P7_TA(2012)0496

Meluun liittyvien toimintarajoitusten asettaminen unionin lentoasemilla ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. joulukuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tasapainoisen lähestymistavan mukaista meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista unionin lentoasemilla koskevista säännöistä ja menettelyistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/30/EY kumoamisesta (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2015/C 434/44)

Euroopan parlamentti, joka

(1) EUVL C 181, 21.6.2012, s. 173.

(2) EUVL C 277, 13.9.2012, s. 110.

P7_TC1-COD(2011)0398

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o …/2013 antamiseksi tasapainoisen lähestymistavan mukaista meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista unionin lentoasemilla koskevista säännöistä ja menettelyistä ja direktiivin 2002/30/EY kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Yksi yhteisen liikennepolitiikan päätavoitteista on kestävä kehitys. Se edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa, jolla pyritään varmistamaan sekä unionin liikennejärjestelmien tehokas toiminta että ympäristön suojelu.

(2) Lentoliikenteen kestävä kehitys edellyttää sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla pyritään vähentämään ilma-alusten aiheuttamia meluhaittoja aiheuttamaa melua sellaisilla lentoasemilla ja niiden ympäristössä , joilla on erityisiä meluongelmia. Monet unionin kansalaiset ovat alttiina korkealle melutasolle, jolla voi olla haitallisia terveysvaikutuksia , erityisesti yölentojen tapauksessa. [tark. 1]

(3) Kun meluisimmat ilma-alukset on poistettu käytöstä meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista yhteisön lentoasemilla koskevien sääntöjen ja menettelyjen vahvistamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/30/EY (4) ja kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 (toinen painos 1988) niteessä 1 olevan II osan 3 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen sääntelystä 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/93/EY (5) mukaisesti, tilanne on tarpeen saattaa ajan tasalle uusilla toimenpiteillä, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat käsitellä meluisimpien ilma-alusten ongelmaa parantaakseen meluolosuhteita unionin lentoasemien ympärillä melunhallinnan tasapainoista lähestymistapaa koskevien kansainvälisten puitteiden mukaisesti.

(4) Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAOn päätöslauselmassa A33/7 esitetään melunhallintaa koskeva tasapainoisen lähestymistavan konsepti ja vahvistetaan johdonmukainen menetelmä ilma-alusmelun vähentämiseksi. ICAOn tasapainoisen lähestymistavan olisi oltava maailmanlaajuisen ilmailualan melunhallintaa koskevan sääntelyn perusta. Lähestymistavassa tunnustetaan asiaa koskevat lakisääteiset velvoitteet, voimassa olevat sopimukset, nykyinen lainsäädäntö ja vakiintuneet käytännöt eikä rajoiteta niiden soveltamista. Sisällyttämällä tasapainoisen lähestymistavan kansainväliset säännöt tähän asetukseen voitaneen huomattavasti vähentää kansainvälisten kiistojen riskiä tapauksissa, joissa meluun liittyvät toimintarajoitukset vaikuttavat kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajiin.

(5) Melun rajoittamisesta EU:n lentoasemilla 15 päivänä helmikuuta 2008 annetussa komission kertomuksessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille (Kertomus direktiivin 2002/30/EY soveltamisesta) osoitettiin tarve selventää direktiivin 2002/30/EY tekstissä vastuujakoa ja osapuolten täsmällisiä velvoitteita ja oikeuksia melun arviointiprosessissa sen varmistamiseksi, että toteutetaan kustannustehokkaita toimenpiteitä meluntorjuntatavoitteisiin pääsemiseksi.

(6) Vaikka jäsenvaltioiden unionin lentoasemilla tapauskohtaisesti asettamat toimintarajoitukset rajoittavat kapasiteettia, niillä voidaan osaltaan parantaa lentoasemia ympäröivien alueiden meluolosuhteita. On kuitenkin mahdollista, että ne vääristävät kilpailua tai haittaavat unionin ilmailuverkoston yleistä tehokkuutta, koska olemassa olevaa kapasiteettia ei käytetä tehokkaasti. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla toimintarajoitusten asettamista koskevilla yhdenmukaisilla säännöillä osana melunhallintaprosessia, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisessa yhdenmukaistetussa menetelmässä ei aseteta pakollisia melua koskevia laatutavoitteita, joista säädetään jatkossakin ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/49/EY (6), eikä muita unionin, kansallisia tai paikallisia sääntöjä, eikä sillä rajoiteta konkreettisten toimenpiteiden valintaa.

(6 a) Jotta vähennettäisiin toimintarajoitusten tarvetta, direktiivissä 2002/49/EY tarkoitettuihin kansallisiin toimintasuunnitelmiin olisi lähitulevaisuudessa sisällytettävä lentoasemien ulkopuolella toteutettavia täydentäviä melunhallintatoimia, joita ovat esimerkiksi asuntojen äänieristäminen ja yleisiä meluesteitä koskevat suunnitelmat. [tark. 2]

(7) Meluarviointeja olisi tehtävä säännöllisesti, mutta tällaisten arviointien tulisi johtaa uusiin meluntorjuntatoimenpiteisiin ainoastaan silloin, kun meluntorjuntatavoitteita ei saavuteta nykyisillä meluhaittojen lieventämistoimilla.

