PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot ovat yksityisiä organisaatioita, ja niillä on tärkeä tehtävä eurooppalaisessa standardointijärjestelmässä. Kuten 25 päivänä lokakuuta 2012 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1025/2012 todetaan, eurooppalaisen standardoinnin alan sidosryhmät ovat järjestäytyneet omia tarkoituksiaan varten perustaen toimintansa kansalliseen edustukseen (Euroopan standardointikomiteassa (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomiteassa (Cenelec)) ja suoraan osallistumiseen (Euroopan telealan standardointilaitoksessa (ETSI)). Eurooppalaisilla standardointiorganisaatioilla (sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EU) N:o 1025/2012) on yksinoikeus laatia standardeja ja standardointituotteita vastauksena komission esittämään standardointipyyntöön. Näin toimiessaan ne noudattavat asetuksen (EU) N:o 1025/2012, jäljempänä ’standardointiasetus’, 10 artiklassa säädettyjä erityisiä menettelyjä. Standardointiasetuksessa säädetään myös, että Euroopan unioni voi tukea eurooppalaisia standardointiorganisaatioita taloudellisesti.

Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot määritellään standardointiasetuksen 2 artiklan 8 kohdassa ja liitteessä I. Eurooppalaisia standardointiorganisaatioita on kolme: CEN, CENELEC ja ETSI. Vain ne voivat tehdä standardointityötä komission pyynnöstä EU:n lainsäädännön ja politiikkojen tukemiseksi.

Tämä johtuu pääasiassa historiallisista syistä. Kun nykyiset eurooppalaiset standardointiorganisaatiot perustettiin ja niiden tehtävä standardien toimittamisessa vahvistettiin 1980-luvulla, järjestelmä rakennettiin pääasiassa Euroopan unionin sidosryhmien ympärille.

Tilanne on nykyään erilainen, ja eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden sisäisessä hallinnossa, päätöksentekomenettelyissä ja jäsenrakenteessa on tapahtunut useita muutoksia. Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot tekevät nyt yhteistyötä monenlaisten, myös kolmansista maista tulevien, sidosryhmien kanssa ja antavat niille mahdollisuuden osallistua paitsi tekniseen työhön myös sisäiseen politiikkaansa ja päätöksentekoon. Tällainen yhteistyö on tervetullutta. Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden olisi kuitenkin keskityttävä tukemaan EU:n lainsäädäntöä ja politiikkoja, joten tarvitaan suojatoimia, joilla varmistetaan menettelyn moitteettomuus ja sidosryhmien etujen tasapuolinen edustus strategisten painopisteiden ja lainsäädännöllisten tarpeiden mukaisesti. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun on kyse sisäisistä päätöksistä, jotka koskevat komission standardointiasetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti pyytämien standardien ja standardointituotteen laatimista. Nämä sisäiset päätökset voivat koskea esimerkiksi standardointipyyntöjen hyväksymistä, uusien työkohteiden hyväksymistä sekä eurooppalaisten standardointituotteiden hyväksymistä, tarkistamista tai peruuttamista. Erityisesti silloin, kun eurooppalaiset standardointiorganisaatiot tukevat EU:n lainsäädännön soveltamista ja kehittävät standardeja, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n kansalaisille ja yrityksille, eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden sisäisessä hallinnossa on otettava asianmukaisesti huomioon kaikkien eurooppalaisten sidosryhmien (myös pienten ja keskisuurten yritysten sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden) näkemykset. Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että osa eurooppalaisista standardointiorganisaatioista koostuu pääasiassa äänioikeutetuista talouden toimijoista ja että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja viranomaisten osallistuminen on joissakin tapauksissa vähäistä.

Sen vuoksi tarvitaan lisäselvennystä, jotta voidaan varmistaa, että koko sisäinen päätöksentekoprosessi standardien ja standardointituotteiden antamiseksi komission standardointiasetuksen 10 artiklan 1 kohdan nojalla esittämän pyynnön perusteella vastaa EU:n toimielinten eurooppalaiseksi standardointiorganisaatioksi virallisesti tunnustetulle standardointielimelle asettamia odotuksia.

Riittävä keskinäinen valvontajärjestelmä johdonmukaisuuden varmistamiseksi EU:n lainsäädännön ja politiikkojen kanssa voitaisiin luoda edellyttämällä kansallisilta standardointielimiltä tiettyä edustusta ja päätöksentekovaltaa komission pyytämien standardien osalta.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Komissio ilmoitti ehdottavansa vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittämistä koskevassa aloitteessaan (COM(2021)350) asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamista ja standardointistrategiaa, joka esitetään tämän ehdotuksen yhteydessä.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotettu lainsäädäntömuutos vastaa standardien poliittista merkitystä, jota korostetaan muissa komission keskeisissä aloitteissa, kuten Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentaminen (COM(2020)67) ja Global Gateway -strategia (JOIN(2021)30), tai neuvoston lausumassa, jossa suhtaudutaan myönteisesti komission aikomukseen kehittää standardointistrategia eurooppalaisen standardointijärjestelmän ja sen hallinnoinnin vahvistamiseksi (neuvoston päätelmät 9.6.2020).

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tämän aloitteen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla.

•Toissijaisuusperiaate (toimet, joissa eurooppalaisilla standardointielimillä ei ole yksinomaista toimivaltaa)

Toissijaisuusperiaate ei ole ongelma. Tällä aloitteella on tarkoitus muuttaa eurooppalaista standardointijärjestelmää koskevaa EU:n asetusta. Sillä pyritään erityisesti turvaamaan hyvän hallintotavan periaatteet toimitettaessa standardeja, jotka komissio on standardointiasetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti pyytänyt. Tällä aloitteella vahvistetaan kansallisten edustajien (eli kansallisten standardointielinten) asemaa järjestelmässä.