Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Naiset tasavertaisina toimijoina energia-asioissa 2000-luvulla”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/11)

Esittelijä: Laure BATUT Toinen esittelijä: Evangelia KEKELEKI

Komitean täysistunnon päätös 20.2.2020 Oikeusperusta Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta oma-aloitteinen lausunto Vastaava jaosto Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta Hyväksyminen jaostossa 23.7.2020 Hyväksyminen täysistunnossa 18.9.2020 Täysistunnon nro 554 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 208/4/2

1. Päätelmät ja suositukset

ETSK suosittaa, että komissio kannustaa kaikkia päätöksentekijöitä seuraaviin toimiin:

1.1 Luodaan edellytykset sille, että energiaa on kaikkien saatavilla, vähennetään energiaköyhyyttä ja kerätään laadullisia ja sukupuolittain eriteltyjä tietoja käyttäen asianmukaisia indikaattoreita.

1.2 Tehostetaan sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla voimassa olevaa tasa-arvolainsäädäntöä ja huolehditaan siitä, että sitä noudatetaan.

1.3 Laaditaan sukupuolten tasa-arvoon energia-alan ammateissa tähtäävä toimintapolitiikka, koska naisten osaamisella on merkitystä (Women’s talents matter!).

1.4 Luodaan jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla tasapuoliset edellytykset kouluttautua energia-alan ammatteihin ja perustetaan ”Euroopan LUMA-akatemia” (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka).

1.4.1 Kehotetaan jäsenvaltioita perustamaan ”lasten ammattikorkeakouluja” (Little Polytechnics Schools), joissa pääsee ottamaan tuntumaa LUMA-aineisiin.

1.5 Luodaan energia-alan työmarkkinoille yhdenvertaisuuden edellytykset seuraavasti:

1.5.1 Esitetään energia-alan kaikkien sektoreiden tiedot, myös uusiutuvaa energiaa ja energiaköyhyyttä koskevat tiedot, sukupuolittain eriteltyinä. Kiinnitetään huomiota naisille tarjoutuviin mahdollisuuksiin, mutta vältetään sitä, että energiakäänne ja digitalisaatio merkitsisivät naisille ura- ja palkkaloukkua.

1.5.2 Otetaan käyttöön sitovia toimenpiteitä palkka-avoimuuden takaamiseksi, sillä se on edellytyksenä sukupuolten todellisen palkkatasa-arvon toteutumiselle kautta linjan.

1.5.3 Edellytetään, että sukupuolet ovat yritysten hallituksissa tasapuolisesti edustettuina.

1.6 Kehitetään kaikkialla Euroopassa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimuksia tasa-arvon varmistamiseksi energia-alan yrityksissä.

1.7 Muutetaan naisten ajattelutapoja esikuvien avulla ja perustetaan eurooppalainen tiedotustiimiverkosto.

1.8 Muutetaan miesten ajattelutapoja sekä johtajakoulutusta.

2. Johdanto: Energia-ala ja naiset

2.1 Tasa-arvo on EU:n perusarvo, perusoikeus ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin sisältyvä periaate. Se on osa YK:n kestävän kehityksen tavoitteita. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artikla on sitä koskeva horisontaalinen lauseke, jonka perusteella tasa-arvo tulee ottaa huomioon kaikissa politiikoissa.

2.2 ETSK ei pyri toistamaan tai toisintamaan mutta joissa esitettyjä päätelmiä se kannattaa. Kyse on esimerkiksi Euroopan parlamentille naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan (FEMM) pyynnöstä laadituista päätelmistä Vuonna 2020 vietetään Pekingin julistuksen ( 1 ) 25-vuotisjuhlaa ja unioni pyrkii poistamaan sukupuolten eriarvoisuutta sekä edistämään miesten ja naisten tasa-arvoa uuden strategian avulla. Hiljattain on laadittu lukuisia tasa-arvoa käsitteleviä asiakirjoja, joiden sisältöämutta joissa esitettyjä päätelmiä se kannattaa. Kyse on esimerkiksi Euroopan parlamentille naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan (FEMM) pyynnöstä laadituista päätelmistä ( 2 ) naisten roolista energiamurroksessa, komission aivan tuoreen, vuosia 2020–2025 koskevaa sukupuolten tasa-arvostrategiaa käsittelevän tiedonannon ( 3 ) (COM(2020) 152 final) päätelmistä sekä Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimusten päätelmistä ( 4 )

2.3 Komission kanta on seuraava: ”Olipa kyse liike-elämästä, politiikasta tai yhteiskunnasta laajemmaltikin, voimme saavuttaa täyden potentiaalimme vain hyödyntämällä kaikkea osaamista sen kaikessa monimuotoisuudessa. Sukupuolten tasa-arvo lisää työllisyyttä ja tuottavuutta – tavoite, joka meidän on saavutettava, mikäli aiomme selviytyä vihreän ja digitaalisen siirtymän ja väestökehityksen synnyttämistä haasteista.” Tässä tekstikappaleessa kiteytyvät kaikki energia-alan edessä olevat haasteet: potentiaali ja tuottavuus, työllistettävyys ja siihen liittyen ammattipätevyys, työ- ja yksityiselämän tasapaino, sukupuolten tasa-arvo, väestörakenne sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän aiheuttama murros.