(8) Kustannushyötyanalyysissa osoitetaan kokonaisvaikutukset taloudelliseen hyvinvointiin Vaikka meluntorjuntatavoite olisikin valittava vertailemalla kaikkia kustannuksia ja kaikkia hyötyjä, mutta kustannustehokkuuden arvioinnissa keskitytään siihen, kuinka tietty tavoite saavutetaan kustannustehokkaimmalla tavalla, mikä edellyttää vain kustannusten vertailua tämän tavoitteen saavuttamiseen tarvittavan välineen olisi oltava kustannustehokas ja terveyteen, talouteen ja sosiaalisiin seikkoihin liittyvät näkökohdat olisi otettava huomioon . [tark. 4]

(9) Meluhaittojen lieventämistoimenpiteet on tärkeää keskeyttää, jos niin voidaan välttää epätoivottuja vaikutuksia ilmailun turvallisuuteen, lentoasemakapasiteettiin ja kilpailuun.Vaikka meluun liittyviä Komission olisi voitava arvioida ehdotettuja toimintarajoituksia koskeva muutoksenhakumenettely voi liittyä meluntorjuntatavoitteisiin, arviointimenetelmiin ja kustannustehokkaiden toimenpiteiden valintaan, menettelyllä ei voida keskeyttää ennen niiden täytäntöönpanoa. Komission olisi näin ollen voitava hyvissä ajoin ennen toimenpiteiden täytäntöönpanoa käyttää tarkastusoikeutta ja keskeyttää toimenpiteet, joilla katsotaan olevan ei-toivottuja tai peruuttamattomia seurauksia. Keskeytysten tulisi olla kestoltaan rajallisia. [tark. 5]

(9 a) Hyväksyttyjen melua vähentävien lentomenetelmien käytössä olisi varmistettava tarvittavan lentoturvallisuuden säilyminen ottamalla huomioon kaikki tekijät, jotka voivat vaikuttaa tiettyyn toimintoon. Melua vähentävät lentomenetelmät eivät saa estää terrorismin vastaisia turvatoimia eivätkä johtaa niiden kieltämiseen. [tark. 6]

(10) Meluarvioinneissa olisi käytettävä pohjana jo olemassa olevaa tietoa ja varmistettava, että tällainen tieto Meluarviointien olisi perustuttava direktiivin 2002/49/EY mukaisesti objektiivisiin ja mitattavissa oleviin arviointiperusteisiin, jotka ovat yhteisiä kaikille jäsenvaltioille. Tällaisen tiedon on oltava luotettavaa ja toimivaltaisten viranomaisten ja , se on hankittava avoimella tavalla, sen on oltava vertailukelpoista ja kaikkien sidosryhmien saatavilla. Arviointeihin olisi kuuluttava myös uusimpien tekniikoiden seuranta ja tiedonvaihto käytettäviä menetelmiä koskevista uusimmista tutkimustuloksista. Toimivaltaisten viranomaisten olisi otettava käyttöön seurantaan ja noudattamisen valvontaan tarvittavat välineet. Meluarvioinnit olisi teetettävä lentoaseman pitäjästä riippumattomilla ulkopuolisilla elimillä tai tällaisten elinten olisi valvottava meluarviointien tekemistä. [tark. 7]

(11) Joissakin jäsenvaltioissa on päätetty meluun liittyvistä toimintarajoituksista kansallisesti tunnustettuihin melumenetelmiin perustuvan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, joka ei välttämättä (vielä) ole täysin linjassa Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) siviili-ilmailun lentoasemia ympäröivien melualueiden laskentaan liittyviä standardimenetelmiä käsittelevän yleisesti hyväksytyn asiakirjan nro 29 mukainen ja jossa ei käytetä kansainvälisesti tunnustettuja ilma-alusten melutasotietoja. Toimintarajoituksen tehokkuus ja toimivuus sekä sen toimintasuunnitelman tehokkuus ja toimivuus, jonka mukaisesti toimintarajoitus on asetettu, olisi kuitenkin arvioitava mainitussa ECAC-asiakirjassa nro 29 ja ICAOn tasapainoisessa lähestymistavassa vahvistettujen menetelmien mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisikin muutettava kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä toimintarajoituksista tehtäviä arviointeja siten, että ne ovat kokonaisuudessaan ECAC-asiakirjan nro 29 mukaiset.

(12) Melutietojen keskittämisellä vähennettäisiin huomattavasti sekä ilma-alusten että lentoasemien operaattoreiden hallinnollista taakkaa. Nykyisin tällaista tietoa tarjotaan ja hallinnoidaan yksittäisten lentoasemien tasolla. Tällaiset tiedot on asetettava niiden saataville toimintatarkoituksia varten. On tärkeää käyttää Euroopan lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ”lentoturvallisuusvirasto”, melutasohyväksyntää koskevaa tietokantaa validointivälineenä Euroopan lennonvarmistusjärjestön, jäljempänä ”Eurocontrol”, yksittäisiä lentoja koskevien tietojen kanssa. Tällaisia tietoja pyydetään nykyisin järjestelmällisesti ilmaliikennevirtojen keskitetyn hallinnan tarpeita varten, mutta ne on tarpeen yksilöidä myös tämän asetuksen ja ilmaliikenteen hallinnan suorituskykyasetuksen tarpeita varten. Validoitujen mallinnustietojen helppo saatavuus parantaisi yksittäisten lentoasemien melualueiden kartoituksen ja toimintapoliittisten päätösten tueksi tehtävän strategisen kartoituksen laatua.

(13) Jotta otettaisiin huomioon ilma-alusten moottori- ja runkoteknologian sekä teknologian ja melualueiden kartoitusmenetelmien jatkuva kehitys, komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä, joilla saatetaan tässä asetuksessa tarkoitetut ilma-alusten melustandardit ja viittaukset niihin liittyviin hyväksymismenetelmiin lentoaseman meluolosuhteiden arviointiin liittyvä menetelmä ja tekninen kertomus säännöllisesti ajan tasalle, muutetaan vaatimukset niukasti täyttävän ilma-aluksen ja siviili-ilmailukäytössä olevan ilma-aluksen määritelmiä ja saatetaan ajan tasalle viittaukset melualueiden laskentamenetelmiin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. [tark. 8]

(13 a) Oikeusvarmuuden ja suunnittelun luotettavuuden varmistamiseksi tätä asetusta ei olisi sovellettava toimintarajoituksiin ja lentoasemien toimintaa koskeviin päätöksiin, mukaan lukien tuomioistuimen päätökset sekä ennen tämän asetuksen voimaantuloa vireille pantujen tai käsiteltäväksi otettujen välitysmenettelyjen tulokset, vaan näitä olisi käsiteltävä voimassa olevien sääntöjen mukaisesti. [tark. 9]

