Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Komissio julkisti 7. huhtikuuta 2004 kevään 2004 talousennusteensa [1]. Talousennusteessa otettiin huomioon Kreikan 30. maaliskuuta 2004 toimittamat korjatut tiedot, joita Eurostat ei kuitenkaan ole vahvistanut, ja sen mukaan vuonna 2003 julkisen talouden alijäämä oli 2,95 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eurostat ja Kreikan viranomaiset olivat yhteydessä toisiinsa huhtikuun lopussa, minkä jälkeen Kreikan viranomaiset toimittivat 4. toukokuuta uuden tarkistetun ilmoituksen. Sen mukaan alijäämää oli vuonna 2003 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perustamissopimuksessa asetetun kolmen prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja on huomattavasti vuoden 2002 alijäämää (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) suurempi. Lisäksi julkisen velan määrä oli 103,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, jolloin perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo ylittyy selvästi. Komissio aloitti 19. toukokuuta 2004 näiden tietojen perusteella Kreikan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen [2].

[1] Komission kevään 2004 talousennuste on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[2] Kertomuksen koko teksti on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.

Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoon sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta [3].

[3] EYVL L 209, 2.8.1997.

Komission antamassa perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa todetaan, että se osa 3,2 prosentin suuruisesta julkisen talouden alijäämästä, joka ylitti perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2003, ei johtunut vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta epätavallisesta tapahtumasta, johon Kreikan viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa. Se ei johtunut myöskään talouden jyrkästä laskusuhdanteesta, joka on määritelty kyseisessä sopimuksessa kokonaistuotannon vähintään 2 prosentin vuotuisena laskuna. Alijäämä syntyi päin vastoin erittäin voimakkaan kasvun tilanteessa, sillä kokonaistuotanto kasvoi 4,2 prosenttia vuonna 2003 ja positiivinen tuotantokuilu suhteessa BKT:hen oli noin 1,5 prosenttia. Julkisen talouden alijäämän kehitys vastaa joulukuussa 2002 julkaistussa tarkistetussa vakausohjelmassa vahvistettua 0,9 prosentin tavoitetta. Alijäämän huomattavan kasvun syynä ovat kertaluonteiset tekijät (olympiakisojen valmisteluun liittyvien menojen ylittyminen ja korvaukset säästä johtuvista vahingoista), suunniteltua suuremmat muut kuin korkomenot (tulonsiirrot ja julkisen sektorin palkat) ja valtion tulojen vaje (alv, tuloverot ja postisäästöpankin valtiolle suorittaman maksun uudelleenluokittelu rahoitustoimeksi). Kertomuksessa todetaan, että jos lisätoimenpiteitä ei toteuteta, julkisen talouden alijäämä todennäköisesti kasvaa vuonna 2004 ja pysyy yli kolmessa prosentissa suhteessa BKT:hen.

Komission kevään talousennusteisiin perustuvassa kertomuksessa todetaan, että julkinen velka oli vuonna 2003 103 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi yli perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Lisäksi komissio arvioi velan vähenevän vuonna 2004 vain marginaalisesti 102,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Luku on suurempi kuin Kreikan viranomaisten 4. toukokuuta 2004 ilmoittama 98,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että sekä suuri julkinen velka että sen hidas väheneminen ovat huolestuttavia, erityisesti aikana, jolloin nimellinen kasvu on nopeaa ja positiivinen tuotantokuilu kasvaa.

EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdassa määrätään, että "114 artiklassa tarkoitettu komitea (talous- ja rahoituskomitea) antaa lausunnon komission kertomuksesta". Komitea antoi 2. kesäkuuta 2004 lausuntonsa, jossa yhdyttiin komission kertomuksessaan esittämään arvioon. Komitea oli erityisesti sitä mieltä, että julkisen talouden kehitys Kreikassa vuonna 2003 osoitti sillä olevan liiallista alijäämää molempien 104 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alijäämän arviointiperusteiden mukaan. Muiden merkityksellisten seikkojen, erityisesti keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusaseman ja julkisten investointien tarkastelu ei muuttanut itse arviointiperusteisiin perustuvaa arviota. Komitea katsoi myös, että nykyisen politiikan ja talouden kasvunäkymien perusteella julkisen talouden alijäämä ylittää perustamissopimuksessa asetetun viitearvon myös vuonna 2004 ja että julkinen velka ylittää edelleen selvästi perustamissopimuksessa asetetun viitearvon eli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komitea katsoi, että sekä suuri julkinen velka että sen hidas väheneminen ovat huolestuttavia, erityisesti aikana, jolloin nimellinen kasvu on nopeaa ja positiivinen tuotantokuilu kasvaa.

Tarkasteltuaan kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon komissio katsoo, että Kreikassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Tämä lausunto, jonka komissio antoi 24. kesäkuuta 2004, on toimitettu neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio suosittaa, että neuvosto tekee perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission lausunnon mukaisen päätöksen ja toimittaa näin ollen suosituksen kyseiseksi päätökseksi. Lisäksi komissio antaa neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen Kreikalle osoitettavasta neuvoston suosituksesta liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.

NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 6 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

ottaa huomioon Kreikan esittämät huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.

(2) Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

(3) Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallista alijäämää koskeva menettely edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa on lisämääräyksiä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93 [4], sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 475/2000 [5] ja komission asetuksella (EY) N:o 351/2002 [6], esitetään yksityiskohtaiset säännökset ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräyksen soveltamiseksi.

[4] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7.

[5] EYVL 58, 3.3.2000, s. 1.

[6] EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23.

(4) Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Komissio on antanut neuvostolle tällaisen Kreikkaa koskevan lausunnon 24 päivänä kesäkuuta 2004. Tarkasteltuaan kaikkia 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio katsoo 24 päivänä kesäkuuta 2004 antamassaan lausunnossa, että Kreikassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä.

(5) Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa määrätään, että neuvosto ottaa huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se päättää kokonaisarvion tehtyään, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä.

(6) Kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa: julkisen talouden alijäämä Kreikassa vuonna 2003 oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perustamissopimuksessa asetetun kolmen prosentin viitearvon ylittyminen vuonna 2003 ei johtunut vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta epätavallisesta tapahtumasta, johon Kreikan viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa, eikä myöskään talouden jyrkästä laskusuhdanteesta Alijäämä syntyi päin vastoin voimakkaan taloudellisen kasvun tilanteessa, sillä kokonaistuotanto kasvoi 4,2 prosenttia vuonna 2003 ja positiivinen tuotantokuilu suhteessa BKT:hen oli noin 1,5 prosenttia. Julkisen talouden alijäämän kehitys poikkeaa joulukuussa 2002 julkaistussa tarkistetussa vakausohjelmassa vahvistetusta 0,9 prosentin tavoitteesta. Komission mukaan alijäämän huomattavan kasvun syynä ovat poikkeukselliset tekijät (olympiakisojen valmisteluun liittyvien menojen ylittyminen ja korvaukset säästä johtuvista vahingoista), suunniteltua suuremmat juoksevat menot (tulonsiirrot ja julkisen sektorin palkat) ja tulojen vaje (alv, tuloverot ja postisäästöpankin valtiolle suorittaman maksun uudelleenluokittelu rahoitustoimeksi).

(7) Komissio arvioi kevään 2004 talousennusteessaan, että julkisen talouden alijäämä Kreikassa kasvaa vuonna 2004 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Arvio perustuu olettamukseen, että politiikkaa ei muuteta, sekä maaliskuun lopulla ilmoitettuun vuoden 2003 alijäämään, joka oli 2,95 prosenttia BKT:stä.

(8) Julkinen velka oli vuonna 2003 103 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi yli perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Lisäksi komissio arvioi kevään 2004 talousennusteissaan velan vähenevän vuonna 2004 vain marginaalisesti 102,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Luku on suurempi kuin Kreikan viranomaisten 4 päivänä toukokuuta 2004 ilmoittama 98,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suuri julkinen velka ja sen hidas väheneminen ovat huolestuttavia, erityisesti aikana, jolloin nimellinen kasvu on nopeaa ja positiivinen tuotantokuilu kasvaa.

(9) Tällä hetkellä julkista taloutta koskevien tietojen laatu on epävarma. Vuotta 2003 koskevaa 3,2 prosentin suuruista alijäämää, joka ilmoitettiin 4 päivänä toukokuuta 2004, on verrattava maaliskuun alussa ilmoitettuun 1,7 prosentin suuruiseen alijäämään. Viimeksi mainittu kuitenkin muutettiin saman kuukauden lopulla 2,95 prosentiksi suhteessa BKT:hen sen jälkeen, kun Kreikan uusi hallitus teki aloitteen laajasta julkistalouden tilinpidon tarkastuksesta. Koska perusteena oleviin tietoihin liittyy edelleen useita avoimia kysymyksiä, Kreikan viranomaiset ovat velvollisia ratkaisemaan useimmat niistä läheisessä yhteistyössä Eurostatin kanssa. Vaikka Eurostat vahvisti 4 päivänä toukokuuta 2004 esitetyn ilmoituksen luvut, on selviä merkkejä siitä, että syyskuussa 2004 tavanomaista ilmoitusta tehtäessä vuotta 2003 ja sitä aiempia vuosia koskevia lukuja muutetaan uudelleen huomattavasti, alijäämien osalta miltei varmasti suuremmiksi. Lisäksi tällaisten muutosten vuoksi vuoden 2004 alijäämää osoittavien lukujen odotetaan kasvavan,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaisarvion perusteella todetaan, että Kreikassa on liiallinen alijäämä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 2004.

Neuvoston puolesta