EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 20.7.2022 COM(2022) 361 final 2022/0225(NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Venäjän kaasutoimituksissa on kuluneen vuoden aikana esiintynyt useita häiriöitä, joita voidaan selittää vain tarkoituksellisella pyrkimyksellä käyttää energiaa poliittisena aseena. Venäjä on ollut jo vuosia EU:n tärkein kaasuntoimittaja. Viime vuonna yli 40 prosenttia EU:n kaasutoimituksista tuli Venäjältä. Kaasun toimitukset ovat jatkuvasti vähentyneet sodan alusta lähtien. Putkikaasun virrat Venäjältä ovat alle 30 prosenttia edellisten vuosien keskiarvosta. Kaksitoista jäsenvaltiota on aktivoinut ensimmäisen tai toisen kriisitason EU:n yhteisen luokituksen mukaisesti. Toimitushäiriöillä on jo merkittäviä vaikutuksia kaasun hintaan, sähkön hintaan, inflaatioon, EU:n yleiseen taloudelliseen ja makrotaloudelliseen vakauteen sekä kaikkiin kansalaisiin. Ei ole mitään syytä uskoa, että tämä kaasutoimitusten väheneminen loppuisi. Tällä hetkellä on realistinen mahdollisuus, että Venäjän kaasutoimitukset EU:hun loppuvat milloin tahansa kokonaan ja pitkäksi aikaa. EU:n on valmistauduttava tähän ja toteutettava ennalta ehkäiseviä toimia mahdollisten merkittävien toimitushäiriöiden vaikutusten lieventämiseksi. EU on viime vuosikymmenen aikana pyrkinyt jatkuvasti parantamaan unionin yleistä toimitusvarmuustilannetta keskittyen erityisesti toimituslähteiden monipuolistamiseen infrastruktuuria kehittämällä. Samalla on vahvistettu kaasun toimitusvarmuutta koskevaa toimintakehystä. Nykyinen kehys on laadittu lyhyen aikavälin häiriöitä ja äärimmäisiä sääilmiöitä ajatellen, ja niihin onkin pystytty puuttumaan onnistuneesti, mutta se ei ole vielä riittävä, jotta voitaisiin selviytyä erittäin epävarmoista tarjontanäkymistä ja huomattavista jatkuvista tarjonnan vähennyksistä. Tulevan talven lisääntyneen riskin vuoksi EU on viime kuukausina parantanut huomattavasti välitöntä valmiuttaan vastata tällaiseen suureen toimitushäiriöön: se on hyödyntänyt täysimääräisesti nykyisen oikeudellisen kehyksen tarjoamia mahdollisuuksia, ottanut käyttöön toimenpiteitä, joilla kannustetaan varastojen täyttämiseen, perustanut EU:n energianhankintafoorumin tukemaan kaasutoimitusten monipuolistamista ja ilmoittanut osana 18. toukokuuta 2022 esitettyä REPowerEU-suunnitelmaa tavoitteesta lopettaa riippuvuus venäläisistä fossiilisista polttoaineista mahdollisimman pian. Euroopan parlamentti kehotti 7. huhtikuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa esittämään suunnitelman, jolla varmistetaan jatkossakin unionin energian toimitusvarmuus lyhyellä aikavälillä. EU-johtajat pyysivät 31. toukokuuta ja 23. kesäkuuta 2022 pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa parantamaan kiireellisesti varautumista mahdollisiin merkittäviin toimitushäiriöihin, jotta kohtuuhintaiset energiatoimitukset voidaan turvata. Kun otetaan huomioon Venäjän mahdolliset uudet toimitusleikkaukset ja se, että EU:n on vastattava yhdessä näihin uusiin haasteisiin, kaasunkysynnän vähentäminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan välttää kauaskantoiset kielteiset seuraukset kansalaisille ja EU:n taloudelle. Ehdotetulla asetuksella luodaan parannettu koordinointikehys kansallisille kaasunkysynnän vähentämistoimenpiteille. Siinä annetaan myös komissiolle mahdollisuus julistaa uusi unionin kriisitaso eli ”unionin hälytystilanne”, jolla käynnistetään pakollinen unionin laajuinen kysynnän vähentämisvelvoite ja pyritään turvaamaan kaasun toimitusvarmuus. Kaikkien jäsenvaltioiden sitoutuminen kaasun kysynnän vähentämiseen itse valitsemillaan toimenpiteillä siinä tapauksessa, että toimitustilanne heikkenee entisestään ja johtaa unionin hälytystilanteeseen, on keskeinen tekijä uusien toimitushäiriöiden aiheuttaman merkittävän taloudellisen haitan estämiseksi. Yhteiset ja hyvin koordinoidut kysynnän vähennykset voivat merkittävästi vähentää riskiä, että EU:n toimitusketjujen ja kilpailukyvyn kannalta ratkaisevan tärkeiden teollisuudenalojen toimintaa joudutaan supistamaan merkittävien toimitushäiriöiden esiintyessä. Kuten 20. heinäkuuta 2022 annetussa tiedonannossa ”Kaasua säästöön talven varalle” todetaan, kansalaisten ja teollisuuden on paljon halvempaa toimia nyt kysynnän vähentämiseksi sen sijaan, että ne joutuisivat myöhemmin kohtaamaan koordinoimattomia rajoituksia. Tarvittavien kysynnän vähennysten määrässä, jolla lievennetään toimitushäiriön vaikutusta mutta ei vältetä kaikkia kielteisiä vaikutuksia, olisi otettava huomioon ne kaasun kulutuksen määrät, jotka voisivat olla vaarassa, jos Venäjän kaasutoimitukset loppuisivat kokonaan. Vähennysten määrä voidaan jakaa kaikkien jäsenvaltioiden kesken niiden viiden viime vuoden keskimääräisen kulutuksen perusteella. Kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden merkittävät vääristymät, joita todennäköisesti esiintyy, jos jäsenvaltiot reagoivat koordinoimattomalla tavalla Venäjän mahdolliseen toimitushäiriöön, on ratkaisevan tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot toimivat mahdollisimman pian yhdessä ja solidaarisuuden hengessä. Jotkin jäsenvaltiot saattavat olla alttiimpia Venäjän toimitusten keskeytymisen vaikutuksille, mutta kielteinen vaikutus kohdistuu kaikkiin jäsenvaltioihin, ja ne voivat kaikki osaltaan rajoittaa tällaisesta häiriöstä aiheutuvia taloudellisia haittoja. Tämä ehdotus ilmentää näin ollen energiayhteisvastuun periaatetta, jonka unionin tuomioistuin on äskettäin vahvistanut yhdeksi EU:n oikeuden perusperiaatteista. Jäsenvaltioiden, jotka pyrkivät kaikin tavoin selviytymään kaasupulasta alueellaan, olisi voitava hyötyä täysimääräisesti naapurimaidensa energiayhteisvastuusta. Tietyt jäsenvaltiot eivät kuitenkaan pysty vapauttamaan merkittäviä määriä putkikaasua unionin hyväksi maantieteellisen tai fyysisen erityistilanteensa vuoksi, esimerkiksi siksi, ettei niillä ole yhdysputkia muihin jäsenvaltioihin tai yhdysputkien kapasiteetti on vähäinen, joten ehdotukseen sisältyy kyseisten jäsenvaltioiden mahdollisuus hakea pakollisen kysynnän vähentämisvelvoitteen alentamista. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Ehdotetussa säädöksessä säädetään väliaikaisista, oikeasuhteisista ja poikkeuksellisista toimenpiteistä. Se täydentää voimassa olevia EU:n aloitteita ja säädöksiä, joilla varmistetaan, että kansalaiset voivat hyötyä varmoista kaasutoimituksista ja että asiakkaita suojellaan suurilta toimitushäiriöiltä. Ehdotus on loogista jatkoa olemassa oleville aloitteille, kuten REPowerEU-aloitteelle, ehdotetulle vety- ja kaasumarkkinoiden hiilestä irtautumista koskevalle paketille ja ”Kaasua säästöön talven varalle” -aloitteelle. Ehdotettu aloite täydentää kaikilta osin kaasun toimitusvarmuutta koskevaa EU:n lainsäädäntöä, jossa on jo vahvistettu kattavat säännöt kansalaisten ja yritysten suojelemiseksi paremmin toimituskatkoksilta. Asetuksella (EU) 2017/1938 otettiin käyttöön muun muassa hätäsuunnitelmat, joissa jäsenvaltioiden edellytetään valmistautuvan erilaisiin kriisitasoihin ja suunnittelevan toimenpiteitä, joita voidaan toteuttaa kansallisen hälytystilanteen yhteydessä. Käytössä on myös yhteisvastuumekanismeja, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot tekevät rajatylittävää yhteistyötä sen varmistamiseksi, että energiaa toimitetaan toimitushäiriöiden sattuessa niille alueen asiakkaille, jotka sitä eniten tarvitsevat. Komission ehdotus vety- ja kaasumarkkinoiden hiilestä irtautumista koskevaksi paketiksi sisältää lisätoimenpiteitä, joilla parannetaan varautumista toimitushäiriöihin. Venäjän hyökättyä Ukrainaan EU laati REPowerEU-suunnitelman, jonka tavoitteena on lopettaa EU:n riippuvuus Venäjän fossiilisista polttoaineista mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2027 mennessä. Tämän saavuttamiseksi REPowerEU-suunnitelmassa esitetään energiansäästöön ja energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä ja ehdotetaan puhtaan energian käyttöönoton nopeuttamista fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi kodeissa, teollisuudessa ja sähköntuotannossa. Ehdotettu aloite perustuu tältä osin välineisiin, joita EU:lla on jo käytössään, ja se on täysin yhdenmukainen REPowerEU-suunnitelmassa asetettujen tavoitteiden kanssa. Komission ehdotus vety- ja kaasumarkkinoiden hiilestä irtautumista koskevaksi paketiksi sisältää lisätoimenpiteitä, joilla parannetaan varautumista toimitushäiriöihin, erityisesti asetuksen (EU) 2017/1938 tarkistuksessa. Lisäksi äskettäin annetulla varastointiasetuksella (EU) 2022/1032 otettiin käyttöön varastointivelvoitteita vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen. Asetuksessa otetaan huomioon, että toimitusvaikeudet ja hintapiikit voivat johtua infrastruktuurin häiriöiden tai äärimmäisten sääolojen lisäksi myös geopoliittisista muutoksista, jotka johtavat pidempiaikaisiin tai äkillisiin toimitushäiriöihin. Asetuksessa (EU) 2022/1032 asetetuilla varastojen täyttövelvoitteilla edistetään kaasun toimitusvarmuuden turvaamista talvella 2022–2023. Nykyiset kaasun toimitusvarmuutta koskevat säännöt eivät kuitenkaan täysin sovellu luonteeltaan ja laajuudeltaan sellaisiin toimitusvarmuuteen liittyviin haasteisiin, joita tällä hetkellä kohtaamme ja jotka edellyttävät välitöntä valmiutta, jotta voidaan välttää merkittävien toimitushäiriöiden aiheuttamat vakavat taloudelliset ja yhteiskunnalliset seuraukset. Eurooppa-neuvosto pyysi sen vuoksi 31. toukokuuta ja 23. kesäkuuta 2022 antamissaan päätelmissä, että kaasun toimitushäiriöiden jatkumiseen varaudutaan kiireellisesti ja että erityisesti mahdollistetaan tiiviimpi koordinointi jäsenvaltioiden kanssa ja niiden välillä. Heinäkuun 20. päivänä 2022 annetussa tiedonannossa ”Kaasua säästöön talven varalle” esitetään välineet, joita EU:lla on jo käytettävissään koordinoitua kysynnän vähentämistä varten, ja se, mitä muita toimia on tehtävä, jotta Eurooppa olisi valmis toimitusten täydelliseen tai osittaiseen loppumiseen. Ehdotetulla aloitteella vastataan Venäjän Ukrainaa vastaan käymästä sodasta aiheutuviin kasvaneisiin riskeihin, ja se on täysin yhdenmukainen nykyisten toimitusvarmuussääntöjen kanssa. Siinä vahvistetaan kysynnän koordinoitua vähentämistä koskevat uudet säännöt ja otetaan käyttöön uusi unionin hälytystilanne. Vaikka komissiolla on jo mahdollisuus julistaa hätätilanne unionin tasolla, voimassa olevan lainsäädännön nojalla ei ole tällä hetkellä mahdollista julistaa hälytystä unionin tasolla. Nykytilanne kuitenkin osoittaa, että tällaisesta hälytyksestä voi olla hyötyä sen varmistamisessa, että kaikki jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat ennaltaehkäisevät toimenpiteet energiahätätilanteen välttämiseksi. Tämä säädösehdotus, jolla mahdollistetaan koordinoitu kriiseihin varautuminen ottamalla käyttöön paremmat koordinointisäännöt kysynnän vähentämiseksi ja luomalla mahdollisuus ottaa käyttöön unionin laajuisia pakollisia kaasun kysynnän vähennyksiä, täydentää siten nykyisiä välineitä turvaamalla kaasun toimitusvarmuuden ja varmistamalla kysynnän vähentämistoimenpiteiden koordinoinnin koko EU:ssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotus on poikkeuksellinen toimenpide, jota sovelletaan rajoitetun ajan ja joka on johdonmukainen laajempien aloitteiden kanssa, joilla parannetaan unionin energia-alan häiriönsietokykyä ja varaudutaan mahdollisiin hätätilanteisiin. Ehdotus on myös täysin yhteensopiva kilpailu- ja markkinasääntöjen kanssa, koska toimivat rajatylittävät energiamarkkinat ovat avainasemassa toimitusvarmuuden varmistamisessa toimitusvaikeuksien esiintyessä. Ehdotuksen säännöillä varmistetaan, että kansalliset toimenpiteet eivät haittaa kilpailua tai vaaranna sisämarkkinoiden eheyttä. Se mahdollistaa paremmin koordinoidut kysynnän vähennykset ja vastaa myös komission vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämän säädöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 122 artiklan 1 kohta. Nykyinen kaasuntoimitusten puute merkitsee 122 artiklassa tarkoitettua vakavaa vaikeutta energiatuotteen saatavuudessa. EU-johtajat ja komissio ovat todenneet, että tarvitaan kiireellisesti lisätoimia koordinoidumpien toimenpiteiden toteuttamiseksi jo kesäkuukausina, jotta voidaan valmistautua paremmin mahdollisiin uusiin kaasuhäiriöihin tulevana talvena. Säädöksen mukaiset toimenpiteet antavat kaikille jäsenvaltioille mahdollisuuden valmistautua koordinoidulla tavalla mahdollisiin uusiin toimitusvaikeuksiin. Sen vuoksi on perusteltua perustaa ehdotettu väline SEUT-sopimuksen 122 artiklan 1 kohtaan. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Tässä aloitteessa suunnitellut toimenpiteet ovat täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisia. Venäjän kaasutoimitusten uusien leikkausten laajuuden ja merkittävän vaikutuksen vuoksi tarvitaan EU:n tason toimia. Koordinoitu lähestymistapa, jossa kysyntää vähennetään unionin laajuisesti solidaarisuuden hengessä, on tarpeen, jotta minimoidaan mahdollisten merkittävien häiriöiden riski talvikuukausina, jolloin kaasun kulutus on suurempaa ja jäsenvaltioiden on osittain turvauduttava injektointikauden aikana varastoituun kaasuun. Kun otetaan huomioon kaasuntoimituskriisin ennennäkemätön luonne ja sen rajatylittävät vaikutukset sekä EU:n energian sisämarkkinoiden yhdentymisaste, unionin tason toimet ovat perusteltuja, koska jäsenvaltiot eivät yksin voi riittävällä ja koordinoidulla tavalla torjua hintojen noususta tai merkittävistä toimitushäiriöistä aiheutuvaa vakavien taloudellisten vaikeuksien riskiä. Ainoastaan jäsenvaltioiden väliseen solidaarisuuteen perustuvilla EU:n toimilla voidaan varmistaa, että toimitushäiriöt eivät aiheuta pysyvää haittaa kansalaisille ja taloudelle. Koska toimenpide voidaan laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi toteuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. •Suhteellisuusperiaate Aloite on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Se kuuluu SEUT 122 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, Politiikkatoimet ovat oikeassa suhteessa määriteltyjen ongelmien laajuuteen ja luonteeseen sekä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen. Kun otetaan huomioon ennennäkemätön geopoliittinen tilanne sekä kansalaisiin ja EU:n talouteen kohdistuva merkittävä uhka, koordinoitujen toimien tarve on selvä. Ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen nykyisessä välineessä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotettujen toimenpiteiden katsotaan olevan oikeasuhteisia, ja ne perustuvat mahdollisuuksien mukaan olemassa oleviin toimintamalleihin, kuten olemassa oleviin kriisitasoihin ja asetuksen (EU) 2017/1938 mukaisesti laadittuihin hätäsuunnitelmiin. Tässä ehdotuksessa esitetään lopullinen tulos, joka on saavutettava siten, että jäsenvaltioille asetetaan oikeudellisesti sitova energiankulutuksen vähentämisvelvoite ja niille annetaan samalla täysi vapaus valita tehokkaimmat keinot tämän velvoitteen täyttämiseksi kansallisten erityispiirteidensä ja kansallisissa hätäsuunnitelmissa jo esitettyjen toimenpiteiden mukaisesti. •Toimintatavan valinta Kun otetaan huomioon energiakriisin ulottuvuus ja sen sosiaalisten, taloudellisten ja rahoituksellisten vaikutusten laajuus, komissio katsoo aiheelliseksi antaa asetuksen, joka on soveltamisalaltaan yleinen ja jota sovelletaan suoraan ja välittömästi. Tämä johtaisi nopeaan, yhdenmukaiseen ja unionin laajuiseen yhteistyömekanismiin. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Sidosryhmien kuuleminen Koska ehdotus on poliittisesti arkaluonteinen ja se oli valmisteltava kiireellisesti, jotta neuvosto voisi hyväksyä sen hyvissä ajoin, sidosryhmien kuulemista ei voitu toteuttaa. •Perusoikeudet

Perusoikeuksiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ei ole todettu. Tämän säädöksen mukaiset toimenpiteet eivät vaikuta sellaisten asiakkaiden oikeuksiin, jotka on luokiteltu asetuksen (EU) 2017/1938 nojalla suojatuiksi, mukaan lukien kaikki kotitalousasiakkaat. Säädöksen avulla voidaan vähentää riskejä, jotka liittyvät kaasupulaan, jolla muutoin olisi merkittäviä vaikutuksia talouteen ja yhteiskuntaan. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotus ei edellytä lisävaroja EU:n talousarviosta. 5.LISÄTIEDOT Ei sovelleta. 2022/0225 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 122 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: 1)Unionin tärkein ulkoinen kaasuntoimittaja, Venäjän federaatio, on aloittanut sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaan, joka on energiayhteisön sopimuspuoli. Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen kärjistyminen helmikuusta 2022 lähtien on johtanut kaasutoimitusten merkittävään vähentymiseen, kun kaasua on pyritty tarkoituksellisesti käyttämään poliittisena aseena. Kaasuvirrat putkistoja pitkin Venäjältä Valko-Venäjän kautta ovat pysähtyneet, ja toimitukset Ukrainan kautta ovat vähentyneet tasaisesti. Kokonaisvirrat Venäjältä ovat nyt alle 30 prosenttia vuosien 2016–2021 keskiarvosta. Tarjonnan väheneminen on johtanut ennätyksellisen korkeisiin ja vaihteleviin energian hintoihin, mikä on osaltaan vaikuttanut inflaatioon ja luonut riskin talouden laskusuhdanteesta Euroopassa. 2)Tätä taustaa vasten unioni hyväksyi 18 päivänä toukokuuta 2022 REPowerEU-suunnitelman, jonka tavoitteena on lopettaa unionin riippuvuus Venäjän fossiilisista polttoaineista mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2027 mennessä. Tämän saavuttamiseksi REPowerEU-suunnitelmassa esitetään energiansäästöön ja energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä ja ehdotetaan puhtaan energian käyttöönoton nopeuttamista fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi kodeissa, teollisuudessa ja sähköntuotannossa. 3)Unioni on toteuttanut lisätoimenpiteitä parantaakseen valmiuttaan vastata kaasun toimitushäiriöihin. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1032 annettiin sen varmistamiseksi, että maanalaiset varastot täytetään tulevaa talvea varten. 4)Lisäksi komissio teki helmikuussa 2022 ja toukokuussa 2022 perusteellisen selvityksen kaikista kansallisista hätäsuunnitelmista ja on myös seurannut tiiviisti toimitusvarmuustilannetta. Helmikuun 2022 jälkeen toteutetut toimenpiteet on suunniteltu niin, että Venäjän kaasusta voidaan luopua kokonaan vuoteen 2027 mennessä ja uusista merkittävistä toimitushäiriöistä johtuvia riskejä voidaan vähentää. 5)Venäjän kaasutoimitusten häiriöiden viimeaikainen kärjistyminen viittaa kuitenkin merkittävään riskiin, että Venäjän kaasutoimitukset voidaan lähitulevaisuudessa lopettaa kokonaan äkillisesti ja yksipuolisesti. Unionin olisi sen vuoksi ennakoitava tällaista riskiä ja valmistauduttava solidaarisuuden hengessä siihen, että Venäjältä tulevat kaasutoimitukset voivat lakata kokonaan milloin tahansa. Tarvitaan välittömiä ennakoivia toimia, jotta voidaan valmistautua etukäteen uusiin häiriöitä aiheuttaviin toimiin ja vahvistaa unionin kykyä selviytyä tulevista häiriöistä. EU:n tason koordinoiduilla toimilla voidaan välttää kaasutoimitusten mahdollisesta keskeytymisestä taloudelle ja kansalaisille aiheutuvat vakavat haitat. 6)Asetuksella (EU) 2017/1938 vahvistetussa kaasun toimitusvarmuutta koskevassa nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä ei puututa riittävästi merkittävän kaasuntoimittajan häiriöihin, jotka kestävät yli 30 päivää. Tällaisia häiriöitä koskevan oikeudellisen kehyksen puuttuminen aiheuttaa riskin, että jäsenvaltiot toteuttavat koordinoimattomia toimia, jotka uhkaavat vaarantaa toimitusvarmuuden naapurijäsenvaltioissa ja saattavat aiheuttaa lisärasitteita unionin teollisuudelle ja kuluttajille. 7)Euroopan parlamentti kehotti 24–25 päivänä maaliskuuta 2022 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmistä 7 päivänä huhtikuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa esittämään suunnitelman, jolla varmistetaan jatkossakin unionin energian toimitusvarmuus lyhyellä aikavälillä. Eurooppa-neuvosto pyysi 31 päivänä toukokuuta ja 23 päivänä kesäkuuta 2022 pitämissään kokouksissa komissiota esittämään kiireellisesti ehdotuksia, joilla parannetaan varautumista mahdollisiin merkittäviin toimitushäiriöihin, jotta kohtuuhintaiset energiatoimitukset voidaan turvata.

8)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä taloudellisen tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä erityisesti, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla. Tällaisen tilanteen muodostaa edellä kuvattu riski siitä, että Venäjän kaasutoimitukset loppuvat kokonaan tämän vuoden loppuun mennessä. 9)Koska on olemassa välitön riski, että kaasun toimitukset unioniin keskeytyvät, jäsenvaltioiden olisi nyt toteutettava toimenpiteitä kysynnän vähentämiseksi ennen talvikautta. Tällainen vapaaehtoinen kysynnän vähentäminen edistäisi erityisesti varastojen täyttämistä, jotta ne eivät ehtyisi talven loppuun mennessä, mikä mahdollistaisi selviytymisen mahdollisista kylmistä jaksoista helmi-maaliskuussa 2023 ja helpottaisi varastojen täyttämistä riittävän toimitusvarmuuden varmistamiseksi talvella 2023–2024. Kaasun kysynnän vähentäminen auttaa myös varmistamaan riittävän tarjonnan ja alentamaan hintoja unionin kuluttajien hyödyksi. Unionin tasolla toteutetut toimenpiteet kysynnän vähentämiseksi hyödyttäisivät siten kaikkia jäsenvaltioita, koska ne vähentävät jäsenvaltioiden talouteen kohdistuvien merkittävämpien vaikutusten riskiä. 10)Suositellun kysynnän vähennyksen määrässä olisi otettava huomioon ne kaasun kulutuksen määrät, jotka olisivat vaarassa jäädä toimittamatta, jos Venäjän kaasutoimitukset lakkaavat kokonaan. Vähennyksen määrä olisi jaettava kaikkien jäsenvaltioiden kesken niiden viiden viime vuoden keskimääräisen kulutuksen perusteella. 11)Jotta voidaan vastata nopeasti kaasun toimituspulan meneillään olevan ja odotetun vakavan pahenemisen erityishaasteisiin ja välttää jäsenvaltioiden väliset vääristymät, komissiolle olisi annettava valtuudet julistaa, asetuksen (EU) 2017/1938 nojalla perustettuja asianomaisia riskiryhmiä ja kaasualan koordinointiryhmää kuultuaan ja jäsenvaltioiden tässä yhteydessä mahdollisesti esittämät näkemykset huomioon ottaen, unionin hälytystilanne, jos vapaaehtoiset kysynnän vähentämistoimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi vakavan toimituspulan riskin torjumiseksi. Kolmen tai useamman sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka ovat julistaneet kansallisen hälytystilanteen, olisi oltava mahdollisuus pyytää komissiota julistamaan unionin hälytystilanne. 12)Unionin hälytystilanteen olisi toimittava unionin kriisitasona, joka käynnistää kysynnän pakollisen vähentämisen. Sillä ei pitäisi olla oikeudellista vaikutusta asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan mukaisiin kansallisiin kriisitasoihin. Vapaaehtoiset toimenpiteet eivät välttämättä yksinään riitä varmistamaan toimitusvarmuutta ja markkinoiden toimintaa. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön uusi väline, joka mahdollistaa kaasun kysynnän pakollisen vähentämisen kaikissa jäsenvaltioissa. Sen pitäisi olla toiminnassa riittävän ajoissa ennen syksyä. Kun unionin hälytystilanne on julistettu, kaikki jäsenvaltiot olisi velvoitettava vähentämään kaasunkulutustaan ennalta määrätyn ajan kuluessa. Tarvittavan kysynnän vähennyksen määrässä olisi otettava huomioon ne kaasun kulutuksen määrät, jotka voisivat olla vaarassa, jos Venäjän kaasutoimitukset lakkaavat kokonaan, ja niissä olisi otettava täysimääräisesti huomioon samalla ajanjaksolla jo saavutettu vapaaehtoinen kysynnän vähennys. Vähennyksen määrä voidaan jakaa kaikkien jäsenvaltioiden kesken niiden viiden viime vuoden keskimääräisen kulutuksen perusteella. Kysynnän pakollista vähentämistä koskevan velvoitteen määrässä ja kestossa olisi otettava huomioon myös asetuksen (EU) 2017/1938 6 d artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettu varastojen täyttötaso, edistyminen kaasulähteiden monipuolistamisessa, nesteytetyn maakaasun toimitukset mukaan lukien, ja polttoaineen vaihdettavuuden kehittyminen unionissa. 13)Kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden merkittävät vääristymät, joita todennäköisesti esiintyy, jos jäsenvaltiot reagoivat koordinoimattomalla tavalla Venäjän mahdolliseen tai tosiasialliseen toimitushäiriöön, on ratkaisevan tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot vähentävät kaasun kysyntäänsä solidaarisuuden hengessä. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi saavutettava samat vapaaehtoiset ja pakolliset vähennystavoitteet. Jotkin jäsenvaltiot saattavat olla alttiimpia Venäjän toimitusten keskeytymisen vaikutuksille, mutta kielteinen vaikutus kohdistuu kaikkiin jäsenvaltioihin, ja ne voivat kaikki osaltaan rajoittaa tällaisesta häiriöstä aiheutuvia taloudellisia haittoja, tapahtuu se sitten vapauttamalla lisää putkikaasua tai nesteytetyn maakaasun lasteja merkittävistä kaasuvajeista kärsivien jäsenvaltioiden käyttöön, myönteisellä vaikutuksella kaasun hintoihin, joka kysynnän vähenemisellä todennäköisesti on, tai välttämällä koordinoimattomista ja ristiriitaisista kysynnän vähentämistoimenpiteistä johtuva markkinoiden vääristyminen. Tämä asetus ilmentää näin ollen energiayhteisvastuun periaatetta, jonka unionin tuomioistuin on äskettäin vahvistanut yhdeksi EU:n oikeuden perusperiaatteista. 14)Tietyt jäsenvaltiot eivät kuitenkaan pysty vapauttamaan merkittäviä määriä putkikaasua muiden jäsenvaltioiden käyttöön maantieteellisen tai fyysisen erityistilanteensa vuoksi, esimerkiksi siksi, ettei niillä ole yhdysputkia muihin jäsenvaltioihin tai yhdysputkien kapasiteetti on vähäinen. Kyseisille jäsenvaltioille olisi sen vuoksi annettava mahdollisuus pyytää osittaista vapautusta pakollista kysynnän vähennystä koskevasta velvoitteesta. Komission olisi vapautuksen soveltamisedellytyksiä varmentaessaan otettava huomioon, hyödyntääkö asianomainen jäsenvaltio täysimääräisesti kaasuyhdysputkiaan ja käyttääkö se nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksiaan siten, että kaasua ohjataan mahdollisimman suuressa määrin muihin jäsenvaltioihin yhteisvastuun hengessä. Komission olisi myös seurattava kaasun kokonaiskulutusta sekä yhdysputkien ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten käyttöä. 15)Jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti valita sopivat toimenpiteet pakollisen kysynnän vähennyksen toteuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi sopivia kysynnänvähentämistoimenpiteitä määrittäessään ja asiakasryhmiä priorisoidessaan hyödynnettävä 20 päivänä heinäkuuta 2022 annetussa tiedonannossa ”Kaasua säästöön talven varalle” määriteltyjä toimenpiteitä. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti harkittava taloudellisesti tehokkaita toimenpiteitä, kuten huutokauppoja tai tarjouskilpailujärjestelmiä, joilla jäsenvaltiot voivat kannustaa vähentämään kulutusta taloudellisesti tehokkaalla tavalla. Kansallisella tasolla toteutettaviin toimenpiteisiin voi sisältyä myös taloudellisia kannustimia tai korvauksia asianomaisille markkinaosapuolille. 16)Jäsenvaltioiden pakollisen kysynnän vähennyksen saavuttamiseksi toteuttamien toimenpiteiden olisi oltava tarpeellisia, selkeästi määriteltyjä, läpinäkyviä, oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja todennettavissa olevia, ja ne eivät saisi perusteettomasti vääristää kilpailua tai kaasun sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa eivätkä vaarantaa muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuutta. Koska muut kuin markkinapohjaiset toimenpiteet, kuten asetuksen (EU) 2017/1938 liitteessä VIII mainitut toimenpiteet, voivat olla erityisen haitallisia kaasun toimitusvarmuuden ja sisämarkkinoiden kannalta, jäsenvaltioiden olisi käytettävä markkinapohjaisia mekanismeja. Myös suojattujen asiakkaiden edut olisi otettava huomioon ja heille olisi taattava keskeytymättömät kaasun toimitukset. 17)Sen varmistamiseksi, että kysynnänvähentämistoimenpiteet toteutetaan koordinoidusti, jäsenvaltioiden olisi aloitettava säännöllinen yhteistyö kussakin asetuksen (EU) 2017/1938 liitteessä I vahvistetussa riskiryhmässä. Jäsenvaltiot voivat vapaasti sopia kullekin alueelle parhaiten sopivista koordinointitoimenpiteistä. Komission ja kaasualan koordinointiryhmän olisi voitava saada yleiskuva jäsenvaltioiden toteuttamista kansallisista toimenpiteistä ja jakaa parhaita käytäntöjä toimenpiteiden koordinoinnista riskiryhmien sisällä. Jäsenvaltioiden olisi myös tarvittaessa käytettävä muita elimiä toimiensa koordinoimiseen, esimerkiksi kansallisten energiaministeriöiden pääjohtajien kokouksia. 18)Sen varmistamiseksi, että kansallisissa hätäsuunnitelmissa otetaan huomioon tässä asetuksessa säädetty vapaaehtoinen tai pakollinen kysynnän vähentäminen, kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisen hätäsuunnitelman päivittämiseksi 30 päivään syyskuuta 2022 mennessä. Kansallisen hätäsuunnitelman päivityksestä olisi käytävä ilmi, miten 20 päivänä heinäkuuta 2022 annetussa tiedonannossa ”Kaasua säästöön talven varalle” ehdotettuja toimenpiteitä on käytetty. Koska päivityksen määräaika on lyhyt, asetuksen (EU) 2017/1938 8 artiklan 6–11 kohdan mukaisia koordinointimenettelyjä ei pitäisi soveltaa. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin kuultava muita jäsenvaltioita hätäsuunnitelmien päivittämisestä. Komission olisi kutsuttava koolle kaasualan koordinointiryhmä, riskiryhmät tai muut asiaankuuluvat elimet keskustelemaan mahdollisista kysynnän vähentämistoimenpiteisiin liittyvistä kysymyksistä. 19)Säännöllinen ja tehokas seuranta ja raportointi ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan arvioida jäsenvaltioiden edistymistä vapaaehtoisten ja pakollisten kysynnän vähentämistoimenpiteiden täytäntöönpanossa ja mitata toimenpiteiden yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia sekä työllisyysvaikutuksia. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai jäsenvaltion nimeämän muun elimen olisi seurattava alueellaan saavutettua kysynnän vähennystä ja raportoitava tuloksista säännöllisesti komissiolle. Kaasualan koordinointiryhmän olisi avustettava komissiota kysynnän vähentämistä koskevien velvoitteiden seurannassa. 20)Jotta koko unionille ei aiheutuisi merkittävää taloudellista haittaa, on ratkaisevan tärkeää, että kukin yksittäinen jäsenvaltio vähentää kysyntäänsä hälytystilanteessa. Näin varmistetaan, että kaasua riittää kaikille, myös talviaikaan. Kysynnän vähentäminen kaikkialla unionissa on näin ollen osoitus perussopimukseen kirjatusta yhteisvastuun periaatteesta. Sen vuoksi on myös perusteltua, että komissio valvoo tiukasti, että jäsenvaltiot toteuttavat pakolliset kysynnän vähennykset. Jos komissio havaitsee riskin, että jäsenvaltio ei ehkä pysty täyttämään 5 artiklan mukaista pakollista kysynnän vähentämisvelvoitetta, komissiolla olisi oltava valtuudet pyytää jäsenvaltiota toimittamaan suunnitelma, jossa esitetään strategia ja toimenpiteet pakollisen kysynnän vähentämisvelvoitteen täyttämiseksi tehokkaasti. Jäsenvaltion olisi otettava asianmukaisesti huomioon kaikki komission suunnitelmasta esittämät huomautukset ja ehdotukset.

Koska yhteisvastuuperiaate antaa kaikille jäsenvaltioille oikeuden saada tukea naapurijäsenvaltioilta tietyissä olosuhteissa, jäsenvaltioiden, jotka voivat pyytää tällaista tukea, olisi myös toimittava yhteisvastuun hengessä kotimaisen kaasunkysyntänsä vähentämisessä. Sen vuoksi kun jäsenvaltiot pyytävät asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan mukaista yhteisvastuutoimenpidettä, niiden olisi jo pitänyt toteuttaa kaikki asianmukaiset kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteet. Komissiolle olisi annettava valtuudet pyytää yhteisvastuutoimenpidettä pyytävää jäsenvaltiota esittämään suunnitelman, joka sisältää toimenpiteitä kaasun kysynnän mahdollisten lisävähennysten saavuttamiseksi. Komission tästä suunnitelmasta mahdollisesti esittämät huomautukset olisi otettava asianmukaisesti huomioon. 21)Komission olisi tiedotettava tämän asetuksen täytäntöönpanosta säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 22)Koska Venäjän hyökkäys Ukrainaa vastaan aiheuttaa välittömän vaaran kaasun toimitusvarmuudelle, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan. 23)Käytettävissä olevien tietojen perusteella unionin kaasutoimitusten vakavan häiriintymisen riski on todennäköisesti olemassa ainakin kahden seuraavan talvikauden ajan. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi oltava voimassa kaksi vuotta sen voimaantulosta. Komission olisi tämän asetuksen ensimmäisen soveltamisvuoden lopussa annettava neuvostolle kertomus sen toiminnasta ja tarvittaessa ehdotettava sen voimassaolon pidentämistä. 24)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde ja soveltamisala

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, joilla puututaan vakaviin kaasun toimitusvaikeuksiin EU:n kaasunsaannin turvaamiseksi yhteisvastuun hengessä. Näihin säännöksiin kuuluvat kansallisten kaasunkysynnän vähentämistoimenpiteiden koordinoinnin, seurannan ja raportoinnin parantaminen sekä komission mahdollisuus julistaa unionin hälytystilanne erityisenä kriisitasona, joka käynnistää pakollisen unionin laajuisen kysynnänvähentämisvelvoitteen käyttöönoton. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1)’toimivaltaisella viranomaisella’ kansallista valtion viranomaista tai kansallista sääntelyviranomaista, jonka jäsenvaltio on nimennyt asetuksessa (EU) 2017/1938 säädettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanon varmistamista varten; 2)’Unionin hälytystilanteella’ unionin kriisitasoa, joka käynnistää kysynnän pakollisen vähentämisen ja joka ei liity mihinkään asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan mukaiseen kriisitasoon. 3 artikla Vapaaehtoinen kysynnän vähentäminen Jäsenvaltioiden on parhaansa mukaan pyrittävä vähentämään kansallista kaasunkulutustaan 1 päivän elokuuta 2022 ja 31 päivän maaliskuuta 2023 välisenä aikana vähintään 15 prosentilla verrattuna keskimääräiseen kulutukseensa 1 päivän elokuuta ja 31 päivän maaliskuuta välisenä aikana tämän asetuksen voimaantuloa edeltävien viiden vuoden aikana, jäljempänä ’vapaaehtoinen kysynnän vähennys’. Näihin vapaaehtoisiin kysynnän vähentämistoimenpiteisiin sovelletaan 6, 7 ja 8 artiklaa. 4 artikla Komission julistama unionin hälytystilanne 1.Komissio voi julistaa unionin hälytystilanteen vain, jos on olemassa huomattava vaara vakavasta kaasun toimituspulasta tai kaasun kysyntä on poikkeuksellisen korkeaa, eivätkä 8 artiklan mukaisesti ilmoitetut, 3 artiklan mukaiset toimenpiteet riitä tilanteen ratkaisemiseen, mikä johtaa kaasun toimitustilanteen merkittävään heikkenemiseen unionissa, kuitenkin niin, että markkinat pystyvät edelleen hallitsemaan häiriötä ilman, että on tarpeen turvautua muihin kuin markkinapohjaisiin toimenpiteisiin. 2.Komissio voi asetuksen (EU) 2017/1938 liitteessä I vahvistettuja asianomaisia riskiryhmiä ja kaasualan koordinointiryhmää kuultuaan ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden tässä yhteydessä mahdollisesti esittämät näkemykset julistaa unionin hälytystilanteen omasta aloitteestaan tai vähintään kolmen sellaisen toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä, jotka ovat julistaneet hälytystilanteen kansallisella tasolla asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 3.Jos komissio katsoo arvioinnin perusteella, että unionin hälytystilanteen perusteena olleet syyt eivät enää oikeuta unionin hälytystilanteen julistamista, se julistaa unionin hälytystilanteen ja 5 artiklan mukaiset velvoitteet päättyneiksi kuultuaan ensin asetuksen (EU) 2017/1938 liitteessä I vahvistettuja asianomaisia riskiryhmiä ja kaasualan koordinointiryhmää ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden tässä yhteydessä esittämät näkemykset. 5 artikla Pakollinen kysynnän vähentäminen unionin hälytystilanteessa 1.Jos komissio julistaa unionin hälytystilanteen, kunkin jäsenvaltion on vähennettävä maakaasun kulutustaan 2 kohdassa säädetyn menetelmän mukaisesti, jäljempänä ’pakollinen kysynnän vähennys’. 2.Niin kauan kuin unionin hälytystilanne on voimassa, maakaasun kokonaiskulutusta on pakollisen kysynnän vähennyksen toteuttamiseksi vähennettävä kussakin jäsenvaltiossa kunkin vuoden 1 päivän elokuuta ja seuraavan vuoden 31 päivän maaliskuuta välisenä aikana, jäljempänä ’täytäntöönpanokausi’, vähintään 15 prosentilla verrattuna kyseisen jäsenvaltion keskimääräiseen kulutukseen 1 päivän elokuuta ja 31 päivän maaliskuuta välisenä aikana, jäljempänä ’vertailukausi’, tämän asetuksen voimaantulopäivää edeltävien viiden peräkkäisen vuoden aikana. Kaikki vapaaehtoiset kysynnän vähennykset, jotka jäsenvaltiot ovat saavuttaneet hälytystilannetta edeltäneen täytäntöönpanokauden aikana, on otettava huomioon pakollisessa kysynnän vähennyksessä. 3.Jäsenvaltiot voivat pyytää pakollisen kysynnän vähennyksen alentamista enintään viidellä prosentilla, jos ne voivat osoittaa, että ne eivät voi muihin jäsenvaltioihin suuntautuvien yhteenliitäntöjen puuttumisen tai rajallisuuden vuoksi edesauttaa merkittävästi muihin jäsenvaltioihin suuntautuvien suorien tai välillisten kaasuntoimitusten lisäämistä. 4.Jäsenvaltioiden, jotka pyytävät poikkeusta pakollisesta kysynnän vähennyksestä 3 kohdan mukaisesti, on toimitettava todisteet siitä, että niiden yhteenliitäntäkapasiteettia muiden jäsenvaltioiden kanssa tai niiden kotimaista nesteytetyn maakaasun infrastruktuuria käytetään mahdollisimman suuressa määrin kaasun ohjaamiseen uudelleen muihin jäsenvaltioihin.

5.Ennen kuin komissio tekee päätöksen alennettua pakollista kysynnän vähennystä koskevasta pyynnöstä, se kuulee kaasualan koordinointiryhmää, riskiryhmiä ja tarvittaessa muita asiaankuuluvia elimiä. 6.Komissio tekee pyyntöä koskevan päätöksen kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut kaikki asiaankuuluvat tiedot jäsenvaltiolta. 7.Pakollisiin kysynnän vähentämistoimenpiteisiin sovelletaan 6, 7 ja 8 artiklaa. 6 artikla Toimenpiteet kysynnän vähennyksen toteuttamiseksi 1.Jäsenvaltiot voivat vapaasti valita sopivat toimenpiteet kysynnän vähentämiseksi. Toimenpiteiden on oltava selkeästi määriteltyjä, läpinäkyviä, oikeasuhteisia, syrjimättömiä ja todennettavissa olevia. Jäsenvaltioiden on toimenpiteitä valitessaan otettava huomioon asetuksessa (EU) 2017/1938 vahvistetut periaatteet. Toimenpiteiden on erityisesti täytettävä seuraavat edellytykset: a)ne eivät saa perusteettomasti vääristää kilpailua tai kaasun sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa eivätkä ne saa vaarantaa muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuutta; b)niiden on oltava markkinapohjaisia; c)niillä on varmistettava kaasun keskeytymätön toimitus suojatuille asiakkaille tai muille asetuksen (EU) 2017/1938 2 artiklan 5 kohdan ja 7 artiklan mukaisille asiakasryhmille. 2.Jäsenvaltioiden on kysynnänvähentämistoimenpiteitä toteuttaessaan asetettava etusijalle suojaamattomiin asiakkaisiin vaikuttavat toimenpiteet puolueettomin ja avoimin perustein, joissa on otettava huomioon niiden taloudellinen merkitys sekä muun muassa seuraavat tekijät: a)häiriön vaikutus yhteiskunnan kannalta kriittisiin toimitusketjuihin; b)mahdolliset kielteiset vaikutukset muissa jäsenvaltioissa, erityisesti yhteiskunnan kannalta kriittisten tuotantoketjun loppupään alojen toimitusketjuissa; c)teollisuuslaitoksille mahdollisesti aiheutuvat pitkäaikaiset vahingot; d)mahdollisuudet vähentää kulutusta ja korvata tuotteita unionissa. 3.Jäsenvaltioiden on kysynnänvähentämistoimenpiteistä päättäessään harkittava toimenpiteitä, joilla vähennetään kaasun kulutusta sähköalalla, toimenpiteitä, joilla kannustetaan polttoaineen vaihtamiseen teollisuudessa, kansallisia valistuskampanjoita, kohdennettuja velvoitteita lämmityksen ja jäähdytyksen vähentämiseksi sekä markkinapohjaisia toimenpiteitä, joilla edistetään siirtymistä muihin polttoaineisiin ja vähennetään kulutusta teollisuudessa. 7 artikla Kysynnän vähentämistoimenpiteiden koordinointi 1.Jotta voidaan varmistaa 3 ja 5 artiklan mukaisten vapaaehtoisten ja pakollisten kysynnän vähentämistoimenpiteiden asianmukainen koordinointi, jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä kussakin asianomaisessa riskiryhmässä. 2.Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on saatettava asetuksen (EU) 2017/1938 8 artiklan mukaisesti laadittu kansallinen hätäsuunnitelmansa ajan tasalle [30 päivään syyskuuta 2022] mennessä, jotta se vastaisi vapaaehtoisia kysynnän vähennyksiä. Kunkin jäsenvaltion on myös tarvittaessa saatettava kansallinen hätäsuunnitelmansa ajan tasalle, jos on julistettu 4 artiklan mukainen unionin hälytystilanne. Asetuksen (EU) 2017/1938 8 artiklan 6–10 kohtaa ei sovelleta tämän kohdan mukaisiin kansallisten hätäsuunnitelmien päivityksiin. 3.Jäsenvaltioiden on kuultava komissiota ja asianomaisia riskiryhmiä ennen tarkistettujen hätäsuunnitelmien hyväksymistä. Komissio voi kutsua koolle kaasualan koordinointiryhmän ja riskiryhmien kokouksia, joissa keskustellaan kansallisiin kysynnän vähentämistoimenpiteisiin liittyvistä kysymyksistä, ottaen huomioon jäsenvaltioiden tässä yhteydessä esittämät näkemykset.