Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta /* KOM/2011/0482 lopullinen - 2011/0211 (COD) */





PERUSTELUT 1. ehdotuksen tausta · Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Finanssi- ja talouskriisin jatkuminen lisää kansallisiin rahoitusvaroihin kohdistuvia paineita, sillä jäsenvaltiot joutuvat pienentämään budjettejaan. Tässä yhteydessä koheesiopolitiikan ohjelmien sujuva täytäntöönpano on tärkeä väline, jolla talouselämään saadaan ohjattua varoja. Ohjelmien toteutus on kuitenkin usein haastavaa budjettirajoituksista johtuvien likviditeettiongelmien vuoksi. Tämä koskee ennen kaikkea jäsenvaltioita, joihin kriisi on vaikuttanut eniten ja jotka ovat saaneet rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (euromaat) tai maksutasemekanismista (muut kuin euromaat). Tähän mennessä kuusi maata on pyytänyt rahoitustukea näistä mekanismeista (mukaan lukien Kreikka, joka on saanut rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin ulkopuolelta) ja sopinut komission kanssa makrotaloudellisesta sopeutusohjelmasta. Nämä kuusi maata ovat Irlanti, Kreikka, Latvia, Portugali, Romania ja Unkari, jäljempänä ’ohjelmamaat’. Olisi huomattava, että vuodesta 2008 maksutasemekanismista tukea saanut Unkari ei enää ole mukana vuodesta 2010 alkaen. Jotta varmistetaan, että nämä jäsenvaltiot (tai mahdollisesti muut jäsenvaltiot, joihin tällaisia tukiohjelmia voidaan soveltaa tulevaisuudessa) jatkavat rakennerahastojen ja koheesiorahaston ohjelmien konkreettista toteutusta ja jakavat varoja hankkeisiin, tässä ehdotuksessa on säännöksiä, joiden nojalla komissio voi korottaa näille maille suoritettavia maksuja niin kauan kuin ne kuuluvat tukimekanismien piiriin, ilman että niille koheesiopolitiikan mukaisesti kaudella 2007–2013 myönnettävä kokonaismäärä muuttuu. Nämä kriittisessä tilanteessa olevat jäsenvaltiot saavat siten lisää rahoitusresursseja ja ohjelmien konkreettisen toteutuksen jatkaminen helpottuu. · Yleinen tausta Rahoituskriisin syveneminen eräissä jäsenvaltioissa vaikuttaa epäilemättä merkittävästi reaalitalouteen, kun otetaan huomioon velkamäärä ja näiden maiden kohtaamat vaikeudet saada lisää lainaa markkinoilta. Rahoituskriisi ja sen sosiaalistaloudelliset vaikutukset on otettu huomioon komission ehdotuksissa. Komissio ehdotti joulukuussa 2008 elvytyspaketissaan useita lainsäädännön muutoksia koheesiopolitiikan toteutusta koskevien sääntöjen yksinkertaistamiseksi ja ennakkorahoituksen lisäämiseksi EAKR- ja ESR-ohjelmia varten suoritettavilla ennakkomaksuilla. Jäsenvaltioille vuonna 2009 suoritetuilla ylimääräisillä ennakkomaksuilla on siirretty 6,25 miljardia euroa välitöntä käteispääomaa kaudelle 2007–2013 kullekin jäsenvaltiolle sovittujen rahoituspuitteiden mukaisesti. Muutoksen myötä ennakkomaksujen määrä kasvoi yhteensä 11,25 miljardiin euroon. Komission heinäkuussa 2009 tekemään ehdotukseen sisältyi lisätoimenpiteitä, joilla rakennerahastojen ja koheesiorahaston toteutusta yksinkertaistetaan. Nämä toimenpiteet toteutettiin kesäkuussa 2010, ja ne ovat merkittävällä tavalla yksinkertaistaneet ohjelmien toteutusta ja edistäneet varojen käyttöä samalla kun tuensaajiin kohdistuvat hallinnolliset rasitteet ovat vähentyneet. · Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006, jäljempänä ”yleisasetus”, 77 artiklassa säädetään, että välimaksut ja loppumaksut lasketaan soveltaen kullekin asianomaisen toimintaohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä säädetylle toimintalinjalle vahvistettua osarahoitusosuutta. · Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotus on johdonmukainen sellaisten muiden ehdotusten ja aloitteiden kanssa, joita Euroopan komissio on esittänyt rahoituskriisiin reagoimiseksi. 2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi · Intressitahojen kuuleminen Ulkoisia sidosryhmiä ei kuultu. · Asiantuntijatiedon käyttö Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen. · Vaikutusten arviointi Ehdotuksen nojalla komissio voisi korottaa asianomaisille maille suoritettavia maksuja niin kauan kuin niihin sovelletaan tukimekanismeja. Tämä tapahtuu korottamalla 10 prosenttiyksikköä ohjelmien toimintalinjoille vahvistettuja osarahoitusosuuksia, joita sovelletaan kyseisenä aikana ilmoitettuihin hiljattain todennettuihin menoihin. Tähän ei tarvita lisärahoitusta kokonaisbudjetissa sillä rahastoista näille maille ja ohjelmille kyseisenä ajanjaksona myönnettävä kokonaisrahoitus ei muutu. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ · Yhteenveto ehdotetuista toimenpiteistä Tarkoituksena on muuttaa yleisasetuksen 77 artiklaa, jotta komissio voisi palauttaa asianomaisena ajanjaksona hiljattain ilmoitetut menot tätä pyytäneille jäsenvaltioille noudattaen korotettua määrää, joka on laskettu soveltamalla toimintalinjalle vahvistettuun osarahoitusosuuteen 10 prosenttiyksikön suuruista lisäystä. Lisäyksen soveltamisen jälkeen ohjelman osarahoitusosuus ei saa olla yli 10 prosenttiyksikköä suurempi kuin yleisasetuksen liitteessä III säädetyt enimmäismäärät. Joka tapauksessa rahastoista asianomaiseen toimintalinjaan maksettava osuus ei saa olla suurempi kuin toimintaohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä mainittu määrä. Sen jälkeen, kun tukimekanismeista jäsenvaltiolle myönnettävästä tuesta tehty neuvoston päätös hyväksytään, komissio soveltaa asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä edellä mainittua laskentatapaa kaikkiin menoihin, jotka on ilmoitettu hiljattain asianomaista jäsenvaltiota koskevan toimintaohjelman osalta. Toimenpide on väliaikainen, ja se lopetetaan heti, kun asianomaiseen jäsenvaltioon ei enää sovelleta tukimekanismia. · Oikeusperusta Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 määritellään näihin kolmeen rahastoon sovellettavat yhteiset säännöt. Asetuksen kantavana periaatteena on hallintovastuun jakaminen Euroopan komission ja jäsenvaltioiden välillä, ja siinä esitetään uusi ohjelmatyöprosessi sekä uudet hankkeiden hallintoa (myös varainhoitoa), seurantaa, valvontaa ja arvioimista koskevat järjestelyt. · Toissijaisuusperiaate Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska sillä pyritään korottamaan rakennerahastoista ja koheesiorahastosta myönnettävää tukea tietyille vakavissa vaikeuksissa oleville jäsenvaltioille. Kyseessä olevat vaikeudet liittyvät ennen kaikkea niiden talouskasvuun ja rahoitusvakauteen sekä alijäämän ja velkaantuneisuuden lisääntymiseen. Nämä ongelmat johtuvat osittain myös kansainvälisestä talous- ja rahoitusympäristöstä. Tässä tilanteessa on tarpeen perustaa Euroopan unioniin väliaikainen mekanismi, jonka avulla Euroopan komissio voi korottaa rakennerahastoista ja koheesiorahastosta maksettavia korvauksia todennettujen menojen perusteella. · Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Tämä ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska sillä mahdollistetaan lisätuen myöntäminen rakennerahastoista ja koheesiorahastosta jäsenvaltioille, jotka ovat vaikeuksissa tai joita uhkaavat vakavat vaikeudet sellaisten poikkeuksellisten tapahtumien vuoksi, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jotka kuuluvat (Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta annetun) neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 soveltamisalaan. Tällaista lisätukea voidaan myöntää myös jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta koskevia vaikeuksia tai joita tällaiset vakavat vaikeudet uhkaavat neuvoston asetuksessa (EY) N:o 332/2002 vahvistettujen edellytysten mukaisesti, sekä Kreikalle, joka sai rahoitustukea ERVM:n ulkopuolelta lainanantajien välisen sopimuksen ja euroalueen lainajärjestelysopimuksen nojalla. · Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Komissio on tarkastellut lainsäädäntöpuitteiden tarjoamaa liikkumavaraa ja pitää tähän mennessä saadun kokemuksen perusteella tarpeellisena ehdottaa muutoksia yleisasetukseen. Tämän tarkistuksen tavoitteena on edistää hankkeiden osarahoitusta, jotta hankkeiden toteutus nopeutuisi ja investoinnit vaikuttaisivat nopeammin reaalitalouteen. 4. Talousarviovaikutukset Ehdotuksella ei ole vaikutuksia maksusitoumusmäärärahoihin, koska rakennerahastoista ja koheesiorahastosta toimintaohjelmille ohjelmakaudeksi 2007–2013 myönnettävän rahoituksen enimmäismääriin ei ehdoteta muutoksia. Maksumäärärahojen osalta ehdotus voi johtaa siihen, että asianomaiset jäsenvaltiot saavat suuremman korvauksen. Tämän ehdotuksen mukaiset ylimääräiset maksumäärärahat johtavat maksumäärärahojen nousuun (vuonna 2012 noin 2 304 miljoonaa euroa), mikä saattaa kompensoitua ohjelmakauden loppuun mennessä. Sen vuoksi maksumäärärahojen kokonaismäärä ei muutu, kun tarkastellaan koko ohjelmakautta. Ottaen huomioon jäsenvaltion pyynnön saada soveltaa toimenpidettä ja välimaksupyyntöjä koskevien täytäntöönpanotoimien kehityksen, komissio tarkastelee vuonna 2012 uudelleen maksumäärärahojen lisäämisen tarpeellisuutta ja ehdottaa tapauksen mukaan tarvittavia toimia budjettivallan käyttäjälle. Ehdotus osoittaa, että komissio on halukas auttamaan jäsenvaltioita rahoituskriisistä selviytymisessä. Muutoksella annetaan asianomaisille jäsenvaltioille tarvittavat varat hankkeiden tukemiseen ja talouden elvyttämiseen. 2011/0211 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[1], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[2], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Ennennäkemätön maailmanlaajuinen finanssikriisi ja talouden laskusuhdanne ovat vahingoittaneet vakavalla tavalla talouskasvua ja rahoitusvakautta sekä heikentäneet huomattavasti useiden jäsenvaltioiden rahoituksellisia ja taloudellisia edellytyksiä. Tilanne aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa tietyille jäsenvaltioille vakavia vaikeuksia, jotka liittyvät erityisesti ongelmiin niiden talouskasvussa ja rahoitusvakaudessa sekä alijäämän ja velkaantuneisuuden lisääntymiseen. Nämä vaikeudet johtuvat osittain myös kansainvälisestä talous- ja rahoitusympäristöstä. (2) Vaikka kriisin kielteisten vaikutusten torjumiseksi on jo toteutettu merkittäviä toimia, kuten lainsäädäntöön on tehty muutoksia, finanssikriisin vaikutukset tuntuvat laajalti reaalitaloudessa, työmarkkinoilla ja kansalaisten elämässä. Kansallisiin rahoitusvaroihin kohdistuu yhä enemmän paineita, joiden helpottamiseksi olisi toteutettava lisätoimenpiteitä käyttämällä rakennerahastoista ja koheesiorahastosta myönnettävää rahoitusta mahdollisimman laajasti ja tehokkaasti. (3) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa määrätään mahdollisuudesta myöntää jäsenvaltioille unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet sille vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia. Tämän perusteella Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010[3] otettiin käyttöön tällainen mekanismi unionin rahoitusvakauden säilyttämiseksi. (4) Irlannille myönnettiin tällaista rahoitustukea 7 päivänä joulukuuta 2010 annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2011/77/EU[4] ja Portugalille 30 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2011/344/EU[5]. (5) Kreikalla oli vakavia vaikeuksia rahoitusvakautensa kanssa jo ennen asetuksen (EU) N:o 407/2010 voimaantuloa. Sen vuoksi Kreikalle myönnettävä rahoitustuki ei voinut perustua mainittuun asetukseen. (6) Kreikan kanssa 8 päivänä toukokuuta 2011 tehdyt lanainantajien välinen sopimus ja lainajärjestelysopimus tulivat voimaan 11 päivänä toukokuuta 2010. Lainanantajien välisen sopimuksen on tarkoitus pysyä voimassa kolmen vuoden ohjelmakauden ajan, edellyttäen että lainajärjestelysopimuksen mukaisia varoja on saatavilla. (7) Järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 332/2002[6] perustetaan järjestely, jonka mukaisesti neuvosto myöntää keskinäistä tukea jäsenvaltiolle, joka ei ole ottanut euroa käyttöön ja jolla on maksutasetta koskevia vaikeuksia tai jota tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. (8) Tällaista rahoitustukea myönnettiin Unkarille 4 päivänä marraskuuta 2008 annetulla neuvoston päätöksellä 2009/102/EY[7], Latvialle 20 päivänä tammikuuta 2009 annetulla neuvoston päätöksellä 2009/290/EY[8] ja Romanialle 26 päivänä kesäkuuta 2009 annetulla neuvoston päätöksellä 2009/459/EY[9]. (9) Ajanjakso, jona tuki on Irlannin, Latvian, Portugalin, Romanian ja Unkarin saatavilla, vahvistetaan asianomaisissa neuvoston päätöksissä. Ajanjakso, jona tuki oli Unkarin saatavilla, päättyi 4 päivänä marraskuuta 2010. (10) Ajanjakso, jona tuki on Kreikan saatavilla lainanantajien välisen sopimuksen ja lainajärjestelysopimuksen nojalla, poikkeaa muista näihin välineisiin osallistuvista jäsenvaltioista. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava yksi päivämäärä, jona tämän asetuksen soveltaminen aloitetaan. (11) Euroalueen 17 jäsenvaltion valtionvarainministerit allekirjoittivat 11 päivänä heinäkuuta 2011 sopimuksen Euroopan vakausmekanismin (EVM) perustamisesta. Sopimus tehtiin 25 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen perusteella. Tarkoituksena on, että vuoteen 2013 mennessä EVM:llä hoidetaan tällä hetkellä Euroopan rahoitusvakausvälineellä (ERVV) ja Euroopan rahoituksenvakausmekanismilla (ERVM) hoidettavat tehtävät. Sen vuoksi tämä tuleva mekanismi olisi otettava huomioon jo tässä asetuksessa. (12) Kesäkuun 23 ja 24 päivänä 2011 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä suhtauduttiin myönteisesti komission aikomukseen parantaa Kreikan lainaohjelman ja unionin varojen välistä synergiaa ja tuettiin pyrkimyksiä lisätä Kreikan valmiuksia käyttää sen unionilta saamia varoja, jotta kasvu ja työllisyys paranisivat kilpailukyvyn tehostumisen ja uusien työpaikkojen luomisen ansiosta. Päätelmissä pidettiin myös tervetulleena ja tuettiin sitä, että komissio valmistelee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kattavaa ohjelmaa Kreikalle annettavasta teknisestä avusta. Tämä asetus on tällaisten synergiapyrkimysten mukainen. (13) Unionin varainhoidon helpottamiseksi, jäsenvaltioihin ja alueisiin tehtävien investointien nopeuttamiseksi ja rahoituksen saatavuuden helpottamiseksi on tarpeen sallia, että rakennerahastoista ja koheesiorahastosta maksettavia välimaksuja korotetaan määrään, joka on 10 prosenttiyksikköä suurempi kuin kullekin toimintalinjalle vahvistettu tosiasiallinen osarahoitusosuus, sellaisten jäsenvaltioiden osalta, joilla on vakavia vaikeuksia rahoitusvakautensa kanssa ja jotka ovat pyytäneet tämän toimenpiteen soveltamista. (14) Säännöt, jotka koskevat toimintaohjelmien välimaksujen ja loppumaksujen laskemista ajanjaksona, jona jäsenvaltiot saavat rahoitustukea rahoitusvakauteensa kohdistuvien vakavien vaikeuksien vuoksi, olisi myös tarkistettava. (15) Sen ajanjakson loputtua, jona rahoitustuki on ollut saatavilla, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta 11 päivänä kesäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006[10] 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehtävissä arvioinnissa voi olla tarpeen tarkastella muun muassa sitä, vaikeuttaako kansallisen osarahoituksen alentaminen merkittävällä tavalla alun perin asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Tällainen arviointi voi johtaa toimintaohjelman tarkistamiseen. (16) Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1083/2006 olisi muutettava. (17) Koska kansainvälisiin finanssimarkkinoihin vaikuttava ennennäkemätön kriisi ja talouden laskusuhdanne, jotka ovat vakavalla tavalla vahingoittaneet useiden jäsenvaltioiden rahoitusvakautta, edellyttävät nopeaa toimintaa koko talouteen kohdistuvien vaikutusten torjumiseksi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman nopeasti ja sitä olisi sovellettava takautuvasti ajanjaksoihin, joina jäsenvaltiot saivat rahoitustukea unionilta tai muilta euroalueen jäsenmailta rahoitusvakauteensa kohdistuneiden vakavien vaikeuksien vuoksi, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1083/2006 77 artikla seuraavasti: ”77 artikla Välimaksujen ja loppumaksujen laskemista koskevat yhteiset säännöt 1. Välimaksut ja loppumaksut lasketaan soveltaen asianomaista toimenpideohjelmaa koskevassa päätöksessä säädettyä osarahoitusosuutta kunkin toimintalinjan osalta tukikelpoisiin menoihin, jotka on ilmoitettu kyseisen toimintalinjan osalta kussakin todentamisviranomaisen todentamassa menoilmoituksessa. 2. Poiketen siitä, mitä 53 artiklan 2 kohdassa ja 53 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä säädetään, ja poiketen liitteessä III vahvistetuista enimmäismääristä, välimaksuja ja loppumaksuja voidaan jäsenvaltion pyynnöstä korottaa siten, että tuen enimmäismäärää ylittämättä ne ovat 10 prosenttiyksikköä suuremmat kuin kullekin toimintalinjalle vahvistettu osarahoitusosuus, jota sovelletaan kussakin sellaisessa todennetussa menoilmoituksessa hiljattain ilmoitettuun tukikelpoisten menojen määrään, joka jätettiin ajanjaksona, jona jäsenvaltio täyttää jonkin seuraavista edellytyksistä: (a) sen saataville on asetettu rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 407/2010* nojalla tai muut euroalueen jäsenvaltiot ovat asettaneet sen saataville rahoitustukea ennen tämän asetuksen voimaantuloa; (b) sen saataville on asetettu keskipitkän ajan rahoitustukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002** mukaisesti; (c) Sen saataville on asetettu rahoitustukea 11 päivänä heinäkuuta 2011 allekirjoitetun Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti. 3 Kun välimaksut ja loppumaksut lasketaan sen jälkeen, kun jäsenvaltio ei voi enää saada 2 kohdassa tarkoitettua rahoitustukea, komissio ei ota huomioon mainitun kohdan mukaisesti maksettuja korotettuja määriä. Nämä määrät on kuitenkin otettava huomioon 79 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa. 4. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, välimaksuina ja loppumaksuina maksettu unionin rahoitusosuus ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin julkinen rahoitusosuus ja kullekin toimintalinjalle rahastoista myönnetyn tuen enimmäismäärä, joka vahvistetaan komission tekemässä toimenpideohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä. 5. Edellä 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen mukaisiin toimintaohjelmiin. * EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1. ** EUVL L 53, 23.2.2002, s. 1.”. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan kuitenkin takautuvasti seuraaviin jäsenvaltioihin siitä päivästä alkaen, jona rahoitustuki asetettiin niiden saataville: a) Irlanti 10 päivästä joulukuuta 2010; b) Kreikka 11 päivästä toukokuuta 2010; c) Latvia 23 päivästä tammikuuta 2009; d) Unkari 5 päivästä marraskuuta 2008; e) Portugali 24 päivästä toukokuuta 2011; f) Romania 11 päivästä toukokuuta 2009. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Aluepolitiikka, toiminto 13.03 työllisyys ja sosiaaliasiat, toiminto 04 02 Koheesiorahasto, toiminto 13.04 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)): Ehdotetut uudet toimet toteutetaan seuraavien budjettikohtien perusteella: · 13.031600 Lähentyminen (EAKR) · 13.031800 Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys (EAKR) · 04.0217 Lähentyminen (ESR) · 04.0219 Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys (ESR) · 13.04.02 Koheesiorahasto 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 3.3. Budjettitiedot: Budjettikohta || Määrärahalaji || Uusi || EFTA osallistuu || Hakijamaat osallistuvat || Rahoitusnäkymien otsake 13.031600 || Ei-pakoll. || Jaks. || EI || EI || EI || Nro 1b 13.031800 || Ei-pakoll. || Jaks. || EI || EI || EI || Nro 1b 04.0217 || Ei-pakoll. || Jaks. || EI || EI || EI || Nro 1b 13.04.02 || Ei-pakoll. || Jaks. || EI || EI || EI || Nro 1b 04.0219 || Ei-pakoll. || Jaks. || EI || EI || EI || Nro 1b 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) Jäljempänä olevissa taulukoissa esitetään ehdotettujen toimenpiteiden arvioidut vaikutukset vuosina 2011–2013. Koska maksusitoumusmäärärahojen osalta ei ehdoteta uusia rahoitusvaroja, taulukossa ei ole lukuja, vaan pelkästään ilmaisu ”Ei ole”. Ehdotus on näin ollen vuosia 2007–2013 koskevien monivuotisten rahoituspuitteiden mukainen. Maksujen osalta ehdotus voi johtaa siihen, että asianomaiset jäsenvaltiot saavat suuremman korvauksen. Maksujen osalta ehdotus voi johtaa siihen, että asianomaiset jäsenvaltiot saavat suuremman korvauksen. Komission tarkistamien jäsenvaltioiden maksuennusteiden ja vuoden 2012 talousarvioesitykseen sisältyvien maksumäärärahojen perusteella budjettitarpeet olisivat noin 2 304 miljoonaa euroa[11]. Tämän ehdotuksen mukaiset ylimääräiset maksumäärärahat johtavat maksumäärärahojen nousuun vuonna 2012, mikä saattaa kompensoitua ohjelmakauden loppuun mennessä. Sen vuoksi maksumäärärahojen kokonaismäärä ei muutu, kun tarkastellaan koko ohjelmakautta. Ottaen huomioon jäsenvaltion pyynnön saada soveltaa toimenpidettä ja välimaksupyyntöjä koskevien täytäntöönpanotoimien kehityksen, komissio tarkastelee vuonna 2012 uudelleen maksumäärärahojen lisäämisen tarpeellisuutta ja ehdottaa tapauksen mukaan tarvittavia toimia budjettivallan käyttäjälle. Vuodesta 2013 ei ole tehtyä arviota, sillä kaikki seuraukset otettaisiin huomioon vuoden 2013 talousarviomenettelyssä. Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji || Kohdan nro || || Vuosi n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 ja myöh. || Yhteensä Toimintamenot[12] || || || || || || || || Maksusitoumusmäärärahat (MSM) || 8.1 || a || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Maksumäärärahat (MM) || || b || Ei ole || +2 304 || Ei ole || Ei ole || -2 304 || Ei ole || 0. Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[13] || || || || Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) || 8.2.4 || c || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ || || || || || || || Maksusitoumus-määrärahat || || a+c || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Maksumäärärahat || || b+c || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || 0,000 Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[14] || || Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) || 8.2.5 || d || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) || 8.2.6 || e || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina || || a+c+d+e || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina || || b+c+d+e || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Tiedot osarahoituksesta Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho || || Vuosi n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 ja myöh. || Yhteensä …………………… || f || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole MSM YHTEENSÄ osarahoitus mukaan luettuna || a+c+d+e+f || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa x (Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ¨ Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ¨ Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[15] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin x Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ¨ Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) || || Ennen toimea [vuosi n-1] || || Toteutuksen jälkeen Budjettikohta || Tuotot || || [Vuosi n] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][16] || a) Absoluuttiset tulot || || || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole b) Tulojen muutokset || D || || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole (Taulukossa ilmoitetaan kaikki kyseeseen tulevat tulojen budjettikohdat ja siihen lisätään rivejä, jos toimenpide vaikuttaa useampaan budjettikohtaan.) 4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1 Vuositarve || Vuosi n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 ja myöh. Henkilöstön määrä yhteensä || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Rahoitus- ja talouskriisin jatkuminen lisää kansallisiin rahoitusvaroihin kohdistuvia paineita, sillä jäsenvaltiot joutuvat pienentämään budjettejaan. Tässä yhteydessä koheesiopolitiikan ohjelmien sujuva täytäntöönpano on tärkeä väline, jolla talouselämään saadaan ohjattua varoja. Jotta varmistetaan, että nämä jäsenvaltiot jatkavat rakennerahastojen ja koheesiorahaston ohjelmien konkreettista toteutusta ja jakavat varoja hankkeisiin, tässä ehdotuksessa on säännöksiä, joiden nojalla komissio voi korottaa jäsenvaltioille maksettavia maksuja niin kauan kuin ne kuuluvat tukimekanismien piiriin. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Ehdotus mahdollistaa ohjelmien toteutuksen jatkamisen, koska sillä ohjataan varoja asianomaisten maiden talouteen ja samalla vähennetään niiden julkisiin menoihin kohdistuvia paineita. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Tavoitteena on auttaa jäsenvaltioita, joihin kriisi on vaikuttanut eniten, jotta ne pystyisivät jatkamaan ohjelmien konkreettista toteutusta ja ohjata siten varoja talouselämään. 5.4. Toteutustapa (alustava) Mitä seuraavista menettelyistä käytetään toiminnan toteuttamisessa? · Jäsenvaltioiden kanssa 6. VALVONTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantajärjestelmä Ei tarvita, koska ehdotus kuuluu rakennerahastojen osalta vahvistettuun seurantaan. 6.2. Arviointi 6.2.1. Ennakkoarviointi Tämä ehdotus on laadittu komission puheenjohtajan kabinetin pyynnöstä. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Ei sovelleta 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Ei sovelleta 7. PETOSTENTORJUNTA ei sovelleta 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) (Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) || Tyyppi || Keskim. kustannukset || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Vuosi n+4 || Vuosi n+5 ja myöh. || YHTEENSÄ Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä TOIMINTATAVOITE 1: toimenpideohjelmien toteutuksen ylläpito || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 0,000 || || 0,000 || || || || || || || || || || 0,000 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || || || 0,000 || || 0,000 || || || || || || || || || || 0,000 8.2. Hallintomenot 8.2.1. Henkilöstön määrä ja laji Laji || || Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna) || || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Vuosi n+4 || Vuosi n + 5 Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) || A*/AD || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole B*, C*/AST || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole YHTEENSÄ || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Ei sovelleta 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) (Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä) ¨ Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ¨ (Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ¨ Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ¨ Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ¨ Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Vuosi n+4 || Vuosi n + 5 ja myöh. || YHTEENSÄ 1 Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökust. mukaan luettuina) || || || || || || || Toimeenpanovirastot || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Muu tekninen ja hallinnollinen apu || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole - sisäinen || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole - ulkoinen || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Henkilöstöresurssin tyyppi || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Vuosi n+4 || Vuosi n + 5 ja myöh. Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. Ei ole Laskelma – Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. Ei ole 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Vuosi n+4 || Vuosi n + 5 ja myöh. || YHTEENSÄ XX 01 02 11 01 – Virkamatkat || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole XX 01 02 11 02 – Kokoukset ja konferenssit || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole XX 01 02 11 03 – Komiteat || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole XX 01 02 11 05 - Tietojärjestelmät || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole || Ei ole Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Ei ole [1] EUVL L …, s. [2] EUVL L …, s. [3] EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1. [4] EUVL L 30, 4.2.2011, s. 34. [5] EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88. [6] EUVL L 53, 23.2.2002, s. 1. [7] EUVL L 37, 6.2.2009, s. 5. [8] EUVL L 79, 25.3.2009, s. 39. [9] EUVL L 150, 13.6.2009, s. 8. [10] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25. [11] Tähän sisältyy asianomaisia vuosia koskevat täydet määrät, vaikka toimi alkaisi marras- tai joulukuussa tai päättyisi keskellä vuotta. [12] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [13] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [14] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [15] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [16] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.