Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpano”

(2022/C 97/05)

Esittelijä: Rob JONKMAN (NL, ECR), Opsterlandin kunnanhallituksen jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

1. suhtautuu myönteisesti kunnianhimoiseen elpymis- ja palautumistukivälineeseen, jonka avulla Euroopan unionin on mahdollista selviytyä covid-19-kriisistä entistä vahvempana ja nopeuttaa vihreää ja digitaalista siirtymää. AK yhtyy Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan suurin osa jäsenvaltioista on yltänyt hyvään saavutukseen laatiessaan kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmansa suhteellisen lyhyessä ajassa.

2. on tietoinen siitä, että useiden jäsenvaltioiden kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat ovat vain yksi osa laajempia kansallisia elpymissuunnitelmia, ja korostaa, että EU:n tasolla on lisättävä kokemusten vaihtoa ja noudatettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jotta voidaan selviytyä kriisistä, lujittaa unionin taloutta ja lisätä sen kestävyyttä tulevaisuutta silmällä pitäen.

3. varoittaa, että eurooppalainen ohjausjakso ”välineeksi” kutsutun rahaston hallinnointimekanismina on hyvin keskitetty ja ylhäältä alaspäin suuntautuva rakenne, joka ei ole tarkoituksenmukainen, kun tavoitteena on vahvistaa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Komitea toteaa, että on ensiarvoisen tärkeää, että kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja varat jaetaan objektiivisesti ja avoimesti tiiviissä kumppanuudessa paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolien ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa toissijaisuusperiaatteen, monitasoisen hallinnon sekä yhdennetyn ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan pohjalta. Mitä vahvemmin kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sitoudutaan jäsenvaltiossa, sitä todennäköisempää on niiden menestyksellinen täytäntöönpano.

4. korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat pandemian alusta asti olleet etulinjassa covid-19-kriisin ja sen sosioekonomisten seurauksien torjunnassa ja että ne ovat toteuttaneet tätä varten omia toimintapolitiikkojaan mutta myös panneet täytäntöön ja soveltaneet kansallisten viranomaistensa tekemiä päätöksiä.

5. kiinnittää huomion covid-19-kriisin aiheuttamaan tulojen vähenemiseen ja menojen kasvuun monissa kunnissa ja monilla alueilla. Tilanne muistuttaa luottokriisin (2008–2011) aikaista tilannetta. Paikallis- ja alueviranomaisten investointitaso ei ole vieläkään palannut talous- ja rahoituskriisiä edeltäneelle tasolle.

6. palauttaa mieliin, että paikallis- ja alueviranomaisilla, joiden vastuulla on kolmasosa julkisista menoista ja yli puolet julkisista investoinneista unionissa ( 1 ) , on useissa tapauksissa valtion perustuslain nojalla toimivaltaa tietyillä elpymis- ja palautumistukivälineen kannalta keskeisillä politiikanaloilla. On äärimmäisen tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat suoraan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon ja saattavat päätökseen toimivaltaansa kuuluvat uudistukset ja investoinnit sen mukaan, kuinka laaja autonomia niillä on talouden, verotuksen ja rahoituksen alalla kansallisen oikeudellisen kehyksen ja toissijaisuusperiaatteen nojalla.

Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen

7. toteaa, kuten AK:n, EPC:n, Konrad Adenauer -säätiön ja CPMR:n tutkimuksista ( 2 ) käy ilmi, että paikallis- ja alueviranomaiset on otettu riittämättömällä tavalla mukaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun, ja useimmissa tapauksissa on mahdoton arvioida, missä määrin näiden viranomaisten panos on sisällytetty suunnitelmiin.

8. toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen on näin ollen hyvin vaihtelevaa ja että vaikka useissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaisia tai niiden yhteenliittymiä on kuultu virallisesti alustavista suunnitelmista, on yleisesti ottaen epäselvää, miten kuuleminen on toteutettu käytännössä ja onko sen tarjoamat hajautetut panokset otettu huomioon suunnitelmissa.

9. pitää myös valitettavana, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatiminen on useimmissa jäsenvaltioissa ollut ylhäältä alaspäin suuntautuva prosessi, mihin liittyy riski tärkeiden julkisten investointien keskittymisestä ja mikä vaarantaa elpymis- ja palautumistukivälineen onnistumisen. Tämä on ristiriidassa monitasoiselle hallinnolle annetun merkityksen, toissijaisuusperiaatteen ja viime vuosikymmeninä lukuisissa jäsenvaltioissa toteutetun toimivallan hajauttamisprosessin kanssa erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) osalta.

