FI Euroopan unionin virallinen lehti C 246/9

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2015/C 246/12)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”ΧΑΛΛΟΥΜΙ” (HALLOUMI) / ”HELLIM”

EU-nro: CY-PDO-0005-01243-17.7.2014

SAN ( X ) SMM ( )

1. Nimi (nimet)

”Χαλλουμι” (Halloumi) / ”Hellim”

Kyseisiä kahta nimeä voidaan käyttää yhdessä tai erikseen.

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kypros

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotetyyppi

Luokka 1.3 Juustot

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Jäljempänä ”Halloumi” edustaa kahta edellä täsmennettyä nimeä:

”Χαλλουμι” (Halloumi) / ”Hellim”

Halloumi-juustoa on saatavilla kahdessa muodossa, tuoreena ja kypsytettynä.

Tuore Halloumi valmistetaan juustoumasta, jota tuotetaan maitoa juoksuttamalla. Juusto kypsennetään ja muotoillaan ominaiseen muotoonsa. Juusto on puolikovaa ja kumimaista. Se laskostetaan suorakulmion tai puoliympyrän muotoon. Se on väriltään valkoisesta haalean keltaiseen, rakenteeltaan kiinteää ja helppoa viipaloida, ja sillä on luonteenomainen tuoksu ja maku. Halloumi tuoksuu voimakkaasti maidolta tai heralta sekä tuoksuu ja maistuu mintulta, ja siinä on navetan hajua ja vahva, suolainen maku. Kosteuspitoisuus on enintään 46 prosenttia, rasvapitoisuus vähintään 43 prosenttia (kuiva-aineesta) ja suolapitoisuus enintään 3 prosenttia.

Kypsytetty Halloumi valmistetaan juustoumasta, jota tuotetaan maitoa juoksuttamalla. Se kypsennetään, muotoillaan ominaiseen muotoonsa, ja sen annetaan kypsyä suolaliuoksessa vähintään 40 vuorokautta. Juusto on puolikovaa tai kovaa, ei niin kumimaista. Se laskostetaan suorakulmion tai puoliympyrän muotoon. Se on väriltään valkoisesta keltaiseen, rakenteeltaan kiinteää ja helppoa viipaloida, ja sillä on luonteenomainen tuoksu ja maku. Halloumi tuoksuu voimakkaasti maidolta tai heralta sekä tuoksuu ja maistuu mintulta, ja siinä on navetan hajua ja vahva, hieman karvas ja voimakkaan suolainen maku. Kosteuspitoisuus on enintään 37 prosenttia, rasvapitoisuus vähintään 40 prosenttia (kuiva-aineesta), suolapitoisuus enintään 6 prosenttia ja happopitoisuus 1,2 prosenttia (laskettuna maitohappona kuiva-aineesta).

Halloumi-juusto painaa 150–350 grammaa.

3.3 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Maito (tuore lampaan- tai vuohenmaito tai niiden seos, johon on mahdollisesti lisätty lehmänmaitoa), juoksute (mutta ei siasta saatu), tuoreet tai kuivatut kyproksenmintun (Mentha viridis) lehdet ja suola. Lampaan- tai vuohenmaidon (tai niiden seoksen) määrän on kuitenkin aina oltava suurempi kuin lehmänmaidon. Toisin sanoen, jos valmistuksessa käytetään lehmänmaitoa yhdessä lampaan- tai vuohenmaidon tai niiden seoksen kanssa, lehmänmaidon osuus Halloumissa ei saa olla suurempi kuin lampaan- ja vuodenmaidon tai niiden seoksen. Halloumin valmistukseen käytetty maito on Kyproksella tuotettua täysmaitoa. Maidon on oltava pastöroitua tai se on pitänyt kuumentaa yli 65 °C:n lämpötilaan. Maito ei saa olla maitotiivistettä eikä siinä saa olla mitään seuraavista: maitojauhetta, maitotiivistettä, kaseiinisuoloja, väri- tai säilöntäaineita eikä muita lisäaineita. Siinä ei myöskään saa olla antibiootteja, kasvinsuojeluaineita eikä muita haitallisia aineita.

Lampaan- ja vuohenmaito on peräisin paikallisista roduista ja niiden risteytyksistä, jotka ovat sopeutuneet saaren ilmastoon. Tarkemmin sanoen lampaanmaito saadaan paikallisesta paksusaparoisesta lampaasta, joka on hioksenlampaan kyproslainen muunnos. Rotu on jalostettu pitkän ajan kuluessa Kyproksen jalostusohjelmassa, ja se on erilaistunut alkuperäispopulaatiosta. Morfologiset ja tuotanto-ominaisuudet ovat erilaiset. Tämä rotu ja sen risteytykset muodostavat erityisen rodun. Risteytetyissä eläimissä saattaa olla piirteitä awassi- tai itäfriisiläislampaasta, joita tuotiin Kyprokselle 1960-luvulla. Vuohenmaito saadaan paikallisesta machairanvuohesta, pissourinvuohesta ja damaskoksenvuohen kyproslaisesta muunnoksesta, joka on pitkän ajan kuluessa jalostettu Kyproksen jalostusohjelmassa, ja se on erilaistunut alkuperäispopulaatiosta. Morfologiset ja tuotanto-ominaisuudet ovat erilaiset. Tämä rotu ja sen risteytykset muodostavat erityisen rodun.

Lehmänmaito saadaan pääasiassa mustavalkoisista lehmistä, joita on tuotu Kyprokselle viime vuosisadan alusta lähtien ja jotka ovat sopeutuneet erittäin hyvin paikallisiin oloihin.

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Halloumin valmistukseen käytettävän maidon osalta sovelletaan seuraavaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 664/2014 säännösten soveltamista:

Lampaan- ja vuohenmaito on peräisin paikallisista roduista ja niiden risteytyksistä, jotka laiduntavat koko vuoden sääolosuhteiden salliessa. Lampaiden ja vuohien ravintona oleva korsirehu on paikallisesti tuotettua (tuorerehua, heinää, säilörehua, rehuolkea ja laidunalueiden luonnonvaraisia kasveja). Täydennysrehuna voidaan käyttää viljaa, myös ohraa ja maissia, valkuaisrehua kuten osittain esikuoritusta soijasta valmistettavaa jauhoa, eri raaka-aineista (kuten vehnäleseestä) valmistettuja tuotteita ja sivutuotteita, sekä epäorgaanisia aineita, vitamiineja ja mikroravintoaineita.

Lehmänmaito on peräisin mustavalkoisista lehmistä, joita pidetään eläinsuojissa ja joille syötetään nurmirehua, heinää, säilörehua ja rehuolkea, joita tuotetaan Kyproksella pääasiassa kotimaisista rehukasveista, sekä täydennysrehua. Lehmien ravintona on paikallisesti tuotettua rehua (tuorerehukasveja, heinää, säilörehua ja rehuolkea). Sen osuus ravinnosta on 35–40 prosenttia. Loput 60–65 prosenttia ravinnosta koostuu täydennysrehusta, pääasiassa ohrasta, maissista, soijasta ja leseestä. Täydennysrehusta 20 prosenttia ohrasta ja leseestä on paikallisesti tuotettua, kun taas soija ja maissi ovat maahantuotuja.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Halloumi-juuston valmistuksen raaka-aineena käytettävä lampaan-, vuohen- ja lehmänmaito tuotetaan yksilöidyllä maantieteellisellä alueella. Myös itse Halloumi-juusto valmistetaan yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Halloumi-juusto on pakattava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella seuraavista syistä: a) Halloumi-juusto on pakattava välittömästi tuotannon päätyttyä, jotta se ei kypsy enempää, b) Halloumi-juuston tuotantoprosessia (tuotanto ja pakkaaminen) ei saa katkaista (keskeytymätön tuotanto), c) jäljitettävyyssyistä tuottajan on itse pakattava ja merkittävä juusto, d) jottei Kyproksen ulkopuolella tuotettua juustoa voitaisi merkitä Halloumin suojatulla alkuperänimityksellä (SAN) ja jotta voidaan taata tuotteen laatu ja alkuperä ja varmistaa tarvittavat tarkastukset.

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Jos Halloumi-juuston valmistukseen on käytetty useiden eläinlajien maitoa, on merkinnöissä ilmoitettava käytettyjen maitolajien osuus pienenevässä prosentuaalisessa järjestyksessä.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Tähän maantieteelliseen alueeseen kuuluvat Nikosian, Limassolin, Larnakan, Famagustan, Pafoksen ja Kyrenian hallintoalueet.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Luontoon liittyvät tekijät: Kyproksella on Välimeren ilmasto. Kesä on kuuma ja kuiva ja talvi leuto ja sateinen. Myös maan pinnanmuodostuksella on hyvin tärkeä merkitys, sillä sateet ovat vuorilla suhteellisen runsaita ja vaikuttavat myös matalampien seutujen vesistöihin ja ympäristöön, koska sateiden loppumisen jälkeenkin lähteistä virtaa useiden kuukausien ajan paljon vettä lukuisiin jokiin. Kyproksella on kokoonsa nähden eräs Välimeren alueen rikkaimmista kasvistoista, mikä johtuu sen alueen geologisista piirteistä, ilmasto-oloista, maantieteellisestä sijainnista, ympäröivästä merestä ja maanpinnan muodoista (Tsintidis et al., 2002). Kyproksella kasvaa 1 908 erilaista kasvilajia, joista 140 on endeemisiä eli niitä esiintyy vain Kyproksella (Metsäasioiden osasto, 2004). Lisäksi Kyproksen maidontuotantoeläinten paikallisiin rotuihin kuuluvat paksusaparoinen lammas, joka on sopeutunut hyvin kyseisen maantieteellisen alueen kuivaan ilmastoon ja korkeisiin lämpötiloihin, sekä paikalliset machairan- ja pissourinvuohet. Lisäksi sekä hioksenlammas että damaskoksenvuohi (jotka tuotiin Kyprokselle 50- ja 30-luvuilla) ovat nykyään myös kyproslaisia rotuja, sillä pitkäaikaisen jalostusohjelman vuoksi ne ovat erilaistuneet morfologisesti ja maidontuotanto-ominaisuuksiltaan alkuperäisistä populaatioista.

Inhimilliset tekijät: Historiallisten viitteiden perusteella Halloumi-juuston tuotanto on ollut tunnettua Kyproksella jo antiikin aikoina. Halloumi mainitaan nimellä ”calumi” Venetsian Correr-museon kirjastossa säilytettävässä koodeksissa, joka käsittää viisi käsikirjoitusta Kyproksen historiasta. Tämä vuodelta 1554 oleva kirjallinen viittaus on vanhin Halloumi-juustoon tähän mennessä löydetty viittaus. Halloumi-juustoon ovat myöhemmin viitanneet monet muutkin, mm. arkkimandriitta Kyprianos vuonna 1788.

Halloumi-juuston suuri merkitys Kyproksen asukkaiden elämässä käy ilmi sekä taiteista (runous, kirjallisuus) että juuston asemasta maatalousnäyttelyissä (Lyssi, 1939). Lyssin maatalousnäyttelyn luettelo, joka julkaistiin sekä kreikaksi että turkiksi, sisältää tuoteluokat, käteisrahana maksettavat palkinnot ja näyttelyn osallistumisehdot sekä tuotteet, joilla voi osallistua kilpailuun. Halloumin turkinkielinen nimi on ”Hellim”. Kyproksenturkkilaiset Halloumin tuottajat käyttävät tästä perinteisestä tuotteesta molempia nimiä tai pelkästään nimeä ”Hellim”. On olemassa paljon todisteita siitä, että sekä ”Halloumi” että ”Hellim” viittaavat samaan perinteiseen kyproslaiseen tuotteeseen, josta käytetään molempia nimiä (Halkin Sesi -sanomalehti, 1959 ja 1962 sekä vientipakkaukset, joissa käytetään kumpaakin nimeä).

Halloumin ja kyproslaisten tiiviistä yhteydestä kertoo myös se, että Kyproksella sukunimet Halloumas, Hallouma, Halloumakis ja Halloumis ovat nykyään yleisiä.

Halloumi on vanhastaan ollut merkittävä ruoka-aine kyproslaisten pöydissä (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zygouris, 1952), ja se täytti kyproslaisen perheen tarpeet ympäri vuoden. Halloumi oli ”erityisellä tavalla valmistettu kuuluisa kyproslainen juusto”, yleisimpiä leivän lisäkkeitä joka talossa, välttämätön jokaiselle maalaisperheelle (Ksioutas, 2001). Paikallisen kulutuksen lisäksi Halloumia vietiin jo vanhastaan ulkomaille (arkkimandriitta Kyprianos 1788), muun muassa Egyptiin, Syyriaan, Kreikkaan, Turkkiin, Palestiinaan, Ranskaan, Sudaniin, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Amerikkaan, Australiaan ja Kiinaan (Dawe, 1928).

Tuotantomenetelmä on ainutlaatuinen, erityisesti kypsentäminen korkeassa lämpötilassa tietyn aikaa sekä laskostaminen ja kyproksenmintun lisääminen. Juustouman kypsentäminen on hyvin tärkeää, koska erään tutkimuksen mukaan se parantaa tuotteen aistinvaraisia ominaisuuksia. Erityisesti juustouman kypsentäminen korkeassa lämpötilassa tuottaa suuria määriä tiettyjä kemiallisia perusyhdisteitä, joilla Halloumin maku voidaan määritellä. Näitä yhdisteitä ovat esim. laktonit, kuten delta-dodekalaktoni (hedelmäinen ominaismaku) ja delta-dekalaktoni (kermainen ominaismaku) sekä metyyliketonit, joilla on maidon kaltainen ominaismaku (P. Papademas, 2000).

Halloumi erottuu muista juustoista juustouman laskostamisen vuoksi, mikä kuuluu Halloumin perinteiseen valmistusmenetelmään. Laskostamista ruvettiin käyttämään, koska laskostettuina juustot oli helpompaa asettaa säiliöihin, joissa niitä säilytettiin herassa. Juustoumakerrosten väliin asetetaan laskostamisen aikana myös mintunlehtiä, jotta lehdet pysyvät paikoillaan ja mintulle ominainen aromi siirtyy lopputuotteeseen. Mintun (Mentha viridis) käyttö juustoa laskostettaessa antaa lopputuotteelle sen ominaisen aromin, joka johtuu terpeeneistä, kuten pulegonista (”minttuterpeeni”) ja karvonista (Papademas ja Robinson, 1998). Tuotantomenetelmän osaajia ovat juuri paikalliset tuottajat.

5.2 Tuotteen erityisyys

Tuotteella on seuraavat erityispiirteet:

a) juusto ei sula korkeissa lämpötiloissa (sitä voidaan syödä sellaisenaan sekä paistettuna, grillattuna jne.),

b) herassa olevan juustouman kuumakäsittely yli 90 °C:n lämpötilassa vähintään 30 minuutin ajan, mikä on tuotantomenetelmän ainutlaatuinen piirre ja vaikuttaa tuotteen erityisiin aistinvaraisiin ominaisuuksiin,

c) juuston laskostaminen, jolla juusto saa ominaisen muotonsa,

d) juuston aistinvaraiset ominaisuudet (ominainen tuoksu ja maku: juusto tuoksuu voimakkaasti maidolta tai heralta sekä tuoksuu ja maistuu mintulta, ja siinä on navetan hajua ja vahva, suolainen maku), jotka johtuvat pääasiassa lampaan- ja vuohenmaidosta (johon vaikuttaa puolestaan eläinten ravinto), tuotannon aikana lisättävästä mintusta ja haihtuvista aineista, joita muodostuu herassa olevan juustouman kuumakäsittelyssä, ja

e) juuston perinteinen luonne, joka johtuu siitä, että Halloumia on valmistettu Kyproksella jo muinaisista ajoista lähtien sukupolvelta toiselle siirtyneellä perinteisellä menetelmällä, ja nykyään tuotantomenetelmän osaajia ovat juuri paikalliset tuottajat.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Halloumi-juuston yhteys maantieteelliseen ympäristöön perustuu Kyproksen välimerellisen ilmaston erityispiirteisiin. Maidontuotantoeläimet syövät ravintoa, joka vaihtelee laidunrehusta puolikuivaan ja jopa kuivaan rehuun saaren kuivalle ja kuumalle ilmastolle ominaisten vaiheiden mukaan. Maidontuotantoeläimet syövät myös joitakin Kyproksen endeemisiä kasveja. Paikalliset kyproslaiset kasvit, joita eläimet syövät joko tuoreina tai kuivina, vaikuttavat olennaisesti maidon laatuun ja siten Halloumi-juuston erityisominaisuuksiin (Papademas, 2000). Lactobacillus cypricasei (kyproslaisen juuston laktobasilli), joka on eristetty ainoastaan kyproslaisesta Halloumi-juustosta, osoittaa saaren mikroflooran ja Halloumin välisen yhteyden (Lawson et al., 2001). Myös kyproksenmintun lisääminen voimistaa entisestään juuston luonteenomaista makua. Tuotteen aistinvaraisiin ominaisuuksiin, erityisesti makuun ja hajuun, vaikuttaa myös maidon laatu, erityisesti lampaan- ja vuohenmaidon sisältämät lyhytketjuiset rasvahapot ja tuotannon aikana muodostuvat haihtuvat aineet.

Inhimillisten tekijöiden ja kyseisen tuotteen välisestä yhteydestä todettakoon, että Halloumi-juusto katsotaan Kyproksella perinneruoaksi, koska (kuten 5.1 kohdassa selostetaan) sillä on vanhastaan ollut merkittävä asema saaren kyproksenkreikkalaisten ja kyproksenturkkilaisten asukkaiden elämässä ja ruokavaliossa, ja tuotantomenetelmä on siirtynyt sukupolvelta toiselle. Tästä perinteisestä, sukupolvelta toiselle siirtyneestä tuotantomenetelmästä johtuvat niin juustolle ominainen laskostettu muoto kuin se ominaisuus, ettei juusto sula korkeissa lämpötiloissa.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/F3FF567F4E8FF1C5C2257B970039D8EF/$file/Τελικές%20Προδιαγραφές%20Χαλλούμι%20(Halloumi)%20και%20Hellim.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.