I. JOHDANTO

Tämä on yhdestoista kuukausiraportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Se on tilannekatsaus, jossa käsitellään kehitystä kahden pääpilarin alalla: terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden ja niiden tukimekanismien torjunta sekä puolustusvalmiuden ja selviytymiskyvyn parantaminen kyseisten uhkien varalta.

Puheenjohtaja Juncker korosti unionin tilaa koskevassa puheessaan, että Euroopan unionin on oltava vahvempi terrorismin torjunnassa ja kehitettävä toimintaa kolmen viime vuoden aikana saavutetun todellisen edistymisen pohjalta. Kuten Euroopan parlamentille ja neuvoston puheenjohtajavaltiolle osoitetussa aiekirjeessä ja siihen liitetyssä Etenemissuunnitelmassa kohti yhtenäisempää, vahvempaa ja demokraattisempaa unionia ilmoitettiin, komissio esittää tämän raportin yhteydessä terrorismin torjuntaa koskevan paketin, johon kuuluvat toimenpiteet on tarkoitus toteuttaa seuraavien 16 kuukauden aikana. Näillä operatiivisilla toimenpiteillä autetaan jäsenvaltioita puuttumaan hiljattain tehtyjen hyökkäysten paljastamiin merkittäviin heikkouksiin ja parannetaan turvallisuutta olennaisella tavalla. Näin edistetään sellaisen turvallisuusunionin luomista, jossa terroristit eivät voi hyödyntää porsaanreikiä toteuttaakseen julmuuksiaan. Näiden lyhyen aikavälin käytännön toimenpiteiden lisäksi komissio työskentelee luodakseen eurooppalaisen tiedusteluyksikön, jonka puheenjohtaja Juncker totesi olevan osa vuoteen 2025 ulottuvaa visiotaan Euroopan unionista.

Terrorismin torjuntaa koskeva paketti käsittää seuraavat toimenpiteet:

·toimenpiteet, joilla tuetaan jäsenvaltioita julkisten tilojen suojelemisessa (II luku), mm. toimintasuunnitelma julkisten tilojen suojelun parantamiseksi ja toimintasuunnitelma, jolla pyritään parantamaan toimintavalmiutta kemialliseen, biologiseen sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen liittyviä riskejä vastaan;

·toimenpiteet, joilla estetään terroristeja pääsemästä käsiksi eri välineisiin, joita he käyttävät hyökkäysten valmistelussa ja toteuttamisessa, esimerkiksi vaaralliset aineet ja terrorismin rahoitus (III luku), mm. suositus välittömistä toimenpiteistä räjähteiden lähtöaineiden väärinkäytön estämiseksi sekä toimenpiteet, joilla tuetaan lainvalvonta- ja oikeusviranomaisia niiden kohdatessa salattua materiaalia rikostutkintojen yhteydessä;

·radikalisoitumisen torjuntaan liittyvät jatkotoimet (IV luku);

·terrorismintorjunnan ulkoisen ulottuvuuden vahvistamiseen liittyvät jatkotoimet (V luku), mm. ehdotukset neuvoston päätöksiksi terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan tekemisestä EU:n puolesta sekä suositus neuvostolle luvan antamiseksi aloittaa neuvottelut tarkistetun matkustajarekisteritietoja koskevan sopimuksen tekemiseksi Kanadan kanssa.

II. TERRORISMINTORJUNTAA KOSKEVAT TOIMENPITEET SUOJELUN JA KESTOKYVYN PARANTAMISEKSI

1. Julkisten tilojen tehokkaampi suojelu

Terroristit ovat alkaneet kohdistaa sekä propagandaansa että hyökkäyksiään yhä useammin julkisiin tiloihin, kuten jalankulkuvyöhykkeille, turistikohteisiin, liikenteen solmukohtiin, ostoskeskuksiin, konserttisaleihin ja kaupunkien aukioille, kuten viime aikoina on nähty muun muassa Barcelonassa, Berliinissä, Brysselissä, Lontoossa, Manchesterissä, Nizzassa, Pariisissa ja Tukholmassa. Yhteistä näille nk. pehmeille kohteille on se, että ne ovat avoimia julkisia tiloja, joissa on paljon ihmisiä, minkä vuoksi ne ovat lähtökohtaisesti erittäin haavoittuvia.

Voimme tehdä enemmän, jotta näiden tilojen haavoittuvuutta voidaan vähentää, havaita niihin liittyvät uhkat aikaisemmin ja parantaa selviytymiskykyä. Tätä varten komissio ehdottaa samaan aikaan tämän raportin kanssa esitettävässä toimintasuunnitelmassa julkisten tilojen suojelun parantamiseksi toimenpiteitä, joilla jäsenvaltioita tuetaan terroriuhkin liittyvän fyysisen suojelun tehostamisessa kansallisella, alue- ja paikallistasolla. Vaikka terrorismin riskiä ei voida koskaan poistaa kokonaan, toimintasuunnitelman tarkoituksena on tukea jäsenvaltioita uhkien havaitsemissa, julkisten tilojen haavoittuvuuden vähentämisessä, terrori-iskujen seurausten lieventämisessä ja yhteistyön parantamisessa.

EU voi tukea julkisten tilojen suojelua kahdella tavalla. Ensinnäkin se voi edistää parhaiden toimintatapojen vaihtoa yli rajojen muun muassa rahoituksen avulla. Tähän liittyvät esimerkiksi toimenpiteet, joilla edistetään ja tuetaan innovatiivisten ja huomaamattomien esteiden käyttöä kaupunkien suojelemisessa niiden avoimuudesta tinkimättä (sisäänrakennettu turvallisuus). Komissio tukee toimintasuunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä rahoituksella, ja tänään käynnistettiin sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevaan osioon perustuva ehdotuspyyntö, jonka toteuttamiseen on varattu yhteensä 18,5 miljoonaa euroa. Tämän lyhytaikaisen rahoituksen lisäksi vuonna 2018 myönnetään rahoitusta Euroopan aluekehitysrahaston puitteissa kaupunkialueiden innovatiivisten toimenpiteiden määrärahoista. Turvallisuus on rahaston keskeinen aihe, johon myönnetään rahoitusta yhteensä jopa 100 miljoonaa euroa. Kaupungeilta kerätään ideoita innovatiivisista turvallisuusratkaisuista 15. syyskuuta 2017 käynnistetyn julkisen kuulemisen avulla. Näiden tietojen avulla komission on helpompi muotoilla asiaan liittyviä tulevia ehdotuspyyntöjä.

Toiseksi EU voi tukea eri sidosryhmien yhteistyötä, jota pidetään julkisten tilojen suojelun tehostamisen kannalta olennaisena. Kokemusten jakaminen ja resurssien yhdistäminen olisi organisoitava paremmin. Komissio myös perustaa foorumin, jonka puitteissa on tarkoitus tehdä yhteistyötä yksityissektorin toiminnanharjoittajien, kuten ostoskeskusten, konserttijärjestäjien, urheilutapahtumakeskusten, hotellien ja autovuokraamojen, kanssa. Näin voidaan helpottaa yhteisen näkemyksen muodostamista nykyisistä turvallisuushaasteista ja edistää julkisen ja yksityisen sektorin välistä kumppanuutta suojelun parantamiseksi. Myös paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli julkisten tilojen suojelussa, minkä vuoksi ne on saatava mukaan tähän liittyvään EU:n tason toimintaan. Komissio vahvistaa näiden sidosryhmien osallistumista ja käynnistää vuoropuhelun paikallis- ja alueviranomaisten, kuten suurten kaupunkien johtajien, kanssa, jotta voidaan jakaa julkisten tilojen suojeluun liittyviä tietoja ja parhaita toimintatapoja. Ensi vuoden alkupuolella komissio järjestää yhdessä alueiden komitean kanssa 29. syyskuuta 2017 annetun Nizzan julistuksen pohjalta julistuksen allekirjoittaneille kaupunginjohtajille ja muille paikallis- ja aluetason edustajille tarkoitetun korkean tason tapaamisen, jossa jatketaan julkisten tilojen suojeluun liittyvien parhaiden toimintatapojen vaihtoa.

Komissio jatkaa työtä kriittisten infrastruktuurien suojelun ja selviytymiskyvyn vahvistamiseksi. Myös EU:n turvallisuuspolitiikan kattavassa arvioinnissa todettiin, että Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaa on tarpeen mukauttaa muuttuvien uhkien vuoksi. Komissio onkin käynnistänyt Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä annetun direktiivin arvioinnin. Arvioinnissa otetaan huomioon aikaisemmat kokemukset ja viime vuosien kehitys, kuten verkko- ja tietoturvadirektiivin hyväksyminen. Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaa on tällä välin vahvistettu varautumalla kehittymässä oleviin haasteisiin, kuten sisäpiiri- ja hybridiuhkiin, ja laajentamalla ohjelman ulkoista ulottuvuutta tekemällä yhteistyötä EU:n itäisten naapurimaiden ja Länsi-Balkanin maiden kanssa.

Liikennesektori on ollut jo vuosia sekä terroritekojen kohde että iskujen toteuttamisessa käytetty väline (esim. kaapatuilla lentokoneilla tai kuorma-autoilla tehdyt iskut). Sen vuoksi olisi tarpeen arvioida, missä määrin liikenneturvallisuussäännöt takaavat turvallisuuden ja varmistavat samalla liikenneverkkojen toimivuuden. Kun ilmailualan suojelu on huomattavasti parantunut, terrori-iskuissa on alettu turvautua entistä enemmän opportunismiin ja ottaa kohteeksi julkisia tiloja. Varsinkin rautatieliikenne on riskialtis kohde, koska sen infrastruktuuri on luonteeltaan avointa. Tällä hetkellä ei ole olemassa EU:n lainsäädäntöä, jonka avulla rautatieliikenteen matkustajia suojattaisiin terrorismilta ja vakavalta rikollisuudelta. Komissio käynnisti 15. kesäkuuta 2017 yhdessä jäsenvaltioiden kanssa rautatieliikenteen riskejä koskevan yhteisen arvioinnin ja laatii parhaillaan lisätoimenpiteitä rautatieliikenteen matkustajien turvallisuuden parantamiseksi. Komissio laatii myös parhaillaan ohjeistoa turvaohjeita koskevista parhaista toimintatavoista kaupallisia maantiekuljetuksia varten. Siinä keskitytään parantamaan kuorma-autojen turvallisuutta vähentämällä riskiä, että kuorma-autoon tunkeudutaan luvattomasti ja kaapataan tai varastetaan se, jotta sitä voitaisiin käyttää terrori-iskussa ajamalla se päin väkijoukkoa. Ohjeisto on tarkoitettu jäsenvaltioiden maantiekuljetussektorin käyttöön, ja sen on määrä valmistua vuoden 2017 loppuun mennessä. Komissio jatkaa myös työtä merikuljetusten turvallisuuden parantamiseksi erityisesti tehostamalla merikuljetusinfrastruktuurin, eli satamien, satamarakenteiden, konttialusten ja matkustaja-alusten, kuten risteilyalusten ja matkustajalauttojen, suojelua.

2. Toimintavalmiuden parantaminen kemialliseen, biologiseen sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen liittyviä riskejä vastaan

Vaikka kemiallisia, biologisia ja radiologisia aineita ja ydinmateriaalia (CBRN-aineet) hyödyntävien hyökkäysten todennäköisyys on EU:ssa edelleen vähäinen, CBRN-uhka yleensä on muuttumassa. On viitteitä siitä, että tietyt rikolliset tai terroristiryhmät saattavat suunnitella CBRN-aineiden sekä tarvittavan tietämyksen ja valmiuksien hankkimista niiden käyttämiseksi terroritarkoituksessa. CBRN-iskujen mahdollisuus on näkyvästi esillä terroristisessa propagandassa. Myös EU:n turvallisuuspolitiikan kattavassa arvioinnissa todettiin, että toimintavalmiutta näitä uhkia vastaan on parannettava.

Jotta olisimme tulevina vuosina paremmin valmistautuneet CBRN-uhkiin, komissio esittää samaan aikaan tämän raportin kanssa toimintasuunnitelman toimintavalmiuden parantamiseksi kemialliseen, biologiseen sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen liittyviä riskejä vastaan. Toimintasuunnitelmaan sisältyy erilaisia toimenpiteitä, joilla parannetaan valmiutta, selviytymiskykyä ja koordinointia EU:n tasolla, esimerkiksi perustamalla EU:n CBRN-turvallisuusverkosto, joka kokoaa yhteen kaikki CBRN-alan toimijat EU:ssa. Verkoston toimintaa tukee muun muassa CBRN-tietokeskus, joka perustetaan Europolin yhteydessä toimivan Euroopan terrorismintorjuntakeskuksen (ECTC) alaisuuteen. On myös tärkeää käyttää olemassa olevia resursseja tehokkaammin. Tätä varten toimintasuunnitelmassa ehdotetaan CBRN-uhkiin varautumisen ja reagointivalmiuden vahvistamista järjestämällä koulutusta ja harjoituksia, joihin osallistuvat kaikki eri pelastustyöntekijät (lainvalvonta, pelastuspalvelu, terveydenhuolto) ja tarvittaessa myös puolustusvoimien ja yksityisten kumppanien edustajat. Toimintasuunnitelmaa tuetaan myös muiden EU:n tasolla jo käytössä olevien välineiden avulla. Näitä ovat unionin pelastuspalvelumekanismi ja Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL). Jotta mahdollisen merkittävän CBRN-iskun tapahtuessa voidaan antaa parempaa tukea, jäsenvaltioiden olisi edelleen vahvistettava eurooppalaisia hätäapuvalmiuksia (EERC), jotka sisältyvät jo pelastuspalvelumekanismiin. Jäsenvaltioita kehotetaankin edelleen osoittamaan lisävalmiuksia tätä tarkoitusta varten.