EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 23.2.2022 COM(2022) 68 final 2022/0047(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS datan oikeudenmukaista saatavuutta ja käyttöä koskevista yhdenmukaisista säännöistä

(datasäädös) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SEC(2022) 81 final} - {SWD(2022) 34 final} - {SWD(2022) 35 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Nämä perustelut liittyvät ehdotukseen asetukseksi datan oikeudenmukaista saatavuutta ja käyttöä koskevista yhdenmukaisista säännöistä (datasäädös). Data on digitaalitalouden keskeinen osatekijä ja vihreän ja digitaalisen siirtymän varmistamista tukeva tärkeä resurssi. Ihmisten ja koneiden tuottaman datan määrä on viime vuosina lisääntynyt eksponentiaalisesti. Valtaosaa datasta ei kuitenkaan käytetä, tai sen arvo keskittyy suhteellisen harvoille suurille yrityksille. Heikko luottamus, ristiriitaiset taloudelliset kannustimet ja tekniset esteet haittaavat datavetoisen innovoinnin potentiaalin täysimääräistä hyödyntämistä. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää vapauttaa tällainen potentiaali tarjoamalla mahdollisuuksia datan uudelleenkäyttöön ja poistamalla esteitä Euroopan datatalouden kehittämisen tieltä eurooppalaisten sääntöjen mukaisesti ja eurooppalaisia arvoja täysimääräisesti kunnioittaen sekä digitaalisen kuilun kaventamista koskevan mission mukaisesti, jotta kaikki voisivat hyötyä näistä mahdollisuuksista. Euroopassa on valtaisat mahdollisuudet edistää kestäväpohjaista datataloutta edellyttäen, että datasta saatavan arvon tasapuolisempi jakautuminen varmistetaan, kun muun datan kuin henkilötietojen, kuten teollisen datan, uusi aalto valtaa alaa ja esineiden internetiin liittyvät tuotteet yleistyvät. Datan saatavuuden ja käytön sääntely on keskeinen edellytys digitaalisen aikakauden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiselle. Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen totesi komission vuosien 2019–2024 poliittisissa suuntaviivoissaan, että Euroopan on ”löydettävä tasapaino toisaalta tietojen liikkuvuuden ja käytön ja toisaalta tiukkojen eettisten ja yksityisyyden suojaa ja tietoturvaa koskevien normien välille”. Komission työohjelmassa 2020 asetettiin useita strategisia tavoitteita, kuten helmikuussa 2020 annettu Euroopan datastrategia. Tällä strategialla pyritään luomaan todelliset datan sisämarkkinat ja saavuttamaan Euroopalle maailmanlaajuinen johtoasema nopeasti reagoivan datatalouden alalla. Tästä syystä datasäädös on datastrategian kulmakivi ja toinen strategiassa ilmoitettu merkittävä aloite. Sillä edistetään erityisesti monialaisen hallintokehyksen luomista datan saatavuutta ja käyttöä varten säätämällä datatalouden toimijoiden välisiin suhteisiin vaikuttavista asioista, jotta voidaan tarjota kannustimia datan horisontaaliseen yhteiskäyttöön eri alojen välisesti. Eurooppa-neuvoston 21.–22. lokakuuta 2021 pidetyn kokouksen päätelmissä painotettiin, että ”on tärkeää saavuttaa nopeaa edistystä nykyisissä ja tulevissa aloitteissa, erityisesti seuraavissa: hyödynnetään datan arvoa Euroopassa, etenkin sellaisen kattavan sääntelykehyksen avulla, joka edistää innovointia ja helpottaa datan parempaa siirrettävyyttä ja oikeudenmukaista pääsyä dataan sekä varmistaa yhteentoimivuuden”. Eurooppa-neuvosto toisti 25. maaliskuuta 2021, että on tärkeää hyödyntää ”paremmin datan ja digitaaliteknologian tarjoamia mahdollisuuksia yhteiskunnan ja talouden hyväksi”. Se korosti 1.–2. lokakuuta, että ”laadukasta dataa on oltava helpommin saatavilla ja että tietojen jakamista ja yhdistämistä sekä yhteentoimivuutta on edistettävä ja tehtävä se mahdolliseksi”. Pilvipalvelujen osalta EU:n jäsenvaltiot antoivat 15. lokakuuta 2020 yksimielisesti yhteisen julistuksen seuraavan sukupolven pilvipalvelujen luomisesta EU:n yrityksille ja julkiselle sektorille. Tämä edellyttäisi seuraavan sukupolven EU:n pilvipalvelutarjontaa, jolla täytettäisiin esimerkiksi siirrettävyyttä ja yhteentoimivuutta koskevat tiukimmatkin vaatimukset. Euroopan parlamentti kehotti Euroopan datastrategiasta 25. maaliskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa komissiota esittämään datasäädöstä, jolla kannustetaan lisäämään oikeudenmukaista datan liikkuvuutta yritysten välillä, yrityksiltä viranomaisille, viranomaisilta yrityksille ja viranomaisten välillä kaikilla aloilla ja mahdollistetaan se. Euroopan parlamentti myös korosti 25. maaliskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa, että on perustettava yhteisiä eurooppalaisia data-avaruuksia, jotta voidaan taata muun datan kuin henkilötietojen vapaa liikkuvuus rajojen yli ja alojen välillä sekä yritysten, tiedemaailman, sidosryhmien ja julkisen sektorin välillä. Tästä näkökulmasta se kehotti komissiota selventämään käyttöoikeuksia, jotka koskevat erityisesti datan liikkuvuutta yritysten välillä ja yrityksiltä viranomaisille. Se korosti, että datan keskittymisestä johtuva markkinoiden epätasapaino rajoittaa kilpailua, lisää markkinoille pääsyn esteitä ja vähentää datan laajaa saatavuutta ja käyttöä. Euroopan parlamentti totesi päätöslauselmassaan myös, että yritysten väliset sopimukset eivät välttämättä takaa pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) asiaankuuluvaa datan saatavuutta. Tämä johtuu siitä, että yritysten neuvotteluvoimassa ja asiantuntemuksessa on eroja. Euroopan parlamentti korostikin, että sopimuksissa on asetettava selkeät velvoitteet ja määritettävä vastuu datan saannin, käsittelyn, yhteiskäytön ja tallentamisen osalta, jotta voidaan rajoittaa datan väärinkäyttöä. Näin ollen komissiota ja EU:n jäsenvaltioita pyydettiin tarkastelemaan toimijoiden oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka koskevat sellaisen datan saatavuutta, jonka tuottamiseen ne ovat osallistuneet, ja parantamaan näiden toimijoiden tietoisuutta erityisesti oikeuksista, jotka koskevat datan saatavuutta, siirtoa, toisen osapuolen kehottamista lopettamaan datan käyttö, korjaamaan sitä tai poistamaan se, samalla kun määritetään oikeuksien haltijat ja määritetään tällaisten oikeuksien luonne. Yrityksiltä viranomaisille tapahtuvan datan jakamisen osalta Euroopan parlamentti pyysi komissiota määrittelemään tilanteet, ehdot ja kannustimet, joiden yhteydessä yksityinen sektori olisi velvoitettava asettamaan dataa saataville julkisen sektorin käyttöön, esimerkiksi tapauksissa, joissa se on välttämätöntä datavetoisten julkisten palvelujen järjestämiseksi, sekä tutkimaan järjestelyjä, jotka koskevat datan pakollista jakamista yrityksiltä viranomaisille esimerkiksi tilanteissa, joita ei voida hallita. Tässä yhteydessä komissio esittää ehdotetun datasäädöksen, jonka tavoitteena on varmistaa datasta saatavan arvon oikeudenmukainen jakaminen datatalouden toimijoiden kesken sekä edistää datan saatavuutta ja käyttöä. Ehdotuksella autetaan saavuttamaan seuraavat laajemmat poliittiset tavoitteet: varmistetaan EU:n yritysten mahdollisuudet innovoida ja kilpailla kaikilla aloilla, lisätään tehokkaasti yksilöiden vaikutusmahdollisuuksia oman datansa suhteen ja annetaan oikeasuhteisen ja ennakoitavissa olevan mekanismin avulla yrityksille ja julkisen sektorin elimille paremmat valmiudet vastata merkittäviin poliittisiin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten yleisiin hätätiloihin ja poikkeustilanteisiin. Yritysten osalta helpotetaan datan ja muun digitaalisen omaisuuden siirtoa pilvipalvelujen ja muiden datankäsittelypalvelujen kilpailevien tarjoajien välillä. Datan yhteiskäyttö talouden alojen sisällä ja välillä edellyttää menettelyihin perustuvista toimista ja lainsäädäntötoimista koostuvia yhteentoimivuuspuitteita, joilla vahvistetaan luottamusta ja parannetaan tehokkuutta. Yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien luominen strategisille taloussektoreille ja yleishyödyllisille toimialoille edistää todellisia datan sisämarkkinoita, jotka mahdollistavat datan yhteiskäytön ja käytön kaikilla sektoreilla. Tällä asetuksella edistetään näin ollen näitä hallintokehyksiä ja infrastruktuuria sekä datan yhteiskäyttöä data-avaruuksien ulkopuolella. Ehdotuksen erityistavoitteet esitetään jäljempänä. –Helpotetaan datan saatavuutta ja käyttöä kuluttajien ja yritysten kannalta säilyttäen samalla kannustimet, joilla edistetään investointeja arvon tuottamiseen datan avulla. Tähän sisältyy tuotteiden tai niihin liittyvien palvelujen käytöstä saadun tai sen tuloksena tuotetun datan yhteiskäyttöön liittyvän oikeusvarmuuden lisääminen sekä sääntöjen käyttöönotto datan yhteiskäyttöä koskevien sopimusten oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi. Ehdotuksessa selvennetään tietokantojen oikeudellisesta suojasta annetun direktiivin 96/9/EY (tietokantadirektiivin) mukaisten asiaan kuuluvien oikeuksien soveltamista sen säännöksiin. –Säädetään, että julkisen sektorin elimet ja unionin toimielimet, virastot tai elimet voivat käyttää yritysten hallussa olevaa dataa tietyissä tilanteissa, joissa datalle on poikkeuksellinen tarve. Tämä koskee ensisijaisesti yleisiä hätätiloja, mutta myös muita poikkeustilanteita, joissa datan pakollinen jakaminen yrityksiltä viranomaisille on perusteltua näyttöön perustuvien, vaikuttavien, tehokkaiden ja tuloskeskeisten julkisten politiikkojen ja palvelujen tukemiseksi. –Helpotetaan pilvipalvelujen ja reunapalvelujen vaihtamista. Kilpailukykyisten ja yhteentoimivien datankäsittelypalvelujen saatavuus on perusedellytys menestyvälle datataloudelle, jossa dataa voidaan jakaa helposti alakohtaisissa ekosysteemeissä ja niiden välillä. Datankäsittelypalvelujen käyttöönoton yleistyminen talouden eri aloilla toimivien käyttäjien keskuudessa riippuu siitä, missä määrin ne luottavat näihin palveluihin. –Otetaan käyttöön suojatoimia, joilla estetään pilvipalvelujen tarjoajia siirtämästä dataa laittomasti ja ilmoittamatta siirrosta Näiden toimien taustalla ovat huolet, joita EU:n ja Euroopan talousalueen (ETA) ulkopuolisten maiden viranomaisten laiton pääsy dataan on herättänyt. Tällaisten suojatoimien on määrä vahvistaa entisestään luottamusta datankäsittelypalveluihin, joilla on yhä suurempi merkitys Euroopan datatalouden tukena. –Säädetään yhteentoimivuusstandardien laatimisesta eri aloilla uudelleenkäytettävälle datalle, jotta voidaan poistaa esteet datan yhteiskäytöltä alakohtaisten yhteisten eurooppalaisten data-avaruuksien välillä alakohtaisten yhteentoimivuusvaatimusten mukaisesti, sekä sellaisen muun datan yhteiskäytöltä, joka ei kuulu tietyn yhteisen eurooppalaisen data-avaruuden piiriin. Ehdotuksella tuetaan myös standardien laatimista niin sanotuille älysopimuksille. Ne ovat sähköisinä tilikirjoina käytettäviä tietokoneohjelmia, jotka toteuttavat ja kirjaavat tapahtumia ennalta määritettyjen ehtojen mukaisesti. Ne voivat tarjota datan haltijoille ja vastaanottajille takeet siitä, että datan yhteiskäyttöä koskevia edellytyksiä noudatetaan.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tämä ehdotus on yhdenmukainen niiden voimassa olevien sääntöjen kanssa, jotka koskevat henkilötietojen käsittelyä (mukaan lukien yleinen tietosuoja-asetus) sekä yksityisyyden ja viestinnän luottamuksellisuuden suojaa ja päätelaitteisiin tallennettujen ja sieltä saatujen henkilötietojen ja muun datan kuin henkilötietojen suojaa (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi, joka korvataan sähköisen viestinnän tietosuoja-asetuksella, josta käydään parhaillaan lainsäädäntöneuvotteluja). Tällä ehdotuksella täydennetään voimassa olevia oikeuksia, erityisesti oikeuksia, jotka koskevat yleisesti saatavilla olevaan sähköiseen viestintäverkkoon liitetyllä käyttäjän tuotteella tuotettua dataa. Muiden kuin henkilötietojen vapaata liikkuvuutta koskevalla asetuksella otettiin käyttöön Euroopan datatalouden keskeinen osatekijä varmistamalla, että muuta dataa kuin henkilötietoja voidaan tallentaa, käsitellä ja siirtää kaikkialla unionissa. Siinä kuvattiin myös, miten datankäsittelypalvelujen tarjoajien tasolla vallitseva toimittajariippuvuuden ongelma voidaan ratkaista itsesääntelyyn perustuen ottamalla käyttöön käytännesääntöjä pilvipalvelujen välisen datansiirron helpottamiseksi (tuotannonalan kehittämät käytännesäännöt pilvipalveluntarjoajien vaihtamisesta ja datan siirtämisestä (Switching Cloud Providers and Porting Data, SWIPO)). Tämä ehdotus pohjautuu osaltaan edellä kuvattuun, jotta yrityksiä ja kansalaisia voidaan auttaa hyödyntämään oikeuttaan pilvipalveluntarjoajien vaihtamiseen ja datan siirtämiseen parhaalla mahdollisella tavalla. Sopimusoikeuden osalta se on myös täysin yhdenmukainen kohtuuttomista ehdoista annetun direktiivin kanssa. Koska itsesääntelyyn perustuva lähestymistapa ei näytä vaikuttaneen merkittävästi markkinadynamiikkaan, tässä ehdotuksessa esitetään pilvipalvelujen osalta sääntelyyn perustuva lähestymistapa muiden kuin henkilötietojen vapaata liikkuvuutta koskevassa asetuksessa kuvattuun ongelmaan. Kansainväliseen datankäsittelyyn, datan tallennukseen ja datan siirtämiseen sovelletaan yleistä tietosuoja-asetusta, Maailman kauppajärjestön (WTO) kauppasitoumuksia, palvelukaupan yleissopimusta (GATS) ja kahdenvälisiä kauppasopimuksia. Kilpailulainsäädäntöä sovelletaan muun muassa yrityskeskittymien valvontaan, yritysten väliseen datan yhteiskäyttöön tai yrityksen määräävän aseman väärinkäyttöön. Tietokantadirektiivissä säädetään sellaisten tietokantojen sui generis -suojasta, joiden luominen on edellyttänyt huomattavaa investointia, vaikka tietokanta ei itsessään olisi tekijänoikeudella suojattu omaperäinen henkinen luomus. Tämä ehdotus perustuu merkittävään määrään tietokantadirektiivin säännösten tulkintaan liittyvää oikeuskäytäntöä. Sillä puututaan jatkuvaan oikeudelliseen epävarmuuteen siitä, olisiko tällaista suojaa sovellettava tietokantoihin, jotka sisältävät dataa, joka on tuotettu tai saatu käyttämällä tuotteita tai niihin liittyviä palveluja, kuten antureita, tai muun tyyppistä koneellisesti tuotettua dataa. Verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjiä koskevassa asetuksessa säädetään avoimuusvelvoitteista, joiden mukaan alustojen on kuvattava palvelun tarjoamisen kautta tuotettu data yrityskäyttäjille. Avointa dataa koskevassa direktiivissä vahvistetaan vähimmäissäännöt, jotka koskevat julkisen sektorin hallussa olevan datan ja tietovarastojen kautta julkisesti saataville asetetun julkisrahoitteisen tutkimustiedon uudelleenkäyttöä. Yhteentoimivaa Eurooppaa koskevan aloitteen tavoitteena on ottaa käyttöön yhteistoimintaan perustuva yhteentoimivuuspolitiikka nykyaikaistettua julkista sektoria varten. Aloite pohjautuu vuosina 2016–2021 toteutettuun unionin ISA-rahoitusohjelmaan (yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille)2, jolla tuettiin digitaalisten ratkaisujen kehittämistä yhteentoimivien rajatylittävien ja monialaisten julkisten palvelujen mahdollistamiseksi. Tällä ehdotuksella täydennetään äskettäin hyväksyttyä datahallintosäädöstä, jonka tavoitteena on helpottaa vapaaehtoista datan jakamista yksityishenkilöiden ja yritysten kesken ja yhdenmukaistaa tietyn julkisen sektorin datan käytön edellytyksiä muuttamatta dataa koskevia aineellisia oikeuksia tai datan saatavuutta ja käyttöä koskevia vakiintuneita oikeuksia. Sillä täydennetään myös ehdotusta digimarkkinasäädökseksi, jonka mukaan tiettyjen portinvartijoiksi määriteltyjen ydinalustapalvelujen tarjoajien on muun muassa parannettava yrityskäyttäjien tai loppukäyttäjien toiminnan kautta tuotetun datan tosiasiallista siirrettävyyttä. Tämä ehdotus ei vaikuta voimassa oleviin sääntöihin, jotka koskevat teollis- ja tekijänoikeuksia (lukuun ottamatta tietokantadirektiivin sui generis -oikeuden soveltamista), kilpailua, oikeus- ja sisäasioita ja niihin liittyvää (kansainvälistä) yhteistyötä, kauppaan liittyviä velvoitteita tai liikesalaisuuksien oikeudellista suojaa. Lainsäädäntöä on muutettava digitaalisen siirtymän edistämiseksi useilla aloilla. Eurooppalaisen digitaalisen tuotepassin puitteissa (osana kestäviä tuotteita koskevaa aloitetta) vahvistetaan selkeät säännöt, jotka koskevat pääsyä tiettyyn dataan, jota tarvitaan tiettyjen tuotteiden kiertoa ja kestävyyttä varten koko niiden elinkaaren ajan ja muissa kuin poikkeustilanteissa. Yksityisoikeudelliset säännöt ovat keskeinen osa yleistä sääntelykehystä. Tällä asetuksella mukautetaan sen vuoksi sopimusoikeutta ja muita sääntöjä, jotta voidaan parantaa datan uudelleenkäytön edellytyksiä sisämarkkinoilla ja estää sopimusten osapuolia väärinkäyttämästä neuvotteluasemien epätasapainoa heikompien osapuolten vahingoksi. Datasäädöksessä säädetään horisontaalisena ehdotuksena kaikkia aloja koskevia perussääntöjä datan käyttöä koskevista oikeuksista, esimerkiksi älykkäiden koneiden tai kulutustavaroiden alalla. Datan saatavuutta ja käyttöä koskevia oikeuksia ja velvoitteita on kuitenkin säännelty vaihtelevassa määrin myös alakohtaisesti. Datasäädöksellä ei muuteta tällaista voimassa olevaa lainsäädäntöä, mutta näiden alojen tulevaa lainsäädäntöä olisi periaatteessa mukautettava vastaamaan datasäädöksen horisontaalisia periaatteita. Yhdenmukaistamista datasäädöksen horisontaalisiin sääntöihin nähden olisi arvioitava, kun alakohtaisia säädöksiä tarkastellaan uudelleen. Tässä ehdotuksessa jätetään vertikaaliselle lainsäädännölle mahdollisuus antaa yksityiskohtaisempia sääntöjä alakohtaisten sääntelytavoitteiden saavuttamiseksi. Vihreän kehityksen data-avaruuden luomiseen liittyvän voimassa olevan alakohtaisen lainsäädännön osalta INSPIRE-direktiivin uudelleentarkastelu antaa mahdollisuuden paikkadatan ja ympäristödatan avoimen saatavuuden ja uudelleenkäytön edistämiseen. Tämän aloitteen tavoitteena on helpottaa EU:n viranomaisten, yritysten ja kansalaisten mahdollisuuksia tukea siirtymistä vihreämpään ja hiilineutraaliin talouteen ja vähentää hallinnollista rasitetta. Sen odotetaan tukevan uudelleenkäytettäviä laajan mittakaavan datapalveluja, jotta suuria datamääriä voidaan kerätä, jakaa, käsitellä ja analysoida helpommin ja tältä pohjalta varmistaa ympäristölainsäädännön noudattaminen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ensisijaisten toimien toteutuminen. Sillä sujuvoitetaan raportointia ja vähennetään rasitetta olemassa olevan datan uudelleenkäyttöä tehostamalla, datan louhinnan avulla tapahtuvalla automaattisella raportoinnilla ja liiketoimintatiedon hallinnalla. EU:n sähköasetuksen mukaan siirtoverkonhaltijoiden on toimitettava dataa sääntelyviranomaisille ja resurssien riittävyyden suunnittelua varten. EU:n sähködirektiivissä puolestaan säädetään avoimesta ja syrjimättömästä datan saatavuudesta ja annetaan komission tehtäväksi laatia asianmukaisia yhteentoimivuusvaatimuksia ja menettelyjä tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Toisessa maksupalveludirektiivissä avataan tietyntyyppisiä maksutapahtuma- ja tilitietoja tietyin edellytyksin ja mahdollistetaan siten yritysten välinen datan yhteiskäyttö rahoitusteknologian (FinTech) alalla. Liikkuvuuden ja liikenteen alalla datan saatavuutta ja yhteiskäyttöä koskevat säännöt vaihtelevat suuresti. Moottoriajoneuvojen ja maatalouskoneiden korjauksesta ja huollosta peräisin oleviin tietoihin sovelletaan tyyppihyväksyntälainsäädännön mukaisia datan saatavuutta / yhteiskäyttöä koskevia erityisvelvoitteita. Tarvitaan kuitenkin uusia sääntöjä, jotta voidaan varmistaa, että voimassa oleva ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskeva lainsäädäntö soveltuu digiaikaan ja että sillä edistetään puhtaiden, verkottuneiden ja automaattisten ajoneuvojen kehittämistä. Näissä säännöissä käytetään datasäädöstä datan saatavuutta ja käyttöä ohjaavana kehyksenä ja pyritään ratkaisemaan alakohtaisia haasteita, kuten ajoneuvon toimintojen ja resurssien saatavuutta. Älykkäistä liikennejärjestelmistä annetun direktiivin puitteissa on laadittu ja laaditaan edelleen useita delegoituja asetuksia, joilla erityisesti täsmennetään datan saatavuutta maantieliikenteen ja multimodaalisen matkustajaliikenteen tarpeisiin, varsinkin kansallisten yhteyspisteiden kautta. Ilmaliikenteen hallinnassa muulla kuin operatiivisella datalla on tärkeä asema intermodaalisuuden ja yhteyksien toimivuuden parantamisessa. Ilmaliikenteen hallintaan liittyvä operatiivinen data kuuluisi yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan puitteissa määritellyn erityisjärjestelyn piiriin. Alusliikenteen seurannassa aluksiin liittyvällä datalla (seuranta ja jäljitys) on tärkeä asema intermodaalisuuden ja yhteyksien toimivuuden parantamisessa: tämä data kuuluu VTMIS-direktiivissä määritellyn erityisjärjestelyn piiriin. Se kuuluu myös digitaalisen merenkulkujärjestelmän ja digitaalisten merenkulkupalvelujen piiriin. Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevassa asetusehdotuksessa määritellään asianomaiset saataville asetettavat datatyypit, mikä on synergiayhteydessä älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevassa direktiivissä vahvistetun yleisen kehyksen kanssa. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Tämä ehdotus on niiden komission painopisteiden mukainen, jotka koskevat Euroopan digitaalisen valmiuden toteuttamista ja sellaisen tulevaisuuteen suuntautuneen talouden kehittämistä, joka toimii ihmisten hyväksi ja jossa sisämarkkinoiden digitalisoinnille on tunnusomaista luottamuksen, tietoturvan, turvallisuuden ja kuluttajien valinnanmahdollisuuksien korkea taso. Avoimuutta, kilpailua ja innovointia edistävän ja teknologianeutraalin kehyksen ansiosta sisämarkkinoiden digitalisointi perustuu vahvasti kilpailuun. Se tukee elpymis- ja palautumistukivälinettä ja ottaa oppia covid-19-pandemiasta saaduista kokemuksista ja tarvittaessa helpommin saatavilla olevan datan hyödyistä. Tällä ehdotuksella tuetaan monin eri tavoin datan ratkaisevan tärkeää roolia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. Ensinnäkin parannetaan hallitusten, yritysten ja yksityishenkilöiden tietämystä niistä vaikutuksista, joita tuotteilla, palveluilla ja materiaaleilla on yhteiskuntaan ja talouteen koko toimitusketjussa. Toiseksi hyödynnetään yksityisen sektorin asiaan liittyvän datan olemassa olevaa suurta määrää, jotta voidaan puuttua ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen, saastumiseen ja luonnonvaroihin liittyviin ongelmiin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden, asiaa koskevien neuvoston päätelmien ja Euroopan parlamentin kantojen mukaisesti. Kolmanneksi korjataan puutteita tietämyksessä ja hallitaan niihin liittyviä kriisejä tehostamalla hillintään, varautumiseen, reagointiin ja elpymiseen tähtääviä toimia. Ehdotuksessa käsitellään teollisuusstrategian mukaisesti strategisesti erittäin tärkeitä teknologioita, kuten pilvipalveluja ja tekoälyjärjestelmiä eli aloja, joiden koko potentiaalia ei ole EU:ssa vielä hyödynnetty, kun ollaan teollisen datan seuraavan aallon kynnyksellä. Sillä pannaan täytäntöön datastrategian tavoitteena oleva yritysten innovointi- ja kilpailuvalmiuksien parantaminen EU:n arvojen pohjalta ja datan vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla koskevan periaatteen mukaisesti. Sen linjaukset vastaavat myös teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa toimintasuunnitelmaa, jossa komissio ilmoitti aikovansa tarkastella uudelleen tietokantadirektiiviä.

Ehdotuksessa on lisäksi noudatettava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman periaatteita ja tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista annetun direktiivin (EU) 2019/882 mukaisia esteettömyysvaatimuksia. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla, jonka tavoitteena on toteuttaa sisämarkkinat ja edistää niiden toimintaa yhdenmukaistamalla kansallisia sääntöjä. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on edistää sellaisten datan sisämarkkinoiden toteuttamista, joilla julkisen sektorin, yritysten ja yksityishenkilöiden dataa hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla samalla, kun kunnioitetaan tällaista dataa koskevia oikeuksia ja otetaan huomioon sen keräämiseksi tehdyt investoinnit. Datankäsittelypalvelujen tarjoajien vaihtamista koskevien säännösten tavoitteena on luoda tasapuoliset ja kilpailuun perustuvat markkinaolosuhteet pilvi- ja reunapalvelujen sekä niihin liittyvien palvelujen sisämarkkinoille. Yritystoimintaan liittyvän luottamuksellisen datan ja liikesalaisuuksien suojaaminen on tärkeä osa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Sama koskee muitakin yhteyksiä, joissa vaihdetaan palveluja ja käydään kauppaa tavaroilla. Tällä ehdotuksella varmistetaan liikesalaisuuksien kunnioittaminen yritysten välisessä tai kuluttajien toteuttamassa datan käytössä. Aloitteen ansiosta unioni voi hyödyntää sisämarkkinoiden mittakaavaetuja, koska tuotteiden tai niihin liittyvien palvelujen kehittämisessä käytetään usein eri jäsenvaltioista peräisin olevaa dataa ja mainitut tuotteet tai niihin liittyvät palvelut kaupallistetaan myöhemmin kaikkialla unionissa. Jotkin jäsenvaltiot, eivät kuitenkaan kaikki, ovat toteuttaneet lainsäädäntötoimia edellä kuvattujen ongelmien ratkaisemiseksi yritysten välisissä ja yritysten ja viranomaisten välisissä skenaarioissa. Tämä voi johtaa lainsäädännön hajanaisuuteen sisämarkkinoilla ja siihen, että eri puolilla unionia sovelletaan erilaisia sääntöjä ja käytäntöjä, minkä vuoksi yrityksille aiheutuu kustannuksia erilaisten järjestelmien noudattamisesta. Sen vuoksi on tärkeää varmistaa, että ehdotettuja toimenpiteitä sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Kun otetaan huomioon datan käytön rajat ylittävä luonne ja datasäädöksen vaikutusten monet osa-alueet, jäsenvaltioiden tasolla ei voida puuttua tehokkaasti tässä ehdotuksessa käsiteltäviin kysymyksiin. Kansallisten sääntöjen välisistä eroista johtuva hajanaisuus olisi estettävä, koska se johtaisi liiketoimien kustannusten nousuun, avoimuuden puutteeseen oikeudelliseen epävarmuuteen ja haitalliseen oikeuspaikkakeinotteluun. Tämän estäminen on erityisen tärkeää kaikissa tilanteissa, jotka koskevat yritysten välisten suhteiden dataan liittyviä näkökohtia, kuten oikeudenmukaisia sopimusehtoja ja esineiden internetiin liittyvien tuotteiden valmistajien tai niihin liittyvien palvelujen tuottajien velvoitteita, eli näkökohtia, joiden osalta sääntelykehyksen on oltava yhtenäinen koko unionissa. Myös datavirtojen rajat ylittävien näkökohtien arviointi yrityksiltä viranomaisille tapahtuvan datan jakamisen yhteydessä osoittaa tarpeen toimia unionin tasolla. Monet yksityiset toimijat, jotka pitävät hallussaan asianomaista dataa, ovat monikansallisia yrityksiä. Näiden yritysten ei pitäisi joutua kärsimään oikeudellisen järjestelmän hajanaisuudesta. Pilvipalveluja tarjotaan harvoin vain yhdessä jäsenvaltiossa. Yleisessä tietosuoja-asetuksessa ja muiden kuin henkilötietojen vapaata liikkuvuutta koskevassa asetuksessa annetaan kuluttajille ja yrityksille mahdollisuus käsitellä henkilötietoja ja muuta dataa kuin henkilötietoja missä tahansa unionin alueella. Näiden asetusten mukaisesti datan rajatylittävä käsittely unionissa on olennaisen tärkeää liiketoiminnan harjoittamiseksi sisämarkkinoilla. Näin ollen on välttämätöntä soveltaa datankäsittelypalvelujen vaihtamista koskevia säännöksiä unionin tasolla, jotta estetään haitallinen hajanaisuus muutoin yhtenäisillä datankäsittelypalvelujen markkinoilla. Vain unionin tasolla toteutettavilla yhteisillä toimilla voidaan saavuttaa tässä ehdotuksessa asetetut tavoitteet, kuten innovatiivisten ja kilpailuun perustuvien tasapuolisten toimintaedellytysten luominen datavetoisille yrityksille sekä kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen. Nämä yhteiset toimet merkitsevät luottavaista askelta kohti todellisten datan sisämarkkinoiden luomista koskevan vision toteutumista. •Suhteellisuusperiaate Tässä ehdotuksessa luodaan tasapaino toisaalta asianomaisten sidosryhmien oikeuksien ja etujen ja toisaalta sen yleisen tavoitteen välille, jonka mukaan datan entistä laajempaa käyttöä on helpotettava monien eri toimijoiden kannalta. Sillä luodaan mahdollistava kehys, joka ei ylitä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Siinä puututaan olemassa oleviin esteisiin, jotka haittaavat datan potentiaalisen arvon täysipainoisempaa saamista yritysten, kuluttajien ja julkisen sektorin käyttöön. Siinä vahvistetaan myös kehys tuleville alakohtaisille säännöille hajanaisuuden ja oikeudellisen epävarmuuden välttämiseksi. Sillä selvennetään voimassa olevia oikeuksia ja säädetään tarvittaessa oikeudesta datan saantiin ja autetaan siten datan yhteiskäyttöä koskevien sisämarkkinoiden kehittämisessä. Aloitteessa jätetään huomattavasti joustovaraa alakohtaista soveltamista varten. Ehdotuksesta aiheutuu taloudellisia ja hallinnollisia kustannuksia. Niistä vastaavat pääasiassa kansalliset viranomaiset, valmistajat ja palveluntarjoajat tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden noudattamiseksi. Eri vaihtoehtojen sekä niiden odotettujen kustannusten ja hyötyjen tarkastelu on kuitenkin johtanut suunnittelultaan tasapainoisen säädöksen syntymiseen. Vastaavasti datan käyttäjille ja haltijoille aiheutuvat kustannukset tasapainottuvat laajemmasta dataan pääsystä ja datan käytöstä saatavalla arvolla ja uusien palvelujen yleistymisellä markkinoilla. •Toimintatavan valinta Säädökseksi valittiin asetus, koska sillä voidaan parhaiten edistää laajempia poliittisia tavoitteita, kuten sen varmistamista, että kaikki unionin yritykset voivat innovoida ja kilpailla, että kuluttajat pystyvät entistä paremmin valvomaan datansa käyttöä ja että unionin toimielimillä, virastoilla ja elimillä on paremmat valmiudet vastata merkittäviin poliittisiin haasteisiin, mukaan lukien yleiset hätätilat. Asetus on tarpeen, kun otetaan huomioon ehdotuksen tavoitteena oleva kokonaisvaltainen yhdenmukaistaminen, jonka avulla pyritään takaamaan oikeusvarmuus ja avoimuus talouden toimijoille, mukaan lukien mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset, ja antamaan oikeushenkilöille ja luonnollisille henkilöille kaikissa jäsenvaltioissa samantasoiset oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoiset oikeudet ja velvoitteet sekä varmistamaan yhdenmukainen täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa ja tehokas yhteistyö eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä. Ehdotuksella vahvistetaan datan sisämarkkinoita parantamalla oikeusvarmuutta ja takaamalla yhdenmukainen, horisontaalinen ja johdonmukainen lainsäädäntökehys. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Tämä ehdotus perustuu osittain tietokantadirektiivin viimeisimpään arviointiin ja direktiivin uudelleentarkastelua tukevaan komission selvitykseen. Tietokantadirektiivillä otettiin käyttöön muassa erityinen sui generis -oikeus sellaisten tietokantojen suojaamiseksi, joiden osalta tietokannan valmistaja on tehnyt huomattavia investointeja datan keräämiseen, varmistamiseen ja esittämiseen. Direktiiviä on arvioitu kahdesti sen hyväksymisen jälkeen. Arviointeja on täydennetty datataloutta koskevasta politiikasta annetuilla komission tiedonannoilla. Euroopan unionin tuomioistuin on täsmentänyt, mitä tarkoitetaan huomattavilla investoinneilla tietokantaan, ja selventänyt, että sui generis -oikeudella pyritään suojaamaan investoinnit datan keräämiseen, mutta ei datan luomiseen jonkin muun taloudellisen toiminnan sivutuotteena. Epävarmaa on kuitenkin edelleen, voidaanko sui generis -oikeutta soveltaa tahattomasti tai suunnittelemattomasti tietokantoihin, jotka sisältävät koneellisesti tuotettua dataa eli tuotteiden tai niihin liittyvien palvelujen käytöstä saatua tai sen tuloksena tuotettua dataa. Tällaisten tietokantojen teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa koskevia poliittisia tavoitteita on tasapainotettava datataloudessa, jossa datan ainutlaatuisuutta kulumattomana hyödykkeenä pidetään yleensä innovoinnin esteenä. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus tässä ehdotuksessa ehdotettujen sääntelytoimien kanssa, sui generis -oikeutta koskevalla toimella puututaan erityisesti sui generis -oikeuden ongelmalliseen soveltamiseen esineiden internetin yhteydessä. Komissio valmistelee parhaillaan myös asetuksen (EU) 2018/1807 arviointia, jonka on määrä valmistua marraskuussa 2022. Ulkopuolisten toimeksisaajien laatimista alustavista raporteista on käynyt ilmi, että SWIPO-käytännesäännöillä on vain vähäinen vaikutus pilvipalvelujen vaihtamiseen. •Sidosryhmien kuuleminen Edellisen komission toimikaudella aloitettiin laajamittainen työ niiden ongelmien tunnistamiseksi, jotka estävät unionia hyödyntämästä datavetoisen innovoinnin koko potentiaalia talouden alalla. Ehdotus perustuu aiempiin kuulemisiin, kuten vuoden 2017 julkinen kuuleminen, jolla tuettiin komission tiedonantoa ”Euroopan datavetoisen talouden rakentaminen”, vuoden 2017 julkinen kuuleminen tietokantadirektiivin arvioinnista, vuoden 2018 julkinen kuuleminen julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttöä koskevan direktiivin tarkistamisesta, vuoden 2018 pk-yrityspaneelin kuuleminen yritysten välistä datan yhteiskäyttöä koskevista periaatteista ja ohjeista ja helmi-toukokuussa 2020 järjestetty komission avoin verkkokuuleminen datastrategiasta. Alustava vaikutustenarviointi julkaistiin paremman sääntelyn portaalissa 28. toukokuuta 2021, ja siihen voitiin antaa palautetta neljän viikon ajan. Komissio sai paremman sääntelyn portaaliin 91 vastausta, pääasiassa yrityksiltä. Datasäädöstä koskeva julkinen verkkokuuleminen julkaistiin sen jälkeen 3. kesäkuuta 2021. Se päättyi 3. syyskuuta 2021. Kuulemisessa käsiteltiin aloitteen aiheita ja niihin liittyviä aihekohtia ja kysymyksiä. Se oli tarkoitettu kaikentyyppisille sidosryhmille, ja siinä kerättiin näkemyksiä datan yhteiskäytöstä sekä datan saatavuudesta ja käytöstä yritysten välisissä sekä yritysten ja viranomaisten välisissä suhteissa, kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä ja datan siirrettävyydestä, teknisten toimenpiteiden, kuten älysopimusten, mahdollisesta roolista, käyttäjien mahdollisuuksista vaihtaa pilvipalveluja, teollis- ja tekijänoikeuksista (tietokantojen suojan osalta) sekä muuta dataa kuin henkilötietoja koskevista suojatoimista kansainvälisissä yhteyksissä. Komissio analysoi vastaukset perusteellisesti ja julkaisi tiivistelmäraportin verkkosivustollaan. Vastauksia saatiin 32 maasta yhteensä 449. Eniten vastauksia saatiin liiketoimintayksiköiltä, joihin kuului 122 elinkeinoelämän järjestöä ja 105 yritystä/liiketoimintaorganisaatiota. Lisäksi 100 vastaajaa oli viranomaisia ja 58 oli yksityishenkilöitä. Vastauksissa vahvistettiin yleisesti, että tehokasta ja toimivaa datan yhteiskäyttöä haittaa suuri määrä esteitä kaikentyyppisissä dataan liittyvissä suhteissa. Vaikka datan yhteiskäyttö yritysten välillä on yleinen käytäntö, vastaajat, joilla oli ollut ongelmia datan yhteiskäytössä, havaitsivat esimerkiksi teknisiä esteitä (formaatit, standardien puuttuminen – 69 % vastaajista); datan käyttöoikeuden ehdotonta epäämistä, joka ei liittynyt kilpailuongelmiin (55 %) tai sopimussuhteen epätasapainon väärinkäyttöä (44 %). Sopimuskysymysten osalta lähes puolet vastaajista kannatti kohtuuttomuustestin käyttöönottoa (46 %), ja vastustajien osuus oli alle puolet kannattajien osuudesta (21 %). Pk-yrityksissä kohtuuttomuustestille osoitettiin vahvaa kannatusta (50 %), ja huomattava osa suuristakin yrityksistä kannatti sitä (41 %). Vastaavasti 46 % eri alojen sidosryhmistä ilmoitti kannattavansa oikeudenmukaisiin, kohtuullisiin ja syrjimättömiin ehtoihin perustuvia datan saatavuutta koskevia yleisiä sääntöjä. Kaikista vastaajista 60 % ja erityisen suuri osuus pk-yrityksistä ja mikroyrityksistä (78 %) oli samaa mieltä siitä, että datan yhteiskäyttöä voitaisiin edistää mallisopimusehtojen avulla. Sidosryhmistä 70 % katsoi, että esineiden internetin yhteydessä tuotetun datan osalta ilmenee kohtuullisuuteen liittyviä ongelmia ja että verkkoon liitettyjen tuotteiden valmistajien tai niihin liittyvien palvelujen tuottajien ei pitäisi voida päättää yksipuolisesti siitä, mitä tällaisten tuotteiden tuottamalle datalle tapahtuu. Vastaajista 79 % katsoi, että älysopimukset voisivat olla tehokas väline esineiden internetin yhteydessä yhteistuotetun datan saatavuuden ja käytön teknistä toteutusta varten. Vastaajien havaintojen mukaan oikeudellinen epävarmuus ja esteet, kaupalliset pidäkkeet ja asianmukaisen infrastruktuurin puuttuminen olivat pääasialliset yritysten ja viranomaisten välistä datan yhteiskäyttöä haittaavat tekijät. Lähes kaikki viranomaiset katsovat, että yritysten ja viranomaisten välistä datan yhteiskäyttöä koskevat (unionin tai jäsenvaltioiden) toimet ovat tarpeen. Samaa mieltä oli 80 % tiede-/tutkimuslaitoksista ja 38 % yrityksistä /liiketoimintaorganisaatioista / elinkeinoelämän järjestöistä. Selvä enemmistö sidosryhmistä (erityisesti kansalaisista ja julkishallinnoista) katsoi myös, että yritysten ja viranomaisten välisen datan yhteiskäytön olisi oltava pakollista ja siihen olisi kuuluttava selkeät suojatoimet sellaisille käyttötapauksille, joihin liittyy selkeä yleinen etu. Esimerkkinä niistä ovat hätätilat, kriisinhallintatarkoitukset, viralliset tilastot, ympäristönsuojelu ja yleisesti ottaen terveemmän yhteiskunnan edistäminen. Vastaajat vahvistivat myös, että yrityskäyttäjien oikeus pilvipalvelujen vaihtamiseen on hyödyllinen. Kun kyseessä ovat muuta dataa kuin henkilötietoja koskevat suojatoimet kansainvälisissä yhteyksissä, 76 % vastaajista katsoo, että ulkomaiseen lainsäädäntöön perustuva ulkomaisten viranomaisten mahdollinen pääsy dataan merkitsee riskiä heidän organisaatioilleen, ja 19 % pitää sitä merkittävänä riskinä. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Ehdotusta tuettiin seuraavilla selvityksillä, työpajoilla ja asiantuntijoiden lausunnoilla: –Selvitys tämän datan käytön tehostamista Euroopassa koskevan vaikutustenarvioinnin tueksi, mukaan lukien kohteena olevien sidosryhmien haastattelut. Selvitykseen sisältyi kaksi monialaista työpajaa, joissa käsiteltiin yritysten välistä sekä yritysten ja viranomaisten välistä datan yhteiskäyttöä, sekä keväällä 2021 järjestetty viimeinen validointityöpaja. –Mallisopimusehtoja, datan yhteiskäyttöön ja pilvipalvelusopimuksiin liittyvää oikeudenmukaisuuden valvontaa ja datansaantioikeuksia koskeva selvitys, jossa arvioitiin erityisesti oikeudenmukaisuuteen liittyviä näkökohtia yritysten välisessä datan yhteiskäytössä. Selvitykseen sisältyi kohteena olevien sidosryhmien haastatteluja ja validointityöpaja. –Kohtuuttomista ja epäsuhtaisista pilvipalvelusopimuksista aiheutuvaa taloudellista haittaa koskeva selvitys. Siihen kuului verkkokysely, joka tehtiin otokselle pk-yrityksiä ja startup-yrityksiä, jotka käyttävät pilvipalveluja harjoittaessaan liiketoimintaansa. –Pilvipalvelujen tarjoajien vaihtamista koskeva selvitys, johon kuului monialainen työpaja vuoden 2017 toisella neljänneksellä. –Tietokantadirektiivin uudelleentarkastelun tueksi tehty selvitys, johon kuului kohteena olevien sidosryhmien haastatteluja. Sillä avustettiin komissiota tietokantadirektiivin uudelleentarkastelua koskevan vaikutustenarvioinnin laatimisessa, datasäädöksen yhteydessä ja näiden toimien yhteen nivoutuneiden tavoitteiden saavuttamisessa. –Menetelmätuki vaikutustenarvioinnille, joka koskee yksityisten toimijoiden hallussa olevan datan käyttöä virallisissa tilastoissa. Tässä yhteydessä kehitetään metodologista lähestymistapaa ja kuvataan datan uudelleenkäytön sekä valikoitujen käyttötapausten hyötyjä ja kustannuksia eri tilastoalojen ja yksityisen sektorin datan eri tyyppien osalta. Näin saadaan tietoja niiden vaikutusten arviointiin, joita aiheutuu yritysten ja viranomaisten välisestä datan uudelleenkäytöstä virallisissa tilastoissa. Lisäksi siinä edistetään käynnissä olevaa tutkimustyötä ja asioiden käsittelyä yritysten ja viranomaisten välistä datan yhteiskäyttöä koskevan tietämyksen parantamiseksi. –Henkilötietoalustoja ja teollisen datan alustoja koskevat verkkoseminaarit Kolme verkkoseminaaria järjestettiin 6., 7. ja 8. toukokuuta 2020. Niissä käsiteltiin yhteisesti massadataa koskevan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden (Big Data Value Public-Private Partnership) asiaan liittyviä data-alustahankkeita. –Korkean tason asiantuntijaryhmän raportti yritysten ja viranomaisten välisestä datan yhteiskäytöstä. Raportissa analysoidaan ongelmia, jotka liittyvät yritysten ja viranomaisten väliseen datan yhteiskäyttöön unionissa, ja annetaan suosituksia, joilla pyritään varmistamaan skaalautuva, vastuullinen ja kestävä yritysten ja viranomaisten välinen datan yhteiskäyttö yleisen edun mukaisesti. Komissiolle esitetyn, lainsäädäntökehyksen tarkastelemista koskevan suosituksen lisäksi asiantuntijaryhmä esittää useita keinoja kannustaa yksityisiä yrityksiä jakamaan dataansa. Niihin kuuluu rahallisia ja muita kuin rahallisia kannustimia, esimerkiksi verokannustimia, julkisia investointeja, joilla tuetaan luotettavien teknisten välineiden kehittämistä, sekä tunnustamisjärjestelmiä datan yhteiskäyttöä varten.

–Työpaja, jossa käsiteltiin datan vaihtoa koskevien teknisten ratkaisujen tarjoajien merkkejä/sertifiointia. Noin sata osallistujaa yrityksistä (mukaan lukien pk-yritykset), EU:n toimielimistä ja tiedemaailmasta osallistui tähän 12. toukokuuta 2020 pidettyyn verkkoseminaariin. Siinä pyrittiin selvittämään, voitaisiinko luottamusta dataekosysteemiin parantaa merkintä- tai sertifiointijärjestelmän avulla ja siten edistää datan välittäjien käyttöä yrityksissä. –Heinä-marraskuussa 2019 järjestettyihin kymmeneen työpajaan osallistui yli 300 sidosryhmää monilta eri aloilta. Työpajoissa keskusteltiin siitä, miten datan yhteiskäytön järjestäminen eri aloilla, kuten ympäristön, maatalouden, energian tai terveydenhuollon alalla, voisi hyödyttää koko yhteiskuntaa ja auttaa julkisia toimijoita suunnittelemaan parempia toimintatapoja ja parantamaan julkisia palveluja sekä auttaa yksityisiä toimijoita tuottamaan palveluja, jotka tukevat yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamista. –Pk-yrityspaneelin kuuleminen Tässä paneelin kuulemisessa, joka pidettiin lokakuusta 2018 tammikuuhun 2019, pyydettiin pk-yrityksiä esittämään näkemyksiä yritysten välistä datan yhteiskäyttöä koskevista komission periaatteista ja ohjeista, jotka komissio julkaisi tiedonannossa ”Päämääränä yhteinen eurooppalainen data-avaruus” ja siihen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa 25. huhtikuuta 2018. –Uusin Eurobarometri-kysely digitalisoinnin vaikutuksista. Tämän yleisen kyselytutkimuksen aiheena oli eurooppalaisten arkielämä, ja siinä esitettiin kysymyksiä yksittäisten ihmisten mahdollisuuksista valvoa ja jakaa henkilötietoja. Se julkaistiin 5. maaliskuuta 2020, ja siinä annetaan tietoja siitä, missä määrin Euroopan kansalaiset haluavat jakaa henkilötietojaan ja millaisin edellytyksin. –Euroopan tietosuojavaltuutetun (EDPS) lausunto Euroopan datastrategiasta. Euroopan tietosuojavaltuutettu antoi 16. kesäkuuta 2020 lausunnon 3/2020 Euroopan datastrategiasta. Euroopan tietosuojavaltuutettu suhtautui strategiaan myönteisesti ja katsoi, että sen täytäntöönpano tarjoaa mahdollisuuden toimia esimerkkinä vaihtoehtoisesta datatalousmallista. •Vaikutustenarviointi Tähän ehdotukseen liittyy vaikutustenarviointi, joka toimitettiin sääntelyntarkastuslautakunnalle 29. syyskuuta 2021 ja 13. joulukuuta 2021. Lautakunta antoi 21. tammikuuta 2022 myönteisen lausunnon tietyin varauksin. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Ehdotuksessa varmistetaan, että sui generis -oikeudella ei puututa tässä asetuksessa säädettyihin yritysten ja kuluttajien oikeuksiin päästä dataan ja käyttää dataa sekä jakaa dataa, selventämällä, että tietokantadirektiivin (direktiivin 96/9/EY) mukaista sui generis -oikeutta ei sovelleta tietokantoihin, jotka sisältävät dataa, joka on tuotettu tai saatu käyttämällä tuotteita tai niihin liittyviä palveluja. Selvennyksellä mukautetaan sui generis -oikeuden soveltamista siten, että se vastaa säädösehdotuksen tavoitteita, ja vaikutetaan myönteisesti sääntöjen yhdenmukaiseen soveltamiseen sisämarkkinoilla ja datatalouteen. Pääasiassa liiketoimien kustannusten alenemisen ja tehokkuuden paranemisen ansiosta datasäädöksen on määrä vähentää rasitteita sekä julkisella sektorilla että yrityksissä helpottamalla datan saatavuutta ja käyttöä. Yksi sisään, yksi ulos -periaatteen tavoitteena on minimoida kansalaisiin ja yrityksiin kohdistuvat rasitteet, jotka aiheutuvat lainsäädännön soveltamisen vaikutuksista ja kustannuksista. Periaatteen puitteissa vaikutustenarvioinnin perusteella arvioitiin datasäädöksen hallinnollista nettorasitusta ja todettiin, että hyödyt eivät todennäköisesti vain kompensoi asiaan liittyviä hallinnollisia kustannuksia vaan ovat niitä huomattavasti suuremmat. •Perusoikeudet Ehdotus on henkilötietojen suojaa sekä viestinnän ja päätelaitteiden yksityisyyden suojaa koskevan unionin lainsäädännön mukainen. Siinä säädetään lisäsuojatoimista, jotka koskevat mahdollista pääsyä henkilötietoihin sekä teollis- ja tekijänoikeuksia. Kuluttajansuojan korkeaa tasoa vahvistetaan II luvussa käyttäjän tuottaman datan saatavuutta koskevan uuden oikeuden avulla tilanteissa, jotka eivät ole aiemmin kuuluneet unionin lainsäädännön soveltamisalaan. Oikeutta käyttää ja luovuttaa laillisesti hankittua omaisuutta vahvistetaan säätämällä oikeudesta päästä esineiden internetin käytön tuloksena tuotettuun dataan. Omistaja voi tällä tavoin hyötyä paremmasta käyttäjäkokemuksesta ja esimerkiksi korjaus- ja huoltopalvelujen suuremmasta valikoimasta. Kuluttajansuojan yhteydessä haavoittuviksi kuluttajiksi katsottavien lasten oikeuksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota, ja datasäädöksen säännöillä selkeytetään datan saatavuuteen ja käyttöön liittyviä tilanteita. Esineiden internetiin liittyvä kolmansien osapuolien oikeus saada dataa käyttäjän pyynnöstä rajoittaa tuotteen tai siihen liittyvän palvelun valmistajan tai suunnittelijan elinkeinovapautta ja sopimusvapautta. Rajoitus on perusteltu kuluttajasuojan parantamiseksi ja erityisesti kuluttajien taloudellisten etujen edistämiseksi. Tuotteen tai siihen liittyvän palvelun valmistajalla tai suunnittelijalla on yleensä yksinomainen määräysvalta tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tuotetun datan käytön suhteen, mikä edistää lukkiutumisvaikutuksia ja haittaa jälkimarkkinapalveluja tarjoavien toimijoiden pääsyä markkinoille. Esineiden internetiin liittyvän datan käyttöoikeudella puututaan tähän tilanteeseen parantamalla tuotteita tai niihin liittyviä palveluja käyttävien kuluttajien mahdollisuuksia valvoa asianmukaisesti, miten sitä dataa käytetään, joka tuotetaan heidän käyttäessään tuotetta tai siihen liittyvää palvelua, sekä antamalla suuremmalle joukolle markkinatoimijoita mahdollisuus innovointiin. Kuluttajat voivat sen vuoksi hyötyä laajemmasta valikoimasta jälkimarkkinapalveluja, kuten korjaus- ja huoltopalveluja, eivätkä he enää ole riippuvaisia yksinomaan valmistajan palveluista. Ehdotuksella helpotetaan käyttäjän datan siirrettävyyttä kolmansille osapuolille. Näin mahdollistetaan kilpailuun perustuva jälkimarkkinapalvelujen tarjonta sekä laajempi dataan perustuva innovointi ja sellaisen tuotteiden tai palvelujen kehittäminen, jotka eivät liity käyttäjän alun perin hankkimiin tai tilaamiin tuotteisiin tai palveluihin. Valmistajan tai suunnittelijan sopimusvapauden ja elinkeinovapauden rajoittaminen on oikeasuhteista, ja sitä lieventää se, että valmistajan tai suunnittelijan datankäyttömahdollisuuksiin ei vaikuteta, jos ne ovat sovellettavan lainsäädännön ja käyttäjän kanssa tehdyn sopimuksen mukaisia. Lisäksi valmistajalla tai suunnittelijalla on oikeus vaatia korvausta kolmannen osapuolen datansaannin mahdollistamisesta. Oikeus saada dataa ei vaikuta yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisten rekisteröityjen voimassa oleviin datan saatavuutta ja siirtämistä koskeviin oikeuksiin. Lisäsuojatoimilla varmistetaan, että kolmas osapuoli käyttää dataa oikeasuhteisesti. IV lukuun sisältyvä oikeudenmukainen ja tehokas järjestelmä, jolla suojaudutaan kohtuuttomilta sopimusehdoilta datan yhteiskäytössä, parantaa mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten liiketoimintamahdollisuuksia. Tällä säännöksellä rajoitetaan säädöksen soveltamisalaan kuuluvien yritysten sopimusvapautta vain vähäisessä määrin, koska sitä sovelletaan vain toisen sopimuspuolen yksipuolisesti mikroyritykselle tai pienelle tai keskisuurelle yritykselle asettamiin kohtuuttomiin sopimusehtoihin, jotka koskevat datan saatavuutta ja käyttöä. Tämä on perusteltua, koska pk-yritykset ovat yleensä heikommassa neuvotteluasemassa eikä niillä useinkaan ole muuta vaihtoehtoa kuin hyväksyä sopimusehdot ota tai jätä -periaatteella. Sopimusvapauteen ei suurelta osin puututa, koska vain kohtuuttomat ja vilpilliset ehdot mitätöidään ja tehty sopimus pysyy mahdollisuuksien mukaan voimassa ilman kohtuuttomia ehtoja. Lisäksi osapuolet voivat vielä erikseen neuvotella tietystä sopimusehdosta. Viidennen luvun säännöksillä, jotka liittyvät poikkeukselliseen tarpeeseen perustuvaan yritysten ja viranomaisten väliseen datan yhteiskäyttöön, parannetaan viranomaisten valmiuksia toteuttaa yhteisen edun mukaisia toimia, kuten yleiseen hätätilaan reagointia, yleisen hätätilan ehkäisemistä tai siitä elpymisen tukemista. Myös yksityinen sektori hyötyy datapyyntömenettelyjen sujuvoittamisesta. Datankäsittelypalvelujen tarjoajien vaihtamista koskevilla VI luvussa olevilla säännöksillä vahvistetaan liikeasiakkaiden asemaa ja turvataan niiden valinnanmahdollisuudet palveluntarjoajan vaihtamisessa. Datankäsittelypalvelujen tarjoajien elinkeinovapauden rajoittaminen on perusteltua, koska uusilla säännöillä puututaan lukkiutumisvaikutuksiin pilvipalvelu- ja reunapalvelumarkkinoilla ja vahvistetaan siten yrityskäyttäjien ja yksityishenkilöiden vapautta valita datankäsittelypalveluja. Puuttumalla X luvussa tietokantadirektiivissä vahvistettuun tietokantoihin liittyvään sui generis -oikeuteen ei rajoiteta direktiivin teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa. Ennemminkin sillä parannetaan oikeusvarmuutta tapauksissa, joissa sui generis -oikeuden suoja on aiemmin ollut epäselvä. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Meneillään oleva datamarkkinoiden seurantatutkimus auttaa alakohtaisella ja makrotaloudellisella tasolla kartoittamaan tämän ehdotuksen taloudellisia vaikutuksia unionin datamarkkinoiden kasvuun. Vaikutuksia pk-yrityksiin ja erityisesti niiden käsitykseen ongelmista, jotka liittyvät datan saatavuuteen ja käyttöön, arvioidaan pk-yrityspaneelissa viiden vuoden kuluttua datasäädöksen hyväksymisestä. Koska yhteisillä eurooppalaisilla data-avaruuksilla on keskeinen rooli Euroopan datastrategian täytäntöönpanossa, monia tämän aloitteen vaikutuksia seurataan alakohtaisisten data-avaruuksien tasolla ja data-avaruuksien tukikeskuksen keräämiä näkemyksiä rahoitetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta. Komission yksiköiden, tukikeskuksen ja (eurooppalaista datahallintoa koskevan asetuksen voimaatulon jälkeen perustettavan) Euroopan datainnovaatiolautakunnan välistä säännöllistä yhteydenpitoa on määrä käyttää luotettavana tietolähteenä edistymisen seurantaa varten. Neljän vuoden kuluttua datasäädöksen hyväksymisestä aloitetaan lisäksi arviointi, jossa tarkastellaan aloitetta ja valmistellaan tarvittaessa lisätoimia. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset I luvussa määritellään asetuksen kohde ja soveltamisala ja esitetään säädöksessä käytettävät määritelmät. II luvussa lisätään oikeusvarmuutta kuluttajien ja yritysten kannalta, jotta ne pääsevät omistamiensa, vuokraamiensa tai liisaamiensa tuotteiden tai niihin liittyvien palvelujen tuottamaan dataan. Valmistajien ja suunnittelijoiden on suunniteltava tuotteet siten, että data on oletusarvoisesti helposti saatavilla, ja niiden on oltava avoimia sen suhteen, mitä dataa on saatavilla ja miten. Tämän luvun säännökset eivät vaikuta valmistajien mahdollisuuteen saada ja käyttää tarjoamistaan tuotteista tai niihin liittyvistä palveluista saatavaa dataa, jos siitä on sovittu käyttäjän kanssa. Datan haltijalla on velvollisuus asettaa tällainen data kolmansien osapuolten saataville käyttäjän pyynnöstä. Käyttäjillä on oikeus valtuuttaa datan haltija antamaan kolmantena osapuolena oleville palveluntarjoajille, kuten jälkimarkkinapalvelujen tarjoajille, pääsy dataan. Näitä velvoitteita ei sovelleta mikro- ja pienyrityksiin. III luvussa vahvistetaan yleiset säännöt, joita sovelletaan datan saataville asettamista koskeviin velvoitteisiin. Jos datan haltija on velvollinen asettamaan dataa datan vastaanottajan saataville II luvun tai muun unionin lainsäädännön tai jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, yleisessä kehyksessä käsitellään edellytyksiä, joiden täyttyessä dataa asetetaan saataville, sekä korvausta datan saataville asettamisesta. Edellytysten on oltava kohtuullisia ja syrjimättömiä ja korvausten on oltava kohtuullisia sanotun kuitenkaan estämättä sitä, että muussa unionin lainsäädännössä tai unionin lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi annetussa kansallisessa lainsäädännössä suljetaan pois datan saataville asettamisesta maksettava korvaus tai säädetään pienemmästä korvauksesta. Pk-yritysten maksettaviksi määrätyt korvaukset eivät saa ylittää datan saataville asettamisesta aiheutuvia kustannuksia, ellei alakohtaisessa lainsäädännössä säädetä toisin. Jäsenvaltioiden sertifioimat riidanratkaisuelimet voivat auttaa korvauksesta tai edellytyksistä eri mieltä olevia osapuolia pääsemään yhteisymmärrykseen. IV luvussa käsitellään sopimusehtojen kohtuuttomuutta yritysten välisissä datan yhteiskäyttöä koskevissa sopimuksissa tilanteissa, joissa toinen osaspuoli asettaa yksipuolisesti sopimusehdon mikroyritykselle tai pienelle tai keskisuurelle yritykselle. Tässä luvussa taataan, että datan saatavuutta ja käyttöä koskevissa sopimuksissa ei hyödynnetä sopimuspuolten välistä neuvotteluasemien epätasapainoa. Kohtuuttomuustestiä koskeva väline sisältää yleisen säännöksen, jossa määritellään datan yhteiskäyttöön liittyvän sopimusehdon kohtuuttomuus. Sitä täydennetään sellaisten lausekkeiden luettelolla, jotka ovat aina kohtuuttomia tai joiden katsotaan olevan kohtuuttomia. Tilanteissa, joissa neuvotteluasema ei ole tasa-arvoinen, testillä suojataan heikompaa sopimuspuolta kohtuuttomien sopimusten välttämiseksi. Tällainen kohtuuttomuus estää kumpaakin sopimuspuolta käyttämästä dataa. Säännöksillä varmistetaan tällä tavoin arvon oikeudenmukaisempi jakaminen datataloudessa. Komission suosittelemilla mallisopimusehdoilla voidaan auttaa kaupallisia osapuolia tekemään oikeudenmukaisiin ehtoihin perustuvia sopimuksia. V luvussa luodaan yhdenmukaistettu kehys yritysten hallussa olevan datan käytölle julkisen sektorin elimissä ja unionin toimielimissä, virastoissa tai elimissä tilanteissa, joissa pyydetylle datalle on poikkeuksellinen tarve. Kehys perustuu datan saataville asettamista koskevaan velvoitteeseen, ja sitä on määrä soveltaa vain yleisissä hätätiloissa tai tilanteissa, joissa julkisen sektorin elimillä on poikkeuksellinen tarve käyttää tiettyä dataa eikä tällaista dataa voida hankkia markkinoilta oikea-aikaisesti säätämällä uutta lainsäädäntöä tai voimassa olevien raportointivelvoitteiden mukaisesti. Data on määrä asettaa saataville maksutta, jos yleiseen hätätilaan, kuten kansanterveysuhkiin tai suuriin luonnonkatastrofeihin tai ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin reagoinnille on poikkeuksellinen tarve. Datan saataville asettavalla datan haltijalla olisi muissa poikkeuksellisen tarpeen tapauksissa, kuten yleisen hätätilan estämisessä tai siitä elpymisen tukemisessa, oltava oikeus korvaukseen, johon sisältyisivät asianomaisen datan saataville asettamisesta aiheutuvat kustannukset lisättynä kohtuullisella marginaalilla. Sen varmistamiseksi, että oikeutta datan pyytämiseen ei käytetä väärin ja että julkinen sektori on edelleen vastuussa datan käytöstä, datapyyntöjen olisi oltava oikeasuhteisia, niissä olisi ilmoitettava selvästi tavoitteena oleva käyttötarkoitus ja otettava huomioon datan saataville asettavan yrityksen edut. Toimivaltaisten viranomaisten on määrä varmistaa kaikkien pyyntöjen avoimuus ja yleinen saatavuus. Niiden on määrä myös käsitellä mahdollisia valituksia. VI luvussa otetaan käyttöön sopimusperusteiset, kaupalliset ja tekniset vähimmäissääntelyvaatimukset, joita sovelletaan pilvipalvelujen, reunapalvelujen ja muiden datankäsittelypalvelujen tarjoajiin, tällaisten palvelujen vaihtamisen mahdollistamiseksi. Ehdotuksella varmistetaan erityisesti, että asiakkaat säilyttävät palvelun toiminnallisen vastaavuuden (toiminnallisuuden vähimmäistason) vaihdettuaan toiseen palveluntarjoajaan. Ehdotukseen sisältyy teknistä toteuttamiskelvottomuutta koskeva poikkeus. Siinä asetetaan todistustaakka tältä osin kuitenkin palveluntarjoajalle. Ehdotuksessa ei säädetä erityisistä teknisistä standardeista tai rajapinnoista. Siinä edellytetään kuitenkin, että palvelujen on oltava yhteensopivia eurooppalaisten standardien tai mahdollisten yhteentoimivuutta koskevien avointen teknisten eritelmien kanssa. VII luvussa käsitellään kolmannen osapuolen laitonta pääsyä unionin markkinoilla tarjottavien datankäsittelypalvelujen unionissa hallussa pitämään muuhun dataan kuin henkilötietoihin. Ehdotus ei vaikuta EU:n kansalaisten tai yritysten hallussa olevaan dataan pääsyä koskevien pyyntöjen oikeusperustaan eikä rajoita unionin tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevaa lainsäädäntöä. Siinä tarjotaan erityisiä suojatoimia säätämällä, että palveluntarjoajien on toteutettava kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat tekniset, oikeudelliset ja organisatoriset toimenpiteet estääkseen tällaisen pääsyn, joka on ristiriidassa sellaisten vastakkaisten velvoitteiden kanssa, jotka koskevat kyseisen datan suojaamista unionin lainsäädännön nojalla, paitsi jos tiukat edellytykset täyttyvät. Asetus on unionin WTO:ssa ja kahdenvälisissä kauppasopimuksissa tekemien kansainvälisten sitoumusten mukainen. VIII luvussa säädetään olennaisista yhteentoimivuusvaatimuksista, joita data-avaruuksien ylläpitäjien ja datankäsittelypalvelujen tarjoajien on noudatettava, sekä älysopimuksia koskevista olennaisista vaatimuksista. Luvussa myös mahdollistetaan yhteentoimivuutta koskevat avoimet eritelmät ja datankäsittelypalvelujen yhteentoimivuutta koskevat eurooppalaiset standardit, jotta voidaan edistää saumatonta pilvipalvelujen monitoimittajaympäristöä. IX luvussa vahvistetaan täytäntöönpano- ja valvontajärjestelmä, joka käsittää toimivaltaiset viranomaiset kussakin jäsenvaltiossa sekä valitusmekanismin. Komissio suosittelee datan saatavuutta ja käyttöä koskevia vapaaehtoisia mallisopimusehtoja. Tämän asetuksen rikkomisesta määrätään seuraamuksia. X luvussa on säännös, jonka mukaan direktiivissä 96/9/EY säädettyä sui generis -oikeutta ei sovelleta tietokantoihin, jotka sisältävät tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytöstä saatua tai sen tuloksena tuotettua dataa. Näin pyritään estämään käyttäjiä käyttämästä tehokkaasti oikeuttaan saada ja käyttää tietoja tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti tai oikeutta jakaa tällaisia tietoja kolmansien osapuolten kanssa tämän asetuksen 5 artiklan mukaisesti. XI luvun mukaan komissio voi hyväksyä delegoituja säädöksiä, joilla otetaan käyttöön datankäsittelypalvelujen tarjoajien vaihtomaksuja koskeva valvontamekanismi, täsmennetään yhteentoimivuutta koskevia olennaisia vaatimuksia ja julkaistaan viitetiedot avoimista yhteentoimivuuden eritelmistä ja datankäsittelypalvelujen yhteentoimivuutta koskevista eurooppalaisista standardeista. Siinä säädetään myös komiteamenettelystä, jolla hyväksytään täytäntöönpanosäädökset. Tavoitteena on helpottaa yhteentoimivuutta ja älysopimuksia koskevien yhteisten eritelmien antamista, jos yhdenmukaistettuja standardeja ei ole tai niillä ei voida riittävästi varmistaa olennaisten vaatimusten mukaisuutta. Ehdotuksessa myös selvennetään suhdetta datan yhteiskäyttöä koskevista oikeuksista ja velvoitteista annettuihin muihin unionin säädöksiin. 2022/0047 (COD)

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS datan oikeudenmukaista saatavuutta ja käyttöä koskevista yhdenmukaisista säännöistä

(datasäädös) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UMONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Datavetoiset teknologiat ovat viime vuosina saaneet aikaan muutoksia kaikilla talouden aloilla. Erityisesti esineiden internetiin liittyvien tuotteiden yleistyminen on kasvattanut datan määrää ja potentiaalista arvoa kuluttajien, yritysten ja yhteiskunnan kannalta. Eri aloilta saatava korkealaatuinen ja yhteentoimiva data parantaa kilpailukykyä ja innovointia ja turvaa kestävän talouskasvun. Samaa data-aineistoa voidaan mahdollisesti käyttää ja käyttää uudelleen rajattomasti moniin eri tarkoituksiin ilman, että sen laatu heikkenee tai määrä pienenee. (2)Datan optimaalista jakamista yhteiskuntaa hyödyttävällä tavalla haittaavat datan yhteiskäytön esteet. Näitä esteitä ovat kannustimien puute, joka heikentää datan haltijoiden halukkuutta tehdä vapaaehtoisesti datan yhteiskäyttöä koskevia sopimuksia, epätietoisuus dataa koskevista oikeuksista ja velvoitteista, teknisiä rajapintoja koskevien sopimusten tekemisen ja täytäntöönpanon kustannukset, tietojen suuri hajanaisuus datasiiloissa, metadatan huono hallinta, semanttista ja teknistä yhteentoimivuutta koskevien standardien puuttuminen, datan saatavuutta haittaavat pullonkaulat, datan yhteiskäyttöä koskevien yleisten käytäntöjen puuttuminen sekä datan saatavuuteen ja käyttöön liittyvien sopimussuhteiden epätasapainon väärinkäyttö. (3)Aloilla, joilla mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten osuus on tyypillisesti suuri, puuttuu usein digitaalisia valmiuksia ja digitaalista osaamista, joita tarvittaisiin datan keräämiseen, analysointiin ja käyttöön. Dataan pääsy on usein rajoitettua silloin, kun se on yhden toimijan hallussa järjestelmässä tai kun datan tai datapalvelujen yhteentoimivuus tai rajat ylittävä yhteentoimivuus on puutteellista. (4)Jotta voidaan vastata digitaalitalouden tarpeisiin ja poistaa esteet moitteettomasti toimivien datan sisämarkkinoiden tieltä, on vahvistettava yhdenmukaistettu kehys, jossa määritellään, kenellä muulla kuin valmistajalla tai muulla datan haltijalla on oikeus päästä tuotteiden tai niihin liittyvien palvelujen tuottamaan dataan, ja millä edellytyksillä ja miltä pohjalta. Ellei tässä asetuksessa nimenomaisesti toisin säädetä, jäsenvaltioiden ei sen vuoksi pitäisi antaa tai pitää voimassa kansallisia lisävaatimuksia tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, koska näin toimiminen vaikuttaisi tämän asetuksen suoraan ja yhdenmukaiseen soveltamiseen. (5)Tällä asetuksella varmistetaan, että tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käyttäjät voivat unionissa päästä oikea-aikaisesti kyseisen tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tuotettuun dataan ja että kyseiset käyttäjät voivat käyttää dataa, myös jakamalla sitä valitsemiensa kolmansien osapuolten kanssa. Siinä asetetaan datan haltijalle velvoite asettaa dataa