FI Euroopan unionin virallinen lehti C 185/46

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ’Vammaisten tilanne laajentuneessa Euroopan unionissa: eurooppalainen toimintasuunnitelma 2006—2007’”

KOM(2005) 604 lopullinen

(2006/C 185/10)

Euroopan komissio päätti 28. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Tatjana Greif.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 55 puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK kannattaa toimia, joita Euroopan komissio ehdottaa vuosiksi 2006–2007 laaditussa vammaistoimintasuunnitelmassa.

1.2 ETSK katsoo, että vammaistoimintasuunnitelman kattamalla kaudella olisi edelleen keskityttävä seuraamaan yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa annettua direktiiviä.

1.3 ETSK kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen erityiseksi vammaisdirektiiviksi sen jälkeen kun on tehty toteutettavuustutkimus siitä, miten unioni voi kehittää syrjinnänvastaista lainsäädäntöään.

1.4 Euroopan työllisyysstrategiasta puuttuvat selvästi konkreettiset toimet, mikä on varteenotettava merkki siitä, ettei EU ole sitoutunut toimintaan riittävästi. ETSK on yksi tärkeimmistä tahoista, jotka ovat testanneet EU:n ja jäsenvaltioiden sitoutumista vammaistoimintasuunnitelmaan. Mitkään niistä eivät läpäisseet testiä. Euroopan työllisyysstrategian tarkistettuihin tavoitteisiin olisi sisällytettävä vammaiskysymysten valtavirtaistamisen tehostaminen työllisyyssuuntaviivoissa ja kansallisissa uudistusohjelmissa.

1.5 EU:n on itsensä sitouduttava valtavirtaistamisen periaatteeseen esimerkiksi seuraavissa aloitteissa: — rakennerahastotoimissa varmistamalla, että nykyisessä asetuksessa, strategisissa suuntaviivoissa ja toimintaohjelmissa noudatetaan syrjimättömyyden periaatetta ja huomioidaan esteettömyys — seitsemännessä puiteohjelmassa varmistamalla, että toteutetaan tutkimushankkeita, jotka liittyvät kaikille tarkoitettuun suunnitteluun, tieto- ja viestintäteknologiaan, siirtymiseen itsenäiseen elämään jne. — liikenteessä tukemalla esteettömämpää rautatieliikennettä, kansainvälistä linja-autoliikennettä ja meriliikennettä.

1.6 ETSK pahoittelee sitä, etteivät EU:n jäsenvaltiot ole kiinnostuneet valtavirtaistamaan vammaisuutta kansallisissa politiikoissaan. Vammaistoimintasuunnitelman vahvuus perustuu siihen, että jäsenvaltiot omaksuvat toimintasuunnitelman periaatteet.

1.7 ETSK kannustaa myös unionin toimielimiä ottamaan huomioon ja omaksumaan vammaistoimintasuunnitelman tavoitteet unionitasolla. Sisäinen tiedotus ja tietoisuuden lisääminen auttaisivat tuomaan vammaiskysymyksen paremmin esille unionin toimintaperiaatteissa.

1.8 Euroopan vammaisfoorumin kaltaisten Euroopan laajuisten organisaatioiden ja muiden edustuksellisten kansalaisjärjestöjen olisi jatkettava ponnistelujaan uuden tukiohjelman puitteissa.

1.9 Tulevaa toimintaa ajatellen ETSK kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota seuraaviin erityisseikkoihin: — Itsenäisen elämän käsitteellä on keskeinen merkitys samoin kuin vammaisten oikeudella välttyä tulemasta eristetyksi laitokseen tai jäämästä yhteiskunnan ulkopuolelle. Tiedonsaanti, liikkuminen, asumisolot, rakennettu ympäristö ja ennen kaikkea henkilökohtainen apu ovat vammaisten itsenäisen elämän kannalta ratkaisevia tekijöitä. Tätä silmällä pitäen sosiaaliturvajärjestelmän nykyaikaistaminen on yksi tärkeimmistä prioriteeteista. (1) — Vammaisten poliittisella yhteiskunta-aktiivisuudella on niin ikään keskeinen merkitys. Vammaisilla tulisi olla muiden kanssa yhdenvertaiset mahdollisuudet käyttää oikeuttaan osallistua aktiivisesti päätöksentekoprosesseihin, toimintalinjojen suunnitteluun, seurantaan, arviointiin jne. edustuksellisten vammaisjärjestöjen ja verkostojensa välityksellä. Asianomaisten kansalaisjärjestöjen roolia olisi vahvistettava sekä kansallisella että EU:n tasolla. Näin pienemmät ja heikommatkin kansalaisjärjestöt saisivat paikkansa muiden, suurempien järjestöjen joukossa. — Vastaisuudessa olisi puututtava muihin kuin työllisyyskysymyksiin, esimerkiksi koulutukseen, kulttuuriin, vapaa-aikaan, harrastuksiin jne. — Olisi kiinnitettävä huomiota moniin syihin perustuvan syrjinnän, kulttuurierojen, köyhyyden jne. vaikutuksiin. Jos kiinnitettäisiin asianmukaista huomiota tällaisiin näkökohtiin, voitaisiin saada uutta tietoa sellaisista vammaisryhmittymistä, jotka nyt ovat ”näkymättömiä”. — Työpaikkojen mukauttaminen vammaisten tarpeisiin (tekniset apuvälineet ja työhönohjaus mukaan luettuina) ja tasa-arvovaltuutettujen nimeäminen yrityksiin edistäisivät yhtäläisiä mahdollisuuksia työelämässä. — Työsuojeluun olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ja tarkasteltava sitä vammautumisen ehkäisemisen näkökulmasta.

2. Johdanto

2.1 ETSK on erittäin kiinnostunut sille osoitetusta tiedonannosta (2).

2.2 Vuonna 2003 hyväksytyssä monivuotisessa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa (3) vuosiksi 2004—2010 pyritään valtavirtaistamaan vammaisuus kaikissa Euroopan unionin tärkeimmissä politiikoissa ja suunnittelemaan konkreettisia toimia vammaisten yhteiskunnallisen integroitumisen tehostamiseksi Euroopassa.

2.2.1 Vammaistoimintasuunnitelman ensimmäisessä vaiheessa olivat keskeisellä sijalla etenkin vammaisten työllistyminen, tieto- ja viestintätekniikan käyttö sekä esteetön pääsy julkisiin rakennuksiin.

2.2.2 Vammaistoimintasuunnitelman toisessa vaiheessa keskeisiä toimia ovat vammaisten kannustaminen yhteiskunnalliseen aktiivisuuteen, laadukkaiden tuki-, hoito- ja terveyspalveluiden saatavuus, tavaroiden ja palveluiden esteettömän saatavuuden edistäminen sekä analysointikyvyn parantaminen.

2.3 Vammaisten tilanteesta laaditaan joka toinen vuosi vammaistoimintasuunnitelman mukaisesti raportti tavoitteiden tarkistamiseksi ja vammaisten tilanteen analysoimiseksi viiteajanjaksona.

2.4 ETSK pahoittelee sitä, että joka toinen vuosi laadittava raportti on supistunut lyhyeksi tiedonannoksi. Tiedonannon ensimmäinen osa on kaksivuotisraportti vuosilta 2004—2005 ja toinen osa toista vaihetta koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006—2007.

2.4.1 Tiedonannon liitteissä on arvioinnin kannalta hyvin mielenkiintoista tietoa. ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, että tieto ei ole kattavaa, sillä analyysissa ei oteta huomioon kaikkia EU:ssa käynnissä olevia aloitteita. Valtioiden olisi pitänyt antaa Euroopan komission raporttia varten laatimalla kyselylomakkeella enemmän tietoa vammaistilanteesta.

2.4.2 ETSK pahoittelee sitä, ettei liitteitä ole vielä käännetty kaikille Euroopan unionin virallisille kielille ja että tiedot ovat saatavilla vain englanniksi.

2.5 Väestöstä 10 % on vammaisia, ja heidän osuutensa kasvaa väestön ikääntyessä. Laajentuneessa Euroopan unionissa vammaisia on siis yli 50 miljoonaa. (4)

2.6 Vammaiset — miehet ja naiset, pojat ja tytöt — ovat monitahoinen heterogeeninen ryhmä. Tämä monitahoisuus olisi otettava huomioon kaikentasoisten toimien suunnittelussa.

2.7 ETSK on ilmaissut säännöllisesti tukevansa vakaasti vammaisten kaikkinaista integroitumista ja on kehottanut antamaan erityisen vammaisdirektiivin. (5)

2.8 Vuosiksi 2004—2006 laaditusta toimintasuunnitelmasta valmistelemassaan lausunnossa (6) komitea antoi joukon erityisiä suosituksia. ETSK toteaa, että osa lausunnossa annetuista suosituksista on otettu huomioon, mutta valitettavasti suunnitelmaan ei ole sisällytetty kaikkia suosituksia, kuten kehotusta antaa erityinen vammaisdirektiivi ja vammaisuuden valtavirtaistaminen Euroopan työllisyysstrategiassa.

2.9 ETSK tarkastelee toimintasuunnitelmaa vammaisten oikeuksia koskevasta YK:n yleissopimuksesta (7) parhaillaan käytävien neuvottelujen valossa.

3. Nykytilanne

Yleiskatsaus

3.1 ETSK on komission kanssa yhtä mieltä vammaistoimintasuunnitelman toiselle vaiheelle asetettujen tavoitteiden merkityksestä.

3.2 ETSK:n mielestä Euroopan komission olisi lähestyttävä vammaisuutta sosiaalisesti käsitellessään aihetta eri asiakirjoissaan. Näin voitaisiin edistää neutraalimman ja osallistavamman kielen käyttöä käsiteltäessä vammaisuutta laajemmin. Eräissä englanniksi laadittujen komission asiakirjojen käännöksissä käytetty kieli ei vastaa täysin sosiaalista lähestymistapaa vammaisuuteen.

3.3 ETSK on komission tavoin huolestunut siitä, ettei vammaisista ole saatavilla luotettavia tilastotietoja. Ne ovat tulevien toimien suunnittelun kannalta välttämättömiä. Nykyisin on tutkittu vain aktiivisia/työssä käyviä vammaisia muttei suurinta osaa vammaisista kansalaisista (laitoshoidossa olevia ja lapsia).

3.4 ETSK on huolestunut siitä, että vammaisten työllisyysaste poikkeaa suuresti ei-vammaisten työllisyysasteesta. Eurostat vahvisti vuonna 2003, että vammaisten osuus työllisistä on paljon vähäisempi kuin muiden työllisten: 78 % vaikeavammaisista 16—64-vuotiaista henkilöistä ei ole työvoiman piirissä, kun taas sellaisten henkilöiden osuus, jotka eivät kärsi pitkäaikaisesta terveysongelmasta tai vammasta, on 27 %. Työvoiman piirissäkin olevien vaikeavammaisten työttömyysaste on lähes kaksinkertainen ei-vammaisiin verrattuna. Vain 16 %:lla työrajoitteisista on työssään jonkinlaisia apuvälineitä. (8)

3.5 ETSK ei täysin yhdy kaikkiin komission raportissa esitettyihin syihin, joilla vammaisten muuhun väestöön verrattuna kaksinkertaista työttömyysastetta selitetään. Vetoaminen nk. etuusloukkuihin (9) ei selitä kaikkea, ja näin koko vastuu sälytetään vammaisille.

3.5.1 Kielteisten tilastotietojen taustalla on monimutkaisempia raja-aitoja, kuten työnantajien vastahakoisuus, vammaisten tarpeisiin sopeutumattomat työolot, epäyhdenvertainen työllistyminen, itsenäisen elämän edellyttämän avun puute (joko henkilökohtaisen avun tai apuvälineiden puute), liikenteessä ja koulutuksessa ilmenevä syrjintä, tavaroiden ja palveluiden saatavuusesteet, tieto- ja viestintätekniikka jne. Vaikka 43,7 % vammaisista vastaajista katsoo voivansa tehdä työtä asianmukaisen avun turvin, todellisuudessa heistä vain 15,9 % saa nykyisin kyseistä apua. (10)

3.5.2 Niinpä ETSK katsoo, että sosiaaliturvajärjestelmiä ja työllisyyssuunnitelmia tarkistettaessa olisi otettava huomioon monitahoiset syyt, joiden vuoksi vammaiset eivät saa työtä tai eivät voi säilyttää työpaikkaansa. (11)

3.6 Työllisyyden edistäminen

3.6.1 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on todella alkanut seurata työelämää koskevan direktiivin (12) siirtämistä jäsenvaltioiden lainsäädäntöön ja direktiivin täytäntöönpanoa. Seuranta olisi toteutettava yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja edustuksellisten kansalaisjärjestöjen kanssa. ETSK on vakuuttunut siitä, että työelämää koskeva direktiivi, jossa kielletään useasta syystä, muun muassa vammasta, johtuva syrjintä työssä, on lakisääteinen velvollisuus eikä pelkkä oikeus kannustaa vammaisia. Komissiolla on direktiivin vartijana keskeinen tehtävä säädöksen tehokkaassa täytäntöönpanossa.

3.6.2 ETSK ei yhdy Euroopan komission väitteeseen siitä, että vammaisasiat olisivat näkyvästi esillä Euroopan työllisyysstrategiassa. (13) Valtavirtaistaminen on ollut Euroopan työllisyysstrategiassa vähäistä sen jälkeen kun vammaisulottuvuus on unohdettu jäsenvaltioiden kansallisissa uudistusohjelmissa.

3.6.3 Komitea on aiemmin ilmaissut kannattavansa komission asetusta (14) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen sekä valtiontukeen sovellettavia poikkeuksia vammaisten työllistämiseksi yleisillä työmarkkinoilla.

3.6.4 ETSK kannustaa voimakkaasti työmarkkinaosapuolia edistämään vammaisten työllistymistä. Työmarkkinaosapuolet raportoivat vuonna 2004 kyseisellä alalla toteuttamistaan aloitteista. (15)

3.6.5 ETSK kannattaa myös Euroopan sosiaalirahaston aloitteita tukea vammaisten integroimista työmarkkinoille. Equal-aloite on ollut erittäin hyödyllinen edistettäessä vammaisten yhdenvertaista kohtelua. Euroopan sosiaalirahaston uusien toimintapuitteiden mukaisissa hankkeissa olisi otettava huomioon nykyisessä lainsäädännössä unohdetut periaatteet, kuten esteettömyys ja kaikille tarkoitettu suunnittelu.

3.6.6 ETSK on ilahtunut siitä, että Euroopan komissio on käynnistänyt yhteisön toimintasuunnitelman syrjinnän torjumiseksi. (16)

3.6.7 ETSK katsoo, että muita aloitteita, kuten tasa-arvohuippukokousta ja yhtäläisten mahdollisuuksien eurooppalaista teemavuotta 2007, on täydennettävä merkittävillä poliittisilla päätöksillä tai toimintalinjoilla ja lainsäädännöllä.

3.6.8 ETSK pahoittelee sitä, että jäsenvaltioiden vammaisjärjestöt eivät yleensä osallistu kansallisten uudistusohjelmien laadintaan. Tarkistetussa Lissabonin ohjelmassa olisi tehostettava kansalaisyhteiskunnan osallistumista, jotta sen tavoitteet saavutettaisiin aiempaa paremmin.

3.6.9 ETSK:n mielestä kansalaisyhteiskunnan kanssa — työmarkkinaosapuolten ja asianomaisten kansalaisjärjestöjen kanssa — käytävä vuoropuhelu sekä unionitasolla että jäsenvaltioissa on tärkeää työllisyysstrategioiden tehokkuuden varmistamiseksi. On äärimmäisen tärkeää tarjota vammaisjärjestöjen edustajille tilaisuus osallistua vuoropuheluun.

3.7 Vammaisten integroiminen yhteiskuntaan

3.7.1 ETSK ilmaisi äskettäin kantansa Euroopan vammaisten teemavuoteen ja kehotti Euroopan komissiota arvioimaan seuraavassa vammaisten tilannetta käsittelevässä kaksivuotisraportissaan teemavuoden aikana tehtyjen poliittisten sitoumusten seurantaa. Erityisesti tulisi seurata neuvoston päätöslauselmia työllisyydestä, koulutuksesta, sähköisestä esteettömyydestä ja kulttuurista sekä antaa suosituksia vammaisasioiden nivomisesta Lissabonin strategiaan liittyvään avoimeen koordinointimenetelmään. (17)

3.7.2 ETSK suhtautuu myönteisesti lentomatkustajista annettuun asetukseen liittyviin parhaisiin käytänteisiin. Siinä valtavirtaistamisprosessin edut tulevat selvästi esiin.

3.7.3 Komitea suhtautuu myönteisesti tieto- ja viestintätekniikan saattamiseen vammaisten ulottuville (18) sekä asiaa käsittelevän tiedonannon jälkeen tehtyihin aloitteisiin (19). On olemassa muitakin aloja, joilla edistystä voitaisiin saavuttaa, esimerkiksi säädöspuitteinen televiestintä ja televisiolähetykset.

3.7.4 ETSK katsoo, että Euroopan unioni edistää periaatteitaan rakennerahastojensa avulla. Syrjinnän torjunta ja esteettömyys olisi sisällytettävä rahastoja koskevaan lainsäädäntöön ja niiden ohjelmointiin. Vammaisuuden olisi oltava rahastoissa horisontaalinen teema.

3.7.5 ETSK on huolestunut siitä, että vammaisten oikeuksia suojellaan EU:ssa eritasoisesti. Yksilön saaman suojelun laajuus ja hänen oikeutensa riippuvat asuinpaikasta.

3.7.6 Komitea on myös huolestunut siitä, että vammaistoimintasuunnitelman ensimmäisestä vaiheesta laaditussa raportissa ei mainita tiettyjä vammaisten syrjintään liittyviä näkökohtia tai niihin ei puututa tehokkaasti. Vammaisiin kohdistuvan syrjinnän vaikutuksia olisi tarkasteltava monin perustein, joita ovat esimerkiksi sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä (20) sekä vammaisten oikeus itsenäiseen elämään. ETSK katsoo, ettei vammaisuus ole ainoa tekijä, jonka perusteella vammaiset määritellään, ja että myös muut olosuhteet saattavat vaikuttaa vammaisten jokapäiväisen elämän laatuun.

4. EU:n vammaistoimintasuunnitelma 2006–2007

4.1 Euroopan komissio on asettanut suunnitelman toiselle vaiheelle joukon uusia tavoitteita. ETSK:ta ilahduttaa se, että tälläkin kertaa pyritään puuttumaan vammaisten tärkeimpiin ongelmiin.

4.2 ETSK ei yhdy väitteeseen, jonka mukaan vammaiskysymysten ”— — valtavirtaistaminen on onnistunut joillain alueilla, jotka koskevat erityisesti työllisyyttä, tieto- ja viestintätekniikkaa ja koulutusta”. Tämä on ristiriidassa eräiden yhteisen raportin väittämien kanssa. Raportissa todetaan seuraavaa: ”Monilla aloilla on edistytty, mutta vaihteleva talouden suorituskyky huomioon otettuna tilanne ei ole merkittävästi kohentunut. Lisäksi kansallisista suunnitelmista heijastuu selvästi sama asia kuin Lissabonin strategian uudelleentarkastelusta: jäsenvaltioiden sitoutuminen yhteisiin tavoitteisiin ja niiden täytäntöön panemiseksi toteutetut toimet ovat kaukana toisistaan.” (21)

4.3 ETSK:n mielestä vammaispolitiikkaa pohtiva EU:n korkean tason työryhmä on hyvin tärkeä taho pantaessa vammaistoimintasuunnitelmaa täytäntöön, ja ryhmää tulisi vahvistaa. Sen olisi tuotettava konkreettisia tuloksia ja annettava suosituksia Euroopan unionin neuvoston hyväksyttäväksi.

4.3.1 ETSK kannattaa vakaasti sitä, että Euroopan vammaisfoorumille ja muille eurooppalaisille vammaisjärjestöille tarjotaan tilaisuus osallistua korkean tason työryhmän keskusteluihin, jotta vammaisliikkeellä on mahdollisuus olla mukana määrittelemässä Euroopan vammaisia koskevia toimintalinjoja.

4.4 ETSK on ilahtunut siitä, että Euroopan komissio aikoo käynnistää säännösten rikkomisesta johtuvan menettelyn sellaisia valtiota vastaan, jotka eivät vielä ole siirtäneet yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevaa direktiiviä 2000/78/EY kansalliseen lainsäädäntöönsä tai eivät ole panneet sitä asianmukaisesti täytäntöön. (22)

4.5 Toisen vaiheen ensisijaiset toimintakohteet

4.5.1 Vammaistoimintasuunnitelman toisessa vaiheessa keskitytään vammaisten aktiiviseen osallisuuteen. Lähtökohtana on kansalaisuuskäsitteeseen sisältyvä ajatus, jonka mukaan vammaisilla on oikeus samoihin henkilökohtaisiin valintoihin ja elämänsä hallintaan jokapäiväisessä elämässään kuin muillakin ihmisillä. (23)

4.6 Aktiivisuuteen kannustaminen

4.6.1 Aiemmassa vammaiskysymystä käsitelleessä lausunnossaan ETSK totesi, ettei vammaisia mainita uudessa selkeytetyssä Lissabonin strategiassa. (24)

4.6.2 ETSK huomauttaa, ettei vammaisten työllistymistä ja työllisyysastetta voida kohentaa parantamatta työoloja ja torjumatta syrjintää esimerkiksi koulutuksessa, liikenteessä, tieto- ja viestintätekniikan esteettömyydessä, tavaroiden ja palveluiden esteettömässä saatavuudessa jne.

4.6.3 ETSK katsoo, että Euroopan työllisyysstrategian tavoitteita tarkistettaessa on otettava huomioon vammaiskysymysten valtavirtaistaminen. Jos näin ei tehdä, vammaisuuden suojelu heikkenee huomattavasti entisestään.

4.6.4 Euroopan rakennerahastotoimet ovat varteenotettava integroitumistuki, jos toimissa noudatetaan syrjimättömyyden periaatetta ja huomioidaan esteettömyys. Rakennerahastojen uudella ohjelmakaudella on vältettävä luomasta uusia rakennetun ympäristön esteitä ja edistettävä rahastovarojen kohdentamista nykyistä osallistavammin.

4.6.5 Euroopan komission uudessa työllisyys- ja koulutustukia koskevassa ryhmäpoikkeusasetuksessa on säädettävä oikeudenmukaisesta järjestelmästä, jolla kannustetaan vammaisten työllistymistä. Uudella tarkistuksella olisi yksinkertaistettava menettelyjä, jotta työnantajien olisi nykyistä helpompi tukea vammaisia työntekijöitään.

4.6.6 Osuus- ja yhteisötalouden yritykset voivat arvokkaalla tavalla tukea vammaisten työllistymistä.

4.7 Laadukkaiden tuki- ja hoitopalveluiden saatavuuden parantaminen

4.7.1 ETSK on Euroopan komission kanssa yhtä mieltä siitä, että on tärkeää parantaa laadukkaiden tuki- ja hoitopalveluiden saatavuutta.

4.7.2 ETSK katsoo, että parannettaessa vammaisten elinoloja unionin olisi otettava lähtökohdaksi perusluonteiset ihmisoikeudet, kuten — oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja vapaus valita asuinpaikkansa — oikeus yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen — oikeus, jonka mukaan keneltäkään ei saa mielivaltaisesti riistää vapautta — oikeus, jonka mukaan ketään ei saa kiduttaa eikä kohdella epäinhimillisesti tai halventavasti tai rangaista ruumiillisesti — oikeus koulutukseen — oikeus terveyteen sekä oikeus saada terveyteen ja lisääntymisterveyteen liittyvää tietoa ja palveluita — oikeus, jonka mukaan keneltäkään ei saa mielivaltaisesti riistää omaisuutta.

4.7.3 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on asettunut tukemaan suurissa palvelutaloissa asuvien henkilöiden itsenäistä elämää sekä laitostumisen ja eriytymisen vähentämistä.

4.7.3.1 ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki itsenäisen elämän kannalta merkittävät sidosryhmät, kuten kansalliset viranomaiset, vammaisjärjestöt ja EU, osallistuvat prosessiin aktiivisesti.

4.7.3.2 Itsenäinen elämä ei itse asiassa tarkoita pelkästään yhteiskunnassa elämistä vaan myös yhteiskunnan yhdenvertaisena osana olemista. Itsenäinen elämä tarkoittaa täysipainoista osallistumista yhteiskunnan kaikilla osa-alueilla.

4.7.3.3 ETSK katsoo, että hoitopalveluja tarkistettaessa toimilla olisi edistettävä vammaisten itsenäistä elämää. Pitkäaikaishoidon uuteen strategiaan ja sosiaalista suojelua koskevaan uuteen strategiaan olisi sisällytettävä erityistavoitteena laitostumisen välttäminen ja yhteisöpohjaisten vaihtoehtojen kehittäminen. Vaihtoehtoina olisi oltava muun muassa henkilökohtaiset avustajat, apuvälineet, tukipalvelut, tiedotus, sopeutumisvalmennus, vammaisten osallistuminen oman hoitonsa antamiseen jne.

4.7.4 ETSK kehottaa parantamaan vammaisille tarjottavia palveluita koskevia laatuvaatimuksia. Vaatimukset olisi määriteltävä yhteistyössä vammaisjärjestöjen kanssa. Tuki- ja hoitopalvelumallin lähtökohdaksi on otettava palveluiden laatu, jatkuvuus ja saatavuus ja taloudellinen kestävyys.

4.7.5 Terveydenhuollon avoimessa koordinointimenetelmässä olisi otettava huomioon myös vammaisten tarpeet ja heidän perusoikeutensa saada palveluita.

4.8 Tavaroiden ja palveluiden esteettömän saatavuuden edistäminen

4.8.1 ETSK suhtautuu myönteisesti liikuntaesteisiä lentomatkustajia koskevaan asetukseen sekä aloitteisiin saattaa yhä useammat liikennemuodot (rautatie-, linja-auto- ja meriliikenne) sekä matkailu vammaisten ulottuville. Näin mahdollistetaan vammaisten vapaa liikkuminen.

4.8.2 Uusien teknologiasovellusten saatavuus on olennaista, jotta digitaalikuilu ei jaa eurooppalaista yhteiskuntaa kahtia. EU:n on varmistettava, että seitsemänteen puiteohjelmaan sisältyvillä hankkeilla tehostetaan uuteen teknologiaan, apuvälineisiin sekä kaikille suunniteltuihin tavaroihin ja palveluihin liittyvää tutkimusta.

4.8.3 ETSK katsoo, että sisämarkkinoiden palveludirektiivistä neuvoteltaessa olisi otettava huomioon vammaisten kuluttajien tarpeet käsiteltäessä tavaroiden ja palveluiden saatavuutta EU:ssa.

4.8.4 ETSK kehottaa Euroopan komissiota ottamaan tulevassa yleishyödyllisiä sosiaalipalveluita käsittelevässä tiedonannossa huomioon jatkuvuuden ja saatavuuden periaatteet, eurooppalaiset laatustandardit sekä taloudellisen kestävyyden.

4.9 EU:n analysointikyvyn parantaminen

4.9.1 Euroopan unionin on kyettävä mittaamaan vammaisten tilannetta.

4.9.2 ETSK:n mielestä vammaisista on annettava nykyistä luotettavampia ja vertailukelpoisempia tietoja. EU:n nykyisissä tilastoissa on sukupuoleen ja ikään perustuvia analyyseja. Vammaisten aseman analysoimisen ja tulevien vammaispoliittisten toimien kehittämisen kannalta on äärimmäisen tärkeää, että EU tuottaa perusteellisesti jaoteltuja tilastoja.

4.9.3 On lisättävä tutkimusta, jossa kiinnitetään erityishuomiota vammaisten itsensä ilmaisemiin tarpeisiin ja analysoitava paremmin monenlaista syrjintää.

Yhtäläisten mahdollisuuksien eurooppalainen teemavuosi 2007 tarjoaa komissiolle ainutlaatuisen tilaisuuden ottaa vastuu vammaisiin kohdistuvaa syrjintää koskevan lainsäädännön tasapainottamisesta/yhdenmukaistamisesta kaikkialla EU:ssa ja ryhtyä toimiin silloin, kun säädöksiä rikotaan.

ETSK jää odottamaan vammaistoimintasuunnitelmasta vuonna 2008 laadittavaa seuraavaa kaksivuotisraporttia.

Bryssel 20. huhtikuuta 2006. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Anne-Marie SIGMUND

(1) Monet edustukselliset kansalaisjärjestöt vaativat, että vammaisilla olisi oltava oikeus henkilökohtaiseen apuun, mikä voitaisiin toteuttaa suoran rahoitustuen muodossa. Se on edellytys rakenteelliselle siirtymiselle takaamaan perusluonteiset ihmisoikeudet.

(2) KOM(2003) 650 lopullinen.

(3) EU:n vammaistoimintasuunnitelma.

(4) Eurostatin julkaisussa Employment of Disabled People 2002 todetaan, että 16—64-vuotiaista 44,6 miljoonaa — eli koko väestöstä joka kuudes (15,7 %) — sanoi kärsivänsä pitkäaikaisesta terveysongelmasta tai vammasta.

(5) ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista”, 14. helmikuuta 2006, esittelijä Gunta Anca. (EUVL, C 88, 11.4.2006).

ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille: eurooppalainen toimintasuunnitelma”, 25. helmikuuta 2004, esittelijä Miguel Ángel Cabra de Luna (EUVL, C 110, 30.4.2004).

ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Tavoitteena oikeudellisesti sitova Yhdistyneiden Kansakuntien asiakirja vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi”, 26. maaliskuuta 2003, esittelijä Miguel Ángel Cabra de Luna (EUVL, C 133, 6.6.2003).

ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Vammaisten integroituminen yhteiskuntaan”, 17. heinäkuuta 2002, esittelijä Miguel Ángel Cabra de Luna (EYVL, C 241, 7.10.2002).

ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätös Euroopan vammaisten teemavuodesta 2003”, 17. lokakuuta 2001, esittelijä Miguel Ángel Cabra de Luna (EYVL, C 36, 8.2.2002).

(6) ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille: eurooppalainen toimintasuunnitelma”, 25. helmikuuta 2004, esittelijä Miguel Ángel Cabra de Luna (EUVL, C 110, 30.4.2004).

(7) Kansainvälinen yleissopimus vammaisten oikeuksista, YK, New York 2006 (työasiakirja).

(8) Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002, Eurostat 26/2003.

(9) Palkkoihin verrattuna oletetusti suuremmat sosiaalietuudet ja työntekoa aloitettaessa riski etuuksien menettämisestä.

(10) Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002, Eurostat 26/2003.

(11) Vammaisista 57 % on vammautunut työikäisinä.

(12) Direktiivi EY/2000/78, 27. marraskuuta 2000.

(13) Neuvoston päätös, tehty 12. heinäkuuta 2005, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista. Vammaiskysymysten valtavirtaistaminen Euroopan työllisyysstrategiassa: http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_en.htm.

(14) Komission asetus (EY) N:o 2204/2002.

(15) CEEP, UNICE/UEAPME ja EAY 2004: Report on social partners actions in Member States to implement employment guidelines.

(16) 2000/750/EY: neuvoston päätös, tehty 27 päivänä marraskuuta 2000, syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta (vuosiksi 2001-2006).

(17) Ks. alaviite 5.

(18) Tiedonanto aiheesta ”Esteetön tietoyhteiskunta (eAccessibility)”, KOM(2005) 425 lopullinen, 13. syyskuuta 2005.

(19) Aloitteet yhdenmukaistaa tieto- ja viestintätekniikan saatavuusvaatimukset; verkkosivustojen esteettömyyttä koskevat suuntaviivat; eurooppalainen opetussuunnitelma ”Design for All”.

(20) EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa mainitut syrjinnän perusteet.

(21) Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeva yhteinen raportti 2006 (KOM(2006) 62 lopullinen).

(22) Itävalta, Suomi, Saksa ja Luxemburg.

(23) Vrt. EU:n perusoikeuskirjan 26 artikla: ”Unioni tunnustaa vammaisten oikeuden päästä osallisiksi toimenpiteistä, joilla edistetään heidän itsenäistä elämäänsä, yhteiskunnallista ja ammatillista sopeutumistaan sekä osallistumistaan yhteiskuntaelämään, ja kunnioittaa tätä oikeutta.”

(24) ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista”, 14. helmikuuta 2006, esittelijä Gunta Anca. (EUVL, C 88, 11.4.2006).