EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 9.11.2021 COM(2021) 459 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2021) 459 final of 09.08.2021.



Concerns all language versions.



Correction of small errors in footnote 2 and points 4.1 and 4.2.2.



The text shall read as follows: KOMISSION KERTOMUS Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamisesta vuonna 2020































Sisällysluettelo I.Asiakirjojen saatavuus 1.Tietojen ja asiakirjojen asettaminen saataville rekisterien ja internetsivustojen välityksellä 2.Oikeudellisen kehyksen kehitys 3.Asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten tarkastelu 3.1.Hakemusten määrä (ks. liitteessä olevat taulukot 3 ja 4) 3.2.Hakemusten jakautuminen Euroopan komission pääosaston/yksikön mukaan (ks. liitteessä oleva taulukko 5) 3.3.Hakijoiden yhteiskunnallinen/ammatillinen tausta (liitteessä oleva taulukko 6) 3.4.Hakijoiden maantieteellinen alkuperä (liitteessä oleva taulukko 7) 4.Tutustumisoikeudesta tehtävien poikkeusten soveltaminen 4.1.Myönnetyn tutustumisoikeuden tyyppi (liitteessä olevat taulukot 8 ja 9) 4.2.Tutustumisoikeutta koskevien poikkeusten käyttö (liitteessä oleva taulukko 10) 4.2.1.Alkuperäisten hakemusten vaihe 4.2.2.Uudistettujen hakemusten vaihe 5.Kantelut Euroopan oikeusasiamiehelle 6.Uusi asiakirjoihin tutustumista koskeva oikeuskäytäntö 6.1.Unionin tuomioistuin 6.1.1.Aineellisten sääntöjen selventäminen

6.1.2.Menettelysääntöjen selventäminen 6.2.Unionin yleinen tuomioistuin 6.2.1.Aineellisten sääntöjen selventäminen 6.2.2.Menettelysääntöjen selventäminen 6.3.Euroopan komissiota vastaan nostetut kanteet vuonna 2020



Avoimuus on yksi Ursula von der Leyenin komission päätavoitteista ja kaiken toiminnan lähtökohta. Yksi sen olennaisista osatekijöistä on oikeus pyytää ja saada tutustuttaviksi EU:n toimielinten hallussa olevia asiakirjoja. Tämä kansalaisten oikeus perustuu EU:n hallinnon demokraattiseen, avoimeen ja riippumattomaan luonteeseen. Sen periaatteet on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 42 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan 3 kohdassa. Ne pannaan täysimääräisesti täytäntöön asetuksella (EY) N:o 1049/2001 ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöllä. Niillä on keskeinen rooli sen varmistamisessa, että toimielinten päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia. Komissio pyrki turvaamaan kansalaisten oikeuden tutustua toimielinten hallussa oleviin asiakirjoihin vuonna 2020 pandemian aiheuttamien haasteiden edessä. Tässä vuosikertomuksessa, joka on laadittu asetuksen (EY) N:o 1049/2001 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti, yksilöidään asiakirjoihin tutustumista koskevien komission politiikan, toiminnan ja käytännön keskeiset suuntaukset, haasteet ja piirteet. Siinä esitetään myös Euroopan oikeusasiamiehen havainnot asetuksen täytäntöönpanosta Euroopan komissiossa sekä EU:n tuomioistuinten antamat tuomiot.



I.Asiakirjojen saatavuus Euroopan komissio antoi vuonna 2020 monenlaisia hallussaan olevia asiakirjoja tutustuttaviksi asetuksen nojalla tehtyjen asiakirjapyyntöjen perusteella. Asiakirjojen tutustuttaviksi antaminen täydensi useiden tietojen ja asiakirjojen ennakoivaa julkaisemista monissa toimielimen rekistereissä ja verkkosivustoilla. Vuosi 2020 oli ennennäkemätön Euroopan komissiolle. Covid-19-pandemian takia ja jäsenvaltioiden hyväksymien radikaalien rajoittamistoimenpiteiden mukaisesti Euroopan komissio siirsi vuonna 2020 lähes koko henkilöstönsä toistaiseksi etätyöhön, kriittisiä/olennaisia tehtäviä hoitavaa henkilöstöä lukuun ottamatta. Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus siihen, miten Euroopan komissio pani asetuksen täytäntöön vuonna 2020. Se perustuu tilastotietoihin, joista esitetään tiivistelmä liitteessä. Tilastot kuvaavat vuonna 2020 saatujen hakemusten ja niihin annettujen vastausten määrää. Niistä saa lisäksi tarkempaa tietoa edellisten vuosien tilastotiedoista sen jälkeen, kun niihin on tehty tavallisia koodaukseen liittyviä korjauksia. Tilastotiedot eivät kuitenkaan kuvasta pyydettyjen tai (osittain) tutustuttaviksi annettujen asiakirjojen määrää, joka oli huomattavasti suurempi. Hakijat voivat pyytää tutustuttavaksi yhtä asiakirjaa, mutta yleensä he pyytävät useita asiakirjoja kerralla tai jopa koko tiettyä aihetta tai menettelyä koskevaa asiakirja-aineistoa. Lyhyesti sanottuna tilastotiedoista käy ilmi, että täysi tai osittainen tutustumisoikeus pyydettyihin asiakirjoihin myönnettiin alkuperäisten hakemusten vaiheessa liki 81 prosentissa tapauksista, joita oli yhteensä 8 001. Laajemman tai jopa täyden oikeuden tutustua asiakirjoihin sai 37,4 prosenttia uudistetun hakemuksen jättäneistä, joita oli yhteensä 265. Tiedot vahvistavat Euroopan komission avoimuuden lisäksi asiakirjoihin tutustumisoikeuden tärkeyden osana komission yleistä avoimuuspolitiikkaa kaikissa olosuhteissa, myös vuotta 2020 leimanneessa ennennäkemättömässä pandemiatilanteessa. Covid-19-kriisin vaikutus Covid-19-pandemia siirsi toimielimen painopistettä pandemian johdosta välittömästi toteutettavien unionin toimien koordinointiin ja talouden elvyttämistä koskevan kattavan suunnitelman laatimiseen. Euroopan komissio neuvotteli lääkeyritysten kanssa Euroopan unionin jäsenvaltioiden puolesta, minkä tuloksena allekirjoitettiin ensimmäiset kuusi sopimusta. Muiden rokotevalmistajien kanssa käydyt alustavat neuvottelut saatiin päätökseen vuonna 2020 tai alkuvuodesta 2021. Samaan aikaan Euroopan komissio toteutti useita toimia covid-19-disinformaation torjumiseksi ja kehotti kaikkia toimijoita, myös verkossa toimivia markkinapaikkoja ja sosiaalista mediaa, olemaan apuna sen torjunnassa.

Tässä ennennäkemättömässä pandemiatilanteessa Euroopan komissio noudatti toimintaa ohjaavia periaatteitaan, jotka ovat avoimuus, kolleginen vastuu ja tehokkuus . Euroopan komissio pyrki luomaan ympäristön, jota tarvitaan turvallisen valmistusverkoston ja covid-19-rokotteiden tuotannon optimoinnin tukemiseksi. Tätä varten Euroopan komissio sopi kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa tekevänsä jäsenvaltioiden puolesta ja niiden nimissä ennakkohankintasopimuksia rokotevalmistajien kanssa. Tavoitteena oli hankkia rokotteita covid-19-pandemian torjumiseksi unionin tasolla kaikille, turvallisissa olosuhteissa ja kohtuulliseen hintaan. Varmistaakseen covid-19-rokotteiden hankintamenettelyn mahdollisimman täyden avoimuuden Euroopan komissio pyrki julkaisemaan ajoissa tietoja sopimusten allekirjoittamisesta ja rokotevalmistajien kanssa käytävien neuvottelujen etenemisestä. Tätä taustaa vasten komissio neuvotteli menettelyyn osallistuneiden rokotevalmistajien kanssa mahdollisuudesta julkistaa ostosopimukset. Tämän seurauksena covid-19-rokotteiden ostosopimusten muokattuja versioita on julkaistu ennakoivasti vaiheittain. Tavoite eli covid-19-rokotteiden hankkiminen kaupallisilta valmistajilta edellyttää kuitenkin sellaisten oikeutettujen etujen asianmukaista suojelemista, jotka saattaisivat vaarantua asiakirjojen julkistamisen takia. Tällaisia ovat erityisesti arkaluonteiset liiketoimintatiedot tai komission valmiudet neuvotella kaupallisten valmistajien kanssa erilaisista sopimuksista. Resurssit Euroopan komission eri pääosastot ja yksiköt käsittelevät asiakirjoihin tutustumista koskevat alkuperäiset pyynnöt hajautetusti. Jokainen pääosasto ja yksikkö nimeää tätä varten ainakin yhden oikeudellisen asiantuntijan, joka toimii asiakirjakoordinaattorina (”access to documents coordinator”). Yksikön koosta ja asiakirjapyyntöjen määrästä riippuen asiakirjakoordinaattoreita avustaa tavallisesti muutama tukihenkilöstön jäsen. Koordinaattorit koordinoivat vastausluonnokset kyseisestä politiikan alasta vastaavien yksiköiden kanssa. Uudistetut hakemukset käsittelee pääsihteeristö. Avoimuudesta, asiakirjahallinnosta ja asiakirjojen julkisuudesta vastaava pääsihteeristön yksikön erityistyöryhmä käsittelee uudistetut hakemukset, jotta voidaan varmistaa alkuperäisen vastauksen riippumaton hallinnollinen tarkastelu. Yksikkö tarjoaa kaikille Euroopan komission pääosastoille ja yksiköille asetuksen täytäntöönpanoa koskevaa horisontaalista opastusta, koulutusta ja neuvontaa läheisessä yhteistyössä oikeudellisen yksikön kanssa. Lisäksi se varmistaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen koordinoinnin ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon. Yksikkö hallinnoi komission laajuista GestDem-tietojärjestelmää, jolla asiakirjoihin tutustumista koskevia alkuperäisiä ja uudistettuja hakemuksia käsitellään. Komissio jatkoi vuonna 2020 verkkoportaalinsa eli EASE-tietojärjestelmänsä (Electronic Access to European Commission Documents) kehittämistä, jotta asiakirjoihin tutustumista koskevat hakemukset voitaisiin tulevaisuudessa käsitellä kyseisessä portaalissa. EASE-hankkeen tavoitteena on luoda keskitetty sähköinen, täysin integroitu tietotekninen ratkaisu komission asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten jättämistä ja käsittelyä varten. Sen perimmäisenä tavoitteena on tuoda EU:n päätöksentekoprosessi lähemmäs kansalaisia. EASE-hanke on määrä aloittaa vuoden 2021 puolivälissä. Se koostuu kahdesta osasta: (1).uusi verkkoportaali, jonka avulla kansalaiset voivat i) toimittaa komission asiakirjoihin tutustumista koskevat hakemuksensa ja saada hakemuksistaan yleiskuvan, ii) olla yhteydessä komissioon ja iii) hakea aiemmin tutustuttaviksi annettuja asiakirjoja; ja (2).uusi asianhallintajärjestelmä, jonka avulla komission henkilöstö voi rekisteröidä, osoittaa ja käsitellä asiakirjoihin tutustumista koskevia hakemuksia. Sillä korvataan GestDem-tietojärjestelmä, jota tällä hetkellä käytetään tähän tarkoitukseen. Lisäksi hankeryhmä työsti edelleen vuonna 2020 yhteistyössä tietotekniikan pääosaston kanssa tekoälytutkimusta. Tavoitteena on tunnistaa käyttötapaukset, joissa tekoälytekniikat voisivat yksinkertaistaa asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten käsittelyä. Yhteenvetona voidaan todeta, että uuden EASE-hankkeen pitäisi lisätä avoimuutta ja tuoda kansalaiset lähemmäs EU:n päätöksentekoprosessia. 1.Tietojen ja asiakirjojen asettaminen saataville rekisterien ja internetsivustojen välityksellä Komissio julkaisee monenlaisia oikeudellisia, poliittisia, hallinnollisia ja muita asiakirjoja eri verkkosivustoilla ja rekistereissä. Monet niistä ovat saatavilla komission asiakirjarekisterissä, delegoitujen säädösten rekisterissä ja muissa pääsihteeristön hallinnoimissa yritysrekistereissä, kun taas toiset pääosastojen hallinnoimilla verkkosivuilla tai EUR-Lex-tietokannassa. Vuonna 2020 komission asiakirjarekisteriin lisättiin 19 849 uutta asiakirjaa (ks. liitteessä oleva taulukko 1), jotka kuuluivat luokkiin C, COM, JOIN, OJ, PV, SEC tai SWD . Tämä merkitsee noin 8,2 prosentin lisäystä vuoteen 2019 verrattuna. Myös komission asiakirjarekisterin uudistamista koskevassa käynnissä olevassa hankkeessa tapahtui kehitystä. Hankkeen tavoitteena on muuttaa komission asiakirjarekisteri toimielimen asiakirjojen pääasialliseksi julkaisuvälineeksi.

Vuonna 2020 Europa-palvelimen Access to Documents -sivuston, jolla asiakirjoihin voi tutustua , kävijämäärä yli kaksinkertaistui: kävijöitä oli 14 716, kun edellisenä vuonna kävijämäärä oli 6 642. Vastaavasti avattujen sivujen määrä kasvoi lähes 141,6 prosenttia, ja avattuja sivuja oli 24 429 (ks. liitteessä oleva taulukko 2). Molemmat alustat ovat edelleen tärkeitä hakuvälineitä. Niiden avulla kansalaiset pystyvät osallistumaan tiiviimmin ja aktiivisemmin Euroopan komission päätöksentekoprosessiin. Lisäksi niiden avulla voidaan edistää asiakirjojen julkisuutta koskevaa toimintatapaa ja laajempaa avoimuutta yleisesti. Euroopan komissio jatkoi vuonna 2020 monenlaisten tietojen ja asiakirjojen julkaisemista ennakoivasti ja helppokäyttöisessä muodossa. Samalla se pyrki jatkuvasti etsimään uusia välineitä, joilla se pystyisi edistämään toimiensa avoimuutta ja saamaan kansalaiset osallistumaan demokraattiseen prosessiin. Covid-19-pandemiasta huolimatta Euroopan komissio onnistui vuonna 2020 toteuttamaan kohdennettuja toimia lisätäkseen edelleen kaikkien keskeisten toimintojensa avoimuutta. Tästä pyrkimyksestä luetellaan seuraavaksi muutama esimerkki. Komission jäsenten virkamatkakulujen julkistaminen Komissio julkaisi jälleen vuonna 2020 kahden kuukauden välein yhteenvedon kunkin komission jäsenen virkamatkakuluista. Yhteenveto kattaa kaikki virkamatkat, ja se julkaistiin Europa-verkkosivustolla komission jäsenten menettelysääntöjen 6 artiklan mukaisesti. Tällainen julkaiseminen lisää avoimuutta kyseisten virkamatkojen kuluista ja tarkoituksesta. Linkki tietoihin esitetään kunkin komission jäsenen verkkosivuilla. Brexit Yhdistynyt kuningaskunta erosi Euroopan unionista 31. tammikuuta 2020 sen jälkeen, kun EU ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat ratifioineet erosopimuksen . Komissio oli Euroopan unionin neuvottelijana sitoutunut varmistamaan mahdollisimman suuren avoimuuden koko neuvotteluprosessin ajan. Tästä syystä EU:n jäsenvaltioille, Eurooppa-neuvostolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle, kansallisille parlamenteille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle toimitetut komission neuvotteluasiakirjat sekä muut asiakirjat, joilla tiedotettiin neuvottelujen etenemisestä ja käsitellyistä asioista, julkistettiin säännöllisesti. Kauppapolitiikka Kauppapolitiikka vaikuttaa kaikkiin EU:n kansalaisiin. Tämän vuoksi Euroopan komissio kuuntelee unionin kansalaisten kannanottoja, jotta EU:n politiikka kuvastaisi tarkasti koko yhteiskuntamme arvoja ja etuja. Tämä politiikka perustuu EU:n kansalaisten neuvotteluprosessia edeltävään, sen aikaiseen ja sen jälkeiseen panokseen. Avoimuus ja vuoropuhelu suuren yleisön kanssa olivat edelleen vuonna 2020 kauppapolitiikan keskeisiä piirteitä demokratian, yleisön luottamuksen ja vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi. Vuonna 2020 julkaistiin tiedot 84:stä kauppasopimusten puitteissa järjestetystä komiteoiden kokouksesta ja vuoropuhelusta, 34:stä neuvottelukierroksen raportista ja 16:sta asiantuntijaryhmän kokouksesta. Lisäksi julkaistiin ensimmäistä kertaa 11 komission päätöstä jäsenvaltioiden kahdenvälisistä investointisopimuksista ja ei-arkaluonteinen tiivistelmä kaupan suojatoimia käsittelevän komitean pöytäkirjasta. Näiden lisäksi järjestettiin 17 kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelukokousta. Niissä saatettiin ajan tasalle käynnissä olevia yksittäisiä neuvotteluja tai keskusteltiin kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointien raporttiluonnoksista ja yleisestä kauppaohjelmasta. Nämä toimenpiteet pohjautuvat kauppapolitiikkaa koskevaan ennakoivaan ja avoimeen lähestymistapaan, jota komissio on jo ennestään toteuttanut. Edellä kuvatut ennakoivan julkaisemisen esimerkit ovat vain osa komission pyrkimyksistä lisätä avoimuutta käsitteen laajemmassa merkityksessä. 2.Oikeudellisen kehyksen kehitys Tällä hetkellä on vireillä kaksi ehdotusta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 muuttamiseksi: -vuoden 2008 ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 muuttamisesta, COM(2008) 229 final – 2008/0090 (COD) ; ja -vuoden 2011 ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 muuttamisesta, COM(2011) 137 final – 2011/0073 (COD) .

