Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanosta /* KOM/2003/0760 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanosta SISÄLLYS 1. Johdanto 2. Pääkohtia 3. Päätelmät 1 artikla - Tutkimuksen suorittamistiheys 2 artikla - Yksiköt, kohde ja tietojenkeruumenetelmät 3 artikla - Otoksen edustavuus 4 artikla - Otantatutkimus 5 artikla - Tutkimuksen järjestäminen 6 artikla - Tietojen toimittaminen 7 artikla - Kertomukset TIIVISTELMÄ 1. JOHDANTO Tämä on toinen kertomus sarjasta kolmivuotiskertomuksia, jotka komission on määrä toimittaa yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 577/98 7 artiklan mukaan. Komissio laati ensimmäisen kertomuksen vuonna 2000, ja se kattoi jakson 1998-1999. Tässä uudessa kertomuksessa selvitetään jäsen-, ehdokas- ja EFTA-valtioiden edistymistä kyseisen neuvoston asetuksen ja siihen liittyvien komission asetusten säännösten noudattamisessa jakson 2000-2002 aikana. Kertomuksen sisältö perustuu asianomaisilta mailta saatuihin laadunarvioihin ja muihin tietoihin sekä kansallisella tasolla tehtyjen kyselyiden tulosten analyysiin. Kertomukseen sisältyy myös tietoja komission taloudellisesti tukemista yhteisön työvoimaa koskevista otantatutkimushankkeista. 2. PÄÄKOHTIA Neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 erityissäännösten täytäntöönpanossa saavutettua edistystä selvitetään yksityiskohtaisemmin jäljempänä viittauksin asianomaisiin artikloihin. Jatkuvan tutkimuksen toteuttaminen - Muutettu 1 artikla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 1991/2002 hyväksyttiin lokakuussa 2002. Asetuksessa säädetään, että kaikkien jäsenvaltioiden on toteutettava vuonna 2002 päättyvän siirtymäkauden aikana jatkuva tutkimus, josta saadaan neljännesvuosittaisia tietoja. Kahdelle valtiolle myönnettiin poikkeuslupa pidentää siirtymäkautta: Italialle (vuoden 2003 loppuun) ja Saksalle (vuoden 2004 loppuun). Itävallalla puolestaan olisi pitänyt olla jatkuva tutkimus vuodesta 2003, mutta sitä päästään toteuttamaan vasta vuonna 2004. Tutkimuksen kuvaus - 4 artiklan 1 kohta Useimmat jäsenvaltiot eivät vieläkään toimita kaikkia pakollisia muuttujia, mikä rajoittaa saatujen tietojen vertailtavuutta. Lisäkysymyksiä koskeva monivuotinen ohjelma - 4 artiklan 2 kohta Lisäkysymyksiä koskevan monivuotisen ohjelman avulla saatiin tietoja koulutuksesta työelämään siirtymisestä (2000), työajasta ja sen järjestämisestä (2001) sekä toimintarajoitteisten työllisyydestä (2002). Tutkittavien muuttujien tarkistaminen - 4 artiklan 3 kohta Kertomusaikana tehtiin vähäisiä muutoksia tutkittavien muuttujien koodaukseen: vuonna 2000 työmarkkina-aseman ja työnhaun sekä vuonna 2002 yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen osalta. Jäsenvaltioiden kanssa keskusteltiin kyseisenä aikana myös perusteellisemmista muutoksista, jotka koskisivat neljännesvuosittaisia lisämuuttujia ja vuosittaisia rakennemuuttujia. Tulokseksi saatu ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän kertomuksen kattaman ajanjakson ulkopuolella maaliskuussa 2003. Vuonna 2000 jäsenvaltioiden kesken hyväksyttiin yhteinen työttömyyden määritelmä ja vahvistettiin työmarkkina-asemaa koskevien kysymysten muotoiluperiaatteet. Toimitettavien tietojen ajantasaisuus - 6 artikla Neljännesvuosittain toimitettavien tietojen ajantasaisuus on parantunut sitten edellisen kertomuksen. Useimpien jäsenvaltioiden on nyt toimitettava neljännesvuositiedot 12 viikon kuluessa. 3. PÄÄTELMÄT Jäsen- ja EFTA-valtioissa on tapahtunut paljon edistystä monilla tärkeillä aloilla neuvostolle esitetyn viime kertomuksen jälkeen. Yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen toteuttamisesta ehdokasvaltioissa on saatu erityisen rohkaisevia tuloksia. Sopimus yhteisön työvoimaa koskevaan neljännesvuosittain jaksotettuun jatkuvaan otantatutkimukseen siirtymisestä kaikissa jäsenvaltioissa merkitsee tervetullutta parannusta yhteisön työvoimatutkimusten toteuttamisessa. Lisäksi tietojen toimittamisen nopeutuminen on parantanut neljännesvuositulosten käyttökelpoisuutta. Eri maat ovat kohdistaneet kansallisia voimavaroja omien tutkimustensa testaamiseen ja tekniseen parantamiseen eräissä tapauksissa komission taloudellisella tuella, ja tämä on parantanut tietojen vertailukelpoisuutta. Komissio on kuitenkin huolestunut siitä, että jäsenvaltiot eivät toimita kaikkia pakollisia muuttujia. Jäsenvaltioiden täytyy täyttää kyseisen asetuksen niille asettamat velvoitteet ja komissio jatkaa läheistä yhteistyötään jäsen-, ehdokas- ja EFTA-valtioiden kanssa asetuksen säännösten täysimääräiseksi täytäntöön panemiseksi. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanosta 1 artikla - Tutkimuksen suorittamistiheys 1.1 Tutkimus toteutetaan jatkuvana, ja sillä saadaan neljännesvuosittaisia ja vuosittaisia tietoja. Jos tutkimus on jatkuva, tarkasteluviikot jakautuvat tasaisesti koko vuodelle. Seuraavassa taulukossa esitetään nykyinen ja tuleva tilanne tutkimuksen jatkuvuuden kannalta eri jäsenvaltioissa. Yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 muuttamisesta 8 päivänä lokakuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1991/2002 asetetaan jäsenvaltioille siirtymäkautta koskeva määräaika (vuoden 2002 loppuun mennessä), jossa niiden on käynnistettävä neljännesvuosittain jaksotettu jatkuva tutkimus. Kahdelle valtiolle on myönnetty poikkeus: Italialle (vuoden 2003 loppuun) ja Saksalle (vuoden 2004 loppuun edellyttäen, että Saksa toimittaa korvaavat neljännesvuosittaiset tilastotiedot työvoimaa koskevan otantatutkimuksen keskeisistä kokonaissuureista sekä vuosikeskiarvot tietyistä työvoimaa koskevan otantatutkimuksen kokonaissuureista). Lainsäädännöllisten ongelmien vuoksi Itävalta ei ole voinut toteuttaa kyseistä neljännesvuosittain jaksotettua jatkuvaa tutkimusta ennakoidulla tavalla vuodesta 2003. Itävalta toimittaa sen sijaan Mikrozensus-kyselytutkimukseen perustuvat tiedot keväältä (maaliskuulta) sekä toiselta, kolmannelta ja neljänneltä vuosineljännekseltä, ja ne kattavat kaikki muuttujat. Taulukko 1 Valtiot, joissa tutkimus toteutetaan jatkuvana (tyhjät rivit) >TAULUKON PAIKKA> Neljännesvuosittain tuloksia antavien tutkimusten osalta tilanne on seuraava: Taulukko 2 Valtiot, joissa tutkimus toteutetaan neljännesvuosittaisena (tyhjät rivit) >TAULUKON PAIKKA> (1) Saksa toimittaa neljännesvuosittaiset korvaavat estimaatit työvoimaa koskevan otantatutkimuksen keskeisistä kokonaissuureista. Neljännesvuosittaisia mikrotason tietoja toimitetaan vasta vuodesta 2005 eteenpäin. Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama toiminta 2000 Ranska: Jatkuvaan tutkimukseen siirtymistä koskeva pilottitutkimus, alaotos ja lyhyt kyselylomake Itävalta: Jatkuvan tutkimuksen toteuttamisen valmistelu Suomi: Tilastotutkimus vaikutuksista, joita on havaittu siirryttäessä kiinteästä tarkasteluviikosta jatkuvaan tarkasteluviikkoon työllisyys- ja työttömyystietoja kerättäessä. 2001 Saksa: 1. Pääasiallisia työmarkkinaindikaattoreita koskevien tietojen toimittaminen 8. lokakuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1991/2002 mukaisesti 2. Jatkuvaan tutkimukseen siirtymistä koskeva pilottitutkimus Italia: Jatkuvan tutkimuksen toteuttamisen edellyttämät otanta-asetelman, kyselylomakkeen ja tiedonkeruumenetelmän muutokset Ranska: Perinteisen vuosittaisen työvoimatutkimuksen suorittaminen jatkuvan tutkimuksen rinnalla heinäkuusta alkaen, jotta voidaan arvioida mahdolliset katkokset, joita jatkuva tutkimus saattaa aiheuttaa työllisyyden ja työttömyyden aikasarjoihin (osa 1) Itävalta: Sähköisen kyselylomakkeen kehittäminen jatkuvan tutkimuksen toteuttamista varten 2002 Ranska: Perinteisen vuosittaisen työvoimatutkimuksen suorittaminen jatkuvan tutkimuksen rinnalla, jotta voidaan arvioida mahdolliset katkokset, joita jatkuva tutkimus saattaa aiheuttaa työllisyyden ja työttömyyden aikasarjoihin (osa 2) Italia: Perinteisen neljännesvuosittaisen työvoimatutkimuksen suorittaminen jatkuvan tutkimuksen rinnalla, jotta voidaan arvioida mahdolliset katkokset, joita jatkuva tutkimus saattaa aiheuttaa työllisyyden ja työttömyyden aikasarjoihin Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Yhdellätoista niistä 12 ehdokasvaltiosta, jotka toimittavat Eurostatille tietoja työvoimatutkimustensa perusteella, oli vuonna 2002 neljännesvuosittaisia otantoja. Kypros on ainoa ehdokasvaltio, joka yhä suorittaa otantatutkimuksen vuosittaisesti toisella vuosineljänneksellä siten, että tarkasteluviikot jakautuvat tasaisesti sen ajaksi. Kyproksen on määrä siirtyä neljännesvuosittain jaksotettuun jatkuvaan tutkimukseen vuonna 2004. Tsekissä, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Romaniassa, Sloveniassa ja Slovakiassa otantatutkimus toteutetaan jatkuvana, mikä tarkoittaa, että tarkasteluviikot jakautuvat tasaisesti koko vuodelle. Bulgariassa ja Maltassa vuosineljännestä edustaa yksi tarkasteluviikko, ja Unkarissa sovelletaan kuukausittaista tarkasteluviikkoa. Myös Turkissa työvoimatutkimusta toteutetaan kuukausittaisena ja tuloksia siitä saadaan neljännesvuosittain ja vuosittain, mutta maan nykyisessä tilastolaissa ei sallita mikrotietojen toimittamista Eurostatille. Luonnos uudeksi laiksi on kuitenkin jo tehty, ja Eurostat toivoo alkavansa saada työvoimaa koskevaan otantatutkimukseen perustuvaa yksilöityä tietoa vuodesta 2004 alkaen. Norjassa toteutetaan neljännesvuosittain jaksotettua jatkuvaa tutkimusta. Islannissa tutkimus järjestettiin aiemmin kahdesti vuodessa, toisella ja neljännellä vuosineljänneksellä, siten että kummankin aikana oli yksi tarkasteluviikko, mutta tutkimus muutettiin jatkuvaksi vuonna 2003. Sveitsissä tutkimus järjestetään vuosittain toisella vuosineljänneksellä siten, että tarkasteluviikot jakautuvat tasaisesti sen ajaksi. 1.2 Kun tutkimus on jatkuva, haastattelu toteutetaan yleensä tarkasteluviikkoa välittömästi seuraavalla viikolla. Tarkasteluviikon ja haastattelupäivän väli ei saa olla viittä viikkoa pidempi muulloin kuin kolmannella vuosineljänneksellä. Useimmissa tapauksissa haastattelu toteutetaan tarkasteluviikkoa seuraavalla viikolla. Seuraavassa taulukossa esitetään jatkuvaa tutkimusta toteuttavien valtioiden osalta sellaisten haastattelujen prosenttiosuus, jotka on tehty yli viisi viikkoa tarkasteluviikon jälkeen. Tulokset esitetään ensimmäiseltä, toiselta ja neljänneltä vuosineljännekseltä. Eräiden maiden on ollut mahdotonta toimittaa tietoja, koska otantaviikkoa ei ollut koodattu. Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Sekä ehdokas- että EFTA-valtioissa haastattelu toteutetaan useimmiten tarkasteluviikkoa seuraavalla viikolla. Maltassa haastattelut tehdään kahden viikon kuluessa tarkasteluviikosta. Turkissa tutkimuksen mukainen tarkastelujakso on tutkimuspäivää edeltävät seitsemän päivää. Missään maassa haastatteluja ei ole tehty yli viiden viikon kuluttua tarkasteluviikosta. Norjassa otantaviikkoa ei ollut koodattu. Taulukko 3 Sellaisten haastattelujen prosenttiosuus, jotka on tehty yli viisi viikkoa tarkasteluviikon jälkeen >TAULUKON PAIKKA> (1) Tietoa haastatteluviikosta ei ole toimitettu. (2) Ei toteuta jatkuvaa tutkimusta. 1.3 Kun tutkimus toteutetaan jatkuvana, tarkasteluvuosineljännekset ovat 13 viikon ja tarkasteluvuodet 52 viikon yhtäjaksoisia kausia. Luettelo kutakin vuosineljännestä edustavista viikoista määritellään 20. heinäkuuta 1998 annetussa komission asetuksessa N:o 1571/98 seuraavasti: - Vuoden 1998 ensimmäinen tarkasteluvuosineljännes alkoi 29. joulukuuta 1997, ja siihen kuului 13 viikkoa. - Vuoden 1998 seuraavat tarkasteluvuosineljännekset muodostuivat 13 viikon mittaisista jaksoista; vuoden 1998 viimeinen viikko ei ollut mukana. - Vuoden 1999 ensimmäinen tarkasteluvuosineljännes alkoi 4. tammikuuta 1999 ja seuraavat vuosineljännekset olivat peräkkäisiä 13 viikon jaksoja. Tätä vuosineljännesten määritelmää ovat soveltaneet kaikki maat paitsi Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta, jotka käyttävät vuodenajoittaisia tarkasteluvuosineljänneksiä. Käytännössä haastattelut jakautuivat vuonna 2000, 2001 ja 2002 taulukossa 4 esitetyllä tavalla (tummennetut ruudut osoittavat toista ja neljättä vuosineljännestä). Taulukko 4 Haastattelujen jakautuminen tarkasteluviikoittain (kussakin maassa vuonna 2000 tehtyjen haastattelujen prosenttiosuus) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 5 Haastattelujen jakautuminen tarkasteluviikoittain (kussakin maassa vuonna 2001 tehtyjen haastattelujen prosenttiosuus) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 6 Haastattelujen jakautuminen tarkasteluviikoittain (kussakin maassa vuonna 2002 tehtyjen haastattelujen prosenttiosuus) >TAULUKON PAIKKA> Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Maissa, joissa otantatutkimusta toteutetaan jatkuvana ja neljännesvuosittaisesti jaksotettuna (CZ, EE, LV, LT, PL, RO, SI, SK ja NO), vuosineljännesten määritelmää sovelletaan kaikilta osin, kuitenkin vähäisin poikkeamin Latviassa, Romaniassa ja Sloveniassa (missä puhelinhaastatteluihin varattua aikaa on pidennetty muutamalla viikolla vastausprosentin korottamiseksi). 2 artikla - Yksiköt, kohde ja tietojenkeruumenetelmät 2.1 Tutkimus toteutetaan kussakin jäsenvaltiossa sen talousalueella tutkimusajankohtana sijaitsevien kotitalouksien tai siellä asuvien henkilöiden otoksesta. Otantayksikkö on kotitalous seitsemässä maassa (BE, DE, EL, IE, IT, NL ja LU), asunto tai osoite viidessä maassa (ES, FR, AT, PT ja UK) ja yksityinen henkilö kolmessa maassa (DK, FI ja SE). Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Bulgariassa, Virossa, Liettuassa, Maltassa ja Sveitsissä otantayksikkö on kotitalous. Latviassa kotitalous on otantayksikkö maaseudulla ja yksityinen henkilö taajamissa. Kyproksessa, Tsekissä. Unkarissa, Puolassa, Romaniassa, Slovakiassa ja Turkissa otantayksikkö on asunto. Sloveniassa ja Islannissa otantayksikkö on yksityinen henkilö ja Norjassa perhe. 2.2 Tutkimuksen pääasiallisena kohteena ovat kunkin jäsenvaltion talousalueella kotitalouksissa asuvat henkilöt. Kotitalouksissa asuvien henkilöiden muodostamaa pääasiallista perusjoukkoa täydennetään mahdollisuuksien mukaan laitostalouksissa asuvilla henkilöillä. Laitostalouksien tiedot kerätään aina kun mahdollista sellaisen erityisotoksen avulla, joka mahdollistaa tiedon keruun laitostalouksissa asuvilta itseltään. Jos tämä ei ole mahdollista, niin sellaiset laitostalouksissa asuvat henkilöt, jotka ovat säilyttäneet yhteyden johonkin kotitalouteen, otetaan mukaan tutkimukseen kyseisen kotitalouden yhteydessä. Laitostaloudet poimitaan otokseen työvoimaa koskevassa otantatutkimuksessa viidessä jäsenvaltiossa (DK, DE, SE, FI ja UK). Yhdistyneessä kuningaskunnassa otokseen poimitaan vain tietyt laitostaloudet kuten ne, jotka kuuluvat terveys- ja sairaalahallinnon sekä holhousjärjestelmän piiriin. Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa, missä otantayksikkönä on yksityinen henkilö, ja tutkimus perustuu väestörekisteriin, laitostalouksissa asuvat henkilöt kuuluvat otokseen samalla tavoin kuin yksityistalouksissa asuvat. Irlannissa pienet ei-yksityiset taloudet (kuten uskonnonharjoittajien yhteisöt) sisällytetään otokseen lisämerkinnällä varustettuina, jotta ne voidaan erottaa yksityistalouksista. Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Portugalissa laitostalouksissa asuvista henkilöistä saadaan tiedot heidän yksityistalouksissa asuvien perheenjäsentensä kautta. Myös Belgiassa ja Luxemburgissa otos kattaa laitostalouksissa asuvat heidän yksityistalouksissa asuvien perheenjäsentensä kautta, mutta ei kaikissa tapauksissa. Kreikassa, Alankomaissa ja Itävallassa laitostaloudet eivät kuulu otokseen, eikä niissä asuvista henkilöistä myöskään kerätä tietoja heidän yksityistalouksissa asuvien perheenjäsentensä välityksellä. Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Laitostaloudet kuuluvat työvoimaa koskevan otantatutkimuksen piiriin Virossa, Liettuassa ja Norjassa. Islannissa, missä otantayksikkönä on yksityinen henkilö, ja tutkimus perustuu väestörekisteriin, laitostalouksissa asuvat henkilöt kuuluvat otokseen samalla tavoin kuin yksityistalouksissa asuvat. Bulgaria, Tsekki, Unkari, Puola, Romania ja Slovakia eivät kerää otokseen tietoja laitostalouksista. Romaniassa laitostalouksissa asuvista henkilöistä saadaan kuitenkin tiedot heidän yksityistalouksissa asuvien perheenjäsentensä kautta. Sama käytäntö vallitsee Bulgariassa, mutta vain jos asianomaisen henkilön poissaolo yksityistaloudesta kestää vähemmän kuin kuusi kuukautta tai hän on oppilaana sotakoulussa tahi suorittaa asevelvollisuutta. Myös Unkarissa otos kattaa laitostalouksissa asuvat heidän yksityistalouksissa asuvien perheenjäsentensä kautta, mutta vain jos he osallistuvat talouden menoihin. Slovakiassa tiedot saadaan vain opiskelija-asuntoloissa asuvista opiskelijoista heidän yksityistalouksissa asuvien perheenjäsentensä kautta. Puolassa laitostalouksissa asuvista henkilöistä saadaan tietoja heidän yksityistalouksissa asuvien perheenjäsentensä kautta, mutta hyvin rajoitetusti (ikä, sukupuoli ja koulutustaso) ja vain jos asianomainen asuu laitostaloudessa yli kaksi kuukautta. Tsekissä asevelvollisuuttaan suorittavat, jotka asuvat tilapäisesti perheensä kotitalouden ulkopuolella, sisällytetään myös väestötieteelliseen perustiedostoon ja merkitään poissaoleviksi omasta kotitaloudestaan. Samoin sisäoppilaitosten oppilaat merkitään vakituisen asuinpaikkansa mukaiseen otokseen. Kyproksessa, Maltassa, Sloveniassa ja Turkissa laitostaloudet eivät kuulu otokseen, eikä niissä asuvista myöskään kerätä tietoja heidän yksityistalouksissa asuvien perheenjäsentensä kautta. Latviassa laitostalouksissa (alle vuoden) asuvista henkilöistä saadaan tiedot heidän yksityistalouksissa asuvien perheenjäsentensä kautta. 2.3 Työmarkkina-aseman ja alityöllisyyden määrittämiseksi käytettävät muuttujat on kerättävä haastattelemalla kyseistä henkilöä tai, jollei se ole mahdollista, muuta saman kotitalouden jäsentä. Muut muuttujat voidaan kerätä muista tietolähteistä, hallinnolliset lähteet mukaan luettuina, jos näin saatavat tiedot ovat laadultaan yhdenveroisia. Useimmissa maissa tiedot kerätään haastatteluin, joista sijaisvastaajan haastatteluiden osuus vaihtelee alle 5 prosentista (useimmiten, kun otantayksikkönä on yksityinen henkilö) yli 50 prosenttiin. Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa väestöä ja sen koulutustasoa koskevien tietojen hankintaan käytetään väestörekisteriä. Alankomaissa todellista työaikaa koskevat tiedot saatiin vuonna 2000 ja 2001 osittain laitos- ja yritystutkimuksista, mutta vuodesta 2002 tiedot on hankittu haastattelemalla. Ranskassa ja Ruotsissa käytetään yritysrekisteriä tietolähteenä työnantajan NACE-luokituksesta. Taulukko 7 Sijaisvastaajien haastatteluiden prosenttiosuus >TAULUKON PAIKKA> Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Islannissa ja Sveitsissä sijaisvastaajien haastatteluiden osuus on alle yksi prosenttia sekä Norjassa ja Virossa noin 15 prosenttia. Turkissa luku on 50-60 prosenttia ja muissa ehdokasvaltioissa 25:n ja yli 50 prosentin välillä. Islannissa ja Norjassa tietojen hankintaan käytetään useita tietokantoja, esimerkiksi väestörekisteriä väestörakenteen ja kotitalouksien koostumuksen selvittämiseksi, työvoimatoimistojen rekisteriä tietojen saamiseksi julkisiin työvoimatoimistoihin kirjoittautumisesta sekä koululaitoksen rekisteriä koulutustason selvittämiseksi. Tsekissä, Kyproksessa, Virossa, Unkarissa, Latviassa, Liettuassa, Maltassa, Puolassa, Romaniassa, Slovakiassa, Sloveniassa ja Sveitsissä kaikki tiedot kerätään haastattelemalla. 2.4 Riippumatta siitä, onko otantayksikkö henkilö vai kotitalous, tiedot kerätään yleensä kotitalouden kaikista jäsenistä. Jos otantayksikkönä on kuitenkin yksityishenkilö, kotitalouden muista jäsenistä - ei tarvitse kerätä 1 artiklan 4 kohdan g, h, i ja j alakohdassa lueteltuja ominaisuuksia koskevia tietoja, ja - tiedot voidaan kerätä alaotoksesta, joka muodostetaan seuraavasti: - tarkasteluviikot jakautuvat tasaisesti koko vuodelle - havaintojen määrä (otokseen poimitut henkilöt ja heidän taloutensa muut jäsenet) vastaa vuosittaisten tasoestimaattien osalta 3 artiklassa määritettyjä luotettavuuskriteereitä. Vuoteen 2001 saakka Tanska, Suomi ja Ruotsi eivät toimittaneet tietoja kotitalouksien koostumuksesta. Vuonna 2002 nämä kolme maata kehittivät menetelmän tietojen keräämiseksi kotitalouksien koostumuksesta ja pääpiirteistä. Menetelmässä käytetty otos perustuu lähinnä yksityisiin henkilöihin. Tiedot kustakin kotitalouteen kuuluvasta henkilöstä saadaan haastattelemalla otokseen kuuluvaa sijaisvastaajaa. Tiedot kerätään vasta viimeisellä haastattelukierroksella. Ruotsissa, Tanskassa ja Suomessa otos kattaa 15-74-vuotiaat yksityishenkilöt, eikä siihen kerätä tietoja kotitalouksista, joiden kaikki jäsenet ovat 75 vuotta täyttäneitä. Suomi täydentää kyseistä alaotosta toisella otoksella kotitalouksista, joiden kaikki jäsenet ovat 75-vuotiaita tai vanhempia, mutta kyseisistä henkilöistä on saatavissa vain demografisia tietoja. Heitä pidetään näin ollen työvoimaan kuulumattomina. Asetuksessa säädetään, että tiedot ominaisuuksista, jotka on lueteltu otsikoilla demografinen tausta, työmarkkina-asema, päätyön tiedot, työaika, toinen työ, näkyvä alityöllisyys ja haastatteluun liittyvät tekniset tiedot, tulisi kyseisessä alaotoksessa toimittaa kaikista kotitalouteen kuuluvista jäsenistä. Kaikkia näitä tietoja ei kuitenkaan ole saatu Tanskalta (joka on toimittanut ainoastaan työmarkkina-asemaa ja päätyötä koskevat tiedot) eikä Suomelta. Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama toiminta 2001 Suomi - kokeiluluonteinen tiedonkeruu kotitalouksien koostumuksesta Ruotsi - kokeiluluonteinen tiedonkeruu kotitalouksien koostumuksesta Tanska - kokeiluluonteinen tiedonkeruu kotitalouksien koostumuksesta 2002 Suomi - kotitalouksia koskevan tiedonkeruun toteuttaminen alaotosta käyttäen (viimeinen tutkimuskerta) Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Ehdokasvaltiot ovat yleensä toimittaneet tiedot kotitalouksien koostumuksesta. Norja, Islanti ja Sveitsi eivät ole toimittaneet tietoja kotitalouksien koostumuksesta. Norjassa ja Islannissa on meneillään samankaltaisia hankkeita kuin ne, joita on kehitetty Tanskassa, Suomessa ja Ruotsissa, ja kotitalouksista saadaan pian tietoja. Vaikka Bulgariassa haastateltiin kaikki kotitalouden jäsenet, kotitalouksien analysoimiseksi tarpeellisia muuttujia ei toimitettu vuodelta 2000. Vuodesta 2001 ongelma on kuitenkin ratkaistu. Puola on toimittanut kotitalouksien koostumusta koskevat tiedot, mutta alle 15-vuotiaiden lasten osalta ei ole käytetty painotuskerrointa. 