EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 16.5.2022 COM(2022) 223 final 2022/0162(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (uudelleenlaadittu)



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan EU:n talousarvion laatimista ja toteuttamista sekä EU:n varojen valvontaa koskevat periaatteet ja yleiset varainhoitosäännöt. Vuoden 2018 varainhoitoasetus on tulosta mittavasta tarkistuksesta, jossa aiemmat soveltamissäännöt on sisällytetty yhteiseen sääntökirjaan. Tarkistuksella lisättiin joustavuutta, yksinkertaistettiin huomattavasti rahoitussääntöjä ja valmisteltiin vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisia ehdotuksia. Näille yksinkertaisemmille säännöille on annettava aikaa, jotta niiden koko potentiaali voidaan hyödyntää vuosien 2021–2027 ohjelmien ja välineiden täytäntöönpanossa. Tämä koskee muun muassa yhtenäistä tarkastusmallia, tarkastusten ja arviointien keskinäistä riippuvuutta, yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, hallinnollisen rasituksen vähentämistä ja tulosten painottamista. Varainhoitosääntöjen muuttaminen liian usein aiheuttaisi epävarmuutta EU:n varojen saajille. Sen vuoksi komissio ehdottaa nyt kohdennettua tarkistusta, jolla pyritään löytämään oikea tasapaino keskittymällä todella välttämättömiin muutoksiin. Tärkein syy tähän tarkistukseen on tarve yhdenmukaistaa varainhoitoasetus monivuotista rahoituskehystä koskevan paketin kanssa ja säilyttää unionin menoja koskeva yhteinen sääntökirja. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikki yleiset varainhoitosäännöt sisältyvät varainhoitoasetukseen. Tämä lisää oikeusvarmuutta unionin toimielinten ja unionin varojen saajien kannalta. Ehdotuksessa otetaan huomioon myös EU:n toimielinten monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä antamat lausumat. Lisäksi ehdotukseen sisältyy kohdennettuja parannuksia ja yksinkertaistuksia. Ne on yksilöity vuoden 2018 varainhoitoasetuksen voimaantulon jälkeen, ja jotkin niistä ovat vastanneet viimeaikaisiin tapahtumiin ja suuntauksiin. Parannukset perustuvat covid-19-pandemiasta saatuihin kokemuksiin ja keskittyvät kriisinhallintaan. Niillä pyritään myös suojaamaan paremmin EU:n taloudellisia etuja (esimerkiksi hyödyntämällä enemmän digitalisaatiota), edistämään paremmin EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista ja yksinkertaistamaan entisestään unionin varojen saajia koskevia toimia. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tämä ehdotus on annettu monivuotista rahoituskehystä koskevan paketin hyväksymisen jälkeen, ja sen tarkoituksena on parantaa edelleen vuosien 2021–2027 ohjelmien ja välineiden täytäntöönpanossa ja sen jälkeen sovellettavia sääntöjä. Ehdotuksessa otetaan huomioon tietyt poikkeukset nykyiseen varainhoitoasetukseen, joista unionin lainsäätäjä päätti monivuotista rahoituskehystä koskevissa neuvotteluissa. Ne koskevat erityisesti alakohtaista lainsäädäntöä. EU:n varainhoitosääntöjen yksinkertaistamisen ja parantamisen pitäisi myös lisätä politiikkojen vaikutusta ja niiden tuloksia kentällä. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 322 artiklan 1 kohtaan. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) EU:n yleisten varainhoitosäännösten hyväksyminen kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. •Suhteellisuusperiaate Tällä ehdotuksella yhdenmukaistetaan varainhoitoasetus vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevan paketin kanssa. Ehdotukseen sisältyy kohdennettuja parannuksia ja yksinkertaistamistoimia. Se ei sisällä sääntöjä, jotka eivät olisi tarpeen SEUT-sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Sidosryhmien kuuleminen Varainhoitoasetuksen ehdotettua muutosta koskeva julkinen kuuleminen järjestettiin heinä-lokakuussa 2021, ja siihen saatiin 38 kannanottoa. Kannanottoja saatiin monenlaisilta sidosryhmiltä, kuten yleisöltä, jäsenvaltioiden viranomaisilta, kansainvälisiltä järjestöiltä, kansalaisjärjestöiltä ja elinkeinoelämän järjestöiltä.

Unionin taloudellisten etujen suojan vahvistamisen osalta useimmat vastaajat kannattavat avoimuuden lisäämistä ja täydentäviä suojatoimenpiteitä. Vastaajat pitivät joustavuutta ja oikeasuhteisuutta tarpeellisina ja pitivät luottamuksellisuutta, tietosuojaa ja nykyisten välineiden johdonmukaista käyttöä tärkeinä. Kommentoijat suhtautuivat yleisesti ottaen myönteisesti varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän mahdollisiin parannuksiin. Komissio sai yleistä kannatusta asianmukaisen huolellisuuden (due diligence) noudattamiseen sen varmistamiseen, että yhteisöt, joille tehtäviä on siirretty, noudattavat sovellettavaa unionin oikeutta ja sovittuja kansainvälisiä ja unionin normeja. Sidosryhmät halusivat myös vahvistaa varainhoitoasetuksen roolia ehdokkaiden tai tarjoajien ammatillisten eturistiriitojen ehkäisemisessä. EU:n henkilöstölle suunnatuilla sisäisillä suuntaviivoilla voisi kuitenkin olla merkitystä tässä yhteydessä. Julkiseen kuulemiseen osallistuneet olivat yhtä mieltä siitä, että on tärkeää yksinkertaistaa ja selkeyttää tiettyjä ohjelmien täytäntöönpanoa koskevia sääntöjä hallinnollisen rasituksen keventämiseksi. Sidosryhmät suhtautuivat myönteisesti seuraaviin aiheisiin liittyviin toimenpiteisiin: i) EU:n turvallisuus ja strateginen riippumattomuus; ii) rahoitusvälineet, talousarviotakuut ja rahoitusapu, joiden osalta raportointivelvoitteiden rationalisointia tuetaan selkeästi; ja iii) digitaaliset tarkastukset ja valvonta, joiden osalta sidosryhmät totesivat, että ihmisen suorittama valvonta olisi säilytettävä. Kriisinhallinnan osalta kuulemisen osallistujat kannustivat soveltamaan lähestymistapaa, jossa hyödynnetään covid-19-kriisistä saatuja kokemuksia hankintasääntöjen parantamiseksi. Sidosryhmät keskustelivat mahdollisista muutoksista, kuten lisäjoustosta sopimusmuutosten tekemisessä, sähköisten asiakirjojen hyväksymisestä sekä maailmanlaajuisten aloitteiden ja ohjelmien tukemisen helpottamisesta. Komissio on tarkastellut saamaansa palautetta huolellisesti ja ottanut siitä suurimman osan huomioon ehdotusluonnoksessa. •Vaikutustenarviointi Varainhoitoasetuksen tulevia tarkistuksia koskevan komission lausuman mukaisesti vaikutustenarviointia ei tarvita. Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan yleiset säännöt ja välineet EU:n meno-ohjelmien ja rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa varten. Näin ollen lainsäädännön tarkistuksilla ei ole välittömiä taloudellisia, ympäristöön liittyviä tai sosiaalisia vaikutuksia, joita voitaisiin analysoida tehokkaasti vaikutustenarvioinnissa. Vaikutustenarvioinneista saadaan lisäarvoa silloin, kun tehdään yksittäisiin meno-ohjelmiin ja rahoitusvälineisiin liittyviä politiikkavalintoja. Näiden meno-ohjelmien ja rahoitusvälineiden on oltava varainhoitoasetuksessa vahvistetun sääntelykehyksen mukaisia. Sen sijaan komissio on järjestänyt tätä ehdotusta koskevan julkisen kuulemisen, joka on yleinen käytäntö. Komissio on myös tukeutunut operatiivisiin kokemuksiin ja muihin oppeihin erityisesti määrittääkseen ja analysoidakseen käsiteltävät kysymykset ja unionin osallistumisesta saatavan lisäarvon. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Varainhoitoasetuksen tarkistaminen ei kuulu sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman (REFIT) piiriin. Tarkistus edistää kuitenkin merkittävästi paremman sääntelyn agendaa, koska sillä vastataan tarpeeseen yksinkertaistaa, parantaa ja yhdenmukaistaa EU:n varainhoitosääntöjä vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevan paketin kanssa. Ehdotettu lähestymistapa on täysin sääntelyn parantamista koskevan kehyksen ja komission yksinkertaistamistyön mukainen. Ehdotukseen sisältyy esimerkiksi viittaus digitaalisiin tarkastuksiin ja kehitteillä oleviin teknologioihin niiden laajemman käytön edistämiseksi samalla kun säilytetään joustavuus. Ehdotus sisältää myös covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia hankinnoista (esim. yhteishankinnat, jäsenvaltioiden puolesta tehtävät hankinnat, yhteishankintayksikön käyttö, samantyyppisten tavaroiden tai palvelujen hankinta useista hankintalähteistä, sähköinen laskutus ja ulkoisia asiantuntijoita koskevien sääntöjen parantaminen). Se sisältää myös avustusten yksinkertaistamistoimenpiteitä (esim. yksinkertaisemmat avustusmuodot, vapaaehtoisten käyttöä koskevat yksinkertaisemmat säännöt, yksinkertaisemmat laskelmat voiton tuottamisen kieltävän periaatteen noudattamisen osoittamiseksi ja yksinkertaisemmat menettelyt humanitaarisen avun myöntämiseksi). Kaikkien näiden toimenpiteiden perimmäisenä tavoitteena on keventää hakijoiden ja EU:n varojen saajien hallinnollista taakkaa aiheuttamatta lisäriskejä EU:n talousarvion moitteettomalle varainhoidolle. Ehdotuksen soveltamisala kattaa myös mikroyritykset. Tällaiset yritykset voivat saada EU:n rahoitusta, joten niihin on sovellettava yleisiä varainhoitosääntöjä. Rahoituskautta 2021–2027 koskevat säännöt helpottavat jo mikroyritysten osallistumista. Komissio esimerkiksi käytti äskettäin yksinkertaistettuja rahoitusmuotoja koskevia varainhoitoasetuksen sääntöjä tehdäkseen päätöksen, jonka mukaan mikroyritysten omistajat voivat ilmoittaa henkilöstökustannuksensa ennalta määritellyiksi yksikkökustannuksiksi minkä tahansa rahoitusohjelman puitteissa ilman, että niiden tarvitsee esittää näyttöä ilmoitetuista määristä. Lisäksi ehdotus vähentää tietyillä aloilla yrityksille, jotka ovat usein mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä (mikro- ja pk-yritykset), aiheutuvia kustannuksia. Ehdotuksella pyritään vahvistamaan suhteellisuusperiaatteen täytäntöönpanoa muun muassa tukeutumalla siihen, että kumppanit, jotka toteuttavat talousarviota välillisellä hallinnoinnilla, noudattavat asianmukaista huolellisuutta. Tämä mahdollistaisi joustavamman lähestymistavan mikro- ja pk-yrityksiin. Yleisesti ottaen monien kohdennettujen yksinkertaistamistoimenpiteiden olisi hyödytettävä kaikkia yrityksiä ja siten myös pieniä ja keskisuuria yrityksiä. •Perusoikeudet Ehdotus on Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukainen. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutusta talousarvioon. 5.LISÄTIEDOT •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset 1.1.Yhdenmukaistaminen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja yksinkertaistaminen ·Yhdenmukaistaminen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa (yleistä): varainhoitoasetukseen lisätään joitakin viittauksia vuosien 2021–2027 perussäädöksiin ja muuhun lainsäädäntöön. Lisäksi rahoituskehysasetuksen sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi ehdotetaan, että tietyt alakohtaisissa perussäädöksissä vahvistetut talousarvioperiaatteista tehtävät poikkeukset otetaan huomioon varainhoitoasetuksessa yhteisen sääntökirjan mukaisesti (varainhoitoasetuksen 12, 14, 15 ja 18 artikla, 32 artiklan 2 kohta, 41 artiklan 2 kohta, 44 artiklan 1 ja 3 kohta, 48 artiklan 2 kohta, 54 artikla, 96 artiklan 1 ja 2 kohta, 97 artiklan 3 kohta, 106 artiklan 1 kohta, 115 artiklan 3 kohta, 214 artiklan 3 kohta, 250 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 253 artiklan 1 kohdan c alakohta). Lisäksiyleistä ehdollisuutta koskevan asetuksen sisällön mahdollisesta sisällyttämisestä annetun yhteisen julistuksen jatkotoimena II osastoon, joka koskee periaatteita, joista alakohtaisessa lainsäädännössä ei voida poiketa, lisätään viittaus tähän asetukseen (6 artikla). ·Lainanotto ja -anto: ehdotuksen tarkoituksena on tehostaa raportointia yhteisen julistuksen 2020/C 444 I/06mukaisesti, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja helpottaa budjettivallan käyttäjän kanssa tehtävää yhteistyötä. Ehdotetulla muutoksella virtaviivaistetaan lainanotto- ja lainanantotoimia koskevia raportointivelvoitteita. Siinä kodifioidaan nykyinen käytäntö sisällyttämällä komissiota koskevaan talousarvion pääluokkaan liitettyyn asiakirjaan kattava katsaus komission lainanotto- ja lainanantotoimiin (52 artiklan 1 kohta). ·Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot: ehdotuksen tarkoituksena on lisätä ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen avoimuutta ja näkyvyyttä talousarvioon liitetyissä asiakirjoissa yhteisen julistuksen mukaisesti (22 artiklan 1 kohta ja 41 artiklan 3 ja 8 kohta). Ehdotuksen tavoitteena on myös helpottaa jäsenvaltioilta saatavien lisärahoitusosuuksien (myös vapaaehtoisten) hallinnointia (21 artiklan 2 kohta) ja välttää näin tarve pyytää jäsenvaltioilta maksuja ennen kuin todellisia maksutarpeita ilmenee.

