ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5. Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 huutokaupan ajankohtia, hallinnointia ja muita näkökohtia koskevan asetuksen, jonka tarkoituksena on varmistaa, että huutokauppa toteutetaan avoimesti ja syrjimättömästi. Huutokaupat on suunniteltava siten, että toiminnanharjoittajilla ja erityisesti yhteisön järjestelmään osallistuvilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on täydet mahdollisuudet osallistua ja että mahdolliset muut osallistujat eivät voi haitata huutokaupan sujumista. Kyseisestä toimenpiteestä, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään (23 artiklan 3 kohdassa) tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

5. Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 huutokaupan ajankohtia, hallinnointia ja muita näkökohtia koskevan asetuksen, jonka tarkoituksena on varmistaa, että huutokauppa toteutetaan avoimesti ja syrjimättömästi. Huutokaupat on suunniteltava siten, että toiminnanharjoittajilla ja erityisesti yhteisön järjestelmään osallistuvilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on täydet mahdollisuudet osallistua ja että mahdolliset muut osallistujat eivät voi haitata huutokaupan sujumista. Ei-toivottujen spekulaatiovoittojen välttämiseksi huutokauppaan osallistuminen voidaan rajoittaa tosiasiallisiin markkinatoimijoihin. Kyseisestä toimenpiteestä, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään (23 artiklan 3 kohdassa) tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
2. Jäsenvaltiot voivat kansallisten olosuhteiden perusteella vaatia nimettyjä yrityksiä tarjoamaan kuluttajille tavanomaisten kaupallisten ehtojen mukaan asetetuista hinnoista poikkeavia hintavaihtoehtoja tai -paketteja erityisesti sen varmistamiseksi, että pienituloisilla käyttäjillä tai käyttäjillä, joilla on sosiaalisia erityistarpeita, on mahdollisuus saada 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu verkkoliittymä tai käyttää palveluja, joiden on 4 artiklan 3 kohdassa ja 5, 6 ja 7 artiklassa määritelty kuuluvan yleispalveluvelvollisuuksien piiriin ja joita tarjoavat nimetyt yritykset.

2. Jäsenvaltiot voivat kansallisten, alueellisten tai paikallisten olosuhteiden perusteella vaatia nimettyjä yrityksiä tarjoamaan kuluttajille tavanomaisten kaupallisten ehtojen mukaan asetetuista hinnoista poikkeavia hintavaihtoehtoja tai -paketteja erityisesti sen varmistamiseksi, että pienituloisilla käyttäjillä tai käyttäjillä, joilla on sosiaalisia erityistarpeita, on mahdollisuus saada 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu verkkoliittymä tai käyttää palveluja, joiden on 4 artiklan 3 kohdassa ja 5, 6 ja 7 artiklassa määritelty kuuluvan yleispalveluvelvollisuuksien piiriin ja joita tarjoavat nimetyt yritykset.
17.

katsoo näin ollen, että koulutustasoa on yleisesti nostettava. Oleellinen edellytys tälle ovat korkeasti koulutetut ja motivoituneet opettajat ja kouluttajat, joilla on oltava paitsi ainekohtaista ja didaktista myös sosiaalis-integroivaa pätevyyttä (5). Lisäksi opetussuunnitelmien on heijastettava työmarkkinoiden vaatimuksia.
5.

on samaa mieltä siitä, että sosiaalipolitiikan täytäntöönpanossa kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaisilla on keskeinen vastuu työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten integroinnin varmistavien politiikkojen laatimisesta, rahoittamisesta ja hallinnoimisesta. Palvelujen tarjoajilla — yksityisillä, julkisilla tai niiden yhdistelmillä — on tärkeä rooli näiden politiikkojen täytäntöönpanossa paikallistasolla.
11.

Maanmittauksen, energian, vesihuollon, televiestinnän jne. alalla on sertifioitava ja päivitettävä kartat tarjoamalla eri tahoille mahdollisuus käyttää samoja tietoja. Maapallon ympäristön ja turvallisuuden havainnointiin kehitettävä GMES-hanke (Global Monitoring for Environment and Security) helpottaa huomattavasti paikallis- ja alueyhteisöjen tiedonsaantia ja tietojen varsinaista yhtenäistämistä. GMES-aloitteen ja INSPIRE-direktiivin (direktiivi 2007/2/EY Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta) välistä yhteyttä on kuitenkin selkiytettävä ja täsmennettävä, millä tavoin ja millä ehdoin viranomaisten hallussa oleviin yksityisille toimijoille tarkoitettuihin tietoihin voi tutustua (esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuskysymykset sekä käyttörajoitukset ja -ehdot). GMES-aloitetta ja sovelluksia kehitettäessä on kiinnitettävä huomiota siihen, että myös alue- ja paikallistason on voitava hyötyä niistä. Erityisesti on asianmukaisten rahoitusjärjestelmien avulla kevennettävä kaupungeille, alueille ja kunnille aiheutuvaa taloudellista lisätaakkaa, jos tietojen yhtenäistäminen tai tietoliitäntämuutokset edellyttävät nykyisten tietojen mukauttamista. Näin vältetään se, että alue- ja paikallisviranomaiset, joiden hallinnassa tällaiset tiedot usein ovat, joutuvat vastaamaan kustannuksista yksin. Lisäksi on otettava huomioon turvallisuusnäkökohdat ja tietosuojavaatimukset, sillä osittain kyse on erittäin yksityiskohtaisista tiedoista.
—

katsoo, että Euroopan unionin tulevan meripolitiikan yleistavoitteena on oltava Euroopan merien suurten voimavarojen huomioiminen ja säilyttäminen ja että aktiivinen eurooppalainen meripolitiikka on muotoiltava siten, että myös tulevilla sukupolvilla on mahdollisuus hyötyä merien tarjoamista valtavista ympäristöllisistä, taloudellisista, biologisista ja kulttuurisista rikkauksista.
5.

Näin ollen on syytä viitata EY:n perustamissopimuksen 16 artiklaan, jossa korostetaan etenkin yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen merkitystä ”sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä”. On siis tunnustettava ja taattava kansalaisten oikeus käyttää yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja. Mahdollisuus käyttää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja on perusoikeus, joka on kirjattu EU:n perusoikeuskirjan 36 artiklaan.
—

suosittaa voimakkaasti, että rahoitustoimien ohella otetaan käyttöön täydentäviä välineitä. Alueet ovat tärkeitä pk-yritysten tuekseen tarvitsemien infrastruktuurien tarjoajia; tällaisia infrastruktuureja ovat esimerkiksi klusterit ja ammattikoulutus. Lisäksi alueet voivat tarjota arvokasta kokemustaan, kun on kyse (ESR:n rahoittamasta) yrityshautomoiden perustamisesta: alueet voivat tukea innovaatioita, ja tarjota yritysvalmennusta ja investointivalmiusohjelmia. Yrityshautomoissa yritykset käyttävät yhteisiä palveluja ja niillä on yhteinen henkilöstöpolitiikka. Yrittäjyys on myös syytä sisällyttää koulutusohjelmiin. Juuri tällaisten toimien täydentävyys parantaa aloittavien yritysten mahdollisuuksia menestyä.
1.2

toteaa, että siirtolaisuus on Euroopan unionissa nykyisin tärkeä ilmiö. Julkishallinnon eri tasojen on hyödynnettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä, jotta maahanmuuttajista voitaisiin ammentaa kulttuurienvälistä vuorovaikutusta ja jotta he kotoutuisivat täysin yhteiskuntaamme.
—

Yhdistyneessä kuningaskunnassa on käynnistetty romanien ja liikkuvan väestönosan koulumenestystä tukeva hanke, jonka tarkoituksena on sitouttaa vanhemmat, haastatella lapsia ja muuttaa tai mukauttaa opetusohjelmia siten, että romaniväestön koulunkäynti lisääntyisi. Useimmilla paikallisviranomaisilla on liikkuvasta väestöstä huolehtiva koulutoimen edustaja, joka pyrkii edistämään romaniväestön peruskoulutusta. Eräässä koulussa on käynnistetty joustava avo-opetusohjelma, jossa opiskellaan luku- ja kirjoitustaitoa ja matematiikkaa ja harrastetaan ulkoilua. Eräässä kunnassa on tuotettu paketteja, joilla romanikoululaisia autetaan siirtymään peruskoulun ala-asteelta yläasteelle.
2.12

