Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - TIDE-hankkeen jatkovaiheen arviointi (Vammaisia ja vanhuksia koskeva teknologia-aloite) /* KOM/2000/0727 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE TIDE-hankkeen jatkovaiheen arviointi (Vammaisia ja vanhuksia koskeva teknologia-aloite) A. Taustaa Vammaisia ja vanhuksia koskevan teknologia-aloitteen eli TIDEn jatkovaihe (jäljempänä 'TIDEn jatkovaihe') oli 21. syyskuuta 1993 annetulla neuvoston päätöksellä 93/512/ETY [1] perustettu teknologian edistämis- ja soveltamishanke, jonka tavoite oli "edistää sisämarkkinoiden luomista kuntoutusteknologian alalla Euroopassa vammaisten ja vanhusten sosioekonomisen integroitumisen helpottamiseksi". EYVL:ssä julkaistiin 21. huhtikuuta 1993 [2] ehdotuspyyntö, jonka perusteella komissio valitsi marraskuussa 1993 ja huhtikuussa 1994 rahoitettavaksi 55 hanketta. Hankkeiden päätyttyä koko toiminnasta on suoritettu arviointi vuosina 1999-2000. [1] EYVL L 240, 25.9.1993, s. 42. [2] EYVL C 111, 21.4.1993, s. 11. Neuvoston kyseisen päätöksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti aloitteen arvioinnin suoritti riippumaton asiantuntijaryhmä, jonka kaikki jäsenet ovat vammaisiin ja vanhuksiin liittyvän teknologian asiantuntijoita. Työryhmän seitsemän riippumatonta asiantuntijaa valittiin tarjouspyynnön perusteella ja työryhmässä olivat tasapuolisesti edustettuina alan yritykset, yliopistot, tutkimusorganisaatiot ja käyttäjäjärjestöt sekä eri kansallisuudet. Työryhmä työskenteli lokakuun 1999 ja tammikuun 2000 välisenä aikana käyttäen pääasiassa seuraavia kahta tietolähdettä: * TIDE-hankkeen jatkovaiheen 55 hankkeen asiakirjat * vastauslomakkeet TIDEn 28:lta hankekoordinaattorilta. Jokaisen 55:stä hankkeesta arvioi vähintään kolme riippumatonta arvioijaa erityisalansa mukaisesti. Hankkeita koskeva kysely suoritettiin loka-marraskuussa 1999 kyselylomakkeen avulla keskittyen erityisesti hankkeiden tuloksiin. Palautetta saatiin puolelta hankkeista. Edellä mainittujen tietolähteiden lisäksi tietoa saatiin aloitteen toimintaan tiiviisti osallistuneilta komission virkamiehiltä, jotka esittelivät arviointiryhmälle hankkeen jatkovaihetta. B. Hankkeen tuotosten ja tulosten arviointi Arvioidut 55 teknologian edistämis- ja soveltamishanketta koskivat kuutta sovellusalaa: 1. Teknologian ja siihen liittyvien palveluiden saatavuus 2. Elämä kotona ja etähoito 3. Liikkuvuus ja liikenne 4. Ohjaus ja manipulointi 5. Toimintojen palauttaminen ja tehostaminen 6. Käyttäjiin ja markkinoihin liittyvät asiat. Kunkin hankkeen tuotokset (raportit, prototyyppijärjestelmät, tekniset demonstraatiot, tuotteet ja palvelut, tietomateriaalit ja tiedotustoiminta) kirjattiin ja analysoitiin. Arviointiin sisällytettiin myös tietoja horisontaalisesta toiminnasta (verkottuminen, standardointi ja seminaarit) ja tulosten laajemmasta levittämisestä. Erityistä huomiota kiinnitettiin viiteen periaatteeseen, joita hankkeilta neuvoston päätöksessä edellytettiin: 1. Käyttäjäkeskeisyyden periaate 2. Markkinasuuntautuneisuuden periaate 3. Innovaation ja teknologian mukauttamisen periaate 4. Monitieteellisen lähestymistavan periaate 5. Teknologian varmentamisen periaate. Tuloksia tutkiessaan lautakunta löysi paljon eroja hankkeiden tuotoksissa ja siinä, missä määrin hankkeissa noudatettiin näitä viittä periaatetta. Kuuden sovellusalan välillä oli myös eroja yleisessä onnistumisessa hyödyntämisen ja markkinoille saamisen suhteen. Monet yhteenliittymät panostivat voimakkaasti tulosten levittämiseen. Erityisesti yhteydenpitoa lehdistöön ja tiedotusvälineisiin jatkettiin hankkeiden päättymisen jälkeenkin. Hankkeissa tehty työ tuotti myös runsaasti vertaisarviointiin perustuvia teknisiä tai tieteellisiä julkaisuja. C. Arviointiryhmän tärkeimmät päätelmät ja suositukset a) TIDE-hankkeen jatkovaiheen yleiset vaikutukset Arviointiryhmä katsoo, että TIDE-hankkeen jatkovaihe onnistui koordinoituna toimintana, jossa saatettiin yhteen monenlaiset organisaatiot, työntekijät ja käyttäjät eri puolilta Euroopan yhteisöä. TIDEn jatkovaihe myötävaikutti merkittävästi standardointia ja kilpailua valmistelevan tutkimus- ja kehitystyön syntymiseen vammaisten ja vanhusten tarpeisiin suunnattujen tuotteiden ja palvelujen alalla Euroopassa, vaikka tämä ei ollutkaan aloitteen päätavoite. TIDEn jatkovaiheen suurin vaikutus sosioekonomiseen integroitumiseen oli ehkä tavallisten ihmisten tietämyksen lisääminen siitä, mitä mahdollisuuksia uusi teknologia voi avata vammaisille ja vanhuksille, kun sitä on saatavilla. Sensorisista, motorisista ja/tai kognitiivisista vajavuuksista kärsiville henkilöille tarkoitettujen kommunikointia, sopeutumista ja liikkuvuutta parantavien välineiden avulla pystyttiin havainnollistamaan, millaisia vaikutuksia teknologialla voi olla autettaessa ihmisiä osallistumaan yhteiskuntaan. Hanke on osoittanut, miten tärkeää on edelleen edistää asiaan liittyvää eurooppalaista sosiaali- ja tutkimuspolitiikkaa alan näkökohdista lähtien, jotta vammaisten ja vanhusten sosiaalista integroitumista ja yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta voidaan lisätä. TIDE-hankkeen jatkovaihe myötävaikutti kuntoutusteknologian yhtenäismarkkinoiden syntyyn Euroopassa. Lisäksi se helpotti vammaisten ja vanhusten integroitumista yhteisöönsä. Horisontaalisella toiminnalla on myös autettu ymmärtämään ja kehittämään sitä laajaa perustaa, jolle markkinat rakentuvat. Standardointiin kiinnitettiin yleisesti ottaen vähemmän huomiota, joskin tästä oli muutamia esimerkillisiä poikkeuksia. Arviointiryhmän yleiskäsityksenä on, että aloitteen tavoitteisiin on pyritty kustannustehokkaasti ja hankkeissa ja niiden oheistoiminnassa on saavutettu tyydyttävästi tuloksia. Suuri määrä toimijoita monilta aloilta on saatu osallistumaan pyrkimyksiin päästä hankkeen kokonaistavoitteisiin. Alan tietämys on syventynyt ja hankkeissa on tuotettu muutamia merkittäviä uusia tuotteita ja palveluja. b) Riippumattoman arviointiryhmän suositukset TIDEn jatkovaiheen arvioituaan asiantuntijat antavat arviointiraportissaan kolme yleissuositusta ja kolmetoista yksityiskohtaisempaa suositusta. Työryhmän kolme yleissuositusta ovat seuraavat: - Euroopan unionin tulisi jatkossakin tukea laajaa ja kokonaisvaltaista toimenpidekokonaisuutta vanhuksia ja vammaisia varten, jotta voitaisiin edistää kuntoutusteknisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä ja käyttöönottoa. - Keskeisellä sijalla tässä tulisi olla uskottava ja hyvin rahoitettu vanhuksia ja vammaisia hyödyttävä teknologian tutkimus- ja kehittämistoiminta niin tietoyhteiskunnan tekniikoiden kuin muidenkin tutkimusalojen piirissä. - Tätä tutkimus- ja kehitystoimintaa tulisi täydentää vahvalla Euroopan unionin sosiaalipoliittisella viitekehyksellä, jonka avulla voidaan levittää ja ottaa käyttöön uusia tietoyhteiskunnan tekniikoihin perustuvia järjestelmiä ja palveluja vanhuksille ja vammaisille niiden käytön mahdollistamiseksi kaikille. Arviointiryhmän kolmetoista yksityiskohtaisempaa suositusta koskevat toimia, joilla on tarkoitus tukea yleissuositusten noudattamista. D. Komission lausunto suosituksista a) Yleisiä huomioita On selvästikin suotavaa ylläpitää tarvittaessa TTK-toiminnan jatkuvuutta yhteisön peräkkäisten puiteohjelmien välillä. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että TIDEn jatkovaiheen kunkin toimintakokonaisuuden aiheiden seurantaa on harjoitettu, ensiksi neljännessä puiteohjelmassa (1994-1998) telemaattisten sovellusten ohjelman vammaisia ja vanhuksia koskevassa osiossa, ja tällä hetkellä viidennen puiteohjelman (1998-2002) kahdessa jäljempänä mainitussa erityisohjelmassa. Neljännen puiteohjelman telemaattisten sovellusten ohjelman vammaisia ja vanhuksia koskevassa osiossa myönnettiin 53 TTK-hankkeelle ja horisontaaliselle toiminnalle yhteensä 50 miljoonaa ecua yhteisön rahoitusta. Kyseisessä ohjelmassa painotettiin entistä enemmän käyttäjälähtöisyyttä vammaisille ja vanhuksille suunnattujen sovellusten ja järjestelmien suunnittelussa. Ne arviointiryhmän suositukset, jotka koskevat TTK-rahoituksen jatkoa ja tarvetta ylläpitää yhteyksiä vammaisiin ja ikääntymiseen liittyviin politiikan aloihin, on jo otettu huomioon tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennessä puiteohjelmassa (1998-2000) siten, että puiteohjelmassa suhtaudutaan TTK-toimintaan kokonaisvaltaisesti ja pyritään sekä parantamaan Euroopan teollisuuden kilpailukykyä että samalla kohentamaan eurooppalaisten kansalaisten elämänlaatua. Olennainen näkökohta viidennessä puiteohjelmassa on, että yhteisön tutkimuksen ja kehityksen rahoitus on selkeästi sidottava yhteisön poliittisiin tavoitteisiin, millä tässä yhteydessä tarkoitetaan työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa, syrjimättömyyttä, koulutus- ja kuluttajapolitiikkaa, kansanterveydellisiä tavoitteita, liikennepolitiikkaa jne. Viidennessä puiteohjelmassa käsitellään ikääntymistä ja vammaiskysymyksiä varsinkin kahdessa erityisohjelmissa: Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta (IST-ohjelma): avaintoiminto 1: "Kansalaisille suunnatut järjestelmät ja palvelut" ja Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen: avaintoiminto 6: "Ikääntyvä väestö ja toimintakyvyn rajoitukset" ja avaintoiminto 11: "Toiminnan vajavuuksista kärsiviin liittyvä tutkimus". Näitä aloja rahoitetaan yhteensä noin 245 miljoonalla eurolla. Näiden erityisohjelmien työohjelmien jatkuvalla koordinoinnilla varmistetaan, että päällekkäistä toimintaa ei esiinny, ja että hanke-ehdotukset voidaan sijoittaa kaikkien sopivimpaan kokonaisuuteen. Arviointiryhmän suosituksia tukee myös komission 8. joulukuuta 1999 tekemä eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille - aloite (KOM(1999)687). Yksi tämän aloitteen toimintakokonaisuuksista koskee suoraan vammaisia, ja yhtenä tavoitteena on "varmistaa vammaisten osallistuminen sähköiseen toimintaympäristöön ottamalla kaikin tavoin heidän tarpeensa huomioon". Jäsenvaltioiden tuella ja tämän aloitteen avulla on tarkoitus ottaa laajemmin käyttöön uusia tietoyhteiskunnan tekniikoihin perustuvia järjestelmiä ja palveluja vanhuksille ja vammaisille niiden käytön mahdollistamiseksi kaikille. Pyrittäessä edistämään vammaisten yhteiskunnallisia osallistumismahdollisuuksia ja sosiaalista integroitumista komissio pyrkii jatkuvasti yhteistyössä jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja muiden alan toimijoiden kanssa kehittämään yhteisön sosiaalipoliittisia puitteita. Toukokuun 12. päivänä 2000 antamassaan tiedonannossa "Esteetön Eurooppa vammaisille" (KOM(2000)284) komissio tarkastelee erityisesti mahdollisuuksia lähentää yhteisön eri toiminta-alojen politiikkaa ja tehdä toiminnan eri aloista ja ohjelmista paremmin toisiaan täydentäviä. Lisäksi siinä kuvataan lyhyesti erilaisia EU-hankkeita, joilla on tarkoitus parantaa vammaisia tukevan teknologian saatavuutta. b) Yksityiskohtaisemmat suositukset Arviointiryhmän kolmetoista yksityiskohtaisempaa suositusta koskevat toimenpiteitä, joilla vahvistetaan ja tuetaan TIDE-hankkeen jatkovaiheen viittä periaatetta, jotka ovat: * Käyttäjäkeskeisyyden periaate (toimet 1 ja 2) * Markkinasuuntautuneisuuden periaate (toimet 3 ja 4) * Innovaation ja teknologian mukauttamisen periaate (toimet 5 ja 6) * Monitieteellisen lähestymistavan periaate (toimi 7) * Teknologian varmentamisen periaate (toimi 8) * Pitkän aikavälin kysymyksiä ja muita kysymyksiä (toimet 9, 10, 11, 12 ja 13). Monet suosituksissa käsitellyistä seikoista on jo otettu huomioon viidennessä puiteohjelmassa. Seuraavassa esitetään tarkemmat lausunnot kustakin ehdotetusta toimenpiteestä: Käyttäjäkeskeisyyden periaate: Toimenpiteessä 1 suositellaan käyttäjien asianmukaista osallistumista TTK-hankkeisiin ja todetaan, että tämän pitäisi olla tärkeä peruste ehdotuksia arvioitaessa ja valittaessa. Lausunto: IST-ohjelman hankkeiden arviointimenettelyissä viitataan erityisesti tekijään "Kumppanuuden laadukkuus ja käyttäjien [alleviivaus kirjoittajan] ja muiden toimijoiden osallistuminen". Nämä näkökohdat arvioidaan erikseen arviointiprosessissa kohdassa Ehdotus, osa B, peruste 5. Hallinto ja voimavarat. Lisäksi IST-ohjelman kolmannella hakukierroksella vuonna 2000 korostetaan erityisesti käyttäjien osallistumista ja tarpeiden huomioon ottamista yhtenä ehdotusten arviointiperusteena, kuten on selitetty IST-ohjelman hakijoiden oppaan osassa 2A ja IST-ohjelman arviointiohjeissa. Käyttäjäkeskeisyyden periaate: Toimenpiteessä 2 suositellaan, että eettisiä näkökohtia olisi tarkasteltava ehdotusten arviointi- ja valintavaiheessa ja eettisten ohjeiden noudattamista olisi seurattava hankkeissa heti toiminnan aloittamisesta saakka. Lausunto: IST-ohjelman ehdotusten arviointimenettelyissä edellytetään nimenomaan, että eettisiä näkökohtia on tarkasteltava aina, kun niillä on merkitystä ehdotuksen kannalta. Hankkeiden seurannassa voidaan kiinnittää huomiota eettisiin kysymyksiin vertaisarviointien kautta. Tarvittaessa hankkeilta voidaan pyytää yhtä tai useampaa selvitystä siitä, miten eettisiä näkökohtia on käsitelty ja millaisia kokemuksia tästä on saatu. Eettisiä näkökohtia korostetaan erityisesti yhtenä ehdotusten arviointiperusteena, kuten on selitetty IST-ohjelman hakijoiden oppaan osassa 2A ja IST-ohjelman arviointiohjeissa. Markkinasuuntautuneisuuden periaate: Toimenpiteessä 3 suositellaan uutta rahoitusjärjestelmää tutkimushankkeissa ja teknologisen kehittämisen hankkeissa luotujen tuotteiden ja palvelujen käyttöönoton tukemiseksi, jotta vammaiset ja vanhukset hyötyisivät niistä enemmän. Lausunto: Komissio tukee TTK-hankkeiden tulosten hyödyntämistä innovaatio-ohjelman tiedotustoiminnalla ja edistämällä sijoittajakontakteja esimerkiksi IST-ohjelman sijoittajatapaamisten avulla. Jatkossa toiminnassa on vahvistettava tätä periaatetta, jotta hankkeiden hyvät tulokset saadaan hyödynnettyä tarkoituksenmukaisella tavalla, ja jotta loppukäyttäjät hyötyvät tutkimustoiminnasta. Markkinasuuntautuneisuuden periaate: Toimenpiteessä 4 suositellaan, että Euroopan yhteisön rahoituksella olisi tehtävä selvitys siitä, kuinka vanhuuteen ja vammaisuuteen liittyvän teknologian tutkimus- ja kehittämishankkeiden tuloksia voitaisiin tuoda markkinoille. Lausunto: TIDE-ohjelman pilottivaiheeseen (1992-1994) sisältyi HEART-hanke (Horizontal European Activities in Rehabilitation Technology), jossa tehtiin selvitys kuntoutusteknologian tuotteiden ja palvelujen markkinoista ja muista asiaan liittyvistä kysymyksistä. HEART-hankkeesta saadut tiedot muodostavat perustan pyrittäessä ymmärtämään markkinaolosuhteita. IST-ohjelmassa pyydetään myös ehdotuksia liitännäistoimiksi. Tällaisia voisivat olla esimerkiksi tutkimukset tämän alan nykyisistä ja ennustettavissa olevista markkinanäkymistä, jotka liittyisivät erityisesti vanhuksia koskeviin kysymyksiin. Tällaisessa tutkimuksessa tarkasteltaisiin myös neljännen ja viidennen puiteohjelman keskeisiä hankkeita, jotta niistä saataisiin lisätietoa markkina-analyysiä varten. Innovaation ja teknologian mukauttamisen periaate: Toimenpiteessä 5 suositellaan, että kaikkien tämän alan tulevien ohjelmien työsuunnitelmiin täytyy sisällyttää uusinta teknologiaa sekä uusilla että nykyisillä alueilla (esim. robotiikka). Lausunto: Viidennessä puiteohjelmassa uusimpaan kuntoutus- ja apuvälineteknologiaan liittyvään toimintaan voi saada rahoitusta erityisohjelmissa Tietoyhteiskunnan tekniikat ja Elämänlaatu. Komissio pyrkii tiedotustoimintansa kautta sekä Internetin ja tutkimusohjelmien tukipalvelujen avulla varmistamaan, että kaikki asiaan liittyvät ehdotuspyynnöt ja toimintakokonaisuudet ovat mahdollisimman laajasti tutkijayhteisön, palveluntarjoajien ja käyttäjien tiedossa. Innovaation ja teknologian mukauttamisen periaate: Toimenpiteessä 6 suositellaan, että tulevissa ohjelmissa on tuettava sellaisten innovatiivisten tekniikoiden kehittämistä ja käyttöä sekä käytettävissä olevien tekniikoiden soveltamista, jotka voivat johtaa kaupallisiin ratkaisuihin käyttäjien eduksi. Lausunto: Innovatiivisten tekniikoiden ja sovellusten kehittämiseen ja käyttöön pyritään viidennessä puiteohjelmassa, jossa pyritään entistä painokkaammin nykytekniikoita pidemmälle ja edellytetään, että tutkimusryhmät sitoutuvat työnsä tulosten hyödyntämiseen. Nämä tavoitteet ovat osa toimintakokonaisuutta IST2000-I.2.1 (henkilöt, joilla on erityistarpeita, erityisesti ikääntyneet ja vammaiset) ja niitä on kehitelty edelleen IST-ohjelman hakijoiden oppaan osassa 2A ja IST-ohjelman arviointiohjeissa. Monitieteellisen lähestymistavan periaate: Toimenpiteessä 7 suositellaan, että avaintoimijoista koostuvien riippumattomien verkostojen tulisi tarjota kipeästi kaivattu linkki tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen yhteenliittymien ja sellaisten yritysten, viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen välille, jotka voisivat hyödyntää kehitettyjä tuotteita ja palveluja. Lausunto: Tästä suosituksesta ilmoitetaan IST-komitealle, joka harkitsee asiaa IST-ohjelman jatkokehityksessä ja täytäntöönpanossa. Teknologian varmentamisen periaate: Toimenpiteessä 8 suositellaan, että hankkeiden tuloksia tulisi levittää julkisesti tämän alan tulevan työn tukemiseksi. Lausunto: Tämä on otettu huomioon IST-ohjelmassa toteutettavien hankkeiden sopimusvelvoitteissa. Hankkeita rohkaistaan kohdentamaan tiedottamisensa tarkoituksenmukaisille kohderyhmille ja tarkoituksenmukaisella tavalla. Lisäksi komissio tiedottaa tutkimustuloksista julkisesti Internetissä, jossa on tarjolla myös hankkeiden ja niistä vastaavien henkilöiden yhteystietoja. Pitkän aikavälin kysymyksiä ja muita kysymyksiä: Toimenpiteissä 9, 10, 11, 12 ja 13 suositellaan seuraavaa: - Tulevia tämän alan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmia tulisi tukea tarkasti kohdennetulla pitkän aikavälin toiminnalla, joka keskittyy "epäteknisiin" asioihin. Näitä ovat lainsäädäntö, normit ja standardit, sertifiointi, suuntaviivat sekä sosiaaliset ja demografiset olot. Toimintaan tulisi sisällyttää myös käyttäjäryhmien tarpeiden kannalta tärkeitä sosiaalisia ja psykologisia tekijöitä. - Tulevissa ohjelmissa tulisi painottaa tiedottamista ja verkottumista kaikkien asiaankuuluvien kansallisten ja Euroopan tason toimijoiden tietoisuuden lisäämiseksi kuntoutusteknologian alalla. - Hankkeita tulisi voimakkaasti rohkaista kehittämään tuloksiaan muussa Euroopan unionin toiminnassa, kuten koulutusohjelmissa, pk-yritysten tukiohjelmissa jne. - Yhteenliittymien hallinnointikyvyn arvioinnin tulisi olla kiinteä osa hankkeiden valinta- ja neuvotteluprosessia. - Olisi luotava sopivia indikaattoreita ja mekanismeja hankkeiden hallinnon ja tehokkuuden seuraamiseksi (sekä sovitun työn aikana että sen jälkeen) tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmien tavoitteiden suhteen. Lausunto: Komissio hyväksyy nämä suositukset ja varmistaa, että ne kaikki otetaan huomioon viidennen puiteohjelman hallintorakenteissa ja -menettelyissä. Pidemmän aikavälin kysymyksiä käsitellään myös kuudennen puiteohjelman suunnittelussa. E. Loppuhuomautukset TIDEn jatkovaiheella on yleisesti ottaen pystytty vaikuttamaan sille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen, lukuun ottamatta vanhuksia koskevia tavoitteita, joihin olisikin kiinnitettävä tulevissakin ohjelmissa erityishuomiota. Voidaan todeta, että TIDE-ohjelman jatkovaiheella pystyttiin myötävaikuttamaan sille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen. Arvioinnista saatuja tietoja on hyödynnetty kehitettäessä toimintaa arviointiraportin suositusten pohjalta. Suositukset toimivat suunnannäyttäjinä tulevissa ohjelmissa. LIITE >VIITTAUS KAAVIOON> TIDE-hankkeen jatkovaiheen arviointi (Vammaisia ja vanhuksia koskeva teknologia-aloite) 1993 - 94 RAPORTTI Arviointilautakunta Puheenjohtaja Jan-Ingvar Lindström Esittelijä John Stallard Dominic Bouwhuis Fritz Breimesser Massimo Campo Roland Pouillie Catherine Varriot Maaliskuu 2000 Tietoyhteiskunnan pääosasto Vammaisille ja vanhuksille tarkoitetut sovellukset Published by EUROPEAN COMMISSION Information Society Directorate General LEGAL NOTICE Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the following information Also available on the Internet at http://www.cordis.lu/ist/ka1/special_needs/library.htm Copyright: European Commission Printed in Belgium Sisällysluettelo Esipuhe 2 Johdanto 2 Hankkeen tuotosten ja tulosten arviointi 2 TIDE-aloitteen jatkovaiheen yleiset vaikutukset 2 Suositukset 2 Liite 1. TIDE:n jatkovaiheen arviointilautakunnan jäsenet 2 Liite 2. TIDE-hankkeen jatkovaiheen arvioinnin toimeksianto ja menetelmät 2 Esipuhe Vammaisia ja vanhuksia koskeva teknologia-aloite eli TIDE oli yhteisön järjestämä teknologian edistämis- ja soveltamisaloite, jonka päätavoite oli "edistää sisämarkkinoiden luomista kuntoutusteknologian alalla Euroopassa vammaisten ja vanhusten sosioekonomisen integroinnin helpottamiseksi". Aloitteen "Bridge"- eli jatkovaiheeksi kutsuttu osa kattoi vuodet 1993-1994. Se oli tarkoitettu siirtymävaiheeksi TIDE:n vuonna 1991 alkaneen pilottivaiheen ja vuonna 1994 alkaneen telemaattisten sovellusten ohjelmaa varten kaavaillun tutkimus- ja kehitystoiminnan välille. Tässä raportissa esitetään riippumattomista asiantuntijoista koostuvan lautakunnan laatima arvio TIDE-aloitteen jatkovaiheesta. Raportti perustuu toiminnan tuotosten, tulosten ja vaikutusten arviointiin 21. syyskuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen edellyttämällä tavalla. Tämä päätös muodostaa myös aloitteen oikeusperustan. Lautakunta on tuottanut myös yksityiskohtaisen tausta-asiakirjan (saatavana vain englannin kielellä), joka on nähtävissä ja kopioitavissa Internetissä osoitteessa: http://www.cordis.lu/ist/ka1/special_needs/library.htm. Riippumattomat asiantuntijat ovat komission yksiköiden avustuksella tutkineet, analysoineet ja arvioineet tehdyn työn ja aloitteen vaikutukset mm. kuntoutusteknologia-alaan, yhtenäismarkkinoihin ja vammaisten ja vanhusten tilanteeseen Euroopassa. Arviointi tehtiin syksyllä 1999 eli TIDE-aloitteen jatkovaiheen viimeisen hankkeen päättymisen jälkeen. Näin arvioinnin tuloksilla ei siis voitu vaikuttaa tätä seuranneeseen työhön telemaattisten sovellusten ohjelmassa. TIDE:n tämän vaiheen pitkän aikavälin tarkastelu on kuitenkin tuottanut tuloksia, jotka voidaan ottaa huomioon kehitettäessä tietoyhteiskunnan tekniikoita koskevaa ohjelmaa. Arvioinnin suorittaminen tässä vaiheessa tarjosi lisäksi tilaisuuden tarkastella TIDE:n jatkovaiheen pitemmän aikavälin tuloksia. Arviointilautakunta haluaa kiittää kaikkia jatkovaiheeseen ja arviointiin osallistuneita komission työntekijöitä konkreettisesta, asiantuntevasta ja palveluhenkisestä tuesta. Ilman komission yksiköiden apua lautakunta ei olisi pystynyt suoriutumaan tehtävästään. TIDE:n jatkovaiheen arviointilautakunta Bryssel, tammikuu 2000 Johdanto Tässä raportissa esitetään arvio TIDE-teknologia-aloitteen vuosien 1993-1994 jatkovaiheesta esitettäväksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Arvio laadittiin neuvoston päätöksen 93/512/EEC 4 artiklan mukaisesti, jonka mukaan "aloitteen lopussa riippumattomista asiantuntijoista koostuvan ryhmän on laadittava komissiota varten arvio saavutetuista tuloksista." Arviointi kattaa hankkeen tuotokset, tulokset ja vaikutukset. Hankkeen tuotosten ja tulosten arviointi TIDE-aloitteen jatkovaiheeseen kuului 55 teknologian edistämis- ja soveltamishanketta kuudella sovellusalalla [3]: [3] Hankkeet on esitelty julkaisussa "TIDE Bridge Phase - Synopses" (joulukuu 1994), joka on saatavana tietoyhteiskunnan pääosaston Applications relating to the Disabled and the Elderly -osastolta, faksi +32-2-296 4260. 1. Teknologian ja siihen liittyvien palveluiden saatavuus 2. Elämä kotona ja etähoito 3. Liikkuvuus ja liikenne 4. Ohjaus ja manipulointi 5. Toimintojen palauttaminen ja tehostaminen 6. Käyttäjiin ja markkinoihin liittyvät asiat. Kunkin hankkeen tuotokset (raportit, prototyyppijärjestelmät, tekniset demonstraatiot, tuotteet ja palvelut, tietomateriaalit ja tiedotustoiminta) kirjattiin ja analysoitiin. Arviointiin sisällytettiin myös tietoja horisontaalisesta toiminnasta (verkottuminen, standardointi ja seminaarit) ja tulosten laajemmasta levittämisestä. Erityistä huomiota kiinnitettiin viiteen periaatteeseen, joita hankkeiden työltä edellytettiin: * Käyttäjäkeskeisyyden periaate * Markkinasuuntautuneisuuden periaate * Innovaation ja teknologian mukauttamisen periaate * Monitieteellisen lähestymistavan periaate * Teknologian varmentamisen periaate. Tuloksia tutkiessaan lautakunta löysi paljon eroja hankkeiden tuotoksissa ja siinä, missä määrin hankkeissa noudatettiin näitä viittä periaatetta. Kuuden sovellusalan välillä oli myös eroja yleisessä onnistumisessa hyödyntämisen ja markkinoille saamisen suhteen. Monet yhteenliittymät ovat panostaneet voimakkaasti tulosten levittämiseen. Erityisesti yhteydenpitoa lehdistöön ja tiedotusvälineisiin on jatkettu hankkeiden päättymisen jälkeenkin. Aloitteessa tehty työ tuotti myös runsaasti vertaisarviointiin perustuvia teknisiä tai tieteellisiä julkaisuja. TIDE-aloitteen jatkovaiheen yleiset vaikutukset TIDE:n pilottivaiheen työhön perustuva TIDE:n jatkovaihe oli teknologia-aloite, jossa sen edeltäjien tapaan onnistuttiin koordinoidun toiminnan avulla tuomaan yhteen monenlaisia organisaatioita, työntekijöitä ja käyttäjiä koko Euroopan yhteisössä. Lautakunta katsoo, että TIDE:n jatkovaihe myötävaikutti merkittävästi standardointia ja kilpailua valmistelevan tutkimus- ja kehitystyön syntymiseen vammaisten ja vanhusten tarpeisiin suunnattujen tuotteiden ja palvelujen alalla Euroopassa, vaikka tämä ei ollutkaan aloitteen päätavoite. Kaiken kaikkiaan TIDE:n jatkohankkeen suurin vaikutus sosioekonomiseen integrointiin oli ehkä tavallisten ihmisten tietämyksen lisääminen siitä, mitä mahdollisuuksia uusi teknologia voi avata vammaisille ja vanhuksille. Sensorisista, motorisista ja/tai kognitiivisista vajavuuksista kärsiville henkilöille tarkoitettujen kommunikointia, sopeutumista ja liikkuvuutta parantavien välineiden avulla pystyttiin havainnollistamaan, millaisia vaikutuksia teknologialla voi olla autettaessa ihmisiä osallistumaan yhteiskuntaan. Joillakin sovellusaloilla on nähtävissä selvää parantumista itsenäisen elämän mahdollisuuksissa uusien tekniikoiden avulla. TIDE:n jatkovaiheella on rakennettu siltaa innovatiivisen tutkimuksen ja käyttäjien välille. Se on lisännyt mahdollisuuksia luoda Eurooppaan kuntoutusteknologian yhtenäismarkkinat ja helpottanut vammaisten ja vanhusten integrointia yhteiskuntaan. Horisontaalisella toiminnalla on myös autettu ymmärtämään ja kehittämään sitä laajaa perustaa, jolle markkinat rakentuvat. Suositukset TIDE-aloitteen jatkovaiheen arvioinnin perusteella - ja korostaen tämän alan työn jatkuvaa merkitystä sekä käyttäjille että kuntoutusteknologia-alalle Euroopassa - arviointilautakunta antaa seuraavat keskeiset suositukset: Euroopan unionin tulisi jatkossakin tukea laajaa ja kokonaisvaltaista toimenpidekokonaisuutta vanhuksia ja vammaisia varten, jotta voitaisiin edistää kuntoutusteknisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä ja käyttöönottoa. Keskeisellä sijalla tässä tulisi olla uskottava ja hyvin rahoitettu teknologian vanhuksia ja vammaisia hyödyttävä tutkimus- ja kehittämistoiminta niin tietoyhteiskunnan tekniikoiden kuin muidenkin tutkimusalojen piirissä. Tätä tutkimus- ja kehitystoimintaa tulisi täydentää vahvalla Euroopan unionin sosiaalipoliittisella viitekehyksellä, jonka avulla voidaan levittää ja ottaa käyttöön uusia tietoyhteiskunnan tekniikoihin perustuvia järjestelmiä ja palveluja vanhuksille ja vammaisille niiden käytön mahdollistamiseksi kaikille. Tämä yleinen lähestymistapa merkitsee yhteisön ohjelmien ja budjettikohtien välistä lähentämistä ja parempaa täydentävyyttä. Mukana on tutkimusohjelmien lisäksi politiikan kehittämiseen ja toteuttamiseen liittyviä ohjelmia. Arviointilautakunta on vakuuttunut siitä, että eri toimintalajien välille kannattaa luoda yhteyksiä, jotta tarvittavaa tekniikkaa saadaan vanhusten ja vammaisten ulottuville. Arviointilautakunta suosittelee varsinkin seuraavia toimia, jotka on jäsennelty TIDE:n jatkovaiheen edellä kuvattujen viiden periaatteen mukaisesti: Käyttäjäkeskeisyyden periaate 1. Käyttäjien osallistumisen tulisi olla tärkeä peruste ehdotusten arvioinnissa ja valinnassa. Käyttäjäkunta koostuu hyvin erilaisista henkilöryhmistä ja organisaatioista, joilla on erilaiset tarpeet ja vastuut. Käyttäjien osallistuminen tulisi sisällyttää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen hankkeisiin siinä laajuudessa ja sillä tavoin kuin kunkin yksittäisen hankkeen tarpeet edellyttävät. 2. Hankkeissa on tarpeen mukaan noudatettava eettisiä periaatteita. Näiden periaatteiden tulisi olla keskeinen osa hanketta sen alusta alkaen. Näitä asioita olisi painotettava asianmukaisesti ehdotusten arvioinnissa ja valinnassa. Lisäksi hankkeita olisi valvottava tarkasti sen varmistamiseksi, että näitä periaatteita noudatetaan. Markkinasuuntautuneisuuden periaate 3. On löydettävä rahoitusmekanismi, jolla voidaan tukea teknologian tutkimus- ja kehittämishankkeissa kehitettyjen tuotteiden ja palvelujen käyttöönottoa. Tarvitaan uusia rakenteita ja mekanismeja parhaiden prototyyppituotteiden ja -palvelujen yksilöimiseksi ja valitsemiseksi, jotta niitä pystyttäisiin toimittamaan nopeammin kohdemarkkinoille. Tavoitteena tulisi olla tulosten sekä vammaisten ja vanhusten etujen parantaminen. 4. Yhteisön rahoituksella olisi tehtävä selvitys siitä, kuinka vanhuuteen ja vammaisuuteen liittyvän teknologian tutkimus- ja kehittämishankkeiden tuloksia voitaisiin tuoda markkinoille. Selvityksen olisi kohdistuttava pienten ja keskisuurten sekä suurten yritysten rooliin, kuntoutusteknologiaan ja kuluttajamarkkinoihin (sekä vanhusten että vammaisten osalta) ja siinä pitäisi löytää sellaisia toimijoita, tekijöitä ja mekanismeja, jotka voivat edelleen edistää kuntoutusteknologiamarkkinoiden kehittämistä. Innovaation ja teknologian mukauttamisen periaate 5. Kaikkien tämän alan tulevien ohjelmien työsuunnitelmiin täytyy sisällyttää uusinta teknologiaa sekä uusilla että nykyisillä alueilla (esim. robotiikka). Tulevia työsuunnitelmia suunniteltaessa on otettava huomioon alueet, joilla uudesta teknologiasta on tähän mennessä saatu vähemmän etua (kuten kognitiivisista tai oppimisvaikeuksista kärsivien ihmisten tarpeet). 6. Tulevissa ohjelmissa on tuettava sellaisten innovatiivisten tekniikoiden kehittämistä ja käyttöä sekä käytettävissä olevien tekniikoiden soveltamista, jotka voivat johtaa kaupallisiin ratkaisuihin käyttäjien eduksi. Monitieteellisen lähestymistavan periaate 7. Avaintoimijoista koostuvien riippumattomien verkostojen tulisi tarjota kipeästi kaivattu linkki tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen yhteenliittymien ja sellaisten yritysten, viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen välille, jotka voisivat hyödyntää kehitettyjä tuotteita ja palveluja. Ryhmään tulisi kuulua jäsenvaltioiden nimittämiä huippuasiantuntijoita. Teknologian varmentamisen periaate 8. Hankkeiden tuloksia tulisi levittää julkisesti tämän alan tulevan työn tukemiseksi. Tämä tarkoittaisi kaikkien hankkeiden tuloksia, myös niiden, jotka eivät täysin saavuttaneet tavoitteitaan. Pitkän aikavälin kysymyksiä ja muita kysymyksiä 9. Tulevia tämän alan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmia tulisi tukea tarkasti kohdennetulla pitkän aikavälin toiminnalla, joka keskittyy "ei-teknisiin" asioihin. Näitä ovat lainsäädäntö, normit ja standardit, sertifiointi, suuntaviivat sekä sosiaaliset ja demografiset olot. Niihin tulisi sisällyttää myös käyttäjäryhmien tarpeiden kannalta tärkeitä sosiaalisia ja psykologisia tekijöitä. 10. Tulevissa ohjelmissa tulisi painottaa tiedottamista ja verkottumista kaikkien asiaankuuluvien - kansallisten ja Euroopan tason - toimijoiden tietoisuuden lisäämiseksi kuntoutusteknologian alalla. 11. Hankkeiden vetäjiä tulisi voimakkaasti rohkaista kehittämään tuloksiaan muussa Euroopan unionin toiminnassa, kuten koulutusohjelmissa, pk-yritysten tukiohjelmissa jne. 12. Yhteenliittymien hallinnointikyvyn arvioinnin tulisi olla kiinteä osa hankkeiden valinta- ja neuvotteluprosessia. 13. Olisi luotava sopivia indikaattoreita ja mekanismeja hankkeiden hallinnon ja tehokkuuden seuraamiseksi (sekä sovitun työn aikana että sen jälkeen) tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmien tavoitteiden suhteen. Liite 1. TIDE:n jatkovaiheen arviointilautakunnan jäsenet Puheenjohtaja: Dr. Jan-Ingvar Lindström Everycom Träkvista bygata 40 S-178 37 Ekerö, Ruotsi Esittelijä: Mr. John Stallard ORLAU The Robert Jones and Agnes Hunt Hospital Oswestry SY10 7AG, Shropshire, Yhdistynyt kuningaskunta Lautakunnan muut jäsenet: Professor Dominic Bouwhuis Eindhoven University of Technology PO Box 513 NL-5600 Eindhoven, Alankomaat Dipl.-Ing. Fritz Breimesser Siemens AG Corporate Research and Development Paul-Gossen-Strasse, 100 D-91050 Erlangen, Saksa Dr. Massimo Campo FORCE: Worldwide Support for Print Handicapped Piazza S. Bartolomeo dell'Olivella 85/C I-16125 Genova, Italia Mr. Roland Pouillie Landsbond der Christelijke Mutualiteiten SOLIVAL Vlaanderen VZW Haachtsesteenweg, 579 Postbus 40 B-1031 Brussels, Belgia Mrs. Catherine Varriot France Telecom BGP/DMGP/MO/TH 23, place de Catalogne 75698 PARIS Cedex 14, Ranska Liite 2. TIDE-hankkeen jatkovaiheen arvioinnin toimeksianto ja menetelmät * OIKEUSPERUSTA 21. syyskuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/512/EEC "Community technology initiative for disabled and elderly people (TIDE) (1993 to 1994)" 4 artikla. * KOHDE JA TAVOITTEET Arviointi kattaa TIDE:n jatkovaiheen kaiken toiminnan aloitteen käynnistämisestä vuonna 1993 viimeisten hankkeiden päättymiseen vuonna 1998. Sen kohteena on ohjelman ja tärkeimpien saavutusten tehokkuus, toimivuus ja merkityksellisyys erityisesti suhteessa tavoitteeseen, joka oli "edistää sisämarkkinoiden luomista kuntoutusteknologian alalla Euroopassa vammaisten ja vanhusten sosioekonomisen integroinnin helpottamiseksi" (neuvoston päätös, OJ L 240, 25.9.1993, s. 45 ja liite I.). Siihen sisältyvät seuraavat näkökohdat: 1. TIDE-aloitteen jatkovaiheen toteutus: organisatoriset näkökohdat 2. ohjelmat tärkeimmät toimet, TTK-hankkeet, tukitoimet, konferenssit, seminaarit, muu horisontaalinen toiminta ja teknisen komitean työ 3. aloitteen tulokset, mukaan luettuina hyödyntäminen, levittäminen ja tunnistettavat vaikutukset (ottaen kuitenkin huomioon, että jotkin vaikutuksista saattavat ilmetä vasta tulevina vuosina). * ARVIOINNIN ORGANISOINTI Arvioinnin suorittaa riippumaton arviointilautakunta, johon kuuluu 7 huippuasiantuntijaa (yritysten, korkeakoulujen ja käyttäjien piiristä) kunkin käyttäessä työhön 12 työpäivää. Lautakuntaa avustaa komission tietoyhteiskunnan pääosaston B2-yksikön organisoima arviointisihteeristö, johon kuuluu 3 EY-asiantuntijaa ja sihteerit. Lautakunta aloittaa työnsä lokakuussa 1999. Arviointilautakunta pitää neljä kokousta Brysselissä, yhteensä 6 päivää. Loppuraportti laaditaan vuoden 1999 loppuun mennessä. * MENETELMÄT 1. Lautakunnan ensimmäinen kokous: Tavoitteiden yksilöinti ja arviointiperusteet; tietolähteiden yksilöinti, arviointisuunnitelman laatiminen, hankkeiden kyselylomakeluonnos, loppuraportin hahmottelu. 2. Hankedokumentaation ja suoritteiden kirjallinen tutkiminen, tilastollinen analyysi, kaikkien 55 hankkeen kyselylomakkeiden tutkiminen. Muut kuin hankkeisiin perustuvat toimet ja tulokset, esim. konferenssit, seminaarit, levittämis- ja muu horisontaalinen toiminta. Aineiston valmistelu analyysia varten. Arviointisihteeristö valmistelee ja analysoi lautakunnan puolesta aineiston lautakunnan tarkasteltavaksi ja arvioitavaksi. 3. Toinen kokous: Arviointiperusteista johdettuihin panos- ja tuotostavoitteisiin perustuvan alustavan analyysin esittely ja sitä koskeva keskustelu. Analyysin kirjaaminen: alustavat tulokset; Aloitteen aihepiirien erityisarviointi; Tulosten yleinen arviointi arviointilautakunnan määrittelemin perustein; Sopiminen loppuraportin rakenteesta ja osista. 4. Kolmas ja neljäs kokous: Keskustelu loppuraporttiluonnoksesta ja sen viimeistely. 5. Loppuraportin tuottaminen ja toimittaminen neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle.