Unionin kanta on tarpeellinen, koska sopimuksen voimassaolon jatkamisella on unioniin kohdistuvia oikeusvaikutuksia.

Sopimuksen voimassaolon jatkaminen tarkoittaa myös, että EU:n on edelleen maksettava osuutensa sopimuksen hallinnollisesta talousarviosta, ja sillä on oikeusvaikutuksia. Kyseinen osuus otetaan EU:n talousarvion alamomentista 05 06 01 (Kansainväliset maataloussopimukset).

Yhteisö teki vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen päätöksellä 92/580/ETY, ja sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1993 kolmivuotiseksi kaudeksi, joka päättyi 31. joulukuuta 1995. Sopimuksen voimassaoloa on sittemmin jatkettu säännöllisin väliajoin kahdella vuodella. Viimeksi sopimuksen voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen sokerineuvoston päätöksellä kesäkuussa 2015, ja sopimus on nyt voimassa 31. joulukuuta 2017 saakka. Sopimuksen voimassaolon jatkaminen uudella kaksivuotiskaudella on Euroopan unionin edun mukaista.

Sopimuksen jäsenillä on yhteensä 2 000 ääntä. Jokaisella sopimuksen jäsenellä on tietty äänimäärä, jota tarkistetaan vuosittain sopimuksessa ennakolta määrättyjen perusteiden mukaisesti. Neuvosto tekee päätöksensä periaatteessa yksimielisesti, jollei sopimuksessa toisin määrätä. Jollei yksimielisyyttä saavuteta, päätökset tehdään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, jollei sopimuksessa vaadita määräenemmistöä.

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Käsitteeseen ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” sisältyvät säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseessä olevaa elintä säätelevien kansainvälisen oikeuden sääntöjen nojalla. Siihen sisältyy myös välineitä, joilla ei ole kansainvälisen oikeuden mukaan sitovaa vaikutusta, mutta joilla ”voi olla ratkaisevanlaatuisia vaikutuksia EU:n lainsäätäjän hyväksymän lainsäädännön sisältöön”.

4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Kansainvälinen sokerineuvosto on sopimuksella, eli vuoden 1992 kansainvälisellä sokerisopimuksella, perustettu elin.

Säädös, joka kansainvälisen sokerineuvoston on annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös sitoo osapuolia kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä tai muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan päätöksen aineellinen oikeusperusta riippuu lähinnä sen suunnitellun säädöksen tarkoituksesta ja sisällöstä, jota koskeva kanta unionin puolesta esitetään. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi eri tarkoitusta tai siinä on kahdenlaisia tekijöitä ja jos toinen näistä tarkoituksista tai tekijöistä on yksilöitävissä päätöksen pääasialliseksi tarkoitukseksi tai tekijäksi, kun taas toinen on ainoastaan liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisen päätöksen osalta on käytettävä yhtä aineellista oikeusperustaa, toisin sanoen sitä, jota päätöksen pääasiallinen tai määräävä tarkoitus tai tekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

Ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 207 artikla.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

2017/0187 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS