(11)Bulgarian hakemuksessa kuvataan lyhyesti katastrofien riskinehkäisyä ja -hallintaa koskevan, kyseessä olevan katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa. Direktiivi 2000/60/EY (vesipolitiikan puitedirektiivi) ja direktiivi 2007/60/EY (tulvadirektiivi) on saatettu osaksi Bulgarian kansallista vesilainsäädäntöä. Elintärkeitä infrastruktuureja koskeva neuvoston direktiivi 2008/114/EY on saatettu osaksi Bulgarian lainsäädäntöä katastrofeilta suojautumista koskevalla lailla.

(4)Bulgarian viranomaiset pyysivät hakemuksessaan ennakkomaksua. Arvioituaan hakemuksen alustavasti komissio katsoi, että väitettyä vahingon arvoa, joka on vain hieman tukikelpoisuudelle vahvistettua kynnysarvoa suurempi, on tarkasteltava perusteellisemmin ja että ennakkomaksu ei näin ollen ole perusteltu.

Tämä päätös koskee varojen käyttöön ottamista Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR) 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002, jäljempänä ’asetus’, mukaisesti. Käyttöön otettavalla 33 992 206 euron määrällä on tarkoitus tukea Bulgariaa, Kreikkaa, Liettuaa ja Puolaa kyseisissä maissa vuonna 2017 tapahtuneiden luonnonkatastrofien jälkeen. Tämän varojen käyttöönoton ohella annetaan lisätalousarvioesitys (LTE) nro 4/2018, jossa esitetään tarvittavien määrärahojen ottamista vuoden 2018 yleiseen talousarvioon.

(3)Liettuan arvion mukaan tulvista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 407,4 miljoonaa euroa. Määrä ylittää Liettuaan suurkatastrofien osalta vuonna 2017 sovelletun, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka on 214,9 miljoonaa euroa (0,6 % BKTL:sta vuoden 2015 tietojen perusteella). Koska välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää kynnysarvon, katastrofi luokitellaan suureksi luonnonkatastrofiksi ja sitä varten voidaan näin ollen myöntää rahoitusta solidaarisuusrahastosta.

(6)Puolassa metsät ovat erityisen tärkeitä ympäristölle, ja niitä suojellaan useilla säädöksillä. Metsät kattavat noin 30 prosenttia Puolan pinta-alasta, ja metsistä 81 prosenttia on julkisessa omistuksessa. Puolan metsistä 77 prosenttia on kansallisen metsäyhtiön hallinnassa. Kyseisiin metsiin sisältyy kansallispuistoja, luonnonsuojelualueita, maisemansuojelualueita, Natura 2000 -alueita, ekologisesti tärkeitä alueita sekä luonnon- ja maisemansuojelun ja luonnon dokumentoinnin kannalta tärkeitä alueita. Natura 2000 -verkoston alueet kattavat noin 20 prosenttia Puolan pinta-alasta.

(11)Liettuan hakemuksessa kuvataan käytössä olevia kansallisia hätätilan ehkäisymenettelyjä, mutta ei viitata nimenomaan katastrofien riskinehkäisyä ja -hallintaa koskevan, kyseessä olevan katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon. Liettuan tasavallan väestönsuojelulaissa säädetään menettelyistä, joita kansallisten ja paikallisten instituutioiden ja laitosten, maatilojen ja muiden tahojen on sovellettava hätätilanteisiin valmistautumiseksi ja niiden ehkäisemiseksi. Maatalousministeriö, ympäristöministeriö ja paikallishallinnot ovat säädösten nojalla hyväksyneet kolmivuotiset suunnitelmat, joissa esitetään ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä. Vuonna 2010 hyväksytyssä kansallisessa hätätilanteiden hallinnointisuunnitelmassa esitetään, miten aineelliset ja henkilöresurssit on tarkoitus mobilisoida hätätilanteessa ja miten niitä on hallinnoitava. Vuonna 2007 annetun määräyksen nro 1V-114 mukaisesti ympäristöministeriöllä ja sen alaisuudessa toimivilla elimillä on velvollisuus tiedottaa hydrometeorologisista ja geologisista tapahtumista ja niiden aiheuttamista hätätilanteista.

(8)Katastrofialue on Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukainen ”vähemmän kehittynyt alue”. Liettuan viranomaiset eivät ilmoittaneet komissiolle, että ne aikoisivat suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. Sen jälkeen kun Liettua esitti komissiolle marraskuussa 2017 pyynnön saada tukea maanviljelijöille, komissio antoi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/108 kiireellisestä tukitoimenpiteestä, jonka avulla viljelijöille myönnettäisiin tukea tietyillä Liettuan, Latvian, Viron ja Suomen alueilla esiintyneiden rankkasateiden ja tulvien vuoksi. Liettualle tämän perusteella myönnettävä enimmäismäärä on 9,1 miljoonaa euroa.

2.5Päätelmät

Edellä esitetyistä syistä katastrofit, joihin Bulgaria, Kreikka, Liettua ja Puola viittaavat hakemuksissaan, täyttävät asetuksessa säädetyt edellytykset Euroopan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle.

3.Rahoitus EUSR:n määrärahoista 2018

Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013, jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, ja erityisesti sen 10 artiklan nojalla Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta voidaan ottaa käyttöön varoja vuosittain enintään 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina). Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 11 kohdassa vahvistetaan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevat menettelyt.

Koska solidaarisuusrahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että ”suurten luonnonkatastrofien” osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 % suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävän vahingon osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävän vahingon osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia.

Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

Seuraavassa esitetään Bulgarian, Kreikan, Liettuan ja Puolan hakemuksiin perustuva laskelma Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta välittömiä kokonaisvahinkoja koskevan arvion perusteella maksettavasta rahoitustuesta:

Jäsenvaltiot Katastrofin luokitus Välittömät kokonaisvahingot (milj. euroa) Suurkatastrofin kynnysarvo (milj. euroa) 2,5 % välittömistä vahingoista kynnysarvon alle jäävältä osuudelta (euroa) 6 % välittömistä vahingoista kynnysarvon ylittävältä osuudelta (euroa) Ehdotetun tuen kokonaismäärä (euroa) Maksetut ennakot (euroa) BULGARIA Alueellinen (2 artiklan 3 kohta) 90,329 288,020 2 258 225 - 2 258 225 0 KREIKKA Alueellinen (2 artiklan 3 kohta) 101,432 1 057,800 2 535 796 - 2 535 796 0 LIETTUA Suuri (2 artiklan 2 kohta) 407,366 214,944 5 373 600 11 545 341 16 918 941 0 PUOLA Alueellinen (2 artiklan 4 kohta) 491,170 2 501,280 12 279 244 - 12 279 244 0 YHTEENSÄ 33 992 206 0

Rahoituskehysasetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta oli vuoden 2018 alussa käytettävissä yhteensä 421 142 057 euroa. Määrä käsittää vuoden 2018 jäljellä olevat määrärahat eli 280 371 754 euroa (574 342 834 euroa, joista oli vähennetty vuonna 2017 käyttöön otetut 293 971 080 euroa) ja vuoden 2017 jäljelle jääneet määrärahat eli 140 770 303 euroa. Koska kyseinen määrä jäi käyttämättä, se siirrettiin vuodelle 2018.

Tässä vaiheessa vuotta 2018 voidaan ottaa käyttöön 173 389 397 euron määrä. Tämä vastaa Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta vuoden 2018 alussa käytettävissä olevaa kokonaismäärää (421 142 057 euroa), josta on vähennetty rahastossa pidettävä 143 585 709 euron määrä. Jälkimmäinen määrä perustuu rahoituskehysasetuksen 10 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan 25 prosenttia vuoden 2018 määrärahoista on säilytettävä rahastossa lokakuun 1. päivään 2018 saakka. Edellä mainitusta kokonaismäärästä on myös vähennetty Kreikkaa, Espanjaa, Ranskaa ja Portugalia varten aiemmin tänä vuonna käyttöön otettu 104 166 951 euron määrä.

Tiivistelmätaulukko EUSR-rahoituksesta Määrä (euroa) Vuodelta 2017 vuodelle 2018 siirretyt määrärahat 140 770 303 Vuoden 2018 määrärahat 574 342 834 Vuoden 2018 määrärahoista rahoituskehysasetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti etupainotteisesti vuonna 2017 käyttöön otettu määrä –293 971 080 ---------------- Vuoden 2018 alussa käytettävissä ollut kokonaismäärä 421 142 057 Josta on vähennetty Kreikkaa, Espanjaa, Ranskaa ja Portugalia varten vuonna 2018 käyttöön otettu määrä –104 166 951 Josta on vähennetty vuoden 2018 määrärahoista säilytettävä 25 % –143 585 709 ---------------- Tällä hetkellä käytettävissä oleva enimmäismäärä (vuosien 2017 + 2018 määrärahat) 173 389 397 Ehdotettu Bulgariaa, Kreikkaa, Liettuaa ja Puolaa varten käyttöön otettava määrä yhteensä –33 992 206 1. lokakuuta 2018 saakka käytettävissä oleva määrä 139 397 191

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Bulgarian, Kreikan, Liettuan ja Puolan avustamiseksi

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen ja erityisesti sen 11 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa: