FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 2.7.2008 
SEK(2008) 2157 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja  
KOMISSION TIEDONANTOON EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS - JA SOSIAALIKOMITEALLE JA 
ALUEIDEN KOMITEALLE 
  
Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma: 
mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu 2000-luvun Euroopassa 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
{COM(2008) 412 lopullinen} 
{SEC(2008) 2156}  
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
1. J OHDANTO  
Tiedonannossaan Euroopan kansalaisten toiminta suunnitelma: EU:n tuloksenteko1 komissio 
totesi, että Euroopan unionin on analysoitava yhteiskunnissamme käynnissä  olevia radikaaleja 
muutoksia ja kehitettävä kestäviä ratkaisumalle ja kaikilla tasoilla, jotta voitaisiin vastata 
Euroopan talouteen ja yhteiskun tiin kohdistuviin haasteisiin. Tältä pohjalta komissio ryhtyi 
laaja-alaiseen Euroopan sosiaalis en todellisuuden kartoitukseen2 hankkiakseen tietoa 
työllisyydessä, perhe-elämässä, elintavoissa ja perinteisissä t ukirakenteissa käynnissä olevista 
suurista muutoksista, jotka heijastavat väes tömuutoksen aiheuttami a kasvavia paineita. 
Tämän laaja-alaisen kuulemisen pohjalta on päät ettävä, tarjoavatko nyky iset lähestymistavat 
riittäviä vastauksia uusiin  haasteisiin. Tiedonanto Mahdollisuudet, väylät ja 
yhteisvastuullisuus: 2000-luvun Euroopan uusi sosiaalinen visio3 esittää komission alustavan 
vastauksen uusiin haasteisii n, jotka nousivat esiin Euroopa n sosiaalista todellisuutta 
koskeneessa kuulemisessa. Marraskuinen tiedonan to uudesta sosiaalisesta visiosta antoi myös 
ymmärtää, että komissio valmis telee uudistetun sosiaa lisen toimintaohjelman – joka on tämän 
vaikutustenarvioinnin aihe – vuoden 2008 puoliväl iin mennessä, jotta Euroopan kansalaisille 
voitaisiin tuottaa konk reettisia tuloksia. 
Kyseisen aloitteen enimmäkseen polii ttisen luonteen huomioon ottaen tämä 
vaikutustenarviointi on suhteessa  asetettuun päämäärään. Tässä om inaisuudessaan se ei edes 
tavoittele vaikutusten tarkkaa määrällistä arviointia vaan rajoittuu todennäköisten vaikutusten yleiseen laadulliseen analyysiin. Tähän vaikutuk senarviointiin on sisällytetty myös komission 
vaikutustenarviointi lautakunnan huomiot.  
2. T
AUSTA  
Yksi uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman  lähtökohdista on vuosien 2005-2010 sosiaalinen 
toimintaohjelma, jonka komissio hyväksyi vuonna 20054. Komissio on nyt pannut täytäntöön 
kaikki vuosien 2005-2010 sosiaalisessa toimin taohjelmassa suunnitellut toimet. Lisäksi 
helmikuussa 2007 aloitettiin Euroopan sosiaalista  todellisuutta koskeva  julkinen kuuleminen. 
Tämän kuulemisen alustavien tulosten pohjalta tiedonanto Mahdollisuudet, väylät ja 
yhteisvastuullisuus: 2000-luvun Euroopan uusi sosiaalinen visio , joka hyväksyttiin 
marraskuussa 2007, esittää joukon mahdollisia vast auksia yhteiskunnallisiin muutoksiin, jotka 
ovat käynnissä Euroopan unionissa. Komissio ilmoitti valmistelevansa tämän kuulemisen pohjalta uudistetun sosiaalisen toiminta ohjelman vuoden 2008 puoliväliin mennessä. 
Komissio julkaisi yhteenvetokertomuksen
5 maaliskuun 2008 puoliväliin mennessä 
saapuneiden noin 150 vastauksen perusteella. Ko missio kuuli myös muiden EU:n toimielinten 
                                                 
1 KOM(2006) 211. 
2 ”Euroopan sosiaalinen todellisuus, Eurooppa-politiikan neuvonantajien toimiston mietintö” osoitteessa: 
http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_rea lity_stocktaking/docs/background_document_en.pdf  
3 KOM(2007) 726. 
4 KOM(2005) 33. 
5 Ks. http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_reality_stocktaking/index_en.htm# , SEC(2008) 1896, tai 
lyhennelmä vaikutustenarviointikertomuksen liitteessä 2. 
 
FI 3   FI ja elinten sekä asiaankuuluvien sidosryhm ien mielipiteitä esimerkiksi toukokuun 5.–6. 
päivänä 2008 järjestetyssä sosiaalisen toimintaohjelman foorumissa6 
3. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Komissio tarjosi marraskuun 2007 sosiaalist a visiota koskevassa tiedonannossaan 
ensimmäisen yleiskatsauksen sosiaaliseen to dellisuuteen käynnissä olevan sosiaalisen 
todellisuuden kartoituksen  pohjalta. Se totesi, että Euroopa n yhteiskuntia kohtaav at nopeat ja 
perinpohjaiset muutokset sekä talous- että so siaalialalla. Näitä muut oksia saavat aikaan 
globalisaation ja ilmastonmuutoksen kalt aiset mahtavat ulkoiset voimat sekä 
väestömuutoksen ja sosiaalisen kehityksen tapaiset sisäiset voimat. Näiden johdosta: 
• Nuoret eivät pääse elämässään al kuun parhaalla mahdollisella tavalla:  huolimatta siitä, että 
nuorille on tällä hetkellä EU:ssa tarjolla suuri joukko mahdollisuuksia, tämän päivän 
nuoret ovat erittäin haavo ittuvassa asemassa. Vuonna 2005 EU :n lapsista 19 prosenttia 
altistui köyhyysriskille, kun koko EU:n väestön vastaava osuus oli 16 prosenttia. Liian 
monet nuoret eivät kykene toteuttamaan mahdollisuuksiaan täysimittaisesti eivätkä onnistu pääsemään työmarkkinoille sekä jättävät kou lun kesken ilman muodollista pätevyyttä. 
Nuorisotyöttömyys on edelleen vakava ongelma. 
• Kansalaisilta puuttuvat taidot, joita tyydyttävä urakehit ys tietoyhteiskunnassa edellyttää:
 
vaikka EU:lla on hyvät mahdollisuudet hyödyntää globalisaatiota, edut eivät jakaudu 
tasaisesti, ja globalisaatio herättää pelkoa. EU :n on tuettava kansalaisiaan antamalla heille 
välineet, joiden avulla he pystyvät sopeut umaan muuttuvaan todellisuuteen, osoitettava 
yhteisvastuuta niitä kohtaan, joihin kohdistuu kie lteisiä vaikutuksia, ja varmistettava, että 
kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ei unohdeta. 
• EU ei ole vastannut väestökehitykseen ja terveydenhuoltoon liittyviin haasteisiin : 
paremman terveydenhuollon ja työolojen ansios ta kasvava osuus eurooppalaisista elää nyt 
pidempään ja terveempänä sekä nauttii el äkevuosista pidempään ja aktiivisemmin. 
Kolmansista maista tulevista maah anmuuttajista huolimatta EU-maiden 
kokonaisväestömäärä laskee hieman ja väestö vanhenee huomattavasti. Tämän johdosta eläkkeiden kestävyyden varmistamine n on ratkaiseva haaste sosiaalisten 
suojelujärjestelmien tulevaisuudelle. 
• Sosiaalinen syrjäytyminen jatkuu monilta osin Euroopan yhteiskunnissa:
 elämän 
mahdollisuudet eivät jakaudu tasan nyky-yhteiskunnissa. Työllisyyden, elinikäisen oppimisen ja sosiaali- ja terv eydenhuoltopalveluiden tehokas ja tasapuolinen saatavuus 
vaihtelee huomattavasti kautta  EU:n, ja huomattava osuus EU:n väestöstä kohtaa vakavia 
vaikeuksia tavoitellessaan kunnon elantoa ja etsiessään työpaikkaa. Vuonna 2004 noin 100 
miljoonaa eurooppalaista ansaitsi vähemmän kuin EU:n keskitulo, joka oli noin 8 000 
euroa vuodessa. 
• Sukupuoleen ja muihin seikkoihin perustuvan syrjinnän jatkuminen:
 Euroopassa on 
vuosien mittaan saavutettu merkittävää edistystä naisten ja miesten tasa-arvossa. Siitä 
huolimatta työmarkkinoilla, työn ja yksityisel ämän yhteensovittamisessa, sosiaalisessa 
suojelussa ja sosiaalisessa syrjäytymisessä, te rveydenhuollossa, yrittäj yydessä, poliittisessa 
                                                 
6 http://ec.europa.eu/employment_social/emplw eb/social_agenda/ec_conference_en.html  
 
FI 4   FI ja taloudellisessa päätöksenteossa sekä tiet eessä ja teknologiassa  esiintyy edelleen 
huomattavaa eriarvoisuutta. Lisäks i suojelu vamman, iän, sukupuolisen 
suuntautuneisuuden ja uskonnon tai vakaumukse n perusteella tapahtuvalta syrjinnältä 
työelämän ulkopuolella vaihte lee jäsenvaltiosta toiseen. 
• EU:n on edistettävä tehokkaammin globa lisaation sosiaalista ulottuvuutta:  ILO raporttien 
mukaan talouden ja työllisyyden kasvusta huolimatta monilla maailman ihmisillä ja 
varsinkaan naisilla ei ole pääsyä asianmuka isiin työpaikkoihin ja työoloihin. Arviolta 487 
miljoonaa työntekijää – eli 16,4 prosenttia kok o työvoimasta – ei edelleenkään ansaitse 
riittävästi nostaakseen itsensä ja perheen sä yli köyhyysrajan, joka on 1 Yhdysvaltain 
dollarin päiväansio henkeä kohti. EU:n tulee ja tkaa päättäväistä toimintaa kansainvälisen 
toimintaohjelman muokkaamiseksi siten, että se heijastaa omia kiinnostuksen kohteitamme 
ja arvojamme myös osana ”ihmisarvoisen työn toimintaohjelmaa”. 
• EU:n politiikat ja välineet on jalkautettava re agoimaan uuteen sosiaaliseen todellisuuteen:  
monilla muillakin kuin työllisyys- ja sosiaalipolitiikoilla, esim. ympäristö-, 
makrotaloudellisilla, sisämarkkina-, koulut us- ja tutkimuspolitiikoilla on huomattavat 
sosiaaliset vaikutukset. Uusi sosiaalinen todellisuus on m onitahoinen ja mutkikas. On 
mietittävä, onko mahdollista toteuttaa yhtenäisemp iä ja monialaisempia EU:n tason toimia, 
jotka kokoaisivat yhteen kaikki asianosaiset po litiikat, ja pitäisikö EU:n jäsenvaltioiden 
toimien tukemiseen ja täydentämiseen käytö ssä olevia välineitä tarkastella uudelleen. 
4. T AVOITTEET  
Määriteltyjen ongelmien ratkaisemiseksi EU :n tulisi pyrkiä parantamaan Euroopan 
kansalaisten hyvinvointia ja elämänlaatua  ja kunnioittaa samalla toissijaisuus- ja 
suhteellisuusperiaatetta seuraavasti: 
• parantamalla nuorten tulevaisuudennäkymiä; 
• edistämällä uusien työpaikkojen, tyydyttävän urakehityksen ja paremman työllisyyden 
edellyttämiä uusia taitoja; 
• edistämällä pidempää ja terveempää elämää; 
• torjumalla köyhyyttä ja so siaalista syrj äytymistä; 
• edistämällä edelleen naisten ja miesten tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia; 
• muokkaamalla kansainvälistä toimintaohjelmaa s iten, että se edistää eurooppalaisia arvoja; 
• varmistamalla asianmukainen politiikkojen yhdistelmä ja parantamalla EU:n välineiden 
toimivuutta. 
Nämä tavoitteet ovat täysin yhteismitallisia muiden  EU:n politiikkojen kan ssa ja tukevat niitä, 
etenkin uudistettua Lissabonin ka svu- ja työllisyysstrategiaa , EU:n kestävän kehityksen 
strategiaa  ja yhtenäismarkkinoita . 
 
FI 5   FI 5. P ÄÄASIALLISET TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
EY:n perustamissopimuksen mukaan EU:n jäsenvaltiot kantavat päävastuun politiikan 
muutoksista, joita uuteen sosiaaliseen todellis uuteen vastaaminen ja 4 kohdassa lueteltujen 
tavoitteiden saavuttaminen edellyttävät. Tärkeintä on päättää, tuleeko EU:n jatkaa jäsenvaltioiden toimien tukemista ja täydentämistä ja millä tavoin. Vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan kolmea vaihtoehtoa: 
• Vaihtoehto 1: ”ei muutoksia lähe stymistavassa eikä politiikassa”
. Tämä merkitsee, että 
yhteisön säännöstön toimeenpanoa jatketaan s iinä käsityksessä, että  yhteisön säännöstö 
vastaa jo riittävästi uuteen sosiaaliseen todellisuu teen ja että i) uutta yhteisön lainsäädäntöä 
tai lainsäädännön uudelleenarviointia, ii) nykyist en välineiden uudelleenarviointia EU:n 
tasolla ja iii) yhtenäisempiä toimia EU:n politiikkojen välillä ei tarvita. 
• Vaihtoehto 2: ”ei muutoksia lähestymistavassa, muutoksia politiikoissa” . Kuten 
vaihtoehdossa 1, komissio jatkaisi yh teisön nykyisen säännöstön toimeenpanoa. 
Vaihtoehdosta 1 poiketen vaihtoehto 2 kuite nkin merkitsisi, että yhteisön nykyisen 
säännöstön ei katsota olevan riittävä vastau s esiin nousevaan sosiaaliseen todellisuuteen ja 
että on esitettävä lainsäädännöllisistä ja muista  aloitteista koostuva tarkistettu sosiaalinen 
toimintaohjelma , jossa uusi sosiaalinen todell isuus otetaan huomioon ja jonka 
painopisteinä olisivat työllisyys, sosiaa liasiat ja yhtäläise t mahdollisuudet. Muilla 
politiikan alueilla (esime rkiksi koulutus, terveydenhuolto, tietoyhteiskunta ja 
sisämarkkinat) voitaisiin myös ryhtyä uusiin toimiin, joilla on so siaalista vaikutusta, joskin 
erillään uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta.  
• Vaihtoehto 3: ”muutoksia sekä lähestymistavassa että politiikassa” . Komissio 
toimeenpanisi edelleen nykyistä yhteisön sä ännöstöä kuten vaihtoehdoissa 1 ja 2. 
Vaihtoehdosta 2 poiketen vaihto ehto 3 kuitenkin merkitsisi sitä , että uudesta sosiaalisesta 
todellisuudesta nousevien ongelmie n monialaisuus edellyttää ka ikkien asianosaisten EU:n 
politiikkojen jalkauttamista kokona isvaltaisesti työllisyyttä, so siaaliasioita ja yhtäläisiä 
mahdollisuuksia pidemmälle aina terveyde nhuoltoon, koulutukseen, tietoyhteiskuntaan, 
sisämarkkinoihin, makrotaloudellisiin polit iikkoihin, ympäristöön ja ulkoasioiden 
politiikkoihin saakka. Vaihtoe hdossa 3 jouduttaisiin esittä mään uudistettu sosiaalinen 
toimintaohjelma, joka kokoaa yhteen kaikki asiaankuuluvat politiikat  ja hyödyntää niiden 
välistä toistaiseksi hyödynt ämätöntä potentiaalia kolme n tukipylvään pohjalta: 
mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu. 
6. V AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Vaihtoehdossa 1 yhteisön nykyinen säännöstö ja politiikat säilytettäisiin nykymuodossaan, ja 
uuden  sosiaalisen todellisuuden huomioonottaminen jä isi lähinnä jäsenvaltioille. Jos EU:n 
politiikkoja ei sopeuteta uuteen sosiaaliseen tode llisuuteen, tällä on todennäköisesti kielteinen 
vaikutus kaikkiin neljään ulottuvuuteen (taloude lliseen, sosiaalisee n, poliittiseen ja 
ympäristöulottuvuuteen) keskipitkällä  ja pitkällä aikavälillä. EU  ei enää toimisi muutoksen 
käynnistäjänä eikä pystyisi ottamaan huomioon esiin nousevia kysymyksiä. EU:n hallinnon 
näkökulmasta komissio epäonnist uisi yrityksessään osoittaa sitoutumistaan Euroopan 
kansalaisten hyvinvoinnin kehitt ämiseen näiden odotuksista huolimatta. Tämä voisi horjuttaa 
vakavasti EU:n hyväksyttävyyttä. 
 
FI 6   FI Vaihtoehdossa 2 komissio esittä isi uudistetun sosiaalisen toimin taohjelman, joka rajoittuisi 
työllisyyden, sosiaaliasioiden ja mahdollisuuks ien aloille. Taloudel lisen, sosiaali- ja 
ympäristöulottuvuuden analyysi on osoittanut, e ttä yleisvaikutukset olisivat myönteisiä. 
Vaikka EU näyttäisi ajavan kansalaistensa asiaa, sen toimien yleisvaikutukset jäisivät 
todennäköisesti rajallisiksi supp ean alansa (se ei onnistuisi ja lkauttamaan muita politiikkoja 
vastaamaan uutta sosiaalista todellisuutta) ja reagointiherkkyyden puutteen vuoksi (se ei 
onnistuisi ottamaan huomioon kaikki en kansalaisten odotuksia).  
Vaihtoehdossa 3 EU panisi lii kkeelle kaikki asiaankuuluvat politiikan alat reagoidakseen 
uuteen sosiaaliseen todellisuuteen. Tämä synny ttäisi EU:n politiikkojen välistä synergiaa. 
Lisäksi EU:n toimet olisivat erittäin laaja-alai sia (ne ulottuisivat työl lisyyden, sosiaaliasioiden 
ja yhtäläisten mahdollisuuksien alojen ulkopuol elle), reagointiherkkiä ja yhdenmukaisia. 
Tämä ei johtaisi uuteen EU:n tason prosessi in. Se pikemminkin tuki si nykyisiä prosesseja, 
kuten uudistettua Lissabonin kasvu-  ja työllisyys strategiaa.  
Se tukisi jäsenvaltioiden toimia ja kunnioittai si toissijaisuus- ja su hteellisuusperiaatteita. 
Vaikutusten analysointi osoittaa selvästi, et tä EU:n toiminnan tehokkuus ja toimivuus 
voitaisiin maksimoida nykyisiä välineitä tarkistamalla.  
Loppupäätelmänä vaihtoehto 3, eli uudistettu mahdollisuuksien, väylien ja yhteisvastuun 
sosiaalinen toimintaohjelma, on paras vaihtoehto. 
7. L ISÄARVO JA TOISSIJAISUUS  
Päävastuu uuden sosiaalisen todellisuuden edellyttämistä politiikan muutoksista on 
jäsenvaltioilla. Euroopan sosiaalis ta todellisuutta koskeva kuulem inen kuitenkin vahvisti, että 
kansalaisten eurooppalaisia hankkeita koht aan tuntema luottamus riippuu uskottavista 
sosiaalisista toimintalinjoista Euroopan tasolla. EU:n toimien ehtona tulisi olla niistä todistettavasti saatava lisäarvo toissijaisuus - ja suhteellisuusvaatim usten mukaisesti.  
Tämä ei kuitenkaan sulje pois EU-tason proaktiivista roolia muutoksen käynnistäjänä ja 
uudistusten ohjaajana, tukijana ja täydentäjänä. Uudistetun sosiaalisen toimintaohjelmansa 
osana komissio aikoo esittää konkreettisia uusia aloitteita, joita esitetään yhtä aikaa 
tiedonannon kanssa tai jotka hyväksytään myöhemmin. Tarv ittaessa komissio arvioi 
yksittäisten aloitteiden vai kutuksia komission vaikutustenarviointiohjeiden mukaisesti
7. 
Yksittäisissä vaikutustenarvioinneissa käsiteltäisiin yksityiskohtaisemmin toissijaisuuteen ja lisäarvoon liittyviä puolia.  
EU:n lisäarvo koost uu ensisijaisesti: 
• poliittisten puitteiden laatimisesta toimille;  
• Euroopan arvojen vaalimisesta ja yhtälä isten mahdollisuuksien varmistamisesta; 
• kokemusten ja hyvien käytäntöjen jakamisesta; 
• paikallisen, alueellisen ja kansal lisen tason toimien tukemisesta;  
                                                
 
7 SEC(2005) 791. 
 
FI 7   FI • tietoisuuden lisäämisestä ja vahva n tietopohjan rakentamisesta. 
8. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Uudistettu mahdollisuuksien, väylien ja yhteisvas tuun sosiaalinen toimintaohjelma ei synnytä 
erillistä prosessia. Se tukee ja  on läheisessä yhteydessä muihin  käynnissä oleviin prosesseihin, 
joita ovat esimerkiksi Lissabonin kas vu- ja työllisyysstrategia, ke stävän kehityksen strategia, 
yhtenäismarkkinat ja avoin koordinointimenetel mä sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen 
osallistamisen sekä koulutuksen ja nuorison aloilla. Näillä kaiki lla prosesseilla on erilliset 
valvonta-, raportointi- ja arviointimekanismit.  Näin tulisi jatkua, ilman että perustetaan 
ylimääräistä uudistetun sosiaalisen toimintaohj elman toimeenpanon raportointimekanismia. 
Uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman t ukena on joukko lainsääd ännöllisiä ja muita 
aloitteita, joilla usein on  omat vaikutustenarviointinsa sekä valvonta- ja 
arviointimekanisminsa. Niinpä lisäprosesseja  yksittäisten aloittei den valvomiseksi ja 
arvioimiseksi ei tarvita, vaikka niiden välinen johdonmukaisuus varmistetaankin.  
Komissio laatii kertomuksen uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman toimeenpanosta vuonna 
2010. Tämä kertomus sisältänee arvioinnin Liss abonin sopimuksen uuden horisontaalisen 
sosiaalilausekkeen toimeenpa nosta. Tältä pohjalta komissio antaa tiedonannon uudistetun 
mahdollisuuksien, väylien ja yhteisvastuun sosi aalisen toimintaohjelman arvioinnista.