it ir EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 19.01.1996 
KOM(%) 3 lopull. 
EURES 
(EUROPEAN EMPLOYMENT SERVICES 
EUROOPAN TYONVALITYSVERKOSTO) 
Jakson 1994 - 1995 kertomus 
asetuksen (ETY) No 1612/68 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti 
(Komission esittämä) 

0. Tiivistelmä I* 
1. Johdanto 2 
/. / Oikeudellinen perusta 2 
1.2 EURES entisen SEDOC-järjestelmän uudistajana 2 
1.3 EURES-verkoston tavoitteet 3 
2. EURES-verkosto ja sen osat 4 
2.1 Osapuolet 4 
2.2 Verkoston rakenne 4 
2.2.1 Euroneuvojal 4 
2.2.2 Euroopan koordmointitoimisto 5 
2.2.3 EURES-verkoston johtoryhmä 5 
2.3 EURES-verkoston tietokonejärjestelmä 6 
2.4 Tietokanta elin-ja työoloista 8 
2.5 Yliopiston kokeiluhanke 10 
3. Raja-alueiden EURES 10 
3.1 Raja-alueiden yhteistyön erityispiirteet 10 
3.2 Määritelmät 10 
3.3 EURES-verkoston raja-alueiden järjestelmät 12 
4. Verkoston toiminnan aktivoiminen ja tunnetuksi tekeminen 12 
5. Talousarvio ja inhimilliset voimavarat 13 
5.1 Talousarvio 13 
5.2 Inhimilliset voimavarat 14 
6. Arviointi 15 
6.1 Seuranta 15 
6.2 Määrälliset tulokset 16 
6.3 Laadulliset tulokset 16 
6. 4 Tulosten arviointi 17 
7. EURES-verkoston kehittämisen tavoitteet tulevaisuudessa 19 
7. / Tietokantojen parantaminen 19 
7.1.1 Työpaikka- ja työhakemustietokanta 19 
7. /. 2 EURES-tietokanta elin- ja työoloista 19 
7.2 EURES-verkoston toiminnan aktivoiminen 19 
7.3 EURES-verkoston tunnetuksi tekeminen 20 
7 4 EURJCS-verkoston raja-alueiden järjestelmien 
kehittäminen 20 
7.5 Alueiden välinen yhteistyö 21 
7.6 Synergia yhteisön muiden ohjelmien kanssa 21 
7.7 Kansalliset toimintaohjelmat 22 
7. (S Kokeiluhankkeet 22 
8. Päätelmät 22 
Lisäys 
A 
Tiivistelmä 
EURES-verkoston tarkoituksena on helpottaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta 
Euroopan unionissa ja Euroopan talousalueella ja siten vaikuttaa todellisten Euroopan 
työmarkkinoiden kehittymiseen. EURHS-verkostossa yhteistyökumppaneina ovat 
komissio, jäsenvaltioiden, Norjan ja Islannin kansalliset työnvälityspalvelut ja 
työmarkkinaosapuolia edustavat järjestöt (raja-alueilla). Verkoston tavoitteena on sekä 
toimia Euroopan laajuisena työnvälityspalveluna että tarjota Euroopan laajuinen 
verkosto työnvälityksen alan hyvien toimintatapojen ja kokemusten vaihtamiseksi. 
Marraskuussa 1994 toimintansa aloittaneessa verkostossa on noin 450 euroneuvojan, 
jotka ovat Euroopan työmarkkinoiden asiantuntijoita, muodostama virkailijaverkosto 
ja kaksi tietokantaa, joista toisessa on tietoa 17 maan avoimista työpaikoista ja toisessa 
yleistä tietoa kyseisten maiden elin- ja työoloista sekä alueellisista työmarkkinoista. 
Kahdeksalla raja-alueella, joilla rajat ylittävän liikkuvuuden taso on korkea, on 
perustettu erityisiä järjestelmiä. Niiden toiminnassa keskitytään EURES-verkoston 
päätehtävien (avoimia työpaikkoja koskeva tiedonvaihtoja palvelujen tarjoaminen 
työnhakijoille) lisäksi yhteistyön kehittämiseen kyseisillä työssäkäyntialueilla. 
Talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet osallistuvat aktiivisesti tähän , 
yhteistyöhön. Useat yliopistot ovat kokeiluluontoisesti yhteistyössä verkostossa. 
Komissio on vastuussa kahden eurooppalaisen tietokannan kehittämisestä ja 
ylläpitämisestä tiedonvaihdon yhteensovittamiseksi, euroneuvojien kouluttamiseksi ja 
verkoston toiminnan aktivoimiseksi ja tunnetuksi tekemiseksi. 
Ensimmäisen täysitehoisen toimintavuotensa aikana EURES on koonnut yhteen julkiset 
työnvälityspalvelut ja muut yhteistyökumppanit. Lisäksi avoimien työpaikkojen välitys 
lisääntyy kuukausittain Yhteydet kohderyhmään ovat hyvät, ja tietoa hakevien 
ihmisten määrä lisääntyy erityisesti raja-alueilla EURES-verkostoa on alettu tehdä 
tunnetuksi työnantajille ja parhaillaan kehitetään yhteesovitettua toimintatapaa 
toteutettavaksi vuonna 1996. Tietojenvaihto työmarkkinoista on alkanut, ja tätä 
toimintaa jatketaan ja kehitetään. Teknistä järjestelmää parannetaan jatkuvasti, jotta 
kyettäisiin vastaamaan käyttäjien tarpeisiin ja erityisesti edistämään tiedonvaihtoa. 
Yhteistyökumppaneiden, erityisesti julkisten työnvälityspalveluiden, välinen yhteistyö 
on kehittynyt erittäin tyydyttävästi ja johtanut lisääntyneeseen yhteistoimintaan muilla 
aloilla, esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston rahoittamien kansainvälisten hankkeiden 
kehittämiseen (ADAPT-aloite). 
1. Johdanto 
1.1 Oikeudellinen perusta 
Rooman sopimuksen 48 artiklassa vahvistettu työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yksi 
Euroopan yhteisön pääperiaatteista. Siihen sisältyy oikeus ottaa vastaa»", työtarjouksia 
muissa jäsenvaltioissa ja liikkua vapaasti tätä tarkoitusta varten Tämä tavoite on 
saavutettava jäsenvaltioiden välisellä yhteistyöllä, erityisesti jäsenvaltioiden 
työnvälityspalvelujen ja komission välisellä yhteistyöllä 
Tämän yhteistyön tärkeimmistä osa-alueista säädetään 15 päivänä lokakuuta 1968 
annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) No 1612/68', sellaisena kuin se on 
muutettuna asetuksella (ETY) No 2434/922, jonka mukaan EURES-verkosto on 
perustettu 
1.2 /CURES entisen SEDOC-järjestelmän uudistajana 
Kyseisen lainsäädännön perusteella komissio ja sen kansalliset yhteistyökumppanit, 
pääasiallisesti jäsenvaltioiden työnvälityspalvelut, loivat EURES-verkoston (Euroopan 
työnvälitysverkosto), joka perustettiin 22 päivänä lokakuuta 1993 tehdyllä komission 
päätöksellä No 93/569/ETY3. 
Näin komissio ja jäsenvaltiot uudistivat entisen SEDOC-järjestelmän (Euroopan 
avoimien työpaikkojen ja työpaikkahakemusten kansainvälinen välitysjärjestelmä), joka 
ei enää vastannut Euroopan työmarkkinoiden vaatimuksia. Vuonna 1972 perustettu 
SEDOC-järjestelmä vanheni nopeasti, koska sen tekniikka oli vanhanaikaista ja 
tietojärjestelmä kehittymätön. Yhtenäismarkkinoiden toteutumisen ja työntekijöiden 
sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan täytäntöönpanemisen 
yhteydessä komissio teki aiheellisia ehdotuksia asetuksen No 1612/68 II osan 
tarkistamiseksi ja SEDOC-järjestelmän uudistamiseksi. Euroopan parlamentti tuki näitä 
ehdotuksia 13 päivänä syyskuuta 1990 antamassaan päätöslauselmassa4 
Tässä kertomuksessa kuvaillaan EURES-verkoston perustamista ja sen ensimmäisen 
toimintavuoden saavutuksia. 
EYVL No L 257, 19.10 1968, s 2 
EYVL No E 245, 26 8 1992, s 1 
EYVL No L 274, 6 I 1 1993, s. 32 
EYVE No C 260, 15.10 1990, s 167 
1.3 EURES-verkoston tavoitteet 
Edellä mainitun 22 päivänä lokakuuta 1993 tehdyn komission päätöksen 93/569/ETY 
mukaisesti EURES-verkoston tavoitteet ovat: 
jäsenvaltioiden sekä erityisesti jäsenvaltioiden työnvälityspalvelujen ja 
komission välisen yhteistyön kehittäminen 
avoimien työpaikkojen ja työpaikkahakemusten välittäminen yhteisön 
tasolla 
elin- ja työoloja koskevan tiedonvaihdon turvaaminen jäsenvaltioiden 
välillä 
tuloksellisen tiedonvaihdon yhteensovittaminen ja seuranta sopivalla 
Euroopan tasolla 
sellaisten erityisten yhteistyö-ja palvelujärjestelmien perustaminen, joilla 
saadaan tietoa raja-alueiden liikkuvuudesta 
tiedonvaihto työmarkkinoiden tilanteesta ja kehityssuunnista. 