(16) Ottaen huomioon, että meluarviointimenetelmiä on tarpeen soveltaa unionin ilmailumarkkinoilla yhdenmukaisesti, tässä asetuksessa vahvistetaan meluun liittyviä toimintarajoituksia koskevat yhteiset säännöt. Direktiivi 2002/30/EY olisi näin ollen kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde, tavoitteet ja soveltamisala

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan tasapainoisen lähestymistavan mukaiset säännöt meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamiselle yhdenmukaisella tavalla lentoasemakohtaisesti, jos meluongelma on havaittu, jotta meluolosuhteiden parantaminen helpottuisi ja lentomelun haittavaikutuksille lentomelulle altistuvien ihmisten määrää voitaisiin merkittävästi vähentää. [tark. 11]

2. Tämän asetuksen tavoitteena on

(a) helpottaa unionin, kansallisissa ja tai paikallisissa säännöissä vahvistettujen tiettyjen meluntorjuntaa koskevien ympäristötavoitteiden saavuttamista ja arvioida niiden ja muiden ympäristötavoitteiden , myös terveysnäkökohtien, välistä riippuvuutta yksittäisten lentoasemien tasolla; ja [tark. 12]

(b) mahdollistaa meluhaittojen kustannustehokkaimpien lieventämistoimenpiteiden valinta tasapainoisen lähestymistavan mukaisesti tasapainoisella lähestymistavalla, jossa otetaan huomioon terveydelliset, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat , jotta lentoasemien ja ilmaliikenteen hallintaverkoston kapasiteetin kestävä kehitys portilta portille -näkökulmasta toteutuisi. [tark. 44 ja 48]

3. Tätä asetusta sovelletaan siviili-ilmailussa käytettäviin ilma-aluksiin käytettävien ilma-alusten lentoihin . [tark. 14]

Tätä asetusta ei sovelleta sotavoimien, tullin, poliisin tai vastaavien palvelujen tuottamisessa käytettäviin ilma-aluksiin käytettävien ilma-alusten lentoihin . [tark. 15]

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

(1) ”lentoasemalla” lentoasemaa, jolla suoritetaan yli 50 000 siviili-ilmailun liikennetapahtumaa (nousua tai laskua) kalenterivuoden aikana ottaen huomioon tapahtumien keskimääräinen lukumäärä kolmen meluarviointia edeltävän kalenterivuoden aikana;

(2) ”tasapainoisella lähestymistavalla” menetelmää, jonka Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) on määritellyt kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (Chicagon yleissopimus) liitteessä 16 olevan 1 niteen V osassa ja jossa käytettävissä olevia eri toimenpiteitä, jotka ovat ilma-alusten melun vähentäminen sen lähteellä, maankäytön suunnittelu ja hallinta, melua vähentävät lentomenetelmät ja toimintarajoitukset, tarkastellaan johdonmukaisella tavalla ja pyritään käsittelemään meluongelmaa minimoimaan melu kustannustehokkaimmalla tavalla lentoasemakohtaisesti siten, että otetaan huomioon muun muassa terveydelliset ja taloudelliset näkökohdat, jotta voidaan suojata lähialueilla asuvien terveyttä ; [tark. 45 ja 49]

(3) ”ilma-aluksella” kiinteäsiipistä ilma-alusta, jonka suurin sallittu lentoonlähtöpaino on vähintään 34 000 kiloa tai joka kuuluu lentokonetyyppiin, jonka suurin sallittu matkustajapaikkamäärä henkilöstölle varattuja istuinpaikkoja lukuun ottamatta on yli 19;

(4) ”vaatimukset niukasti täyttävällä ilma-aluksella” ilma-alusta, joka on hyväksytty Chicagon yleissopimuksen liitteessä 16 olevan 1 niteen II osan 3 luvussa määriteltyjen melurajojen mukainen mukaisesti siten, että yhteenlaskettu marginaali on vähemmän kuin kymmenen kahdeksan desibeliä tehollista meluisuutta (10 EPNdB); (8 EPNdB) neljän vuoden siirtymäkauden aikana … (7) alkaen ja että yhteenlaskettu marginaali on vähemmän kuin kymmenen desibeliä tehollista meluisuutta (10 EPNdB) siirtymäkauden päättymisen jälkeen. Yhteenlaskettu marginaali on EPNdB:nä ilmaistu luku, joka saadaan laskemalla yhteen yksittäiset marginaalit (toisin sanoen tyyppihyväksynnän mukaisen melutason ja suurimman sallitun melutason väliset erot) kussakin kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteessä 16 olevan 1 niteen II osan 4 luvussa 3 luvussa määritellyssä kolmessa vertailumittauspisteessä; [tark. 17]

(5) ”meluun liittyvällä toimella” kaikkia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat lentoasemia ympäröiviin meluolosuhteisiin ja joihin sovelletaan ICAOn tasapainoista lähestymistapaa, mukaan luettuina muut toimet, jotka eivät liity toimintaan mutta voivat vaikuttaa lentomelulle altistuvien ihmisten määrään;

(6) ”toimintarajoituksilla” meluun liittyviä toimia, joilla rajoitetaan pääsyä lentoasemalle tai lentoasemakapasiteetin optimaalista käyttöä, mukaan luettuina toimintarajoitukset, joilla pyritään poistamaan käytöstä vaatimukset niukasti täyttävät ilma-alukset tietyillä lentoasemilla, sekä luonteeltaan osittaiset toimintarajoitukset, joilla vaikutetaan siviilikäytössä olevien ilma-alusten toimintaan ajankohdan mukaan joita sovelletaan esimerkiksi tiettyinä vuorokaudenaikoina tai ainoastaan lentoaseman tietyillä kiitoradoilla . [tark. 18]

3 artikla

Toimivaltaiset viranomaiset ja muutoksenhakuoikeus

1. Jäsenvaltioiden Jäsenvaltion, jossa lentoasema sijaitsee, on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, joiden kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, jonka vastuulla on hyväksyä toimintarajoituksiin liittyviä toimenpiteitä seurata toimintarajoitusten hyväksymismenettelyä , sekä riippumaton muutoksenhakuelin.

2. Toimivaltaisten viranomaisten ja muutoksenhaluelimen on oltava riippumattomia kaikista organisaatioista, joihin meluun liittyvät toimet voivat vaikuttaa.

3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle hyvissä ajoin 1 kohdassa tarkoitettujen nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten ja muutoksenhakuelimen nimet ja osoitteet. Komissio julkistaa nämä tiedot.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava oikeus hakea muutoksenhakuelimessä muutosta tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyihin toimintarajoituksiin kansallisen lainsäädännön ja kansallisten menettelyjen mukaisesti. [tark. 19]

4 artikla

Lentomelun hallintaa koskevat yleiset säännöt

1. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tasapainoinen lähestymistapa sovellettava tasapainoista lähestymistapaa lentomelun hallintaan lentoasemakohtaisesti tämän asetuksen soveltamisalalla . Tässä tarkoituksessa niiden on: arvioitava yksittäisten lentoasemien meluolosuhteita direktiivin 2002/49/EY mukaisesti sekä lentomelun terveydellisiä haittavaikutuksia. Jos meluongelmia havaitaan, niiden on [tark. 20]

a) arvioitava yksittäisten lentoasemien meluolosuhteet; varmistettava, että kyseiselle lentoasemalle määritellään meluntorjuntatavoite, jossa otetaan tarvittaessa huomioon direktiivin 2002/49/EY 8 artikla ja liite V ;

b) määriteltävä meluntorjuntaan liittyvä ympäristötavoite [tark. 21]

c) yksilöitävä käytettävissä olevat toimenpiteet meluvaikutusten vähentämiseksi;

d) arvioitava suoritettava virallinen ja kattava arviointi käytettävissä olevien toimenpiteiden todennäköinen kustannustehokkuus todennäköisestä kustannustehokkuudesta ; [tark. 22]

e) valittava toimenpiteet;

f) kuultava sidosryhmiä aiotuista toimista avoimella tavalla;

g) päätettävä toimenpiteistä ja tehtävä niistä riittävät ilmoitukset;

h) toteutettava toimenpiteet; ja

i) hoidettava kiistojen ratkaiseminen.

2. Jäsenvaltioiden on meluun liittyviin toimiin ryhtyessään tarkasteltava seuraavaa joukkoa käytettävissä olevia toimenpiteitä päättääkseen, mikä toimenpideyhdistelmä on kustannustehokkain:

a) ennustettavissa oleva vaikutus, kun ilma-alusmelua vähennetään sen lähteellä;

b) maankäytön suunnittelu ja hallinta;

c) melua vähentävät lentomenetelmät , myös nousu- ja lähestymisreittien ohjaaminen ; [tark. 23]

d) toimintarajoitukset, mutta ei ensimmäisenä keinona.

Käytettävissä oleviin toimenpiteisiin voi sisältyä vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten käytöstä poistaminen, jos se katsotaan tarpeelliseksi. Jäsenvaltiot voivat taloudellisin kannustimin rohkaista ilma-alusten käyttäjiä käyttämään hiljaisempia ilma-aluksia 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun siirtymäkauden aikana. [tark. 24]

3. Jäsenvaltiot voivat tasapainoisessa lähestymistavassa eriyttää meluhaittojen lieventämistoimenpiteitä ilma-alustyypin ilma-aluksen melutason , kiitoteiden käytön , lentoreitin ja/tai ajanjakson mukaan. [tark. 25]

4. Rajoittamatta 3 kohdan soveltamista vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten käytöstä poistamiseen liittyvät toimintarajoitukset eivät saa koskea siviilikäytössä olevia, ääntä hitaammin lentäviä ilma-aluksia, jotka ovat joko alkuperäisen tyyppihyväksynnän tai uudelleenhyväksynnän nojalla Chicagon yleissopimuksen liitteessä 16 olevassa niteessä 1 olevan II osan 4 luvun melustandardien mukaisia.

5. Tämän asetuksen mukaiset toimenpiteet mukaisten toimenpiteiden tai toimenpiteiden yhdistelmät yhdistelmien tietyllä lentoasemalla eivät saa olla rajoittavampia kuin on oltava sopivia kyseisen lentoaseman meluntorjuntaa koskevien ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi. Toimintarajoitusten on oltava syrjimättömiä, erityisesti ilma-alusoperaattoreiden kansallisuuden, henkilöllisyyden tai toimintojen suhteen , eivätkä ne saa olla mielivaltaisia . [tark. 26]

6. Tämän asetuksen mukaisilla toimenpiteillä on määrä edistää direktiivin 2002/49/EY 8 artiklassa mainittuja kansallisia toimintasuunnitelmia, jotka liittyvät lentoliikenteen aiheuttamaan meluun.

6 a. Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä pikaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä tämän artiklan soveltamiseen tarvittavat lainsäädäntötoimet. [tark. 27]

5 artikla

Melun arviointia koskevat säännöt

1. Toimivaltaisten viranomaisten on säännöllisesti arvioitava alueellaan varmistettava, että heidän vastuullaan olevien lentoasemien meluolosuhteet arvioidaan säännöllisesti direktiivin 2002/49/EY sekä kansallisten ja paikallisten sääntöjen vaatimusten mukaisesti. Toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää apua lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä 29 päivänä heinäkuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 691/2010 (8) 3 artiklassa tarkoitetulta suorituskyvyn tarkastuselimeltä.

2. Toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä nykyisten ja tulevien meluolosuhteiden arvioinnissa liitteessä I vahvistettuja menetelmää, indikaattoreita ja tietoja.

3. Kun meluolosuhteiden Jos arvioinnissa käy ilmi, että on ryhdyttävä uusiin toimenpiteisiin meluntorjuntatavoitteiden saavuttamiseksi tai ylläpitämiseksi meluongelman ratkaiseminen lentoasemalla voi edellyttää toimintarajoituksia koskevia uusia toimenpiteitä , toimivaltaisten viranomaisten on otettava asianmukaisesti huomioon kunkin toimenpidetyypin osuus tasapainoisen lähestymistavan ja liitteen I mukaisesti. varmistettava, että

(a) liitteessä I vahvistettuja menetelmää, indikaattoreita ja tietoja sovelletaan siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon kunkin toimenpidetyypin osuus tasapainoisen lähestymistavan mukaisesti;

(b) lentoaseman pitäjien, ilma-alusten käyttäjien ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien välillä aloitetaan tarkoituksenmukaisella tasolla tekninen yhteistyö meluhaittojen lieventämistoimenpiteiden tarkastelemiseksi. Toimivaltaisten viranomaisten on myös varmistettava, että paikallisia asukkaita tai heidän edustajiaan ja asiaankuuluvia paikallisviranomaisia kuullaan ja että näille annetaan teknisiä tietoja meluhaittojen lieventämistoimenpiteistä;

(c) kaikkien uusien toimintarajoitusten kustannustehokkuus arvioidaan liitteen II mukaisesti. Vähäisiä teknisiä muutoksia voimassa oleviin toimenpiteisiin ei pidetä uusina toimintarajoituksina, jos niillä ei ole huomattavaa vaikutusta kapasiteettiin tai toimintaan;

4. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että lentoaseman pitäjän, ilma-alusten käyttäjien ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan välille perustetaan tarkoituksenmukaisella tasolla tekninen foorumi, jossa käsitellään näiden toimijoiden vastuualueisiin kuuluvia toimia, ottaen asianmukaisesti huomioon meluhaittojen lieventämiseen ja päästöjen vähentämiseen liittyvien toimien välinen riippuvuus. Tällaisen teknisen yhteistyön foorumin jäsenten on säännöllisesti kuultava paikallisia asukkaita tai heidän edustajiaan sekä annettava toimivaltaisille viranomaisille meluhaittojen lieventämistä koskevia teknisiä tietoja ja neuvoja.

5. Toimivaltaisten viranomaisten on arvioitava 3 kohdassa tarkoitettujen uusien toimenpiteiden kustannustehokkuus liitteen II mukaisesti. Vähäistä teknistä muutosta voimassa olevaan toimenpiteeseen ei pidetä uutena toimintarajoituksena, jos sillä ei ole huomattavaa vaikutusta kapasiteettiin tai toimintaan.

6. Toimivaltaisten viranomaisten on järjestettävä

(d) asianomaisten osapuolten kanssa järjestetään hyvissä ajoin kattava kuulemisprosessi, jossa varmistetaan tietoja ja laskentamenetelmiä koskeva avoimuus on varmistettu. Osapuolille on annettava vähintään kolme kuukautta aikaa toimittaa huomioitaan ennen uusien toimenpiteiden toimintarajoitusten hyväksymistä. Asianomaisia osapuolia ovat ainakin seuraavat: (a) lentoaseman läheisyydessä lentomelualueella asuvien paikallisten asukkaiden edustajat; (b) asianomaisten lentoasemien pitäjät; (c) ilma-alusten käyttäjien edustajat, joihin meluun liittyvät toimet voivat vaikuttaa; (d) asianomaiset lennonvarmistuspalvelun tarjoajat; (e) verkon hallinnoija, siten kuin se määritellään komission asetuksessa (EU) N:o 677/2011 (9) . (i) lentoaseman läheisyydessä asuvat, lentomelusta kärsivät paikalliset asukkaat tai heidän edustajansa ja asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten edustajat; (ii) sellaisten lentoasemien läheisyyteen sijoittautuneiden paikallisten yritysten edustajat, joiden toimintaan lentoliikenne ja lentoaseman toiminta vaikuttavat; (iii) asianomaisten lentoasemien pitäjät; (iv) ilma-alusten käyttäjien edustajat, joihin meluun liittyvät toimet voivat vaikuttaa; (v) asianomaiset lennonvarmistuspalvelun tarjoajat; (vi) verkon hallinnoija, sellaisena kuin se määritellään ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä heinäkuuta 2011 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 677/2011 (10) ; (vii) tapauksen mukaan nimetty lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattori.

7. Toimivaltaisten viranomaisten on seurattava ja valvottava meluhaittojen lieventämistoimenpiteiden toteuttamista ja ryhdyttävä toimiin tarvittaessa. Niiden on varmistettava, että asiaankuuluvia tietoja annetaan saataville verkossa, jotta lentoasemien ympärillä asuvilla paikallisille asukkaille annetaan säännöllisesti asiaankuuluvia tietoja asuvat paikalliset asukkaat ja muut sidosryhmät voivat tutustua tietoihin vapaasti .

Näissä tiedoissa on ilmoitettava myös

(a) tiedot lentoreittien muutoksista johtuvista oletetuista rikkomuksista eli niiden vaikutus ja syy lentoreitin muutokseen;

(b) kriteerit, joiden perusteella liikenne jaetaan ja sitä ohjataan kullakin lentoasemalla, sillä näillä kriteereillä voi olla ympäristö- ja meluvaikutuksia.

8. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että lentoasemien pitäjät asentavat tietokoneistettuja melunmittausjärjestelmiä eri paikkoihin niiden lentoreittien läheisyyteen, jotka vaikuttavat tai todennäköisesti vaikuttavat paikalliseen väestöön. Näillä melunmittausjärjestelmillä kerättyihin tietoihin voi tutustua internetissä. [tark. 28]

6 artikla

Melutasotiedot

1. Meluun liittyviä toimintarajoituksia koskevien päätösten on perustuttava ilma-aluksen melutasoon, sellaisena kuin se on määriteltynä Chicagon yleissopimuksen (viides painos heinäkuu 2008) liitteessä 16 olevan 1 niteen mukaisessa tyyppihyväksyntämenettelyssä.

2. Ilma-alusten käyttäjien on komission pyynnöstä, ja jos lentoturvallisuusvirastolla ei jo ole pyydettyä tietoa, ilmoitettava seuraavat melutiedot, jotka koskevat niiden ilma-alusten käyttöä unionin lentoasemilla:

(a) ilma-aluksen rekisterinumero;

(b) käytettyjen ilma-alusten melutasohyväksyntä meluhyväksyntä tai -hyväksynnät ja niihin liittyvä todellinen suurin sallittu lentoonlähtöpaino;

(c) kaikki ilma-aluksiin tehdyt muutokset, jotka vaikuttavat niiden melutasoon ja jotka merkitään niiden meluhyväksyntään .

(d) ilma-alusten melutasoa ja suorituskykyä koskevat tiedot melun mallintamista varten.

Ilma-alusten käyttäjien on ilmoitettava kustakin unionin lentoasemia hyödyntävästä lennosta siinä käytetyn ilma-aluksen melutasohyväksyntä ja rekisterinumero.

Joka kerta kun ilma-aluksen käyttäjä muuttaa ilma-aluksen meluhyväksyntää, sen on ilmoitettava siitä komissiolle.

Tiedot on toimitettava vastikkeetta sähköisessä ja soveltuvin osin ennalta määritellyssä muodossa. Komissio vastaa näiden tietojen toimittamisesta aiheutuvista kustannuksista.

3. Lentoasemamelun mallinnuksen on perustuttava valmistajan toimittamiin ilma-aluksen melu- ja suorituskykytietoihin, joita kansainvälinen yhteisö suosittaa käytettäväksi ja jotka ovat käytettävissä ICAOn välityksellä. Lentoturvallisuusviraston on todennettava ilma-alusten melu- ja suorituskykytiedot mallintamista varten yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (11) 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Viraston on käytettävä viitemateriaalinaan ICAOn ilmailua ja ympäristönsuojelua käsittelevän komitean mallinnus- ja tietokantaryhmän prosesseja tietojen oikeellisuuden ja parhaiden käytänteiden määrittämisessä sekä varmistettava yhteensovittamisen jatkuminen kansainvälisten lentokelpoisuusvirastojen välillä.

4. Tiedot on säilytettävä keskustietokannassa, ja ne on annettava toimivaltaisten viranomaisten, ilma-alusten käyttäjien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien ja lentoaseman pitäjien saataville toimintatarkoituksiin. [tark. 29]

7 artikla

Toimintarajoitusten käyttöönottoa koskevat säännöt

1. Toimivaltaisten viranomaisten on ennen toimintarajoituksen käyttöönottoa annettava jäsenvaltioille, komissiolle ja asianosaisille kuuden kuukauden kolmen kuukauden pituinen varoitusaika, joka päättyy viimeistään kaksi kuukautta ennen kuin päätetään kyseisellä lentoasemalla kyseisellä aikataulukaudella käytettävien lentojen lähtö- ja saapumisaikojen koordinointiparametreistä, sellaisena kuin ne määritellään lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 (12) 2 artiklan m alakohdassa.

2. Edellä olevan 5 kohdan mukaisesti tehdyn arvioinnin jälkeen tehtävästä päätöksestä annettavaan ilmoitukseen on liitettävä kirjallinen kertomus, jossa selitetään toimintarajoituksen asettamisen syyt, lentoasemalle asetettu ympäristötavoite meluntorjuntatavoite , kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi tarkastellut toimenpiteet ja tarkasteltujen eri toimenpiteiden todennäköisen kustannustehokkuuden sekä soveltuvin osin niiden rajatylittävien vaikutusten arviointi.

3. Jos toimintarajoitus koskee vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten käytöstä poistamista tietyllä lentoasemalla, kyseisellä lentoasemalla ei saa sallia vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten uusia palveluja kuuden kuukauden kuluttua ilmoituksen tekemisestä ja viimeistään kaksi kuukautta ennen kuin lentojen lähtö- ja saapumisaikojen koordinointiparametreista päätetään 1 kohdan mukaisesti . Toimivaltaisten viranomaisten on päätettävä vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten käytöstä poistamisen vuotuisesta asteesta.niiden ilma-alusten käyttäjien ilma-aluskannan osalta, joihin rajoitus vaikuttaa, ottaen huomioon ilma-alusten ikä ja kokonaiskalusto. Tämä vuotuinen aste ei saa ylittää 20:tä prosenttia kyseisen ilma-alusten käyttäjän vaatimukset niukasti täyttävästä ilma-aluskannasta, jota se liikennöi kyseiselle lentoasemalle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 3 kohdan soveltamista 25:tä prosenttia lentotapahtumista, ja sitä on sovellettava yhdenmukaisesti kaikkiin asianosaisiin ilma-alusten käyttäjiin suhteessa niiden lentotapahtumien määrään vaatimukset niukasti täyttävällä ilma-aluskannalla kyseisellä lentoasemalla .

4. Meluun liittyviä toimintarajoituksia koskevista päätöksistä tehdyt muutoksenhaut on järjestettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti. [tark. 30]

8 artikla

Kehittyvät maat

1. Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää kehittyvissä maissa rekisteröidyille ilma-aluksille vaatimukset niukasti täyttäville ilma-aluksille asetettuja toimintarajoituksia koskevan poikkeuksen edellyttäen, että

(a) tällaisille ilma-aluksille on myönnetty Chicagon yleissopimuksen liitteessä 16 olevan 1 niteen 3 luvussa määritetyn standardin mukainen meluhyväksyntä;

(b) tällaisilla ilma-aluksilla on liikennöity unionissa tämän asetuksen voimaantuloa edeltävien viiden vuoden aikana, ne on rekisteröity kyseisessä kehittyvässä maassa ja niitä liikennöi edelleen kyseiseen maahan sijoittautunut luonnollinen tai oikeushenkilö.

2. Kun jäsenvaltio myöntää 1 kohdassa säädetyn poikkeuksen, sen on välittömästi ilmoitettava myöntämistään poikkeuksista muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle.

9 artikla

Poikkeuksellisille yksittäisille operaatioille myönnettävät poikkeukset

Toimivaltaiset viranomaiset voivat tapauskohtaisesti sallia alueellaan sijaitsevilla lentoasemilla vaatimukset niukasti täyttävillä ilma-aluksilla suoritettavia yksittäisiä lentotapahtumia, joita ei tämän asetuksen säännösten vuoksi muutoin voitaisi suorittaa.

Tämä poikkeus koskee ainoastaan:

(a) ilma-aluksia, joiden yksittäiset lentotapahtumat ovat luonteeltaan niin poikkeuksellisia, että väliaikaisen poikkeuksen epääminen ei olisi perusteltua;

(b) ilma-aluksia, joilla lennetään muutostöitä, korjauksia tai huoltoa varten muussa kuin kaupallisessa tarkoituksessa;

(b a) ilma-aluksia humanitaarisessa tai diplomaattisessa tarkoituksessa suoritetuilla lennoilla. [tark. 31]

10 artikla

Tarkistamisoikeus

1. Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan ja käynnissä olevia muutoksenhakumenettelyjä rajoittamatta tarkistaa toimintarajoitusta koskevan päätöksen ennen sen täytäntöönpanoa kahden kuukauden kuluessa sen päivän jälkeen, jona se vastaanottaa 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen, arvioida menetelmää, jolla asetetaan meluun liittyvä toimintarajoitus . Jos komissio katsoo, että päätös ei ole tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukainen tai että se on muutoin unionin lainsäädännön vastainen, meluun liittyvän toimintarajoituksen asettamisessa ei noudateta tässä asetuksessa säädettyä menettelyä, se voi keskeyttää päätöksen täytäntöönpanon ilmoittaa asiasta asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille . Asianomaiset toimivaltaiset viranomaiset voivat ottaa komission lausunnon huomioon.

2. Toimivaltaisten viranomaisten on annettava komissiolle tiedot, joista käy ilmi, että päätös on tämän asetuksen mukainen.

3. Komissio päättää 13 artiklan 2 kohdassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen ja erityisesti liitteessä II vahvistetut perusteet huomioon ottaen, voiko kyseinen toimivaltainen viranomainen edetä toimintarajoituksen käyttöönotossa. Komissio antaa päätöksensä tiedoksi neuvostolle ja kyseiselle jäsenvaltiolle.

4. Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä kuuden kuukauden kuluessa 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen ilmoittanut kannastaan kahden kuukauden kuluessa 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta, toimivaltainen viranomainen voi panna suunnittelemansa toimintarajoitusta koskevan päätöksen täytäntöön. [tark. 32]

11 artikla

Delegoidut säädökset

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti

(a) edellä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ilma-aluksen määritelmän ja 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun vaatimukset niukasti täyttävän ilma-aluksen määritelmän muuttamisesta; [tark. 33]

(b) edellä 4 ja 8 artiklassa säädettyjen melusertifiointistandardien ja 6 artiklan 1 kohdassa säädetyn hyväksymismenettelyn muuttamisesta ja ajan tasalle saattamisesta;

(c) liitteessä I vahvistetun menetelmän ja teknisten kertomusten muuttamisesta.

12 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2. Siirretään 11 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi viideksi vuodeksi tämän asetuksen voimaantulosta lukien valta antaa 11 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. [tark. 34]

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5. Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

13 artikla

Komitea

1. Komissiota avustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (13) 25 artiklalla perustettu komitea.

Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

3. Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää. [tark. 35]

14 artikla

Tiedottaminen ja asetuksen tarkistaminen

Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle pyynnöstä tietoja tämän asetuksen soveltamisesta.

Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta viimeistään viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta.

Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia tämän asetuksen tarkistamiseksi.

14 a artikla

Siirtymäsäännökset

Tätä asetusta ei sovelleta toimintarajoituksiin ja lentoasemien toimintaa koskeviin päätöksiin, mukaan lukien tuomioistuimen päätökset sekä ennen tämän asetuksen voimaantuloa vireille pantujen tai käsiteltäväksi otettujen välitysmenettelyjen tulokset. Niihin sovelletaan edelleen soveltuvin osin direktiiviä 2002/30/EY ja tarvittaessa kansallisia sääntöjä, joilla direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Direktiivin 2002/30/EY vaikutukset pysyvät sen vuoksi edelleen voimassa kyseisten toimenpiteiden osalta. Vähäistä teknistä muutosta voimassa olevaan toimenpiteeseen ei pidetä uutena toimintarajoituksena, jos sillä ei ole huomattavaa vaikutusta kapasiteettiin tai toimintaan. [tark. 36]

15 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 2002/30/EY tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja

(1) EUVL C 181, 21.6.2012, s. 173.

(2) EUVL C 277, 13.9.2012, s. 110.

(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 12. joulukuuta 2012.

(4) EYVL L 85, 28.3.2002, s. 40.

(5) EUVL L 374, 27.12.2006, s. 1.

(6) EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12.

(7) Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(8) EUVL L 201, 3.8.2010, s. 1.

(9) EUVL L 185, 15.7.2011, s. 1.

(10) EUVL L 185, 15.7.2011, s. 1.

(11) EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

(12) EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1.

(13) EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3 .

LIITE I Lentoasemien meluolosuhteiden arviointi Menetelmät: 1. Toimivaltaiset viranomaiset käyttävät meluarviointimenetelmiä, jotka on laadittu ECAC asiakirjan nro 29 ” Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports ” (kolmas painos) direktiivin 2002/49/EY liitteen II mukaisesti. [tark. 37] Indikaattorit: 1. Lentoliikenteen meluhaittoja kuvataan vähintään meluindikaattoreilla Lden ja Lnight, jotka on määritelty ja laskettu direktiivin 2002/49/EY liitteen I mukaisesti. 2. Toimivaltaiset viranomaiset voivat lisäksi käyttää muita meluindikaattoreita, joilla on tieteellinen perusta ja jotka kuvaavat lentomelun aiheuttamaa häiriötä. Melunhallintaa koskevat tiedot: 1. Nykyinen tilanne 1.1. Lentoaseman kuvaus, johon sisältyvät tiedot sen koosta, sijainnista, ympäristöstä sekä lentoliikenteen määrästä ja lentokonetyyppien jakaumasta. 1.2. Lentoasemalle asetettujen, ympäristöön liittyvien kestävyystavoitteiden meluntorjuntatavoitteiden ja kansallisen toimintaympäristön kuvaus. Tähän sisältyy lentoasemalle asetettujen lentomelutavoitteiden kuvaus. [tark. 38] 1.3. Yksityiskohtaiset tiedot kuluvan vuoden ja aikaisempien vuosien vähintään kahden edeltävän vuoden melualueista, myös direktiivin 2002/49/EY liitteen III mukaisesti suoritettu arvio lentomelulle altistuvien ihmisten määrästä. [tark. 39] 1.4. Kuvaus nykyisistä ja suunnitelluista toimenpiteistä, joilla jo pyritään lentomelun hallintaan osana tasapainoista lähestymistapaa, ja niiden vaikutus meluolosuhteisiin ja osallisuus niissä ja joihin sisältyvät: 1.4.1. melun vähentäminen sen lähteellä: — ilma-aluskannan ja teknologisten parannusten arviointi, — erityiset ilma-aluskannan nykyaikaistamissuunnitelmat; 1.4.2. maankäytön suunnittelu ja hallinta: — käytössä olevat suunnitteluvälineet, kuten kattava suunnittelu ja meluvyöhykkeet, — toteutetut meluhaittoja lieventävät toimenpiteet, kuten rakennussäännöt, äänieristysohjelmat ja toimenpiteet meluherkkään käyttöön osoitettujen alueiden vähentämiseksi, — maankäyttöä koskevien toimenpiteiden kuulemisprosessit, — asutuksen yhä lähemmäs lentoasemia leviämisen seuranta; 1.4.3. melua vähentävät lentomenetelmät, siltä osin kuin ne eivät rajoita lentoaseman kapasiteettia: — tiettyjen kiitoteiden käyttö etusijalle, — tiettyjen reittien käyttö etusijalle, — melua vähentävien nousu- ja lähestymismenettelyjen käyttö, — ilmoitus siitä, missä määrin näitä toimenpiteitä säännellään asetuksen (EU) N:o 691/2010 liitteessä I tarkoitettujen ympäristöindikaattorien nojalla; 1.4.4. toimintarajoitukset: — yleisten rajoitusten, kuten lentotapahtumien enimmäismäärää koskevien sääntöjen tai melukiintiöiden, käyttö, — rahoitusvälineiden, kuten meluun liittyvien lentoasemamaksujen, soveltaminen, — ilma-aluskohtaisten rajoitusten käyttö, kuten vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten käytöstä poistaminen, — osittaisten rajoitusten käyttö, jolloin tehdään ero päivällä ja yöllä sovellettavien toimenpiteiden välillä. 2. Ennuste tilanteesta ilman uusia toimenpiteitä 2.1. Lentoasemien mahdollisesti jo hyväksyttyjen ja ohjelmaan kuuluvien kehitystöiden kuvaus, esimerkiksi kapasiteetin lisäykset, kiitoteiden jatkaminen ja/tai terminaalien laajentaminen sekä , lähentymis- ja nousuennusteiden käyttöönotto, ennakoitu lentokonetyyppien jakauma ja kasvuarvio sekä yksityiskohtainen tutkimus siitä, miten tämä kapasiteetin lisääminen, kiitoteiden jatkaminen ja terminaalien laajentaminen sekä lähestymis- ja nousureittien muutokset vaikuttavat lähialueisiin kohdistuviin meluhaittoihin . [tark. 40] 2.2. Lentoaseman kapasiteettia laajennettaessa hyödyt, jotka saadaan annettaessa kyseinen lisäkapasiteetti myös laajemman ilmailuverkoston ja alueen käyttöön. 2.3. Meluolosuhteisiin kohdistuvat vaikutukset, jos lisätoimenpiteitä ei toteuteta, ja niistä toimenpiteistä aiheutuvat vaikutukset, joita on jo suunniteltu parantamaan meluolosuhteita samalla ajanjaksolla. 2.4. Melualue-ennuste, johon sisältyy arvio lentomelulle todennäköisesti altistuvien henkilöiden määrästä, erikseen vanhoilla asuinalueilla ja hiljattain rakennetuilla asuinalueilla sekä suunnitteilla olevilla asuinalueilla, joille toimivaltaiset viranomaiset ovat jo myöntäneet luvan . [tark. 41] 2.5. Arvio seurauksista ja kustannuksista, joita mahdollisesti syntyy, jos lisääntyvän melun torjumiseksi ei toteuteta toimia (mikäli melun odotetaan lisääntyvän). 3. Lisätoimenpiteiden arviointi 3.1. Hahmotelma käytettävissä olevista lisätoimenpiteistä ja niiden valinnan taustalla olevat tärkeimmät syyt; kuvaus valituista toimenpiteistä jatkoanalyysiä varten ja tiedot kustannustehokkuusanalyysin tuloksista, erityisesti tällaisten toimenpiteiden käyttöönoton kustannuksista; niiden ihmisten määrä, joiden odotetaan hyötyvän toimenpiteistä, ja aikataulu; sekä tiettyjen toimenpiteiden vaikuttavuuden mukaan laadittu paremmuusjärjestys. [tark. 42] 3.2. Katsaus ehdotettujen toimenpiteiden mahdollisiin ympäristö- ja kilpailuvaikutuksiin, jotka kohdistuvat muihin lentoasemiin, lentotoiminnan harjoittajiin ja muihin asianomaisiin osapuoliin. 3.3. Valitun vaihtoehdon valintaperusteet. 3.4. Ei-tekninen tiivistelmä.