käyttäjien ja käyttäjien tietyissä olosuhteissa nimeämien kolmansien osapuolten saataville. Sillä myös varmistetaan, että datan haltijat asettavat datan sen vastaanottajien saataville unionissa oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin ja avoimesti. Yksityisoikeudelliset säännöt ovat keskeisessä asemassa datan yhteiskäytön yleisessä sääntelykehyksessä. Tällä asetuksella mukautetaan sen vuoksi sopimusoikeuden sääntöjä ja estetään sellaisen sopimussuhteiden epätasapainon hyödyntäminen, joka estää suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettujen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten oikeudenmukaisen dataan pääsyn ja datan käytön. Tällä asetuksella myös varmistetaan, että datan haltijat asettavat jäsenvaltioiden julkisen sektorin elinten sekä unionin toimielinten, virastojen tai elinten saataville datan, joka on tarpeen yleistä etua koskevien tehtävien suorittamiseksi, jos siihen on poikkeuksellinen tarve. Tällä asetuksella pyritään lisäksi helpottamaan datankäsittelypalvelujen vaihtamista ja parantamaan datan ja datan yhteiskäyttömekanismien ja -palvelujen yhteentoimivuutta unionissa. Tätä asetusta ei pitäisi tulkita siten, että siinä tunnustetaan tai luodaan oikeusperusta, jonka nojalla datan haltija voisi pitää hallussaan dataa tai saada pääsyn siihen tai käsitellä sitä, eikä siten, että siinä annetaan datan haltijalle uusi oikeus käyttää tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tuotettua dataa. Tämän sijaan sen lähtökohtana on kontrolli, joka datan haltijalla tosiasiallisesti tai oikeudellisesti on tuotteiden tai niihin liittyvien palvelujen tuottamaan dataan. (6)Datan tuottaminen on tuloksena vähintään kahden toimijan eli tuotteen suunnittelijan tai valmistajan ja kyseisen tuotteen käyttäjän toimista. Se nostaa esille kysymyksiä digitaalitalouden oikeudenmukaisuudesta, koska tällaisten tuotteiden tai niihin liittyvien palvelujen tallentama data on tärkeä tekijä jälkimarkkinapalveluissa sekä oheis- ja muissa palveluissa. Jotta datasta saataisiin kulumattomana hyödykkeenä merkittäviä taloudellisia hyötyjä taloudelle ja yhteiskunnalle, on parempi käyttää yleistä lähestymistapaa dataan pääsyä ja datan käyttöä koskevien oikeuksien myöntämiseen kuin datan saatavuutta ja käyttöä koskevien yksinoikeuksien myöntämistä. (7)Henkilötietojen suojaa koskeva perusoikeus taataan erityisesti asetuksella (EU) 2016/679 ja asetuksella (EU) 2018/1725. Direktiivillä 2002/58/EY suojataan lisäksi yksityisyys ja viestinnän luottamuksellisuus ja säädetään ehdoista henkilötietojen ja muun datan kuin henkilötietojen tallentamiselle päätelaitteille sekä päätelaitteilla olevaan dataan pääsylle. Nämä välineet luovat perustan kestävälle ja vastuulliselle datankäsittelylle myös tapauksissa, joissa data-aineistossa on sekä henkilötietoja että muuta dataa kuin henkilötietoja. Tämä asetus täydentää tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, erityisesti asetusta (EU) 2016/679 ja direktiiviä 2002/58/EY, eikä rajoita sen soveltamista. Mitään tämän asetuksen säännöstä ei pitäisi soveltaa tai tulkita tavalla, joka heikentää tai rajoittaa oikeutta henkilötietojen suojaan tai oikeutta yksityisyyteen ja viestinnän luottamuksellisuuteen. (8)Tietojen minimoinnin ja sisäänrakennetun tietosuojan ja oletusarvoisen tietosuojan periaatteet ovat keskeisessä asemassa, kun käsittelyyn liittyy yksilöiden perusoikeuksiin kohdistuvia merkittäviä riskejä. Ottaen huomioon kehityksen taso, kaikkien datan yhteiskäytön osapuolten, myös tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien osapuolten, olisi toteutettava teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä näiden oikeuksien suojaamiseksi. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluu pseudonymisoinnin ja salauksen ohella myös entistä paremmin saatavilla olevan sellaisen teknologian käyttö, jonka avulla dataan voidaan tuoda algoritmeja ja saada käyttöön tärkeää tietämystä siirtämättä dataa osapuolten välillä tai kopioimatta raakadataa tai jäsenneltyä dataa tarpeettomasti.

(9)Tämä asetus täydentää unionin lainsäädäntöä, jolla pyritään edistämään kuluttajien etuja ja varmistamaan kuluttajansuojan korkea taso sekä suojelemaan kuluttajien terveyttä, turvallisuutta ja taloudellisia etuja, eikä se rajoita kyseisen lainsäädännön soveltamista. Esimerkkinä lainsäädännöstä ovat erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/29/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 93/13/ETY. (10)Tällä asetuksella ei rajoiteta sellaisten unionin säädösten soveltamista, joissa säädetään datan yhteiskäytöstä sekä dataan pääsystä ja datan käytöstä rikosten ennalta estämistä, tutkintaa, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia varten tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten tai tullitoiminnan tai verotuksen tarkoituksiin riippumatta siitä, minkä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisen oikeusperustan perusteella ne on hyväksytty. Tällaisia säädöksiä ovat muun muassa verkossa tapahtuvaan terroristisen sisällön levittämiseen puuttumisesta 29 päivänä huhtikuuta 2021 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/784, [digitaalista todistusaineistoa koskevat ehdotukset [COM(2018) 225 ja 226], kun ne on hyväksytty], [ehdotus] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta sekä tässä yhteydessä erityisesti tietoverkkorikollisuutta koskevaan Euroopan neuvoston vuoden 2001 yleissopimukseen (Budapestin yleissopimus) perustuva kansainvälinen yhteistyö. Tämä asetus ei rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa, joka koskee unionin oikeuden mukaisia yleiseen turvallisuuteen, puolustukseen ja kansalliseen turvallisuuteen liittyviä toimia, eikä tullin toimia, jotka liittyvät riskinhallintaan ja yleisesti sen tarkastamiseen, että talouden toimijat noudattavat tullikoodeksia. (11)Asetuksen ei myöskään ole määrä vaikuttaa unionin lainsäädäntöön, jossa asetetaan unionin markkinoille saatettaville tuotteille fyysistä suunnittelua ja dataa koskevia vaatimuksia, (12)Tällä asetuksella täydennetään unionin lainsäädäntöä, jonka tavoitteena on asettaa esteettömyysvaatimuksia tietyille tuotteille ja palveluille, etenkin direktiiviä 2019/882, eikä sillä rajoiteta kyseisen lainsäädännön soveltamista. (13)Tämä asetus ei rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa, joka koskee unionin oikeuden mukaiseen yleiseen turvallisuuteen, puolustukseen ja kansalliseen turvallisuuteen liittyviä toimia eikä tullin toimia, jotka liittyvät riskinhallintaan ja yleisesti sen tarkastamiseen, että talouden toimijat noudattavat tullikoodeksia. (14)Tämän asetuksen olisi katettava fyysiset tuotteet, jotka komponenttiensa avulla saavat, tuottavat tai keräävät dataa suorituskyvystään, käytöstään tai ympäristöstään ja jotka pystyvät välittämään tämän datan yleisesti saatavilla olevan (usein esineiden internetiksi kutsuttavan) sähköisen viestintäpalvelun kautta. Sähköisiä viestintäpalveluja ovat muun muassa maanpäälliset puhelinverkot, kaapelitelevisioverkot, satelliittipohjaiset verkot ja lähiviestintäverkot. Kyseisiä tuotteita voivat olla ajoneuvot, kodin laitteet ja kuluttajatuotteet, lääkinnälliset ja terveydenhoitolaitteet tai maatalouskoneet ja tuotantokoneet. Käyttäjän toimet ja tapahtumat ovat digitalisoidussa muodossa dataa, minkä vuoksi sen olisi oltava käyttäjän saatavilla. Datasta saatujen tai johdettujen tietojen ei sen sijaan olisi katsottava kuuluvan tämän asetuksen soveltamisalaan, jos niitä pidetään laillisesti hallussa. Tällainen data saattaa olla arvokasta käyttäjälle, ja se tukee innovointia sekä digitaalisten ja muiden sellaisten palvelujen kehittämistä, joilla suojellaan ympäristöä, terveyttä ja kiertotaloutta erityisesti helpottamalla kyseisten tuotteiden huoltoa ja korjaamista. (15)Tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi sitä vastoin jätettävä tietyt tuotteet, jotka on ensisijaisesti suunniteltu sisällön esittämistä tai toistamista varten tai sisällön tallentamista ja siirtämistä varten, muun muassa verkkopalvelun käyttöön. Tällaisia tuotteita ovat esimerkiksi mikrotietokoneet, palvelimet, tabletit ja älypuhelimet, kamerat, verkkokamerat, äänitysjärjestelmät ja tekstiskannerit. Ne edellyttävät ihmisen panosta, jotta ne voivat tuottaa erilaisia sisältöjä, kuten tekstiasiakirjoja, äänitiedostoja, videotiedostoja, pelejä ja digitaalisia karttoja. (16)On vahvistettava säännöt, joita sovelletaan verkkoon liitettyihin tuotteisiin, jotka sisältävät palvelun tai joihin on liitetty palvelu siten, että palvelun puuttuminen estäisi tuotteen toimintojen suorittamisen. Tällaiset liitännäispalvelut voivat olla osa myynti-, vuokra- tai leasingsopimusta tai niitä tarjotaan tavallisesti samantyyppisille tuotteille, ja käyttäjä voi kohtuudella odottaa niiden tarjoamista ottaen huomioon tuotteen luonteen sekä mahdollisen julkisen lausuman, jonka myyjä, vuokraaja, liisaaja tai muu henkilö liiketoimintaketjun aikaisemmassa vaiheessa, valmistaja mukaan luettuna, on esittänyt tai joka on esitetty heidän puolestaan. Nämä liitännäispalvelut voivat itse tuottaa käyttäjälle arvokasta dataa riippumatta sen tuotteen datankeruuvalmiuksista, johon ne on liitetty. Tätä asetusta olisi sovellettava myös liitännäispalveluun, jota myyjä, vuokraaja tai liisaaja ei itse toimita vaan sen toimittaa kolmas osapuoli myynti-, vuokraus- tai leasingsopimuksen nojalla. Jos on epäselvää, muodostaako palvelun toimittaminen osan myynti-, vuokraus- tai leasingsopimusta, olisi sovellettava tätä asetusta. (17)Tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tuotettuun dataan sisältyy käyttäjän tarkoituksellisesti tallentama data. Tällainen data käsittää myös käyttäjän toiminnan sivutuotteena tuotetun datan, kuten diagnostisen datan, ja datan, joka on tuotettu ilman käyttäjän toimintaa, esimerkiksi tuotteen ollessa ”valmiustilassa” ja tuotteen ollessa kytkettynä pois käytöstä. Tällaiseen dataan olisi sisällytettävä data siinä muodossa ja formaatissa, jossa tuote on tuottanut sen, mutta ei dataa, joka on peräisin mistä tahansa ohjelmistoprosessista, jossa lasketaan tällaisesta datasta johdettua dataa, koska tällainen ohjelmistoprosessi voi kuulua teollis- ja tekijänoikeuksien alaisuuteen. (18)Tuotteen käyttäjän olisi katsottava tarkoittavan oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä, kuten yritystä tai kuluttajaa, joka on ostanut, vuokrannut tai liisannut tuotteen. Riippuen siitä, millä oikeudellisella nimikkeellä käyttäjä käyttää tuotetta, hän vastaa verkkoon liitetyn tuotteen käyttöön liittyvistä riskeistä ja hyötyy siihen liittyvistä eduista. Hänen olisi myös saatava pääsy tuotteen tuottamaan dataan. Käyttäjällä olisi sen vuoksi oltava oikeus hyötyä kyseisen tuotteen ja siihen liittyvien palvelujen tuottamasta datasta. (19)Kaikki tuotteiden tai niihin liittyvien palvelujen tuottama data ei käytännössä ole helposti niiden käyttäjien saatavilla, ja mahdollisuudet esineiden internetiin liitettyjen tuotteiden tuottaman datan siirtämiseen ovat usein rajalliset. Käyttäjät eivät pysty hankkimaan dataa, jota ne tarvitsevat käyttääkseen korjaus- ja muiden palvelujen tarjoajia, eivätkä yritykset pysty käynnistämään innovatiivisia, tehokkaampia ja tarkoituksenmukaisempia palveluja. Koska valmistajat voivat monilla aloilla valvoa tuotteen tai siihen liittyvien palvelujen teknistä suunnittelua, ne pystyvät usein määrittämään, mitä dataa tuotetaan ja miten siihen pääsee, vaikka niillä ei ole laillista oikeutta dataan. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että tuotteet suunnitellaan ja valmistetaan ja niihin liittyvät palvelut tarjotaan siten, että niiden käytön avulla tuotettu data on aina helposti käyttäjän saatavilla. (20)Jos useat henkilöt tai yhteisöt omistavat tuotteen tai ovat leasing- tai vuokraussopimuksen osapuolia ja hyötyvät tuotteeseen liittyvän palvelun saatavuudesta, tuotteen tai siihen liittyvän palvelun tai asiaankuuluvan rajapinnan suunnittelussa olisi toteutettava kohtuullisia toimia, jotta kaikki henkilöt saisivat pääsyn niiden tuottamaan dataan. Dataa tuottavien tuotteiden käyttäjien on yleensä perustettava käyttäjätili. Käyttäjätilin ansiosta valmistaja voi tunnistaa käyttäjän, ja tiliä voidaan käyttää viestinnässä datapyyntöjen esittämiseksi ja käsittelemiseksi. Useiden henkilöiden tyypillisesti käyttämän tuotteen valmistajien tai suunnittelijoiden olisi otettava käyttöön tarvittava mekanismi, jonka ansiosta yksittäiset henkilöt voisivat tarvittaessa käyttää erillisiä käyttäjätilejä tai useammat henkilöt voisivat käyttää samaa käyttäjätiliä. Käyttäjälle olisi myönnettävä pääsy dataan yksinkertaisilla pyyntömekanismeilla, jotka mahdollistavat automaattisen toteutuksen eivätkä edellytä valmistajan tai datan haltijan tekemiä tutkimuksia tai selvityksiä. Tämä tarkoittaa, että data olisi asetettava saataville vain, kun käyttäjä todella niin haluaa. Jos datapyynnön automaattinen toteuttaminen ei ole mahdollista esimerkiksi käyttäjätilin kautta tai tuotteen tai palvelun mukana toimitetun mobiilisovelluksen kautta, valmistajan olisi ilmoitettava käyttäjälle, miten dataan voi päästä. (21)Tuotteet voidaan suunnitella siten, että tietty data asetetaan saataville suoraan laitteen datantallennustilasta tai etäpalvelimelta, jolle data välitetään. Pääsy laitteen datantallentimeen voidaan mahdollistaa kaapelipohjaisten tai langattomien lähiverkkojen avulla, jotka on liitetty yleisesti saatavilla olevaan sähköiseen viestintäpalveluun tai matkaviestinverkkoon. Palvelin voi kuulua valmistajan omaan paikalliseen tai datan haltijana toimivan kolmannen osapuolen tai pilvipalvelujen tarjoajan palvelinkapasiteettiin. Palvelimet voidaan suunnitella siten, että käyttäjä tai kolmas osapuoli voi niiden avulla käsitellä tuotteella tai valmistajan tietokoneella olevaa dataa. (22)Virtuaaliavustajilla on yhä tärkeämpi rooli kuluttajaympäristöjen digitoinnissa, ja niitä käytetään helppokäyttöisinä käyttöliittyminä sisällön toistamisessa, tietojen hankkimisessa tai esineiden internetiin liitettyjen fyysisten esineiden aktivoinnissa. Virtuaaliavustajat voivat toimia yhteisenä palveluväylänä esimerkiksi älytaloympäristössä ja tallentaa huomattavia määriä asiaan kuuluvaa dataa siitä, miten käyttäjät ovat vuorovaikutuksessa esineiden internetiin liitettyjen tuotteiden kanssa, myös muiden osapuolten valmistamien tuotteiden kanssa. Ne voivat korvata valmistajien tarjoamien rajapintojen, kuten kosketusnäyttöjen tai älypuhelinsovellusten, käytön. Käyttäjä voi haluta asettaa tällaisen datan kolmansina osapuolina olevien valmistajien saataville ja mahdollistaa uudet älytalopalvelut. Tällaisten virtuaaliavustajien olisi kuuluttava tässä asetuksessa säädetyn datansaantioikeuden piiriin myös sellaisen datan osalta, joka on tallennettu ennen virtuaaliavustajan aktivointia herätyssanan avulla ja sellaisen datan osalta, joka tuotetaan, kun käyttäjä on vuorovaikutuksessa tuotteen kanssa muun tahon kuin tuotteen valmistajan toimittaman virtuaaliavustajan välityksellä. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluu kuitenkin vain data, joka on peräisin käyttäjän ja tuotteen välisestä vuorovaikutuksesta virtuaaliavustajan kautta. Virtuaaliavustajan tuottama data, joka ei liity tuotteen käyttöön, ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan. (23)Ennen kuin tehdään sopimus tuotteen ostamisesta, vuokraamisesta tai liisaamisesta tai tuotteeseen liittyvän palvelun tarjoamisesta, käyttäjälle olisi annettava selkeät ja riittävät tiedot siitä, miten tuotettuun dataan voidaan päästä. Tällä velvoitteella varmistetaan tuotetun datan avoimuus ja parannetaan pääsyä dataan käyttäjän kannalta. Tämä tiedonantovelvoite ei vaikuta rekisterinpitäjän velvollisuuteen antaa rekisteröidylle tietoja asetuksen (EU) 2016/679 12, 13 ja 14 artiklan mukaisesti. (24)Tässä asetuksessa säädetään datan haltijoiden velvollisuudesta asettaa dataa saataville tietyissä olosuhteissa. Henkilötietojen käsittelyn osalta datan haltijan olisi oltava asetuksen (EU) 2016/679 mukainen rekisterinpitäjä. Jos käyttäjät ovat rekisteröityjä, datan haltijat olisi velvoitettava antamaan heille pääsy heidän omaan dataansa ja asettamaan data käyttäjän valitsemien kolmansien osapuolten saataville tämän asetuksen mukaisesti. Tällä asetuksella ei kuitenkaan luoda asetuksen (EU) 2016/679 mukaista oikeusperustaa, jonka nojalla datan haltija voisi antaa pääsyn henkilötietoihin tai asettaa ne kolmannen osapuolen saataville sellaisen käyttäjän pyynnöstä, joka ei ole rekisteröity. Asetusta ei pitäisi tulkita siten, että siinä annetaan datan haltijalle uusi oikeus käyttää tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tuotettua dataa. Tätä sovelletaan erityisesti, jos valmistaja on datan haltija. Tällöin siitä, että valmistaja voi käyttää muuta dataa kuin henkilötietoja, olisi tehtävä sopimus valmistajan ja käyttäjän välillä. Tämä sopimus voi olla osa tuotetta koskevaa myynti-, vuokra- tai leasingsopimusta. Sopimukseen sisältyvien sopimusehtojen, joiden mukaan datan haltija voi käyttää tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käyttäjän tuottamaa dataa, olisi oltava käyttäjän kannalta avoimia myös sen osalta, mihin tarkoitukseen datan haltija aikoo käyttää dataa. Tällä asetuksella ei pitäisi estää sopimusehtoja, joilla estetään datan haltijaa käyttämästä dataa tai sen tiettyjä luokkia tai rajoitetaan tätä käyttöä. Tällä asetuksella ei myöskään pitäisi estää unionin oikeuden mukaisia tai unionin oikeuden kanssa yhteensopivan kansallisen oikeuden mukaisia alakohtaisia sääntelyvaatimuksia, joissa estettäisiin datan haltijaa käyttämästä tiettyä tällaista dataa tai rajoitetaan tätä käyttöä tarkasti määritellyin yleiseen järjestykseen liittyvin perustein. (25)Aloilla, joilla tuotteiden toimittaminen loppukäyttäjille on tyypillisesti keskittynyt pienelle määrälle valmistajia, käyttäjien saatavilla on vain vähän vaihtoehtoja datan jakamiselle kyseisten valmistajien kanssa. Tällaisissa olosuhteissa sopimukset eivät välttämättä ole riittävä keino käyttäjien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseen. Koska data pysyy yleensä valmistajien valvonnassa, käyttäjien on vaikea saada arvoa ostamiensa, vuokraamiensa tai liisaamiensa laitteiden tuottamasta datasta. Tämän vuoksi innovatiivisten pienten yritysten mahdollisuudet tarjota kilpailukykyisesti datapohjaisia ratkaisuja ovat vähäiset ja potentiaali monimuotoisen datatalouden luomiseen on rajallinen Euroopassa. Tämän asetuksen olisi sen vuoksi perustuttava tietyillä aloilla viime aikoina kehitettyihin sääntöihin, joista esimerkkinä ovat maatalousdatan yhteiskäyttöä sopimuksen perusteella koskevat käytännesäännöt. Alakohtaisten tarpeiden ja tavoitteiden huomioon ottamiseksi voidaan esittää alakohtaista lainsäädäntöä. Datan haltijan ei myöskään pitäisi käyttää tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tuotettua dataa päätelmien tekemiseksi käyttäjän taloudellisesta tilanteesta, varoista tai tuotantomenetelmistä eikä käyttää mainittua dataa millään muulla tavalla, joka voisi heikentää käyttäjän kaupallista asemaa niillä markkinoilla, joilla se toimii. Tällaiseen käyttöön kuuluisi esimerkiksi yrityksen tai maatilan toiminnan tuloksellisuutta koskevan tietämyksen käyttö käyttäjän vahingoksi käyttäjän kanssa käytävissä sopimusneuvotteluissa käyttäjän tuotteiden tai maataloustuotteiden mahdollisesta hankkimisesta tai esimerkiksi tällaisen tiedon käyttö syöttämällä sitä laajempiin yhdistettyihin tietokantoihin (esim. seuraavan satokauden sadon määrää koskeviin tietokantoihin), koska tällaisella käytöllä voisi olla epäsuoria haitallisia vaikutuksia käyttäjään. Käyttäjälle olisi annettava lupien hallinnointia varten tarvittava tekninen rajapinta, jossa olisi hyvä olla yksityiskohtaiset lupavaihtoehdot (kuten ”sallitaan kerran” tai ”sallitaan tämän sovelluksen tai palvelun käytön ajaksi”), sekä mahdollisuus luvan epäämiseen. (26)Datan haltijan ja kuluttajan välisissä sopimuksissa, joissa kuluttaja on dataa tuottavan tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käyttäjä, sopimusehtoihin sovelletaan direktiiviä 93/13/ETY sen varmistamiseksi, että kuluttajaan ei sovelleta kohtuuttomia sopimusehtoja. Suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevassa 2 artiklassa määritellyille mikroyrityksille tai pienille tai keskisuurille yrityksille yksipuolisesti asetetuista kohtuuttomista sopimusehdoista säädetään tässä asetuksessa, että ne eivät ole kyseisiä yrityksiä sitovia. (27)Datan haltija voi vaatia käyttäjän asianmukaista tunnistusta varmistaakseen, että käyttäjällä on oikeus dataan pääsyyn. Kun on kyse henkilötiedoista, joita käsittelijä käsittelee rekisterinpitäjän puolesta, datan haltijan olisi varmistettava että henkilötietojen käsittelijä saa ja käsittelee dataan pääsyä koskevan pyynnön. (28)Käyttäjän olisi voitava käyttää dataa vapaasti mihin tahansa lailliseen tarkoitukseen. Tähän kuuluu muun muassa käyttäjän tämän asetuksen mukaista oikeutta käyttäessään saaman datan antaminen kolmannelle osapuolelle, joka tarjoaa jälkimarkkinapalvelua, joka voi kilpailla datan haltijan tarjoaman palvelun kanssa, tai datan haltijan ohjeistaminen tekemään niin. Datan haltijan olisi varmistettava, että kolmannen osapuolen saataville asetettu data on yhtä täsmällistä, täydellistä, luotettavaa, olennaista ja ajantasaista kuin se data, jonka datan haltija itse voi saada tai johon sillä voi olla oikeus tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena. Datan käsittelyssä olisi kunnioitettava liikesalaisuuksia tai noudatettava teollis- ja tekijänoikeuksia. On tärkeää säilyttää kannustimet sellaisiin tuotteisiin investoimiseen, joissa on niihin asennetuista antureista saatavan datan käyttöön perustuvia toimintoja. Näin ollen olisi katsottava, että tämän asetuksen tavoitteena on edistää uusien, innovatiivisten tuotteiden tai niihin liittyvien palvelujen kehittämistä sekä innovointia jälkimarkkinoilla, mutta myös edistää dataa hyödyntävien kokonaan uusien palvelujen kehittämistä, mukaan lukien monien erilaisten tuotteiden tai niihin liittyvien palvelujen käytöstä saatavaan dataan perustuvat palvelut. Asetuksen tavoitteena on samalla estää dataa tuottavien tuotetyyppien osalta investointikannustimien heikentäminen esimerkiksi siten, että dataa käytetään kilpailevan tuotteen kehittämiseen.

(29)Kolmas osapuoli, jonka saataville data asetetaan, voi olla yritys, tutkimusorganisaatio tai voittoa tavoittelematon yhteisö. Kun data asetetaan kolmannen osapuolen saataville, datan haltija ei saisi käyttää väärin asemaansa kilpailuedun saamiseksi markkinoilla, joilla datan haltija ja kolmas osapuoli saattavat kilpailla suoraan keskenään. Datan haltija ei näin ollen saisi käyttää tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tuotettua dataa päätelmien tekemiseksi kolmannen osapuolen taloudellisesta tilanteesta, varoista tai tuotantomenetelmistä eikä käyttää mainittua dataa millään muulla tavalla, joka voisi heikentää kolmannen osapuolen kaupallista asemaa niillä markkinoilla, joilla se toimii. (30)Tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käyttö voi erityisesti silloin, kun käyttäjä on luonnollinen henkilö, tuottaa dataa, joka koskee tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa luonnollista henkilöä (rekisteröityä). Tällaisen datan käsittelyyn sovelletaan asetuksessa (EU) 2016/679 vahvistettuja sääntöjä myös silloin, kun tietojoukossa olevat henkilötiedot ja muu data kuin henkilötiedot liittyvät erottamattomasti toisiinsa. Rekisteröity voi olla käyttäjä tai muu luonnollinen henkilö. Henkilötietoja voi pyytää vain rekisterinpitäjä tai rekisteröity. Käyttäjällä, joka on rekisteröity, on asetuksen (EU) 2016/679 nojalla tietyissä olosuhteissa oikeus päästä itseään koskeviin henkilötietoihin, eikä tämä asetus vaikuta mainittuun oikeuteen. Käyttäjällä, joka on luonnollinen henkilö, on tämän asetuksen nojalla lisäksi oikeus päästä kaikkeen tuotteen tuottamaan dataan, niin henkilötietoihin kuin muihin kuin henkilötietoihin. Jos käyttäjä ei ole rekisteröity vaan yritys, mukaan lukien yksityinen elinkeinonharjoittaja, eikä kyseessä ole tuotteen yhteiskäyttö kotitaloudessa, käyttäjä on asetuksessa (EU) 2016/679 tarkoitettu rekisterinpitäjä. Tällaisella käyttäjällä on näin ollen rekisterinpitäjänä, joka aikoo pyytää tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tuotettuja henkilötietoja, oltava asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan mukainen oikeusperuste datan käsittelyä varten, kuten rekisteröidyn suostumus tai oikeutettu etu. Tämän käyttäjän olisi varmistettava, että rekisteröidylle ilmoitetaan asianmukaisesti tämän datan käsittelyn tietyistä, nimenomaisista ja laillisista tarkoituksista sekä rekisteröidyn mahdollisuuksista oikeuksiensa tosiasialliseen käyttöön. Jos datan haltija ja käyttäjä ovat asetuksen (EU) 2016/679 26 artiklassa tarkoitettuja yhteisrekisterinpitäjiä, niiden on määritettävä läpinäkyvällä tavalla keskinäisellä järjestelyllä kunkin vastuualue mainitun asetuksen noudattamiseksi. Tältä osin olisi ymmärrettävä, että kun data on asetettu saataville, tällaisesta käyttäjästä voi puolestaan tulla datan haltija, jos se täyttää tämän asetuksen mukaiset kriteerit, jolloin siihen sovelletaan tämän asetuksen mukaisia datan saataville asettamista koskevia velvoitteita. (31)Tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tuotettua dataa olisi asetettava kolmannen osapuolen saataville vain käyttäjän pyynnöstä. Tällä asetuksella täydennetään näin ollen asetuksen (EU) 2016/679 20 artiklassa säädettyä oikeutta. Kyseisessä artiklassa säädetään rekisteröityjen oikeudesta saada heitä koskevia henkilötietoja jäsennellyssä, yleisesti käytetyssä ja koneellisesti luettavassa muodossa ja siirtää kyseinen data muille rekisterinpitäjille, jos tätä dataa käsitellään 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan tai 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella tai 6 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla tehdyn sopimuksen perusteella. Rekisteröidyillä on myös oikeus saada henkilötiedot siirrettyä suoraan rekisterinpitäjältä toiselle, mutta vain silloin, kun se on teknisesti mahdollista. Mainitun asetuksen 20 artiklassa säädetään, että se koskee rekisteröidyn toimittamaa dataa, mutta ei täsmennetä, edellytetäänkö tässä yhteydessä rekisteröidyn aktiivista toimintaa tai sovelletaanko sitä myös tilanteisiin, joissa tuote tai siihen liittyvä palvelu on suunniteltu siten, että se havainnoi rekisteröidyn käyttäytymistä tai muuta rekisteröityyn liittyvää tietoa passiivisesti. Tämän asetuksen mukainen oikeus täydentää monin tavoin asetuksen (EU) 2016/679 20 artiklassa säädettyä oikeutta saada ja siirtää henkilötietoja. Siinä annetaan käyttäjille oikeus saada ja asettaa kolmannen osapuolen saataville tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tuotettua dataa riippumatta siitä, ovatko ne henkilötietoja ja ovatko ne aktiivisesti toimitettua vai passiivisesti havainnoitua dataa ja riippumatta käsittelyn oikeusperusteesta. Toisin kuin asetuksen (EU) 2016/679 20 artiklassa säädetyissä teknisissä velvoitteissa, tässä asetuksessa säädetään teknisestä toteuttamiskelpoisuudesta kolmansien osapuolten pääsylle kaikentyyppiseen asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan dataan, niin henkilötietoihin kuin muihin kuin henkilötietoihin, ja varmistetaan toteuttamiskelpoisuus. Siinä myös annetaan datan haltijalle mahdollisuus määrittää kolmansien osapuolten, mutta ei käyttäjän, maksettavaksi tuleva kohtuullinen korvaus kaikista kustannuksista, joita aiheutuu suoran pääsyn tarjoamisesta käyttäjän tuotteen tuottamaan dataan. Jos datan haltija ja kolmas osapuoli eivät pysty sopimaan tällaista suoraa pääsyä koskevista ehdoista, rekisteröityä ei saisi millään tavoin estää käyttämästä asetukseen (EU) 2016/679 sisältyviä oikeuksia, kuten oikeutta siirtää tietoja järjestelmästä toiseen, käyttämällä mainitun asetuksen mukaisia oikeussuojakeinoja. Tässä yhteydessä on ymmärrettävä, että asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti ei voida sallia, että datan haltija tai kolmas osapuoli käsittelee henkilötietojen erityisryhmiä sopimuksen perusteella. (32)Päätelaitteelle tallennettuun ja sieltä saatavaan dataan pääsyyn sovelletaan direktiiviä 2002/58/EY. Se edellyttää mainitussa direktiivissä tarkoitettua tilaajan tai käyttäjän suostumusta, paitsi jos se on ehdottoman välttämätöntä sellaisen tietoyhteiskuntapalvelun tarjoamiseksi, jota tilaaja tai käyttäjä on erityisesti pyytänyt (tai jos ainoana tarkoituksena on toteuttaa viestinnän välittäminen). Direktiivillä 2002/58/EY, jäljempänä ’sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi’, (ja ehdotetulla sähköisen viestinnän tietosuoja-asetuksella) suojataan käyttäjän päätelaitteen eheyttä käsittely- ja tallennustoimintojen käytön ja tiedonkeruun osalta. Esineiden internetiin liittyvät laitteet katsotaan päätelaitteiksi, jos ne on liitetty suoraan tai välillisesti yleiseen viestintäverkkoon. (33)Käyttäjien hyväksikäytön estämiseksi kolmansien osapuolien, joiden saataville data on asetettu käyttäjän pyynnöstä, olisi käsiteltävä dataa vain käyttäjän kanssa sovittuihin tarkoituksiin ja jaettava sitä toisen kolmannen osapuolen kanssa vain, jos tämä on tarpeen käyttäjän pyytämän palvelun tarjoamiseksi. (34)Tietojen minimoinnin periaatteen mukaisesti kolmannella osapuolella olisi oltava pääsy ainoastaan sellaisiin lisätietoihin, jotka ovat tarpeen käyttäjän pyytämän palvelun tarjoamiseksi. Kun kolmas osapuoli on päässyt dataan, sen olisi käsiteltävä dataa yksinomaan käyttäjän kanssa sovittuihin tarkoituksiin ilman, että datan haltija puuttuu asiaan. Kolmannen osapuolen dataan pääsyn epäämisen tai keskeyttämisen olisi oltava käyttäjän kannalta yhtä helppoa kuin pääsyn salliminen. Kolmas osapuoli ei saisi pakottaa, harhauttaa tai manipuloida käyttäjää millään tavoin, kuten horjuttamalla tai heikentämällä käyttäjän itsenäisyyttä, päätöksentekoa tai valinnan mahdollisuutta, eikä myöskään sen ja käyttäjän välisen digitaalisen rajapinnan kautta. Tässä yhteydessä kolmansien osapuolien ei pitäisi käyttää niin sanottua harhauttavaa suunnittelua (dark pattern) digitaalisten rajapintojen suunnittelussa. Harhauttava suunnittelu on suunnittelutekniikkaa, jolla painostetaan tai harhautetaan kuluttajia tekemään päätöksiä, joilla on heille kielteisiä seurauksia. Näitä manipulointitekniikkoja saatetaan käyttää taivuttelemaan käyttäjiä, etenkin heikossa asemassa olevia kuluttajia, haitallisiin käyttäytymismalleihin, ja harhauttamaan käyttäjiä painostamalla heitä tekemään datan luovutusta koskevia päätöksiä tai vaikuttamaan kohtuuttomasti palvelun käyttäjien päätöksentekoon tavalla, joka horjuttaa ja heikentää heidän itsenäisyyttään, päätöksentekoaan ja valinnan mahdollisuuksiaan. Yleisiä ja lainmukaisia kaupallisia menettelyjä, jotka ovat unionin lainsäädännön mukaisia, ei sinänsä pitäisi katsoa harhauttavaksi suunnitteluksi. Kolmansien osapuolten olisi noudatettava asiaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisia velvoitteitaan ja erityisesti direktiiveissä 2005/29/EY, 2011/83/EU, 2000/31/EY ja 98/6/EY säädettyjä vaatimuksia. (35)Kolmansien osapuolten olisi myös pidättäydyttävä käyttämästä dataa yksittäisten henkilöiden profilointiin paitsi, jos nämä käsittelytoimet ovat ehdottoman välttämättömiä käyttäjän pyytämän palvelun tarjoamiseksi. Vaatimus, jonka mukaan data on poistettava, kun sitä ei enää tarvita käyttäjän kanssa sovittuun tarkoitukseen, täydentää asetuksen (EU) 2016/679 17 artiklan mukaista rekisteröidyn oikeutta datan poistamiseen. Jos kolmas osapuoli on [datahallintosäädöksessä] tarkoitettu datan välityspalvelujen tarjoaja, sovelletaan kyseisessä asetuksessa säädettyjä rekisteröityä koskevia suojatoimia. Kolmas osapuoli voi käyttää dataa uuden ja innovatiivisen tuotteen tai siihen liittyvän palvelun kehittämiseen mutta ei kilpailevan tuotteen kehittämiseen. (36)Startup-yritysten, pienten ja keskisuurten yritysten sekä perinteisillä aloilla toimivien yritysten, joiden digitaaliset valmiudet ovat heikot, on vaikea saada pääsy asiaankuuluvaan dataan. Tämän asetuksen tavoitteena on helpottaa näiden yhteisöjen pääsyä dataan ja samalla varmistaa, että vastaavia velvoitteita sovelletaan mahdollisimman oikeasuhteisesti, jotta voidaan välttää ylilyönnit. Saman aikaan on muodostunut pieni määrä hyvin suuria yrityksiä, joilla on huomattavan paljon taloudellista valtaa digitaalitalouden alalla. Ne ovat kasvaneet keräämällä ja koostamalla valtavia datamääriä, joiden kaupallistamiseen niillä on teknologista infrastruktuuria. Näihin lukeutuu muun muassa yrityksiä, jotka tarjoavat ydinalustapalveluja, joilla valvotaan kokonaisia alustaekosysteemejä digitaalitaloudessa ja joita olemassa olevat tai uudet markkinatoimijat eivät pysty haastamaan tai vastustamaan. [Kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla annetulla asetuksella (digimarkkinasäädöksellä)] pyritään korjaamaan nämä tehottomuudet ja epätasapainotilanteet antamalla komissiolle mahdollisuus nimetä palveluntarjoaja niin sanotuksi portinvartijaksi. Lisäksi siinä asetetaan näille nimetyille portinvartijoille monia velvoitteita, kuten kielto tietyn datan yhdistämiseen ilman suostumusta ja velvoite varmistaa asetuksen (EU) 2016/679 20 artiklan mukainen tosiasiallinen oikeus siirtää tiedot järjestelmästä toiseen. [Kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla annetun asetuksen (digimarkkinasäädöksen)] mukaisesti ja kun otetaan huomioon näiden yritysten ainutlaatuiset mahdollisuudet hankkia dataa, tämän asetuksen tavoitteen saavuttamiseksi ei olisi tarpeen ja näin ollen olisi kohtuutonta näiden velvoitteiden soveltamisalaan kuuluvien datan haltijoiden kannalta sisällyttää tällaiset portinvartijayritykset datan käyttöoikeuden saajiin. Tämä tarkoittaa, että ydinalustapalveluja tarjoava portinvartijaksi nimetty yritys ei tämän asetuksen II luvun säännösten perusteella voi pyytää eikä sille voida myöntää pääsyä käyttäjien dataan, joka on tuotettu tuotteen tai siihen liittyvän palvelun käytön tuloksena tai jonka on tuottanut virtuaaliavustaja. Ydinalustapalveluja tarjoaviin digimarkkinasäädöksen nojalla portinvartijaksi nimettyihin yrityksiin olisi katsottava kuuluvan kaikki sellaisen yritysryhmän oikeushenkilöt, jossa yksi oikeushenkilö tarjoaa ydinalustapalveluja. Kolmannet osapuolet, joiden saataville data asetetaan käyttäjän pyynnöstä, eivät myöskään saa asettaa dataa nimetyn portinvartijan saataville. Kolmas osapuoli ei esimerkiksi saa teettää palvelun tarjoamista alihankintana portinvartijalla. Tämä ei kuitenkaan estä kolmansia osapuolia käyttämästä nimetyn portinvartijan tarjoamia datankäsittelypalveluja. Nimettyjen portinvartijoiden jättäminen tämän asetuksen mukaisen datan saantioikeuden soveltamisalan ulkopuolelle ei estä näitä yrityksiä saamasta dataa muilla laillisilla keinoilla. (37)Kun otetaan huomioon teknologian nykytila, on kohtuuton rasite asettaa uusia suunnitteluvelvoitteita mikro- ja pienyritysten valmistamille tai suunnittelemille tuotteille ja niiden tarjoamille näihin tuotteisiin liittyville palveluille. Näin ei kuitenkaan ole silloin, kun tuotteen valmistaminen tai suunnittelu teetetään mikro- tai pienyrityksellä alihankintana. Tällaisissa tilanteissa yritys, joka on teettänyt alihankintaa mikro- tai pienyrityksellä, pystyy suorittamaan alihankkijalle asianmukaisen korvauksen. Mikro- tai pienyritykseen voidaan datan haltijana kuitenkin soveltaa tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, jos se ei ole tuotteen valmistaja tai siihen liittyvien palvelujen tarjoaja. (38)Tämä asetus sisältää datan saatavuutta koskevia yleisiä sääntöjä, joita sovelletaan, kun datan haltijalla on lakisääteinen velvollisuus asettaa dataa datan vastaanottajan saataville. Tällaisen dataan pääsyn olisi perustuttava oikeudenmukaisiin, kohtuullisiin, syrjimättömiin ja avoimiin edellytyksiin, jotta voidaan varmistaa datan jakamiskäytäntöjen johdonmukaisuus sisämarkkinoilla, myös eri aloilla, ja kannustaa ja edistää datan yhteiskäyttöä koskevien käytäntöjen noudattamista niilläkin aloilla, joilta ei ole tällaista oikeutta dataan pääsyyn. Näitä yleisiä datan saatavuutta koskevia sääntöjä ei sovelleta asetuksen (EU) 2016/679 mukaisiin datan saataville asettamista koskeviin velvoitteisiin. Nämä säännöt eivät vaikuta datan vapaaehtoiseen yhteiskäyttöön. (39)Sopimusvapauden periaatteen mukaisesti osapuolten olisi voitava vapaasti neuvotella niiden sopimuksiin sisällytettävistä datan saataville asettamista koskevista tarkoista edellytyksistä datan asettamista saataville koskevien yleisten dataanpääsysääntöjen puitteissa. (40)Sen varmistamiseksi, että pakollisen dataan pääsyn edellytykset ovat oikeudenmukaiset kummankin osapuolen kannalta, datansaantioikeuksia koskevissa yleisissä säännöissä olisi viitattava kohtuuttomien sopimusehtojen välttämistä koskevaan sääntöön. (41)Jotta voidaan korvata eri sopimusten ehtoja koskevien tietojen puute, jonka vuoksi datan vastaanottajan on vaikea arvioida, ovatko datan saataville asettamista koskevat edell