FI Euroopan unionin virallinen lehti C 191/111

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta”

COM(2011) 874 final

2012/C 191/20

Esittelijä: Pedro NARRO

Euroopan parlamentti päätti 15. joulukuuta 2011 ja neuvosto 23. tammikuuta 2012 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan ja 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta

COM(2011) 874 final.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. huhtikuuta 2012.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25.–26. huhtikuuta 2012 pitämässään 480. täysistunnossa (huhtikuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta ja 2 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Life-ohjelma on menestyksekäs unionin ohjelma, joka on 20 viime vuoden aikana tuottanut muilla rahastoilla ja aloitteilla täydennettynä erittäin myönteisiä tuloksia. Sen vuoksi ohjelmaa tulee jatkaa ja vahvistaa, jotta ympäristön- ja ilmastonsuojelua voidaan kehittää Euroopan unionissa strategisesti ja johdonmukaisesti.

1.2 Life-ohjelman (2014–2020) ehdotettu määrärahojen lisääminen on hyvä merkki, mutta vielä on paljon tehtävää, jotta ympäristöasiat saadaan sisällytettyä tehokkaasti unionin politiikkoihin. ETSK kehottaa syvästä talouskriisistä kärsiviä jäsenvaltioita suosimaan määrätietoisesti ympäristö- ja ilmastoinvestointeja kriisin vaikutusten lieventämiseksi.

1.3 Ilmastotoimet-alaohjelmasta voi tulla myönteinen väline, jonka avulla saadaan lisää näkyvyyttä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillitsemiseen tähtääville aloitteille. Ympäristö-alaohjelman tulee puolestaan edistää edelleen luonnon monimuotoisuuden suojelua ja tukea ensisijaisesti Natura 2000 -verkoston rahoitusta vähentämättä kuitenkaan muiden rahastojen, kuten Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) alaisten rahastojen osallistumista.

1.4 Uudentyyppisten, laaja-alaisten hankkeiden eli ”integroitujen hankkeiden” käynnistämisessä tulee taata valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja pk-yritysten osallistuminen. Samalla tulee varmistaa ”perinteisten hankkeiden” jatkuvuus ja parantaa jäsenvaltioiden ja unionin elinten toiminnan koordinointia. ETSK ehdottaa tämän vuoksi, että komissio erottaa asetusehdotuksessa näiden hankkeiden määrärahat selvästi toisistaan sekä täsmentää, mitä kriteerejä käytetään integroitujen hankkeiden maantieteellisen jaon luomiseksi, ja selventää, miten monivuotiset ohjelmat laaditaan heikentämättä ohjelman joustavuutta.

1.5 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että hankkeiden jako toteutetaan ansioiden eikä maantieteellisten kriteerien perusteella. Se myöntää kuitenkin, että monet maat, joilla ei ole riittävästi kokemusta eikä varoja osallistua aktiivisesti Life-ohjelmaan, ovat mukana vain rajallisesti. Tämän vuoksi on perustavan tärkeää, että komissio helpottaa niiden pääsyä ohjelmaan lisäämällä neuvontaa ja parantamalla institutionaalista koordinointia.

1.6 Perinteisten ja integroitujen hankkeiden osarahoitusosuuden nostaminen ei voi missään tapauksessa oikeuttaa sitä, että arvonlisäveroa ja pysyvää henkilökuntaa ei enää pidetä tukikelpoisina menoina. Näiden kustannusten poisjättäminen aiheuttaisi perustavaa haittaa kansalaisyhteiskunnan pienille organisaatioille, joiden panos on hyvin arvokas, mutta joiden osallistuminen voisi loppua kokonaan tai vähentyä.

1.7 Kertaluonteisten maksujen käyttöönotto on hyvä yksinkertaistamistoimi. ETSK:n mielestä komission tulisi parantaa edelleen neuvontapalveluja, yksinkertaistaa hakemuslomakkeita ja ottaa perinteisissä hankkeissa käyttöön etukäteisarviointivaihe.

1.8 ETSK:n mielestä on välttämätöntä säilyttää Life-ohjelman yhteisöllinen luonne ja eurooppalainen lisäarvo. Sen vuoksi komission tulee selvittää etukäteen, mitkä toimet hyväksytään delegoiduilla säädöksillä, mikä on jäsenvaltioiden rooli Life-komiteassa ja mitkä ovat kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanoviraston uudet toimivaltuudet.

1.9 Life-ohjelman hyvistä tuloksista huolimatta Euroopan komission tulisi pyrkiä nykyistä ponnekkaammin lisäämään tietämystä ohjelmasta ja edistämään kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden aktiivista osallistumista. Tämän vuoksi on perustavan tärkeää parantaa tiedotuskanavia ja hankkeiden valinnan avoimuutta sekä saada eurooppalaiset ymmärtämään, mikä on Life-ohjelman kaltaisen unionin välineen merkitys ja lisäarvo yhteiskunnalle.

2. Taustaa

2.1 Euroopan komissio julkaisi 12. joulukuuta 2011 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta. Life-ohjelman kokonaismäärärahat vuosiksi 2014–2020 ovat nykyhinnoissa ilmaistuina 3 618 miljoonaa euroa.

2.2 Life-ohjelma on osa vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevaa komission ehdotusta, jossa vahvistetaan budjettikehys ja tärkeimmät suuntaviivat Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseksi. Komissio on päättänyt ottaa ympäristön ja ilmastotoimet erottamattomaksi osaksi kaikki tärkeimpiä välineitä ja toimia.

2.3 Life-ohjelma on ollut perustamisestaan eli vuodesta 1992 lähtien yksi Euroopan unionin ympäristötoimien tärkeimmistä rahoituslähteistä. Komission ehdottamalla uudella asetuksella on määrä korvata voimassaoleva ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life+) 23. toukokuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 614/2007.

2.4 Uusi Life-asetusehdotus käsittää Life-ohjelman, johon kuuluu kaksi alaohjelmaa: Ympäristö-alaohjelma ja Ilmastotoimet-alaohjelma. Ympäristö-alaohjelmassa on kolme painopistealuetta: 1.) luonnon monimuotoisuus 2.) ympäristö ja resurssitehokkuus ja 3.) ympäristöhallinto ja -tieto.

2.5 Ilmastotoimet-alaohjelmaan on varattu 2 713,5 miljoonan euron rahoitus. Hankeavustuksilla rahoitettaviin hankkeisiin kohdennetuista varoista puolet osoitetaan hankkeisiin, joilla tuetaan luonnon ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä. Ilmastotoimet-alaohjelmaan osoitetaan 904,5 miljoonan euron määrärahat, ja siinä on kolme painopistealuetta: ilmastonmuutoksen hillitseminen, ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja ilmastohallinto ja -tieto.

2.6 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on jatkuvasti korostanut, miten suuri merkitys Life-ohjelmalla on EU:n ympäristöpolitiikan kehittämisessä ja muotoilussa. ETSK:n kolmessa tuoreimmassa Life-ohjelmaa käsittelevässä lausunnossa on korostettu toistamiseen sen arvokasta mutta rajallista panosta eurooppalaiseen ympäristönsuojeluun (1).

3. Yleistä

3.1 Määrärahat

3.1.1 Monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa Life-ohjelmaan osoitettuja määrärahoja lisätään merkittävästi verrattuna kaudelle 2007–2013 myönnettyihin määrärahoihin. Life-ohjelman määrärahoja nostetaan 2 143 miljoonasta eurosta 3 200 miljoonaan euroon vuoden 2011 hintoina (3 618 miljoonaa nykyhinnoissa ilmaistuna). Ympäristö-alaohjelmaan myönnetään 2 713 miljoonaa euroa (josta puolet varataan luonnolle ja luonnon monimuotoisuudelle) ja Ilmastotoimet-alaohjelmaan 904,5 miljoonaa euroa.

3.1.2 Nämä määrärahat muodostavat 0,3 prosenttia unionin kokonaisbudjetista. Määrärahojen nostaminen on myönteinen signaali vastauksena ympäristöhuoliin, vaikkakin tulee arvioida, miten talouskriisi vaikuttaa yksityisten tahojen ja paikallishallinnon rahoitusmahdollisuuksiin ennen kaikkea suurimittaisissa hankkeissa, joissa rahoituksen tarve on suurempi. Joka tapauksessa ETSK korostaa tarvetta panostaa ympäristön- ja ilmastonsuojeluun, jotta voidaan lieventää kriisin vaikutuksia, ja katsoo, että Life-ohjelman rahoitus ei saa vaikuttaa haitallisesti muihin rahastoihin, kuten maaseuturahastoon tai rakennerahastoihin, jotka niin ikään saattavat toteuttaa toimia samalla alalla.

3.1.3 Komission tulisi kiinnittää erityishuomiota tarpeeseen myöntää lisärahoitusta tiedotukseen, tietojen levittämiseen ja osaamisen siirtoon. Neuvonta- ja koulutustoimien erityisrahoitus paitsi auttaisi yksinkertaistamaan ohjelman hallinnointia myös ennen kaikkea tehostamaan sitä ja optimoimaan sen resurssit.

3.2 Ehdotuksen tärkeimmät uudistukset

3.2.1 Asianosaisten kuulemisen ja vaikutusten arvioinnin jälkeen komissio on päättänyt tehdä kolme merkittävää muutosta voimassaolevaan säädökseen, jotta voidaan parantaa sen rakennetta, yksinkertaistaa sen toimintaa, lisätä sen joustavuutta ja määrittää entistä selvemmin sen tavoitteet ja strategiat. Nämä muutokset ovat seuraavat:

1) täsmällisemmät painopistealat

2) kaksi alaohjelmaa: ympäristö ja ilmastotoimet

3) uudentyyppiset hankkeet: integroidut hankkeet.

3.3 Painopisteiden asettaminen

3.3.1 Yksi Euroopan komission ennalta toteuttamassa kuulemisessa eniten keskustelua herättäneistä kysymyksistä oli, onko aiheellista määrittää selvät painopistealueet uudelle ohjelmalle. Komissio on vastustanut perustellusti vuotuisten määriteltyjen painopisteiden asettamista, sillä ne voisivat estää hakijoita suunnittelemasta, valmistelemasta ja esittämästä ehdotuksia asianmukaisesti. Lopulta komissio päätyi siihen, että se laatii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vähintään kaksivuotisia työohjelmia, mutta ei kuitenkaan anna täsmällistä tietoa asiasta. ETSK ei pysty tällä hetkellä käsittelemään työohjelmakysymystä, koska tämän lausunnon kohteena olevassa asetusehdotuksessa ei ole täsmällistä tietoa asiasta. Tiedonpuutteesta huolimatta työohjelmia laadittaessa tulee noudattaa Life-ohjelman keskeisiä periaatteita eli joustavuutta ja muutokseen sopeutumista.

3.3.2 ETSK kannattaa voimien keskittämistä määrättyihin ympäristöön ja ilmastoon liittyviin poliittisiin painopistealueisiin ja toiminta-aloihin. Komission tulee antaa enemmän tietoa Life-komitean toiminnasta, kansallisten yhteyspisteiden uudistuksesta ja delegoitujen säädösten käyttämisestä hankkeiden tukikelpoisuusvaatimusten määrittämiseksi sekä integroitujen hankkeiden osalta maantieteellisestä tasapainosta.

3.4 Ilmastotoimet-alaohjelma

3.4.1 Erityisen alaohjelman perustaminen ilmastoon ja sen kolmeen painopistealueeseen (hillitseminen, sopeutuminen ja hallinto) liittyvien kysymysten käsittelemiseksi antaa mahdollisuuden tehostaa EU:n ilmastolainsäädännön täytäntöönpanoa, lujittaa hallintoa ja vahvistaa uusia verkostoja ja foorumeita. Uusi alaohjelma on välttämätön, jotta voidaan saavuttaa tavoitteet, jotka on määritelty Eurooppa 2020 -strategiassa (2) ja etenemissuunnitelmassa kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen siirtymiseksi vuonna 2050 (3).

3.4.2 Vaikka uudella alaohjelmalla on niukka rahoitus, sen avulla voidaan keskittyä useisiin erityistavoitteisiin, jotka antavat mahdollisuuden saada lisätietoa ilmastoon liittyvistä kysymyksistä ja tehdä tästä painopisteestä erottamaton osa kaikkia unionin välineitä ja toimia. Ympäristöön ja ilmastoon liittyvien tavoitteiden yhteisvaikutus on ilmiselvä. Kuten Euroopan komissio toteaa asetusehdotuksessaan, ilmastoalan hankkeilla voidaan saavuttaa monia tavoitteita.

3.4.3 ETSK pitää tarkoituksenmukaisena ja aiheellisena päätöstä kehittää aiempaa Ilmastonmuutos-aihepiiriä, joka kuului Life+-ohjelman Ympäristöpolitiikka ja hallinto -osa-alueeseen. Kysymys ei ole vain sen näkyvyyden lisäämisestä vaan sen strategisen ja monialaisen arvon ymmärtämisestä.

3.5 Integroidut hankkeet

3.5.1 Integroitu hanke on perinteinen Life-hanke, joka kattaa suurehkon osan tietyn alueen alasta. Hakija pyrkii saamaan tarvittavat valmiudet tietyn alan tehtävien hoitamiseksi hyödyntäen Life-tukea, mutta myös muuta EU-rahoitusta sekä valtio- ja aluetason ja yksityistä rahoitusta.

3.5.2 Yleisesti ottaen on kyse suurimittaisista hankkeista (5–10 miljoonaa euroa unionin osarahoitusta), joiden tavoitteena on ratkaista ympäristöongelmia sekä tehostaa ympäristötoimien täytäntöönpanoa ja ympäristökysymysten sisällyttämistä muihin politiikkoihin. Ensisijaiset toiminta-alat ovat asianmukaiset (Natura 2000 -verkosto, vesi, ilma, jätteet jne.), vaikka komission ei tulisikaan vähätellä eräiden sellaisten perinteisten hankkeiden roolia, jotka ovat tuottaneet valtavaa hyötyä minimaalisin kustannuksin. Integroitujen hankkeiden myötä otetaan käyttöön uusi mekanismi, jolla pyritään saavuttamaan monta ympäristö- ja ilmastolainsäädännön tavoitetta, mutta on perusteltua epäillä, että ne monimutkaistavat käytännössä hallintoa ja vaikeuttavat samanaikaisesti toimia toteuttavien eri rahastojen koordinointia.

3.5.3 Integroitujen hankkeiden maantieteellinen jako on toistaiseksi määrittämättä. Komissio määrittää delegoiduilla säädöksillä maantieteelliset kriteerit, mutta olisi myönteistä, jos perusasetukseen voitaisiin sisällyttää joitakin suuntaviivoja siitä, miten Life-ohjelmaan perinteisesti vain vähän osallistuvia maita voidaan kannustaa osallistumaan siihen aktiivisemmin. Sen vuoksi on tarpeen lisätä näille maille annettavaa neuvontaa ja parantaa koordinointia jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Komitea katsoo, että integroidun hankkeen valitsemisen tulee tapahtua ansioiden eikä maantieteellisten tai vastaavien kriteerien perusteella. Osarahoituksen lisääminen 80 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista ei ehkä riitä edistämään julkisten ja yksityisten toimijoiden osallistumista kriisitilanteessa, jossa on hyvin vaikeaa saada tarpeellinen rahoitus näin kunnianhimoisille hankkeille.

3.5.4 Integroituihin hankkeisiin tulisi sisällyttää nykyistä määrätietoisemmin kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, jotta helpotettaisiin hankkeiden kehittämistä ja toteuttamista kentällä ja vältettäisiin se, että niistä tulee yksinomaan hallinnon käyttämiä välineitä. On perustavan tärkeää lisätä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista ja edistää sellaisten verkkojen luomista, jotka mahdollistavat hyvien käytänteiden vaihtamisen ja verkkojen jäsenten keskinäisen osaamisen siirron.

4. Erityistä

4.1 Yksinkertaistaminen

4.1.1 Komissio painottaa kiinteämääräisten ja kertaluonteisten maksujen yleistymiseen perustuvaa yksinkertaistamista. Tämä toimi on myönteinen ja voi poistaa tarpeetonta byrokratiaa.

4.1.2 Komitea ei kuitenkaan voi kannattaa tukikelpoisten kustannusten tarkistamista koskevaa ehdotusta, jonka mukaan arvonlisäveroa ja palkatun pysyvän henkilökunnan henkilöstömenoja ei sisällytetä niihin (yleensä ne muodostavat noin 30 prosenttia menoista). Jos näitä menoja ei oteta huomioon, aiheutetaan lisävaikeuksia ennen kaikkea kansalaisyhteiskunnan toimijoiden toteuttamille pienehköille tai paikallisille hankkeille. Yksinkertaistamisen tulee perustua hakulomakkeiden perusteelliseen muuttamiseen, neuvonnan parantamiseen niiden täyttövaiheessa joustavuuteen määrärahojen jälkikäteisessä muuttamisessa ja ennakkoarviointivaiheeseen (screening). Komitean näkemyksen mukaan eräitä, juuri integroituja hankkeita varten suunniteltuja yksinkertaistamistoimia tulisi laajentaa perinteisiin hankkeisiin; esimerkkinä mainittakoon kahden vaiheen käyttöönotto hankkeiden valinnassa.

4.1.3 Asetusehdotuksella parannetaan huomattavasti rahoitusvälineiden täydentävyyttä verrattuna nykyisen 9 artiklan vaikeaselkoiseen sanamuotoon. ETSK kannattaa periaatetta, jonka mukaan Life-ohjelman tulee täydentää muita unionin rahoitusohjelmia (Euroopan aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa, Horizon 2020 -puiteohjelmaa jne.) parantamalla koordinointia, jotta voidaan välttää päällekkäinen rahoitus.

4.1.4 Ohjelman toiminnan ja hallinnoinnin yksinkertaistamiseen tähtääviin uusiin toimiin tulee liittyä hankkeiden valintakriteerien avoimuuden lisääminen ja olemassa olevien välineiden vahvistaminen siten, että mahdollisille tuensaajille tarjotaan neuvontaa ja ohjausta.

4.2 Unionin lähestymistapa / unionin ulkopuolella toteutettavat toimet

4.2.1 Kun kansalliset ohjeelliset määrärahat poistetaan (nykyisen asetuksen 6 artikla), tilalle tulevat pelkästään määrittelemättömät maantieteellisen tasapainon kriteerit, jotka koskevat integroituja hankkeita. Kansalliset määrärahat eivät ole tuottaneet toivottuja tuloksia eivätkä ole kannustaneet pienimpiä ja näiden rahastojen hallinnoinnista vähiten kokemusta saaneita jäsenvaltioita. Poistaminen vaikuttaa loogiselta, ja komissio korvaa ne määrittämällä maantieteellisiä kriteerejä suurimittaisemmille hankkeille (integroiduille hankkeille). Tällä hetkellä Italia, Saksa ja Espanja ovat suurimmat tuensaajat, mutta tulee edistää aktiivisesti niiden maiden osallistumista, joilla on vähemmän kokemusta ja teknisiä valmiuksia.

4.2.2 Life-ohjelman maantieteellisen alan laajentaminen vaikuttaa asianmukaiselta, mutta se ei saisi poistaa ohjelman yhteisöluonnetta. Yleissääntöön tehtävät poikkeukset tulee rajoittaa selvästi määritettyihin tapauksiin tietyillä aloilla, kuten merieläinlajit tai luonnonvaraiset eläimet tai organisaatioiden välinen kansainvälinen yhteistyö. ETSK kannattaa sitä, että vähintään 15 prosenttia ohjelman määrärahoista kanavoidaan kansainvälisten hankkeiden kautta.

4.2.3 Tähän asti komissio on huolehtinut kokonaan Life-ohjelman hallinnoinnista. Uudesta ehdotuksesta ei kuitenkaan selviä, mikä rooli perinteisissä hankkeissa on varattu toimeenpanovirastoille ja konkreettisesti kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirastolle. Sen vuoksi on aiheellista kysyä Euroopan komissiolta, mitkä toimivaltuudet toimeenpanovirastolla on hankkeiden valinnassa ja mitä välineitä käytetään kansallisten yhteyspisteiden vahvistamiseksi.

4.3 Natura 2000 -verkosto

4.3.1 Life-ohjelman panos Natura 2000 -verkoston kehittämisen rahoitukseen on painopisteala, joka on tuottanut huomattavia tuloksia. Seuraavalla kaudella Life-ohjelman tulee edelleen antaa panoksensa siihen, että paikalliset toimijat ja hallinto hyväksyvät entistä paremmin Natura 2000 -verkoston. Sen vuoksi on ensisijaisen tärkeää, että Life-ohjelma auttaa vahvistamaan yhteiset kriteerit Natura 2000 -alueiden hallinnointia varten. Euroopan komission tulisi vastata tämän tehtävän koordinoinnista, ja siinä tulisi keskittyä niihin maihin, jotka ovat alkaneet osallistua vasta hiljattain.

4.4 Osarahoitus

4.4.1 Life-ohjelman hankkeiden enimmäisrahoitusosuus on 70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun se oli aiemmin 50 prosenttia. Integroiduissa hankkeissa se voi yltää 80 prosenttiin. Lisäksi sitä sovellettaisiin erityishankkeisiin, joilla tuetaan unionin politiikan tai lainsäädännön valmisteluun ja täytäntöönpanoon liittyviä erityistarpeita näiden hankkeiden strategisen arvon vuoksi. Tämän osarahoitusosuuden lisäyksen tarkoituksena on tasapainottaa sitä, että tietyt hyvin merkittävät kustannukset, jotka ovat tähän asti olleet tukikelpoisia, kuten arvonlisävero ja henkilöstömenot, eivät enää ole tukikelpoisia. Nykyisellä kaudella tietyt luonnon monimuotoisuutta koskevat hankkeet saavat jo 75 prosentin osarahoitusosuuden. Siksi on asianmukaista, että komissio selvittää, onko tämä osarahoitusosuus riittävä tasapainottamaan tilanteen vai tulisiko päinvastoin määrätä enimmäisosuuden sijasta kiinteä osarahoitusosuus.

4.5 Ekoinnovointi

4.5.1 Nykyisellä kaudella valtaosalla ympäristöpolitiikan ja -hallinnon alan hankkeista on pyritty soveltamaan innovatiivisia liiketoiminta- tai hallinnointimenetelmiä. Vaikutusten arvioinnissa ekoinnovoinnin edistystä pidetään erittäin myönteisenä kehityksenä. Siitä huolimatta komissio ehdottaa rajoituksia yksityiseen innovointiin, koska se kuuluu jo muiden erityisvälineiden, kuten Horizon 2020 -puiteohjelman piiriin.

4.6 Pk-yritysten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden osallistumisen edistäminen

4.6.1 Uusimuotoisessa Life-ohjelmassa luovutaan yksinomaisesta ”alhaalta ylöspäin” -lähestymistavasta ja sovelletaan joustavaa ylhäältä alaspäin etenevää lähestymistapaa. Integroidut hankkeet ovat tämän ajattelutavan tulosta. ESTK ei vastusta komission uutta lähestymistapaa, mutta tähdentää olevan tärkeää edistää sellaisia paikallisesti tai alueellisesti kehitettyjä hankkeita, joihin pienyritykset ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot osallistuvat, mutta jotka voivat tuottaa suuria tuloksia minimaalisin kustannuksin.

4.6.2 ETSK on samaa mieltä siitä, että Life-ohjelmasta rahoitetut hankkeet edistävät tehokkaasti ympäristöä säästävien julkisen hankintojen käyttöä.

4.7 Valtiovallasta riippumattomien ympäristöjärjestöjen rahoitus

4.7.1 Euroopan komissio hyödyntää Life-välinettä sellaisten valtiovallasta riippumattomien ympäristöjärjestöjen toiminnan rahoittamiseen, jotka osallistuvat unionin päätöksentekoprosessiin. Perinteisesti kolmisenkymmentä järjestöä on saanut tukea näistä rahastoista, ja tulokset ovat komission arvion mukaan olleet hyvin myönteisiä. Komitea antaakin tunnustusta näiden järjestöjen tekemälle työlle, mutta on aiheellista muuttaa varojen saamista koskevia valintakriteerejä siten, että myös muut järjestöt, jotka antavat tärkeän panoksen ympäristön- ja ilmastonsuojeluun, voivat saada tukea.

Bryssel 25. huhtikuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) CESE (EUVL C 80, 30.3.2004, s. 57), CESE (EUVL C 255, 14.10.2005, s. 52) ja CESE (EUVL C 132, 3.5.2011, s. 75).

(2) COM(2010) 2020 final.

(3) COM(2011) 112 final.