Komission kertomus - Euroopan koulutussäätiö: Toimintakertomus 2002 /* KOM/2003/0809 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS - Euroopan koulutussäätiö: Toimintakertomus 2002 SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 1.1. Euroopan koulutussäätiön tehtävät 1.2. Säätiön rakenne 1.3. Euroopan koulutussäätiön arviointi ja laadunvarmistus 1.4. Säätiön kehittäminen 2. Säätiön toiminta vuonna 2002 2.1. Välimeren alue 2.1.1. Komission tukeminen 2.1.2. Tiedon keruu ja analysointi 2.1.3. Kehitystoimet 2.2. Länsi-Balkan 2.2.1. Komission tukeminen 2.2.2. Tiedon keruu ja analysointi 2.2.3. Kehitystoimet 2.3. Itä-Eurooppa ja Keski-Aasia 2.3.1. Komission tukeminen 2.3.2. Tiedon keruu ja analysointi 2.3.3. Kehitystoimet 2.4. Hakijamaat 2.4.1. Komission tukeminen 2.4.2. Tiedon keruu ja analysointi 2.4.3. Kehitystoimet 2.5. Tekninen apu Tempus-ohjelmassa 2.5.1. EU:n Cards-, Tacis- ja Meda- yhteishankkeiden valinta 2.5.2. Tempus Cards- ja yksittäiset Tacis-liikkuvuusapurahat - valinta 2.5.3. Seuranta 2.5.4. Tietotekninen kehitys 2.5.5. Tiedotus ja julkaisut 2.5.6. Erityisiä tapahtumia 3. YHTEISTYÖ MUIDEN EU:N ELINTEN KANSSA 4. VARAINHOITOA KOSKEVA KERTOMUS 4.1. Rahoitusvarat 4.2. Talousarvion toteutuminen 4.3. Hankinnat 4.4. Varainhoito- ja hallintajärjestelmät 5. HENKILÖSTÖ 5.1. Henkilöstö- ja organisaatiokaavio 5.1.1. Väliaikaiset toimihenkilöt 5.1.2. Taulukko A: Väliaikaisten toimihenkilöiden määrä 31. joulukuuta 2002 (ura-alueen ja kansalaisuuden mukaan) 5.1.3. Taulukko B: Väliaikaista toimihenkilöstöä koskevat muutokset vuonna 2002 5.1.4. Taulukko C: Säätiön muun henkilöstön määrä ja luokittelu vuoden 2002 lopussa 5.2. Henkilöstöaloitteet 6. HALLINTONEUVOSTO JA NEUVOA-ANTAVA KOMITEA 6.1. Hallintoneuvosto 6.2. Neuvoa-antava komitea 6.2.1. Itä-Euroopan ja Keski-Aasian aluetyöryhmä 13.-15. kesäkuuta Kirgisiassa 6.2.2. Kaakkois-Euroopan aluetyöryhmä 20. ja 21. kesäkuuta Montenegrossa 6.2.3. Hakijamaiden aluetyöryhmä 6.-8. lokakuuta Bulgariassa. LIITE 1: Toiminnan tulokset LIITE 2: Talousarvio- ja muut varat LIITE 3: Phare- ja Tacis-sopimukset LIITE 4: Tekninen apu Tempus-ohjelmalle 2002 LIITE 4A: Tempus-tuet 2002 LIITE 5: Euroopan koulutussäätiön henkilöstökaavio - 31. joulukuuta 2002 LIITE 6: Euroopan koulutussäätiön hallintoneuvoston jäsenluettelo 2002 LIITE 7: Euroopan koulutussäätiön tapahtumat vuonna 2002 LIITE 8: Euroopan koulutussäätiön julkaisut vuonna 2002 LIITE 9: Maakoodit 1. Johdanto 1.1. Euroopan koulutussäätiön tehtävät Euroopan koulutussäätiö edistää ammatillisen ja liikkeenjohdon koulutuksen uudistamista EY:n toimintaperiaatteiden ja toiminnallisten tavoitteiden mukaisesti yhteistyössä yli neljänkymmenen maan tai alueen kanssa. Näin säätiö palvelee viittä Euroopan komission pääosastoa (ulkosuhteiden, laajentumisasioiden ja työllisyys- ja sosiaaliasioiden pääosastoja, EuropeAid-yhteistyötoimistoa sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa, jonka alaisena säätiö toimii). Palveluja tarjotaan myös kumppanimaissa oleville komission edustustoille ja Euroopan jälleenrakennusvirastolle. Kolmella mantereella sijaitsevat palvelujen käyttäjät on jaettu neljään maantieteelliseen pääryhmään: Välimeren kumppanimaat [1], Länsi-Balkanin maat [2], Itä-Eurooppa ja Keski-Aasia [3] sekä hakijamaat/tulevat jäsenvaltiot [4]. [1] Marokko, Algeria, Tunisia, Egypti, Jordania, Israel, palestiinalaisalueet, Libanon, Syyria, Turkki, Kypros ja Malta. Viimeksi mainitut kolme maata ovat hakeneet Euroopan unionin jäsenyyttä, ja siksi niitä koskevat hakijamaille / tuleville jäsenvaltioille tarkoitetut säätiön toimet (katso kohta 4). [2] Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Kosovo, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro ja Serbia. [3] Armenia, Azerbaidzan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Venäjän federaatio, Tadzikistan, Turkmenistan, Ukraina, Uzbekistan ja Mongolia. [4] Bulgaria, Tsekin tasavalta, Kypros, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Romania, Slovakian tasavalta, Slovenia ja Turkki. Säätiö on asiantuntijakeskus, jossa yhdistyvät alueellisen/kansallisen politiikan ja talouden erityistietämys, perusteellinen tietämys ja kokemus ammatillisen koulutuksen kysymyksistä työmarkkinoiden näkökulmasta sekä kyky hallinnoida tehokkaasti mittavia eurooppalaisia hankkeita. Se osallistuu täysimittaisesti eurooppalaisten Phare-, Cards-, Tacis- ja Meda-ohjelmien hankkeisiin. Asiantuntijakeskuksena säätiön tehtäviin kuuluu - tuottaa asiantuntijapalveluja, neuvoja ja tietoa työmarkkinoihin liittyvistä koulutusasioista - laatia perusteellisia tilanneanalyyseja ammatilliseen koulutukseen ja työllisyyteen liittyvistä kysymyksistä - levittää tietoa Euroopan unionin jäsenvaltioiden hyvistä käytännöistä - edistää yhteyksien solmimista avaintoimijoiden välillä ja tehdä yhteistyötä muiden rahoittajien kanssa. Koska neljän kohdealueen ja eri kumppanimaiden välillä on merkittäviä eroja, tarpeet ja vaatimukset ovat luonnollisesti hyvin moninaisia. Tästä syystä säätiö ei tarjoa valmistuotteita tai -hankkeita, vaan "räätälöi" yhteistyön jokaisen kumppanin kanssa erikseen. Säätiö pyrkii mahdollisuuksien mukaan varmistamaan nykyisen järjestelmän puitteissa, että kumppanimaiden ministeriöt ja työmarkkinaosapuolet sitoutuvat muuttamaan lainsäädäntöä, järjestelmää ja toimintatapoja. Tällä tavoin se pyrkii tekemään toiminnastaan mahdollisimman tehokasta ja saamaan panokselleen parhaan mahdollisen vastineen. Lisäksi säätiö avustaa komissiota Tempus-ohjelman teknisessä toteutuksessa. 1.2. Säätiön rakenne Säätiön hallintoneuvoston (katso luku 6) puheenjohtajana toimii koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtaja, ja se koostuu jäsenvaltioiden ja Euroopan komission edustajista. Hallintoneuvosto käsittelee ja hyväksyy säätiön vuotuisen työohjelman ja talousarvion. Se antaa myös neuvoja säätiön strategiseen johtamiseen ja hallinnointiin liittyvistä kysymyksistä. Hallintoneuvostoa avustaa neuvoa-antava komitea, joka on yli sadan ammatillisen koulutuksen alan asiantuntijan muodostama elin. Asiantuntijat tulevat jäsenvaltioista, kumppanimaista, työmarkkinajärjestöistä ja muista kansainvälisistä järjestöistä. Komitean pääasiallinen tehtävä on neuvoa säätiötä ja sen hallintoneuvostoa säätiön vuotuisen työohjelman laadinnassa. Lisäksi komitea toimii verkostona, jonka kautta tieto hyvistä käytännöistä ja uudistuksista ammatillisen koulutuksen politiikassa kulkee säätiöstä siirtymävaiheessa oleviin maihin sekä maasta toiseen. Neuvoa-antavan komitean työstä kerrotaan lyhyesti luvussa 6. Säätiön johtaja vastaa työstään hallintoneuvostolle ja toimii neuvoa-antavan komitean puheenjohtajana. Vuonna 2002 häntä avusti noin 100 väliaikaista toimihenkilöä työohjelman toteuttamisessa. Työohjelma perustui säätiön kyseisen vuoden talousarvioon, jonka suuruus oli 16,8 miljoonaa euroa. Säätiössä on kolme maantieteellisin perustein muodostettua osastoa, joiden vastuualueina ovat tulevat jäsenvaltiot ja Länsi-Balkanin alue, Itä-Eurooppa ja Keski-Aasia sekä Välimeren alue, Lisäksi erillinen osasto hallinnoi säätiön komissiolle antamaa apua Tempus-ohjelman teknisessä toteutuksessa. Liikkeenjohdon koulutuksen alalla toiminnan koordinoinnista on vastannut liikkeenjohdon koulutuksen yksikkö, joka toimii yhteistyössä maantieteellisten osastojen kanssa. Säätiön koko toiminnan tukena on hallinnollisten palvelujen ja keskuspalvelujen osasto, joka avustaa koko organisaatiota teknisissä ja hallinnollisissa asioissa. 1.3. Euroopan koulutussäätiön arviointi ja laadunvarmistus Säätiö on vuonna 2002 hyödyntänyt lukuisia sisäisiä ja ulkopuolisia selvityksiä, joissa on käsitelty sen vahvuuksia, heikkouksia ja kehittämistarpeita. Euroopan komissio laati arvioinnin säätiön toiminnan tehokkuudesta ja toimintakyvystä. Arviointi on Euroopan koulutussäätiöstä annetun asetuksen (EY) N:o 1572/98 vaatimusten mukaisesti tehtävä kolmen vuoden välein ulkopuolisten asiantuntijoiden avulla. Komissio esitteli arviointimenettelyn tulokset Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle toukokuussa 2003 antamassaan tiedonannossa. Säätiö alkoi ulkopuolisten asiantuntijoiden opastamana suunnitella ja hallinnoida jatkuvaa prosessia, jonka tavoitteena on säätiön muuttaminen ensisijaisesti hankkeiden hallinnoinnista vastaavasta organisaatiosta asiantuntijalaitokseksi, joka tuottaa neuvontapalveluja Euroopan komissiolle ja kumppanimaiden hallintoelimille. Tämä muutosprosessialoite tuotti useita suosituksia (katso luku 1.4), jotka on sisällytetty toimintasuunnitelmiin. Nämä kysymykset sekä edellä mainitussa ulkopuolisessa arvioinnissa esitetyt suositukset otetaan esille myös säätiön toimintasuunnitelmassa. Jatkotoimet kestävät vuoden 2003 loppuun saakka. Yksi säätiön muutosprosessin tärkeimmistä tehtävistä oli vuosien 2002-2004 strategia-asiakirjan julkaiseminen vuonna 2002. Asiakirjasta on käyty säännöllisiä keskusteluja kaikkien osastojen ja yksikköjen kanssa. Laadun ja tehokkuuden parantamiseen pyrittäessä on toteutettu tärkeimmät palvelujen laadusta vastaavan muutoksenhallintaryhmän tarkastelemat toimenpiteet. 1.4. Säätiön kehittäminen Säätiön toiminnan puitteet muuttuvat nopeasti. Muutokset koskevat sekä Euroopan komission pyytämien palvelujen luonnetta että kumppanimaiden tarpeita ja tavoitteita. Lisäksi ammatilliseen ja liikkeenjohdon koulutukseen, työmarkkinaolosuhteisiin sekä kulttuurisiin tekijöihin liittyvät tärkeät asiat kehittyvät nopeassa tahdissa etenkin siirtymävaiheessa olevilla talousalueilla. Säätiö on hyvin tietoinen siitä, että tätä kehitystä on pystyttävä ennakoimaan. Se onkin edistynyt merkittävästi vuonna 2001 aloittamassaan muutosprosessissa. Prosessin tarkoitus on varmistaa, että säätiön toiminta asiantuntijakeskuksena perustuu viimeisimpiin tietoihin niiden muutosten merkityksestä, jotka muovaavat koulutusjärjestelmien uudistumista Euroopassa ja kumppanimaissa. Koko säätiön toiminnan kattavaan laajaan muutostyöhön on saatu tukea ulkopuolisilta neuvonantajilta. Työn tulokset ovat merkittäviä: - säätiön strategia - säätiön tehtävät ja vuosien 2003-2005 ensisijaiset tavoitteet - säätiön strategiaa tukeva henkilöstöresurssien kokonaisstrategia - laadukkaiden asiakaskeskeisten palvelujen kehittämistä koskevat menettelyohjeet - uutta ulkoisen viestinnän strategiaa koskeva suunnitelma sekä säätiön näkyvyyden parantamista koskeva toimintasuunnitelma - säätiön sisäisen tietämyksen kehittämistä, hallinnointia ja jakamista koskeva strategia ja toimintasuunnitelma. Toiminnan tulosten perusteella voidaan suunnitella keinoja komission yksiköiden (etenkin yhteistyötoimisto EuropeAidin), Euroopan jällenrakennusviraston, kumppanimaissa olevien komission edustustojen ja itse kumppanimaiden lisääntyvän tuen tarpeen täyttämiseksi. Säätiö pyrkii lisäksi varmistamaan edellä mainituille kumppaneille tarjoamiensa palvelujen laadukkuuden kehittämällä erityisesti kolmea elinikäisen oppimisen pääaluetta: - ammatillinen koulutus elinikäisen oppimisen valossa - etenkin käsitteen tarkempi määrittely ja toteutettujen toimintasuunnitelmien vaikutukset asianomaisissa maissa tai alueilla - ammatillisen koulutuksen järjestelmien uudistusten etenemisen arviointi - arviointimenetelmän ja -välineiden suunnittelu myös vertailevaa arviointia varten - koulutuksen ja ammattitaidon kehittäminen yritystasolla, erityisesti pk-yrityksissä. Mainittujen toimenpiteiden lisäksi säätiö jatkoi asiantuntemuksensa vahvistamista muillakin tärkeillä alueilla. Näitä ovat opettajien ja kouluttajien koulutus, tutkinnot ja yleiset vaatimukset sekä työmarkkinoiden arviointi. 2. Säätiön toiminta vuonna 2002 Tässä jaksossa kuvataan lyhyesti säätiön toimintaa vuonna 2002. Vuoden 2002 työohjelman mukaisesti toiminta on jaettu kolmeen ryhmään: komission tukeminen, tiedon keruu ja analysointi sekä kehitystoimet. Liitteessä I on taulukkomuotoinen tiivistelmä näistä toimista alueittain. 2.1. Välimeren alue 2.1.1. Komission tukeminen Säätiö kehitti edelleen useita Euroopan komission tukemiseen liittyviä palveluja vuonna 2001 aloitettujen linjausten mukaisesti. Säätiön tärkein "asiakas" on ollut EuropeAid, joka on käyttänyt palveluja lyhyen aikavälin käytännön tarpeisiin ja etenkin sellaisten keskipitkän aikavälin suunnitelmien muokkaamiseen, jotka koskevat EY:n tulevia toimintalinjoja yhteisön ammatillisen koulutuksen alalla sekä työmarkkinatoimia Välimeren maissa. Myös ulkosuhteiden pääosasto pyytää säätiöltä palveluja, etenkin assosioituneiden Välimeren kumppanimaiden ja EY:n välisen vuoropuhelun tukemiseen. Lisäksi koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on pyytänyt säätiön tukea erityisesti Leonardo da Vinci -ohjelmaan perustuvaan aloitteeseen, jonka tavoitteena on EU:n hyvien käytäntöjen edistäminen Välimeren kumppanimaiden ammatillisessa koulutuksessa. Seuraavassa on kuvattu vuoden 2002 tärkeimpiä saavutuksia: - Ammatillisen koulutuksen tilannetta ja työmarkkinajärjestelmää koskeva analyyttinen yleiskatsaus saatiin valmiiksi Marokossa, ja samanlaisen katsauksen laatiminen aloitettiin Tunisiassa ja Egyptissä. Painopisteenä on ollut ammatillisen koulutuksen tehtävä osana aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. - Kumppanimaiden valmiutta suunnitella ja toteuttaa responsiivisia ammatillisen koulutuksen uudistuksia on parannettu entisestään. Esimerkkinä tästä on jatkettu teknisen tuen antamista oppisopimuskoulutuksen kokeiluohjelman kehittämiselle Syyriassa komission edustuston strategian mukaisesti - Säätiö antoi Euroopan komissiolle hankkeiden aloitusta ja toteutettavuutta koskevia raportteja, joita komissio käytti ammatillisen koulutuksen uudistamishankkeen suunnitteluun Marokossa ja Egyptissä. Asianomaiset komission edustustot ovat myöhemmin pyytäneet säätiöltä tukea hankkeiden käynnistämisvaiheeseen. - Säätiötä pyydettiin avustamaan Euroopan komissiota EU:n ja kumppanimaiden välisen poliittisen vuoropuhelun kehittämisessä. Säätiön tehtävänä on osallistua työllisyyspolitiikasta käytävän vuoropuhelun puitteiden suunnitteluun ja antaa teknistä tukea EY:n ja Tunisian väliselle koulutusasioista käytävälle vuoropuhelulle. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pyynnöstä ja täyttääkseen EU:n ja Välimeren kumppanimaiden välisen vuoropuhelun voimistamiseen liittyvät velvoitteensa säätiö on sisällyttänyt edellä kuvattuihin toimiin esimerkkejä Leonardo da Vinci -ohjelman hyvistä käytännöistä. 2.1.2. Tiedon keruu ja analysointi Havaintokeskusten toiminnan kehittämisen yleisenä tavoitteena on Välimeren kumppanimaiden erilaisten valmiuksien lisääminen etenkin verkostoimalla jo olemassa olevia kansallisia rakenteita. Tämä toimintatapa on osoittautunut hyväksi koko alueen kattavassa nykyisten valmiuksien kartoituksessa, jonka Maghreb-maat saivat valmiiksi vuonna 2002, sekä Algerian valmiuksien lisäämiseen tähtäävien pilottitoimien yhteydessä. Vastaavia valmiuksien lisäämishankkeita on aloitettu Jordaniassa ja Syyriassa maakohtaisiin hallinnollisiin kehyksiin mukautettuina. Tarkkailija-asema säätiöllä on Länsirannalla/Gazassa ja Libanonissa. Ensimmäisen vaiheen tiedottamisen ja kansallisten työryhmien perustamisen jälkeen on vuonna 2003 tarkoitus pitää toiminnassa kansallisten toimijoiden koordinoitua verkkoa, josta kansalliset poliittiset päättäjät ja kansainvälinen yhteisö saavat helposti tarvitsemaansa tietoa. 2.1.3. Kehitystoimet Suuri osa säätiön toteuttamista toimenpiteistä edistää monin eri tavoin säätiön tiedonsaantia ammatillisen koulutuksen uudistamisprosessin eri ulottuvuuksista. Erityismaininnan ansaitsevat kuitenkin seuraavat vuonna 2002 toteutetut toimet: - Opettajien ja kouluttajien saatavuutta Maghreb- ja Mashrek-maissa koskeva tutkimus saatiin valmiiksi. Opettajat ja kouluttajat ovat olennainen osatekijä ammatillisen koulutuksen järjestelmän uudistuksen tehokkaassa toteuttamisessa. Välimeren alueella, jossa välittömänä huolenaiheena ovat väestöpaineet ja taloudellisten resurssien rajallisuus, ei ole yhtenäistä toimintatapaa opettaja- ja kouluttajaresurssien hallinnoinnissa. Edellä mainitun julkaistun tutkimuksen tavoitteena on parantaa näitä asioita koskevan tiedon saatavuutta ja luoda perusta päätöksenteolle ja päätösten valmistelulle. - Samalla tavalla työpaikkakoulutuksen avulla pystytään ratkaisemaan jatkuvaan ammatilliseen koulutukseen liittyviä ongelmia Maghreb-maissa. Usein verrattain hyvin ammatillisen koulutuksen ja/tai työmarkkinajärjestelmän uudistamisessa onnistuneet Maghreb-maat voisivat hyötyä kokonaisvaltaisemmasta näkökulmasta, joka saisi alkunsa jatkuvan ammatillisen koulutuksen niiden järjestelmiin tuomasta uudesta ulottuvuudesta. Todisteita tällaisesta kehityksestä on saatu viime vuosikymmenien aikana Euroopan unionissa. Prosessin edistämiseksi on tehty erityinen tutkimus, joka koskee Marokon, Tunisian ja Algerian ammatillisen koulutuksen ja työmarkkinoiden nykyistä tilannetta ja kehittämismahdollisuuksia. - Välimeren alueen maiden yhteistyön tehostamiseksi on kiinnitetty erityistä huomiota alueellisten hyvien käytäntöjen luomiselle. On esimerkiksi tarjottu mahdollisuuksia jatkuvan ammatillisen koulutuksen toimintaperiaatteita koskevaan vuoropuheluun Maghreb-maiden välillä, ja Tunisia on isännöinyt syyrialaisten virkamiesten opintomatkaa, jonka aiheena oli tutustuminen Välimeren ympäristön oppisopimusjärjestelmiin. Vastaavanlainen järjestely toteutetaan havaintokeskuksen tehtävän kehittämiseksi Mashrek-maissa, joista Jordania toimii tiedonvälityskeskuksena Syyrialle, Länsirannalle ja Gazalle sekä Libanonille. Säätiö neuvotteli ehdotetuista aihekohtaisista tutkimuksista vuoden 2002 jälkipuolella Maailmanpankin kanssa. Maailmanpankki osallistuu alueen maiden ammatillisen koulutuksen uudistamisesta käytäviin keskusteluihin. Neuvotteluissa tuli esille kolme erityisen tärkeää kysymystä, jotka ovat usein jääneet vaille huomiota: - oppilaitosten hallintotavat ja rahoitus, erityisesti joustavan ja hajautetun hallinnoinnin edistäminen - työmarkkinaosapuolien vahvempi osallistuminen koulutuksen suunnitteluun, rahoitukseen ja toteuttamiseen - epävirallisen sektorin asema ammattitaidon hankkimisessa ja kehittämisessä. Vuoden 2002 loppupuolella suunniteltiin järjestelmä ja kehitettiin sopimuspohjaiset välineet viittä Välimeren alueen valtiota koskevien vuonna 2003 tehtävien maakohtaisten kertomusten laatimista varten. Säätiön hallintoneuvosto hyväksyi tämän tehtävän vuoden 2003 työohjelmassa. 2.2. Länsi-Balkan 2.2.1. Komission tukeminen Vuonna 2002 Euroopan komissio vahvisti huomattavasti panostaan henkilöresurssien kehittämiseen Länsi-Balkanilla. Säätiön tukemien Cards-hankkeiden määrä nousi neljästä 15:een, ja työmäärä lisääntyi siten huomattavasti. Jokaisessa Länsi-Balkanin alueellisessa yksikössä toteutetaan vähintään yhtä Cards-hanketta, jonka valmisteluvaiheeseen säätiö osallistuu. Säätiö on toimittanut komissiolle hankkeita koskevia tietoesitteitä ja/tai tehtävänkuvauksia ja osallistunut useasti tarjousten arviointiin. Maissa, joissa Cards-hankkeiden toteuttaminen on aloitettu, eli esimerkiksi Bosnia ja Hertsegovinassa ja EJTM:ssä (entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa), säätiö on tarjonnut komission käyttöön hankevastaavia ja antanut hankkeen sisällön kehittämistä koskevia neuvoja. Säätiö järjesti 30. tammikuuta 2002 EuropeAidin vastaavissa tehtävissä toimiville työntekijöille koulutusta henkilöresurssien kehittämisessä hankkeen eri toteutusvaiheissa. Ammatillisen koulutuksen ja työmarkkinoiden uudistuksen edistymistä koskevia katsauksia on myös lähetetty asianomaisille tahoille komissioon. 2.2.2. Tiedon keruu ja analysointi Phare-ohjelman havaintokeskusten ulkopuolisen arvioinnin tulosten perusteella säätiö on alkanut siirtyä havaintokeskusten tulos- ja tuotosperusteiseen rahoittamiseen. Yksi vuoden 2002 tuloksista oli ammatillista koulutusta koskevan kansallisen raportin laatiminen. Havaintokeskusten kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen päätettiin siirtyä järjestelmään, jossa kattavia kansallisia raportteja laaditaan kolmen vuoden väliajoin. Kahtena välivuotena keskitytään vuoden aikana tapahtuvaan edistykseen ja kehitykseen. Ammatilliseen koulutukseen liittyvien avainindikaattoreiden kokoaminen on edistynyt merkittävästi Länsi-Balkanilla. Avainindikaattorien pohjalta laadittiin lokakuussa julkaisu "Key indicators on vocational education and training". Lisäksi havaintokeskusten kanssa tehtiin sopimus, joka koskee vuonna 2003 kerättävien ja analysoitavien avainindikaattoreiden parantamista. Vuoden 2002 alkupuolella käynnistetty Serbian havaintokeskus on nyt täysin toimintakykyinen. Se on tuottanut useita raportteja, muun muassa Serbian ammatillista koulutusta koskevan laajan raportin. 2.2.3. Kehitystoimet Ljubljanassa aloitettiin helmikuussa 2002 vertaisarviointihanke, jota voidaan pitää yksinkertaisena versiona OECD:n koulutusarvioinneista. Painopisteiksi on tiiviissä yhteistyössä opetus- ja työministeriöiden kanssa sovittu politiikan täytäntöönpano-, hajauttamis- ja työllistettävyysprosessit. Viisi vertaisarviointiryhmää, jotka oli muodostettu EU:n, tulevien jäsenvaltioiden ja Länsi-Balkanin asiantuntijoista, vieraili Albaniassa, Kroatiassa, Kosovossa, Montenegrossa sekä Serbiassa ja laati raportteja ammatillisen koulutuksen uudistamiseen liittyvien poliittisten toimien arvioinnista sekä antoi suosituksia kansallisille poliittisille päättäjille. Suosituksia käsitellään vuoden 2003 alussa kansallisissa työryhmissä, minkä jälkeen laaditaan loppuraportit. Hankkeen tavoitteita ovat myös valmiuksien lisääminen ja kokemusten vaihtaminen sekä ammatillisen koulutuksen asiantuntijoiden, poliittisten päättäjien ja muiden sidosryhmien välinen yhteistyö. Näin saadut suositukset voivat tuoda oman arvokkaan lisänsä Cards-ohjelman suunnitteluvaiheeseen. Maaliskuussa 2002 pidettiin Kaakkois-Euroopan opettajien ja kouluttajien koulutusverkoston ensimmäinen kokous Sofiassa. Kymmenen maan opetusministeriöiden, opettajankoulutuslaitosten ja koulujen edustajat olivat yhtä mieltä opettajien ja kouluttajien koulutuksen uudistuksen suuresta merkityksestä Länsi-Balkanin alueella. Tavoitteeksi asetettiin opettajien ja kouluttajien koulutusverkoston luominen ja koulutusta koskevien kokemusten ja ideoiden vaihtaminen. Kooste opettajien ja kouluttajien koulutukseen liittyvistä hyvistä käytännöistä on julkaistu säätiön kotisivuilla. Verkoston toinen kokous pidetään Dubrovnikissa helmikuussa 2003. Bosnia ja Hertsegovinassa käynnistettiin hanke, jonka tavoitteena on ammattitaidon kehittäminen pk-yrityksissä ja joka perustuu tiiviiseen yhteistyöhön Cards-ohjelmassa jo toteutettavan talouden elvyttämishankkeen kanssa. Cards-hankkeeseen osallistuneissa yrityksissä keskitytään yrityskohtaiseen johtamisen kehittämiseen ja konsultointipalveluihin. Toinen pk-yrityshanke on toteutettu Albaniassa Italian hallituksen tukemana. Työmarkkinayhteistyötä koskeva hanke toteutettiin talous- ja sosiaalikomitean puolesta. Työmarkkinaosapuolten asemaa vahvistettiin useissa seminaareissa ja konferensseissa eri tasoilla annetun vuoropuhelu- ja neuvottelutaitokoulutuksen avulla. Lisäksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tilasta yhdeksässä maassa laadittu kansallinen raportti tarjoaa pohjan kaikki maat käsittävän analyysin julkaisemiselle vuoden 2003 alussa. 