FI Euroopan unionin virallinen lehti C 59/7

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2015/C 59/08)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”NERETVANSKA MANDARINA”

EU-nro: HR-PDO-0005-01225–8.5.2014

SAN ( X ) SMM ( )

1. Nimi

”Neretvanska mandarina”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kroatian tasavalta

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Neretvanska mandarina on Unshiu-Satsuma-lajikeryhmään (Citrus Unshiu Marcovitch) kuuluvan mandariinipuun hedelmä. Kasvitieteellisessä järjestelmässä se luokitellaan seuraavasti: Rutaceae-heimon (ruutakasvit) Aurantioideae-alaheimon Citrus-sukuun kuuluva Citrus reticulata Blanco -laji.

Neretvanska mandarina on monilohkoinen mehevämaltoinen (sitrus)hedelmä, jonka kuori irtoaa helposti sisuksesta. Hedelmän syötävä osa on mehukas, vailla siemeniä, väriltään oranssi, ja se jakaantuu toisistaan helposti irtoaviin lohkoihin. Neretvanska mandarinan syötävän osan karotenoidipitoisuus on 15,50–26 mg/kg. Maku on hapan ja raikas, ja makea vivahde riippuu sokerin ja happojen välisestä suhteesta hedelmässä. Hedelmän muoto vaihtelee litteästä hieman pyöreään. Kuoren väri vaihtelee hedelmän kypsyysasteen mukaan. Kypsymisen alkuvaiheessa kuori on vaaleanvihreä, ja väritys muuttuu vähitellen vaaleankeltaisesta kullankeltaiseen ja täysin kypsän hedelmän oranssiin väriin. Tuoksu on mieto, tasapainoinen ja raikas ja muuttuu voimakkaaksi vasta silloin, kun kuori vahingoittuu tai hedelmä kuoritaan ja sen aromaattiset yhdisteet alkavat vapautua.

Neretvanska mandarinan laatu määritellään seuraavien parametrien mukaan:

— mehupitoisuuden on oltava vähintään 40 prosenttia,

— hedelmän kokonaishappopitoisuuden on oltava 0,7–1,3 prosenttia,

— Neretvanska mandarinan alhaisin sallittu sokeri/happosuhde on 7:1 (TSS/TA),

— hedelmien koko vaihtelee välillä 1-XX – 4.6

3.3 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien Neretvanska mandarinan tuotantovaiheiden lisäysaineiston tuotannosta mandariinien korjaamiseen on tapahduttava 4 kohdassa määritellyllä maantieteellisellä alueella.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Hedelmät korjataan (säle)laatikoihin, joiden vetoisuus on enintään 30 kg ja jotka pinotaan lavoille, toimitettavaksi myynti- ja jakelukeskuksiin. Hedelmien jatkokäsittely tapahtuu näissä keskuksissa seuraavasti: laatu- ja jäljitettävyystarkastus hedelmien saapuessa, lisäkypsytys (tarvittaessa), kokoluokitus, vahakäsittely ruiskuttamalla, kuivaus, jäähdytys 5–8 °C:seen sekä prosessin päätteeksi laatua ja jäljitettävyyttä koskeva lähtötarkastus. Sallittu enimmäisaika Neretvanska mandarinan kauppakunnostamiseksi (hedelmien keskukseen saapumisesta niiden lähettämiseen) on 5 päivää (120 tuntia).

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kaikkiin markkinoille saatettaviin pakkauksiin on merkittävä selkeästi nimi ”Neretvanska mandarina”. Kirjainten koon, tyypin ja värin (painoasun) osalta nimen on erotuttava selkeästi kaikista muista pakkauksessa olevista merkinnöistä. Myös maininnan ”Lot broj” (erän nro) on oltava näkyvästi esillä lopputuotetta koskevassa tuoteselosteessa; näin varmistetaan jäljitettävyys ja tuotteen ja tuottajan välinen yhteys kaikissa vaiheissa.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Neretvanska mandarinan maantieteellinen tuotantoalue, Neretvajoen laakso, rajoittuu pohjoisessa Bosnia ja Hertsegovinan rajaan ja etelässä Adrianmeren rannikkoon. Idässä, kaakossa ja luoteessa Neretvajoen laaksoa rajaa Dinaaristen alppien ylänköalue. Neretvanska mandarinan tuotantoalue käsittää Metkovićin, Opuzenin ja Pločen kaupungit sekä Slivnon, Kula Norinskan ja Zažabljen kunnat.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Alueen mikroilmastoon vaikuttaa ratkaisevasti meren läheisyys, joka lieventää talven alhaisia ja kesän korkeita lämpötiloja. Neretvajoen laakson alueen vuoden keskimääräinen lämpötila kymmenvuotisjaksolla 2002–2012 oli 15,8 °C. Talven keskilämpötila on 7,25 °C. Ilman suhteellinen kosteus on erittäin tärkeä bioilmastollinen tekijä, koska yhdessä ilman lämpötilan ja tuulen kanssa sillä on hyvin suuri merkitys asianmukaiselle siirtymiselle kasvullisesta vaiheesta suvulliseen vaiheeseen mandariinipuun kasvukauden aikana. Suhteellinen kosteus on 69 prosenttia (10 vuoden keskiarvo). Neretvajoen laaksossa on runsaasti vettä, järviä ja jokia, ja sitä halkoo laajamittaisten maanparannustöiden yhteydessä käsin kaivettujen uomien ja avokanavien verkosto, joten se on hydrologisesti ainutlaatuinen alue. Suurin etäisyys Neretvanska mandarinan viljelyyn käytettyjen hedelmätarhojen ja luonnollisen vesilähteen välillä on noin 500 metriä. Näistä alueen hydrologisista ominaisuuksista johtuen pohjaveden taso ja ilman suhteellinen kosteus ovat korkeat erityisesti hedelmien kypsyessä (syys-, loka- ja marraskuussa), kun ihanteellinen vedensaanti on elintärkeää hedelmien laadun kannalta. Neretvajoen laakson maaperälle on ominaista eri ainesosia sisältävä tulvaperäinen maa-aines. Rakenteellisesti se sisältää etenkin liejunsekaisesta hiekasta ja hiekan- ja savensekaisesta liejusta koostuvaa ainesta, jonka huomattava kapillariteetti edistää mandariinipuun kasvua.

Viljelyalueen edellä mainittujen ominaispiirteiden ansiosta Neretvanska mandarina erottuu muista ohuen, sileän ja helposti irtoavan kuorensa, siemenettömyytensä ja helposti toisistaan irtoavien lohkojensa perusteella.

Hedelmän syötävä osa on väriltään kullankeltainen ja muuttuu kypsymisen myötä korkean karotenoidipitoisuuden ansiosta oranssiksi. Korkea karotenoidipitoisuus hedelmän syötävässä osassa on yksi Neretvan alueen mandariinien tärkeimmistä erityispiirteistä. Neretvanska mandarina -näytteille tehdyt määritykset ovat osoittaneet, että mallon karotenoidipitoisuus on huomattavasti keskimääräistä korkeampi (Dragović-Uzelac V. et al. 2012: Određivanje specifičnih svojstava Neretvanske mandarine (Citrus reticulata L.) zbog zaštite geografskog podrijetla (GI), Elintarvike- ja bioteknologian laitos, Zagreb). Neretvanska mandarina erottuu myös hedelmän syötävän osan korkean mehu- ja kuiva-ainepitoisuuden sekä aistinvaraisiin ominaisuuksiin vaikuttavan sokerin ja happojen tasapainoisen suhteen ansiosta; hedelmän maku on raikas ja aromi selkeä. Mandariinipuun viljely hedelmätarhoissa alkoi Neretvajoen laaksossa vuosien 1961 ja 1962 maanparannustöiden jälkeen. Metkovićin Pyhän Eliaksen seurakunnan kirkonkirjojen mukaan ”vuonna 1971 Neretvajoen laaksoa koetelleesta ankarasta kuivuudesta huolimatta mandariinintuotannon määräksi arvioidaan 900 tonnia”. Neretvanska mandarina onkin erityistuote, jonka ominaisuuksiin vaikuttaa ympäristön (ilmasto, sijainti ja pinnankorkeus) ohella myös pitkä tuotantoperinne. Maantieteellisesti Neretvajoen laakso on yksi kolmesta pohjoisimmasta sitrushedelmien viljelyalueesta Euroopassa. Tämä vaikuttaa suuresti tuotantorakenteeseen ja perusrunkojen valintaan, joka on ratkaiseva tekijä hedelmien laadun kannalta. Kaikki kaupalliset Neretvanska mandarina -viljelmät vartetaan Poncirus trifoliata -perusrunkoihin, jotka on valittu suoraan hedelmien laatuun ja varhaiseen kypsymiseen vaikuttavien useiden vahvuustekijöiden perusteella. Myös meren läheisyys vaikuttaa huomattavasti vuorokauden yö- ja päivälämpötilojen vaihteluihin erityisesti syksyisin, jolloin meren lämpötila on usein ilman lämpötilaa korkeampi. Nämä lämpötilanvaihtelut vaikuttavat suoraan hedelmien väriin, mallon karotenoidipitoisuuteen sekä hedelmien tasaiseen varhaiseen kypsymiseen. Yli 80-vuotinen pitkä viljelyperinne sekä uudenaikainen osaaminen ja tekniikka ovat vaikuttaneet merkittävästi paitsi mandariininviljelyn leviämiseen Neretvajoen laaksossa, myös hedelmien laadun paranemiseen. Useista viljelytekniikassa tapahtuneista muutoksista huolimatta kaikki maantieteelliseen alueeseen ja perinteiseen viljelyyn liittyvät päätekijät ovat säilyneet. Ne liittyvät erityisesti täydentäviin viljelykäytäntöihin (leikkaaminen, latvuksen muotoilu, villiversojen karsiminen, hedelmien poistaminen nuorilta istutuksilta), jotka tapahtuvat edelleen yksinomaan käsin.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/NER%20MANDARINA/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.