10. toteaa, että tapa, jolla kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat on laadittu ja jolla paikallis- ja alueviranomaiset on otettu mukaan suunnitelmien laatimiseen, ei suosi elpymissuunnitelmiin sitoutumista. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä saadut aiemmat kokemukset osoittavat, että monia maakohtaisia suosituksia ei ole noudatettu selkeän toimintamallin ja sitoutumisen puuttuessa. Komitea toteaa, että tämä johtuu myös siitä, ettei paikallis- ja alueviranomaisten roolia ole tunnustettu eurooppalaisessa ohjausjaksossa.

11. on pettynyt siihen, että lausunto ( 3 ) , jossa komitea kehottaa osallistamaan paikallis- ja alueviranomaiset suoraan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen, ei ole yleisesti ottaen johtanut toivottuihin jatkotoimiin. AK pitää valitettavana, että elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa esitetty kehotus on otettu vain osittain huomioon: siinä painotetaan, että on tärkeää ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan elpymissuunnitelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon. Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluprosessi kyseenalaistaa myös toissijaisuusperiaatteen noudattamisen.

12. muistuttaa, että syrjäisimmät alueet muodostavat erityistapauksen ja että Euroopan komissio on tunnustanut tarpeen kiinnittää niihin erityistä huomiota eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä.

13. palauttaa mieliin, että paikallis- ja alueviranomaiset muodostavat kansalaisia ja yrityksiä lähimpänä olevan hallintotason, joka on näin ollen myös parhaiten selvillä kansalaisten ja yritysten tarpeista, ongelmista ja tavoitteista. Ne ovat viime kädessä vastuussa useimpien kansallisten strategioiden täytäntöönpanosta paikallistasolla. Strategiat laaditaan yleensä ylhäältä alaspäin, joten ne eivät vastaa paikallisia tarpeita. Lisäksi paikallis- ja alueviranomaiset tuottavat väestölle ja yrityksille suurimman osan julkisista palveluista ja investoivat toimialoihin, joita elpymissuunnitelmat koskevat. Taloudellinen ja sosiaalinen elpyminen, vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä erityisesti julkishallinnon digitalisaatio edellyttävät siis onnistuakseen paikallis- ja alueviranomaisten suoraa osallistamista kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon. Ilman paikallis- ja alueviranomaisten järjestelmällistä osallistumista unohdetaan kansalaisia lähinnä oleva poliittinen taso, eikä asetettuja välitavoitteita ja tavoitteita kyetä saavuttamaan. Ehdotetaankin, että paikallis- ja alueviranomaiset tai niitä edustavat kansalliset järjestöt otetaan mukaan suunnittelukomiteoihin ja että ne pääsevät osallistumaan Euroopan komission kanssa käytäviin neuvotteluihin.

14. toteaa myös, että suurimmassa osassa kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia ei viitata kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisen edistämiseen, vaikka Euroopan unioni on jo vahvistanut yleisen säännön, jonka mukaan sen toimintapolitiikoilla olisi edistettävä näitä tavoitteita. Ehdotetaankin, että Euroopan komissio laatii selkeät indikaattorit, joita jäsenvaltioiden on seurattava.

15. korostaa, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten on sovellettava ja noudatettava tiukasti ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta kaikissa investoinneissa ja uudistuksissa, erityisesti ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteita edistävissä kestävissä investoinneissa. Komitea kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että käytössä on raportointijärjestelmä ja että arvioinnissa otetaan huomioon alueellinen ja paikallinen ulottuvuus ja paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemus, sillä kukin toimenpide arvioidaan jäsenvaltiotasolla.

Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon

16. korostaa edellä mainittu huomioon ottaen, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano paikallisesti ja alueellisesti on ensiarvoisen tärkeää, ja kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset aktiivisesti ja järjestelmällisesti mukaan tähän prosessiin sekä esittämään tätä varten suuntaviivoja.

17. huomauttaa tähän liittyen, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli paitsi elpymissuunnitelmien täytäntöönpanossa myös kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien tulevassa suunnittelussa ja arvioinnissa.