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio käynnisti 21. syyskuuta 2005 julkisen kuulemisen innovointiin osoitettavan valtiontuen sääntöjen uudistamisesta (KOM(2005) 436 lopullinen). Komitea kuitenkin pahoittelee sitä, että aikataulu on tiukka ja että vastausten määräaika on jo 21. marraskuuta 2005.
1.4

korostaa, että kaikilla päätöksentekotasoilla niin unioninlaajuisesti kuin kansallisesti, alueellisesti ja paikallisestikin on toimittava aktiivisesti, jotta nuorten kansalaisuus otettaisiin aidosti huomioon kaikissa eurooppalaisen yhteiskunnan poliittisissa yhteyksissä. Erityisen tärkeää on käynnistää toimia, joiden avulla parannetaan työ-, yhteiskunta- ja perhe-elämänsä laatua. Toimien tarkoituksena on antaa nuorille mahdollisuus toimia aktiivisina kansalaisina. Nuorten osallistaminen on perusehto EU:n toimielinten pitkäaikaiselle integroitumiselle sekä oikeutukselle Euroopan väestön keskuudessa.
1.6

panee merkille, että useat tutkimukset ovat osoittaneet, että viime vuosina tukien määrä on ollut laskusuunnassa kehityksessä jäljessä olevilla alueilla, kun taas muita kilpailukykyisemmät alueet ovat lisäämässä elinkeinotoiminnalle annettavaa tukea kehittämällä erilaisia valtiontukijärjestelmiä, jotka sisältyvät perustamissopimuksessa mainittujen eri poikkeusten piiriin. Tästä on aiheutunut ei-toivottuja seurauksia sekä aluetukien tehokkuuden huomattavan heikkenemisen johdosta että siitä syystä, että valtiontukiin käytettävien julkisten varojen kokonaismäärä on kasvanut yhteisön tasolla.
19.

panee merkille, että niistä 13 jäsenvaltiosta, jotka ainakin osittain kuuluvat tavoitteen 1 piiriin, vain yhdeksän on noudattanut täydentävyyden periaatetta. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että arvioitaessa rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (7) 11 artiklan mukaista täydentävyyttä on otettava huomioon rahoituksen kannalta oleelliset makrotaloudelliset perusedellytykset, tietyt taloudelliset erityistilanteet, yksityistämiset tai poikkeuksellisen korkeat julkiset rakennemenot edellisellä ohjelmakaudella. On myös korostettava, että rakennerahastoilla on merkittävä vipuvaikutus kaupunki- ja maaseutualueilla, kun ajatellaan korkealla tasolla olevien julkisten investointien sovittamista yhteen tervettä julkista taloutta koskevan tavoitteen kanssa.
1.13

korostaa, että on välttämätöntä kutsua alue- ja paikallistaso ajoissa mukaan jäsenyysprosessiin ja että ympäristöala, joka on yksi alue- ja paikallistason kannalta keskeisistä unionin lainsäädännön osista, asetetaan tärkeysjärjestyksessä korkealle sijalle. Komitea toteaa, että ympäristökysymyksissä on jo tapahtunut jonkin verran edistystä, ja hallinnon kapasiteettia on vahvistettu, mutta sitä on vahvistettava edelleen, etenkin asiaankuuluvien hallintojen välisen koordinoinnin parantamiseksi.
2.8