2.4 Naisten työllisyysaste oli ennen koronaviruskriisin jälkiseurauksia EU:ssa korkeampi kuin koskaan aikaisemmin. Siitä huolimatta monet naiset törmäävät esteisiin yrittäessään päästä työmarkkinoille tai pysyä siellä. Kysymyksestä ”missä naiset ovat?” on tulossa yleinen kaikilla toimialoilla, mikä on edistystä siihen verrattuna, että vielä jokin aika sitten kysyttiin sarkastisesti ”ai naisia?”. Tämä ei tarkoita, että sukupuolten välinen kuilu olisi saatu työelämässä kurottua umpeen. Yhdenvertaisuus etenee energia-alalla – niin kuin monilla teknisluonteisilla aloilla – verkkaisesti: Euroopassa naisten osuus alan työntekijöistä on lähteiden mukaan keskimäärin vain 22 prosenttia. Näin on esimerkiksi Kroatiassa oli ennen koronaviruskriisin jälkiseurauksia EU:ssa korkeampi kuin koskaan aikaisemmin. Siitä huolimatta monet naiset törmäävät esteisiin yrittäessään päästä työmarkkinoille tai pysyä siellä. Kysymyksestä ”missä naiset ovat?” on tulossa yleinen kaikilla toimialoilla, mikä on edistystä siihen verrattuna, että vielä jokin aika sitten kysyttiin sarkastisesti ”ai naisia?”. Tämä ei tarkoita, että sukupuolten välinen kuilu olisi saatu työelämässä kurottua umpeen. Yhdenvertaisuus etenee energia-alalla – niin kuin monilla teknisluonteisilla aloilla – verkkaisesti: Euroopassa naisten osuus alan työntekijöistä on lähteiden mukaan keskimäärin vain 22 prosenttia. Näin on esimerkiksi Kroatiassa ( 5 ) . Myös uusiutuvaa energiaa koskevat tiedot olisi kerättävä sukupuolittain.

2.5 Energia on hyvin laaja talouden sektori , joka kattaa niin raaka-aineet, valmiit tuotteet kuin palvelutkin ja johon liittyy sellaisia osa-alueita kuin kaivostoiminta, tuotanto, markkinointi, kuljetus ja jakelu, diplomatia sekä fyysinen ja geopoliittinen turvallisuus. Se tarjoaa edellytykset taata hiilen, puun, öljyn, kaasun, ydinenergian, tuulivoiman, aurinkoenergian, vesivoiman jne. käytön avulla kansalaisille, kuluttajille ja yrityksille sähkön ja lämmön saatavuus sekä mahdollisuus itsenäiseen liikkumiseen. Tämän sektorin erityispiirteenä on, että se on muille talouden aloille olennaisen tärkeä mahdollistaja. Ala tarvitsee kaikkia osaajia.

2.6 Energia-ala on sukupuolirooleiltaan kaiken kaikkiaan hyvin stereotyyppinen : miehet ovat hallitsevassa asemassa, minkä johdosta sukupuolten välillä vallitsee energia-alalla huomattava ammatillinen epätasapaino sekä yksityisellä että julkisella sektorilla eikä kaikkialla olla aidosti halukkaita toimimaan sen puolesta, että eri sukupuolet ovat edustettuina koko arvoketjussa : miehet ovat hallitsevassa asemassa, minkä johdosta sukupuolten välillä vallitsee energia-alalla huomattava ammatillinen epätasapaino sekä yksityisellä että julkisella sektorilla eikä kaikkialla olla aidosti halukkaita toimimaan sen puolesta, että eri sukupuolet ovat edustettuina koko arvoketjussa ( 6 )

2.7 Naisia on energia-alan johtotehtävissä hyvin vähän. Vuonna 2012 julkaistun EIGEn tutkimuksen mukaan Saksassa, Espanjassa ja Ruotsissa 64 prosentilla alan 295 yrityksestä ei ollut johtajistossaan yhtään naista. Tilanne oli parempi uusiutuvan energian sektorilla ja öljyteollisuudessa ja hieman parempi Pohjois-Euroopan maissa, mutta kaikissa jäsenvaltioissa naisjohtajat loistavat poissaolollaan energiaan liittyvillä teknologia-aloilla. EIGEn mukaan lähes kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet viime vuosina edistysaskelia, mutta sukupuolten eriarvoisuus oli energia-alalla vuonna 2019 tästä huolimatta edelleen huolestuttavalla tasolla (indeksilukuna 51,9 on energia-alanhyvin vähän. Vuonna 2012 julkaistun EIGEn tutkimuksen mukaan Saksassa, Espanjassa ja Ruotsissa 64 prosentilla alan 295 yrityksestä ei ollut johtajistossaan yhtään naista. Tilanne oli parempi uusiutuvan energian sektorilla ja öljyteollisuudessa ja hieman parempi Pohjois-Euroopan maissa, mutta kaikissa jäsenvaltioissa naisjohtajat loistavat poissaolollaan energiaan liittyvillä teknologia-aloilla. EIGEn mukaan lähes kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet viime vuosina edistysaskelia, mutta sukupuolten eriarvoisuus oli energia-alalla vuonna 2019 tästä huolimatta edelleen huolestuttavalla tasolla (indeksilukuna 51,9 ( 7 ) ).

3. Yleisiä huomioita: kuilua on kavennettava

3.1 Muutoksen nopeuttamiseksi on tarpeen toimia samanaikaisesti eri osa-alueilla ja kuroa umpeen monenlaisia eroja, jotka vaikuttavat myös toisiinsa.

3.2 Erot energian saannissa

3.2.1 Energiajärjestelmän muuttaminen ei selvästikään ole pelkästään tekninen vaan mitä suurimmassa määrin yhteiskunnallinen kysymys. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että energiaa on kaikkien saatavilla. Euroopan unionissa on edelleen kotitalouksia, joilla on energiansaantivaikeuksia ( 8 ) joko köyhyyden takia tai sen johdosta, millaisessa asemassa ne ovat jakeluverkkojen suhteen. Naiset, jotka ovat vastuussa energian käytöstä, kärsivät tästä ensimmäisinä ja joutuvat usein tekemään itsensä ja lastensa puolesta vaikean valinnan: saammeko syödäksemme vai lämmitämmekö asuntoa (heat or eat). Kotitalouksien vastuunjaon ongelmat eivät saa energiapolitiikassa huomiota, ja energiaköyhyyttä olisikin tarkasteltava sukupuolinäkökulmasta ( 9 ) . Energiansaantivaikeudet vievät ihmisiltä myös mahdollisuuden käyttää digitaalisia palveluja, mikä vaikeuttaa elämää huomattavasti ja eristää sosiaalisesta elämästä sekä työ-, koulutus- ja kulttuuriympäristöstä. Näin ne aiheuttavat myös digitaalista kahtiajakoa, jota toisinaan pahentaa entisestään sukupolvien välinen kuilu. On tärkeää tiedostaa kaikki nämä näkökohdat ja kiinnittää erityistä huomiota heikoimmassa asemassa olevaan sukupuoleen.