18. kehottaa eurooppalaisia järjestöjä (esim. CEMR, Eurocities ja CPMR ( 4 ) ) jatkamaan yhdessä AK:n kanssa tiedottamista paikallis- ja alueviranomaisille ja niiden järjestöille kansallisista elpymis- ja palautumissuunnitelmista (ja niiden täytäntöönpanosta) sekä roolista, jossa ne voivat toimia tässä asiassa.

19. kehottaa jäsenvaltioita määrittämään Euroopan komission kanssa sovituissa operatiivisissa järjestelyissä (elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun asetuksen 20 artiklan 6 kohdan mukaisesti) ja rahoitusosuutta koskevissa yksittäisissä oikeudellisissa sitoumuksissa (asetuksen 23 artiklan mukaisesti) paikallis- ja alueviranomaisten roolin elpymissuunnitelmien täytäntöönpanossa sekä myöhemmässä vaiheessa toteutettavassa suunnittelussa ja arvioinnissa ottaen huomioon perustuslailliset suhteet ja toimivallanjaon jäsenvaltioissa, varsinkin kun eräissä jäsenvaltioissa elpymis- ja palautumistukivälineen hallinnointi on osittain valtiotasoa alempien tasojen vastuulla. Jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa koskeviin vuosikertomuksiinsa paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista koskeva jakso kyseisen asetuksen johdanto-osan 34 kappaleen mukaisesti.

20. huomauttaa, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanossa saavutettua edistystä esittelevän ja mittaavan tulostaulun tulisi olla toiminnassa 31. joulukuuta 2021 mennessä, kuten elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun asetuksen 30 artiklassa edellytetään. Tulostaulu tarjoaa perustan elpymis- ja palautumisvuoropuhelulle, ja siinä on otettava huomioon alueelliset ja paikalliset etunäkökohdat. Komitea kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että alueellinen ja paikallinen ulottuvuus ja paikallis- ja alueviranomaisten rooli otetaan asianmukaisesti huomioon puolivuosittain laadittavissa tulostauluissa. Jotta seuranta olisi osallistavaa ja täytäntöönpanosta saadaan objektiivinen kuva, on olennaisen tärkeää tarkastella tavoitteiden saavuttamista paikallis- ja aluetasolla. Tästä ei saa kuitenkaan aiheutua liiallista hallinnollista rasitusta paikallis- ja alueviranomaisille.

21. kehottaa Euroopan komissiota jatkossakin vaatimaan jäsenvaltioilta, että ne ottavat kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmiaan täytäntöön pannessaan huomioon kaikentyyppisten alueiden erityispiirteet, jotta kyseisiä suunnitelmia voidaan toteuttaa paikkalähtöisesti.

22. suhtautuu myönteisesti elpymis- ja palautumisvuoropuhelujen sisällyttämiseen elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annettuun asetukseen. Komitea haluaa tässä yhteydessä kiinnittää Euroopan parlamentin huomion sen oikeuteen kutsua komissio esittelemään kahden kuukauden välein elpymisen tilaa, jäsenvaltioiden suunnitelmia ja täytäntöönpanon edistymisen tilaa asetuksen 26 artiklan mukaisesti.

23. kehottaa Euroopan komissiota kuulemaan säännöllisesti jäsenvaltioita ja alueita ja huolehtimaan myös siitä, että kaikkia vaatimuksia ja periaatteita, erityisesti toissijaisuusperiaatetta ja monitasoisen hallinnon periaatetta, noudatetaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanossa mahdollisimman tarkasti ja käytetään puolivuosittain laadittavista edistymiskertomuksista käytävien keskustelujen viitekehyksenä.

24. kehottaa parlamenttia ja komissiota ottamaan Euroopan alueiden komitean järjestelmällisesti mukaan elpymis- ja palautumisvuoropuheluihin ottaen huomioon, että on tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon. Näin voidaan edistää kaikkien EU:n toimielinten ja neuvoa-antavien elinten välistä vuoropuhelua alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden säilyttämiseksi.

25. kehottaa Euroopan parlamentin ECON- ja BUDG-valiokuntien elpymis- ja palautumistukivälineen valvontaa käsittelevän yhteisen työryhmän 27 jäsentä varajäsenineen toimimaan kaikilta osin elpymissuunnitelmien täytäntöönpanon ”vartijoina” ja ottamaan AK:n ja paikallis- ja alueviranomaisten muut edustajat säännöllisesti mukaan näihin vuoropuheluihin. AK voi myös hyödyntää vihreän kehityksen ohjelmaa käsittelevän työryhmänsä ja laajakaistafooruminsa asiantuntemusta edistääkseen ekologisten ja digitaalisten tavoitteiden seurantaa.

Alueellinen yhteenkuuluvuus

26. suhtautuu myönteisesti siihen, että elpymis- ja palautumistukiväline sidotaan taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan muodostaman oikeusperustan avulla, ja että yhteenkuuluvuus sisällytetään elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun lopullisen asetuksen 3 artiklassa määritettyjen pilareiden joukkoon.

27. katsoo, että jäsenvaltioiden olisi otettava paikallis- ja alueviranomaiset mukaan elpymis- ja palautumistukivälineen julkisten investointien ja uudistusten kustannus–hyöty-analyysiin koheesion, kestävän kehityksen ja digitalisaation aloilla ja toteutettava elpymis- ja palautumistukivälineen rahoitusjärjestelyt soveltaen tapauksesta riippuen yhteistyöhön perustuvaa tai suoraa hallinnointia.

28. pitää olennaisen tärkeänä, että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus pannaan täytäntöön noudattaen kaikilta osin EU:sta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohtaa sekä annetun toimivallan, puolueettomuuden, syrjimättömyyden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteita. Komitea tähdentää, että kuten Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2020 antamissa päätelmissä sovittiin, unionin budjettia, Next Generation EU -väline mukaan luettuna, on suojattava kaikenlaisilta petoksilta, korruptiolta ja eturistiriidoilta, jotta pystytään suojaamaan sen moitteetonta varainhoitoa ja unionin taloudellisia etuja.

29. toteaa kuitenkin, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa alueellista yhteenkuuluvuutta tarkastellaan vain rajoitetusti. Joissakin suunnitelmissa annetaan tietoa paikallisella ja alueellisella tasolla ja tarkastellaan sosiaali-, digitaali- ja ympäristöalaa koskevia kysymyksiä alueelliselta kannalta. Alueellista näkökulmaa ei ole kuitenkaan otettu järjestelmällisesti huomioon kaikilla toimialoilla.

30. arvioi, että syynä on ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa, jota noudatetaan useimmissa kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, sekä paikallis- ja alueviranomaisten riittämätön osallistaminen, ja kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan ja toteuttamaan kumppanuusperiaatetta, joka on vahvistettu Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevissa eurooppalaisissa käytännesäännöissä.

31. korostaa, että keskitetyssä lähestymistavassa ei ole otettu huomioon alueellisia eroja sen enempää haasteiden kuin tulevaisuudennäkymienkään suhteen. Tämän vuoksi kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien tehokkuus ja vaikutus eivät välttämättä saavuta niille asetettua tavoitetta. Riskinä on, että alueet, jotka olivat jääneet kehityksestä jälkeen jo ennen pandemian puhkeamista, jäävät nyt entistä enemmän jälkeen työllisyyden, koulutustason, yritystukien, digitalisaation tai liikkuvuuden aloilla tai muilla keskeisillä toimialoilla.

32. huomauttaa lisäksi, että mahdolliset synergiat yhteenkuuluvuuspolitiikan kanssa saattavat jäädä puuttumaan, jos paikallis- ja alueviranomaiset eivät osallistu riittävästi kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen. Elpymissuunnitelmien ja ERI-rahastoihin kuuluvien ohjelmien investoinnit saattavat mennä osaksi päällekkäin, mikä aiheuttaisi kilpailua näiden välineiden välillä. Se, että kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat eivät edellytä kansallista yhteisrahoitusta ja että niihin sovelletaan erityistä valtiontukijärjestelyä, on haitallista ERI-rahastoihin kuuluvien ohjelmien kannalta. On vältettävä vaarantamasta koheesiopolitiikan tavoitteita vähentää alueiden välisiä kehityseroja ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä.

33. ihmettelee nykyistä selkeää koordinoinnin puutetta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja ERI-rahastoihin kuuluvien ohjelmien välillä, kun otetaan huomioon, että kyse on elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun asetuksen 17 artiklan mukaisesta velvoitteesta. AK kehottaakin komissiota kiinnittämään huomiota tähän seikkaan kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia koskevissa jäsenvaltioiden kanssa tehdyissä sopimuksissa. Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja ERI-rahastoihin kuuluvien ohjelmien välistä synergiaa olisi myös tarkasteltava elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa koskevissa komission vuosikertomuksissa ja parlamentin toteuttamissa valvontatoimissa.

34. kiinnittää lisäksi huomion koordinointiin muiden Next Generation EU -välineestä rahoitettavien ohjelmien kanssa (esim. REACT-EU). Paikallis- ja alueviranomaisten toteuttaman täytäntöönpanon tehokkuutta heikentävät elpymisohjelmien erilaiset toteutusaikataulut sekä olemassa olevien EU-ohjelmien ja Next Generation EU -välineestä rahoitettavien uusien ohjelmien yhteensovittamisen puute vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteiden osalta.

35. toteaa lisäksi, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa ei juuri viitata muihin EU:n ohjelmiin (esim. Verkkojen Eurooppa -välineeseen), mikä tarkoittaa, että on tarpeen lisätä edelleen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja kyseisten unionin ohjelmien välistä koordinointia.

Hallinnolliset valmiudet

36. korostaa, että vaikka monissa kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa hallinnollisiin valmiuksiin on tehty uudistuksia maakohtaisten suositusten mukaisesti, joissakin jäsenvaltioissa ei kiinnitetä riittävästi huomiota hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen paikallis- ja aluetasolla. Komitea toteaa, että monien paikallis- ja alueviranomaistahojen hallinnollisia valmiuksia olisi parannettava erityisesti EU:n ohjelmien ja rahoitustukimahdollisuuksien suuren määrän vuoksi.

37. korostaa, että jäsenvaltiot voivat tilanteen sitä edellyttäessä edistää tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa näiden viranomaistahojen hallinnollisten valmiuksien luomista ja kehittämistä, jotta voidaan taata kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman asianmukainen täytäntöönpano sekä riittävä kyky hyödyntää elpymis- ja palautumistukivälineen varoja ja varmistaa julkisten varojen tehokas käyttö kehittämällä ja tukemalla yhdessä mekanismeja, joiden avulla parannetaan toimintapolitiikkojen koordinointia sekä yhteistyötä, tiedonvälitystä ja kohdennettuja ja pysyviä koulutusjärjestelmiä.

38. katsoo siten, että olisi helpotettava mahdollisuutta käyttää teknisen tuen välinettä (TSI), jotta voitaisiin tukea erityisesti vähiten kehittyneiden alueiden paikallis- ja alueviranomaisia, joiden valmiudet ovat selvästi puutteellisemmat ja estävät viranomaisia hyödyntämästä elpymis- ja palautumistukivälineen tukea investointien ja uudistusten täytäntöönpanossa.

Eurooppalainen ohjausjakso

39. huomauttaa, että hallinnollisina kumppaneina paikallis- ja alueviranomaisilla on investointien, uudistusten ja lainsäädännön kautta tärkeä rooli toteutettaessa kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien yhteydessä uudistuksia eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisten suositusten pohjalta. Komitea kannustaa Euroopan komissiota julkistamaan ja jakamaan yhteistyössä AK:n kanssa hyviä käytäntöjä ja kokemuksia paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

40. kehottaa Euroopan komissiota tukemaan aktiivisesti EU-rahoituksen hyödyntämisessä niitä paikallis- ja alueviranomaistahoja, joilla on jo aiemmin ollut vastaavia ongelmia, jotta asiaan saadaan parannus ja jotta kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat voidaan panna kaikkialla Euroopan unionissa onnistuneesti täytäntöön.

41. toistaa näin ollen aiemmissa lausunnoissa ( 5 ) esittämänsä kehotuksen laatia käytännesäännöt paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Käytännesääntöjä tarvitaan entistä kiireellisemmin, jotta voidaan lisätä ohjausjakson avoimuutta, osallistavuutta ja demokraattisuutta sekä sen tehokkuutta ottamalla paikallis- ja alueviranomaiset mukaan, jotta vahvistetaan sitoutumista paikallis- ja aluetasolla ja parannetaan siten odotettujen uudistusten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa.

42. toteaa, että käytännesäännöillä kumppanuudesta eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä olisi voitu välttää ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelussa. Paikallis- ja alueviranomaisten suora osallistuminen tasavertaisina kumppaniviranomaisina olisi mahdollistanut taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen paremman juurruttamisen kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin.

43. viittaa toissijaisuusperiaatteesta 23. lokakuuta 2018 annettuun komission tiedonantoon ( 6 ) , jossa todetaan erityisesti, että paikallis- ja alueviranomaiset poikkeavat muista sidosryhmistä, koska ne ovat etulinjassa panemassa täytäntöön unionin lainsäädäntöä, ja että ”monissa tapauksissa kansallisten ja alueellisten parlamenttien ja alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset voitaisiin ottaa paremmin huomioon kunkin jäsenvaltion lainsäädäntömenettelyssä”. Komitea kehottaa Euroopan komissiota vastedes parantamaan tällaista osallistamista.

44. toteaa myös, että komissio on toteuttanut eurooppalaisen ohjausjakson alueellisen ulottuvuuden osalta toimia, joilla lisätään alueellisten tekijöiden sisällyttämistä maakohtaisiin suosituksiin ja luodaan yhteys ERI-rahastoihin kuuluviin ohjelmiin. AK katsookin, että on loogista ja tarpeellista laatia käytännesäännöt, joilla virallistetaan paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

45. esittää vähimmäisvaatimuksena, että jäsenvaltiot raportoivat eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosittain esitetyissä kansallisissa uudistusohjelmissa kuulemistilaisuuksista, joita on toteutettu paikallis- ja alueviranomaisten ja sidosryhmien kanssa elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun asetuksen 18 artiklan 4 kohdan q alakohdan hengessä, ja kertovat yksityiskohtaisesti näiden kuulemisten konkreettisista vaikutuksista.

46. katsoo, että sen varmistamiseksi, että kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat pannaan täytäntöön moitteettomalla tavalla paikallis- ja alueviranomaiset järjestelmällisesti osallistaen, eurooppalaista ohjausjaksoa on uudistettava perusteellisesti kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimisesta saatujen kokemusten valossa mutta myös siksi, että siitä voitaisiin tehdä väline, jonka avulla olisi tosiasiallisesti mahdollista saavuttaa unionin pitkän aikavälin tavoitteet, oli sitten kyse 55-valmiuspaketista ja digitaalisesta siirtymästä, kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta vuoteen 2030 mennessä tai ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä.

Bryssel 1. joulukuuta 2021. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) OECD, Key data on Local and Regional Governments in the European Union (esite), 2018. Saatavilla osoitteessa: https://www.oecd.org/regional/EU-Local-government-key-data.pdf

(2) EPC ja Konrad-Adenauer-Stiftung Europe, National Recovery and Resilience Plans: Empowering the green and digital transitions?, tausta-asiakirja, huhtikuu 2021.

Valenza, A., Iacob, A., Amichetti, C., Celotti, P. (t33 Srl), Zillmer, S. (Spatial Foresight) & Kotrasinski, J., Regional and local authorities and the National Recovery and Resilience Plans, AK:n tutkimus, kesäkuu 2021, saatavilla osoitteessa: https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Regional%20and%20local%20authorities%20and%20the%20National%20Recovery%20and%20Resilience%20Plans/NRRPs_study.pdf

CPMR, CPMR analysis on the National Recovery and Resilience Plans, tekninen selvitys (kesäkuu 2021).

(3) Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Covid-19-pandemiaan liittyvä Euroopan elpymissuunnitelma: elpymis- ja palautumistukiväline ja teknisen tuen väline”, COR-2020-03381.

(4) CEMR: Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto (https://www.ccre.org).

Eurocities (https://eurocities.eu).

CPMR: Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liitto (https://cpmr.org).

(5) Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Covid-19-pandemiaan liittyvä Euroopan elpymissuunnitelma: elpymis- ja palautumistukiväline ja teknisen tuen väline”, lokakuu 2020, COR-2020-03381.

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Talouspolitiikan EU-ohjausjakso ja koheesiopolitiikka: rakenteellisten uudistusten yhteensovittaminen pitkän aikavälin investointien kanssa”, huhtikuu 2019, COR-2018-05504.

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU-ohjausjakson hallinnoinnin parantaminen: paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista koskevat käytännesäännöt”, toukokuu 2017, COR-2016-05386.

(6) COM(2018) 703 final.