EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 16.5.2018 COM(2018) 302 final 2018/0152(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EY) N:o 767/2008, asetuksen (EY) N:o 810/2009, asetuksen (EU) 2017/2226, asetuksen (EU) 2016/399, asetuksen 2018/XX [yhteentoimivuudesta annettu asetus] ja päätöksen 2004/512/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 2008/633/YOS kumoamisesta



{SEC(2018) 236 final}

{SWD(2018) 195 final}

{SWD(2018) 196 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA ·Ehdotuksen taustaa Viisumitietojärjestelmä (VIS) on toiminut vuodesta 2011 teknisenä ratkaisuna, jolla helpotetaan lyhytaikaisia viisumeja koskevaa menettelyä ja autetaan viisumi-, raja-, turvapaikka- ja maahanmuuttoviranomaisia tarkistamaan nopeasti ja tehokkaasti tarvittavat tiedot kolmansien maiden kansalaisista, jotka tarvitsevat viisumin EU:hun matkustamista varten. Viisumitietojärjestelmään ovat yhteydessä eri puolilla maailmaa sijaitsevat jäsenvaltioiden konsulaatit ja kaikki ulkorajojen ylityspaikat. Järjestelmä suorittaa biometrisen tunnistuksen ensi sijassa sormenjälkitietojen avulla henkilöllisyyden selvittämistä ja todentamista varten. EU:n yhteinen viisumipolitiikka on olennainen osa Schengenin säännöstöä, kuten tiedonannossa yhteisen viisumipolitiikan mukauttamista uusiin haasteisiin todetaan. Viisumipolitiikka on – ja sen olisi vastaisuudessakin oltava – väline, jolla edistetään matkailua ja liiketoimintaa ja samalla ehkäistään turvallisuusriskejä ja EU:hun suuntautuvaa laitonta muuttoliikettä. Viisumihakemusten käsittelyn perusperiaatteita ei ole tarkistettu sen jälkeen kun viisumisäännöstö tuli voimaan vuonna 2010 ja viisumitietojärjestelmä vuonna 2011, mutta viisumipolitiikan toimintaympäristö on muuttunut ratkaisevasti. Viime vuosina koetut muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvät haasteet ovat siirtäneet poliittisen keskustelun painopistettä pois alueesta, jonka sisärajoilla ei suoriteta tarkastuksia, ja erityisesti viisumipolitiikasta, kohti muuttoliike- ja turvallisuushaasteiden, taloudellisten näkökohtien ja yleisten ulkosuhdekysymysten välisen tasapainon uudelleenarviointia. Komissio totesi jo Schengen-alueen säilyttämistä ja vahvistamista koskevassa tiedonannossa, että alueella, jonka sisärajoilla ei suoriteta tarkastuksia, yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvat rajatylittävät uhat ovat yhteistä etua koskeva asia. Tarkastusten puuttumiseen sisärajoilla on aina liittynyt toimenpiteitä, jotka koskevat ulkorajojen valvontaa, viisumipolitiikkaa, Schengenin tietojärjestelmää, tietosuojaa, poliisiyhteistyötä, oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa ja huumausainepolitiikkaa. Samaan aikaan teknologinen kehitys tarjoaa uusia mahdollisuuksia, joilla helpotetaan viisumihakemusten käsittelyä sekä hakijoiden että konsulaattien kannalta. Koska viisumitietojärjestelmä on tärkeä osa viisumipolitiikan kehystä, tämä ehdotus täydentää komission 14. maaliskuuta 2018 viisumisäännöstön muuttamisesta antamaa ehdotusta. Viisumitietojärjestelmä on olennainen osa komission tapaa hallinnoida rajoja, muuttoliikettä ja turvallisuutta koskevia tietoja. Sen tavoitteena on varmistaa, että rajavartijoilla, lainvalvontaviranomaisilla, maahanmuuttoviranomaisilla ja oikeusviranomaisilla on tiedot, joita tarvitaan EU:n ulkorajojen parempaan suojaamiseen, muuttoliikkeen hallintaan ja sisäisen turvallisuuden parantamiseen kaikkien kansalaisten eduksi. Komissio ehdotti joulukuussa 2017 EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuutta koskevia sääntöjä, jotta ne toimisivat yhdessä älykkäämmin ja tehokkaammin. Vuonna 2016 rajanylitystietojärjestelmästä (EES) annetussa asetuksessa vahvistettiin, että EES- ja VIS-järjestelmät voidaan tehdä täysin yhteentoimiviksi. Lisäämällä viisumien käyttöä koskevia tietoja voidaan saada kattava kuva kolmansien maiden kansalaisten viisumihakemushistoriasta. Ehdotuksessa kehyksen luomisesta EU:n tietojärjestelmien (rajaturvallisuus ja viisumiasiat) yhteentoimivuudelle muutetaan VIS-asetusta, jotta viisumitietojärjestelmä voidaan yhdistää EES:n ja EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) kanssa yhteen alustaan, johon yhteentoimivuus perustuu. Yhteentoimivuutta koskevalla ehdotuksella käyttöön otettu rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin helpottaa rinnakkaisten henkilöllisyyksien havaitsemista ja henkilöllisyyspetosten torjuntaa. Tämä tunnistin ilmoittaa hakemusta käsittelevälle viisumiviranomaiselle automaattisesti, jos hakija tunnetaan eri henkilöllisyyksillä, jolloin viranomainen voi toteuttaa aiheellisia toimia. Kun uusien tietojärjestelmien toiminta on alkanut ja niiden yhteentoimivuus on varmistettu, viisumihakemuksia käsittelevien virkamiesten mahdollisuudet suorittaa nopeasti hakijoiden taustatarkastuksia paranevat huomattavasti. Eurooppalainen hakuportaali (ESP) mahdollistaa sen, että yhdellä haulla voidaan saada tuloksia eri järjestelmistä. Näin voidaan parantaa turvallisuutta alueella, jonka sisärajoilla ei suoriteta tarkastuksia. Viisumikäsittelyä koskevaa lainsäädäntöä on muutettava tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Muutoksiin olisi sisällytettävä erityisesti viisumiviranomaisten velvollisuus käyttää automaattisesti rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistinta sekä muita tietokantoja, kun ne tekevät maahanmuutto- ja turvallisuusriskien arviointia lyhytaikaista viisumia hakevista kolmansien maiden kansalaisista. EU:n tasolla todettiin tietovaje niiden asiakirjojen suhteen, joiden perusteella kolmansien maiden kansalaiset voivat oleskella Schengen-alueella yli 90 päivää 180 päivän jakson aikana: pitkäaikaiset viisumit, oleskeluluvat ja oleskelukortit (tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä, toukokuu 2017). Neuvosto pyysi komissiota tekemään toteutettavuustutkimuksen sellaisen EU:n keskitetyn rekisterin perustamisesta, joka sisältää tiedot pitkäaikaisista viisumeista, oleskelukorteista ja oleskeluluvista. Tutkimus saatiin päätökseen syyskuussa 2017, ja siinä todettiin, että tietotekniikan turvallisuuden, täytäntöönpanon sujuvuuden ja kustannustehokkuuden kannalta toteuttamiskelpoisin ratkaisu olisi liittää rekisteri osaksi viisumitietojärjestelmää. Tämän jälkeen tehtiin seurantatutkimus siitä, olisiko tarpeellista ja oikeasuhteista ulottaa viisumitietojärjestelmä koskemaan myös pitkäaikaisia viisumeja ja oleskeluasiakirjoja. Yhteentoimivuuteen tähtäävä työ käynnistettiin huhtikuussa 2016. Sen tavoitteena on luoda vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi. Sen lisäksi vuonna 2016 tehtiin yleisarviointi viisumitietojärjestelmästä. Arvioinnissa tarkasteltiin erityisesti järjestelmän tarkoituksenmukaisuutta, tehokkuutta, vaikuttavuutta ja lisäarvoa EU:n kannalta. Siinä todettiin, että viisumitietojärjestelmä täyttää tavoitteensa ja tehtävänsä ja on edelleen lajissaan yksi kehittyneimmistä tietojärjestelmistä. Viisumeita, rajavalvontaa ja muuttoliikkeen hallintaa koskevien uusien haasteiden vuoksi järjestelmää olisi kuitenkin kehitettävä useilla erityisaloilla. Komissio esitti 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksen sellaisten kolmansien maiden kansalaisten oleskelukorttien vahvistamisesta, jotka ovat EU:n kansalaisten perheenjäseniä. Tämän ehdotuksen vuoksi tällaisia oleskelukortteja ei ole tarpeen sisällyttää viisumitietojärjestelmään. ·Voimassa olevat aiemmat säännökset Viisumitietojärjestelmä perustettiin päätöksellä 2004/512/EY, ja sen tarkoitus, toiminnot ja vastuualueet on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 767/2008 (VIS-asetus). Asetuksessa (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö), joka annettiin 13. heinäkuuta 2009, vahvistetaan säännöt biometristen tunnisteiden rekisteröimisestä viisumitietojärjestelmään. Neuvoston päätöksessä 2008/633/YOS, joka on annettu 23. kesäkuuta 2008, vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä nimetyt jäsenvaltioiden viranomaiset ja Europol voivat tehdä hakuja viisumitietojärjestelmästä terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten ehkäisemistä, havaitsemista ja tutkimista varten. Tällä ehdotuksella ei rajoiteta direktiivin 2004/38/EY soveltamista. Ehdotuksella ei miltään osin muuteta direktiiviä 2004/38/EY. ·Ehdotuksen tavoitteet Tämän aloitteen yleiset tavoitteet vastaavat perussopimukseen pohjautuvia päämääriä parantaa turvallisuutta EU:ssa ja sen rajoilla, helpottaa laillisesti matkustavien oikeutta ylittää ulkoraja ja liikkua ja oleskella vapaasti alueella, jonka sisärajoilla ei suoriteta tarkastuksia, sekä helpottaa Schengen-alueen ulkorajojen valvontaa. Näitä tavoitteita on työstetty edelleen Euroopan muuttoliikeagendassa ja sitä seuranneissa tiedonannoissa, kuten tiedonannossa Schengen-alueen säilyttämisestä ja vahvistamisesta, Euroopan turvallisuusagendassa, komission raporteissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia ja tiedonannossa yhteisen viisumipolitiikan mukauttamisesta uusiin haasteisiin. Tämän ehdotuksen erityisenä tavoitteena on 1)helpottaa viisumihakemusmenettelyä; 2)helpottaa ja vahvistaa tarkastuksia ulkorajojen ylityspaikoissa ja jäsenvaltioiden alueella;

3)parantaa Schengen-alueen sisäistä turvallisuutta helpottamalla jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa kolmansien maiden kansalaisista, joilla on pitkäaikainen viisumi tai oleskelulupa. Lisäksi tavoitteena on 4)helpottaa maahanmuutto- ja lainvalvontaviranomaisten suorittamaa kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden toteamista jäsenvaltion alueella; 5)helpottaa kadonneiden henkilöiden tunnistamista; 6)auttaa prosessissa, jonka tavoitteena on tunnistaa ja palauttaa henkilöt, jotka mahdollisesti eivät tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa, siellä oleskelua tai asumista koskevia edellytyksiä; 7)auttaa lainvalvontaviranomaisia pääsemään tietoihin lyhytaikaisten viisumien hakijoista ja haltijoista (mikä on jo mahdollista nykyisten sääntöjen perusteella) ja laajentaa tietoihin pääsy koskemaan pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien haltijoita, kun se on tarpeen vakavan rikollisuuden ja terrorismin ehkäisemiseksi, tutkimiseksi, havaitsemiseksi tai niistä syytteeseen asettamiseksi, varmistaen samalla korkeatasoinen tietosuoja ja yksityisyyden suoja; 8)kerätä tilastoja, joilla tuetaan näyttöön perustuvaa Euroopan unionin muuttoliikepolitiikkaa. 2.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET ·Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Viisumitietojärjestelmästä tehtiin vuonna 2016 REFIT-arviointi, joka johti useisiin suosituksiin järjestelmän toiminnan parantamiseksi. Nämä suositukset toimivat tämän ehdotuksen perustana. Yleisesti ottaen viisumitietojärjestelmän arviointi osoitti, että järjestelmä on tehokas tavoitteidensa saavuttamisessa. Se osoitti kuitenkin, että viisumitietojärjestelmän kehittämistä on jatkettava, jotta se voi vastata paremmin viisumi-, rajaturvallisuus- ja turvallisuuspolitiikan uusiin haasteisiin. Tämä voitaisiin tehdä liittämällä se yhteen olemassa olevien ja tulevien tietojärjestelmien kanssa ja tutkimalla tapoja kirjata viisumitietojärjestelmään pitkäaikaisia viisumeja koskevia tietoja, biometriset tiedot mukaan lukien. Arvioinnissa tuli esiin myös tarve parantaa erityisesti tietojen laadun valvontaa ja tilastojen tuottamista. Useimmat arvioinnissa esiin tulleet seikat olivat luonteeltaan teknisiä ja koskivat järjestelmän yhdenmukaistamista tällä alalla tehtyjen uusien lainsäädäntöehdotusten kanssa. Arvioinnissa esiin tulleet seikat koskivat pääasiassa 1) tietojen laadun parantamista; 2) VISMail -toiminnon yhdistämistä viisumitietojärjestelmään; 3) kuulemis- ja edustustoimintojen keskittämistä; 4) kasvontunnistuksen tai latenttien sormenjälkien käytön tukemista; ja 5) viisumitietojärjestelmän tietoihin perustuvan raportointi- ja tilastointivälineen perustamista. Eu-LISA teki lokakuun 2016 ja heinäkuun 2017 välisenä aikana selvityksen kaikista viisumitietojärjestelmän arvioinnista johtuvista teknisistä vaikutuksista. Sen vuoksi nyt ei ollut tarpeen arvioida yksityiskohtaisesti näiden teknisten parannusten vaikutuksia. Useat arvioinnissa esiin tuodut seikat edellyttivät kuitenkin paitsi teknisen analyysin tekemistä myös lisäanalyyseja mahdollisista ratkaisuista ja niiden vaikutuksista: ·vaikeudet saattaa päätökseen menettelyt laittomien maahantulijoiden palauttamiseksi lähtömaahansa, jos matkustusasiakirjat puuttuvat;

