KOMISSION VALMISTELUASIAKIRJA Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän budjettiepätasapainon korjauksen (”Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus”) laskemisesta, rahoittamisesta, maksamisesta ja talousarvioon ottamisesta Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun neuvoston päätöksen 2014/xxx/EU, Euratom 4 ja 5 artiklan mukaisesti /* COM/2014/0271 final */





JOHDANTO Helmikuun 7. ja 8. päivänä 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (...) annetun neuvoston päätöksen mukaisesti tällä asiakirjalla korvataan 23. toukokuuta 2007 päivätty komission valmisteluasiakirja 9851/07[1]. Jollei toisin ilmoiteta, kaikki viittaukset artikloihin koskevat omista varoista (...) annettua päätöstä, jäljempänä ”omista varoista vuonna 2014 annettu päätös”. Tässä asiakirjassa esitetään Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskevat seuraavat säännöt: · korjauksen määrän laskeminen tiettynä vuonna · sen rahoittaminen seuraavana vuonna · talousarvion kokonaismäärien määritteleminen · korjauksen ottaminen talousarvioon. Helmikuun 7. ja 8. päivänä 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmistä johtuvat omien varojen järjestelmään tehdyt muutokset eivät vaikuta Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävään korjaukseen vuotta 2014 edeltävinä vuosina. Omista varoista vuonna 2014 annetun päätöksen voimaantulo huomioon ottaen tämän asiakirjan säännöt tulevat voimaan 1. tammikuuta 2014. Sen vuoksi niitä sovelletaan ensimmäisen kerran laskettaessa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää vuoden 2014 korjausta, joka otetaan ensimmäisen kerran talousarvioon vuonna 2015. Unionin yleisen talousarvion käytöllä, joka oikeuttaa korvauksen saamiseen yhteisen pankkialan kriisinratkaisurahaston toiminnasta tehdyn hallitustenvälisen sopimuksen[2] 12 artiklan nojalla (”kriisinratkaisurahastoon liittyvät menot”), ei ole vaikutusta Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävään korjaukseen. Sekä kriisinratkaisurahastoon liittyvät menot että vastaava BKTL-varojen lisäkäyttö on siksi jätettävä laskelman ulkopuolelle. 1. YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HYVÄKSI TEHTÄVÄ KORJAUS 1.1. Korjauksen laskeminen (omista varoista vuonna 2014 annetun päätöksen 4 artikla) Vuoden t korjauksen määrä lasketaan 4 artiklan mukaisesti seuraavasti: a) lasketaan erotus seuraavien osuuksien välillä: – Yhdistyneen kuningaskunnan prosenttiosuus rajaamattomien alv-perusteiden kokonaismäärästä, ja – Yhdistyneen kuningaskunnan prosenttiosuus jäsenvaltioille kohdennettujen menojen kokonaismäärästä; b) kerrotaan a alakohdassa saatu erotus kohdennettujen menojen kokonaismäärällä; c) kerrotaan b alakohdan tulos 0,66:lla; · edellä olevien a–c alakohdan mukaisesti saatua tulosta nimitetään Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen alkuperäiseksi määräksi; d) vähennetään c alakohdan mukaisesti saadusta tuloksesta erotus seuraavien osuuksien välillä: – Yhdistyneen kuningaskunnan prosenttiosuus rajaamattomista alv-perusteista kerrottuna 2 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuilla kaikkien jäsenvaltioiden kyseistä varainhoitovuotta t koskevilla kokonaismaksuilla, lukuun ottamatta maksuja kriisinratkaisurahastoon liittyvien menojen rahoittamiseksi (eli maksut, jotka Yhdistynyt kuningaskunta olisi joutunut suorittamaan, jos BKTL-varaa ei olisi olemassa eikä alv-varaa olisi rajattu), jäljempänä 3.1 kohdassa määritettyjen kokonaismenojen rahoittamiseksi, ja – edellä 2 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut varainhoitovuotta t koskevat Yhdistyneen kuningaskunnan maksut jäljempänä 3.1 kohdassa määritettyjen kokonaismenojen rahoittamiseksi lukuun ottamatta maksuja 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen Alankomaille, Itävallalle, Ruotsille ja Tanskalle myönnettävien BKTL:oon perustuvien maksuosuuksien bruttoalennusten rahoittamiseksi ja lukuun ottamatta maksuja kriisinratkaisurahastoon liittyvien menojen rahoittamiseksi; · d alakohdassa tarkoitettua erotusta nimitetään Yhdistyneen kuningaskunnan eduksi, jäljempänä myös ”UK-etu”, koska se on etu, jonka Yhdistynyt kuningaskunta saa alv:n rajaamisesta, yhdenmukaisen alv-kannan alentamisesta ja BKTL-varan käyttöönotosta); · tulosta, joka saadaan vähentämällä korjauksen alkuperäisestä määrästä (eli c alakohdan mukaisesta tuloksesta) UK-etu, nimitetään Yhdistyneen kuningaskunnan peruskorjaukseksi; e) vähentämällä d alakohdan mukaisesti saadusta määrästä Yhdistyneen kuningaskunnan saama hyöty siitä, että 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen, jäsenvaltioiden itselleen kanto- ja siitä johtuvina kuluina pidättämien varojen prosenttiosuus on noussut (10 prosentista 20 prosenttiin); Tämä edellyttää, että d alakohdan mukaisesta tuloksesta vähennetään tulos, joka saadaan kertomalla keskenään – 12,5 prosenttia[3] 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista ja EU:n talousarvioon kantokulujen vähentämisen jälkeen otetuista nettokokonaisvaroista, ja – erotus, joka saadaan, kun Yhdistyneen kuningaskunnan osuudesta 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista varoista vähennetään sen osuus rajaamattomasta EU:n alv-perusteesta; · edellä e kohdassa tarkoitettuja hyötyjä nimitetään perinteisiin omiin varoihin liittyviksi poikkeuksellisiksi hyödyiksi; · Yhdistyneen kuningaskunnan peruskorjauksesta vähennetään lopuksi perinteisiin omiin varoihin liittyvät poikkeukselliset hyödyt, ja näin saadaan laskettua Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus (eli e alakohdan mukainen tulos); f) edellä a alakohdan toisessa luetelmakohdassa ja b alakohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioille kohdennettujen menojen kokonaismäärästä vähennetään niille jäsenvaltioille kohdennettujen menojen kokonaismäärä, jotka ovat liittyneet EU:hun 30. huhtikuuta 2004 jälkeen, lukuun ottamatta maatalouden suoria tukia ja markkinoihin liittyviä menoja sekä sitä osuutta maaseudun kehittämisen määrärahoista, joka on peräisin EMOTR:n tukiosastosta. Seuraavassa taulukossa esitettyjä osuuksia käytetään laskettaessa kunkin jäsenvaltion sitä osuutta maaseudun kehittämisen määrärahoista, joka on peräisin EMOTR:n tukiosastosta. 1.2. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen laskentakaavat Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus vuonna t (otetaan ensimmäisen kerran talousarvioon vuonna t+1) on: Kunkin osatekijän tarkka määrittely on seuraavanlainen: ALKUPERÄINEN MÄÄRÄ (1.1 kohdan a, b ja c alakohta sekä f alakohta) jossa : jäsenvaltion/jäsenvaltioryhmän XX rajaamaton alv-peruste (jossa XX = UK tai EU) vuonna t; : XX:lle kohdennetut EU:n menot (jossa XX = UK tai EU) vuonna t; : muut kuin maatalouteen liittyvät EU:n menot (kuten on määritelty edellä 1.1 kohdan f kohdassa), jotka on kohdennettu vuonna t niille jäsenvaltioille, jotka ovat liittyneet EU:hun 30. huhtikuuta 2004 jälkeen; UK-ETU (edellä oleva 1.1 kohdan d alakohta) jossa : jäsenvaltion/jäsenvaltioryhmän XX rajaamaton alv-peruste (jossa XX = UK tai EU) vuonna t; : XX:n suorittamat BKTL-maksut yhteensä (jossa XX = UK tai EU) vuonna t; : XX:n suorittamat rajatut alv-maksut yhteensä (jossa XX = UK tai EU) vuonna t; PERINTEISIIN OMIIN VAROIHIN LIITTYVÄT POIKKEUKSELLISET HYÖDYT (edellä oleva 1.1 kohdan e alakohta) jossa : jäsenvaltion/jäsenvaltioryhmän XX perinteisten omien varojen nettomäärä (jossa XX = UK tai EU) vuonna t; : jäsenvaltion/jäsenvaltioryhmän XX rajaamaton alv-peruste (jossa XX = UK tai EU) vuonna t. 2. YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HYVÄKSI TEHTÄVÄN KORJAUKSEN RAHOITTAMINEN SEURAAVANA VUONNA (OMISTA VAROISTA VUONNA 2014 ANNETUN PÄÄTÖKSEN 5 ARTIKLA) Muut jäsenvaltiot vastaavat vuonna t+1 vuoden t Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen rahoittamisesta seuraavalla tavalla: a) rahoituksen jakaantuminen lasketaan sen osuuden mukaisesti, joka kullakin jäsenvaltiolla, Yhdistynyt kuningaskunta pois lukien, on 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista vuoteen t+1 liittyvistä maksuista ja ottamatta huomioon 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja Alankomaille, Itävallalle, Ruotsille ja Tanskalle myönnettäviä BKTL:oon perustuvien maksuosuuksien bruttoalennuksia; b) tämän jälkeen rahoituskustannuksen jakautumista mukautetaan siten, että Alankomaiden, Itävallan, Ruotsin ja Saksan rahoitusosuus rajoitetaan neljäsosaan edellä a kohdan mukaisesta laskelmasta saatavasta osuudesta. Korjaus tehdään Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi alentamalla sen alv-perusteisia maksuja. Jos korjauksen määrä ylittää alv-perusteiset maksut, korjaus tehdään pienentämällä sen BKTL-perusteisia maksuja. Rahoitus, josta muut jäsenvaltiot vastaavat, lisätään niiden alv- ja BKTL-maksuihin. Seuraavassa taulukossa havainnollistetaan edellä esitetyn laskentamenetelmän käyttöä vuoden 2013 talousarviossa olevien BKTL-arvioiden pohjalta. YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HYVÄKSI TEHTÄVÄN KORJAUKSEN RAHOITTAMISTA KOSKEVAT LASKENTAKAAVAT Jäsenvaltio || BKTL:n prosenttiosuus || Osuudet ilman Yhdistynyttä kuningaskuntaa || 3/4 Saksan, Alankomaiden, Itävallan ja Ruotsin sarakkeen 2 mukaisesta osuudesta || Sarakkeessa 3 esitettyjen osuuksien jakautuminen muiden jäsenvaltioiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan, Saksan, Alankomaiden, Itävallan ja Ruotsin kesken || Rahoitusosuus || (1) || (2) || (3) || (4) || (5)=(2)+(3)+(4) Belgia || 2,95 || 3,47 || || 1,51 || 4,98 Bulgaria || 0,30 || 0,36 || || 0,16 || 0,51 Tšekki || 1,08 || 1,27 || || 0,56 || 1,83 Tanska || 1,95 || 2,29 || || 1,00 || 3,29 Saksa || 20,93 || 24,59 || -18,44 || 0,00 || 6,15 Viro || 0,13 || 0,15 || || 0,07 || 0,22 Irlanti || 1,02 || 1,20 || || 0,52 || 1,72 Kreikka || 1,39 || 1,63 || || 0,71 || 2,34 Espanja || 7,86 || 9,24 || || 4,03 || 13,27 Ranska || 15,97 || 18,76 || || 8,19 || 26,95 Kroatia || 0,16 || 0,19 || || 0,08 || 0,28 Italia || 11,87 || 13,94 || || 6,09 || 20,03 Kypros || 0,12 || 0,14 || || 0,06 || 0,20 Latvia || 0,18 || 0,21 || || 0,09 || 0,30 Liettua || 0,25 || 0,30 || || 0,13 || 0,43 Luxemburg || 0,25 || 0,29 || || 0,13 || 0,42 Unkari || 0,72 || 0,85 || || 0,37 || 1,22 Malta || 0,05 || 0,06 || || 0,03 || 0,08 Alankomaat || 4,65 || 5,46 || -4,10 || 0,00 || 1,37 Itävalta || 2,42 || 2,85 || -2,13 || 0,00 || 0,71 Puola || 2,93 || 3,45 || || 1,51 || 4,95 Portugali || 1,21 || 1,43 || || 0,62 || 2,05 Romania || 1,05 || 1,24 || || 0,54 || 1,78 Slovenia || 0,26 || 0,31 || || 0,14 || 0,44 Slovakia || 0,55 || 0,65 || || 0,28 || 0,93 Suomi || 1,52 || 1,79 || || 0,78 || 2,56 Ruotsi || 3,31 || 3,89 || -2,92 || 0,00 || 0,97 Yhdistynyt kuningaskunta || 14,89 || 0,00 || || 0,00 || 0,00 Yhteensä || 100,00 || 100,00 || -27,59 || 27,59 || 100,00 Lisätalousarvioesityksessä nro 6/2013 käytetyt BKTL-ennusteet. Sarakkeessa 1 esitetään jäsenvaltioiden osuudet BKTL-maksuista (2 artiklan 1 kohdan c alakohta) vuonna t+1. Sarakkeessa 2 esitetään edellä olevan a alakohdan mukaisesti lasketut osuudet. Sarakkeessa 3 esitetään Saksan, Alankomaiden, Itävallan ja Ruotsin osuuksien pieneneminen (kolme neljäsosaa niiden edellä olevan a alakohdan mukaisesti lasketuista osuuksista). Sarakkeessa 4 esitetään Saksalle, Alankomaille, Itävallalle ja Ruotsille myönnettyjen alennusten jakautuminen jäsenvaltioiden kesken, lukuun ottamatta näitä neljää jäsenvaltiota ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Sarakkeessa 5 esitetään tämän laskutoimituksen antamat osuudet, joiden mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus rahoitetaan. 3. TALOUSARVION KOKONAISMÄÄRIEN MÄÄRITTELEMINEN 3.1 Kokonaismenot vuonna t Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen laskemisessa tarkoitetaan menoilla kyseiseen vuoteen (vuoteen t) liittyviä tosiasiallisia maksuja (maksumäärärahojen toteutuminen), jotka maksetaan joko kyseisen vuoden talousarvion määrärahoista tai (vuodelta t vuodelle t+1) siirretyistä käyttämättömistä määrärahoista. Vain maksuihin käytetyt määrärahat eli tosiasiallisesti suoritettujen maksujen määrä otetaan huomioon. 3.2. Jäsenvaltioille kohdennettujen menojen kokonaismäärä Edellä 3.1. kohdassa määriteltyjen menojen kokonaismäärän kohdentamista jäsenvaltioille koskevat seuraavat säännöt: Pääsääntöisesti maksut kohdennetaan jäsenvaltiolle, jossa pääasiallisella vastaanottajalla on kotipaikka. Jos komissio kuitenkin tietää, että kyseinen vastaanottaja toimii vain välikätenä, maksut on kohdennettava mahdollisuuksien mukaan sille tai niille jäsenvaltioille, jossa tai joissa on lopullisen tai lopullisten edunsaajien kotipaikka, sen mukaan mikä on sen tai niiden osuus kyseisistä maksuista. Kriisinratkaisurahastoon liittyviä menoja ei oteta huomioon. Joitain menoeriä ei edes voida kohdentaa kokonaan tai osittain jäsenvaltioille. Jos perustaksi otetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion kokonaismenot, ainakin kaksi menojen pääluokkaa on jätettävä ulkopuolelle (vaikkakin tämä luettelo on ohjeellinen eikä välttämättä kattava): 1. Ulkoiset menot, jotka pääosin vastaavat vuosia 2014–2020 koskevan rahoituskehyksen otsaketta 4 ”EU maailmanlaajuisena toimijana”. Tämä menoluokka sisältää myös muihin otsakkeisiin sisältyvät menot, joista hyötyvät unionin ulkopuoliset vastaanottajat, kuten kehitysyhteistyö, EU:n ulkopuolella käytetyt tutkimusmäärärahat, unionin ulkopuolisille vastaanottajille korvatut hallinnolliset menot jne. 2. Menot, joita ei voida kohdentaa tai selkeästi määrittää. Tämä voi johtua käsitteellisistä vaikeuksista, esimerkkinä menot, jotka liittyvät edustukseen, virkamatkoihin tai virallisiin tai muihin kokouksiin, sekä maksut, jotka koskevat rajat ylittäviä unionialoitteita, alueiden välisten yhteistyötoimien edistämistä ja muita rajat ylittäviä toimia. Jäsenvaltioille kohdennettujen menojen määritelmä vastaa periaatteessa vuosia 2014–2020 koskevan rahoituskehyksen otsakkeita 1, 2, 3, 5 ja 6. 4. YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HYVÄKSI VUONNA t TEHTÄVÄN KORJAUKSEN OTTAMINEN TALOUSARVIOON 4.1. Väliaikainen arvio (otetaan vuoden t+1 alustavaan talousarvioesitykseen) Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi vuonna t tehtävästä korjauksesta on tehtävä väliaikainen laskelma vuoden t+1 talousarvioesitykseen. Laskelman on perustuttava tuoreimpiin käytettävissä oleviin tietoihin sekä rahoitusosuuksien että menojen osalta. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävällä korjauksella vähennetään Yhdistyneen kuningaskunnan alv- ja BKTL-maksuja. Muiden jäsenvaltioiden alv- ja BKTL-maksuja korotetaan niiden rahoitusosuutta vastaavalla määrällä. 4.2. Väliaikaisen arvion tarkistus (vuoden t+1 ja vuoden t+3 välisenä aikana) Komissio voi tarvittaessa ehdottaa väliaikaisen arvion tarkistamista milloin tahansa vuoden t+1 ja vuoden t+3 välisenä aikana. Tarkistus sisällytetään alustavaan lisätalousarvioesitykseen. Tarkistamista ehdotetaan, jos komissiolla on syytä olettaa, että väliaikaisen laskelman alustava arvio poikkeaa huomattavasti vuoden t+4 alustavassa lisätalousarvioesityksessä ehdotettavasta Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen lopullisesta laskelmasta (katso jäljempänä). Tarkistamista voidaan ehdottaa myös, jos ilmenee, että vuoden t+1 talousarvioesitykseen sisällytetyt arviot BKTL-perusteista poikkeavat huomattavasti lopullisista BKTL-perusteista, ja näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen rahoitusosuudet muuttuvat huomattavalla tavalla. 4.3. (Vuoden t+4 alustavaan lisätalousarvioon sisällytettävän) Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen lopullinen laskeminen 4.3.1. Lopullisen määrän laskeminen Menettely korjauksen lopullisen määrän laskemiseksi esitetään tämän asiakirjan 1 kohdassa. Laskettaessa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää lopullista korjausta käytetään pohjana vuotta t koskevia alv- ja BKTL-perusteita ja jäsenvaltioille kohdennettujen menojen arvioita sellaisina kuin ne ovat tiedossa 31. joulukuuta vuonna t+3. Ne on muutettava euroiksi vuoden t keskimääräisen vuosittaisen valuuttakurssin mukaan. ”UK-edun” arvioimiseksi lopullista laskelmaa varten (1.1 kohdan d alakohta) on otettava huomioon perinteisten omien varojen ja muiden tulojen osuus vuonna t. Tämä tarkoittaa, että kaikkia varoja ja tuloja koskevien lopullisten tietojen perusteella on laskettava uudelleen nimellinen talousarvio. 4.3.2. Korjauksen lopullisen rahoituksen laskeminen ja ottaminen talousarvioon Edellä 2 kohdassa esitetään lopullisen korjauksen rahoituksen laskentamenetelmä. Lopulliset rahoitustiedot ovat vuoden t+1 alv- ja BKTL-perusteet sellaisina kuin ne ovat tiedossa 31. joulukuuta vuonna t+3. Lopullisia rahoitustietoja verrataan niihin maksuihin, jotka on jo otettu talousarvioon (ts. vuoden t+1 talousarvioon ja mahdollisesti vuoden t+2 tai t+3 talousarvioon, jos tarkistaminen on tehty noina vuosina). Jäsenvaltiokohtaiset erot otetaan vuoden t+4 alustavan lisätalousarvioesityksen asianmukaiseen lukuun muunnettuina kansalliseksi valuutaksi. Muuntamisessa käytetään korjauksen rahoitusvuoden (vuosi t+1) keskimääräistä valuuttakurssia. [1] Budjettiepätasapainon korjauksen laskeminen, rahoittaminen, maksaminen ja talousarvioon ottaminen Euroopan unionin omista varoista tehdyn neuvoston päätöksen 4 ja 5 artiklan mukaisesti, Euroopan unionin neuvosto, 9851/07 ADD 2, 23. toukokuuta 2007. [2] Sopimus kattaa sopimussuhteen ulkopuoliset vastuut ja niihin liittyvät kustannukset unionin toimielinten käyttäessä toimivaltaa yhteisestä pankkialan kriisinratkaisurahastosta annetun asetuksen (EU) N:o .../... mukaisesti. [3]Prosenttiosuus 12,5 on suhdeluku, joka saadaan jakamalla kantokuluina pidätetty perinteisten omien varojen lisäosuus (10 %) kannettujen perinteisten omien varojen nettomäärällä (80 %).