1.Johdanto

Tässä kertomuksessa esitetään pitkän aikavälin ennuste varojen sisään- ja ulosvirtauksista seuraavien viiden vuoden (2019–2023) ajalta, kuten varainhoitoasetuksen 247 artiklan 1 kohdan c alakohdassa edellytetään. Analyysissa otetaan huomioon EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen erosopimuksen luonnoksessa esitetyt periaatteet ja ehdot. Siinä ei arvioida, mikä vaikutus erosopimuksen tekemättä tai ratifioimatta jättämisellä on pitkän aikavälin ennusteeseen.

Ennusteessa otetaan huomioon nykyisen ja seuraavan rahoituskehyksen osatekijät. Se perustuu vuosien 2019 ja 2020 maksusitoumusmäärärahojen määrään, joka sisältyy vuoden 2019 talousarvioesitykseen ja siihen liittyvään vuoden 2020 rahoitussuunnitelmaan. Lisäksi otetaan huomioon vuosien 2021–2023 maksusitoumukset, jotka esitettiin seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevassa komission ehdotuksessa.

Toukokuun 2. päivänä 2018 annetun monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen jälkeen saadut uudet tiedot otetaan huomioon seuraavasti: jäsenvaltioiden päivitetyt ennusteet vuosien 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) täytäntöönpanosta, jotka toimitettiin heinäkuun 31. päivään 2018 mennessä; muutokset vuoden 2018 talousarvioon (eli lisätalousarviot nro 5 ja kokonaismäärärahasiirron tulokset) sekä vuoden 2019 talousarvioesityksen oikaisukirjelmä nro 1. Myös 12. syyskuuta 2018 ilmoitetut aloitteet Euroopan raja- ja merivartioviraston ja Euroopan turvapaikkaviraston vahvistamisesta on otettu huomioon.

2.Ennusteen tulokset

2.1. Maksut

2.1.1.Maksut nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen päättymiseen saakka (2019–2020)

Vuoden 2019 osalta ennustetut maksut vastaavat vuoden 2019 talousarvioesityksessä (ja oikaisukirjelmässä nro 1) ehdotettuja määriä. Vuoden 2020 maksut on arvioitu ottaen huomioon maksujen toteutuminen vuosina 2014–2017 ja vuoden 2018 alkupuoliskolla, vuoden 2019 talousarvioesityksen valmisteluvaiheessa annetut tiedot sekä jäsenvaltioiden päivitetyt ennusteet vuosien 2014–2020 ERI-rahastojen täytäntöönpanosta. Nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen viimeisen vuoden osalta oletetaan, että kaikkien meno-ohjelmien toteutus on täydessä vauhdissa. Suurin osa koheesiopolitiikan piiriin kuuluvista kauden 2007–2013 ohjelmista on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2019 loppuun mennessä.

2.1.2.Maksut seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana (2021–2023)

Vuosien 2021 ja 2022 ennustetuilla maksuilla varmistetaan yhdenmukaisuus omien varojen enimmäismäärän kanssa, joka on 1,20 % suhteessa EU:n bruttokansantuloon (BKTL). Komissio on ehdottanut, että omien varojen enimmäismäärää kasvatetaan, jotta voidaan ottaa huomioon 27 jäsenvaltion BKTL-varojen määräytymisperusta. Tästä huolimatta saatetaan soveltaa nykyistä tasoa, koska uuden omia varoja koskevan päätöksen ratifiointiprosessi kestää kauan.

Seuraavan ohjelmakauden alussa (vuosina 2021–2022) puolella kaikista maksuista (51 prosenttia) on tarkoitus kattaa aiempien rahoituskehysten maksattamatta olevia sitoumuksia. Lisäksi 35 prosentilla maksuista katetaan jaksottamattomia määrärahoja, joiden osalta maksut seuraavat välittömästi sitoumuksia (eli yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäinen pilari, otsakkeeseen 7 ”EU:n yleinen hallinto” sisältyvät menot, avustukset erillisvirastoille). Jäljelle jäävä 14 prosenttia varoista liittyy uuden sukupolven meno-ohjelmien käynnistämiseen.

Vuoden 2023 alkuun mennessä olisi näin ollen maksettu yli puolet vuotta 2021 edeltävän ajan maksattamatta olevista maksusitoumuksista, jolloin ennen vuotta 2021 tehtyihin sitoumuksiin perustuvien maksujen osuus vähenisi. Samalla vuosien 2021–2027 ohjelmien toteutuksen odotetaan pääsevän täyteen vauhtiin. Maksujen määrän on tarkoitus kasvaa huomattavasti vuonna 2023 kahteen aiempaan vuoteen verrattuna (68 prosenttiin kaikista maksuista, kun vuonna 2021 osuus oli 45 prosenttia).

2.1.3.Sitoumusten vapauttaminen

Vuosina 2019–2023 vapautettujen sitoumusten kokonaismäärän ennustetaan olevan 6,4 miljardia euroa. Noin kaksi kolmasosaa vapautetuista sitoumuksista liittyy kauden 2014–2020 ohjelmiin (4,3 miljardia euroa). Vuotta 2014 edeltäneeltä ajalta peräisin olevien maksattamatta olevien vapautettujen sitoumusten määrä sen sijaan vähenee asteittain samoin kuin niihin liittyvien maksujen määrä. Vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvien sitoumusten vapauttamisia ei ole odotettavissa.

Määrärahojen vapauttamistasot vaihtelevat otsakkeittain, koska ennusteen perustana on otettu huomioon jo vapautetut sitoumukset ja vuoden 2019 talousarvioesitystä laadittaessa nimetyt sitoumusten vapauttamiset. Periaatteessa maksusitoumusten vapauttamista ennustetaan tapahtuvan koko ohjelmakauden ajan. Koska useimmille ohjelmille ja toimille ei ole laadittu sitoumusten automaattista vapauttamista koskevia sääntöjä, arvio vapautettujen sitoumusten vuotuisesta jakautumisesta olisi hyvin summittainen. Jotta voitiin arvioida ainoastaan vuoden 2023 loppuun mennessä vapautettujen sitoumusten määrä, vuoden 2018 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten vapauttamiset jaoteltiin suhteessa niihin liittyviin vuotuisiin maksuihin. Mahdolliset vuosien 2019 ja 2020 sitoumuksiin liittyvät vapauttamiset toteutunevat pääasiassa vuoden 2023 jälkeen ohjelmien yleisen päättämissyklin mukaisesti.

Vuosien 2014–2020 ERI-rahastoja varten on laadittu oma ennuste, jossa otetaan huomioon kokemukset kauden 2007–2013 ohjelmien päättämisestä sekä myös arvioitu sitoumusten vapauttamisen aikataulu. Sitoumusten vapauttaminen jakautuu todennäköisesti vuosille 2024–2026, koska vapauttamisen tosiasiallinen ajankohta riippuu kunkin jäsenvaltion omasta aikataulusta ohjelmia päätettäessä, ja koska vapauttamiseen sovelletaan n + 3 -sääntöä. Tämän vuoksi asialla ei ole vaikutusta tämän kertomuksen ennustejaksoon.

2.1.4.Maksattamatta olevien sitoumusten määrän kehitys

Maksattamatta olevien sitoumusten määrän odotetaan olevan raportointikauden alussa noin 276 miljardia euroa ja kasvavan 295 miljardiin euroon nykyisen rahoituskehyksen päättyessä. Vuoden 2023 loppuun mennessä määrän ennustetaan olevan noin 314 miljardia euroa, mikä merkitsee 14 prosentin nimellismääräistä kasvua analyysin kohteina olleiden viiden vuoden aikana. Maksattamatta olevien sitoumusten määrän vuotuinen kehitys ei ole kuitenkaan tasaista, koska se riippuu siitä, missä suhteessa vuotuiset maksut ovat vuotuisiin sitoumuksiin. Vuonna 2019 suhde on 90 prosenttia. Se kasvaa 99 prosenttiin vuonna 2023. Maksujen ja sitoumusten määrä on lähes sama vuonna 2023 kolmen syyn yhteisvaikutuksesta: uusiin ohjelmiin sovelletaan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaisesti ensi kertaa automaattista sitoumusten vapauttamistavoitetta, vuosien 2014–2020 ERI-rahastojen viimeisiin maksueriin sovelletaan n + 3 -vapauttamistavoitetta, ja ohjelmakausi päättyy. Tämän seurauksena maksattamatta olevien sitoumusten määrän kasvu jäisi vuonna 2023 alle yhden prosentin.

2.2. Tulot