2.3. Itä-Eurooppa ja Keski-Aasia 2.3.1. Komission tukeminen EuropeAid-yhteistyötoimiston, ulkosuhteiden pääosaston ja komission edustustojen pyynnöstä säätiö tuki vuoden 2002 aikana komission ohjelmaa sen eri vaiheissa koko Tacis-ohjelman piiriin kuuluvalla alueella. Tukeen kuului avustaminen kansallisissa alustavissa ohjelmissa ja toimintaohjelmissa (Venäjän federaatiossa, Ukrainassa ja Keski-Aasiassa), osallistuminen hankkeiden arviointimatkoihin (Armeniassa), hankkeita koskevien tietoesitteiden ja tehtävänkuvausten laatiminen (Armeniassa, Venäjän federaatiossa, Ukrainassa ja kaikissa Keski-Aasian valtioissa) sekä osallistuminen tarjousten arviointiin (Venäjän federaatiossa). Lisäksi Euroopan komission Moskovan edustusto pyysi säätiötä osallistumaan Delphi II -hankkeen sisällön seurantaan. Säätiön palvelujen kysyntä lisääntyi vuonna 2002, joten vuoden 2003 työmäärän odotetaan kasvavan merkittävästi. Kysynnän kasvu johtuu osaksi myös alueellisia puitteita koskevasta sopimuksesta, joka antaa säätiölle suuntaviivat komission tukemisesta tällä alueella. 2.3.2. Tiedon keruu ja analysointi Kansallisten havaintokeskusten verkosto, joka on perustettu kaikkiin Itä-Euroopan ja Keski-Aasian alueen maihin, toimii säätiön ajankohtaisen tiedon tärkeimpänä lähteenä, tarjoaa avainindikaattoreita ja analysoi suuntauksia ja kehitystä sekä levittää samalla myös kansainvälisiä hyviä käytäntöjä alueelle. Vuoden 2001 lopussa valmistuneen ulkopuolisen arvioinnin jälkeen säätiö on kehitellyt viime vuoden ajan verkostoa varten yleisstrategiaa, jolla pyritään entisestään vahvistamaan säätiön vaikutusta kumppanimaissa, muovaamaan sen toimintaa entistä paremmin komission politiikkaa ja ensisijaisia tavoitteita vastaavaksi sekä parantamaan tulosten kestävyyttä. Strategian kehittäminen johti vuonna 2002 lukuisiin merkittäviin tuloksiin. Kansallisten havaintokeskusten työn painopisteitä ja laajuutta on selkiytetty kaudeksi 2003-2005 laadituissa maakohtaisissa puitteissa. Tacis-ohjelman ensisijaisten tavoitteiden, säätiön alueellisten puitteiden ja säätiön ja havaintokeskusten vuotuisten toimien välille on luotu suorat yhteydet. Enemmän huomiota on kiinnitetty havaintokeskusten ohjauskomiteoihin ja laajalle joukolle asiakkaita ja sidosryhmiä tarjottaviin havaintokeskusten palveluihin, joilla tuetaan ammatillisen koulutuksen ja työmarkkinoiden nykyaikaistamispyrkimyksiä. Eri havaintokeskusten ja säätiön henkilökunnasta koostuvia lyhyen aikavälin tilapäistyöryhmiä pyydettiin käsittelemään keskeisiä strategisia kysymyksiä ja antamaan suosituksia verkoston tulevaisuudennäkymistä ja toiminta-ajatuksesta, toimintatavasta, keskeisistä tuloksista ja yrityskuvasta. Suosituksia pyydettiin antamaan myös tulosten levittämisen strategioista, joihin kuuluu verkoston uusien kotisivujen kehittäminen, sekä uusista toimintatavoista muun muassa avainindikaattorien kokoamisessa ja analysoinnissa. 2.3.3. Kehitystoimet Ukrainan kolmivuotinen kahdenvälinen ammatillisen koulutuksen uudistamishanke rahoitettiin lahjoitusvaroin, ja sen viimeinen vaihe toteutettiin vuonna 2002. Hankkeen tuloksena kehitettiin uusia opetussuunnitelmia, joita voidaan heti toteuttaa kouluissa. Lisäksi saatiin päätökseen opettajien täydennyskoulutuskursseja sekä aloitettiin opettajankoulutusta koskeva tutkimus, jonka tavoitteena on opettajankoulutusta koskevan uudistetun käsikirjan tuottaminen. Marraskuussa 2002 pidettiin ohjauskomitean kokous, johon osallistui myös opetus- ja tiedeministeriön edustajia, ja sen jälkeen on tullut selväksi, että ammatillinen koulutus on noussut Ukrainassa keskeiseksi poliittiseksi kysymykseksi osittain tämän hankkeen ansiosta. Opetusministerikollegio käsitteli ja vahvisti Kaakkois-Venäjän ammatillisen koulutuksen uudistushankkeen tärkeimmät tulokset. Opetusministeri Filippovin johtama kollegio totesi, että hankkeen avulla on pystytty edistämään merkittävästi ammatillisen koulutuksen nykyaikaistamista kymmenen viime vuoden aikana. Näin on syntynyt lukuisia uusia kokeiluluonteisia innovaatioita, joita on käytetty kokonaisvaltaisen kansallisen ja liittovaltiotasoisen ammatillisen koulutuksen politiikan kehittämiseen. Kokouksen tuloksena oli päätös, jonka mukaan opetusministeriön on varmistettava hankkeen tulosten pysyvyys sovittamalla ne yhteen ja levittämällä niitä kaikille Venäjän federaation alueille ja tuomalla ne hankkeen ulkopuolelle jääneiden Venäjän ammatillisen koulutuksen alan tahojen saataville. Säätiö järjesti verkkokurssin, joka suunnattiin 21 henkilön ryhmälle venäläisiä, armenialaisia ja kazakstanilaisia osanottajia, jotka olivat aikuiskoulutuksen ammattilaisia ja joilla oli kokemusta kansallisten ja kansainvälisten hankkeiden hallinnoinnista ja toteuttamisesta. Kurssin aiheena oli EU:n toimintatapa hankkeiden arviointia koskevan tietämyksen vahvistamisessa sähköisen oppimisen avulla. Erikoiskouluttajat jakoivat osallistujille runsaasti koulutusmateriaalia, joka on sopivan ohjelmiston ansiosta saatavilla myös Internetistä. Useita maita käsittäneessä, yritysten kehittämiseen tähtäävää koulutusta koskeneessa hankkeessa tehtiin tutkimus, joka kattoi noin 400 Kazakstanissa, Kirgisiassa ja Uzbekistanissa sijaitsevaa yritystä ja johon kuului yli 200 yrityksessä Kirgisiassa tehty ennennäkemättömän laaja ammattitaitojen arviointi. Edellä mainittujen tutkimusten tulosten pohjalta järjestettiin kyseisissä kolmessa valtiossa käytännön yrityskoulutuksen seminaareja sadoille yritysjohtajille. Hankkeen päätöskonferenssi pidettiin Kirgisiassa kesäkuussa 2002 yhdessä neuvoa-antavan komitean ja kansallisten havaintokeskusten verkoston kokousten kanssa. Konferenssiin osallistui alueella toimivien työnantajajärjestöjen, tärkeimpien sidosryhmien ja kansainvälisten rahoittajien edustajia. Konferenssissa käsiteltiin ammatillisen koulutuksen ja yritysten kehittämisen välisiä yhteyksiä, joiden säätiö katsoo olevan ensisijaisen tärkeitä ammatillisen koulutuksen uudistukselle uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa. 2.4. Hakijamaat 2.4.1. Komission tukeminen Säätiön toiminta hakijamaissa keskittyi vuonna 2002 pääasiassa maiden tutustuttamiseen ammatillisen koulutuksen ja työllisyyden käsittelyyn EU:ssa ja alan politiikan kehitykseen. Säätiö antoi hakijamaille säännöllisesti päivitettyä tietoa ja järjesti kokouksia, joiden aiheena oli ammatillisen koulutuksen alan EU-tason yhteistyön lisäämiseen tähtäävän Bruggen/Kööpenhaminan-prosessin tilanne. Vuoden 2002 jälkipuoliskolla hakijamaat alkoivat osallistua prosessiin täysimittaisesti. Esimerkkejä hakijamaissa vuonna 2002 pidetyistä konferensseista: - tammikuussa yhteistyössä Ranskan viranomaisten kanssa pidetty konferenssi, jonka aiheena oli työkokemuksen kautta hankitun ammattitaidon tunnustaminen ja vahvistaminen - helmikuussa järjestetty seminaari liikkuvuudesta ja avoimuudesta tutkintojen yhteydessä - helmikuussa pidetty seminaari, jonka aiheena oli ammatillisen koulutuksen uudistaminen elinikäisen oppimisen valossa - Bruggen/Kööpenhaminan-prosessista rahoitusjohtajille syyskuussa järjestetty tiedotuskokous Lisäksi säätiö teki tutkimuksia, jotka koskivat arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen vahvistamista, verkko-opiskelua sekä ammatillista ohjausta ja neuvontaa. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja CEDEFOPin kanssa käytiin keskusteluja tiedonhallintajärjestelmän kehittämisestä ja elinikäisen oppimisen tietokannan perustamisesta sekä hyviä käytäntöjä koskevien esimerkkien sisällyttämisestä siihen. Työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston pyynnöstä laadittiin ammatillista koulutusta ja työvoimapalveluja koskevia tutkielmia yhdeksästä hakijamaasta. Alustava kaikki maat käsittävä yhteenvetoraportti on julkaistu ja esitelty useissa konferensseissa. Tutkielmia käytetään työllisyyspolitiikkaa laadittujen yhteisten arviointiasiakirjojen seurantaan ja sosiaalirahaston tukea tarvitsevien painopisteiden määrittelyä varten. Kolmen jäljelle jäävän maan eli Bulgarian, Latvian ja Romanian tutkielmien odotetaan valmistuvan keväällä 2003. Säätiö on kiinnittänyt erityistä huomiota Bulgariaan, Romaniaan ja Turkkiin, joissa se on tukenut Phare- tai Meda-ohjelman piiriin kuuluvien liittymistä edeltävien hankkeiden toteuttamista. Turkissa on valmisteltu kolmea mittavaa ammatillisen koulutuksen ja työllisyyden alan hanketta. On myös tehty työllisyyden taustatutkimus, jota käsitellään korkean tason työryhmätapaamisessa helmikuussa 2003. Romaniassa säätiö teki arvioinnin lukuisista henkilöresurssien kehittämishankkeista vuoden 1998 Phare-ohjelman piiriin kuuluneen Aluepolitiikka ja koheesio -ohjelman puitteissa. Yleisesti voidaan päätellä, että hankkeiden avulla on kehitetty henkilöresursseihin liittyvien toimien toteuttamiseen tarvittavia paikallisia valmiuksia. Bulgariassa Phare-ohjelmaan kuulunut liikkeenjohdon koulutusohjelma päättyi 11. lokakuuta Borovetsissa pidettyyn päätöskonferenssiin. Kolmen maan laitosten kehittämishanke suunnattiin tärkeimmille sidosryhmille, jotka ovat valmistautumassa EU:n rakennerahastojen määrärahojen vastaanottamiseen. Tämä toimi tarjosi tilaisuuden saada selville, kuinka rakennerahastojen politiikka ja organisaatio toimivat EU:n jäsenvaltiossa. Saaduista kokemuksista tiedotettu muille avaintahoille kansallisten työpajojen avulla. Leonardo da Vinci -ohjelman käynnistämisen ennakkoehdot on täytetty Turkissa vasta hiljattain, ja valmistavat toimenpiteet aloitetaan sen vuoksi vasta vuonna 2003. 2.4.2. Tiedon keruu ja analysointi Hakijamaiden kansalliset havaintokeskukset ovat osallistuneet vilkkaasti useisiin edellä kuvattuihin toimiin, ja niillä on tärkeä välitystehtävä säätiön ja paikallisten poliittisten päättäjien välillä. Säätiö on järjestänyt CEDEFOPin kanssa tehdyn sopimuksen avulla havaintokeskuksille mahdollisuuden osallistua CEDEFOPin toimintaan. 2.4.3. Kehitystoimet Säätiö, CEDEFOP ja Tanskan opetusministeriö järjestivät marraskuussa Aalborgissa konferenssin, jonka aiheena oli "Opettajat ja kouluttajat sekä ammatillinen koulutus tulevissa jäsenvaltioissa". Tapahtuma keskittyi tuleviin haasteisiin ja ensisijaisiin tavoitteisiin, joihin kuuluu tulevien jäsenvaltioiden liittäminen CEDEFOPin opettajien ja kouluttajien verkostoon vuonna 2003. Opettajien ja kouluttajien koulutusta Latviassa ja Liettuassa koskeva säätiön ja Tanskan yhteinen hanke päättyi huhtikuussa päätöskonferenssiin, johon osallistui myös Liettuan presidentti. Elinikäiseen oppimiseen liittyvän politiikan kehittämistä aluetasolla koskeva hanke peruutettiin yhteisrahoituksen puuttumisen vuoksi. Säätiön rahoitusosuus ohjattiin säätiön elinikäisen oppimisen teemaryhmälle tutkielmien kehittämiseen ja julkaisemiseen, Slovenian Phare-ohjelmassa toteutetusta ammatillisen koulutuksen uudistuksesta saatujen kokemusten levittämiseen Länsi-Balkanin maihin sekä Liettuassa ja Latviassa toteutettua ammatillisen koulutuksen uudistusta koskevaan vertailevaan tutkimukseen. 2.5. Tekninen apu Tempus-ohjelmassa Säätiö jatkoi teknisen avun antamista koulutuksen ja kulttuurin pääosastolle Tempus-ohjelman toteuttamisessa. Osallistumiskelpoisten maiden joukkoon otettiin vuonna 2002 seuraavat Välimeren maat: Algeria, Egypti, Jordania, Libanon, Marokko, palestiinalaisalueet, Syyria ja Tunisia. Israel voi osallistua Tempus-ohjelmaan omarahoitusperiaatteella. Nykyisessä vaiheessaan Tempus edistää korkeamman asteen koulutuslaitosten uudistamista ja hallinnointia tarkasti määritellyille alueille kohdennetuilla EU:n yhteishankkeilla. Kohdealueet ovat opetussuunnitelmien kehittäminen, yliopistojen hallinto, laitosten kehittäminen sekä levityshankkeet. Lisäksi yksittäiset liikkuvuusapurahat ovat kaikkien niiden kumppanimaiden saatavilla, jotka täyttävät Tempus III -ohjelman kelpoisuusvaatimukset. 2.5.1. EU:n Cards-, Tacis- ja Meda- yhteishankkeiden valinta Vuonna 2002 hakuaika EU:n yhteishankkeiden osalta päättyi 15. joulukuuta. Määräaikana saapui 507 EU:n yhteishankkeita koskevaa hakemusta. Näistä 264 oli Tacis-kumppanimaista, 123 Meda-kumppanimaista ja 120 Cards-kumppanimaista 2.5.2. Tempus Cards- ja yksittäiset Tacis-liikkuvuusapurahat - valinta Yksittäisiin liikkuvuusapurahoihin sisällytettiin vuonna 2002 uudenlaisia toimia, kuten EU:n yhteishankkeiden valmistelu, erityistapahtumiin osallistuminen ja uudelleenkoulutukseen osallistuminen. Laadittiin myös uusi yksittäisten liikkuvuusapurahojen aikataulu, jonka ansiosta voidaan tehdä jopa kolme tarjouspyyntöä vuodessa. Kesäkuussa 2002 päättyneen hakuajan puitteissa hakijoilla oli ensimmäistä kertaa mahdollisuus lähettää hakulomakkeet sähköisessä muodossa. Kesäkuussa ja lokakuussa 2002 päättyneisiin määräaikoihin mennessä lähetettiin yhteensä 220 hakemusta, joista 86 koski Cards-ohjelmaa ja 134 Tacis-ohjelmaa. Cards-ohjelman yksittäisistä liikkuvuusapurahoista annettiin 47 hakijalle yhteensä 63 042,00 euroa tukea. Tacis-ohjelman yksittäisistä liikkuvuusapurahoista annettiin 70 hakijalle yhteensä 126 241,00 euroa tukea. Meda-kumppanit voivat ensimmäistä kertaa lähettää hakemuksia helmikuussa 2003 julkaistavaan tarjouspyyntöön. 2.5.3. Seuranta Sekä Tempus Cards- että Tempus Tacis -ohjelman seuranta kattoi tavanomaiset toiminnot eli sopimusten hallinnoinnin, asiakirjaseurannan, ennalta ehkäisevän seurannan sekä käynnissä olevin hankkeiden yleisen tukemisen. Käynnissä oleville Tempus-hankkeille myönnettiin vuotuiset apurahat (kaikkiaan 825 maksua) tilanneraporttien arvioinnin jälkeen. Tilanneraportteja (kaikkiaan 136 raporttia) arvioitiin seuranta-asiakirjojen avulla. Tukea ja neuvontaa saaneita Cards- ja Tacis-hankkeita oli useita satoja. Säätiö antoi logistista tukea ja koulutusta juuri valittujen Cards- ja Tacis-hankkeiden yhteensä 297 edustajalle kahdessa eri kokouksessa, jotka pidettiin Brysselissä helmikuussa ja lokakuussa 2002. Koulutusmateriaalia kehitettiin ja järjestettiin saataville Internetiin, ja Tempus-ohjelman sopimushallinnointiasiakirjoja kehitettiin yhteistyössä komission kanssa. Seurantatoimiin kuului myös hankkeiden taloudellinen arviointi, erityisesti kustannusselvitysten taloudellinen arviointi (sekä vuosi- että loppuraportit eli yhteensä 335 raporttia), riita-asioita koskevien arkistojen laatiminen sekä hankkeiden ulkopuolisen tarkastustoiminnan yhteensovittaminen. Vuoden 2002 aikana tehdyssä mittavassa "raivaustyössä" tutkittiin suurin osa avoimista ja kesken olevista raporteista ja niiden käsittely lopetettiin. Tämän työn kohteena olivat kaikentyyppiset hankkeet, esimerkiksi EU:n yhteistyöhankkeet, yksittäiset liikkuvuusapurahat, suppeat toimenpiteet, suppeat hankkeet ja valmistavat EU:n yhteistyöhankkeet sekä kaikki Phare-, Cards- ja Tacis-alueiden maat. 2.5.4. Tietotekninen kehitys Uudet Tempus-ohjelman kotisivut kehitettiin, ja ne otettiin käyttöön toukokuussa 2002 perusteellisen analyysin jälkeen. Tietotekniikkaa kehitettiin muillakin tavoin, muun muassa luomalla uusi Tempus-tietokanta jäsennellyksi tietolähteeksi kaikelle olennaiselle EU:n yhteistyöhankkeiden seurantaa ja maksuja koskevalle tiedolle. Lisäksi kehitettiin turvaamistoimintoja, joiden avulla voidaan valvoa tietokannan käyttöä ja varmistaa tietojen koskemattomuus. Lisäksi toteutettiin raportoinnin ja päätöksenteon tukijärjestelmä Business Objects- (BO), jonka avulla voidaan hakea ja vertailla keskenään suuria määriä hankekohtaista tietoa. Yksittäisten liikkuvuusapurahojen hakijoita varten kehitettyjen online-hakulomakkeiden ja asiantuntijoita koskevan hakemuspyynnön käyttöönotto onnistui hyvin, ja ne liitettiin Tempus-ohjelman tietokantaan ja kotisivuille. Yhteistyössä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kanssa tehtiin vuoden 2002 lopussa ensimmäiset toteutettavuustutkimukset ja toimet, jotka koskivat tietojärjestelmää, jonka komissio on kehittänyt hankkeiden ja tiedon hallinnointia varten. 2.5.5. Tiedotus ja julkaisut Uusi hakuopas vuosiksi 2002-2006 saatiin valmiiksi, ja se on saatavissa sekä paperiversiona että sähköisessä muodossa. Tempus-ohjelman Meda-lisäosa julkaistiin EU:n jäsenvaltioiden yhdellätoista virallisella kielellä sekä venäjäksi ja arabiaksi sen jälkeen, kun Tempus-ohjelma oli ulotettu Välimeren alueelle. Tempus @ 10 -tutkimus julkaistiin, minkä ansiosta kymmenessä hakijamaassa saadaan tietoa Tempus-ohjelman tuloksista ja voidaan hyödyntää niitä. Tämä osoittaa, että Tempus-ohjelman avulla on (joissakin tapauksissa jo yli kymmenen vuoden ajan) pystytty kiistattomasti auttamaan asianomaisia maita korkeakoulutuksen uudistuksen toteuttamisessa ja valmistautumisessa Euroopan unioniin liittymiseen. Vuonna 2002 laadittiin ja julkaistiin Tempus-ohjelmaa Länsi-Balkanilla koskeva julkaisu, jossa tiedotetaan vuoden 2000 lopussa ja vuoden 2001 aikana Sarajevossa, Skopjessa ja Tiranassa pidettyjen kolmen alueellisen Tempus-seminaarin tuloksista. Lisäksi vuonna 2002 käynnistettiin tutkimus, joka koskee yliopistojen hallinnoinnin ja yliopisto-opetuksen uudistamista sekä laitosten kehittämiseen liittyviä hankkeita Unkarissa, Puolassa, Bulgariassa ja Romaniassa. 2.5.6. Erityisiä tapahtumia Säätiön Tempus-osasto avusti koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa Tempus-tiedottajien ja kansallisten yhteyshenkilöiden kokousten järjestämisessä Brysselissä huhtikuussa ja lokakuussa 2002. Säätiön Tempus-osasto oli edustettuna komission kesäkuussa 2002 järjestämässä Tempus-komitean kokouksessa. Tempus-osaston henkilökuntaa osallistui monille tiedotuspäiville ja myös komission ja kumppanimaiden järjestämiin tiedotuskampanjoihin. 3. YHTEISTYÖ MUIDEN EU:N ELINTEN KANSSA Säätiö jatkaa tiivistä yhteistyötään muiden EU:n virastojen kanssa yhteisesti kiinnostavissa asioissa. Säätiön johtaja osallistui kahteen vuonna 2002 pidettyyn virastojen johtajien kokoukseen, joissa keskusteltiin kaikkia koskevista aiheista, kuten johtamisesta, rahoituksesta, henkilöstöasioista sekä hallinnollisista kysymyksistä. Säätiö on jo useiden vuosien ajan toiminut tiiviissä yhteistyössä CEDEFOPin kanssa etenkin hakijamaita koskevissa asioissa. Säätiö järjestää toimintansa kyseisissä maissa liittymisprosessin yleisten edellytysten mukaiseksi. Tähän kuuluu maiden avustaminen näiden valmistautuessa osallistumaan yhteisön eri virastojen, esimerkiksi CEDEFOPin, toimintaan. Vuonna 2002 säätiön ja CEDEFOPin hallintoneuvosto sopivat yhteisistä toimista vuodeksi 2003, ja useita virastojen välisiä yhteisiä kokouksia pidettiin vuoden aikana. Euroopan koulutusalan tietoverkko Eurydice, CEDEFOP ja säätiö sopivat vuonna 2002 yhteistyön puitteista, jotka ilmenevät virastojen vuoden 2003 työohjelmasta. Tiiviimpi yhteistyö on välttämätöntä, koska yhteisön peruskoulutusta ja ammatillista koulutusta koskevat toimet ovat laajenemassa kattamaan myös hakijamaat ja ennen kaikkea koska mainitut alat yhdentyvät Euroopassa nopeasti. Säätiö tekee tiivistä yhteistyötä Euroopan jälleenrakennusviraston kanssa entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Serbiassa, Montenegrossa ja Kosovossa henkilöresurssien kehittämistä koskevissa Cards-hankkeissa. Yhteistyöhön kuuluu hankkeita koskevien tietoesitteiden ja tehtävänkuvausten laatiminen sekä osallistuminen tarjousten arviointiin ja hankkeiden seurantaan. Säätiö tekee myös tiivistä yhteistyötä muiden virastojen kanssa monissa sellaisissa kysymyksissä kuin hallinnollisten palvelujen ja keskuspalvelujen tuottaminen, tiedotus- ja viestintästrategiat, hallinnointi hankkeen toteutuspaikalla ja turvallisuus, työhönotto sekä tietotekniikka. Lisäksi säätiö osallistuu yhteisen tukipalvelun ohjauskomiteaan. Komitea koostuu 12 virastosta ja toimielimestä, jotka tekevät yhteistyötä SI2- talousarvion ja varainhoidon hallintajärjestelmän kehittämiseksi. 4. VARAINHOITOA KOSKEVA KERTOMUS 4.1. Rahoitusvarat Säätiö saa Euroopan yhteisön talousarviosta vuotuisen määrärahan, joka kattaa hallinnolliset kulut sekä vuotuisen työohjelman toimintamenot. Vuonna 2002 määräraha oli 16,8 miljoonaa euroa. Säätiö hallinnoi myös edelleen rahoitusta, joka saatiin Euroopan unionin erilaisista ulkoisen tuen ohjelmista. Nämä varat siirrettiin komission kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti komission puolesta suoritettavaan Phare-, Cards- ja Tacis-ohjelmien hallinnointiin. Vuonna 2002 säätiö käytti ammattikoulutushankkeisiin noin 2,1 miljoonaa euroa Phare- ja Tacis-sopimusvaroja. Lisäksi säätiö antaa Euroopan komissiolle teknistä apua Tempus-ohjelman toteuttamisessa ja hallinnoi noin 152 miljoonan euron Tempus Phare -varoja sekä 91 miljoonan euron Tempus Tacis -varoja. 4.2. Talousarvion toteutuminen Henkilöstökulujen automaattisten ja pakollisten lisäysten vuoksi säätiön henkilöstön määrä väheni vuonna 2002 verrattuna alkuperäisiin suunnitelmiin (- 4 prosenttia), ja kulujen lisääntyminen vaikuttaa henkilöstön määrään myös vuonna 2003. Talousarvio toteutettiin näistä asioista huolimatta kaiken kaikkiaan suunnitelmien mukaisesti. Kokouskuluissa ja käännöskuluissa säästettiin jonkin verran määrärahoja, jotka kohdennettiin uudelleen hallintoneuvoston lokakuussa hyväksymässä korjaavassa talousarviossa. Säästöt johtuivat yhden hallintoneuvoston kokouksen ja yhden neuvoa-antavan komitean Meda-alueryhmän ehdotetun kokouksen peruuntumisesta. Määrärahoja vapautui myös Euroopan käännöskeskuksen avoimen hyvityssaatavan johdosta. Seuraavassa on esitetty vuoden 2002 varainsiirrot yksityiskohdittain: - Luvusta 25 (hallintoneuvoston kokoukset) siirrettiin 20 000 euroa lukuun 31 (työohjelman toiminta), josta katetaan Euroopan komission pyytämän lisätuen tarve Meda- ja Tacis-alueilla. - Luvusta 30 (kohta 3 040, käännöskulut) siirrettiin 75 000 euroa lukuun 31 (työohjelman toiminta) samoihin tarkoituksiin kuin edellä. - Luvusta 30 (kohta 3 050, neuvoa-antavan komitean kokoukset) siirrettiin 60 000 euroa lukuun 31 (työohjelman toiminta) samoihin tarkoituksiin kuin edellä. Seuraavassa taulukossa on esitetty talousarvion toteutuminen (euroina) 31. joulukuuta 2002. On otettava huomioon, että luvut eivät sisällä määrärahojen vapauttamisia ja korjauksia, jotka tehdään vuonna 2003 laadittaessa vuoden 2002 tilinpäätöstä. >TAULUKON PAIKKA> 4.3. Hankinnat Säätiön oikeudellinen yksikkö hallinnoi keskitetysti säätiön hankintoja. Vuonna 2002 julkaistiin yhteensä 73 tarjouspyyntöä ja tehtiin 113 sopimusta. Myönnettyjen tukien määrä laski huomattavasti eli 68:sta vuonna 2001 20:een vuonna 2002. Vähennys johtui pääasiassa siitä, että säätiön kansallisten havaintokeskusten sopimukset tehtiin puitesopimuksina. Säätiön hankintoja ja sopimuksia käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontui kolme kertaa vuonna 2002 ja käsitteli seitsemää raporttia ja kymmentä tiedotuslehtistä. 4.4. Varainhoito- ja hallintajärjestelmät Säätiö sai valmiiksi talousarviokirjanpito-ohjelmistojen ja yleisten kirjanpito-ohjelmistojen yhdistämisen ja otti käyttöön automatisoidun sähköisen maksujärjestelmän. Säätiössä kehitettiin lisäksi uusi sovellus säätiön rahoitusomaisuuteen kuulumattoman käyttöomaisuuden ja muun omaisuuden hallinnointia varten. Tämä inventointijärjestelmä on nyt toiminnassa, ja sen avulla voidaan esittää ja ottaa huomioon käyttöomaisuuden poistot komission asetuksen n:o 2909/2000 ja tilintarkastustuomioistuimen uusien suositusten mukaisesti. Talousarviokirjanpitojärjestelmää kehitettiin edelleen, minkä ansiosta säätiön henkilökunta pystyy liittämään kaikki asiaan kuuluvat tausta-asiakirjat sähköisessä muodossa jokaiseen SI2-järjestelmässä toteutettavaan talousarviotapahtumaan. Näin voidaan parantaa varainhoidon kurinalaisuutta ja lisätä avoimuutta ja tehokkuutta, kun koko talousosaston henkilöstö voi nähdä jokaisen talousarviotapahtuman sähköisessä muodossa ja reaaliajassa sekä tutustua saatavilla oleviin tausta-asiakirjoihin. 5. HENKILÖSTÖ Vuoden 2002 lopussa säätiön palveluksessa oli 94 väliaikaista toimihenkilöä. Henkilöstön luokitus ja kansallisuudet käyvät ilmi seuraavasta taulukosta. 5.1. Henkilöstö- ja organisaatiokaavio 5.1.1. Väliaikaiset toimihenkilöt 5.1.2. Taulukko A: Väliaikaisten toimihenkilöiden määrä 31. joulukuuta 2002 (ura-alueen ja kansalaisuuden mukaan) >TAULUKON PAIKKA> Lisähuomautus: (1) Säätiön keskipitkän aikavälin henkilöresursseja koskevassa suunnitelmassa vuosiksi 2002-2004 (ETF-GB00-043) väliaikaisten toimihenkilöiden määräksi vahvistetaan 105 vuodeksi 2002. Tammikuun 1. päivästä 2003 alkaen väliaikaisten toimihenkilöiden määrä putoaa 99:een. (2) Vuoden 2002 puolivälissä hyväksyttiin vuodeksi 2003 viisi ylimääräistä virkaa, jotka käytetään Tempus Meda -ohjelman tekniseen apuun vuodesta 2003 alkaen. Lisäys nosti väliaikaisten toimihenkilöiden kokonaismäärän 104:ään 1. tammikuuta 2003 lähtien. Määrä on sama kuin säätiön perustamissuunnitelmassa oleva vuodeksi 2003 suunniteltu väliaikaisten toimihenkilöiden määrä (104). (3) Vuoden 2002 aikana tehtiin 11 avustavan toimihenkilön sopimukset paikkaamaan alijäämää, joka oli keskipitkän aikavälin henkilöresursseja koskevassa suunnitelmassa vuosiksi 2002-2004 osoitettujen 105 viran ja palveluksessa olevien 94 väliaikaisen toimihenkilön välillä ennen uusien työntekijöiden nimittämistä. 5.1.3. Taulukko B: Väliaikaista toimihenkilöstöä koskevat muutokset vuonna 2002 >TAULUKON PAIKKA> 5.1.4. Taulukko C: Säätiön muun henkilöstön määrä ja luokittelu vuoden 2002 lopussa Paikalliset toimihenkilöt // 11 Komennuksella olevat kansalliset asiantuntijat // 7 5.2. Henkilöstöaloitteet Vuonna 2002 säätiö - hyväksyi oman henkilöresurssistrategiansa - toteutti säätiön henkilökunnan uuden arviointijärjestelmän, joka perustuu arvioitavan ja arvioijan kesken sovittaviin yksilökohtaisiin tavoitteisiin ja jossa otetaan huomioon henkilökohtainen osaaminen ja koulutustarpeet - otti käyttöön osaamiskartan, johon kuuluu koko henkilökuntaa koskevia keskeisiä osaamisalueita ja erityisiä teknisen osaamisen alueita kaikille säätiön käytännön tehtävissä toimiville - teki osaamiskartan pohjalta koko henkilökunnalle henkilökohtaista osaamista koskevan arvioinnin - toteutti säätiön henkilöstön vuotuiset ylennykset - toteutti säätiön henkilökunnan vuotuisen koulutusohjelman. 6. HALLINTONEUVOSTO JA NEUVOA-ANTAVA KOMITEA 6.1. Hallintoneuvosto Säätiön hallintoneuvosto kokoontui 26. marraskuuta 2002. Kokoukseen osallistui myös tarkkailijoita kaikista hakijamaista. Hallintoneuvosto - hyväksyi säätiön alustavan työohjelman vuodeksi 2003 sekä säätiön toimintaa Länsi-Balkanilla ja uusissa itsenäisissä valtioissa vuosia 2003-2005 varten laaditut, säännöllisesti tarkistettavat puitteet - hyväksyi talousarvioesityksen vuodeksi 2003 budjettivallan käyttäjän myöhemmin hyväksyttäväksi - hyväksyi varainhoitoasetuksen 21 artiklan täytäntöönpanemisen - myönsi säätiön johtajalle vastuuvapauden vuoden 2001 talousarvion osalta - myönsi vastuuvapauden säätiön kirjanpitäjälle ja apulaiskirjanpitäjälle vuoden 2001 tulostilistä - merkitsi tiedoksi tulevat muutokset säätiön varainhoitoasetukseen - käsitteli vuonna 2002 tehdyn säätiön ulkopuolisen arvioinnin tuloksia - merkitsi tiedoksi säätiön henkilöresurssipolitiikan ja sen kehittämisen seurannan - merkitsi tiedoksi säätiön varainhoitouudistuksen sekä - merkitsi tiedoksi hakijamaista tehtyjen tutkielmien yhteenvetoraportin. 6.2. Neuvoa-antava komitea Neuvoa-antavan komitean pääasiallinen tehtävä on ilmaista hallintoneuvostolle mielipiteensä säätiön seuraavan vuoden työohjelmaesityksestä. Neuvoa-antava komitea koostuu neljästä aluetyöryhmästä, jotka edustavat hakijamaita, Kaakkois-Eurooppaa, Itä-Eurooppaa ja Keski-Aasiaa sekä Välimeren kumppanimaita. Komitean kolmivuotisen toimintakauden kahtena ensimmäisenä vuotena kukin aluetyöryhmä kokoontuu kerran vuodessa. Vuonna 2003 Torinossa pidetään täysistuntokokous, johon saapuvat kaikki neljä ryhmää. Vuonna 2002 kolmen aluetyöryhmän kokouksessa arvioitiin säätiön strategian ja toiminnan edistymistä asianomaisella alueella ja aloitettiin vuoden 2003 työohjelman muodostaminen tarjoamalla alueellisia tarpeita koskevia neuvoja. Aluetyöryhmät kokoontuivat vuonna 2002 seuraavasti: 6.2.1. Itä-Euroopan ja Keski-Aasian aluetyöryhmä 13.-15. kesäkuuta Kirgisiassa Kokous järjestettiin yhdessä säätiön kansallisten havaintokeskusten verkoston vuosikokouksen ja säätiön rahoittaman yritysten kehittämiseen tähtäävää koulutusta koskevan hankkeen päätöskonferenssin kanssa. Osallistujia kaikista Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maista ja EU-maista oli yhteensä noin sata, joten tapahtuma oli suurin kansainvälinen tapahtuma, jonka säätiö on järjestänyt Itä-Euroopan ja Keski-Aasian alueella. Työnantajista, työnantajajärjestöistä, koulutus- ja työllisyyspolitiikan päättäjistä, kansainvälisten hankkeiden edustajista, kansainvälisistä järjestöistä ja EU:n sekä Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maiden asiantuntijoista koostuva osanottajajoukko muodosti toimivan kokonaisuuden, minkä ansiosta konferenssin anti oli varsin runsas. 6.2.2. Kaakkois-Euroopan aluetyöryhmä 20. ja 21. kesäkuuta Montenegrossa Vuodeksi 2003 ehdotetun säätiön työohjelman ensisijaiset tavoitteet, erityisesti alueellisen yhteistyön painottaminen ja kokemusten levittäminen hakijamaista Länsi-Balkanin maihin saivat aluetyöryhmän tuen. Katsottiin, että alueen kannalta tärkeimpiä asioita ovat opettajien ja kouluttajien koulutus, elinikäinen oppiminen ja kansallista tutkintorakennetta koskevat ehdotetut toimet. Yhteiskokousta kansallisten havaintokeskusten kanssa pystyttiin hyödyntämään neuvoa-antavan komitean ja kansallisten havaintokeskusten välisten yhteyksien kehittämiseen. 6.2.3. Hakijamaiden aluetyöryhmä 6.-8. lokakuuta Bulgariassa. Ryhmä kannatti säätiön vuoden 2003 työohjelmaa varten ehdotettuja ensisijaisia tavoitteita, erityisesti yhteistyöhön CEDEFOPin kanssa liittyviä järjestelyjä sekä ehdotettua kokemusten levittämistä hakijamaista Länsi-Balkanin maihin. Osallistujat käsittelivät hakijamaiden kansallisten havaintokeskusten mahdollista yhdistämistä CEDEFOPin REFER-verkostoon ja olivat tyytyväisiä raporttiin EU:n tuoreimmasta kehityksestä ammatillisen koulutuksen alalla sekä säätiön tutkielmien tärkeimpien havaintojen esittelyyn. LIITE 1: Toiminnan tulokset >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE 2: Talousarvio- ja muut varat >TAULUKON PAIKKA> LIITE 3: Phare- ja Tacis-sopimukset >TAULUKON PAIKKA> LIITE 4: Tekninen apu Tempus-ohjelmalle 2002 >TAULUKON PAIKKA> Liite 4 (jatkuu)Tekninen apu Tempus-ohjelmalle 2002 >TAULUKON PAIKKA> LIITE 4A: Tempus-tuet 2002 >TAULUKON PAIKKA> Liite 4A (jatkuu) Tempus-tuet 2002 >TAULUKON PAIKKA> LIITE 5: Euroopan koulutussäätiön henkilöstökaavio - 31. joulukuuta 2002 >VIITTAUS KAAVIOON> LIITE 6: Euroopan koulutussäätiön hallintoneuvoston jäsenluettelo 2002 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE 7: Euroopan koulutussäätiön tapahtumat vuonna 2002 >TAULUKON PAIKKA> LIITE 8: Euroopan koulutussäätiön julkaisut vuonna 2002 Toimintakertomus 2001 Raportti säätiön toiminnasta ja sen tuloksista vuonna 2001 Työohjelma 2002 Työohjelma sisältää tietoa ja tarkkoja yksityiskohtia säätiön tulevista toimista sekä vuoden 2002 ensisijaiset tavoitteet. Julkaisusta kuvastuu kehitysprosessi, joka tällä hetkellä vaikuttaa säätiön toiminnan laajuuteen ja sisältöön. Yleinen tiedote Tietoa suppeassa muodossa säätiön tehtävistä, asiantuntemuksesta ja palveluista Central and Eastern Europe Key Indicators - Summary report (Keski- ja Itä-Euroopan avainindikaattorit - yhteenvetoraportti) Yhteenveto ammatillisen koulutuksen järjestelmää ja työmarkkinoita koskevista tilastotiedoista ja indikaattoreista tulevissa jäsenvaltioissa ja Länsi-Balkanilla. Central and Eastern Europe Key Indicators (Keski- ja Itä-Euroopan avainindikaattorit) Ammatillisen koulutuksen järjestelmää ja työmarkkinoita koskevia tilastotietoja ja indikaattoreita tulevissa jäsenvaltioissa ja Länsi-Balkanilla. Candidate countries monographs - Summary report (Hakijamaita koskevat tutkielmat - yhteenvetoraportti) Yhteenvetoraportti tutkielmista, jotka säätiö on laatinut työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston pyynnöstä. Säätiö osallistuu tutkielmien välityksellä työllisyyden ensisijaisten tavoitteiden yhteisen arviointiasiakirjan seurantaan. Raportissa annetaan ajankohtaista tietoa ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja rakenteiden kehittämisestä sekä julkisista ja yksityisistä työvoimapalveluista hakijamaissa. Analyysin laatimisessa on otettu huomioon Euroopan unionin esittämät elinikäisen oppimisen ensisijaiset tavoitteet. The challenges of lifelong learning - Report of a seminar involving Eastern Europe and Central Asia (Elinikäisen oppimisen haasteet - Raportti Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kattavasta seminaarista). Nyköpingissä, Ruotsissa, helmikuussa 2002 pidetyn kansainvälisen seminaarin tulokset. Seminaarissa käsiteltiin elinikäisen oppimisen toimintaperiaatteita Itä-Euroopassa ja Keski-Aasiassa. Raportin tarkoituksena on esitellä elinikäisen oppimisen käsite ja selittää sitä koulutuksen ja työmarkkinoiden alojen asiantuntijoille sekä selvittää nykyistä tilannetta ja tämän aiheen merkitystä asianomaisissa maissa. Innovative practices in trainer and teacher training - Maghreb (julkaistu ranskaksi) (Innovatiiviset käytännöt opettajien ja kouluttajien koulutuksessa - Maghreb) Strategisia suosituksia Maghreb-maissa toimiville kouluttajille. Overview of vocational education and training and its relevance to the labour market - Mediterranean region (Ammatillista koulutusta ja sen merkitystä työmarkkinoilla koskeva yleiskatsaus - Välimeren alue) Raporttisarja, jonka säätiö on laatinut Euroopan komission pyynnöstä ja joka kuvaa ammatillisen koulutuksen järjestelmien tilaa Välimeren alueen maissa. Raporttien tavoitteena on antaa yksityiskohtainen katsaus kansalliseen ammatillisen koulutuksen järjestelmään ja lisäksi osoittaa tärkeimmät haasteet, joita järjestelmät kohtaavat laajemmassa sosioekonomisessa kehittämisstrategiassa. Lisäksi niissä analysoidaan ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja työmarkkinoiden välisiä yhteyksiä ja työvoiman ammattitaidon kehittämistä. Vocational education and training against social exclusion (Ammatillinen koulutus sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisijänä) Tutkimussarja on laadittu Keski- ja Itä-Euroopan maissa, ja sillä halutaan osoittaa kansallisille viranomaisille, että ammatillisella koulutuksella on tärkeä merkitys syrjäytymisen ehkäisijänä. Tutkimuksissa kootaan ja analysoidaan syrjäytymiselle alttiiden ryhmien laadulliset ja määrälliset tunnusmerkit. Tällä tavoin pyritään i) arvioimaan makroekonomisen kehityksen vaikutusta syrjäytymiseen ja köyhyyteen, ii) määrittelemään ryhmät, joissa syrjäytymisen ja köyhyyden riskit ovat pitkäaikaisia tai hiljattain ilmenneitä, iii) arvioimaan, miten nykyisellä politiikalla, sosiaaliturvalla ja työmarkkinaohjelmilla voidaan tukea näitä riskiryhmiä ja iv) suunnittelemaan ehdotuksia kokeiluhankkeiksi, joiden avulla syrjäytyneet voidaan integroida uudelleen. Human resources in the context of regional development - company skills survey (Henkilöresurssit alueellisen kehityksen valossa - tutkimus yritysten ammattitaidosta) Raporttisarjassa käsiteltävän hankkeen tavoitteena on ollut auttaa kansallisia havaintokeskuksia ja alueellisia edustajia tekemään kysynnän näkökulmaan perustuva yksityiskohtainen laatuarviointi alueellisista ammattitaidon tarpeista Keski- ja Itä-Euroopan maiden pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, tutkimaan kysynnän näkökulmia paikallisen tarjonnan infrastruktuurin valossa sekä laatimaan puitteet toimintastrategioiden kehittämiselle. Työ on kattanut useiden alojen yrityksiä viidellä eri alueella Tsekin tasavallassa, Virossa, Unkarissa, Liettuassa ja Puolassa, joiden taloudet ovat siirtymäprosessin eri vaiheissa. A management tool kit on training needs assessment and programme design (Liikkeenjohdon työvälinesarja koulutustarpeiden arviointia ja ohjelman laatimista varten) Säätiö toteutti Ukrainassa, Kazakstanissa ja Kirgisiassa hankkeen, jonka tavoitteena oli saada koulutuksen järjestäjät ja yritykset kohtaamaan. Hankkeen tuloksena oli koulutustarpeiden arviointiin ja ohjelman laatimiseen käytettävä apuväline, joka on tarkoitettu liikkeenjohdon kehittämiseen siirtymävaiheen maissa. Liikkeenjohdon apuväline on tarkoitettu suunnitteluresurssiksi yhtiöiden johtajille, kouluttajille ja konsulteille. Sillä voidaan tukea yrityksensisäisen liikkeenjohdon kehittämisen ja laajempien strategisten henkilöresurssien hallintaohjelmien suunnittelua ja toteuttamista. Apuväline on kehitetty käytettäväksi siirtymä- tai kehittyvissä talouksissa ja erityisesti yrityksissä, jotka toimivat uusissa itsenäisissä valtioissa. VET management report - NIS (modules 1 and 2) (Ammatillisen koulutuksen hallinnointia koskeva raportti - uudet itsenäiset valtiot, moduulit 1 ja 2) Ammatillisen koulutuksen oppilaitosten hallinnointia koskeva käsikirja, joka on tarkoitettu ammatillisen koulutuksen viranomaisille, ministeriöiden virkamiehille, alueviranomaisille ja asiantuntijoille, jotka toimivat ammatillisen koulutuksen järjestelmien suunnittelussa ja hallinnoinnissa Itä-Euroopassa ja Keski-Aasiassa. Ensimmäisessä osassa kuvataan ammatillisen koulutuksen tärkeimpiä piirteitä hallinnoinnin kannalta. Siinä tutkitaan esimerkiksi palvelujen tuottamista ammatillisessa koulutuksessa, ammatillista koulutusta valtionhallinnon osa-alueena, ammatillista koulutusta markkinatalouden osa-alueena sekä hallinnointimenetelmien ja organisaatiorakenteiden nykyaikaistamista ammatillisen koulutuksen alalla. Toisessa osassa esitellään ammatillisen koulutuksen tärkeimmät suunnitteluvaiheet, jotka alkavat organisatorisesta valmistelusta ja ennakoivista analyyseista ja päättyvät seurantaan ja arviointiin sekä siirtymiseen uudelle suunnittelukaudelle. Koulutusosioihin kuuluu esimerkiksi suunnitteluprosessin, tilanteen arvioinnin ja ennakoinnin järjestäminen. Molemmat osat on julkaistu venäjäksi ja yhteenveto englanniksi. Factsheets central and eastern Europe (Keski- ja Kaakkois-Eurooppaa koskevat tiedotuslehtiset) Sarja tiedotuslehtisiä, joissa annetaan olennaista tietoa ammatillisesta koulutuksesta Keski- ja Itä-Euroopassa. National observatory country reports (Candidate countries, Western Balkans, Eastern Europe and Central Asia) (Havaintokeskusten maakohtaiset raportit: hakijamaat, Länsi-Balkan, Itä-Eurooppa ja Keski-Aasia) Kokoelma kansallisten havaintokeskusten laatimia raportteja. Raportit on laadittu säätiön määrittämän rakenteen pohjalta, ja ne sisältävät yksityiskohtaista tietoa kyseisten maiden ammatillisista koulutusjärjestelmistä. LIITE 9: Maakoodit >TAULUKON PAIKKA>