FI Euroopan unionin virallinen lehti C 310/4

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

2014/C 310/03

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

MUUTOSHAKEMUS

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

9 ARTIKLASSA TARKOITETTU MUUTOSHAKEMUS

”TOMA PIEMONTESE”

EY-nro: IT-PDO-0117-01074–3.1.2013

SMM ( ) SAN ( X )

1. Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

2. Muutoksen/muutosten tyyppi

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Muutos/muutokset

Tuotteen kuvaus

Kuluttajavalistuksen parantamiseksi on poistettu ilmaisu ”semigrasso” (puolirasvainen), koska voimassa olevassa eritelmässä maidon osittainen kuoriminen oli vapaaehtoista; siksi ilmaisu saattaa antaa kuluttajalle väärän käsityksen tuotteen todellisesta luonteesta.

Lisäksi täsmennetään, että mitat ja painot viittaavat arvoihin kypsytyksen alkuvaiheessa, koska juuston kypsyessä pitkään arvot voivat muuttua huomattavasti.

Koska juuston paino voi muuttua kypsymisajan kuluessa, tuotteen valvonnan yhtenäistämiseksi on katsottu aiheelliseksi lisätä, että mitat ja painot viittaavat kypsytyksen vähimmäisarvoihin. Tähän on kuulunut tuotteen enimmäispainona mainittujen arvojen muuttaminen 8 kilogrammasta 9 kilogrammaan.

Lisäksi Toma semigrasson osalta on tarkennettu tuotteen kuvauksessa mainittua juustomassan kuvausta, jonka mukaan juustomassa muuttuu kypsymisen aikana joustavasta puolikovaksi.

Kuluttajan tietojen varmistamiseksi ilmoitetaan selvästi, että kuori ei ole syötävä.

Tuotantomenetelmä

Voimassa olevan eritelmän mukaan ”kahden Toma Piemontesen tyypin valmistuksessa käytettävän maidon on oltava peräisin vähintään kahdesta peräkkäisestä lypsystä ja mahdollisesti kokomaidosta peräisin olevasta lypsystä”. Uuden sanamuodon mukaan ”eritelmän 2 artiklassa mainittujen tyyppien valmistuksessa käytettävän maidon on oltava peräisin yhdestä tai useammasta lypsystä”.

Lypsyautomaattien käytön myötä päivittäisten peräkkäisten lypsyjen määrä voi kasvaa. Teknis-tieteelliseltä kannalta automaattisten lypsyjärjestelmien käyttö ei heikennä maidon ominaisuuksiin: varsinkin maidon koostumus on osoittautunut tilastollisesti vertailukelpoiseksi perinteisestä lypsystä saatuun maitoon nähden rasvapitoisuuden (grammaa rasvaa päivässä) ja proteiinipitoisuuden (grammaa proteiinia päivässä) osalta.

Käyttö voi kuitenkin edistää nautakarjan terveyttä siten, että maidontuotannon huippuaikoina pelkän kahden lypsyn aiheuttama stressi poistuu. Mahdollisuus lypsää suuriakin maitomääriä useammin kuin kahdesti päivässä vähentää myös maitorauhasiin ja vetimiin kohdistuvaa rasitusta, parantaa mikrobiologista laatua, mikä heijastuu maidon mikrobiologisiin ominaisuuksiin, ja vähentää utaretulehduksen esiintyvyyttä.

Koska nykyisessä eritelmässä ei mainita, että maidon on oltava raakamaitoa tai lämpökäsiteltyä maitoa, on katsottu aiheelliseksi täsmentää, että käytettävä maito voi olla joko raakamaitoa tai lämpökäsiteltyä maitoa.

Samalla tarkennetaan, että laskettu maidon lämpökäsittelyaika kattilassa lasketaan siitä hetkestä, jolloin maito syötetään kattilaan. Puolirasvaisen ”semigrasso”-tyypin osalta edellytettävän osittaisen rasvanpoiston osalta täsmennetään, että se voidaan tehdä sekä kuorimalla että mekaanisesti.

Eritelmään lisätään mahdollisuus maidon hapattamiseen maitohappokäytteiden ja/tai luonnollisten hapatteiden avulla. Maidon mikrobiologisten ominaisuuksien yleinen paraneminen viime vuosina on vähentänyt huomattavasti siinä esiintyvien bakteerien määrää, mikä saattaa joskus aiheuttaa ongelmia juoksettumis- ja kypsytysvaiheessa. Tällaisten ongelmien ratkaisemiseksi eritelmään lisätään mahdollisuus käyttää maitohappokäytteitä ja/tai luonnollisia hapatteita käymisen käynnistäjinä juustomassan koostumuksen parantamiseksi.

Lisäksi voimassa olevassa eritelmässä mainittua juoksetuksen enimmäislämpötilaa on nostettu 35 °C:sta 38 °C:een, koska maitohappokäytteet ja luonnolliset hapatteet kehittyvät paremmin, kun juoksetuslämpötila on likipitäen 38 °C (eli sama kuin maidon lypsynaikainen lämpötila).

Nykyisin voimassa olevassa eritelmässä SH-lukuna ilmoitettu maidon happamuus ilmaistaan nyt pH-lukuna. Tämä muutos antaa mahdollisuuden käyttää entistä tarkempaa ja tarkoituksenmukaisempaa mittauslaitetta, jonka varmempi mittaustulos parantaa lopputulosta.

Nykyisessä eritelmässä juoksettumisajaksi määritellään 30–40 minuuttia. Nyt katsotaan aiheelliseksi ilmoittaa ainoastaan 40 minuutin enimmäisaika, koska juoksettumisaika vaihtelee maidon lämpötilan ja juustomassan määrän mukaan. Lisäksi on katsottu aiheelliseksi ilmoittaa juustomassan mahdollisen jälkikäteen tapahtuvan kuumentamisen yhteydessä ainoastaan enimmäislämpötila 48 °C ja poistaa vähimmäislämpötila. Viime vuosina saadut kokemukset ja kerätyt tiedot osoittavat, että joissain tapauksissa juoksettumisaika on alle 30 minuuttia, jolloin juustomassan rakenteen muodostumiseksi massaa ei tarvitse aina kuumentaa eikä/tai saavuttaa edellytettyä vähimmäislämpötilaa. Tämän vuoksi vaikuttaa aiheelliselta jättää juoksettumislämpötila ja -aika juustomestarin päätettäväksi kokemuksen, ammattitaidon ja eri tekijöiden perusteella.

Suolavedessä tapahtuvan suolauksen nykyinen kestoaika on määritelty 24–48 tunniksi, mutta erityisesti pienien juustokokojen yhteydessä nämä raja-arvot aiheuttavat joskus liiallisen suolautumisen. Tältä osin on aiheellista ilmoittaa ainoastaan 48 tunnin enimmäisaika tuotteen oikean suolauksen varmistamiseksi.

Kypsytysvaiheen osalta muutetaan kosteus- ja lämpötila-arvoja.

Voimassa olevassa eritelmässä kosteudeksi on ilmoitettu noin 85 prosenttia. Tämä arvo, jonka tuottajat ovat aina katsoneet keskiarvoksi, on aiheuttanut kuluneina vuosina tulkintaongelmia. Siksi on päätetty tarkentaa käsitettä ”noin” ilmoittamalla, että arvo voi vaihdella vuodenajan mukaan 13 prosenttia suuntaansa.

Lämpötilalle on katsottu parhaaksi vahvistaa enimmäisarvo, joten nykyisin ilmoitettu väli 6–10 °C on korvattu enimmäislämpötilalla 13 °C.

Nämä muutokset tehostavat tuotteen kypsytysvaiheen hallintaa, ja niissä huomioidaan erityisesti sellaisissa toimipaikoissa esiintyvät olosuhteet, joissa ei ole käytettävissä koneellista ilmastointia ja joissa tämän vuoksi esiintyy vuodenajoista johtuvaa vaihtelua.

Merkinnät

Markkinoille saatetun Toma Piemontese -juuston aitouden ja asianmukaisen tunnistamisen varmistamiseksi on katsottu tarpeelliseksi kiinnittää tuotteen jommankumman tasaisen sivun keskelle alkuperämerkintä.

Muuta

Rehu

Koska voimassa olevassa eritelmässä ei mainita, kuinka suuri osuus karjan ravinnosta on peräisin yksilöidyltä tuotantoalueelta, täsmennetään tuotteen ja alueen välisen yhteyden osoittamiseksi, että lypsykarjan tyypillisen rehun on koostuttava pääasiassa (yli 50 prosenttia rehun painosta) tuotantoalueelta peräisin olevasta viher- ja/tai säilörehusta asianmukaisesti yhdistettynä.

Maantieteellinen alue

Maantieteellistä aluetta ei muuteta seudun ja kuntien osalta, mutta Verbania Cusio Ossolan maakunnan perustaminen on johtanut tiettyjen Novaran maakuntaan kuuluneiden kuntien siirtymiseen uuteen maakuntaan. Verbania Cusio Ossolan maakuntaan kuuluu nimittäin 77 aiemmin Novaran maakuntaan kuulunutta kuntaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (3)

”TOMA PIEMONTESE”

EY- nro: IT-PDO-0117-01074–3.1.2013

SMM ( ) SAN ( X )

1. Tuotteen nimi

”Toma Piemontese”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotetyyppi

Luokka 1.3 Juustot

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Toma Piemontese -juusto valmistetaan yksinomaan lehmänmaidosta, joka on ”intero”-tyypissä täysmaitoa (täysrasvainen) ja ”semigrasso”-tyypissä osin kuorittua (puolirasvainen).

Lopputuotteen ominaisuudet ovat seuraavat:

— Muoto: lieriön muotoinen, pohjastaan tasainen tai hieman kovera, kannastaan hiukan kovera

— Mitat: halkaisija 15–35 cm, korkeus 6–12 cm

— Paino: 1,8–9 kg

(mitat ja painot koskevat vähimmäiskypsytysajan mukaista tuotetta)

— Kuori: täysrasvaisessa tuotteessa joustava ja tasainen, väriltään oljenkeltainen ja punaruskea kypsymisen myötä; ei-syötävä;

— Kuori: puolirasvaisessa tuotteessa lievästi joustava, talonpoikaismainen, väriltään vaalean oljenkeltaisesta punaruskeaan; ei-syötävä;

— Sisuksen rakenne: täysrasvaisessa tuotteessa pehmeä, muru- ja hajakoloinen, puolirasvaisessa sisus on joustava tai puolikova (kypsymisen myötä), murukoloinen.

— Sisuksen väri: vaalean oljenkeltainen.

— Maku: täysrasvaisessa tuotteessa makea ja miellyttävä, hienostuneen arominen. Puolirasvaisessa tuotteessa voimakas ja tasapainoinen maku, aromi voimakas, kypsymisen myötä ominaiseksi kehittyvä.

— Kuiva-aineen rasvapitoisuus: täysrasvaisessa tyypissä vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta, puolirasvaisessa vähintään 20 prosenttia.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Lehmänmaito, suola, vasikanjuoksete, mahdollisesti maitohappokäytteet ja/tai luonnolliset hapatteet. Luonnollisten hapatteiden on oltava tuotettu tuotantoalueella ja/tai peräisin edellisistä käsittelyistä.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Nautakarjan ravinto koostuu pääosin viher- tai säilörehusta tai kuivatusta rehusta, joka on saatu niityiltä, laitumilta ja sekalaitumilta tai heinästä; suurin osa rehusta on peräisin yksilöidyltä maantieteelliseltä alueelta.

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Koko tuotantoprosessi (kasvatus, maidontuotanto, juoksetus, juoksettuman käsittely, muottiin asetus, valutus, suolaus ja kypsytys) tapahtuu kohdassa 4 kuvatulla alueella.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Juustoa voidaan myydä kulutukseen sekä kokonaisena että paloiksi leikattuna, annoksina ja esipakattuna. Annostuksen ja esipakkauksen työvaiheet voidaan suorittaa myös maantieteellisen tuotantoalueen ulkopuolella.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Vaatimustenmukaisuutta osoittava merkintä tapahtuu sijoittamalla kaupan pitämistä edeltävässä vaiheessa paperinen etiketti (läpimitta 14–27 cm) ja tekemällä kunkin tahkon yhden sivun keskelle asianmukaisten leimausvälineiden avulla merkki, jossa on SAN:n logo ja puolirasvaisessa tuotteessa kirjain S. Ainoastaan näin merkityt ja etiketillä varustetut juustot voidaan saattaa markkinoille suojatulla alkuperänimityksellä ”Toma Piemontese”.

Paperietiketin kiinnittämiseen sallitaan elintarvikeliiman käyttö.

SAN-juuston Toma Piemontese tunnus koostuu sinisellä värillä kuvatusta tyylitellystä lehmästä, jonka päällä on valkoinen teksti ”Toma Piemontese” ja ympärillä nauha, jossa on Italian lipun värit.

Alkuperämerkki koostuu muovisesta leimasta, jonka keskelle kuvatussa lehmän päässä on tyylitelty T-kirjain; kuvan vasemmalla puolella ilmoitetaan tuottajan aakkosnumeerinen koodi, joka koostuu yhdestä isosta kirjaimesta ja kaksilukuisesta numerosta. Puolirasvaisen Toma Piemontesen yhteydessä logossa on oltava keskellä asianmukaisessa aukossa iso S-kirjain.

Paperietiketissä on keskellä Toma Piemontese DOP -logo ja pyöreällä vihreällä ulkokehällä teksti ”Toma Piemontese Dop”. Puolirasvaisen Toma Piemontesen yhteydessä mainitaan sana ”Semigrasso”. Sama logo on toistettava annospaloina myytävässä tuotteessa.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Alue, jolta Toma Piemontese -juuston valmistuksen käytettävä maito on peräisin ja jolla juusto jalostetaan ja kypsytetään, käsittää seuraavien provinssien hallintoalueen: Novara, Vercelli, Biella, Torino, Cuneo, Verbania Cusio Ossola, sekä kunnat Monastero Bormida, Roccaverano, Mombaldone, Olmo Gentile ja Serole Astin maakunnassa, ja Acqui Terme, Terzo, Bistagno, Ponti ja Denice Alessandrian maakunnassa.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Rajatulle alueelle on ominaista suuri ja hyvin jakautunut sadanta, joka vaihtelee 800 mm:stä 1 500 mm:iin ja on pienimmillään talvisin ja huipussaan keväisin. Kesäisin ja syksyisin esiintyy pienempiä huippuja. Tasangoilla on merkittävä mahdollisuus kasteluun. Euroopassa ainutlaatuinen ja ainutkertainen yhdistelmä muodostuu ilmasto-olosuhteista, erityisesti aurinkotuntien määrästä (absoluuttinen vuotuinen keskiarvo on 5,4 tuntia päivässä, huippuarvo 8,4 tuntia päivässä heinäkuussa ja minimi 3,5 tuntia päivässä marras–joulukuussa) sekä maaperän ominaisuuksista. Tämä pienoisilmasto vaikuttaa rehun ominaisuuksiin, sillä siihen kohdistuu vähemmän lämpö- ja kosteusrasitusta, mikä edistää vahvaa ja runsasta kasvua. Niityt ja laidunmaat sekä rehunviljelyalueet sisältävät yleensä erityisen runsaasti raiheinää, mailasta ja muita laadukkaita heinä- ja palkokasveja, esimerkiksi apilaa. Laadukkaan rehun ansiosta tuotetaan erinomaista maitoa, joka jalostetaan ainutlaatuisen aromikkaiksi juustoiksi.

Myös karjalle nämä olosuhteet ovat erityisen suotuisat, ja ne näkyvät eläinten hyvinvoinnissa ja navettahoidossa.

Juustomestarien erityinen taito rikkoa juustomassa rakenteeltaan oikeanlaiseksi on ratkaiseva, jotta juustoon saadaan oikeanlainen muru- ja hajakoloinen sisus.

5.2 Tuotteen erityisyys

Juustolle on ominaista sisuksen pehmeä, muru- ja hajakoloinen rakenne.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Erityiset ilmasto-olosuhteet, joihin kuuluvat runsas sateisuus ja korkea suhteellinen ilmankosteus sekä alueelle ominainen aurinkotuntien määrä yhdistettyinä juustomestarien taitoon hyödyntää taitavasti kyseisiä olosuhteita ovat tehneet Toma Piemontesesta tuotantoaluettaan mahdollisimman paljon ilmentävän juustotyypin, jolla on tunnusomaiset ominaispiirteet ja erityisen pehmeä sisus. Juustomestarien erityinen ammattitaito keittämättä tai erityisen varovasti keittämällä valmistetun juustomassan pilkkomisessa tuottaa rakeisuuden, jonka ansiosta juustomassan ja heran välinen tasapaino on ihanteellinen.

Juustomassan pehmeys säilyy myös erityisessä kypsytyksessä, joka tapahtuu perinteisesti luonnollisissa luolissa tai muussa soveltuvassa ympäristössä, jolle on tyypillistä huomattavan suuri kosteus.

Eritelmän julkaisutiedot

(asetuksen (EY) N:o 510/2006 (4) 5 artiklan 7 kohta)

Italian hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 1. maaliskuuta 2012Italian tasavallan virallisen lehden numerossa 51 ehdotuksen suojatun maantieteellisen merkinnän ”Toma Piemontese” eritelmän muutosehdotuksen.

Eritelmän täydellinen teksti on saatavissa osoitteessa:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

tai menemällä suoraan maa- ja metsätalousministeriön kotisivulle (www.politicheagricole.it), valitsemalla ensin ”Qualità e sicurezza” (ylhäällä oikealla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(4) Katso alaviite 3.