·Rahoitusvälineet ja talousarviotakuut: ehdotuksella pyritään parantamaan oikeudellista selkeyttä seuraavasti: i) poistetaan nykyisen varainhoitoasetuksen epäjohdonmukaisuuksia ja tarpeettomia kohtia; ii) otetaan paremmin huomioon rahoittamisen ja talousarviotakuiden toiminta; ja iii) päivitetään asianomaiset säännöt (2 artiklan 9 kohta, uusi 2 artiklan 15 kohta, uusi 2 artiklan 33 kohta, uusi 212 artiklan 3 kohta, 212 artiklan 5 kohta, 213 artiklan 4 kohta, 221 artikla, 223 artiklan 6 kohta ja uusi 213 artiklan 5 kohta). ·Lisäksi ehdotuksessa yksinkertaistetaan raportointia päällekkäisyyksien ja epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi. Sillä tiukennetaan raportointivelvoitteita talousarvioesitykseen liitetyssä valmisteluasiakirjassa ja 253 artiklan 1 kohdan mukaisessa integroidussa rahoituskertomuksessa. Tämä yksinkertaistaminen merkitsee myös sitä, että nykyinen 250 artikla on poistettava. Ehdotuksella myös lujitetaan 218 artiklaa siirtämällä tietyt entisen 41 artiklan 5 kohdan säännökset 218 artiklaan. Näin varmistetaan, ettei ole tarpeen laatia kahta samansisältöistä yhteistä vararahastoa koskevaa rinnakkaista kertomusta (uusi 41 artiklan 5 kohdan g alakohta, 210 artiklan 3 kohta ja 218 artikla). ·Ehdotuksessa selvennetään myös, miten rahoittaminen ja talousarviotakuut ovat vuorovaikutuksessa talousarviositoumusten, oikeudellisten sitoumusten, saajien ja saajia koskevien tietojen määritelmien ja sääntöjen kanssa (2 artiklan 38 ja 58 kohta, 7 artiklan 4 kohta, 10 artiklan 3 kohta, 38 artiklan 3 kohdan c alakohta, 112 artiklan 2 kohta, 113 artiklan 1 kohdan a alakohta, 113 artiklan 4 kohta, 115 artiklan 2 kohta ja 163 artikla). 1.2.Kriisinhallinta, nykyaikaistaminen ja yksinkertaistaminen ·EU:n toimielinten muut kuin rahalliset lahjoitukset: ehdotus sisältää uuden välineen, joka vastaa nykyistä käytäntöä. Se tarjoaa EU:n toimielimille puitteet tavaroiden, palvelujen tai rakennusurakoiden lahjoittamiselle. Se tarjoaa myös vakaan oikeusperustan erityisesti tulevia hätätilanteita varten sekä paremman avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja oikeusvarmuuden varojen saajien kannalta (2 artiklan 1, 2, 3, 38, 50 ja 58 kohta, 133 artikla, 154 artiklan 3 kohta ja uusi 244 artikla). ·Palkinnot: muiden kuin rahallisten lahjoitusten käyttöönoton tapaan EU:n toimielinten olisi voitava myöntää palkintoja, jotka eivät ole rahallisia (esimerkiksi arvoseteleitä, lippuja ja matkoja). Tämä on tärkeää myös sen vuoksi, että voidaan esimerkiksi järjestää kilpailuja nuorille, joilla ei ole pankkitiliä omassa jäsenvaltiossaan, mutta jotka voivat näin saada helposti palkkionsa käytännössä. Tämän mahdollisuuden käyttöönotto edellyttää pieniä muutoksia 2 artiklan 52 kohtaan, 210 artiklan 4 kohtaan ja 211 artiklan 1 kohtaan. ·Hankinnat ja asiantuntijat: ehdotuksella mukautetaan kriisinhallintatilanteissa sovellettavia hankintasääntöjä, jotta EU:n toimielimet tai elimet voivat tehdä hankintoja jäsenvaltioiden puolesta tai toimia yhteishankintayksikköinä. Tämä yhteishankintayksikkö voisi lahjoittaa tai jälleenmyydä tavaroita ja palveluja jäsenvaltioille ja käynnistää yhteisiä hankintamenettelyjä, vaikka EU:n toimielimet eivät hankkisi palveluja ja tavaroita itselleen (169 artiklan 1 ja 2 kohta, uusi 169 artiklan 3 kohta ja liitteessä I olevan 11.1 kohdan f alakohta ja 12.2 kohdan a alakohta). Ehdotuksessa päivitetään myös kriisitilanteen määritelmää siten, että se kattaa kansanterveyden ja eläinten terveyden, elintarviketurvallisuuden hätätilanteet ja maailmanlaajuiset terveysuhat, kuten pandemiat (2 artiklan 22 kohta). Muut yksinkertaistamistoimenpiteet sekä tekniset korjaukset ja päivitykset mahdollistavat useiden hankintasopimusten tekemisen, korjaavat epäjohdonmukaisuudet ja puutteet sekä selkeyttävät hankintamenettelyjen digitalisointia (uusi 2 artiklan 46 kohta, 2 artiklan 76 kohta, 164 artiklan 5 kohta, 168 artiklan 3 kohta, 171 artiklan 1 kohta, 173 artiklan 1 kohta, 174 artiklan 2 ja 3 kohta, 175 artikla sekä liitteessä I oleva 1.2, 6.2, 6.3, 6.4, 6.6, 9.3, 9.4 ja 9.5 kohta, 11.1 kohdan a ja c alakohta, h alakohdan iv alakohta, j ja m alakohta, 11.2 kohta, 16.3 kohdan f ja g alakohta, 18.1 kohta, 18.7 kohta, 19.2 kohta, 20.2 kohta, 21.1 kohta, 24.3 kohta, 27 kohta, 28.1 kohta, 28.2 kohta, uusi 29.4 kohta, 30.2 kohta, 31.1 kohta, uusi 34 kohta, 35.1 kohta ja 39.3 kohta). Ehdotuksilla yhdenmukaistetaan varainhoitoasetuksen hankintasäännöt julkisista hankinnoista annetun direktiivin 2014/24/EU ja sähköisestä laskutuksesta annetun direktiivin 2014/55/EU kanssa. Ehdotuksessa esimerkiksi selvennetään dynaamisiin hankintajärjestelmiin sovellettavia määräaikoja ja annetaan mahdollisuus arvioida hankintasopimuksen tekoperusteina hankintasopimuksen toteuttamiseen osoitetun henkilöstön pätevyyttä ja kokemusta (117 artiklan 3 kohta, 176 artiklan 2 kohta, uusi 176 artiklan 4 ja 5 kohta sekä 179 artiklan 1 kohta). Ehdotuksella myös vastataan kolmansissa maissa sijaitsevien unionin edustustojen tarpeeseen soveltaa joustavampia sääntöjä, joissa otetaan huomioon paikalliset markkinaolosuhteet ja jäsenvaltioiden käytännöt. Sen vuoksi markkinoille pääsyä koskevat kynnysarvot ja säännöt on mukautettu ulkoisiin toimiin liittyviin hankintoihin tällä hetkellä sovellettaviin kynnysarvoihin ja sääntöihin. Lisäksi unionin edustustot, jotka tekevät hankintasopimuksia omaan lukuunsa, voisivat hyväksyä esimerkiksi hakemusasiakirjojen toimittamisen henkilökohtaisesti (153 artiklan 5 kohta). Lisäksi ehdotetaan, että kansainvälisten julkisten hankintojen välineen (IPI, ei vielä hyväksytty) nojalla toteutettuja toimenpiteitä sovelletaan EU:n toimielinten hankintoihin. Hankintaviranomaisten on sovellettava IPI-toimenpiteitä (pistemäärän mukauttamisen muodossa tiettyihin kolmansiin maihin sijoittautuneilta talouden toimijoilta saatuihin tarjouksiin tai niiden poissulkemiseen) samalla tavalla kuin jäsenvaltioiden hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden sen jälkeen, kun IPI-asetus tulee voimaan ja IPI-toimenpiteet on hyväksytty ja julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. EU:n toimielinten olisi näytettävä esimerkkiä ja sovellettava samoja sääntöjä (uusi 179 artiklan 1 kohta ja liitteessä I oleva 14 kohta). Ehdotuksella vastataan tarpeeseen yksinkertaistaa rakennusten hankintamenettelyjä. Lisäksi ehdotuksessa jätetään tämän asetuksen hankintasääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle notaarien tarjoamat todentamispalvelut, annetaan mahdollisuus neuvottelumenettelyihin ilman ennakkoilmoitusta jäsenvaltioiden organisaatioiden tarjoamien palvelujen osalta sekä laajennetaan mahdollisuutta käyttää neuvottelumenettelyä julkaisematta etukäteen hankintailmoitusta tuloksettoman tarjousperusteisen neuvottelumenettelyn jälkeen (164 artikla ja liitteessä I oleva 6 kohta). Nykyisen oikeuskäytännön mukaan tarjoajien on esitettävä todisteet valinta- ja poissulkemisperusteista ennen kuin hankintaviranomaiset tekevät päätöksen sopimuksen tekemisestä. Ehdotuksella varmistetaan, että varainhoitoasetus on asiaa koskevan oikeuskäytännön mukainen (2 artiklan 51 kohta ja liitteessä I oleva 18.4 kohta). Johdanto-osan kappaleissa korostetaan ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevia nykyisiä sääntöjä. Lisäksi ehdotuksessa tehdään asiantuntijoita koskevista säännöistä kattavampia ja yhdenmukaistetaan ne markkinatilanteen kanssa. Näin unionin toimielimet voisivat kilpailla markkinoilla toimivien muiden toimijoiden tarjoamien palkkioiden kanssa, kun ne tekevät sopimuksia palkattujen ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa. Uudet säännöt mahdollistaisivat myös sen, että komissio voisi käyttää asiantuntijoiden luetteloita pitempään (242 artikla). ·Avustukset: ehdotus sisältää teknisiä päivityksiä, yksinkertaistamista, selvennyksiä ja korjauksia. Siinä selvennetään yksinkertaistettuja avustusmuotoja koskevia sääntöjä (184 artiklan 3 kohta ja 187 artikla) ja säädetään, että toimen kokonaisrahoitukseen sovelletaan vapaaehtoistyön kustannusten 50 prosentin rajaa (194 artiklan 2 kohta). Lisäksi ehdotuksessa selvennetään, että kuulemismenettelyä ei vaadita järjestelmällisesti, kun osallistuja hylätään sopimuksentekomenettelystä (135 artikla). Ehdotuksessa yksinkertaistetaan myös voiton tuottamista koskevan kiellon mukaisia laskelmia (196 artiklan 4 kohta) ja rahoitustuen antamista kolmansille osapuolille erityistapauksissa (208 artiklan kolmas alakohta). Avoimuuden lisäämiseksi lisätään valtiosta riippumattomien järjestöjen määritelmä. Avustusten hakijoiden on ilmoitettava oikeudellinen asemansa ja vahvistettava, ovatko ne valtiosta riippumattomia järjestöjä (uusi 2 artiklan 46 kohta ja 200 artiklan 1 kohdan a alakohta). Lisäksi oikaistaan VIII osaston mukaista ”julkisia hankintoja koskevien sopimusten” määritelmää ja sen käyttöä (2 artiklan 16 kohta sekä 205 artiklan 1 ja 2 kohta).

·Lahjoitukset EU:n toimielimille: ehdotuksen ansiosta voidaan päättää nopeammin, hyväksytäänkö vai hylätäänkö lahjoitukset, kun tarvitaan nopeaa toimintaa, poikkeuksellisissa olosuhteissa ja asianmukaisia suojatoimia noudattaen, jos lahjoituksia tehdään humanitaarista apua, hätäapua, pelastuspalvelua tai kriisinhallinta-apua varten (25 artiklan 3 kohta). ·Digitaalinen siirtymä: ehdotuksella tuetaan komission sitoumusta olla oletusarvoisesti digitaalinen. Se parantaa valvonnan ja tarkastusten tehokkuutta ja laatua digitalisaation ja uusien teknologioiden, kuten tiedonlouhinnan, koneoppimisen, ohjelmistorobotiikan ja tekoälyn avulla. Näiden näkökohtien näkyvyyden lisäämisen pitäisi johtaa digitaalisten tarkastusten ja valvonnan laajempaan ja johdonmukaisempaan käyttöön. Tämän pitäisi puolestaan nostaa varmuustasoa ja vähentää samalla tarkastusten ja valvonnan kustannuksia (36 artikla, 63 artiklan 4 kohdan a alakohta, 74 artiklan 5 ja 6 kohta, 150 artiklan 1 kohta). Ehdotuksella pyritään myös parantamaan valvontaa ja tarkastuksia varten myönnetyn unionin rahoituksen saajia koskevien tietojen laatua ja yhteentoimivuutta muun muassa käyttämällä yhteistä integroitua tietoteknistä järjestelmää tiedonlouhintaa ja riskien pisteytystä varten (lisätietoja jäljempänä 3 kohdassa). Tiettyjä hankintoja ja asiantuntijoita koskevia sääntöjä ja menettelyjä olisi muutettava digitalisaation edistymisen huomioon ottamiseksi. ·Vihreä siirtymä: tämän ehdotuksen tarkoituksena on myös mukauttaa varainhoitoasetusta sen varmistamiseksi, että talousarvion toteuttaminen edistää tehokkaasti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toteuttamista. Tätä varten 33 artiklan 2 kohtaan olisi lisättävä nimenomainen viittaus ”ei merkittävää haittaa” -periaatteeseen kestävää rahoitusta ja vihreää siirtymää koskevan komission sitoumuksen mukaisesti. Lisäksi 271 artiklaan on lisätty mahdollisuus käyttää lainoja rakennusten kunnostamisen rahoittamiseen EU:n rakennusten viherryttämisen helpottamiseksi. Julkisiin hankintamenettelyihin liittyviin tarjouskilpailuihin olisi tarvittaessa sisällyttävä ympäristöystävällisiä myöntämis- tai valintaperusteita, joilla kannustetaan talouden toimijoita tarjoamaan kestävämpiä vaihtoehtoja. Komissio katsoo eurooppalaisen ilmastolain 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että edellä esitetyt ehdotukset ovat johdonmukaisia ilmastolain 2 artiklan 1 kohdassa asetetun ilmastoneutraaliustavoitteen sekä unionin vuosien 2030 ja 2040 ilmastotavoitteiden kanssa. Nämä ehdotukset ovat myös johdonmukaisia ilmastolain 5 artiklassa tarkoitetun sopeutumisessa edistymisen varmistamisen kanssa ja linjassa ilmastolain tavoitteiden kanssa. 1.3.EU:n taloudellisten etujen parempi suojaaminen ja välillinen hallinnointi ·Varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmä: järjestelmää ehdotetaan vahvistettavaksi kohdentamalla sen soveltaminen paremmin sekä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin että suoraan hallinnoituihin rahastoihin, joissa varat maksetaan rahoitusosuuksina jäsenvaltioille, esimerkiksi elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa. Tavoitteena on estää jäsenvaltioiden viranomaisia valitsemasta hankkeiden toteuttajiksi petollisia talouden toimijoita ja suojata unionin talousarviota paremmin vakavilta väärinkäytöksiltä odottamatta kansallisten menettelyjen lopputulosta. Hankkeiden täytäntöönpanon alueiden välisen ulottuvuuden osalta ehdotetaan, että yhteisöjen ja henkilöiden poissulkeminen unionin tasolla koskee kaikkea hankkeiden toteuttamiseen tarkoitettua unionin rahoitusta kaikissa jäsenvaltioissa. Tällaiseen poissulkemiseen sovellettaisiin useita rajoituksia ja suojatoimia. Sen soveltamisala rajoittuisi tyhjentävään luetteloon vakavimmista väärinkäytösten muodoista (esim. korruptio, petokset, rahanpesu ja terrorismi), jotka on havaittu seuraavissa: i) unionin lopullinen tarkastus, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kertomus tai Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) tutkimus; tai ii) kansallinen tilintarkastus, tuomio tai hallinnollinen päätös (138 artiklan 2 kohta, 139 artiklan 1 kohta ja 145 artiklan 5 kohta). Edellä mainittujen lisäksi lisätään itsenäiset poissulkemisperusteet, jotka perustuvat kieltäytymiseen yhteistyöstä tulojen ja menojen hyväksyjän, OLAFin, EPPOn tai tilintarkastustuomioistuimen suorittamissa tutkimuksissa tai tarkastuksissa sekä vihaan tai syrjintään yllyttämiseen (uusi 139 artiklan 1 kohdan i alakohta ja 139 artiklan 1 kohdan c alakohdan vi alakohta). Lisäksi ehdotetaan, että eturistiriidan hyväksikäyttäminen mainitaan nimenomaisesti itsenäisenä poissulkemisperusteena ammatin harjoittamiseen liittyvän vakavan virheen käsitteen yhteydessä (139 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohta). Nopeutettua menettelyä ehdotetaan sellaisia tapauksia varten, joiden luonne tai olosuhteet sitä edellyttävät (uusi 139 artiklan 6 kohta). Ehdotukseen sisältyy myös mahdollisuus jättää tosiasialliset omistajat ja sidosyhteisöt soveltamisalan ulkopuolelle, jos vastuun määrittämistä koskevien vaatimusten katsotaan täyttyneen (uusi 138 artiklan 2 kohdan h ja i alakohta, 139 artiklan 2 kohta ja uusi 139 artiklan 5 kohta). Muilla tarkistuksilla puututaan järjestelmän nykyisiin puutteisiin esimerkiksi luomalla oikeudellinen olettama kuulemismenettelyyn liittyvien kirjeiden ja hallinnollisten päätösten sisällön ilmoittamisesta (uusi 138 artiklan 2 kohdan g alakohta, 139 artiklan 1 kohta, 139 artiklan 1 kohdan d alakohdan i alakohta, 139 artiklan 1 kohdan e alakohta, 139 artiklan 7 kohta, 140 artiklan 1 kohta, 143 artikla, 145 artiklan 5 kohta, 146 artiklan 2 kohta, uusi 147 artikla, uusi 152 artiklan 3 kohta, 152 artiklan 2 kohdan h alakohta, 153 artikla ja uusi 156 artiklan 6 kohta). ·Yhteinen integroitu tietotekninen järjestelmä tiedonlouhintaa ja riskien pisteytystä varten: ehdotuksen tavoitteena on parantaa unionin rahoituksen saajia ja niitä tahoja, jotka viime kädessä hyötyvät suoraan tai välillisesti unionin rahoituksesta, koskevien tietojen laatua ja yhteentoimivuutta. Petosten tehokas ehkäiseminen, havaitseminen, tutkiminen ja korjaaminen tai sääntöjenvastaisuuksien korjaaminen edellyttää, että voidaan tunnistaa luonnolliset henkilöt, jotka ovat vastaanottajien tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia ja jotka viime kädessä hyötyvät unionin rahoituksen väärinkäytöstä. Tämä saavutetaan standardoimalla unionin rahoituksen saajia ja niiden tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien tietojen sähköinen kirjaaminen ja tallentaminen valvontaa ja tarkastuksia varten. Lisäksi unionin rahoituksen saajia koskevien tietojen saamiseksi ja analysoimiseksi olisi käytettävä (komission tarjoamaa) yhteistä integroitua tietoteknistä järjestelmää tiedonlouhintaa ja riskien pisteytystä varten. Tämä järjestelmä helpottaisi huomattavasti petosten, korruption, päällekkäisen rahoituksen, eturistiriitojen ja muiden sääntöjenvastaisuuksien riskien tunnistamista. Komissio on tarkoitus vastata tiedonlouhinta- ja riskipisteytysjärjestelmän kehittämisestä, hallinnoinnista ja valvonnasta (36, 159 ja 275 artikla). Tietojen kirjaamista, tallentamista, siirtämistä ja käsittelyä koskevien sääntöjen olisi oltava sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisia. Lisäksi ehdotuksessa sovelletaan 36 artiklaa tapauksiin, joissa jäsenvaltiot saavat ja toteuttavat unionin rahoitusta suoraan hallinnoiden. Edellä mainittuja velvoitteita sovellettaisiin vuoden 2027 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa hyväksyttyihin ja siitä rahoitettaviin ohjelmiin, jotta sähköisten tietojärjestelmien mukauttamiseen sekä ohjauksen ja koulutuksen tarjoamiseen jäisi riittävästi aikaa. Siirtymäkauden aikana vapaaehtoinen soveltaminen on edelleen mahdollista ja siihen kannustetaan. Tällä ehdotuksella on keskeinen rooli edellä 2 kohdassa selitetyissä digitalisaatiota koskevissa toimissa. ·Avoimuus: ehdotuksen tarkoituksena on parantaa yleisölle annettavia tietoja unionin talousarvion käytöstä ja unionin rahoituksen saajista. Tämä saavutetaan edellyttämällä, että jäsenvaltiot, jotka toteuttavat unionin talousarviota yhteistyössä komission kanssa, unionin talousarviota välillisen hallinnoinnin mukaisesti toteuttavat yhteisöt ja muut unionin toimielimet ja elimet toimittavat komissiolle tiedot unionin rahoituksen saajistaan vähintään kerran vuodessa. Komission on tarkoitus lisätä edellä mainittuihin tietoihin suoraa hallinnointia koskevat tiedot, ja se vastaa tietojen kokoamisesta, keskittämisestä ja julkaisemisesta tietokantaan yhdelle verkkosivustolle, joka kattaa kaikki unionin talousarvion toteuttamismenetelmät, myös muiden unionin toimielinten ja elinten toteuttamat. Tuloksena perustettavasta keskitetystä verkkosivustosta tulee varainhoidon avoimuusjärjestelmän parannettu versio, joka on tällä hetkellä käytössä suorassa hallinnoinnissa (38, 159 ja 275 artikla). Ehdotuksessa sovelletaan 38 artiklaa tapauksiin, joissa jäsenvaltiot saavat ja toteuttavat unionin rahoitusta suoraan hallinnoiden. Edellä mainittuja velvoitteita on tarkoitus soveltaa vuoden 2027 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä hyväksyttyihin ja siitä rahoitettaviin ohjelmiin sujuvan siirtymisen varmistamiseksi ja sähköisten tietojärjestelmien mukauttamiseksi. ·Välillinen hallinnointi: välillinen hallinnointi perustuu unionin toteutuskumppaneiden sääntöihin, järjestelmiin ja menettelyihin, jotta EU:n taloudelliset edut voidaan suojata asianmukaisesti. Ehdotuksella pyritään vahvistamaan suhteellisuusperiaatteen soveltamista yleisenä oikeusperiaatteena erityisesti arvioitaessa kumppaneita ja asetettaessa sopimusvelvoitteita. Tämä parantaisi yhteistyötä unionin täytäntöönpanokumppaneiden kanssa. Se on myös yhdenmukainen naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen puitteissa äskettäin sovittujen sääntöjen kanssa. Tarpeetonta hallinnollista rasitusta olisi vältettävä erityisesti loppukäyttäjiltä, jotka ovat mikro- ja pk-yrityksiä tai vertailukelpoisia talouden toimijoita, joilla on vastaava liikevaihto tai taseen loppusumma. Asiaa koskevia säännöksiä on mukautettava, ja ristiviittaukset on saatettava ajan tasalle. Yksinkertaistuksena ehdotuksessa säädetään mahdollisuudesta vapauttaa yhteistyössä varoja hallinnoivat hallintoviranomaiset pilariarvioinnista, koska niiden sääntöjä arvioidaan jo yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan hallinnoinnin yhteydessä. Nykyisestä mahdollisuudesta jättää erillisvirastot pilariarvioinnin ulkopuolelle tulisi automaattinen poikkeus, joka laajennettaisiin koskemaan täysin omarahoitteisia virastoja ja YUTP-operaatioita. Lisäksi muutetaan EU-rahoituksen saajia koskevien tietojen avoimuutta koskevia sääntöjä ja lisätään teknisiä selvennyksiä (62 artiklan 1 kohta, 158 ja 159 artikla, 160 artiklan 3 kohta, uusi 212 artiklan 3 kohta ja 212 artiklan 4 kohta). ·Turvallisuutta tai yleistä järjestystä koskevat unionin hankintamenettelyt: tämän ehdotuksen tarkoituksena on vahvistaa erityiset edellytykset kolmansien maiden yhteisöjen osallistumiselle turvallisuutta tai yleistä järjestystä koskeviin unionin myöntämismenettelyihin. Sen tavoitteena on myös soveltaa näitä ehtoja unionin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti erityisesti julkisten hankintojen alalla. Nämä säännöt koskevat kaikenlaisia talousarvion toteuttamisvälineitä koskevia myöntämismenettelyjä: avustukset, hankinnat, palkinnot, välillinen hallinnointi jne. (uusi 137 artikla). ·Eturistiriidat:tässä ehdotuksessa selvennetään sovellettavan lain käsitettä, johon sisältyy eturistiriitoja koskeva kansallinen lainsäädäntö (61 artikla). ·Ammatilliset eturistiriidat, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti hankintasopimuksen toteuttamiseen. Hankintasopimuksen tekemistä koskevan Euroopan oikeusasiamiehen tutkimuksen perusteella ehdotetaan, että lisätään määritelmä ja nimenomainen peruste hylätä osallistujat hankintamenettelyistä tällaisista syistä (144 artikla). Lisäksi kaikkien tarjoajien on toimitettava kunnian ja omantunnon kautta annettu vakuutus, jossa vahvistetaan, että heillä ei ole ammatillisia eturistiriitoja, ja toimitettava tarvittaessa asiaa koskevat tiedot (liitteessä I oleva 18.4 kohta). Ehdotuksessa korostetaan hankintaviranomaisen velvollisuutta arvioida, onko tällaisia intressejä olemassa (liitteessä I oleva 20.1 kohta). ·Jäsenvaltioiden apu EU:n saatavien perinnässä on varmistettava laajentamalla keskinäisestä avunannosta veroihin, tulleihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä annetun direktiivin 2010/24/EU nojalla jäsenvaltioiden välillä jo sovellettavaa avunantomekanismia niin, että se kattaa myös komission. Jotta EU:n saatavia voitaisiin periä tehokkaammin, komission tilinpitäjän on voitava luottaa jäsenvaltioiden apuun, kun saamiset annetaan tehokkaasti tiedoksi velallisille ja hankitaan tietoja velallisen varoista (uusi 104 artikla). ·Ulkomaiset tuet:ulkomaisia tukia koskevasta komission asetusehdotuksesta neuvotellaan parhaillaan. Riippuen siitä, miten ehdotukset etenevät, varainhoitoasetus voidaan mukauttaa kyseiseen uuteen asetukseen neuvottelujen aikana. 1.4.Erilaiset yksinkertaistukset ja tekniset päivitykset

Varainhoitoasetukseen ehdotetaan seuraavia teknisiä muutoksia ja päivityksiä: ·poistetaan puutteet ja virheelliset ristiviittaukset 49 artiklan 1 kohdassa, 71 artiklassa, 114 artiklan 4 kohdassa, 154 artiklan 3 kohdassa, 163 artiklan 4 kohdassa sekä 253 artiklan 1 kohdan d ja f alakohdassa; ·täydennetään 41 artiklan 3 kohdan e alakohdassa olevaa työasiakirjojen luetteloa kiinteistöpolitiikkaa koskevalla asiakirjalla; ·muutetaan 41 artiklan 4 kohdan j alakohta vastaamaan julkisen sektorin kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja; ·mukautetaan Euroopan maatalouden tukirahaston sitoumuksia koskevia erityissääntöjä 114 artiklassa, jotta ne vastaavat paremmin tavanomaisia kirjanpitokäytäntöjä. Tämä tekninen muutos vaikuttaa myös 270 artiklan mukaisesti ennakkoon suoritettavia maksuja koskeviin erityissääntöihin, mutta sillä ei ole vaikutusta jäsenvaltioille tai edunsaajille suoritettaviin maksuihin; ·lisätään konsolidoitujen tilinpäätösten ennakkomääräaikoja koskevat tekniset päivitykset 252 artiklaan, ja muutetaan asiakirjojen toimittamispäiviä 271 artiklassa; ·saatetaan viittaukset kumottuun unionin lainsäädäntöön ajan tasalle. Varainhoitoasetukseen ehdotetaan seuraavia muita tarpeellisia muutoksia: ·asianmukaisen talousarviokäsittelyn varmistaminen ja perusteettoman taloudellisen rasitteen välttäminen unionin talousarvion menopuolella, mikä mahdollistaa seuraavien vähentämisen unionin talousarvion tulopuolella (negatiiviset tulot): korot ja muut maksut, jos sakko, muu seuraamusmaksu tai seuraamus on peruutettu tai sen määrää on alennettu, mukaan lukien tällaisiin sakkoihin, muihin seuraamusmaksuihin tai seuraamuksiin liittyvät negatiiviset tuotot. Samalla varmistetaan riittävä korvaus alustavasti maksettujen sakkojen palauttamisesta (48 artiklan 1 kohta ja uusi 48 artiklan 2 kohta, 99 artiklan 4 kohta, 108 artiklan 2 kohta, 109 artiklan 1 kohta, 109 artiklan 2 kohta ja 109 artiklan 4 kohta). Nämä muutokset sisällytetään asian kiireellisyyden vuoksi komission jo ehdottamiin muutoksiin varainhoitoasetuksen muuttamista koskevassa erillisessä komission ehdotuksessa, joka koskee peruutettujen tai alennettujen kilpailusakkojen käsittelyä; ·ennakkotilejä koskevien sääntöjen yksinkertaistamista EU:n edustustojen kohtaamien ongelmien ratkaisemiseksi (88 ja 89 artikla) ja kassanhallintaa, erityisesti luottokorttien käyttöä ja nykyaikaisia maksutapoja (86 artikla). 🡻 2018/1046 (mukautettu) 2022/0162 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (uudelleenlaadittu) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 164, 172, 175, 177 ja 178 artiklan, 189 artiklan 2 kohdan, 212 artiklan 2 kohdan, 322 artiklan 1 kohdan ja 349 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: ⇩ uusi (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU, Euratom) 2018/1046 on määrä tehdä useita muutoksia. Mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi uudelleenlaadittava. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 1 kappale (2)Unionin yleiseen talousarvioon, jäljempänä ’talousarvio’, sovellettavia varainhoitosääntöjä on nyt sovellettu kolme vuotta ja niitä olisi tarkistettava, jotta voidaan poistaa täytäntöönpanoon liittyvät pullonkaulat joustavuutta lisäämällä, yksinkertaistaa toteutuskeinoja sidosryhmien ja toimiyksiköiden kannalta, keskittyä enemmän tuloksiin sekä parantaa saatavuutta, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta. Asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012 olisi näin ollen kumottava ja korvattava tällä asetuksella. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 2 kappale (3)Jotta voidaan yksinkertaistaa talousarvioon sovellettavia varainhoitosääntöjä ja sisällyttää keskeiset säännöt yhteen ainoaan säädökseen, komission olisi kumottava delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012. Selkeyden vuoksi delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 keskeiset säännöt olisi otettava tähän asetukseen, ja muut säännöt olisi sisällytettävä yksiköille tarkoitettuihin ohjeisiin. ⇩ uusi (4)Tässä asetuksessa olisi säädettävä SEUT 322 artiklassa tarkoitetuista unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä; tällä asetuksella ei säännellä SEUT-sopimuksen ja SEU-sopimuksen nojalla hyväksyttyjen rajoittavien toimenpiteiden täytäntöönpanoa, eikä se vaikuta niiden täytäntöönpanoon, myöskään unionin talousarvion toteuttamisen osalta. (5)Kun otetaan huomioon unionin yleiseen talousarvioon, jäljempänä ’talousarvio’, sovellettavien varainhoitosääntöjen täytäntöönpanosta saadut kokemukset ja vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 hyväksyminen, olisi tehtävä tiettyjä kohdennettuja muutoksia yleisten varainhoitosääntöjen yhdenmukaistamiseksi uuden oikeudellisen kehyksen kanssa, niiden mukauttamiseksi tehokkaan kriisinhallinnan tarpeisiin ja unionin taloudellisten etujen suojan parantamiseksi. Lisäksi olisi tehtävä kohdennettuja yksinkertaistuksia, teknisiä päivityksiä ja korjauksia. (6)Vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisen seurauksena viittaukset perussäädöksiin, päätökseen (EU, Euratom) 2020/2053, neuvoston asetukseen (EU, Euratom) 2021/768 ja 16 päivänä joulukuuta 2020 tehtyyn toimielinten sopimukseen olisi korvattava tai lisättävä tässä asetuksessa käytettyihin viittauksiin. (7)Selkeyden vuoksi kaikki viittaukset kumottuun asetukseen (EY) N:o 45/2001 korvataan viittauksilla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2018/1725.

(8)Oikeusvarmuuden vuoksi joitakin ristiviittauksia olisi korjattava. (9)On tarpeen ottaa paremmin huomioon rahoitusvastuiden ja talousarviotakuiden rahoittamisen erityisluonne ja toiminta. Sen vuoksi olisi mukautettava tiettyjä määritelmiä ja sääntöjä, jotka koskevat talousarviotakuita, talousarviositoumuksia, oikeudellisia sitoumuksia, maksumäärärahoja, saajia ja saajia koskevien tietojen julkaisemista. Määritelmiin olisi lisättävä rahoitusvastuiden rahoittamisen perustamisvaiheen määritelmä. Lisäksi määritelmiä olisi päivitettävä siten, että niissä otetaan huomioon erityisesti muutokset, jotka on tehty hankintasääntöihin, sekä muita kuin rahallisia lahjoituksia koskevien sääntöjen käyttöönotto. (10)Sellaisia unionin varojen saajia koskevan avoimuuden lisäämiseksi, jotka ovat valtiosta riippumattomia järjestöjä, olisi otettava käyttöön valtiosta riippumattomien järjestöjen määritelmä, jossa vahvistetaan perusteet niiden tunnistamiseksi, ja avustusten hakijoiden olisi ilmoitettava oikeudellinen asemansa, mukaan lukien se, ovatko ne valtiosta riippumattomia järjestöjä. (11)Tähän asetukseen olisi lisättävä viittaus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2092 säädettyyn unionin talousarvion suojaamista koskevaan yleiseen ehdollisuusjärjestelmään. Asetus (EU, Euratom) 2020/2092 on yksi unionin talousarvion toteuttamista koskevan oikeudellisen kehyksen kulmakivistä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 3 kappale (12)Tärkeimmät budjettiperiaatteet olisi säilytettävä. Olemassa olevia poikkeuksia, joita näistä periaatteista on myönnetty joillakin erityisaloilla, kuten tutkimus, ulkoiset toimet ja rakennerahastot, olisi tarkasteltava uudelleen ja yksinkertaistettava mahdollisimman paljon ottaen samalla huomioon niiden tarpeellisuus, niiden talousarviolle tuottama lisäarvo sekä niistä sidosryhmille aiheutuva rasitus. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 4 kappale (13)Säännöt, jotka koskevat määrärahojen siirtämistä seuraavalle varainhoitovuodelle, olisi esitettävä selkeämmin ja ilman eri toimenpiteitä tapahtuvat siirrot olisi erotettava muista siirroista. Asianomaisten unionin toimielinten olisi toimitettava tietoja Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä ilman eri toimenpiteitä tapahtuvista siirroista että muista siirroista. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 5 kappale (mukautettu) (14)Ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirtäminen seuraavalle varainhoitovuodelle ja niiden käyttäminen uutta ohjelmaa tai toimea ⌦ jatkavaa ohjelmaa tai toimea ⌫ varten olisi sallittava, jotta näitä varoja voitaisiin käyttää mahdollisimman tehokkaasti. Ellei tässä asetuksessa toisin säädetä, sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja olisi voitava siirtää vain seuraavalle varainhoitovuodelle. ⇩ uusi (15)Vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ja siihen liittyvien perussäädösten hyväksymisen johdosta tietyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/2116, asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2093, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/836, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/947, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1529, neuvoston päätöksessä (EU) 2021/1764, neuvoston asetuksessa (Euratom) 2021/948 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 vahvistetut talousarvioperiaatteisiin liittyvät säännöt, jotka koskevat erityisesti määrärahojen peruuttamista ja niiden siirtämistä seuraavalle varainhoitovuodelle sekä sitoumusten vapauttamista ja vapautettuja sitoumuksia vastaavien määrärahojen asettamista uudelleen käyttöön, olisi otettava tähän asetukseen. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 6 kappale (16)Sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen osalta olisi voitava rahoittaa uusia kiinteistöhankkeita vuokratuista ja myydyistä kiinteistöistä saaduilla tuloilla. Tällaiset tulot olisi katsottava sisäisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi, joita voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle, kunnes ne on käytetty kokonaan.

⇩ uusi (17)Yksinkertaistamisen vuoksi ja jotta jäsenvaltioiden suorittamat rahoitusosuudet voitaisiin ajoittaa paremmin vastaavien maksumäärärahatarpeiden mukaan, kaikkia jäsenvaltioiden unionin toimiin ja ohjelmiin suorittamia lisärahoitusosuuksia, myös vapaaehtoisia rahoitusosuuksia, olisi kohdeltava samalla tavalla ja ne olisi katsottava ulkoisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi. (18)Jotta voidaan lisätä avoimuutta käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen esittämisessä, yksityiskohtaiset tiedot saatavien ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen arvioiduista määristä sekä näiden tulojen alustava kohdentaminen asianomaisiin budjettikohtiin olisi esitettävä liitteessä, joka on erottamaton osa talousarviota. (19)Säännöt määrärahasiirroista, joihin sovelletaan erityissäännöksiä, olisi saatettava ajan tasalle siten, että niissä otetaan huomioon asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 mukaisesti perustettu solidaarisuus- ja hätäapuvaraus. Lisäksi olisi tehtävä mukautuksia sen huomioon ottamiseksi, ettei solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen käyttöönotto enää edellytä lisätalousarvioesityksiä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 7 kappale (20)Unionin toimielinten olisi voitava ottaa vastaan unionin hyväksi tarkoitettuja lahjoituksia. ⇩ uusi (21)Jotta poikkeuksellisissa olosuhteissa voitaisiin reagoida nopeasti, komission olisi voitava hyväksyä luontoissuorituksina tehdyt lahjoitukset niiden arvosta riippumatta, jos tällaiset lahjoitukset on tarkoitettu humanitaariseen apuun, hätäapuun, pelastuspalveluun tai kriisinhallinta-apuun. Asianmukaisten suojatoimien varmistamiseksi komission olisi hyväksyttävä tällaiset lahjoitukset vain, jos niiden hyväksyminen on moitteettoman varainhoidon ja avoimuuden periaatteiden mukaista, ei aiheuta eturistiriitoja eikä vahingoita unionin julkisuuskuvaa. Lahjoittaja ei saisi lahjoituksen hyväksymisajankohtana olla missään varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän mukaisista poissulkemistilanteista eikä rekisteröitynä poissuljetuksi asianomaisessa tietokannassa. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 8 kappale (22)Olisi myös otettava käyttöön säännös, jonka mukaisesti oikeushenkilö voi luontoissuorituksin sponsoroida tapahtumaa tai toimea mainostarkoituksessa tai yrityksen yhteiskuntavastuun toteuttamiseksi. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 9 kappale (23)Talousarviota koskevaa tuloksellisuuden periaatetta olisi selvennettävä. Tuloksellisuuden olisi oltava yhteydessä moitteettoman varainhoidon periaatteen suoraan soveltamiseen. Moitteettoman varainhoidon periaate olisi myös määriteltävä, ja määrärahojen käytössä olisi otettava yhtä aikaa huomioon asetetut tavoitteet ja tuloksellisuusindikaattorit, tulokset ja taloudellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus. Oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä tuloksellisuutta koskeva terminologia olisi määriteltävä erityisesti tuotosten ja tulosten osalta, välttäen kuitenkin samalla ristiriidat eri ohjelmien tuloskehysten välillä. ⇩ uusi (24)Kun otetaan huomioon, miten tärkeää on vastata ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin, ja jotta varmistettaisiin, että talousarvion toteuttamisella edistetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista, tuloksellisuuden käsitettä olisi talousarvion yhteydessä laajennettava siten, että se kattaa ohjelmien ja toimien toteuttamisen kestävällä tavalla, joka ei vaikeuta ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ilmastonmuutokseen sopeutumista, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävää käyttöä ja suojelua, kiertotalouteen siirtymistä, ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä ja vähentämistä sekä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelua ja ennallistamista koskevien ympäristötavoitteiden saavuttamista.

🡻 2018/1046, johdanto-osan 10 kappale (25)Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti unionin lainsäädännön olisi oltava korkealaatuista, siinä olisi keskityttävä aloihin, joilla siitä saadaan eniten lisäarvoa kansalaisille, ja siinä sen avulla olisi saavutettava unionin yhteiset toimintapoliittiset tavoitteet mahdollisimman tehokkaasti ja tuloksellisesti. Näiden tavoitteiden saavuttamista voidaan tukea arvioimalla sellaisia olemassa olevia ja uusia rahoitusohjelmia ja toimia, joista aiheutuu huomattavia menoja. ⇩ uusi (26)Jotta voitaisiin täyttää komission sitoumus olla oletusarvoisesti digitaalinen ja jotta voitaisiin edistää tehokkaampia ja laadukkaampia valvontatoimia ja tarkastuksia lisäämällä niistä saatavaa varmuuden tasoa ja vähentämällä samalla niiden kustannuksia, on aiheellista ottaa tähän asetukseen nimenomainen viittaus digitaalisten välineiden ja uusien teknologioiden, kuten koneoppimisen, ohjelmistorobotiikan, tiedonlouhinnan ja tekoälyn, käyttöön. (27)Jotta voitaisiin tehostaa unionin talousarvion suojaamista petoksilta, lahjonnalta, eturistiriidoilta, päällekkäiseltä rahoitukselta ja muilta sääntöjenvastaisuuksilta, olisi otettava käyttöön standardoituja toimenpiteitä unionin rahoituksen saajia koskevien tietojen keräämiseksi, vertailemiseksi ja koontamiseksi. Jotta voitaisiin tuloksekkaasti ehkäistä, havaita, tutkia ja korjata petoksia ja korjata sääntöjenvastaisuuksia, on tarpeen tunnistaa ne luonnolliset henkilöt, jotka viime kädessä hyötyvät suoraan tai välillisesti unionin rahoituksesta ja jotka viime kädessä hyötyvät EU:n rahoituksen väärinkäytöstä. Unionin rahoituksen saajia, mukaan lukien niiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 3 artiklan 6 kohdassa määritellyt tosiasialliset omistajat ja edunsaajat, koskevien tietojen sähköisellä tallentamisella ja säilyttämisellä sekä kyseisten tietojen säännöllisellä asettamisella saataville komission tarjoamassa, tiedonlouhintaa ja riskien pisteyttämistä varten tarkoitetussa yhteisessä integroidussa tietoteknisessä järjestelmässä helpotetaan valintaan, myöntämis- ja ratkaisumenettelyihin, varainhoitoon, seurantaan, tutkimuksiin, valvontaan ja tarkastuksiin liittyvää riskinarviointia ja edistetään petosten, lahjonnan, eturistiriitojen, päällekkäisen rahoituksen ja muiden sääntöjenvastaisuuksien tuloksekasta ennaltaehkäisyä, havaitsemista, korjaamista ja seurantaa. Komission olisi vastattava tiedonlouhintaa ja riskien pisteyttämistä varten tarkoitetun yhteisen integroidun tietoteknisen järjestelmän kehittämisestä, hallinnoinnista ja valvonnasta. Komissiolla, jäsenvaltioilla, talousarviota toteuttavilla henkilöillä ja yhteisöillä, Euroopan petostentorjuntavirastolla, jäljempänä ’OLAF’, ja muilla unionin tutkinta- ja valvontaelimillä olisi oltava tarvittava pääsy näihin tietoihin niiden käyttäessä toimivaltaansa. Tietojen tallentamiseen, säilyttämiseen, siirtoon ja käsittelyyn liittyvien sääntöjen olisi oltava sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisia. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 11 kappale (28)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15 artiklassa vahvistetun avoimuusperiaatteen mukaisesti unionin toimielimet toimivat mahdollisimman avoimesti. Talousarvion toteuttamisen osalta kyseisen periaatteen soveltaminen tarkoittaa, että kansalaisten olisi saatava tietää, mihin kohteeseen ja mihin tarkoitukseen unioni käyttää varoja. Tällainen tieto edistää demokraattista keskustelua ja kansalaisten osallistumista unionin päätöksentekoon, lujittaa toimielinten suorittamaa unionin menojen valvontaa ja edistää osaltaan sen uskottavuutta. Tiedotusta olisi kohdennettava tarkemmin, ja sillä olisi pyrittävä lisäämään unionin osallistumisen näkyvyyttä kansalaisten keskuudessa. Tällaiset tavoitteet olisi saavutettava julkaisemalla, mieluiten uusien viestintävälineiden avulla, asiaankuuluvaa tietoa kaikista talousarviosta rahoitettujen varojen saajista ottaen huomioon kaikkien näiden saajien oikeutetut luottamuksellisuuteen ja turvallisuuteen liittyvät edut sekä luonnollisten henkilöiden oikeus yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan. Unionin toimielinten olisi tämän vuoksi omaksuttava valikoiva lähestymistapa tietojen julkaisemiseen julkistamiseen suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Julkaisupäätösten olisi perustuttava asiaankuuluviin perusteisiin, jotta voitaisiin antaa merkityksellistä tietoa. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 12 kappale (mukautettu) ⇨ uusi (29)Olisi pyrittävä takaamaan varojen saajia koskevien tietojen mahdollisimman laaja avoimuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen soveltamista. Tiedot suoraan hallinnoitavien unionin varojen saajista olisi julkaistava unionin toimielinten tähän tarkoitukseen omistetulla varatulla unionin toimielinten internetsivustolla, kuten varainhoidon avoimuuden järjestelmässä,. ja ⇨ Julkaisuvaatimusten olisi katettava kaikki talousarvion toteutustavat mukaan lukien talousarvion toteuttaminen muiden unionin toimielinten tai elinten toimesta. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden, talousarviota toteuttavien henkilöiden ja yhteisöjen sekä muiden unionin toimielinten ja elinten olisi toimitettava komissiolle vähintään vuosittain tiedot unionin rahoituksen saajista. Näihin tietoihin ⇦ niihin olisi sisällyttävä ainakin vähintään saajan nimi ⇨ , sen yksilöllinen tunniste ⇦ ja sen sijainti sekä sidottujen varojen, joista on tehty oikeudellinen sitoumus, määrä ja käyttötarkoitus. Tietojen julkaisemisessa olisi otettava huomioon asiaankuuluvat perusteet, kuten toimenpiteen jaksottaisuus, tyyppi ja merkitys. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 13 kappale (30)Komission olisi voitava toteuttaa talousarviota välillisesti jäsenvaltion järjestöjen kautta. Näin ollen on oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä asianmukaista määritellä jäsenvaltion järjestö johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneeksi julkisoikeudelliseksi yhteisöksi taikka yksityisoikeudelliseksi yhteisöksi, jonka tehtäväksi kyseinen jäsenvaltio on antanut julkisen palvelun tehtävien hoitamisen ja jolle se antaa riittävät rahoitustakuut. Riittäviksi rahoitustakuiksi olisi katsottava jäsenvaltion unionin lainsäädännön voimassa olevien vaatimusten mukaisesti tällaisille yksityisoikeudellisille elimille antama taloudellinen tuki muodossa, josta kyseinen jäsenvaltio päättää ja joka ei välttämättä edellytä pankkitakausta. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 14 kappale Kun on kyse palkinnoista, avustuksista tai hankintasopimuksista, jotka myönnetään tai tehdään julkisten tarjouskilpailujen avaamisen jälkeen ja erityisesti suunnittelukilpailujen, ehdotuspyyntöjen ja tarjouspyyntöjen yhteydessä, unionin varojen saajien nimi ja sijainti olisi julkaistava SEUT-sopimuksessa määrättyjen periaatteiden ja erityisesti avoimuuden, oikeasuhteisuuden, tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteiden noudattamiseksi. Julkaisemisella olisi edistettävä kilpailussa hylättyjen hakijoiden mahdollisuuksia valvoa ratkaisu- ja myöntämismenettelyjä.

🡻 2018/1046, johdanto-osan 15 kappale (31)Luonnollisia henkilöitä koskevia henkilötietoja ei saisi pitää julkisesti saatavinalla kauemmin kuin sen ajan, jona saaja käyttää hänelle myönnettyjä varoja, joten tiedot olisi poistettava kahden vuoden kuluttua. Samalla tavalla olisi poistettava sellaisia oikeushenkilöitä koskevat henkilötiedot, joiden virallisessa nimessä yksilöidään yksi tai useampi luonnollinen henkilö. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 16 kappale (32)Useimmissa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa julkaiseminen koskee oikeushenkilöitä. Silloin kun on kyse luonnollisista henkilöistä, tällaisessa henkilötietojen julkaisemisessa olisi noudatettava suhteellisuusperiaatetta ja otettava huomioon myönnettyjen varojen määrä ja tarve valvoa varojen käytön asianmukaisuutta. Tällaisissa tapauksissa alueen julkaiseminen yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) tasolla 2 on johdonmukaista saajia koskevien tietojen julkaisemistavoitteen kanssa, ja sen avulla varmistetaan erikokoisten jäsenvaltioiden tasapuolinen kohtelu ja kunnioitetaan saajan oikeutta yksityiselämään ja erityisesti henkilötietojen suojaan. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 17 kappale (mukautettu) ⇨ uusi (33)Oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti olisi määritettävä tilanteet, joissa tietoja ei olisi julkaistava saisi julkaista. Esimerkiksi ei olisi julkaistava tietoja ei saisi julkaista apurahoista tai tukea eniten tarvitseville luonnollisille henkilöille maksetusta muusta suorasta tuesta, tietyistä sopimuksista, joiden arvo on hyvin pieni, tai tietyn kynnysarvon alittavista rahoitusvälineistäden ⇨ tai talousarviotakuiden ⇦ ⌦ muodossa myönnetystä, tietyn kynnysarvon alittavasta rahoitustuesta ⌫ taikka sellaisistsa tilanteistsa, joissa julkaiseminen saattaisi uhata asianomaisten henkilöiden oikeuksia ja vapauksia, sellaisina kuin ne ovat suojattuina Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, tai jos se saattaisi vahingoittaa saajien kaupallisia etuja. Avustusten osalta ei kuitenkaan olisi oltava saisi olla erityistä poikkeusta velvollisuuteen julkaista tiedot tietyn kynnysarvon perusteella, jotta säilytetään nykyinen käytäntö ja mahdollistetaan avoimuus. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 18 kappale (34)Jos saajien henkilötietoja julkaistaan unionin varojen käytön ja ratkaisu- ja myöntämismenettelyjen valvonnan avoimuuteen liittyvistä syistä, kyseisille saajille olisi ilmoitettava tällaisesta julkaisemisesta sekä heidän oikeuksistaan ja näiden oikeuksien käyttämiseen sovellettavista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2018/1725 (EY) N:o 45/2001 ja (EU) 2016/679 mukaisesti. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 19 kappale (35)Saajien tasapuolisen kohtelun periaatteen noudattamisen varmistamiseksi olisi huolehdittava myös luonnollisia henkilöitä koskevien tietojen julkaisemisesta sen vaatimuksen mukaisesti, että jäsenvaltioiden on tiedotettava laajasti hankinnoista, joiden arvo ylittää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU säädetyt kynnysarvot. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 20 kappale ⇨ uusi (36)Välillisen ja yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin osalta niiden henkilöiden, yhteisöjen ja nimettyjen elinten, jotka toteuttavat unionin talousarviota hoitavat unionin varoja, olisi asetettava saataville saajia ja lopullisia saajia koskevat tiedot. Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin osalta tiedot olisi julkaistava alakohtaisten sääntöjen mukaisesti. ⇨ Jäsenvaltioiden, jotka vastaanottavat ja hoitavat unionin varoja suoran hallinnoinnin mukaisesti, olisi asetettava saataville tiedot varojen saajista tämän asetuksen mukaisesti. ⇦ Komission olisi tiedotettava keskitetystä verkkosivustosta, mukaan lukien viittaus sen osoitteeseen, jolla tiedot saajista ja lopullisista saajista ovat saatavilla.

🡻 2018/1046, johdanto-osan 21 kappale (37)Suoraan ja välillisesti hallinnoitavia rahoitusvälineitä koskevien tietojen luettavuutta ja avoimuutta olisi parannettava, minkä vuoksi on aiheellista yhdistää kaikki raportointivaatimukset yhteen valmisteluasiakirjaan, mukaan lukien viittaus sen osoitteeseen, joka esitetään talousarvioesityksen yhteydessä. ⇩ uusi (38)Avoimuuden varmistamiseksi, päällekkäisyyksien välttämiseksi ja raportoinnin ajoittamiseksi paremmin sen mukaan, milloin asiaankuuluvat tiedot ovat saatavilla, talousarviotakuita, yhteistä vararahastoa ja ehdollisia velkoja koskevat tiedot olisi ryhmiteltävä uudelleen näihin kolmeen luokkaan ja esitettävä kattavasti asianomaisissa kertomuksissa. (39)Raportoinnin avoimuuden ja tarkkuuden lisäämiseksi talousarvioesitykseen liitetyssä valmisteluasiakirjassa esitettyjen rahoitusvälineitä koskevien tietojen olisi sisällettävä tiedot varojen realisoituneista tappioista. (40)Jotta voitaisiin varmistaa ajallinen yhteensovittaminen ennakkoarvion hyväksymisaikataulun kanssa, komission kiinteistöpolitiikkaa koskeva valmisteluasiakirja olisi liitettävä talousarvioesitykseen. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 22 kappale (mukautettu) (41)Edistääkseen parhaiden käytänteiden noudattamista Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR), koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (EKTR) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) ⌦ meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston (EMKVR) ⌫ sekä Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) määrärahojen toteuttamisessa komission olisi voitava antaa hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavien elinten käyttöön tiedotustarkoituksessa ei-sitova menetelmäopas, jossa se esittää valvontastrategiansa ja -lähestymistapansa ja joka sisältää myös tarkistuslistoja sekä esimerkkejä parhaista käytänteistä. Tätä opasta olisi päivitettävä aina tarpeen mukaan. ⇩ uusi (42)On tarpeen sallia, että unionin yleisen talousarvion tuloista vähennetään sakkojen, muiden seuraamusmaksujen tai seuraamusten peruutetuista tai pienennetyistä määristä maksettavat mahdolliset korot sekä muut maksut, mukaan lukien näihin määriin liittyvät mahdolliset negatiiviset tuotot. Jotta voidaan noudattaa menetetyn määräajan palauttamista koskevaa yleistä periaatetta (restitutio in integrum), jota sovelletaan sellaisiin unionin toimielinten määräämiin sakkoihin, muihin seuraamusmaksuihin tai seuraamuksiin, jotka unionin tuomioistuin on myöhemmin peruuttanut tai joiden määrää se on pienentänyt, on tarpeen säätää, että tällaisten unionin toimielinten määräämien sakkojen, muiden seuraamusmaksujen tai seuraamusten alustavasti perityn määrän mahdollista negatiivista tuottoa ei vähennetä takaisin maksettavasta määrästä. Jotta yritykselle voidaan hyvittää se, ettei se ole voinut käyttää komissiolle sakkoina alustavasti maksamiaan varoja ajanjaksolla, joka alkaa kyseisten varojen maksamispäivästä ja päättyy niiden takaisinmaksupäivään, takaisin maksettavaan määrään olisi lisättävä korko, joka vastaa Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaa korkoa, korotettuna yhdellä ja puolella prosenttiyksiköllä, mikä on asianmukainen hyvitys tällaisessa tilanteessa olevalle yritykselle ja minkä vuoksi kyseiseen määrään ei tarvitse enää soveltaa mitään muuta korkoa. Lisäksi tämä korko vastaa korkokantaa, jota sovelletaan velalliseen silloin kun tämä päättää lykätä sakon, muun seuraamusmaksun tai seuraamuksen maksamista ja antaa maksun sijasta vakuuden. Jotta voidaan varmistaa riittävä rahavirta, jonka avulla asianomaisille kolmansille osapuolille hyvitetään se, etteivät ne ole voineet hyödyntää varojaan 109 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, on tarpeen säätää, että sakkoina, muina seuraamusmaksuina tai seuraamuksina saadut määrät ja niiden perusteella mahdollisesti kertyneet korot tai niiden tuottamat muut tulot voidaan ottaa talousarvioon seuraavan varainhoitovuoden loppuun mennessä. (43)Koska sellaisten lainanotto- ja lainanantotoimien volyymi on kasvanut, joita komissio toteuttaa unionin puolesta covid-19-pandemiasta elpymisen rahoittamiseksi, kyseisiin toimiin liittyvää avoimuutta olisi edelleen lisättävä. Jotta voidaan ottaa huomioon tällaisten toimien lisääntynyt monimutkaisuus ja varmistaa niiden sisällön parempi näkyvyys, komissiota koskevaan talousarvion pääluokkaan liitettyyn asiakirjaan olisi lisättävä kattava yleiskatsaus komission toteuttamiin lainanotto- ja lainanantotoimiin. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 23 kappale) ⇨ uusi (44)On aiheellista antaa unionin toimielimille mahdollisuus tehdä yksikön tason sopimuksia toistensa kanssa niiden määrärahojensa toteutuksen helpottamiseksi sekä mahdollisuus tehdä tällaisia sopimuksia unionin toimielinten ⇨ yksiköiden ⇦ , unionin elinten, unionin virastojen, sellaisten elinten tai henkilöiden, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) erityistoimia, sekä Eurooppa-koulujen johtokunnan pääsihteerin keskustoimiston yksiköiden välillä palvelujen tarjonnasta, tavaroiden toimittamisesta, rakennusurakoiden toteuttamisesta tai kiinteistöhankintasopimuksista. ⇩ uusi

(45)Oikeusvarmuuden vuoksi on tarpeen selventää, että sovellettava lainsäädäntö, joka edellyttää asianmukaisten toimien toteuttamista eturistiriitojen johdosta, sisältää eturistiriitoja koskevan EU:n ja kansallisen lainsäädännön. (46)Osallisuuden lisäämiseksi 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa esitettyyn yhteisöjen luetteloon olisi lisättävä sellaiset jäsenvaltioon sijoittautuneet yksityiset tai EU:n oikeuden mukaiset elimet, joille voidaan alakohtaisten sääntöjen mukaisesti antaa tehtäväksi unionin varojen tai talousarviotakuiden hoitaminen, jos ne ovat välillisen hallinnoinnin edellytykset täyttävien julkisoikeudellisten elinten tai tällaiset edellytykset täyttävien julkisen palvelun tehtäviä hoitavien yksityisoikeudellisten elinten määräysvallassa ja jos niille on annettu riittävät rahoitustakuut. Jos tällaisilla yksityisillä tai EU:n oikeuden mukaisilla elimillä ei ole jäsenvaltion tarjoamaa taloudellista tukea, riittävien rahoitustakuiden olisi oltava määräysvaltaa käyttävien elinten antamia yhteisvastuullisia tai vastaavia vakuuksia. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 24 kappale (47)On aiheellista vahvistaa menettely uusien unionin virastojen perustamiseksi sekä tehdä ero tällaisten virastojen pakollisten ja muiden tehtävien välillä. Olisi säädettävä, että unionin toimielimet, unionin elimet ja muut unionin virastot voivat siirtää tulojen ja menojen hyväksyjän toimivaltuuksia unionin virastojen johtajille. Unionin virastojen olisi lisäksi voitava tehdä yksikön tason sopimuksia, joiden tarkoituksena on palvelujen tarjonta, tavaroiden toimittaminen taikka rakennusurakoiden tai kiinteistöhankintasopimusten toteuttaminen. On aiheellista määritellä vahvistaa erikseen kirjanpidon laatimista koskevat säännöt sekä määräykset säännökset, joiden mukaisesti komission tilinpitäjä voi siirtää osan tehtävistään kyseisten virastojen henkilöstölle, samoin kuin menettelyt, joita sovelletaan komission unionin virastojen nimissä avaamiin pankkitileihin. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 25 kappale (48)Toimeenpanovirastojen kustannustehokkuuden parantamiseksi sekä ottaen huomioon muista unionin elimistä saadut käytännön kokemukset komission tilinpitäjälle olisi oltava mahdollista antaa tehtäväksi hoitaa joko kaikkia asianomaisen toimeenpanoviraston tilinpitäjän tehtäviä tai osaa niistä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 26 kappale (49)Oikeusvarmuuden kannalta on tarpeen selventää, että toimeenpanovirastojen johtajat toimivat valtuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä hallinnoidessaan virastolleen ohjelmia varten osoitettuja toimintamäärärahoja. Jotta eräiden tukipalvelujen yleisestä keskittämisestä saataisiin kaikki mahdolliset tehokkuusedut, asetuksessa olisi erikseen säädettävä toimeenpanovirastojen mahdollisuudesta toteuttaa hallintomenoja. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 27 kappale (50)On tarpeen vahvistaa säännöt, jotka koskevat taloushallinnon toimijoiden, erityisesti tulojen ja menojen hyväksyjien sekä tilinpitäjien, toimivaltuuksia ja vastuita. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 28 kappale (51)Euroopan parlamentille, neuvostolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja komission tilinpitäjälle olisi ilmoitettava valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien, sisäisten tarkastajien ja tilinpitäjien nimittämisestä nimityksistä ja palvelussuhteen tehtävien päättymiseistä kahden viikon kuluessa kyseisistä nimittämisestä nimityksistä tai palvelussuhteen tehtävien päättymiseistä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 29 kappale (52)Tulojen ja menojen hyväksyjien olisi oltava täysin vastuussa kaikista heidän alaisuudessaan toteutetuista tulo- ja menotapahtumista ja sisäisen valvonnan järjestelmistä, ja heidän olisi vastattava toimistaan, tarvittaessa myös kurinpitomenettelyissä.

🡻 2018/1046, johdanto-osan 30 kappale (53)Olisi vahvistettava myös tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävät ja vastuualueet sekä menettelyissä noudatettavat periaatteet. Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien olisi varmistettava, että edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät ja heidän henkilöstönsä saavat tietoa ja koulutusta valvontaa koskevista säännöistä sekä valvontaa varten käytettävistä menetelmistä ja tekniikoista, ja että toteutetaan toimenpiteitä sisäisen valvonnan järjestelmien toiminnan varmistamiseksi. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän olisi raportoitava tehtävien hoidosta omalle unionin toimielimelleen vuosikertomuksessa. Kyseisessä kertomuksessa olisi esitettävä tarvittavat varainhoitoa ja hallinnointia koskevat tiedot valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävien hoitamista koskevan vahvistuslausuman tueksi, mukaan lukien tiedot suoritettujen toteutettujen toimien yleisestä sujumisesta. Suoritettuihin Toteutettuihin toimiin liittyvät asiakirjatodisteet olisi säilytettävä vähintään viisi vuotta. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän olisi laadittava asianomaiselle toimielimelle erillinen selvitys julkisten hankintojen tekemisessä käytetyistä neuvottelumenettelyn eri muodoista, ja kyseisen unionin toimielimen olisi annettava kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle, koska tällaiset menettelyt poikkeavat tavanomaisista ratkaisu- ja myöntämismenettelyistä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 31 kappale (54)EU:n ulkopuolella sijaitsevien unionin edustustojen päälliköiden ja heidän poissa ollessaan heidän apulaispäälliköidensä kaksoisrooli toisaalta Euroopan ulkosuhdehallinnon, jäljempänä ’ulkosuhdehallinto’, edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä ja toisaalta komission edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimintamäärärahojen osalta olisi otettava huomioon. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 32 kappale (55)Komission mahdollisuus siirtää sen omaa pääluokkaansa koskeviin talousarvion toimintamäärärahoihin liittyviä talousarvion toteutusvaltuuksiaan EU:n ulkopuolella sijaitsevien unionin edustustojen apulaispäälliköille olisi rajattava tilanteisiin, joissa edustustojen apulaispäälliköiden on ehdottomasti voitava hoitaa kyseisiä tehtäviä toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi unionin edustustojen päälliköiden poissa ollessa. Unionin edustustojen apulaispäälliköt eivät saisi käyttää kyseisiä valtuuksia säännöllisesti tai sisäiseen työnjakoon liittyvistä syistä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 33 kappale (56)Tilinpitäjälle olisi edelleen jäätävä vastuu maksujen moitteettomasta suorittamisesta, tulojen kantamisesta ja saamisten perinnästä. Tilinpitäjän tehtäviin olisi kuuluttava kassanhallinta, pankkitilien hoitaminen, kolmansia osapuolia koskevien tietojen ylläpito, kirjanpitodon pitäminen sekä unionin toimielinten tilinpäätöslaskelmien laatiminen. Komission tilinpitäjän olisi oltava ainoa henkilö, jolla on oikeus antaa kirjanpitosääntöjä ja määrittää yhdenmukaistettu tililuettelo, kun taas kaikkien muiden unionin toimielinten tilinpitäjien olisi kunkin määritetttävä oman toimielimensä kirjanpitomenettelyt. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 34 kappale (57)Myös tilinpitäjän nimittämisestä ja palvelussuhteen tehtävien päättymisestä olisi annettava tarkempia säännöksiä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 35 kappale (58)Tilinpitäjän olisi otettava käyttöön menettelyt sen varmistamiseksi, että kassanhallinnan tarpeisiin avattujen tilien tai ennakkotilien saldo ei ole negatiivinen. ⇩ uusi

(59)On aiheellista yhdenmukaistaa kassanhallinnassa sallitut maksuvälineet nykyaikaisten maksutapojen kanssa, mukaan lukien luottokortit ja sähköiset lompakot. (60)Kun otetaan huomioon, että unionin edustustot suorittavat talousarvio-, kassanhallinta- ja kirjanpitotoimia, jäljempänä ’talousarviomenettelyt’, koskevien vakiosääntöjen mukaiset maksut yhä useammin keskuskassan kautta, minkä seurauksena ennakkotilien maksutapahtumien lukumäärä ja näiden tilien kautta maksetut määrät vähenevät, on aiheellista yksinkertaistaa ennakkotilien perustamista, hallinnointia ja valvontaa koskevia sääntöjä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 36 kappale (61)Olisi vahvistettava edellytykset Ttavanomaisista talousarviomenettelyistä poikkeavien ja ainoastaan vähäisiä maksuja koskevien hallinnointijärjestelmien eli ennakkotilien käytöllen edellytykset olisi vahvistettava, ja olisi säädettävä ennakoiden hoitajien samoin kuin tulojen ja menojen hyväksyjien sekä tilinpitäjien tehtävistä ja vastuualueista silloin, kun jälkimmäiset osallistuvat ennakkotilien valvontaan. Tilintarkastustuomioistuimelle olisi toimitettava tiedot kaikista ennakoiden hoitajan nimityksistä. Tehokkuussyistä EU:n ulkopuolella sijaitseviin unionin edustustoihin olisi tehokkuussyistä perustettava ennakkotilejä sekä komissiota koskevaan että ulkosuhdehallintoa koskevaan talousarvion pääluokkaan kuuluvia määrärahoja varten. Lisäksi on aiheellista voida tietyin edellytyksin käyttää ennakkotilejä EU:n ulkopuolella sijaitsevissa unionin edustustoissa vähäisten maksujen suorittamiseen talousarviomenettelyjen mukaisesti. Ennakoiden hoitajien nimityksen osalta olisi voitava valita tehtävään myös sellaisia työntekijöitä, jotka komissio on palkannut kriisinhallintaan liittyvien ja humanitaaristen avustustoimien alalla, jos käytettävissä ei ole neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 säädettyjen Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, alaista komission henkilöstöä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 37 kappale (62)Jotta voitaisiin ottaa huomioon sellaiset kriisinhallinnantaan ja humanitaaristen avustusoperaatioiden alaan liittyvät tilanteet, joissa ei ole käytettävissä henkilöstösääntöjen alaista komission henkilöstöä ja joissa voi olla käytännössä vaikea saada toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän allekirjoitus kaikkiin oikeudellisiin sitoumuksiin, komission palveluksessa olevien tämän alan työntekijöiden olisi voitava tehdä arvoltaan erittäin vähäisiä eli enintään 2 500 euron oikeudellisia sitoumuksia, jotka liittyvät ennakkotileiltä suoritettuihin maksuihin. Samoin EU:n ulkopuolella sijaitsevien unionin edustustojen päälliköiden tai apulaispäälliköiden olisi voitava tehdä oikeudellisia sitoumuksia komission toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän määräyksestä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 38 kappale (mukautettu) (63)Sen jälkeen kun kunkin taloushallinnon toimijan tehtävät ja vastuualueet on määritelty, heidät on mahdollista saattaa vastuuseen ainoastaan henkilöstösääntöjen mukaisin edellytyksin. Unionin toimielimiin on perustettu asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 nojalla taloudellisten sääntöjenvastaisuuksien ⌦ väärinkäytösten ⌫ tutkintaelimiä. Niiden ratkaistavaksi on kuitenkin annettu vain vähän tapauksia ja sen vuoksi on tehokkuussyistä aiheellista siirtää niiden tehtävät tällä asetuksella perustetulle toimielinten väliselle tutkintaelimelle, jäljempänä ’tutkintaelin’. Tutkintaelimen tehtävänä olisi oltava arvioida komission tai muiden unionin toimielinten ja elinten sille esittämiä pyyntöjä sekä antaa suosituksia ⌦ tarpeesta tehdä ⌫ hallinnollisten seuraamusten määräämisestä (poissulkemistanen ja sekä taloudellisten seuraamustenksen määräämistänen) ⌦ koskevia päätöksiä ⌫ , sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden asianomaisten toimielinten ja elinten hallinnollista riippumattomuutta henkilöstönsä jäsenten osalta. Tehtävien siirrolla pyritään ehkäisemään toiminnan päällekkäisyyttä ja lieventämään riskiä keskenään ristiriitaisista suosituksista tai lausunnoista tapauksissa, jotka koskevat sekä talouden toimijaa että unionin toimielimen tai elimen henkilöstön jäsentä. On tarpeen säilyttää menettely, jolla tulojen ja menojen hyväksyjän on mahdollista pyytää vahvistusta sellaiselle määräykselle, jota hän pitää sääntöjen tai moitteettoman varainhoidon periaatteen vastaisena, ja vapautua näin vastuustaan. Tutkintaelimen suorittaessa kyseistä tehtävää sen kokoonpanoa olisi muutettava. Tutkintaelimellä ei olisi oltava saisi olla tutkintavaltuuksia. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 39 kappale ⇨ uusi (64)Tulojen osalta on tarpeen ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 ⇨ , neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2021/770 ja päästökauppajärjestelmään, hiilirajamekanismiin ja voittojen uudelleenkohdentamiseen perustuvien omien varojen käyttöön asettamisessa sovellettavista menetelmistä ja menettelystä sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) [XXX] ⇦ soveltamisalaan kuuluvia omia varoja koskevat negatiiviset mukautukset. Lukuun ottamatta omia varoja, jotka muodostavat erityistapauksen, on tarpeen säilyttää tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulle menettelyn eri vaiheissa kuuluvat olemassa olevat tehtävät ja valvontatoimenpiteet: saamisennusteen ja perintämääräyksen laatiminen, velalliselle osoitetun veloitusilmoituksen lähettäminen vahvistetuista saamisista ja tarvittaessa päätös luopua saamisen perinnästä perusteilla, jotka takaavat moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisen siten, että tulot voidaan kantaa tehokkaasti. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 40 kappale (65)Tulojen ja menojen hyväksyjän olisi voitava luopua vahvistetun saamisen perimisestä kokonaisuudessaan tai osittain, jos velallinen on jossakin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2015/848 määritellyistä maksukyvyttömyysmenettelyistä, erityisesti jos velallista koskee oikeudellinen järjestely, akordi tai muu niihin rinnastettava menettely. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 41 kappale

(66)Olisi säädettävä erityissäännökset, jotka koskevat menettelyjä saamisennusteen muuttamiseksi tai sen alentamiseksi nollaan. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 42 kappale (67)On tarpeen selventää ajankohta, jolloin sakoista, muista seuraamusmaksuista ja seuraamuksista peräisin olevat määrät sekä niille kertyneet korot tai niiden tuottamat muut tulot kirjataan talousarvioon. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 43 kappale (68)Rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisten tapahtumien sekä Euroopan keskuspankin (EKP) perusrahoitusoperaatioihinsa soveltaman koron muutosten takia on tarpeen tarkistaa säännöksiä, jotka koskevat sakkoihin ja muihin seuraamusmaksuihin sovellettavaa korkokantaa, sekä vahvistaa negatiivista korkoa koskevat säännöt. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 44 kappale (69)Jotta voidaan ottaa huomioon unionin toimielinten SEUT-sopimuksen tai Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen mukaisesti määräämistä sakoista tai muista seuraamusmaksuista muodostuvien saamisten erityinen luonne, on tarpeen ottaa käyttöön erityiset säännökset, jotka koskevat erääntyneisiin mutta vielä maksamatta oleviin määriin sovellettavia korkokantoja siinä tapauksessa, että Euroopan unionin tuomioistuin korottaa kyseisiä määriä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 45 kappale (70)Perintää koskevia sääntöjä olisi selkeytettävä ja tehostettava. Erityisesti olisi säädettävä, että tilinpitäjä perii määrät kuittaamalla ne myös sellaisista määristä, jotka toimeenpanovirasto on velkaa velalliselle talousarvion toteuttamisen yhteydessä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 46 kappale (71)Oikeusvarmuuden ja avoimuuden takaamiseksi olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat määräaikoja, joiden kuluessa veloitusilmoitukset on lähetettävä. ⇩ uusi (72)Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi ja unionin saamisten tehokkaan perinnän takaamiseksi on tarpeen, että komission tilinpitäjä voi turvautua jäsenvaltioiden apuun unionin saamisten tiedoksiantamisessa ja perinnässä. Tällaista apua olisi annettava samalla tavoin kuin apua, jota jäsenvaltiot antavat toisilleen neuvoston direktiivin 2010/24/EU mukaisesti saamistensa tiedoksiantamiseksi ja perimiseksi. Avun tarkoituksena ei pitäisi ainoastaan olla perinnän mahdollistaminen aina, kun velallisella on huomattavia varoja, vaan sen tarkoituksena olisi oltava myös antaa tilinpitäjälle riittävästi luotettavaa tietoa silloin kun velallinen on maksukyvytön, jotta päätös luopua perinnästä voidaan tehdä tapauksissa, joissa velallinen on maksukyvytön tai joissa velallisen sijaintipaikka on tuntematon. Apu, joka koskee jäsenvaltion velalliselle tekemää tiedoksiantoa, olisi annettava sovellettavien kansallisten menettelyjen mukaisesti. Sen olisi katettava paitsi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 299 artiklan mukaiset täytäntöönpanokelpoiset päätökset myös tällaisten päätösten antamista edeltävät valmistelevat toimet, mukaan lukien veloitusilmoitusten, muistutusten ja virallisten ilmoitusten tiedoksi antaminen sekä varotoimenpiteet unionin oikeuksien turvaamiseksi tapauksissa, joissa täytäntöönpanokelpoisia päätöksiä on annettu mutta niitä ei ole vielä annettu tiedoksi tai ne odottavat, että niihin liitetään täytäntöönpanomääräys SEUT 299 artiklan mukaisesti. Tällaisen avun yksityiskohdat olisi vahvistettava komission ja jäsenvaltioiden välisessä sopimuksessa joko kahden- tai monenvälisesti. Velvollisuus antaa tällaista apua on kuitenkin olemassa, vaikka edellä mainittua sopimusta ei olisi tehty.

🡻 2018/1046, johdanto-osan 47 kappale (73)Jotta voidaan turvata varainhoito ja saada samalla positiivista tuottoa varoille, SEUT-sopimuksen tai Euratomin perustamissopimuksen nojalla määrätyistä sakoista, muista seuraamusmaksuista tai seuraamuksista johtuvat, alustavasti maksetut määrät, kuten riitautetut kilpailusakot, on tarpeen sijoittaa rahoitusomaisuuteen sekä päättää näistä sijoituksista saadun tuoton sitomisesta käyttötarkoitukseensa. Koska komissio ei ole ainoa unionin toimielin, joka voi määrätä sakkoja, muita seuraamusmaksuja tai seuraamuksia, on tarpeen vahvistaa säännöksiä, jotka koskevat muiden unionin toimielinten määräämiä sakkoja tai muita seuraamusmaksuja tai seuraamuksia, sekä vahvistaa niiden perimistä koskevat säännöt, joiden olisi vastattava komission soveltamia sääntöjä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 48 kappale (74)Sen varmistamiseksi, että komissiolla on kaikki rahoituspäätösten antamiseksi tarvittavat tiedot, on tarpeen säätää vähimmäisvaatimuksista, joita sovelletaan avustuksia, julkisia hankintoja, ulkoisia toimia koskevia unionin erityisrahastoja, jäljempänä ’unionin erityisrahastot’, palkintoja, rahoitusvälineitä, rahoitusta yhdistäviä välineitä tai foorumeita ja talousarviotakuita koskevien rahoituspäätösten sisältöön. Jotta mahdolliset saajat voisivat suunnitella toimintaansa pidemmällä aikavälillä, rahoituspäätöksiä on samalla voitava tehdä useammaksi kuin yhdeksi varainhoitovuodeksi kerrallaan siten, että täsmennetään, että päätösten täytäntöönpano riippuu kunakin varainhoitovuonna käytettävissä olevista talousarviomäärärahoista. Lisäksi on tarpeen vähentää rahoituspäätöksen tekemiseen tarvittavia osatekijöitä. Yksinkertaistamistavoitteen mukaisesti rahoituspäätöksen olisi samalla oltava vuotuinen tai monivuotinen työohjelma. Koska 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille unionin elimille osoitettava rahoitusosuus vahvistetaan jo vuotuisessa talousarviossa, ei sen osalta pitäisi vaatia erillisen rahoituspäätöksen tekemistä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 49 kappale (75)Menojen osalta olisi selkeytettävä rahoituspäätöksen, kokonaistalousarviositoumuksen ja yksittäisen talousarviositoumuksen nivoutumista toisiinsa sekä määriteltävä tarkemmin talousarviositoumuksen ja oikeudellisen sitoumuksen käsitteet, jotta voidaan vahvistaa selkeät puitteet talousarvion toteuttamisen eri vaiheita varten. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 50 kappale (76)Jotta voitaisiin ottaa huomioon erityisesti EU:n ulkopuolella sijaitsevissa unionin edustustoissa ja EU:ssa sijaitsevissa unionin edustustoissa tehtyjen oikeudellisten sitoumusten määrä sekä niihin liittyvät vaihtokurssiheilahtelut, alustavia talousarviositoumuksia olisi voitava tehdä myös silloin, kun niiden määrä ja lopullinen saaja on yksilöity. ⇩ uusi (77)Jotta Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) voitaisiin yhdenmukaistaa yleisten kirjanpito- ja talousarviomenettelyjen kanssa heti, kun se on teknisesti mahdollista, olisi sallittava yksittäisten talousarviositoumusten tekeminen maksujen suorittamiseksi ilman, että ensin on tarpeen tehdä alustava kokonaissitoumus maksujen suorittamiseksi, minkä jälkeen yksittäiset sitoumukset tehdään enintään kahden kuukauden kuluessa tai tietyin edellytyksin pidemmällä aikavälillä. Jotta yksittäisiä talousarviositoumuksia voitaisiin tehdä ja maksuja suorittaa varainhoitovuoden ensimmäisen kuukauden osalta joulukuussa, maataloustukirahaston juoksevat hallinnointimenot olisi lisättävä niihin menotyyppeihin, joiden osalta on hyväksytty maksujen suorittaminen ennakkoon. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 51 kappale (78)Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti olisi annettava selkeämmät säännökset erityyppisistä maksuista, joita tulojen ja menojen hyväksyjien on mahdollista tehdä. Ennakkomaksujen selvittämistä koskevia sääntöjä olisi selkeytettävä edelleen varsinkin sellaisten tilanteiden osalta, joissa väliaikainen selvittäminen ei ole mahdollista. Tehtyihin oikeudellisiin sitoumuksiin olisi sisällytettävä tätä varten asianmukaiset määräykset. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 52 kappale (79)Tässä asetuksessa olisi säädettävä, että maksut on suoritettava yksilöidyissä määräajoissa ja että jos tällaista määräaikaa ei noudateta, velkojilla olisi oltava oikeus viivästyskorkoon, joka otetaan talousarvioon, lukuun ottamatta jäsenvaltioita, Euroopan investointipankkia (EIP) ja Euroopan investointirahastoa (EIR).

⇩ uusi (80)Julkisia hankintoja koskevien sähköisten laskujen keskeisten osatekijöiden olisi perustuttava direktiivissä 2014/55/EU vahvistettuihin sääntöihin. (81)Julkisten hankintojen yhteydessä käytettävää soveltumattomien tarjousten määritelmää olisi selkeyden vuoksi tarkistettava sisällyttämällä siihen tarjoukset, joissa talouden toimija ei voi osallistua 180, 181 ja 183 artiklassa tarkoitettuihin hankintamenettelyihin. (82)On tarpeen selventää, että yhden ainoan talouden toimijan kanssa tehtyihin puitesopimuksiin perustuvat erillissopimukset voidaan tehdä ja niitä voidaan muuttaa puitesopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. (83)Kiinteistömarkkinoiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi ja rakennusten hankintamenettelyjen yksinkertaistamiseksi olisi poistettava vaatimus menettelyyn osallistuvien ehdokkaiden vähimmäismäärästä. (84)Koska ennakkotiedotustoimenpiteet ovat samat avoimissa ja rajoitetuissa menettelyissä ja tarjousperusteisissa neuvottelumenettelyissä, olisi tietyin edellytyksin sallittava ilman etukäteen julkaistavaa hankintailmoitusta järjestettävän neuvottelumenettelyn käyttö tuloksettomana päättyneen tarjousperusteisen neuvottelumenettelyn jälkeen. (85)Tähän asetukseen sisältyvien hankintasääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle on tarpeen jättää notaarien tarjoamat asiakirjojen varmentamis- ja todentamispalvelut edellyttäen, että kyseisiä palveluja koskevia menettelyjä ei asianomaisessa jäsenvaltiossa ole avattu kilpailulle. (86)On aiheellista säätää mahdollisuudesta käyttää ilman etukäteen julkaistavaa hankintailmoitusta järjestettäviä neuvottelumenettelyjä sellaisten jäsenvaltioiden organisaatioiden tarjoamien palvelujen osalta, jotka eivät voi osallistua tarjouskilpailumenettelyihin. (87)Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (unionin yleisen tuomioistuimen tuomio asiassa T-661/18, Securitec v. komissio) noudattamisen varmistamiseksi tulojen ja menojen hyväksyjän olisi pyydettävä toimittamaan poissulkemis- ja valintaperusteita koskevat todisteet ennen ratkaisupäätöstä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 53 kappale (88)On aiheellista koota menojen vahvistamista ja hyväksymistä koskevat säännökset yhteen artiklaan ja ottaa käyttöön sitoumuksen vapauttamisen määritelmä. Koska toimet toteutetaan tietojärjestelmässä, hyväksymismerkinnän allekirjoittaminen osoitukseksi hyväksymispäätöksestä olisi korvattava muutamia poikkeustapauksia lukuun ottamatta sähköisesti varmennetulla allekirjoituksella. On myös tarpeen todeta selvästi, että menojen hyväksyminen koskee kaikkia tukikelpoisia kustannuksia, mukaan lukien sellaisia, jotka eivät liity johonkin maksupyyntöön, kuten silloin kun on kyse ennakkomaksun selvittämisestä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 54 kappale (89)Jotta sääntelyä voitaisiin yksinkertaistaa, nykyisiä sääntöjä sujuvoittaa ja tämän asetuksen luettavuutta parantaa, olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat useampaa kuin yhtä talousarvion toteutusvälinettä. Sitä varten olisi ryhmiteltävä uudelleen eräitä säännöksiä, yhdenmukaistettava joidenkin säännösten sanamuotoa ja soveltamisalaa sekä poistettava tarpeeton toisto ja ristikkäiset viittaukset. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 55 kappale (90)Kunkin unionin toimielimen olisi perustettava sisäisen tarkastuksen seurantakomitea, jonka tehtävänä on varmistaa sisäisen tarkastajan riippumattomuus, valvoa sisäisen tarkastustoiminnan laatua ja varmistaa, että toimielimen yksiköt ottavat asianmukaisesti huomioon sisäistä ja ulkoista tarkastusta koskevat suositukset ja ryhtyvät niiden perusteella jatkotoimiin. Kunkin unionin toimielimen olisi päätettävä kyseisen oman sisäisen tarkastuksen seurantakomiteansa kokoonpanosta ottaen huomioon oikeutensa päättää omasta organisaatiostaan ja riippumattomien asiantuntijalausuntojen merkityksen.

🡻 2018/1046, johdanto-osan 56 kappale (91)Unionin talousarviosta rahoitettujen hankkeiden tuloksellisuutta ja tuloksia olisi korostettava aiempaa enemmän. Sen vuoksi on aiheellista määritellä jo vakiintuneiden unionin rahoitusmuotojen (tosiasiallisesti aiheutuneiden avustuskelpoisten kustannusten korvaaminen, yksikkökustannukset, kertakorvaukset ja kiinteämääräinen rahoitus) lisäksi uusi rahoitusmuoto, joka ei liity asianomaisten toimien kustannuksiin. Tämän lisärahoitusmuodon olisi perustuttava joko eräiden ennakkoedellytysten täyttymiseen tai tulosten saavuttamiseen, jota mitataan ennalta asetettujen välitavoitteiden tai tulosindikaattoreiden avulla. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 57 kappale (92)Jos komissio arvioi unionin varojen saajien toiminnallisia ja taloudellisia valmiuksia tai saajien järjestelmiä ja menettelyjä, sen olisi voitava hyödyntää jo tekemiään tai muiden yhteisöjen tai rahoittajien, kuten kansallisten virastojen ja kansainvälisten organisaatioiden, aiemmin tekemiä arviointeja, ettei samaa saajaa arvioitaisi kahteen kertaan. Mahdollisuuteen hyödyntää muiden yhteisöjen tekemiä arviointeja olisi turvauduttava silloin, kun kyseisiä arviointeja laadittaessa on noudatettu sellaisia edellytyksiä, jotka vastaavat tässä asetuksessa säädettyjä asianomaista talousarvion toteutustapaa koskevia edellytyksiä. Komission olisi sen vuoksi edistettävä arviointien vastavuoroista hyödyntämistä rahoittajien kesken tukemalla kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien tai parhaiden kansainvälisten käytäntöjen tunnustamista. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 58 kappale (93)On myös tärkeää välttää tilanteita, joissa eri yhteisöt tarkastavat unionin varojen saajien varainkäytön useaan kertaan. Sen vuoksi olisi oltava mahdollista hyödyntää riippumattomien tarkastajien aiemmin tekemiä tarkastuksia edellyttäen, että heidän pätevyydestään ja riippumattomuudestaan on riittävää näyttöä ja että tarkastustyö perustuu kohtuullisen varmuuden antaviin kansainvälisesti hyväksyttyihin tilintarkastusstandardeihin ja että ne on laadittu unionin rahoitusosuuden käyttöä koskevien talousselvitysten ja -raporttien pohjalta. Tällaisia tarkastuksia olisi käytettävä pohjana yleisen varmuuden saamiselle unionin varojen käytöstä. Tätä varten on tärkeää varmistaa, että riippumattomien tarkastajien raportti ja asiaan liittyvä asiakirja-aineisto toimitetaan pyynnöstä Euroopan parlamentille, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja jäsenvaltion tarkastusviranomaisille. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 59 kappale (94)Jotta arviointeihin ja tarkastuksiin tukeuduttaisiin ja unionin tukea saavien henkilöiden ja yhteisöjen hallinnollista rasitusta vähennettäisiin, on tärkeää varmistaa, että kaikki unionin toimielinten, hallintoviranomaisten ja muiden unionin talousarviota toteuttavien elinten ja yhteisöjen saatavilla jo olevat tiedot käytetään uudelleen sen välttämiseksi, että varojen saajille tai tuensaajille esitetään useita pyyntöjä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 60 kappale (95)Jotta varojen saajien kanssa voidaan tehdä yhteistyötä pitkällä aikavälillä, olisi säädettävä mahdollisuudesta allekirjoittaa rahoitusta koskevia puitekumppanuussopimuksia. Tällaiset sopimukset olisi pantava täytäntöön joko avustuksin tai tekemällä rahoitusosuussopimuksia unionin varoja toteuttavien henkilöiden ja yhteisöjen kanssa. Tätä varten olisi säädettävä tällaisten rahoitusosuussopimusten vähimmäissisällöstä. Rahoitusta koskevat puitekumppanuussopimukset eivät kuitenkaan saisi tarpeettomasti rajoittaa unionin rahoituksen saatavuutta. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 61 kappale (96)Edellytykset ja menettelyt, joiden mukaisesti unionin rahoitusosuuden maksaminen voidaan keskeyttää tai lopettaa tai sen määrää pienentää, olisi yhdenmukaistettava kaikkien talousarvion toteuttamisvälineiden osalta (avustukset, hankinnat, välillinen hallinnointi, palkinnot jne.). Myös maksujen keskeyttämisen tai lopettamisen tai määrän pienentämisen perusteet olisi määritettävä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 62 kappale (97)Tässä asetuksessa olisi vahvistettava vakiojaksot, joiden ajan saajien olisi säilytettävä unionin rahoitusosuuksiin liittyvät asiakirjat, jotta vältetään toisistaan poikkeavat tai suhteettomat sopimusvaatimukset ja toisaalta jotta samalla varataan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) riittävästi aikaa saada pääsy tällaisiin tietoihin ja asiakirjoihin ja suorittaa jälkitarkastuksia ja jälkikäteisvalvontaa. Lisäksi unionin varoja saavat henkilöt ja yhteisöt olisi velvoitettava tekemään yhteistyötä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi.

🡻 2018/1046, johdanto-osan 63 kappale (98)Jotta osallistujilla ja saajilla olisi riittävät tiedot sekä mahdollisuus käyttää oikeuttaan puolustautua, heille olisi annettava mahdollisuus esittää huomautuksia ennen sellaisen toimen hyväksymistä, joka vaikuttaa haitallisesti heidän oikeuksiinsa, ja heille olisi annettava tietoa muutoksenhakukeinoista, joiden avulla he voivat riitauttaa tällaisen toimen. ⇩ uusi (99)Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän ei ratkaisu- tai myöntämismenettelyn yhteydessä tarvitse antaa osallistujalle mahdollisuutta esittää huomautuksia, jos kyseinen osallistuja on hylätty ratkaisu- tai myöntämismenettelyssä. Oikeusvarmuuden turvaamiseksi tämä olisi täsmennettävä myös kuulemismenettelyä ja muutoksenhakukeinoja koskevassa säännöksessä. (100)Kun otetaan huomioon yhä haastavampi geopoliittinen ympäristö ja siihen liittyvät nopeasti kehittyvät hybridi- ja kyberuhat sekä tarve digitaaliseen muutokseen, johon liittyy luontaisesti altistuminen teknisille haavoittuvuuksille, unionin on tarpeen varmistaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuden ja yleisen järjestyksen suojelu yleistä järjestystä koskevien normien ja julkisoikeuden mukaisesti. Tämä koskee yhteiskunnan olennaisten intressien turvaamista, kuten energian toimitusvarmuuden turvaamista ja järjestäytyneen rikollisuuden ja petosten torjuntaa. Jos unionin varojen myöntämiseen liittyy strategisia omaisuuseriä ja intressejä, kuten digitaali- tai avaruusinfrastruktuuria tai viestintä- ja tietojärjestelmiä ja -palveluja, voidaan edellyttää erityisehtojen soveltamista tällaisen suojelun varmistamiseksi, myös viestintä- ja tietojärjestelmien ja asiaankuuluvien toimitusketjujen eheyden osalta, kuitenkin unionin tekemiä kansainvälisiä sopimuksia noudattaen. Tällaisten eritysehtojen tyyppejä ja niiden soveltamista koskevia edellytyksiä olisi selkeytettävä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 64 kappale (101)Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi komission olisi perustettava varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmä. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 65 kappale (102)Varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmää olisi sovellettava osallistujiin, saajiin, yhteisöihin, joiden valmiuksia ehdokas tai tarjoaja aikoo hyödyntää, hankkijan alihankkijoihin, henkilöön tai yhteisöön, joka saa unionin varoja, kun talousarviota toteutetaan välillisen hallinnoinnin mukaisesti, henkilöön tai yhteisöön, joka saa unionin varoja suoraan hallinnoitavista rahoitusvälineistä, osallistujiin tai saajiin, joista varoja talousarviota yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin mukaisesti toteuttavat yhteisöt ovat antaneet tietoja, ja sponsoreihin. ⇩ uusi (103)Unionin taloudellisten etujen suojan parantamiseksi varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmää olisi vahvistettava. On tärkeää estää se, että poissulkemistilanteessa oleva henkilö tai yhteisö voi hakea tai tulla valituksi varojen hoitajaksi tai saada tällaisia varoja yhteistyössä hallinnoidusta ohjelmasta. Jos on annettu lainvoimainen tuomio tai lopullinen hallinnollinen päätös, toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän olisi voitava sulkea pois henkilö tai yhteisö, joka on poissulkemistilanteessa ja jota ei pidetä luotettavana, koska se on syyllistynyt tiettyihin 139 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin vakaviin väärinkäytöksiin. Jos lainvoimaista tuomiota tai lopullista hallinnollista päätöstä ei ole annettu, toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän olisi voitava toteuttaa poissulkeminen 146 artiklassa tarkoitetun tutkintaelimen alustavan oikeudellisen arvioinnin perusteella ottaen huomioon tosiseikat ja havainnot, jotka on saatu Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) tai Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (ECA) tarkastusten tai tutkimusten tai minkä tahansa muun, tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla suoritetun tarkastuksen tai valvontatoimen yhteydessä. Tällainen poissulkeminen olisi kirjattava 138 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän tietokantaan. Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi otettava poissulkeminen huomioon olemalla valitsematta tällaisia henkilöitä tai yhteisöjä unionin varojen hoitajiksi tai saajiksi. Jäsenvaltioiden tekemiä yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvia maksatushakemuksia, joissa on mukana poissuljettuun henkilöön tai yhteisöön liittyviä menoja, ei saisi maksaa. Jos varoja maksetaan jäsenvaltioille tulosperusteisten kehysten mukaisesti, sovelletaan alakohtaisessa lainsäädännössä vahvistettuja erityissääntöjä. (104)On tärkeää korostaa, että varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmää olisi sovellettava ainoastaan silloin kun on kyse jäsenvaltioille suoran hallinnoinnin mukaisesti maksettavista unionin varoista, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 mukaisista varoista, jolloin jäsenvaltioiden vastuulla on toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi siltä osin kuin asiaa koskevassa oikeudellisessa kehyksessä osoitetaan komissiolle tällaisia vastuita ja ottaen asianmukaisesti huomioon varojen sui generis -luonne. Sen vuoksi komission vastuu olisi rajoitettava velvollisuuteen saattaa asia tutkintaelimen käsiteltäväksi henkilön tai yhteisön poissulkemiseksi, jos tulojen ja menojen hyväksyjän tietoon tulee vakavia väärinkäytöksiä lainvoimaisten tuomioiden tai lopullisten hallinnollisten päätösten seurauksena taikka sellaisten tosiseikkojen tai havaintojen seurauksena, jotka on saatu asianomaisia varoja koskevien Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) tai Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (ECA) tarkastusten tai tutkimusten tai minkä tahansa muun, tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla suoritetun tarkastuksen tai valvontatoimen yhteydessä. Edellä tarkoitettua komission vastuuta rajoittamatta jäsenvaltiot ovat edelleen vastuussa varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän tietokantaan kirjattujen poissulkemispäätöksiä koskevien tietojen tarkistamisesta, tällaisten päätösten täytäntöönpanosta ja sen varmistamisesta, etteivät ne toimita poissulkemistilanteessa olevaan henkilöön tai yhteisöön liittyvää maksatushakemusta. 🡻 2018/1046, johdanto-osan 66 kappale (105)Olisi selvennettävä, että tehtäessä päätö