3.2.2 Laadullisten tietojen kerääminen kotitalouksien energiankäytöstä antaisi tarkemman kuvan niiden todellisesta köyhyystilanteesta, jonka ratkaiseminen edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Sosiaaliperusteisten energian myyntihintojen lisäksi energiaköyhyyttä tulee pyrkiä poistamaan kaupunkipolitiikan ja asuntopolitiikan keinoin sekä työnsaantiin, palkkatasoon ja yritysten vähittäismyyntikäytäntöihin liittyvin toimin. OECD:n tutkimusten mukaan naiset pitävät kuluttajina kestävää kehitystä tärkeänä asiana. Kun otetaan huomioon naisten vastuu kodeista ja heidän roolinsa kasvattajana sekä tietoisuuden herättäjänä järkevästä energiankäytöstä ja kierrätyksestä, he ovat avaintoimijoita pyrittäessä muuttamaan käyttäytymismalleja ( 10 )

3.3 Politiikan puutteet

3.3.1 EU:n energiapolitiikka perustuu viiteen toisiinsa läheisesti liittyvään ulottuvuuteen: — toimitusvarmuus — täysin yhdentyneet markkinat — energiatehokkuus kysynnän vähentämiseksi — siirtyminen vähähiiliseen talouteen — tutkimus ja innovointi kilpailukyvyn turvaamiseksi. Jotta tavoitteisiin päästäisiin, komissio pyrkii — ennakoimaan muutoksia varmistamalla siirtymien toteutumisen — edistämään liikkuvuutta — edistämään työpaikkojen syntymistä — parantamaan tietojen laatua — kohentamaan osaamistasoa.

3.3.2 Naisten asemaa sinänsä ei koskaan tarkastella, mutta he ovat tällä alalla alistetussa asemassa ja kriisitilanteissa aina ensimmäisiä irtisanottavia, olipa kyse minkälaisesta kriisistä tahansa. Politiikan puutteita ei saada korjattua ilman naisten asemaa parantavia erityistoimenpiteitä, joita olisi toteutettava kullakin osa-alueella, varsinkin kun tämä on osa YK:n kestävän kehityksen tavoitteita sinänsä ei koskaan tarkastella, mutta he ovat tällä alalla alistetussa asemassa ja kriisitilanteissa aina ensimmäisiä irtisanottavia, olipa kyse minkälaisesta kriisistä tahansa. Politiikan puutteita ei saada korjattua ilman naisten asemaa parantavia erityistoimenpiteitä, joita olisi toteutettava kullakin osa-alueella, varsinkin kun tämä on osa YK:n kestävän kehityksen tavoitteita ( 11 )

3.3.3 menetelmä saa laajaa huomiota jäsenvaltioiden hallitusten sekä johtamiskoulutusoppilaitosten keskuudessa ja kannustaa niitä toimimaan energia-alalla ja energia-alan yrityksissä. ETSK korostaa, että energia-alan toimintapolitiikat kärsivät laatimisestaan lähtien sukupuolinäkökulman sivuuttamisesta. Komitea toivoo, että EIGEn julkaisussaan Gender and energy ( 12 ) esittämä Define, Plan, Act, Check -saa laajaa huomiota jäsenvaltioiden hallitusten sekä johtamiskoulutusoppilaitosten keskuudessa ja kannustaa niitä toimimaan energia-alalla ja energia-alan yrityksissä.

3.3.4 energia-alan poliittisen syklin kaikissa vaiheissa . Kun on analysoitu tilanne ja kuultu sidosryhmiä sekä tehty budjettiselvitys, tulee täytäntöönpanovaiheen aluksi pyrkiä lisäämään tietoisuutta sekä vahvistamaan valmiuksia ja siten osaamista. Seitsemännestä puiteohjelmasta rahoitettu energia-alan gender toolkit -koulutusmoduuli osoitti sukupuolinäkökulman merkityksen energia-alalla ja sen, miten tämä kysymys voi vaikuttaa alan tutkimukseen ETSK katsoo EIGEn tavoin, että sukupuoliulottuvuus voidaan huomioida. Kun on analysoitu tilanne ja kuultu sidosryhmiä sekä tehty budjettiselvitys, tulee täytäntöönpanovaiheen aluksi pyrkiä lisäämään tietoisuutta sekä vahvistamaan valmiuksia ja siten osaamista. Seitsemännestä puiteohjelmasta rahoitettu energia-alan gender toolkit -koulutusmoduuli osoitti sukupuolinäkökulman merkityksen energia-alalla ja sen, miten tämä kysymys voi vaikuttaa alan tutkimukseen ( 13 ) . Toimintapolitiikkojen ja ohjelmien täytäntöönpanon jälkeen on lisäksi suoritettava jälkiarviointi. Komitea on iloinen komission viimeisimmässä tasa-arvoa koskevassa tiedonannossaan vahvistamasta aikomuksesta toimia näiden suuntaviivojen mukaisesti.

3.4 Erot työmarkkinoilla

3.4.1 Työllisyys

3.4.1.1 naiset tarttuvat usein itse toimiin saadakseen äänensä kuuluviin. Esimerkiksi vuonna 2018 Espanjassa 57 energia-alan järjestöä julkaisi yhteisen julkilausuman En Energía, no sin mujeres Ranskassa EDF-konserni ylpeilee sillä, että 25 prosenttia sen työntekijöistä ja 27 prosenttia konsernin yritysten hallitusten jäsenistä on naisia, vaikka Ranskan lakien mukaan naisten osuuden pitäisi olla 40 prosenttia. Yritys on kuitenkin käynnistänyt verkkokampanjan ideoiden kokoamiseksi keskusteluun energia-alan kehittämisestä ja ohjaamisesta naisten ehdoilla, tavoitteena saada naiset vakuuttumaan alan tarjoamista mahdollisuuksista ja edistää heidän asemaansa ( 14 ) . Nykytilanteessasaadakseen äänensä kuuluviin. Esimerkiksi vuonna 2018 Espanjassa 57 energia-alan järjestöä julkaisi yhteisen julkilausuman En Energía, no sin mujeres ( 15 ) (”Ei energiaa ilman naisia”), jossa todetaan, että julkiselle areenalle tarvitaan naispuolisia asiantuntijoita sen varmistamiseksi, että energiamurros tapahtuu kestävämmältä pohjalta ja oikeudenmukaisemmin. Euroopan komissio vahvistaa, että unionin ja siten kaikkien jäsenvaltioiden tulee edistää sukupuolten tasa-arvoa kaikessa toiminnassaan. Tasa-arvoindeksin lukema on jäsenvaltioilla tosin keskimäärin vain 67,4 pistettä sadasta. Itävallassa energianjakeluyritykset ovat kehittäneet, usein yhteistyössä lukioiden ja korkeakoulujen kanssa, ohjelmia naisten houkuttelemiseksi alalle ( 16 )

3.4.1.2 Ydinvoima-alalla naisten poissaoloa pidetään jossain määrin perusteltuna, ”kun otetaan huomioon, että alan tieteellisissä ja teknisissä ammateissa on toistaiseksi vain vähän naisia”. Naisten osuus Ranskan CEA:n (Commissariat à l’Énergie atomique et aux Énergies alternatives) henkilöstöstä kasvaa hitaasti: Kun vuonna 2008 naisia oli kaikista työntekijöistä 30 prosenttia, vuonna 2018 vastaava osuus oli 33,8 prosenttia. Johtotehtävissä toimivista naisia oli 30,3 prosenttia (tieteellisen alan johtavasta henkilökunnasta 26,5 prosenttia) ja muusta henkilökunnasta 39,4 prosenttia.

3.4.1.3 öljy- ja kaasuteollisuudessa . Heitä on alan työntekijöistä vain 20 prosenttia, johtajista 17 prosenttia ja toimitusjohtajista 1 prosentti Naiset ovat edelleen aliedustettuina. Heitä on alan työntekijöistä vain 20 prosenttia, johtajista 17 prosenttia ja toimitusjohtajista 1 prosentti ( 17 ) . Naisia aletaan vähitellen pitää ”käyttämättömänä voimavarana”. Sukupuolten tasapuolinen edustus voisi myös olla tulevaisuudessa luovuutta edistävä tekijä teknisissä ammateissa sekä tarjota ratkaisun sukupolvien ja väestörakenteen kuilun umpeen kuromiseksi. Stereotypiat eivät helpolla hellitä, mutta niistä on luovuttava, jotta työvoimassa saavutettaisiin tasapaino. Naisilta itseltään tarvitaan edelleen toimia, sillä heitä on ensin saatava tekniseen koulutukseen.

3.4.1.4 Naiset, kuten muutkin työntekijät, ovat energia-alalla erilaisissa asemissa. He saavat myös pienempää palkkaa kuin miehet ja joutuvat todennäköisemmin irtisanotuiksi. Naiset ovat EU:ssa edelleen heikommassa asemassa, koska yhteiskuntajärjestelmä tukeutuu siihen, että he käyttävät ei-ammatillisessa ominaisuudessa omaa aikaansa sosiaalisten ja hoivatehtävien hoitamiseen (huolenpito lapsista, ikäihmisistä jne.).

3.4.2 Ammattipätevyydet

3.4.2.1 EU:ssa on edelleen alueellisia tekijöitä ja sosiaalisia paineita, jotka estävät tyttöjä pääsemästä korkea-asteen koulutukseen. Eräillä Etelä-Euroopan maaseutualueilla osa väestöstä on edelleen sitä mieltä, että tyttöjen paikka on kotona. Ovi energia-alan ammatteihin sulkeutuu heiltä pysyvästi digitaalisen lukutaidottomuuden takia, mikä merkitsee yhteiskunnalle kaiken kaikkiaan osaamisen menettämistä.

3.4.2.2 koulutuksesta ja ammattipätevyyksistä . Nais- ja miespuolisten opiskelijoiden ala- ja uravalinnoissa on EIGEn mukaan sitkeitä eroja. Pojat suuntautuvat todennäköisemmin luonnontieteiden alalle, eivätkä luonnontieteellisen koulutuksen saaneet tytöt muutaman vuoden kuluttua tutkinnoistaan työskentele teknisissä ammateissa. Uran aloittaminen yrityksessä voi olla ongelmallista: ”Insinööriopintojen aikana minua kohdeltiin kuin ketä tahansa muuta, mutta kun menin töihin, kaikki muuttui. Laitosta ei ollut rakennettu sillä ajatuksella, että siellä työskentelisi joskus naisia, eikä naisia varten ollut säteilysuojeluvarusteita saati pukuhuoneita” Kaikki alkaa. Nais- ja miespuolisten opiskelijoiden ala- ja uravalinnoissa on EIGEn mukaan sitkeitä eroja. Pojat suuntautuvat todennäköisemmin luonnontieteiden alalle, eivätkä luonnontieteellisen koulutuksen saaneet tytöt muutaman vuoden kuluttua tutkinnoistaan työskentele teknisissä ammateissa. Uran aloittaminen yrityksessä voi olla ongelmallista: ”Insinööriopintojen aikana minua kohdeltiin kuin ketä tahansa muuta, mutta kun menin töihin, kaikki muuttui. Laitosta ei ollut rakennettu sillä ajatuksella, että siellä työskentelisi joskus naisia, eikä naisia varten ollut säteilysuojeluvarusteita saati pukuhuoneita” ( 18 ) , kertoo eräs nainen uransa alusta ydinvoimalassa. Monilla on samanlaisia kokemuksia. Vaikka vuonna 2017 Kroatiassa naiset suorittivat 60 prosenttia luonnontieteiden alan maisterintutkinnoista ja 55 prosenttia tohtorintutkinnoista, he kärsivät energia-alalla edelleen lasikattoilmiöstä, sillä heidän osuutensa johtotason tehtävissä oli 13–16 prosenttia ja pörssiyhtiöissä 19 prosenttia.

