Sopimussuhteisten toimihenkilöiden asema ja tehtävät on määritelty muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 3 a ja 3 b artiklassa.

Sopimussuhteisten toimihenkilöiden ura-alue perustettiin vuonna 2004 henkilöstösääntöjen uudistuksen yhteydessä. Siitä lähtien sopimussuhteiset toimihenkilöt ovat osoittautuneet toimielimille hyödyllisiksi, koska he hoitavat vähäisemmin kustannuksin hallinnollisia tukitehtäviä ja tuovat mukanaan osaamista, jota toimielimessä ei välttämättä aikaisemmin ole ollut.

Tässä kertomuksessa esitetään tiedot 57:stä eri toimijasta: a) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklassa määritetyt toimielimet lukuun ottamatta Euroopan keskuspankkia, b) henkilöstösääntöjen 1 b artiklassa toimielimiin rinnastetut elimet ja c) elimet, joihin henkilöstösääntöjä sovelletaan niiden perustamissäädösten nojalla henkilöstösääntöjen 1 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Näitä elimiä ovat toimeenpanovirastot ja erillisvirastot, yhteisyritykset sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT).

Muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 80 artiklassa säädetään, että sopimussuhteisen toimihenkilön tehtäväryhmän ja tehtävien välillä on seuraava yhteys:

3.3 Komission sopimussuhteisten toimihenkilöiden jakauma kansalaisuuden, sukupuolen ja tehtäväryhmän mukaan

On syytä panna merkille, että sopimussuhteisten toimihenkilöiden palvelukseen ottaminen tapahtuu virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden tavoin hakijaprofiilin, pätevyyden ja kielitaidon perusteella ilman kansalaisuuskiintiöitä.

Vuosina 2017 ja 2018 kaikki jäsenvaltiot olivat edustettuina kaikissa tehtäväryhmissä, lukuun ottamatta itävaltalaisia ja ruotsalaisia tehtäväryhmässä I. Sopimussuhteisten toimihenkilöiden joukossa suurimmat kansalaisuusryhmät ovat (alenevassa järjestyksessä) italialaiset, belgialaiset, ranskalaiset, espanjalaiset, kreikkalaiset, romanialaiset ja puolalaiset. Neljän ensimmäiseksi mainitun kansalaisuusryhmän yhteenlaskettu osuus on pysynyt samana vuodesta 2005 lähtien (noin 60 prosenttia). Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Puola ja Alankomaat ovat väkilukuun nähden heikosti edustettuja. Belgia ja Italia ovat sitä vastoin yliedustettuja väkilukuun nähden.

Kansalaisuuden mukaiseen jakaumaan vaikuttavat monet eri tekijät ja erityisesti maantieteellinen läheisyys EU:n toimielinten päätoimipaikkojen sijaintiin (komission osalta pääasiassa Bryssel, Luxemburg ja Ispra) nähden, palkkataso ja ehdotettujen sopimusten kesto. Hakijat hyväksyvät todennäköisemmin toimea koskevan määräaikaisen sopimuksen, jos he asuvat samassa paikassa heille työtä tarjoavan toimielimen kanssa tai sen lähettyvillä, varsinkin kun otetaan huomioon, että ensimmäisen sopimuksen voimassaoloaika on yleensä vain yksi vuosi. Kuten alla olevista taulukoista käy ilmi, tämä koskee erityisesti tehtäväryhmien I ja II sopimussuhteisia toimihenkilöitä, kun taas tehtäväryhmien III ja IV sopimussuhteisten toimihenkilöiden maantieteellinen jakauma on tasapainoisempi.

Taulukko 11 a – Komission sopimussuhteisten toimihenkilöiden jakauma kansalaisuuden ja sukupuolen mukaan vuonna 2017

Taulukko 11 b – Komission sopimussuhteisten toimihenkilöiden jakauma kansalaisuuden ja sukupuolen mukaan vuonna 2018





Taulukko 11 c – Komission sopimussuhteiset toimihenkilöt kansalaisuuden ja sukupuolen mukaan vuonna 2017