Myös valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä mainitaan 
EURES-verkoston merkittävä asema yhteisön työmarkkinoiden tukemisessa, ja 
valkoisessa kirjassa Euroopan sosiaalipolitiikasta täsmennetään EURES-verkoston 
olevan 
"laaja Euroopan työnvälityspalvelu, joka antaa tietoa ja neuvoo 
työnhakijoita sekä välittää työpaikkoja Euroopassa 
Euroopan tyonvälitysasioiden keskustelufoorumi toiminnallisella tasolla" 
Lisäksi siitä käy ilmi tarve 
vähentää työmarkkinoiden rakenteellisia esteitä 
kehittää koulutuksen ja työnvälityksen välisiä yhteyksiä Euroopan tasolla 
edistää Ely n aloitteiden ja työmaailman välistä yhteyttä 
muodostaa kansainvälinen yhteysverkko työnvälitysalan kokemusten ja 
hyvien toimintatapojen välittämiseksi 
2. EURES-verkosto ja sen osat 
2.1 Osapuolet 
EURES-verkosto koostuu Euroopan yhteisöjen komissiosta ja 15 jäsenvaltion sekä 
Norjan ja Islannin julkisista työnvälityspalveluista. Kansallisten erityispiirteiden vuoksi 
kolmessa maassa on useampi kuin yksi yhteistyökumppani. Belgiassa on kolme 
julkista työnvälityspalvelua (FOREM, VDAB ja ORBEM), Ranskassa johtotason 
henkilöstön työmarkkinoita varten on erityisjärjestö (APEC) ja siirtotyöläisille oma 
järjestö (OMI) Saksassa "Bundesvervvaltungsamtin" yhteensovittamat useat 
sosiaalialan osapuolet ovat va-luussa maahan muuttavien ja maasta muuttavien 
henkilöiden neuvonnasta Raja-alueilla EURES-verkoston yhteistyötä on laajennettu 
siten, että se sisältää ammattiyhdistykset, työnantajat ja tietyt muut liikkuvuudesta 
kiinnostuneet toimielimet 
2.2 Verkoston rakenne 
Verkoston asentaminen aloitettiin vuonna 1992 ja tietokonejärjestelmän vuonna 1994 
toteutetun testausvaiheen jälkeen verkostosta tuli operatiivinen sen toiminnan alkaessa 
virallisesti 17. marraskuuta 1994 Euroopan toisen työllisyysviikon aikana 
2.2.1 Euroneuvojat 
Verkoston virkailijaperustan muodostavat euroneuvojat, jotka ovat julkisten 
työnvälityspaivelujen sekä muiden yhteistyöosapuolten nimittämiä Euroopan 
työmarkkinoiden asiantuntijoita Heille annetaan erityinen peruskoulutus, jonka 
järjestämistä Euroopan yhteisöjen komissio tukee Heidän tehtävänään on antaa tietoa 
ja neuvoa liikkuvia työntekijöitä sekä työnantajia, joiden tarkoituksena on hankkia 
henkilöstöä Euroopan tasolla. He voivat myös toteuttaa tai tukea kansainvälistä 
työpaikkavälitystä 
Vuoden 1994 lopussa komissio oli järjestänyt ja suurelta osin rahoittanut 358 
euroneuvojan peruskoulutuksen. Norja ja kolme uutta jäsenvaltiota rahoittivat kyseisen 
koulutuksen omista varoistaan Lisäksi 17 yliopistojen erityistyöntekijää useissa 
Euroopan unionin maissa työskenteli yhdessä EURES-verkostossa toteutettavassa 
kokeiluhankkeessa, ja myös heidät koulutettiin euroneuvojiksi. Siten euroneuvojien 
kokonaislukumäärä oli 375 henkilöä. Syyskuussa 1995 aloitettiin 100 uuden 
euroneuvojen peruskoulutus, mikä tarkoittaa heidän lukumääränsä olevan 450 vuoden 
1996 puoliväliin mennessä, kun otetaan huomioon toisiin tehtäviin mahdollisesti 
siirtyvien henkilöiden osuus 
Peruskoulutuksen lisäksi euroneuvoj il le järjestetään täydennyskoulutusohjelma, johon 
sisältyy kielitaidon ja tietokoneen käyttötaidon parantamiseen tähtääviä kursseja sekä 
seminaareja eri aiheista, kuten sosiaaliturvasta ja verolainsäädännöstä Euroopan ja 
kansallisella tasolla 
Kansallisten osapuolten erityispiirteistä riippuen euroneuvojia avustaa usein muu 
henkilökunta (esimerkiksi tekniset asiantuntijat, assistentit) 
2.2.2 Euroopan koordinointitoimisto 
Euroopan koordinointitoimistu on perustettu komission yhteyteen (PO V/D/4-EURES). 
Sillä on seuraavat tehtävät EURES-verkoston yhteydessä 
verkoston asentaminen, tunnetuksi tekeminen, valvonta ja hallinta 
EURES-verkoston kaikkien yhteistyökumppaneiden yhteistyön 
yhteensovittaminen 
yhteistyö yhteisön muiden yksiköiden ja ohjelmien kanssa 
työntekijöiden liikkuvuuden tutkiminen ja tietojen toimittaminen 
työmarkkinoiden kehityssuunnista 
avoimia työpaikkoja ja elin-ja työolojen yleistä tietoa koskevien 
tietokantojen asentaminen ja päivittäminen 
euroneuvojien kouluttaminen ja verkoston toiminnan aktivoiminen 
tietokonejärjestelmän käyttäminen ja kehittäminen 
2.2.3 EURES-verkoston johtoryhmä 
Kukin osapuoli on nimittänyt EURES-verkoston kansallisen vastuuhenkilön, joka on 
vastuussa EURES-verkoston kehittämisestä kansallisella tasolla Komission edustajat ja 
nämä kansalliset vastuuhenkilöt muodostavat johtoryhmän ylläpitääkseen ja 
kehittääkseen EURES-verkostoa käyttäjien tarpeiden mukaan Komissio järjestää 
johtoryhmän kokoukset, joissa voidaan keskustella verkostoa koskevista asioista ja 
tehdä yhteispäätöksiä 
EURES-verkoston yhteistyökumppanit ovat lisäksi nimittäneet asiantuntijoita 
markkinoinnin, yleisen tiedottamisen ja tietokonejärjestelmien aloilla Euroopan 
koordinointitoimisto järjestää näiden asiantuntijoiden usein toistuvat tapaamiset, jotta 
he voisivat ratkaista ajankohtaiset ongelmat, määritellä tulevan kehityksen 
yksityiskohdat ja sisällyttää kansallisen tason tiedot komission työhön 
2.3 EURES-verkoston tietokonejärjestelmä 
EURES-järjestelmä on tietokoneistettu apuväline euroneuvojien työn helpottamiseksi 
Tämän järjestelmän kautta heillä on pääsy Euroopan työpaikkatietokantaan ja 
tietokantaan, joka sisältää tietoja Euroopan talousalueen elin-ja työoloista. 
Euroneuvojat voivat myös olla yhteydessä toisiinsa sähköpostin välityksellä. 
Järjestelmä kehitettiin komission IDA-ohj el massa (Interchange of Data between 
Administrations = hallintojen välinen tietojenvaihto) määriteltyjen suuntaviivojen 
mukaisesti, ja tässä ohjelmassa järjestelmälle annetaan täysi tuki. 
IDA-ohjelman pääasiallinen tavoite on, että Euroopan yhteisöjen komissio voi avustaa 
hallintojen välistä telemaattista tiedonvaihtoa koskevia hankkeita, joilla helpotetaan 
hallintojen välistä yhteistyötä Jaksoksi 1995 - 1997 on vahvistettu luettelo hankkeista, 
joihin tarvitaan erityistä yhteisön avustusta hankkeiden täytäntöönpanon 
varmistamiseksi koko yhteisössä 
EURES-verkoston tietokonejärjestelmä erillisenä hankkeena oli ja on edelleen ilmeisen 
sovelias IDA-ohjelman alaiseksi hankkeeksi. EURES-verkoston tavoitteena on yhdistää 
toisiinsa jäsenvaltioiden työnvälityspalvelujen hallintojen avoimia työpaikkoja koskevat 
tietokonejärjestelmät ja perustaa euroneuvojien verkosto, jossa nämä ovat kaikki 
yhteydessä keskustietokoneeseen ja toisiinsa. EURES-verkostossa saatettiin sen vuoksi 
hyödyntää IDA-ohjelmalle ominaisia kokemuksia, neuvoja ja hyviä toimintatapoja 
Tämän lähestymistavan mittakaavaeduista sekä tiedon välittämisen ansiosta 
tapahtuneesta virheiden välttämisestä oli paljon hyötyä EURES-verkostolle ja ne 
varmistavat sen, että turhaa työtä ei tehdä komission ja yhteisön tasolla. EURES-
hankkeessa on noudatettu IDA-ohjelman pääasiallisia suuntaviivoja ja keskitetysti 
määriteltyjä periaatteita. Hanke on edistynyt erittäin hyvin, mikä ei olisi ollut 
mahdollista yksin toimittaessa 
IDA-ohjelman talousarvion osuus on myös osoittautunut välttämättömäksi 
Jäljempänä olevassa kaaviossa esitetään EURES-järjestelmän osat. 
EURES-järjestelmän perustana on kaksi erillistä tietokonetta, joissa on euroneuvojien 
tarvitsemat tiedot Ensimmäisessä on EURES-verkoston työpaikkatietokanta. 
Työnantajien ilmoittamat avoimet työpaikat ovat tässä tietokannassa euroneuvojien 
käytettävissä työnhakijoiden tarpeiden mukaan. Järjestelmä on suureksi osaksi 
vuorovaikutteinen siten, että euroneuvojat voivat lisätä ja muuttaa avoimien 
työpaikkojen tietoja ja kohdentaa niitä virkatovereilleen EURES-verkoston 
työpaikkatietokanta on saatavissa kaikilla Euroopan unionin kielillä kreikkaa lukuun 
ottamatta Tietokone sijaitsee Brysselissä 
Toisessa tietokoneessa on EURES-verkoston yleisten tietojen tietokanta (katso 2 4 
luku), ja tietokone sijaitsee Luxemburgissa 
Euroneuvojan 
työasema Kansallinen 
avoimien työpaikkojen 
työnvälitysjärjestelmä 
NAS 
-kansallinen Kansallisen 
työnvälitysjärjestelmän 
tietokonepääte 
EURES 
Työpaikkatietokanta Tietoliikenneverkosto 
Sähköposti EURES 
INF092 Yleisten 
li tietojen 
»«m»* : tietokanta 
m*) 
Tietokoneessa, jossa on työpaikkatietokanta, on myös ohjelmistoja, joiden avulla 
euroneuvojat voivat käyttää sähköpostia (E-Mail) Euroneuvojat käyttävät sähköpostia 
lähettääkseen vapaamuotoisia viestejä toisilleen ja EURES-verkoston 
keskustuki palveluun. 
Tietokantoihin ja sähköpostiin pääsee PC-työaseman kautta. Euroneuvojat voivat 
syöttää tietoja tietokantaan ja ylläpitää työpaikkatietokantaa sekä tehdä siitä kyselyjä, 
selata yleisiä tietoja sisältävää tietokantaa sekä lähettää sähköpostiviestejä. Jos 
työasema on henkilökohtainen tietokone, sillä voidaan ajaa myös muita ohjelmistoja 
kuten tekstinkäsittelyä ja taulukkolaskentaa 
EURES-verkoston työpaikkatietokantaan syötetään ETA-maiden avoimet työpaikat. 
Euroneuvojat voivat syöttää tietoja avoimista työpaikoista suoraan työasemistaan 
Vaikka käsittelystä on tehty niin yksinkertaista kuin mahdollista, siihen kuluu edelleen 
kallista aikaa, joka voitaisiin käyttää paremmin asiakkaiden neuvomiseen ja 
opastamiseen. 
Suurin osa EURES-verkoston työpaikkatietokantaan syötetyistä avoimia työpaikkoja 
koskevista tiedoista tuleekin suoraan useimpien jäsenmaiden työnvälityspalvelujen 
kansallisista avoimien työpaikkojen työnvälitysjärjestelmistä 
kansallinen palvelin (National Accès Server (NAS)| liittää kunkin kansallisen 
järjestelmän EURES-verkoston työpaikkatietokantaan Tämä tarkoittaa, että kun avoin 
työpaikka syötetään kansalliseen järjestelmään, sen voidaan katsoa olevan mahdollinen 
EURES-verkostoon kuuluva avoin työpaikka (tiettyjen arviointiperusteiden mukaisesti) 
ja se voidaan lähettää automaattisesti EURES-järjestelmään Euroneuvojan ei tarvitse 
syöttää työasemaltaan uudelleen yksityiskohtaisia tietoja 
Avoimet työpaikat voidaan kohdentaa ja lähettää muille kansallisille 
työnvälitysjärjestelmille samaa järjestelmämallia käyttäen. 
Kunkin hallinnonalan euroneuvojien työasemat ja työnvälityspalvelujen kansalliset 
avoimien työpaikkojen työnvälitysjärjestelmät on liitetty kansalliseen palvelimeen. Kukin 
kansallinen palvelin on liitetty tietoliikenneverkoston välityksellä EURES-verkoston 
työpaikkatietokantaan ja yleisten tietojen tietokantaan. Tällä tavalla EURES-järjestelmän 
eri osat on liitetty toisiinsa ja viestintä niiden välillä on mahdollista 
2.4 Tietokanta elin- ja työoloista 
Tietokantaan sisältyy yleistä tietoa Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden elin- ja 
työoloista sekä työmarkkinoista Se on EU RES-verkostoon kuuluva euroneuvojien 
olennainen apuväline heidän neuvonta-, tiedonanto- ja työnvälitystehtävissään 
Euroneuvoja pääsee tietokoneensa avulla tietokantaan ja voi siten antaa täsmällisiä ja 
käytännöllisiä tietoja henkilölle, joka etsii työtä tai haluaa koulutusta toisessa ETAn 
jäsenvaltiossa. Tietokannassa on myös tärkeitä tietoja, jotka helpottavat työnhakijan 
perheen integroitumista vastaanottajamaahan 
Komission päätöksessä 93/569 määrätään kyseisen tietokannan sisältämistä tiedoista (katso 
liite I, 2.5 1 kohta) Nykyään tärkeät luvut kuten Työolot, Elinolot, Sosiaaliturva, Toiseen 
valtioon saapumisen edellytykset tai Hyödyllisiä osoitteita ovat tietokoneella kaikkien 
jäsenvaltioiden saatavana kaikille yhteisön kielille käännettyinä (katso jäljempänä oleva 
taulukko) Työmarkkinoita ja raja-alueiden työntekijöitä koskevat tiedot lisätään 
tietokantaan seuraavan vaiheen eli tietokannan päivityksen yhteydessä. Työmarkkinoiden 
osalta järjestettiin tarjouskilpailu sellaisen mallin kehittämiseksi, jonka avulla voidaan 
lisätä EUn tilastotietoihin laadullisia tietoja alueellisten työmarkkinoiden 
kehityssuunnista 
Tietokantaan pääsy on ilmaista euroneuvojan tietokoneesta, ja käyttöympäristö on 
samanlainen kuin EURES-verkoston työpaikkatietokannassa. Euroneuvojan on kuitenkin 
saatava liitäntä komission tietokonekeskuksen keskustietokoneeseen, joka sijaitsee 
Luxemburgissa 
Tiedon etsiminen on yksinkertaista: euroneuvoja voi hakea tietoa valikosta 
tai suoraan (tunnisteista tai numeroista). On myös helppoa saada valittu teksti käyttöönsä 
eri kielillä tai löytää vastaava toisen jäsenvaltion teksti. 
Viime kuukausien aikana on ponnisteltu erityisesti saatavilla olevaa tiedon seuraamiseksi 
ja päivittämiseksi. Tässä yhteydessä on perustettu kansallisten asiantuntijoiden pysyvä 
yhteistyöjärjestelmä (yksi asiantuntija kutakin EURES-verkostoon osallistuvaa maata 
kohti) Julkiset työnvälityspalvelut valitsevat nämä asiantuntijat, ja komissio 
yhteensovittaa heidän työtään. Asiantuntijat tapaavat neljä kertaa vuodessa komissiossa 
Brysselissä. Näissä kokouksissa asiantuntijat tarkastelevat kansallisen tiedon 
päivittämistilannetta, tiedottavat toisilleen merkittävistä muutoksista, jotka ovat ilmenneet 
heidän maassaan elin- ja työoloissa, vaihtavat kokemuksiaan ja ehdottavat muutoksia 
parantaakseen tietokannan jakelua verkostossa Lisäksi komission edustajat tiedottavat 
heille tietokantojen hallinnassa tapahtuneesta olennaisesta kehityksestä. 
On myös luotu yhteyksiä operaattoreihin, jotka ovat kehittäneet tai suunnittelevat 
kehittävänsä yhden tai useamman paikallisen tietokannan verkoston yhteyteen. Kyseisten 
yhteyksien vuoksi komissio järjesti kokouksen kaikille niille, joita asia koski. 
Tietojenvaihdon ansiosta voitiin täsmentää aiheet, joiden osalta muotoillaan yhteinen 
lähestymistapa sovitun tavoitteen saavuttamiseksi eli yhteyden luomiseksi keskustason ja 
paikallisten tasojen välille tai ainakin kumpaankin tietojärjestelmään sisältyvän tiedon 
välittämiseksi. Tärkeimpiä aiheita ovat tiedostomuotojen standardisointi, 
suunnittelumenetelmien ja bibliografisten viitteiden yhdenmukaistaminen sekä 
indeksointivälineiden käyttöönotto (tietojen kokoaminen). 
Tietokannan jakelun nykyaikaistaminen on aina keskeinen kysymys Lähitulevaisuudessa 
jakelu tapahtuu todennäköisesti kahdella toisiaan täydentävällä tavalla: EURES-
tietokannan jakaminen uuteen Info92-versioon (Infoplus) ja sen avaaminen tietyin 
edellytyksin laajemmalle yleisölle EURES-verkoston jäsenten lisäksi sekä saman 
tietokannan erillisen PC-version kehittäminen ja sen mukauttaminen verkoston jäsenten 
yksilöllisiin tarpeisiin. 
Luettelo tietokannan tekstien aihekohtaisista kentistä ja kattavuusluvuista 27. 10. 1995 
suhteessa alustavasti vahvistettuun ohjelmaan esitetään lisäyksen taulukossa 2. 
2.5 Yliopiston kokeiluhanke 
EURES-verkostoon osallistuu tällä hetkellä kokeiluluontoisesti 16 yliopistoa kuudesta 
jäsenvaltiosta (B, F, FIN, IRL, NL, UK). Yliopiston euroneuvojilla on täydellinen pääsy 
EURES-verkoston tietokantoihin, ja he tekevät yhteistyötä muiden verkostossa toimivien 
euroneuvojien kanssa sekä julkisten työnvälityspalvelujen kanssa Kokeiluvaiheen aikana 
heidän toimintansa rahoitetaan kuitenkin erillisesti Yliopistojen nykyinen kokeiluvaihe 
päättyy lokakuussa 1996 ja tulevaisuuden kehityslinjoista päätetään saatujen tulosten 
perusteella 
3. Raja-alueiden EURES 
3.1 Raja-alueiden yhteistoiminnan erityispiirteet 
Rajojen avaaminen koskee luonnollisesti erityisesti raja-alueiden työntekijöitä Raja-
alueilla työskentelevät euroneuvojat käsittelevät suoranaisesti muita euroneuvojia 
enemmän ammatillista liikkuvuutta ja maastamuuttamista koskevia ongelmia. Tämä 
tarkoittaa, että raja-alueilla toimivat euroneuvojat sisällyttävät työmarkkinoita koskevaan 
lähestymistapaansa eurooppalaisen ulottuvuuden lisäksi erityisesti näiden työmarkkinoiden 
rajat ylittävän ulottuvuuden. Heidän on myös omaksuttava hallinnollista käsitystä 
laajempi kuva rajasuhteista voidakseen toimia työssäkäyntialueella, joka sijaitsee yhden 
tai useamman rajan molemmin puolin. 
Nykyään raja-alueiden työssäkäyntialueisiin kiinnitetään erityistä huomioita, koska 
työskenteleminen naapurivaltiossa ei ole enää harvinaista Eiuroopassa. Kyseisillä alueilla 
Euroopan yhdentyminen on sujunut hyvin, ja niille on ominaista vilkas kansainvälinen 
toiminta. Rajat ylittävä työssäkäynti yhdistävänä ja yhteistyötä edistävänä tekijänä 
vaikuttaa tästä syystä taloudellisen ja yhteiskunnallisen ulottuvuuden arvostamiseen 
On kuitenkin selviydyttävä monista esteistä raja-alueiden sopusointuisen yhteistyön 
varmistamiseksi. Tiettyjen alueiden erityispiirteiden (toiminta-alat, sosiaalisen suojelun 
järjestelmä, ympäristö jne.) vuoksi jotkut työnhakijat eivät ole innokkaita siirtymään 
naapurialueelle. 
3.2 Määritelmä 
Koska kaikki jäsenvaltiot toimivat yhdessä EURES-verkostossa työntekijöiden vapaata 
liikkuvuutta koskevan asetuksen mukaisesti, raja-alueiden hankkeet toteutetaan 
vapaaehtoisin perustein niiden henkilöiden aloitteesta, jotka ovat vastuussa kyseisellä 
alueella 
10 
Raja-alueiden EURES koostuu monista yhteistyöjärjestelmistä, joiden tarkoituksena on 
EURES-verkoston yhteydessä vastata tiedon ja yhteistoiminnan tarpeeseen, joka liittyy 
raja-alueille ominaiseen liikkuvuuteen 
Raja-alueiden EURES saatua yhteen julkiset työnvälityspalvelut ja ammatillisen 
koulutuksen palvelut, työntekijät ja ammattiyhdistysjärjestöt, paikalliset viranomaiset ja 
toimielimet, jotka käsittelevät raja-alueiden työnvälitystä ja ammatillista koulutusta 
Euroopan yhteisöjen komission kanssa 
Raja-alueiden EURES-verkostossa on seuraavia erityispiirteitä verrattuna muuhun 
EURES-verkostoon : 
toiminta keskittyy alueille, joilla työntekijöiden rajat ylittävä liikkuvuus on 
merkittävää ja jotka edustavat kansainvälisiä työssäkäyntialueita tai joille on 
tyypillistä alueellisen talouden molemminpuolinen sekoittuminen, 
vapaa-ehtoinen yhteistyökumppanuus paikallisella tasolla. Julkisten 
työnvälityspalvelujen lisäksi tähän osallistuvat työmarkkinaosapuolet ja 
talouselämän osapuolet sekä paikalliset poliittiset viranomaiset 
Ammattiyhdistykset toimivat aktiivisesti alueiden välisten 
ammattiyhdistysneuvostojen ja raja-alueilla toimivien ammattiyhdistysten 
kautta. Viimeksi mainitussa toimii noin puolet järjestelmien euroneuvojista. 
Joissakin järjestelmissä rajan molempien puolien työnantajajärjestöt ovat 
yhdistyneet ja/tai ovat järjestäneet euroneuvojien toimintaa 
laajempi yhteistyökenttä, johon sisältyy neljä tehtävää: 1) avoimien 
työpaikkojen ja työhakemusten jakelu, 2) tiedotus elin- ja työoloista, 3) 
ammatillista koulutusta koskeva tietojenvaihto, 4) työmarkkina-asioita 
koskevan yhteistyön edistäminen rajan molempien puolien eri 
yhteistyökumppaneiden välisten yhteyksien ansiosta 
Näiden neljän tehtävän täyttämiseksi raja-alueiden EURES-vcrkostolla on kaksi 
viranomaista: 
johtoryhmä, joka tekee talousarvioon liittyvät päätökset ja varmistaa 
järjestelmän yleisen johdonmukaisuuden. Se koostuu julkisten 
työnvälityspalvelujen edustajista, alueiden välisestä 
ammattiyhdistysneuvostosta, työnantajajärjestöistä, komissiosta ja muista, 
joita asia koskee (paikalliset viranomaiset), 
työryhmät, joiden tehtävät ovat teknisempiä. Niiden tehtävänä on toteuttaa 
sovitut toimet Työryhmiin kuuluu johtoryhmän tiettyjen jäsenten lisäksi 
euroneuvojia ja muita asiantuntijajäseniä työryhmien tehtävien mukaisesti. 
11 
3 3 E( IRES-verkoston raja-alueiden järjestelmät 
Euroopassa toimi 1. toukokuuta 1995 kahdeksan EURES-verkoston raja-alueiden 
järjestelmää seuraavissa jäsenvaltioissa ja raja-alueilla: 
1 Hainaut / Nord-Pas-de-Calais / Länsi-Flanderi / Kent (Hi IF K) 
(Belgia, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta) 1. heinäkuuta 1991 alkaen 
2 Schelde / Kempen (IGA 1) 
(Belgia, Alankomaat) 1 joulukuuta 1991alkaen 
3 Euregio Enschede / Gronau 
(Saksa, Alankomaat) 1 tammikuuta 1993 alkaen 
4 Euregio Meuse / Rein (IGA II) 
(Saksa, Belgia, Alankomaat) 1 kesäkuuta 1993 alkaen 
5 European Development Pole (P E D.) 
(Belgia, Luxemburg, Ranska) 1. kesäkuuta 1993 alkaen 
6 Lorraine / Saarland 
(Ranska, Saksa) 1. helmikuuta 1994 alkaen 
7 Provence / Alpes-Côte d'Azur / Liguria (Eurazur) 
(Ranska, Italia) 1. syyskuuta 1994 alkaen 
8. Rhône-Alpes / Piemonte / Valle d'Aosta (Transalp) 
(Ranska, Italia), 1. syyskuuta 1994 alkaen 
Aloitteita on tehty uusien hankkeiden aikaansaamiseksi muilla raja-alueilla. 
4. Verkoston toiminnan aktivoiminen ja tunnetuksi tekeminen 
EURES-verkoston toiminnan avasivat virallisesti 17. marraskuuta 1994 Brysselin 
työllisyysviikolla komissaari Flynn ja samanaikaisesti julkiset työnvälityspalvelut 
jokaisessa EURES-verkoston 17 jäsenmaassa. Virallisen avaamisen yhteydessä Brysselissä 
oli muun muassa oma osasto Congress Palacen tiloissa 14. - 17 marraskuuta 1994 
järjestetyllä työllisyysviikolla sekä lehdistötilaisuus. Osastolla oli läsnä euroneuvojia 
verkostoon kuuluvista eri maista. He kertoivat yleisölle verkoston tarjoamista palveluista 
ja kannustivat tahoja, joita as'?, koskee, käyttämään tietokantoja Sekä elin- ja työoloja 
koskevan tietokannan 3ttä Euroopan työpaikkatietokannan on line -yhteydet toimivat 
12 
Verkoston jäsenten jäsenmaissa järjestämiin toimiin kuului työnantajille suunnattuja 
erityistoimia, EURES-verkoston esittelyä suurelle yleisölle ja kyseisten maiden omille 
työnvälitysjärjestelmille tarkoitettuja tiedotuskampanjoita 
EURES-verkoston tunnetuksi tekeminen alkoi vuonna 1994 komission ja EURES-
verkoston jäsenten yhteisen toimintasuunnitelman perusteella. Tavoitteena oli helpottaa 
verkostoon pääsyä, lisätä tietoa ja siten edistää EURES-verkoston tarjoamien palvelujen 
käyttöä Kun markkinoi nti tarpeet oli eritelty, perustettiin markkinoinnin asiantuntijoista 
ryhmä, johon kuului EURES-verkoston aktiivisia osapuolia, määrittelemään tarvittavat 
markkinointitoimet Komission julkaisema luettelo EURES-verkoston tunnetuksi 
tekemiseen käytettävistä tuotteista sisältää sekä sisäiseen viestintään tarkoitettuja tuotteita 
(EURES- uutissähkeet, euroneuvojien osoitehakemisto, tietokonejärjestelmän käyttöopas 
euroneuvojille, hakemuslomake työnhakijoille) että ulkoiseen markkinointiin tarkoitettuja 
tuotteita (esimerkiksi verkoston esitteitä, julisteita, esitteitä työntekijöille ja työnantajille, 
diakuvia työntekijöille ja työnantajille, radiomainoksia, videoita, lehdistötiedotteita, lehtien 
liitteitä) 
Markkinoinnilla ja toiminnan virallisella aloittamisella vuonna 1994 tuotiin esille, miten 
tärkeää on komission ja verkoston jäsenten välinen tiivis yhteistyö sellaisten tuotteiden 
ja toimenpiteiden kehittämiseksi, joilla parhaiten voidaan täyttää ruohonjuuritason 
vaatimukset. 
5. Talousarvio ja inhimilliset voimavarat 
5.1 Talousarvio 
Komission käytettäväksi saattama talousarvio EURES-verkoston kehittämiseen oli 7,5 
miljoonaa ecua vuonna 1994 ja 9,4 miljoonaa ecua vuonna 1995. Varat käytettiin 
tietokonejärjestelmän asentamiseen sekä työpaikkatietokannan ja elin- ja työoloja 
koskevan tietokannan kehittämiseen, verkoston toiminnan aktivoimiseen ja sen tunnetuksi 
tekemiseen (erityisesti euroneuvojien koulutus ja EURES-verkoston tunnetuksi tekeminen 
yleisölle) sekä yhteistyön kehittämiseen raja-alueilla ja kansallisten julkisten 
työnvälityspalvelujen ja muiden yhteistyökumppanien välillä 
Vuonna 1994 2,5 miljoonaa ecua (30 prosenttia) kokonaistalousarviosta varattiin raja-
alueiden järjestelmille, ja määrää lisättiin Euroopan parlamentin päätöksellä 3,5 
miljoonaan ecuun (37 prosenttiin) vuonna 1995 Jokainen raja-alueiden järjestelmä sai 
enintään 110 000 ecua kunkin kyseisen alueen osalta. 
Kansallisten julkisten työnvälityspalvelujen välistä yhteistyötä tuettiin kunkin 
yhteistyökumppanin esittämillä kansallisilla toimintasuunnitelmilla Näiden 
suunnitelmien ansiosta osapuolet voivat kehittää euroneuvojiensa täydennyskoulutusta 
13 
(esimerkiksi kielikoulutusta), rahoittaa työnantajille ja työntekijöille suunnattua EURES-
palvelujen markkinointia, aktivoida verkoston toimintaa kansallisella tasolla sekä lisätä 
euroneuvojien työasemien suorituskykyä komission laatiman ja yhteistyökumppanien 
hyväksymän kehittämissuunnitelman mukaisesti Toimintasuunnitelmien ansiosta 
yhteistyökumppanit voivat kehittää EURES-verkostoa siten, että se vastaa kansallisiin 
erityistilanteisiin ja -tarpeisiin noudattaen kuitenkin verkoston kokonaistavoitteita 
Olisi muistettava, että EURES-verkosto perustuu yhteistyökumppaneiden 
yhteisrahoitukseen ja että julkiset työnvälityspalvelut maksavat itse euroneuvojien palkat, 
muut kuin työasemiin (komission toimittamat henkilökohtaiset tietokoneet) kuuluvat 
toimitilat ja välineet ja paikalliset televiestintäkustannukset (komissio maksaa kansallisesta 
palvelimesta kahteen tietokantaan suuntautuneesta tietoliikenteestä aiheutuneet 
kustannukset) Vuonna 1995 saatiin 150 000 ecun lisämäärä erillisestä budjettikohdasta 
sosiaalisen vuoropuhelun kehittämiseen kolmen kokeilutoimen avulla valikoiduilla raja-
alueilla. 
5.2 Inhimilliset voimavarat 
Euroneuvojat muodostavat EURES-verkoston keskeiset inhimilliset voimavarat. Heidän 
toimintaansa yhteensovittamaan ja EURES-palvelujen tasapainoista kehitystä 
varmistamaan on kehitetty joustava järjestelmä Oikeudellisessa perustassa määrätyt 
tavoitteet mukaan lukien verkoston tarkoituksena on ottaa mahdollisimman hyvin 
huomioon käyttäjien tarpeet, ja tämän vuoksi on muodostettu yhteistyön periaatteeseen 
perustuva järjestelmä ongelmien tunnistamiseksi ja sellaisten ratkaisujen löytämiseksi, 
jotka kaikki EURES-verkoston jäsenet voisivat hyväksyä. 
Euroopan koordinointitoimisto on erillinen 12 henkilön jaosto, joka on pääosasto V:n 
osasto D:n (Sosiaalinen vuoropuhelu ja työvoiman vapaa liikkuvuus) yksikkö 4:n 
(Muuttoliikepolitiikka ja työvoiman vapaan liikkuvuuden edistäminen) osa Sitä avustaa 
pieni joukko neuvonantajia, joka komission valvonnassa vastaa 
tietojenkäsittelyjärjestelmän kehittämisestä ja käyttöönotosta. 
Kansallisella tasolla jokainen yhteistyökumppani on nimennyt EURES-verkoston 
vastuuhenkilön vastaamaan EURES-verkoston toteuttamisesta kyseisen osapuolen alueella, 
ja vastuuhenkilöä avustavat tekniset asiantuntijat, yleiseen tietoon perehtyneet asiantuntijat 
sekä markkinoinnin asiantuntijat. He tapaavat säännöllisesti komission myötävaikutuksella 
Raja-alueilla toimivilla koordinaattoreilla on tärkeä asema raja-alueiden järjestelmien 
hallinnassa. He osallistuvat EURES-verkoston johtoryhmän kokouksiin ja varmistavat, että 
raja-alueiden johtoryhmän kokouksia järjestetään säännöllisesti 
Ulkopuolisia neuvonantajia käytetään satunnaisesti erityistarpeisiin, kuten tutkimusten ja 
arvioiden tekemiseen tai tiettyjen markkinointivälineiden valmisteluun 
14 
6. ArvjcmMj 
EURES-verkoston oikeudellisten velvoitteiden perusteella arvioinnin on keskityttävä 
lähinnä sen kohderyhmilleen toimittamien palvelujen tehokkuuteen (työnhakijoille, 
työnantajille ja muille työmarkkinoiden osapuolille suunnattu tiedotus, neuvonta ja 
työpaikkavälitys) 
(). 1 Seuranta 
Nyt on jo saatu aikaan menetelmiä sen varmistamiseksi, että verkoston kaikki osat ovat 
saatavilla ja toimivat hyväksytyn suunnitelman mukaisesti Nämä menetelmät on 
tarkoitettu rakenteellisten ja toiminnallisten ongelmien jatkuvaan seurantaan 
Euroneuvojien koulutus alkoi vuonna 1992, ja siinä otettiin huomioon julkishallinnon 
henkilökunnan vaihtuvuus, joten tiettyä epävakaisuutta oli odotettavissa Heinäkuuhun 
1995 mennessä 20 koulutettua euroneuvojaa 360 stä ei enää ollut käytettävissä verkostoon 
liittyviin tehtäviin, joten tulevaisuudessa peruskoulutuksen suunnittelussa on lähdettävä 
siitä oletuksesta, että vuosittainen vaihtuvuus on 3 5 prosenttia 
Noin 40 prosenttia euroneuvojista työskentelee kokopäiväisesti, ja loput hoitavat 
kansainvälisiä tehtäviään noin 15 tuntia viikossa 
EURES-verkoston tietokonejärjestelmä toi mii kaikkialla Euroopassa Työpaikkatietokanta 
on käytettävissä yli 98-prosenttisesti Kaikki euroneuvojien työasemat on liitetty tähän 
Brysselin tietokoneeseen INFONET in tietoliikennelinjojen kautta Tällä hetkellä 
yhteyttä käyttää säännöllisesti 80 prosenttia valtuutetuista käyttäjistä Vastuuhenkilöitä 
kuullen komissio aikoo löytää syyt tähän varmistaakseen, että verkostoa ryhdytään 
mahdollisimman nopeasti käyttämään täysimittaisesti 
Yleisesti ottaen teknisen verkoston kaikki osat ovat täysin toimintakuntoisia, joten 
verkostoa voidaan käyttää HURES-palvelujen toimittamiseen Joitakin ajankohtaisia 
ongelmia (käyttäjäystävällisempi rajapinta molempiin tietokantoihin, nopeus ja pääsyn 
helppous) on havaittu, ja niihin kiinnitetään huomiota 
Monet euroneuvojat korostavat, että virkailijaverkosto toimii hyvin. EURES-verkoston 
avulla he ovat luoneet jokaisessa Euroopan talousalueen maassa henkilökohtaisia suhteita 
työtovereihin, jotka ovat valmiita auttamaan heitä liikkuvien työntekijöiden neuvomisessa 
ja työpaikkojen välittämisessä 
15 
6.2 Määrälliset tulokset 
Jotta voitaisiin vahvistaa, onko määrälliset tavoitteet saavutettu, tilastotietoja on kerätty 
ja käsitelty automaattisesti tietokonejärjestelmillä. Jos tämä ei ole mahdollista (esimerkiksi 
tietty euroneuvojien toiminta), tilastotiedot kootaan manuaalisesti 
Verkoston virallista avaamista seuraavien ensimmäisten 10 kuukauden aikana 
euroneuvojat ilmoittivat lähes 180 000 yhteydenottoa työnhakijoilta (puhelimitse, postitse 
tai henkilökohtaisesti) Hakemuksia käsiteltiin yli 30 000 ja työpaikkoja välitettiin 5 500 
(katso yksityiskohtaiset tilastotiedot lisäyksen taulukosta 3) 
Brysselin keskustietokannan sisältämien avointen työpaikkojen lukumäärä kunkin 
kuukauden lopussa on merkitty lisäyksen taulukkoon 4. Syyskuun 1995 lopussa 
tietokannassa oli tarjolla lähes 5 000 työpaikkaa Jakautuminen maittain ja koulutustason 
mukaan ilmenee lisäyksen taulukosta 5 Tietokantaan syötetään kuukausittain keskimäärin 
500 uutta työpaikkaa, ja 300 työpaikkaa poistetaan, joten määrä kasvaa noin 200:11a 
kuukaudessa 
Verkoston tietokantojen ja sähköpostin käyttö selviää lisäyksen taulukoista 6 ja 7 
6.3 Laadulliset tulokset 
EURES-verkoston tavoitteista voidaan tehdä seuraavia huomioita: 
Yhteistyö: 
Niiden kahden vuoden aikana, jolloin EURES-verkostoa perustettiin, ja vuonna 1995, kun 
verkosto oli jo täydessä toiminnassa, verkoston jäsenten välinen yhteistyö on kasvanut 
vakaasti Jäsenvaltioiden työnvälityspalvelut ja komissio ovat järjestäneet useita 
kahdenvälisiä, monenvälisiä ja kansainvälisiä seminaareja Seminaarit ovat vahvistaneet 
julkisten työnvälityspalvelujen keskinäistä yhteistyötä sekä näiden palvelujen ja komission 
välistä yhteistyötä Myös kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihto on aloitettu, ja se 
alkaa laajentua alueille, jotka eivät suoranaisesti liity EURES-verkostoon 
Tietojen vaihto: 
Euroneuvojien verkosto on muodostettu. Tietokonejärjestelmän ansiosta euroneuvojat 
voivat vaihtaa tietoja työpaikoista ja lähettää sähköpostia kaikkien Euroopan talousalueen 
jäsenvaltioiden välillä Lisäksi he pääsevät käyttämään elin- ja työoloja koskevaa 
tietokantaa 
16 
HURES on Euroopan laajuisesti toimiva verkosto, jota voidaan kayttaa liikkuvien 
työntekijöiden seka sellaisten työnantajien kysymien palvelujen antamiseen, jotka haluavat 
hankkia henkilökuntaa kansainvälisellä tasolla 
Raja-aluehankkeet: 
Raja-alueiden EURES-verkoston yhteyteen on perustettu kahdeksan 
yhteistyökumppanuutta sellaisilta raja-alueilta tulleiden aloitteiden perusteella, joilla 
tarvitaan erityistä tietoa, koska suuri määrä työntekijöitä ylittää rajan päivittäin. Neljää 
taman tyyppistä yhteistyökumppanuutta ollaan luomassa muilla raja-alueilla Mainituista 
kahdeksasta yhteistyökumppanuudesta saadut kokemukset osoittavat, että 
yhteistyökumppanien (yleensä työnvälityspalvelut ja työmarkkinaosapuolet rajan 
kummaltakin puolelta) välisessä yhteistyössä on saavutettu eritasoista, mutta pitkällä 
aikavälillä huomattavaa menestystä Yhteistyökumppanuustoimintaan valitut 
koordinaattorit ovat helpottaneet ja järjestäneet tehokkaasti yhteistyötä EURES-verkoston 
päätehtävien (erityisesti tiedon ja neuvojen antaminen työntekijöille) mukaisesti raja-
alueiden EURES-verkoston yhteistyökumppanuuksista on kehittynyt huomattava määrä 
hyvin valmistettuja erityistuotteita, joiden yhteydessä on otettu huomioon varsinkin rajojen 
yli liikkuvien työntekijöiden edut (esimerkiksi rajojen yli liikkuville työntekijöille 
suunnatut erityisesitteet ja seminaarit). Lisäksi onnistuneelta näyttää se, että EURES-
yhteistyökumppanuudet (ja niiden eri työryhmät) ovat osa yhteistoimintaa, jolla torjutaan 
oikeudellisia ja rakenteellisia raja-alueilla tapahtuvan liikkuvuuden esteitä (esimerkiksi 
ammatillisen koulutuksen vastavuoroinen tunnustaminen) Tulevaisuudessa joidenkin 
naista yhteistyökumppanuuksista odotetaan lisäävän ponnistelujaan alueiden välisen 
sosiaalisen vuoropuhelun kehittämiseksi sekä ammatillisen koulutuksen kehittämiseksi 
raja-alueilla 
Työmarkkinoita koskeva tieto: 
Komissio on aloittanut kaksi tutkimusta, joista toisessa eritellään rajan yli liikkuvien 
työntekijöiden virtaa Euroopassa ja toisessa on tarkoitus laatia puitteet alueellisten 
työmarkkinoiden kuvaukselle (mukaan luettuna kehityssuunnat) elin-ja työoloja koskevan 
tietokannan yhteydessä 
6.4 Tulosten arviointi 
Koska EURES-verkosto on nyt toiminut vajaan vuoden, sen onnistumista mittaavien 
arviointiperusteiden laatiminen kiinteillä osoittimilla (esimerkiksi työpaikkojen 
välittämisestä aiheutuneet kustannukset, asiakkaiden päivittäiset yhteydet euroneuvojiin, 
tarjolla olevien avointen työpaikkojen määrä) ei ole järkevää verkoston toiminnan 
alkuvaiheessa Vaikka määrällisten seikkojen tutkiminen ja erittely on ehdottomasti 
tarpeen palvelujen te'.okkuuden ja käytön arvioimiseksi, tulevaisuudessa menestymisen 
tai epäonnistumisen arvioimista on vaikea perustaa pelkkiin lukuihin Vaikka EURES-
palvelut ovat käytettävissä jokaisessa jäsenvaltiossa, jokaisella yhteistyökumppanilla on 
17 
omat painopisteensä, jotka määräytyvät kyseisen osapuolen rakenteen ja tavoitteiden 
mukaan Koska HURES-palvelut, kuten useat sosiaalialan palvelut, ovat asiakkaalle 
ilmaisia, ei ole olemassa sellaista perustaa, jonka mukaan täsmällinen hyöty voitaisiin 
ilmaista määrällisesti Täsmällisten perusteiden laatimista harkitaan tarkemmin 
ensimmäisen toimintavuoden kokemusten perusteella. EURES-palve'ujen arvioimisessa 
on otettava huomioon Euroopan työmarkkinatilanne ja sen vaikutus julkisiin 
työnvälityspal vei ui hi n jäsen valtioissa I {si merkiksi moni Ile julki si Ile työn välityspalvelua le 
on asetettu tavoitteeksi työttömyyden vähentäminen (esimerkiksi välitettyjen työpaikkojen 
määrä, kerättyjen avointen työpaikkojen määrä). 
EURES-verkosto on suunniteltu antamaan ihmisille mahdollisuus käyttää oikeuttaan 
vapaaseen liikkuvuuteen, joka on kansainvälisen työpaikkavälityksen lopullinen tavoite, 
mutta se sisältää myös työnhakijoiden neuvonnan, jotta nämä päätyisivät harkittuihin 
ratkaisuihin Jos EURES-palvelut tämän vuoksi ylittävät julkisten työnvälityspalvelujen 
keskeiset painopisteet, on otettava huomioon tietyt seuraukset, joita on verkoston 
siirtämisellä kyseisiin maihin 
Alustava arvio voidaan esittää lyhyesti luetteloimalla vahvuudet ja heikkoudet 
Vahvuudet: 
EURES-verkoston keskeinen vahvuus on inhimillisten voimavarojen 
verkosto, joka toimii monelta kannalta erittäin tehokkaasti Ongelmia 
ratkaistaan päivittäin, ja monia työnhakijoita pystytään auttamaan 
oikeudellinen perusta takaa sen, että kaikki yhteistyökumppanit osallistuvat 
yhteistyöhön ja panostamiseen verkoston sisällä 
yhteistyökumppanuus on saattanut yhteen Euroopan talousalueen julkiset 
työnvälityspalvelut ja luonut aiempaa huomattavasti pidemmälle menevän 
toimintayhteyksien tason 
verkosto hoitaa perustehtäviään Euroopan laajuisesti 
Heikkoudet: 
työpaikkatietokannassa olevien työpaikkojen määrä (katso 6 2 luku) ei riitä 
antamaan liikkuvalle työnhakijalle käsitystä mahdollisuuksista 
kansainvälisillä työmarkkinoilla 
teknistä infrastruktuuria on jatkuvasti parannettava (esimerkiksi 
käyttäjärajapinta, tietokantoihin pääsy ja niiden teho) 
EURES-verkoston keskeiset tavoitteet ja rakenteet on määrätty sen 
oikeudellisessa 
18 
perustassa, ja naiden tavoitteiden erilaisten tulkintojen kehittyminen yhteisön 
tasolla taikka kansallisella tai paikallisella tasolla on estettävä 
EURES-verkosto tarvitsee enemmän poliittista tukea paikallisella, 
kansallisella ja Euroopan tasolla 
7. EURES-verkoston kehittämisen tavoitteet tulevaisuudessa 
7. / 1ietokantojen parantaminen 
7.1.1 Työpaikka- ja työhakemustietokanta 
Tietokantaan syötettävien työpaikkojen käsittelyyn liittyvää tietoa ja menetelmiä 
kehitetään jatkuvasti sekä teknisesti että laadullisesti nisäksi kansallisiin 
työnvälitysjärjestelmiin kuuluvien julkisten työnvälityspalvelujen ottaminen mukaan 
HURHS-verkostoon mahdollistaa sen, että avoimet työpaikat siirtyvät automaattisesti 
Huomioon otetaan myös peruste, johon kuuluu mahdollinen työhakemusten tuominen 
järjestelmään tulevaisuudessa. Myös raja-alueet yhdistävä yhdenmukainen ja keskitetty 
tietokonejärjestelmä yritetään varmistaa 
7.1.2 EURES-lietokanta elin- ja työoloista 
Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet levitetyn tiedon päivittämiseksi ja sen 
laadun parantamiseksi (tietokannan nykyaikaistaminen) Se pyrkii myös täydentämään 
HURES-tietokannan tietoja. Tämä tarkoittaa yhteyksiä ja määräajoin pidettäviä kokouksia 
julkisten työnvälityspalvelujen asiantuntijoiden kanssa tietojen päivittämiseksi ja uuden 
tiedon hankkimiseksi (esimerkiksi verojärjestelmät, koulutus, am matti kelpoi suuksi en 
vastaavuus sekä rajan yli liikkuville työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille 
suunnattu erityistieto) Toinen keskeinen painopiste on alueellisia työmarkkinoita 
koskevan tiedon hankkiminen 
7- 2 ElIRLlS-verkoston toiminnan aktivoiminen 
Komissio huolehtii edelleen euroneuvojien ammatillisesta perus- ja jatkokoulutuksesta 
Ammatillisella koulutuksella on keskeinen merkitys euroneuvojien kansainvälisten 
ammatillisten taitojen parantamisessa, mutta se on myös tärkeä osa verkoston sisäisen 
yhteistyön kehittämistä Euroopan tasolla ja Euroopan talousalueen kanssa. Verkoston 
yhteenkuuluvuuden edistämiseksi yhteensovittamisesta huolehtiva komissio aikoo järjestää 
19 
kerran vuodessa seminaarin, joka on tarkoitettu FT JR ES-verkoston kansallisille 
vastuuhenkilöille ja euroneuvojille Komissio järjestää myös muita kokouksia, jotta 
julkisten työnvälityspalvelujen olisi entista helpompi vaihtaa ajatuksia verkoston 
kehittämisestä ja jotta löydettäisiin ratkaisuja verkoston päivittäisiin toiminnallisiin 
ongelmiin Muitakin seminaareja voidaan järjestää julkisten työnvälityspalvelujen 
aloitteesta 
7.3 El 1RES- verkoston tunnetuksi tekeminen 
Koska avointen työpaikkojen määrän lisääminen tietokonejärjestelmässä on yksi EURES-
verkoston päätavoitteista, sekä julkisten työnvälityspalvelujen että komission on pyrittävä 
tekemään EURES-verkosto tunnetuksi työnantajien keskuudessa ja takaamaan se, että 
jokainen kansalainen voi vaivatta saada EURES-palveluja Julkisten työnvälityspalvelujen 
olisi tehostettava toimintaansa yrityskontaktiensa edistämiseksi samoin kuin EURES-
verkoston käsittelyn lisäämiseksi tiedotusvälineissä Komissio yhteensovittaa tunnetuksi 
tekemistä ja yrittää yhteistyökumppanien kanssa muotoilla työnantajiin nähden 
harjoitettavaa markkinointipolitiikkaa. 
7.4 ElJRES-verkoston raja-alun iden järjestelmien kehittäminen 
Yksi tulevaisuuden keskeisistä tavoitteista on uusien EURES-verkoston raja-alueiden 
järjestelmien luominen sellaisille alueilie, joiden työssäkäyntialueilla jo on huomattavasti 
rajan yli liikkuvia työntekijöitä Tässä yhteydessä komissio antaa käytännön apua ja 
taloudellista tukea käytettävissä olevan talousarvion rajoissa On aloitettu tutkimus, joka 
käsittelee raja-alueiden työssäkäyntialueita Euroopassa ja jossa osoitetaan erityisesti, 
millaisia tarpeita rajan yli liikkuvilla työntekijöillä on saada tietoa ja valmennusta. 
Komission toiminta kohdistuu myös raja-alueiden EURES-verkoston 
yhteistyökumppanien ja muiden kaikkia tasoja (paikallinen, alueellinen, kansallinen, 
yhteisö) edustavien laitosten välisen yhteistyön parantamiseen sekä sen varmistamiseen, 
että ne kehittyvät koko EURES-verkoston olennaisena osana 
Koska yksi EURES-verkoston raja-alueiden järjestelmien tyypillinen ominaisuus on 
työmarkkinaosapuolten osai astuminen EURES-verkostoon, tätä osallistumista on 
kehitettävä ja tuettava ottaen huomioon se, että työmarkkinaosapuolet voivat vähentää 
käytännöllisiä ja oikeudellisia liikkuvuuden esteitä raja-alueilla Tämä tarkoittaa 
työnantajajärjestöjen vastuun lisäämistä, niiden merkityksen ja osallistumisen edistämistä 
raja-alueiden järjestelmissä ja näin ollen niiden toiminnan tasapainottamista muihin 
yhteistyökumppaneihin nähden Komissio tukee tämän sosiaalisen vuoropuhelun 
kehittymistä alueellisella tasolla. Raja-alueiden järjestelmistä on tehty kokeiluhankkeita 
20 
työmarkkinaosapuolten valista yhteistyötä koskevien uusien oletusten testaamiseksi 
lisävarojen ansiosta, jolka voitiin ottaa käyttöön vuonna I99S Taina sosiaalinen 
vuoropuhelu, jota suunnitellaan ja kehitetaan EURES-verkoston raja-alueiden järjestelmien 
tehtävien mukaan, voisi siten levitä laajemmaksi alueellisten työmarkkinaosapuolten 
väliseksi yhteistyöksi, jonka avulla käsiteltäisiin raja-alueiden työmarkkinoiden ongelmia. 
7 5 Alueiden välinen yhteistyö 
Koska työntekijöiden liikkuvuus eri alueiden välillä on huomattavan suurta (esimerkiksi 
Irlanti / Hontoo, Kreikka / Etelä-Italia, Kreikka / Etelä-Saksa) komissio on aloittanut 
yhteistyöosapuolten kanssa keskustelun siitä, onko tarpeen suunnitella erityistoimenpiteitä, 
jotta EURES-verkoston palvelut vastaisivat liikkuvuuden tarpeita 
7.6 Synergia yhteisön muiden ohjelmien kanssa 
EURES-verkoston tavoitteena on myös kehittää synergiaa yhteisön muiden ohjelmien 
kanssa MEIJOS-ohjelman Handynctissä, jossa on tietoa vammaisten henkilöiden 
teknisistä apuvälineistä, käytetään EURES-verkoston teknisen järjestelmän sähköpostia. 
EURES-verkoston ja yhteisön INTERREG-aloitteen välinen yhteistyö on jo aloitettu 
EURES-verkoston raja-alueiden järjestelmien yhteydessä yhteisön tasolla 
Synergiaa kehitetään myös Euroopan sosiaalirahaston rahoittamien yhteisön aloitteiden, 
erityisesti ADAPT- ja EMPLOYMENT-aloitteen, yhteydessä Myös Euroopan 
sosiaalirahaston pätevyyksien saavuttamista koskevan hankkeen kanssa on luotu yhteyksiä 
muiden yhteistyömuotojen aloittamiseksi kansallisten työnvälitys- ja koulutuselinten 
kanssa. 
LEONARDO-ohjelman kanssa kehitetään tiiviimpää yhteistyötä Euroopan tasolla 
EURES-verkoston yhteistyökumppanit ovat lisäksi aloittamassa yhteishakemusten 
tekemisen kansainvälisiin hankkeisiin tietojenvaihdon avulla Kaikille euroneuvojille 
jaettiin FLuroopan käsikirja neuvojia varten Lisäksi Euroneuvojat voivat hakea yhteisön 
ohjelmia koskevaa tietoa yleisten tietojen tietokannasta (katso 2 4 luku) 
Komissio ja hankkeiden kansalliset vastuuhenkilöt järjestävät lisäksi tiedotustapaamisia 
koulutuksen ja työnvälityksen yhteyksien vahvistamiseksi Euroopan tasolla 
21 
7• 7 Kgjisciljjset J/jimintaofyelnuil 
Komissio tukee edelleen kansallisten työnvälityspalvelujen kansallisella tasolla toteuttamia 
toimia rahoittamalla kansallisia toimintaohjelmia Komission tukea saaviin 
toimintaohjelmiin kuuluu EURIiS-verkostoa vahvistavia ja kehittäviä toimia kansallisella 
tasolla, ja niissä otetaan huomioon oikeudelliset ja poliittiset näkökohdat sekä verkoston 
välitavoitteet 
7. H Kokeiluhankkeet 
Julkisten työnvälityspalvelujen suostumuksella voidaan kokeilla yhteistyökumppaneiden 
välisiä uusia yhteistyömuotoja EURES-verkoston laajenemisen ja kehittymisen yhteydessä 
Tahan sisältyy etenkin EURES-verkoston laajentaminen yliopistoihin ja muiden sellaisten 
yhteistyökumppaneiden saataville, jotka tuovat verkostoon lisäarvoa Kehitykseen 
sisältyvät myös sellaiset kokeiluhankkeet, joilla tutkitaan yhteistyötä yhteisön muiden 
ohjelmien kanssa, sekä uusi alueellinen yhteistyö, joka perustuu todelliseen liikkuvuuteen 
8. Päätelmät 
Verkoston perustaminen ja sen toiminnan aloittaminen ovat merkittäviä inhimillisiä ja 
teknisiä saavutuksia. EURES on saattanut yhteen Euroopan julkiset työnvälityspalvelut 
toiminnallisella tasolla siten, että ne ovat nyt suoraan toisiinsa yhteydessä vaihtaakseen 
keskenään yleisiä tietoja ja tietoja avoimista työpaikoista. Järjestelmän teknistä puolta 
voidaan parantaa ja kehittää huomattavasti tiedonvaihdon tehostamiseksi Tähän mennessä 
saavutettu kokemus on osoittanut, että julkisten työnvälityspalvelujen ja komission välisen 
EURES-yhteistyön kehittyminen on johtanut yhteistyökumppaneiden lisääntyneeseen 
yhteistoimintaan muilla aloilla, esimerkiksi työttömyyden torjunnassa Lisäksi EURES 
vaikuttaa suuresti Euroopan työmarkkinoiden luomiseen 
22 
LISÄYS 
23 
Taulukko I 
euroneuvojien lukumäärät eri osapuolten välillä 
Maa 
Itävalta 
Belgia 
Belgia 
Belgia 
Saksa 
Saksa 
Tanska 
Espanja 
Suomi 
Ranska 
Ranska 
Ranska 
Kreikka Osapuoli 
Arbeitsmarklservice 
FOR EM 
VDAB 
ORB HM 
Bundcsanstalt fur Arbeit 
Bundesverwallimgsami 
Arbcjdsinaikcdssl yielsen 
INEM 
Työministeriö 
Arbelsnunisleiiel 
ANPE 
APEC 
OMI 
OAED Euro-
neu­
vojat 
4 
16 
X 
2 
U 
15 
20 
n 
() 
21 
S 
5 
16 Mää 
Irlanti 
Island 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaa! 
Norja 
Portugali 
Ruotsi 
Y h d i s 1 y n y 1 
kuningaskunta Osapuoli 
FAS 
Minislry of Social Affairs 
Minislcrio del Lavo ro 
ADEM 
Arbcidsvoorziening 
Arbeidsdirekloraiet 
IEFP 
Arbetsmarknadsst vrelsen 
Employ meni Services 
Ammattiyhdistykset 
Työnantajajärjestöt 
Yliopistot 
muut 
YHTEENSÄ Euro-
neu­
vojat 
24 
-
M 
6 
F> 
i 
17 
6 
15 
41 
5 
17 
~\ 
375 
FOREM: Office Communautaire et Régional de la Formation Professionelle et de 
l'Emploi 
VDAB Vlaamse Dienst voor Arbeidsbemiddeling en Beroepsopleiding 
ORBEM Office Regional Bruxellois de l'Emploi 
1NEM Institute) Nacional de Empleo 
ANPE Agence National Pour l'Emploi 
APEC Agence Pour l'Emploi des Cadres 
OMI Office des Migrations Internationales 
OAED: Office de l'Emploi de la Main d'Oeuvre Administration 
FAS Training and Employment Authority 
ADEM: Administration de l'Emploi 
IEFP: Instituto do lîmprego e Formaçào Profissional 
24 
Tietokanta clin-ja työolo 
Aihekohtaiset kentät Lsta Taulukko 2 
II 
III 
112 
1.1.3 
1.1.4 
1 1.5 
116 
1 1 7 
1 I K 
119 
1 1 10 
III 1 
11111 
1.11 12 
1 IIII 
1.1.11.4 
1.1.11.5 
1 1 1 1 6 Palkansaajat 
Yleinen huomautus 
Työntekijän ja hänen perheensä 
määritelmä 
Maastamuuton muodollisuudet 
Maahantulon muodollisuudet 
Oleskelulupa 
Ajokortti 
Tavaroiden siirtäminen 
Rajanylitys seka kasvit ja elännel 
Rajanylitys seka ajoneuvot 
Elinolot 
Työolot 
Henkilöstön hankinta 
Palkanmaksu 
Työajat 
Lomat 
Työsopimukset 
Erityiset työmuodot 111) 7 
1 1 1 1 K 
llll1) 
1 11 1 K) 
1 1 11 II 
1 1 1 11 2 
MMM 
1 1 1 1 14 
1112 
1 1 M 
IIII 
1 1 III 
1 1 14 2 
II IS 
II 16 
1.2 
U Enlyisel Ixoniekijaluokat 
Ammatillinen koulutus 
Työnteon riskit 
Suojelu sukupuolista häirintää ja ahdistelua vastaan 
Työntekijöiden edustus 
Työlä koskeval sopimukset ja yleissopimukset 
'Työriidat 
'Työntekijöiden sosiaalisien oikeuksien siirto 
AmiuallipatevvN s 
T\öniarkkinat 
Sosiaaliturva 
EU ssa liikkuvien ihmisten suojelu 
Kansalliset asetuksel 
Oikeuksien kunnioittaminen 
Hyod\ liisiä osoitteita 
Rajat ylittävät työntekijät 
Itsenäiset työntekijät 
Tietokannan tekstien lukumäärä 27.10.1995 
(alustavasti vahvistetun ohjelman kokonaismäärät ja prosenttimäärät) 
Tekstit maittain 
(kaikki kielet) 
Maa 
Kavalla 
Belgia 
Saksa 
Tanska 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
UK 
Norja 
Yhteensä Määrä 
ISX7 
2175 
2162 
2115 
1848 
2126 
2117 
2111 
2063 
2085 
2099 
1955 
2X0 
1028 
2120 
1001 
2XX74 % 
80 
61 
83 
8.3 
81 
71 
81 
81 
81 
79 
80 
75 , 
11 
39 
81 
18 
69 Tekstit kielittäin 
(kaikki maat) 
Kieli 
tanska 
saksa 
kreikka 
englanti 
espanja 
ranska 
italia 
hollanti 
portugali 
Yhteensä Määrä 
])?') 
1206 
m2 
i25X 
1243 
3244 
3)77 
3 186 
3 149 
28X74 o 
70 
"7." 
(>«) 
70 
70 
70 
68 
69 
68 
09 
25 
Euroneuvojien toiminta 1995 Taulukko 3 
30.9.1195 mennessä 
Osapuoli 
AT-AMS 
BE-FOREM 
BE-VDAB 
BE-ORBEM 
DE-BA 
DE-BVA 
DK-AMS 
ES-INEM 
FI-ML 
FR-ANPE 
FR-APEC 
FR-OMI 
GR-OAED 
IR-FAS 
IT-ML 
LU-ADEM 
NL-AV 
NO-ADIR 
PT-IEFP 
SW-AMS 
UK-ES 
Ammattiyhdist. 
Yhteensä työnhakijoihin 
8162 
1811 
10045 
9457 
26689 
3790 
3427 
16352 
16850 
5234 
620 
1283 
905 
10337 
17686 
180 
15379 
5915 
760 
7704 
11890 
5235 
179711 Yhteydet 
työnantajiin 
816 
62 
448 
547 
3084 
66 
109 
185 
590 
963 
39 
208 
324 
717 
1061 
12 
1733 
842 
190 
872 
1830 
41 
14739 muihin 
1569 
95 
1297 
1015 
2140 
1574 
329 
1058 
1040 
484 
78 
195 
392 
1964 
4234 
25 
2296 
858 
411 
1152 
4775 
650 
27631 Hakemukset 
1010 
1364 
4841 
1110 
4522 
122 
224 
2736 
1795 
2108 
36 
219 
432 
1380 
3057 
45 
4388 
907 
173 
784 
2237 
*** \ 
33490 Työpaikka­
välitys *) 
1140**) 
0 
153 
0 
1389 
0 
117 
181 
354 
452 
4 
1 
3 
359 
674 
5 
522 
42 
42 
131 
195 
***\ 
5764 
*) Joillakin osapuolilla on vaikeuksia toimittaa näitä lukuja, koska EURES-tietokone-
järjestelmällä ei voida vielä toteuttaa automaattista työpaikkavälityksen seurantaa. 
**) Itävallan euroneuvojat ottavat huomioon ainoastaan kirjalliset hakemukset Työpaikkavälitys-
toiminta on kuitenkin määrällisesti suurempaa, koska Itävallan matkailu- ja hotellialat palkkaavat 
usein henkilöstöä vain suullisen haastattelun perusteella 
***) Ammattiyhdistysten euroneuvojia ei oteta huomioon hakemus- ja tyopaikkavälitystoiminnassa 
26 
Avoimet työpaikat/työpaikat kuukauden lopussa Taulukko 4 
Työpaikat 
Avoimet työpaikat 
>hdellä avoimella työpaikalla voidaan ilmoittaa lukuisista työpaikoista. Tarjolla on useampi kuin yksi samantyyppinen työpaikka 
EURES-verkoston työpaikkatietokanta 
30/09/95 
Avoimet työpaikat koulutustason mukaan *) Taulukko 5 
Maa 
Itävalta 
Belqia 
Saksa 
Tanska 
Espanja 
Suomi 
Ranska 
Kreikka 
Irlanti 
Islanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Norja 
Portugali 
Ruotsi 
UK 
EU 
EU:n ulkop. 
Yhteensä 0 
3 
38 
289 
7 
0 
11 
0 
0 
0 
0 
2 
0 
4 
4 
0 
10 
11 
0 
0 
379 1 
506 
65 
53 
2 
0 
1 
1 
3 
15 
0 
0 
0 
2 
1 
0 
0 
6 
0 
0 
655 2 
474 
6 
941 
5 
1 
2 
39 
3 
0 
0 
11 
7 
91 
12 
0 
10 
134 
0 
8 
1744 3 
229 
64 
15 
2 
9 
33 
31 
4 
0 
0 
0 
0 
17 
6 
0 
6 
15 
0 
4 
435 4 
27 
37 
258 
7 
0 
0 
2 
118 
0 
0 
0 
0 
50 
4 
0 
3 
12 
0 
4 
522 5 
16 
54 
70 
10 
8 
21 
64 
9 
4 
0 
4 
1 
47 
0 
2 
45 
82 
213 
211 
861 ei 
tiedossa 
0 
32 
7 
1 
1 
3 
95 
29 
10 
2 
3 
1 
2 
0 
0 
2 
12 
0 
1 
201 Yht. 
1255 
296 
1633 
34 
19 
71 
232 
166 
29 
2 
20 
9 
213 
27 
2 
76 
272 
213 
228 
4797 
*) Koulutuksen taso 
0 Ei vaadita 
1 Oppivelvollisuus ja ammattiin perehdyttäminen 
2 Oppivelvollisuus ja ammatillinen koulutus (sis. harjoittelun) 
3 Oppivelvollisuus ja/tai ammatillinen koulutus sekä tekninen lisäkoulutus tai tekninen 
koulutus tai muu keskiasteen koulutus 
4 Keskiasteen koulutus (yleissivistävä tai ammatillinen) sekä keskiasteen jälkeinen tekninen koulutus 
5 Keskiasteen koulutus (yleissivistävä tai aminatiilinen) sekä loppuun saatettu korkeamman asteen koulutus 
28 
Euroopan koordinointitoimiston tietokoneen toiminnot Taulukko 6 
35000 
30000 
25000 
20000 
15000 
10000 
5000 yhteydenotot Eli avoimet työpaikat D sähköposti DD ilmoitukset Bmuut 
00 Ti­
ff) O) 1-
ff> O) 
o5 O) ?5 Oî 
ro î?5 «S en 
00 ir> 
oî 
Taulukko 7 
Yleisen tiedon tietokannan käyttö 
Osapuoli 
AT-AMS 
BE-FOREM 
BE-VDAB 
BE-ORBEM 
DE-BA 
DE-BVA 
DK-AMS 
ES-INEM 
FI-ML 
FR-ANPE 
FR-APEC 
FR-OMI 
GR-OAED 
IR-FAS 
IS-MSA 
IT-ML 
LU-ADEM 
NL-AV 
NO-ADIR 
PT-IEFP 
SW-AMS 
UK-ES 
YLIOPISTOT 
AMMATTIYHD. 
Kokonaistunnit Käyt­
täjät 
6 
14 
9 
3 
38 
18 
23 
28 
15 
16 
5 
7. 
0 
24 
1 
20 
2 
17 
4 
12 
8 
13 
15 
28 
326 1994 
11 | 12 1995 
1 2 3 | 4 | 5 | 6 7 8 9 
minuutteina 
82 
86 
304 
50 
855 
619 
1649 
864 
181 
74 
66 
40 
882 
0 
53 
31 
366 
28 
564 
855 
713 
4 
154 
142,0 76 
62 
307 
235 
2272 
704 
1317 
183 
572 
706 
40 
272 
286 
0 
15 
51 
484 
0 
139 
911 
392 
0 
271 
154,9 53 
404 
558 
48 
1079 
941 
949 
273 
515 
1110 
106 
55 
537 
0 
16 
14 
1033 
59 
190 
772 
1150 
179 
367 
173,5 2 
724 
505 
172 
2081 
722 
933 
488 
678 
752 
9 
72 
165 
0 
62 
0 
671 
11 
102 
1070 
596 
236 
404 
174,3 128 
360 
716 
439 
2219 
1070 
980 
912 
450 
720 
2 
113 
204 
0 
247 
6 
763 
78 
185 
668 
556 
515 
302 
193,9 0 
350 
559 
56 
1115 
809 
500 
294 
390 
751 
36 
535 
748 
0 
277 
0 
604 
11 
111 
516 
283 
87 
205 
137,3 155 
445 
446 
96 
1046 
579 
597 
372 
796 
198 
218 
535 
119 
123 
375 
0 
905 
26 
189 
933 
586 
618 
67 
157,1 132 
122 
696 
108 
1154 
577 
737 
323 
2288 
220 
18 
681 
128 
53 
420 
6 
693 
28 
192 
404 
496 
338 
250 
167,7 296 
69 
639 
539 
1685 
566 
877 
478 
735 
302 
16 
328 
193 
95 
89 
0 
402 
18 
273 
360 
551 
29 
105 
144,1 67 
176 
301 
29 
1856 
993 
567 
138 
871 
896 
255 
276 
142 
95 
159 
16 
747 
22 
45 
552 
773 
359 
264 
160,0 30 
60 
495 
316 
1515 
668 
577 
391 
823 
681 
210 
118 
46 
129 
226 
0 
266 
349 
511 
520 
433 
130 
207 
145,0 Yht. 
t 
17,0 
47,6 
92,1 
34,8 
281,3 
137,5 
161,4 
78,6 
138,3 
106,8 
16,3 
50,4 
0,0 
57,5 
8,3 
32,3 
2,1 
115,6 
10,5 
41,7 
126,0 
108,8 
41,6 
43,3 
1749,7 
30 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 3 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 05 04 
Luettelonumero : CB-CO-96-006-FI-C 
ISBN 92-77-99460-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-29S5 Luxemburg