3.4.2.3 Ranskassa insinöörioppilaitoksissa opiskelevista on naisia alle 30 prosenttia, joten sähkö- ja kaasutoimialalla ( 19 ) on vaikea saavuttaa sukupuolten tasapuolista edustusta. Vuonna 2017 tämän alan puhtaasti teknisellä sektorilla oli naisia vain 14 prosenttia, mutta kaupallisen ja palvelusektorin tehtävissä he olivat enemmistössä. Mikä on naisten lisäarvo? Sekö, että he ovat sosiaalisia, inhimillisiä, järjestelmällisiä ja hyviä keittämään kahvia? Vai tuovatko he lisäarvoa teknisinä työntekijöinä, insinööreinä tai tutkijoina? Naiset tarvitsevat aidosti yhtäläiset mahdollisuudet päästäkseen energia-alalle ja tunnustusta kyvyilleen, jotta he pysyisivät alalla ja voisivat edetä urallaan. Espanjassa on huomattu, että huolimatta toimista, joilla pyritään parantamaan naisten mahdollisuuksia, osa ei suuntaudu teknisille aloille ( 20 ) . Jotta naisten minäkuva kehittyisi, jo lasten mennessä alakouluun on murrettava opintorakenteiden, opettajien asenteiden ja vanhempien valistamisen kautta stereotypiat, joiden mukaan matematiikka ja fysiikka ovat poikien oppiaineita. Tästä on kannustavia esimerkkejä: Puolan Little Polytechnics for Children -hankkeessa järjestetään alakouluikäisille lapsille (tytöille ja pojille) esittelytunteja, joiden tavoitteena on ehkäistä LUMA-aineiden pelkoa.

3.5 Ura ja palkka

3.5.1 Naisten ei ole näissä vaativissa ammateissa aina helppoa sovittaa perhe- ja työelämää tyydyttävästi yhteen. Esikuvien puutteessa naiset luopuvat tällaisista urista joskus omasta tahdostaan. He tarvitsevat solidaarisuutta kummeilta, mentoreilta ja poikkeuksellisilta naisilta, jotka viitoittavat tietä ja vahvistavat heidän itseluottamustaan. ETSK katsoo, että alan yritysten henkilöstöhallinnon vastuuhenkilöitä olisi koulutettava ottamaan työntekijöiden työjärjestelyjen ja uran hallinnoinnissa huomioon kaikkien – sekä miesten että naisten – tilanne ja toimimaan luovasti, jotta poikkeuksellisina pidetyistä urista tulisi tuiki tavallisia. Kroatiassa perustettiin vuonna 2019 Cigre-nimisen globaalin yhteistyöyhteisön ( 21 ) innoittamana verkosto, jonka kautta naiset voivat auttaa toinen toisiaan etenemään energia-alan uralla. Komitea katsoo, että kiintiöiden käyttöönotto tasapuolisen edustuksen saavuttamiseksi yritysten hallituksissa on välttämätön signaali.

3.5.2 Naiset törmäävät sekä julkisella että yksityisellä puolella edelleen liian moniin esteisiin yrittäessään luoda energia-alalla uraa, joka liittyy LUMA-sektoriin (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka). Komissio ajaa sitä, että kaikki olisivat ”vapaita elämään itse valitsemallaan tavalla” täysin tasavertaisina. Sen tulee osoittaa lisäresursseja naisten aseman edistämiseksi alalla, jolla fyysinen voima ei enää ole ensiarvoisen tärkeää mutta sitä käytetään edelleen osoituksena tarvittavasta kyvystä. Tasa-arvon toteutumista tulee voida mitata tarjoutuneita uramahdollisuuksia kuvaavilla laatuindikaattoreilla sekä sillä, millaisia palkkatasot ovat saman ammattipätevyyden ja hierarkiatason työntekijöillä, ottaen huomioon peruspalkka ja palkanlisät. ETSK tukee varauksetta tähän liittyviä Equal Pay International Coalition -aloitteen ( 22 ) tavoitteita ja suosittaa, että käyttöön otetaan sitovia toimenpiteitä palkka-avoimuuden takaamiseksi, sillä sukupuolten todellisen palkkatasa-arvon toteutuminen edellyttää sitä.

3.6 Jäsenvaltio- ja EU-tasolla käytävän työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitys

ETSK katsoo, että tehdyt sopimukset olisi sisällytettävä osaksi toimialojen ja yritysten hallintoa.

3.6.1 Työehtosopimukset

Työmarkkinavuoropuhelu on ensiarvoisen tärkeää asianmukaisten työolojen ja -ehtojen kehittämiseksi sekä naisten työturvallisuuden ja työllisyysturvan varmistamiseksi energia-alalla. Ranskassa sähkö- ja kaasutoimiala on solminut ammattijärjestöjen kanssa neljän vuoden alakohtaisen sopimuksen, joka kattaa kaikki ammatillisen tasa-arvon edistämiseen liittyvät toiminta-alat (23). CEA:lla on yritystason työehtosopimus. Tällaiset työmarkkinaosapuolten hyväksymät toimenpiteet olisi erittäin tärkeää sisällyttää kaikissa jäsenvaltioissa työehtosopimuksiin, jotta niiden oikeudellinen sovellettavuus olisi aukotonta.

3.6.2 Yritysten yhteiskuntavastuu, ei-sitovat oikeudelliset välineet

Électricité de France on esimerkki yrityksestä, joka allekirjoitti vuonna 2018 toimialansa ammattiliittojen kanssa yhteiskuntavastuusopimuksen, joka tähtää sukupuolten tasapuolisen edustuksen varmistamiseen yrityksen kaikilla tasoilla ja jossa sitoudutaan edistämään naisten nimittämistä johtotason avaintehtäviin. Sopimuksen puitteissa pyritään lisäämään teknisten ammattien houkuttelevuutta nuorten naisten keskuudessa ja taataan konsernin palveluksessa oleville naisille ja miehille yhtäläiset mahdollisuudet koko heidän uransa ajan. Sitoumus on hieno, mutta kyse on edelleen vain ”pehmeästä” eli ei-sitovasta oikeudellisesta välineestä, jonka käytännön soveltamista varsinkin naisten on valvottava herpaantumatta, jotta saadaan varmuus tarpeellisesta lainmukaisuudesta.

4. Onko energiamurros naisille mahdollisuus vai riski?

4.1 vähähiiliseen talouteen muuttaa tuotantomalleja siten, että siirrytään pienempiin yksiköihin ja lyhyisiin toimitusketjuihin ja muutetaan fossiilisten energiamuotojen tai ydinenergian sekä uusiutuvien energiamuotojen tasapainoa. Energian varastointiin kykenevissä nk. älykkäissä rakennuksissa sekä älykkäissä verkoissa ja muissa vastaavissa ratkaisuissa hyödynnetään huipputekniikkaa, uusinta tietoteknologiaa ja tekoälyä. Covid-19-kriisiä edeltäneellä korkeiden öljyn hintojen kaudella oli yleistä, että naisten johtamat yritykset investoivat uusiutuvaan energiaan ja ottivat ympäristöuhat huomioon Siirtyminenmuuttaa tuotantomalleja siten, että siirrytään pienempiin yksiköihin ja lyhyisiin toimitusketjuihin ja muutetaan fossiilisten energiamuotojen tai ydinenergian sekä uusiutuvien energiamuotojen tasapainoa. Energian varastointiin kykenevissä nk. älykkäissä rakennuksissa sekä älykkäissä verkoissa ja muissa vastaavissa ratkaisuissa hyödynnetään huipputekniikkaa, uusinta tietoteknologiaa ja tekoälyä. Covid-19-kriisiä edeltäneellä korkeiden öljyn hintojen kaudella oli yleistä, että naisten johtamat yritykset investoivat uusiutuvaan energiaan ja ottivat ympäristöuhat huomioon ( 24 ) . Naisten osuus tämän sektorin työvoimasta oli kasvussa, joskin edelleen alhainen insinöörialoilla (kansainvälisen uusiutuvan energian viraston IRENAn mukaan 28 prosenttia). Energiamarkkinoiden epävakaus, joka johtuu hiilipohjaisen energian arvon alenemisesta kriisin takia, saattaa jarruttaa tätä kehitystä.

4.2 Energia-alalle kaivataan näihin uusiin, ”kevyempiin” tehtäviin kipeästi monimuotoisuutta, uutta osaamista ja koko yhteiskunnan mahdollisimman laajaa edustusta. On tunnustettu tosiasia, että siirtymät – energiakäänne ja sitä ruokkiva digitalisaatio – tulee sisäistää yhteiskunnassa kaikkine mahdollisuuksineen ja varsinkin työllisyyteen ja rakennemuutoksiin liittyvine seurauksineen ( 25 ) . Tätä varten tarvitaan naisia, joita ei ole alalla vielä paljon.

4.3 Uusiutuvan energian alalle ei ole vielä muotoutunut yleisiä uraprofiileja. Komitea varoittaa kahdesta sudenkuopasta: 1) Uusiutuvan energian alalle tulee enemmän naisia kuin miehiä, jolloin päädytään käänteiseen eriarvoisuuteen. 2) Liian naisvaltaiselle alalle syntyy energiakäänteen ja digitalisaation myötä matalapalkkaloukkuja ja uraloukkuja, koska naisille ei enää tarjoudu tilaisuuksia luoda uraa perinteisillä energiasektoreilla. Komitea vaatii jälleen, että toimiala- ja yrityskohtaisista tasa-arvosopimuksista tehdään osa täytäntöönpanokelpoista sopimusoikeutta.

5. Erityistä

5.1 Oman potentiaalin hyödyntäminen on yksilökohtainen ja kollektiivinen haaste ikääntyvässä eurooppalaisessa yhteiskunnassa, jolle muiden kauppamahtien osaajat merkitsevät ankaraa kilpailua. Miehillä ja naisilla on oltava hyvin monenlaisia taitoja laaja-alaisemmassa energia-alan kontekstissa, jossa hyödynnetään alustoja ja verkostoja. Hallinnointimenetelmät muuttuvat tämän johdosta. Digitaalista lukutaidottomuutta esiintyy silti edelleen, ja se on pyrittävä poistamaan kaikkialta EU:sta. Työtä tehdään tänä päivänä jo vakiintuneiden oikeuksien pohjalta, ja tuloksiin on päästävä nopeasti. Women’s talents matter!

5.2 Miten potentiaaliaan voi hyödyntää? Sanotaan, että ”naiset laajentavat käytettävissä olevaa asiantuntemusta” ja että ”monimuotoisuus on kilpailukyvyn keskeinen osatekijä” Sanotaan, että ”naiset laajentavat käytettävissä olevaa asiantuntemusta” ja että ”monimuotoisuus on kilpailukyvyn keskeinen osatekijä” ( 26 ) . Ovatko tekoäly ja massadatan käyttö sukupuolittuneita? Tämä ala on apposen auki, eikä kaikkia siihen liittyviä sovellusmahdollisuuksia vielä tunneta. Se on ehdottoman tärkeä Euroopan kansainväliselle kilpailukyvylle sekä naisten että miesten näkökulmasta. Naisia olisi koulutettava ja kannustettava ottamaan ala haltuunsa tutustuttamalla tyttöjä yläkouluissa, lukioissa ja erilaisilla sivustoilla energia-alan ammatteihin, joissa sovelletaan kyseisiä tekniikoita.

5.3 Naisille tulee antaa energiaa ja välineitä toimia päätöksentekijöinä. Sekä pieniltä että suurilta yrityksiltä vaaditaan yhä enemmän eettistä harkintaa. Tässäkin huomio kääntyy mieluusti naisiin, koska kehitteillä olevien hajautettuihin energiantuotantojärjestelmiin tähtäävien rakenteiden ennakoidaan parantavan sukupuolten tasa-arvoa päätöksenteossa. Näin ollen tunnustetaan, että naisia ohjaavat motiivit eroavat miesten vastaavista ja että pehmeät taidot ovat arvokkaita yrityksen toiminnan kannalta. ETSK katsoo, että tällaisen tunnustuksen saaminen voi olla myönteistä mutta myös loukku, joka edistää tilanteen pysymistä entisenlaisena. Naisten on pysyttävä valppaina. Tasa-arvo on kaikissa tapauksissa oikeus, ja sen on ilmettävä naisten urakehityksessä ja palkassa kriisitilanteista tai väestörakenteen ongelmista riippumatta.

5.4 ”Euroopan LUMA-akatemian” perustaminen Bruggen mallin mukaisesti, mutta soveltaen päivitettäviä kiintiöitä

ETSK kehottaa komissiota perustamaan Brysseliin mahdollisimman pian Euroopan LUMA-akatemian (27), joka tarjoaa korkeakoulututkinnon jälkeisiä jatko-opiskelumahdollisuuksia ja jonka yhtenä opintoalana olisi energia. Energia-alan naisopiskelijakiintiö olisi aluksi 80 prosenttia, ja tarkoituksena olisi saavuttaa tasapuolinen edustus muutaman vuoden kuluessa. Sen sijasta, että odotettaisiin Bruggen College of Europen perustamisidean esittäneiden Salvador de Madariagan, Winston Churchillin, Paul-Henri Spaakin ja Alcide De Gasperin kaltaisen sisukkaan joukon ilmaantumista, komitea kehottaa esittämään ehdotuksen neuvostolle mahdollisimman pian.

5.4.1 Kuten College of Europen tapauksessa, jäsenvaltiot suorittaisivat alustavan opiskelijavalinnan ja hoitaisivat opintojen rahoituksen apurahoilla. Neuvosto voisi kuitenkin myös myöntää toimintamäärärahoja tälle huippuoppilaitokselle. Tarjottavan koulutuksen olisi tähdättävä lähes yksinomaan LUMA-toimialoihin liittyvän osaamisen ja taitotiedon omaksumiseen, ja opinto-ohjelmien (yksi niistä energia-alaa koskeva) tulee olla soveltavia ja opiskelun mahdollisesti monitieteistä. Tämä lippulaiva-akatemia tarjoaisi eurooppalaisen esimerkin huippuosaamisesta ”sukupuolittamattomissa” energia-alan ammateissa sekä eurooppalaista lisäarvoa kaikkien maiden korkeakouluille, ja se voisi siten toimia roolimallina ja tärkeänä vipuna naisten osuuden lisäämiseksi energia-alan ammateissa ja kaiken osaamisen kokoamiseksi yhteen.

5.4.2 Euroopan LUMA-akatemialla pitäisi Bruggessa ja Puolan Natolinissa toimivan College of Europen tapaan olla useita toimipaikkoja unionin alueella, ja sen tulee verkottua jo olemassa olevien eurooppalaisten rakenteiden kanssa. Tällaisia rakenteita ovat esimerkiksi tiedeklusterit, kuten valtioista riippumaton organisaatio Euro-CASE ( 28 ) , joka kokoaa yhteen insinööritieteiden, soveltavan tieteen ja teknologian korkeakouluja 21:stä Euroopan maasta, tai Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttiin ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan liittyvä EIT InnoEnergy ( 29 ) , joka keskittyy edistämään energiakäänteeseen ja kestäväpohjaisiin energiamuotoihin liittyvää innovointia, yrittäjyyttä ja koulutusta ja luo yhteyksiä akateemisen maailman, yrittäjien ja tutkimuslaitosten välille ( 30 ) koko arvoketjussa.

5.4.3 Yhdistettynä EU:n avoimen datan portaaliin ( 31 ) , joka tarjoaa maksutta dataa uudelleenkäyttöä varten, EU saisi tästä tehokkaan ja kadehtimisen arvoisen välineen, joka saattaisi ihmisiä yhteen sukupuolesta riippumatta ja rakentaisi siltoja elinkeinoelämään ja tutkimuskeskuksiin. Kaikki huippukoulut korostavat sijaintialueidensa arvoa. Eurooppalaisella lisäarvolla on vieläkin suurempi vaikutus.

5.5 Energia-asioihin keskittyvien eurooppalaisten tiedotustiimien perustaminen

Monet järjestöt (32) edistävät jo nyt aktiivisesti sitä, että nuorten naisten ajattelutapa muuttuisi ja he pystyisivät näkemään itsensä energia-alan ammatissa. Alan naisjohtajat järjestävät tapaamisia ja naispuolisille koululaisille ja opiskelijoille suunnattuja kampanjoita, joissa he kertovat työstään ja esittelevät energia-alan ammattien kirjoa. Puolassa toteutetulla Girl at the Polytechnic -kokeilulla (33) päästiin erittäin hyviin tuloksiin. Tavoitteena oli kannustaa naisia opiskelemaan teknisissä oppilaitoksissa ja murtaa stereotypioita järjestämällä erilaista toimintaa, kuten avointen ovien päiviä kyseisissä oppilaitoksissa. ETSK pitää ensiarvoisen tärkeänä tehdä tällaisesta toiminnasta järjestelmällisempää. Sitä varten tulee järjestää EU:n tasolla mahdollisuus suoraan kokemusten vaihtoon energia-asioihin keskittyvien eurooppalaisten tiedotustiimien kautta. Kun euro otettiin käyttöön, komission paikallisten edustustoimistojen alaisuudessa toimineet vapaaehtoistiimit jalkautuivat kaikissa jäsenvaltioissa kertomaan kansalaisille, mikä muuttuu yhteisen rahan käyttöönoton myötä.

5.5.1 Energia-asioihin keskittyvät eurooppalaiset tiedotustiimit voisivat samalla tavoin esitellä naisopiskelijoille tutkimustoimintaa, teknologiaa, energiatoimitusalaa, Euroopan laajuisia verkkoja, hintojen muodostusta, sääntelyjärjestelmiä ja energiamarkkinoita sekä alan tehtäviä, joihin nämä opiskelijat voisivat sijoittua.

5.5.2 Näihin tiimeihin, joiden tehtävänä olisi tutustuttaa ja innostaa naispuolisia koululaisia, lukiolaisia ja opiskelijoita teknisiin ja insinööriammatteihin, olisi kuuluttava esikuvina toimivia naisia, jotka pystyvät osoittamaan, että myös naiset voivat päästä näihin (miehisinä pidettyihin) ammatteihin.

5.5.3 Työelämän tasolla nämä tiimit voisivat jakaa parhaita käytäntöjä sekä edistää yhteydenpitoa ja kokemusten vaihtoa muiden verkostojen ja järjestöjen kanssa EU:ssa. Myös miehet toimivat: he esimerkiksi tarjoutuvat mentoreiksi ja kummeiksi. Naisilla on kuitenkin enemmän vaikutusta esikuvina. Voitaisiin perustaa naisten eurooppalainen verkosto, joka olisi osa EU-rahoitteista hanketta ja toimisi yhdyssiteenä Euroopan LUMA-akatemiaan.

5.6 Euroopan unionin toimielimissä ja elimissä olisi vauhditettava jo meneillään olevaa kehitystä ja kasvatettava naisten osuutta niin, että energia-alan sääntelyviranomaisten keskuudessa saavutettaisiin sukupuolten tasapuolinen edustus ( 34 )

Bryssel 18. syyskuuta 2020. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) https://beijing20.unwomen.org/en/about

(2) Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU, FEMM-valiokunnan teettämä tutkimus, toukokuu 2019, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

(3) ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025”, COM(2020) 152 final, 5.3.2020.

(4) Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE), Vilna, Gender and energy

(5) Kroatian tilastokeskus, energia-ala (öljyteollisuutta lukuun ottamatta), https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

(6) YK:n kestävän kehityksen tavoitteet 5, 7 ja 8; Joy Clancy, Twenten yliopisto, Give women a chance: engendering the energy supply chain.

(7) EIGEn tasa-arvoindeksi.

(8) EUVL C 341, 21.11.2013, s. 21.

(9) Asiakokonaisuuteen TEN/707 kuuluva ETSK:n lausunto (ks. tämän virallisen lehden s. 93).

(10) Ks. ETSK:n tiedonanto ”Euroopan energiaunionin arviointi – energiakäänteen sosiaalinen ja yhteiskunnallinen ulottuvuus”, esittelijä: Christophe Quarez, heinäkuu 2020.

(11) http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ ECC.pdf.

(12) Ks. julkaisun s. 10 (2016), http://eurogender.eige.europa.eu, Gender Mainstreaming Platform > Policy Areas > Energy.

(13) http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf

(14) https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin/

(15) #EnEnergiaNoSinMujeres, Espanjassa annettu julkilausuma, jonka on allekirjoittanut 57 järjestöä.

(16) Ks. Itävallan maa- ja metsätalous-, ympäristö- ja vesihuoltoministeriön ÖGUT-järjestöllä teettämä sukupuolten tasa-arvoa energia-alalla kartoittava tutkimus Chancengleichheit von Frauen and Männern in der Energiebranche, lokakuu 2016.

(17) Öljyalan maailmankongressi, Istanbul, 2017, Boston Consulting Groupin (BCG) selvitys.

(18) https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event

(19) IEG: industries électriques et gazières.

(20) Steel women -aloite.

(21) https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering

(22) https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 26; EUVL C 262, 25.7.2018, s. 101).

(23) https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023

(24) https://escholarship.org/

(25) Näillä koronaviruskriisin pyörteissä kirjoitetuilla riveillä ei ehkä ole enää merkitystä kriisin jälkeen.

(26) Cercle InterElles.

(27) Englanniksi European College of STEM ja ranskaksi Collège européen des STIM (STEM/STIM: luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka), ks. yliopistolehtori Michel Derdevet’n (IEP, Pariisi) julkaisu Energy, a networked Europe.

(28) Euro-CASE, European Council of Applied Sciences, Technologies and Engineering, www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and%20governance.

(29) EIT InnoEnergy, innoenergy.com.

(30) Ks. ENEDISin pääsihteerin (2013–2019) ja johtokunnan jäsenen, yliopistolehtori Michel Derdevet’n (IEP, Pariisi) julkaisu Energy, a networked Europe.

(31) data.europa.eu: EU:n avoimen datan portaali.

(32) EDF:n Énergies de femmes -verkosto; women4energy.eu (Steinbeis 2i GmbH:n luotsaama EIT InnoEnergy); ellessbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: tekoälyä ja sukupuolta käsitellyt konferenssi L’IA a-t-elle un sexe?

(33) Hanke käynnistyi vuonna 2007. Tyttöjen osuus ammattikorkeakouluissa on noussut 30,6 prosentista 36 prosenttiin, http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

(34) ETSK:n lausunto aiheesta ”Sukupuolten tasa-arvostrategia” (asiakokonaisuus SOC/633), esittelijä: Giulia Barbucci, toinen esittelijä: Indrė Vareikytė, heinäkuu 2020 (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 77).