Komissio esitti 30. huhtikuuta 2008 ensimmäisen ehdotuksensa, joka tunnetaan myös uudelleenlaadittuna ehdotuksena, koska siinä oli kyse asetuksen huomattavasta uudelleenlaatimisesta. Vuonna 2008 tehty ehdotus on jatkoa Euroopan avoimuusaloitteelle. Tähän 9. marraskuuta 2005 käynnistettyyn aloitteeseen sisältyi asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleentarkastelu osana komission pyrkimystä lisätä avoimuutta. Uudelleenlaaditun ehdotuksen tavoitteena on -lisätä avoimuutta lainsäädäntöalalla -yhdenmukaistaa asetus asetuksessa (EY) N:o 1367/2006 vahvistettujen ympäristötiedon saatavuutta koskevien säännösten kanssa -ottaa huomioon Euroopan parlamentin 4. huhtikuuta 2006 antamassa päätöslauselmassa esitetyt näkemykset (joissa Euroopan parlamentti kehotti komissiota esittämään ehdotuksia asetuksen muuttamiseksi tietyiltä osin) ja komission vihreällä kirjalla käynnistetyn julkisen kuulemisen tulokset; ja -sisällyttää unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja Euroopan oikeusasiamiehen käytännössä annetut selvennykset. Toisen, 21. maaliskuuta 2011 annetun ehdotuksen tavoitteena oli asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukauttaminen Lissabonin sopimukseen laajentamalla yleisön oikeutta tutustua kaikkien toimielinten, elinten ja laitosten asiakirjoihin, jotta asetus olisi yhdenmukainen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen uuden 15 artiklan 3 kohdan kanssa. Tämän ehdotuksen tarkoituksena ei ollut vaikuttaa käynnissä olevaan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleenlaadintamenettelyyn, joka perustui komission vuonna 2008 tekemään ehdotukseen, joka jäi ennalleen. Puheenjohtajakokouksen 16. lokakuuta 2019 tekemän päätöksen puitteissa esitetyn Euroopan parlamentin pyynnön johdosta komissio ehdotti vuoden 2020 työohjelmassaan 29. tammikuuta 2020 molempien ehdotusten peruuttamista. Näistä jälkimmäinen toimitettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille kuulemista varten paremmasta lainsäädännöstä toimielinten välillä tehdyn sopimuksen 9 kohdan mukaisesti. Koska Euroopan parlamentti vastusti ehdotusten peruuttamista, komissio suostui 14. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään olemaan peruuttamatta niitä ja tukemaan poliittisen keskustelun jatkamista. Komission vuoden 2020 työohjelman liitettä IV vastaava peruuttamissäädös, joka sisältää lopullisen luettelon peruutetuista ehdotuksista, julkaistiin 29. syyskuuta 2020 ilman kahta asetukseen (EY) N:o 1049/2001 liittyvää ehdotusta. Näin ollen molemmat ehdotukset ovat edelleen käsiteltävinä ja muodostavat perustan mahdollisille myöhemmille lainsäädännöllisille ja poliittisille keskusteluille. Komissio katsoo kuitenkin, että asetus (EY) N:o 1049/2001, sellaisena kuin se on tulkittuna Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä, tarjoaa edelleen asianmukaisen ja tehokkaan oikeudellisen kehyksen, jolla varmistetaan yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin. 3.Asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten tarkastelu 3.0.Hakemusten määrä (ks. liitteessä olevat taulukot 3 ja 4) §Alkuperäiset hakemukset Kuten jäljempänä olevasta kaaviosta käy ilmi, alkuperäisten hakemusten määrä vuonna 2020 oli 8 001. Määrä on kasvanut huomattavasti eli liki 7,5 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna. Euroopan komissio antoi alkuperäisiin hakemuksiin 9 181 vastausta. Vuonna 2019 vastauksia oli 8 449, joten määrä kasvoi lähes 8,7 prosenttia. Alkuperäisistä vastauksista 8 164 annettiin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 perusteella (7 612 vuonna 2019). Määrästä käy ilmi, että kasvua on ollut vuoden aikana noin 7,25 prosenttia. Annettujen vastausten määrä, joka on saatu tietokannasta, sisältää kaikentyyppiset Euroopan komission jatkotoimet, kuten -asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla annetut vastaukset (myös tapaukset, joissa asiakirjoja ei ole komission hallussa); tai -erilaisten oikeudellisten kehysten nojalla annetut vastaukset (esimerkiksi hakemuksen sisällön tai hakijan aseman vuoksi ); tai

-asian käsittelyn päättämiset, koska hakijat eivät ole toimittaneet pyydettyjä selvityksiä tai täyttäneet menettelyvaatimuksia. §Uudistetut hakemukset Kokonaan tai osittain hylättyjen alkuperäisten hakemusten johdosta Euroopan komissiolle vuonna 2020 tehtyjä uudistettuja hakemuksia oli 309, eli määrä oli lähes 7,5 prosenttia pienempi kuin vuonna 2019. Tämä on ensimmäinen kerta, kun uudistettujen hakemusten määrä on vähentynyt vuodesta 2015 alkaen. Euroopan komissio antoi 298 vastausta, joista 265 perustui asetukseen (EY) N:o 1049/2001. Viimeksi mainittu luku kuvastaa lähes 10,5 prosentin vähennystä vuoteen 2019 verrattuna, kuten jäljempänä olevasta kaaviosta käy ilmi. 3.1.Hakemusten jakautuminen Euroopan komission pääosaston/yksikön mukaan (ks. liitteessä oleva taulukko 5) §Oikeus tutustua Euroopan petostentorjuntaviraston ja Euroopan ulkosuhdehallinnon asiakirjoihin On syytä huomata, että jäljempänä mainitut Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tiedot liittyvät yksinomaan hakemuksiin, jotka koskevat oikeutta tutustua viraston hallinnollisiin toimiin liittyviin asiakirjoihin ja jotka tallennetaan GestDem-tietojärjestelmään. Euroopan petostentorjuntaviraston tutkintatoimiin liittyviin asiakirjoihin tutustumista koskeviin hakemuksiin sovelletaan kyseisten asiakirjojen erityisen arkaluonteisuuden vuoksi erityistä menettelyä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 3 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan mukaisesti. Euroopan petostentorjuntavirasto vastaanotti vuonna 2020 tutkimustoimintaansa liittyen 16 alkuperäistä ja kolme uudistettua hakemusta, jotka eivät näin ollen kuulu tämän kertomuksen soveltamisalaan. Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) osalta on lisäksi korostettava, että ainoastaan ulkopolitiikan välineiden hallinnon asiakirjat ovat Euroopan komissiolla. Sen vuoksi tässä kertomuksessa esitetyt Euroopan ulkosuhdehallintoa koskevat tiedot liittyvät ainoastaan tällaisiin asiakirjoihin tutustumista koskeviin hakemuksiin. §Alkuperäiset hakemukset Vuonna 2020 pääsihteeristö vastaanotti eniten alkuperäisiä hakemuksia (10,2 %). Aivan sen kintereillä oli terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto , jonka osuus alkuperäisistä hakemuksista oli lähes 7,7 prosenttia. Tämä luku kuvaa hakijoiden jatkuvaa suurta kiinnostusta terveyteen liittyviin asioihin, mikä oli vallitseva suuntaus jo ennen covid-19-pandemiaa. Seuraavina olivat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto (7,3 %), sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto (7,1 %), kilpailun pääosasto (6,2 %), muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto (4,8 %), verotuksen ja tulliliiton pääosasto (4,7 %), liikenteen ja liikkumisen pääosasto (4,5 %) ja rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto (4 %). Muiden Euroopan komission osastojen ja yksiköiden osuus oli enintään neljä prosenttia kaikista alkuperäisistä hakemuksista. §Uudistetut hakemukset Suurin osa pääsihteeristön vuonna 2020 vastaanottamista uudistetuista hakemuksista oli peräisin kilpailun pääosaston alkuperäisistä vastauksista (15,2 %).

Sitä seurasivat terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto (8,7 %), energian pääosasto (8,1 %), pääsihteeristö (7,8 %), kauppapolitiikan pääosasto (5,2 %), sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto (4,9 %) ja oikeudellinen yksikkö (4,5 %). Euroopan komission muiden osastojen ja yksiköiden alkuperäisiin hakemuksiin antamiin vastauksiin liittyviä hakemuksia oli kutakin osastoa tai yksikköä kohden alle neljä prosenttia uudistetuista hakemuksista. 3.2.Hakijoiden yhteiskunnallinen/ammatillinen tausta (liitteessä oleva taulukko 6) Hakijat voivat ilmoittaa Europa-palvelimella olevalta verkkosivustolta saatavassa hakemuslomakkeessa yhteiskunnallisen/ammatillisen taustansa valitsemalla yhden seuraavista yhdeksästä vaihtoehdosta: kansalainen, akateeminen laitos, asianajaja, journalisti, kansalaisjärjestö, yritys, Euroopan parlamentin jäsen, alueellinen julkisyhteisö tai jäsenvaltion viranomaiset . Tilastoissa vaihtoehto ”kansalaiset” käsittää hakijat, jotka ilmoittivat taustakseen ”kansalaiset”, sekä hakijat, jotka eivät valinneet mitään yhteiskunnallista/ammatillista taustaa koskevista vaihtoehdoista. §Alkuperäiset hakemukset Kuten aiempina vuosina, vuonna 2020 suurin osa alkuperäisistä hakemuksista tuli kansalaisilta. Pyynnöistä noin 51,3 prosenttia tuli tältä hakijaluokalta. Vuonna 2020 aktiivisimpien hakijoiden toisella sijalla eivät olleet enää akateemiset laitokset ja ajatushautomot kuten vuonna 2019, vaan yritykset (kuten vuonna 2018), jotka tekivät 11,7 prosenttia alkuperäisistä hakemuksista. Akateemiset laitokset ja ajatushautomot olivat kuitenkin kolmannella sijalla noin 10,7 prosentin osuudella alkuperäisistä hakemuksista. Oikeusalan ammattilaiset (8,9 %) ja journalistit (7,9 %) olivat merkittäviä hakijoita aiempien vuosien tapaan. Valtiosta riippumattomat järjestöt (lähes 6 %) oli ainoa jäljellä olevista hakijaluokista, jonka osuus alkuperäisistä hakemuksista oli yli viisi prosenttia. Muiden hakijaluokkien osuus alkuperäisistä hakemuksista oli alle kaksi prosenttia. §Uudistetut hakemukset Suurin osa uudistetuista hakemuksista tuli vuonna 2020 kansalaisilta, jotka tekivät 39,8 prosenttia kyseisenlaisista hakemuksista (vastaava luku oli 51,5 % vuonna 2019 ja 36,2 % vuonna 2018). Toisella sijalla olivat journalistit, jotka tekivät huomattavan paljon uudistettuja hakemuksia ja joiden osuus oli 15,5 prosenttia. Kolmannella sijalla olivat valtiosta riippumattomat järjestöt, jotka jättivät 14,9 prosenttia uudistetuista hakemuksista. Neljännellä sijalla olivat oikeusalan ammattilaiset, joiden osuus uudistetuista hakemuksista oli noin 12,9 prosenttia. Näiden jälkeen tulivat yritykset (7,1 %) sekä akateemiset laitokset ja ajatushautomot (6,2 %). Muiden ryhmien osuus uudistetuista hakemuksista oli alle neljä prosenttia. 3.3.Hakijoiden maantieteellinen alkuperä (liitteessä oleva taulukko 7) §Alkuperäiset hakemukset Vuoden 2020 alkuperäisten hakemusten maantieteellisestä alkuperäjakaumasta käy ilmi, että Belgiasta (30,6 %), Saksasta (11,9 %) ja Ranskasta (8,8 %) lähtöisin olevien hakemusten osuus on yhteensä yli puolet komission vastaanottamien hakemusten kokonaismäärästä. Neljännellä sijalla olevasta Italiasta oli lähtöisin lähes 7,7 prosenttia alkuperäisistä hakemuksista. Seuraavina tulivat Alankomaat (5,9 %) ja Espanja (5,2 %). Muiden jäsenvaltioiden osuus alkuperäisistä hakemuksista oli kunkin alle kaksi prosenttia. Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulleiden hakemusten määrä väheni jyrkästi ja huomattavasti. Vuonna 2020 vain 0,5 prosenttia alkuperäisistä hakemuksista oli peräisin Yhdistyneestä kuningaskunnasta, kun vastaava osuus oli 7,8 prosenttia vuonna 2019, 9,2 prosenttia vuonna 2018 ja 15,2 prosenttia vuonna 2017. Yhdistynyt kuningaskunta erosi Euroopan unionista 31. tammikuuta 2020 sen jälkeen, kun EU ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat ratifioineet erosopimuksen , millä oli selkeä vaikutus näihin tietoihin. Vuonna 2020 oikeutta tutustua asiakirjoihin käyttivät edelleen myös hakijat, jotka asuvat kolmansissa maissa tai joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossakin kolmannessa maassa. Niiden alkuperäisten hakemusten osuuden kasvu jatkui edellisinä vuosina havaitun hienoisen mutta tasaisen kasvun mukaisesti: osuus hakemuksista oli noin 11,2 prosenttia, kun osuus oli 6,6 prosenttia vuonna 2019, 5,3 prosenttia vuonna 2018 ja lähes 5 prosenttia vuonna 2017.

§Uudistetut hakemukset Uudistetut hakemukset jakautuvat maantieteellisesti edellisvuosien tapaan niin, että suurin osa niistä on lähtöisin Belgiassa asuvilta tai sinne sijoittautuneilta hakijoilta, joiden osuus kaikista hakijoista oli 27,5 prosenttia. Hakemusten osuus kuitenkin pieneni edelleen, kuten on havaittu jo vuodesta 2019 lähtien. Seuraavaksi eniten hakemuksia tuli Saksasta (15,5 %), kuten myös vuonna 2019, Alankomaista (8,4 %), Espanjasta ja Italiasta (kummastakin 6,8 %) ja Ranskasta (6,5 %). Muiden jäsenvaltioiden osalta tämä osuus oli enintään neljä prosenttia. Niiden hakijoiden, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa, uudistettujen hakemusten määrä on kasvanut. Niiden osuus kaikista hakemuksista oli jopa 8,3 prosenttia (1,5 % vuonna 2019, 2,2 % vuonna 2018 ja 3,6 % vuonna 2017). 4.Tutustumisoikeudesta tehtävien poikkeusten soveltaminen Asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyyn tutustumisoikeuteen sovelletaan useita poikkeuksia, jotka vahvistetaan asetuksen 4 artiklassa. Tutustumisoikeuden epääminen kokonaan tai osittain on perusteltava vähintään yhdellä seuraavaksi lueteltavista poikkeuksista. 4.0.Myönnetyn tutustumisoikeuden tyyppi (liitteessä olevat taulukot 8 ja 9) §Alkuperäisten hakemusten vaihe Vuonna 2020 täysi tai osittainen tutustumisoikeus myönnettiin alkuperäisten hakemusten vaiheessa 81 prosentissa tapauksista (määrä on kasvanut vuodesta 2019, jolloin se oli 77,6 %). Täyden tutustumisoikeuden myöntävien vastausten prosenttiosuus kasvoi huomattavasti 52,8 prosentista (vuonna 2019) 55,7 prosenttiin (vuonna 2020). Lisäksi osittaisen tutustumisoikeuden myöntävien vastausten osuus kasvoi vuonna 2017 alkaneen tasaisen noususuuntauksen mukaisesti (20,3 % vuonna 2017, 20,8 % vuonna 2018, 24,8 % vuonna 2019 ja 25,3 % vuonna 2020). Vastaavasti vuodesta 2016 lähtien havaittu täyden tutustumisoikeuden epäävien vastausten prosenttiosuuden vakaa lasku jatkui edelleen. Niiden osuus oli vain 10,2 prosenttia kaikista alkuperäisistä hakemuksista vuonna 2020 (12,9 % vuonna 2019, 15,8 % vuonna 2018, 18 % vuonna 2017 ja 18,7 % vuonna 2016). Lisäksi vuonna 2020 niiden tapausten määrä, joissa pyydettyjä asiakirjoja ei ollut olemassa tai joissa ne eivät olleet toimielimen hallussa, väheni hieman (8,8 prosenttia alkuperäisistä pyynnöistä verrattuna 9,5 prosenttiin vuonna 2019). §Uudistettujen hakemusten vaihe Vuoden 2020 tietojen mukaan 49,4 prosenttia alkuperäiseen hakemukseen annetuista vastauksista, joiden johdosta tehtiin uudistettu hakemus, vahvistettiin täysin uudistetun hakemuksen vaiheessa (30,1 % vuonna 2019, 41,7 % vuonna 2018 ja 52,9 % vuonna 2017). Alkuperäiseen hakemukseen annetuista vastauksista 37,4 prosenttia muutettiin kokonaan tai osittain (53,4 % vuonna 2019). 4.1.Tutustumisoikeutta koskevien poikkeusten käyttö (liitteessä oleva taulukko 10)

4.1.0.Alkuperäisten hakemusten vaihe Vuonna 2020 Euroopan komissio perusteli (kokonaan tai osittain) hylätyt alkuperäiset hakemukset edellisten vuosien tapaan useimmiten yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojalla . Siihen vedottiin 44,1 prosentissa hylkäyksistä, kun vastaava luku oli 41,1 prosenttia vuonna 2019 ja 34,5 prosenttia vuonna 2018. Kuten edellisinä vuosina, suuri osa hylkäyksistä johtui tarpeesta jättää pois asiakirjoissa esiintyvät muussa kuin johtavassa asemassa toimivien henkilöstön jäsenten tai ulkopuolisten edustajien nimet sovellettavan tietosuojalainsäädännön mukaisesti. Toiseksi eniten käytetty poikkeus oli taloudellisten etujen suoja . Tähän poikkeukseen vedottiin 14,2 prosentissa (kokonaan tai osittain) hylätyistä hakemuksista . Kolmanneksi eniten käytetty poikkeus oli tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suojaa koskeva poikkeus. Sen osuus hylkäyksistä oli 11,6 prosenttia . Neljännellä sijalla oli käynnissä olevan päätöksentekomenettelyn suojaamista koskeva poikkeus. Sen osuus oli 9,7 prosenttia . Yleisen turvallisuuden suojaan perustuvan poikkeuksen suhteellinen käyttö väheni hieman vuodesta 2019 vuoteen 2020 (9,2 prosentista 6,4 prosenttiin). Lukuun ottamatta kansainvälisten suhteiden suojaan liittyvää poikkeusta, johon vedottiin 5,4 prosentissa tapauksista , komissio käytti kutakin muuta asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyä poikkeusta alle neljässä prosentissa tapauksista hylätessään asiakirjoihin tutustumista koskevia pyyntöjä kokonaan tai osittain alkuperäisten hakemusten vaiheessa. 4.1.1.Uudistettujen hakemusten vaihe Useimmiten käytetty peruste tutustumisoikeutta koskevan hakemuksen (kokonaan tai osittain) hylkäämistä koskevan päätöksen vahvistamiselle oli edelleen vuonna 2020, kuten aiempinakin vuosina, tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suoja, johon vedottiin 33 prosentissa tapauksista (24,3 % vuonna 2019 ja 30,6 % vuonna 2018). Toisena oli yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojaamista koskeva poikkeus (26,5 %, kun osuus oli 22,2 % vuonna 2019 ja 25 % vuonna 2018). Kolmantena oli kaupallisia etuja koskevan yleisen edun suojaamiseen liittyvä poikkeus vuonna 2020, jolloin sen osuus oli 14,4 prosenttia. Näin tämän poikkeuksen käytön aiempi, vuosina 2016–2019 havaittu tasainen lasku päättyi. Seuraavana oli kansainvälisten suhteiden suojaamista koskeva poikkeus, johon vedottiin 7,8 prosentissa hylkäyksistä, kun vastaava luku vuonna 2019 oli 18,4 prosenttia. Viidennellä sijalla oli toimielimen suljetun päätöksentekomenettelyn suojaamista koskeva poikkeus, jonka osuus oli 5,2 prosenttia. Tämä merkitsee vähäistä kasvua verrattuna vuoteen 2019, jolloin poikkeuksen osuus hylkäyksistä oli vain 4,2 prosenttia. Kunkin muun poikkeuksen osuus oli alle viisi prosenttia uudistetun hakemuksen hylkäämisperusteista. 5.Kantelut Euroopan oikeusasiamiehelle Euroopan oikeusasiamies aloitti vuoden 2020 aikana 28 sellaisen tapauksen käsittelyn, joissa asiakirjoihin tutustuminen oli kantelun pää- tai sivuasia. Vuonna 2019 vastaavia käsittelyjä aloitettiin 32, vuonna 2018 taas 29. Lisäksi vuonna 2020 saatiin päätökseen 23 kantelun käsittely; vuonna 2019 vastaava määrä oli 42. Vaikka Euroopan oikeusasiamiehen suositukset eivät ole oikeudellisesti sitovia, komissio pitää niitä hyvin velvoittavina erityisesti asiakirjoihin tutustumista koskevien säännösten soveltamisessa. Asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 vahvistettujen sääntöjen ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti komissio ryhtyy toimiin mukauttaakseen käytäntönsä Euroopan oikeusasiamiehen suosituksiin ja on tyytyväinen myönteiseen yhteistyöhön oikeusasiamiehen kanssa.

Tätä taustaa vasten Euroopan oikeusasiamies havaitsi vuonna 2020 hallinnollisia epäkohtia vain kahdessa 23:sta loppuun käsitellystä tapauksesta. Muiden 21 tapauksen käsittely lopetettiin ilman Euroopan oikeusasiamiehen huomautuksia tai parannusehdotuksia. 6. Uusi asiakirjoihin tutustumista koskeva oikeuskäytäntö Euroopan unionin tuomioistuimet kehittivät vuoden 2020 aikana useiden oikeudellisten menettelyjen yhteydessä jo ennestään laajaa EU:n toimielinten asiakirjojen saatavuuteen liittyvää oikeuskäytäntöä. Tämä uusi oikeuskäytäntö on suurelta osin vahvistanut Euroopan komission noudattaman asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisen käytännön, ja se ohjaa sitä edelleen. 6.0.Unionin tuomioistuin Unionin tuomioistuin antoi vuonna 2020 vain kaksi kantelua koskevaa tuomiota, jotka koskivat oikeutta tutustua asiakirjoihin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla ja joissa Euroopan komissio oli asianosaisena, kun vuonna 2019 tällaisia tuomioita oli viisi. Unionin tuomioistuin hylkäsi valitukset molemmissa tuomioissa. Toisessa näistä asioista (eli asiassa C-612/18 P) hyväksyttiin unionin yleisen tuomioistuimen tuomio, jolla hylättiin komission päätöksestä nostettu kumoamiskanne. Lisäksi unionin tuomioistuin selvensi molemmissa asioissa menettelynäkökohtia sekä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanosta johtuvia suuremmassa määrin aineellisiin säännöksiin liittyviä seikkoja. 6.0.0.Aineellisten sääntöjen selventäminen Unionin tuomioistuimen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoon vuonna 2020 liittyvistä kahdesta tuomiosta toinen eli asia ClientEarth vastaan Euroopan komissio tarjosi unionin tuomioistuimelle tilaisuuden selventää asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetyn kansainvälisten suhteiden suojaa koskevan poikkeuksen soveltamisalaa. Unionin tuomioistuin katsoi, että komissio voi evätä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan kolmannen luetelmakohdan perusteella tietyt asiakirjojen osat, jotka koskevat sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisumekanismin ja investointituomioistuinjärjestelmän yhteensopivuutta unionin oikeuden kanssa Euroopan unionin kauppasopimusten yhteydessä, koska niistä käytävät neuvottelut olivat edelleen käynnissä kyseisen sopimuksen (transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus) puitteissa. Toisessa tuomiossa, asiassa Izba vastaan Euroopan komissio, unionin tuomioistuin täsmensi, että arvioitaessa kantajien oikeudellista intressiä menettelyn jatkamiseen oli otettava huomioon se, että riidanalainen päätös oli tehty soveltamalla yleistä luottamuksellisuusolettamaa. Se kattaa jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat, ja unionin tuomioistuin oli jo hyväksynyt sen. 6.0.1.Menettelysääntöjen selventäminen Unionin tuomioistuin vahvisti, että kantaja, jonka pyyntö saada tutustua asiakirjoihin on alun perin hylätty, voisi nostaa kanteen sitä toimielintä vastaan, jota kyseinen pyyntö koskee, vaikka pyyntö olisikin hyväksytty sen jälkeen, kun hakija oli nostanut kanteen unionin tuomioistuimissa, vain silloin, kun kantaja voi osoittaa, että väitetty lainvastaisuus voi toistua tulevaisuudessa riippumatta asian erityisistä olosuhteista. 6.1.Unionin yleinen tuomioistuin Unionin yleinen tuomioistuin antoi vuoden 2020 aikana kymmenen tuomiota , jotka koskivat Euroopan komissiota ja liittyivät oikeuteen tutustua asiakirjoihin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla. Näistä kymmenestä tuomiosta kuudessa hylättiin komission päätöksistä nostetut kumoamiskanteet. Toisessa asiassa se katsoi, ettei ole tarpeen antaa lausuntoa sellaisesta kielteisestä implisiittisestä päätöksestä tehdystä kanteesta, josta oli tullut tarpeeton nimenomaisen myönteisen vahvistavan päätöksen vuoksi. Näistä tuomioista kolmessa unionin yleinen tuomioistuin kumosi komission päätöksen. Unionin yleisellä tuomioistuimella oli mahdollisuus selventää vuoden 2020 aikana kehitetyssä oikeuskäytännössä sekä aineellisiin säännöksiin liittyviä seikkoja että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanosta johtuvia menettelynäkökohtia. 6.1.0.Aineellisten sääntöjen selventäminen

Unionin yleisen tuomioistuimen esittämät aineellisten sääntöjen selvennykset koskivat vuonna 2020 lähinnä jäljempänä esitettyjen poikkeusten soveltamista. §Kansainvälisten suhteiden suojaa koskeva poikkeus Unionin yleinen tuomioistuin totesi asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetyn poikkeuksen taustalla olevasta kansainvälisten suhteiden käsitteestä, että se kattaa kansainvälisten sopimusten neuvotteluvaiheen lisäksi soveltamisvaiheet ja että sellaisten kolmannesta maasta peräisin olevien asiakirjojen osalta, joiden sisältämien tietojen julkaiseminen voi vahingoittaa kansainvälisiä suhteita suojaavaa etua, kolmannen maan vastustus tietojen julkaisemisen suhteen on yksi niistä olosuhteista, jotka on otettava huomioon arvioitaessa suojattuun etuun kohdistuvaa riskiä . §Taloudellisten etujen suojaamista koskeva poikkeus Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyn taloudellisten etujen suojaa koskevan poikkeuksen soveltamiseksi hyödyllisenä viitteenä on pidettävä sääntöä, jonka mukaan vähintään viisi vuotta vanhoja kaupallisesti arkaluonteisia tietoja on pidettävä historiallisina. Asianomainen toimielin voi kuitenkin osoittaa, että nämä tiedot sisältävät aina yhden kyseisen yrityksen kaupallisen aseman olennaisista seikoista, tarvittaessa sen jälkeen, kun viimeksi mainittua on kuultu mainitun asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Todistustaakka on tältä osin toimielimellä. §Tuomioistuinkäsittelyn suojaa koskeva poikkeus Unionin yleinen tuomioistuin korosti, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan toisessa luetelmakohdassa säädetty poikkeus estää seuraavien tietojen julkistamisen: yksinomaan tiettyä tuomioistuinkäsittelyä varten laadittujen asiakirjojen sisältö, mukaan lukien tuomioistuinkäsittelyn aikana toimitetut kirjelmät tai muut asiakirjat, tuomioistuimessa vireillä olevan asian tutkintaa koskevat sisäiset asiakirjat sekä asiaa koskeva viestintä asianomaisen pääosaston ja oikeudellisen yksikön tai asianajotoimiston välillä. Se koskee myös asiakirjoja, joiden sisältämien tietojen antaminen saattaa vaarantaa jonkin yksittäisen riita-asian yhteydessä menettelyllisen yhdenvertaisuuden periaatteen sen vuoksi, että asiakirjoilla on tutustumisoikeuden niihin epäävän päätöksen tekohetkellä merkityksellinen yhteys unionin tuomioistuimissa vireillä olevaan riita-asiaan taikka kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevaan tuomioistuinkäsittelyyn, jossa ennakkoratkaisupyynnön esittäminen vaikuttaa erityisen todennäköiseltä. §Tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suojaan liittyvä poikkeus Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komission jäsennelty ja muodollinen menettely, jonka tarkoituksena on tietojen kerääminen ja analysointi, jotta kyseinen toimielin voisi muodostaa kannan perussopimuksissa määrättyjä tehtäviään suorittaessaan, on katsottava tutkintatoimeksi. Tämä käsite voi kattaa komission toiminnan, jonka tarkoituksena on määrittää tosiseikat tietyn tilanteen arvioimiseksi. Lisäksi menettelyn luokitteleminen ”tutkintatoimeksi” edellyttää, että komission kanta tehtäviään hoitaessaan ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 288 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitettu päätös, vaan se voi muodostua muun muassa kertomuksesta tai suosituksesta. Asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tutkinnan käsite ei myöskään rajoitu unionin toimielimen suorittamaan tutkintatoimintaan, vaan se kattaa jäsenvaltioiden viranomaisten jäsenvaltion erityisten etujen suojaamiseksi suorittamat tutkimukset. §Ylivoimaisen yleisen edun käsite Unionin yleisellä tuomioistuimella oli tilaisuus korostaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklassa tarkoitetun ylivoimaisen yleisen edun käsitteen rajoja. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yksityisillä eduilla, kuten kantajan puolustautumisoikeuksien käyttämisellä oikeudenkäynnissä, ei ole merkitystä asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 tarkoitetun ylivoimaisen yleisen edun olemassaolon toteamiseksi. Myöskään yleiset toteamukset, jotka koskevat kantajan intressiä saada korvausta kilpailusääntöjen rikkomisesta aiheutuneesta vahingosta, eivät lähtökohtaisesti riitä osoittamaan ylivoimaista yleistä etua. Kuka tahansa, joka vaatii korvausta kilpailusääntöjen rikkomisesta aiheutuneesta vahingosta, voi kuitenkin osoittaa, että hänellä on oltava oikeus tutustua mihin tahansa komission asiakirja-aineistoon sisältyvään asiakirjaan, jotta toimielin voi tapauskohtaisesti punnita intressit, jotka oikeuttavat tällaisten asiakirjojen sisältämien tietojen ilmaisemiseen ja niiden suojaamiseen, ottaen huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset tosiseikat. §Yleinen luottamuksellisuusolettama Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan EU:n toimielimet voivat perustaa päätöksensä siitä, että pyydettyjä asiakirjoja ei anneta tutustuttaviksi, yleisiin olettamiin, joita sovelletaan tiettyihin asiakirjaryhmiin. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komission täytyi – voidakseen soveltaa olettamaa pyydettyjen asiakirjojen kuulumisesta EU Pilot ‑menettelyyn – yksilöidä riidanalaisessa päätöksessä tutustumispyynnössä tarkoitetut asiakirjat luokitellakseen ne tämän jälkeen ryhmiin tai erityiseen hallinnolliseen asiakirja-aineistoon. Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan tällaisen yksilöinnin puuttuessa luottamuksellisuusolettama ei ole kumottavissa eikä unionin yleinen tuomioistuin voi harjoittaa laillisuusvalvontaansa ja varmistaa, että komissiolla oli perustellut syyt katsoa, että pyydetyt asiakirjat kuuluivat EU Pilot ‑menettelyyn .