·laittoman muuttoliikkeen ja viisumipetosten riskit, erityisesti ihmiskauppa ja muut alle 12-vuotiaisiin lapsiin kohdistuvat väärinkäytökset, viisumia haettaessa; ·vaikeudet, joita raja- tai maahanmuuttoviranomaiset kohtaavat tarkistaessaan pitkäaikaisia viisumeja ja oleskelulupia ja niiden haltijoita; ·tietovaje tarkastettaessa laittomaan muuttoliikkeeseen liittyviä riskejä ja turvallisuusriskejä viisumihakemusten käsittelyn yhteydessä; ·tarve harkita sitä mahdollisuutta, että viisumien käsittelyssä tehdään automaattisesti hakuja muista rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden alan tietokannoista. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon EU:n rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tietojärjestelmien kehitys vuonna 2016 tehdyn arvioinnin jälkeen ja varmistettava yhdenmukaisuus hiljattain hyväksyttyjen komission ehdotusten (EES) ja ehdotettujen uusien ratkaisujen ja järjestelmien kanssa (Eurodac-asetuksen uudelleenlaadintaa koskeva ehdotus, ETIAS, ECRIS-TCN, yhteentoimivuus). ·Sidosryhmien kuuleminen Tähän ehdotukseen liittyvän vaikutustenarvioinnin liitteessä 2 esitetään yksityiskohtainen kuvaus sidosryhmien kuulemisesta. Komissio tilasi kolme riippumatonta tutkimusta. Niistä yksi koskee lasten sormenjälkien ottamista viisumimenettelyssä koskevan ikärajan alentamisen toteutettavuutta, tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta sekä viisuminhakijoiden matkustusasiakirjan jäljennöksen tallentamista VIS-järjestelmään. Kaksi muuta koskee sitä, onko tarpeellista ja oikeasuhteista laajentaa viisumitietojärjestelmä koskemaan pitkäaikaisia viisumeja ja oleskeluasiakirjoja (eli oleskelulupia ja oleskelukortteja) koskevia tietoja. Näiden tutkimusten yhteydessä kuultiin kohdennetusti kaikkia asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien kansalliset viranomaiset, jotka pääsevät viisumitietojärjestelmään syöttämään, muuttamaan, poistamaan tai tarkastelemaan tietoja, maahanmuuttoasioista ja palauttamisesta vastaavat viranomaiset, lastensuojeluviranomaiset, poliisiviranomaiset ja ihmiskaupan torjunnasta vastaavat viranomaiset, konsuliasioista vastaavat viranomaiset sekä ulkorajojen ylityspaikkojen tarkastuksista vastaavat kansalliset viranomaiset. Lisäksi kuultiin useita EU:n ulkopuolisia viranomaisia ja valtiosta riippumattomia järjestöjä, jotka toimivat lasten oikeuksien alalla. Komissio toteutti vuosina 2017–2018 kaksi avointa julkista kuulemista. Niistä ensimmäinen toteutettiin 17.8.2017 – 9.11.2017 lasten sormenjälkien ottamista viisumimenettelyssä koskevan ikärajan alentamisesta ja toinen 17.11.2017 – 9.12.2018 viisumitietojärjestelmän laajentamisesta siten, että siihen sisällytetään tietoja pitkäaikaisista viisumeista ja oleskeluasiakirjoista. Euroopan tietosuojavaltuutettu esitti näkemyksensä lasten sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentamisesta 9. marraskuuta 2017 ja pitkäaikaisia viisumeja ja oleskeluasiakirjoja koskevien tietojen sisällyttämisestä viisumitietojärjestelmään 9. helmikuuta 2018. Euroopan tietosuojavaltuutettu ja Euroopan unionin perusoikeusvirasto ovat esittäneet näkemyksensä ehdotukseen liittyvistä seikoista kohdennetuissa haastatteluissa osana vaikutustenarvioinnin valmistelun yhteydessä järjestettyjä sidosryhmien kuulemisia. ·Vaikutustenarviointi Vuonna 2018 tehtiin vaikutustenarviointi, jossa keskityttiin niihin kysymyksiin, joita oli arvioitava tarkemmin tämän ehdotuksen laatimiseksi. Se perustui kolmeen komission teettämään riippumattomaan tutkimukseen, jotka toteutettiin vuosina 2017 ja 2018. Huomioon otettiin myös eu-LISAn viisumitietojärjestelmän kehittämisen teknisestä toteutettavuudesta marraskuussa 2016 ja helmikuussa 2017 tekemän tutkimuksen tulokset sekä toteutettavuustutkimus, joka koski yhdennettyä rajavalvontaa niiden henkilöiden osalta, joita ei ole kirjattu EES:ään (ETIAS-tutkimus). Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin vaihtoehtoisia tapoja seuraavien toteuttamiseen: ·Digitaalisen matkustusasiakirjajäljennöksen tallentaminen viisumitietojärjestelmään (keskitetysti tai hajautetusti). Tässä tarkasteltiin kahta alavaihtoehtoa: ainoastaan hakijan matkustusasiakirjan henkilötietosivun tallentaminen tai kaikkien käytettyjen sivujen tallentaminen. ·Lasten sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentaminen. Tässä tarkasteltiin kahta alavaihtoehtoa: sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentaminen kuuteen vuoteen tai sormenjälkien ottamista koskevan vaatimuksen soveltaminen kaikenikäisiin. ·Pitkäaikaisia viisumeja ja oleskeluasiakirjoja koskevien tietojen sisällyttäminen viisumitietojärjestelmään. Tässä lainsäädännöllisiin vaihtoehtoihin sisältyi pitkäaikaisten viisumien ja oleskeluasiakirjojen yhdenmukaisuuden ja turvallisuuden parantaminen. Yhteyden luominen kansallisten tietokantojen välille, minkä ansiosta kaikki jäsenvaltiot voisivat tehdä hakuja toistensa asiaankuuluvista kansallisista tietokannoista. Asiakirjojen sisällyttäminen viisumitietojärjestelmään hylättyjä hakemuksia koskevien tietojen kanssa tai niitä ilman. ·Laittomaan maahanmuuttoon ja turvallisuuteen liittyvien automatisoitujen tarkastusten tekeminen olemassa olevista tietokannoista. Tähän ehdotukseen on otettu ensimmäisen toimenpiteen (matkustusasiakirjan henkilötietosivun jäljennöksen tallentaminen), toisen toimenpiteen (sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentaminen kuuteen vuoteen) ja neljännen toimenpiteen osalta vaikutustenarvioinnissa parhaiksi katsotut vaihtoehdot. Mitä tulee pitkäaikaisten viisumien ja oleskeluasiakirjojen sisällyttämiseen viisumitietojärjestelmään, EU:n kansalaisten perheenjäsenille, joilla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen unionin lainsäädännön nojalla, myönnettyjä oleskelukortteja koskevat tiedot eivät sisälly tähän ehdotukseen niiden oikeuksien vuoksi, joita perheside EU:n kansalaiseen antaa tällaisille kolmansien maiden kansalaisille. Lisäksi komission 17. huhtikuuta 2018 esittämässä ehdotuksessa parannettiin tällaisten oleskelukorttien turvallisuutta. Sääntelyntarkastelulautakunta tarkasti vaikutustenarvioinnin luonnoksen ja antoi siitä myönteisen lausunnon 23. huhtikuuta 2018. 3.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE ·Ehdotettujen toimien lyhyt kuvaus

Viisumitietojärjestelmän tarkoitus, toiminnot ja vastuualueet on määriteltävä tarkemmin, jotta voidaan ottaa huomioon järjestelmän laajentaminen kattamaan pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien haltijoihin liittyvät tiedot. Viisumitietojärjestelmää on laajennettava myös siten, että lyhytaikaisia viisumeja koskeviin hakemuksiin liittyviin tietoluokkiin kuuluu myös matkustusasiakirjojen jäljennösten tallentaminen, ja siihen on sisällytettävä uusia toimintoja, kuten raportoinnin ja tilastoinnin tietoarkisto tai VISMail. Tämä tarkoittaa sitä, että viisumisäännöstössä vahvistettua viisumihakemusten käsittelymenettelyä koskevia sääntöjä on muutettava. Jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin pääsystä viisumitietojärjestelmään säädetään neuvoston päätöksessä 2008/633/YOS. Tämä päätös annettiin ennen Lissabonin sopimusta, ja siinä säädettiin lainvalvontaviranomaisten pääsystä tietoihin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen aikaisemman ”kolmannen pilarin” puitteissa. Koska ”kolmatta pilaria” ei enää ole sellaisenaan olemassa nykyisissä perussopimuksissa, komissio katsoo, että tämä ehdotus tarjoaa mahdollisuuden yhdistää tämän päätöksen sisältö VIS-asetukseen. Koska viisumitietojärjestelmää laajennetaan sisältämään tietoja pitkäaikaisista viisumeista ja oleskeluluvista, järjestelmän tarvittava jatkokehittäminen ja operatiivinen hallinnointi annetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan viraston (eu-LISA) tehtäväksi. Sen vuoksi on tehtävä muutoksia asetukseen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö), asetukseen (EY) N:o 767/2008, asetukseen (EU) 2017/2226 (EES-asetus), asetukseen (EU) XX [yhteentoimivuudesta annettu asetus] ja asetukseen (EU) 2016/399 (Schengenin rajasäännöstö). Seuraavassa esitetään lyhyesti ehdotuksen keskeiset tavoitteet: Rajaturvallisuutta ja sisäistä turvallisuutta koskevien jäljellä olevien tietovajeiden korjaaminen: pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien sisällyttäminen viisumitietojärjestelmään Korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportissa todettiin, että EU:n tasolla vallitsee tietovaje niiden asiakirjojen suhteen, joiden perusteella muut kuin EU:n kansalaiset voivat oleskella tietyn jäsenvaltion alueella pidempään kuin 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Tällä hetkellä näitä asiakirjoja ja niiden haltijoita koskevia tietoja ei kerätä eikä niitä voi tarkistaa yhdestäkään EU:n laajuisen, rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden alaa koskevan laajan tietojärjestelmän kautta (lukuun ottamatta jossain määrin SIS-järjestelmää). Jäsenvaltiot katsovat, että näiden asiakirjojen nykyinen hallinnointi voi aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisille vaikeuksia rajanylityksen yhteydessä ja sen jälkeen vapaassa liikkumisessa alueella, jonka sisärajoilla ei suoriteta tarkastuksia. EU:hun pitkäaikaista oleskelua varten tulevat kolmansien maiden kansalaiset muodostavat ainoan kolmansien maiden kansalaisten ryhmän, joka ei kuulu minkään EU:n laajan tietojärjestelmän piiriin (ks. alla oleva kuvio). Sisällyttämällä pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat viisumitietojärjestelmään varmistettaisiin, että näitä asiakirjoja ja niiden haltijoita koskevat tiedot sisältyvät johonkin EU:n laajaan tietojärjestelmään ja että niihin sovelletaan samoja sääntöjä kuin asiakirjoihin, jotka on annettu ilman viisumia (tiedot jo ETIAS- ja EES-järjestelmässä) ja viisumin kanssa (kolmansien maiden kansalaiset, jotka tulevat lyhytaikaista oleskelua varten ja joiden tiedot ovat jo VIS- ja EES-järjestelmässä). Tämä mahdollistaa sen, että muiden jäsenvaltioiden kuin asiakirjan antaneen jäsenvaltion viranomaiset voivat tehdä asiakirjaa ja sen haltijaa koskevan tarkastuksen rajalla tai jäsenvaltioiden alueella. Helpottamalla jäsenvaltioiden välistä järjestelmällistä tietojenvaihtoa sellaisista kolmansien maiden kansalaisista, joilla on pitkäaikainen viisumi tai oleskelulupa, viisumitietojärjestelmä auttaisi parantamaan Schengen-alueen sisäistä turvallisuutta. Jos pitkäaikaisia viisumeja tai oleskelulupia koskevat tietueet tallennetaan keskusjärjestelmään ja asetetaan kaikkien asiaankuuluvien jäsenvaltioiden viranomaisten saataville, kukin jäsenvaltio voi tehdä turvallisuusriskistä tarkemman ja puolueettomamman arvioinnin järjestelmässä olevien tietueiden perusteella, kun se suorittaa asiakirjan haltijoita koskevia tarkastuksia rajanylityspaikoissa ja jäsenvaltioiden alueella. Näiden asiakirjojen sisällyttäminen keskitettyyn järjestelmään auttaa lisäksi havaitsemaan petoksia, jotka liittyvät virallisten asiakirjojen saamiseen väärien lähdeasiakirjojen perusteella. Jäsenvaltioiden välisen paremman ja järjestelmällisemmän tietojenvaihdon helpottaminen minimoisi myös hallinnollisen rasituksen ja poistaisi kielimuurin, joka on olemassa, kun toiseen jäsenvaltioon otetaan yhteyttä kolmannen maan kansalaisen esittämän asiakirjan aitouden tarkistamiseksi. Kun päätetään pitkäaikaisen viisumin tai oleskeluluvan myöntämisestä tai pidentämisestä, yhteentoimivuuden osatekijöiden (eurooppalainen hakuportaali (ESP)) avulla käynnistetään useita automaattisia hakuja sen selvittämiseksi, sisältääkö jokin EU:n tai Interpolin tietokanta todisteita siitä, että henkilö voisi muodostaa uhkan jonkin jäsenvaltion turvallisuudelle. Mahdollisten osumien tapauksessa asiakirjan antavan jäsenvaltion on toteutettava jatkotoimia voimassa olevan EU:n ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Viisumihakemusten käsittelyyn liittyvien tarkastusten lisääminen yhteentoimivuuden avulla Nykyisten sääntöjen mukaan konsulaattien on tarkistettava ainoastaan Schengenin tietojärjestelmästä (SIS), onko viisumipakon alaisella matkustajalla maahantulokielto. Viisuminhakijoista ei ole pakko tehdä hakua missään muussa EU:n tietokannassa (esim. Eurodacissa), Interpolin varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen tietokannassa tai TDAWN-tietokannassa. Kun eurooppalainen hakuportaali on käytössä, toimivaltaiset – myös viisumien käsittelystä vastaavat – viranomaiset voivat tehdä keskitettyjä hakuja kaikkiin järjestelmiin, joita niillä on oikeus käyttää (esim. Eurodac, EES ja ECRIS-TCN), eikä hakuja enää tarvitse tehdä erikseen kussakin järjestelmässä. Eurooppalainen hakuportaali helpottaa turvallisuuteen ja laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvien riskien havaitsemista viisumimenettelyssä, sillä sen ansiosta viisumivirkailijat voivat tehdä viisuminhakijoista nopeita ja tehokkaita taustatarkastuksia. Yhteentoimivuutta koskevan ehdotuksen tavoitteena on myös helpottaa rinnakkaisten henkilöllisyyksien havaitsemista ja henkilöllisyyspetosten torjuntaa. Tämän yhteentoimivuuteen tähtäävän toiminnon avulla hakemusta käsittelevälle viisumiviranomaiselle ilmoitetaan automaattisesti, jos hakija tunnetaan eri henkilöllisyyksillä, jolloin viranomainen voi toteuttaa aiheellisia toimia. Koska viisumitietojärjestelmä on myös osa yhteentoimivuuden oikeudellista kehystä, on avautunut teknisiä mahdollisuuksia, joiden avulla voidaan varmistaa, että valtuutetut käyttäjät voivat käytännössä viestiä nopeasti, saumattomasti ja järjestelmällisesti eri tietokantojen välityksellä. Mahdollistamalla viisumiviranomaisille automaattisten hakujen tekeminen muista tietokannoista eurooppalaisen hakuportaalin avulla sovelletaan yhteentoimivuuden kehystä käytännössä ensimmäistä kertaa. Kun viisumitietojärjestelmä todentaa ja arvioi hakijoiden toimittamia tietoja, se tekee automaattisesti kustakin hakemuksesta haun kaikissa edellä mainituissa järjestelmissä. Muista tietokannoista automaattisesti tehtyjen hakujen lisäksi viisumikäsittelyssä on hyötyä erityisistä riski-indikaattoreista. Nämä indikaattorit sisältävät tietojen analysointisääntöjä sekä tiettyjä jäsenvaltioiden toimittamia numerotietoja ja muista asian kannalta merkityksellisistä rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden alan tietokannoista laadittuja tilastoja. Tämä parantaisi riskinarviointeja ja mahdollistaisi tietojen analysointimenetelmän käytön. Riski-indikaattorit eivät sisältäisi henkilötietoja, ja ne perustuisivat jäsenvaltioiden toimittamiin tilastoihin ja tietoihin, jotka koskevat uhkia, oleskeluajan ylittäneiden henkilöiden ja sellaisten henkilöiden, joilta on evätty maahanpääsy, tavanomaisesta poikkeavia osuuksia tietyissä kolmansien maiden kansalaisten ryhmissä, sekä kansanterveydellisiä riskejä. Turvallisuusriskien ja maahanmuuttoon liittyvien riskien järjestelmällisen tarkistamisen käyttöönotto viisumitietojärjestelmän tietojen yhteydessä perustuu yhteentoimivuuden kehyksen aikaansaamiin hyötyihin.

Kadonneiden henkilöiden tunnistamisen helpottaminen Saattaa syntyä tilanteita, joissa henkilöt on tunnistettava heidän oman etunsa vuoksi, koska he ovat kadonneet tai heidät on tunnistettu ihmiskaupan uhreiksi. Yhteentoimivuuden kehyksessä poliisiviranomaisille annetaan mahdollisuus tunnistaa henkilö henkilöllisyyden selvittämisen yhteydessä saaduilla biometrisillä tiedoilla, jos se sallitaan kansallisessa lainsäädännössä. Tällainen pääsy tietoihin ei kuitenkaan olisi riittävän tuloksellista edellä kuvatuissa erityisolosuhteissa. Tätä varten lainvalvontaviranomaisille olisi annettava nopea pääsy viisumitietojärjestelmän tietoihin, jotta ne voivat tunnistaa henkilön nopeasti ja luotettavasti ilman, että niiden täytyy täyttää kaikki lainvalvontaviranomaisten pääsyä koskevat ennakkoedellytykset ja lisäsuojatoimet. Jäljellä olevien tietovajeiden korjaaminen lyhytaikaisia viisumeita koskevien hakemusten käsittelyssä: hakijoiden sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentaminen ja matkustusasiakirjojen jäljennösten tallentaminen viisumitietojärjestelmään palautusmenettelyjen tukemiseksi ·Lasten sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentaminen 12 vuodesta 6 vuoteen Tämä toimenpide antaa virkailijoille mahdollisuuden todentaa lapsen henkilöllisyys viisumihakemusmenettelyssä, ja se mahdollistaa tarkistusten tekemisen ulkorajalla. Koska toimenpide mahdollistaa lasten yksiselitteisen tunnistaminen, se myös suojelee lapsia paremmin ja auttaa torjumaan ihmiskauppaa ja laitonta muuttoliikettä samalla kun lapsen etu asetetaan etusijalle. Lainsäädännössä säädetään lisätakeista sen varmistamiseksi, että lapsen etu otetaan huomioon koko viisuminkäsittelymenettelyn ajan ja aina kun lapsia koskevia tietoja käytetään myöhemmin. Sormenjäljet otetaan kaikilta vähintään 6-vuotiailta viisuminhakijoilta, mikä suurentaa lyhytaikaisten viisumien hakijoiden ryhmää lisäämällä siihen 6–11-vuotiaiden ikäryhmän. Kun asetus (EY) N:o 810/2009 hyväksyttiin, todettiin, että alle 12-vuotiaiden lasten sormenjälkien riittävää luotettavuutta tunnistamis- ja todentamistarkoituksiin ja erityisesti sormenjälkien kehittymistä iän myötä olisi käsiteltävä myöhemmässä vaiheessa. Euroopan komission Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) teki vuonna 2013 tutkimuksen, jossa selvitettiin, voidaanko lasten sormenjälkien automaattisella tunnistuksella päästä samoihin tunnistusasteisiin kuin aikuisten tapauksessa. Yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimuksessa todettiin, että 6–12-vuotiaiden lasten sormenjälkien tunnistaminen voidaan suorittaa tyydyttävällä tarkkuudella tietyin edellytyksin. Yksi tällainen edellytys olisi esimerkiksi sen varmistaminen, että toimijat saavat riittävän koulutuksen voidakseen ottaa korkealaatuisia sormenjälkikuvia. Tämä tulos sai vahvistuksen toisessa tutkimuksessa, jossa saatiin lisätietoa ikääntymisen vaikutuksesta sormenjälkien laatuun. Komissio toteutti lisätutkimuksen, jossa tarkasteltiin, olisiko tarpeen ja oikeasuhteista alentaa lasten sormenjälkien ottamista koskevaa ikärajaa viisumimenettelyssä. Tutkimuksessa todettiin, että sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentaminen auttaisi saavuttamaan viisumitietojärjestelmän tavoitteet paremmin, erityisesti henkilöllisyyspetosten torjunnan helpottamisen ja ulkorajojen ylityspaikoilla tehtävien tarkastusten sujuvoittamisen osalta. Siinä myös todettiin, että sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentaminen voisi tuottaa lisäetuja, sillä se vahvistaisi lasten oikeuksien väärinkäytön ehkäisyä ja torjuntaa, erityisesti mahdollistamalla sellaisten kolmansista maista tulevien lasten henkilöllisyyden selvittämisen tai todentamisen, joiden havaitaan olevan jäsenvaltioiden alueella tilanteessa, jossa heidän oikeuksiaan saatetaan loukata tai on loukattu (esim. ihmiskaupan lapsiuhrit, kadonneet lapset tai turvapaikkaa hakevat ilman huoltajaa olevat alaikäiset). ·Hakijan matkustusasiakirjan henkilötietosivun jäljennöksen tallentaminen viisumitietojärjestelmään palautusmenettelyjen tukemiseksi Ehdotuksessa otetaan käyttöön uusi tietoryhmä, joka tallennetaan viisumijärjestelmään viisumihakemusta jätettäessä. Nykyisin jäsenvaltiot ottavat jäljennöksen hakijan matkustusasiakirjasta. EU:lla ei kuitenkaan ole sääntöjä, joissa vahvistettaisiin yhdenmukaiset edellytykset näiden tietojen säilyttämiselle tai vaihtamiselle jäsenvaltioiden kesken. Matkustusasiakirjan jäljennöksen säilyttämisen ansiosta on mahdollista tiukentaa näiden asiakirjojen tarkastuksia ja tehostaa palautusmenettelyjä. Viisumitietojärjestelmän käyttö tämän toimenpiteen toteuttamiseksi tukisi EU:n palautuspolitiikkaa. Henkilöllisyyden selvittämisestä (ja/tai todentamisesta jäsenvaltion alueella) vastaavat toimivaltaiset viranomaiset – eli maahanmuutto- ja palautusviranomaiset – jotka voivat jo tehdä järjestelmässä hakuja kolmannen maan kansalaisen sormenjälkiä käyttämällä, voisivat saada tämän jäljennöksen edellyttäen, että noudatetaan tiukkoja järjestelmään pääsyä koskevia sääntöjä. VIS-asetuksen 2 artiklan e alakohdan mukaan yksi viisumitietojärjestelmän tavoitteista on ”auttaa tunnistamaan henkilöitä, jotka mahdollisesti eivät tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa, siellä oleskelua tai asumista koskevia edellytyksiä”. VIS-asetuksen 31 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat siirtää kolmansiin maihin tai saattaa niiden saataville rajoitetun määrän näitä tietoja kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden toteamiseksi heidän palauttamistaan varten. Viisumitietojärjestelmää on parannettu tällä toimenpiteellä, jotta laittomien maahantulijoiden tunnistaminen ja palauttaminen helpottuisi. Viisumitietojärjestelmän muiden teknisten komponenttien parantaminen VISMail-kuulemismekanismi yhdistetään viisumitietojärjestelmään VIS:n keskusjärjestelmän ja kansallisten järjestelmien välisen tiedonvaihdon sujuvoittamiseksi. Keskusjärjestelmän rakennetta on mukautettu vastaamaan paremmin tarvetta varmistaa nopea ja tehokas saatavuus häiriötilanteissa (eli varajärjestelmän muuttaminen konfiguraatioon aktiivinen/aktiivinen). Viisumitietojärjestelmään tallennettujen tietojen laadun parantamiseksi sovellustasolla on otettu käyttöön indikaattoreita, jotka kuvaavat tietojen laatuun liittyviä puutteita. Eu-LISAlle on annettu tehtäväksi hallinnoida tietojen laaduntarkastuksia viisumitietojärjestelmässä. Järjestelmään on sisällytetty toiminto sen varmistamiseksi, että viisumitietojärjestelmä ei käynnistä ennalta kuulemista ennen kuin kaikki tarvittavat tiedot on täytetty asianmukaisesti. Toisella toiminnolla voidaan erottaa toisistaan tapaukset, joissa sormenjälkien antamista ei vaadita oikeudellisista syistä, ja tapaukset, joissa niitä ei voida antaa. Biometristen tietojen keräämiseen liittyvien ongelmien, erityisesti kasvokuvien laatua koskevien ongelmien, käsittelemiseksi otetaan käyttöön vaihtoehtoisia vaatimuksia, kuten valokuvien suora kerääminen (eli reaaliaikaisesti otettu kasvokuva). Ennalta kuulemista, edustusta ja myöhempää ilmoittamista varten suunnitellaan keskitettyä teknistä ratkaisua, jonka avulla jäsenvaltiot voivat hallinnoida ja saattaa ajan tasalle näitä toimintoja koskevia omia tietojaan. ·Oikeusperusta Tämän asetuksen oikeusperustan muodostavat seuraavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen artiklat: 16 artiklan 2 kohta, 77 artiklan 2 kohdan a, b, d ja e alakohta, 78 artiklan 2 kohdan d, e ja g alakohta, 79 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta, 87 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohta. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat säätää SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla toimenpiteitä, jotka koskevat viisumeita ja muita lyhytaikaisia oleskelulupia koskevaa yhteistä politiikkaa, b alakohdan nojalla tarkastuksia, joita tehdään ulkorajoja ylittäville henkilöille, d alakohdan nojalla kaikkia tarvittavia toimenpiteitä, joilla otetaan vaiheittain käyttöön yhdennetty ulkorajojen valvontajärjestelmä, ja e alakohdan nojalla sisärajoja ylittäville henkilöille tehtävien tarkastusten poistamista heidän kansalaisuudestaan riippumatta. Tämä on ehdotetun asetuksen pääasiallinen oikeusperusta. SEUT-sopimuksen 16 artiklan 2 kohdan nojalla unionilla on valtuudet säätää luonnollisten henkilöiden suojaa koskevia toimenpiteitä, jotka koskevat unionin toimielinten, elinten ja laitosten sekä jäsenvaltioiden silloin, kun viimeksi mainitut toteuttavat unionin oikeuden soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa, suorittamaa henkilötietojen käsittelyä, sekä sääntöjä, jotka koskevat näiden tietojen vapaata liikkuvuutta. Tämä perussopimuksen määräys on myös tärkeä oikeusperusta tälle ehdotukselle. Ehdotuksen liitännäistavoitteena on antaa kansallisille lainvalvontaviranomaisille ja Europolille tiukoin edellytyksin pääsy viisumitietojärjestelmän tietoihin lainvalvontatarkoituksia varten. Näin ollen ehdotus perustuu myös SEUT-sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohtaan ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohtaan. Nämä molemmat lisäoikeusperustat edellyttävät tavallisen lainsäätämisjärjestyksen käyttämistä, jota sovelletaan 77 artiklan 2 kohdan nojalla.

Tällä ehdotuksella on joukko muita liitännäistavoitteita, kuten vaikuttaminen Dublinin menettelyyn ja turvapaikkamenettelyyn, jotka ovat SEUT-sopimuksen 78 artiklan 2 kohdan d, e ja g alakohdan nojalla kehitettyjä toimenpiteitä; kolmansien maiden kansalaisten tunnistamisen ja palauttamisen helpottaminen osana SEUT-sopimuksen 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla kehitettyjä toimenpiteitä; ja ihmiskaupan uhrien tunnistamisen ja ihmiskaupan torjunnan tukeminen osana SEUT-sopimuksen 79 artiklan 2 kohdan d alakohdan nojalla kehitettyjä toimenpiteitä. Nämä lisäoikeusperustat ovat myös yhteensopivia pääasiallisten oikeusperustojen kanssa. ·Toissijaisuusperiaate SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla unioni voi kehittää toimenpiteitä, jotka koskevat ”viisumeita ja muita lyhytaikaisia oleskelulupia koskevaa yhteistä politiikkaa”. Tässä ehdotuksessa pysytellään tämän määräyksen rajoissa. Tavoitteena on edelleen kehittää ja parantaa sääntöjä, jotka koskevat sellaisten hakemusten sähköistä käsittelyä, jotka koskevat enintään 90 päivän pituista suunniteltua oleskelua jäsenvaltioiden alueella minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan tätä tavoitetta yksinään, koska ainoastaan unioni voi muuttaa voimassa olevaa unionin säädöstä (VIS-asetus). Vapaa liikkuvuus alueella, jonka sisärajoilla ei tehdä tarkastuksia, edellyttää, että alueen ulkorajoja valvotaan tuloksellisesti turvallisuuden varmistamiseksi. Siksi jäsenvaltiot ovat sopineet ratkaisevansa näitä haasteita yhdessä, erityisesti jakamalla tietoa oikeus- ja sisäasioiden alalla keskitettyjen EU:n järjestelmien avulla. Eurooppa-neuvosto ja neuvosto ovat vuodesta 2015 antaneet asiasta useita päätelmiä. Tarkastusten puuttuminen sisärajoilta edellyttää ulkorajojen vakaata valvontaa, jossa kunkin jäsenvaltion ja Schengenin säännöstöön osallistuvan maan on valvottava ulkorajaa muiden maiden puolesta. Mikään jäsenvaltio ei yksin pysty selviytymään laittomasta muuttoliikkeestä ja rajatylittävästä rikollisuudesta. Kolmansien maiden kansalaiset, jotka tulevat alueelle, jonka sisärajoilla ei tehdä tarkastuksia, voivat matkustaa vapaasti alueen sisällä. Sisärajattomalla alueella yhteiset toimet laittoman maahanmuuton sekä terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden torjumiseksi, muun muassa henkilöllisyyspetosten paljastamiseksi, olisi toteutettava EU:n tasolla, sillä niihin on mahdollista puuttua menestyksellisesti ainoastaan EU:n tasolla. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla unionilla on valtuudet säätää toimenpiteistä, jotka koskevat henkilöihin kohdistuvia tarkastuksia sekä tehokasta valvontaa jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämisen yhteydessä. Viisumimenettelyä koskevaa EU:n lainsäädäntöä on muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon lyhytaikaisia viisumeja hakevien kolmansien maiden kansalaisten matkustusmallit. Erityisesti on otettava huomioon hiljattain annetut EES-säännökset, joilla poistetaan leimaamisvelvollisuus sekä otetaan käyttöön maahantulo- ja maastalähtötietue lyhytaikaista oleskelua varten maahan päästettyjen kolmansien maiden kansalaisten osalta, jolloin jäsenvaltioiden viranomaiset voivat arvioida aiempien lyhyiden oleskelujen laillisuutta alueella, jonka sisärajoilla ei suoriteta tarkastuksia. Pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien osalta Schengenin yleissopimuksen 21 artiklassa määrätään niiden vastavuoroisesta tunnustamisesta asiakirjoina, jotka oikeuttavat haltijansa liikkumaan vapaasti Schengen-alueella 90 päivän ajan minkä tahansa 180 päivän jakson aikana (eli lyhytaikaista viisumia vastaavasti) edellyttäen, että ne täyttävät asetuksen (EU) 2016/399 (Schengenin rajasäännöstö) 6 artiklan 1 kohdan a, c ja e alakohdassa vahvistetut edellytykset. Useissa neuvoston päätelmissä on vaadittu uusia toimenpiteitä, joilla täytetään pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien haltijoiden rajanylityksiin liittyvät tietovajeet rajaturvallisuuden ja lainvalvonnan varmistamiseksi, mahdollisesti perustamalla EU:n rekisteri tällaisille tiedoille. Näitä asiakirjoja koskevien tietojen sisällyttäminen järjestelmään, jotta ne voidaan jakaa jäsenvaltioiden kesken ja jotta muut jäsenvaltiot kuin asiakirjan myöntänyt jäsenvaltio voivat todentaa haltijan asiakirjat jäsenvaltioiden ulkorajoilla tai EU:n sisällä ja jotta voidaan tarkistaa, voisiko henkilö muodostaa uhkan jonkin jäsenvaltion turvallisuudelle, vastaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklassa asetettuja tavoitteita. Näin ollen ehdotuksen tavoitetta ei voida riittävällä tavalla saavuttaa yksistään jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. ·Suhteellisuusperiaate Kuten tähän asetuksen muuttamista koskevaan ehdotukseen liittyvässä vaikutustenarvioinnissa on selostettu, tässä ehdotuksessa tehtyjen politiikkavalintojen katsotaan olevan oikeasuhteisia. Niillä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaan unionin toiminnassa ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Esillä oleva EU:n toimenpide on toteutettava sellaisessa muodossa, että voidaan taata ehdotuksen tavoitteen toteutuminen ja sen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Ehdotetulla aloitteella kehitetään säännöksiä, jotka koskevat matkustamista ilman rajamuodollisuuksia, sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot, jotka ovat poistaneet tarkastukset sisärajoilla, soveltavat ulkorajoilla yhteisiä sääntöjä samalla tavalla. Se perustuu välineeseen, jonka avulla Euroopan unioni saa tietoa kolmansien maiden kansalaisista. Sillä kodifioidaan ja parannetaan lainvalvontaviranomaisten pääsyä viisumitietojärjestelmän tietoihin, jotka koskevat näitä kolmansien maiden kansalaisten ryhmiä. Tällä tavoin voidaan tunnistaa oikeaan aikaan, virheettömästi, turvallisesti ja kustannustehokkaasti ne kolmansien maiden kansalaiset, joita epäillään terrorismista tai vakavasta rikollisuudesta (tai jotka ovat sen uhreja). Lisäksi viranomaisille annetaan mahdollisuus tutustua tällaisista rikoksesta epäiltyjen (tai niiden uhreina olevien) kolmansien maiden kansalaisten aikaisempiin hakemuksiin. Ehdotuksessa on noudatettu sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta, ja se on oikeasuhteinen henkilötietosuojan osalta, koska siinä ei edellytetä, että tietoja kerättäisiin tai säilytettäisiin määrällisesti enemmän tai pidemmän aikaa kuin on ehdottoman välttämätöntä järjestelmän toiminnan ja tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Lisäksi ehdotukseen sisällytetään ja sen myötä pannaan täytäntöön kaikki suojatoimet ja mekanismit, jotka ovat tarpeen matkustajien perusoikeuksien ja erityisesti heidän yksityiselämänsä ja henkilötietojensa suojelemiseksi. EU:n tasolla ei tarvita lisämekanismeja tai yhdenmukaistamista, jotta järjestelmästä tulisi toimiva. Ehdotettu toimenpide on oikeasuhteinen, koska siinä ei toteuteta pidemmälle meneviä EU-tason toimia kuin on tarpeen toimenpiteelle määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ensisijaiseksi katsottu toimenpidevaihtoehto on oikeasuhteinen myös kustannusten osalta, kun otetaan huomioon, että järjestelmästä koituu hyötyä kaikille jäsenvaltioille yhteisten ulkorajojen valvonnassa ja etenemisessä kohti EU:n yhteistä muuttoliikepolitiikkaa. Ehdotus on tämän vuoksi suhteellisuusperiaatteen mukainen. ·Toimintatavan valinta Tämä ehdotus perustuu keskitettyyn järjestelmään, jonka välityksellä jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyötä, mikä edellyttää yhteistä rakennetta ja toimintasääntöjä. Lisäksi ehdotuksessa vahvistetaan kaikille jäsenvaltioille yhdenmukaiset säännöt ulkorajoilla tehtävistä rajatarkastuksista ja pääsystä järjestelmään, myös lainvalvontatarkoituksissa. Tämän vuoksi sääntelytavaksi voidaan valita vain asetus. ·Perusoikeudet Ehdotetulla asetuksella on vaikutuksia perusoikeuksiin, varsinkin seuraaviin: oikeus ihmisarvoon (EU:n perusoikeuskirjan 1 artikla), oikeus vapauteen ja turvallisuuteen (perusoikeuskirjan 6 artikla), yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen (perusoikeuskirjan 7 artikla), henkilötietojen suoja (perusoikeuskirjan 8 artikla), oikeus turvapaikkaan ja palauttamiskiellon periaatteen suoja (perusoikeuskirjan 18 ja 19 artikla), suoja palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa (perusoikeuskirjan 19 artikla), syrjintäkielto (perusoikeuskirjan 21 artikla), lapsen oikeudet (perusoikeuskirjan 24 artikla) ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin (perusoikeuskirjan 47 artikla). Vuoden 2008 VIS-asetuksessa vahvistetaan tiukat säännöt, jotka koskevat pääsyä viisumitietojärjestelmään, sekä tarvittavat suojatoimet. Siinä säädetään myös yksilön oikeudesta tutustua tietoihinsa ja oikaista ja poistaa niitä sekä muutoksenhakukeinoista (oikaisu, poistaminen ja oikeussuojakeinot yleisessä tietosuoja-asetuksessa) ja erityisesti oikeudesta oikeussuojakeinoihin samoin kuin riippumattomien viranomaisten toteuttamasta tietojenkäsittelyn valvonnasta. Tällä asetuksella otetaan käyttöön lisäsuojatoimia, jotka kattavat viisumitietojärjestelmän piiriin kuuluvien uusien tietoluokkien, tietojenkäsittelytoimien ja rekisteröityjen erityistarpeet. Näistä syistä ehdotus on täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukainen, varsinkin siltä osin kuin on kyse oikeudesta henkilötietojen suojaan. Se on sopusoinnussa myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan kanssa, joka takaa jokaiselle oikeuden henkilötietojensa suojaan.

4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Eu-LISAn vuonna 2016 viisumitietojärjestelmän teknisestä muuttamisesta REFIT-arvioinnin perusteella tekemän selvityksen ja vaikutustenarvioinnin mukaisesti tässä ehdotuksessa noudatetaan vaihtoehtoa, jonka mukaan viisumitietojärjestelmä laajennetaan käsittämään tiedot pitkäaikaisista viisumeista ja oleskeluluvista, EU:n ja Interpolin tietokannoista tehdään automaattisia tarkistuksia turvallisuuden varmistamiseksi ja tarvittaessa laitonta muuttoliikettä koskevia tarkistuksia ja lasten sormenjälkien ottamiseen sovellettavaa ikärajaa alennetaan ja hakijoiden matkustusasiakirjan henkilötietosivusta tallennetaan jäljennös viisumitietojärjestelmään. Arvioinnin mukaan tämä edellyttää 182 miljoonan euron määrärahoja. Kehittämisvaiheen odotetaan kattavan vuodet 2021–2023, joten tarvittavat varat katetaan EU:n seuraavan talousarvion määrärahoista. Jos ehdotus hyväksytään ennen seuraavaa rahoituskehystä, tarvittavat resurssit (arviolta 1,5 miljoonaa euroa) rahoitetaan ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevasta budjettikohdasta ja määrät vähennetään vuosiksi 2021–2023 varatuista varoista. Tämän 1,5 miljoonan euron avulla käynnistettäisiin valmistelutyö, joka johtaa tässä ehdotuksessa esitettyjen toimenpiteiden toteuttamiseen. Työ liittyy esim. täytäntöönpanosäädösten valmisteluun ja julkisia hankintoja koskevien sopimusten valmisteluun. Jos ehdotuksesta päästään poliittiseen yhteisymmärrykseen viimeistään maaliskuussa 2019 (eli nykyisen toimikauden aikana), tavoitteena on panna ehdotus täytäntöön vuoden 2021 loppuun mennessä. Ehdotukseen tarvittavat varat (sekä rajaturvallisuuden rahastoa että asianomaisia virastoja varten) ovat yhteensopivia komission 2. toukokuuta 2018 antaman, vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen kanssa. Tämän ehdotuksen täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset jakautuvat seuraavasti: –105 miljoonaa euroa eu-LISAlle (välillinen hallinnointi); –45 miljoonaa euroa jäsenvaltioille jaettuna niiden kansallisiin ohjelmiin (hallinnointi yhteistyössä); –2 miljoonaa euroa Euroopan raja- ja rannikkovartiovirastolle (välillinen hallinnointi); –30 miljoonaa euroa Europolille (välillinen hallinnointi). Sovellettavaa kustannusmallia selitetään vaikutustenarvioinnin liitteessä 3 (”Kehen asia vaikuttaa ja miten”) olevassa 2 jaksossa (”Tiivistelmä kustannuksista ja hyödyistä”) ja liitteessä 4 (”REFIT”). Lisäksi sitä analysoidaan perusteellisemmin seuraavissa vaikutustenarviointia tukevissa tutkimuksissa: Feasibility and Implications of Lowering the Fingerprinting age for Children, Storing a scanned copy of the visa applicants' travel document in the Visa Information System, Feasibility study to include in a repository documents for Long-Stay visas, Residence and Local Border Traffic Permits ja Legal Analysis on the Necessity and Proportionality of Extending the Scope of the Visa Information System (VIS) to Include Data on Long Stay Visas and Residence Documents. 5.LISÄTIEDOT ·Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Komissio huolehtii viisumitietojärjestelmän toiminnan seurannasta ja arvioi sen keskeisiä politiikkatavoitteita. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen neljän vuoden kuluttua tarkistetun VIS-asetuksen soveltamisen alkamisesta ja sen jälkeen neljän vuoden välein. Kertomuksessa esitetään yleisarvio järjestelmän toimivuudesta, mukaan lukien sen suorat ja välilliset vaikutukset sekä käytännön toteutuksen vaikutukset perusoikeuksiin. Siinä tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja arvioidaan edistystä neljällä pääasiallisella ongelma-alueella sekä toiminnan perustana olevien periaatteiden pätevyyttä ja mahdollisia vaikutuksia tuleviin vaihtoehtoihin. Viisumitietojärjestelmän täytäntöönpanoa arvioidaan myös Schengenin arviointimekanismissa neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission roolia perussopimusten valvojana (SEU-sopimuksen 17 artiklan 1 kohta). ·Eriytetty yhdentyminen Tämä ehdotus perustuu ulkorajoja ja viisumeja koskeviin Schengenin säännöstön määräyksiin ja sillä kehitetään niitä, koska ehdotus koskee ulkorajojen ylittämistä ja viisumien myöntämistä lyhytaikaista oleskelua varten. Tällä on seuraavat vaikutukset perussopimuksen pöytäkirjoihin ja Schengenin säännöstön kehittämiseen osallistumista koskeviin sopimuksiin: Tanska: Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 22) olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu neuvostossa sellaisten toimenpiteiden antamiseen, joita ehdotetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla. Koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti: Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu asetukseen (EY) N:o 767/2008 (VIS-asetus) eivätkä muihinkaan ”Schengenin säännöstönä” yleisesti tunnettuihin oikeudellisiin välineisiin eli säädöksiin, joiden avulla organisoidaan ja tuetaan tarkastusten poistamista sisärajoilla, ja rinnakkaistoimenpiteisiin, jotka koskevat ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia. Kyseiset jäsenvaltiot jättäytyvät näiden toimenpiteiden ulkopuolelle seuraavan oikeusperustan mukaisesti: Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 4 ja 5 artikla; Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehty neuvoston päätös 2000/365/EY; sekä Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/192/EY. Tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, minkä vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido niitä eikä sitä sovelleta niihin. Unionin tuomioistuimen asiassa C-482/08, Yhdistynyt kuningaskunta v. Euroopan unionin neuvosto, antaman tuomion mukaisesti todetaan, että se, että tämän asetuksen oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohta yhdessä 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan kanssa, ei vaikuta edellä mainittuun johtopäätökseen. Tämä johtuu siitä, että pääsy tietoihin lainvalvontatarkoituksissa on viisumitietojärjestelmän perustamisen liitännäistoimi. Islanti ja Norja: Neuvosto on tehnyt Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan kanssa sopimuksen niiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Sopimuksessa määrättyjä menettelyjä on sovellettava, koska tämä ehdotus perustuu sopimuksen liitteessä A määriteltyyn Schengenin säännöstöön.

Sveitsi: Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Liechtenstein: Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Kroatia, Kypros, Bulgaria ja Romania: Viisumipolitiikka ja viisumitietojärjestelmä ovat osa Schengenin säännöstöä, jota ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti liittymisasiakirjojensa mukaisesti, eivät vielä sovella. Ulkorajoilla suoritettavissa henkilötarkastuksissa on otettu käyttöön yksinkertaistettu järjestelmä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 565/2014/EU mukaisesti. Kyseinen järjestelmä perustuu siihen, että Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania hyväksyvät yksipuolisesti tietyt asiakirjat, erityisesti Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden myöntämät Schengen-viisumit, kansallisia viisumejaan vastaaviksi alueidensa läpi tapahtuvaa kauttakulkua varten tai 180 vuorokauden pituista ajanjaksoa kohden enintään 90 vuorokautta kestävää alueellaan oleskelua varten. Neuvoston päätöksessä (EU) 2017/1908 annetaan Bulgarialle ja Romanialle pääsy tekemään lukutilassa hakuja viisumitietojärjestelmän tiedoista ilman oikeutta syöttää, muuttaa tai poistaa viisumitietojärjestelmän tietoja, jotta voidaan helpottaa niiden kansallista viisumihakemusmenettelyä ja estää Schengen-viisumien väärentäminen ja väärinkäyttö tarkistamalla niiden voimassaolo ja aitous viisumitietojärjestelmään tallennettujen tietojen perusteella, helpottaa ulkorajojen ylityspaikoissa ja jäsenvaltioiden alueella tehtäviä sellaisten kolmansien maiden kansalaisten tarkastuksia, joilla on lyhytaikainen viisumi, helpottaa kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä, helpottaa tällaisten hakemusten käsittelyä ja parantaa sisäisen turvallisuuden tasoa jäsenvaltioiden alueella helpottamalla vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjuntaa. Koska tällä asetuksella kehitetään tätä säännöstöä laajentamalla viisumitietojärjestelmästä tehtävät haut ja tietojenvaihto koskemaan pitkäaikaisia viisumeja ja oleskelulupia, jotka kyseiset jäsenvaltiot myös hyväksyvät kansallisia viisumejaan vastaaviksi alueidensa läpi tapahtuvaa kauttakulkua tai suunniteltua alueillaan oleskelua varten, Bulgarian ja Romanian olisi päästävä tekemään hakuja pitkäaikaisista viisumeista ja oleskeluluvista samaa tarkoitusta varten kuin neuvoston päätöksessä (EU) 2017/1908 määritellään. 2018/0152 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EY) N:o 767/2008, asetuksen (EY) N:o 810/2009, asetuksen (EU) 2017/2226, asetuksen (EU) 2016/399, asetuksen 2018/XX [yhteentoimivuudesta annettu asetus] ja päätöksen 2004/512/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 2008/633/YOS kumoamisesta



EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan, 77 artiklan 2 kohdan a, b, d ja e alakohdan, 78 artiklan 2 kohdan d, e ja g alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Viisumitietojärjestelmä (VIS) perustettiin neuvoston päätöksellä 2004/512/EY tekniseksi ratkaisuksi, jolla helpotetaan viisumitietojen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 767/2008 määriteltiin viisumitietojärjestelmän tarkoitus, toiminnot ja siihen liittyvät vastuualueet sekä luotiin tarvittavat edellytykset ja menettelyt lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeita koskevien tietojen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan helpottaa lyhytaikaista viisumia koskevien hakemusten käsittelyä ja niihin liittyvää päätöksentekoa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 810/2009 vahvistettiin säännöt biometristen tunnisteiden rekisteröimisestä viisumitietojärjestelmään. Neuvoston päätöksessä 2008/633/YOS vahvistettiin edellytykset, joiden täyttyessä nimetyt jäsenvaltioiden viranomaiset ja Europol voivat tehdä hakuja viisumitietojärjestelmästä ja näin ehkäistä, havaita ja tutkia terrorismirikoksia ja muita vakavia rikoksia. (2)Viisumitietojärjestelmän yleistavoitteena on parantaa yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoa, konsuliyhteistyötä ja keskusviisumiviranomaisten keskinäistä kuulemista helpottamalla jäsenvaltioiden välistä viisumihakemuksia ja niihin liittyviä päätöksiä koskevaa tietojenvaihtoa, jotta voidaan helpottaa viisumihakemusmenettelyä; ehkäistä mahdollisimman edullisen viisumikohtelun etsimistä (visa shopping); helpottaa henkilöllisyyspetosten torjuntaa; helpottaa ulkorajojen ylityspaikoissa ja jäsenvaltioiden alueella tehtäviä tarkastuksia; auttaa tunnistamaan henkilöitä, jotka mahdollisesti eivät tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa, siellä oleskelua tai asumista koskevia edellytyksiä; helpottaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 soveltamista ja auttaa osaltaan minkä hyvänsä jäsenvaltion sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvien uhkien ehkäisyssä. (3)Komissio esitti 6 päivänä huhtikuuta 2016 antamassaan tiedonannossa Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi, että EU:n on tarpeen parantaa rajaturvallisuuteen, lainvalvontaan ja terrorismin torjuntaan liittyviä tietojärjestelmiään, tietoarkkitehtuuriaan ja tietojenvaihtoa, ja painotti tarvetta parantaa tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Tiedonannossa todettiin myös tarve korjata tietovajeet, myös niiden kolmansien maiden kansalaisten osalta, joilla on pitkäaikaista oleskelua varten myönnetty viisumi. (4)Neuvosto vahvisti 10 päivänä kesäkuuta 2016 etenemissuunnitelman tietojenvaihdon ja tiedonhallinnan tehostamiseksi. Kolmansien maiden kansalaisille myönnettyihin asiakirjoihin tällä hetkellä liittyvän tietovajeen korjaamiseksi neuvosto kehotti komissiota arvioimaan sellaisen jäsenvaltioiden myöntämien oleskelulupien ja pitkäaikaisten viisumien keskustietoarkiston perustamista, johon talletettaisiin tietoja näistä asiakirjoista, mukaan lukien niiden päättymispäivistä ja mahdollisesta peruuttamisesta. Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 21 artiklassa määrätään sopimuspuolten myöntämien oleskelulupien ja pitkäaikaisten viisumien vastavuoroiseen tunnustamiseen perustuvasta oikeudesta liikkua vapaasti muiden sopimuspuolten alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

(5)Neuvosto totesi 9 päivänä kesäkuuta 2017 antamissaan päätelmissä toimista tietojenvaihdon parantamiseksi ja EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuden takaamiseksi, että saatetaan tarvita uusia toimenpiteitä, jotta nykyiset pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien haltijoiden rajanylityksiin liittyvät tietovajeet voidaan täyttää rajaturvallisuuden ja lainvalvonnan varmistamiseksi. Neuvosto pyysi komissiota tekemään ensisijaisena asiana toteutettavuustutkimuksen sellaisen EU:n keskitetyn rekisterin perustamisesta, joka sisältää tiedot pitkäaikaisista viisumeista ja oleskeluluvista. Tämän perusteella komissio teki kaksi tutkimusta: ensimmäisessä toteutettavuustutkimuksessa todettiin, että rekisterin perustaminen olisi teknisesti toteutettavissa ja että viisumitietojärjestelmän rakenteen käyttäminen olisi paras tekninen vaihtoehto, kun taas toisessa tutkimuksessa analysoitiin tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta ja pääteltiin, että olisi tarpeen ja oikeasuhteista laajentaa viisumitietojärjestelmän soveltamisalaa siten, että se kattaa myös edellä mainitut asiakirjat. (6)Komission 27 päivänä syyskuuta 2017 antamassa tiedonannossa Euroopan muuttoliikeagendan täytäntöönpanosta todetaan, että EU:n yhteinen viisumipolitiikka on paitsi keskeinen matkailun ja liiketoiminnan edistämisväline myös tärkeä keino ehkäistä turvallisuusriskejä tai EU:hun suuntautuvaa sääntöjenvastaista muuttoliikettä. Tiedonannossa todetaan, että yhteisen viisumipolitiikan sovittamista nykyisiin haasteisiin on kuitenkin jatkettava ottamalla huomioon uudet tietotekniset ratkaisut ja sovittamalla yhteen toisaalta viisumin myöntämisen helpottamisen hyödyt ja toisaalta muuttoliikkeen sekä yleisen turvallisuuden ja rajaturvallisuuden hallinnan tehostaminen. Tiedonannossa todetaan, että viisumitietojärjestelmän oikeudellista kehystä tarkistetaan viisumien käsittelyn tehostamiseksi, mukaan lukien tietosuojanäkökohdat ja lainvalvontaviranomaisten pääsy järjestelmään, viisumitietojärjestelmän käytön laajentamiseksi uusien tietoluokkien ja tiedon käyttötarkoitusten osalta ja välineiden yhteentoimivuuden hyödyntämiseksi täysimääräisesti. (7)Komission 14 päivänä maaliskuuta 2018 antamassa tiedonannossa Yhteisen viisumipolitiikan mukauttaminen uusiin haasteisiin toistetaan, että viisumitietojärjestelmän oikeudellista kehystä tarkistettaisiin osana tietojärjestelmien yhteentoimivuutta koskevaa pohdintaprosessia. (8)Asetusta (EY) N:o 810/2009 hyväksyttäessä todettiin, että alle 12-vuotiaiden lasten sormenjälkien luotettavuutta tunnistamis- ja toteamistarkoituksiin ja erityisesti sormenjälkien kehittymistä iän myötä olisi käsiteltävä myöhemmässä vaiheessa komission teettämän tutkimuksen tulosten perusteella. Yhteisen tutkimuskeskuksen vuonna 2013 toteuttamassa tutkimuksessa todettiin, että 6–12-vuotiaiden lasten sormenjälkien tunnistaminen voidaan suorittaa tyydyttävällä tarkkuudella tietyin edellytyksin. Tämä tulos vahvistettiin joulukuussa 2017 toisessa tutkimuksessa, jossa saatiin lisätietoa ikääntymisen vaikutuksesta sormenjälkien laatuun. Tällä perusteella komissio toteutti vuonna 2017 uuden tutkimuksen, jossa tarkasteltiin, olisiko tarpeen ja oikeasuhteista alentaa lasten sormenjälkien ottamista koskeva ikäraja viisumimenettelyssä kuuteen vuoteen. Kyseisessä tutkimuksessa havaittiin, että ikärajan alentaminen voisi osaltaan parantaa viisumitietojärjestelmän tavoitteiden saavuttamista erityisesti silloin, kun tavoitteena on helpottaa henkilöllisyyspetosten torjuntaa ja ulkorajojen ylityspaikoilla tehtäviä tarkastuksia, sekä synnyttää lisähyötyä lujittamalla lapsen oikeuksien loukkausten ehkäisyä ja torjuntaa erityisesti mahdollistamalla sellaisten kolmansista maista lähtöisin olevien lasten henkilöllisyyden selvittäminen/todentaminen, jotka löydetään Schengenin alueelta tilanteessa, jossa heidän oikeuksiaan on tai on saatettu loukata (esim. ihmiskaupan lapsiuhrit, kadonneet lapset ja ilman huoltajaa olevat alaikäiset, jotka hakevat turvapaikkaa). (9)Jäsenvaltioiden on kaikkien tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen soveltamisessa otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu. Lapsen hyvinvointi ja turvallisuus ja lapsen näkemykset on otettava huomioon hänen ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti. Viisumitietojärjestelmä on erityisen tärkeä silloin, kun on olemassa riski siitä, että lapsi on ihmiskaupan uhri. (10)Viisumitietojärjestelmässä olisi käsiteltävä lyhytaikaista viisumia hakevan henkilön tietoja sen arvioimiseksi, muodostaako hakijan saapuminen unioniin uhkan yleiselle turvallisuudelle tai kansanterveydelle unionissa, sekä hakijaan liittyvän laittoman maahanmuuton riskin arvioimiseksi. Sellaisten kolmansien maiden kansalaisten osalta, joille on myönnetty pitkäaikainen viisumi tai oleskelulupa, näiden tarkastusten olisi liityttävä ainoastaan asiakirjan haltijan henkilöllisyyden todentamiseen, pitkäaikaisen viisumin tai oleskeluluvan aitouden arvioimiseen ja sen voimassaolon selvittämiseen sekä sen arvioimiseen, voiko kolmannen maan kansalaisen saapuminen unioniin aiheuttaa uhkan yleiselle turvallisuudelle tai kansanterveydelle unionissa. Niillä ei pitäisi puuttua pitkäaikaisia viisumeja tai oleskelulupia koskeviin päätöksiin. (11)Tällaisia riskejä ei voida arvioida käsittelemättä henkilötietoja, jotka liittyvät hakijan henkilöllisyyteen, matkustusasiakirjaan ja mahdolliseen ylläpitäjään tai, jos hakija on alaikäinen, hänessä vastuussa olevan henkilön henkilöllisyyteen. Kutakin hakemuksessa olevaa henkilötietoa olisi verrattava tietojärjestelmässä (Schengenin tietojärjestelmässä (SIS), viisumitietojärjestelmässä (VIS), Europolin tiedoissa, Interpolin varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen tietokannassa (SLTD-tietokanta), rajanylitystietojärjestelmässä (EES), Eurodacissa, ECRIS-TCN-järjestelmässä terrorismirikoksiin tai muihin vakaviin rikoksiin liittyvien tuomioiden osalta ja/tai Interpolin TDWAN-tietokannassa) olevaan tietueeseen, tiedostoon tai kuulutukseen taikka seurantalistoihin tai erityisiin riski-indikaattoreihin. Vertailussa olisi käytettävä ainoastaan hakujen kohteena olevissa tietojärjestelmissä, seurantalistoissa tai erityisissä riski-indikaattoreissa olevia henkilötietojen luokkia. (12)EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudesta säädetään [yhteentoimivuudesta annetulla asetuksella (EU) XX ], jotta nämä EU:n tietojärjestelmät ja niiden tiedot täydentäisivät toisiaan, kun tavoitteena on ulkorajojen valvonnan parantaminen, laittoman muuttoliikkeen ehkäisemisen ja torjumisen edistäminen ja korkean turvallisuustason varmistaminen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, mukaan lukien yleisen järjestyksen ylläpitäminen ja turvallisuuden takaaminen jäsenvaltioiden alueella. (13)EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuus mahdollistaa sen, että järjestelmät täydentävät toisiaan. Näin voitaisiin helpottaa henkilöiden virheetöntä tunnistamista, edistää henkilöllisyyspetoksien torjuntaa, parantaa ja yhdenmukaistaa kyseisten EU:n tietojärjestelmien tietojen laatua koskevia vaatimuksia, tehdä EU:n nykyisten ja tulevien tietojärjestelmien teknisestä ja operatiivisesta toteutuksesta jäsenvaltioille helpompaa, vahvistaa ja yksinkertaistaa kyseisiä EU:n tietojärjestelmiä ohjaavia tietoturva- ja tietosuojatakeita, virtaviivaistaa lainvalvontaviranomaisten pääsyä EES-, VIS-, [ETIAS-] ja Eurodac-järjestelmiin ja tukea EES-, VIS-, [ETIAS-], Eurodac-, SIS- ja [ECRIS-TCN]-järjestelmien päämääriä. (14)Yhteentoimivuuden komponentit kattavat EES-, VIS-, [ETIAS-,] Eurodac-, SIS- ja [ECRIS-TCN-]järjestelmät ja Europolin tiedot, jotta niistä voidaan tehdä hakuja samanaikaisesti näiden EU:n tietojärjestelmien kanssa, ja näin ollen on asianmukaista käyttää näitä komponentteja automaattisten tarkastusten tekemiseen ja käytettäessä viisumitietojärjestelmää lainvalvontatarkoituksessa. Tähän tarkoitukseen olisi käytettävä eurooppalaista hakuportaalia (ESP), jotta voidaan varmistaa käyttöoikeuksien puitteissa nopea, saumaton, tehokas, järjestelmällinen ja valvottu pääsy EU:n tietojärjestelmiin, Europolin tietoihin ja Interpolin tietokantoihin, joita tarvitaan tehtävien suorittamiseksi, ja jotta voidaan tukea viisumitietojärjestelmän tavoitteita. (15)Vertailu muihin tietokantoihin olisi automatisoitava. Kun vertailussa tulee esiin vastaavuus (”osuma”) hakemuksessa olevien henkilötietojen tai niiden yhdistelmän ja edellä mainituissa tietojärjestelmissä olevassa tietueessa, tiedostossa tai kuulutuksessa olevien henkilötietojen tai niiden yhdistelmän tai seurantalistojen henkilötietojen välillä, vastuuviranomaisen virkailijan olisi käsiteltävä hakemus manuaalisesti. Vastuuviranomaisen tekemän arvioinnin perusteella olisi päätettävä, myönnetäänkö lyhytaikainen viisumi vai ei. (16)Lyhytaikaista viisumia koskevan hakemuksen hylkäämisen ei pitäisi perustua pelkästään hakemuksissa esitettyjen henkilötietojen automaattiseen käsittelyyn. (17)Hakijoiden, joilta on evätty lyhytaikainen viisumi viisumitietojärjestelmässä suoritetun käsittelyn tulosten perusteella, olisi voitava hakea päätökseen muutosta. Muutosta olisi haettava siinä jäsenvaltiossa, joka on tehnyt hakemusta koskevan päätöksen, kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Olemassa olevia suojatoimia ja asetuksessa (EY) N:o 767/2008 säädettyjä muutoksenhakua koskevia sääntöjä olisi sovellettava. (18)Lyhytaikaista viisumia koskevan hakemuksen analysoinnissa olisi käytettävä erityisiä riski-indikaattoreita, jotka vastaavat aiemmin määritettyä turvallisuusriskiä, laittoman maahanmuuton riskiä tai kansanterveyttä koskevaa riskiä. Erityisten riski-indikaattorien määrittelyssä käytetyt kriteerit eivät saisi missään olosuhteissa perustua yksinomaan henkilön sukupuoleen tai ikään. Ne eivät myöskään saa missään olosuhteissa perustua tietoihin, jotka ilmaisevat henkilön rodun, ihonvärin, etnisen tai yhteiskunnallisen alkuperän, geneettisiä ominaisuuksia, kielen, poliittisia tai muita mielipiteitä, uskonnon tai filosofisen vakaumuksen, ammattiliiton jäsenyyden, kansalliseen vähemmistöön kuulumisen, varallisuuden, syntyperän, vammaisuuden tai sukupuolisen suuntautumisen. (19)Esiin tulee jatkuvasti turvallisuuteen sekä laittomaan muuttoliikkeeseen ja kansanterveyteen liittyvien uhkien uusia muotoja, mikä edellyttää tehokkaita toimia ja torjuntaa nykyaikaisin keinoin. Koska näihin keinoihin liittyy runsaasti henkilötietojen käsittelyä, olisi otettava käyttöön asianmukaiset suojakeinot, joiden avulla varmistetaan, että yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamista ja henkilötietojen suojaa koskeviin oikeuksiin puututaan vain sen verran kuin on tarpeen demokraattisessa yhteiskunnassa. (20)Olisi varmistettava, että lyhytaikaista viisumia hakeville tai kolmansien maiden kansalaisille, joille on myönnetty pitkäaikainen viisumi tai oleskelulupa, tehdään vähintään samantasoinen tarkastus kuin viisumipakosta vapautetuille kolmansien maiden kansalaisille. Tätä varten laaditaan seurantalista, jossa on tietoja sellaisista henkilöistä, joiden epäillään tehneen vakavan rikoksen tai terroriteon tai joiden tapauksessa on tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä tai perusteltua syytä uskoa, että he tekevät vakavan rikoksen tai terroriteon, ja jota olisi käytettävä myös näitä kolmansien maiden kansalaisten ryhmiä koskevien tarkistusten tekemiseen. (21)Noudattaakseen Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen mukaisia velvoitteitaan kansainvälisten liikenteenharjoittajien olisi voitava tarkistaa, onko kolmannen maan kansalaisella, jolla on lyhytaikainen viisumi, pitkäaikainen viisumi tai oleskelulupa, vaaditut voimassa olevat matkustusasiakirjat. Tarkistaminen olisi mahdollistettava viisumitietojärjestelmästä päivittäin erilliseen, ainoastaan luettavissa olevaan tietokantaan tehtävällä sisältöhaulla, jonka ansiosta tietojen pienimmästä tarpeellisesta osajoukosta voidaan tehdä haku, johon saadaan vastaus muodossa ok / not ok. (22)Tässä asetuksessa olisi määriteltävä jäsenvaltioiden viranomaiset, joille voidaan antaa lupa päästä viisumitietojärjestelmään syöttämään, muuttamaan, poistamaan tai katsomaan pitkäaikaisia viisumeja ja oleskelulupia koskevia tietoja niitä erityistarkoituksia varten, jotka viisumitietojärjestelmässä on vahvistettu tämän asiakirjaluokan ja asiakirjojen haltijoiden osalta ja siinä laajuudessa kuin se on tarpeen viranomaisten tehtävien suorittamista varten. (23)Pitkäaikaisia viisumeja ja oleskelulupia koskevien viisumitietojärjestelmän tietojen käsittelyn olisi oltava oikeasuhteista asetettuihin tavoitteisiin nähden ja tarpeellista toimivaltaisten viranomaisten tehtävien suorittamisen kannalta. Kun toimivaltaiset viranomaiset käyttävät viisumitietojärjestelmää, niiden olisi varmistettava, että sen henkilön ihmisarvoa ja koskemattomuutta kunnioitetaan, jota koskevia tietoja pyydetään, ja että ketään ei syrjitä tämän sukupuoleen, ihonväriin, etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen liittyvällä perusteella. (24)On välttämätöntä, että lainvalvontaviranomaisilla on terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjuntaan liittyvien tehtäviensä hoitamiseksi käytössään mahdollisimman ajan tasalla olevat tiedot. Jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin pääsystä VIS-järjestelmään säädetään neuvoston päätöksellä 2008/633/YOS. Kyseisen päätöksen sisältö olisi sisällytettävä VIS-asetukseen, jotta se vastaisi nykyistä perussopimuskehystä.

(25)Pääsy viisumitietojärjestelmän tietoihin lainvalvontatarkoituksissa on jo osoittautunut hyödylliseksi väkivaltaisesti kuolleiden henkilöiden tunnistamisessa ja auttanut tutkijoita edistymään merkittävästi ihmiskauppaan, terrorismiin tai huumekauppaan liittyvissä tutkimuksissa. Tämän vuoksi pitkään oleskeluun liittyvien viisumitietojärjestelmän tietojen tulisi olla myös jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten ja Euroopan poliisiviraston (Europol) käytettävissä tässä asetuksessa säädetyillä edellytyksillä. (26)Europol on avainasemassa rajat ylittävän rikollisuuden tutkimiseen liittyvässä jäsenvaltioiden viranomaisten välisessä yhteistyössä siten, että se tukee unioninlaajuista rikosten torjumista, analysointia ja tutkintaa. Europolin nykyinen pääsy viisumitietojärjestelmään sen tehtävien puitteissa olisi sen vuoksi kodifioitava ja sitä olisi sujuvoitettava ottaen huomioon myös oikeudellisen kehyksen viimeaikainen kehitys, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794. (27)Pääsy viisumitietojärjestelmään terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi merkitsee puuttumista perusoikeuksiin, joissa on kyse yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamisesta ja – silloin kun yksilön henkilötietoja käsitellään viisumitietojärjestelmässä – henkilötietojen suojaamisesta. Tällaisen puuttumisen olisi tapahduttava lain mukaisesti, ja lainsäädäntö olisi muotoiltava riittävän yksityiskohtaisesti, jotta henkilöt voivat mukauttaa käyttäytymistään, ja lainsäädännöllä olisi myös suojattava henkilöitä mielivaltaiselta kohtelulta, ja siinä olisi ilmaistava riittävän selkeästi toimivaltaisille viranomaisille annetun harkintavallan rajat ja sen käyttötavat. Yksityiselämän suojaan puuttumisen on oltava välttämätöntä oikeutetun ja oikeasuhteisen edun suojaamiseksi demokraattisessa yhteiskunnassa, ja sen on oltava oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseensa. (28)[Yhteentoimivuudesta annetussa asetuksessa 2018/XX] säädetään, että jäsenvaltion poliisiviranomainen saa tunnistaa henkilön biometrisillä tiedoilla, jotka on saatu henkilöllisyyden selvittämisen yhteydessä, jos sille on annettu kansallisella säädöksellä tähän valtuudet. Sellaisia erityisolosuhteita voi kuitenkin esiintyä, joissa henkilön tunnistaminen on tarpeellista kyseisen henkilön etujen vuoksi. Tällaisia ovat esimerkiksi tilanteet, joissa on löydetty henkilö, joka oli kadonnut, kaapattu tai todettu ihmiskaupan uhriksi. Tällaisia tilanteita varten olisi säädettävä lainvalvontaviranomaisten nopeasta pääsystä viisumitietojärjestelmän tietoihin, jotta ne voivat tunnistaa henkilön nopeasti ja luotettavasti ilman, että niiden täytyy täyttää kaikki lainvalvontaviranomaisten pääsyä koskevat ennakkoedellytykset ja lisätakeet. (29)Poliisiyhteistyön kannalta on keskeistä, että voidaan vertailla tietoja sellaisten latenttien sormenjälkien perusteella, joita voidaan löytää rikospaikalta sormenjälkitutkimuksessa. Kun tapauksissa, joissa on perusteltua syytä uskoa, että rikokseen syyllistynyt henkilö tai rikoksen uhri on saatettu rekisteröidä viisumitietojärjestelmään, voidaan verrata latenttia sormenjälkeä viisumitietojärjestelmään tallennettuihin sormenjälkitietoihin, tämän mahdollisuuden pitäisi antaa jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille erittäin arvokas työkalu niiden pyrkiessä torjumaan, havaitsemaan tai tutkimaan terrorismirikoksia tai muita vakavia rikoksia esimerkiksi silloin, kun latentit sormenjäljet ovat ainoita rikospaikalta löytyneitä todisteita. (30)On tarpeen nimetä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä kansalliset keskusyhteyspisteet, joiden kautta pyynnöt pääsystä viisumitietojärjestelmään toimitetaan, sekä pitää luetteloa nimettyjen viranomaisten operatiivisista yksiköistä, joilla on valtuudet pyytää tällaista pääsyä terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. (31)Nimetyissä viranomaisissa olevien operatiivisten yksiköiden olisi toimitettava perustellut pyynnöt keskusyhteyspisteeseen. Kyseiset operatiiviset yksiköt, joilla on valtuudet esittää pyyntö pääsystä viisumitietojärjestelmän tietoihin, eivät saisi toimia todentavina viranomaisina. Keskusyhteyspisteiden olisi oltava riippumattomia nimetyistä viranomaisista, ja niiden olisi vastattava itsenäisesti siitä, että tässä asetuksessa säädettyjä viisumitietoärjestelmään pääsyn edellytyksiä noudatetaan tiukasti. Poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka ovat kiireellisiä ja joissa tietojen varhainen saanti on tarpeen terrorismirikoksiin tai muihin vakaviin rikoksiin liittyvään erityiseen ja tosiasialliseen uhkaan vastaamiseksi, keskusyhteyspisteen olisi voitava ratkaista pyyntö välittömästi ja tehdä tarkistus vasta jälkikäteen. (32)Jotta henkilötiedot voitaisiin suojata ja jotta voitaisiin estää lainvalvontaviranomaisten suorittamat tietojen järjestelmälliset haut, viisumitietojärjestelmän tietoja olisi käsiteltävä ainoastaan yksittäistapauksissa ja kun se on tarpeen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. Nimettyjen viranomaisten ja Europolin olisi pyydettävä pääsyä viisumitietojärjestelmään ainoastaan, jos niillä on perustellut syyt uskoa, että pääsyn avulla saadaan tietoja, joilla edistetään merkittävästi terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista. (33)Viisumitietojärjestelmään tallennettuja sellaisten henkilöiden henkilötietoja, joilla on pitkäaikaiseen oleskeluun oikeuttava asiakirja, olisi säilytettävä vain niin kauan kuin on tarpeen viisumitietojärjestelmän käyttötarkoituksia varten. On asianmukaista, että kolmansien maiden kansalaisiin liittyvät tiedot säilytetään viiden vuoden ajan, jotta tiedot voidaan ottaa huomioon lyhytaikaista viisumia koskevien hakemusten käsittelyssä, jotta voidaan havaita sallitun oleskeluajan ylitys viisumin voimassaoloajan päätyttyä ja jotta voidaan tehdä turvallisuusriskien arviointeja kolmansien maiden kansalaisista, joille on myönnetty viisumi. Asiakirjan aiempaa käyttöä koskevat tiedot voisivat helpottaa tulevien lyhytaikaisten viisumien myöntämistä. Tietojen lyhyempi säilytysaika ei olisi riittävä mainittuja tarkoituksia varten. Tiedot olisi poistettava viiden vuoden jälkeen, paitsi jos on olemassa perusteet poistaa ne jo aiemmin. (34)Jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679. Lainvalvontaviranomaisten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2016/680. (35)Euroopan raja- ja merivartioryhmien jäsenet tai Euroopan raja- ja merivartioviraston palveluksessa olevien, palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmien jäsenet valtuutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/1624 käyttämään vastaanottavan jäsenvaltion alaisuudessa eurooppalaisia tietokantoja, joiden käyttö on tarpeen rajatarkastuksia, rajojen valvontaa ja henkilöiden palauttamista koskevassa toteutussuunnitelmassa määriteltyjen operatiivisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Kyseisen käytön helpottamiseksi ja jotta ryhmillä olisi tosiasiallinen pääsy viisumitietojärjestelmään syötettyihin tietoihin, Euroopan raja- ja merivartiovirastolla olisi oltava pääsy viisumitietojärjestelmään. Tässä pääsyssä olisi noudatettava edellytyksiä ja rajoituksia, joita sovelletaan jäsenvaltioiden toimivaltaisiin viranomaisiin kunkin sellaisen erityistarkoituksen osalta, jota varten viisumitietojärjestelmän tietoja voidaan katsoa. (36)Sellaisten kolmansien maiden kansalaisten palauttaminen, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa, siellä oleskelua tai asumista koskevia edellytyksiä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY mukaisesti, on olennainen osa laajoja pyrkimyksiä torjua laitonta muuttoliikettä ja muodostaa tärkeää yleistä etua koskevan merkittävän syyn. (37)Kolmansiin maihin, joihin henkilöitä palautetaan, ei usein sovelleta riittävyyttä koskevia päätöksiä, jotka komissio on hyväksynyt asetuksen (EU) 2016/679 45 artiklan nojalla tai direktiivin (EU) 2016/680 36 artiklan täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säädösten nojalla. Lisäksi unionin laajoilla pyrkimyksillä tehdä yhteistyötä laittomasti oleskelevien ja palaamaan velvoitettujen kolmansien maiden kansalaisten tärkeimpien lähtömaiden kanssa ei ole pystytty varmistamaan, että kyseiset kolmannet maat täyttävät järjestelmällisesti kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteensa ottaa takaisin omat kansalaisensa. Unionin tai jäsenvaltioiden tekemät tai neuvottelemat takaisinottosopimukset, joissa säädetään asianmukaisista suojatoimista siirrettäessä tietoja kolmansiin maihin asetuksen (EU) 2016/679 46 artiklan nojalla tai direktiivin (EU) 2016/680 37 artiklan täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säädösten nojalla, kattavat rajoitetun määrän tällaisia kolmansia maita, ja uusien sopimusten tekeminen on edelleen epävarmaa. Tällaisissa tilanteissa henkilötietoja voitaisiin käsitellä tämän asetuksen nojalla kolmansien maiden viranomaisten kanssa unionin palauttamispolitiikan täytäntöönpanemiseksi edellyttäen, että asetuksen (EU) 2016/679 49 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tai direktiivin (EU) 2016/680 38 tai 39 artiklan täytäntöönpanemiseksi annetuissa kansallisissa säännöksissä säädetyt edellytykset täyttyvät. (38)Jäsenvaltioiden olisi asetettava sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisesti ja silloin, kun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) …/… [uudelleensijoittamiskehystä koskeva asetus] mukaisten tehtävien toteuttaminen sitä yksittäisissä tapauksissa edellyttää, [Euroopan unionin turvapaikkaviraston] ja asiaankuuluvien kansainvälisten elinten, kuten YK:n pakolaisvaltuutetun, Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön ja pakolaiskysymyksiä ja uudelleensijoittamistoimia käsittelevän Punaisen Ristin kansainvälisen komitean saataville viisumitietojärjestelmässä käsitellyt henkilötiedot, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisia tai kansalaisuudettomia henkilöitä, jotka ne ovat osoittaneet jäsenvaltioille asetuksen (EU) …/… [uudelleensijoittamiskehystä koskeva asetus] täytäntöönpanon yhteydessä. (39)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 sovelletaan unionin toimielinten ja elinten toimintaan niiden vastatessa VIS:n operatiiviseen hallinnointiin liittyvistä tehtävistä. (40)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon ... (41)Jotta voitaisiin lisätä kolmansien maiden yhteistyötä laittomien maahanmuuttajien takaisinotossa ja helpottaa sellaisten laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamista, joiden tiedot on saatettu tallentaa viisumitietojärjestelmään, lyhytaikaista viisumia hakevien henkilöiden matkustusasiakirjan jäljennös olisi tallennettava viisumitietojärjestelmään. Toisin kuin viisumitietojärjestelmästä haetut tiedot, matkustusasiakirjojen jäljennökset ovat kolmansissa maissa laajasti tunnustettu todiste kansalaisuudesta. (42)Viisumihakemusten käsittelyprosessissa on pakollista tutkia luetteloa ulkorajojen ylittämiseen oikeuttavista matkustusasiakirjoista, joihin voidaan liittää viisumi, sellaisena kuin se on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 1105/2011/EU. Viisumiviranomaisten olisi noudatettava tätä velvoitetta järjestelmällisesti, ja sen vuoksi luettelo olisi sisällytettävä viisumitietojärjestelmään, jotta hakijan matkustusasiakirjan tunnustaminen voidaan tarkistaa automaattisesti. (43)Eu-LISAlle olisi annettava vastuu tietojen laadun parantamisesta siten, että se ottaa käyttöön keskitetyn tietojen laadun seurantavälineen ja laatii jäsenvaltioille kertomuksia säännöllisin väliajoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden vastuuta viisumitietojärjestelmään tallennettujen tietojen paikkansapitävyydestä. (44)Jotta viisumitietojärjestelmän käyttöä voitaisiin seurata tehokkaammin muuttopaineita ja rajaturvallisuutta koskevien suuntausten analysoimiseksi, eu-LISAn olisi voitava kehittää valmiudet jäsenvaltioille, komissiolle ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolle suoritettavaa tilastollista raportointia varten tietojen eheyden vaarantumatta. Sen vuoksi olisi perustettava tilastotietojen keskusrekisteri. Tuotettuihin tilastoihin ei saisi sisältyä henkilötietoja.

(45)Tämä asetus ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY soveltamista. (46)Koska on tarpeen varmistaa yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpano, korkea turvallisuustaso alueella, jolla ei suoriteta sisärajatarkastuksia, ja yhdennetyn ulkorajojen valvontajärjestelmän asteittainen perustaminen, jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (47)Tässä asetuksessa vahvistetaan tiukat säännöt, jotka koskevat pääsyä viisumitietojärjestelmään, sekä tarvittavat suojatoimet. Ehdotuksessa on säädetty myös yksilön oikeudesta tutustua tietoihinsa ja oikaista ja poistaa niitä sekä muutoksenhakukeinoista ja erityisesti oikeudesta käyttää oikeussuojakeinoja samoin kuin riippumattomien julkisten viranomaisten toteuttamasta tietojenkäsittelytoiminnan valvonnasta. Tällä asetuksella otetaan käyttöön lisätakeita, jotka kattavat viisumitietojärjestelmässä käsiteltävien uusien tietoluokkien erityistarpeet. Tässä asetuksessa kunnioitetaan näin ollen perusoikeuksia ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita ja otetaan huomioon erityisesti oikeus ihmisarvoon, oikeus vapauteen ja turvallisuuteen, yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen, henkilötietojen suoja, oikeus turvapaikkaan ja palauttamiskiellon periaatteen kunnioittaminen ja suoja palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa, oikeus syrjimättömyyteen, lapsen oikeudet ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin. (48)Erityisiä säännöksiä olisi sovellettava sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, joilta vaaditaan viisumi ja jotka ovat sellaisia unionin kansalaisen perheenjäseniä, joihin sovelletaan direktiiviä 2004/38/EY, tai sellaisen kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä, joka kuuluu unionin oikeuden mukaisen vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin, ja joilla ei ole direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettua oleskelukorttia. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaan jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella, jollei perussopimuksissa määrätyistä ja niiden soveltamisesta annetuissa säännöksissä säädetyistä rajoituksista ja ehdoista muuta johdu. Tällaisista tässä kyseeseen tulevista rajoituksista ja ehdoista säädetään direktiivissä 2004/38/EY. (49)Kuten Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut, tällaisilla perheenjäsenillä on paitsi oikeus saapua jäsenvaltioiden alueelle myös oikeus saada viisumi tätä tarkoitusta varten. Jäsenvaltioiden on kaikin tavoin helpotettava näiden henkilöiden tarvitsemien viisumien saantia, ja tällaiset viisumit on myönnettävä maksutta mahdollisimman pian ja nopeutettua menettelyä noudattaen. (50)Oikeus saada viisumi ei ole ehdoton, sillä se voidaan evätä niiltä perheenjäseniltä, jotka aiheuttavat riskin yleiselle järjestykselle, yleiselle turvallisuudelle tai kansanterveydelle direktiivissä 2004/38/EY tarkoitetulla tavalla. Tätä varten perheenjäsenten henkilötiedot voidaan tarkistaa ainoastaan silloin, kun tiedot liittyvät henkilöllisyyden toteamiseen ja henkilöiden asemaan ja ainoastaan siltä osin kuin niillä on merkitystä arvioitaessa heidän mahdollisesti aiheuttamaansa turvallisuusuhkaa. Näin ollen heidän viisumihakemuksiaan olisi tarkasteltava ainoastaan turvallisuusseikkojen, ei muuttoliikkeeseen liittyvien riskien, kannalta. (51)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. (52)Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. (53)Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. (54)Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan. (55)Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY 3 artiklan ja neuvoston päätöksen 2008/149/YOS 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (56)Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU 3 artiklan ja neuvoston päätöksen 2011/349/EU 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (57)Tämä asetus on 22 r artiklaa lukuun ottamatta vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa, lukuun ottamatta säännöksiä, joita on sovellettava Bulgariassa ja Romaniassa neuvoston päätöksen (EU) 2017/1908nojalla, tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 767/2008 seuraavasti: 1)Lisätään 1 artiklaan kohdat seuraavasti: ”Tässä asetuksessa säädetään myös menettelyt, joita sovelletaan jäsenvaltioiden väliseen tietojenvaihtoon pitkäaikaisista viisumeista ja oleskeluluvista, myös tietyistä pitkäaikaisia viisumeja ja oleskelulupia koskevista päätöksistä. Viisumitietojärjestelmä helpottaa osaltaan viisumitietojärjestelmään rekisteröityjen henkilöiden virheetöntä tunnistamista ja auttaa siinä tallentamalla henkilöllisyystietoja, matkustusasiakirjojen tietoja ja biometrisiä tietoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2018/XX* [yhteentoimivuudesta annettu asetus 2018/XX] 17 artiklalla perustettuun yhteiseen henkilötietorekisteriin (CIR).” _______

* Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus 2018/XX* [yhteentoimivuudesta annettu asetus 2018/XX] (EUVL L).” 2)Korvataan 2 artikla seuraavasti: ”2 artikla

Viisumitietojärjestelmän tarkoitus 1. Viisumitietojärjestelmän tarkoituksena on parantaa yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoa, konsuliyhteistyötä ja keskusviisumiviranomaisten keskinäistä kuulemista helpottamalla jäsenvaltioiden välistä viisumihakemuksia ja niihin liittyviä päätöksiä koskevaa tietojenvaihtoa, jotta voidaan: a) helpottaa viisumihakemusmenettelyä; b) estää niiden perusteiden kiertäminen, joiden perusteella määritetään hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio; c) helpottaa petosten torjuntaa; d) helpottaa ulkorajojen ylityspaikoissa ja jäsenvaltioiden alueella tehtäviä tarkastuksia; e) auttaa tunnistamaan ja palauttamaan henkilöitä, jotka mahdollisesti eivät tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa, siellä oleskelua tai asumista koskevia edellytyksiä; f) auttaa tunnistamaan kadonneita henkilöitä; g) helpottaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013* ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU** soveltamista; h) edistää terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista ja tutkimista; i) ehkäistä jäsenvaltioiden sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvia uhkia; j) varmistaa henkilöiden virheetön tunnistaminen; k) tukea Schengenin tietojärjestelmän (SIS) niihin kuulutuksiin liittyviä tavoitteita, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisia, joille on määrätty maahantulokielto, kiinniottoa ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten etsittäviä henkilöitä, kadonneita henkilöitä, oikeudelliseen menettelyyn osallistumista varten etsittäviä henkilöitä tai henkilöitä, joita etsitään salaista tarkkailua tai erityistarkastuksia varten. 2. Pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien osalta viisumitietojärjestelmän tarkoituksena on helpottaa jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa niihin liittyvistä päätöksistä, jotta voidaan: a) tukea turvallisuuden korkeaa tasoa myötävaikuttamalla siihen, että ennen hakijan saapumista ulkorajojen ylityspaikoille arvioidaan, muodostaako hakija uhkan yleiselle järjestykselle, sisäiselle turvallisuudelle tai kansanterveydelle; b) parantaa rajatarkastusten ja alueen sisällä tehtävien tarkastusten tuloksellisuutta; c) edistää terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista ja tutkimista; d) varmistaa henkilöiden virheetön tunnistaminen;

e) helpottaa asetuksen (EU) N:o 604/2013 ja direktiivin 2013/32/EU soveltamista; f) tukea Schengenin tietojärjestelmän (SIS) niihin kuulutuksiin liittyviä tavoitteita, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisia, joille on määrätty maahantulokielto, kiinniottoa ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten etsittäviä henkilöitä, kadonneita henkilöitä, oikeudelliseen menettelyyn osallistumista varten etsittäviä henkilöitä tai henkilöitä, joita etsitään salaista tarkkailua tai erityistarkastuksia varten.” * Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 604/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 31). ** Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/32/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 60).” 3)Poistetaan 3 artikla. 4)Lisätään 4 artiklaan alakohdat seuraavasti: 12)’viisumitietojärjestelmän tiedoilla’ tarkoitetaan kaikkia tietoja, jotka on tallennettu VIS:n keskusjärjestelmään ja CIR:ään 9–14 artiklan ja 22 c–22 f artiklan mukaisesti; 13)’henkilöllisyystiedoilla’ tarkoitetaan 9 artiklan 4 alakohdan a ja aa alakohdassa tarkoitettuja tietoja; 14)’sormenjälkitiedoilla’ tarkoitetaan VIS-tiedostoon tallennettuja sormenjälkiin liittyviä tietoja; 15)’kasvokuvalla’ tarkoitetaan digitaalista kasvokuvaa; 16)’Europolin tiedoilla’ tarkoitetaan Europolin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794* 18 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisessa tarkoituksessa käsittelemiä henkilötietoja; 17)’oleskeluluvalla’ tarkoitetaan kaikkia oleskelulupia, jotka jäsenvaltiot ovat myöntäneet neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1030/2002** säädetyn yhtenäisen kaavan mukaisesti, ja kaikkia muita asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 16 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja; 18)’pitkäaikaisella viisumilla’ tarkoitetaan lupaa, jonka jäsenvaltio on myöntänyt Schengenin yleissopimuksen 18 artiklan määräysten mukaisesti; 19)’kansallisella valvontaviranomaisella’ tarkoitetaan lainvalvontatarkoitusten osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680*** 41 artiklan mukaisesti perustettua valvontaviranomaista; 20)’lainvalvonnalla’ tarkoitetaan terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista; 21)’terrorismirikoksilla’ tarkoitetaan rikoksia, jotka kansallisessa lainsäädännössä määritellään rikoksiksi ja jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2017/541**** tarkoitettuja tai niitä vastaavia rikoksia; 22)’vakavilla rikoksilla’ tarkoitetaan rikoksia, jotka ovat neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS***** 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tai niitä vastaavia rikoksia, jos niistä voi seurata kansallisen lainsäädännön mukaan vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus tai turvaamistoimenpide, jonka enimmäiskesto on vähintään kolme vuotta. ________________ * Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53). ** Neuvoston asetus (EY) N:o 1030/2002, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002, kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäisestä kaavasta (EYVL L 157, 15.6.2002, s. 1).

*** Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680 luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden t