvioon.
26
Yrityshautomoiden koko on yksi monista tekijöistä, 
joilla varmistetaan tarkastettujen EAKR:n avulla 
tuettujen yrityshautomoiden vaikuttavuuden vertailu -
kelpoisuus suhteessa vertailukohteena oleviin yritys -
hautomoihin. Komissio haluaa korostaa, että myös 
muut ulkoiset tekijät ovat tärkeitä, kuten alueellinen 
talous, yrityshautomon profiili, yrityshautomoon otet -
tavien yritysten tyyppi ja markkinahäiriöitä koskevat 
periaatteet.
EAKR:n tukemien yrityshautomoiden ensisijainen 
tehtävä on edistää aloittelevien yritysten kehitystä. 
Fyysistä yrityshautomotoimintaa pitemmälle menevää 
yrityksille tarjottavaa tukea voidaan toteuttaa muilla 
tavoin. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
liiketoimintatukea antavat usein palveluyritykset, jotka 
tarjoavat laaja-alaista yritysneuvontaa.
27
Komissio toteaa tilintarkastustuomioistuimen mainit -
semasta esimerkistä, että yrityshautomon tehokkuu -
den arvioinnissa käytetyt kustannukset syntynyttä 
työpaikkaa kohden voivat vaihdella maasta toiseen, 
koska yrityksen perustamiskustannukset, poisto- ja 
kirjanpitomenetelmät sekä palkkataso eri jäsenvalti -
oissa vaikuttavat tähän indikaattoriin. 
28
Tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyvien 
EAKR:n tukemien yrityshautomoiden suhteellisen 
heikko tulos voi johtua myös siitä, että BIC-yrityshau -
tomoihin kohdennetaan EC-BIC-hyväksyntäjärjestel -
män mukaista laaduntarkastusta. Katso myös kohtaan 
16 annettu vastaus. 
29
Sisäinen tuloksellisuus riippuu johtamistaidoista, orga -
nisaatiosta, kannustusjärjestelmästä ja paikallisesta 
innovaatiojärjestelmästä. Komissio suosittelee, että 
jäsenvaltiot ottavat käyttöön hyväksyntä- tai laatujär -
jestelmiä EAKR:n rahoittamia yrityshautomoita varten. VII l)
Komissio on samaa mieltä ja korostaa, että Yritys-
Eurooppa-verkoston ( Enterprise Europe Network , 
EEN) uusissa suuntaviivoissa (2015–2021) otetaan jo 
nämä suositukset huomioon. EEN:llä on oma tehtä -
vänsä hyvien käytäntöjen levittämisessä pk-yritysten 
alueellisiin tukipalveluihin (myös yrityshautomoihin) 
Euroopan tasolla. 
Nykyisen EEN-verkoston yhteistyökumppaneiden 
edellytetään myös tekevän yhteistyötä muiden 
eurooppalaisten verkostojen kanssa ja ottavan 
käyttöön muun muassa yhteistä markkinointia ja 
vastauspalvelua.
Johdanto
01
Komissio on ottanut pk-yritysten tärkeän aseman 
talouselämässä huomioon uudelle ohjelmakaudelle 
2014–2020 laaditussa sääntelykehyksessä. Pk-yrityksiä 
olisi tuettava ensisijaisesti Euroopan rakenne- ja inves -
tointirahastoista (ERI-rahastoista).
Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet
16
Komissio on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuo -
mioistuin toteaa komission tukeman EBN:n hyväksyn -
täjärjestelmän edistävän parhaita käytäntöjä. Tilin -
tarkastustuomioistuimen otokseen sisältyviä EAKR:n 
avulla osarahoitettuja yrityshautomoja verrataan EC-
BIC-yrityshautomoihin, jotka on hyväksytty monien eri 
kriteerien perusteella. 
Komission vastaukset 40
37
Yrityshautomoita on elinkaaren eri vaiheissa, ja niiden 
tarjonta riippuu niiden kypsyydestä ja ekosysteemistä, 
jossa ne toimivat. Vaikka komissio yhtyy näkemyk -
seen, jonka mukaan joustava yrityshautomotoiminta 
edellyttää laajaa palveluvalikoimaa, palvelutarjontaa 
kehitetään ajan mittaan yrityshautomon elinkaaren 
mukaan. 
38
EAKR on tukenut yrityshautomoiden rakentamista, 
mutta yritysten ja yrityshautomoiden väliseen yhteis -
työhön ei ole keskitytty. Jäsenvaltioissa, jotka ovat 
liittyneet EU:hun vuonna 2004 tai sen jälkeen, tämä 
johtuu liiketoimintatietouden (liiketoimintasuunnit -
telu, hallinnolliset taidot jne.) puuttumisesta sekä 
yrityksissä että yrityshautomoissa (uusi infrastruktuuri, 
ei pätevää työvoimaa sitä hoitamaan). Sama koskee 
EU 15 -jäsenvaltioita siltä osin, kuin investointien 
tavoitteena on ollut täydentää innovaatioihin tähtää -
vää järjestelmäinfrastruktuuria.
Lisäksi tuettavien yritysten ei ole pakko tehdä yhteis -
työtä yrityshautomon henkilöstön kanssa, vaan ne 
voivat käyttää kehityssuunnitelmansa laatimiseen 
ulkoisia palveluja. Arkaluontoisten tietojen jakaminen 
saattaa vaikuttaa tuettaviin yrityksiin kielteisesti, ellei 
salassapitosopimusta ole allekirjoitettu.
Liiketoimintapalvelut voidaan hankkia ulkopuolisilta 
palveluntarjoajilta sen sijaan, että ne annetaan yritys -
hautomon henkilöstön tehtäväksi.
39
Komissio viittaa kohtaan 38 antamaansa vastaukseen.
40
Kuten tilintarkastustuomioistuin on huomauttanut, 
asiakkaita houkuttavat enemmän tuetut toimisto -
tilat kuin tarjotut palvelut. Yritykset olisi valittava 
huolellisesti, ja niiden olisi vastattava yrityshautomo-
ohjelmassa asetettua profiilia. Koska hankevalinta ja 
valintaperusteiden määrittely kuuluvat kansalliseen 
toimivaltaan, komissio suosittelee, että jäsenvaltiot 
ottavat nämä näkökohdat huomioon.32
Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen 
arvioon, jonka mukaan tarkastetuista 27 hankkeesta 
22:ssa oli laadittu liiketoimintasuunnitelma EAKR:n 
tukea sääntelevästä lainsäädännöstä johtuvien vel -
voitteiden mukaisesti.
Komissio myöntää, että joissakin tapauksissa liiketoi -
mintasuunnitelmissa ei ollut määrällisesti mitattavia 
tavoitteita eikä asianmukaisia tulosindikaattoreita, 
vaikka ne olivat muodollisten valintaperusteiden 
mukaisia. Yhteishallinnoinnissa hankevalinta on kui -
tenkin jäsenvaltioiden vastuulla. Tämä tarkoittaa, että 
ensisijaisesti jäsenvaltion (hallintoviranomaisen) olisi 
yrityshautomoa valittaessa pitänyt tarkastaa hankeha -
kemuksen ja sitä tukevien asiakirjojen (kuten liiketoi -
mintasuunnitelman) laatu. 
33
Kuten kohtaan 32 annetussa vastauksessa muistute -
taan, yhteishallinnoinnissa hankevalinta on jäsenval -
tioiden vastuulla. Komission tehtävä ei ole tarkastaa 
kaikkia yksityiskohtia jokaisessa hankehakemuksessa, 
eikä sillä ole siihen tarvittavaa kapasiteettiakaan. 
34
Joissakin erityisesti vuonna 2004 ja sen jälkeen liitty -
neissä jäsenvaltioissa on asetettu etusijalle fyysisen 
infrastruktuurin perustaminen, koska yrityshautomoi -
den toteuttamisesta ei ole ollut aiempaa kokemusta. 
Täysipainoisesti toimivan yrityshautomon luomiseen 
tarvitaan aikaa ja hyvin toimiva paikallinen innovaa -
tioekosysteemi. Tämä prosessi pannaan täytäntöön 
koheesiopolitiikan uudella tulossuuntautuneella 
lähestymistavalla.
36
Kuten kohdassa 34 selitetään, liiketoimintainfrastruk -
tuuri (kuten yrityshautomotoiminta) on suurimmassa 
osassa vuonna 2004 tai sen jälkeen EU:hun liittyneistä 
jäsenvaltioista heikosti kehittynyttä. EAKR on vasta 
äskettäin kaudella 2007–2013 tukenut yrityshautomoi -
den rakentamista ja ns. pehmeiden peruspalveluiden 
tarjoamista. Pian kävi ilmeiseksi, että pehmeille palve -
luille annettava tuki oli aliarvioitu, ja parannuksia on 
suunniteltu ohjelmakaudelle 2014–2020. 
Komission vastaukset 41
48
Yrityshautomoiden asema alueen liiketoimintainfra -
struktuurissa vaihtelee jäsenvaltion ja kulloisenkin 
kansallisen kontekstin mukaan. 
Uudella ohjelmakaudella EAKR-tuen ennakkoehtona 
on älykkään erikoistumisen strategia, johon sisältyy 
myös innovaatiotoimijoiden laaja konsultointi.
49
Koska valintaperusteisiin on nyt sisällytettävä toimin -
talinjan odotettujen tulosten edistäminen, komissio 
neuvoo hallintoviranomaisia sisällyttämään valinta -
prosessiin ja valintaperusteisiin Euroopan tilintarkas -
tustuomioistuimen suosituksen, joka koskee seuranta -
järjestelmän perustamista jokaiseen yrityshautomoon.
53
Yrityshautomotoiminnan olisi voitava jatkua sen 
jälkeen, kun EAKR:n myöntämä osarahoitus päättyy. 
Kestävyyskriteeri on osa hankkeen valintaperusteita. 
Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti 
toimen jatkuvuus olisi varmistettava nojautumatta 
kokonaan julkiseen rahoitukseen.
56
Yrityshautomo tarjoaa ensisijaisesti vuokratiloja tuet -
taville yrityksille erityisesti yrityksen elinkaaren var -
haisvaiheessa. Taloudellisen elinkelpoisuuden varmis -
tamiseksi mahdolliset hakijat toivotetaan tervetulleiksi 
toimimaan käytettävissä olevissa tiloissa.
Komissio katsoo myös, että eräs EAKR:n tukemien 
yrityshautomoiden tärkeimmistä tavoitteista on ollut 
luoda työpaikkoja, ei pelkästään korkean teknologian 
pk-yrityksiä.41
Ulkopuoliset voivat tarjota asiantuntijapalveluja, koska 
yrityshautomon tarjoamat palvelut ovat yleisluontoi -
sia. Yrityshautomon henkilöstön erityisasiantuntemuk -
sen kehittäminen voi olla kallista, eikä yrityshautomo 
ehkä koskaan saa siitä toivottuja etuja. 
43
Komissio katsoo, että yrityshautomoiden ja asiakkai -
den välisen yhteistyön puute saattaa johtua suoraan 
asiakkaiden haluttomuudesta jakaa arkaluontoisia 
tietoja.
44
Komissio katsoo, että käytetyillä EU:n varoilla on 
myönteinen vaikutus sellaisten yksiköiden kehityk -
seen, jotka eivät fyysisesti sijaitse yrityshautomon 
tiloissa mutta jotka käyttävät sen palveluja ja tekevät 
yhteistyötä yrityshautomossa toimivien yritysten 
kanssa.
45
Yrityshautomoita on perustettu vuonna 2004 ja sen 
jälkeen liittyneissä jäsenvaltioissa vasta tällä ohjelma -
kaudella, ja yrityshautomon ja sen asiakkaiden ja myös 
mahdollisten asiakkaiden välisen yhteistyön kehittä -
miseen tarvitaan aikaa. Toinen yhteistyötä rajoittava 
tekijä on ollut yrityshautomoita hoitavan henkilöstön 
pätevyys, sillä henkilöstön liiketoimintataidot ovat 
usein olleet riittämättömiä. Joissakin yrityshauto -
moissa ei myöskään ole ollut organisatorista valmiutta 
antaa yrityshautomovaihetta edeltävää tukea, koska 
sellainen tuki edellyttää tavallisesti omia lisäresursseja.
Sama koskee EU 15 -jäsenvaltioita siltä osin, kuin inves -
tointien tavoitteena on ollut täydentää innovaatioihin 
tähtäävän järjestelmäinfrastruktuurin luomista.
47
Liiketoimintasektorin, yliopistojen ja T&K-laitosten 
välinen heikko yhteistyö on hyvin tiedossa jäsenvalti -
oissa, jotka ovat liittyneet EU:hun vuonna 2004 tai sen 
jälkeen. Komissio on yrittänyt ratkaista tätä kysy -
mystä nykyisellä ohjelmakaudella ottamalla käyttöön 
kunnolliset koordinointimekanismit siellä, missä se 
on ollut mahdollista. Tällä ongelmalla on vaikutusta 
yrityshautomoiden toimintaan ja niiden yrityksiin 
verkostoitua T&K- ja yliopistokumppanien kanssa.
Komission vastaukset 42
60
Ohjelmakaudella 2014–2020 komissio pyytää jäsenval -
tioita täyttämään ennakkoehdon, jonka mukaan on 
otettava käyttöön älykkään erikoistumisen strategia. 
Se on laadittava yrittäjyyttä edistävässä prosessissa, 
johon yritykset osallistuvat tiiviisti, jotta tutkimuksen 
vahvuudet vastaavat liiketoimintatarpeita.
Yhteinen vastaus kohdan 62 johdanto -
kappaleeseen ja alakohtiin a–c
Vuosien 2007–2013 säädöskehyksen mukaisesti hank -
keiden arviointi ja valintaprosessi kuuluvat kansallisten 
viranomaisten, hallintoviranomaisen ja seurantako -
mitean tehtäviin. Komissiolla on vain neuvonantajan 
tehtävä seurantakomiteassa. 
Vuosien 2014–2020 säädöskehyksessä edellytetään 
nyt, että valintaperusteisiin sisällytetään vaatimus, 
jonka mukaan toimen on edistettävä toimintalinjan 
odotettujen tulosten saavuttamista.
62 d)
Yrityshautomotoimintaan tehtävät investoinnit ovat 
pikemmin yritysten toimintakykyä tehostava tekijä 
kuin kasvun moottori. Yrityshautomot eivät sinällään 
voi synnyttää talouskasvua, vaan ne on yhdistettävä 
muihin ulkoisiin tekijöihin. Lisäksi tukitoimilla voi olla 
merkittäviä ulkoisvaikutuksia – sekä kielteisesti että 
myönteisesti alueen kehitykseen vaikuttavia. Siitä 
syystä suoran yhteyden vahvistaminen yrityshauto -
moinvestoinnin ja alueellisten etujen välillä edellyttää 
perusteellista arviointia.
Komissio arvioi toimenpideohjelmien toimintalinjoissa 
esitettyjä tavoitteita. Tavoitteena voi olla paitsi työ -
paikkojen luominen myös esimerkiksi uusien tuottei -
den kehittäminen tai viennin synnyttäminen.
64
Jäsenvaltioissa, jotka liittyivät vuonna 2004 tai sen jäl -
keen, opetellaan edelleen (jatkuvasti) määrittelemään 
indikaattoreita asianmukaisesti ja arvioimaan täytän -
töönpanoa. Tällä on vaikutuksia myös yrityshautomo -
toiminnan seurantaan, sillä se on äskettäin kehitettyä 
liiketoimintainfrastruktuuria.58
Yrityshautomotarjontaa voidaan tarkastella kahdesta 
näkökulmasta: tarjottavat palvelut ja tarjottavat tilat. 
Tilojen osalta EAKR on saavuttanut tavoitteen tarjota 
sopivia toimistotiloja. Ulkopuoliset palveluntarjoajat 
voivat huolehtia palvelutoiminnosta. 
Ulkoisen rahoituksen puute on usein ongelma, kun 
tuetaan pk-yrityksiä tai T&K-toimintaa. Yrityshau -
tomoita oli rakennettu alueille, ja sen jälkeen, kun 
EAKR-asetuksessa määritelty kestävyyden osalta edel -
lytettävä ajanjakso oli kulunut umpeen, siirtyminen 
muuhun toimintaan oli sallittua. Tämä johtui ensisijai -
sesti valintaperusteiden epätarkoituksenmukaisesta 
määrittelystä. Tämän takia komissio suosittaa uudella 
ohjelmakaudella toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, 
että hallintoviranomaiset kiinnittävät enemmän huo -
miota tähän näkökohtaan erityisesti laatimalla entistä 
tiukempia valintaperusteita toimien valintaprosessia 
varten.
59
Yhteishallinnoinnissa komissio ei osallistu hankkei -
den valintaan, lukuun ottamatta suurhankkeiden 
hyväksymistä.
Kuten yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 
125 artiklassa säädetään, hallintoviranomaisen 
vastuulla on laatia valintaperusteet, jotka seurantako -
mitea hyväksyy (17 päivänä joulukuuta 2013 annettu 
asetus N:o 1303/2013). 
Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 48 artiklan 
3 kohdan mukaan komissio osallistuu seurantakomi -
tean työhön vain neuvonantajan ominaisuudessa. 
Siitä syystä Euroopan komissio neuvoo hallintoviran -
omaisia sisällyttämään Euroopan tilintarkastustuo -
mioistuimen suositukset yrityshautomoiden valinta -
prosessiin ja valintaperusteisiin. Valintaperusteisiin 
on nyt sisällytettävä myös toimintalinjan odotettujen 
tulosten edistäminen. 
Komission vastaukset 43
Merkinnän saadakseen yritys- ja innovaatiokeskuksen 
on osallistuttava hyväksyntäprosessiin, jossa tarkaste -
taan, täyttääkö se EBN-laatujärjestelmässä myönnettä -
vän merkinnän erityiskriteerit. 
EBN on hallinnoinut merkinnän alilisensointia vuo -
desta 2002 komission kanssa tekemänsä merkintää 
koskevan lisensointisopimuksen perusteella. Voi -
massa oleva lisensointisopimus tehtiin vuonna 2009 
viiden vuoden ajaksi, ja komissio harkitsee parhail -
laan tulevaisuuden vaihtoehtoja. EBN:ää kehotetaan 
lisäämään toimia vertailujärjestelmänsä markkinoimi -
seksi nykyistä laajemmin ja kannustamaan sen entistä 
yleisempään käyttöönottoon.
75 b)
Yrityshautomotietokanta toteutettiin kuudennessa 
puiteohjelmassa rahoitetun yrityshautomoiden 
verkostoitumishankkeen yhteydessä rinnan teknolo -
gian siirtotoimistojen ja riskirahastojen verkostointia 
koskevien muiden vastaavien hankkeiden kanssa. 
Jäsenvaltiot ovat yhä enemmän kyseenalaistaneet 
puhtaiden verkostointihankkeiden arvon kilpailuky -
vyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP) ohjelmako -
miteoissa. Ne ovat vaatineet hankkeita, joilla tuetaan 
yhteistä etua koskeviin aiheisiin, kuten standardointiin 
ja innovointiin, palveluinnovaatioihin ynnä muihin 
vastaaviin, liittyvää teemakohtaista yhteistyötä. Näissä 
hankkeissa on pidetty innovaatioalan eri toimijoi -
den (pk-yritysten, yrittäjien, akateemisen maailman, 
hallinnon jne.) vertikaalista integraatiota tärkeämpänä 
kuin samanlaisten organisaatioiden verkostoitumista 
koko Euroopassa. Yrityshautomoissa tämä uusi lähes -
tymistapa on toteutettu EurOffice 1 + 2 -hankkeissa 
(today EBN – softlanding club ). Tavoitteena on syventää 
yhteistyötä yhteisön sisällä eikä laajentaa sitä. Hank -
keissa on kehitetty ja testattu niihin osallistuvien yri -
tyshautomoiden koordinoituja palvelupaketteja, joilla 
avustetaan yrityshautomoissa toimivien aloittelevien 
yritysten nopeaa kansainvälistymistä. 
Lisäksi yrittäjät voivat helposti saada tietoja yksittäi -
sistä yrityshautomoista suoraan niiden verkkosivus -
toista www-teknologioiden kehittymisen ansiosta, 
vaikka vertailu onkin jo lopetettu.
1 Päätökset myöntää EC-BIC-lisenssi uusille ehdokasorganisaatioil -
le; nykyisten lisenssien uudistaminen tai peruuttaminen; tarkas -
tettavien yritys- ja innovaatiokeskusten valinta; ehdotus muuttaa 
EC-BIC-hyväksyntä- ja laatujärjestelmää; järjestelmän sisäisten 
sääntöjen muuttaminen ja hyväksyminen.66
Komissio toteaa, että jäsenvaltioiden vastuulle kuu -
luvan hankevalintajärjestelmän moitteettomuudesta 
huolimatta ei ole ollut mahdollista varmistaa, että 
yhteisrahoituksen taso olisi ollut oikeassa suhteessa 
vaikutuksiin, jotka kohdistuivat paikalliseen yrittä -
jyyteen. Hallintoviranomaiset ovat laatineet joukon 
indikaattoreita, joilla on seurattu toimenpideohjelman 
täytäntöönpanon eikä toimien tuloksellisuutta. Komis -
sio suosittelee, että jäsenvaltiot korostavat aiempaa 
enemmän toimien seurantaa.
68
Komissio viittaa kohtaan 66 antamaansa vastaukseen.
70
Tilintarkastustuomioistuimen suositus ylittää EAKR-
asetuksen mukaisen sääntelyvelvoitteen, sillä asetuk -
sessa toimien pysyvyydeltä edellytettävä ajanjakso on 
viisi vuotta. 
71
Komissiolla ei ole oikeudellista perustetta asettaa 
yrityshautomotoimintaan liittyville edunsaajille lisä -
velvoitteita kestävyyden osalta edellytettävän viiden 
vuoden ajanjakson lisäksi. 
On kansallisten viranomaisten asia päättää, määrä -
täänkö valintaperusteissa ja hankkeiden tukikelpoi -
suusehdoissa, että kestävyyden osalta edellytettävän 
ajanjakson on oltava asiaankuuluvassa asetuksessa 
säädettyä kestoa pitempi.
75 a)
Aiempaa vertailua on jatkettu tarkemmin kohdennet -
tuna, ja parhaita käytäntöjä on edistetty eurooppalai -
sissa yrityshautomoissa, jotka ovat hakeneet hyväk -
syntää EC-BIC-merkintäjärjestelmässä, samoin kuin 
yrityshautomoissa, jotka haluavat jatkaa jäsenyyttään. 
EC-BIC-merkinnän omistajana ja BIC-laatumerkintäko -
mitean (BQMC)1 jäsenenä komissio edistää työtä, jolla 
yritys- ja innovaatiokeskuksia koko Euroopassa ja sen 
ulkopuolella kannustetaan parantamaan laatuaan ja 
käytäntöjään EC-BIC-merkinnän saamiseksi. 
Komission vastaukset 44
82
Yrityshautomoita on elinkaaren eri vaiheissa, ja niiden 
tarjonta riippuu niiden kypsyydestä ja ekosysteemistä, 
jossa ne toimivat. Vaikka komissio yhtyy näkemyk -
seen, jonka mukaan joustava yrityshautomotoiminta 
edellyttää laajaa palveluvalikoimaa, palvelutarjontaa 
kehitetään ajan mittaan yrityshautomon elinkaaren 
mukaan.
Suositus nro 1
Komissio ei koheesiopolitiikan puitteissa osallistu 
hankkeiden valintaan, lukuun ottamatta suurhankkei -
den hyväksymistä.
Uudessa sääntelykehyksessä vuosille 2014–2020 
varmistetaan kuitenkin alusta alkaen, että jäsenval -
tiot tekevät mahdollisimman pitkälle hankevalinnat 
tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti. 
Tämä toteutetaan hyväksyttyjen ohjelmien sisällön 
ja tukitoimiin sovellettavien toimintaperiaatteiden 
avulla, mihin kuuluvat myös toimintalinjakohtaiset 
tavoitteiden tulosindikaattorit ja tuotokset. 
Lisäksi komissio pystyy välitavoitteiden ja indikaat -
torien avulla tarkastelemaan ohjelmien tulosta ja 
kannustamaan parempiin suorituksiin kutakin toi -
menpideohjelmaa varten vahvistetun tuloskehyksen 
perusteella. Jos tulosten tarkastelusta saadun näytön 
perusteella prioriteetin välitavoitteita ei ole saavutettu 
eikä jäsenvaltio ole toteuttanut tarvittavia toimia 
ongelman korjaamiseksi, komissio voi keskeyttää 
ohjelman välimaksut kokonaan tai osittain tai viime 
kädessä soveltaa rahoitusoikaisuja. Tällaiselle ohjel -
malle ei pidä vahvistaa suoritusvarausta.
Komissio on vuosien 2014–2020 säädöskehyksen 
mukaisesti myös tiukentanut rahastojen ennakkoeh -
toja sen varmistamiseksi, että tarvittavat edellytykset 
rahastojen vaikuttavaan täytäntöönpanoon ovat 
olemassa. Pk-yrityksiä koskevilla ennakkoehdoilla 
tarkoitetaan erityistoimenpiteitä, joita jäsenvaltiot 
toteuttavat tukeakseen yrittäjyyttä Small Business 
Act -aloitteen huomioon ottaen.77
Komissio valmistelee järjestelmällisesti ohjeita käy -
tettäviksi ohjelmakaudella 2014–2020. Jäsenvaltioilla 
on myös velvollisuus antaa kustakin toimenpideoh -
jelmasta vuotuinen täytäntöönpanokertomus, jossa 
esitetään yleiskatsaus rakennerahastojen täytäntöön -
panon tuloksista.
78
Komissio myöntää tarpeen jatkaa tietämyksen ajanta -
saistamista. Komissio julkaisee vuonna 2014 raportin 
Setting up, managing and evaluating EU science and 
technology parks  (EU:n teknologiakeskusten perusta -
minen, hallinto ja arviointi). Neuvoja ja ohjeita sisäl -
tävä raportti jaetaan hallintoviranomaisille laajasti 
lähikuukausina.
Päätelmät ja suositukset
80
Komissio toteaa, että tarkastettujen yrityshautomoi -
den toiminnan tuloksellisuuden luokittelu vaatimatto -
maksi johtuu siitä, että kyseisten suhteellisen äskettäin 
perustettujen hautomoiden tuloksia on verrattu vii -
tearvoihin, jotka perustuvat vakiintuneisiin ja kypsiin 
hautomoihin.
Tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyvissä 
yrityshautomoissa oli yleisesti suhteessa vähemmän 
henkilökuntaa keskeisissä tehtävissä kuin vertailukoh -
teena olevissa yrityshautomoissa, yrittäjille annettava 
ohjeistus ja tuki mukaan luettuina.
81
Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näke -
mykseen kokemuksen puutteesta joissakin yritys -
hautomoissa. EU:hun vuonna 2004 ja sen jälkeen 
liittyneissä jäsenvaltioissa ei ole aiemmin ollut tämän -
tyyppistä liiketoimintainfrastruktuuria, vaan sitä vasta 
kehitetään, myös rakennerahastojen tuella. Tästä 
syystä kokemuksia ei ole vielä paljon, ja tarvitaan lisä -
työtä, jotta infrastruktuureja opitaan hyödyntämään 
vaikuttavasti ja uusia liiketoimintaideoita tai uusia 
aloittelevia yrityksiä voidaan tukea riittävällä tavalla.
Komission vastaukset 45
Suositus nro 1 e) 
Komissio on periaatteessa samaa mieltä, mutta 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämä suositus on 
suunnattu lähinnä jäsenvaltioille otettavaksi huomi -
oon sen mukaan, mitä tavoitteita paikallisen talous -
kasvun edistämiseksi tavoitellaan. Komissio suosittaa 
jäsenvaltioille, että ne kannustavat yrityshautomoita 
avaamaan palvelunsa yrityshautomon tilojen ulkopuo -
lella toimiville yrityksille tarkoin määritellyn strategian 
mukaisesti, jotta paikalliselle yritysyhteisölle koituvat 
edut voidaan varmistaa. Komissio suosittaa jäsen -
valtioille myös verkostoitumista ja yhteyksiä muihin 
yrityshautomoihin, jotta voidaan edistää tietojen 
vaihtoa ja kannustaa perustamaan valtioiden rajat ylit -
täviä yhteishautomoita paitsi EU:ssa, myös sen alueen 
rajojen yli.
Suositus nro 1 f) 
Komissio on samaa mieltä. Komissio suosittaa, että 
jäsenvaltiot kannustavat yrityshautomoita perusta -
maan tällaisen seurantajärjestelmän siten, että tukea 
saavien asiakkaiden hallinnollinen rasite ei lisäänny. 
Kun otetaan huomioon, että eräät liiketoimintayksi -
köt pitävät liiketoimintatietoja luottamuksellisina, se 
voidaan tehdä vain vapaaehtoisesti.
83
EAKR on vasta äskettäin kaudella 2007–2013 tukenut 
yrityshautomoiden rakentamista ja ns. pehmeiden 
peruspalveluiden tarjoamista. Pian kävi ilmeiseksi, 
että pehmeille palveluille annettava tuki oli aliarvi -
oitu, ja parannuksia on suunniteltu ohjelmakaudelle 
2014–2020.
Komissio suosittaa, että hallintoviranomaiset kiin -
nittävät enemmän huomiota tähän näkökohtaan 
erityisesti laatimalla entistä vaativampia valintaperus -
teita toimien valintaprosessia varten ohjelmakaudelle 
2014–2020.Lisäksi komissio tekee aktiivisesti ja jatkuvasti yhteis -
työtä jäsenvaltioiden kanssa ja neuvoo hallintoviran -
omaisia ottamaan Euroopan tilintarkastustuomiois -
tuimen suositukset huomioon yrityshautomoiden 
valintaprosessissa ja valintaperusteissa. Valintaperus -
teisiin on nyt sisällytettävä toimintalinjan odotettujen 
tulosten edistäminen. 
Suositus nro 1 a) 
Euroopan komissio tukee täysin vaatimusta perus -
taa yrityshautomot yksityiskohtaisten ja realististen 
toimintasuunnitelmien pohjalta. Ne olisi sisällytet -
tävä yleiseen alueelliseen kehittämisstrategiaan, ja 
jäsenvaltioita kannustetaan voimakkaasti valvomaan 
kehitettävien älykkään erikoistumisen strategioiden 
toteutusta.
Suositus nro 1 b) 
Yrityshautomotoimintaan liittyviä taitoja kehitetään 
varsinkin vuonna 2004 ja sen jälkeen liittyneissä 
jäsenvaltioissa parhaillaan, ja tärkein kannustin on 
tarve varmistaa vasta perustetun yrityshautomo -
infrastruktuurin taloudellinen kestävyys. Tällaisia 
taitoja ei ole ennestään ollut, vaan äskettäin perus -
tettu yrityshautomoinfrastruktuuri on käynnistänyt 
taitojenkehittämisprosessin.
Suositus nro 1 c) 
Komissio on samaa mieltä. Ohjelmakaudella 2014–
2020 yrityshautomotoiminnan edellytyksenä on 
tarkoituksenmukainen kehittämisstrategia. Yrityshau -
tomoja perustetaan ensisijaisesti edistämään alueen 
paikallista taloudellista kehitystä ja vastaamaan talou -
dellisessa tai innovaatiostrategiassa eriteltyjä tarpeita 
ja mahdollisuuksia. 
Suositus nro 1 d) 
Komissio on samaa mieltä. Komissio neuvoo jäsen -
valtioita muotoilemaan tilintarkastustuomioistuimen 
antamasta suosituksesta vaatimuksen, joka on otet -
tava huomioon, kun valitaan toimenpiteitä ja valmis -
tellaan tukisopimuksia välittävien elinten ja yrityshau -
tomon hallinnon välillä.
Komission vastaukset 46
Suositus nro 2 c) 
Komissio on periaatteessa samaa mieltä. EAKR:n 
rahoitusosuus perustuu hankkeen liiketoimintasuunni -
telman pohjalta laadittuun kustannus-hyötyanalyysiin. 
Yrityshautomon tuloksiin voivat kuitenkin vaikuttaa 
ulkoiset tekijät, joita ei aina voida etukäteen tietää, 
samoin kuin julkisen sektorin tuen määrä luotua 
työpaikkaa kohden. EAKR:n maksujen yhdistäminen 
tuloksiin olisi tästä syystä haastavaa. 
Suositus nro 2 d) 
Komissio on eri mieltä. Komissio katsoo, että kestä -
vyyden osalta edellytettävän ajanjakson, sellaisena 
kuin tilintarkastustuomioistuin on sen määritellyt, olisi 
vastattava yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 
71 artiklassa määriteltyä toimien pysyvyydeltä edel -
lytettävää ajanjaksoa. Komissiolla ei ole oikeudellista 
perustetta vaatia mukauttamaan toimien pysyvyy -
deltä edellytettävää ajanjaksoa vastaamaan yritys -
hautomoiden omaisuuserien tosiasiallista elinkaarta 
viiden vuoden jälkeen.
Komissio panee tässä yhteydessä merkille tilintarkas -
tustuomioistuimen joissakin jäsenvaltioissa toteamat 
hyvät käytännöt.
85
Euroopan komissio perusti oman yritys- ja innovaa -
tiokeskuksensa (EC-BIC) vuonna 1984, ja se on siitä 
lähtien antanut jatkuvasti tukea EC-BIC-laadunvarmis -
tusjärjelmän kautta. 
Euroopan komissio on laatinut alueellisia innovaatio -
strategioita koskevan oppaan, jotta hallintoviranomai -
set voisivat perehtyä alaan. Lisäksi komissio on anta -
nut ohjeita aiempina vuosina laadituista alueellisista 
innovaatiostrategioista saadun kokemuksen perus -
teella. Myös tuetut hankkeet/verkostot ovat antaneet 
ohjeita. Komissio on kannustanut siihen kehittämällä 
monia aloitteita, kuten vuonna 2006 käynnistetyn Alu -
eet talouden muutosten edistäjinä -aloitteen. Se on 
EU:n alueiden oppimisfoorumi, johon kuuluvat muun 
muassa vuotuinen Alueet talouden muutosten edis -
täjinä -konferenssi, RegioStars-palkinnot, politiikka -
oppimisen tietokanta ja alueiden väliset nopeutetun 
menettelyvaihtoehdon verkostot. Aloitetta rahoite -
taan INTERREG IVC- ja URBACT II -ohjelmista.84
Komissio katsoo, että Euroopan tilintarkastustuomiois -
tuimen lausuma on osoitettu yhteisöille, jotka eivät 
kuulu komission toimivaltaan, eli jäsenvaltioille.
Komissiolla ei ole oikeudellista perustetta asettaa yri -
tyshautomotoimintaan liittyville edunsaajille lisävel -
voitteita toimien pysyvyydeltä edellytettävän viiden 
vuoden ajanjakson lisäksi. 
On kansallisten viranomaisten asia päättää, määrä -
täänkö toimien pysyvyydeltä valintaperusteissa ja 
hankkeiden tukikelpoisuusehdoissa edellytettävä 
ajanjakso asiaankuuluvassa asetuksessa säädettyä 
kestoa pitemmäksi.
Suositus nro 2
Rakennerahastojen yhteishallinnoinnissa komissiolla 
ei ole oikeudellisia perusteita vaatia yksiselitteisesti 
näiden tekijöiden sisällyttämistä menettelyihin. 
Komissio kannustaa valvontatehtävässään jäsenvalti -
oita noudattamaan mainittua suositusta. Jäsenvaltiot 
ovat yhteishallinnoinnissa kuitenkin vastuussa hank -
keiden valinnasta, toteuttamisesta ja seurannasta.
Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen 
kohdissa a ja d antamat suositukset olisi osoitettava 
jäsenvaltioille.
Suositus nro 2 a) 
Komissio on samaa mieltä. Tämä on uudistetun kohee -
siopolitiikan tulossuuntautuneisuuden mukaista, ja 
Euroopan komissio neuvoo sisällyttämään tämän 
suosituksen asiaankuuluviin valintaperusteisiin.
Suositus nro 2 b) 
Komissio on samaa mieltä. Asiantuntijoiden tietämys 
yrityshautomotoiminnasta on lisääntynyt etupäässä 
tekemällä oppimisen kautta etenkin uusissa jäsen -
valtioissa. Nyt näissä maissa on entistä todennäköi -
semmin mahdollista löytää asiantuntijoita, joilla on 
jonkin verran kokemusta yrityshautomotoiminnasta 
ja jotka voivat jakaa tietämystään ja kouluttaa muita 
yrityshautomotoimintaan osallistuvia, kuten työvoi -
matoimistoja. Komissio neuvoo jäsenvaltioita noudat -
tamaan tätä suositusta.
Komission vastaukset 47
Komissio hyväksyi kesäkuussa 2008 eurooppalaisia 
pk-yrityksiä tukevan Small Business Act  -aloitteen, joka 
muodostaa kattavat puitteet EU:n ja sen jäsenvaltioi -
den pk-yrityspolitiikalle. Yrittäjyys on yksi aloitteen 
painopistealueista, ja aloitteessa on otettu koko -
naisvaltainen lähestymistapa yrittäjyyden kaikkien 
esteiden torjumiseksi EU:ssa ja kansallisella tasolla. 
Tätä työtä tehostetaan vuoden 2013 alussa hyväk -
sytyssä Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmassa. 
Komissio tukee edelleen näissä kokonaispuitteissa 
BIC-laatumerkkijärjestelmää. 
Suositus nro 3 a) 
Komissio myöntää tarpeen jatkaa tietämyksen ajanta -
saistamista. Komissio julkaisee vuonna 2014 raportin 
Setting up, managing and evaluating EU science and 
technology parks  (EU:n teknologiakeskusten perusta -
minen, hallinto ja arviointi). Neuvoja ja ohjeita sisäl -
tävä raportti jaetaan hallintoviranomaisille.
Suositus nro 3 b) 
Komissio on samaa mieltä ja korostaa, että Yritys-
Eurooppa-verkoston ( Enterprise Europe Network , 
EEN) uusissa suuntaviivoissa (2015–2021) otetaan jo 
nämä suositukset huomioon. EEN:llä on oma tehtä -
vänsä hyvien käytäntöjen levittämisessä pk-yritysten 
alueellisiin tukipalveluihin (myös yrityshautomoihin) 
Euroopan tasolla. 
Nykyisen EEN-verkoston yhteistyökumppaneiden 
edellytetään myös tekevän yhteistyötä muiden 
eurooppalaisten verkostojen kanssa ja ottavan 
käyttöön muun muassa yhteistä markkinointia ja 
vastauspalvelua. 

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm),  
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*) Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
 tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:
•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ-AB-14-007-FI-C ISSN 1831-0958
EU on viime vuosina osarahoittanut 
yrityshautomohankkeita koheesiopolitiikan 
puitteissa Euroopan aluekehitysrahaston tuella. 
Toiminta vastaa etenkin Lissabonin ja Eurooppa 
2020 -strategioihin perustuvia EU:n poliittisia 
painopisteitä. Strategioissa painotetaan pienten 
ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) 
käynnistämisen ja kehittämisen tukemista, sillä 
pk-yrityksillä on keskeinen merkitys kasvun ja 
työpaikkojen luomisessa. Tässä kertomuksessa 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvioi, 
ovatko yrityshautomohankkeet tukeneet 
aloittelevia pk-yrityksiä onnistuneesti.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS/uniF6BA
TUOMIOISTUIN