FI Euroopan unionin virallinen lehti C 312/11

Tiivistelmä komission päätöksestä,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2012,

keskittymän julistamisesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.6471 – Outokumpu/Inoxum)

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 7969)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 312/06

Komissio teki 7 päivänä marraskuuta 2012 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I OSAPUOLET

(1) Outokumpu Oyj, jäljempänä ’Outokumpu’, on Helsingin pörssissä noteerattu suomalainen julkinen osakeyhtiö. Outokumpu tuottaa, myy ja jakelee ruostumattomasta teräksestä valmistettuja tuotteita ja tuottaa ferrokromia. Sillä on ruostumattoman teräksen tuotantolaitokset Torniossa (Suomi) sekä Avestassa, Nybyssä, Degerforsissa ja Klosterissa (Ruotsi), Sheffieldissä (Yhdistynyt kuningaskunta), New Castlessa ja Richburgissa (Yhdysvallat) ja ferrokromikaivos Kemissä (Suomi).

(2) Saksalaiset yritykset Inoxum GmbH ja Nirosta GmbH, jäljempänä yhdessä ’Inoxum’, muodostavat saksalaisen konsernin ThyssenKrupp AG:n, jäljempänä ’TK’, ruostumattoman teräksen tuotantoyksikön. Inoxum tuottaa, myy ja jakelee ruostumattomasta teräksestä valmistettuja tuotteita ja erikoismetalliseoksia ja harjoittaa takomotoimintaa. Inoxumin ruostumattoman teräksen päätuotantolaitokset sijaitsevat Krefeldissä, Bochumissa ja Dillenburgissa (Saksa), Ternissä (Italia) ja Euroopan ulkopuolella San Luis Potosissa (Mexinox, Meksiko), Calvertissa (Yhdysvallat) ja Shanghaissa (Shanghai Krupp Stainless, jäljempänä ’SKS’, Kiina). Inoxum on tällä hetkellä TK:n yksinomaisessa määräysvallassa.

II TOIMENPIDE

(3) Komissio vastaanotti 10. huhtikuuta 2012 sulautuma-asetuksen 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Outokumpu hankkii osakkeita ostamalla sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan Inoxumista kokonaisuudessaan (2). Outokummusta ja Inoxumista käytetään jäljempänä nimitystä ’osapuolet’.

III UNIONIN LAAJUINEN ULOTTUVUUS

(4) Keskittymään osallistuvien yritysten yhteenlaskettu koko maailmasta kertynyt kokonaisliikevaihto oli vuonna 2010 yli 5 miljardia EUR (3) (Outokumpu 4 229 miljoonaa EUR ja Inoxum 6 739 miljoonaa EUR). Kunkin keskittymään osallistuvan yrityksen unionin alueelta kertynyt kokonaisliikevaihto on erikseen yli 250 miljoonaa EUR (Outokumpu […] miljoonaa EUR ja Inoxum […] miljoonaa EUR). Yhdenkään keskittymään osallistuvan yrityksen EU:n alueelta kertyneestä kokonaisliikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa ei ole kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Näin ollen ehdotetulla toimenpiteellä on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu unionin laajuinen ulottuvuus.

IV MENETTELY

(5) Komissio teki 21. toukokuuta 2012 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen päätöksen, jossa se esitti vakavia epäilyjä toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Outokumpu toimitti 4. kesäkuuta 2012 kirjalliset huomautuksensa 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesta päätöksestä.

(6) Komissio antoi 9. elokuuta 2012 sulautuma-asetuksen 18 artiklan mukaisen väitetiedoksiannon. Outokumpu vastasi väitetiedoksiantoon 24. elokuuta 2012.

(7) Suullinen kuuleminen järjestettiin 30. elokuuta 2012.

(8) Outokumpu toimitti 19. syyskuuta 2012 sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaiset sitoumukset, jäljempänä ’ehdotetut sitoumukset’. Ehdotettujen sitoumusten toimittamisen jälkeen komissio aloitti markkinaselvityksen kerätäkseen kilpailijoiden, asiakkaiden ja muiden markkinatoimijoiden näkemyksiä näistä sitoumuksista.

(9) Outokumpu toimitti 1. lokakuuta 2012 tarkistetut sitoumukset. Komissio aloitti samana päivänä tarkistettuja sitoumuksia koskevan markkinaselvityksen.

(10) Outokumpu toimitti 9. lokakuuta 2012 tarkistetuista sitoumuksista vähäisiä muutoksia sisältävän version.

(11) Outokumpu toimitti 19. lokakuuta 2012 lopulliset sitoumukset.

(12) Neuvoa-antava komitea piti kokouksen 25. lokakuuta 2012. Se keskusteli tämän päätöksen luonnoksesta ja antoi myönteisen lausunnon.

V MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

(13) Toimenpide aiheuttaa monia päällekkäisyyksiä ruostumattoman teräksen markkinoilla. Osapuolten toiminta on päällekkäistä erityisesti i) teräslevyjen, ii) kuumavalssattujen tuotteiden, iii) kylmävalssattujen tuotteiden ja iv) tarkkuusnauhan tuotannossa sekä v) ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tuotteiden jakelumarkkinoilla. Toimenpiteen tuloksena osapuolten välille syntyy myös joitakin vertikaalisia suhteita.

(14) Tässä päätöksessä komissio tuo esiin kilpailuongelmia, jotka koskevat toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille kylmävalssattujen tuotteiden ETA-markkinoiden osalta. Siksi tässä tiivistelmässä käsitellään vain kyseisiä markkinoita.

Kylmävalssatut levyt

(15) Ruostumattomalla teräksellä tarkoitetaan terässeosta, jonka kromipitoisuus on vähintään 10,5 prosenttia ja hiilipitoisuus enintään 1,2 prosenttia.

(16) Tietyissä sovelluksissa ruostumaton teräs kilpailee monien erilaisten materiaalien, kuten alumiinin, kuparin, muovien, keraamien, komposiittien ja hiiliteräksen, kanssa. Ominaisuuksiensa takia se soveltuu kuitenkin erityisen hyvin tiettyihin sovelluksiin esimerkiksi prosessitekniikassa sekä ajoneuvo- ja kodinkoneteollisuudessa. Yksi ruostumattoman teräksen tärkeimmistä ominaisuuksista on sen korroosionkestävyys.

(17) Komissio on aiemmissa päätöksissään katsonut, että kylmävalssatuille tuotteille on olemassa yhdet kokonaismarkkinat (4). Komissio on katsonut, ettei markkinoiden tarkempi jaottelu esimerkiksi pintakäsittelyn tyypin, lajien, leveyksien tai loppukäytön mukaan ole tarkoituksenmukaista.

(18) Ensimmäisessä ja toisessa vaiheessa komissio on tutkinut edelleen, voitaisiinko kylmävalssattujen tuotteiden markkinat jaotella tarkemmin. Markkinatutkimuksessa keskityttiin erityisesti siihen, voidaanko lajin, lajiryhmän, vakio- ja erikoislaatujen, pintakäsittelyn ja loppukäytön mukaan tehdyt markkinajaottelut ottaa huomioon. Kutakin näistä mahdollisista markkinajaotteluista käsitellään jäljempänä.

Ruostumattoman teräksen ryhmät ja lajit

(19) Ruostumaton teräs voidaan kemiallisen koostumuksensa ja kiderakenteensa perusteella jakaa neljään pääryhmään: i) austeniittinen, ii) ferriittinen ja iii) martensiittinen teräs sekä iv) duplex-teräs. Kunkin ryhmän kemiallinen koostumus ja fysikaaliset ominaisuudet ovat erilaiset.

(20) Koska eri lajien ja lajiryhmien tarjontapuolen korvattavuus on suuri, tässä päätöksessä tarkastellaan kaikkien kylmävalssattujen tuotteiden kokonaismarkkinoita.

Vakiolaadut ja erikoislaadut

(21) Vakiolaadut kattavat yleensä hyvin monia erilaisia sovelluksia (noin [70–80] prosentin markkinaosuus), kun taas erikoislaatujen markkinaosuus on [30–40] prosenttia. Toimialalla ei ole tarkkarajaista ja kattavaa määritelmää siitä, mitkä lajit voidaan luokitella erikoislaaduiksi.

(22) Markkinatutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella komissio totesi, että eri lajien tarjontapuolen korvattavuus on suuri riippumatta siitä, ovatko ne vakio- vai erikoislaatuja. Näin ollen komissio katsoo osapuolten antamien vastausten mukaisesti, ettei markkinoita ole tässä asiassa syytä jaotella erityyppisten teräslajien mukaan.

Jaottelu pintakäsittelyn mukaan

(23) Kylmävalssatuilla tuotteilla on monia erilaisia pintakäsittelyjä, joista tavallisimmat ovat 2D (lämpökäsitelty ja peitattu), 2B (lämpökäsitelty, peitattu ja viimeistelyvalssattu) ja BA (kiiltohehkutettu). Toimialalla näyttää olevan yleisesti käytössä myös joitakin muita pintakäsittelyjä. Markkinatutkimuksessa on vahvistettu, että useimmilla tuottajilla ja jakelijoilla on eri pintakäsittelyihin tarvittavat laitteistot. Ainoa poikkeus on BA-käsittely, joka edellyttää siihen tarkoitettua erikoislaitteistoa sekä 220 miljoonan euron investointia kiiltohehkutuslinjan hankintaan.

(24) Tässä päätöksessä tarkastellaan kylmävalssattujen tuotteiden tuotannon ja jakelun kokonaismarkkinoita riippumatta näiden tuotteiden pintakäsittelystä sekä toimenpiteen vaikutuksia mahdolliseen BA-segmenttiin ja muihin markkinasegmentteihin.

Jaottelu loppukäytön mukaan

(25) Kuhunkin loppukäyttöön tai sovellukseen on valittava teräslaji, jolla on siihen soveltuvat mekaaniset ominaisuudet. Yleisesti ottaen lajin valintaan tiettyä loppukäyttöä varten vaikuttavat muun muassa korroosionkestävyyteen, lämmönkestävyyteen, lujuuteen, ulkonäköön ja työstettävyyteen liittyvät vaatimukset.

(26) Komissio on tutkimuksessaan vahvistanut, että monet erilaiset teräslajit ja -lajiryhmät soveltuvat samaan loppukäyttöön. Monet lajit on myös tarkoitettu useisiin erilaisiin loppukäyttöihin. Näin ollen komissio katsoo osapuolten antamien vastausten mukaisesti, ettei tässä asiassa ole syytä jaotella markkinoita loppukäytön mukaan.

VI MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

Kylmävalssattujen tuotteiden markkinat

(27) Aiemmissa päätöksissä komissio on todennut kylmävalssattujen tuotteiden markkinoiden olevan mahdollisesti enintään Länsi-Euroopan tai vähintään unionin laajuiset (5). Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmä on kuitenkin jäänyt avoimeksi.

(28) Osapuolten mukaan kaikkien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tuotteiden, joihin myös kylmävalssatut tuotteet kuuluvat, markkinat ovat vähintään ETA-alueen laajuiset.

(29) Komission ensimmäisen vaiheen tutkimuksessa saatiin seuraavanlaista näyttöä siitä, että kylmävalssattujen tuotteiden markkinat eivät ole ETA-aluetta laajemmat: i) kylmävalssattujen tuotteiden hinnoissa on eri puolilla maailmaa edelleen merkittäviä eroja jopa kaikkein yleisimmistä vakiolaaduista valmistettujen tuotteiden osalta, eivätkä nämä erot johdu yksinomaan kuljetuskustannuksista, ii) komission tietopyyntöihin ensimmäisessä vaiheessa vastanneista asiakkaista yli puolet ilmoitti, etteivät ne ole koskaan hankkineet kylmävalssattuja tuotteita muilta kuin eurooppalaisilta valmistajilta tuotteen lajiryhmästä tai lajista riippumatta, iii) osapuolten toimittamat ekonometriset todisteet ja kriittisen tappion analyysi eivät tue sitä, että markkinat olisivat maantieteellisesti ETA-aluetta laajemmat.

(30) Komission toisen vaiheen markkinatutkimuksessa saatujen vastausten mukaan asiakkaat eivät myöskään katso Aasiasta tuotavien kylmävalssattujen tuotteiden korvaavan täysin ETA-alueelta tuotavia tuotteita i) pidemmän toimitusajan, ii) laatuun liittyvien ongelmien, iii) erilaisten maksuehtojen ja iv) saatavilla olevan tuotevalikoiman (tiettyjä tuotteita valmistetaan vain ETA-alueella) takia.

(31) Tässä päätöksessä komissio toteaa, etteivät kylmävalssattujen levyjen tuotanto- ja jakelumarkkinat ole maantieteellisesti ETA-aluetta laajemmat.

VII ARVIOINTI

Kylmävalssattujen tuotteiden ETA-markkinat

i) Arvio ehdotetun toimenpiteen vaikutuksista markkinaosuuksiin ja markkinoiden keskittymiseen

(32) Ehdotettu toimenpide vähentää integroituneiden eurooppalaisten toimijoiden määrän neljästä kolmeen, kun suurin ja toiseksi suurin markkinatoimija yhdistyvät. Inoxum on nykyisin ETA-alueen suurin kylmävalssattujen tuotteiden valmistaja ja toimittaja [30–40] prosentin markkinaosuudellaan. Outokumpu on samojen markkinoiden toiseksi suurin toimija [10–20] prosentin markkinaosuudellaan. Toimenpide nostaa yhteenlasketun markkinaosuuden kylmävalssattujen tuotteiden tuotannon ja toimituksen kokonaismarkkinoilla [50–60] prosenttiin, ja merkittäviin segmentteihin, kuten austeniittisiin teräslajeihin 304 ([50–60] prosenttia) ja 316 ([60–70] prosenttia), liittyvät yhteenlasketut markkinaosuudet ovat vielä suuremmat. Myös yhteenlasketut osuudet kapasiteetista ovat yli 50 prosenttia.

(33) Sulautunut yritys on myös kolme kertaa suurempi kuin ETA-alueen seuraavaksi suurin kilpailija Aperam, jonka markkinaosuus on [10–20] prosenttia, ja viisi kertaa suurempi kuin kolmanneksi suurin kilpailija Acerinox, jonka markkinaosuus on [10–20] prosenttia. Kaikki muut kilpailijat, mukaan luettuina tuotteita Eurooppaan toimittavat aasialaiset valmistajat, ovat pieniä ja niiden markkinaosuudet ovat yleensä selvästi vähäisemmät: [0–5] prosenttia.

(34) Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan hyvin suuret markkinaosuudet – vähintään 50 prosenttia – saattavat itsessään olla osoitus määräävästä markkina-asemasta (6). Nyt käsiteltävässä asiassa markkinaosuudet, niiden kasvu ja sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen ja seuraavaksi suurimman kilpailijan välinen ero ovat kuitenkin poikkeuksellisen suuret. Ruostumattoman teräksen toimiala on kypsä toimiala, jonka markkinaosuudet ja keskittymisaste ovat merkittävä ja vahva osoitus markkinavoimasta. Näin ollen komissio päättelee, että suuret markkinaosuudet ovat tässä tapauksessa vahva merkki siitä, että ehdotettu toimenpide johtaa koordinoimattomiin vaikutuksiin kylmävalssattujen tuotteiden ETA-markkinoilla luomalla määräävän markkina-aseman.

ii) Tulo kylmävalssattujen tuotteiden markkinoille on epätodennäköistä

(35) Vaikka oikeudelliset esteet eivät rajoita tuloa kylmävalssattujen tuotteiden ETA-markkinoille, se edellyttää erittäin suuria investointeja, koska kyseessä on hyvin pääomavaltainen liiketoiminta-ala. Näin ollen markkinoille tulo on tulevaisuudessa epätodennäköistä.

iii) Haittaskenaario

(36) Komissio tarkasteli horisontaalisia sulautumia koskevien suuntaviivojen 24 kohdassa vahvistetun arviointikehyksen mukaisesti kaikkia niitä tekijöitä, joilla on merkitystä arvioitaessa ehdotetun toimenpiteen vaikutusta kylmävalssattujen tuotteiden ETA-markkinoilla. Arviointinsa perusteella se totesi, että ehdotettu toimenpide todennäköisesti estää olennaisesti tehokasta kilpailua kylmävalssattujen tuotteiden ETA-markkinoilla, koska se johtaa koordinoimattomiin vaikutuksiin luomalla määräävän markkina-aseman.

(37) Osapuolet väittävät kuitenkin, että komission haittaskenaario on puutteellinen, koska sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kilpailijat reagoivat ylimääräisen kapasiteetin vuoksi sen hinnankorotukseen ja tasapainottavat siten ehdotetun toimenpiteen kilpailunvastaisia vaikutuksia.

(38) Komissio huomauttaa, että tuotantokapasiteettia huomattavasti lisäävä sulautuma aiheuttaa horisontaalisia sulautumia koskevien suuntaviivojen 24 kohdassa kuvattuja koordinoimattomia vaikutuksia oletettavasti myös sellaisilla markkinoilla, joilla on toimialakohtaista ylimääräistä kapasiteettia. Tämä johtuu siitä, että yhdistämällä yritysten kapasiteetit sulautuma poistaa yritysten väliltä sulautumaa edeltävän kilpailupaineen, jolloin sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen kohdistuva kilpailupaine on pienempi kuin kilpailupaine, joka kuhunkin sulautuvaan yritykseen kohdistui ennen sulautumaa.

(39) Osapuolet väittävät myös, että komission haittaskenaarion taustalla on se olettamus, että ennen sulautumista markkinoilla on ollut koordinoituja vaikutuksia. Osapuolten mukaan komission päätelmä, jonka mukaan kilpailijoiden aiheuttamat kilpailupaineet eivät riitä torjumaan sulautuman jälkeistä hinnankorotusta, perustuu koordinoitujen vaikutusten olemassaoloon.

(40) Komissio huomauttaa, että sen haittaskenaario perustuu kokonaan sekä sulautumaa edeltäviin että sen jälkeisiin koordinoimattomiin vaikutuksiin ja sen arvioon kilpailupaineesta, jota ETA-alueella toimivat kilpailijat kohdistavat sulautuman tuloksena syntyvään yritykseen. Komissio huomauttaa kuitenkin arviossaan, että kilpailu kylmävalssattujen tuotteiden ETA-markkinoilla ei ole niin voimakasta kuin osapuolet väittävät. Tähän voivat olla syynä monet tekijät, kuten toisen toimittajan käyttöön siirtyvien asiakkaiden pienet haku- ja siirtymiskustannukset, tuotantoyhdistelmän muuttamisesta toimittajille aiheutuvat vähäiset kustannukset, useiden hankintalähteiden käyttöön perustuvat asiakkaiden strategiat ja toimittajien rajallinen mutta kuitenkin tuntuva maantieteellinen eriytyminen.

(41) Komission näkemyksen mukaan sulautumaa edeltävä tilanne vastaa ETA-alueen tuottajien välistä koordinoimatonta kilpailua. Sen haittaskenaario ei perustu sulautumaa edeltävien tai sen jälkeisten koordinoitujen vaikutusten olemassaoloon.

iv) Osapuolten välisen kilpailun poistuminen toimenpiteen tuloksena

(42) Toimenpide aiheuttaa osapuolten nykyisessä yhteisessä asiakaskunnassa merkittävää päällekkäisyyttä. Osapuolilla olisi hyvin merkittäviä päällekkäisyyksiä lajiryhmissä ja pintakäsittelyissä sekä tärkeissä asiakassegmenteissä.

(43) Sulautuman tuloksena syntyvä yritys lisää voimaansa päällekkäisten asiakkaiden kanssa käytävissä neuvotteluissa. Lisäksi useiden hankintalähteiden käyttöön perustuvat asiakkaiden strategiat merkitsevät, että toimenpide aiheuttaa todennäköisesti enemmän haittaa kilpailulle kuin neljän yrityksen sulautuminen kolmeksi sellaisella toimialalla, jolla ei käytetä useita hankintalähteitä.

(44) Pienelle osalle asiakkaista osapuolet ovat myöskin ainoa hankintalähde. Näille asiakkaille ehdotettu toimenpide aiheuttaa todennäköisesti vielä enemmän haittaa.

(45) Suunniteltu toimenpide johtaa näin ollen siihen, että merkittävä osa osapuolten välisestä kilpailusta poistuu.

v) Tuonnin todennäköinen reaktio ehdotetun toimenpiteen aiheuttamaan kylmävalssattujen tuotteiden hinnankorotukseen ETA-alueella

(46) Tuonnin osuus ETA-markkinoilla on noin [10–20] prosenttia. Vuonna 2011 tuonti ETA-alueelle oli hieman vähäisempää kuin vienti sieltä ulkopuolisiin maihin. ETA-alue on siis kylmävalssattujen tuotteiden nettoviejä.

(47) Euroopan ulkopuolisten kilpailijoiden tuonti ETA-alueelle tapahtuu pääasiassa (noin [90–100] prosenttia) riippumattomien jakelijoiden kautta. Sitä paitsi tuonnista vastaa vain pieni määrä toimijoita, joiden myynti ja toiminta ETA-alueella on vähäistä.

(48) Komission markkinatutkimukseen annetuissa vastauksissa asiakkaat toteavat, ettei Aasiasta tuoduilla kylmävalssatuilla tuotteilla voida täysin korvata ETA-alueen kylmävalssattuja tuotteita. Tämä johtuu toimitusajasta, laatuongelmista, maksuehdoista ja saatavilla olevasta tuotevalikoimasta.

(49) Komissio havaitsi myös, että tuontitavaroiden hintakilpailukykyyn vaikuttavat monet muuttuvat tekijät, kuten nikkelin hinnan vaihtelut, valuuttakurssit ja nikkelipitoisen raakaraudan suhteellinen kustannustehokkuus.

(50) Markkinatutkimuksesta ilmeni myös, ettei tuonti Aasiasta todennäköisesti aiheuta lähitulevaisuudessa merkittävästi suurempaa painetta eurooppalaisille tuottajille. Ensinnäkin vahva korealainen kilpailija, POSCO, rakentaa parhaillaan Turkkiin uutta kylmävalssaamoa, jonka tarjonta kohdistuu pääasiassa Turkin markkinoille eikä todennäköisesti vaikuta merkittävästi ETA-markkinoihin. Oletettavasti aasialaisten toimijoiden kustannustehokkuus heikkenee tulevaisuudessa. Muun muassa Indonesian nikkelimalmin vientikielto luultavasti heikentää kiinalaisten toimijoiden kilpailukykyä. Lisäksi aasialaisten ja kiinalaisten toimijoiden käyttämätön kapasiteetti näyttää vähenevän tulevaisuudessa.

(51) Määrälliset todisteet osoittavat myös, ettei Aasiasta tulevan tuonnin aiheuttama paine todennäköisesti riitä estämään hinnannousua. Komissio myöntää, että tuonti Aasiasta aiheuttaa jonkin verran kilpailupainetta ETA-alueen tuottajille. Määrällisten todisteiden perusteella tuonnin pitäisi kuitenkin reagoida hinnannousuun huomattavasti voimakkaammin, jotta se riittäisi torjumaan hinnannousun riskin. Näin ollen tuonti ei todennäköisesti aiheuta riittävää painetta estääkseen hintojen nousemisen sulautuman jälkeen.

vi) Arvio kilpailupaineesta, jota eurooppalaiset kilpailijat (Aperam ja Acerinox) aiheuttavat sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle

(52) Osapuolten ETA-alueella toimivilla kilpailijoilla on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, mikä osapuolten mukaan antaa kilpailijoille mahdollisuuden ja kannustimen tehdä sulautuman jälkeinen hinnankorotus kannattamattomaksi sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle.

(53) Tästä mahdollisuudesta on komission arviossa osoitettu, että nimelliskapasiteetin käyttöön perustuva arvio kilpailijoiden käyttämättömän kapasiteetin määrästä on todennäköisesti liian suuri, kun otetaan huomioon seuraavat seikat: i) nimelliskapasiteetin 100 prosentin käyttöastetta ei voida saavuttaa eikä sitä voida ylläpitää pitkällä aikavälillä, ii) seisokit ja kapasiteetin vähennykset heikentävät entisestään kilpailijoiden todellisia laajentumismahdollisuuksia ja iii) ylimääräinen kapasiteetti vähenee todennäköisesti itsestään lähivuosina kysynnän kasvaessa. Tästä huolimatta komissio katsoo, että Aperamilla ja Acerinoxilla on jonkin verran käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ansiosta kyseiset yritykset saattaisivat pystyä lisäämään tuotantoa riittävästi tehdäkseen sulautuman jälkeisen hinnankorotuksen kannattamattomaksi sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle.

(54) Komission mukaan Aperamilla tai Acerinoxilla ei kuitenkaan ole kannustimia kilpailla aggressiivisesti sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kanssa toimenpiteen jälkeen.

(55) Horisontaalisia sulautumia koskevien suuntaviivojen (9 kohta) ja koordinoimattomien vaikutusten arviointia koskevan talousteorian mukaan sulautumaa edeltävä tilanne muodostaa sulautumien arvioinnissa merkityksellisen vertailutilanteen.

(56) Käsiteltävässä asiassa eurooppalaisten tuottajien välinen sulautumaa edeltävä hintakilpailu ei ole kovin voimakasta, mikä ilmenee positiivisten katteiden ja ylimääräisen kapasiteetin samanaikaisuudesta. Tämä tarkoittaa, että niillä on jo ollut markkinavoimaa. Markkinatoimijoiden lausunnoissa vahvistetun näkemyksen mukaan sulautumista edeltävä kilpailu ei ole voimakasta. Osapuolten kilpailijat eivät etenkään kilpaile aggressiivisesti hyödyntääkseen käyttämätöntä kapasiteettiaan.

(57) Ei ole myöskään mitään merkkejä siitä, että Aperam ja Acerinox aloittaisivat aggressiivisemman kilpailun sulautumisen jälkeen. Aperam ja Acerinox ovat julkisesti hyväksyneet toimenpiteen, mikä viittaa siihen, että yritykset ovat varautuneet sulautuman jälkeisiin hinnankorotuksiin.

(58) Aperamin ja Acerinoxin kilpailu saattaa päinvastoin olla sulautuman jälkeen vähemmän aggressiivista. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hinnankorotus vähentää ensinnäkin kilpailijoihin kohdistuvaa kilpailupainetta. Toimittajien määrän väheneminen tarkoittaa toiseksi, että asiakkaiden neuvotteluasema toimittajien kanssa käytävissä neuvotteluissa heikkenee. Asiakkaiden käyttämät useat hankintalähteet tarkoittavat kolmanneksi sitä, että Aperam ja Acerinox saavat joitakin uusia asiakkaita ja kasvavat sen ansiosta. Odotettavissa oleva kysynnän kasvu vähentää neljänneksi myös todennäköisesti kilpailijoiden käyttämätöntä kapasiteettia ja siten niiden kannustimia aggressiiviseen kilpailuun.

(59) Osapuolten kilpailijoiden kannustimien yksityiskohtainen arviointi vahvistaa, etteivät Aperam ja Acerinox pidä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen aiheuttamaan hinnannousuun vastaamista kannattavana. Tämä johtuu siitä, etteivät osapuolten kilpailijat kilpaile aggressiivisesti ennen sulautumista eivätkä todennäköisesti tee sitä myöskään sulautumisen jälkeen.

(60) Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, ettei eurooppalaisilla kilpailijoilla ole kannustimia lisätä tuotantoa riittävästi tehdäkseen sulautumisen jälkeisen hinnankorotuksen kannattamattomaksi sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle. Siksi tällaiset yritykset eivät aiheuta niin vahvaa kilpailupainetta, että se voisi estää sulautuman jälkeiset hinnankorotukset.

vii) Asiakkaiden ja riippumattomien jakelijoiden reaktioita ja ostovoimaa koskeva arviointi

(61) Arviosta, joka koskee riippumattomien jakelijoiden todennäköistä reaktiota kylmävalssattujen tuotteiden hintaan ETA-alueella, komissio toteaa, että toisin kuin osapuolet väittävät, riippumattomat jakelijat eivät aiheuta voimakasta kilpailupainetta sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle.

(62) Komission markkinatutkimuksessa todettiin asiakkaiden neuvotteluvoimasta, että kysyntä ruostumattoman teräksen markkinoilla on hyvin hajautunutta. Tästä syystä asiakkaat eivät yleensä osta suuria määriä ruostumatonta terästä, tai mikäli ostavat, niiden osuus valmistajan myynnistä ei ole merkittävä.

viii) Synergiaedut

(63) Edellä mainittujen väitteiden lisäksi komissio analysoi toimenpiteestä johtuvien mahdollisten synergiaetujen vaikutuksen. Komissio totesi, että mahdolliset synergiaedut olisivat riittämättömät, koska niiden vaikutus sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen rajakustannuksiin on suhteellisen vähäinen.

ix) Osapuolten väitteiden yhteisarviointi

(64) Osapuolten puolustusargumenttien alustava yhteisarviointi näyttäisi vahvistavan, etteivät ne riitä osoittamaan, ettei toimenpide estäisi olennaisesti tehokasta kilpailua.

(65) Siksi komissio laati myös johdonmukaisen taloudellisen arviointikehyksen arvioidakseen keskeisiä väitteitä, joita osapuolet esittivät koordinoimattomien vaikutusten puuttumista vastaan.

(66) Mallissa osapuolten keskeisiä väitteitä ja todisteita tulkitaan sanatarkasti kaikkein suotuisimmalla tavalla, ja siihen sisältyy myös täydellinen rajakustannuksia koskevien synergiaetujen arviointi. Mallin mukaan osapuolten väitteet eivät yhdessä riitä kumoamaan edellä esitetyn arvion perusteella tehtyjä päätelmiä.

x) Päätelmä

(67) Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee, että sulautuman osapuolten välisen kilpailun poistuminen lisää sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen markkinavoimaa. Tasapainottavat tekijät (toisin sanoen tuonnin aiheuttama paine, kilpailijoiden reaktiot mahdolliseen sulautuman jälkeiseen hinnankorotukseen, riippumattomien jakelijoiden reaktiot, toimenpiteen mahdollisesti synnyttämät rajakustannussynergiat, ostajien neuvotteluvoima sekä markkinoille tulo) eivät riitä torjumaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen sulautuman jälkeisiä hinnankorotuksia.

(68) Komissio toteaa näin ollen, että toimenpide estää olennaisesti tehokasta kilpailua luomalla määräävän markkina-aseman kylmävalssattujen tuotteiden ETA-markkinoilla.

VIII SITOUMUKSET

(69) Outokumpu antoi 19 päivänä lokakuuta 2012 lopulliset sitoumukset, jotka koostuvat seuraavista osatekijöistä: a) Ternissä sijaitsevan ruostumattoman teräksen tuotantolaitoksen Inoxumin tuotantoyksiköt (jotka käsittävät kaikki niihin liittyvät myynti- ja markkinointitoimet ja henkilöstön); b) Ceriano Laghettossa (Italia) sijaitseva Inoxumin ruostumattoman teräksen palvelukeskus (SSC) Terninox; c) Willichissä (Saksa) sijaitseva Outokummun ruostumattoman teräksen palvelukeskus; d) ostajan valinnan mukaan yksi tai useampi Ranskassa (Inoxum, Tours) ja/tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Outokumpu, Birmingham) sijaitseva palvelukeskus ja Padovassa, Anconassa, Firenzessä ja Bolognassa (Italia) sijaitsevat Terninoxin varastot; e) ostajan valinnan mukaan luovutettavaan kokonaisuuteen sisältyvät Ternissä sijaitseva takomotuotantokeskus (Societá delle Fucine); f) Outokumpu sitoutuu ostajan valinnan mukaan poistamaan investointiliiketoiminnasta Ternin kiiltohehkutuslinjan (LBA2).

(70) Outokumpu ja ostaja tekevät lisäksi Outokummun valinnan mukaan markkinaehtoisen siirtymäkauden toimitussopimuksen, jonka nojalla ostaja toimittaa mustaa kuumanauhaa Ternistä Outokummun Calvertin/Mexinoxin tehtaille.

(71) Luovutettavaan kokonaisuuteen ei sisälly Ternissä sijaitseva putkituotetuotantolaitos Tubificio di Terni.

(72) Komissio pitää 19. lokakuuta 2012 annettuja sitoumuksia riittävinä luovutettavan liiketoiminnan elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja samalla ehdotetun toimenpiteen aiheuttamien kilpailuongelmien ratkaisemiseksi.

IX PÄÄTELMÄ

(73) Komissio päättelee, että sillä edellytyksellä, että osapuolet noudattavat antamiaan sitoumuksia kaikilta osin, ehdotettu keskittymä ei johda sellaisen hallitsevan toimijan syntymiseen, joka estäisi olennaisesti tehokasta kilpailua sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. Tämän vuoksi komissio julistaa keskittymän soveltuvaksi sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2) EUVL C 116, 20.4.2012, s. 4.

(3) Liikevaihto on laskettu sulautuma-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan ja yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaisesti toimivaltakysymyksistä annetun komission konsolidoidun tiedonannon mukaisesti (EUVL C 95, 16.4.2008, s. 1).

(4) Asia IV/M.239, Avesta/British Steel/NCC/AGA/Axel Johnson, tuomio 4 päivänä syyskuuta 1992 ja asia IV/M.484, Krupp/Thyssen/Riva/Falck/Tadfin/AST, tuomio 21 päivänä joulukuuta 1994.

(5) Asia COMP/M.5211, Outokumpu/SoGePar, tuomio 25 päivänä kesäkuuta 2008 ja asia COMP/ECSC.1351, Usinor/Arbed/Aceralia, tuomio (koskee hiiliterästuotteita) 21 päivänä marraskuuta 2011.

(6) Ks. horisontaalisia sulautumia koskevien suuntaviivojen 17 kohta. Alaviitteessä 20 selvennetään kuitenkin myös, että se, johtaako sulautuma määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, on erillinen kysymys.