[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 20.10.2005

SEK(2005) 1305 lopullinen

Suositus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

jossa todetaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että toimet, jotka Unkari on toteuttanut EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 8 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti, ovat osoittautumassa tehottomiksi

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Taustaa

Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7päivänä heinäkuuta 1997 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97 (sellaisena kuin se on muutettuna 27 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1056/2005, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta).

Unkarin liityttyä 1. toukokuuta 2004 yhteisöön komissio aloitti kevään 2004 talousennusteiden ja niiden lähtökohtana käytettyjen, Unkarin maaliskuussa 2004 toimittamien tietojen perusteella liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn, koska Unkarin alijäämä oli ollut vuonna 2003 yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto päätti 5. heinäkuuta 2004 komission suosituksesta, että Unkarissa oli liiallinen julkisen talouden alijäämä, ja antoi samalla perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen tilanteen korjaamiseksi. Neuvoston suosituksen mukaan Unkarin viranomaisten olisi toteutettava keskipitkän aikavälin toimia supistaakseen alijäämän realistisesti ja kestävästi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä. Unkarin olisi seurattava toukokuussa 2004 toimitetusta lähentymisohjelmasta 5. heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa määriteltyä alijäämän supistamisuraa. Neuvosto suositti erityisesti, että Unkarin viranomaiset toteuttavat 5. marraskuuta 2004 mennessä vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi suunnitellut tulokselliset toimet.

Neuvosto päätti 18. tammikuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan nojalla ja komission suosituksen mukaisesti, että Unkari ei ollut toteuttanut neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia ja että oli odotettavissa, että vuoden 2005 alijäämätavoitteesta jäätäisiin selvästi. Unkari on jäsenvaltio, jota koskee poikkeus. Tämä merkitsee, että vaikka Unkarilla on velvollisuus välttää liiallisia alijäämiä, se jää perustamissopimuksen 104 artiklan 9 ja 11 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle. Tämän vuoksi Unkarille voidaan antaa lisäsuosituksia liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä vain 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

Neuvosto antoi 8. maaliskuuta 2005 Unkarille uuden suosituksen 104 artiklan 7 kohdan ja komission suosituksen mukaisesti.[1] Neuvosto suositti, että Unkarin viranomaisten olisi toteutettava keskipitkällä aikavälillä toimenpiteitä supistaakseen maan julkisen talouden alijäämän vuoteen 2008 mennessä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen realistisella ja kestävällä tavalla. Neuvosto viittasi kyseisessä suosituksessa alijäämän tarkistettuun supistamisuraan, joka on määritelty neuvoston 8. maaliskuuta 2005 antamassa lausunnossa Unkarin joulukuussa 2004 toimittamasta tarkistetusta lähentymisohjelmasta. Neuvosto korosti myös alijäämän supistamisen merkitystä vähennettäessä julkista velkaa ja parannettaessa ulkoista tasapainoa. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämälle esitetään seuraavat vuositavoitteet: 4,4 prosenttia vuonna 2004, 3,6 prosenttia vuonna 2005, 2,9 prosenttia vuonna 2006, 2,2 prosenttia vuonna 2007 ja 1,6 prosenttia vuonna 2008.[2] Tämän vuoksi suositettiin erityisesti, että Unkarin viranomaisten olisi toteutettava 8. heinäkuuta 2005 mennessä ylimääräisiä, mielellään rakenteellisia toimenpiteitä alijäämän supistamiseksi vuodelle 2005 asetetun tavoitteen mukaisesti 3,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen.[3] Neuvosto suositti lisäksi, että Unkarin viranomaiset asettavat mahdollisten veronalennusten täytäntöönpanon ja ajoittamisen ehdoksi joulukuussa 2004 komissiolle toimitetussa tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitettyjen alijäämätavoitteiden saavuttamisen. Lisäksi neuvosto kehotti Unkarin viranomaisia jatkamaan julkishallinnon sekä terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien suunniteltuja uudistuksia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi sekä tekemään parhaansa nopeuttaakseen julkisen talouden sopeutusta.

Komissio antoi neuvostolle 13. heinäkuuta 2005 tiedonannon,[4] joka perustui tuolloin käytettävissä olleisiin tietoihin. Tiedonannossa esitettiin muun muassa Unkarin viranomaisten päättämät poikkeamia kompensoivat toimet, joiden arvo on 1 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi Unkarin viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan tarvittaessa lisätoimia. Käytettävissä olleiden tietojen perusteella ja ottaen huomioon, että Unkarin hallitus oli toteuttanut 8. maaliskuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen mukaiset tulokselliset toimenpiteet vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi 8. heinäkuuta 2005 mennessä, vaikutti mahdolliselta, että Unkari saavuttaa vuoden 2005 alijäämätavoitteensa, joka on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komissio katsoi, että muut liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaiset toimenpiteet eivät olleet siinä vaiheessa tarpeellisia. Komissio kuitenkin korosti, että Unkarin julkisen talouden rahoitusasema oli edelleen epävakaa. Se painotti erityisesti, että vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttaminen edellyttää kaikkien suunniteltujen toimenpiteiden tehokasta toteutusta. Myös lisätoimenpiteet, joihin hallitus on sitoutunut, on pantava tehokkaasti täytäntöön siltä varalta, että loppuvuodesta ilmenee lisää menojen ylityksiä. Lisäksi komissio painotti, että alijäämän supistaminen tavoitteeksi asetettuun 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 edellyttää mittavia sopeutuksia ja määrätietoista toimintaa, mukaan lukien menojen hillintä vuoden 2006 talousarviossa. Tämän vuoksi tiedonannossa todetaan, että komission on suositeltava neuvostolle julkisen talouden valvonnan lisäämistä sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisten, tarpeellisiksi katsottavien toimenpiteiden toteuttamista, jos korjaavat toimenpiteet eivät etene suunnitelmien mukaisesti.

Julkisen talouden tilannetta ja näkymiä selvästi huonontava viimeaikainen kehitys

Unkarin viranomaiset toimittivat 20. syyskuuta 2005 liiallisia alijäämiä koskevan tarkistetun ilmoituksen, jonka mukaan vuoden 2005 alijäämä kasvaa 6,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen tavoitteena olleen 3,6 prosentin sijaan, vaikka makrotaloudessa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia. Tarkistetussa ilmoituksessa otettiin huomioon, että nykyisten moottoriteiden ja niiden uusien moottoriteiden, joiden ovat rakenteilla vuoden 2005 aikana, suunniteltua myyntiä valtion omistamalle moottoritieyhtiölle (AAK) ei voida pitää alijäämää supistavana toimenpiteenä. Julkisen sektorin työntekijöille maksettava 13. kuukauden palkka olisi myös kirjattava kuluvan vuoden kirjanpitoon, vaikka sen maksamista lykätään seuraavalle vuodelle.[5] Nämä muutokset lisäävät alijäämää 1,9 prosenttia (moottoritiet) ja 0,1 prosenttia (palkat) suhteessa BKT:hen. Ilmoitukseen sisältyi myös muita poikkeamia, joiden arvo on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Noin puolet kyseisestä poikkeamasta johtuu alentuneista alv-tuloista, mikä johtuu osittain poliittisista toimista.[6] Menojen ylitykset muodostavat niin ikään puolet poikkeamasta. Unkarin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että aiemmista sitoumuksista huolimatta ne eivät aio toteuttaa korjaavia toimia. Tilastotietojen selventämisen ja vahvistettujen kompensoimattomien poikkeamien lisäksi on huomattava, että maaliskuussa tehtyyn ilmoitukseen verrattuna toisen pilarin eläkejärjestelmään vuonna 2005 suoritettavien maksuosuuksien määrää korotettiin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (1,1 prosentista 1,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen). Kun siis verrataan 6,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen kasvanutta ilmoitettua alijäämää neuvoston maaliskuussa 2005 antamaan tiedonantoon sisältyvään 3,6 prosentin tavoitteeseen, alijäämä on itse asiassa kasvanut 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.[7] Julkisen talouden toteutuma voi vielä heiketä vuonna 2005, jos poikkeamia (jotka ovat mahdollisia erityisesti menopuolella) esiintyy eikä niitä kompensoida korjaavilla toimenpiteillä. Julkinen velka suhteessa BKT:hen on syyskuussa tehdyn ilmoituksen mukaan 57,1 prosenttia vuonna 2005, joten se alittaa 60 prosentin viitearvon. Merkille pantavaa on, että lähes kolmannes velasta on ulkomaanvaluutan määräistä, joten sen suhde BKT:hen riippuu suuresti valuuttakurssien muutoksista.

Heinäkuussa 2005 annetussa tiedonannossa todetaan vuoden 2006 alijäämästä, että vaikka vuodelle 2005 tavoitteeksi asetettu 3,6 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen saavutettaisiin, vuoden 2006 tavoite eli 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen on vaikea saavuttaa erityisesti siksi, että edellä mainittujen moottoriteihin liittyvien kertaluonteisten toimien vaikutukset loppuvat ja suunniteltujen veronkevennysten arvioidaan vähentävän valtion tuloja 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tuolloin kuitenkin vielä oletettiin, että Unkarin viranomaiset toteuttavat sitoumuksensa mukaisesti korjaavia toimia. Unkarin viranomaiset toimittivat 30. syyskuuta 2005 vuoden 2006 talousarvioehdotuksen, jonka mukaan julkisen talouden alijäämätavoite on 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näyttää kuitenkin siltä, että alijäämätavoitetta asetettaessa ei ole otettu täysimääräisesti huomioon vuonna 2005 toimitettavien sotilaslentokoneiden talousarviovaikutuksia. Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (ESA 95) sääntöjen mukaan kyseiset menot tulisi kirjata vuodelle 2005, vaikka valtaosa maksuista suoritetaan vasta tulevina vuosina. Tarkistettu uusi alijäämätavoite 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (mukaan lukien kaikki sotilaslentokoneiden toimituksiin liittyvät menot) on huomattavasti suurempi kuin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti maaliskuussa 2005 annetussa neuvoston suosituksessa mainittu 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen (neuvosto vahvisti kyseisen arvion joulukuussa 2004 tarkistetusta lähentymisohjelmasta antamassaan lausunnossa ja suosituksessaan). Alkuperäisen ja uuden alijäämätavoitteen välisen eron ennustetaan kasvavan vielä suuremmaksi kuin 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos eläkerahastojen maksuosuudet kasvavat samaan tahtiin kuin vuonna 2005.

Kaiken lisäksi myös vuoden 2006 erittäin suureksi arvioitu alijäämätavoite uhkaa kasvaa entisestään. Vuoden 2005 alijäämä kasvaa, koska tehdyn päätöksen mukaan moottoriteiden myynnistä saatavat tuotot eivät ole valtion tuloja vuonna 2005, mikä puolestaan vaikuttaa vuoden 2006 alijäämään. Lisäksi sotilaslentokoneiden hankinnasta aiheutuvat menot on kirjattava ESA 95 -sääntöjen mukaisesti kaluston toimitusvuoden talousarvioon, minkä vuoksi alijäämä kasvaa 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näiden ongelmien lisäksi julkista taloutta kuormittavat seuraavat tekijät: i) verouudistukset vähentävät valtion tuloja 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ii) ”100 askeleen” uudistusohjelman puitteissa on päätetty nostaa perhelisiä, mikä kasvattaa alijäämää 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Edellä mainittujen seikkojen vuoksi vuoden 2006 tarkistettu alijäämätavoite saattaa ylittyä huomattavasti, jos korjaavia toimia ei toteuteta. Unkarin viranomaiset ovat ilmoittaneet aikovansa siirtää – tarkistettuun lähestymisohjelmaan sisältyvien suunnitelmien vastaisesti – uuden moottoritien rakentamiseen liittyviä menoja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyihin. Tämä olisi Unkarin viranomaisten mukaan ESA 95 -sääntöjen mukainen toimenpide, joka vähentäisi valtion investointimenoja 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka toimenpiteen sääntöjenmukaisuus voitaisiin vahvistaa, sen pidemmän aikavälin positiivisista vaikutuksista ei ole varmuutta. Vuoden 2006 tarkistetun alijäämätavoitteen saavuttaminen edellyttäisi joka tapauksessa korjaavia toimia, joiden vaikutus on yhteensä noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Unkarin hallituksen vastikään hyväksymään alustavaan talousarvioon ei kuitenkaan sisälly rakenteellisia toimenpiteitä, joilla edistettäisiin näin mittavaa alijäämän supistamista.

Vuosien 2005 ja 2006 tarkistetut alijäämätavoitteet ovat selvästi neuvoston maaliskuussa antaman suosituksen vastaisia erityisesti siksi, että mahdollisten veronalennusten täytäntöönpanon ja ajoittamisen ehdoksi on asetettu tarkistetun lähentymisohjelman alijäämätavoitteiden saavuttaminen. Vuoden 2006 talousarvioon sisältyy merkittävä veronkevennys, ja lisäksi bensiinistä perittävän arvonlisäveron alentamista on aikaistettu lokakuuhun 2005.

Päätelmät:

i) Unkarin viranomaisten toimet, joiden tarkoitus oli saavuttaa maaliskuussa 2005 annetun neuvoston suosituksen mukaiset alijäämätavoitteet vuonna 2005, ovat osoittautumassa tehottomiksi, koska neuvoston maaliskuussa 2005 antamassa suosituksessa mainitusta tavoitteesta jäädään selvästi. Tämä johtuu moottoriteiden myynnin sääntöjenmukaisesta tilastollisesta käsittelystä ja poikkeamista, joiden arvo on noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Unkarin viranomaiset ovat päättäneet, että aiemmista sitoumuksista huolimatta ne eivät aio toteuttaa korjaavia toimia. On huomattava, että vuoden 2005 alijäämätavoite 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen sisältyy joulukuussa 2004 toimitettuun tarkistettuun lähentymisohjelmaan,[8] ja neuvosto on vahvistanut sen lausunnossaan.

ii) Vastikään annetussa vuoden 2006 talousarviossa ei enää noudateta tarkistettuun lähentymisohjelmaan ja neuvoston maaliskuussa antamaan suositukseen sisältyvää alijäämätavoitetta. Jopa huomattavasti aiempaa suurempi uusi tavoite saattaa ylittyä.

iii) Erityisesti vuodelle 2006 suunniteltu veronkevennysten täytäntöönpano on vastoin neuvoston suositusta, jonka mukaan mahdollisten veronalennusten täytäntöönpanon ja ajoittamisen ehdoksi olisi asetettava joulukuussa 2004 toimitetussa tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitettyjen alijäämätavoitteiden saavuttaminen.

iv) Vuosina 2005 ja 2006 poiketaan merkittävästi suunnitellulta sopeutusuralta, jonka tavoitteena oli poistaa liiallinen alijäämä vuoteen 2008 mennessä Unkarin viranomaisten laatiman ja neuvoston maalikuussa 2005 antamassa suosituksessa vahvistetun suunnitelman mukaisesti. Tämä heikentää toteutettavien toimien uskottavuutta ja lisää yhdessä rakenneuudistusten hitaan etenemisen kanssa makrotalouden epätasapainoa.

Perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdassa määrätään ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1056/2005) 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos neuvosto toteaa, ettei 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen suositusten mukaisia tuloksellisia toimia ole toteutettu, se tekee asiasta päätöksen. Komissio katsoo näiden seikkojen perusteella, ettei 104 artiklan 7 kohdan nojalla maaliskuussa 2005 annettujen neuvoston suositusten mukaisia tuloksellisia toimia ole toteutettu suosituksessa annetussa määräajassa, ja suosittelee, että neuvosto tekee asiasta vastaavan päätöksen.

Suositus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

jossa todetaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että toimet, jotka Unkari on toteuttanut EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 8 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti, ovat osoittautumassa tehottomiksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 8 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.

(2) Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimus sisältää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97,[9] jonka tarkoituksena on edistää julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista.

(3) Amsterdamissa 17 päivänä kesäkuuta 1997 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa annetussa vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa päätöslauselmassa[10] kehotetaan kaikkia osapuolia eli jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön perustamissopimus ja vakaus- ja kasvusopimus tiukasti ja aikataulussa.

(4) Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan nojalla 5 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/918/EY todetaan, että Unkarissa on liiallinen alijäämä.[11]

(5) Neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen EY (N:o) 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisen suosituksen[12]; siinä Unkarin viranomaisia kehotetaan lopettamaan liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja toteuttamaan keskipitkän aikavälin toimia saavuttaakseen tavoitteensa supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla viranomaisten toimittamassa ja 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa[13] hyväksytyssä lähentymisohjelmassa määriteltyä alijäämän supistamisuraa noudattaen. Suosituksessa asetettiin 5 päivä marraskuuta 2004 määräajaksi, johon mennessä Unkarin viranomaisten olisi toteutettava tuloksellisia toimia, jotta suunnitelluilla toimenpiteillä voitaisiin saavuttaa vuoden 2005 alkuperäisen tavoitteen mukainen alijäämä eli 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(6) Neuvosto totesi 18 päivänä tammikuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan ja komission suosituksen mukaisesti, että Unkari oli toteuttanut 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä useita toimenpiteitä julkisen talouden alijäämän supistamiseksi vuosina 2004 ja 2005. Se kuitenkin katsoi, että toimenpiteet eivät olleet riittävät tavoitteiden saavuttamiseksi ja toukokuussa 2004 esitettyyn Unkarin lähentymisohjelmaan sisältyvän sopeutusuran noudattamiseksi. Neuvosto katsoi lisäksi, että vaikka Unkarin hallitus on sitoutunut korjaamaan liiallisen alijäämän vuoteen 2008 mennessä, sen on lisäksi pyrittävä päättäväisesti vakauttamaan julkista taloutta ja jatkettava rakenneuudistusten täytäntöönpanoa aiempaa määrätietoisemmin. Tämän vuoksi neuvosto päätti, että Unkari ei ollut toteuttanut 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä.

(7) Neuvosto antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen EY (N:o) 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisen toisen suosituksen;[14] Unkarin viranomaisia kehotetaan siinä lopettamaan liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja toteuttamaan keskipitkän aikavälin toimia saavuttaakseen tavoitteensa supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla viranomaisten joulukuussa 2004 toimittamassa ja 8 päivänä maaliskuuta 2005 annetussa neuvoston lausunnossa hyväksytyssä lähentymisohjelmassa määriteltyä alijäämän supistamisuraa noudattaen. Suosituksessa muun muassa asetettiin 8 päivä heinäkuuta 2005 määräajaksi, johon mennessä Unkarin viranomaisten olisi toteutettava tuloksellisia toimia, jotta suunnitelluilla toimenpiteillä voitaisiin saavuttaa vuonna 2005 tavoitteena oleva alijäämä eli 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen.[15]

(8) Komissio antoi 13 päivänä heinäkuuta 2005 Unkaria koskevan tiedonannon. Komissio otti huomioon tuolloin käytettävissä olleet tiedot, Unkarin viranomaisten maalis- ja kesäkuussa päättämät poikkeamia kompensoivat toimet, joiden arvo on 1 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen, sekä viranomaisten tiukan sitoumuksen toteuttaa tarvittaessa lisätoimia; komissio totesi, että vaikka Unkarin viranomaiset olivat toteuttaneet tehokkaita toimia määräaikaan eli 8 päivään heinäkuuta 2005 mennessä, tilanne pysyi epävakaana ja lisätoimet saattaisivat olla tarpeen tulevaisuudessa.

(9) Viimeaikainen kehitys kuitenkin osoittaa, että Unkarin viranomaisten toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi:

- Neuvoston suosituksessa mainitusta vuoden 2005 tavoitteesta eli 3,6 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen (joka vahvistetaan joulukuussa 2004 tarkistetusta lähentymisohjelmasta maaliskuussa 2005 annetussa neuvoston lausunnossa) jäädään selvästi, ja Unkarin viranomaiset ovat vastoin aiempia sitoumuksia päättäneet, että poikkeamia ei pyritä korjaamaan uusilla toimilla; tämä vahvistetaan Unkarin viranomaisten 20 päivänä syyskuuta 2005 toimittamassa liiallisia alijäämiä koskevassa tarkistetussa ilmoituksessa, jonka mukaan julkisen talouden alijäämä on 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Julkisen talouden toteutuma voi vielä huonontua vuonna 2005, jos poikkeamia (jotka ovat mahdollisia erityisesti menopuolella) esiintyy eikä niitä kompensoida korjaavilla toimenpiteillä. Ilmoituksen mukaan julkinen velka suhteessa BKT:hen on 57,1 prosenttia vuonna 2005, joten se alittaa 60 prosentin viitearvon. Lähes kolmannes velasta on kuitenkin ulkomaanvaluutan määräistä, joten se reagoi herkästi valuuttakurssien muutoksiin.

- Viranomaiset ovat luopuneet tarkistettuun lähentymisohjelmaan ja neuvoston 8 päivänä maaliskuuta 2005 antamaan suositukseen sisältyvästä tavoitteesta, jonka mukaan alijäämä olisi supistettava 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Vastikään hyväksyttyyn vuoden 2006 alustavaan talousarvioon sisältyvä huomattavasti suurempi uusi tavoitekin (5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen[16]) saattaa ylittyä, koska suunnitellun verouudistuksen ennustetaan supistavan valtion tuloja 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä alustavaan talousarvioon sisälly rakenteellisia toimia, joilla voitaisiin kompensoida vastaavan suuruista menojen supistamista.

- Erityisesti veronkevennysten täytäntöönpano vuonna 2006 on vastoin neuvoston suositusta, jonka mukaan mahdollisten veronalennusten täytäntöönpanon ja ajoittamisen ehdoksi olisi asetettava joulukuussa 2004 toimitetussa tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitettyjen alijäämätavoitteiden saavuttaminen.

- Vuosina 2005 ja 2006 poiketaan merkittävästi suunnitellulta sopeutusuralta, jonka tavoitteena oli poistaa liiallinen alijäämä vuoteen 2008 mennessä Unkarin viranomaisten laatiman ja neuvoston 8 päivänä maaliskuuta 2005 antamassa suosituksessa vahvistetun suunnitelman mukaisesti; tämä heikentää toteutettavien korjaustoimien uskottavuutta ja lisää yhdessä rakenneuudistusten hitaan etenemisen kanssa makrotalouden epätasapainoa.

(10) Unkari on suostunut julkistamaan 8 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen vakaus- ja kasvusopimuksesta annetun Eurooppa-neuvoston päätöslauselman mukaisesti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimet, jotka Unkari on toteuttanut 8 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti, ovat osoittautumassa tehottomiksi.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] Ks. http://register.consilium.eu.int/pdf/fi/05/st07/st07145.fi05.pdf

[2] Vertailun vuoksi todettakoon, että nämä luvut vastaavat Eurostatin 23. syyskuuta 2004 tekemää päätöstä, jonka mukaan toisen pilarin eläkerahastot voidaan tilapäisesti luokitella osaksi julkista taloutta. Unkarin viranomaiset ovat käyttäneet hyväkseen kyseistä mahdollisuutta, jota voidaan soveltaa maaliskuussa 2007 tehtävään julkista taloutta koskevaan ilmoitukseen saakka. Tämä koskee toisen pilarin eläkejärjestelmiin suoritettuja maksuja, joita on tarkistettu (ylöspäin) maaliskuussa 2005 tehdyssä ilmoituksessa: 0,9 % suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 1,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 1,2 % suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2008. Näitä lukuja tarkistettiin jälleen ylöspäin syyskuussa 2005 tehdyssä ilmoituksessa (ks. alaviite 7).

[3] Komission yksiköt arvioivat kyseisenä ajankohtana Unkarin alijäämän olevan 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005.

[4] Komission tiedonanto toimista, jotka Unkari on toteuttanut 8. maaliskuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun neuvoston suosituksen mukaisesti liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä (SEC(2005) 951) http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_actkhu_en.pdf

[5] Unkarin perustuslakituomioistuin totesi syyskuussa 2005, että kyseinen lykkäys (samoin kuin 13. kuukauden palkan poistaminen niiltä julkisen sektorin työntekijöiltä, joiden työsuhde oli päättynyt vuoden 2004 lopussa) oli perustuslain vastainen toimenpide.

[6] Valtio menettää tuloja noin 0,015 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, koska yleisiä alv-kevennyksiä, jotka tulevat voimaan 1. tammikuuta 2006, on päätetty aikaistaa bensiinin osalta.

[7] Kuten alaviitteessä 2 mainitaan, Unkarin viranomaiset ovat päättäneet soveltaa toisen pilarin eläkerahastojen tilapäistä luokittelua. Näin ollen tavoitteena oleva 3,6 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2005 laskettiin ottaen huomioon maaliskuussa 2005 ilmoitetut maksuosuudet toisen pilarin eläkejärjestelmiin (1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) Eläkemaksut eivät kuitenkaan sisälly joulukuussa 2004 toimitetun tarkistetun lähentymisohjelman mukaiseen alijäämän supistamisuraan, jonka mukainen alkuperäinen tavoite oli 4,7 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Jotta vastikään ilmoitettua alijäämälukua voidaan verrata tarkistettuun lähentymisohjelmaan sisältyneeseen alkuperäiseen tavoitteeseen, laskelmista on jätettävä pois syyskuussa ilmoitetut suuremmat maksuosuudet eläkerahastoihin (1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen), jotka kasvattaisivat alijäämän 7,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

[8] Tähän sisältyvät maksuosuudet toisen pilarin eläkejärjestelmään, joiden arvoksi ilmoitettiin 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen maalikuussa 2005. Kyseiset maksuosuudet eivät sen sijaan sisältyneet joulukuussa 2004 toimitettuun tarkistettuun lähestymisohjelmaan, jonka mukainen alijäämätavoite oli 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[9] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).

[10] EYVL L 236, 2.8.1997, s. 1.

[11] http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (EUVL L 389, 30.12.2004, s. 27).

[12] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2

[13] Ks. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2

[14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf

[15] Ero aiempaan tavoitteeseen (3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) johtuu siitä, että maaliskuussa 2005 tehdyssä julkista taloutta koskevassa ilmoituksessa maksuosuuksia toisen pilarin eläkejärjestelmään korotettiin 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

[16] Tämä luku sisältää sotilaslentokoneiden hankinnan sääntöjenmukaisen kirjaamisen talousarvioon, mikä kasvattaa ilmoitettua uutta alijäämätavoitetta (4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) 0,5 prosenttiyksikköä.