KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2012 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista (varainhoitoasetuksen 99 artiklan 5 kohta) /* COM/2013/0606 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2012 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista (varainhoitoasetuksen 99 artiklan 5 kohta) SISÄLLYSLUETTELO 1........... Johdanto........................................................................................................................ 5 2........... IAS:n rooli: riippumattomuus, puolueettomuus ja vastuullisuus........................................... 5 3........... Tarkastusten toteutus...................................................................................................... 6 3.1........ IAS:n vuoden 2012 tarkastussuunnitelman täytäntöönpano............................................... 6 3.2........ Uudet suositukset ja hyväksyttyjen suositusten määrä....................................................... 7 3.3........ Vuosina 2008–2012 esitettyjen suositusten täytäntöönpano............................................. 7 4........... Pääasialliset tulokset ja suositukset.................................................................................. 8 4.1........ Horisontaaliset tarkastukset............................................................................................. 8 4.1.1..... Vuotuisen toimintakertomuksen laadintaprosessi (useita pääosastoja)............................... 8 4.1.2..... Henkilöstöresurssien kohdentamisen hallinnointi ja valvonta (useita pääosastoja)............... 9 4.1.3..... Takaisinveloitus ja sisäiset laskutusjärjestelmät (useita pääosastoja)................................ 10 4.2........ Maatalous, luonnonvarat ja terveys................................................................................ 11 4.2.1..... Valvontastrategioihin liittyvät tarkastukset (meri- ja kalastusasioiden PO ja terveys- ja kuluttaja-asioiden PO) 11 4.2.2..... Valvontastrategia – Linja J (maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO)...................... 12 4.3........ Koheesio...................................................................................................................... 12 4.3.1..... Ohjelmakauden 2000–2006 päättäminen (alue- ja kaupunkipolitiikan PO, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden PO).............................................................................................................................. 12 4.3.2..... Vuosien 2007–2013 ohjelmien toteutus (alue- ja kaupunkipolitiikan PO)........................ 13 4.4........ Tutkimus, energia ja liikenne.......................................................................................... 14 4.4.1..... Valvontastrategioihin liittyvät tarkastukset (energian PO)................................................ 14 4.5........ Ulkoinen apu, kehitys ja laajentuminen........................................................................... 14 4.5.1..... EU:n edustustojen sisäisen organisaation rakenne (kehitys- ja yhteistyöpääosasto).......... 14 4.6........ Koulutus ja kansalaisuus............................................................................................... 14 4.6.1..... Elinikäisen oppimisen ohjelma (LLP) (koulutuksen ja kulttuurin PO / EACEA)............... 14 4.6.2..... Valvontastrategioihin liittyvät tarkastukset (sisäasioiden PO)........................................... 15 4.6.3..... EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta (oikeusasioiden PO)............................... 15 4.7........ Talous- ja rahoitusasiat................................................................................................. 16 4.7.1..... CIP-ohjelman täytäntöönpano EIF:ssä (talouden ja rahoituksen PO).............................. 16 4.7.2..... Talousarvion ulkopuoliset toiminnot (talouden ja rahoituksen PO)................................... 16 4.7.3..... Valvontastrategioihin liittyvät tarkastukset (yritys- ja teollisuustoiminnan PO).................. 17 4.7.4..... EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta (verotuksen ja tulliliiton PO).................... 17 4.8........ Yleispalvelut ja henkilöstöhallinto................................................................................... 17 4.8.1..... Tilastotietojen tuottaminen, kehittäminen ja jakelu (Eurostat).......................................... 17 4.9........ Tietotekniikkaa koskevat tarkastukset........................................................................... 18 4.9.1..... Omien tietotekniikkajärjestelmien hallinnointi (kehitys- ja yhteistyöpääosasto, kauppapolitiikan PO) 18 4.9.2..... Tietotekniikkahallinto ja tietotekninen suorituskyky (terveys- ja kuluttaja-asioiden PO / terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto)........................................................................................ 18 4.9.3..... Horisontti 2020 (tutkimuksen ja innovoinnin PO, viestintä-verkkojen, sisältöjen ja teknologian PO, ERCEA) 19 5........... Komission taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen konsultointi................................ 19 6........... Päätelmät..................................................................................................................... 19 1. Johdanto Tämä komission sisäisen tarkastuksen (IAS) toimintaa käsittelevä kertomus osoitetaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle varainhoitoasetuksen 99 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Se perustuu komission sisäisen tarkastajan varainhoitoasetuksen 99 artiklan 3 kohdan mukaisesti laatimaan kertomukseen, joka koskee komission pääosastoista, yksiköistä ja toimeenpanovirastoista[1] vuonna 2012[2] laadittuja tarkastus- ja konsultointikertomuksia. Siinä kuvataan havaittuja heikkouksia ja niiden korjaamiseksi toteutettuja toimia, ja siihen sisältyy tietoa merkittävistä riskeistä, valvontakysymyksistä ja hallintotapaan liittyvistä näkökohdista[3]. Komissio on jo vastannut joihinkin näistä suosituksista yhteenvetokertomuksessa[4]. 2. IAS:n rooli: riippumattomuus, puolueettomuus ja vastuullisuus IAS:n tehtävänä on edistää hyvää hallintoa Euroopan komissiossa tarkastamalla sisäisiä hallinto- ja valvontajärjestelmiä ja arvioimalla niiden tehokkuutta, jotta tilannetta voitaisiin jatkuvasti parantaa. IAS toimii tarkastustoiminnasta vastaavan komission jäsenen alaisuudessa ja on toiminnastaan tilivelvollinen sisäisen tarkastuksen seurantakomitealle. IAS:n riippumattomuus on kirjattu varainhoitoasetukseen ja komission hyväksymään IAS:n toimenkuvaukseen. IAS:n työ perustuu varainhoitoasetukseen, ja siinä noudatetaan sisäisten tarkastajien järjestön kansainvälisiä ammattikäytänteitä ja eettisiä sääntöjä. IAS ei tarkasta komission varoja koskevia jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiä. Tällaisia tarkastuksia, jotka ulottuvat yksittäisiin tuensaajiin saakka, tekevät jäsenvaltioiden sisäiset tarkastajat, kansalliset tarkastusviranomaiset, muut yksittäiset komission pääosastot ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin (ETT). IAS kuitenkin tarkastaa komission yksiköiden toimia, joilla nämä valvovat ja tarkastavat jäsenvaltioissa toimivia elimiä ja muita elimiä, jotka ovat vastuussa EU:n varojen käyttämisestä, kuten Yhdistyneet kansakunnat. Kuten varainhoitoasetuksessa säädetään, IAS voi tehdä tarkastuksia paikan päällä, myös jäsenvaltioissa. Kokonaislausunto komission varainhoidosta IAS toimitti toimenkuvauksensa mukaisesti kolmannen kokonaislausuntonsa komission varainhoidosta. Vuotta 2012 koskeva kokonaislausunto perustuu sekä IAS:n että sisäisen tarkastuksen yksikköjen edellisinä kolmena vuotena (2010–2012) tekemiin komission varainhoitoon liittyviin tarkastuksiin. Siinä otetaan myös huomioon muista lähteistä, kuten tilintarkastustuomioistuimen kertomuksista, saadut tiedot. IAS:n, sisäisen tarkastuksen yksikköjen tai tilintarkastustuomioistuimen aikomuksena oli tarkastaa kaikki tarkastettavissa olevat varainhoidosta vastaavat yksiköt, jotka on luokiteltu erittäin riskialttiiksi ja jotka ovat ratkaisevia talousarvion täytäntöönpanolle tämän kauden loppuun mennessä hyvän kattavuuden varmistamiseksi. Tarkastustoimeksiantojen saattaminen päätökseen vuonna 2012 edistää riittävän kattavuuden varmistamista vuodelle 2012. IAS:n vaikutus vastuuvapauteen liittyvän riskin lieventämiseen ja myönteisempään tarkastuslausumaan (DAS) Vastuuvapausmenettelyyn liittyy komission maineeseen kohdistuvia riskejä. IAS:n työllä tuetaan komissiota näiden riskien vähentämisessä. Sääntöjenmukaisuus on edelleen kaikkein tärkein tarkasteltava näkökohta, vaikka vastuuvapausmenettelyssä keskitytään yhä enemmän suoritukseen. Sääntöjenmukaisuuden arviointi perustuu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaan (DAS). Se on tilintarkastustuomioistuimen näkemys EU:n tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Maksujen virheriskin vähentämiseksi komission on varmistettava, että toteutetut valvontastrategiat ovat oikeasuhteisia riskeihin nähden. Näiden valvontastrategioiden on oltava tehokkaita virheiden ehkäisemisessä ja havaitsemisessa, ja niihin on liitettävä varoittavia hallinnollisia seuraamuksia ja kertomuksia jäännösvirhetasosta. Tämän vuoksi tarkastukset, joilla varmistetaan, että yhdenmukaista valvontastrategiaa sovelletaan kaikkiin merkittäviin menoalueisiin, ovat etusijalla IAS:n vuosien 2010–2012 strategisessa tarkastussuunnitelmassa samoin kuin vuosien 2013–2015 suunnitelmassa. Vuonna 2012 valvontastrategioihin liittyviä tarkastuksia tehtiin maatalouden ja maaseudun kehittämisen, energian, yritys- ja teollisuustoiminnan, sisäasioiden, meri- ja kalastusasioiden sekä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastoissa. 3. Tarkastusten toteutus 3.1. IAS:n vuoden 2012 tarkastussuunnitelman täytäntöönpano Koontipäivään 1. helmikuuta 2013 mennessä IAS oli toteuttanut 100 prosenttia ensisijaisista toimeksiannoistaan (88 prosenttia vuonna 2011) ja 62 prosenttia muista kuin ensisijaisista toimeksiannoistaan (69 prosenttia vuonna 2011). Niiden perusteella laadittiin kaikkiaan 89 kertomusta (mukaan lukien tarkastukset, seurantatarkastukset ja konsultointi), jotka jakautuvat seuraavasti[5]: || 2012 || 2011 || 2010 || Toimeksi­annot || Raportit || Toimeksi­annot || Raportit || Toimeksi­annot || Raportit TARKASTUK­SET || 29 || 49 || 20 || 23 || 24 || 28 KONSUL­TOINTI || 2 || 2 || 1 || 1 || 6 || 6 JATKOTOI­MET || 32 || 37 || 41 || 50 || 44 || 50 TARKASTELU || 1 || 1 || 3 || 3 || 0 || 0 Yhteensä || 64 || 89 || 65 || 77 || 74 || 84 Yhteenveto kaikista laadituista tarkastuskertomuksista esitetään tähän kertomukseen liitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Siihen sisältyvät kunkin kertomuksen tavoitteet, laajuus, riskit ja suositukset, vuosina 2008–2012 annettujen suositusten täytäntöönpanon vaihe sekä seurantatoimia koskevien toimeksiantojen loppupäätelmien yhteenvedot. 3.2. Uudet suositukset ja hyväksyttyjen suositusten määrä Vuonna 2012 IAS esitti suosituksia seuraavasti (taulukossa esitetään myös hyväksyttyjen suositusten määrä): || Uudet suositukset || Hyväksytyt suositukset || Hylätyt suositukset Ensisijaisuus || # || # || % || # || % Kriittinen || 0 || 0 || || 0 || Erittäin tärkeä || 83 || 83[6] || 100 % || 0 || Tärkeä || 109 || 108 || 99 % || 1 || 1 % Suotava || 0 || 0 || || 0 || Yhteensä || 192 || 191 || 99 % || 1 || 1 % Tarkastettavat laativat kaikista hyväksytyistä (tai osittain hyväksytyistä) suosituksista toimintasuunnitelmat, jotka toimitettiin IAS:lle ja jotka arvioitiin tyydyttäviksi. 3.3. Vuosina 2008–2012 esitettyjen suositusten täytäntöönpano Tarkastettavien laatimien kertomusten mukaan vuoden 2013 alkuun mennessä oli pantu täytäntöön 78 prosenttia kaikista vuosina 2008–2012 esitetyistä hyväksytyistä suosituksista. Tähän kertomukseen liitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitetään yleiskatsaus suositusten täytäntöönpanon tasoon (tarkastettavien arvio). Kahdenkymmenenyhdeksän erittäin tärkeän suosituksen[7] täytäntöönpano oli kuitenkin yli puoli vuotta myöhässä alkuperäisestä määräajasta[8]. Yhtään kriittistä suositusta ei ole jäänyt panematta täytäntöön. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitealle ilmoitettiin säännöllisesti kriittisistä tai erittäin tärkeistä suosituksista, joiden täytäntöönpano oli yli puoli vuotta myöhässä. Suosituksia hyväksyttiin yhteensä 733, ja IAS suoritti näiden osalta seurantatarkastukset vuoden 2012 loppuun mennessä. IAS:n seurannan yhteydessä vahvistui, että suosituksia pannaan tyydyttävästi täytäntöön, mikä edistää valvontajärjestelmien parantumista tarkastetuissa yksiköissä. IAS katsoi, että 88 prosenttia jakson aikana seurannan kohteina olleista suosituksista oli loppuun käsitelty. 4. Pääasialliset tulokset ja suositukset 4.1. Horisontaaliset tarkastukset 4.1.1. Vuotuisen toimintakertomuksen laadintaprosessi (useita pääosastoja) Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida vuotuisen toimintakertomuksen laadintaprosessin riittävyyttä ja tehokkuutta koko komissiossa ja erityisesti sitä, missä määrin se tarjosi tehokasta tukea eri valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vahvistuslausuman antamisessa. IAS analysoi prosessin rakennetta ja sen täytäntöönpanoa yksittäisissä pääosastoissa/yksiköissä sekä sitä, oliko prosessia varten selkeät ohjeet ja valvottiinko prosessia säännöllisesti komissiossa. Tarkastus tehtiin komission pääsihteeristössä, budjettipääosastossa ja yhdeksässä operatiivisessa pääosastossa/yksikössä, joihin kuuluivat viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian PO, koulutuksen ja kulttuurin PO, alue- ja kaupunkipolitiikan PO, työllisyys‑, sosiaali- ja osallisuusasioiden PO, meri- ja kalastusasioiden PO, maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO, sisäasioiden PO ja kehitys- ja yhteistyöpääosasto sekä infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Brysselissä. Yleisesti IAS katsoo, että prosessi on järjestetty hyvin ja saavuttanut tavoitteensa olla väline johdon toimielintä koskevan vastuuvelvollisuuden ja varmuuden toteamisessa. Tarkastuksessa kuitenkin havaittiin muutamia erittäin tärkeitä aloja, joilla tarvitaan parannuksia. IAS kehotti keskusyksikköjä erityisesti: i) antamaan lisäohjeita rahoitustoimien ja muiden kuin rahoitustoimien taloudellisuudesta, vaikuttavuudesta ja tehokkuudesta sekä tarkastusten kustannustehokkuudesta raportoimisesta, jotta voidaan tukea riittävästi valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän päätelmiä moitteettomasta varainhoidosta ja tarkastuslausumaa; ii) tehostamaan laadunvalvontaprosessia siten, että siinä keskitytään enemmän vuotuisen toimintakertomuksen sisällöllisiin osatekijöihin, kuten varmuuden hankkiminen sovellettavan prosessin ja tarkastuslausumaa tukevien tietojen luotettavuudesta, ja iii) järkeistämään vuotuisen toimintakertomuksen rakennetta, jotta vältetään liian pitkiä ja monimutkaisia kertomuksia ja laaditaan asiakirjoja, joista on enemmän hyötyä kollegiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja vastuuvapauden myöntämisestä vastaavalle viranomaiselle. Keskusyksiköt hyväksyivät IAS:n suositukset ja laativat vuotuisen toimintakertomuksen laadintaprosessin parantamista käsittelevän toimintasuunnitelman, jota IAS piti tyydyttävänä. Joitain toimia on jo toteutettu vuoden 2012 vuotuisen toimintakertomuksen laadinnan yhteydessä. Yhdeksän operatiivisen pääosaston/yksikön toiminnan osalta IAS havaitsi vain yhden merkittävän seikan[9] kehitys- ja yhteistyöpääosastossa. Suppea tarkastus, joka kohdistui edustustojen vuotuisen toimintakertomuksen laatimiseen osallistumisen koordinointiin, osoitti, että kehitys- ja yhteistyöpääosaston olisi vahvistettava vastuujärjestelmäänsä (jota kutsutaan valvontapyramidiksi): i) parantamalla kehitys- ja yhteistyöpääosaston vuotuisen toimintakertomuksen laatua, erityisesti sisäistä valvontajärjestelmää koskevien tietojen ja valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän antamaa tarkastuslausumaa tukevien osatekijöiden osalta; ii) tukemalla edustustojen päälliköiden laatimia kertomuksia (ulkoisen avun hallinnointia koskevat kertomukset) ”vastuullisuuden välineinä” siten, että näitä pyydetään toimittamaan enemmän tietoja tarkastuslausumansa tueksi; iii) antamalla lisäohjeita edustustojen päälliköille, jotta nämä voivat hankkia kattavia ja johdonmukaisia tietoja tarkastuslausumansa tueksi, ja iv) lujittamalla päätoimipaikan asemaa edustustojen päälliköiden raportointivelvoitteiden tukemisessa, koordinoinnissa ja valvonnassa. Kehitys- ja yhteistyöpääosaston toimintasuunnitelmaa pidettiin tyydyttävänä. 4.1.2. Henkilöstöresurssien kohdentamisen hallinnointi ja valvonta (useita pääosastoja) Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, onko valituilla komission yksiköillä käytössä riittävät menettelyt ja mekanismit, joilla voidaan hallinnoida ja valvoa henkilöstöresurssien kohdentamista tehokkaasti ja toimivasti henkilöstövähennysten yhteydessä[10]. Tarkastuksessa keskityttiin merkityksellisiin menettelyihin neljässä pääosastossa: maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO:ssa, tutkimuksen ja innovoinnin PO:ssa, kilpailun PO:ssa ja käännöstoimen PO:ssa. Ne valittiin, jotta saataisiin edustava kuva komission eri toiminnoista. IAS myös tarkasteli perinpohjaisesti komission henkilöstöresurssien kohdentamismenettelyjä pääsihteeristössä, budjettipääosastossa ja henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan PO:ssa. Lisäksi toteutettiin yleinen kysely kattavan yleiskuvan saamiseksi komission yksiköissä käytössä olevista menettelyistä. IAS suositti, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO ja tutkimuksen ja innovoinnin PO jatkavat pyrkimyksiään kehittää mekanismeja ja välineitä tehtäväkartoitusta (task mapping) varten, ottaa käyttöön välineitä/menetelmiä riittävien ja luotettavien tietojen keräämiseksi työtaakasta ja kehittää henkilöstöhallintosuunnitelma. Pääosastot hyväksyivät kaikki suositukset. IAS piti toimintasuunnitelmia kokonaisuutena ottaen tyydyttävinä. Tarkastustoiminta ja IAS:n koko komissiossa toteuttaman kyselyn tulokset paljastivat operatiivisissa pääosastoissa heikkouksia, jotka voidaan korjata ja joihin liittyviä riskejä voidaan vähentää vain keskusyksiköiden toimilla. IAS suositti, että keskusyksiköt kehittävät edelleen henkilöstöresurssien kohdentamisen hallinnointia ja valvontaa koskevaa komission kehystä ja helpottavat hyvien käytäntöjen levittämistä strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin (SPP) ja henkilöstöhallinnon asiantuntijoiden kesken. Keskusyksiköiden pitäisi myös parantaa komission kehystä, joka koskee komission yksiköiden raportointia ja vastuullisuutta näihin yksiköihin siirrettyjen virkojen ja toimien käytöstä henkilöstöresurssien kohdentamisesta tehtyjen komission päätösten mukaisesti. 4.1.3. Takaisinveloitus[11] ja sisäiset laskutusjärjestelmät (useita pääosastoja) IAS arvioi, olivatko takaisinveloitusta[12] koskevat prosessit varainhoitoasetuksen ja keskitetysti annettujen ohjeiden mukaisia, ja tarjottujen palvelujen kustannuslaskennan johdonmukaisuutta ja avoimuutta. Tarkastus tehtiin budjettipääosastossa (joka on johtava yksikkö talousarvio- ja sääntelykehyksen hallinnoinnissa ja moitteettoman varainhoidon edistämisessä), tietotekniikan PO:ssa ja tulkkauksen PO:ssa. Koska takaisinveloitusprosessista ei ole annettu keskitetysti neuvontaa tai ohjeita, tarkastuksessa todettiin, että tarkastetut pääosastot määrittelivät tältä osin omat kriteerinsä. Niiden todettiin olevan yleisesti ottaen budjettisääntöjen mukaisia. IAS kuitenkin kehotti tarkastettavia vahvistamaan prosessia ja mahdollistamaan sen yhdenmukaisen täytäntöönpanon koko komissiossa: i) luomalla hallintokehyksen, jossa vastuu prosessista on jaettu selkeästi ja johon sisältyvät takaisinveloitusprosessin määrittely ja tärkeimpien palveluntarjoajien kustannusmallien hyväksyminen; ii) antamalla keskitetysti ohjeita ja neuvontaa (mukaan lukien kriteerit palvelujen ja kustannusten yksilöimiseksi), ja iii) selventämällä tietotekniikkamenojen rahoittamiseen käytettyjä budjettikohtia. IAS katsoo, että toimintojohtamisen ohjausryhmän olisi hallintoelimenä otettava vastuu prosessista ja oltava viime kädessä vastuussa prosessin määrittelystä. Budjettipääosasto hyväksyi kaikki suositukset, ja sen laatimaa toimintasuunnitelmaa pidettiin tyydyttävänä. Tietotekniikan PO:ta kehotettiin: i) yksilöimään selkeämmin palvelut ja takaisin veloitettavat kustannukset ja ehdottamaan kriteerejä niiden tietotekniikkajärjestelmien yksilöimiseksi, joista veloitetaan takaisin ylläpitokustannuksia, ja ii) varmistamaan, että hallintoelin antaa tukensa kustannusmallin merkittäville muutoksille. Hyväksyttyjen suositusten perusteella laadittua toimintasuunnitelmaa pidettiin tyydyttävänä. 4.2. Maatalous, luonnonvarat ja terveys (AGRI, ENV, CLIMA, MARE, EAHC, SANCO) 4.2.1. Valvontastrategioihin liittyvät tarkastukset (meri- ja kalastusasioiden PO ja terveys- ja kuluttaja-asioiden PO) Meri- ja kalastusasioiden PO:n valvontastrategiaan ei sisälly selkeitä määrällisesti ilmaistavia ja mitattavissa olevia tavoitteita, jotka liittyvät varmuuden hankkimisessa sovellettavaan prosessiin, etenkin kansallisten tarkastusviranomaisten ja meri- ja kalastusasioiden PO:n omien tarkastusten suunniteltuun kattavuuteen. Määrälliset ja laadulliset indikaattorit, joilla mitataan meri- ja kalastusasioiden PO:n tarkastustoiminnan suoritusta, ovat riittämättömiä. Meri- ja kalastusasioiden PO:n on myös vahvistettava kansallisiin tarkastusstrategioihin ja vuotuisiin valvontakertomuksiin kohdistuvaa valvontaansa ja parannettava sitä tapaa koskevia tarkastuksiaan, jolla kansalliset tarkastusviranomaiset määrittävät otannan ja virheasteen. Terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n tarkastus käsitti ennakko- ja jälkitarkastukset. IAS korosti, että terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n on saatava valmiiksi valvontastrategiaa käsittelevä asiakirjansa. Toimintasuunnitelmat molemmissa tarkastuksissa havaittujen seikkojen korjaamiseksi arvioitiin tyydyttäviksi. 4.2.2. Valvontastrategia – Linja J (maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO) Tässä maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO:ssa suoritetussa tarkastuksessa keskityttiin ohjelmakautta 2007–2013 koskevan valvontastrategian suunnitteluun ja valvontaan. IAS totesi, ettei tarkastusstrategia ollut riittävän vakioitu ja että tarkastusympäristön määrittelyssä, määrällisten ja mitattavissa olevien tavoitteiden asettamisessa (esim. tarkastuksen kattavuus) ja siihen liittyvässä valmiusanalyysissa oli puutteita. Kun otetaan huomioon seuraavan ohjelmakauden lähestyminen, jäsenvaltioiden sertifiointielinten asemaa varmuuden tarjoamisessa pitäisi vahvistaa, jotta voidaan tehostaa tarkastuksia ja optimoida maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO:n rajallisten tarkastusresurssien käyttö. IAS pani myös merkille, ettei tarkastussuunnitelmien tueksi ollut tehty riittävästi riskiarviointeja ja että tarkastukset olivat ruuhkautuneet merkittävästi (13 prosenttia vuosien 2007–2010 toimeksiannoista oli edelleen suorittamatta), vaikka pääosasto on pyrkinyt purkamaan sumaa. IAS suositti, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO laatii valvontastrategian, järjestää uudelleen riskinarviointinsa asetettujen tavoitteiden mukaisesti ja varmistaa asianmukaisen valvonnan paremmilla määrällisillä ja laadullisilla keskeisillä suoritusindikaattoreilla. Näiden tarkastelua vuotuisessa toimintakertomuksessa olisi parannettava. Pääosasto hyväksyi kaikki suositukset, ja IAS arvioi sen toimintasuunnitelman tyydyttäväksi. 4.3. Koheesio (REGIO, EMPL) Vuonna 2012 tehtiin neljä tarkastusta, jotta voitiin varmistua pääosastojen pyrkimyksistä torjua korkeita virheasteita, erityisesti alue- ja kaupunkipolitiikan PO:ssa. Ensimmäistä kertaa IAS oli pääosaston tarkastajien mukana[13] jäsenvaltioihin suuntautuneilla tarkastuskäynneillä. 4.3.1. Ohjelmakauden 2000–2006 päättäminen (alue- ja kaupunkipolitiikan PO, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden PO) On erittäin tärkeää, että pääosastoilla on hyvin valmisteltu päättämismenettely sen osoittamiseksi, että kaikki virheet ja sääntöjenvastaisuudet havaitaan ja korjataan. Pääosastot valmistelivat ja hallinnoivat hyvin Euroopan aluekehitysrahastoa (alue- ja kaupunkipolitiikan PO) ja Euroopan sosiaalirahastoa (työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden PO) koskevaa päättämismenettelyä. Parannuksia tarvitaan kuitenkin suunnittelussa, metodologiassa ja neuvonnassa, erityisesti kun valmistaudutaan ohjelmakauden 2007–2013 päättämiseen, ja dokumentoinnissa, jotta saadaan parempaa näyttöä päättämisasiakirjoja koskevista tarkastuksista. Alue- ja kaupunkipolitiikan PO:ssa tehdyssä koheesiorahaston hankkeiden päättämistä koskevassa tarkastuksessa havaittiin epäjohdonmukaisuuksia ja puutteita arviointiprosessissa. Kun otetaan huomioon hankkeiden suuri määrä ja edelleen tarvittavat toimet, näihin epäjohdonmukaisuuksiin ja puutteisiin on puututtava päättämismenettelyssä siltä osin kuin se on edelleen kesken. Tässä yhteydessä 21. joulukuuta 2012 lähtien on otettu käyttöön yhdenmukaistettuja malleja tukitoimien päättämistä koskevien lausumien analysointia varten. Ne on suunniteltu siten, että niissä käsitellään IAS:n havaitsemia erityisiä puutteita, erityisesti tarkastusyksikköjen ja maantieteellisten yksikköjen välistä koordinointia, ja että niillä varmistetaan päättämisasiakirjojen laadullisen arvioinnin yhtenäisyys. Nämä tarkastukset myös antoivat pääosastoille tervetulleen muistutuksen tarpeesta raportoida ohjelmakauden 2000–2006 päättämismenettelyn tehokkuudesta ja osoittaa valvontastrategian monivuotinen oikaisukapasiteetti[14]. Pääosasto hyväksyi kaikki suositukset, ja IAS arvioi sen toimintasuunnitelmat tyydyttäviksi. 4.3.2. Vuosien 2007–2013 ohjelmien toteutus (alue- ja kaupunkipolitiikan PO) Koheesioalalla havaittujen korkeiden virheasteiden johdosta IAS tarkasti ohjelmakautta 2007–2013 koskevien Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston ohjelmien toteutuksen. Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida sitä, missä määrin alue- ja kaupunkipolitiikan PO oli määrittänyt ja ilmoittanut luotettavia virheasteita ja missä määrin korkeiden virheasteiden alentamiseksi oli toteutettu riittäviä ja asianmukaisia toimia. IAS viittasi alue- ja kaupunkipolitiikan PO:n pyrkimyksiin vahvistaa korjaavia toimenpiteitä ja alentaa virheasteita. Se kuitenkin korosti siihen liittyvää erittäin suurta riskiä, että pääosasto joutuu tukeutumaan niin voimakkaasti jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisiin. Jo toteutetuista toimista huolimatta tämä on edelleen suuri haaste pääosastolle. Kansalliset viranomaiset ovat tulkinneet ohjeita eri tavoin, erityisesti tilastollisen otannan ja tarkastusympäristön kattavuuden osalta[15]. PO:n on lisäksi parannettava omia tarkastuksiaan, jotka kohdistuvat tarkastusviranomaisten vuotuisiin valvontakertomuksiin, jotta varmistetaan, että tarkastajat voivat tehdä päätelmiä jäsenvaltioiden tarkastusten virheasteiden luotettavuuden vaikutuksesta. IAS havaitsi huomattavaa vaihtelua paikan päällä tehtävien tarkastusten laajuudessa ja perusteellisuudessa. Se myöntää, että alue- ja kaupunkipolitiikan PO:lla on oltava riskiperusteinen lähestymistapa. Paikan päällä tehtävä työ on kuitenkin niin ratkaisevaa sen varmuuden hankkimisessa soveltaman prosessin kannalta, että näihin epäjohdonmukaisuuksiin on puututtava, jotta minimoidaan riski järjestelmän heikkouksien ja/tai virheiden ja sääntöjenvastaisuuksien havaitsematta jäämisestä. Tarkastetut hyväksyivät kaikki suositukset, ja IAS arvioi niiden toimintasuunnitelman tyydyttäväksi. 4.4. Tutkimus, energia ja liikenne[16] (EACI, ERCEA, CNECT, JRC, REA, RTD, TEN T-EA, MOVE, ENER) 4.4.1. Valvontastrategioihin liittyvät tarkastukset (energian PO) Energian pääosastossa tehty tarkastusten tarkastelu käsitti ennakko- ja jälkitarkastukset. Siinä todettiin, että jälkitarkastuksissa on laadittava täydelliset ja yhdenmukaiset tarkastusta koskevat valmisteluasiakirjat. Tämän perusteella IAS suositti, että energian pääosasto käyttää vakioitua tarkastusohjelmaa ja esittää parempaa näyttöä tarkastuksessa havaittujen seikkojen tarkastelusta ja hyväksymisestä. Suositukset hyväksyttiin, ja toimintasuunnitelmaa pidettiin tyydyttävänä. 4.5. Ulkoinen apu, kehitys ja laajentuminen (DEVCO, ECHO, ELARG, FPI) 4.5.1. EU:n edustustojen sisäisen organisaation rakenne (kehitys- ja yhteistyöpääosasto) Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) luominen on edellyttänyt useita uusia rakenteita ja prosesseja sekä päätoimipaikassa että edustustoissa. Tämän suppean tarkastelun yleistavoitteena oli arvioida Euroopan komission ja EUH:n välillä käyttöön otettuja menettelyjä, joilla pyritään varmistamaan EU:n edustustojen toteuttaman ulkoisen avun talousarvion moitteeton varainhoito. IAS kehotti kehitys- ja yhteistyöpääosastoa pohtimaan, auttaisiko keskijohtoon kuuluvan toimen perustaminen – erityisesti suuremmissa EU:n edustustoissa – edustuston päällikköä rahoitusavun hallinnoinnissa. Näiden tarkistettujen järjestelyjen tehokas täytäntöönpano tarkastetaan tulevaisuudessa, koska menettelyihin tehdään parhaillaan muutoksia (esim. tarkistetut varainhoitoprosessit) ja uudistettua sisäisen valvonnan rakennetta edustustoissa[17] oltiin parhaillaan toteuttamassa suppean tarkastuksen tekoajankohtana. 4.6. Koulutus ja kansalaisuus (COMM, EAC, EACEA, HOME, JUST) 4.6.1. Elinikäisen oppimisen ohjelma (LLP) (koulutuksen ja kulttuurin PO / EACEA) Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, mahdollistaako koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastossa (EACEA) käytössä oleva valvontastrategia, joka koskee LLP-ohjelman hallinnointia, kohtuullisen varmuuden saamisen ohjelman perustana olevien rahoitustoimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Tarkastuksessa pyrittiin myös arvioimaan koulutuksen ja kulttuurin PO:n sisäisen valvontajärjestelmän riittävyyttä, vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Pääosasto käyttää valvontajärjestelmää valvoessaan vastuullisena pääosastona ohjelman toteutusta virastossa. Loppumaksuissa käytettävän prosessin[18] suunnittelu on järjestetty ja toteutettu hyvin EACEA:ssa. Tarkastuksessa kuitenkin ilmeni, että riskiperusteista valvontastrategiaa toteutetaan epäjohdonmukaisesti ja ettei taannehtivuuden kieltämistä koskevaa sääntöä noudateta. Sisäinen valvontajärjestelmä, jota koulutuksen ja kulttuurin PO käyttää harjoittaessaan sille vastuullisena pääosastona kuuluvaa valvontaa, arvioitiin riittäväksi, vaikuttavaksi ja tehokkaaksi. Heikkoudet, kuten ajantasaistetun valvontastrategian puuttuminen, puutteet valvontajärjestelyjen dokumentoinnissa ja keskeisten suoritusindikaattorien puuttuminen, vaikeuttavat kuitenkin sen arvioimista, onko strategista valvontapolitiikkaa noudatettu. Koulutuksen ja kulttuurin PO:n suora osallistuminen LLP-ohjelman operatiiviseen hallinnointiin ei ehkä ole kaikkein tehokkain tapa käyttää varoja. Koulutuksen ja kulttuurin PO ja EACEA hyväksyivät kaikki suositukset, ja toimintasuunnitelmat arvioitiin tyydyttäviksi. 4.6.2. Valvontastrategioihin liittyvät tarkastukset (sisäasioiden PO) Sisäasioiden PO:n päättämismenettelyjä valvoessaan IAS havaitsi heikkouksia, erityisesti sellaisten tarkoituksenmukaisten välineiden puuttumisen, joilla voidaan valvoa asianmukaisesti useiden vuosittaisten ohjelman päättämisprosessien hallinnointia. Lisäksi sisäasioiden PO ei ollut kirjannut myöhässä toimitettuja päättämisasiakirjoja asianmukaisesti sääntöjenvastaisuuksiksi. IAS suositti, että pääosasto noudattaa komission sisäisen valvonnan standardien vaatimuksia. Pääosaston olisi vahvistettava hallinnointi- ja valvontajärjestelmiään ja tarkistettava menettelyjään ottamalla käyttöön päättämistä koskevan tarkastuslistan ja ohjeet päättämisasiakirjoja varten. IAS myös havaitsi heikkouksia pääosaston jälkitarkastusstrategiassa ja suositti, että se ottaa käyttöön metodologian, jotta jälkitarkastusten tulokset voitaisiin sisällyttää vuotuista toimintakertomusta koskevaan pääosaston varmuusmalliin. Siihen liittyvä toimintasuunnitelma arvioitiin tyydyttäväksi. 4.6.3. EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta (oikeusasioiden PO) Yksi komission keskeisistä tehtävistä on perussopimuksen mukaan valvoa sitä, että jäsenvaltiot soveltavat oikein EU:n lainsäädäntöä. Yhteisön säännöstö ja vuonna 2012 tarkastettuun oikeusasioiden PO:hon kuuluvat politiikanalat ovat syynä yli 10 prosenttiin kaikista komissiossa vireillä olevista jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevista tapauksista. Tarkastajat tunnustivat valvonnan kehittyneen hyvälle tasolle ja pääosaston jatkuvat pyrkimykset mutta korostivat joitain puutteita sen strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin menettelyissä. Puutteita oli erityisesti siinä, miten laajasti tätä kysymystä käsiteltiin hallinnointisuunnitelmissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa. Tämän seurauksena toimintaan osoitetut varat ja niiden suorituksen arviointi eivät ole optimaalisia toiminnan merkityksestä ja laajuudesta huolimatta. Asiaa koskeva toimintasuunnitelma arvioitiin tyydyttäväksi. 4.7. Talous- ja rahoitusasiat (COMP, ECFIN, ENTR, MARKT, OLAF, TAXUD, TRADE) 4.7.1. CIP-ohjelman täytäntöönpano EIF:ssä (talouden ja rahoituksen PO) Kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki, joka on osa laajempaa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa (CIP) ja yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaa (EIP), on pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattu yhteisön rahoitusväline. Euroopan investointirahasto (EIR) vastaa rahoitustuen täytäntöönpanosta komission puolesta varainhoitoa koskevan sopimuksen (Fiduciary Management Agreement, FMA) perusteella. Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, miten tehokkaasti EIR panee täytäntöön kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustukea, ja erityisesti sitä, i) miten EIR noudattaa FMA:ta ja ii) miten tehokkaasti ja vaikuttavasti talouden ja rahoituksen PO valvoo kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustukea siten, että sen erityistavoitteet saavutetaan. Tarkastuksessa nousi esille kaksi seikkaa: i) puutteet indikaattoreissa, joita käytetään kuvaamaan rahoitusvälineen tavoitteita, ja ii) sellaisten tapahtumien määrittely, jotka merkitsevät olennaista muutosta FMA:ssa. Talouden ja rahoituksen PO hyväksyi kaikki suositukset, ja toimintasuunnitelmia pidettiin tyydyttävinä. 4.7.2. Talousarvion ulkopuoliset toiminnot (talouden ja rahoituksen PO) Rahoitus- ja velkakriisin seurauksena Euroopan unioni on luonut uusia rahoitusvälineitä ottaakseen lainaa ja lainatakseen rahaa talousvaikeuksista kärsiville jäsenvaltioille. Euroopan komissio hoitaa Euroopan rahoituksenvakautusmekanismia eli rahoitusapuohjelmaa, jossa se voi myöntää lainoja ja rahoittaa niitä laskemalla liikkeelle velkapapereita pääomamarkkinoilla. Tarkastuksessa nousi esille kaksi uuden välineen hallinnointiin liittyvää seikkaa: i) talouden ja rahoituksen PO on kohdannut uusia sisäisiä ja ulkoisia haasteita, joiden yhteydessä tavanomaiset riskinhallintakäytännöt eivät olleet tarkoituksenmukaisia. Logistiikkatuen, tietoturvan ja asiakirjahallinnon aloilla tehtävien tarkastusten kehittäminen oli jäänyt jälkeen, ja ii) kun otetaan huomioon toimintaympäristö, jossa talouden ja rahoituksen PO:n toiminnot tapahtuvat, haasteena on houkuttaa pätevää henkilöstöä ja pitää siitä kiinni vaarantamatta toiminnan jatkuvuutta. Nämä heikkoudet voivat vaikuttaa toiminnan jatkuvuuteen ja toimintojen vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen, minkä seurauksena komission maineeseen kohdistuu suuri riski. Käsitelläkseen IAS:n suosituksia talouden ja rahoituksen PO on tehnyt kattavan riskiarvioinnin, jossa tarkasteltiin sitä, miten se hoitaa uusia tehtäviään. 4.7.3. Valvontastrategioihin liittyvät tarkastukset (yritys- ja teollisuustoiminnan PO) Tarkastus käsitti ennakko- ja jälkitarkastukset. IAS suositti, että yritys- ja teollisuustoiminnan PO vahvistaa sisäisen valvonnan koordinaattorin asemaa. Lisäksi olisi parannettava asiakirjahallintoa ja poikkeusten kirjaamista. Pääosaston toimintasuunnitelma arvioitiin tyydyttäväksi. 4.7.4. EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta (verotuksen ja tulliliiton PO) IAS:n verotuksen ja tulliliiton PO:ssa tekemä tarkastus koski EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa. Tarkastuksessa havaittiin joitain puutteita monista vahvuuksista huolimatta. Näitä vahvuuksia ovat esimerkiksi tapausten käsittelijöiden vankka ammatillinen kokemus ja tausta sekä työn tehokas priorisointi. Verotuksen ja tulliliiton PO toimii yhdellä kolmesta rikkomuksille kaikkein alteimmista politiikanaloista, sillä yli 12 prosenttia komissiossa vireillä olevista jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevista tapauksista koskee verotusta ja tulleja. Tämä ei kuitenkaan näy täysimääräisesti pääosaston hallinnointisuunnitelmassa tai vuotuisessa toimintakertomuksessa. Tästä toiminnasta suoriutumisen mittaamista on parannettava. IAS myös suositti, että yksiköiden välistä koordinointia parannetaan, jotta EU:n lainsäädännön soveltamista voidaan valvoa tehokkaammin tullialueella. Pääosaston toimintasuunnitelma arvioitiin tyydyttäväksi. 4.8. Yleispalvelut ja henkilöstöhallinto (HR, BUDG, DGT, DIGIT, EPSO, ESTAT, SJ, OIB, OIL, OP, PMO, SCIC, SG) 4.8.1. Tilastotietojen tuottaminen, kehittäminen ja jakelu (Eurostat) Tilastotoimiston (Eurostat) tehtävänä on varmistaa, että Euroopan tilastot tuotetaan vahvistettujen sääntöjen ja tilastoperiaatteiden mukaisesti[19] sekä noudattamalla Euroopan tilastoja koskevia käytännesääntöjä[20]. Tilastotyötä koskevan koordinoinnin puuttuminen politiikasta vastaavien pääosastojen ja Eurostatin välillä sisällytettiin Eurostatin vuoden 2011 riskirekisteriin kriittisenä riskinä. Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida niiden prosessien riittävyyttä, tehokkuutta ja vaikuttavuutta, jotka liittyvät Eurostatin (koordinoidusti muiden komission pääosastojen ja yksikköjen kanssa) hallinnoimien tilastojen tuottamiseen, kehittämiseen ja jakeluun. Tarkastuksessa havaittiin seuraavat seikat, jotka voivat johtaa epäjohdonmukaisuuksiin, puutteisiin/päällekkäisyyksiin, tietojen heikkoon laatuun ja häiriöihin toiminnan jatkuvuudessa: i) käsitettä ”tilastot” ei ole määritelty selkeästi eikä tulkittu yhdenmukaisesti komissiossa, ii) Eurostatin yhteisön tilasto-ohjelmaa ei ole yhdenmukaistettu komission strategisen suunnittelusyklin kanssa, iii) Eurostatin tehtävää ja vastuuta ei ole täysin tunnustettu ja ymmärretty, iv) Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen noudattamisen laajuudesta ei ole varmuutta, ja v) tilastopalvelujen ulkoisten tarjoajien käyttöä ei koordinoida komission tasolla. Tarkastuksen seurauksena komissio hyväksyi 17. syyskuuta 2012 uuden Eurostatia koskevan päätöksen (2012/504/EU), jossa tarkastellaan monia edellä mainituista havainnoista. Toimintasuunnitelmaa pidettiin tyydyttävänä. 4.9. Tietotekniikkaa koskevat tarkastukset IAS teki useita tietotekniikkaa koskevia tarkastuksia, mikä kuvastaa IAS:n osallistumista komission teknisen turvallisuuden ja toimintakykyisyyden yleiseen valvontaan. 4.9.1. Omien tietotekniikkajärjestelmien hallinnointi (kehitys- ja yhteistyöpääosasto, kauppapolitiikan PO) Kehitys- ja yhteistyöpääosastossa ja kauppapolitiikan PO:ssa tehdyissä omien tietotekniikkajärjestelmien tarkastuksissa tarkasteltiin tietotekniikkatoimintojen tehokasta ja vaikuttavaa hallinnointia ja todettiin, että pääosastoilla oli hyvin järjestetyt tietotekniikkayksiköt. Tarkastuskertomuksissa painotettiin erityisesti tehokkaan tietotekniikkahallinnon merkitystä, tietotekniikkaan liittyvän riskinhallinnan parantamista, käsiteltävien tietojen luottamuksellisuuden suojaamista (kauppapolitiikan PO) sekä tietoturvakehyksen vahvistamista tietoturvaloukkausten minimoimiseksi (kehitys- ja yhteistyöpääosasto). 4.9.2. Tietotekniikkahallinto ja tietotekninen suorituskyky (terveys- ja kuluttaja-asioiden PO / terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto) Terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:lla on verrattain suuri tietotekniikkabudjetti, ja se rahoittaa suurimman osan tietotekniikkamenoistaan toimintamäärärahoista. Edellisen tarkastuksen[21] jälkeen havaittiin merkittävää parannusta tietotekniikkaan liittyvien yleisten tarkastusten kehittymisessä. Nyt tehdyssä tarkastuksessa keskityttiin hallinto-, suoritus- ja laatunäkökohtiin. Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirastossa tehtiin sen paljon pienempi tietotekniikkabudjetti huomioon ottaen suppeampi tarkastelu. Tarkastajat totesivat seuraavaa: i) terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:lta puuttuu edelleen pitkän aikavälin tietotekniikkaa koskeva strateginen yleissuunnitelma / dokumentoitu strategia, johon sisältyy terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto ja jossa selitetään, miten se tukisi toimintaprosesseja suunnitelman käsittämällä ajanjaksolla. Vaikka tietotekniikkaa koskevaan yleissuunnitelmaan ja hallinnointisuunnitelmaan sisältyy joitain korkean tason keskeisiä suoritusindikaattoreita, käytössä ei ole kattavaa suorituskyvyn hallintaprosessia, ja ii) terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanoviraston olisi vakiinnutettava joitain keskeisiä menettelyjä (muutoshallinta, suorituskyvyn hallinta ja laadunhallinta). Toimintasuunnitelma arvioitiin tyydyttäväksi. 4.9.3. Horisontti 2020 (tutkimuksen ja innovoinnin PO, viestintä-verkkojen, sisältöjen ja teknologian PO, ERCEA) Tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -lippulaivaohjelmalla pyritään turvaamaan EU:n maailmanlaajuinen kilpailukyky ja luomaan uutta kasvua ja uusia työpaikkoja. Ohjelman hallinnoinnin tueksi on kehitetty useita tietotekniikkahankkeita, joissa tutkimuksen ja innovoinnin PO on järjestelmävastaavana sekä viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian PO ja Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) vastaavat hankkeiden toiminnasta. IAS esitti kaksi erittäin tärkeää suositusta: i) tietojärjestelmän integrointia on lisättävä, jotta aloitteessa voidaan edetä; tarvitaan myös selkeitä menettelyjä ja yleistä tietotekniikkahallintoa tietotekniikan hankeohjauskomitean välityksellä, ja ii) tutkimuksen ja innovoinnin PO:n on määriteltävä paremmin hanketyönsä ja resurssienkäyttöä koskeva suunnitelmansa. Koska Horisontti 2020 on uusi, monialainen aloite, suositusten täytäntöönpano voi edellyttää tietotekniikan PO:n ja muiden tutkimuksen pääosastojen osallistumista. Tutkimuksen ja innovoinnin PO laati toimintasuunnitelman, joka arvioitiin tyydyttäväksi. 5. Komission taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen konsultointi Taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelin ei toimittanut vuonna 2012 kertomusta yhdestäkään järjestelmään liittyvästä ongelmasta unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 73 artiklan 6 kohdan[22] nojalla. 6. Päätelmät IAS:n tänä vuonna ja edellisinä vuosina tekemien tarkastusten seurauksena laadittujen toimintasuunnitelmien toteutus edistää komission sisäisen valvonnan kehyksen jatkuvaa paranemista. Komission yksikköjä pyydettiin näin ollen varmistamaan, että ne ryhtyvät toimiin tarkastusten perusteella esitettyjen suositusten noudattamiseksi. IAS tekee toimintasuunnitelmien toteutusta koskevia seurantatarkastuksia, joita sisäisen tarkastuksen seurantakomitea tutkii ja joista se ilmoittaa tarvittaessa kollegiolle. IAS on laatinut tiiviissä yhteistyössä kaikkien sisäisen tarkastuksen yksikköjen kanssa uuden strategisen tarkastussuunnitelman vuosille 2013–2015. IAS keskittyy jatkossakin rahoitukseen/sääntöjenmukaisuuteen, ja tietotekniikkaa koskevilla tarkastuksilla myös vauhditetaan suorituskyvyn tarkastamiseen liittyviä toimintoja. [1] Kertomuksessa ei käsitellä tarkastustyötä erillisvirastoissa, Euroopan ulkosuhdehallinnossa tai muissa IAS:n tarkastamissa virastoissa tai elimissä, joista laaditaan erilliset vuosikertomukset. [2] Helmikuun 1. päivään 2013 mennessä valmiiksi saadut tarkastus- ja konsultointikertomukset on sisällytetty tähän kertomukseen. [3] Sisäisten tarkastajien järjestön (IIA) sisäisen tarkastuksen kansainvälisiin ammattistandardeihin kuuluva Performance Standard 2060 -standardi edellyttää tätä. [4] COM(2013) 334 final. [5] Yhdestä toimeksiannosta voidaan laatia useita tarkastuskertomuksia, jos toimeksiannossa tarkastettavia pääosastoja tai yksikköjä on useita. [6] Suosituksista neljä hyväksyttiin vain osittain. [7] Näistä 29 suosituksesta kaksi esitettiin vuonna 2006, ja toinen niistä on IAS:lle toimitettujen tietojen mukaan ”pantu täytäntöön” maaliskuusta 2013 alkaen. [8] Koontipäivä on 1. helmikuuta 2013. [9] Havaitut vähäisemmät parannustarpeet saatettiin pääosaston tietoon tarkastuskirjelmässä. Otoksessa mukana olleet pääosastot vastasivat myönteisesti kirjelmään ja sitoutuivat ottamaan IAS:n havainnot huomioon – mahdollisuuksien mukaan – jo meneillään olevassa vuotuisen toimintakertomuksen laadinnassa. [10] Komissio oli ehdottanut henkilöstön vähentämistä jokaisessa EU:n toimielimessä, elimessä ja virastossa 5 prosentilla kaudella 2013–2017 siten, ettei poistuvaa henkilöstöä (henkilöt, jotka jäävät eläkkeelle tai joiden työsopimus päättyy) korvata. Komissio myös otti käyttöön mekanismin virkojen ja toimien järjestämiseksi uudelleen sen määrittämien painopistealueiden mukaisesti. Mekanismi perustuu lineaariseen 1 prosentin vähennykseen kaikista virkojen peruskiintiöistä. [11] Pääosastojen/yksiköiden toisille pääosastoille/yksiköille tai toimielimille tarjoamien palvelujen kustannukset, jotka siirretään asiakkaan budjettikohdasta palveluntarjoajan budjettikohtaan (perintämääräykset, rinnakkaisvaltuutukset ja pääosastojen/yksikköjen väliset edelleenvaltuutukset). Saatavilla ei ole konsolidoitua lukua, josta saataisiin yleiskäsitys komission palveluntarjoajien sisäisiltä ja ulkoisilta asiakkailta takaisin veloittamista määristä. [12] Pääosastojen/yksiköiden toisille pääosastoille/yksiköille tai toimielimille tarjoamien palvelujen kustannukset, jotka siirretään asiakkaan budjettikohdasta palveluntarjoajan budjettikohtaan (perintämääräykset, rinnakkaisvaltuutukset ja pääosastojen/yksikköjen väliset edelleenvaltuutukset). Saatavilla ei ole konsolidoitua lukua, josta saataisiin yleiskäsitys komission palveluntarjoajien sisäisiltä ja ulkoisilta asiakkailta takaisin veloittamista määristä. [13] Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastossa tehdyssä ohjelmakauden 2007–2013 täytäntöönpanoa koskevassa tarkastuksessa. [14] Kertomus ohjelmakautta 2000–2006 koskevien rahoitusoikaisujen oikaisukapasiteetista toimitettiin talousarvion valvontavaliokunnalle 12. huhtikuuta 2013. [15] Alue- ja kaupunkipolitiikan PO on toimittanut ajantasaistetut otantaohjeet tarkastusviranomaisille 4. huhtikuuta 2013. Se myös järjesti näille elimille suunnattuja työpajoja marraskuussa 2012 Brysselissä, ja vuonna 2013 muutamissa jäsenvaltioissa (Italia, Espanja, Saksa, Slovakia ja Tšekki) järjestettiin asiaa käsitteleviä seminaareja. [16] Tällä politiikanalalla tehtiin vuonna 2011 laajaa tarkastustyötä, erityisesti valvontastrategioiden osalta. [17] Esim. tarkistetut ulkoisen avun hallinnointia koskevat kertomukset, edustustojen päälliköiden antama tarkastuslausuma. [18] Pois lukien hallinnollisen talousarvion ja julkisia hankintoja koskevat loppumaksut samoin kuin ne LLP-ohjelman osat, joita kansalliset virastot toteuttavat jäsenvaltioissa. [19] Asetuksen (EY) N:o 223/2009 6 artikla. [20] KOM(2005) 0217 lopullinen. [21] Vuoden 2006 tietotekniikkaa koskeva tarkastus ”Laaja-alaiset tietojärjestelmät”. [22] Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 117 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Vuosikertomuksessa [99 artiklan 3 kohdassa säädetty kertomus] mainitaan myös varainhoitoasetuksen 73 artiklan 6 kohdan mukaisesti perustetun erityisen tutkintaelimen havaitsemat järjestelmäongelmat”.