Komission tiedonanto Neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan Talous- ja Sosiaalikomitealle - Yksinkertainen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö tullille ja kaupalle /* KOM/2003/0452 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE - Yksinkertainen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö tullille ja kaupalle SISÄLLYSLUETTELO TAUSTA JOHDANTO 1. Asiayhteys 2. Haasteet 2.1. Mitä yhteiskunta odottaa tullilta? 2.2. Mitä yritykset odottavat tullilta? 2.3. Päätelmät 3. Tavoitteet 3.1. Lainsäädäntöä ja menettelyjä on yksinkertaistettava ja nykyaikaistettava voimakkaasti 3.2. Tietotekniikkajärjestelmien yhteentoimivuus on varmistettava luomalla niitä varten yhtenäinen kehys 4. Miten nämä tavoitteet voidaan saavuttaa? - Toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä 4.1. Tullilainsäädännön yksinkertaistaminen turvallisuusnäkökohdat huomioon ottaen 4.1.1. Sähköistä ilmoitusta ja sähköistä tiedonsiirtoa koskevat säännöt 4.1.2. Tullimenettelyjen määrän tuntuva vähentäminen 4.1.3. Yksi vakuus 4.1.4. Yhteisöluvat 4.1.5. Tullivelkaa koskevien säännösten ja rajatullitoimipaikkojen sekä sisämaan tullitoimipaikkojen tehtävien tarkstelu 4.1.6. Toimijan ja huolitsijan tehtävien uudelleen määrittäminen 4.1.7. Oikeusperusta uusille välineille ja työskentelymenetelmille 4.1.8. Sähköinen allekirjoitus, sähköiset asiakirjat, sähköinen arkistointi 4.1.9. Tietoja koskevien vaatimusten standardisointi ja yhdenmukaistaminen 4.2. Yritystoiminnan rationalisointi nykyaikaista teknologiaa käyttämällä 4.2.1. Tulliviranomaisten välisen sekä toimijoiden ja tullin välisen rajapinnan varmistaminen 4.2.2. Turvallisten verkkomaksujärjestelmien varmistaminen 4.2.3. Yksi verkkoportaali kaupan alan toimijoita varten 4.2.4. Avoimuus PÄÄTELMÄT Liite 1: Toimintasuunnitelma Liite 2: Tärkeimmät kustannukset ja hyödyt toimijoiden ja hallinnon kannalta TAUSTA Tämä tiedonanto on seurausta tullimenettelyjen yksinkertaistamista koskevasta neuvoston päätöslauselmasta [1] sekä aikaisemmasta tulliliittoa koskevasta toimintasuunnitelmasta annetusta komission tiedonannosta [2] ja siihen liittyvästä neuvoston päätöslauselmasta [3]. Se on vastaus neuvoston pyyntöön laatia toimintasuunnitelma tullisäännösten ja -menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja järkeistämiseksi ja sellaisten tehokkaiden työmenetelmien kuin tietotekniikan, riskianalyysin ja kehittyneiden tarkastusmenetelmien käytön edistämiseksi. Tiedonannon tavoitteena on lisäksi toteuttaa tullialalla eEurope-aloitteen [4] ja parempaa sääntelyä koskevan aloitteen [5] tavoitteet. Siinä selvitetään myös rajatullitoimipaikkojen ja sisämaan tullitoimipaikkojen muuttuvia tehtäviä tulevan laajentumisen jälkeen. Tämän tiedonannon ohella annetaan myös komission tiedonanto tullin tehtävästä ulkorajojen turvallisuuden varmistamisessa [6]. [1] EYVL C 332, 7.11.1996, s. 1. [2] KOM (2001) 51 lopullinen, 8.2.2001. [3] EYVL C 171, 15.6.2001, s. 1. [4] KOM (2002) 263. [5] KOM (2001) 726 lopullinen (komission tiedonanto lainsäädännön yksinkertaistamisesta ja parantamisesta, Bryssel 5.12.2001). [6] KOM (2003) 452 lopullinen, 24.07.2003. Johdanto Kaupan globaalistuminen ja vapautuminen, kaupan ja JOT-toimitusten (toimitukset "juuri oikeaan tarpeeseen") määrän lisääntyminen, tuotteiden ja kuljetuspalvelujen kehittyneisyys sekä sähköisen kaupankäynnin kasvu asettavat jatkuvasti uusi haasteita tullihallinnoille [7]. [7] Ks. komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle tulliliittoa koskevasta toimintasuunnitelmasta, KOM (2001) 51 lopullinen, 8.2.2001. Lisäksi yhteiskunnan tarve suojautua vaarallisilta tai haitallisilta tuotteilta ja vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen syntynyt tarve liittää turvallisuusnäkökohdat entistä tiiviimmin tullimenettelyihin osoittavat, että on pyrittävä kiireesti löytämään ratkaisuja, joiden avulla turvallisuuteen liittyvät tekijät voidaan sovittaa yhteen kaupan helpottamistavoitteen kanssa. Vaikka kyse näyttäisi olevan kahdesta keskenään ristiriitaisesta tavoitteesta, tietotekniikan välineet yhdistettyinä nykyaikaisiin riskienhallintatekniikoihin tarjoavat riittävät keinot tähän kehitykseen vastaamiseksi. Ollakseen tehokkaita nämä tekniikat edellyttävät kuitenkin, että tietyt tuonti-/vientitiedot ovat saatavissa aikaisessa vaiheessa (jos mahdollista jo ennen tavaroiden saapumista rajalle) ja että ne toimitetaan tullille ja muille rajaviranomaisille tai ovat niiden käytettävissä sähköisessä muodossa yhden ainoan viestintäkanavan kautta. Tullin toimenpiteiden on lisäksi oltava samalla tasolla koko Euroopan tulliliiton alueella ja riskianalyysi ja riskien arviointi on näin ollen organisoitava sisämarkkinaulottuvuuden huomioon ottavalla tavalla. Tämä näkökohta on erityisen tärkeä tulevan laajentumisen vuoksi, jonka yhteydessä suuri osa Euroopan unionin maarajoista muuttuu. Sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luominen tavaraliikennettä varten samalla, kun rajatarkastukset rajoitetaan pääasiassa turvallisuusnäkökohtiin ja muut tarkastukset siirretään toimijoiden toimitiloista vastaaville tulliviranomaisille, jolloin petosten ja säännösten noudattamatta jättämisen riski jää mahdollisimman pieneksi, on ensimmäinen vaihe pyrittäessä vastaamaan tähän haasteeseen. Yleisemmällä tasolla Euroopassa eEurope-aloitteesta [8] on nyt tullut ensisijainen poliittinen tavoite ja hallitukset ovat sopineet ryhtyvänsä tarjoamaan verkkopalveluja vuoteen 2005 mennessä pystyäkseen tarjoamaan parempaa palvelua kansalaisilleen ja varmistaakseen paremman hallinnon toteutumisen. [8] KOM (2002) 263 lopullinen, s.10. On pelkästään loogista ja tulliliiton tavoitteiden mukaista, että tulli hyödyntää tämän tilaisuuden varmistaa kauppaa varten yksinkertaistettu, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö ja toimii näin esimerkkinä sähköisestä asioinnista tulliliiton tasolla. Ollessaan perustellusti huolissaan samoista kysymyksistä jäsenvaltiot ovat kehittäneet omia strategioitaan tullin sähköistä toimintaympäristöä varten ottaen tässä yhteydessä huomioon kansalliset käytännöt ja vaatimukset. Tämä on luonnollisestikin johtanut erilaisiin tietotekniikkaratkaisuihin ja mahdollisesti erilaisiin tullisääntöjen ja -menettelyjen täytäntöönpanotapoihin samalla, kun osa yhtenäismarkkinoiden vanhoista esteistä on säilynyt ja uusia on mahdollisesti syntynyt (esim. digitaaliset esteet) niin, että talouden toimijoiden tasapuolinen kohtelu on vaarantunut. Useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimintaa harjoittavat kaupan alan toimijat joutuvat noudattamaan erilaisia sähköisiin tullipalveluihin liittyviä edellytyksiä, mikä aiheuttaa turhia kustannuksia ja vaarantaa sisämarkkinoiden toiminnan. Myös pelkästään yhteen jäsenvaltioon sijoittautuneilla toimijoilla, jotka tuovat tai vievät tavaroita toisen jäsenvaltion alueen kautta, on ongelmia, koska tietoja koskevat vaatimukset vaihtelevat ja yhteisiä järjestelmien rajapintoja ei ole. Tullihallintojenkin välistä sähköistä viestintää haittaa yhteisten standardien puute (uutta tietokoneavusteista passitusjärjestelmää, NCTS:ää, lukuun ottamatta). Tulevaa laajentuminen korostaa entisestään näitä ongelmia ja luo uusia rasitteita. Nykyiset tullimenettelyt ovat lisäksi vanhanaikaisia, koska ne ovat liian monimutkaisia ja perustuvat paperiasiakirjojen käyttöön. Kustannustehokkuuden kannalta ei ole järkevää ylläpitää paperiasiakirjoihin ja suhteellisen korkeisiin tulleihin perustuvia monenlaisia tullimenettelyjä ja kehittää samalla tietotekniikkaratkaisuja menettelyihin, jotka eivät enää ole taloudellisesti perusteltavissa. Tulli ei myöskään voi valvoa useiden jäsenvaltioiden kautta kulkevia tavarakuljetuksia tehokkaasti, jos yhteisiä järjestelmien rajapintoja ja tietoelementtejä ei ole olemassa. Koska jäsenvaltiot eivät voi yksinään luoda tarvittavia oikeudellisia ja tietoteknisiä puitteita, tarvitaan komissiota toimimaan "katalysaattorina", joka varmistaa, että lainsäädäntö- ja toimintakehys on sopiva yksinkertaistetun, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiseksi tullia ja kauppaa varten ja että olemassa olevat tietotekniikkajärjestelmät saadaan yhteentoimiviksi. Säännöksiä noudattaville toimijoille luotaisiin näin "suotuisa" liiketoimintaympäristö, jossa kansalaisten ja yritysten suojelemisen edellyttämät tarkastukset suoritetaan mahdollisimman tehokkaasti ja vähiten rasitteita aiheuttavalla tavalla. Euroopan komissio pyytää neuvostoa ja Euroopan parlamenttia vahvistamaan seuraavat strategiset tavoitteet: * Tullimenettelyjä tarkistetaan ja yksinkertaistetaan perusteellisesti ottaen samalla käyttöön nykyaikaisia tekniikoita, mukaan lukien laaja-alaisesti käytettävä tietotekniikka [9] ja riskianalyysi. [9] Tämä tavoite vastaa neuvoston jo vuonna 1996 esittämää pyyntöä (EYVL C 332, 7.11.1996, s. 1), joka on tähän mennessä pantu täytäntöön vain osittain taloudellisesti vaikuttavien tullimenettelyjen uudistuksen yhteydessä. * Tullin toiminta järjestetään siten, että kaupan alan toimijat voivat hyötyä sisämarkkinaulottuvuudesta eli siitä, että tullimenettely voidaan aloittaa ja päättää missä tahansa yhteisön alueella. * Tullin toimenpiteillä on varmistettava sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta ja se, että minkäänlaisia esteitä ei aiheuteta tai pidetä yllä, digitaalitekniikkaan liittyvät esteet mukaan lukien. * Tullitarkastusten määrän ja luotettavuuden EU:n ulkorajoilla on oltava sama, erityisesti kun kyse on yhteiskunnan suojelemisesta ja sen turvallisuuden varmistamisesta; nämä tarkastukset perustuvat tavallisesti ennen tavaroiden saapumista ja lähettämistä saatuihin tietoihin; muu valvonta suoritetaan yleensä jaksoilmoitusten perusteella ja toimijan toimitiloissa tehtävin tarkastuksin. Tämä edellyttää yhteistä riskienhallintaa. * Jäsenvaltioiden ylläpitämien tullitietojärjestelmien on tarjottava kaupan alan toimijoille kaikkialla samat palvelut ja oltava täysin yhteentoimivia ottaen huomioon, että Euroopan tulliliitto on sisämarkkinoiden ydin [10]. [10] Tämä tavoite vastaa tulliliittoa koskevasta toimintasuunnitelmasta annetussa neuvoston päätöslauselmassa esitettyä pyyntöä (EYVL C 171, 15.6.2001, s. 1). Tämän tiedonannon tavoitteena on varmistaa neuvoston ja Euroopan parlamentin poliittinen tuki näiden tavoitteiden toteuttamiseksi; samalla siinä selostetaan sitä kehystä ja niitä vaiheita, jotka liittyvät komission, jäsenvaltioiden (nykyisten ja tulevien) ja kaupan alan toimijoiden yhteiseen toimintaan uuden yksinkertaistetun, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiseksi tullia ja kauppaa varten. 1. Asiayhteys Sekä Euroopan tasolla että kansainvälisellä ja kansallisella tasolla on ryhdytty toimiin ja tehty aloitteita laillisen kaupan helpottamiseksi tietotekniikan käytön ja lainsäädännön parantamisen ja yksinkertaistamisen avulla. Kesäkuussa 2002 järjestetyssä Sevillan huippukokouksessa vahvistettiin kaksi merkittävää poliittista aloitetta: "eEurope" ja "sääntelyn parantaminen". e-Europe 2005 -aloitteen [11] tavoitteena on luoda suotuisat olosuhteet tuottavuuden lisäämiselle, julkisten palvelujen nykyaikaistamiselle ja työpaikkojen synnylle Euroopan unionin kehittämiseksi maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi osaamistaloudeksi. Aloitteen keskeisiä päämääriä ovat seuraavat: [11] KOM (2002) 263 lopullinen, 28.5.2002. * vuorovaikutteisten julkisten palvelujen (sähköinen hallinto) tuominen kaikkien saataville monen jakelukanavan kautta. Tämä edellyttää sovittuja yhteentoimivuusperiaatteita, joilla tuetaan yleiseurooppalaisten sähköisen hallinnon palvelujen tarjontaa kansalaisille ja yrityksille, * sähköiseen liiketoimintaan vaikuttavan lainsäädännön tarkistaminen. "Sääntelyn parantamista" koskevalla aloitteella, joka kuuluu eurooppalaisesta hallintotavasta annetun valkoisen kirjan sitoumuksiin [12], pyritään yksinkertaistamaan eurooppalaista lainsäädäntöä tarkoituksena vähentää yritystoiminnan harjoittamiskustannuksia Euroopassa ja lisätä kansalaisten oikeusvarmuutta. [12] KOM (2001) 428 lopullinen, 25.7.2001. Tulli on tältä osin keskeinen ala: kun etusijalle asetetaan yhdenmukaistettujen tietojen sähköinen toimitus järjestelmien yhteisten rajapintojen kautta, toimijat välttyvät tekemästä lukuisia, usein samankaltaisia tai jopa samoja tietoja sisältäviä ilmoituksia eri rajatoimipaikoissa. Samanaikaisesti kaikki tuontiin ja/tai vientiin liittyvät vaatimukset (esim. kasvinsuojeluun, terveyteen, ympäristöön jne. liittyvät) voitaisiin kanavoida yhden keskitetyn verkkopalvelujen yhteyspisteen/-portin kautta. Kansainvälisellä tasolla kaupan helpottaminen ja tietotekniikan hyödyntäminen tullimenettelyissä kuuluvat sekä Maailman kauppajärjestön WTO:n että Maailman tullijärjestön WCO:n poliittisiin tavoitteisiin ja ovat osa niitä kahdenvälisiä sopimuksia, jotka yhteisö on tehnyt tai joista neuvotellaan parhaillaan. Dohassa järjestetyn WTO:n ministerikokouksen julistuksen jälkeen kaupan helpottaminen on ollut kiinteä osa WTO:n työohjelmaa. Tärkeimpiä osatekijöitä kaupan helpottamisessa ovat tullisääntöjen yksinkertaistaminen, nykyaikaisen tekniikan käyttö ja avoimuus. Jos yhteisö haluaa edelleen olla keskeinen tekijä maailmanlaajuisissa kaupan helpottamispyrkimyksissä, sen on itse oltava eturivissä kehittyneiden tullausmenetelmien käytössä. Lisäksi WCO:n tullitietomalli (WCO Customs Data Model) tarjoaa yhteisesti sovitun perustan tullitietoja koskeville vaatimuksille. Tarkistetun Kioton yleissopimuksen [13] mukaisesti tullisäännösten täytäntöönpanoa varten on luotu yleismaailmallinen normi, jonka mukaan sähköisesti toimitettavia tietoja vaaditaan aluksi vähemmän ja jälkikäteen toimitetaan jaksoilmoitukset ja todistusasiakirjat. [13] EYVL L 86, 3.4.2003, s. 21. Tästä syystä on tärkeää, että yhteisön tasolla tehtävissä aloitteissa tullimenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi ja sitä kautta kaupan helpottamiseksi otetaan huomioon kaikki se kehitys, mitä on tapahtunut kansainvälisellä tasolla. Nykytilanne Euroopassa ja kansainvälisesti tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden tullitoiminnan yksinkertaistamiseen ja automatisointiin. Tämän vuoksi on tärkeää hyödyntää tämä mahdollisuus asettaa ne tavoitteet ja yksilöidä ne keinot, joiden avulla tullille voidaan luoda yksinkertainen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö, jossa talouden toimijoiden ei tarvitse kärsiä siitä, että tällä hetkellä 15 ja pian 25 eri maan viranomaiset huolehtivat yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta. 2. Haasteet Tullihallinnot kohtaavat nykyisin työssään erilaisia lisähaasteita, jotka johtuvat kaupan alan toimijoiden ja yhteiskunnan ristiriitaisilta vaikuttavista uusista vaatimuksista. Tulliviranomaisten on pystyttävä hallitsemaan tehokkaasti ja aiempaa nopeammin yhä suurempia rajojen yli kuljetettavia tavaramääriä samalla, kun paineet kustannusten karsimiseen ja odotusaikojen lyhentämiseen kasvavat koko ajan. Samanaikaisesti tullin vastuulla on yhä kasvava määrä tärkeitä valvontatehtäviä, jotka liittyvät mm. ympäristön ja terveyden suojeluun ja erilaisiin turvallisuuskysymyksiin [14]. [14] Komission tiedonanto "Kohti Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkorajojen yhdennettyä valvontaa", KOM(2002) 233 lopullinen, 7.5.2002, ja komission tiedonanto ulkorajojen turvallisuudesta, KOM(2003) 452 lopullinen, 24.07.2003. Tullin tärkeimpänä tehtävänä on perinteisesti ollut tullien ja maatalousmaksujen kantaminen ja näin ollen osallistuminen yhteisön talousarvion rahoittamiseen; merkittävä tehtävä on edelleen myös arvonlisäveron ja valmisteverojen perimiseen osallistuminen jäsenvaltioiden talousarvioiden rahoittamiseksi. Tullilla on nykyisin lisäksi keskeinen osa globaalistumiskehityksessä ja siinä millaiseksi eri maiden ja yritysten kilpailukyky muodostuu, sillä se on avainasemassa kansainvälisen kaupan valvontaan ja hallintaan liittyvissä asioissa. Tullilaitokset ovat eturintamassa, kun on kyse kolmansista maista tulevien matkustajien ja rahdin tarkastamisesta sekä eläinten ja eläintuotteiden laittoman tuonnin ja eläinläääkintäsääntöjen rikkomisen paljastamisesta. Yhtä merkittävä tehtävä tullille on lainsäädännön soveltamisen valvonta. Tulliviranomaiset ovat portinvartijoita, joiden tehtävänä on estää kaikki sellaiset vaaralliset tai jopa laittomat toimet, jotka voisivat vahingoittaa yhteiskuntamme ja kauppakumppaneidemme etuja. Tullilaitosten valvontatoiminta on paljon rajatarkastuksia laajempaa ja käsittää koko yhteisön alueen. Sekä yrityksillä että yhteiskunnalla on erilaisia merkittäviä odotuksia tulliviranomaisten suhteen. 2.1. Mitä yhteiskunta odottaa tullilta? Tullien kantamiseen liittyvien perinteisten tehtäviensä lisäksi tullihallinnoilla on tärkeä asema yhteiskunnan suojelemisessa. Tulli on EU:n talouden tukena, jos sen on suojauduttava esimerkiksi polkumyynnillä tai vientituella tapahtuvalta tuonnilta tai tuoteväärennöksiltä. Tullilaitokset eivät huolehdi omalta osaltaan vain kansalaisten terveyden suojelemisesta terveydelle vaarallisilta aineilta (esim. dioksiini, huumeet, hormonit) vaan myös ympäristön suojelemisesta (radio-aktiiviset aineet, jätteet) ja uhanalaisten lajien suojelemisesta (CITES-yleissopimus). Lisäksi tullin toimet kohdistuvat rikollista toimintaa kuten lapsipornografiaa, aseiden tai kaksikäyttötuotteiden laitonta kauppaa, rahanpesua ja kansainvälisten pakotteiden (saartojen) kiertämistä vastaan. Tulli valvoo myös yhteiskunnan taloudellisia etuja torjumalla petoksia (omien varojen, alv:n ja valmisteverojen alalla) ja varmistamalla maatalous- ja kauppapoliittisten toimenpiteiden (vientituet, polkumyyntitullit, vienti- ja tuontilisenssit) asianmukaisen soveltamisen. Tulli-ilmoitus on keskeinen osatekijä laadittaessa tilastoja, joiden perusteella kaupan alan toimijat voivat laatia markkinastrategioitaan ja jäsenvaltiot ja komissio puolestaan valmistautua neuvotteluihin kauppakumppaneidensa kanssa. Tämän lisäksi tulli vaikuttaa osaltaan alueelliseen yhdentymiseen edistämällä maiden ja alueiden välistä etuuskohtelukauppaa, mikä on omiaan lisäämään kyseisten maiden ja alueiden hyvinvointia. 2.2. Mitä yritykset odottavat tullilta? Toimitusketjun hallinta ja yhteistyö sekä sitä tukevat tietotekniikkasovellukset, jotka yhdistävät kaikki asianosaiset toimijat toisiinsa, ovat lyhentäneet toimitusaikoja merkittävästi. Jos tulli jää pois tästä prosessista, se on kompastuskivenä JOT-toimituksille. Tässä uudessa viitekehyksessä on luonnollista, että myös yrityssektori toivoo saavansa hyötyä siinä muodossa, että tullin toiminta tehostuu ja sen palvelut ja tuottavuus paranevat. Kuljetuskustannukset, lainsäädäntökehys, tietojen saatavuus ja koko liiketoimen ennakoitavuus, eri viranomaisten suorittamat rajatarkastukset mukaan lukien, vaikuttavat kaikki omalta osaltaan kilpailuetujen ja uusien liiketoimintamahdollisuuksien syntymiseen. Strateginen kumppanuus Tullihallintojen odotetaan toimitusketjun kriittisenä osana (tai esteenä) helpottavan kauppaan liittyviä toimia. Yrityssektorille on erittäin tärkeää muodostaa strateginen kumppanuus tullin kanssa. Lyhyet ja ennakoitavissa olevat luovutusajat Multimodaalikuljetukset ja sähköinen kaupankäynti ovat lisänneet suuresti nopeiden toimitusten kysyntää ja kykyä niiden järjestämiseen, mikä näkyy maailmanlaajuisesti yhdennettyjen JOT-tuotanto- ja jakelujärjestelmien käytössä. Näissä olosuhteissa on välttämätöntä, että eri viranomaisten tullitarkastukset ja -menettelyt ovat yksinkertaisia, ennakoitavissa olevia ja yhdenmukaisia. Tasapuoliset toimintaedellytykset kaikkialla EU:ssa Toimijat tarvitsevat ennakoitavissa olevan ja avoimen sääntely- ja toimintaympäristön, jossa lakia tulkitaan samalla tavoin kaikkialla yhteisössä ja jossa tullikäytännöt ovat samanlaisia niin, että talouden toimijat ovat tasavertaisessa asemassa. Yritykset eivät myöskään halua tuhlata aikaa odottamattomiin tapahtumiin saattaessaan tuotteitaan yhtenäismarkkinoille. Tavoitteen saavuttamisessa auttaisi, jos käytettävissä olisi keskitetty verkkopalvelujen yhteyspiste kaikkia tulli-ilmoituksiin ja muihin muodollisuuksiin liittyviä tuonti-/vientivaatimuksia varten (sen sijaan, että eri viranomaisiin/toimipaikkoihin on oltava yhteydessä monenlaisia kanavia käyttäen). Byrokratian vähentäminen; menettelyjen lisäyksinkertaistaminen säännöksiä noudattavien toimijoiden osalta Yrityssektori ei halua tarvittavien (oikeutettujen ja perusteltujen) tarkastusten johtavan hankaliin ja monimutkaisiin menettelyihin, jotka nostavat kustannuksia. Säännösten noudattamisesta olisi seurattava, että menettelyjä yksinkertaistetaan entisestään. Tällaisia tarkastusrasitteita voidaan vähentää kaikkialla yhteisössä samalla tavoin sovelletuilla riskianalyysitekniikoilla. Lainsäädännön johdonmukaisuus Tuojien ja viejien on noudatettava tullilainsäädännön lisäksi myös vero-, maatalous- ja kauppapolitiikkaan sekä ympäristöön ja terveyteen liittyviä vaatimuksia. Näiden vaatimusten soveltamista olisi yhtenäistettävä kaupankäynnin helpottamiseksi, virheiden vähentämiseksi ja säännösten noudattamisen tehostamiseksi. 2.3. Päätelmät Keskenään mahdollisesti ristiriitaiset kaupan helpottamis- ja valvontatehtävät asettavat yhä enemmän haasteita tulliviranomaisille. Lisäksi viranomaisten on pyrittävä sopeutumaan kaupankäynnin uusiin käytäntöihin ja uuteen tekniikkaan. 3. Tavoitteet Ratkaisu siihen, miten voitaisiin vastata näihin ristiriitaisiin odotuksiin eli siihen, että tullin on suoritettava yhä enemmän tarkastuksia yhteisön taloudellisten ja sosiaalisten etujen sekä turvallisuuteen ja yritystoimintaan liittyvien etujen suojelemiseksi mutta samalla myös helpotettava laillista kauppaa, on kaksitahoinen: 3.1. Lainsäädäntöä ja menettelyjä on yksinkertaistettava ja nykyaikaistettava voimakkaasti Menettelyjen uudistaminen mahdollistaa nykyaikaisten välineiden ja tekniikan käytön, mikä puolestaan edistää lainsäädännön yhdenmukaista soveltamista ja alentaa näin yritystoiminnan kustannuksia ja vähentää virheiden riskiä. Tästä syystä on luotava toimintaympäristö, jossa * nykyisin käytössä olevien erilaisten tullimenettelyjen ja erityissääntöjen määrää on vähennetty niin, että jäljellä ovat tietyt perusmenettelyt kuten tuonti-, vienti- ja suspensiomenettelyt, ja jossa käytössä on mahdollisimman paljon yhteisiä sääntöjä ja tietovaatimuksia siten, että erityissääntöjä sovelletaan vain tapauksiin, joissa yleissäännöistä poikkeamiseen on selvät taloudelliset perusteet; * tavaroiden luovutus tapahtuu pääsääntöisesti nopeasti, jos toimija on toimittanut ennen tavaroiden saapumista tai lähettämistä tiedot, joita tarvitaan tavaroiden tuonti- tai vientiedellytyksiä koskevia riskiperusteisia tarkastuksia varten; vero- ja kauppapoliittiset tarkastukset suorittaa ensisijaisesti se tullitoimipaikka, jonka vastuulla ovat toimijan toimitilat, joissa tulli- ja verovelka tavallisesti syntyy; * kaikki toimijan ja viranomaisten väliset yhteydet voidaan hoitaa ja tavallisesti myös hoidetaan tietoliikennevälineillä; * yhteisön tullihallinnot toimivat kuin yksi yhtenäinen hallinto; tämä tarkoittaa sitä, että tietojenvaihto on samalla tavoin mahdollista minkä tahansa jäsenvaltion toimijoiden ja tulliviranomaisten välillä ja kyseisten viranomaisten kesken, että koko yhteisössä voimassa olevia lupia voidaan myöntää tiukkoja määräaikoja noudattaen ja että käytössä on yhteisiä menettelysääntöjä, rajapintoja, tietovaatimuksia ja riskien arviointiperusteita; * tullihallinnot pystyvät vaihtamaan tietoja sähköisesti muiden julkisten viranomaisten kanssa ja näin varmistamaan tuontiin tai vientiin sovellettavien vero-, maatalous- ja kauppapoliittisten toimenpiteiden, terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden sekä muiden toimenpiteiden asianmukaisen soveltamisen niin, että lopulta päästään soveltamaan nk. yhden luukun periaatetta. Nykyisissä tullisäännöissä, -muodollisuuksissa ja -järjestelmissä ei oteta vielä riittävästi huomioon näitä vaatimuksia. Tulliliiton periaatteiden mukaisesti uusien sääntöjen tultua voimaan mitään vaikutusta ei pitäisi olla sillä, koskeeko tullitapahtuma vain yhden jäsenvaltion vai useiden jäsenvaltioiden aluetta. Laajentumisen jälkeen suurin osa tuonnista ja viennistä saattaa joka tapauksessa kuulua jälkimmäiseen ryhmään. 3.2. Tietotekniikkajärjestelmien yhteentoimivuus on varmistettava luomalla niitä varten yhtenäinen kehys Tietojen ja asiakirja-aineiston välittäminen on keskeinen osatekijä kansainvälisen rajatylittävän kaupan valvonnassa. Sähköisessä verkkoympäristössä valvonta käsittää yleensä myös kaupan alan toimijoiden ja tullin ennen tavaroiden saapumista tai lähettämistä suorittaman tietojenvaihdon, jonka avulla pyritään varmistamaan, että turvallisuustarkastuksia varten on käytettävissä tarvittavat tiedot ja että tavaroiden luovutusajat pysyvät tyydyttävinä. Jäsenvaltiot ovat jo panostaneet merkittävästi tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen. Koska nykyiset järjestelmät kuitenkin ovat erilaisia (tilanne on verrattavissa ennen kansallisten tullilainsäädäntöjen yhdenmukaistamista vallinneeseen tilanteeseen), niihin liittyvien sääntöjen ja tietovaatimusten erilaisuus heikentää tähän mennessä toteutetusta yhdenmukaistamisesta saatujen etujen vaikutusta erityisesti siksi, että järjestelmät eivät ole yhteentoimivia. Tästä syystä on tärkeää ottaa käyttöön nykyiset ja suunnitellut kansalliset järjestelmät yhdistäviä rajapintoja ja luoda kauppaa varten yksi yhteinen rajapinta. Tämä edellyttää lähentymiskehyksen ja yhteisten standardien sekä tarvittaessa yhteisten rakenteiden käyttöönottoa. 4. Miten nämä tavoitteet voidaan saavuttaa? - toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä Tässä jaksossa esitetään pääpiirteittäin toimintasuunnitelma, jossa on otettu huomioon se, että yksinkertaisen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luominen tullille ja kaupalle edellyttää sekä yhtenäistä ja tarkoituksenmukaista lainsäädäntö- että toimintakehystä. Tässä yhteydessä on varauduttava siirtymäkauteen, jonka aikana sähköisiä ja paperiasiakirjoihin perustuvia menettelyjä käytetään rinnakkain. 4.1. Tullilainsäädännön yksinkertaistaminen turvallisuusnäkökohdat huomioon ottaen Pääosa yhteisön tullikoodeksista ja sen soveltamissäännöksistä, passitusta ja taloudellisesti vaikuttavia tullimenettelyjä koskevia säännöksiä lukuun ottamatta, on laadittu 1980-luvulla ja annettu vuosina 1992 ja 1993. Tämän vuoksi nämä säännökset eivät enää vastaa nykysuuntauksia ja kansainvälisen toimitusketjun todellisuutta, eikä niissä oteta huomioon tullien alentumista. Lisäksi tavaraliikenteen turvallisuusnäkökohtien korostuminen viime aikoina on johtanut siihen, että riskeihin liittyviä tietoja [15] on voitava vaihtaa reaaliaikaisesti toisaalta jäsenvaltioiden tullihallintojen välillä ja toisaalta tullihallintojen ja muiden viranomaisten (esim. poliisi- ja eläinlääkintäviranomaisten) välillä. Näin tulliviranomaiset pystyvät valitsemaan ne lähetykset, joihin kohdistetaan perusteellinen fyysinen tarkastus rajalla. Tämä voidaan toteuttaa lähinnä tietotekniikkaa hyödyntämällä ja antamalla asiaa koskevat yhteisön säännökset, joissa säädetään tietotekniikan käytöstä ja niiden esteiden poistamisesta, jotka liittyvät kansallisen lainsäädännön eroihin (esim. tietosuojan osalta). [15] Tämä koskee myös arkoja tuotteita (esim. vaaralliset kemikaalit) tai riskialttiita tavaroita (esim. korkeiden tullien tai verojen alaiset tavarat). Tullimenettelyjä, eläinlääkintäalan menettelyjä ja muita menettelyjä on helpompi järkiperäistää, jos käyttöön otetaan yhteisiä menettelysääntöjä ja rajapintoja. Tullilainsäädännön tarkistukselle on tästä syystä asetettava seuraavat tavoitteet: * ilmoitukset (saateasiakirjoineen) tehdään ja tiedonsiirto tapahtuu pääsääntöisesti sähköisesti; * olemassa olevia tullimenettelyjä ja muita järjestelyjä yksinkertaistetaan ja niiden määrää vähennetään; * yksinkertaistettuja menettelyjä yhdenmukaistetaan, ne mukautetaan sähköisen toimintaympäristön tarpeita vastaaviksi ja niiden soveltamisalaa laajennetaan ja käyttöä lisätään; * sisämaan tullitoimipaikkojen ja rajatullitoimipaikkojen tehtävät määritellään uudelleen; * toimijoiden ja huolitsijoiden oikeudet ja velvollisuudet määritellään uudelleen; * tullilainsäädäntöön sisällytetään uusia välineitä ja menetelmiä. Tullilainsäädännön nykyaikaistaminen ja yksinkertaistaminen tällä tavoin vähentäisi yrityksille koituvia kustannuksia, lisäisi kansalaisten oikeussuojaa (parempi sääntely) ja antaisi yrityksille ja kansalaisille mahdollisuuden hyödyntää täysimääräisesti tietotekniikkapohjaisten menettelyjen ja yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. 4.1.1. Sähköistä ilmoitusta ja sähköistä tiedonsiirtoa koskevat säännöt [16] [16] Tämä toimenpide on välttämätön edellytys sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiselle tullia varten. Sekä yhteisön tullikoodeksissa että sen soveltamissäännöksissä sähköistä ilmoitusta ja tiedonsiirtoa pidetään poikkeuksena ja paperilla tehtäviä ilmoituksia ja paperiasiakirjojen toimittamista pääsääntönä. Tullilainsäädäntöä olisi muutettava siten, että sähköinen viestintä kaupan alan toimijoiden ja tullin sekä eri tullihallintojen välillä muodostaisi tuonti- ja vientitoimien perustan. Näin saataisiin aikaan toimintaympäristö, jossa kaupan ja tullin yhdistäisi saumaton tietovirta yhteisine tietovaatimuksineen ja rajapintoineen. Paperi-ilmoituksia voitaisiin käyttää vain tietyin edellytyksin. Yksinkertaistukset, kuten matkustajille sallitut suulliset ilmoitukset, pysyvät luonnollisesti käytössä. Saateasiakirjat (kauppalasku, alkuperätodistus) olisi mahdollisuuksien mukaan toimitettava sähköisesti yhden luukun menetelmää käyttäen tai säilytettävä tietokannassa, johon tulliviranomaisilla on pääsy (esim. tuontiluvat). Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, on määritettävä erityisedellytykset, joiden perusteella asiakirjojen aitous voidaan varmistaa. 4.1.2. Tullimenettelyjen määrän tuntuva vähentäminen [17] [17] Tämä toimenpide ei ole välttämätön edellytys sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiselle tullia varten mutta helpottaisi tullitapahtumien sähköistä käsittelyä. Nykyiset kolmetoista tullimenettelyä [18] ja muut erityisjärjestelyt (kuten väliaikainen varastointi, palautustavarat ja merikalastustuotteet) olisi yhdistettävä lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja yhtenäistämiseksi. Näin voitaisiin vahvistaa yhteiset perustiedot samalla, kun lainsäädännön noudattamisesta aiheutuvat kustannukset alenisivat. Erilaisten säännösten määrän väheneminen johtaisi myös jäsenvaltioiden välisten menettelyerojen vähenemiseen. [18] Koodeksin 4 artiklan 15 ja 16 kohta. Nykyiset säännökset, jotka ovat hajallaan eri osissa yhteisön tullikoodeksia, voitaisiin ryhmitellä niin, että saataisiin seuraavat kolme tullimenettelyjen lajia, tarvittaessa eri muunnoksineen, jos siihen on riittävästi perusteita: * tuonti (joka käsittää seuraavat nykyiset toimet ja menettelyt: tavaroiden esittäminen tullille, yleisilmoitus, väliaikainen varastointi, vapaaseen liikkeeseen luovutus tietty käyttötarkoitus mukaan lukien, sisäinen jalostus [tullinpalautusjärjestelmä], sisäinen passitus [tavaroiden maahantulo], palautustavarat, merikalastustuotteet, tavaran hävittäminen, luovutus valtiolle), * vienti (joka käsittää seuraavat nykyiset toimet ja menettelyt: vienti, jälleenvienti, ulkoinen jalostus, sisäinen passitus [tavaroiden poistuminen]), * suspensiomenettelyt (jotka käsittävät seuraavat nykyiset toimet ja menettelyt: ulkoinen passitus, tullivarastointi, sisäinen jalostus [suspensiojärjestelmä], tullivalvonnassa tapahtuva valmistus, väliaikainen maahantuonti, vapaa-alueet, vapaavarastot). Arvonlisävero ja valmisteverot voitaisiin suspendoida tullisuspensiomenettelyjen mukaisesti määrämaaperiaatteen (vero maksetaan siinä jäsenvaltiossa, johon maahantuoja tai kuluttaja on sijoittautunut) soveltamisen helpottamiseksi. 4.1.3. Yksi vakuus [19] [19] Tämä toimenpide ei ole välttämätön edellytys sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiselle tullia varten. Kaikkia tullimenettelyjä koskeva yhteinen vakuus helpottaa kuitenkin sähköistä käsittelyä. Kaikkien suspensiomenettelyjen yhdistäminen mahdollistaa yhden vakuuden käyttämisen kaikkien, nyt erillisten, menettelyjen osalta edellyttäen, että erilaisten muunnelmien käyttö on sallittua. Tämä vakuus kattaisi myös alv:n ja valmisteverot, kuten on nykyisin laita passituksen osalta, ja sitä voitaisiin käsitellä sähköisesti. 4.1.4. Yhteisöluvat [20] [20] Tämä toimenpide ei ole välttämätön edellytys sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiselle tullia varten mutta sillä voidaan yksinkertaistaa tulliympäristöä. Voimassa olevan tullilainsäädännön mukaan yksinkertaistetut menettelyt, tietyn käyttötarkoituksen menettelyt ja taloudellisesti vaikuttavat tullimenettelyt rajoittuvat tosiasiallisesti luvan antavan jäsenvaltion alueelle. Vaikka useassa jäsenvaltiossa voimassa oleva yhteisölupa on oikeudelliselta kannalta mahdollinen, sitä käytetään harvoin käytännössä, koska kullakin jäsenvaltiolla on alueellaan suoritettavia toimia koskeva veto-oikeus. Niin kauan kuin tämä veto-oikeus on voimassa, yhteisöluvan laaja käyttö ei ole mahdollista. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että yhdessä jäsenvaltiossa annetut sitovat tariffi- ja alkuperätiedot ovat jo nyt päteviä kaikissa muissa jäsenvaltioissa. Yhteisön lainsäädännössä olisi suosittava koko yhteisön kattavia päätöksiä. Tämän vuoksi lupa keskitettyyn yksinkertaistettuun tulliselvitykseen olisi saatava siltä tullitoimipaikalta, joka on vastuussa siitä paikasta, johon kaupan alan toimija on sijoittautunut, jossa sen pääkirjanpito on tai jossa se harjoittaa pääasiallista taloudellista toimintaansa (vielä ei ole määritetty tarkkoja kriteereitä, joiden perusteella määritellään viranomaiset, jotka ovat vastuussa tapauksissa, joissa kyseiset edellytykset täyttyvät useissa jäsenvaltioissa). Tällä varmistetaan tehokas valvonta ja lupien myöntäminen kohtuullisessa ajassa. Lupa olisi pätevä kaikkialla yhteisössä ja vastuunalaisen tullihallinnon velvollisuus on kuulla kumppanihallintoja suunniteltujen valvontajärjestelyjen toteutettavuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi. Yhteiset tarkastusryhmät suorittaisivat tarkastuksen asianmukaisten valvontajärjestelyjen vahvistamiseksi. Malliluvat yksinkertaistaisivat asiaa ja edesauttaisivat kieliongelmien voittamisessa. Periaatetta, jonka mukaan päätöksellä voidaan kattaa tapaukset, joissa yhteen jäsenvaltioon sijoittautuneella yrityksellä on oikeudellisesti riippumattomia tytäryhtiöitä muissa jäsenvaltioissa, voitaisiin laajentaa koskemaan muita aloja kuten sitovia tariffi- ja alkuperätietoja. 4.1.5. Tullivelkaa koskevien säännösten ja rajatullitoimipaikkojen sekä sisämaan tullitoimipaikkojen tehtävien tarkastelu [21] [21] Tämä toimenpide ei ole välttämätön edellytys sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiselle tullia varten mutta sillä voidaan parantaa turvallisuutta ja luoda paremmin ennustettavissa oleva toimintaympäristö kaupan alan toimijoille. Se on ennakkoedellytys keskitetylle tulliselvitykselle. Yhtenäismarkkinoiden täytäntöönpano 1. tammikuuta 1993 merkitsi sitä, että niiden lähetysten määrä, joista oli tehtävä ulkorajoilla tulli-ilmoitus, kasvoi huomattavasti. Samalla kasvoi rajatullitoimipaikkojen ja sisämaan tullitoimipaikkojen välisen yhteydenpidon tarve. Kaupan lisääntynyt määrä, tavaroiden luovutuksessa tarvittava nopeus sekä se seikka, että kaupalliset tuonti- ja vientitiedot ovat yleensä saatavissa sähköisessä muodossa ennen kuin varsinainen tullitoimi suoritetaan, tekevät rajatullitoimipaikkojen ja sisämaan tullitoimipaikkojen tehtävien tarkastelun välttämättömäksi. * Vaikka täydellinen tulliselvitys on yhä edelleen mahdollista saapumistoimipaikassa, useimmat toimijat eivät ehkä halua käyttää sitä toimijan sijoittautumispaikassa suoritettavaan keskitettyyn, yleiseen tulliselvitykseen liittyvien etujen vuoksi (täydellisen, kaikki tarvittavat asiakirjat sisältävän tulli-ilmoituksen jättöpäivän lykkäys, jaksoilmoitus, maksun lykkäys). Viennin osalta voidaan jo nyt suorittaa tulliselvitys toimijan sijoittautumispaikassa. * Keskitetty tulliselvitys vapauttaa rajatullitoimipaikat kohdistamaan toimintansa tavaroiden tuonti- ja vientiedellytyksiin ja turvallisuustarkastuksiin. Sisämaan tullitoimipaikat suorittavat kaikki muut tarkastukset (erityisesti tulleihin ja vero- ja kauppapoliittisiin toimenpiteisiin liittyvät tarkastukset, paitsi jos tarkastus on tehtävä rajalla) toimijan toimitiloissa tilintarkastusten ja paikan päällä suoritettavien tarkastusten muodossa, jotka perustuvat yhteisesti kehitettyihin ja sovellettuihin riskikriteereihin. * Tämän järjestelmän mukaisesti tullivelka (ja siihen liittyvä verovelka) syntyy tavallisesti toimijan sijoittautumispaikassa. * Tulliympäristö voitaisiin tehdä toimijan kannalta ennustettavammaksi, jos tullisäännöksen noudattamatta jättäminen, johon ei liity petosta, ei johda tullivelan syntymiseen, kun voidaan osoittaa, että laiminlyönnillä ei ollut merkittävää vaikutusta menettelyn asianmukaiseen toimintaan [22]. Tällaisissa tapauksissa yhteisön tasolla laadittuun luetteloon perustuvat hallinnolliset seuraamukset saattaisivat olla parempi keino varmistaa säännösten noudattaminen tulevaisuudessa. Tällä ratkaisulla voitaisiin varmistaa toimijoiden tasavertaiset toimintaedellytykset koko yhteisössä vaarantamatta kuitenkaan yhteisön taloudellisia etuja. [22] Kyseisestä säännöstä on jo säädetty yhteisön tullikoodeksin 204 artiklassa ja koodeksin soveltamissäännösten 859 artiklassa ja sitä voitaisiin laajentaa koskemaan muita tapauksia. 4.1.6. Toimijan ja huolitsijan tehtävien uudelleen määrittäminen [23] [23] Tämä kysymys ei liity suoraan sähköisiin tullipalveluihin, mutta tietotekniikan käyttö mahdollistaa valtuutetun toimijan ominaispiirteiden paremman huomioon ottamisen. Yhteisön tullikoodeksin voimassa olevien periaatteiden mukaisesti tuojan ja viejän tehtävänä on antaa tullille tarvittavat tiedot, kun tavarat esitetään fyysisesti tulliviranomaisille, jotta kyseiset viranomaiset voisivat valita tietyt tavarat tarkempaa tutkimusta varten. Kaupan määrän suuri kasvu ja tulliselvitysprosessin nopeuttamisen tarve ovat tehneet tämän käytännössä mahdottomaksi, joten yksinkertaistettuja menettelyjä (kuten kotitullaus) käytetään yleisesti toimijoiden ja tullihallinnon työtaakan helpottamiseksi. Yhteisön tullikoodeksin mukaan nämä menettelyt ovat kuitenkin "poikkeuksia" yleisestä säännöstä. Nyt on tullut aika ottaa huomioon viimeaikaiset kehityssuunnat ja ottaa käyttöön "valtuutetun toimijan" ja "valtuutetun huolitsijan" yleiskäsitteet. Valtuutettu toimija * voi tehdä tavaroiden tuonnista yhteisöön sähköisen ilmoituksen, mahdollisuuksien mukaan ennen niiden saapumista, antamalla tietyt perustiedot (joihin kuuluu se, ilmoitetaanko tavarat tuotaviksi vai suspensiomenettelyyn); tavarat voivat olla tarkoitettuja useisiin jäsenvaltioihin; * voi tehdä tavaroiden viennistä sähköisen ilmoituksen, yleensä ennen niiden lähettämistä, antamalla tietyt perustiedot; tavarat voidaan viedä yhteisöstä muusta jäsenvaltiosta kuin siitä jäsenvaltiosta, johon toimija on sijoittautunut; * on periaatteessa ainoastaan salakuljetusta koskevan rajavalvonnan ja turvallisuustarkastusten alainen; * tekee täydelliset sähköiset tulli-ilmoitukset, määrittää tullit säännöllisin väliajoin, varmistaa määrällisten rajoitusten noudattamisen ja antaa tullin tarkastaa säännöllisesti toimintansa. Tiettyjä yksinkertaistettuja menettelyjä (esim. vapautus ilmoittamisvaatimuksista) voidaan myöntää, jos tullilla on käytettävissään asianmukaiset tiedot ja jos asiasta on sovittu toimijan ja tullin välillä tietoturvallisuus huomioon ottaen; * saa käyttää eritasoisia yksinkertaistettuja menettelyjä kaupan kohteena olevien tavaratyyppien, kaupan määrän, kirjanpitojärjestelmänsä luotettavuuden ja avoimuuden ja sääntöjen noudattamisvalmiutensa mukaisesti; eritasoisten yksinkertaistettujen menettelyjen myöntämisen perusteet ovat samat kaikkialla yhteisössä. Valtuutettu huolitsija tai kuljettaja voi * ottaa vastatakseen tietyistä velvollisuuksista, jotka yleensä kuuluvat valtuutetulle toimijalle (huolitsija voi esim. tehdä tulli-ilmoituksen tai muun ilmoituksen toimijan puolesta); * antaa tiettyjä todistusasiakirjoja (esim. tavaroiden saapuessa tai niiden lähtiessä yhteisöstä) ja * huolehtia yhteislähetyksistä, jotka on tarkoitettu useille tuonti- tai vientiyrityksille (mahdollisesti eri jäsenvaltioissa) käyttämällä sille myönnettyä suspensiomenettelyä lähetystä yhteisöön tuotaessa ja antamalla tarvittavat tiedot viennin yhteydessä. Tuojille ja viejille, jotka eivät halua käyttää valtuutetun toimijan/huolitsijan/kuljettajan käsitteen tarjoamia mahdollisuuksia tai jotka eivät täytä vaatimuksia, ei anneta lupaa käyttää yksinkertaistettuja menettelyjä vaan niiden olisi valittava, ennen tavaroiden saapumista tehdyn ilmoituksen jälkeen, toinen seuraavista tuontivaihtoehdoista: * vapaaseen liikkeeseen luovutus tai * suspensiomenettelyyn asettaminen (vaatii vakuuden). Viennin yhteydessä vaadittavat tiedot olisi annettava ennen tavaroiden lastausta turvallisuustarkastusten mahdollistamiseksi. Kummassakin tapauksessa toimijat voisivat myös käyttää tulliasioitsijaa (joka voi olla valtuutettu huolitsija tai kuljettaja niin, että edellä mainittu menettelytapa olisi houkuttelevampi). 4.1.7. Oikeusperusta uusille välineille ja työskentelymenetelmille [24] [24] Tämä toimenpide liittyy suoraan sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiseen tullia varten. Sääntöjen ja menettelyjen uudelleen järjestämiseen olisi liityttävä modernien ja tehokkaiden välineiden ja menetelmien käyttöönotto yhteisön tullilainsäädännössä tehokkuuden ja samantasoisen valvonnan varmistamiseksi kaikissa tullitoimipaikoissa. Tähän kuuluu: * itsearviointi ja myöhemmät tarkastukset, jotka ovat osa valtuutettujen toimijoiden tavanomaista tulli-ilmoitusta, * yhteinen menetelmä ja yhteiset kriteerit riskienhallintaa varten, * yhteiset tarkastus- ja ennakkotarkastusstandardit [25], [25] Ennakkotarkastuksia suoritetaan tarvittaessa ennen luvan myöntämistä. * yhteiset hyväksymisstandardit helpotusten myöntämiseksi; nämä perustuvat kaupan määrään, menettelytyyppeihin, riskitekijöihin, säännösten noudattamiseen ja ennakkotarkastuksen tuloksiin (Stairway-käsitteen mukaisesti), * yhteisymmärryspöytäkirjat [26], jotka mahdollistavat tietyn joustavuuden tullin ja talouden toimijan välisissä suhteissa helpotusten ja valvontajärjestelyjen osalta; yhteisymmärryspöytäkirjaa varten voitaisiin laatia malli; [26] Käytetään lähinnä yhteisöluvan ja yksinkertaistettujen menettelyjen yhteydessä. * nk. yhden luukun periaate tulliviranomaisten ja muiden yksikköjen tai virastojen sekä toimijoiden yhteistyössä; * suuntaviivojen ja perustelujen käyttö silloin, kun säännöksiä ei edellytetä, mutta käytäntöjen yhdenmukaistaminen on välttämätöntä avoimuuden ja talouden toimijoiden tasavertaisen kohtelun takaamiseksi. 4.1.8. Sähköinen allekirjoitus, sähköiset asiakirjat, sähköinen arkistointi [27] [27] Tämä toimenpide on välttämätön edellytys sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiselle tullia varten. Tietotekniikan käyttö synnyttää merkittävän ongelman, joka koskee vaihdettujen tai sähköisesti varastoitujen tietojen, kuten kauppalaskujen [28], konossementtien, alkuperä- tai aitoustodistusten ja lisenssien aitoutta ja pätevyyttä. [28] Katso alv:tä koskeva direktiivi 2001/115/EY. Sähköisen asiakirjan allekirjoittavan henkilön henkilöllisyys voidaan todentaa käyttämällä sähköisiä allekirjoituksia. Yhteisön lainsäädännössä on jo olemassa säännökset sähköisten allekirjoitusten oikeudellisesta tunnustamisesta. Sähköisestä allekirjoituksesta annettu direktiivi on pantu täytäntöön lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Näin ollen sähköisten allekirjoitusten oikeudelliset vaikutukset ja hyväksyttävyys todisteena oikeudenkäyntimenettelyissä on varmistettu jäsenvaltioissa samassa laajuudessa kuin käsin kirjoitettujen allekirjoitustenkin. Tämän vuoksi: i) jäsenvaltioiden, jotka eivät vielä ole panneet täytäntöön sähköisestä allekirjoituksesta annettua direktiiviä 1999/93/EY, olisi aloitettava sen täytäntöönpano; ii) yhteisön tullikoodeksissa olisi oltava erityissäännös, jossa selvästi tunnustetaan sähköisen allekirjoituksen ja sähköisten asiakirjojen oikeudellinen arvo tullitarkoituksia varten riippumatta siitä, missä vaiheessa eri jäsenvaltiot ovat direktiivin täytäntöönpanossa; iii) jäsenvaltioiden olisi varmistettava yhteentoimivuus, jos toimija käyttää sijoittautumisjäsenvaltionsa sääntöjen mukaisesti tunnustettua sähköistä allekirjoitusta. 4.1.9. Tietoja koskevien vaatimusten standardisointi ja yhdenmukaistaminen [29] [29] Tämä toimenpide on välttämätön edellytys sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiselle tullia varten. Standardisoidut ja yhdenmukaistetut tietoja koskevat vaatimukset ja menettelyt ovat olennaisen tärkeitä sellaisen yhteisymmärryksen luomiseksi, joka mahdollistaa tehokkaan ja toimivan tietojenvaihdon kaikkien osapuolten välillä, jotka ovat mukana kansainvälisessä, rajat ylittävässä tavaroiden kuljetuksessa. Tietoja koskevien vaatimusten standardisoinnin ja yhdenmukaistamisen olisi oltava yhdenmukaista G7-ryhmän aloittaman työn kanssa. SAD:n [30] ja SAM:n [31] yhdenmukaistamista valinnaisten kohtien osalta koskevien aloitteiden olisi johdettava käytännön tuloksiin. Toiseen jäsenvaltioon toimitettavien tietojen on ehdottomasti oltava samat koko yhteisössä. [30] Yhtenäinen hallinnollinen asiakirja. [31] Yhtenäinen hallinnollinen sanoma. On tärkeää varmistaa ongelmaton tiedonkulku: toimijoita vaadittaisiin antamaan tietoja ainoastaan kerran (tai kaksi kertaa, jos käytetään epätäydellisen ensimmäisen ilmoituksen ja täydentävän ilmoituksen järjestelmää) ja yhden jäsenvaltion tiedot ovat tarvittaessa toisen jäsenvaltion käytettävissä. Kansallisten oikeudellisten vaatimusten, kuten verojärjestelmien (esim. alennettu alv, valmisteverot), aiheuttamiin eroihin on myös löydettävä ratkaisu. Yhteisön tullikoodeksin avulla ei voida ratkaista kyseisiä eroja, mutta SAD ja SAM tarjoavat puitteet, joissa standardisointi on mahdollista. 4.2. Yritystoiminnan rationalisointi nykyaikaista teknologiaa käyttämällä [32] [32] Tämä toimenpide liittyy suoraan sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan toimintaympäristön luomiseen tullia varten. Kun tietoja koskevat vaatimukset on yhdenmukaistettu ja standardisoitu, tullin järjestelmien rajapinnan olisi oltava toimijalle kaikissa jäsenvaltioissa samanmuotoinen. Se ei ole ainoastaan yhteisön symboli vaan auttaa myös voittamaan kieliongelmat. 4.2.1. Tulliviranomaisten välisen sekä toimijoiden ja tullin välisen rajapinnan varmistaminen Pystyäkseen toimimaan kuin yksi tulliviranomainen tullitoimipaikkojen kaikkialla EU:ssa tulisi olla toisiinsa kytkettyjä. Tämän vuoksi on välttämätöntä varmistaa asianmukaiset rajapinnat erilaisten sähköisten tullijärjestelmien välillä. Toimijoiden olisi kyettävä antamaan ilmoituksensa ja muut tiedot suoraan omasta tietotekniikkajärjestelmästään (halutessaan selvityskeskuksen tai tulliasioitsijan kautta) ja toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot tullille sähköisesti vakiomuotoisen rajapinnan avulla. Tietyistä ilmoittamisvaatimuksista voitaisiin luopua, jos tulliviranomaisille myönnetään vapaaehtoisuuteen perustuen sähköinen pääsy toimijan kirjanpitoon. Tällaisissa tapauksissa olisi myös kehitettävä asianmukaisia yhteisiä rajapintoja. Pienten ja keskisuurten toimijoiden olisi voitava tehdä tulli- ja muut ilmoitukset Internetin kautta. 4.2.2. Turvallisten verkkomaksujärjestelmien varmistaminen Tietoverkkojen teknisen turvallisuuden lisäämiseksi komissio on käynnistänyt eEurope-aloitteen [33], jolla edistetään useita ratkaisuja, mukaan lukien älykortin käyttöä. Tarkoituksena on kehittää edelleen tunnistus- ja varmennustekniikoita. [33] KOM (2002) 263 lopullinen, 28.5.2002. Kehitystä on seurattava tarkoin ja asianmukaisia ratkaisuja on etsittävä. 4.2.3. Yksi verkkoportaali kaupan alan toimijoita varten On tärkeää, että toimijoilla on yksi keskitetty portaali yhteisöä koskeville tiedoille verkossa. Tämä merkitsee sitä, että ne voivat kyseisen portaalin kautta päästä tarvittaviin tulliselvitys- ja tullitietojärjestelmiin. Niiden on annettava tiedot ainoastaan kerran, vaikka määrämaita olisi useampia. 4.2.4. Avoimuus Tullimenettelyjä, yksinkertaistettuja menettelyjä, hyväksymiskriteerejä, suuntaviivoja jne. koskevien tietojen olisi olla saatavissa Internetissä kansainvälisessä kaupassa yleisesti käytetyllä kielellä. PÄÄTELMÄT Tulliliittoa koskevasta toimintasuunnitelmasta annetussa komission tiedonannossa [34] korostettiin tarvetta yksinkertaistaa ja järkeistää tullilainsäädäntöä kaupan kehityksen huomioon ottamiseksi ja petosten torjumiseksi. Erityisesti painotettiin nykyaikaisia tekniikoita ja laajempaa tietojenvaihtoa, joiden avulla tulli ja talouden toimijat pystyisivät soveltamaan lainsäädäntöä johdonmukaisella tavalla. [34] KOM (2001) 51 lopullinen, 8.2.2001. Toukokuun 30. päivänä 2001 antamassaan päätöslauselmassa tulliliittoa koskevasta toimintasuunnitelmasta [35] neuvosto kehottaa komissiota "laatimaan laaja-alaisen ohjelman tullimenettelyjen ja tullitietojen vaihdon tietokoneistamisesta sekä luotettavan toimintasuunnitelman tietoverkkojen kehittämisestä ja käytöstä tullitoiminnassa". [35] EYVL C 171, 15.6.2001, s. 1. Tavoitteena on luoda tullia ja kaupan alan toimijoita varten yksinkertaistettu ja paperiton toimintaympäristö, jossa laillisen kaupan puitteissa voidaan harjoittaa ongelmatonta tavaroiden kuljetusta tullin puuttuessa siihen mahdollisimman vähän; yrityssektori tuki tätä tavoitetta sähköistä tullia koskevassa foorumissa (Toledo, toukokuu 2002). Tämä on ainoa tapa välttää enempi poikkeaminen sisämarkkinoiden periaatteesta ja kahdenvälisten järjestelyjen määrän kasvu (kuten on asian laita yhteisöluvan kohdalla). Ainoastaan tullimenettelyjen standardisointi ja yksinkertaistaminen estää yrityksiä tekemästä "lupaostoksia", joilla on huomattavia taloudellisia vaikutuksia tietyille jäsenvaltioille ja jotka viime kädessä johtavat kilpailun vääristymiseen. Ainoastaan yhdenmukaisilla integroiduilla tullimenettelyillä voidaan välttää korkeat hallintokustannukset ja vakavat kilpailuhaitat eurooppalaisille yrityksille. Lisäksi ehdotetulla lähestymistavalla varmistetaan, että turvallisuutta, kansanterveyttä ja ympäristönsuojelua ei vaaranneta. Tällä tavoin Euroopan unionin vähemmän "turvalliset" tulopaikat ja -alueet sekä tiettyjen alueiden ja satamien hylkääminen voidaan välttää. Ei ole muuta vaihtoehtoa kuin taata mahdollisimman hyvät edellytykset tulliviranomaisten ja toimijoiden toiminnalle. Voimassa olevaa lainsäädäntöä, järjestelmiä ja menettelyitä on uudistettava ja yksinkertaistettava ja on luotava sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö. Mahdolliset tekniset ja oikeudelliset puutteet on korjattava yhtenäisten oikeudellisten ja teknisten puitteiden luomiseksi. Parannuksilla taataan se, että yhteisön sääntelyjärjestelmä pysyy mukana kaupallisten logistiikkakäytäntöjen kehityksessä, tullien alennuksessa ja tulevassa laajentumisessa. Tullitarkastukset eivät enää ole toimijoiden kannalta hankalia, vaan niistä tulee osa mahdollisimman tehokasta kauppatoimintaa. Keskeisimmät osapuolet ja niiden tehtävät on yksilöity. Toimintasuunnitelmasta on tehty ehdotus. Viranomaisten (komissio sekä tulli- ja muut hallinnot) ja yksityisen sektorin (kaupan alan toimijat) on tarkasteltava toimintasuunnitelmaa, hyväksyttävä se ja suoritettava omat tehtävänsä yhteistyössä, aina avoimesti ja toisia osapuolia kuullen. Tullin ja kaupan yksinkertaistettua, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvaa toimintaympäristöä koskevan toimintasuunnitelman tuloksellisuus riippuu keskeisimpien osapuolten sitoutumisesta sen täytäntöönpanoon. Liitteessä 1 esitetään ensimmäinen toimintasuunnitelma ja liitteessä 2 yleiskatsaus kustannuksista ja hyödyistä toimijoiden ja hallinnon kannalta. LIITE 1 EHDOTUS E-TULLIA (SÄHKÖISIÄ TULLIPALVELUJA) KOSKEVIKSI TOIMIKSI 1 1. Millaisia toimia ehdotetaan? Lainsäädäntötoimi Yhteisön tullikoodeksin (neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92) muuttaminen 2. Asia/Sisältö (pääkohdat): Koodeksin mukauttaminen periaatteeseen, jonka mukaan sähköiset tulli-ilmoitukset ja sanomat ovat pääsääntö ja paperilla tehtävät ilmoitukset poikkeus. Tullin digitaalisen toimintaympäristön edellytysten määrittely. Tullimenettelyjen (tavanomaisten ja yksinkertaistettujen) järkiperäistäminen (määrän vähentäminen 13:sta 3:een) karsimalla eroavaisuudet minimiin ja määrittelemällä yhteiset perustiedot. Sisämaan tullitoimipaikkojen ja rajatullitoimipaikkojen tehtävien ja velvollisuuksien uudelleen määrittäminen. Yhden vakuuden käyttö kaikissa tullimenettelyissä. Keskitetyn tulliselvityksen yleisen käytön edistäminen. Oikeusperustan vahvistaminen uusille välineille ja menetelmille (esim. riskianalyysimalli ja tietokanta). 3. Toimen tärkeysaste: suuri 4. Ehdotetun toimen ennakoidut tulokset: Ehdotus uudeksi neuvoston ja Euroopan parlamentin asetukseksi tullikoodeksin muuttamisesta. 5. Saavutettujen tulosten mittaaminen: Ehdotuksen hyväksyminen. Täytäntöönpano jäsenvaltioissa. 6. Tärkeimpien osapuolten kustannukset ja hyödyt [36]: [36] Alustava toteutettavuustutkimus, johon sisältyy kustannus-hyötyanalyysi, on parhaillaan tekeillä. Ennen tutkimuksen lopullisten tulosten valmistumista asiasta voidaan esittää vain olettamuksia, jotka perustuvat yhteydenpitoon jäsenvaltioiden ja toimijoiden kanssa. 6.1. Komissio Kustannukset: Virkamatkoihin (joita tarvitaan jäsenvaltioiden tilanteen selvittämiseen toteuttavuustutkimusta varten) ja kokouksiin käytettävien määrärahojen vähäinen lisäys. Tilapäisesti tarvitaan vähintään kaksi A-virkamiestä (asiaa hoitaa tällä hetkellä yksi) ja yhden henkilötyövuoden verran teknisiä konsulttipalveluja. Hyödyt: Lainsäädännön yksinkertaistuminen, tullisäännösten täytäntöönpanon helpottuminen jäsenvaltioissa ja niiden täytäntöönpanon tehostuminen petostapausten selvittämisessä tapahtuvien merkittävien parannusten johdosta. Tulojen (omien varojen) kannon parantuminen edellä mainitun johdosta (petosten selvittäminen) sekä sen kautta, että tulli-ilmoitukset täytetään todennäköisesti paremmin vaatimusten mukaisesti. 6.2. Jäsenvaltiot Kustannukset: Lainsäädännön valmistelutyöstä ei pitäisi aiheutua ylimääräisiä kustannuksia ainakaan nykyisille jäsenvaltioille (lukuun ottamatta osallistumista joihinkin ylimääräisiin kokouksiin ja seminaareihin), sillä se on osa muutoksiin ja kehitykseen valmistautumista. Uusien jäsenvaltioiden osalta nämä kustannukset on jo huomioitu suunnitelmissa ja sisällytetty yhteisön säännöstön käyttöönottoon varattuihin määrärahoihin. Hyödyt: Samat kuin komission osalta. Henkilö- ja muiden resurssien entistä tehokkaampi kohdentaminen tulliprosessien ja -menettelyjen uudistamisen ja jäsenvaltioiden päällekkäisten toimintojen ja tarkastusten poistamisen johdosta. NCTS:ään liittyvien investointien ja infrastruktuurin tehokkaampi käyttö, vaikka ulkorajat ovat muuttuneet ja passituksia on vähemmän. Tullitoimipaikkojen säilyminen nykyisissä jäsenvaltioissa, joiden vastuulla ei ole ulkorajaa. Turvallisuuden ja säännösten noudattamisen parantuminen. 6.3. Toimijat Kustannukset: Tarvittavat investoinnit palveluiden käyttämiseksi, mukaan lukien asiakasohjelmistot ja koulutus, verkko- ja televiestintäkulut sekä mahdolliset turvatoimenpiteet. Kustannukset, jotka aiheutuvat tullin kanssa yhteisen rajapinnan hankkimisesta ja ylläpidosta (sama käytössä kaikissa jäsenvaltioissa). Hyödyt: Useita toistuvia hyötyjä. Tulliselvitysten ja luovutusten nopeutuminen. Säännösten noudattamiseen liittyvien velvoitteiden ja menettelyjen yksinkertaistuminen ja keveneminen (esim. yhteisölupa, yksi vakuus kaikkia tullimenettelyjä varten). Lisääntynyt avoimuus, yhteistyö ja yhdenmukaisuus asioinnissa tullin kanssa. Kustannusten aleneminen tullimenettelyjen tietokoneistamisen myötä. Yksi keskitetty verkkoportaali EU:n viranomaispalveluihin. Toimijoiden ja tullihallintojen yhteistyöjärjestelyjen lisääntynyt joustavuus. 7. Milloin toimi toteutetaan? Tullikoodeksikomitean alustavan teknisen käsittelyn jälkeen (aloitettiin vuonna 2002 ja jatkuu vuoden 2003 loppuun) asiaa koskeva virallinen ehdotus on tarkoitus toimittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuonna 2004 (jos resursseja on riittävästi). 8. Toimen kesto: Ehdotuksen valmisteluun kuluu +/- 1,5 vuotta (resursseista riippuen). 9. Vaikutukset henkilöstöön (komissio): Vähintään kaksi A-virkamiestä (päätoimista) ja yksi ulkopuolinen konsultti yhden vuoden ajan. EHDOTUS E-TULLIA KOSKEVIKSI TOIMIKSI 2 1. Millaisia toimia ehdotetaan? Lainsäädäntötoimi Yhteisön tullikoodeksin soveltamissäännösten (komission asetus) muuttaminen 2. Asia/Sisältö (pääkohdat): Sama kuin taulukossa 1 mutta "teknisemmällä" tasolla (= tullikoodeksin soveltamista koskevat ohjeet). Säännösten mukauttaminen periaatteeseen, jonka mukaan sähköiset tulli-ilmoitukset ja sanomat ovat pääsääntö ja paperilla tehtävät ilmoitukset poikkeus. Tullin digitaalisen toimintaympäristön edellytysten määrittely. Tullimenettelyjen (tavanomaisten ja yksinkertaistettujen) järkiperäistäminen (määrän vähentäminen 13:sta 3:een) karsimalla eroavaisuudet minimiin ja määrittelemällä yhteiset perustiedot. Sisämaan tullitoimipaikkojen ja rajatullitoimipaikkojen tehtävien ja velvollisuuksien uudelleen määrittäminen. Yhden vakuuden käyttö kaikissa tullimenettelyissä. Keskitetyn tulliselvityksen yleisen käytön edistäminen. Oikeusperustan vahvistaminen uusille välineille ja menetelmille (esim. riskianalyysimalli ja tietokanta). 3. Toimen tärkeysaste: suuri 4. Ehdotetun toimen ennakoidut tulokset: Ehdotus uudeksi komission asetukseksi koodeksin soveltamissäännösten muuttamisesta. 5. Saavutettujen tulosten mittaaminen: Ehdotuksen hyväksyminen. Täytäntöönpano jäsenvaltioissa. 6. Tärkeimpien osapuolten kustannukset ja hyödyt [37]: (samat kuin taulukossa 1 eli seuraavat) [37] Alustava toteutettavuustutkimus, johon sisältyy kustannus-hyötyanalyysi, on parhaillaan tekeillä. Ennen tutkimuksen lopullisten tulosten valmistumista asiasta voidaan esittää vain olettamuksia, jotka perustuvat yhteydenpitoon jäsenvaltioiden ja toimijoiden kanssa. 6.1. Komissio Kustannukset: Virkamatkoihin (joita tarvitaan jäsenvaltioiden tilanteen selvittämiseen toteuttavuustutkimusta varten) ja kokouksiin käytettävien määrärahojen vähäinen lisäys. Tilapäisesti tarvitaan vähintään kaksi A-virkamiestä (asiaa hoitaa tällä hetkellä yksi) ja yhden henkilötyövuoden verran teknisiä konsulttipalveluja. Hyödyt: Lainsäädännön yksinkertaistuminen, tullisäännösten täytäntöönpanon helpottuminen jäsenvaltioissa ja niiden täytäntöönpanon tehostuminen petostapausten selvittämisessä tapahtuvien merkittävien parannusten johdosta. Tulojen (omien varojen) kannon parantuminen edellä mainitun johdosta (petosten selvittäminen) sekä sen kautta, että tulli-ilmoitukset täytetään todennäköisesti paremmin vaatimusten mukaisesti. 6.2. Jäsenvaltiot Kustannukset: Lainsäädännön valmistelutyöstä ei pitäisi aiheutua ylimääräisiä kustannuksia ainakaan nykyisille jäsenvaltioille (lukuun ottamatta osallistumista joihinkin ylimääräisiin kokouksiin ja seminaareihin), sillä se on osa muutoksiin ja kehitykseen valmistautumista. Uusien jäsenvaltioiden osalta nämä kustannukset on jo huomioitu suunnitelmissa ja sisällytetty yhteisön säännöstön käyttöönottoon varattuihin määrärahoihin. Hyödyt: Samat kuin komission osalta. Henkilö- ja muiden resurssien entistä tehokkaampi kohdentaminen tulliprosessien ja -menettelyjen uudistamisen ja jäsenvaltioiden päällekkäisten toimintojen ja tarkastusten poistamisen johdosta. NCTS:ään liittyvien investointien ja infrastruktuurin tehokkaampi käyttö, vaikka ulkorajat ovat muuttuneet ja passituksia on vähemmän. Tullitoimipaikkojen säilyminen nykyisissä jäsenvaltioissa, joiden vastuulla ei ole ulkorajaa. Turvallisuuden ja säännösten noudattamisen parantuminen. 6.3. Toimijat Kustannukset: Tarvittavat investoinnit palveluiden käyttämiseksi, mukaan lukien asiakasohjelmistot ja koulutus, verkko- ja televiestintäkulut sekä mahdolliset turvatoimenpiteet. Kustannukset, jotka aiheutuvat tullin kanssa yhteisen rajapinnan hankkimisesta ja ylläpidosta (sama käytössä kaikissa jäsenvaltioissa). Hyödyt: Useita toistuvia hyötyjä. Tulliselvitysten ja luovutusten nopeutuminen. Säännösten noudattamiseen liittyvien velvoitteiden ja menettelyjen yksinkertaistuminen ja keveneminen (esim. yhteisölupa, yksi vakuus kaikkia tullimenettelyjä varten). Lisääntynyt avoimuus, yhteistyö ja yhdenmukaisuus asioinnissa tullin kanssa. Kustannusten aleneminen tullimenettelyjen tietokoneistamisen myötä. Yksi keskitetty verkkoportaali EU:n viranomaispalveluihin. Toimijoiden ja tullihallintojen yhteistyöjärjestelyjen lisääntynyt joustavuus. 7. Milloin toimi toteutetaan? Tullikoodeksin muuttamista koskevan uuden neuvoston ja Euroopan parlamentin asetuksen antamista edeltävänä ja sen jälkeisenä aikana. Alustava tekninen käsittely tullikoodeksikomiteassa on tarkoitus aloittaa sen jälkeen, kun koodeksin muuttamista koskeva ehdotus on tehty, ja se jatkunee vuoden kyseisen ehdotuksen hyväksymisen jälkeen. 8. Toimen kesto: 1-2 vuotta (riippuen resursseista ja asian etenemisestä neuvostossa ja Euroopan parlamentissa). 9. Vaikutukset henkilöstöön (komissio): Samat kuin taulukossa 1 EHDOTUS E-TULLIA KOSKEVIKSI TOIMIKSI 3 1. Millaisia toimia ehdotetaan? Operatiivinen toimi (yhteistyö eräiden jäsenvaltioiden kesken) Vientitoimien tietokoneistamista koskeva kokeiluhanke 2. Asia/Sisältö (pääkohdat): Kokeiluhanke kattaisi sellaisen epäsuoran viennin yhteisön ulkopuoliseen maahan, jossa on osallisena vähintään kaksi jäsenvaltiota (vientitoimipaikka on ensimmäisessä ja poistumistoimipaikka toisessa jäsenvaltiossa). Suomessa joulukuussa 2002 järjestetyn seminaarin yhteydessä kolme jäsenvaltiota ilmoitti olevansa halukkaita osallistumaan kokeiluhankkeeseen (Saksa, Italia ja Belgia). Toimijat ilmoittivat olevansa kiinnostuneita osallistumaan tiettyjen valikoitujen yritysten kautta. 3. Toimen tärkeysaste: suuri 4. Ehdotetun toimen ennakoidut tulokset: Varmistetaan (tietokoneistetussa tulliympäristössä), että vientiin, ulkoiseen jalostukseen tai jälleenvientiin ilmoitetut tavarat ovat poistuneet tullialueelta kohti yhteisön ulkopuolista maata sen jälkeen, kun viennin hyväksymisedellytykset on tarkastettu. Yhdistetään turvallisuusnäkökohtia koskevat yhteisön ulkopuolisten maiden tietovaatimukset lähtötoimipaikan ja poistumistoimipaikan väliseen tietovirtaan (ja määritellään yhteisön ulkopuolisiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevat yhteiset tietoelementit). Varmistetaan paras mahdollinen yhteistyö mukana olevien jäsenvaltioiden tullitoimipaikkojen välillä. Määritetään ratkaisua vaativat pullonkaulat ja ongelmat. Jaetaan kokemukset ja tulokset muiden nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden ja kaupan alan toimijoiden kanssa ja esitetään malli kaikkialla yhteisössä sovellettavalle tietokoneistetulle vientimenettelylle, joka olisi samalla ensimmäinen konkreettinen tulos sähköisiä tullipalveluja koskevasta aloitteesta uuden tietokoneavusteisen passitusjärjestelmän NCTS:n käyttöönoton jälkeen. Järjestetään seminaari kaikille asianomaisille osapuolille. 5. Saavutettujen tulosten mittaaminen: Tulosten arvioinnin suorittavat jäsenvaltiot ja komissio (kertomus), täytäntöönpanosta vastaavat asianomaiset jäsenvaltiot. 6. Tärkeimpien osapuolten kustannukset ja hyödyt: 6.1. Komissio Kustannukset: Kustannukset katetaan Tulli 2007 -ohjelman kohdasta "sähköiset tullipalvelut" ja sisämarkkinoiden talousarviosta (seminaari). Hyödyt: Määritetään ongelmat (oikeudelliset ja tekniset), myös turvallisuusnäkökohtiin liittyvät, ennen kuin lainsäädäntöä ryhdytään muuttamaan (koska vienti on jo kaksivaiheinen menettely, tullikoodeksiin ei tarvita suuria muutoksia vaan ne tulevat pääasiassa koodeksin soveltamissäännöksiin) ja ennen kuin järjestelmien rajapintoja määritellään. Saadaan konkreettinen käsitys muiden maiden vaatimuksista (esim. CSI [38]), kehitetään malli vientitoimien tietokoneistamiselle jäsenvaltioissa. [38] Container Security Initiative (konttiturvallisuusaloite). 6.2. Jäsenvaltiot Kustannukset: NCTS:n infrastruktuurin jonkinasteinen tekninen mukauttaminen voi olla tarpeen. Hyödyt: Samat kuin komission osalta. NCTS:ään liittyvien investointien ja infrastruktuurin käyttö, vaikka ulkorajat ovat muuttuneet ja passituksia on vähemmän. Tullitoimipaikkojen säilyminen vanhoissa jäsenvaltioissa, joiden vastuulla ei ole ulkorajaa. Turvallisuuden ja säännösten noudattamisen parantuminen. 6.3. Toimijat Kustannukset: Tullin kanssa yhteisen järjestelmien sähköisen rajapinnan mahdollinen tekninen mukauttaminen. Hyödyt: Tulliselvitysten ja luovutusten nopeutuminen. Parempi näyttö viennistä verotarkoituksiin. Säännösten noudattamiseen liittyvien velvoitteiden (mukaan luettuina yhteisön ulkopuolisten maiden vaatimukset CSI-aloitteen yhteydessä) ja menettelyjen yksinkertaistuminen ja keveneminen. 7. Milloin toimi toteutetaan? Vuosina 2003 ja 2004. Valmistelukokouksia on jo pidetty. 8. Toimen kesto: +/- 1-2 vuotta (resursseista riippuen). 9. Vaikutukset henkilöstöön (komissio): Samat kuin taulukossa 1. EHDOTUS E-TULLIA KOSKEVIKSI TOIMIKSI 4 1. Millaisia toimia ehdotetaan? Tekninen toimi Nykyisen tietotekniikkaympäristön arvioiminen lähentymiskehyksen luomiseksi jäsenvaltioiden järjestelmille 2. Asia/Sisältö (pääkohdat): Yhteentoimivuuden varmistavan lähentymiskehyksen luominen jäsenvaltioiden järjestelmille (niiden sähköiset järjestelmät tullia ja muita vastaavia tarpeita varten ovat tällä hetkellä erilaiset). Tätä varten tarvitaan tekninen arviointi. 3. Toimen tärkeysaste: suuri 4. Ehdotetun toimen ennakoidut tulokset: Määritetään ongelmat ja ehdotetaan ratkaisuja, joilla voidaan varmistaa jäsenvaltioiden tietotekniikkajärjestelmien yhteentoimivuus. Määritellään järjestelmien lähentämisen tekniset vaatimukset. Laaditaan ja julkaistaan kertomus jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella. 5. Saavutettujen tulosten mittaaminen: Jäsenvaltiot ja komissio suorittavat tulosten arvioinnin, vahvistetaan toteuttamissuunnitelma järjestelmien lähentämistä varten. 6. Tärkeimpien osapuolten kustannukset ja hyödyt: 6.1. Komissio Kustannukset: Työn suorittavat jäsenvaltiot (komission avustuksella) Tulli 2007 -ohjelman puitteissa. Kokouskustannukset katetaan Tulli 2007 -ohjelman kohdasta "sähköiset tullipalvelut". Hyödyt: Jos eri järjestelmien lähentämistä edistävällä kehyksellä päästään niiden yhteentoimivuuteen, kustannukset, jotka aiheutuvat keskitettyä komission järjestelmää varten tarvittavasta rahoituksesta ja henkilöstöstä, voidaan välttää. 6.2. Jäsenvaltiot Kustannukset: Matkakustannukset katetaan Tulli 2007 -ohjelmasta. Henkilöresurssit: 1/jäsenvaltio. Hyödyt: Jäsenvaltiot ovat jo investoineet merkittävästi varoja ja resursseja tietotekniikkajärjestelmiinsä. Niiden hyödyntäminen tarvittavat tekniset mukautukset tekemällä (sen sijaan, että otettaisiin käyttöön uusi järjestelmä) tarjoaa mahdollisuuden säästää julkisia varoja ja henkilöresursseja (uudelleenkoulutusta ei tarvita). 6.3. Toimijat Kustannukset: Joitakin teknisiä mukautuksia, jos nykyiset rajapinnat muuttuvat. Hyödyt: Toimijat, jotka jo suorittavat tullitoimia sähköisesti, ovat tottuneet sijoittautumisjäsenvaltionsa tietotekniikkajärjestelmään. Lisäkoulutusta tai teknisiä investointeja ei tarvita, jos jäsenvaltion järjestelmä voidaan säilyttää. 7. Milloin toimi toteutetaan? Vuosina 2003 ja 2004. 8. Toimen kesto: +/- 2 vuotta. 9. Vaikutukset henkilöstöön (komissio): Samat kuin taulukossa 1 + yksi tietotekniikan asiantuntija. EHDOTUS E-TULLIA KOSKEVIKSI TOIMIKSI 5 1. Millaisia toimia ehdotetaan? Tekninen toimi Tarvittavien rajapintojen määrittäminen yhteentoimivuuden varmistamiseksi 2. Asia/Sisältö (pääkohdat): Jäsenvaltioiden järjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi (niiden sähköiset järjestelmät tullitoimintoja varten ovat tällä hetkellä erilaiset) on tärkeää määrittää tarvittavat tekniset rajapinnat, joita ovat: tullihallintojen välinen rajapinta tullin ja muiden viranomaisten välinen rajapinta (keskitetty palvelupiste) tullin ja toimijoiden välinen rajapinta 3. Toimen tärkeysaste: suuri 4. Ehdotetun toimen ennakoidut tulokset: Määritetään ongelmat ja ehdotetaan ratkaisuja, joilla voidaan varmistaa jäsenvaltioiden järjestelmien yhteentoimivuus. Määritellään järjestelmien lähentämisen tekniset vaatimukset. Laaditaan ja julkaistaan kertomus jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella. 5. Saavutettujen tulosten mittaaminen: Tulosten arvioinnin suorittavat jäsenvaltiot ja komissio. Laaditaan ja vahvistetaan tarvittavat rajapintojen määritykset. 6. Tärkeimpien osapuolten kustannukset ja hyödyt: 6.1. Komissio Kustannukset: Työn suorittavat jäsenvaltiot (komission avustuksella) Tulli 2007 -ohjelman puitteissa. Kokouskustannukset katetaan Tulli 2007 -ohjelman kohdasta "sähköiset tullipalvelut". Hyödyt: Jos eri järjestelmien lähentämistä edistävällä kehyksellä päästään niiden yhteentoimivuuteen, kustannukset, jotka aiheutuvat keskitettyä komission järjestelmää varten tarvittavasta rahoituksesta ja henkilöstöstä, voidaan välttää. 6.2. Jäsenvaltiot Kustannukset: Ohjelmistojen päivityksen lisäkustannukset, jotka kuitenkin vastaavat jäsenvaltioiden ohjelmistojen tavanomaisesta ylläpidosta ja kehityksestä aiheutuvia kustannuksia. Hyödyt: Jäsenvaltiot ovat jo investoineet merkittävästi varoja ja resursseja tietotekniikkajärjestelmiinsä. Niiden hyödyntäminen ottamalla käyttöön tarvittavat rajapinnat (sen sijaan, että luotaisiin uusi järjestelmä) tarjoaa mahdollisuuden säästää julkisia varoja. 6.3. Toimijat Kustannukset: Tarvittavat investoinnit palveluiden käyttämiseksi, mukaan lukien asiakasohjelmistot ja koulutus. Hyödyt: EU:ssa harjoitettavan liiketoiminnan kulujen yleinen vähentyminen, kun käytössä on yksi yhteinen rajapinta EU:n kaikkien tullihallintojen kanssa (tällä hetkellä 15 ja pian 25 erilaista rajapintaa). 7. Milloin toimi toteutetaan? Vuosina 2004 ja 2005. 8. Toimen kesto: +/- 2 vuotta. 9. Vaikutukset henkilöstöön (komissio): Samat kuin taulukossa 1 + yksi tietotekniikan asiantuntija. EHDOTUS E-TULLIA KOSKEVIKSI TOIMIKSI 6 1. Millaisia toimia ehdotetaan? Tekninen toimi Yhteisiä tietovaatimuksia koskevien yhteisten standardien määrittäminen 2. Asia/Sisältö (pääkohdat): Jäsenvaltioiden järjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi (niiden sähköiset järjestelmät tullitoimintoja varten ovat tällä hetkellä erilaiset) on tärkeää määrittää yhteiset tietojenvaihtostandardit seuraavia tilanteita varten: tullihallintojen välinen tietojenvaihto tullin ja muiden viranomaisten välinen tietojenvaihto (keskitetty palvelupiste) tullin ja toimijoiden välinen tietojenvaihto Lisäksi on tärkeää sopia niistä yhteisistä perustiedoista (kuten NCTS-järjestelmässä), jotka on vähintään toimitettava ja joiden avulla tavaravirtaa voidaan hallita sähköisesti. 3. Toimen tärkeysaste: suuri 4. Ehdotetun toimen ennakoidut tulokset: Yksilöidään yhteiset perustietovaatimukset ja standardit. 5. Saavutettujen tulosten mittaaminen: Laaditaan ja vahvistetaan luettelo perustiedoista ja standardeista. 6. Tärkeimpien osapuolten kustannukset ja hyödyt: 6.1. Komissio Kustannukset: Työn suorittavat jäsenvaltiot (ja komissio) tullikoodeksikomiteassa ja Tulli 2007 -ohjelman puitteissa. Kokouskustannukset katetaan jälkimmäisessä tapauksessa Tulli 2007 -ohjelman kohdasta "sähköiset tullipalvelut". Hyödyt: Yhteiset vakioidut perustiedot helpottavat tietojenvaihtoa osapuolten kesken. 6.2. Jäsenvaltiot Kustannukset: Matkakustannukset + 1 henkilö/jäsenvaltio. Hyödyt: Samat kuin komission osalta. 6.3. Toimijat Kustannukset: Nykyisen tietorakenteen ja koodien mukauttamisesta aiheutuvat kustannukset. Hyödyt: EU:ssa harjoitettavan liiketoiminnan kulujen yleinen vähentyminen, kun koko yhteisössä on käytössä yhteiset vakiomuotoiset tietovaatimukset. 7. Milloin toimi toteutetaan? Vuosina 2003 ja 2004. 8. Toimen kesto: +/-2 vuotta. 9. Vaikutukset henkilöstöön (komissio): Samat kuin taulukossa 1 + yksi tietotekniikan asiantuntija. LIITE 2 Tärkeimmät kustannukset ja hyödyt toimijoiden ja hallinnon kannalta >TAULUKON PAIKKA>