3 artikla - Otoksen edustavuus 3.1 Työttömien ryhmän osalta, joka edustaa viittä prosenttia työikäisestä väestöstä, suhteellinen keskivirhe vuosikeskiarvoja estimoitaessa (tai kevätestimaattien osalta, jos kyse on keväisin toteutettavasta vuosittaisesta tutkimuksesta) saa olla NUTS II:n tasolla enintään kahdeksan prosenttia. Tämä vaatimus ei koske alueita, joilla on vähemmän kuin 300 000 asukasta. Seuraavasta taulukosta saadaan tietoa tulosten tarkkuudesta aluetasolla. Lihavoidut luvut osoittavat, missä asetuksessa säädetyt rajat on ylitetty. Taulukko 8 Suhteelliset keskivirheet työttömän väestön osalta, joka edustaa viittä prosenttia työikäisestä väestöstä, jäsenvaltioittain ja alueittain >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Latviassa ja Slovakiassa vuotta 2001 koskevien laskelmien mukaan suhteellinen keskivirhe työttömän väestön osalta, joka edustaa vähintään viittä prosenttia työikäisestä väestöstä, on alle kahdeksan prosenttia kaikilla NUTS 2 -luokituksen mukaisilla alueilla. Samaa voidaan sanoa Virosta ja Tsekistä ajalta 2000-2002 sekä Kyproksesta vuodelta 2002. Unkarissa kyseinen vaatimus täytyy yleensä ajalta 2000-2002, vaikka eräillä alueilla suhteellinen keskivirhe onkin hieman yli kahdeksan prosenttia. Vuonna 2000 vaatimus ei täyty Sveitsin osalta millään NUTS 2 -luokituksen mukaisella alueella. 3.2 Jatkuvassa tutkimuksessa otanta-asetelmalla tulisi taata, että sellaisessa väestöryhmässä, johon kuuluu noin viisi prosenttia työikäisestä väestöstä, kahden peräkkäisen vuosineljänneksen välisiä muutoksia koskevan estimaatin suhteellinen keskivirhe kansallisella tasolla saa olla enintään kaksi prosenttia kyseisestä väestöryhmästä. Niihin jäsenvaltioihin, joiden asukasluku on miljoonan ja kahdenkymmenen miljoonan välillä, sovelletaan lievennettyä vaatimusta: neljännesvuosimuutoksen estimaatissa suhteellinen keskivirhe saa olla enintään kolme prosenttia kyseisestä väestöryhmästä. Kyseisiä tarkkuusvaatimuksia ei sovelleta niihin jäsenvaltioihin, joissa on alle miljoona asukasta. Taulukko 9 Kahden peräkkäisen vuosineljänneksen välisiä muutoksia koskevan estimaatin suhteellinen keskivirhe kansallisella tasolla väestöryhmässä, johon kuuluu viisi prosenttia työikäisestä väestöstä - vuosi 2000, 2001 ja 2002 >TAULUKON PAIKKA> Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Slovakiassa kahden peräkkäisen vuosineljänneksen (vuoden 2001 ensimmäisen ja toisen vuosineljänneksen) välisiä muutoksia koskevan estimaatin suhteellinen keskivirhe kansallisella tasolla väestöryhmässä, johon kuuluu viisi prosenttia työikäisestä väestöstä, on alle kolme prosenttia. Myös Tsekki ja Unkari täyttävät tämän vaatimuksen. 3.4 Jos tietoja puuttuu siksi, että joihinkin kysymyksiin ei ole saatu vastausta, sovelletaan tarvittaessa tilastollisia laskentamenetelmiä. Taulukko 10 Vastaamatta jättäneet (vuoden 2001 tutkimus) >TAULUKON PAIKKA> Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Ehdokasvalioissa vastaamatta jättäneisiin sovelletaan tilastollista imputointia vain Romaniassa, Sloveniassa (jossa käytetään hot deck -menetelmää) ja Virossa (työajan osalta). Imputoiminen perustuu samaa sukupuolta olevien ryhmän keskiarvoon, ryhmän osoittavaan yksinumeroiseen ISCO-luokitteluun sekä työn luonteeseen (koko- tai osa-aikaisuus). Maltassa vastaamatta jättäneisiin sovelletaan imputointia vain palkkojen osalta. Palkat imputoidaan ryhmän keskipalkan mukaan yksinumeroisen ISCO-luokittelun ja kaksinumeroisen NACE-luokittelun pohjalta. Muita muuttujia koskevat imputoinnit tehdään perustamalla imputoitavat arvot ominaisuuksiltaan samanlaisten vastanneiden henkilöiden arvoihin. Myös Norja käyttää imputointiin hot deck -menetelmää. Islanti käyttää multiregressiota tavanomaisen ja todellisen työtuntimäärän imputoinnissa ensimmäiseen ja toiseen työhön (etenkin) riippumattomien muuttujien osalta: sukupuoli, yksinumeroinen ISCO-luokittelu sekä koko- ja osa-aikaisuuden erottelu. Sveitsissä ei sovelleta imputointia vastaamatta jättäneisiin. 3.5 Painokertoimet lasketaan ottamalla huomioon poimintatodennäköisyys ja ulkoiset tiedot tutkittavan perusjoukon jakautumisesta sukupuolen, iän (viisivuotisikäryhmät) ja alueen (NUTS 2 -taso) mukaan, jos asianomaiset jäsenvaltiot pitävät kyseisiä ulkoisia tietoja riittävän luotettavina. Painokertoimet lasketaan eri maissa monimutkaisuudeltaan hyvin eri tasoisina. Seuraavassa taulukossa esitetään painokerrointen laskennassa sovelletut muuttujat. Taulukko 11 Painokerrointen laskennassa vuonna 2002 sovelletut muuttujat >TAULUKON PAIKKA> (1) Espanjassa on vuodesta 2002 käytetty uudelleenpainotusmenetelmää, jossa sukupuoli ja viisivuotisikäryhmä otetaan huomioon NUTS 2 -alueittain. Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa, Luxemburgissa, Itävallassa ja Portugalissa sovelletaan kaikkiin kotitalouden jäseniin samaa painokerrointa, joka lasketaan iteratiivisen prosessin avulla. Tanskassa, Suomessa ja Ruotsissa kotitalouksia koskevien tietojen alaotoksessa kaikkiin kotitalouden jäseniin sovelletaan samaa painokerrointa. Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama toiminta 2001 Espanja - vuodesta 1976 painokerrointen uudelleenlaskenta, jossa otetaan muuttujina huomioon sukupuoli, ikäryhmä ja NUTS 3 -alue Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Painokerrointen laskennassa sovelletut muuttujat BG - ikä (15-24, 25-49, 50+), sukupuoli ja alue CY - ikä, sukupuoli ja alue CZ - ikä, sukupuoli ja NUTS 4 -alue EE - ikä (viisivuotisikäryhmät), sukupuoli ja alue HU - ikä, sukupuoli ja alue LT - ikä, sukupuoli ja alue LV - ikä, sukupuoli ja alue (NUTS 4) MT - ikä (0-15, 16-24, 25-34, 35-54, 55-64, 65+), sukupuoli ja alue (NUTS 4) PL - 12 ikäryhmää, sukupuoli ja kuusi asuinpaikkaryhmää (viisi taajamaluokkaa kansalaisten lukumäärän mukaan sekä maaseutualueet) RO - ikä (10-vuotisikäryhmät), sukupuoli, taajama/maaseutu ja alue (vastaa NUTS 3 -jaottelua) SI - ikä (kahdeksan ikäryhmää), sukupuoli ja alue (12 NUTS 3 -tasoista aluetta) SK - ikä, sukupuoli ja alue TR - ikä (viisivuotisikäryhmät), sukupuoli, taajama/maaseutu ja alue IS - ikä ja sukupuoli NO - ikä, sukupuoli ja alue (vastaa NUTS 2 -luokitusta) CH - ikä (viisivuotisikäryhmät), sukupuoli ja alue (vastaa NUTS 2 -luokitusta) Unkarissa ja Romaniassa sovelletaan kaikkiin kotitalouden jäseniin samaa painokerrointa, joka lasketaan iteratiivisen prosessin avulla. 3.6 Jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle (Eurostatille) kaikki tarvittavat tutkimuksen järjestämistä ja menetelmiä koskevat tiedot ja erityisesti otanta-asetelman ja otoksen koon määrittelyssä käytetyt perusteet. Näin on menetelty vuoden 2000, 2001 ja 2002 tutkimusten osalta. Tiivistelmä kyseisistä tiedoista on julkaistu vuosittain työvoimatutkimuksen tulosten yhteydessä. Kaikki jäsenvaltiot Luxemburgia, Alankomaita ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta ovat lisäksi toimittaneet laatuarvion. Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Työvoimaa koskevan otantatutkimuksen tuloksia käsittelevässä julkaisussa on tietoja myös kansallisista tutkimusmenetelmistä Islannissa, Norjassa ja Sveitsissä. Työvoimatutkimuksessa vuonna 2001 käytetyistä menetelmistä on saatu laatuarvioon sisällytetyn osion muodossa tietoja kaikilta ehdokasvaltioilta paitsi Maltalta, Puolalta ja Turkilta, jotka eivät ole laatineet kyseistä arviota. Turkki on lähettänyt julkaisun, jossa selvitetään maassa suoritetun tutkimuksen menetelmiä. 4 artikla - Otantatutkimus 4.1 Tutkimuksessa kerättävät tiedot a) demografinen tausta - kotitalouden jäsenen tunnistenumero - sukupuoli - syntymävuosi - syntymäpäivämäärä suhteessa tarkastelujakson loppuun - siviilisääty - suhde kotitalouden viitehenkilöön - aviopuolison tunnistenumero - isän tunnistenumero - äidin tunnistenumero - kansalaisuus - kyseisessä jäsenvaltiossa asuttujen vuosien määrä - syntymämaa (valinnainen tieto) - tutkimukseen osallistumisen tapa (antoiko tiedot kyseinen henkilö vai muu kotitalouden jäsen) b) työmarkkina-asema - työmarkkina-asema tarkasteluviikon aikana - syy, miksi työssäkäyvä henkilö ei ole ollut töissä - ei-työllisen henkilön työnhaku - haetun työn luonne (itsenäinen ammatinharjoittaja tai palkattu työntekijä) - käytetyt työnhakumenetelmät - onko vapaa aloittamaan työskentelyn c) päätyön tiedot - ammattiasema - paikallisen yksikön toimiala - ammatti - paikallisessa yksikössä työskentelevien henkilöiden lukumäärä - työpaikan sijaintimaa - työpaikan sijaintialue - nykyisen työsuhteen alkamisvuosi ja -kuukausi - työsuhteen pysyvyys (ja syyt) - tilapäisen tai määräaikaisen työsuhteen kesto - kokoaika- vai osa-aikatyö (ja syyt) - kotona työskentely d) työaika - tavanomainen työtuntimäärä viikossa - tehtyjen työtuntien määrä - pääsyy siihen, että tehtyjen työtuntien määrä poikkeaa tavanomaisesta työtuntimäärästä e) toinen työ - onko henkilöllä useampi kuin yksi työpaikka - ammattiasema - paikallisen yksikön toimiala - tehtyjen työtuntien määrä f) näkyvä alityöllisyys - halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan (valinnainen vuositutkimuksessa) - muun työpaikan hakeminen ja syy siihen - haetun työn luonne (palkattu työntekijä vai muu) - muun työn hakemisessa käytetyt menetelmät - syy, miksi henkilö ei hae muuta työtä (valinnainen vuositutkimuksessa) - onko vapaa aloittamaan työskentelyn - toivottu työtuntimäärä (valinnainen vuositutkimuksessa) g) työnhaku - haetun työn luonne (kokoaika- vai osa-aikatyö) - kuinka kauan on hakenut työtä - välittömästi työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne - ilmoittautuminen työvoimatoimistoon ja etuuksien saanti - niiden henkilöiden halukkuus työhön, jotka eivät hae työtä - syy, miksi ei ole hakenut työtä h) koulutus koulutukseen osallistuminen viimeksi kuluneiden neljän viikon aikana - tavoite - taso - luonne - kokonaiskesto - kokonaistuntimäärä - korkein hyväksytysti suoritetun koulutuksen taso - vuosi, jona korkein hyväksytty koulutus suoritettiin - keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys i) muiden kuin työllisten henkilöiden aikaisempi työkokemus - onko aikaisempaa työkokemusta - vuosi ja kuukausi, jolloin henkilöllä oli viimeksi työtä - tärkein syy viimeisimmän työsuhteen tai yrityksen lopettamiseen - ammattiasema viimeisimmässä työpaikassa - sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli viimeksi töissä - ammatti viimeisimmässä työpaikassa j) tilanne vuosi ennen tutkimusta (valinnainen 1:sen, 3:nnen ja 4. vuosineljänneksen osalta) - pääasiallinen työmarkkina-asema - ammattiasema - sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö työskenteli - asuinmaa - asuinalue k) pääasiallinen työmarkkina-asema (valinnainen) l) tulot (valinnainen) m) haastatteluun liittyvät tekniset tiedot - tutkimusvuosi - tarkasteluviikko - haastatteluviikko - jäsenvaltio - alue, jolla kotitalous sijaitsee - taajama-aste - kotitalouden tunnistenumero - kotitaloustyyppi - laitostyyppi - painokerroin - alaotoksen suhde edelliseen tutkimukseen (vuositutkimus) - alaotoksen suhde seuraavaan tutkimukseen (vuositutkimus) - keruuaallon tunnistenumero. Seuraavia muuttujia ei saatu mainituilta valtioita mainittuina vuosina: Belgia Tavanomainen harjoittelutuntimäärä viikossa vuonna 2000 Tanska Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Isän tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Äidin tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Haastatteluviikot vuonna 2000, 2001 ja 2002 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000, 2001 ja 2002 Saksa Syntymämaa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Tutkimukseen osallistumisen tapa vuonna 2000 Halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kokonaistyötuntimäärä, jonka ajan henkilö haluaisi työskennellä, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Haastatteluviikko vuonna 2000 Vuorotyö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Iltatyö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Yötyö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Lauantaityö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sunnuntaityö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kreikka Kaikki muuttujat on saatu. Espanja Vuorotyötä koskevat tiedot vain 1. vuosineljännekseltä vuonna 2000, 2001 ja 2002 Iltatyötä koskevat tiedot vain 1. vuosineljännekseltä vuonna 2000, 2001 ja 2002 Yötyötä koskevat tiedot vain 1. vuosineljännekseltä vuonna 2000, 2001 ja 2002 Lauantaityötä koskevat tiedot vain 1. vuosineljännekseltä vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sunnuntaityötä koskevat tiedot vain 1. vuosineljännekseltä vuonna 2000, 2001 ja 2002 Ranska Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Isän tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Äidin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kokonaistyötuntimäärä, jonka ajan henkilö haluaisi työskennellä, vuonna 2000 ja 2001 Ammatti viimeisimmässä työpaikassa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Etsinyt maa-aluetta, tiloja tai laitteita vuonna 2000, 2001 ja 2002 Koulutuksen luonne vuonna 2000, 2001 ja 2002 Vuosi, jona korkein hyväksytty koulutustaso suoritettiin, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Irlanti Työpaikan sijaintialue vuonna 2000 Kokonaistyötuntimäärä, jonka ajan henkilö haluaisi työskennellä, vuonna 2000 ja 2001 Tavanomainen harjoittelutuntimäärä viikossa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Paikallisessa yksikössä työskentelevien henkilöiden määrä vuonna 2000 Kotona työskentely vuonna 2000 Ammattiasema viimeisimmässä työpaikassa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Välittömästi työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kirjoittautuminen julkiseen työvoimatoimistoon vuonna 2000, 2001 ja 2002 Koulutuksen luonne vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen taso vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen tarkoitus vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen kokonaispituus vuonna 2000 ja 2001 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne vuonna 2000, 2001 ja 2002 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Vuorotyö vuonna 2000 Iltatyö vuonna 2000 Yötyö vuonna 2000 Lauantaityö vuonna 2000 Sunnuntaityö vuonna 2000 Italia Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Isän tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Äidin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kansalaisuus vuonna 2000, 2001 ja 2002 (tiedot on toimitettu Eurostatille, mutta Italia pitää niitä epäluotettavina Syntymämaa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan vuonna 2000 ja 2001 Kokonaistyötuntimäärä, jonka ajan henkilö haluaisi työskennellä, vuonna 2000 ja 2001 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000 ja 2001 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta, saatavissa ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta saatavissa ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta saatavissa ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne saatavissa ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta saatavissa ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Luxemburg Vuorotyö vuonna 2000 Iltatyö vuonna 2000 Yötyö vuonna 2000 Lauantaityö vuonna 2000 Sunnuntaityö vuonna 2000 Alankomaat Ammatti viimeisimmässä työpaikassa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta vuonna 2002 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta vuonna 2002 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta vuonna 2002 Välittömästi työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne vuonna 2002 Kyseisen koulutuksen taso vuonna 2002 Kyseisen koulutuksen kokonaispituus vuonna 2002 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne vuonna 2000, 2001 ja 2002 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta vuonna 2002 Vuosi, jona korkein hyväksytty koulutustaso suoritettiin, vuonna 2002 Itävalta Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Portugali Iltatyö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Ruotsi Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Isän tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Äidin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Työpaikan sijaintialue vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli viimeksi töissä vuonna 2001 ja 2002 Ammatti viimeisimmässä työpaikassa vuonna 2001 ja 2002 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000, 2001 ja 2002 Suomi Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Isän tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Äidin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta vuonna, ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Asuinmaa vuosi ennen 2. vuosineljänneksellä suoritettua tutkimusta vain 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Yhdistynyt kuningaskunta Tilapäisen tai määräaikaisen työsuhteen kokonaiskesto vuonna 2000, 2001 ja 2002 ilmoitettu ainoastaan toiselta vuosineljännekseltä Tavanomaisten viikkotyötuntien määrää ei ilmoitettu 1:seltä eikä 4. vuosineljännekseltä 2000 eikä 1. vuosineljännekseltä 2001 Tavanomaista viikoittaista harjoittelutuntimäärää ei ilmoitettu 1:seltä, 3:nnelta eikä 4. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Keskiasteen koulutuksella saavutettua ammatillista pätevyyttä ei ilmoitettu 1:seltä, 3:nnelta eikä 4. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta vuonna, ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Asuinmaa vuosi ennen 2. vuosineljänneksellä suoritettua tutkimusta vain 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Paikallisessa yksikössä työskentelevien henkilöiden määrä vain 2. vuosineljännekseltä 2000 Kotityötä koskevat tiedot vain 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Haetun työn luonne vain 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Välittömästi työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne vain 2. vuosineljännekseltä 2000 Koulutustyyppi vain 1:seltä ja 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Kyseisen koulutuksen taso vain 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Kyseisen koulutuksen tarkoitus vain 1:seltä ja 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Kyseisen koulutuksen kokonaispituus vain 1:seltä ja 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne vain 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta ainoastaan 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Vuorotyötä koskevat tiedot vain 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Iltatyötä koskevat tiedot vain 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Yötyötä koskevat tiedot vain 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Yötyötä koskevat tiedot vain 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Sunnuntaityötä koskevat tiedot vain 1. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Vuosi, jona korkein hyväksytty koulutustaso suoritettiin, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kotitalouksien sarjanumeron tulisi pysyä samana kaikilla haastattelukierroksilla. Valtiot, jotka ovat säilyttäneet kotitalouksien sarjanumeron samana kaikilla haastattelukierroksilla, ovat EL, ES, IE, T, AT, PT ja UK. Koska DK:n, FI:n ja SE:n osalta ei saatu kotitaloustietoja, tämä kohta ei koske niitä. Luxemburgissa ei käytetä rotaatio-otantamallia, joten tämä kohta ei koske myöskään sitä. BE:ssä, DE:ssä, NL:ssä ja FR:ssä kunkin kotitalouden sarjanumero muuttuu joka haastattelukierroksella. Jäsenvaltioiden ja EFTA-valtioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama toiminta 2000 Espanja: Pilottitutkimus, jonka tarkoituksena on työttömyyden määritelmästä annetun komission asetuksen N:o 1897/2000 edellyttämien muutosten sisällyttäminen kyselylomakkeeseen Portugali: Kyselylomakkeen mukauttaminen ja testaus työttömyyttä ja työaikaan liittyvää alityöllisyyttä koskevien määritelmien edellyttämällä tavalla Suomi: Kyselylomakkeen mukauttaminen ja testaus työttömyyttä ja työaikaan liittyvää alityöllisyyttä koskevien määritelmien edellyttämällä tavalla 2001 Belgia: Eri lähteiden vertailu tietojen laadun arvioimiseksi työvoimaa koskevan otantatutkimuksen eri haastattelukierroksilla Espanja: Työttömyyden määritelmästä annetun komission asetuksen N:o 1897/2000 edellyttämien muutosten sisällyttäminen kyselylomakkeeseen 2002 Kreikka: Työvoimaa koskevasta otantatutkimuksesta saatavien tietojen yhdistäminen nettoansioihin hallinnollisia lähteitä käyttäen, jotta voidaan tuottaa kattavia ansiotilastoja sukupuolittain ja toimialoittain Espanja: Laboratoriotestejä ja pilottitutkimus palkkatietojen keräämiseksi työvoimaa koskevan otantatutkimuksen yhteydessä Irlanti: Pilottitutkimus työvoimaa koskevan otantatutkimuksen käytöstä palkkatietojen keruussa Itävalta: Palkkatietojen keruun testaaminen työvoimaa koskevan otantatutkimuksen yhteydessä Portugali: Palkkoja koskevien eri kysymyksenasettelujen testaaminen työvoimaa koskevan otantatutkimuksen avulla ja vastaamatta jättäminen Suomi: 1. Laboratoriotestien avulla tuotettuja kognitiivisia haastatteluja palkkakysymyksistä 2. Pohjoismaisen tapaamisen järjestäminen kotitalouksien koostumusta koskevan tiedonkeruun yhdenmukaistamiseksi Norja: Hallinnollisista lähteistä saatujen palkkatietojen yhdistäminen työvoimaa koskevasta otantatutkimuksesta saatuihin yksittäisiin vastauksiin Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Seuraavia muuttujia ei saatu mainituilta valtioita mainittuina vuosina. Tsekki Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Isän tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Äidin tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Asuinvuodet kyseisessä jäsenvaltiossa vuonna 2000 ja 2001 Syntymämaa vuonna 2000 ja 2001 Halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan vuonna 2000 ja 2001 Kokonaistyötuntimäärä, jonka ajan henkilö haluaisi työskennellä, vuonna 2000 ja 2001 Kaupungistumisaste vuonna 2000 ja 2001 Tavanomainen harjoittelutuntimäärä viikossa vuonna 2000 ja 2001 Edeltävinä neljänä viikkona saatu koulutus vuonna 2000 ja 2001 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000 ja 2001 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta 2. vuosineljännekseltä 2000 ja 2001 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000 ja 2001 Koulutuksen luonne vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen taso vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen tarkoitus vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen kokonaispituus vuonna 2000 ja 2001 Vuorotyö vuonna 2000 ja 2001 Iltatyö vuonna 2000 ja 2001 Yötyö vuonna 2000 ja 2001 Lauantaityö vuonna 2000 ja 2001 Sunnuntaityö vuonna 2000 ja 2001 Vuosi, jona korkein hyväksytty koulutustaso suoritettiin, vuonna 2000 ja 2001 Viro Kaikki muuttujat on saatu. Kypros Kaikki muuttujat on saatu. Latvia Vuosi, jona henkilö aloitti työskentelyn, vuonna 2000 Kuukausi, jona henkilö aloitti työskentelyn, vuonna 2000 Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Isän tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Äidin tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Kansalaisuus vuonna 2000 Asuinvuodet kyseisessä jäsenvaltiossa vuonna 2000 ja 2001 Syntymämaa vuonna 2000 ja 2001 Halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan vuonna 2000 Kokonaistyötuntimäärä, jonka ajan henkilö haluaisi työskennellä, vuonna 2000 Kaupungistumisaste vuonna 2000 ja 2001 Tavanomainen harjoittelutuntimäärä viikossa vuonna 2000 ja 2001 Edeltävinä neljänä viikkona saatu koulutus vuonna 2000 ja 2001 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000 ja 2001 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta vuonna 2000 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta 2. vuosineljännekseltä 2000 ja 2001 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000 ja 2001 Käynyt testissä, haastattelussa tai kokeessa vuonna 2000 ja 2001 Etsinyt maa-aluetta, tiloja tai laitteita vuonna 2000 ja 2001 Odottaa työpaikkahakemuksen tuloksia vuonna 2000 ja 2001 Odottaa kutsua työvoimatoimistosta vuonna 2000 ja 2001 Odottaa julkisen sektorin rekrytointikilpailun tuloksia vuonna 2000 ja 2001 Paikallisessa yksikössä työskentelevien henkilöiden määrä vuonna 2000 ja 2001 Kotona työskentely vuonna 2000 ja 2001 Haetun työn luonne vuonna 2000 Välittömästi työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne vuonna 2000 ja 2001 Koulutuksen luonne vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen taso vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen tarkoitus vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen kokonaispituus vuonna 2000 ja 2001 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne vuonna 2000 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000 Vuorotyö vuonna 2000 ja 2001 Iltatyö vuonna 2000 ja 2001 Yötyö vuonna 2000 ja 2001 Lauantaityö vuonna 2000 ja 2001 Sunnuntaityö vuonna 2000 ja 2001 Vuosi, jona korkein hyväksytty koulutustaso suoritettiin, vuonna 2000 ja 2001 Liettua Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Isän tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Äidin tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan vuonna 2000 Kaupungistumisaste vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta vuonna 2000 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta 2. vuosineljännekseltä 2000 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000 Muun työpaikan hakeminen ja syy siihen vuonna 2000 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne vuonna 2000 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000 Unkari Kansalaisuus vuonna 2000 Pääsyy siihen, että tarkasteluviikon aikana tehtyjen työtuntien määrä poikkeaa tavanomaisesta työtuntimäärästä vuonna 2000 Kaupungistumisaste vuonna 2000, 2001 ja 2002 Malta Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Isän tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Äidin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Syntymäpäivämäärä suhteessa tarkastelujakson loppuun vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kysynyt ystäviltä, sukulaisilta, ammattiyhdistyksiltä jne. vuonna 2000, 2001 ja 2002 Tutkinut lehti-ilmoituksia vuonna 2000, 2001 ja 2002 Odottaa työpaikkahakemuksen tuloksia vuonna 2000, 2001 ja 2002 Odottaa kutsua työvoimatoimistosta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Odottaa julkisen sektorin rekrytointikilpailun tuloksia vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kaupungistumisaste vuonna 2000, 2001 ja 2002 Puola Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Isän tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Äidin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kansalaisuus vuonna 2000 Asuinvuodet kyseisessä jäsenvaltiossa vuonna 2000 ja 2001 Syntymämaa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Työpaikan sijaintialue vuonna 2000, 2001 ja 2002 Tavanomainen työtuntimäärä viikossa vuonna 2000 Pääsyy siihen, että tarkasteluviikon aikana tehtyjen työtuntien määrä poikkeaa tavanomaisesta työtuntimäärästä vuonna 2000 Kokonaistyötuntimäärä, jonka ajan henkilö haluaisi työskennellä, vuonna 2000 Halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan vuonna 2000 Kaupungistumisaste vuonna 2000, 2001 ja 2002 Tavanomainen harjoittelutuntimäärä viikossa vuonna 2000 Edeltävinä neljänä viikkona saatu koulutus vuonna 2000 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta vuonna 2000 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta 2. vuosineljännekseltä 2000 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000 Tutkinut lehti-ilmoituksia vuonna 2000 Käynyt testissä, haastattelussa tai kokeessa vuonna 2000 Etsinyt maa-aluetta, tiloja tai laitteita vuonna 2000, 2001 ja 2002 Odottaa työpaikkahakemuksen tuloksia vuonna 2000, 2001 ja 2002 Odottaa kutsua työvoimatoimistosta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Odottaa julkisen sektorin rekrytointikilpailun tuloksia vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kotona työskentely vuonna 2000 Välittömästi työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne vuonna 2000, 2001 ja 2002 Koulutuksen luonne vuonna 2000 Kyseisen koulutuksen taso vuonna 2000 Kyseisen koulutuksen tarkoitus vuonna 2000 Kyseisen koulutuksen kokonaispituus vuonna 2000 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne vuonna 2000 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000 Vuorotyö vuonna 2000 Iltatyö vuonna 2000 Yötyö vuonna 2000 Lauantaityö vuonna 2000 Sunnuntaityö vuonna 2000 Vuosi, jona korkein hyväksytty koulutustaso suoritettiin, vuonna 2000 Slovenia Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Isän tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Äidin tunnistenumero vuonna 2000 ja 2001 Haastatteluviikko vuonna 2000 ja 2001 Kaupungistumisaste vuonna 2000, 2001 ja 2002 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Odottaa julkisen sektorin rekrytointikilpailun tuloksia vuonna 2000, 2001 ja 2002 Slovakia Vuosi, jona henkilö aloitti työskentelyn, vuonna 2000 Kuukausi, jona henkilö aloitti työskentelyn, vuonna 2000 Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Isän tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Äidin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Asuinvuodet kyseisessä jäsenvaltiossa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Syntymämaa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kokonaistyötuntimäärä, jonka ajan henkilö haluaisi työskennellä, vuonna 2000 Halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan vuonna 2000 Kaupungistumisaste vuonna 2000, 2001 ja 2002 Tavanomainen harjoittelutuntimäärä viikossa vuonna 2000 ja 2001 Vuosi, jona henkilö viimeksi työskenteli, vuonna 2000 Kuukausi, jona henkilö viimeksi työskenteli, vuonna 2000 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta vuonna 2000 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Tutkinut lehti-ilmoituksia vuonna 2000 Käynyt testissä, haastattelussa tai kokeessa vuonna 2000 Etsinyt maa-aluetta, tiloja tai laitteita vuonna 2000 Odottaa työpaikkahakemuksen tuloksia vuonna 2000 Odottaa kutsua työvoimatoimistosta vuonna 2000 Odottaa julkisen sektorin rekrytointikilpailun tuloksia vuonna 2000 Kotona työskentely vuonna 2000 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne vuonna 2000 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000 Vuorotyö vuonna 2000 Iltatyö vuonna 2000 Yötyö vuonna 2000 Lauantaityö vuonna 2000 Sunnuntaityö vuonna 2000 Vuosi, jona korkein hyväksytty koulutustaso suoritettiin, vuonna 2000 ja 2001 Bulgaria Vuosi, jona henkilö aloitti työskentelyn, vuonna 2000 Kuukausi, jona henkilö aloitti työskentelyn, vuonna 2000 Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Isän tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Äidin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Asuinvuodet kyseisessä jäsenvaltiossa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Syntymämaa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Työsuhteen pysyvyys vuonna 2000 Tilapäisen tai määräaikaisen työsuhteen kokonaiskesto vuonna 2000 Pääsyy siihen, että tarkasteluviikon aikana tehtyjen työtuntien määrä poikkeaa tavanomaisesta työtuntimäärästä vuonna 2000 Kokonaistyötuntimäärä, jonka ajan henkilö haluaisi työskennellä, vuonna 2000 Halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan vuonna 2000 Ammattiasema (toisessa työssä) vuonna 2000 Paikallisen yksikön toimiala (toisessa työssä) vuonna 2000 Tehtyjen työtuntien lukumäärä tarkasteluviikolla toisessa työssä vuonna 2000 Kaupungistumisaste vuonna 2000, 2001 ja 2002 Tavanomainen harjoittelutuntimäärä viikossa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Edeltävinä neljänä viikkona saatu koulutus vuonna 2000 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta 2. vuosineljännekseltä 2000, 2001 ja 2002 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Käynyt testissä, haastattelussa tai kokeessa vuonna 2000 Odottaa julkisen sektorin rekrytointikilpailun tuloksia vuonna 2000, 2001 ja 2002 Paikallisessa yksikössä työskentelevien henkilöiden määrä vuonna 2000 Kotona työskentely vuonna 2000, 2001 ja 2002 Muun työpaikan hakeminen ja syy siihen vuonna 2000 Haetun työn luonne vuonna 2000 Kirjoittautuminen julkiseen työvoimatoimistoon vuonna 2000, 2001 ja 2002 Koulutuksen luonne vuonna 2000 Kyseisen koulutuksen taso vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kyseisen koulutuksen tarkoitus vuonna 2000 Kyseisen koulutuksen kokonaispituus vuonna 2000, 2001 ja 2002 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne vuonna 2000, 2001 ja 2002 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Vuorotyö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Iltatyö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Yötyö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Lauantaityö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sunnuntaityö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Vuosi, jona korkein hyväksytty koulutustaso suoritettiin, vuonna 2000 Romania Vuosi, jona henkilö aloitti työskentelyn, vuonna 2000 ja 2001 Kuukausi, jona henkilö aloitti työskentelyn, vuonna 2000 ja 2001 Asuinvuodet kyseisessä jäsenvaltiossa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Syntymämaa vuonna 2000 ja 2001 Työpaikan sijaintialue vuonna 2000, 2001 ja 2002 Tilapäisen tai määräaikaisen työsuhteen kokonaiskesto vuonna 2000 ja 2001 Kokonaistyötuntimäärä, jonka ajan henkilö haluaisi työskennellä, vuonna 2000 ja 2001 Kaupungistumisaste vuonna 2000, 2001 ja 2002 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000, 2001 ja 2002 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000 ja 2001 Asuinalue (jäsenvaltiossa) vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Käynyt testissä, haastattelussa tai kokeessa vuonna 2000 ja 2001 Etsinyt maa-aluetta, tiloja tai laitteita vuonna 2000 ja 2001 Odottaa työpaikkahakemuksen tuloksia vuonna 2000 ja 2001 Odottaa kutsua työvoimatoimistosta vuonna 2000 ja 2001 Odottaa julkisen sektorin rekrytointikilpailun tuloksia vuonna 2000 ja 2001 Paikallisessa yksikössä työskentelevien henkilöiden määrä vuonna 2000 ja 2001 Kotona työskentely vuonna 2000 ja 2001 Välittömästi työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne vuonna 2000 ja 2001 Haetun työn luonne vuonna 2000 Kirjoittautuminen julkiseen työvoimatoimistoon vuonna 2000 ja 2001 Koulutuksen luonne vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen taso vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen tarkoitus vuonna 2000 ja 2001 Kyseisen koulutuksen kokonaispituus vuonna 2000 ja 2001 Vuorotyö vuonna 2000 ja 2001 Iltatyö vuonna 2000 ja 2001 Yötyö vuonna 2000 ja 2001 Lauantaityö vuonna 2000 ja 2001 Sunnuntaityö vuonna 2000 ja 2001 Vuosi, jona korkein hyväksytty koulutustaso suoritettiin, vuonna 2000 ja 2001 Islanti Kaikki muuttujat on saatu. Norja Haastatteluviikot vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kaupungistumisaste vuonna 2000, 2001 ja 2002 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000, 2001 ja 2002 Käynyt testissä, haastattelussa tai kokeessa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Vuosi, jona korkein hyväksytty koulutustaso suoritettiin, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kaikki muut muuttujat on toimitettu toiselta vuosineljännekseltä, sen sijaan seuraavat muuttujat puuttuvat 1:seltä, 3:nnelta ja 4. vuosineljännekseltä: Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Isän tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Äidin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Syy, miksi ei ole käynyt lainkaan työssä, vaikka on ollut työsuhteessa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan vuonna 2000 Aikaisempi työkokemus vuonna 2000, 2001 ja 2002 Vuosi, jona henkilö kävi viimeksi työssä, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kuukausi, jona henkilö kävi viimeksi työssä, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli viimeksi töissä, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Ammatti viimeisimmässä työpaikassa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Tavanomainen harjoittelutuntimäärä viikossa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Edeltävinä neljänä viikkona saatu koulutus vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kotona työskentely vuonna 2000, 2001 ja 2002 Muun työpaikan hakeminen ja syy siihen vuonna 2000, 2001 ja 2002 Tärkein syy edeltävästä työpaikasta tai yrityksestä lähtemiseen vuonna 2000, 2001 ja 2002 Ammattiasema viimeisimmässä työpaikassa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Haetun työpaikan luonne vuonna 2000, 2001 ja 2002 Välittömästi työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kirjoittautuminen julkiseen työvoimatoimistoon vuonna 2000 Koulutuksen luonne vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kyseisen koulutuksen taso vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kyseisen koulutuksen tarkoitus vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kyseisen koulutuksen kokonaispituus vuonna 2000, 2001 ja 2002 Vuosi ennen tutkimusta vallinnut työllistymistilanne vuonna 2000, 2001 ja 2002 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Vuorotyö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Iltatyö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Yötyö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Lauantaityö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sunnuntaityö vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sveitsi Puolison tai asuinkumppanin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Isän tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Äidin tunnistenumero vuonna 2000, 2001 ja 2002 Asuinvuodet kyseisessä jäsenvaltiossa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Syntymämaa vuonna 2000, 2001 ja 2002 Työpaikan sijaintialue vuonna 2000, 2001 ja 2002 Halu työskennellä vakituisesti nykyistä useamman työtunnin ajan vuonna 2000 Kaupungistumisaste vuonna 2000, 2001 ja 2002 Keskiasteen koulutuksella saavutettu ammatillinen pätevyys vuonna 2000, 2001 ja 2002 Sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli työssä vuotta ennen tutkimusta, vuonna 2000, 2001 ja 2002 Asuinmaa vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Asuinalue vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Käynyt testissä, haastattelussa tai kokeessa vuonna 2000 Odottaa kutsua työvoimatoimistosta vuonna 2000, 2001 ja 2002 Odottaa julkisen sektorin rekrytointikilpailun tuloksia vuonna 2000, 2001 ja 2002 Koulutuksen luonne vuonna 2000 Kyseisen koulutuksen tarkoitus vuonna 2000, 2001 ja 2002 Kyseisen koulutuksen kokonaispituus vuonna 2000, 2001 ja 2002 Ammattiasema vuosi ennen tutkimusta vuonna 2000, 2001 ja 2002 4.2 Edellä 1 kohdassa määriteltyjä tietoja voidaan täydentää lisämuuttujilla, jäljempänä 'lisäkysymykset'. Joka vuosi laaditaan lisäkysymyksiä koskeva monivuotinen ohjelma. Kaudella 2000-2002 esitettiin jäsenvaltioissa seuraavia asioita koskevat lisäkysymykset: 2000 - Koulutuksesta työelämään siirtyminen (komission asetus N:o 1925/1999) 2001 - Työaika ja sen järjestäminen (komission asetus N:o 1578/2000) 2002 - Toimintarajoitteisten työllisyys (komission asetus N:o 1566/2001) Vuonna 2000 vain Saksa jätti esittämättä koulutuksesta työelämään siirtymistä koskevan lisäkysymyksen. Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät toimittaneet tietoja eräistä muuttujista. Kaikki valtiot esittivät vuonna 2001 työaikaa ja sen järjestämistä sekä vuonna 2002 toimintarajoitteisten työllisyyttä koskevat lisäkysymykset, mutta Saksassa eräät muuttujat olivat valinnaisia. Jäsenvaltioiden toteuttama ja Euroopan komission rahoittama toiminta Vuoden 2000 kysymykset Rahoitustukea myönnettiin Belgialle, Tanskalle, Espanjalle, Kreikalle, Ranskalle, Irlannille, Italialle, Alankomaille, Portugalille, Ruotsille, Suomelle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Vuoden 2001 kysymykset Rahoitustukea myönnettiin Tanskalle, Espanjalle, Ranskalle, Irlannille, Italialle, Alankomaille, Portugalille, Ruotsille, Suomelle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Vuoden 2002 kysymykset Rahoitustukea myönnettiin Belgialle, Tanskalle, Espanjalle, Kreikalle, Ranskalle, Irlannille, Italialle, Alankomaille, Itävallalle, Portugalille, Ruotsille, Suomelle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Vuonna 2000 lisäkysymykset esitettiin seuraavissa maissa: CZ, HU, LV, LT, MT, RO, SI ja SK; niitä ei esitetty seuraavissa: BG, CY, EE, PL, IS, NO ja CH. Vuonna 2001 lisäkysymykset esitettiin seuraavissa maissa: CZ, HU, EE, LV, LT, MT, RO, SI, SK, NO ja CH; niitä ei esitetty seuraavissa: BG, CY, PL ja IS. Vuonna 2002 lisäkysymykset esitettiin seuraavissa maissa: CZ, CY, HU, EE, LT, MT, RO, SI, SK ja NO; niitä ei esitetty seuraavissa: BG, LV, PL, IS ja CH. 4.3 Määritelmät, tarkistussäännöt, muuttujien koodaus, tekniikan ja käsitteiden kehityksestä johtuvat tutkittavien muuttujien luetteloon tehtävät välttämättömät mukautukset sekä työmarkkina-asemaa koskevien kysymysten muotoiluperiaatteet vahvistetaan 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Syyskuun 7. päivänä 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1897/2000 säädetään työttömyyden määritelmästä ja työmarkkina-asemaa koskevien kysymysten muotoiluperiaatteista. Asetuksessa säädetty työttömyyden määritelmä on seuraava: 1. Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kolmannessatoista ja neljännessätoista kansainvälisessä työvoimatilastoja käsittelevässä konferenssissa (ICLS) hyväksymien määritelmien mukaisesti yhteisön työvoimaa koskevassa otantatutkimuksessa työttömiä ovat ne 15-74-vuotiaat henkilöt, jotka olivat: a) vailla työtä tarkasteluviikon aikana eli jotka eivät olleet palkkatyössä tai palkattomassa työssä (vähintään tunnin ajan) b) käytettävissä työntekijöinä eli valmiita aloittamaan palkkatyön tai palkattoman työn tekemisen kahden viikon kuluessa tarkasteluviikosta c) aktiivisia työnhakijoita eli jotka olivat tarkasteluviikon loppuun päättyneen neljän viikon jakson aikana ryhtyneet erityisiin toimenpiteisiin palkkatyön tai palkattoman työn löytämiseksi tai jotka olivat löytäneet työpaikan ja aloittavat työn korkeintaan kolmen kuukauden kuluessa. Seuraavien toimenpiteiden katsotaan olevan 1 kohdan c alakohdan mukaisia erityisiä toimenpiteitä: - julkiseen työvälityspalveluun yhteydessä oleminen kumman tahansa osapuolen aloitteesta työn löytämiseksi (kirjoittautumisen uudistamista pelkästään hallinnollisista syistä ei katsota erityiseksi toimenpiteeksi) - yhteyden ottaminen yksityiseen välitystoimistoon (tilapäistöiden välitystoimisto, rekrytointiyritys jne.) työn löytämiseksi - työhakemuksen lähettäminen suoraan työnantajalle - hakeminen henkilökohtaisten suhteiden avulla, ammattiyhdistysten välityksellä jne. - ilmoitusten laittaminen lehtiin tai lehti-ilmoituksiin vastaaminen - työpaikkailmoitusten tutkiminen - työhönottoprosessiin liittyvään testiin, kilpailuun tai haastatteluun osallistuminen - maan, tilojen tai tarvikkeiden etsiminen - toimenpiteet lupien, lisenssien tai rahoituksen saamiseksi. 2. Koulutuksen katsotaan olevan keino edistää työllistymistä, mutta se ei ole työnhakumenetelmä. Koulutuksessa ja ilman työtä olevien henkilöiden ei katsota olevan työttömiä, paitsi jos he ovat 'käytettävissä työntekijöinä' ja 'työnhakijoita' 1 kohdan b ja c alakohtien määritelmien mukaisesti. 3. Lomautetut henkilöt katsotaan työttömiksi, jos he eivät saa työnantajaltaan merkittävää osuutta (merkittävä on määrätty >= 50 %) palkasta ja jos he ovat 'käytettävissä työntekijöinä' ja työnhakijoita'. Lomautetut henkilöt rinnastetaan työntekijöihin, jotka ovat palkattomalla vapaalla työnantajan aloitteesta (myös silloin, kun vapaa rahoitetaan julkisista varoista tai rahastoista - 16. ICLS). Tässä tapauksessa lomautetut henkilöt katsotaan työllisiksi, jos työn uudelleen aloittamisen päivämäärästä on sovittu ja jos tämä päivämäärä on kolmen kuukauden kuluessa. 4. Kausityöntekijöillä ei voida katsoa olevan muodollista yhteyttä sesongin aikaiseen työhönsä sesongin ulkopuolella. He eivät enää saa palkkaa työnantajaltaan, vaikka heillä on varmuus työhön palaamisesta. Koulutuksessa ja ilman työtä olevien henkilöiden ei katsota olevan työttömiä, paitsi jos he ovat 'käytettävissä työntekijöinä' ja 'työnhakijoita' 1 kohdan b ja c alakohtien määritelmien mukaisesti. Taulukko 12 Työttömyyden määritelmän soveltaminen ja mahdolliset poikkeamat >TAULUKON PAIKKA> Nämä jäljellä olevat poikkeamat poistuvat, kun jäsenvaltiot mukauttavat tutkimuksensa uusiin määritelmiin. Itävalta ja Ranska aikovat mukauttaa tutkimuksensa vuonna 2003. Italian on määrä mukauttaa tutkimuksensa vuonna 2004 sekä Alankomaiden ja Ruotsin vuonna 2005. Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät ole ilmaisseet päivämäärää mihin mennessä työttömyyden määritelmä tulee täysin täytäntöönpannuksi. Taulukossa 13 esitetään eri periaatteita työpaikka-asemaa koskevien kysymysten muotoilemiseksi ja maakohtaiseksi soveltamiseksi. Taulukko 13 Työpaikka-asemaa koskevien kysymysten muotoiluperiaatteet (o = osittain) 1. ILO:n määritelmän mukaiset työmarkkina-asemaa koskevat kysymykset (työllistetty, työtön vai työvoimaan kuulumaton) ovat yleensä yksittäisten kyselylomakkeiden ensimmäiset kysymykset, jotka esitetään heti kotitalouden jäsenten demografista luonnehdintaa koskevien kysymysten jälkeen. Niiden edellä ei pidä tehdä kysymyksiä päätyöstä eikä tavanomaisesta toiminnasta (opiskelija, kotona, eläkeläinen tms.) tai hallinnollisesta asemasta kirjoittautumisessa julkiseen työvoimatoimistoon työttömyysetuuksien saamiseksi, sillä ne saattaisivat haitata vastaamista työmarkkina-asemaa koskeviin ILO:n kysymyksiin. Jos työllisen tai työvoimaan kuulumattoman henkilön työmarkkina-asema on ilmeisen pysyvä tai vakaa, hänen tietonsa voidaan myöhemmillä haastattelukierroksilla nopeasti tarkistaa vertaamalla niitä edellisen kierroksen tuloksiin. >TAULUKON PAIKKA> 2. Työllisyyttä koskevia kysymyksiä on vähintään kaksi: toinen koskee sitä, käykö henkilö työssä, ja toinen sitä, onko henkilöllä työpaikka ja onko hän silti väliaikaisesti poissa työstä (vapaalla olevat henkilöt). Työssä käyntiä koskeva kysymys on esitettävä ennen työpaikkaa koskevaa kysymystä, jotta kysymysten välinen vastakkainasettelu auttaa osaltaan tunnistamaan kaikki tilapäisesti työstä poissa olevat henkilöt. Lomautettujen henkilöiden (palkaton vapaa työnantajan aloitteesta) tunnistaminen ja heidän luokittelunsa työllisiin (tai työttömiin) määräytyy työpaikan ja työntekijän välistä muodollista sidettä koskevien kahden ehdon mukaan: vallitseeko työhön palaamisesta varmuus ja onko työsopimuksen katkeaminen lyhytaikaista (enintään 3 kuukautta). Näitä ehtoja koskevat tiedot saadaan selville kysymyksellä, joka esitetään heti niiden kysymysten jälkeen, jotka koskevat tilapäistä poissaoloa tai syytä siihen, etteivät henkilöt ole hakeneet työtä neljän viimeksi kuluneen viikon aikana, tai edelleen tarjoamalla vastausluokkia näissä kysymyksissä. >TAULUKON PAIKKA> 3. Työllisyyttä ja työnhakua koskevien kysymysten tulee sisältää peruste, jonka avulla pystytään tunnistamaan vain muutaman tunnin, jopa vain yhden tunnin ajan työskentelevät henkilöt. >TAULUKON PAIKKA> 4. Työllisyyttä koskevien kysymysten tulee sisältää peruste, jonka avulla pystytään tunnistamaan palkatta perheyrityksessä työskentelevät henkilöt. Nämä henkilöt voidaan tunnistaa myös erillisellä työssä käyntiä koskevalla kysymyksellä. >TAULUKON PAIKKA> 5. Työllisyyttä koskevista kysymyksistä tulee käydä selvästi ilmi, että ILOn mukaan ainoastaan palkkaa tai voiton saamista vastaan tehty työ katsotaan taloudelliseksi toiminnaksi. >TAULUKON PAIKKA> 6. Tarkasteltava työviikko on rajattava täsmällisesti. Työllisyyttä koskevalla kysymyksellä viitataan säännönmukaisesti viimeksi kuluneeseen viikkoon (maanantaista sunnuntaihin), ja siitä annetaan tarkat päivämäärät. Työnhakuun ja työhön käytettävissä olemiseen liittyvät tarkastelujaksot on rajattava selvästi. Työnhakua ja hakemisessa käytettyjä menettelytapoja koskevat kaksi kysymystä viittaavat neljään viimeksi kuluneeseen viikkoon, joihin tarkasteluviikko sisältyy, ja työhön käytettävissä olemista koskeva kysymys viittaa tarkasteluviikkoa seuraaviin kahteen viikkoon. >TAULUKON PAIKKA> (1) kyllä vuodesta 2002 7. Työnhakua koskeva kysymys esitetään kaikille henkilöille, joille on tehty työllisyyttä koskevat kysymykset ja jotka voidaan vastauksen perusteella määritellä työtä vailla oleviksi. Tämän kysymyksen edellä ei esitetä muita suodattavia kysymyksiä. Jos työllisen tai työvoimaan kuulumattoman henkilön työmarkkina-asema on ilmeisen pysyvä tai vakaa, hänen tietonsa voidaan myöhemmillä haastattelukierroksilla tarkistaa vertaamalla niitä edellisen kierroksen tuloksiin. >TAULUKON PAIKKA> 8. Työnhakua koskevalla kysymyksellä pyritään saamaan selville, millaisin toimin, myös epäsäännöllisin, haastateltu henkilö on etsinyt työtä tai pyrkinyt työllistämään itsensä. Kysymys on muotoiltava siten, ettei ainoastaan koko tarkastelujakson ajan jatkuvia toimenpiteitä katsottaisi työnhaun ehdot täyttäviksi. >TAULUKON PAIKKA> 9. Työnhakumenetelmää koskevan kysymyksen on katettava aktiiviset ja passiiviset hakumenetelmät. Seuraavien menetelmien katsotaan olevan aktiivisia: - yhteyden ottaminen julkiseen työnvälityspalveluun työn löytämiseksi - yhteyden ottaminen yksityiseen välitystoimistoon työn löytämiseksi - työhakemuksen lähettäminen suoraan työnantajalle - hakeminen henkilökohtaisten suhteiden avulla, ammattiyhdistysten välityksellä jne. - ilmoitusten laittaminen lehtiin tai lehti-ilmoituksiin vastaaminen - työpaikkailmoitusten tutkiminen - työhönottoprosessiin liittyvään testiin, kilpailuun tai haastatteluun osallistuminen - maa-alueen, tilojen tai tarvikkeiden etsiminen - toimenpiteet lupien, lisenssien tai rahoituksen saamiseksi. >TAULUKON PAIKKA> (1) kyllä vuodesta 2002 10. 'Yhteyden ottaminen julkiseen työnvälityspalveluun työn löytämiseksi' on kahdenvälistä. Se voi tapahtua työttömäksi kirjoittautuneen tai työnvälityspalvelun aloitteesta. Yhteydenotto kuuluu työnhakumenetelmiä koskevan kysymyksen ensimmäiseen vastausluokkaan. Yhteydenotto on eri asia kuin kirjoittautumisen hallinnollinen uudistaminen työttömyysetuuksien saamiseksi (ellei yhteyden ottamista edellä jakso, jona henkilö on ollut työssä tai työvoimaan kuulumattomana). Se on myös erotettava työnvälityspalvelun antamasta avusta työttömäksi kirjoittautuneen työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi. 'Yhteyden ottaminen julkiseen työnvälityspalveluun' aktiivisena menetelmänä tarkoittaa ainoastaan - kirjoittautumista ensimmäistä kertaa työnvälityspalvelun kortistoon (työllisyysjakson tai työvoimaan kuulumattomana olemisen jälkeen) - tietojen hankkimista mahdollisista työpaikkatarjouksista tai - 'työpaikan tarjoamista työnvälityspalvelun toimesta', mihin työnhakija voi vastata myönteisesti tai kielteisesti. >TAULUKON PAIKKA> 11. Työnhakumenetelmiä luetellaan, kunnes vähintään kolme aktiivista menetelmää on mainittu. >TAULUKON PAIKKA> 12. Sellaiset henkilöt, jotka ovat parhaillaan vailla työtä mutta jotka eivät etsi työtä, koska he ovat jo löytäneet viimeistään kolmen kuukauden kuluessa alkavan työn, tunnistetaan ja luokitellaan erillisessä vastausluokassa. >TAULUKON PAIKKA> (1) kyllä vuodesta 2002 Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Työttömyyttä koskevien määritelmien soveltaminen Bulgaria, Puola ja Slovakia, työttömyyden määritelmän täysi täytäntöönpano on odotettavissa vuonna 2003. Bulgaria Työnvälitystoimistoihin kirjoittautuneiden henkilöiden (kirjoittautuminen katsotaan aktiiviseksi työnhakumenetelmäksi) ja työnantajan aloitteesta palkattomalla vapaalla olevien henkilöiden kohtelussa on eroja. Työpaikkailmoitusten tutkimista ei pidetä aktiivisena työnhakutoimenpiteenä. Osittain palkallisella tai palkattomalla lapsenhoitovapaalla oleva henkilö katsotaan työvoimaan kuulumattomaksi siitä riippumatta, hakeeko hän työtä ja onko hän työhön käytettävissä. Vuodesta 2001 vain työvoimatoimistoihin kirjoittautuneiden henkilöiden kohtelussa ei sovelleta työttömyyden määritelmää. Kypros Ei poikkeamia. Tsekki Ei poikkeamia. Viro Ei poikkeamia. Unkari Ei poikkeamia. Latvia Ei poikkeamia. Liettua Ei poikkeamia. Malta Ei poikkeamia. Puola Lomautetut luokitellaan aina työllisiin riippumatta työhönpaluuajankohdasta ja tosiasiasta, että he eivät saa mainittavaa palkkaa. Romania Ei poikkeamia (vuodesta 2002). Slovakia Työttömiksi katsotaan henkilöt, jotka ovat jo löytäneet kuukauden kuluessa aloitettavan työn. Slovenia Lomautetut katsotaan työllisiksi lomautuksen kestosta riippumatta. Turkki Lomautettuja ei yksilöidä. Kaikki työstä poissa olevat katsotaan työllisiksi poissaolon kestosta riippumatta, jos työsuhde jatkuu. Työttömillä ei ole yläikärajaa. Kolmen kuukauden määräaikaa ei sovelleta henkilöihin, jotka ovat parhaillaan vailla työtä eivätkä sitä hae sen vuoksi, että he ovat jo löytäneet myöhemmin alkavan työn. Kyseiset henkilöt katsotaan työttömiksi, jos he ovat vapaat aloittamaan työskentelyn 15 vuorokauden kuluessa. Sveitsi Ei poikkeamia. Islanti Työttömiksi voidaan katsoa ainoastaan 16-74-vuotiaat. Henkilöt, jotka eivät hae työtä siksi, että he ovat jo löytäneet työpaikan, katsotaan työttömiksi, jos työ alkaa neljän viikon kuluessa. Kysymys työhönottotestiin, kilpailuun tai haastatteluun osallistumisesta ei sisälly Islannin kyselylomakkeeseen. Norja Työttömiksi voidaan katsoa ainoastaan 16-74-vuotiaat. Työtä vailla olevilta kysytään työnhausta vain, jos he ilmoittavat haluavansa työpaikan. Lomautetut katsotaan aina työttömiksi riippumatta siitä, onko sovittu työhön paluusta kolmen kuukauden kuluessa. Työhön käytettävyydellä viitataan haastattelua seuraaviin kahteen viikkoon (ei tarkasteluviikkoa seuraaviin). Henkilöt, jotka ovat hakeneet työtä edellisten kahdeksan viikon kuluessa ja odottavat työnantajan vastausta, katsotaan työttömiksi, jos he ovat parhaillaan käytettävissä työhön. Työnhakumenetelmistä esitetään vain yksi avoin kysymys mahdollisia menetelmiä eri kysymysten muodossa yksilöimättä (vain haastattelijalla on niistä luettelo vastauksen kirjaamiseksi). 5 artikla - Tutkimuksen järjestäminen 5.1 Jäsenvaltiot voivat määrätä tutkimukseen osallistumisen pakolliseksi. Niiden on pyrittävä varmistamaan, että vaaditut tiedot annetaan totuudenmukaisesti erikseen rajattuina ajanjaksoina. Tutkimus on pakollinen kuudessa maassa (BE, EL, ES, FR, IT ja PT). Saksassa ja Itävallassa työvoimaa koskeva otantatutkimus on laajalti osa Mikrozensus-ohjelmaa, joka on pakollinen. Eräisiin Mikrozensus-ohjelmaan kuulumattomiin kysymyksiin vastaaminen on vapaaehtoista. Suomessa, Tanskassa, Alankomaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Ruotsissa ja Luxemburgissa tutkimus ei ole pakollinen. Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Tsekissä, Virossa, Bulgariassa, Liettuassa, Latviassa, Puolassa, Unkarissa, Romaniassa, Sloveniassa, Islannissa ja Sveitsissä tutkimus ei ole pakollinen. Kyproksessa, Norjasta ja Maltassa työvoimaa koskeva otantatutkimus on pakollinen. Se on pakollinen myös Turkissa, joskaan seuraamuksia ei aiheudu niille, jotka kieltäytyvät osallistumasta siihen. 6 artikla - Tietojen toimittaminen 6.1 Kahdentoista viikon kuluessa tarkasteltavan vuosineljänneksen päättymisestä, jos kyseessä on jatkuva tutkimus, (ja yhdeksän kuukauden kuluessa tarkastelujakson päättymisestä, jos kyseessä on keväisin toteutettava vuosittainen tutkimus) jäsenvaltioiden on toimitettava tutkimuksen tulokset Eurostatille asianmukaisesti tarkistettuina kunkin haastatellun henkilön osalta ilman nimi- ja osoitetietoja. Tämän artiklan mukaisesti tiedot työvoimaa koskevasta otantatutkimuksesta tulisi toimittaa 1. vuosineljännekseltä kesäkuussa, 2. vuosineljännekseltä syyskuussa, 3. vuosineljännekseltä joulukuussa ja viimeiseltä vuosineljännekseltä tutkimusta seuraavan vuoden maaliskuussa. Niiden maiden osalta, jotka yhä toteuttavat keväisin yhden vuosittaisen tutkimuksen, määräaika on tarkasteluvuotta seuraavan vuoden helmikuu. Useimmat jäsenvaltiot toimittavat neljännesvuosittaiset tiedot nykyisin määräajassa. Belgiassa ja Alankomaissa näyttää yhä esiintyvän ongelmia, vaikkakin viimeisimpiä vuosineljänneksiä koskevat viivytykset ovat vähentyneet. Myös Itävallalla on vaikeuksia määräaikojen noudattamisessa, ja jatkuvan tutkimuksen toteuttaminen vuonna 2004 toivottavasti nopeuttaa tietojen toimittamista. Irlanti toimitti ennen vuotta 2003 tiedot vain toiselta vuosineljännekseltä. Puuttuvien vuosineljännesten tiedot saatiin kesä-elokuussa 2003. Seuraavassa taulukossa esitetään vuosia 2000, 2001 ja 2002 koskevien tietojen määräajat ja vastaanottopäivät. Taulukko 14 Tietojen toimitusaikojen noudattaminen >TAULUKON PAIKKA> Ehdokas- ja EFTA-valtioiden tilanne Vuosilta 2000 ja 2001 oli joitakin viivytyksiä, mutta tarkasteluvuodelta 2002 kaikki ehdokasvaltiot lähettivät työvoimaa koskevan otantatutkimuksen tiedot yleensä määräajassa. Myös EFTA-valtiot lähettivät tiedot määräajassa. 7 artikla - Kertomukset Komissio antaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta joka kolmas vuosi vuodesta 2000 alkaen. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti niiden tilastollisten menetelmien laatua, joita jäsenvaltiot aikovat käyttää tulosten tason parantamiseksi tai tutkimusmenettelyjen keventämiseksi. Vuonna 2001 Eurostat ja jäsenvaltiot aloittivat keskustelun mahdollisuudesta, että kaikkia muuttujia ei tutkittaisi neljännesvuosittain. Eräät muuttujat, joista riittäisi vuosittainen tieto, voitaisiin oikean vuosikeskiarvon arvioimiseksi siirtää alaotokseen, jonka avulla voitaisiin tarkastella kaikkia 52 kalenteriviikkoa. Alaotos voitaisiin rajata yhteen vuosineljännekseen edellyttäen, että vuodenajoittain ei ilmene vaihtelua. Menettely keventäisi huomattavasti vastaustaakkaa ja parantaisi tietojen laatua ilman että mitään olennaista menetettäisiin. Marraskuussa 2002 kokoontunut tilasto-ohjelmakomitea hyväksyi ehdotuksen pääpiirteissään. Kyseisen lähestymistavan toteuttaminen merkitsisi monien metodologisten ja teknisten ongelmien ratkaisua. Tämän vuoksi alkuperäinen työryhmä, joka koostuu Espanjan, Ranskan, Ruotsin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Slovenian edustajista, kokoontui Madridiin joulukuussa 2002 tutkimaan kysymystä ja kartoittamaan mahdollisesti ratkaistavat ongelmat. Uusi työryhmä, jossa edellä mainittujen valtioiden lisäksi on Kreikan, Alankomaiden ja Suomen edustus, kokoontui Luxemburgiin toukokuussa 2003 jatkamaan työtä. Se jatkaa asian selvittämistä vuonna 2003 ja 2004. Samanaikaisesti tutkimukseen osallistuvat valtiot voivat hakea avustuksia suorittaakseen aihetta koskevia testejä ja menetelmätutkimuksia vuonna 2003. Vuonna 2002 Tanska ja Portugali suorittivat asiaa koskevia järjestelmällisiä tutkimuksia, ja komissio tuki niiden työtä osarahoituksen muodossa. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 muuttamisesta mahdollistaa "niiden rakenteellisten muuttujien määrittämisen, joilla on keruussa käytettäviä ominaisuuksia (- -), joita tarvitsee tutkia vain vuosittaisina keskiarvoina", ja ehdotus on enää hyväksymistä vailla. Lisäksi jäsenvaltiot toteuttivat kaudella 2000-2002 seuraavat parannukset: Belgia Kaksi tärkeää toimenpidettä toteutettiin kaudella 2000-2002: - Testattiin tarkempia kalibrointimenetelmiä (joissa yhdistetään yksityisen henkilön sosiaaliturvaa ja/tai kotitaloutta koskevat tiedot häntä koskeviin demografisiin tietoihin), mutta Eurostatiin lähetetyissä tiedostoissa käytetään yhä jälkikäteen ositettuja otantakertoimia. - Vuonna 2000 testattiin 200 kotitaloutta CAPI-käyntihaastattelun avulla (Blaise-ohjelma). Kokeilua ei sen jälkeen ole uusittu. Tanska Kyselylomake uudistettiin vuonna 2000 - mukaan otettiin alityöllisyyttä koskevia kysymyksiä ja työttömien luokitusta koskevia kysymyksiä tarkistettiin. Haastateltavan väestön ikärajoja laajennettiin 15-74-vuotiaisiin vuonna 2001. Vuonna 2002 mukaan otettiin kotitalouden muiden jäsenten työmarkkina-asemaa koskevia kysymyksiä (ne esitettiin vain yhdellä haastattelukierroksella). Vuonna 2002 suoritettiin myös menetelmätutkimuksia vuosikeskiarvojen laskennasta yhdellä haastattelukierroksella muodostetun alaotoksen painotettujen tulosten perusteella; näin saatuja tuloksia käytetään kotitalouksia koskevien tietojen tuotannossa. Saksa Vuonna 2002 kyselylomaketta muutettiin työllisyysaseman tarkentamiseksi ILO:n määritelmää vastaavasti. - Vanhempainloman ja muiden poissaolojen tapauksessa henkilöiden katsotaan olevan työllisiä vain, jos kokonaispoissaolo työstä on enintään kolme kuukautta. - Työtä vailla olevat, jotka ovat löytäneet uuden työn, katsotaan työttömiksi vain, jos uusi työsuhde alkaa kolmen kuukauden kuluessa. Kreikka Vuodesta 2000 tietojen keruussa on toteutettu seuraavia parannuksia: - Jokaisen vuoden ensimmäisellä vuosineljänneksellä suoritetaan nykyisin käyntihaastattelu. Muiden vuosineljännesten haastattelut toteutetaan puhelimitse niiden kotitalouksien osalta, jotka olivat mukana edellisen vuosineljänneksen otoksessa (5/6 otoksesta). Tästä on seuraavia etuja: - ajansäästö sekä kenttätyössä että tietojenkeruussa (ei uusien tietojen syöttämistä) ja tietojen luovuttamisen nopeutuminen - tutkimuskustannusten säästö, sillä puhelinhaastattelut maksavat vain noin kolmanneksen käyntihaastatteluista. - Kyselylomakkeeseen on tehty seuraavia parannuksia: - Kysymysten järjestystä on muutettu lomakkeiden käytön tehostamiseksi ja haastattelujen keston lyhentämiseksi. - Kysymysten muotoilua on parannettu Eurostatin suosituksia vastaavasti sekä ymmärrettävyyden lisäämiseksi haastattelijoille ja haastateltaville. - Tutkimuksen vetäjien ja tiedonkerääjien koulutus. Koko tutkimushenkilöstö on koulutettu Ateenassa ja Thessalonikissa järjestetyissä seminaareissa, joihin myös valtion tilastokeskuksen paikallistoimistojen henkilöstö on voinut osallistua. Seminaarien päätarkoituksena oli osoittaa tavallisimmat virheet ja keinot niiden välttämiseksi. Seminaarien jälkeen on havaittu merkittävä parannus tietojen laadussa. - Vuoteen 2001 saakka toimittiin siten, että kun kotitalous jätti vastaamatta, tilalle otettiin luettelosta seuraava kotitalous. Tämä aiheutti tietoihin vääristymiä (esimerkiksi kotoa helpommin tavoitettavien vanhempien henkilöiden yliedustusta). Vuodesta 2002 menettely lopetettiin ja painokertoimien laskentaa parannettiin ottamalla huomioon vastaamatta jättäneet. - Työvoimaa koskevan otantatutkimuksen ja paikallisten tilastotoimistojen henkilöstön organisaation parantaminen haastattelujen johtamisen tehostamiseksi. Tämän mukaisesti jokaisen kirjaajan vastuulla on kolme tai neljä haastattelijaa, ja työvoimaa koskevan otantatutkimuksen osasto on täysin tietokoneistettu integroidun tietojenkäsittelyjärjestelmän edellyttämällä tavalla tiedonkeruun eri vaiheiden hallinnoimiseksi. Tiivistelmä tietojen käsittelyssä vuodesta 2000 aikaansaaduista parannuksista: - tietojen tuotannon uuden hallinnointijärjestelmän toteuttaminen - helppokäyttöisemmän tiedonsyöttölomakkeen laatiminen - tietojen keruu CAPI- ja CATI-käyntihaastattelujen perusteella - koko tutkimushenkilöstön kouluttaminen tiedonkäsittelyohjelmien käyttöön. Espanja Kunakin vuosineljänneksenä laaditaan väestöennusteet ikäryhmittäin (0-15-vuotiaat ja 16 vuotta täyttäneet) ja NUTS 3 -alueittain. Ikäryhmittäin ja alueittain laadittavat ennusteet ositetaan samassa suhteessa kuin kunkin ositteen väestö. Painokerroin suhteutetaan kunkin ositteen, ikäryhmän ja alueen osalta otoksen kokoa koskevaan ennusteeseen. Kalibrointimenetelmää on käytetty vuodesta 2002 säännöllisesti otoksen mukauttamiseksi väestöjakaumaan. Lisätietona käytetään väestöjakaumaa sukupuolittain, ikäryhmittäin ja NUTS 2 -alueittain. Menetelmänä on lineaarinen painotus, jossa kotitalouden jokaisella jäsenellä on sama painokerroin. Ranska Vuoden 2000 otantatutkimus painotettiin uudestaan vuonna 2001 vuoden 1999 kokonaistutkimuksen tulosten pohjalta. Irlanti Tärkeimmät kyseisenä kautena lisätyt uudet tekijät ovat seuraavat: - Tiedonkeruuyksikköä on laajennettu asteittainen, jotta vastausten laatu voidaan selvittää paremmin ja kentältä saatavat tiedot on ajanmukaisempia. - Kyselylomakkeen suunnitteluun, testaukseen ja käyttöön kenttätyössä suhtaudutaan järjestelmällisemmin, jotta uusien kysymysten ottaminen mukaan tapahtuu mahdollisimman tehokkaasti. - Kenttähenkilöstön vaikutusmahdollisuuksia on parannettu ja virallistettu haastattelujen laadun parantamiseksi. Italia Menetelmää ei uudistettu kautena 2000-2002. Luxemburg Vuoro-, ilta-, yö-, lauantai- ja sunnuntaityötä koskevat kysymykset, jotka oli jätetty pois vuonna 1999 ja 2000, otettiin uudestaan mukaan vuonna 2001 ja 2002. Vuodesta 2001 on käytetty ISCO-COM-luokitusta ISCO-88-luokituksen sijaan. Päätyöhön käytetyn ajan koodauksessa otettiin käyttöön kolminumeroinen luokittelu kaksinumeroisen sijaan ja NACE Rev. 1 -koodausta laajennettiin nelinumeroiseksi. Vuodesta 2001 kysymys 'yhteyden ottamisesta julkiseen työnvälityspalveluun työn löytämiseksi' on erotettu lisäkysymyksen avulla 'työnvälityspalvelun antamasta avusta työttömäksi kirjoittautuneen työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi'. ILO:n työttömyysmääritelmää on sovellettu kaikilta osin vuodesta 2001. Uusien CALMAR-vaikutteisten painokertoimien käyttöönottovaihe jatkui vuoteen 2001. Alankomaat Haastattelijat eivät enää ole freelancereita vaan jatkuvassa työsuhteessa. Myös tutkimusjohtajat palkataan johtamaan haastattelijaklustereita alueittain. Näin parannetaan tiedonkeruun laatua ja nostetaan vastaussuhdetta. Itävalta Maaliskuussa 2002 suoritettavaa otantatutkimusta silmällä pitäen tietojen editointi- ja imputointiohjelma määriteltiin uudestaan eräiden aikaisemmista ohjelmista aiheutuneiden vääristymien poistamiseksi. Muutokset johtivat katkoksiin aikasarjoissa. Eniten katkoksia on esiintynyt tiedoissa, jotka koskevat ylityötä tekeviä sekä kahta työtä tekevien ja erilaista työaikaa toivovien lukumäärää. Painokertoimien uusimiseen kokonaistutkimuksen tulosten pohjalta ei vielä ole ryhdytty, mutta asia on vireillä. Portugali Työvoimaa koskevan otantatutkimuksen tulokset vuodesta 1998 lähtien on painotettu uudestaan vuoden 2001 kokonaistutkimuksen tulosten pohjalta. Lisäksi on määritelty uusi master-otos. Työvoimaa koskevaan otantatutkimukseen tarvittava otos irrotetaan vuodesta 2003 alkaen tästä master-otoksesta. Uudessa master-otoksessa koetetaan välttää päällekkäisyys nykyiseen master-otokseen kuuluvien henkilöiden kanssa vastaustaakan keventämiseksi. Neljännesvuosittainen laatututkimus on meneillään ja siitä on annettu raportti, joka sisältää useita indikaattoreita haastattelijoiden työn laadusta. Ruotsi Vuoden 1999 lopulla otettiin käyttöön uusi GREG-estimointimenetelmä. Menetelmää on käytetty siitä lähtien, eikä siitä ole aiheutunut muutoksia tämän kertomuksen kattamana aikana mutta kylläkin poikkeamia aikaisempiin vuosiin nähden. Vuonna 2001 otokseen sisällytettiin 15- ja 65-74-vuotiaat jatkuvuuden periaatteella. Samana vuonna neljännesvuosittaista otosta suurennettiin 51 100:sta (16-64-vuotiaasta) henkilöstä nykyiseen kokoonsa 63 700 (16-64-vuotiasta) henkilöä, ja siihen lisättiin vielä 2 500 henkilöä ikäryhmistä 15- ja 16-74-vuotiaat. Lisäys ei jakautunut tasaisesti koko maan tasolla vaan alueittain siten, että tulokset saadaan samalla tarkkuudella kaikista hallintopiireistä. Haastattelukerroittain muodostettavia alaotoksia käytetään jatkuvasti eriasteisesti vastaamaan työmarkkinoita koskevaan tiedontarpeeseen. Suomi Työvoimaa koskevan otantatutkimuksen tiedonkeruuta on tarkistettu sisällyttämällä siihen jatkuva tutkimusviikko vuoden 2000 alusta. Tarkistus toteutettiin työvoimatutkimuksista annetun EU:n asetuksen N:o 577/98 vuoksi. Aikaisemmin tiedot kerättiin vain yhdeltä viikolta, yleensä siltä, joka sisälsi kuukauden 15. päivän. Vuoden kaikki viikot ovat nykyisin mukana tutkimuksessa, ja otos jakautuu tasaisesti niiden kesken. Tilastot antavat nykyisin aiempaa kattavamman kuvan koko kuukaudesta. Tarkistus parantaa tilastojen laatua mutta kyseenalaistaa samalla tuotettujen aikasarjojen jatkuvuuden. Yhdistynyt kuningaskunta Maaliskuussa 2001 otettiin käyttöön teollisuuden tietokoneavusteinen koodaus Yhdistyneen kuningaskunnan uuden ammattiluokitusjärjestelmän yhteydessä (Standards Occupational Classification, SOC 2000). Työvoimasta saataneen siten aiempaa luotettavampia tietoja. Uusi SOC 2000 antanee aiempaa tarkemman kartoituksen ISCO-luokitusta varten ja poistanee ongelman, joka johtui SOC 90:n muuntamisesta ISCO-järjestelmäksi ja jonka tuloksena johtavan henkilöstön lukumäärän estimaatti muodostui liian suureksi. Vuonna 2002 valmistuivat uudelleen painotetut tiedot syys-lokakuusta 1998 syyskuuhun 2001. Vuoden 2001 väestön kokonaistutkimuksen tulosten pohjalta kaikki tiedostot vuodesta 1984 alkaen painotetaan uudestaan tarkistettujen väestöestimaattien huomioon ottamiseksi. Työ toteutetaan vuoden 2004 aikana.