EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 21.04.1997 
KOM(97) 160 lopull. 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒY) 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, 
Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien 
valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa 
(komission esittämä) 

Perustelut 
(1) Komissio otti 20 päivänä marraskuuta 1996 asetuksella (EY) N:o 2208/96 (1) 
käyttöön Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista 
ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden 
tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit. 
(2) Väliaikaisten tullien käyttöönoton jälkeen asiasta kiinnostuneille osapuolille 
annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa ja rulla kuulluiksi, jos ne olivat 
sitä pyytäneet. 
(3) Viejiltä ja tuojilta saatujen lukuisien pyyntöjen jälkeen tutkimuksen laajuutta 
muutettiin jättämällä sen ulkopuolelle lääkintäkäyttöön tarkoitettu sideharso 
tämän materiaalin erityisten fyysisten ominaisuuksien ja sille aivan ominaisen 
lopullisen käyttötarkoituksen vuoksi. 
(4) Jotkut viejien esittämät polkumyyntimarginaalien määrittämistä koskevat väitteet 
hyväksyttiin ja polkumyyntiä koskevia laskelmia muutettiin vastaavasti, jos se oli 
asianmukaista. Tästä seurasi kaikkien polkumyyntimarginaalien aleneminen. 
Lopulliset keskimääräiset marginaalit vaihtelevat 13 ja 15 prosentin välillä. 
Suurin polkumyyntimarginaalin aleneminen tapahtui Pakistanin osalta, kun 
keskiarvo laski 27,9 prosentista 14,3 prosenttiin. 
(5) Viejien esitettyä näkökantansa alihinnoittelun ja alihintaan myynnin 
laskemismenetelmää muutettiin olemassa olevien eri tuotetyyppien huomioon 
ottamiseksi. Uusi menetelmä vahvisti kuitenkin huomattavan alihinnoittelun 
olemassaolon. 
(1) EYVLN:oL295,20.11.1996,s.3. 
(6) Tuotteen arkuus ja sen strateginen asema tuotantoketjussa sekä asiasta 
kiinnostuneilta osapuolilta saadut huomautukset huomioon ottaen menettelyn 
yhteisön etua koskevat näkökohdat tutkittiin laajasti. Tarkastelu vahvisti, että 
toimenpiteillä olisi myönteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalalle sikäli, että 
niiden avulla sille tulisi mahdolliseksi lisätä tuotantoaan, alentaa kulujaan ja 
palauttaa kannattavuutensa, mutta eivät liian vaikuttaisi jalostusketjun 
loppupäässä toimivaan teollisuuteen. Siksi alustavat päätelmät siitä, että 
polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät kokonaisuutena ole yhteisön edun 
vastaisia, vahvistettiin. 
(7) Siksi komissio ehdottaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 9 artiklan 
mukaisesti, että neuvosto ottaisi käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Kiinan 
kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista 
peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa. 
Aiheutuneen vahingon laajuuden vuoksi suositellaan myös, että väliaikaiset 
polkumyyntitullit olisi kannettava lopullisesti sen määräisinä, kuin lopulliset tullit 
otetaan käyttöön. 
-2 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o /97, 
annettu , 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta, 
Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien 
valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista 
tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/961 ja erityisesti sen 9 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt kuultuaan edellä 
mainitussa asetuksessa säädettyä neuvoa-antavaa komiteaa, 
sekä katsoo, että 
A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET 
(1) Komissio on asetuksella (EY) N:o 2208/962 (jäljempänä 'väliaikainen asetus') 
ottanut käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin CN-koodeihin 5208 11-5208 19 
ja 5209 11-5209 19 kuuluvien Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, 
1 EYVL N:o L 56,6.3.1996, s. 1, jäljempänä perusasetus 
2 EYVL N:oL 295, 20.11.1996, s. 3 
Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien 
(harmaiden) puuvillakankaiden yhteisöön tuonnissa. 
B. MYÖHEMPI MENETTELY 
(2) Komissio jatkoi kaikkien lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä 
tietojen hankkimista ja tarkistamista ja suoritti tutkimuksia asianomaisista maista 
olevien tuottajien/viejien kanssa yhteydessä olevien yhteisöön tuojien 
toimitiloissa: 
- Eurotex Trading Corp. GmbH, Hampuri, Saksa 
- Mafatlal Limited, Romaga AG (UK and Switzerland), Lancashire, Yhdistynyt 
kuningaskunta 
(3) Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa on todettu, komissio 
tutki edelleen harsokankaan mahdollista jättämistä menettelyn ulkopuolelle ja 
suoritti tutkimuksia seuraavien yhteisön yritysten toimitiloissa: 
- Torval, Torras Valenti S.A., Navarcles, Barcelona, Espanja 
- Texpol, Textil Planas Oliveras S.A., Manresa, Barcelona, Espanja. 
(4) Väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tietyt 
asiasta kiinnostuneet osapuolet esittivät huomautuksiaan kirjallisesti. 
(5) Komissio antoi kuulluksi tulemista pyytäneille osapuolille siihen mahdollisuuden. 
-4-
(6) Osapuolille ilmoitettiin pyynnöstä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden 
perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa ja 
väliaikaisten tullien muodossa varmistettujen maksujen lopullista kantamista. 
Niille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa oli mahdollista tehdä 
huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. 
(7) Asiasta kiinnostuneiden osapuolien suullisesti ja kirjallisesti esittämiä 
huomautuksia harkittiin ja jos sen katsottiin olevan asianmukaista, ne otettiin 
lopullisten päätelmien tekemistä varten huomioon. 
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 
(8) On syytä muistaa, että kyseinen menettely koskee kaikkia litteäksi kudottuja 
valkaisemattomia (harmaita) puuvillakankaita, joissa on vähintään 85 prosenttia 
puuvillaa. Harmaita puuvillakankaita valmistetaan tyypiltään ja rakenteeltaan 
monessa eri muodossa, ja ne määritellään seuraavien tekijöiden yhdistelmänä: 
valmistuksessa käytetyn langan numero (paino), sekä loimen että kuteen säikeiden 
lukumäärä ja tapa, jolla langat on punottu. Lisäksi monet tuottajat pystyvät 
yleensä tilauksesta tuottamaan rakenteeltaan missä tahansa muodossa olevia 
harmaita puuvillakankaita. 
(9) Väliaikaisessa vaiheessa käytettävissä olleiden tietojen perusteella komissio 
katsoi, että asianomaisista maista peräisin olevat kotimaan markkinoille ja 
vientiin tarkoitetut tyypit olivat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja 
samankaltaisia tuotteita, kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 12 
kappaleessa on osoitettu. Komissio katsoi myös, että Intian kotimaan 
markkinoilla myydyt ja kiinalaisten yritysten viemät tyypit olivat samankaltaisia 
tuotteita samoin kuin kaikista asianomaisista maista viedyt tyypit ja yhteisön 
tuottajien tuottamat tyypit. 
5-
(10) Väliaikaisten päätelmien julkistamisen jälkeen esitettiin useita pyyntöjä 
tietyntyyppisten harmaiden puuvillakankaiden jättämiseksi menettelyn 
ulkopuolelle. Kyseisiin tyyppeihin kuului rakenteeltaan erilaisia ja määriteltyihin 
eri käyttötarkoituksiin valmistettuja kankaita. Niihin kuuluivat muun muassa 
tietyt kirjontaan käyttäväksi tarkoitetut, kiilloituslaikoissa käytettäväksi 
tarkoitetut ja siteiden, kääreiden ja sideharson valmistukseen tarkoitetut kankaat 
(jäljempänä 'harsokangas'). 
(11) Harsokankaan osalta komissio katsoo, että 
- harsokankaiden fyysiset ominaisuudet ovat erilaiset, koska niiden rakenne on 
erityisen kevyt ja tekee ne tavallisesti sopimattomiksi käytettäväksi mihinkään 
muuhun tarkoitukseen, eivätkä ne sen vuoksi ole vaihdettavissa rakenteeltaan 
sellaisten kankaiden kanssa, joita käytetään esimerkiksi vaatteita ja 
kotitalouksien kalusteita valmistavilla aloilla; 
- harsokankaat on tarkoitettu erityiseen terveydenhoito-/lääkintäkäyttöön, joka 
eroaa muiden tekstiiliteollisuuden käyttämien kankaiden käyttötarkoituksesta, 
sillä kyseistä tuotetta voidaan käyttää vain sideharson tuottamiseen, joka on 
määritelty Euroopan neuvoston laatimassa 'Euroopan farmakopeassa' (CN-
koodi 3005 90 31), ja sen on täytettävä ankarat hygieniaan liittyvät 
vaatimukset; 
- erilliseen CN-koodiin 5208 11 10 luokiteltu lääkintäkäyttöön tarkoitetun 
sideharson valmistukseen käytettävä kangas on selvästi erotettavissa erityiseksi 
tuotteeksi ja se voidaan jättää menettelyn ulkopuolelle vaarantamatta käyttöön 
otettujen toimenpiteiden tehokkuutta. Toimenpiteiden kiertäminen antamalla 
tuotteista petollisesti väärä kuvaus olisi vaikeaa ja helposti havaittavissa. 
-6 
CN-koodiin 5208 11 10 kuuluvat, siteiden, kääreiden ja lääkintäkäyttöön 
tarkoitettujen sideharsojen valmistukseen tarkoitetut kankaat jätetään 
tarkasteltavana olevan menettelyn ulkopuolelle. Kyseisestä tuotteesta 
mahdollisesti kannetut väliaikaiset polkumyyntitullit olisi sen vuoksi vapautettava 
tai palautettava. 
(12) Kaikkien muiden kangastyyppien osalta, joista vastaanotettiin tämän menettelyn 
ulkopuolelle jättämistä koskevia pyyntöjä, olisi korostettava, että ne kuuluvat 
selvästi edellä määriteltyihin samankaltaisiin tuotteisiin. Tämän vuoksi ne 
kuuluvat menettelyn soveltamisalaan. 
7-
D. VIEJÄT JA TUOTTAJAT ALKUPERÄMAISSA 
1. Yksilöllinen tarkastelu otannan yhteydessä 
(13) Useat turkkilaiset osapuolet väittivät olevan ristiriitaista toisaalta katsoa, että otos, 
johon kuului vain kaksi yritystä, olisi vielä Turkin tuotannon ja kyseisen tuotteen 
viennin osalta edustava, mutta toisaalta kieltäytyä myöntämästä yksilöllistä 
tarkastelua yrityksille, jotka pyysivät sellaisen suorittamista. 
Esitetyssä väitteessä sekoitetaan kysymys Turkin otoksen edustavuudesta 
kysymykseen siitä, voitiinko yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt hyväksyä, 
mikä riippuu kaikista tutkimuksen kohteena olevista maista saatujen yksilöllistä 
tarkastelua koskevien pyyntöjen määrän edustamasta työtaakasta. 
Olisi muistettava, että väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 26-28 kappaleessa oli 
jo tehty perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla päätelmä, jonka mukaan 
yksilöllisiä tarkasteluja ei voitu myöntää tuottajien/viejien suuren lukumäärän 
vuoksi asiassa, jossa oli mukana useita satoja viejiä kuudessa maassa, niin että 
yksilöllinen tarkastelu olisi aiheuttanut kohtuuttomasti työtä ja estänyt 
tutkimuksen saattamisen ajoissa päätökseen. 
-8 
E. POLKUMYYNTI 
1. Normaaliarvo 
(a) Markkinatalousmaat 
(i) Menetelmät normaaliarvon määrittämiseksi laskennallisesti 
(14) Kaksi egyptiläistä tuottajaa/viejää asetti kyseenalaiseksi laskennallisesti 
muodostetun normaaliarvon käyttämisen tapauksissa, joissa toisen otokseen 
kuuluvan tuottajan/viejän kotimaan hintoja olisi voitu käyttää normaaliarvon 
määrittämiseksi rakenteeltaan samanlaisille kankaille. 
Olisi huomattava, että vaikka joidenkin tuotteiden rakenne on sama, Egyptissä 
käytetyt eri kudontamenetelmät, kutomakoneiden tehokkuus ja eri puuvillalaadut 
aiheuttivat niin suuria lopullisen tuotteen kustannusten vaihteluja, että toisen 
tuottajan/viejän hinnan käyttäminen normaaliarvon perustana ei olisi ollut 
asianmukaista. 
(15) Kaksi intialaista tuottajaa/viejää väitti, että normaaliarvo oli määritetty väärin, 
koska alempaan laatuluokkaan kuuluvien tuotteiden myyntiä kotimaan 
markkinoilla ei oltu otettu normaaliarvoa laskettaessa huomioon. 
Ottaen huomioon, että yhteisöön vietävät tuotteet olivat laadultaan ensiluokkaisia, 
normaaliarvon laskemisen oli perusasetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
perustuttava vertailukelpoiseen tuotteeseen, toisin sanoen vientimaassa kotimaan 
markkinoilla myytyihin ensiluokkaisiin tuotteisiin. 
(16) Useat osapuolet asettivat kyseenalaiseksi kahden eri raja-arvon eli viiden 
prosentin ja kymmenen prosentin raja-arvojen käyttämisen arvioitaessa samassa 
järjestyksessä kotimaan myynnin ja kannattavuuden riittävää edustavuutta. Eräs 
osapuoli väitti, että jos kotimaan myynnin edustavuus katsottiin kannattavuuden 
osalta riittämättömäksi, se olisi samalla katsottava riittämättömäksi myös myynti-, 
hallinto- ja muiden kustannusten osalta. 
Esitetyssä väitteessä näytetään sekoittavan komission käyttämät eri raja-arvot sen 
toteamiseksi, (i) olisiko kotimaan hintoja käytettävä normaaliarvon perusteena ja 
(ii) oliko kotimaan myynti kannattavaa. Tässä yhteydessä viitataan väliaikaisen 
asetuksen johdanto-osan 29-36 kappaleeseen, jossa komission käyttämät 
perusasetuksen 2 artiklan mukaiset menetelmät ja sen noudattama yhtenäinen 
käytäntö on selitetty yksityiskohtaisesti. Selvyyden vuoksi olisi huomattava, että 
vaikka osa myynnistä tai jopa koko myynti on ilmeisesti ollut tappiollista, 
myynti-, hallinto- ja muut kustannukset eivät ole sen vuoksi epäluotettavia 
käytettäväksi asianmukaisen normaaliarvon muodostamisessa laskennallisesti. 
Toisaalta on komission käytännön mukaista katsoa, että kotimaan myynti ei ole 
kokonaisuudessaan tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, jos alle 
kymmenen prosenttia kyseisestä myynnistä on kannattavaa (katso väliaikaisen 
asetuksen johdanto-osan 33 kappale). Tätä raja-arvoa käytetään myös sen 
toteamisessa, voiko kotimaan markkinoilta saatua voittoa käyttää asianmukaisena 
perustana laskennallisen normaaliarvon muodostamisessa. 
(ii) Tuotantokustannukset 
(17) Kaksi egyptiläistä tuottajaa/viejää asetti kyseenalaiseksi komission päätöksen 
lisätä ilmoitettuja raakapuuvillan ostosta aiheutuneita kustannuksia. 
-10 
Yhdessä tapauksessa tehtiin näin, koska tuottaja/viejä ei ollut ottanut huomioon 
todellisuudessa maksettuja hintoja, jotka vastasivat raakapuuvillan 
markkinahintojen poikkeuksellisen suurta nousua kaudella 1994/1995 (joka kattoi 
suurimman osan tutkimusajanjaksosta). Toisessa tapauksessa hintoja oikaistiin, 
koska raakapuuvillasta aiheutuneet kulut oli ilmoitettu perustuen tilivuoteen eikä 
tutkimusajanjaksoon. Sen vuoksi alustavat päätelmät vahvistetaan. 
(iii) Myynti-, hallinto-ja muut kustannukset 
(18) Monet osapuolet asettivat kyseenalaiseksi rahoituskulujen ottamisen huomioon 
muodostettaessa normaaliarvoa laskennallisesti. 
Tässä suhteessa olisi huomattava, että komission käytännön mukaan on ollut 
tavanomaista ottaa normaaliarvoa laskettaessa huomioon kaikki kyseisen tuotteen 
tuottamisesta ja myymisestä kotimaan markkinoilla aiheutuneet kulut, 
rahoituskulut mukaan lukien. Rahoituskulut otettiin näin ollen normaaliarvoa 
laskennallisesti muodostettaessa huomioon sellaisina, kuin ne oli ilmoitettu. 
(19) Kaksi indonesialaista tuottajaa/viejää, joilla oli kanssaan etuyhteydessä olevat 
kotimaan markkinoilla toimivat jakelijat, väitti, että komissio oli ottanut 
laskelmissaan näiden jakelijoiden kului virheellisesti huomioon ja pyysi, että 
myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia vähennettäisiin näiden etuyhteydessä 
olevien yritysten rajallista toimintaa vastaavasti. 
-11 
Tässä yhteydessä olisi huomattava, että katsotaan olevan tavanomaista kohdella 
myyntiyrityksiä ja niiden kanssa etuyhteydessä olevaa tuottajaa/viejää yhtenä 
taloudellisena yksikkönä sikäli, kun tässä kyseessä olevat myyntiyritykset 
suorittavat kotimaan markkinoilla tehtäviä, jotka ovat olennaisilta osiltaan 
samanlaisia tytäryhtiön tai myyntiosaston suorittamien tehtävien kanssa. Ottaen 
huomioon, että komissio katsoi edellä mainittujen ehtojen täyttyvän tässä 
tapauksessa asianomaisten etuyhteydessä olevien yritysten suhteen, niiden kulut 
laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja otettiin huomioon 
asianomaisten kahden tuottajan/viejän normaaliarvoja laskennallisesti 
muodostettaessa. 
(iv) Kotimaan markkinoiden voittomarginaali 
(20) Jotkut tuottajat väittivät normaaliarvon muodostamisessa laskennallisesti käytetyn 
voittomarginaalin suhteen, että kannattavuus kotimaan markkinoilla olisi pitänyt 
arvioida vain rakenteeltaan sellaisten kankaiden osalta, joita myytiin sekä 
kotimaassa että yhteisön markkinoilla. 
Olisi kuitenkin muistettava, että perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan 
"normaaliarvon määritykseen käytetään tavallisesti kotimarkkinoiden kulutukseen 
tarkoitetun samankaltaisen tuotteen myyntiä". Siksi kotimaan voittomarginaalin 
määritykseen käytettiin kaikkea kotimarkkinoiden kulutukseen tarkoitetun 
samankaltaisen tuotteen myyntiä, riippumatta siitä, vietiinkö tiettyä rakenteeltaan 
erityistä kangasta myös yhteisöön. 
-12-
(21) Pakistanilaiset tuottajat/viejät väittivät, että ainoan kotimaan myyntiä harjoittavan 
tuottajan/viejän tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimaan markkinoilla saamia 
voittoja laskiessaan komissio jätti virheellisesti ottamatta huomioon tiettyjä 
kauppoja, mikä aiheutti keinotekoista voittomarginaalin kasvua. Lisäksi ne 
väittivät, että tämä voittomarginaali ei ollut Pakistanin markkinoita edustava eikä 
sitä olisi pitänyt käyttää normaaliarvon muodostamiseen laskennallisesti muille 
kolmelle otokseen kuuluvalle yritykselle, koska yksikään niistä ei saanut voittoja 
kyseisen tuotteen myynnistä kotimaan markkinoilla. 
Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kannattavassa myynnissä 
tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla saatua voittoa olisi käytettävä 
normaaliarvon muodostamisessa laskennallisesti niiden yritysten osalta, joiden 
kyseisen tuotteen myynti tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimaan markkinoilla 
on riittämätöntä. Näiltä osin alustavien päätelmien tekemisessä käytetyt 
menetelmät vahvistetaan. 
Tarkistaessaan laskelmiaan komissio havaitsi kuitenkin, että tietyt kaupat, jotka 
oli jätetty alustavia päätelmiä tehtäessä huomioon ottamatta, olisi tosiasiallisesti 
sisällytettävä asianomaisen yrityksen liikevaihtoon. Siksi laskettiin tarkistettu 
voittomarginaali ja sitä sovellettiin muodostettaessa laskennallisesti 
normaaliarvoa asianomaiselle tuottajalle/viejälle ja muille kolmelle 
tuottajalle/viejälle, joiden myynti kotimaan markkinoilla oli riittämätöntä. 
-13 
(b) Muu kuin markkinatalousmaa: Kiinan kansantasavalta 
(22) Kiinalaisten tuottajien/viejien edustajat väittivät, että Kiinan kansantasavalta oli 
nyt markkinatalousmaa ja sen vuoksi vertailumaan käyttäminen normaaliarvon 
määrittämiseksi ei ollut asianmukaista, kun Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja/tai 
tuotantokuluja olisi pidettävä luotettavina. 
Komissio myöntää, että taloudelliset uudistukset ovat käynnissä Kiinassa, ja että 
Kiinan kansatasavallan talous on siirtymävaiheessa täydellisesti valtiojohtoisesta 
suunnitelmataloudesta osittain markkinoiden ohjaamaan talouteen. 
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan, joka koskee Kiinaa, pyyntöä ei 
kuitenkaan voitu hyväksyä, ja siksi väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 47 
kappaleen päätelmät vahvistetaan. 
2. Vientihinta 
(23) Ainoan kiinalaisten yritysten kanssa etuyhteydessä olevan yhteisöön 
asettautuneen tuojan osalta väitettiin, että polkumyyntiä koskevat laskelmat olivat 
virheellisiä, koska niihin sisältyivät kaikki etuyhteydessä olevan tuojan yhteisön 
markkinoilla myymät kiinalaiset tuotteet eivätkä vain ne tuotteet, jotka se oli 
ostanut kanssaan etuyhteydessä olevalta otokseen kuuluvalta tuottajalta/viejältä. 
Tässä suhteessa olisi huomattava, että koska kaikki otokseen kuuluvat kolme 
kiinalaista tuottajaa/viejää olivat suoraan tai epäsuorasti keskenään etuyhteydessä 
Kiinan valtion kautta, kaikkea niiden kyseisen tuotteen vientiä kohdeltiin 
ikäänkuin se olisi ollut peräisin samalta viejältä. Näin ollen kaikkien kolmen 
tuottajan/viejän katsottiin olevan etuyhteydessä kyseisen tuojan kanssa, ja 
kaikkien niiden vientihinnat muodostettiin vastaavalla tavalla. 
-14-
(24) Väitettiin myös, että koska edellä mainittu etuyhteydessä oleva yhteisön tuoja 
toimi vain edustajana, komission alustavia päätelmiään varten käyttämä viiden 
prosentin voittomarginaali oli liian korkea. 
Etuyhteydessä olevan yrityksen suorittamien tehtävien todettiin olevan tuojan 
tyypillisesti suorittamia tehtäviä. Lopullisten päätelmien tekemisessä käytettiin 
kahdelle riippumattomalle yhteisön tuojalle laskettua keskimääräistä 4,4 prosentin 
voittomarginaalia. 
(25) Kaksi intialaista tuottajaa/viejää, jotka olivat saman ryhmittymän osia ja myivät 
yhteisöön osan tuotannostaan kolmen kanssaan etuyhteydessä olevan 
kauppayrityksen välityksellä, väitti, että komissio oli muodostanut laskennallisesti 
vientihinnat käyttäen virheellisesti voittomarginaalia ja myynti-, hallinto-ja muita 
kustannuksia, jotka olivat etuyhteydessä olevien tuojien harjoittama pelkkä 
kauppatoiminta huomioon ottaen suhteettomia. 
Kolmen etuyhteydessä olevan yrityksen toimittamat tiedot tarkistettuaan komissio 
muodosti vientihinnat laskennallisesti uudelleen laskettujen tuonnin ja 
jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kulujen perusteella. Tämä uudelleenlaskenta 
oli tarpeen, koska asianomaiset kolme etuyhteydessä olevaa yritystä eivät 
kyenneet osoittamaan, että komissiolle toimitettua kulujen jakautumista oli 
noudatettu jatkuvasti tai että se vastasi asianmukaisesti kyseiseen tuotteeseen 
liittyviä kuluja. Näin ollen komissio jakoi kulut uudelleen perustuen liikevaihtoon 
ja kohtuulliseen arvioon kuluista, jotka kohdistuivat yhteisöön myytyihin 
jalostettuihin ja jalostamattomiin tekstiilitavaroihin. Alustavasti viideksi 
prosentiksi arvioitu voittomarginaali muutettiin 4,4 prosentiksi riippumattomilta 
yhteisön tuojilta saatujen tietojen mukaisesti (katso johdanto-osan 24 kappale). 
15 
(26) Yksi intialainen tuottaja/viejä väitti, että komission olisi käsiteltävä 
'puitesopimuksia' eikä laskuja yksittäisinä kauppoina, koska sen mukaan 
vientihinta määrättiin puitesopimuksissa ja niissä sovitut hinnat riippuivat Intiassa 
käytetystä niin kutsutusta 'valmiskiintiöjärjestelmästä'. 
Asiaa tarkistettaessa todettiin, että tutkimusajanjakson aikana oli voimassa 94 
puitesopimusta. Puitesopimuksissa olevat samanlaisten harmaiden 
puuvillakangastyyppien samaa asiakasta koskevat hinnat vaihtelivat niin paljon 
eri puitesopimusten välillä niin paljon, että ne olivat täysin epäluotettavia. 
Summittaisessa tarkistuksessa kävi lisäksi ilmi, että laskujen ja puitesopimusten 
väliset hintojen poikkeamat olivat huomattavia. Siksi pääteltiin, että 
puitesopimuksia ei voitu käyttää luotettavana vientihintojen 
määrittämisperusteena, ja sen vuoksi nämä määritettiin tutkimusajanjakson aikana 
myynnissä yhteisöön vietäväksi laskujen mukaan maksettujen tai maksettavien 
hintojen perusteella. 
3. Vertailu 
(27) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 54 kohdan mukaan normaaliarvon ja 
vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tarvittavat hyvitykset 
suoritettiin vain niissä tapauksissa, joissa niitä koskevat vaatimukset oli tehty 
tarkoitusta varten asetettujen määräaikojen puitteissa ja milloin asianomainen 
osapuoli pystyi osoittamaan mahdollisen väitetyn eroavuuden vaikutuksen 
hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen. 
(28) Useat tuottajat/viejät asettivat kyseenalaiseksi komission kieltäytymisen tehdä 
oikaisua kaupan portaan eron mukaisesti. 
16 
Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdassa säädetään, että kaupan portaan 
eron on osoitettava vaikuttaneen hintojen vertailukelpoisuuteen, mikä näkyy 
viejämaan kotimarkkinoilla kaupan eri portaita vastaavien myyjien toiminta- ja 
hintatasojen jatkuvista ja selvistä eroista. Tätä seikkaa koskevien perusteltujen 
todisteiden puuttuessa kyseiset vaatimukset hylättiin. 
(29) Kaikki egyptiläiset tuottaja-/viejäyritykset asettivat kyseenalaiseksi komission 
kieltäytymisen tehdä normaaliarvoon oikaisua niille luotosta aiheutuneiden 
kustannusten mukaisesti. 
Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa on mainittu, ei ollut 
esitetty todisteita siitä, että maksuehdoista olisi sovittu kaupan tapahtuessa, eikä 
ollut esitetty näyttöä siitä, että luottokustannukset olivat tekijä, joka oli otettu 
huomioon perittyjä hintoja määritettäessä. Itse asiassa kaikki kolme 
tuottajaa/viejää myönsivät, että hinnat eivät vaihdelleet maksuehtoja vastaavasti. 
Lisäksi vaatimukset olivat virheellisiä päivien lukumäärän ja korkoprosenttien 
osalta, joten alustavat päätelmät vahvistetaan. 
(30) Kolme indonesialaista tuottajaa/viejää väitti, että niille olisi pitänyt myöntää 
oikaisu yhteisöön myytyjen alempaan laatuluokkaan kuuluvien tuotteiden 
perusteella. 
Näistä yhden yrityksen osalta vaatimus otettiin huomioon laskemalla mukautettu 
normaaliarvo, joka oli vertailukelpoinen alempaan laatuluokkaan kuuluvien 
tuotteiden yhteisöön myynnissä sovellettujen vientihintojen kanssa. 
-17-
Toisen tuottajan/viejän osalta tutkimus osoitti, että painokelpoista laatua olevien 
tuotteiden vientihinnat eivät osoittautuneet erilaisiksi verrattuna ensiluokkaisten 
tuotteiden hintoihin, ja näin ollen oikaisun tekeminen ei ollut tarpeen. 
Kolmas tuottaja/viejä pyysi joko alempaan laatuluokkaan kuuluvan tuotteen 
vientimyyntinsä jättämistä polkumyyntiä koskevan laskelman ulkopuolelle tai 
mukautusta fyysisissä ominaisuuksissa olevien erojen perusteella. Ottaen 
huomioon, että nämä alempaan laatuluokkaan kuuluvat tuotteet täyttivät 
samankaltaisen tuotteen määritelmän, kyseiset myynnit päätettiin olla jättämättä 
polkumyyntiä koskevan laskelman ulkopuolelle, ja sen sijaan päätettiin tehdä 
normaaliarvon oikaisu. 
(31) Useat tuottajat/viejät väittivät, että muita päivämääriä, kuten tilauspäivää, 
sopimuspäivää tai maksupäivää olisi käytettävä polkumyyntiä koskevissa 
laskelmissa pikemmin kuin laskupäivää, koska niiden väitettiin paremmin 
vastaavan olennaisia myyntiehtoja. 
Olisi huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdassa 
säädetään myyntipäivän olevan tavallisesti laskun päivämäärä, jos sopimuksen, 
tilauksen tai tilausvahvistuksen päivämäärä ei ole aiheellisempi olennaisten 
kauppaehtojen määrittämiseksi. Asianomaiset tuottajat/viejät eivät osoittaneet, 
että niiden ehdottama vaihtoehtoinen päivämäärä määrittäisi asianmukaisemmalla 
tavalla olennaiset kauppaehdot. Siksi ei ollut syytä poiketa yhtenäisestä 
käytännöstä, jonka mukaan laskun päivämäärää käytetään myyntipäivänä, ja 
alustavat päätelmät vahvistetaan näin ollen. 
-18-
4. Polkumyyntimarginaalit 
(a) Yleiset menettelyt 
(32) Useat osapuolet väittivät, että komission alustavien polkumyyntimarginaalien 
määrittämiseksi käyttämä menettely, toisin sanoen normaaliarvojen painotetun 
keskiarvon ja kaikkien yhteisöön suuntautuvien yksittäisten vientitapahtumien 
hintojen välinen vertailu poikkesi tavanomaisesta käytännöstä eikä ollut 
asianmukainen. Ne esittivät, että komissio ei osoittanut vientihintojen rakenteessa 
olevan eri ostajien, alueiden tai ajanjaksojen välillä huomattavia eroja, tai että 
harjoitetun polkumyynnin tosiasiallinen laajuus ei käynyt ilmi painotetun 
keskiarvon ja painotetun keskiarvon välisestä vertailusta. 
(33) Perusasetuksena artiklan 11 kohdan mukaisesti polkumyynti olisi tavallisesti 
määritettävä normaaliarvon painotetun keskiarvon ja kaiken yhteisöön 
suuntautuvan viennin hintojen painotetun keskiarvon välisellä vertailulla. Jos 
kuitenkin vientihintojen rakenteessa on eri ostajien, alueiden tai ajanjaksojen 
välillä huomattavia eroja ja jos harjoitetun polkumyynnin tosiasiallinen laajuus ei 
edellä mainittujen menetelmien avulla käy ilmi, polkumyyntimarginaali olisi 
laskettava perustuen normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja kaikkien yhteisöön 
suuntautuvien yksittäisten vientitapahtumien hintojen väliseen vertailuun. 
19-
(34) Useiden tuottajien/viejien esitettyä huomautuksensa komissio tarkisti kaikki 
polkumyyntilaskelmat kaikkien tutkimuksen kohteena olleiden tuottajien/viejien 
osalta ja teki päätelmän, että polkumyyntimarginaalin määrittäminen 
normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon 
välisellä vertailulla osoitti kaikkien Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, 
Pakistanista ja Turkista olevien tuottajien/viejien ja joidenkin Intiasta ja 
Indonesiasta olevien tuottajien/viejien harjoittaman polkumyynnin tosiasiallisen 
laajuuden. Alustavia päätelmiä muutettiin vastaavasti. 
(35) Kaikkien muiden Intiasta ja Indonesiasta olevien tuottajien/viejien osalta 
vahvistettiin, että yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen rakenteessa oli eri 
ostajien, alueiden tai ajanjaksojen välillä huomattavia eroja. Vahvistettiin myös, 
että polkumyyntimarginaalien laskeminen normaaliarvojen painotetun keskiarvon 
ja vientihintojen painotetun keskiarvon välisellä vertailulla ei osoittanut 
harjoitetun polkumyynnin tosiasiallista laajuutta. Niiden tuottajien/viejien osalta 
vahvistetaan alustavat päätelmät, joiden mukaan polkumyyntimarginaalit olisi 
määritettävä perustuen normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja kaikkien 
yhteisöön suuntautuvien yksittäisten vientitapahtumien hintojen väliseen 
vertailuun. 
(b) Polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineille tuottajille/viejille, joita 
ei tutkittu 
(36) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 67 kappaleen säännökset vahvistetaan. 
Polkumyyntimarginaalien perusteena niiden yhteistyössä toimineiden 
tuottajien/viejien osalta, joita ei oltu tutkittu, on käytetty otokseen kuuluneille 
tuottajille/viejille laskettujen yksilöllisten polkumyyntimarginaalien keskiarvoa 
yhteisöön suuntautuvan viennin liikevaihdolla painotettuna. 
-20-
(c) Jäännöspolkumyyntimarginaali 
(37) Tämän menettelyn yhteydessä vallinneen yhteistyön korkea taso huomioon ottaen 
katsottiin asianmukaiseksi muuttaa alustavia päätelmiä 
jäännöspolkumyyntimarginaalin laskemisen osalta ja käyttää otokseen kuuluneille 
yhteistyöstä kieltäytyneille tuottajille/viejille vahvistettua korkeinta 
polkumyyntimarginaalia. 
(d) Yritysryhmittymiä koskevat menettelyt 
(38) Kaikki kolme egyptiläistä tuottajaa/viejää asettivat kyseenalaisiksi väliaikaisen 
asetuksen johdanto-osan 72 kappaleen säännökset, joiden mukaan niitä kohdeltiin 
yhtenä ryhmittymänä ja niihin sovellettiin yritysten ryhmittymää koskevaa 
yleissääntöä - mutta eivät vastustaneet kyseisiä säännöksiä. 
Koska kuitenkin kaikilla tutkituilla tuottajilla/viejillä oli yhteinen omistaja, valtio, 
alustavat päätelmät vahvistettiin ja näitä kolmea egyptiläistä tuottajaa/viejää 
kohdeltiin yhtenä ryhmittymänä jotta estettäisiin egyptiläisiä tuottajia/viejiä 
kiertämästä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ohjaamalla yhteisöön 
suuntautuva vientinsä sen tuottajan/viejän kautta, jonka polkumyyntitulli oli 
alhaisin. 
(39) Yksi intialainen tuottaja/viejä asetti kyseenalaiseksi yleissäännön käyttämisen, 
jonka mukaan samaan ryhmittymään kuuluville yrityksille lasketaan yhtenäinen 
polkumyyntimarginaali. Se esitti, että vaikka yritykset olivat teknisesti 
etuyhteydessä keskenään (yhteinen osakkeenomistaja), ryhmittymään kuuluvat 
yritykset olivat erillisiä taloudellisia ja oikeudellisia yksiköitä. 
Estääkseen ryhmittymään kuuluvia tuottajia/viejiä kiertämästä polkumyynnin 
vastaisia toimenpiteitä ohjaamalla yhteisöön suuntautuva vientinsä sen 
tuottajan/viejän kautta, jonka polkumyyntitulli oli alhaisin, komissio sovelsi 
intialaiseen ryhmittymään yritysryhmittymiä koskevaa yleissääntöä. 
21 
(40) Yksi indonesialainen tuottaja/viejä pyysi, että polkumyyntiä koskeva arvio 
tehtäisiin koko ryhmittymää koskevana eikä tuottajia/viejiä erikseen koskevana, 
kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa on säädetty. 
Ottaen kuitenkin huomioon, että komission yhtenäisen käytännön mukaan 
polkumyyntimarginaali on ensin laskettu kullekin tutkittuun ryhmittymään 
kuuluvalle tuottajalle/viejälle ja vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja on sen 
jälkeen käytetty yhtenäisen polkumyyntimarginaalin laskemiseen ryhmittymälle 
kokonaisuutena, pyyntö hylättiin. 
(41) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa säädetty menettely 
vahvistetaan. 
(e) Lopulliset polkumyyntimarginaalit 
(i) Kiinan kansantasavalta 
(42) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 70 kappaleessa säädetty menettely 
vahvistetaan. 
(43) Lopullinen polkumyyntimarginaali Kiinan kansantasavallan osalta ilmaistuna 
prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 18,9 prosenttia. 
(ii) Egypti 
(44) Lopullinen polkumyyntimarginaali Egyptin osalta ilmaistuna prosentteina cif-
tuontihinnasta yhteisön rajalla on 13,0 prosenttia. 
22 
(iii) Intia 
(45) Otokseen kuuluneiden yritysryhmittymien osalta lopulliset 
polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön 
rajalla ovat: 
Century Textiles & Industries Limited 
Coats Viyella India Limited 
Vardhman Spinning & General Mills Limited 
Mafatlal Industries 
Mafatlal Fine Spinning & Manufacturing 
Producer/exporter Limited 17.2 prosenttia 
12.3 prosenttia 
5,1 prosenttia 
12,6 prosenttia 
12,6 prosenttia 
(46) Lopullinen polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien 
osalta, joita ei tutkittu, ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla 
on 15,3 prosenttia. 
(47) Jäännöspolkumyyntimarginaali Intian osalta ilmaistuna prosentteina cif-
tuontihinnasta yhteisön rajalla on 17,2 prosenttia. 
(iv) Indonesia 
(48) Otokseen kuuluneiden tuottajien/viejien tai yritysryhmittymien osalta lopulliset 
polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön 
rajalla ovat: 
-23-
P.T. Apac Inti Corpora / P.T. Kanindo Prima Perkasa 
P.T. Argo Pantes 
P.T. Daya Manunggal 
P.T. Grand Textile Industries 
P.T. Eratex Djaja 3,5 prosenttia 
14,5 prosenttia 
14,5 prosenttia 
14,5 prosenttia 
12,8 prosenttia 
(49) Lopullinen polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien 
osalta, joita ei tutkittu, ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla 
on 13,5 prosenttia. 
(50) Jäännöspolkumyyntimarginaali Indonesian osalta ilmaistuna prosentteina cif-
tuontihinnasta yhteisön rajalla on 14,5 prosenttia. 
(v) Pakistan 
(51) Otokseen kuuluneiden tuottajien/viejien tai yritysryhmittymien osalta lopulliset 
polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön 
rajalla ovat: 
Diamond Fabrics Ltd 
Amer Fabrics Ltd 
Kohinoor Raiwind Mills Ltd 
Kohinoor Weaving Mills Ltd 
Lucky Textile Mills 
Nishat Mills Ltd 
Nishät Fabrics Ltd 9,0 prosenttia 
9,0 prosenttia 
22,9 prosenttia 
22,9 prosenttia 
15,5 prosenttia 
9,2 prosenttia 
9,2 prosenttia 
-24-
(52) Lopullinen polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien 
osalta, joita ei tutkittu, ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla 
on 14,2 prosenttia. 
(53) Jäännöspolkumyyntimarginaali Pakistanin osalta ilmaistuna prosentteina cif-
tuontihinnasta yhteisön rajalla on 22,9 prosenttia. 
(vi) Turkki 
(54) Otokseen kuuluneiden yritysten osalta lopulliset polkumyyntimarginaalit 
ilmaistuina prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat: 
Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi A.S. 13,6 prosenttia 
Söktas Pamuk ve Tarim Ûrunlerini Degerlendirme 
Ticaret ve Sanayi A.S. 17,5 prosenttia 
(55) Lopullinen polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien 
osalta, joita ei tutkittu, ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla 
on 15,2 prosenttia. 
(56) Jäännöspolkumyyntimarginaali Turkin osalta ilmaistuna prosentteina cif-
tuontihinnasta yhteisön rajalla on 17,5 prosenttia. 
25 
F. YHTEISÖN TUOTANNONALA 
(57) Kiinalaiset viejät asettivat kyseenalaiseksi komission menettelyn yhteisön 
tuotannonalan laajuuden määrittämiseksi sillä perusteella, että valituksen 
tehneiden yhteisön tuottajien edustavuuden arviointiperusteena oli käytetty 
samankaltaisen tuotteen myyntiä pelkästään vapailla markkinoilla, vaikka EU:ssa 
tapahtuva, tuottajaan kytköksissä olevaan käyttöön tarkoitettu tuotanto olisi myös 
pitänyt ottaa huomioon. Tuottajaan kytköksissä olevaan käyttöön tarkoitettuun 
tuotantoon kuuluisi esimerkiksi samankaltaisen tuotteen tuotanto 
kokonaisvaltaisissa yrityksissä, joiden toimivat kudontayksiköt vastaavat suoraan 
yrityksen sisällä tapahtuvan jalostustoiminnan tarpeista. 
Komissio tutki tämän eriävän mielipiteen, mutta ei voi hyväksyä sitä. Yhteisön 
toimielinten noudattaman, yhteisön tuomioistuimen vahvistaman käytännön 
mukaista on, että tuottajaan kytköksissä olevaan käyttöön tarkoitettu tuotanto 
jätetään ottamatta huomioon koko yhteisön tuotannon määrää laskettaessa, jos 
'kytköksissä olevien' ja 'vapaiden' markkinoiden välillä on selvä ero. Koska 
kiinalaisten viejien edustajan tarkoittamaa kytköksissä olevaan käyttöön 
tarkoitettua kangasta ei myydä avoimilla markkinoilla eikä se kilpaile suoraan 
samankaltaisen tuotteen tuonnin kanssa, komissio päätti, että tuottajaan 
kytköksissä olevaan käyttöön tarkoitettua EU:ssa tuotettua kangasta ei olisi 
otettava huomioon laskettaessa yhteisön tuotannon määrää edustavuuden 
määrittämistä varten. 
-26-
(58) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio vastaanotti tiedon, 
että eräs valituksen tehneistä tuottajista ei enää tukenut valitusta. Tämän vuoksi 
asianomainen tuottaja jätettiin yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, 
ja näin valituksen tekijän edustavuus yhteisön tuotannosta aleni 56 prosenttiin. 
Lopullisten päätelmien julkistamisen jälkeen asianomainen tuottaja kuitenkin 
lähetti komissiolle kirjeen, jossa se ilmoitti edelleen tukevansa valitusta. 
Tutkittuaan käytettävissä olevat todisteet ja oltuaan tuottajan kanssa suoraan 
yhteydessä komissio päätti uudelleen sisällyttää tämän tuottajan yhteisön 
tuotannonalan määritelmään. 
Näin ollen vahvistettiin, että valituksen tekijä edustaa pääosaa eli noin 70 
prosenttia kyseisen tuotteen yhteisön tuotannosta. 
(59) Lisäksi, koska lääkintäkäyttöön tarkoitettu sideharso oli johdanto-osan 12 
kappaleessa päätetty jättää menettelyn ulkopuolelle ja menettelyn lopullisessa 
vaiheessa oli tehty lisätutkimuksia, kaikki vahinkoa koskevat asianmukaiset tiedot 
on mukautettu tämän päätöksen huomioon ottamiseksi. 
G. VAHINKO 
5. Alustava huomautus 
(60) Edellä olevien samankaltaisen tuotteen määritelmään tehtyjen muutosten jälkeen 
osa väliaikaisen asetuksen vahinkoa koskevista tiedoista muuttui jäljempänä 
olevissa johdanto-osan kappaleissa esitetyllä tavalla. Kaikki tiedot, joita ei 
erityisesti palauteta mieleen väliaikaisesta asetuksesta, on katsottava komission 
vahvistamiksi. 
27 
6. Yhteisön kulutus 
(61) Yhteisön nähtävissä oleva kulutus kasvoi 265 984 tonnista vuonna 1992 266 158 
tonniin vuonna 1993 ja 304 660 tonniin vuonna 1994, mutta laski kymmenen 
prosenttia 274 282 tonniin vuonna 1995, tutkimusajanjakson aikana. Ajanjaksona 
1992-1995 yhteisön kulutus kasvoi kolme prosenttia. 
7. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus 
(62) Tutkimuksen kohteena olevista maista yhteisöön polkumyynnillä tapahtuneen 
kyseisen tuotteen tuonnin yhteenlaskettu määrä kasvoi 16 prosenttia vuosien 1992 
ja 1994 välisenä aikana 104 330 tonnista vuonna 1992 110 741 tonniin vuonna 
1993 ja 121 501 tonniin vuonna 1994. Määrä väheni 14 prosenttia vuonna 1995 
104 987 tonniin suunnilleen yhteisön kysynnän kehitystä vastaavasti. 
Tuonnin määrien kehitys arvioituna suhteessa yhteisön kulutukseen johti siihen, 
että asianomaiset maat säilyttivät yhteisön markkinoilla huomattavan 
markkinaosuuden eli 39,2 prosenttia vuonna 1992, 41,6 prosenttia vuonna 1993, 
39,9 prosenttia vuonna 1994 ja 38,3 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. 
-28 
8. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat 
(63) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 102 kappaleessa alihinnoittelun määrä 
laskettiin vertaamalla yhteisön tuottajien myyntihintojen painotettua keskiarvoa 
kunkin asianomaisen tuottajan/viejän kaikkien vientitapahtumien hintojen 
painotettuun keskiarvoon. Asianomaiset viejät asettivat tämän menetelmän 
kyseenalaiseksi koska se oli niiden mielestä epätarkka. Paremman tarkkuuden 
saavuttamiseksi komissio käytti seuraavaa luokittelua alihinnoittelun määrää 
arvioidessaan: erittäin karkea (lankanumero 0-10 Ne), karkea (lankanumero 11-
20 Ne), keskitaso (lankanumero 21-30 Ne), ylempi keskitaso (lankanumero 31-
40 Ne), hieno (lankanumero 41-60 Ne) ja erittäin hieno (lankanumero vähintään 
61 Ne). 
Vertailun tulokset osoittivat alihinnoittelumarginaalien olemassaolon kaikkien 
tutkimuksen kohteena olleiden Vientiä harjoittavien tuottajien osalta, ja kunkin 
maan viejien marginaalien painotetut keskiarvot kaikki luokat huomioon ottaen 
olivat: 
Kiina 
Egypti 
Intia 
Indonesia 
Pakistan 
Turkki 34 prosenttia 
37 prosenttia 
42 prosenttia 
49 prosenttia 
30 prosenttia 
21 prosenttia. 
-29-
9. Yhteisön tuotannonalan tila 
(a) Yhteisön koko tuotannonalaa koskevat tiedot 
(i) Yhteisön koko tuotannonalan myynti ja markkinaosuus 
(64) Yhteisön tuottajien koko myynti laski tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana 
noin kymmenen prosenttia, 90 348 tonnista vuonna 1992 80 692 tonniin vuonna 
1993, 81 913 tonniin vuonna 1994 ja 81 873 tonniin tutkimusajanjakson aikana. 
Tämän laskun mukaisesti vastaava markkinaosuus aleni 34 prosentista vuonna 
1992 30,3 prosenttiin vuonna 1993, 26,9 prosenttiin vuonna 1994 ja 29,9 
prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, ja suhteellinen lasku koko ajanjakson 
aikana oli 12 prosenttia. 
(ii) Tuotantolaitosten sulkeminen ja työllisyyden aleneminen 
(65) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 106 kappale koski kyseisen tuotteen 
valmistajien tuotantolaitosten sulkemisia ja työpaikkojen menetyksiä. Kuitenkin 
esitettiin huomautuksia, joissa korostettiin sitä, että mainittuihin työpaikkojen 
menetyksiin sisältyivät myös kokonaisvaltaisiin yrityksiin kuuluvien tuottajien 
työpaikkojen menetykset, ja näitä tuottajia ei otettu huomioon vahinkoa 
koskevassa tutkimuksessa, kuten edellä johdanto-osan 57 kappaleessa on selitetty. 
Käytettävissä ei kuitenkaan ole tarkkoja tietoja, joiden perusteella komissiolla 
olisi mahdollisuus arvioida, minkä osuuden tästä luvusta voitaisiin katsoa 
edustavan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa määriteltyä 
yhteisön tuotannonalaa. 
30 
(b) Otokseen kuuluvia yhteisön tuottajia koskevat tiedot 
(66) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 89 kappaleesta palautetaan mieleen, että 
otosta käytettiin vahinkoa koskevien tutkimusten suorittamiseksi. 
(i) Tuotevalikoiman muuttaminen 
(67) Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 112 kappaleessa on mainittu, 
komissio tutki tiedot koskien viittä kankaan viiterakennetta, joita oli käytetty 
tuotevalikoiman muutoksista johtuvien hintavertailun vääristymien estämiseksi. 
Näiden viiden viiterakenteen käyttämisen jatkamisesta yhdessä edellä johdanto-
osan 63 kappaleessa kuvattujen kuuden tuoteluokan kanssa koituvana etuna on se, 
että ensin mainittuja koskevat tiedot ovat käytettävissä ajalta 1992-1995. Kolme 
näistä viidestä viiterakenteesta ovat yhteneviä kankaan laatuluokkien 'karkea', 
'keskitaso' ja 'ylempi keskitaso' kanssa, ja niitä voidaan pitää perusrakenteina, 
joiden jalostusarvo on alhainen mutta joiden tuotantomäärät ovat suuria. 
Yksinomaan nämä kolme luokkaa kattavat 80 prosenttia asianomaisista maista 
tulevasta tuonnista. Ajan mittaan näiden kolmen viiterakenteen myynnissä 
tapahtunut kehitys osoittaa huomattavaa laskua, joka on merkittävästi suurempi 
kuin otokseen kuuluvien tuottajien kokonaismyynnin lasku. Näiden kolmen 
viiterakenteen myynti, joka edustaa noin 21 prosenttia vuoden 1992 myynnistä, 
laski 43 prosenttia vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana. 
-31-
Otokseen kuuluvat yhteisön tuottajat olivat väittäneet, että ne olivat joutuneet 
vähentämään perusrakenteiden tuotantoaan ja siirtymään erikoistuotteiden 
tuotantoon, koska vientiä harjoittavilta tuottajilta polkumyynnillä tapahtunut 
tuonti oli huomattavasti alihinnoiteltua. Erikoistuotteiden pienemmät tuotantoerät 
merkitsevät alhaisempia määriä, pitempiä koneiden seisonta-aikoja erien välillä ja 
näin ollen korkeampia yksikkökustannuksia. 
10. Vahinkoa koskevat päätelmät 
(68) Edellä ja väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 116 kappaleessa olevat päätelmät 
vahvistetaan. 
H. SYY-YHTEYS 
11. Polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin vaikutus 
(69) Viejät väittivät, että vahingon aiheutumiseksi sekä tuonnin määrässä että sen 
markkinaosuudessa on oltava nähtävissä huomattavia muutoksia, ja myös 
kyseisen tuotteen vientihintojen pitäisi olla laskenut. Koska kyseiseen tuotteeseen 
sovelletaan kiintiöitä ja vapaaehtoisia vientirajoituksia, jotkut edellä mainituista 
tekijöistä eivät muuttuneet merkittävästi. Siksi esitettiin, että vahinkoa ei ollut 
voinut aiheutua. 
-32-
Tässä suhteessa olisi muistettava, että polkumyyntiä koskevan perusasetuksen 3 
artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti yksikään kyseisessä säädöksessä luetelluista 
tuontimääriä, markkinaosuuksia tai hintoja koskevista tekijöistä ei välttämättä ole 
vahinkoa koskevan tarkastelun kannalta ratkaiseva. 
Tarkasteltavana olevassa tapauksessa todetaan tuonnin määrien ja 
markkinaosuuksien osalta, että ne eivät itse asiassa lisääntyneet merkittävästi. 
Kyseistä tilannetta on tarkasteltava ottaen huomioon tuontia rajoittava 
kiintiöjärjestelmä, jota on todettu käytetyn johdonmukaisesti ja suuressa määrin 
(käyttöasteen painotettu keskiarvo asianomaisten maiden osalta oli 95 prosenttia 
vuonna 1995) tarkastelun kohteena olevana ajanjaksona. Tilastot osoittavat, että 
jotkut vientimaat ovat jopa lainanneet muiden tekstiililuokkien kiintiömääriä 
kyseisen tuotteen vientiä varten. 
Kyseisen tuotteen tuonnin absoluuttinen määrä ja tuontihintojen taso huomioon 
ottaen vahinko on kuitenkin tarkasteltavana olevassa tapauksessa ja polkumyyntiä 
koskevan perusasetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti ollut riittämätöntä 
kannattavuutta, joka johtuu hintojen alenemisesta ja hinnankorotusten estymisestä 
(katso väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 116 kappale ja edellä johdanto-osan 
67 kappale). Tällaiset hintatasot johtuvat voimassa olevan kiintiöjärjestelmän 
ominaispiirteistä, joka kannustaa vientimaista olevia yrityksiä kilpailemaan 
kiintiöistä j a samalla vientiasiakkaista. 
33 
Lisäksi katsotaan, että vahinkoa voi aiheutua myös vientihintojen noustessa, 
koska näitä hintoja on tarkasteltava suhteessa yhteisön tuottajien hintoihin. 
Merkittävän alihinnoittelun tapahtuessa, kuten tarkasteltavana olevassa 
tapauksessa, ja asianomaisten viejien noin 40 prosentin markkinaosuus yhteisön 
markkinoilla huomioon ottaen on selvää, että nousivatpa polkumyynnillä 
tapahtuvan viennin hinnat tai ei, ne pakottavat joka tapauksessa olemaan 
nostamatta hintoja tai alentamaan niitä taikka noudattamaan molempia 
menettelytapoja, ja tästä voi aiheutua vahinkoa. 
(70) Perusrakenteisiin kohdistuvasta komission tutkimuksesta, kuten edellä johdanto-
osan 66 kappaleessa on kuvattu, saadaan lisätodisteita polkumyynnillä tapahtuvan 
tuonnin vaikutuksesta. Tiedoista on selvästi nähtävissä, että rakenteeltaan 
sellaisten kankaiden myynti, jotka ovat yleisesti tuotuja kangastyyppejä 
lähimpänä, laski kokonaismyyntiä paljon jyrkemmin, ja osoitti siten näiden 
tuotetyyppien osalta vahvistetun huomattavan alihinnoittelun suoran vaikutuksen. 
12. Muiden tekijöiden vaikutukset 
(71) Monet viejät ja jalostusketjun loppupäähän sijoittuvat kyseisen tuotteen käyttäjät 
ovat vastustaneet väliaikaisen asetuksen syy-yhteyttä koskevia päätelmiä ja 
maininneet muita tekijöitä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syinä. 
34-
(i) Nähtävissä olevan kulutuksen lasku 
(72) Jotkut viejämaat esittivät käsityksensä, että samankaltaisen tuotteen kulutuksen 
lasku vuodesta 1994 vuoteen 1995 oli yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen 
merkittävä vahingon tärkein yksittäinen syy. 
Komissio on tutkinut tämän väitteen. Kyseisen tuotteen kulutus laski kymmenen 
prosenttia vuodesta 1994 vuoteen 1995, ja myös tuonti laski. Ajanjaksona 1992— 
1995 tämän menettelyn kohteena olevista maista polkumyynnillä tapahtuva tuonti 
kuitenkin pysyi suhteellisen vakaana markkinaosuuden ollessa korkea (noin 40 
prosenttia) vuonna 1995 ja tuontituotteita myytiin yhteisön tuottajien hintoihin 
verrattuna huomattavasti alihinnoiteltuina. Samalla kun on näin ollen selvää, että 
samankaltaisen tuotteen kysynnän lasku ei ollut vaikuttamatta yhteisön 
tuotannonalaan, polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti yhteisön tuottajille 
merkittävää vahinkoa. 
(ii) Muista kolmansista maista tapahtuva tuonti 
(73) Tietyt asiasta kiinnostuneet osapuolet viittasivat kolmansista maista tapahtuvan 
tuonnin vaikutukseen merkittävän vahingon aiheuttajana, mutta sellaisia tietoja ei 
toimitettu, joiden perusteella väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 120-123 
kappaleessa olevia päätelmiä olisi syytä muuttaa. Siksi kyseiset päätelmät 
vahvistetaan. 
35 
(iii) Raakapuuvillan hintojen nousu 
(74) Tietyt viejät asettivat kyseenalaisiksi väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 124 
kappaleessa olevat komission päätelmät perustellen kantaansa sillä, että 
raakapuuvillan hinnannousun vaikutus ei kohdistunut samalla tavalla yhteisön 
koko tuotannonalaan, ja väittivät vaikutuksen joihinkin tuottajiin olevan 
vähäisempi kuin toisiin. Lisäksi väitettiin, että yhteisön tuotannonalalle 
puuvillalankaa toimittava kehräämöala näytti ottaneen kantaakseen osan 
raakapuuvillan hinnannoususta. (Katso kehräämöalan kuvaus johdanto-osan 80 
kappaleessa). 
Komissio on tutkinut nämä väitteet. Vaikka yhteisön alueen yksittäiset tuottajat 
ovat voineet kokea raakapuuvillan hinnannousun vaikutuksen yhteisön 
tuotannonalaan eri tavalla, vaikutuksen katsottiin olleen kaikkialla merkittävä. 
Tätä päätelmää tukee tutkimustulos, jonka mukaan tietyille otokseen kuuluville 
yhteisön tuottajille langasta aiheutuvat kustannukset ovat nousseet noin 50 
prosenttia vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana. 
Siitä, että kehräämöala olisi ottanut raakapuuvillan hinnannousun osittain 
kantaakseen, ei komissiolle esitetty tässä yhteydessä todisteita. 
13. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä 
(75) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 125 kappaleessa olevat päätelmät 
vahvistetaan. 
36 
I. YHTEISÖN ETU 
14. Yhteisön etua koskeva tutkimus 
(76) Käytettävissä olevien tietojen perusteella ja ottaen huomioon lopullisten 
toimenpiteiden käyttöönoton jälkeiset polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintaa 
ja laatua koskevat mahdolliset muutokset komissio tutki polkumyynnin vastaisten 
toimenpiteiden vaikutusta yhteisön puuvillatekstiiliteollisuuden eri aloihin. 
Tätä tarkoitusta varten ja saadakseen mahdollisimman selvän yleiskuvan 
komission toimielimet lähettivät kyselylomakkeen sekä kaikille osapuolille 
(käyttäjille, toimittajille, tuojille), jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn 
kuluessa, eri kauppayhdistyksille, jotka lähettivät ne edelleen jäsenilleen, että 
muille asiaa koskevan pyynnön esittäneille osapuolille. 
(77) Olisi huomattava, että vähintään 50 prosenttia puuvillaa sisältäviä 
puuvillatekstiilejä koskevia tilastoja käytettiin silloin, kun se oli asianmukaista ja 
kyseistä, yli 85 prosenttia puuvillaa sisältävää tuotetta koskevia tarkempia 
tilastoja ei ollut käytettävissä. Yli 50 prosenttia puuvillaa sisältäviä kankaita 
nimitetään jäljempänä 'pääasiassa puuvillaa sisältäviksi kankaiksi'. 
Taloudelliset toimijat, joita tämä tarkastelu koskee 
(78) Yhteisön puuvillatekstiilien tuotantoketjun eri osat on lueteltu kuuluviksi 
jäljempänä mainittuihin neljään pääluokkaan. 
(79) Merkittävä osa tuotannonalasta on kytkeytynyt vaakasuoraan ainakin kahden 
seuraaviin neljään luokkaan kuuluvan toiminnon osalta. 
-37 
(i) Toimittajat 
(80) Kehräämöt: perusraaka-aine, raakapuuviUa, tuodaan tuottajamaista ja kehrätään 
langaksi. Kehruu on pitkälle automatisoitu toiminto, ja EU:n langantuottajat ovat 
saavuttaneet korkean tehokkuustason, joka on suureksi osaksi laajalti yleistyneen 
avopääkehruutekniikan ansiota. 
(ii) Yhteisön tuotannonala 
(81) Kutomot: harmaa (eli valkaisematon) lanka kudotaan kankaaksi. Tämän harmaan 
kankaan on lisäksi sen jälkeen käytävä läpi erillinen jälkikäsittely vaihe, jossa se 
valkaistaan tai painetaan tai värjätään. 
(iii) Käyttäjät 
(82) Jälkikäsittelijät: jälkikäsittelijät suorittavat valkaisemattomien puuvillakankaiden 
valkaisun, painannan ja värjäyksen. Ensin harmaa kangas pestään ja valkaistaan 
sen valmistelemiseksi väriaineen tai painovärien imeyttämistä varten, minkä 
jälkeen se painetaan tai värjätään. Nämä toiminnot suorittaa yleensä mutta ei aina 
sama yritys. 
(83) Työstäjät: työstäjät leikkaavat ja ompelevat jälkikäsitellyn kankaan vaatteiksi tai 
kotitalouksissa tai teollisuudessa käytettäviksi tuotteiksi. Tämä vaihe on kaikkein 
työvaltaisin, erityisesti vaatetusteollisuudessa, missä tuotantomenetelmiä ei 
tavallisesti ole automatisoitu. 
-38 
(iv) Tuojat/jalostajat 
(84) Tuojat/jalostajat: toimijat, jotka toimittavat kangasta yhteisön työstäjille, ovat 
jalostajia, jotka ostavat harmaata kangasta, usein tuontitavarana, ja käyttävät 
jälkikäsittelijöiden palveluja kankaan jalostamiseksi työstäjien vaatimusten 
mukaiseksi. 
15. Yhteisön tuotannonala 
(a) Yhteisön tuotannonalan luonne ja rakenne 
(85) Kyseisen tuotteen koko tuotanto yhteisössä oli noin 94 000 tonnia vuonna 1995. 
Johdanto-osan 58 kappaleesta palautetaan mieleen, että yhteisön tuotannonala 
edustaa noin 70 prosenttia tästä luvusta. 
(86) Yhteisön tuotannonala koostuu pääasiassa pienistä ja keskisuurista yrityksistä. 
Tuotanto on pääomavaltaista ja pitkälle automatisoitua. Olisi huomattava, että 
harmaa puuvillakangas on välivaiheen tuote, joka on suuressa määrin 
standardisoituja erittäin hintaherkkä yleisimpien perusrakenteidensa osalta, mutta 
johon muodin muutokset vaikuttavat varsinkin markkinoiden pienillä 
erityisalueilla. 
(87) Puuvillankudonta-ala kokonaisuudessaan, yhteisön tuotannonala siihen 
kytköksissä olevat tuottajat mukaan lukien (aihetta käsitellään jäljempänä), 
työllistää 115 000 henkilöä. Kyseisen tuotteen työllistämiä työntekijöitä ei ole 
mahdollista tarkastella erikseen, koska sitä tuotetaan samoissa yrityksissä ja 
samoja koneita käyttäen kuin tuotetaan suurinta osaa puuvillakankaista. 
39 
(b) Yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuus 
(88) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 108 kappaleesta palautetaan mieleen, että 
vahinkoa koskevassa tarkastelussa huomioon otettuna ajanjaksona yhteisön 
tuotannonala järkeisti tuotantomenetelmiään ja uusi huomattavassa määrin 
koneitaan. 
(89) Vaikka yhteisön tuotannonala on pääasiassa suuntautunut yhteisön markkinoille 
(alle 15 prosenttia kyseisen tuotteen koko myynnistä viedään yhteisön 
ulkopuolelle), niiden vientitoiminta lisääntyi 12 prosenttia vuosina 1992-1995, 
10 904 tonnista 12 247 tonniin. Komissio katsoo, että tämä on tärkeä osoitus 
yhteisön kutomoteollisuuden elinkelpoisuudesta ja kansainvälisestä 
kilpailukyvystä. 
(e) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton odotetut 
vaikutukset yhteisön tuotannonalaan 
(90) Komissio käytti polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutusta yhteisön 
tuotannonalaan koskevan tarkastelunsa perustana otokseen kuuluvien yhteisön 
tuottaj ien toimittamia tietoj a. 
(91) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden yhteisön tuotannonalaan kohdistuvan 
vaikutuksen arvioimiseksi on tarpeen ensin tutkia asianomaisista maista olevien 
vientiä harjoittavien tuottajien kaikkia mahdollisia reaktioita. Tämä on suoritettu 
perustuen oletukseen, että kysyntäolosuhteet säilyvät muuttumattomina. 
(92) Tullien käyttöönoton jälkeen samankaltaisen tuotteen tuontihintojen voidaan 
odottaa nousevan. Tämä hintojen nousu aiheuttaisi tuotujen määrien laskua, mikä 
johtaisi tarjonnan vähenemiseen markkinoilla ja antaisi yhteisön tuotannonalalle 
mahdollisuuden lisätä tuotantoaan, erityisesti niiden perusrakenteiden osalta, 
joihin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuva paine kohdistuu kaikkein 
-40-
eniten, kuten edellä johdanto-osan 67 ja 70 kappaleessa on selitetty. Yhteisön 
tuotannonalan hintojen voidaan odottaa kohoavan jossain määrin, mutta ei 
varmasti läheskään tullin tasoa vastaavasti. Määrän kasvun ansiosta tuotannon 
yksikkökustannukset kuitenkin alenisivat ja mahdollistaisivat yhteisön 
tuotannonalalle sen rahoitusaseman palauttamisen ennalleen. 
(d) Vastaanotetut huomiot 
(i) Yhteisön tuotannonalalta vastaanotetut huomiot 
(93) Yhteisön tuotannonala on painottanut yhteisössä toimivan elinkelpoisen 
puuvillankudonta-alan tärkeyttä yhteisön puuvillatekstiiliteollisuudelle. Tämä 
säilyttäisi kilpailun ja työllisyyden tason sekä estäisi riippuvuuden tuonnista. 
Tuotannonala on myös väittänyt, että sen olemassaolon jatkuminen hyödyttäisi 
jalostusketjun alkupäässä sijaitsevaa kehruualaa siten, että langan kysynnän tärkeä 
lähde on taattu. On myös väitetty, että tarjonnan monipuolisuudesta koituisi 
hyötyjä jalostusketjun loppupäähän sijoittuville aloille. 
(94) Käyttäjät ja tuojat esittivät myös useita väitteitä koskien toimenpiteiden 
vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan. Yhteenvedonomaisesti väitteet sisälsivät 
sen, että toimenpiteillä ei olisi merkittävää myönteistä vaikutusta niiden esittäjien 
tilanteeseen. 
41-
(ii) Muun tuonnin edustama kilpailu 
(95) Väitettiin, että jos kysyntä siirtyy polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vuoksi 
pois polkumyynnillä tuoduista tuotteista, muista kolmansista maista tuotujen 
harmaiden puuvillakankaiden kysyntä lisääntyy. 
(96) Muista kolmansista maista tapahtuvan harmaiden puuvillakankaiden tuonnin 
osalta todettiin, että olemassa olevien kauppajärjestelyjen puitteissa ei voida 
sulkea pois mahdollisuutta sen lisääntymisestä toimenpiteiden käyttöönoton 
jälkeen; polkumyyntitoimenpiteiden ulkopuolelle jäävä tuonti kattaa noin 30 
prosenttia markkinoista. Kyseisistä maista olevat viejät pyrkisivät oletettavasti 
lisäämään markkinaosuuttaan tarkasteltavana olevan menettelyn kohteena olevista 
maista olevien kilpailijoidensa kustannuksella. 
Jotkut käyttäjät korostivat, että muut kolmannet maat eivät tällä hetkellä pysty 
toimittamaan yhteisön tuotannonalan ja asianomaisista maista olevien vientiä 
harjoittavien tuottajien tuottamien kankaiden kanssa samanlaatuisia kankaita. 
Vaikka tätä seikkaa koskevia todisteita ei esitetty, vaikuttaisi siltä, että muista 
kolmansista maista tuleva tuonti ei näin ollen tule estämään yhteisön 
tuotannonalaa saavuttamasta polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä koituvaa 
hyötyä. 
(iii) Yhteisön tuotannonalan tuotantokyky ja puutteellinen toimituskyky 
(97) Esitettiin väite, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet aiheuttaisivat 
toimitus vajeita, koska yhteisön tuotannonalan tuotantokyky ei ole riittävä 
kyseisen tuotteen kysynnän tyydyttämiseksi yhteisössä. 
42 
(98) Komissio totesi, että yhteisön tuotannonala todellakin työskenteli tarkasteltavana 
olevan ajanjakson aikana käyttäen hyväkseen suurta osaa suorituskyvystään. Olisi 
kuitenkin huomattava, että kyseisen ajanjakson aikana yhteisön tuotannonala 
myös alensi käyttötunteina vuodessa laskettua suurinta mahdollista 
suorituskykyään. Tämä johtui muiden syiden ohella työtuntien vähentämisestä, 
mikä tarkoittaa, että yhteisön kutojat voisivat nostaa suorituskykyään lisäämällä 
työtuntien määrää kysynnän lisääntyessä. 
Olisi myös mainittava, että koska harmaiden puuvillakankaiden tuotannossa 
käytetään samoja laitteita ja samaa työvoimaa kuin muunlaisten kankaiden 
tuotannossa, yhteisön tuottajat voisivat siirtää tuotantokykyään kyseiseen 
tuotteeseen, jos kysyntä lisääntyisi toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. 
(iv) Tuonnin korvaaminen valkaistuilla, värjätyillä ja painetuilla 
kankailla 
(99) Jotkut käyttäjät väittivät, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei ole 
vaikutusta, koska tuojat yksinkertaisesti siirtyvät tuomaan värjättyjä ja 
jälkikäsiteltyjä kankaita. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään 
todisteita. Onkin aiheellista muistuttaa mieleen, että kansainväliset 
kauppajärjestelyt koskevat myös valkaistuja kankaita. 
Ainoat komission käytettävissä olevat valkaistujen kankaiden tuontia koskevat 
tiedot ovat Eurostatin lukuja, joiden mukaan valkaistujen kankaiden tuonnin 
määrä oli vuonna 1995 mitätön (10 610 tonnia) suhteutettuna yhteisön harmaiden 
43 
puuvillakankaiden markkinoiden koko suuruuteen, joka oli noin 464 000 tonnia. 
Eurostatin luvut osoittavat lisäksi myös, että keskimääräinen arvo vuonna 1995 
oli 6,72 ecua tonnilta, joka oli lähes kaksinkertainen Eurostatin osoittamaan 
keskimääräiseen valkaisemattoman kankaan arvoon verrattuna. Joka tapauksessa 
merkit viittaavat siihen, että jälkikäsittelijät pitävät laadunvalvontaan liittyvistä 
syistä valkaisun mieluummin omassa valvonnassaan. 
Jälkikäsiteltyjen kankaiden tuontiin siirtymisen osalta aihetta tarkastellaan 
edelleen jäljempänä johdanto-osan 130 kappaleessa ja seuraavissa. 
(e) Toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen vaikutus 
(100) Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 127 kappaleessa on todettu, ilman 
lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa yhteisön tuotannonalan kehitys tulisi 
jatkumaan kielteisenä ja sen toiminta jouduttaisiin mahdollisesti lopettamaan. 
Yhteisön tuotannonalan työllistämät 6 200 henkilöä kokisivat kaikkein 
suoranaisimmat seuraukset. Tässä yhteydessä otetaan huomioon väliaikaisen 
asetuksen johdanto-osan 115 kappaleessa mainittu työllisyyden väheneminen 
otokseen kuuluneiden valituksen tekijöiden keskuudessa. 
(i) Päätelmät 
(101) Yhteisön tuotannonalalle odotettavissa oleva kysynnän kasvu antaisi sille 
mahdollisuuden valita strategian, joka mahdollistaisi elpymisen tällä hetkellä 
vallitsevasta rahallisten tappioiden tilanteesta. 
(102) Vaikka yhteisön tuotannonalan hinnat eivät nousisi tullin määrää vastaavalla 
tavalla, tuotannonalan voisi odottaa kasvattavan myyntinsä määrää ja valtaavan 
takaisin perusrakenteiden markkinaosuuttaan. Tämä määrällinen kasvu alentaa 
yksikkökustannuksia ja parantaa kannattavuutta. 
-44 
(103) Yhteisön tuotannonalan tarkastelun voidaan päätellä osoittavan, että se on 
rakenteeltaan elinkelpoinen ja että toimenpiteet tehoaisivat antaen tuotannonalalle 
mahdollisuuden toipua sille aiheutuneista vahingoista (katso väliaikaisen 
asetuksen johdanto-osan 130 kappale). Siksi toimenpiteiden käyttöönotto on 
yhteisön tuotannonalan edun mukaista. 
16. Toimittajien tuotannonala 
(a) Yhteisön kehruualan tila 
(104) Yhteisön kehräämöt työllistivät vuonna 1994 noin 72 000 henkilöä (luku koskee 
12 valtion yhteisöä). Yhteisön koko langantuotanto kaikki kuidut mukaan lukien 
on 1,2 miljoonaa tonnia. Arviolta 25 prosenttia tästä käytettiin samankaltaisen 
tuotteen tuotantoon, mikä merkitsee, että kyseisen tuotteen tuottamiseksi 
valmistettavan langan kehruu työllistää 18 000 henkilöä. 
(105) Ajanjaksona 1992-1996 tutkittujen yritysten puuvillalangan myyntimäärät 
kasvoivat 8 prosenttia. Tuotantokyky lisääntyi 8 prosenttia ja tuotantokyvyn 
käyttöaste, vaikka se oli hienoisessa laskussa, oli vuonna 1996 edelleen noin 81 
prosenttia. Toimitetut tiedot olivat riittämättömät tuotantokustannusten 
kehityssuunnan määrittämiseksi, vaikka muuttuvien kustannusten kasvusta 
vuonna 1995 on olemassa merkkejä. Tähän oli todennäköisimmin syynä 
raakapuuvillan hintojen nousu, jota tarkasteltiin jo väliaikaisen asetuksen 
johdanto-osan 124 kappaleessa olevan vahinkoa koskevan tutkimuksen 
yhteydessä ja jonka jotkut osapuolet mainitsivat suurena epävakautta aiheuttavana 
tekijänä. RaakapuuviUa edustaakin noin 50 prosenttia kehruualan 
kokonaiskustannuksista. Tämä voisi myös olla selityksenä huonolle 
tuottavuudelle (keskimääräinen myyntivoitto oli -0,31 prosenttia vuonna 1995, 
-0,93 prosenttia vuonna 1996). Työllisyys aleni noin 9 prosenttia. 
45 
(b) Toimenpiteiden käyttöönoton / käyttöönotosta luopumisen vaikutus 
(106) Yhteisön koko puuvillankudonta-ala huomioon ottaen, toisin sanoen 
kokonaisvaltaiset tuottajat mukaan lukien, samankaltaisen tuotteen tuotannossa 
käytetyn langan osuus on yli 25 prosenttia kehräämöjen tuotannosta. Tämä 
merkitsee sitä, että vaikka kehräämöt voivat löytää tuotannolleen muita käyttäjiä 
(sekoitekankaat, neulonta-ala ja niin edelleen), yhteisön kyseisen tuotteen 
tuotannon huomattavalla alenemisella olisi niihin suuri vaikutus. 
(107) Jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otetaan käyttöön, yhteisön kutomoalan 
parantunut tila hyödyttää kehräämöjä siten, että ne säilyttävät merkittävän 
myyntikanavan, myyntimäärät kasvavat ja kannattavampien hintojen 
neuvotteleminen tulee mahdolliseksi. Toisaalta, jos toimenpiteitä ei otettaisi 
käyttöön, kehräämöt joutuisivat vaaraan, että kysyntä alenisi huomattavasti, ei 
ainoastaan valituksen tekijöiden taholta, vaan myös jäljempänä tarkasteltujen 
kokonaisvaltaista tuotantoa harjoittavien kutomoiden taholta. 
17. Käyttäjät, tuojat ja työstäjät 
(108) Jäljempänä tarkasteltaviin jalostusketjun loppupään aloihin kuuluvat 
kokonaisvaltaiset tuottajat, jalostajat/tuojat, jälkikäsittelijät ja työstäjät. Vaikka 
nämä osapuolet voivat toimia jalostusketjun loppupään eri vaiheissa, kyseisen 
tuotannonalan kokonaisvaltaisuus huomioon ottaen niiden tarkasteleminen 
yhdessä on todettu asianmukaiseksi. 
46-
(a) Kokonaisvaltaiset tuottajat 
(i) Kuvaus 
(109) Tässä yhteydessä kokonaisvaltaisilla tuottajilla tarkoitetaan tuottajia, jotka 
kutovat ja jälkikäsittelevät ja/tai työstävät jälkikäsiteltyjä tuotteita. Ne käyttävät 
kaiken tai suurimman osan kankaan tuotannostaan omaan sisäiseen jalostusketjun 
loppupään kulutukseensa tai myyntiin etuyhteydessä oleville yrityksille ja myyvät 
vain satunnaisesti riippumattomille asiakkaille. Vaikka kokonaisvaltaiset tuottajat 
eivät kuulu valituksen tehneeseen yhteisön tuotannonalaan, koska ne eivät kilpaile 
suoraan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa, tarkasteltavana olevan 
menettelyn voidaan katsoa koskevan niiden etua, koska ne voivat myös kärsiä 
polkumyyntihintaan hankituista harmaista kankaista valmistettujen 
jälkikäsiteltyjen kankaiden tai työstettyjen tuotteiden taholta aiheutuvasta 
kilpailusta. 
(110) Yhteisön pääasiassa puuvillaa sisältävien kankaiden kokonaistuotanto vuonna 
1995 oli 464 000 tonnia, josta kyseisen tuotteen tuotanto oli tuotannonalan 
arvioiden mukaan 325 000 tonnia. Kokonaisvaltaisten tuottajien arvioitu osuus 
näistä luvuista oli 72 prosenttia. 
(ii) Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus 
(111) Koska polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikuttaa välillisesti kokonaisvaltaisiin 
tuottajiin, niiden voisi odottaa hyötyvän välillisesti polkumyynnin vastaisista 
toimenpiteistä. Niiden tuottamien jälkikäsiteltyjen kankaiden ja työstettyjen 
tuotteiden kilpailukyvyn odotetaan paranevan verrattuna polkumyynnillä 
tapahtunutta tuontia hyväksi käyttäen tuotettuihin tuotteisiin. Lisäksi 
polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintojen noustessa omaa tuotantoa olevien 
harmaiden kankaiden käyttö tulee niille houkuttelevammaksi, millä on niiden 
kudonta-alan työllisyydelle myönteiset seuraukset. 
-47-
(112) Jotkut jalostusketjun loppupään suuntaan kokonaisvaltaistuneet kutomot, jotka 
keskittyvät kankaiden jälkikäsittelyyn ja/tai työstämiseen ja hankkivat suurimman 
osan tarvitsemastaan harmaasta kankaasta tuonnin avulla, vastustavat kuitenkin 
toimenpiteiden käyttöönottoa. Toimenpiteiden vaikutus tuotannonalan tähän 
osaan vaihtelee kuitenkin sen mukaan, kuinka riippuvainen kukin yksittäinen 
yritys on kyseisistä maista tapahtuvasta tuonnista, joten tähän lohkoon 
kohdistuvasta vaikutuksesta ei ole mahdollista tehdä selvää päätelmää. 
Yhteisössä kudotuista kankaista sisäiseen käyttöön menevä huomattava osuus (72 
prosenttia) huomioon ottaen ja sen merkittävä osuus yhteisön koko 
jälkikäsittelystä (48 prosenttia, kuten jäljempänä on selitetty), voidaan kuitenkin 
päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden yleinen vaikutus 
kokonaisvaltaisiin kutomoihin olisi myönteinen. 
(iii) Toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen vaikutus 
(113) Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, kokonaisvaltaiset tuottajat jäisivät 
kustannustensa suhteen epäedullisempaan asemaan kaikkiin EU:n kilpailijoihinsa 
verrattuna, jotka käyttävät hyväkseen polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tästä 
seuraisi, että niiden oman kudonnan elinkelpoisuus lakkaisi ja niiden voisi olla 
pakko lopettaa kudontatoimintansa. 
Tässä suhteessa olisi huomattava, että pääasiassa puuvillaa sisältävien kankaiden 
kudonnan kokonaistuotanto, kytköksissä oleva ja vapaa huomioon ottaen, laski 
yhteisössä noin 515 600 tonnista vuonna 1992 464 000 tonniin vuonna 1995, ja 
samana ajanjaksona 88 kutomoa lopetti toimintansa Itävallassa, Ranskassa, 
Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, missä 
yhteydessä menetettiin 8 625 työpaikkaa. Ilman toimenpiteitä alan yleinen 
laskusuuntaus jatkuisi sen vuoksi niin, että seurauksena olisi työllisyyden 
heikkeneminen edelleen. 
48 
(b) Jalostajat ja jälkikäsittelijät 
(i) Johdanto 
(114) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen käyttäjiltä ja tuojilta 
vastaanotettiin useita huomautuksia, joissa toistuivat väliaikaisen asetuksen 
johdanto-osan 128 kappaleessa olevat väitteet. Toimenpiteillä väitettiin olevan 
vakava vaikutus yhteisön j älkikäsittelij öiden kilpailuasemaan kolmansista maista 
oleviin viejiin nähden ja liikevaihdon sekä työpaikkojen vähentyvän 
huomattavasti, kun harmaana tuodut ja EU:ssa jälkikäsitellyt kankaat korvataan 
jälkikäsiteltyinä tuoduilla kankailla. Esitettiin väite, että seurauksena voi olla jopa 
yhteisön jälkikäsittely alan häviäminen. 
(ii) Jalostusketjun loppupään teollisuuden rakenne ja koko 
(115) Käyttäjiä koskeva tutkimus perustui jälkikäsittelij öiden, joko riippumattomien tai 
ryhmittymiin kuuluvien, tuojien ja jalostajien toimittamiin tietoihin sekä alaa 
koskeviin yleisiin tietoihin. 
(116) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutusta jalostusketjun loppupäässä 
toimivalle tuotannonalalle tarkasteltaessa on otettava huomioon sen erityinen 
rakenne. Harmaata kangasta eivät tavallisesti osta suoraan sen käsittelijät vaan 
välittäjä (jalostaja), joka voi hankkia tuotteen EU:n kutomoilta tai tuontitavarana. 
Sitten jalostaja toimittaa kankaan jälkikäsittelij alle, jolle sen omistusoikeus ei 
tavallisesti siirry, vaan joka tekee työn toimeksiantona. 
49 
(117) Jälkikäsittelyala on pääomavaltaista ja perustuu hyvin pitkälle hintakilpailuun. 
Valkaisemattomaan kankaaseen verrattuna jälkikäsitellyssä kankaassa on 
enemmän muuntelumahdollisuuksia, sen jalostusarvo on suurempi ja sen 
tuottaminen vaatii korkeampaa osaamistasoa. Vaikka onkin olemassa joitakin 
yksinkertaisia kuoseja ja värejä, jotka ovat melko standardisoituja, tuote on altis 
muodin muutoksille ja mallit vaihtelevat tavallisesti vuosi vuodelta. Tämä 
korostaa sellaisten tekijöiden tärkeyttä kuin toimitusnopeus ja asiakkaan 
mahdollisuus keskustella lopullisesta tuotteesta sekä muuttaa sitä. 
Vastaanotettujen huomioiden mukaan mainitut tekijät ovat hinnan ohella 
jälkikäsittelijän valinnan tärkeimpiä perusteita. Ne selittävät sen, miksi yhteisössä 
jälkikäsiteltyjen kankaiden voidaan harmaista kankaista poiketen odottaa 
säilyttävän etulyöntiasemansa tuotuihin jälkikäsiteltyihin kankaisiin verrattuna. 
(118) Jälkikäsittelyalan tuotanto arvioitiin edellä johdanto-osan 110 kappaleessa 
mainitun luvun perusteella 464 000 tonniksi EU:ssa tuotettua pääasiassa puuvillaa 
sisältävää kudottua kangasta. Lisäämällä harmaiden (221 000 tonnia) ja 
valkaistujen (10 000 tonnia) kankaiden määrä ja vähentämällä harmaiden 
kankaiden vienti (12 700 tonnia) saadaan EU:ssa painettujen ja värjättyjen 
pääasiassa puuvillaa sisältävien kankaiden kokonaismääräksi 682 000 tonnia. Yli 
85 prosenttia puuvillaa sisältävien kankaiden osuus on 78 prosenttia tästä luvusta. 
(119) Jälkikäsiteltyjen kankaiden tuonti oli 37 700 tonnia vuonna 1995 kehityksen 
suunnan oltua kasvava tutkimuksen kohteena olevana ajanjaksona (+17 prosenttia 
12 valtion yhteisössä vuodesta 1992 vuoteen 1995) ja edusti viiden prosentin 
markkinaosuutta valmiiden tuotteiden koko markkinoista. 
50-
(120) Jälkikäsittelyalan arvioitiin työllistävän kaikkiaan 150 000 henkilöä vuonna 1995. 
Alan työllisyys on heikentymässä tekstiiliteollisuuden yleisen kehityssuuntauksen 
mukaisesti (-9 prosenttia vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana). Ottaen 
huomioon, että kyseinen tuote edustaa vain osaa yhteisön koko 
jälkikäsittelyalasta, ja että kokonaisvaltaisiin yrityksiin kuuluvan jälkikäsittelyn 
laajuus on huomattava, kyseisen tuotteen riippumattoman viimeistelyn arvioidaan 
käsittävän noin 23 000 työpaikkaa. 
(121) Tuojien ja jalostajien työllistämien henkilöiden määrästä ei ole mahdollista esittää 
arviota. Ottaen kuitenkin huomioon, että kyseiset yritykset ovat välittäjiä ja 
palvelujen tarjoajia, joiden pääoman sijoitukset ovat hyvin pieniä, niiden 
työllistävyys vaikuttaa suhteellisen vähäiseltä. 
(iii) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus jälkikäsiteltyjen 
kankaiden hintoihin 
(122) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden odotetaan nostavan jälkikäsiteltyjen 
kankaiden myyntihintoja, koska raaka-aineen hinnat nousisivat. 
(123) Johdanto-osan 92 kappaleessa on sanottu, että yhteisön tuotannonalan hintojen 
nousu ei todennäköisesti vastaisi tullin koko määrää. Jotkut tuojat ja käyttäjät 
väittivät, että toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen toimenpiteiden ulkopuolelle 
jääneiden harmaiden puuvillakankaiden hinnat nousisivat myös lähes tullin 
määrää vastaavasti. Tämä väite vaikuttaa kuitenkin perusteettomalta, koska 
harmaiden kankaiden markkinoiden suuri alttius kilpailulle tekee 
epätodennäköiseksi sen, että toimenpiteiden piirin ulkopuolelle jäävät tuottajat 
(joiden osuus markkinoista vuonna 1995 oli 60 prosenttia) voisivat vapaasti 
nostaa hintojaan. Näin ollen päätellään, että harmaiden puuvillakankaiden 
keskimääräinen hintojen nousu tulee jäämään keskimääräistä tullin määrää 
huomattavasti alhaisemmaksi. 
-51 
(124) Arvioidakseen toimenpiteiden vaikutusta jälkikäsiteltyjen tuotteiden hintoihin 
komissio laski harmaan kankaan keskimääräisen osuuden tuotantokustannuksista 
ja jälkikäsitellyn kankaan hinnasta. Kyselyyn saatujen vastausten tarkastelu 
paljasti tämän osuuden vaihtelevan suuresti käytetyn harmaan kankaan painon ja 
laadun sekä viimeistelyn laadun mukaan. Keskimääräiseksi osuudeksi laskettiin 
45 prosenttia vastanneiden yritysten ja kaikkien jälkikäsiteltyjen kankaiden osalta. 
Yritysten väliset vaihtelut (22-67 prosenttia) ja kyselyn kattamien tuotteiden 
erilaisuus huomioon ottaen komission päätelmien perustana päätettiin kuitenkin 
käyttää keskiarvoa 45 prosentin ja Saksan jälkikäsittelij öiden yhdistyksen 
antaman luvun välillä, kun viimeksi mainittu arvioi harmaan kankaan osuudeksi 
kaikista kuluista 36 prosenttia. Lukuun lisättiin jalostajien ilmoittamien 
voittomarginaalien perusteella arvioitu kuuden prosentin voittomarginaali. 
(125) Näkökantojen tarkastelu osoitti voiton olleen vuonna 1995 keskimäärin 15 
prosenttia myynnistä toimeksiantojen perusteella toimivien jälkikäsittelij öiden 
osalta ja noin kuusi prosenttia jalostajien osalta. Molemmat voittomarginaalit 
katsotaan alojen luonne huomioon ottaen asianmukaisiksi (pääomavaltainen ala 
jälkikäsittelij öiden tapauksessa; välittävä, palveluja tarjoava ala jalostajien 
tapauksessa) ja niillä katsotaan voitavan tarvittaessa kattaa osa lopullisten 
polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tapahtuvasta 
kulujen lisäyksestä. Näin ollen ei vahvistettu väitettä, että sekä jalostajat että 
jälkikäsittelijät toimivat alhaisilla voittomarginaaleilla eivätkä pysty kattamaan 
mitään tulleista johtuvia kulujen lisäyksiä. 
52 
(126) Erilaisia tulevaisuusvaihtoehtoja hahmoteltiin ottaen huomioon markkinoiden 
reaktioihin liittyvät erilaiset mahdollisuudet. Huomioon otettiin 
'enimmäisvaihtoehto', jonka yhteydessä oletettiin, että kaikki toimittajat nostavat 
hintoja tullin koko määrää vastaavasti, eli keskimäärin 15,7 prosenttia, ja että 
jalostajat ja jälkikäsittelijät eivät ota kantaakseen hintojen nousua lainkaan. Tässä 
vaihtoehdossa hintojen nousu arvioidaan 7,1 prosentiksi osuuden 
tuotantokustannuksista ollessa 45 prosenttia ja 5,6 prosentiksi osuuden 
tuotantokustannuksista ollessa 36 prosenttia. 
(127) Myös 'vähimmäisvaihtoehto' arvioitiin. Se perustuu oletukseen, että 
polkumyyntitullien vaikutuksen ulkopuolelle jäävät toimittajat eivät korota 
hintojaan, mikä alentaa toimittajien keskimääräisen hintojen nousun 6,3 
prosenttiin. Lisäksi siinä oletetaan, että sekä jalostajat että jälkikäsittelijät ottavat 
kantaakseen osan tullista alentamalla kumpikin voittomarginaaliaan yhdellä 
prosentilla. Näin laskettu jälkikäsiteltyjen kankaiden hintojen nousu vaihtelee 0,7 
prosentista 1,3 prosenttiin laskelmissa käytetyn tuotantokustannusosuuden 
mukaan. 
(128) Edellä olevat kaksi laskelmaa katsotaan eri mahdollisuuksien ääritapauksiksi. 
Komissio arvioi todennäköisimmäksi keskimääräisen vaihtoehdon, joka sisältää 
maltillisen hinnankorotuksen polkumyyntitullien vaikutuksen ulkopuolelle 
jäävien harmaiden kankaiden toimittajien osalta ja edellä kuvatun yhden prosentin 
suuruisen tullintasoituksen. 
Yhteisön tuottajien keskimääräinen hinnankorotus arvioitiin kahdeksi prosentiksi 
väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa tarkoitettujen tappioiden 
korvaamiseksi vaadittavan vähimmäiskorotuksen perusteella. 
Muiden kolmansista maista olevien viejien osalta komissio käytti, olettaen, että ne 
eivät ole markkinajohtajia, 10,2 prosentin hinnankorotusta, keskimääräisen 
polkumyyntitullin painotettua keskiarvoa 15,7 prosenttia ja yhteisön tuottajien 
osalta arvioitua kahden prosentin hinnankorotusta. 
53-
Näin ollen viimeistellyn kankaan hinnankorotuksen arvioidaan vaihtelevan 
kahdesta kolmeen prosenttiin riippuen sovelletusta kuluosuudesta. 
(iv) Jalostajiin kohdistuva vaikutus 
(129) Ne, joihin kulujen kohoaminen kohdistuu suoraan ja joiden on päätettävä, 
siirtävätkö ne sen suoraan asiakkailleen vai ottavatko ne lisäkulut kokonaan tai 
osittain kantaakseen, ovat jalostajia. Väitettiin, että jalostajat jäävät loukkuun, 
koska ne eivät alhaisten voittomarginaaliensa ja alalla vallitsevan hintakilpailun 
vuoksi voi ottaa lisäkuluja kantaakseen eivätkä pysty siirtämään niitä edelleen 
asiakkailleen. 
Lisäkulujen kattamismahdollisuuksien osalta komission kanta on esitetty 
johdanto-osan 125 kappaleessa. Lisäksi jalostajien aikaisempi käyttäytyminen 
viittaa niiden huomattavaan kykyyn siirtää kulujen kasvu asiakkailleen. Vuosina 
1994-1995 tuotantokulujen yleisen kasvun ja kysynnän laskun vuoksi 
(raakapuuvillasta aiheutuneet kulut nousivat noin 15 prosenttia ja yhteisön 
kutomot nostivat hintojaan 8,6 prosenttia) jalostajat pystyivät nostamaan 
hintojaan 6,66 prosenttia. Ottaen huomioon tässä vaiheessa tapahtunut 
jalostusarvon lisäys kyseinen korotus oli riittävä kulujen kohoamisen kattamiseksi 
ja alan kannattavuuden säilyttämiseksi kysynnän laskusta huolimatta. 
Vaihtoehtoinen jalostajien tapa toimia voisi olla myös siirtyminen käyttämään 
tuotteita, joihin toimenpiteet eivät vaikuta, kuten yhteisön tuotantoa, muista 
kolmansista maista olevia tuotteita tai sekoitekankaita. Niillä on myös 
mahdollisuus tuoda jälkikäsiteltyjä kankaita suoraan, vaikka jäljempänä oleva 
tarkastelu viittaa siihen, että tämä on epätodennäköistä. Siksi päätellään, että 
jalostajien osalta polkumyynnin vastaiset toimenpiteet voivat edellyttää jonkin 
verran sopeutumista, mutta toimenpiteiden ei odoteta vaikuttavan jalostajiin 
kohtuuttomasti. 
54 
(v) Jälkikäsittelij öihin kohdistuva vaikutus 
(130) Jälkikäsittelijät, joihin toimenpiteillä ei ole suoraa rahallista vaikutusta, koska ne 
eivät osta kyseistä tuotetta, voisivat joutua kärsimään toiminnan vähenemisestä, 
jos kysyntä siirtyy huomattavassa määrin jälkikäsiteltyjen kankaiden tuontiin 
(niin kutsutut 'korvausvaikutukset'). 
(131) Komissio tarkasteli sille toimitettujen tietojen perusteella markkinoiden 
kysynnässä tapahtuvaa reaktiota yhteisössä jälkikäsiteltyjen kankaiden 
hinnankorotukseen voidakseen laatia mahdollisia korvausvaikutuksia koskevan 
arvion. 
Ajanjaksona 1992-1996 yhteisön jälkikäsittelij öiden käsittelemien kankaiden 
määrä lisääntyi indeksin avulla ilmaistuna pisteluvusta 100 pistelukuun 108 
vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana ja laski sitten pistelukuun 99 vuonna 1995 
ja pistelukuun 97 vuonna 1996. Samaan aikaan jalostajien myymien 
jälkikäsiteltyjen kankaiden hinnat nousivat pisteluvusta 100 vuonna 1992 
pistelukuun 115 vuonna 1995 ja laskivat pistelukuun 99 vuonna 1996. 
Kyseiset luvut osoittavat, että saatujen hintojen ja jälkikäsittelij öiden toiminnan 
tason välillä ei ole selvää yhteyttä. Vaikka markkinat reagoivatkin voimakkaasti 
hintojen nousuun vuonna 1995, hintojen lasku ei vuonna 1996 aiheuttanut määrän 
kasvua. Samalla tavoin maltillinen hintojen nousu vuonna 1994 ei estänyt yli 
kuuden prosentin määrällistä kasvua. 
55-
(132) Kolmansista maista peräisin olevan jälkikäsitellyn kankaan tuonnin suhteen ei ole 
tutkittujen tietojen perusteella havaittavissa selvää yhteyttä kyseisen tuotteen 
yhteisössä tapahtuvan tuotannon ja mainitun tuonnin välillä. Tuonti osoittaa 
tasaisesti kasvavaa suuntausta hintojen laskiessa. Toisaalta tuodut määrät 
edustavat viiden prosentin osuutta yhteisössä viimeistellyistä määristä. Nämä 
luvut eivät anna tukea väitteille korvausvaikutuksen todennäköisyydestä. 
Komissio ei vastaanottanutkaan todisteita, jotka olisivat osoittaneet, että missään 
kolmannessa maassa olisi merkittävää vapaata jälkikäsittelykapasiteettia, eikä ole 
olemassa merkkejä siitä, että tällaista pääoma- ja osaamisvaltaista teollisuutta 
voitaisiin rakentaa nähtävissä olevassa tulevaisuudessa. Lisäksi jälkikäsiteltyjen 
kankaiden tuonti on myös säännelty kiintiö- ja lisenssijärjestelyin, mikä 
tarkoittaa, että sen kasvu on ilman muuta toistaiseksi rajoitettu. 
Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen ja suurta korvausvaikutusta ennustavien 
väitteiden vastaisesti pääteltiin, että jälkikäsiteltyjen kankaiden arvioidun 2-3 
prosentin hinnannousun ei odoteta aiheuttavan kysynnän huomattavaa siirtymistä 
yhteisössä jälkikäsitellyistä kankaista kolmansista maista tapahtuvaan tuontiin. 
(133) Väitettiin myös, että jälkikäsittelyalan tapaisella pääomavaltaisella alalla 
vähäinenkin käsiteltyjen määrien lasku voi nostaa yksikkökustannuksia siinä 
määrin, että tuotannon jatkaminen muuttuu kannattamattomaksi. Tutkitut 
jälkikäsittelijät pystyivät kuitenkin säilyttämään voittomarginaalinsa korkeina, 
vaikka käsitellyt määrät pienenivät: vuonna 1995 niiden tuotto oli 15 prosenttia 
myynnistä, vaikka käsitellyt määrät pienenivät 9,7 prosenttia. 
56 
(134) Komissio päättelee sen vuoksi, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden 
käyttöönotto ei todennäköisesti johda yhteisössä jälkikäsiteltyjen kankaiden 
korvaamiseen tuoduilla kankailla. Käyttäjien esittämät väitteet yhteisön 
jälkikäsittelyalalle aiheutuvista sen toimintaa merkittävällä tavalla häiritsevistä 
vaikutuksista katsottiin sen vuoksi suuressa määrin liioitelluiksi. 
(vi) Työllisyyteen kohdistuvat vaikutukset 
(135) Edellä esitetty huomioon ottaen ei ole odotettavissa, että polkumyynnin vastaisilla 
toimenpiteillä olisi kohtuutonta vaikutusta jalostajien ja jälkikäsittelij öiden 
toimintaan ja työllisyystilanteeseen. Mahdollisten seurausten vaikutus riippuu 
kuitenkin myös jalostajien valitsemasta strategiasta: jos ne päättävät 
merkittävässä määrin siirtyä käymään kauppaa jälkikäsitellyillä kankailla, 
vaikutus jälkikäsittelyalaan on voimakkaampi. Mutta kuten edellä johdanto-osan 
132-134 kappaleessa on selitetty, ei vaikuta uskottavalta vaihtoehdolta, että 
jalostajat siirtyisivät jälkikäsiteltyjen kankaiden tuontiin. 
(136) Voidaan kuitenkin odottaa, että jotkut polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin varassa 
selvemmin olevat tuotannonalan osat tulevat kärsimään toiminnan vähenemisestä, 
jonka määrää on hyvin vaikea ennustaa. Se tulee olemaan riippuvainen siitä, 
millaisia mahdollisuuksia tällä tuotannonalan osalla on kattaa tullin määrä ja 
miten se pystyy siirtymään muiden hankintalähteiden käyttäjäksi. Toisaalta 
vaikuttaa myös siltä, että näiden j älkikäsittelij öiden kärsimät menetykset voisivat 
korvautua kokonaisvaltaisiin yrityksiin kuuluvien tai pääasiassa yhteisössä 
tuotettuja harmaita kankaita käyttävien jälkikäsittelijöiden tilanteen 
paranemisella, joiden kummankin kilpailukyky paranisi lopullisten 
toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. 
57 
(vii) Toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen vaikutukset 
(137) Jos lopullisia toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön, jotkut käyttäjät voisivat hyötyä 
edelleen polkumyyntihinnoin tapahtuvasta tuonnista, saaden etua niiden 
kustannuksella, jotka käyttävät yhteisön tuotantoa tai harjoittavat kudonnan osalta 
kokonaisvaltaista toimintaa. Jos yhteisön kutomoalalle aiheutuisi huomattavaa 
vahinkoa, koko jälkikäsittelymarkkinat kärsisivät, koska yhteisön harmaiden 
kankaiden tuotanto toimittaa edelleen raaka-aineen yli kahdelle kolmasosalle 
yhteisön koko jälkikäsittelyalasta. 
(c) Työstäjät 
(i) Tuotannonalan erityispiirteet 
(138) Työstöala on puuvillateollisuuden lohko, joka työllistää suurimman määrän 
ihmisiä. Alan koko suuruuden ja käytettävän puuvillan määrän perusteella 
arvioitiin, että puuvillatuotteiden työstämisessä on kysymys 390 000 työpaikasta. 
(139) Työstäminen on myös vaihe, jossa tapahtuva keskimääräinen arvonlisäys on 
suurin, vaikka tämä vaihtelee suuresti tuotteittain. Jälkikäsitellyn kankaan 
arvonlisäys esimerkiksi voi olla hyvin alhainen perusvuodevaatesarjassa (vain 25 
prosenttia koko hinnasta sisältäen leikkaamisen, saumauksen ja pakkaamisen), 
mutta paljon korkeampi vaatekappaleessa kuten paidassa, jossa se voi kohota 70 
prosenttiin. Tästä syntyy ero vähäisen jalostusarvon sisältävien perustuotteiden, 
jotka ovat hyvin hintaherkkiä ja joiden tuotanto on suureksi osaksi siirretty 
alhaisten työvoimakustannusten maihin, ja korkean jalostusarvon sisältävien 
muotituotteiden välille. 
58-
(ii) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus 
(140) Jotkut käyttäjät ovat väittäneet, että toimenpiteiden käyttöönoton kielteiset 
vaikutukset ulottuisivat työstäjiin, koska kulujen lisääntyminen kohdistuisi niihin 
aiheuttaen kilpailukyvyn menetyksen kolmansista maista tuotuihin vaatteisiin ja 
kodintekstiileihin nähden. 
(141) Toimitettujen tietojen perusteella todettiin vaihtelevan jälkikäsitellyistä kankaista 
aiheutuneiden kulujen keskimääräisen osuuden myyntihinnoista olevan jopa 50 
prosenttia. Edellä johdanto-osan 128 kappaleessa arvioitu jälkikäsiteltyjen 
kankaiden keskimääräinen 2-3 prosentin hinnankorotus nostaisi niiden hintoja 
pahimmillaan alle kaksi prosenttia, vaikka mahdollista korotuksen kattamista 
muulla tavoin ei edes otettaisi huomioon. 
(142) Edellä esitetty huomioon ottaen ja käytettävissä olevien tietojen perusteella 
komission toimielimet päättelivät, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät 
vaikuta kielteisesti yhteisön työstöalan taloudelliseen asemaan. 
18. Päätelmä 
(143) Osapuolilta saatujen tietojen ja muuten käytettävissä olevien tietojen perusteella 
komissiolla oli mahdollisuus perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti 
arvioida asiaan liittyvät eri edut ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden 
käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen kokonaisvaikutus. 
Tätä tutkimusta suorittaessaan komissio kiinnitti erityistä huomiota tarpeeseen 
poistaa vahingollisen polkumyynnin kaupankäyntiä vinouttavat vaikutukset ja 
palauttaa tehokas kilpailu. 
59 
(144) Yhteisön tuotannonalan osalta toimenpiteiden vaikutusten voidaan odottaa 
antavan sille mahdollisuuden palauttaa kannattavuutensa ja säilyttää toimintansa 
harmaiden puuvillakankaiden alalla, mistä seuraa myönteisiä vaikutuksia 
työllisyyteen ja yhteisön markkinoiden kilpailuolosuhteisiin. 
(145) Vaikka yhteisön kehräämöt esittivät väitteen, että ne ovat erittäin riippuvaisia 
yhteisön kutomoista, tutkimuksen tulokset eivät täysin tukeneet kyseistä väitettä. 
Kuitenkin osoitettiin, että yhteisön kutomoiden tilanteen mahdollisella 
paranemisella voisi odottaa olevan myönteinen vaikutus kehräämöihin. 
(146) Olisi syytä lisätä, että toimenpiteiden myönteinen vaikutus ei rajoittuisi yhteisön 
tuotannonalaan, vaan se ulottuisi yhteisön koko kutomoalaan ja sen kanssa 
yhteydessä olevaan jalostusketjun loppupään kokonaisvaltaiseen teollisuuteen. 
(147) Väitteitä jalostusketjun loppupään teollisuuteen kohdistuvista kielteisistä 
vaikutuksista ei joko oltu perusteltu tai ne todettiin liioitelluiksi, erityisesti 
väitettyjen korvausvaikutusten osalta, vaikkakaan osalle jälkikäsittelyalaa 
aiheutuvia joitakin kielteisiä seurauksia ei voida sulkea pois. 
(148) Kaikkien asiaan liittyvien lohkojen asema huomioon ottaen ei voida kaikkien 
toimitettujen tietojen perusteella selkeästi päätellä, että polkumyynnin vastaisten 
toimenpiteiden soveltaminen olisi yhteisön yleisen edun vastaista. 
(149) Edellä oleva huomioon ottaen väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 130 
kappaleessa tehdyt yhteisön etua koskevat päätelmät vahvistetaan. 
60-
J. LOPULLINEN TULLI 
(150) Polkumyyntiin, vahinkoon, syy-yhteyteen ja yhteisön etuun liittyvien edellä 
esitettyjen päätelmien perusteella komissio harkitsi käyttöön otettavien 
polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa ja tasoa. 
(151) Ottaen huomioon asianomaisista maista peräisin olevien rakennetyyppien laaja 
kirjon komissio katsoo, että arvotullin muodossa käyttöön otettava 
polkumyyntitulli on tarkoitukseen parhaiten soveltuva toimenpidemuoto. 
(152) Lopullisen tullin tason määrittämiseksi on otettu huomioon todetut 
polkumyyntimarginaalit ja tullin määrä, joka on tarpeen yhteisön tuotannonalalle 
aiheutuneen vahingon poistamiseksi. 
(153) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 133 kappaleesta muistetaan, että koska 
vahinko johtuu pääasiassa hinnankorotusten estymisestä, markkinaosuuden 
menettämisestä ja erityisesti kannattavuuden puuttumisesta tai tappioista, 
vahingon poistaminen edellyttää tuotannonalan saattamista tilanteeseen, jossa 
hinnat on mahdollista nostaa kannattavalle tasolle. Tämän saavuttamiseksi nyt 
tutkimuksen kohteena olevista maista peräisin olevan kyseisen tuonnin hintoja 
olisi korotettava vastaavasti. 
(154) Tarvittavan hinnankorotuksen laskemiseksi komissio katsoi, että tämän tuonnin 
voimassa olevia hintoja olisi verrattava myyntihintaan, joka vastaisi paremmin 
yhteisön tuottajien tuotantokustannuksia kohtuullisella voitolla lisättynä. 
61 
(155) Joukko viejiä asetti kyseenalaiseksi väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 133 
kappaleessa mainitun kahdeksan prosentin voittomarginaalin liikevaihdosta 
laskettuna sillä perusteella, että kyseinen voittomarginaali oli liian korkea 
suhteessa viime vuosina toteutuneisiin tasoihin verrattuna: otokseen kuuluvien 
yhteisön tuottajien paras voittomarginaali on viime aikoina ollut noin kaksi 
prosenttia. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä tätä, koska kaksi prosenttia on 
riittämätön pääomavaltaisen tuotannonalan rahoituksellisen elinkelpoisuuden 
takaamiseksi. Menettelyn kuluessa havaittiin hyvin alhaista pääomaa 
edellyttävillä puuvillatekstiiliteollisuuden lohkoilla viiden prosentin ja sitä 
korkeampia tuottotasoja. Näin ollen komissio katsoo, että kahdeksan prosenttia on 
puuvillan kudonta-alalle kohtuullinen marginaali. 
(156) Yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson aikana kussakin edellä johdanto-osan 
63 kappaleessa kuvatussa kuudessa luokassa veloittamien myyntihintojen 
painotettuja keskiarvoja korotettiin yleisen vähimmäisvoittomäärän 
saavuttamiseksi. Näin määritettyjä hintoja verrattiin polkumyynnillä tapahtuneen 
tuonnin hintoihin, joita oli käytetty alihinnoittelun laskemiseen edellä kuvatulla 
tavalla. 
(157) Näiden kahden hinnan väliset erot painotettuihin keskiarvoihin perustuen ja 
prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta ilmaistuina olivat: 
- Kiina 45 prosenttia 
- Egypti 49 prosenttia 
Intia 34-73 prosenttia 
Indonesia 41-81 prosenttia 
Pakistan 46-54 prosenttia 
- Turkki 11-25 prosenttia 
62 
(158) Jos todetut polkumyyntimarginaalit olivat tietyn vientiä harjoittavan tuottajan 
osalta alhaisemmat kuin vahingon poistamiseksi edellä lasketulla tavalla 
tarvittavat vastaavat vientihintojen korotukset, käyttöön otettavat lopulliset tullit 
on rajoitettava määritettyä polkumyyntimarginaalia vastaavalle tasolle. Tilanne 
oli tällainen kaikkien asianomaisten yritysten osalta yhtä lukuun ottamatta. 
Yhteistyössä toimineille mutta tutkimatta jätetyille yrityksille ehdotettu 
polkumyyntitulli on keskimääräinen otoksen polkumyyntimarginaali tai 
keskimääräinen vahingon poistamiseksi tarvittava marginaali, joista alhaisempi 
valitaan. 
Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntitulli vastaa otokseen 
kuuluneille yrityksille laskettua joko korkeinta polkumyyntimarginaalia tai 
korkeinta vahingon poistamiseksi tarvittavaa marginaalia, joista alhaisempi 
valitaan. Kaikkien maiden osalta käytettiin korkeinta polkumyyntimarginaalia. 
K. LOPPUSÄÄNNÖKSET 
(159) Useat turkkilaiset osapuolet esittivät vastalauseensa, koska Turkkia oli kohdeltu 
kuin mitä tahansa kolmatta maata huolimatta siitä, että sillä on tulliliittosopimus 
yhteisön kanssa. 
EY-Turkki-assosiointineuvoston päätöksen N:o 1/95 44 artiklan 2 kohdassa 
sanotaan, että assosiointisopimuksen lisäpöytäkirjan 47 artiklassa määrätyt 
polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt ovat edelleen voimassa. Assosiointisopimuksen 
lisäpöytäkirjan 47 artiklassa määrättyä menettelyä sovellettiinkin, ja sekä 
assosiointineuvostolle että tulliliiton sekakomitealle annettiin säännöllisesti asiaa 
koskevia tietoja. 
63 
(160) EY-Turkki-assosiointineuvostolle ilmoitettiin muodollisesti 18 päivänä 
tammikuuta 1996, että komissio oli vastaanottanut valituksen, jonka mukaan 
valkaisemattomia puuvillakankaita tuotiin polkumyynnillä muun muassa 
Turkista, ja tästä tuonnista aiheutui vahinkoa yhteisön asianomaiselle 
tuotannonalalle. 
EY-Turkki-assosiointineuvostolle ilmoitettiin edelleen 23 päivänä helmikuuta 
1996 menettelyn aloittamisesta, ja sille annettiin jäljennös valituksen versiosta, 
joka ei ollut luottamuksellinen. Sille ilmoitettiin myös päätöksestä soveltaa 
otantamenetelmää. 
Assosiointisopimuksen lisäpöytäkirjan 47 artiklan 1 kohdan määräysten mukainen 
pyyntö esitettiin muodollisesti assosiointineuvostolle 8 päivänä elokuuta 1996 sen 
jälkeen, kun tutkimukset olivat osoittaneet turkkilaisten tuottajien/viejien 
harjoittavan polkumyyntiä. Viimeksi mainittuja pyydettiin halutessaan antamaan 
sitoumuksia perusasetuksen 8 artiklan mukaisesti. 
Edellä mainitun sopimuksen 47 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määrätyn kolmen 
kuukauden määräajan kuluttua komissio ilmoitti 20 päivänä marraskuuta 1996 
assosiointineuvostolle päätöksestään ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyynnin 
vastaiset toimenpiteet. 
Lisäksi tulliliiton sekakomitealle oli 19 päivänä marraskuuta 1996 ilmoitettu 
myös komission tarkoituksesta ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset 
toimenpiteet. 
Väliaikaisen asetuksen jäljennös lähetettiin assosiointineuvostolle 21 päivänä 
marraskuuta 1996. 
64 
(161) Lopuksi assosiointineuvostolle annettiin EY-Turkki-assosiointisopimuksen 
lisäpöytäkirjan 47 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti tieto ja täydelliset 
yksityiskohdat lopullisista tosiseikoista ja päätelmistä. Tulliliiton sekakomitealle 
ilmoitettiin aikomuksesta ottaa käyttöön lopulliset polkumyynnin vastaiset 
toimenpiteet. 
(162) Eräs turkkilainen osapuoli pyysi Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen 
tuomioistuinta peruuttamaan tarkasteltavana olevan menettelyn aloittamisen3. 
Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti 16 päivänä 
joulukuuta 1996 antamassaan hylkäävässä päätöksessä, että menettelyn 
aloittaminen Turkkia vastaan ei edellä kuvatuissa olosuhteissa ollut ristiriidassa 
assosiointisopimuksen määräysten kanssa. 
(163) Ilmoitusta alustavista päätelmistä koskevissa huomautuksissaan useat 
tuottajat/viejät ilmoittivat, että ne halusivat mahdollisesti esittää sitoumuksia 
ennen lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Koska 
sitoumuksia ei annettu, tässä asetuksessa säädetyt polkumyynnin vastaiset 
toimenpiteet koskevat kaikkia tuottajia/viejiä. 
3 Asia T-75/96, Söktas v. komissio 
65 
L. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN 
(164) Ottaen huomioon vientiä harjoittaville tuottajille ja maille todettujen 
polkumyyntimarginaalien suuruus ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen 
vahingon merkittävyys katsotaan tarpeelliseksi, että väliaikaisilla 
polkumyyntitulleilla kyseistä tuotetta koskevien kauppojen osalta varmistetut 
määrät olisi kannettava lopullisesti lopullisten tullien suuruisina, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
1. Otetaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit CN-koodeihin 5208 11 90, 5208 
12-5208 19 ja 5209 11-5209 19 kuuluvien Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, 
Intiasta, Indonesiasta , Pakistanista ja Turkista peräisin olevien litteäksi 
kudottujen valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa. 
2. Taulukoissa 3 ja 4 sekä tämän asetuksen liitteessä lueteltuja viejiä lukuun 
ottamatta lopullinen polkumyyntitulli vapaasti yhteisön rajalla -nettohinnasta 
tullaamattomana on seuraava: 
-66 
TAULUKKO 1: 
Maa Tulli Taric-lisäkoodi 
Kiinan kansantasavalta 18,9% 8900 
Egypti 13,0% 89ÖÖ 
Intia 17,2% 89ÖÖ 
Indonesia 14,5% 89ÖÖ 
Pakistan 22,9% 89ÖÖ 
Turkki 17,5% 89ÖÖ 
Tämän asetuksen liitteessä lueteltujen viejien osalta sovelletaan seuraavia 
polkumyyntitullej a: 
TAULUKKO 2: 
Maa Tulli Taric-lisäkoodi 
Intia 15,5% 8909 
Indonesia 13,5% 89ÏÔ 
Pakistan 14,2% 89ÏÏ 
Turkki 15,2% 89Ï2 
Jäljempänä lueteltuihin yrityksiin sovelletaan seuraavia polkumyyntitulleja: 
67 
TAULUKKO 3: 
Maa 
Intia Valmistaja 
Coats Viyella India Ltd 
Vardhman Spinning & General Mills Ltd 
Mafatlal Industries 
Mafatlal Fine Spg. & Mfg. Tulli 
12,3% 
5,1% 
12,6% 
12,6% Taric-lisäkoodi 
8914 
8915 
8916 
8917 
TAULUKKO 4: 
Maa 
Indonesia Valmistaja 
P.T. Apac Inti Corpora / P.T. Kanindo 
Prima Perkasa 
P.T. Eratex Djaja Tulli 
3,5% 
12,8% Taric-lisäkoodi 
8918 
8922 
TAULUKKO 5: 
Maa 
Pakistan Valmistaja 
Diamond Fabrics Ltd 
Amer Fabrics Ltd 
Lucky Textile Mills 
Nishat Mills Ltd 
Nishat Fabrics Ltd Tulli 
9,0% 
9,0% 
15,5% 
9,2% 
9,2% Taric-lisäkoodi 
8923 
8924 
8927 
8928 
8929 
68 
TAULUKKO 6: 
Maa 
Turkki Valmistaja 
Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi 
Isletmesi A.S. 
Söktas Pamuk ve Tarim Degerlendirme 
Ticaret ve Sanayi A.S. Tulli 
13,6% 
11,4% Taric-lisäkoodi 
8930 
8931 
Jollei toisin säädetä, noudatetaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 
2 artikla 
1. Asetuksen (EY) N:o 2208/96 mukaisesti väliaikaisilla polkumyyntitulleilla 
varmistetut määrät kannetaan lopullisesti. 
2. Väliaikaisesti varmistetut, lopullisen polkumyyntitullin ylittävät määrät 
vapautetaan. 
3. Väliaikaisesti varmistetut, CN-koodiin 5208 11 10 kuuluvia valkaisemattomia 
harsokangastuotteita koskevat määrät vapautetaan. 
-69-
3 artikla 
Jos joku tuottaja toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että se ei ole vienyt 1 
artiklan 1 kohdassa kuvattuja tavaroita tutkimusajanjakson aikana, että se ei ole 
etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, joka on tällä asetuksella käyttöön 
otettujen toimenpiteiden kohteena, ja että se on vienyt kyseisiä tavaroita 
tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen tai että sen on sitoutunut peruuttamattomalla 
sopimuksella viemään yhteisöön huomattavan määrän, neuvosto voi komission 
ehdotuksesta, jonka se on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa, yksinkertaisella 
enemmistöllä muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa lisäämällä asianomaisen tuottajan liitteessä 
olevaan osapuolten luetteloon. Asianomaiseen tuottajaan sovellettaisiin sen jälkeen edellä 
1 artiklan taulukossa 2 olevia Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista olevien 
tuottajien tulleja tai edellä taulukossa 1 olevia Kiinasta ja Egyptistä olevien tuottajien 
tulleja. 
4 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 1997 
Neuvoston puolesta 
-70 
Liite 
Intia 
A.S.P.G. Subbiah Nadar & Sons, Dhalavaipuram 
All India Handloom Fabrics Marketing Co-operative Society Ltd, Madras 
Alpha Mills Pvt Ltd, Karur 
Amex Exports, Karur 
Anglo French Textiles, Pondicherry 
Arcot Textile Mill Ltd, Madurai 
Arun Fabrics, Tirupur 
Arun Textiles, Rajapalayam 
Ashima Fabrics, Bombay 
A.S. Marimuthu, Samusigapuram 
Atlas Export Enterprises, Karur 
Ayyappan Textiles Ltd, Madurai 
B.K.S. Mills, Tirupur 
B.N. Sardar & Sons, Calcutta 
Bharat Vijay Mills, Kalol 
Bhiwani Denim & Apparels Ltd, Faridabad 
Bonanza Overseas Pvt. Ltd, Bombay 
Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Bombay 
Emperor Trading Co., Tirupur 
Esskay International, Bombay 
Forbes Gokak Ltd, Bombay 
Garden Weaves Pvt. Ltd, Tirupur 
71 
GDJD Exports, Madras 
Govindji Trikamdas & Co., Bombay 
IA Intercontinental, Madras 
Ideal Expo Fabrics, Salem 
Inter Globe Services, Bombay 
Indra Exports, Jalandhar 
Kanoria Chemicals & Industries Ltd, Ahmedabad 
Karamal Garment Exports, Madras 
Keshavlal Talakchand, Bombay 
Kishandas Kikani, Bombay 
Kothari Industrial Corporation Ltd, Madras 
Loyal Textile Mills Ltd, Kovilpatti 
M.S. Mathivanan, Komarapalayam 
M.U.A. Arumugaperumal & Sons, Chatrapatti 
Maharashta State Textile Corporation Ltd, Bombay 
Naatchiar Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti 
Navnitlal & Producer/exporter, Bombay 
Niyati Overseas, Madras 
Nowrosjee Wadia & Sons Ltd., Bombay 
N.W. Exports, Bombay 
Parag Trading Corporation, Bombay 
Patodia Syntex Ltd, Bombay 
Piramal Sons Ltd, Bombay 
Pothys Cotton Products PVT.LTD., Srivilliputtur 
Pradeep Investments Pvt. Ltd, Bombay 
Prathishta Weaving & Knitting Producer/exporter Ltd, Coimbatore 
-72-
Preemier Textile, Tirupur 
Preeti Impex, Tiruchengodu 
Premier Enterprises 
Premier Mills Ltd, Coimbatore 
Premier Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti 
R. D. Traders, Bombay 
Rajnarayan Hosiery Exports Pvt Ltd, Coimbatore 
Rama Qualitex Ltd, Bangalore 
Ramkumar Mills Ltd, Bangalore 
Rawsitasa Exports, New Delhi 
Rega Textiles, Komarapalayam 
Ruchi Fabrics Ltd, Indore 
S. Nikhil, Bombay 
Sadhaka Exports 
Sajjan Textiles Mills Ltd, Bombay 
Sajjan Udyog Export Ltd, Bombay 
Senthil Textiles, Tirupur 
Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Bombay 
Sheela Apparel Exports Pvt. Ltd, Bombay 
Sheth Exports, Bombay 
Sheth Investments & Trading Producer/exporter Ltd, Bombay 
Singhania Exports, Bombay 
Sitalakshmi Mills Ltd, Madurai 
Sivakkumar Mills, Palladam 
Sree Rangsan Textiles Pvt. Ltd, Komarapalayam 
Sri Adhilakshmi Warping & Sizing Mills, Erode 
-73-
Sri Balaji Fabric, Tirupur 
Sri Dhavamani Textiles, Erode 
Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti 
Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills P. Ltd, Madurai 
Sri Saravanaa Exports Producer/exporter, Tamil Nadu 
Srinivasa Textiles, Chatrapatti 
Standard Industries Ltd, Bombay 
Sudha Mills (India) Pvt. Ltd, Bombay 
Supreme Bandages, Chatrapatti 
Tamarai Mills Ltd, Coimbatore 
Texcot Exports Pvt Ltd, Bombay 
The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd, Bombay 
The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd, Bombay 
The Lakshmi Mills Producer/exporter Ltd, Coimbatore 
The Morarjee Gokuldas Spinning & Weaving Producer/exporter Ltd, Bombay 
The Ruby Mills Ltd, Bombay 
The Western India Cottons Ltd., Kerala 
Thiagarajar Mills Ltd, Madurai 
Trident Textile Mills Ltd, Madras 
Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Tirupur 
Varadhalakshmi Mills Ltd, Madurai 
Virudhunagar Textile Mills Ltd, Madurai 
World-Tex Limited, Chaziabad 
Yarn Syndicate Ltd, Calcutta 
74 
Indonesia 
PT. Tyfountex Indonesia, Solo 
PT. Sandratex, Jakarta 
PT. Batik Keris, Jakarta 
PT. Danliris, Jakarta 
PT. Catur Jantra, Jakarta 
PT. Panca Bintang, Jakarta 
Gabungan Koperasi Batik Indonesia, Jakarta 
PT. Primatexco, Jakarta 
PT. Bina Nusantara Prima, Bandung 
PT. Batam Textile, Jakarta 
PT. Tata Adi Pratama, Bandung 
PT. Pacific Express, Denpasar 
PT. Bintang Agung, Jakarta 
PT. Adetex, Bandung 
PT. Maha Mujur Textile, Bandung 
PT. Five Star Industries, Bandung 
PT. Bandung Djaja Textile Mills, Bandung 
Pakistan 
Abdur Rahman Corporation Ltd, Karachi 
Adamjee Enterprise 
ACME Mills (Pvt) Ltd, Karachi 
Ajaz Enterprise 
Akhtar Textile Industries 
-75 
Al-Aziz Hosiery International, Faisalabad 
Al-Karam Textile Mills, Karachi 
Al-Shahid Weaving Industries 
Al-Rehmat Traders (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Anjum Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Arshad Corporation (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Arzoo Textile Mills Ltd, Faisalabad 
Asjad Textile (Pvt) Ltd 
Associated Knitwear (Pvt) Ltd, Karachi 
Ayaz Textile Mills Ltd, Lahore 
Aziz Sons 
Be Be Jan Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Bismillah Fabrics (Pvt) Ltd 
Bismillah Textiles (Pvt) Ltd 
Chawala Enterprises 
Chenas Fabrics & Processing 
Colony Sarhad Textile Mills Ltd, Karachi 
Cotton Arts (Pvt) Ltd 
Dawood Textile Printing Indu 
Decent Industries, Faisalabad 
Decent Textiles, Faisalabad 
Elahi Enterprises Limited, Lahore 
Elahi Spinning & Weaving Mills Ltd, Lahore 
En Em Industries Ltd 
Excel Textile Mills, Karachi 
Fabrics International 
-76-
Fabtex Corporation, Karachi 
Faizan Shehzad (Pvt) Ltd 
Falcon Textile Corporation 
Fazal Abdullah Exports (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Fine Fabrics (Pvt) Ltd 
First Textile Ltd 
Ghazi Fabrics International Ltd, Lahore 
Globe Managements (Pvt) Ltd 
Gohar Enterprises 
Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi 
Gulistan Weaving Mills Ltd, Karachi 
Gulshan Weaving Mills Ltd, Karachi 
H.A. Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
H.K. M. Exports (Pvt) Ltd 
Haji Khuda Bux Amir Umer 
Hajra Textiles, Karachi 
Husein Ind., Karachi 
ICC Textiles Ltd, Lahore 
Image Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Imran Textiles 
Ishan Yousuf Textile (Pvt) Ltd 
Ishaq Textile Mills Ltd, Faisalabad 
J.K. Brothers Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad 
J.K. Sons (Pvt) Ltd, Karachi 
Jetex Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Kam International, Karachi 
77-
Kausar Textile Industries (Pvt) Ltd 
LatifHansel(Pvt)Ltd 
Linox International (Pvt) Ltd 
Lucky Impex, Karachi 
Lucky Tex,, Karachi 
M.A.S. Textiles (Pvt) Ltd 
M.F.M.Y. Industries Ltd, Karachi 
M.K. Sons (Pvt) Ltd, Faisalabad 
M.N. Textiles (Pvt) Ltd, Karachi 
Mabro Tex Industries 
Mahmood Textile Mills Ltd, Multan 
Majeeda Textiles (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Master Textile Mills Ltd, Lahore 
Megatex Limited, Karachi 
Mian Textile Industries Ltd, Lahore N 
Modern Textile Mills, Karachi 
Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi 
Mohib Exports Ltd, Lahore 
Mohib Fabric Industries Ltd, Lahore 
Mohib Textile Mills Ltd, Lahore 
Mukati Corporation 
Mutual Trading Corporation, Karachi 
Nakshbandi Industries Ltd, Karachi 
Nash Garments (Pvt) Ltd, Karachi 
Naveed Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Naveena Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
-78-
Nisar Textiles Corporation 
Nishatex Enterprises 
Nu-Tex (Pvt) Ltd 
Oberoi Textile Mills, Lahore 
Orient Textile Pakistan (Pvt) Ltd 
Parsons Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Prosperity Weaving Mills Ltd, Lahore 
Regency Textiles Ltd, Lahore 
Reliance Weaving Mills Ltd, Multan 
Reliance Exports Ltd, Multan 
Rizwan Enterprises 
Roomi Enterprises (Pvt) Ltd, Multan 
S.S. Textiles 
Saaqis Fabrics 
Saba Textiles (Pvt) Ltd, Karachi 
Sadaqat Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Sadiq Sons Textiles (Pvt) Ltd 
Sakina Textile Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Samin Textiles Ltd, Lahore 
Saya Weaving Mills (Pvt) Ltd, Karachi 
Service Fabrics Ltd, Lahore 
Shahzad Siddique (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Shams Textile Mills Ltd, Karachi 
Shahraj Fabrics (Pvt) Ltd, Lahore 
Sharif Textile Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Sitara Textile Industries 
79-
Sleep & Style, Karachi 
Sumira Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Suraj Cotton Mills Ltd, Karachi 
Syncotex Agencies, Karachi 
Taha Textile (Pvt) Ltd, Karachi 
Tanveer Weavings (Pvt) Ltd, Lahore 
Tariq Enterprises 
Tex Arts, Faisalabad 
The Cresent Textile Mills Limited, Faisalabad / Karachi 
United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Worldover Enterprises (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Xebec Textiles, Faisalabad 
Yakoob Trading Co., Karachi 
Yousaf Weaving Mills Ltd, Lahore 
Yunus Brothers, Karachi 
Zahidjec Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Zahoor Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Zamzam Weaving & Processing Mills, Faisalabad 
Zaur Textile Mills, Karachi 
Zebtex Corporation 
-80-
Turkki 
Bossa Ticaret ve Sanayi Isletmeleri T.A.S., Adana 
Exsa Export Sanayi Mamulleri Satis ve Arastirma A.S., Adana 
Teksmobili Tekstil Sanayi ve Ticaret A.S., Istanbul 
Kipas - Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi A.S., Kahramanmaras 
Kipas Textile Industries Inc., Kahramanmaras 
Burdur Mensucat Sanayii ve Ticaret A.S., Ulus/Ankara 
Ataç Anteks Dokuma Fabrikasi Hikmet Ataman ve Ortaklari Tic. ve San. A.S. 
Yeniköy/Antalya 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 160 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 II 
Luettelonumero : CB-C0-97-148-F1-C 
ISBN 92-78-18335-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
ex