Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Toinen vuosikertomus 2007 rahoitusvälineen perustamisesta kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi 27 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (ey) n:o 389/2006 mukaisesti toteutetusta yhteisön tuesta {SEC(2008)2469 final} /* KOM/2008/0551 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 15.9.2008 KOM(2008) 551 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Toinen vuosikertomus 2007 rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi 27 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 389/2006 mukaisesti toteutetusta yhteisön tuesta {SEC(2008)2469 final} KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Toinen vuosikertomus 2007 rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi 27 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 389/2006 mukaisesti toteutetusta yhteisön tuesta 1. JOHDANTO Huhtikuun 26. päivänä 2004 neuvosto totesi seuraavaa: ”Kyproksen turkkilainen yhteisö on ilmaissut selkeästi haluavansa tulevaisuuden Euroopan unionissa. Neuvosto aikoo päättäväisesti lopettaa Kyproksen turkkilaisen yhteisön eristyneen aseman ja helpottaa Kyproksen yhdistymistä tukemalla Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellista kehitystä. Neuvosto kehotti komissiota tekemään tätä koskevia kokonaisvaltaisia ehdotuksia, joissa painotetaan erityisesti saaren taloudellista yhdentymistä ja yhteydenpidon parantamista molempien yhteisöjen välillä ja Euroopan unionin kanssa. Neuvosto suositteli, että Kyproksen pohjoisosia varten ratkaisuun pääsyn varalta jo varatut 259 miljoonaa euroa käytettäisiin nyt tähän tarkoitukseen.” Neuvosto antoi 27. helmikuuta 2006 asetuksen (EY) N:o 389/2006[1] rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi, jäljempänä ’tukiasetus’. Toinen vuosikertomus kattaa ajanjakson 1. maaliskuuta – 31. joulukuuta 2007. 2. TUELLA RAHOITETTAVIEN OHJELMIEN SUUNNITTELU Vuoden 2007 talousarviossa ei saatu käyttöön ohjelmasuunnittelua vaativia lisävaroja. Tarkastelujaksolla ei tarvittu uutta ohjelmasuunnittelua. Vähäisiä muutoksia tehtiin joihinkin hankekuvauksiin, mutta ne eivät vaatineet muutoksia vuonna 2006 hyväksyttyyn viiteen komission päätökseen. 3. TOTEUTTAMISJÄRJESTELYT Komissio vastaa tuen hallinnoinnista. Toteuttamisjärjestelmiin vaikuttivat tukiohjelman ja tuensaajien ad hoc -luonne. Ohjelma toteutetaan EU:n jäsenvaltiossa alueella, joka ei ole jäsenvaltion hallituksen tosiasiallisessa valvonnassa ja jossa yhteisön säännöstöä ei sovelleta. Ohjelman toteuttamiseksi perustettiin vuonna 2006 erityisryhmä, joka koostuu komission virkamiehistä ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä. Ryhmä toimii osana laajentumisen pääosastoon kuuluvaa erityisryhmää, joka vastaa Kyproksen turkkilaisyhteisöön liittyvistä asioista. Erityisryhmää vahvistettiin tarkastelujaksolla. Joulukuussa 2007 ryhmässä oli 27 jäsentä: kolme komission virkamiestä, 14 sopimussuhteista toimihenkilöä ja 10 hallintotehtävistä ja logistisista palveluista huolehtivaa yksityisen palveluntarjoajan (GTZ) työntekijää. Erityisryhmä, joka työskentelee Kyproksella pitkäaikaisessa tehtävässä, jatkoi syyskuussa 2006 perustetun ohjelman tukitoimiston palvelujen käyttämistä. Tukitoimisto sijaitsee muurin jakaman Nikosian pohjoisosassa. GTZ jatkoi toimistopalvelujen tarjontaa 20. kesäkuuta 2008 asti voimassa olleella sopimuksella. Ohjelman tukitoimisto on osoittautunut tärkeäksi välineeksi koordinoinnin varmistamiseksi kyproksenturkkilaisten toimijoiden kanssa sekä sopivaksi paikaksi kokousten ja seminaarien järjestämiseen. Alun perin valittu toimitila osoittautui liian pieneksi, sillä EU-varoista sopimuksia tekevän henkilöstön määrä kasvaa jatkuvasti vuoden 2009 loppuun asti. Syksyllä 2007 tehtiin päätös siirtyä uusiin tiloihin välttämättömien kunnostustöiden jälkeen[2]. Julkaistiin myös kesäkuun 2008 jälkeistä aikaa koskeva tarjouspyyntö toimistopalveluista (tilat, laitteet, tukihenkilöstö). 4. TOTEUTTAMINEN TARKASTELUJAKSON AIKANA 4.1. Yleistä Komissio toteuttaa tätä tukiohjelmaa poliittisesti, oikeudellisesti ja diplomaattisesti ainutlaatuisessa tilanteessa. Komissio joutui tarkastelujaksolla käsittelemään joitakin tällaisessa ympäristössä toimimisesta aiheutuvia seurauksia. Tilapäisiä järjestelyjä täytyi ottaa käyttöön, jotta komissio voisi edetä toteuttamisessa ja samalla noudattaa moitteettoman varainhoidon periaatteita. Olisi muistettava, että muissa samankaltaisissa EU-rahoitteisissa tukiohjelmissa tuensaajamaan hallituksen kanssa tehdyt rahoitusjärjestelyt yleensä asettavat ne säännöt ja ehdot, joiden mukaan tukea toteutetaan. Nämä säännöt ja ehdot koskevat muun muassa verotusta sekä työ- ja oleskelulupia. Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi perustetun tukiohjelman osalta tällaisia sopimuksia ei ole olemassa. Niinpä komission on ohjelman toteuttamisessa luotettava siihen, mitä se ymmärtää paikallisesti sovellettavilla säännöillä ja ehdoilla. Nämä eivät ole lainvoimaisia ja saattavat muuttua sopimuksen elinkaaren aikana. Kun komissio ryhtyy sopimussuhteeseen palveluntarjoajien kanssa, se saattaa samalla ottaa vastuulleen velvoitteita, joita ei yleensä esiinny rahoitussopimuksen yhteydessä. Urakoitsijat saattavat hinnoitella palvelunsa kalliimmalla hinnalla suojatakseen itsensä näiltä epävarmuustekijöiltä. Komissio tukeutuu vahvasti Kyproksen turkkilaiseen yhteisöön, jotta tämä ohjelma menestyisi, ensin sen toteuttamisvaiheessa sekä myöhemmin, kun on varmistettava loppuunsaatettujen hankkeiden kestävyys. Komissio pyrkii kehittämään paikallisten tuensaajien sitoutumista yhteisön rahoittamiin hankkeisiin. Kyproksenturkkilaisia asiantuntijoita on mukana laatimassa teknisiä eritelmiä ja toimeksiantoja. Kyproksenturkkilaiset toimijat ovat olleet aktiivisesti mukana tarjouskilpailuvaiheessa, ja yhteisön asiantuntijoita on tarjousten arviointilautakunnissa. Sopimusten tekemisen jälkeen kyproksenturkkilaiset tuensaajat toimivat aktiivisesti ohjauskomiteoissa. Kyproksen turkkilainen yhteisö määritteli kumppanit jokaista hanketta varten. Perustettiin tukikomitea. Kyproksenturkkilaiset eivät ole tottuneita Euroopan yhteisön menettelytapoihin. Oppimiskäyrä on jyrkkä ja vaikka merkittävää kehitystä on tapahtunut, tulokset tuen hyödyntämisestä vaihtelevat. On tehtävä enemmän pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi. Tilannetta vaikeuttaa se, että komission on tehtävä sopimus tukiohjelmasta lyhyessä ajassa. Tarkastelujaksolla ilmeni joitakin ensimmäisessä vuosikertomuksessa kuvatuista riskeistä, ja erityisesti se, miten yleinen poliittinen tilanne vaikuttaa tuen toteuttamiseen. Sovitteluhankkeissa esiintyi ongelmia. Miinanraivaus alkoi myöhään sen vuoksi, että kyproksenturkkilainen johto olin aluksi haluton käyttämään tukiohjelmaa tähän toimintaan. Historianopetushanke (joka perustui kummankin yhteisön opettajien ja ammattiyhdistysten väliseen yhteistyöhön jaksolla 2004–2006) ei voinut alkaa, koska Kyproksen tasavallan hallitus oli huolestunut komission osallistumisesta hankkeeseen, jonka Euroopan neuvosto aikoi toteuttaa. Kyproksen tasavallan hallitus toimitti huomattavan hitaasti tiedot yksityisistä kyproksenkreikkalaisista maanomistajista, mikä viivytti tiukkaa aikataulua entisestään. Viivytyksen oikaisu riippuu muun muassa tällaisten tietojen antamisesta nopeammin. Urakoita, palveluita ja tavaroita hankitaan yhteisön ulkoista apua koskevien sääntöjen mukaisesti. Kyproksenturkkilaiset urakoijat päättivät olla osallistumatta yhteisön rahoittamiin tarjouskilpailuihin, koska julkisia hankintoja koskevien EY:n sääntöjen mukainen avoin tarjouskilpailumenettely heikensi paikallisia intressejä. Tämä vaikutti kielteisesti ensimmäisiin urakoihin liittyneisiin tarjouskilpailuihin tarkastelujaksolla. 4.2. Tavoitekohtainen edistyminen Tukiohjelman mukainen taloudellinen tuki jaetaan viiden ensisijaisen tavoitteen kesken (ks. liitteestä I tavoitteiden ja hankkeiden mukainen erittely). Edellä mainitusta 259 miljoonan euron kokonaissummasta 240,15 miljoonaa euroa on varattu tukiohjelman operatiivista osaa varten. Seuraavassa on esitetty tarkastelujakson keskeiset toimet ja kysymykset: 4.2.1. Tavoite 1: Infrastruktuurin kehittäminen ja uudelleenorganisointi Toiminnassa keskityttiin tarkastelujaksolla valmistelemaan suurten urakoiden suunnittelu- ja tarjouskilpailujen käynnistämistä sekä komponenttien toimittamista, mitkä rahoitetaan tämän painopisteen mukaisesti. Ensimmäisten urakoiden tarjouskilpailu, joka koski erittäin tarpeellista asbestiputkien vaihtamista Nikosian pohjoisosassa, joutui vaikeuksiin, joita pahensi paikallisten kyproksenturkkilaisten yritysten päätös olla osallistumatta (ks. 4.1 kohta). Vain muutamia tarjouksia saatiin (tarjouskilpailun suhteellisen alhaisen arvon takia se ei juurikaan kiinnostanut kansainvälisiä rakennusyrityksiä), yhtäkään tarjousta ei todettu vaatimusten mukaiseksi ja tarjouskilpailumenettely peruutettiin[3]. Luonnonsuojeluasioissa komissio pyrkii nopeuttamaan Karpazin niemimaan hallintosuunnitelman valmistelua. Kesällä 2007 sähkölinjan rakentaminen Dipkarpazin/Rizokarpazon kylästä Karpazin niemimaan kärkeen aiheutti huolta siitä, että sattumanvarainen rakennustoiminta heikentäisi alueen ekologista arvoa. Tästä syntyi tarve auttaa kyproksenturkkilaista yhteisöä pikaisesti valmistelemaan hallintosuunnitelma erityissuojelun kohteena olevalle Karpazin alueelle. Puitesopimuksen mukaisten palveluntarjoajien esittämien tarjousten puuttuessa tehtiin päätös sisällyttää tämä toimi tärkeimpään tätä tarkoitusta varten julkaistuun tarjouskilpailuun[4]. Sopimus toteutettavuustutkimuksesta Lefken kaivosalueen kunnostamisesta allekirjoitettiin. Ennen sopimuksen allekirjoittamista komissio sai tietää, että suurelle yksityiselle yritykselle oli myönnetty lupa puhdistaa alue vastikkeeksi oikeuksista perustaa lähistölle vapaasatama-alue. Komissio allekirjoitti sopimuksen vasta sen jälkeen, kun oli saatu selvitettyä, että valittu konsultti pystyi toimimaan tehokkaasti ja hoitamaan sopimuksen edellyttämät velvoitteensa. Luonnos kiinteän jätteen jätehuoltosuunnitelmasta valmistui syksyllä ja siitä keskusteltiin kyproksenturkkilaisen yhteisön kanssa. Tämä suunnitelma on edellytyksenä sille, että tarjouskilpailut kiinteän jätteen huoltoa koskevaan alakohtaiseen ohjelmaan liittyvistä urakoista voidaan käynnistää. Tutkittiin eri vaihtoehtoja kaatopaikkaa ja jätteiden vastaanottoasemaa varten. Energia-alalla ensimmäisen energiamittareiden toimittamista koskevan julkisen tarjouskilpailun valmistelu jäi jälkeen aikataulusta, koska kyproksenturkkilaisilta toimijoilta ei saatu ajoissa kommentteja teknisistä eritelmistä. Euroopan yhteisön tuki ohjaus- ja hankintajärjestelmälle (SCADA)[5] viivästyi, koska eri osapuolet harkitsivat hankkeen rahoittamista eri lähteistä. Televiestinnässä toteutettiin suunniteltu rakenneselvitys, jonka tarkoituksena oli valmistella teknistä tukea alan rakenneuudistukseen sääntelyteknisesti ja verkon toiminnan osalta sekä selvittää nykyisen toiminnassa olevan infrastruktuurin parantamisen vaatimat investoinnit, niin että se on täysin IP[6]-pohjaisten verkkojen mukainen ja voi tavoittaa myös syrjäisillä alueilla olevat asiakkaat. Liikenneturvallisuusohjelma aloitettiin tekemällä sopimus hankkeen hallinnoimisesta. 4.2.2. Tavoite 2: Sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edistäminen Maaseudun kehittämisen alalla valmisteltiin väliaikaista maaseudun kehittämissuunnitelmaa, jonka ensimmäisessä vaiheessa maanviljelijöitä kannustetaan parantamaan lammas- ja vuohitilojen hygieniaa. Pienimuotoinen henkilöresurssien kehittämishanke, jossa oli tarkoitus hankkia tietotekniikkaa kolmeen esikouluun, joutui vaikeuksiin ja se jouduttiin peruuttamaan, koska paikalliset tavarantoimittajat eivät tehneet tarjouksia. Koulun johtajille järjestettiin kahden päivän seminaari johtamiskoulutuksesta. Myös Euroopan koulutussäätiön kanssa tehtiin järjestelyjä, joiden mukaan se voi tarjota tukea komissiolle henkilöresurssien kehittämisen alakohtaisen ohjelman toteutuksessa. Kaupunki- ja paikallisalueiden infrastruktuurin parantamista ryhdytään hallinnoimaan yhteistyössä YK:n kehitysohjelman kanssa. Aloitettiin loppuvaiheen työt muurin jakamassa Nikosiassa sijaitsevan Bedestan -rakennuksen kunnostuksessa. Valittiin kyliä pilottihankkeisiin esimerkiksi kyläaukioiden kunnostusta varten. Oli kuitenkin peruutettava hanke pienen kylän vedenjakelun kunnostamiseksi, koska paikalliset urakoitsijat eivät tehneet tarjouksia. Mikro- ja pienyrityksille tarkoitetun lainaohjelman toteuttaminen joutui vaikeuksiin, koska komission päätöksessä määritettyä toteuttamisjärjestelyä (avustussopimus kehityspankin kanssa ja palvelusopimus) on arvioitava uudelleen, koska se ei osoittautunut käyttökelpoiseksi. Tämä aiheutui siitä, että kehityspankkien voittoa tavoitteleva luonne ja varainhoitoasetuksesta johtuva vaatimus siitä, että avustusten ei tulisi tuottaa voittoa, ei ollut sovitettavissa yhteen. 4.2.3. Tavoite 3: Sovittelu, luottamusta lisäävät toimenpiteet ja tuki kansalaisyhteiskunnalle Avustussopimus allekirjoitettiin tuesta katoamisia tutkivalle komitealle. Euroopan yhteisön rahoitusosuus on suurin yksittäinen komitean saama rahallinen tuki. Vuonna 2007 katoamisia tutkiva komitea saavutti tärkeän vaiheen, kun kadonneiden jäännöksiä alettiin palauttaa perheille. Euroopan yhteisön tuella perustettiin myös englannin-, kreikan- ja turkinkieliset verkkosivut. Julkaistiin ensimmäinen kansalaisyhteiskunnan tukemiseen liittyvä ehdotuspyyntö. Onnistunut toteuttaminen tällä alalla riippuu voimakkaasti poliittisesta tilanteesta. Tässä yhteydessä esiintyi seuraavia ongelmia: 1. Miinanraivaus : YK:n kehitysohjelman kanssa allekirjoitettiin avustussopimus maaliskuussa 2007, mutta turkkilaisyhteisön johdon varaumista seurasi, että toteuttaminen käytännössä pysähtyi kokonaan. Johdon kanta aluksi oli, että miinanraivaus tulisi rahoittaa eri talousarviovaroista kuten jaksolla 2004–2006[7] tapahtui, eikä 259 miljoonan euron tukiohjelmasta. Lisäksi Kyproksella olevat Yhdistyneiden Kansakuntien valvontajoukot (UNFICYP) ja Turkin armeija pääsivät vasta joulukuussa 2007 sopimukseen sellaisten tietojen julkistamisesta (mm. miinoituskarttoja), joita tarvittiin miinanraivauksen toteuttamiseksi täydellä vauhdilla. YK:n kehitysohjelma lähetti miinanraivausryhmän paikalle huhtikuussa pian sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Nämä viivytykset aiheuttivat lisäkustannuksia, joita ei alussa ollut huomioitu. 2. Historianopetushanke: komissio allekirjoitti sopimuksen heinäkuussa 2007, mutta Euroopan neuvosto ei puolestaan allekirjoittanut sitä, koska se ei katsonut voivansa toteuttaa hanketta. Kyproksen tasavalta vastusti sopimusta toteamalla, että se, miten hanke rakentui ja miten se rahoitettiin, muutti maan nykyistä yhteistyökehystä Euroopan neuvoston kanssa. Se oli vaatinut virallisia järjestelyjä (yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamista)[8], joita Euroopan neuvosto ei voinut hyväksyä. 3. Politiikantutkimuksen akatemia : vaikka sopimus allekirjoitettiin tarkastelujakson aikana, Euroopan neuvosto päätti lykätä toteuttamista helmikuussa 2008 pidettyjen Kyproksen tasavallan presidentinvaalien jälkeiseen aikaan. 4.2.4. Tavoite 4: Kyproksen turkkilaisen yhteisön lähentäminen Euroopan unioniin Tärkein raportoitava saavutus on, että ensimmäinen lukuvuotta 2007–2008 koskeva apurahajärjestelmää koskeva ehdotuspyyntö on saatettu päätökseen. Haettavana oli 105 stipendiä (25 opettajille ja 80 opiskelijoille), mutta vain 39 hakemusta saatiin ja vain 30 stipendiä jaettiin (15 opettajille ja 15 opiskelijoille). Vähäistä osallistumista erityisesti opiskelijoiden keskuudessa selitettiin ohjelman uutuudella ja sillä, ettei tiedottamiseen jäänyt tarpeeksi aikaa. Lisäksi paikalliset yliopistot menettäisivät opiskelijoiden maksamia maksuja, jos nämä viettäisivät vuoden ulkomailla, mistä johtui niiden haluttomuus tehdä ohjelmaa tunnetuksi opiskelijoidensa keskuudessa. Ohjelmaa on opintovuonna 2008/2009 laajennettu perustutkinnon jälkeisiin opiskelijoihin. Tätä koskeva ehdotuspyyntö julkaistiin syyskuussa. 4.2.5. Tavoite 5: Toimet, joilla valmistellaan yhteisön säännöstön käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa Kyproksen turkkilaisessa yhteisössä Tätä ensisijaista tavoitetta toteutetaan pääasiassa teknisen avun tiedonvaihtotoimiston (TAIEX) kautta. Vuoden 2007 loppuun mennessä järjestettiin 122 tapahtumaa, joissa oli mukana 197 asiantuntijaa. Tuki kohdistui ensisijaisesti jäljempänä mainittuihin viiteen alueeseen. Suurta osaa tuesta käytettiin täydentämään investointihankkeita ja avustusohjelmia, joita rahoitetaan tukiohjelman muista osista. - Tuki vihreää linjan koskevan asetuksen täytäntöönpanolle huolehtimalla erityisesti siitä, että kasvinsuojeluasiantuntijat valvovat istuttamista, kasvattamista, sadonkorjuuta ja perunakauppaa. - Maanviljely ja erityisesti analyysi nykyisistä toimintatavoista sekä tarvittavista uudistuksista yhteisön säännöstön voimaansaattamiseksi tulevaisuudessa. Painopisteiden määrittely väliaikaista maaseudun kehittämissuunnitelmaa varten oli keskeinen toimi. - Ympäristö, erityisesti painopistealueiden määrittäminen yhteisön säännöstöön liittyvää tulevaa koulutusta ja valmiuksien kehittämistä varten. Tavoitteen 2 mukaisesti tehdään hallintosuunnitelmia muun muassa luonnonsuojelualueiden rajojen määrittämiseksi mahdollista tulevaa Natura 2000 -asemaa varten. - Elintarviketurvallisuus. Toimintaan sisältyi Kyproksen turkkilaisen yhteisön tukeminen saarella lokakuussa 2007 puhjenneessa suu- ja sorkkataudissa; tulevien investointitarpeiden arvioiminen eläinlääkintävaatimusten saavuttamiseksi sekä eläinten terveyttä että kansanterveyttä koskevan eläinlääkinnän osalta; sekä painopistealueiden määrittäminen yhteisön säännöstöön liittyvää tulevaa koulutusta ja valmiuksien kehittämistä varten. - Tilastot mukaan luettuna analyysi tarpeesta kehittää Kyproksen pohjoisosaa koskevien tietojen luotettavuutta ja vertailukelpoisuutta. Tämä tukisi koko saarta koskevien tilastojen luomista yhdistymisen jälkeen EU:n vaatimusten mukaisesti. Tämän ensisijaisen tavoitteen mukaisesti aloitettiin hanke nykyisten ympäristöpalveluiden tuottamisen arvioimiseksi ja parannusten ehdottamiseksi. 4.2.6. Kohdentamaton tekninen apu ja korvaavat hankkeet Tätä rahoitusvälinettä ei käytetty tarkastelujaksolla. 4.2.7. Rahoitustuki tukiasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja hallintomenoja varten Kaikkiaan 18,85 miljoonaa euroa (eli 7,2 prosenttia kokonaismäärärahoista) oli varattu siihen, että komissio toteuttaa tämän tukiohjelman. Tuki kattaa ohjelman toteutuksesta vastaavan henkilöstön (sopimussuhteiset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat) kulut ja näiden virkamatkakulut sekä ohjelman tukitoimistoon liittyvät kulut. Sopimuksia allekirjoitettiin komission tukemiseksi hankintasopimusten tekemisessä esimerkiksi kirjoittamalla toimeksiantoja ja arvioimalla ehdotuksia. 4.3. Rahoituksen toteuttaminen (hankintasopimusten tekeminen ja maksujen suorittaminen) Liitteissä 2 ja 3 on lueteltu tarkastelujaksolla ja kaiken kaikkiaan allekirjoitetut sopimukset. 4.3.1. Sopimusten tekeminen Tarkastelujakson aikana sopimuksia tehtiin 17,5 miljoonan euron arvosta. Tästä määrästä tehtiin tukiohjelman operatiivista osaa koskevia sopimuksia noin 17 miljoonan euron arvosta ja tukiasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tukitoimia koskevia sopimuksia noin 0,5 miljoonan euron arvosta. Vuoden 2007 loppuun mennessä tehtiin sopimuksia kaikkiaan lähes 33 miljoonan euron arvosta. Tästä määrästä tehtiin operatiivista osaa koskevia sopimuksia noin 31,2 miljoonan euron arvosta ja tukitoimia koskevia sopimuksia noin 1,8 miljoonan euron arvosta. Liitteestä 4 ilmenee, kuinka sopimukset jakautuvat operatiiviseen osaan ja tukitoimiin. 4.3.2. Maksut Tarkastelujaksolla komissio maksoi urakoitsijoilleen noin 8,1 miljoonaa euroa ja käytti noin 0,9 miljoonaa euroa henkilöstö- ja virkamatkakuluihin[9]. Vuoden 2007 loppuun mennessä komission urakoitsijoilleen suorittamat maksut olivat yhteensä noin 12,29 miljoonaa euroa, ja se oli käyttänyt noin 1,24 miljoonaa euroa henkilöstö- ja virkamatkakuluihin. 4.4. Seuranta Komissio perusti tarkastelujaksolla toteuttamisen arviointijärjestelmän, johon osallistuivat kyproksenturkkilaiset tuensaajat. Arviointijärjestelmässä tarkastellaan määräajoin ohjelman tavoitteiden edistymistä ja tuetaan kyproksenturkkilaiselle yhteisölle suunnatun tukiohjelman toteuttamisen tehokkuutta ja laadukkuutta. Sen tavoitteena on myös lisätä kyproksenturkkilaisten tuensaajien sitoutumista ohjelmaan siinä määrin kuin mahdollista, mikä on ratkaisevan tärkeää toteuttamisen ja kestävyyden onnistumiselle. Toteuttamisen arviointijärjestelmän ensimmäinen kokous pidettiin syyskuussa 2007. Vahvistettiin eräitä toimintatavoitteita nopeuttamaan ja tehostamaan ohjelman toteuttamista; näiden saavuttamista seurattiin tiiviisti erityisryhmän sekä kyproksenturkkilaisten tuensaajien ja toimijoiden välisissä säännöllisissä kokouksissa. 4.5. Tiedottaminen, julkisuus ja näkyvyys Näkyvyys on tärkeää, jotta kyproksenturkkilaiselle yhteisölle kokonaisuudessaan voidaan osoittaa, kuinka EU tukee sitä. Tarkastelujakson aikana julkaistiin 15 lehdistötiedotetta[10] erityisesti ehdotus- ja hankepyyntöjen julkistamisesta. Kyproksenturkkilaisille tiedotusvälineille annettiin kaksi haastattelua. Järjestettiin kolme merkittävää näkyvyyteen liittyvää tapahtumaa: 1) bon voyage -vastaanotto (johon osallistui kyproksenturkkilainen johtaja Mehmet Ali Talat) niille opiskelijoille ja opettajille, joille myönnettiin yhteisön apuraha lukuvuodeksi 2007–2008; 2) YK:n kehitysohjelman ja komission kuuden onnistuneen yhteistyövuoden kunniaksi järjestetty tilaisuus, jossa allekirjoitettiin viimeinen ohjelman mukaisesti suunniteltu avustusohjelma; ja 3) Euroopan yhteisön rahoittaman katoamisia tutkivan komitean verkkosivuston avaaminen. Eräistä hankkeista laadittiin esitteet ja perustettiin verkkosivusto yhteisön apurahaohjelman esittelemiseksi. Lisäksi laajentumisen pääosaston verkkosivuilla http://ec.europa.eu/enlargement/turkish_cypriot_community/index_en.htm tiedotetaan edelleen tukiohjelmasta ja siellä on tukiasetuksen sekä komission rahoituspäätösten tekstit ja muita aiheeseen liittyviä asiakirjoja. 4.6. Kyproksen tasavallan hallituksen kanssa käydyt neuvottelut Kokouksessa, jossa neuvosto hyväksyi tukiasetuksen, pöytäkirjaan lisättiin lausuma, jossa komissio ilmoitti ottavansa huomioon Kyproksen senhetkisen poliittisen tilanteen sekä saaren integraatio- ja jälleenyhdistymistavoitteet ja olevansa valmis kuulemaan Kyproksen tasavallan hallitusta tukiasetuksen mukaisen tuen toteuttamista koskevissa keskeisissä kysymyksissä. Komissio ilmaisi myös valmiutensa neuvotella Kyproksen tasavallan hallituksen kanssa siitä, kyseenalaistavatko toteutettavuustutkimukset tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavien toimien vaikutuksen omistusoikeuteen. Suunnitteluvaiheen jälkeen pidettiin kokouksia Kyproksen tasavallan hallituksen edustajien kanssa erityisesti silloin, kun komission johtavia virkamiehiä vieraili saarella. Tällaisia vierailuja oli tarkastelujaksolla seitsemän. Myös työryhmätason kokouksia pidettiin linjaministeriöiden kanssa erityisesti ympäristöasioiden, energian ja televiestinnän alalla tavoitteena ottaa tarvittaessa huomioon koko saarta koskevat suunnittelunäkökohdat tukiasetuksen johdanto-osan 8 kappaleen mukaisesti. Tarkastelujaksolla käynnistettiin muutamia pieniä omistusoikeuksia koskevia infrastruktuurihankkeita pääasiassa kaupunkien ja paikallisen infrastruktuurin uudistamiseksi tapauksissa, joissa toteuttaminen hallinnoidaan yhdessä YK:n kehitysohjelman kanssa. Tätä varten komissio pyysi Kyproksen tasavallan tukea yksityisten maanomistajien nimien vahvistamiseksi. Kyproksen tasavalta on käyttänyt huomattavan pitkän ajan pyyntöön vastaamiseen. Tämä saattaa osoittautua merkittäväksi investointihankkeita vaarantavaksi kompastuskiveksi. Yksityisten maanomistajien nimien hankkiminen on vasta ensimmäinen askel. Komission on sen jälkeen pyydettävä ja saatava heidän suostumuksensa ennen kuin urakkasopimuksia voidaan allekirjoittaa. 5. PÄÄTELMÄT Tarkastelujaksolla toiminnassa keskityttiin seuraaviin toimintoihin: 4. Toteuttamisen pääseminen hyvään vauhtiin: alustavina toimina tarjouspyyntöasiakirjojen valmistelu sekä apurahaohjelmien ja urakka- ja palvelusopimusten ehdotuspyyntöjen julkaiseminen. Kaikki suorat sopimukset, joihin ei liity tarjouspyyntöjä komission päätösten mukaisesti, allekirjoitettiin YK:n kehitysohjelman ja Euroopan neuvoston kanssa lukuun ottamatta historianopetushanketta, jota Euroopan neuvosto ei allekirjoittanut. 5. Toteuttamisjärjestelyjen vahvistaminen hankkimalla lisähenkilöstöä ja ottamalla käyttöön vaaditut toteuttamismenettelyt. Ohjelman erityisluonteesta ja komission toimintaympäristöstä johtuen tämä on merkinnyt varta vasten tehtyjä järjestelyjä. Toteuttaminen on jatkossakin vaikeaa komission toimintaympäristön erityisluonteen vuoksi. Joitakin ensimmäisessä vuosikertomuksessa kuvatuista haasteista ilmeni myös vuoden 2007 aikana ja ne vaikuttavat edelleen jäljellä olevalla toteutusjaksolla: 6. Sopimusten tekemiselle on asetettu tiukat määräajat ja ohjelman toteuttamiseen käytettävissä oleva aika on lyhentynyt : 7. Sopimusten tekeminen kattavista infrastruktuuri-investoinneista kolmessa vuodessa on osoittautumassa haastavaksi tehtäväksi, koska hankkeita ei ole ennakkoon valmisteltu. 8. Vuosittain toteutettaviksi suunniteltuja toimia voidaan toteuttaa ainoastaan kolmena peräkkäisenä vuonna (2007–2009) alkuperäisen viisivuotisjakson (2005–2009) sijaan. Vuosi 2009 on viimeinen, jolloin käynnistetään ehdotuspyyntöjä tukiohjelman avustuksiin, joita myönnetään viljelijöille, kouluille, paikallisyhteisöille ja kansalaisjärjestöille. Apurahaohjelman viimeisen tarjouspyynnön ajankohta on syyskuussa 2008. Lisärahoitusta tarvitaan Kyproksen turkkilaisen yhteisön saaman tuen jatkamiseksi vuoden 2009 jälkeen. 9. Omistusoikeuteen liittyvät kysymykset : monien suunniteltujen infrastruktuuri-investointien sijaintikohde on vielä määritettävä. Koska suuri osa maasta kuitenkin on kyproksenkreikkalaisten yksityisomistuksessa[11], on todennäköistä, että monet investoinneista voidaan toteuttaa vain maanomistajien suostumuksella. Kyproksen tasavallan hallituksen huomattava hitaus yksityisten kyproksenkreikkalaisten maanomistajien nimitietojen toimittamisessa ja näiltä tarvittava suostumus on otettava huomioon jo ennestään tiukassa toteuttamisaikataulussa. Koska on olemassa riski, että jotkin hankkeet jäävät toteuttamatta siksi, ettei maanomistajilta saada suostumusta, tällaisten hankkeiden varalta valmistellaan korvaavia hankkeita. Saattaa kuitenkin olla, että tämä toimenpide ei riitä sen varmistamiseen, että kaikista suunnitelluista investointihankkeista saadaan tehtyä sopimukset. 10. Tuensaajayhteisön kyky hyödyntää tukea on heikko : Kyproksen turkkilainen yhteisö on pieni eikä sillä ole riittäviä rakenteita mainitun kaltaisten suurien tukimäärien vastaanottamiseen lyhyessä määräajassa. Huolimatta kasvavasta sitoutumisesta ja yhteistyöstä tulokset ovat vaihtelevia. 11. Yhteistyö Kyproksen turkkilaisen yhteisön ja kreikkalaisen yhteisön välillä : Saavutetaanko ohjelmalla sille asetettu kokonaistavoite eli onnistutaanko sillä helpottamaan Kyproksen yhdistymistä riippuu suuresti saaren kahden yhteisön yhteistyön onnistumisesta. Poliittiset seikat, jotka eivät sinänsä liity suoraan tukiohjelmaan vaan pikemminkin saaren poliittiseen kokonaistilanteeseen, saattavat johtaa siihen, että molemmat yhteisöt estävät ohjelman tiettyjen osien toteuttamisen. Toteuttamista helpottaisi suuresti yhdistymisprosessin eteneminen. Yhteisöjen kahden johtajan tekemä päätös aloittaa neuvottelut 3. syyskuuta 2008 YK:n pääsihteerin välitystoimien tukemana luo myönteisen kehyksen tukiohjelman toteuttamisen helpottamiseksi ja onnistumiseksi. [1] EUVL L 65, 7.3.2006, s. 5. [2] Muutto uusiin tiloihin tapahtui kesäkuussa 2008. [3] Päätös tarjouskilpailun peruuttamisesta tehtiin helmikuussa 2008. [4] Komissio allekirjoitti huhtikuussa 2008 palvelusopimuksen teknisestä tuesta Kyproksen pohjoisosassa sijaitsevien mahdollisten Natura 2000 -alueiden hoitamiseksi ja suojelemiseksi. [5] Supervisory Control and Data Acquisition. [6] Internetpalvelujen tarjoaja. [7] Jaksolla 2004–2006 Kyproksella käytettiin miinanraivaukseen 5 miljoonaa euroa pilottihankkeen/valmistelutoimen kautta. [8] Tätä kertomusta laadittaessa hanke on edelleen pysähdyksissä. Aikaa on kulunut yli vuosi, ja sopimusta on muutettava niin, että siinä otetaan huomioon muuttunut tilanne. [9] Henkilöstö- ja virkamatkakulut kirjataan erikseen muista tukikuluista niiden erityisluonteen vuoksi. [10] Toteuttamisen käynnistämisen jälkeen on julkaistu kaikkiaan 17 lehdistötiedotetta. [11] On arvioitu, että 78 prosenttia Kyproksen pohjoisosan yksityisomistuksessa olevasta maasta kuuluu yksityisille kyproksenkreikkalaisille.