on samaa mieltä siitä, että komission toiminta on suunnattava siten, että varmistetaan alue- ja paikallisviranomaisten oikeus päättää asianmukaisimmiksi katsomistaan palvelujen hallinnointitavoista. Näin ollen EU ei voi tehdä tätä oikeutta rajoittavia aloitteita sitovaksi lainsäädännöksi. On luotava järjestelmä, jolla varmistetaan jäsenvaltioiden tietojen laadukkuus ja vertailtavuus. Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen laadun ja tehokkuuden nykyistä arviointia, jota käsitellään alakohtaisissa direktiiveissä, on parannettava. Sellaisille yleistä taloudellista etua koskeville palveluille, joita ei käsitellä alakohtaisissa direktiiveissä, on asetettava arviointivelvoite. Arviointimenetelmän on perustuttava riippumattomuuden, moniarvoisuuden ja laadun periaatteisiin. Liberalisointia ei missään tapauksessa tule jatkaa ilman huolellista ja säännöllistä arviointia sen taloudellisista, sosiaalisista, alueellisista ja ympäristöä koskevista vaikutuksista.
1.5

katsoo, että Altmark Trans -tuomion ja erityisesti siinä esitettyjen kolmannen ja neljännen edellytyksen johdosta on suunniteltava yhteisön sääntelytoimia puitteiden luomiseksi yleishyödyllisiä palveluja tuottaville yrityksille, joiden on täytettävä kyseisessä tuomiossa esitetyt vaatimukset. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on ryhtynyt ripeästi työhön ja laatinut sääntelytoimia koskevan ehdotuksen.
1.1

on tyytyväinen vihreään kirjaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksista sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevaan yhteisön oikeuteen, sillä kuntien/alueiden ja yksityisyritysten välisen yhteistyön merkitys kasvaa unionissa jatkuvasti. Kasvua, alueellisten erojen tasoitusta ja kilpailua koskevat kysymykset voidaan kytkeä yhteen Lissabonin strategian tärkeimmistä tavoitteista, joka on sisämarkkinoiden toimintaedellytysten parantaminen. Komitea huomauttaa samalla, että jäsenvaltioiden ja eri toimialojen yhteistyömuodoissa ja yhteistyön laajuudessa on huomattavia eroja.
1.8

korostaa osuuskuntien rahoituksen tärkeyttä. On arvioitava sitä mahdollisuutta, että osuuskuntia koskien tehtäisiin viittaus Euroopan investointirahaston varojen käyttöön, erityisesti niihin Euroopan investointirahaston määrärahoihin, jotka ovat mukana monivuotisessa yritystoiminnan ja yrittäjyyden ohjelmassa erityisesti sen pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevassa osassa (”Multi-Annual Programme for Enterprise and Entrepreneurship and in particular for small and medium-sized enterprises”). Samalla pyritään varmistamaan osuuskuntien täysi pääsy osalliseksi yhteisöohjelmista ja täyden informaation saanti näistä ohjelmista.
2.13

suosittaa hätätilanteiden hallintaan ja Euroopan pelastuspalvelujärjestelmän toteuttamiseen varattujen taloudellisten resurssien lisäämistä. Rahoitus on tarpeen Euroopan unionin kaltaisen yhteisön jäsenvaltioiden yhteisvastuullisuuden varmistamiseksi, ja lisäksi se on erinomainen keino integroida ja sovittaa yhteen unionin eri jäsenvaltioiden ja alueiden pitkälle erikoistuneet valmiusyksiköt, joiden on kyettävä toimimaan koordinoidusti ja yhtenäisesti.
7.7.2

ETSK on sitoutunut edistämään REFIT-foorumin korvaavan uuden Fit for Future -foorumin (F4F) onnistumista ja on tyytyväinen siihen, että ETSK:n roolia F4F:ssä on parannettu osallistumisen, edustuksen ja panosten osalta. Tällä uudella foorumilla osallistetaan jäsenvaltioita ja kansalaisyhteiskunnan edustajia työskentelyyn yksinkertaistamisen ja tarpeettoman sääntelytaakan vähentämisen puolesta ja valmistellaan Eurooppaa uusiin tulevaisuuden haasteisiin, kuten digitalisaatioon. Covid-19-kriisi on osoittanut, että on tärkeää suunnitella politiikkoja ja vahvistaa valmiuksia siten, että niiden avulla voidaan ratkaista tulevaisuuteen liittyviä epävarmuustekijöitä.
1.5

Sen lisäksi, että on noudatettava vakaussopimusta, mikä perustuu jäsenvaltioiden luotettavuuteen yhtenäisvaluuttaa puolustettaessa, yhtenäiseen eurooppalaiseen kasvuun tähtäävän talouspolitiikan toteuttaminen on ensisijainen tehtävä. Tämä edellyttää, että kasvu- ja vakaussopimus pannaan euroalueella täytäntöön siten, että Lissabonin strategia voidaan toteuttaa entistä paremmin. Lisäksi on lähennettävä veropolitiikkoja, jotta ne ovat yhteensopivia sellaisten avoimen talouden kilpailukykyä koskevien vaatimusten kanssa, joiden avulla varmistetaan myös sosiaalinen kestävyys.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetus tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä annetun asetuksen N:o 3448/93 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 117 , 26/04/2000 s. 0051 - 0051



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetus tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä annetun asetuksen N:o 3448/93 muuttamisesta" (2000/C 117/10) Neuvosto päätti 22. helmikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 ja 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimittää José María Espuny Moyanon yleisesittelijäksi valmistelemaan lausuntoa. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. ja 2. maaliskuuta 2000 pitämässään 370. täysistunnossa (maaliskuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 61 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä. 1. Ehdotuksen pääkohdat 1.1. Ehdotus neuvoston asetukseksi tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä annetun asetuksen N:o 3448/93 muuttamisesta perustuu Uruguayn kierroksella aikaan saatuihin maataloussopimuksiin, joilla rajoitetaan vientitukien kokonaismäärää. 1.2. Sovitun rajoituksen mukaan vuonna 2000 kyseiseen tarkoitukseen saadaan käyttää korkeintaan 475 miljoonaa euroa, ja vuodesta 2001 tämä enimmäismäärä laskee 415 miljoonaan euroon. 1.3. Rajoituksen vuoksi on selvää, että Euroopan unionin teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämiseksi sisäisen jalostusmenettelyn soveltamista on jatkettava. 1.4. Vientitukien käytön tehostamiseksi perustetaan "liitteeseen I kuulumattomien jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaalisia kysymyksiä käsittelevä hallintokomitea". 2. Yleistä 2.1. Komitea suhtautuu myönteisesti asetusehdotukseen ja kannattaa hallintokomitean perustamista. 2.2. Komitea on huolissaan sekä unionin ulkopuolisten maiden maatalouden aiheuttamasta kilpailusta yhteisön maataloustuotannolle että maa- ja elintarviketalouden raaka-aineiden saannista maailmanmarkkinahintaan siten, että unioni voi säilyttää kilpailukykynsä ja nykyisen asemansa maailmankaupassa. 3. Erityistä 3.1. Komitea katsoo, että pk-yritykset voivat joutua epäedulliseen asemaan paitsi siksi, että niiden on muita hankalampaa saada tietoa kauppajärjestelmästä ja osallistua sen hallinnointiin, myös siksi, että vientitukien vähentäminen ja keskittäminen saattaa estää niitä osallistumasta niin vientitukijärjestelmään kuin sisäiseen jalostusmenettelyyn. 3.2. Komitea pyytää ottamaan sen näkemykset huomioon ja kiinnittämään erityistä huomiota pk-yrityksiin, jotta vältetään niiden syrjiminen. Bryssel 2. maaliskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä (kodifioitu toisinto)"



Virallinen lehti nro C 214 , 10/07/1998 s. 0072



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä (kodifioitu toisinto)" (98/C 214/19) Neuvosto päätti 27. maaliskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 2. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Leopoldo Quevedo Rojo. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 113 ääntä puolesta, yksi vastaan, ja seitsemän pidättyi äänestämästä. 1. Komitea kannattaa komission ehdotusta kodifioida neuvoston 25. syyskuuta 1989 antama asetus (ETY) N:o 3013/89. Asetus koskee lampaan- ja vuohenliha-alan yhteistä markkinajärjestelyä. 2. Kyseistä asetusta on muutettu useaan otteeseen huomattavastikin. Ehdotettu kodifiointi vastaa siis rationalisoinnin ja selkeyden vaatimuksia. 3. Komitea on myös tyytyväinen siihen, että neuvosto vastaa tällä ehdotuksellaan komitean useaan otteeseen korostamaan vaatimukseen. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: - "Ehdotus neuvoston direktiiviksi UNICE:n, CEEP:n ja EAL:n tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/81/EY ulottamisesta koskemaan Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa", ja - "Ehdotus neuvoston direktiiviksi todistustaakasta sukupuoleen perustuvissa syrjintätapauksissa 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/80/EY ulottamisesta koskemaan Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa"



Virallinen lehti nro C 157 , 25/05/1998 s. 0064



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: "Ehdotus neuvoston direktiiviksi UNICE:n, CEEP:n ja EAL:n tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/81/EY ulottamisesta koskemaan Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa", ja "Ehdotus neuvoston direktiiviksi todistustaakasta sukupuoleen perustuvissa syrjintätapauksissa 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/80/EY ulottamisesta koskemaan Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa" (98/C 157/15) Neuvosto päätti 17. maaliskuuta 1998 perustamissopimuksen 100 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastasi sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto. Valmistelun aikana talous- ja sosiaalikomitea nimesi Ada Maddocksin yleisesittelijäksi (työjärjestyksen 20 ja 50 artikla). Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. 26. maaliskuuta 1998 pitämässään 353. täysistunnossa (maaliskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 52 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä. Aiemmin antamassaan lausunnossa, jonka aiheena oli eurooppalaista yritysneuvostoa ja vanhempainlomaa koskevien direktiivien ulottaminen koskemaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa (), talous- ja sosiaalikomitea oli valinnut lähestymistavan, jonka kanssa sopusoinnussa se kannattaa Yhdistyneen kuningaskunnan liittymistä uuden perustamissopimuksen sosiaalipoliittisiin määräyksiin. Näin ollen komitea hyväksyy komission kaksi ehdotusta. Bryssel, 25. maaliskuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 19, 21.1.1998.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 073 , 09/03/1998 s. 0070



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 muuttamisesta" (98/C 73/20) Neuvosto päätti 3. marraskuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimittää yleisesittelijäksi Seppo Kallion. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 73 ääntä puolesta, 35 vastaan, ja 8 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Käsillä olevalla asetusehdotuksella on tarkoitus jatkaa voimassa olevaa järjestelyä vuodella, jotta saadaan tarpeeksi aikaa komission ehdottaman yleisen markkinajärjestelyn uudistuksen toteuttamiseksi. Tätä uudistusta sovellettaisiin siten vasta satovuodesta 1999 alkaen. 2. Komitean huomiot TSK on valmis kannattamaan tupakan nykyisen markkinajärjestelyn tilapäistä jatkamista komission ehdottamalla tavalla, mutta se toivoo kuitenkin, että EU:n maatalouspolitiikkaan tehtävät muutokset koskisivat kaikkia tuotteita. Komitean mielestä komission olisi esiteltävä tupakka-alan uudistusehdotus mahdollisimman pian. Uudistuksessa olisi otettava huomioon tupakan tuotannon ja yhteiskunnan odotusten muutokset. Bryssel, 10. joulukuuta 1997 Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava jaoston lausunnossa ollut tekstijakso hylättiin ja korvattiin keskustelun yhteydessä hyväksytyllä muutosehdotukselle: "TSK katsoo, että tupakan markkinajärjestelyn jatko komission ehdottamalla tavalla on perusteltua. TSK toivoo kuitenkin, että EU:n maatalouspolitiikan muutosten on vaikutettava kaikkiin tuotteisiin tasavertaisesti. Myös tupakan tuotannon muutokset on otettava huomioon markkinajärjestelmiä kehitettäessä. Komitea katsoo, että komission tulisi mahdollisimman nopeasti esitellä tupakkasektoria koskeva reformiehdotus." Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 60, ei-ääniä: 77, tyhjiä: 15.