EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 16.05.1995 
KOM(95) 190 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT YHTEISTYÖSSÄ UUSIEN 
ITSENÄISTEN VALTIOIDEN KANSSA 
TIETEEN JA TEKNOLOGIAN ALALLA 

Tulevaisuuden näkymät yhteistyössä uusien itsenäisten valtioiden kanssa tieteen ja teknologian 
alalla 
SISÄLTÖ: 
TIIVISTELMÄ 
1. Johdanto 
2. Yhteisöjen tavoitteet yhteistyössä uusien itsenäisten valtioiden kanssa 1 
3. Uuden tieteen kulttuurin stimuloivat osa-alat 
3.1. Vähennetty hankkeiden lukumäärä, parempi tuki 
3.2. INTASin sopeuttaminen 
3.3. Yhteistyö TACIS-ohjelmassa ja yhteensovittaminen jäsenvaltioiden 
kanssa 
3.4. Joustava hankkeiden rakenne infrastruktuuri rakentamiselle 
3.5. Alueellinen vaihtelevuus 
3.6. Temaattiset ensisijaisuudet 
4. Hankkeiden laadun ja soveltamisen parantaminen 
4.1. Tuki hankkeiden kehittämiseen 
4.2. Soveltaminen yhtenä valintaperusteena 
4.3. Muuntaminen ja kansainvälinen teknologiayhteistyö 
5. Kekseliäämmän tiede- ja teknologiaympäristön edistäminen 
5.1. Tiedon parantaminen 
5.2. Yhteistyökumppanin löytämiseen liittyvät aloitteet 
5.3. Seurantaverkko 
5.4. Oikeudelliset edellytykset 
5.5. Maksun si irto 
6. Suorien ulkomaisten investointien tilanne 
7. Yhteenveto toiminnasta: vaiheet ja välineet 
LIITE I NYKYINEN TIEDE- JA TEKNOLOGIAYHTEISTYÖ JA 
TÄMÄNHETKINEN TILANNE UUSISSA ITSENÄISISSÄ VALTIOISSA 
LUTE II INTASIN SOPEUTTAMINEN 
TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT YHTEISTYÖSSÄ UUSIEN ITSENÄISTEN 
VALTIOIDEN KANSSA TIETEEN JA TEKNOLOGIAN ALALLA 
TIIVISTELMÄ 
Euroopan unionin tultua uusien itsenäisten valtioiden naapuriksi Pohjoismaiden liittymisen 
myötä, sen toimet kansainvälisessä yhteistyössä tieteen ja teknologian alalla tehostuvat 
tavoitteenaan molemmin puolinen hyöty sekä kumppanuus- ja yhteistyösopimusten hengen 
mukaisten tavoitteiden saavuttaminen. 
Kuitenkin uusien itsenäisten valtioiden kuuden vuoden taloudellisen taantumisen jälkeen 
uudistuskehitys näyttää uupumisen merkkejä. Tässä tilanteessa tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen alaa sen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäjän asemassa, on 
kannustettava, jotta se voisi nousta tehokkaamman rakenteen myötä uudelleen sekä nopeammin 
kuin mitä yleinen muutoskehitys on sallinut tähän mennessä näissä maissa. Uusien itsenäisten 
valtioiden kanssa tieteen ja teknologian alalla toteutettavan yhteistyön tavoitteena on: 
- suunnata tutkijat uudelleen todellisten yksityisten ja julkisten tarpeiden 
tutkimukseen 
- päästä eroon vanhentuneista rakenteista ja edistää järkiperäistä kehitystä, 
- käyttää hyväksi teknologian kehityksen teollisia näkymiä, 
- löytää yhteistyökumppaneita uusille avautuville markkinoille ja 
- tukea tieteen pehmeää aseistariisuntaa. 
Ensimmäisen vaiheen välittömät toimet on tarkoitettu tukemaan laaja-alaisesti tutkijoita, jotka 
työskentelevät suhteellisesti pienten hankkeiden parissa. Nämä toimet ovat jääneet 
akateemiselle tasolle. Neljännessä puiteohjelmassa idän alueen kanssa käytävään yhteistyöhön 
tarkoitetut varat on vähennetty puoleen. Jäljellä olevat varat on suunnattava yhä paremmin. 
Ensisijainen asema annetaan tutkimushankkeille, joista saadaan tuloksia teollisuuden alalla tai 
hyödyllisiä ratkaisuja käytännön ongelmiin lähitulevaisuudessa. Hankkeiden täytäntöönpanon 
tehostamiseksi ja laadun lisäämiseksi annetaan voimakkaampaa tukea harvemmille, mutta 
tärkeämmille hankkeille, joiden tulevaisuuden näkymiin kuuluu tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen uuden kulttuurin osa-alueiden luominen. INTASin kokeiluvaihe on muutettava 
uudeksi lähestymistavaksi. Vähennetyistä varoista huolimatta Euroopan unioni tukee rajoitetusti 
tulevaisuudessa osaksi perustutkimusta sen ollessa korkealaatuista. 
Hankkeiden laadun parantamiseksi on suunniteltu erilaisia toimenpiteitä, joihin voidaan 
tulevaisuudessa käyttää suurempi rahoitusosa: 
- yleistä tiedon- ja kumppaneiden saantijärjestelmää parannetaan, 
- hankkeiden valmisteluvaihetta vahvistetaan, 
- hankkeiden valitsemisperusteita tarkennetaan ja 
-toimenpiteet oikeudellisten, taloudellisten ja poliittisten olojen vakauttamiseksi 
tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla. 
Tulevaisuuden toimet ja ensisijaisuuksien arviointi perustuu vuoropuheluun uusien itsenäisten 
valtioiden ja teknologian arviointi- ja seurantaverkon kanssa. Aktiivista yhteistyötä etsitään 
myös TACIS-ohjelman ja jäsenvaltioiden välillä. 
TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT YHTEISTYÖSSÄ UUSIEN ITSENÄISTEN VALTIOIDEN KANSSA 
TIETEEN JA TEKNOLOGIAN ALALLA 
1. Johdanto 
Kansainvälinen yhteistyö tieteen ja teknologian alalla entisen Neuvostoliiton alueen uusien 
itsenäisten valtioiden kanssa tapahtuu vaativissa olosuhteissa, kun tieteen alan uudistaminen 
on yhteydessä yleiseen poliittiseen uudistukseen. Taloudellisen uudistamisen ja 
demokratisoitumisen kehitys on ollut hieman ongelmallista ja kehitys on edelleen ennalta 
arvaamatonta. Valtavia sosiaalisia ongelmia on noussut esiin ja viime aikoina on ilmennyt 
aseellisia selkkauksia. 
Entisen suojellun talouden avautuminen maailman markkinavoimille on johtanut 
kilpailukyvyttömien teollisuuksien romahtamiseen ja tämän seurauksena BKT on laskenut 
jatkuvasti kuuden vuoden ajan. Nykyiseen oikeudelliseen tilaan ja poliittiseen tulevaisuuteen 
epäilevästi suhtautuvat länsimaiden teollisuudet ovat haluttomia lisäämään investointeja (katso 
6.). Tällä hetkellä toipumisen merkkejä on havaittavissa ainoastaan harvoilla aloilla suurimman 
osan yhteiskunnasta kärsiessä syvästä taloudellisesta ja sosiaalisesta lamasta. Näiden 
olosuhteiden vallitessa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alan on löydettävä oma 
paikkansa uutena taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäjänä. 
Ensimmäisten tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alan yhteistyökokemusten jälkeen 
uusien itsenäisten valtioiden kanssa, on tarpeellista mukauttaa päämääriä ja aloitteita sekä 
pyrkiä kohti käytettävissä olevien keinojen parempaa yhteensovittamista. Tämä aihe on avoin 
neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa käytäville keskusteluille. 
2. Yhteisöjen tavoitteet yhteistyössä uusien itsenäisten valtioiden kanssa 
Uusien itsenäisten valtioiden hallituksien tehtävänä on ohjata monimutkaista muutoskehitystä. 
Euroopan unioni voi kuitenkin kansainvälisen yhteistyön kautta edistää osaltaan merkittävästi 
tätä kehitystä. Kumppanuus-ja yhteistyösopimusten mukaisesti (katso liitteessä I oleva 1 kohta) 
toimien, jotka on toteutettu alueella yhteistyön keinoin, on osaltaan edistettävä tasapainoisuutta 
ja maailman talouteen tapahtuvan integraation rauhanomaista kehitystä aikaisemman eristyksen 
jälkeen. Kaikkien edistettyjen toimien on palveltava EU:n ja uusien itsenäisten maiden yhteisiä 
etuja. Yhteisön myöntämällä rahoitustuella yhteistyöhankkeisiin tieteen ja teknologian alalla 
ei saa olla sovellettavien kilpailusääntöjen vastaisia vaikutuksia. 
Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alaa haittaavat vielä voimakkaasti entiset rakenteet 
ja suuret tieteen ja teknologian alan varojen leikkaukset (nykyisen tilan analyysistä, katso liite 
I). Taloudellisten olosuhteiden epävarmuus edellyttää nopeampaa uudistusta, kuin mitä yleinen 
muutoskehitys on tähän mennessä sallinut. Tieteen on noustava uudelleen esiin supistetun ja 
tehokkaamman rakenteen muodossa, joka voidaan pitää yllä uusien itsenäisten valtioiden omien 
taloudellisten voimavarojen avulla. Euroopan unionin kansainvälisen tieteen ja teknologian 
yhteistyön tavoitteena on tästä syystä: 
- suunnata tutkijat uudelleen yksityisiä ja julkisia tarpeita vastaavien aiheiden 
tutkimukseen 
- korvata vanhentuneet rakenteet ja edistää järkiperäistä kehitystä, 
- käyttää hyväksi teknologian kehityksen teollisia näkymiä, 
- löytää yhteistyökumppaneita uusille avautuville markkinoille ja 
- tukea tieteen suuntaamista siviilitarkoituksiin. 
Euroopan unionin tärkein väline uudistuksen tukemisessa ja kannustamisessa on teknisen avun 
ohjelma itsenäisten valtioiden yhteisölle (TACIS) vuotuisine noin 500 miljoonan ecun 
budjetteineen. Myös tieteen ja teknologian alalla on kuitenkin käynnistetty suuri määrä toimia 
ja ohjelmia uudistuksen tukemiseksi. Erityisesti neljännessä tutkimusta ja teknologista kehitystä 
koskevassa puiteohjelmassa on kansainvälisen yhteistyön (INCO) ohjelmassa varaus 
yhteistyötoimiin. INCOn työohjelmassa mainitut alat ovat: ympäristön suojelu ja luonnon 
tasapainon säilyttäminen, terveys, edistynyt viestintä ja telematiikka, informaatioteknologia, 
materiaali-ja tuotantoteknologiat, bioteknologia ja kuljetus. Lisäksi säilytetään mahdollisuus 
osallistua muiden erityisten ohjelmien hankkeisiin (yksityiskohtaisemmat tiedot EU: n toimista, 
katso liitteet LI ja 2, yksityiskohtaisempi katsaus toteutuksiin, katso KOM (94) 420 lopul.). 
Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan neljännen puiteohjelman vuosittain saatavilla 
olevat varat "yhteistyöhön Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton uusien 
itsenäisten valtioiden kanssa" (yhteensä 248,5 miljoonaa ecua ajalla 1995-1998) ovat 
vähentyneet puoleen verrattuna 120,1 miljoonaan ecuun jotka myönnettiin yhdelle vuodelle 
1994. 
3. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen uuden kulttuurin stimuloivat osa-alat 
Ensisijaisuuksien yleinen määrittely tieteen ja teknologian muutoksessa uusissa itsenäisissä 
valtioissa on lukuisista yksittäisistä ja oma-aloitteisista kansallisista ja kansainvälisistä 
yrityksistä huolimatta edelleen ristiriitaista !. Ensimmäisen vaiheen aikana Euroopan yhteisö 
pitää kansainvälisen yhteistyön kannalta tärkeänä ylläpitää innostusta tieteeseen ja saada 
tiedemiehet tutustumaan kilpailukykyisiin menetelmiin. Käytettävissä olevat varat oli tämän 
vuoksi jaettu useiden pienten hankkeiden kesken. Kansainvälinen tuki ohitti käytännössä 
olemassa olevat rakenteet. Tuen saajat olivat yksittäisiä tiedemiehiä, jotka toimivat 
epämuodollisen yhteistyön viitekehyksessä. Euroopan unionin toimintasuunnitelmana ei ollut 
puuttua tutkimuslaitosten asioihin, vaan antaa innostuneille ja päteville tiedemiehille laajat 
mahdollisuudet mukautumiseen. Kansainvälisesti rahoitettujen hankkeiden ensimmäinen laaja 
valintamenettely käynnistettiin. Tämän vaiheen aikana tieteen ja teknologian alan yhteistyö jäi 
suurimmaksi osaksi akateemiselle tasolle ja siinä näytti olevan vain vähän osallistumista 
teollisuuden puolelta. 
Ottaen huomioon kokemukset menneestä ja taloudellisen tilanteen jatkuvasti hälyttävän tilan, 
seuraavan vaiheen on nopeutettava muutoksia koskevaa kehitystä ja sen on sisällettävä 
tärkeämpiä rakenteen perustamista koskevia vaikutuksia. Uusien itsenäisten valtioiden 
hallitukset pyrkivät pääasiallisesti samaan suuntaan, vaikka sosiaaliset vastoinkäymiset usein 
haittaavat poliittista toimeenpanoa. Siksi kansainvälisen tuen olisi käytettävä voimavaroja 
uusien suuntauksien edistämiseen ja saatava aikaan esimerkkejä lupaavasta tieteellisestä työstä. 
3.1. Vähennetty hankkeiden lukumäärä, parempi tuki 
Uuden toimintasuunnitelman pitää edistää uudistetun tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 
kulttuurin alojen luomista. Varat on keskitettävä harvemmille ja tärkeämmille hankkeille. 
Valintahankkeiden ei olisi ainoastaan itse osoitettava alttiutta yleiselle muutoskehitykselle, vaan 
myös niiden institutionaalisen ympäristön olisi osallistuttava siihen. Hankkeiden laadun 
parantamiseksi paremman soveltuvuuden saamisen alalla tarvitaan aktiivista tukea. Useita 
tukitoimenpiteitä on suunniteltu: 
- yleistä tiedon- ja kumppaneiden saantijärjestelmää parannetaan, 
- hankkeiden valmisteluvaihetta vahvistetaan, 
- hankkeiden valitsemisperusteita tarkennetaan ja 
- toimenpiteet oikeudellisten, taloudellisten ja poliittisten 
olojen vakauttamiseksi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla. 
1 OECD arvioi, että "vähintään 40 000 asiantuntijaryhmän" odotetaan osallistuvan tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen ensisijaisuuksien perustamiseen ja instituutioiden arvioimiseen. Katso OECD, tiede, teknologia ja 
innovaatiopolitiikat, Venäjän federaatio, I osa, Pariisi 1994, s. 36. 
3.2. INTASin sopeuttaminen (tiivistelmä liitteestä II) 
INTAS perustettiin joustavien ja tehokkaiden toimien välineeksi, joka pystyy hankkimaan 
lisäkeinoja yhteisön antamien keinojen lisäksi, se on myös Belgian oikeuden mukaan 
yksityisoikeudellinen yhdistys, jonka kokeiluvaihetta pidennettiin 31.12.95 saakka. INTAS 
koostuu tänä päivänä Euroopan unionin jäsenistä, Norjasta, Sveitsistä ja yhteisöstä. 
Nykyisessä muodossaan INTAS ei ole voinut saavuttaa kaikkia tavoitteita, joihin se on 
pyrkinyt perustamisestaan saakka. Se turvautuu itsenäisiin tilintarkastuksiin, joista paljastuu 
että sopimusten tekemisaika on erityisen pitkä, tämän rakenteen kulut ovat korkeat ja INTASin 
tehtäväksi annettu hankkeiden arvioinnin ei aina voida katsoa olevan avointa. Lisäksi Itä-
Euroopan muutosten ennalta arvaamattomuus on estänyt tämän toimen integroitumisen 
kolmanteen puiteohjelmaan; neljäs puiteohjelma korjaa tämän vaikeuden. 
Edelliset huomautukset huomioon ottaen komission katsoo, että uusien itsenäisten valtioiden 
kanssa toteutettujen yhteistyötoimien tieteen ja teknologian alalla on jatkuttava mutta tavalla, 
joka on enemmän suunnattu kohti todella ensisijaisia aloja. Toimien tehostamiseksi niitä 
jatketaan vastedes sellaisten tavanomaisten sääntöjen mukaisesti, joista määrätään 
tutkimusohjelmien täytäntöönpanemiseksi, INTASin erityisyydet säilyttäen, kuten liitteessä II 
selvitetään yksityiskohtaisesti. 
3.3. Yhteistyö TACIS -ohjelmassa ja yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa 
Suuresti vähentyneiden varojen käyttämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla tutkimus- ja 
kehittämistoimien pitää pyrkiä aktiiviseen yhteistyöhön TACIS -ohjelman kanssa sekä tiiviiseen 
yhteensovittamiseen. Yleinen tukitoiminta, kuten tietojärjestelmien perustaminen, hankkeiden 
valmisteluvaiheen avustaminen, oikeudellisen ja hallinnollisen avun antaminen 
järjestelmällisemmälle rakenteelle, liittyvät tiiviisti TACIS-ohjelmassa toteutettuihin toimiin. 
Tieteen ja teknologisen kehittämisen alan yhteistyö toisaalta vastaaja tukee TACIS -ohjelman 
hankkeita. 
Jäsenvaltioiden yksityisesti uusien itsenäisten valtioiden kanssa toteuttamien tieteen ja 
teknologisen kehittämisen alan yhteistyön toimista ei ole paljon tietoa. Molemminpuolisten 
tietämyksen parantamiseksi, yhteisvaikutuksen ja yhteistyön lisäämiseksi komissio on jo 
aloittanut tutkimuksia yksittäisten jäsenvaltioiden toimista2. Tällaisia tutkimuksia jatketaan ja 
laajennetaan käyttämällä runsasta aineistoa, jota on olemassa myös muiden järjestöjen kanssa, 
kuten OECD:n, Maailmanpankin, YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin, ja GATT/WTO:n 
kanssa. 
3.4.Joustava hankkeiden rakenne infrastruktuurirakentamiselle 
Tieteen ja teknologisen kehittämisen yhteistyön varoista ei tule suoraa institutionaalista tukea. 
Pitkäkestoisten rakenteiden perustaminen tai uudistaminen ja infrastruktuurin puutteen 
ratkaiseminen ovat uusien itsenäisten valtioiden hallitusten tehtäviä. Kansainvälinen yhteistyö 
tieteen ja teknologian alalla tukee niiden pyrkimyksiä rahoittamalla hankkeita. TACIS teknisen 
avun ohjelmana voi tukea hankkeita institutionaalisesti. Nykyinen poliittinen ja oikeudellinen 
tilanne asettaa etusijalle hankkeiden rahoituksen. On työskenneltävä parempien ja kestävämpien 
oikeudellisten ratkaisujen löytämiseksi tieteellisen infrastruktuurin investointeihin. 
3.5 Alueellinen vaihtelevuus 
Tieteen ja teknologisen kehittämisen mahdollisuuksia koskevaa keskushallinnon hajauttamista 
ja alueellistamista on vahvistettava. Yleensä alueilla, joilla on paljon tiedettä ja teknologista 
kehittämistä, on paremmat mahdollisuudet uusia niiden tieteellistä rakennetta omien 
voimavarojensa kautta. Reuna-alueiden tutkimuskeskukset, joilla ei ole lisäyhteyksiä, ovat 
suuremmassa vaarassa kaatua, mutta ne ovat myös tärkeitä paikallisen kehityksen kannalta. 
Alueelliselle merkittävyydelle, jota hallitsee yleinen paremmuuden valintaperuste, on annettava 
erityistä huomiota. 
2 Euroopan komissio, tiede, tutkimus, kehittäminen: Yhteistyö tieteen ja tutkimuksen alalla Keski- ja Itä-
Euroopan kanssa, Bryssel 1994 
Suuren ongelman muodostavat urbaanit ja yksirakenteiset entiset eristetyt "tiedekaupungit", 
joita keskushallinto, pääasiallisesti puolustusministeriö, tuki. Pitää muistaa, että sotateollinen 
tutkimus jatkuu monissa näistä kaupungeista, eikä niiden muuttaminen tavallisiksi kaupungeiksi 
ole hallitusten ensisijainen tavoite. KTTK toimii muuntamisen alalla tukemalla siviilihankkeita 
entisissä tiedekaupungeissa. Ajatukseen näiden "salaisten kaupunkien" muuttamisesta 
"Teknopoleiksi" suhtaudutaan hieman epäillen. Uusien itsenäisten valtioiden markkinarakenteet 
ovat luultavasti liian heikot tarjoamaan itseään yllä pitävää perustaa. Sopivampi pyrkimys 
muutoksen edistämiseksi "tavallisiksi" kaupungeiksi olisi ammattirakenteiden 
monipuolistamisen kautta. Alueellisten markkinoiden tarpeiden tyydyttäminen voi luoda 
parempia mahdollisuuksia kuin teknologian ylhäältä päin johdettu muutos. 
3.6. Temaattiset ensisijaisuudet 
Tieteen ja teknologisen kehittämisen alan yhteistyön yleiset ensisijaisuudet on yksilöity jo 
aikaisemmin. Kiinnostuksen kohteena ovat erityisesti ympäristöalan tutkimushankkeet, joiden 
tulevaisuuden näkymiin kuuluu tutkimuksen yleiseen muutokseen myötävaikuttaminen, mutta 
myös auttaminen ongelmissa, joita esiintyy erityisillä alueilla, kuten Mustallamerellä, 
Araljärvellä, Baikaljärvellä jne. Ydinsaastumisen vaikutuksia koskevaa yhteistyötä jatketaan 
Tshernobylissä ja muilla alueilla. Uudet itsenäiset valtiot voivat myös tuoda merkittäviä 
tuloksia maapallon muutoksia koskevaan tutkimukseen, johtuen niiden pääsystä arktisen 
ilmaston alueelle, avaruusteknologian käytöstä ja myös niiden laajasta alueellisesta 
levittäytymisestä. 
Uusien itsenäisten valtioiden kanssa toteutettavaa "Kolmansien maiden ja kansainvälisten 
järjestöjen kanssa toteutettava yhteistyö" -erityisohjelman työohjelmaa käsittelevä osa antaa 
yleiskatsauksen tärkeimmistä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen yhteistyön alueista. 
Kiinnostus näitä aloja kohtaan johtuu siitä erityisestä huomiosta, jota EU kiinnittää 
yhteistyöhön näillä aloilla tai uusiin itsenäisiin valtioihin, kun niiden tarpeisiin kuuluu 
infrastruktuurin rakentaminen, teollisuuksiensa nykyaikaistaminen, matalan elintason 
nostaminen tai niiden yhteiskuntia koskevien suurien ongelmien selvittäminen. Kaikki nämä 
aiheet ovat molemmin- puolisen kiinnostuksen kohteena ja ne ovat lupaavia kehityksen 
kannalta. Osaksi ne viittaavat muihin politiikkoihin, erityisesti ympäristön, viestintä- ja 
kuljetusjärjestelmien parantamiseen. 
Ydinteknologiaja avaruusteknologia olivat ennen edistyneimmät ja arvostetuimmat teknologiset 
kokonaisuudet. Molemmat liittyivät sotilaallisiin tarkoituksiin ja molempia voidaan käyttää 
rauhaan tähtääviin tarkoituksiin. Niiden paikkaa tulevaisuuden yhteiskunnassa ja erityisesti 
niiden taloudellista perustaa ja ympäristöä koskevaa ylläpitoa on kuitenkin harkittava 
huolellisesti. Aikaisemmin tehdyt investoinnit olivat valtavia mutta rakennelmat rapistuvat 
nopeasti. Ilman pitkän aikavälin suunnitelmaa käytöstä ja rahoituksesta tule vaisuudessa 
molemmat kokonaisuudet kohtaavat ongelmia, joiden seurauksena voi olla menetys maailman 
tieteen ja teknologisen kehittämisen yhteisölle. Ydinteknologian alalla tämä voi aiheuttaa 
turvatonta kehitystä. 
Talous, rahoitusta koskevat tutkimukset, yhteiskuntatieteet, markkinatalouteen suuntautunut 
oikeudellinen tutkimus, liike-elämä ja hallinto ovat aiheita, joita on aikaisemmin lyöty laimin 
tai jotka olivat suhteellisen heikkoja. Vaikka TACIS/T YT, Maailmanpankki ja monet yksityiset 
yliopistot tarjoavat rahoitusta koskevia tutkimuksia sekä koulutusta, yhteiskuntatieteet puuttuvat 
edelleen. Erityisesti kehityksen seuraamisen mahdollisuuksien ja todenmukaisen palautteen 
antaminen kehityksen suunnasta (teknologian arviointi) ovat tarpeellisia. Seurantaverkko (5.3.) 
auttaa näiden tehtävien perustamisessa. 
4. Hankkeiden laadun ja soveltamisen parantaminen 
Nykyisessä tilanteessa merkityksellisiä hankkeita ovat sellaiset, jotka johtavat joko teolliseen 
soveltamiseen tai todellisten ongelmien ratkaisumahdollisuuksien luomiseen 
lähitulevaisuudessa. 
EU: n teollisuuden puolelta katsottuna näytti vaikealta löytää ja yksilöidä korkean tason teknisiä 
tuotteita ja vielä hankalampaa oli niiden yhdentäminen läntisen tuotantojärjestelmän kanssa3. 
Teollisuuden hankkeiden parempi valmistelu auttaa enemmän tulevaisuudessa kuin laaja 
suuntaamattomien hankkeiden rahoittaminen. Siksi on tarpeellista valita ja valmistella 
paremmin tulevaisuudessa sovellettavat tutkimushankkeet. 
Tutkimustulosten soveltaminen olisi myös otettava huomioon, kun julkisen alan 
tutkimusehdotuksia tarkennetaan. Yleisen tilanteen kiireellisyys ja vähennetyt varat vaikuttavat 
valinnassa EU:n rahoittamiksi ehdotuksiksi, jotka arvioidaan niiden hyödyllisyyden kannalta 
tilanteen parantamiseksi. 
4.1. Tuki hankkeitten kehittämiseen 
Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevissa erityisohjelmissa käytettävät avoimet 
ehdotuskilpailut eivät aina ole paras mahdollinen tapa saada hyviä ehdotuksia. Uusien 
itsenäisten valtioiden viranomaisten kanssa käytävää keskustelua erityisessä väliaikaisessa 
foorumissa, johon osallistuvat uusien itsenäisten valtioiden asiantuntijat ja jäsenvaltiot sekä 
keskustelua toimivaltaisten instituutioiden kanssa olisi kehitettävä hyödyllisenä välineenä 
tavalla, jolla "teollisuuden yhteistyötä käsittelevät pyöreän pöydän kokoukset" toimivat. Tämän 
"keskustelun uusien itsenäisten valtioiden viranomaisten kanssa" tehtävänä on yksilöidä ja 
neuvotella teollisuuden tai julkisen alan kannalta tärkeistä mahdollisuuksista. 
Valmisteluvaihetta on yleisesti ottaen parannettava. Yhteisiä työryhmiä valituilla aloilla on 
käytettävä verkkojen luomiseen niin kauan kuin suunnitellut hankkeet ovat edelleen liian 
akateemisia. COST -hankkeiden olisi oltava avoimia uusille itsenäisille valtioille paremman 
yhteistyön aikaansaamiseksi verkoissa. Näistä verkoista voidaan tuottaa tulevaisuuden 
hankkeita. Tulevissa aloitteissa esitettävä talousarvion osa sisältää varoja työryhmille ja 
verkkoihin, jotka palvelevat erityisesti sovellettavien hankkeiden valmistelua. 
4.2. Soveltaminen yhtenä valintaperusteena 
Teollisuuden alalla todellisia soveltamisen mahdollisuuksia omaavien tutkimushankkeiden 
valitsemiseksi on otettava käyttöön tarkennetumpia valintaperusteita kuin yleisesti käytetty 
erinomaisuuden peruste. Nykyisessä tilanteessa olisi suosittava hankkeita, jotka ovat lähellä 
teollista tuotantoa. Hankkeisiin osallistuvien olisi siksi annettava todisteet siitä, että ehdotettu 
hanke on tärkeä ja että sillä on teollisuuden alan kumppani yhteenliittymässä. 
3 IRDAC:n lausunto tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä Keski-ja Itä-Euroopan kanssa 
Lisäksi yleisten tutkimushankkeiden yhteistyötä koskevien ehdotusten on sisällettävä arvio 
toteutettavuudesta. Ehdotuksen tehneiden kumppaneiden olisi toteutettava se ennakkoehtona 
ehdotusten tekemiseksi. Siinä kuvataan ennakoitu sovellus ja siinä on mainittava 
yhteistyökumppani, joka sitoutuu käyttämään hankkeen tuloksia. Julkista etua olevia hankkeita 
soveltava kumppani voi olla esimerkiksi elin, kuten ympäristöjärjestö, tai aluehallinto. 
Teollisuuden hankkeissa tämä voisi olla vasta perustettu PK-yritys uudessa itsenäisessä 
valtiossa tai kiinnostunut EU:n yritys. 
4.3. Muuntaminen ja kansainvälinen teknologiayhteistyö 
Korkealle tasolle sijoittuvat entisen sotateollisen kokonaisuuden teknologiat on muutettava 
uuden siviilituotannon käyttöön. Kuitenkaan uusien itsenäisten valtioiden markkinat eivät näytä 
olevan valmiita ottamaan vastaan uusissa itsenäisissä valtioissa valmistettuja korkean tason 
tuotteita. Teollisuuden kumppanin, joka sitoutuu soveltamaan tuloksia, löytäminen voi 
osoittautua tällä hetkellä hyvin vaikeaksi uusissa itsenäisissä valtioissa. Muuntaminen näiden 
olosuhteiden vallitessa on äärimmäisen vaikeaa. 
KTTK antaa tiedemiehille mahdollisuuden työskennellä tällaisten hankkeiden parissa. KTTK:n 
hankkeet rahoittavat Yhdysvallat, EU (TACIS -ohjelman kautta) 4 ja Japani. Tiedemiehiä ja 
insinöörejä tuetaan työskentelyssä ydinreaktoreiden turvallisuuden, radioaktiivisen jätteen 
hallinnon, avaruuden, uusien aineiden kehittämisen, rokotusten ja muiden lääketeknologioiden 
sekä eri ympäristöongelmia käsittelevien välineiden parissa. Ensimmäisessä erässä KTTK:n 
hankkeet tukevat rahallisesti yli 8200 tiedemiestä ja insinööriä, jotka ovat työskennelleet ennen 
joukkotuhoaseiden ja ohjusteknologioiden parissa. Voidaankin kysyä miten näistä hankkeista 
saadaan enemmän tuloksia, joilla on käytännön soveltuvuutta teollisuudessa ja julkisella 
sektorilla. 
Eräiden korkean tason sotilaallisten tutkimusmahdollisuuksien muuntamisen osalta voi olla 
hedelmällisempää toimia yhteistyössä EU: n yritysten kanssa teknisten varusteiden 
kehittämiseksi läntistä tuotantotapaa ja EU:n markkinoita varten, kuin aloittaa siviilituotanto 
Venäjän markkinoita varten. Yleistä käsitystä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alan 
yhteisten hankkeiden aloittamisesta tuotteiden suuntaamiseksi EU: n markkinoille uusien 
itsenäisten valtioiden tutkimusvälineiden käyttöön perustuen, on tutkittava huolellisesti. 
Nykyisessä tilanteessa tämän tyyppinen yhteistyö voi olla erittäin hyödyllinen molemmille 
osapuolille. Pätevillä laboratorioilla ja instituuteilla on mahdollisuus omaksua tutkimus- ja 
kehittämistöitä markkinatalouden edellytyksin. Yleisestä sotilaallisten tutkimuskeskusten 
haluttomuudesta tällaiseen ei-sotilaalliseen (esimerkiksi laserteknologia lääkevarusteissa) 
yhteistyöhön lännen yritysten kanssa olisi päästävä yli. Oikeudelliset seuraukset on tutkittava 
ja tekijänoikeuksia on suojeltava. 
Muutoksen tie lännen yritysten ja niiden nykyisen teollisten sovellusten kanssa voi olla pitkä. 
Kuitenkin avoin yhteistyö EU:n kumppaneiden kanssa edistäisi osaltaan huomattavasti tätä 
kehitystä. "Keskustelufoorumin" ja molempien välineiden; yhteisen toimintaohjelman ja 
toteutettavissa olevan arvioinnin kehittämiseksi perustettujen valmistelevien työryhmien ja 
verkkojen on jälleen valmisteltava tätä vaikeaa tehtävää. Muuntamishankkeet ovat ensisijaisia, 
jos ne tarjoavat toteutettavissa olevia ratkaisuja. 
5. Kekseliäämmän tiede- ja teknologiaympariston edistäminen 
Hankkeet eivät ainoastaan itse tarvitse parempaa tukemista valmisteluvaiheessa. Rakentavaa 
10 
tukea tarvitaan koko ympäristössä, jossa voidaan käynnistää hyödyllisiä ja vakaita hankkeita. 
Kansallisten viranomaisten on ryhdyttävä käsittelemään yleisen infrastruktuurin puutetta. 
Yksittäiset osat voidaan ohjata TACIS -ohjelma kautta tai eräitä oheistoimenpiteitä INCO:n 
kautta. 
5.1. Tiedon parantaminen 
Suuren ongelman muodostaa tarvittavan tiedettä ja teknologisen kehittämisen huipputasoa 
koskevan tiedon saanti. Tämä koskee tietoja niin yleisistä kehityksen seurantajärjestelmistä 
kuin käytännöllisestä kumppanin hakemisjärjestelmistäkin. Taloudellisia tilastoja ja 
indikaattoreita lukuun ottamatta ei ole olemassa sopivaa järjestelmää, ja saatavilla oleva tieto 
ei ole vielä saavuttanut hyödyllistä tasoa. Epätasaisesti jakautunut tieto tilanteesta aiheuttaa 
suuria ongelmia. Tieto keskeisistä kaupungeista kuten Moskovasta ja Pietarista on saatu viime 
vuosien 
4 Suomi ja Ruotsi osallistuvat yksittäisesti. 
aikana yhteistyön kautta. Myös sellaisten alueiden, kuten Novosibirsk, Jekaterinburg, Rostov 
ja mallikaupungin, kuten Nizhni Novgorod tiedot ovat saatavilla. Kuitenkin tiedot muista 
Venäjän alueista ja muista uusista itsenäistä valtioista ovat melko pinnallisia. 
Eri järjestöt ja neuvonantajat ovat tehneet useita olemassa olevia mahdollisuuksia koskevia 
arviointiyrityksiä. Hyödyllistä yleiskatsausta tilanteesta, rekisteriä tai pankkitietoja olemassa 
olevista instituutioista ja niiden nykyisistä kyvyistä ja mahdollisuuksista ei kuitenkaan ole 
saatavissa ja niiden keräämistä pitäisi kehittää. Myös tieteellisiä viestintäverkkoja olisi 
edistettävä palvelemaan tietojärjestelmien parantamista. 
5.2. Yhteistyökumppanin löytämiseen liittyvät aloitteet 
Parannetut tietojärjestelmät ovat elintärkeitä tutkimuskeskuksille, joiden aiemmat yhteydet 
kärsivät entisen Neuvostoliiton hajoamisesta. Kumppaneiden löytäminen yhteisiin 
tutkimusehdotuksiin on vaikeaa jo avoimemmassakin tilanteessa. Alikehittyneen 
tietojärjestelmän vallitessa kumppanin etsintä kuitenkin pienentää yhä enemmän yhteistyön 
yleisiä onnistumisen mahdollisuuksia. Lisätukea on annettava mahdollisten kumppaneiden 
auttamiseksi uusissa itsenäisissä valtioissa, EU:n jäsenmaissa, assosioituneissa maissa sekä 
ETY:n maissa, jotta ne löytäisivät sopivat yhteistyökumppanit. Saavutetun tutkimuksen verkon 
laadun tulisi olla ratkaiseva tekijä, ei määrän. EU.ssa on olemassa tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevan yhteistyön mallivälineitä: (entinen Value) Relay Centre -keskuksen 
välineet. Samanlaiset välineet, jotka on perustettu yhdessä teknologian arviointi- ja 
seurantaverkon kanssa uusia itsenäisiä valtioita varten, parantavat hankkeiden laatua ja 
edistävät osaltaan pitkäkestoista infrastruktuuria. 
Lisäksi kiinnostuneiden teollisuuden haarojen ja muiden järjestöjen aiheeseen suuntautuneita 
"meklaritapahtumia" voitaisiin järjestää TACIS:n ja jäsenvaltioiden toimien 
yhteensovittamisen yhteydessä. 
5.3. Seurantaverkko 
Toimen tyypin ja suunnan ensisijaisuuden kehitystä seuraa keskustelu uusien itsenäisten 
valtioiden viranomaisten kanssa. Tieto on yhdistettävä arviointi- ja seurantatutkimuksiin. 
Paikallisen tason tieto on tehtävä helposti saatavaksi, yhteensovitetummaksi ja paremmin 
11 
hyödynnettävämmäksi. Alueellisen tason seurantaverkon olisi katettava uudet itsenäiset valtiot 
pitkällä aikavälillä. Verkon polttopisteenä on jatkuvasti tiedon (tietokannat) parantamiseen 
kohdistuva työ, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien hankkeiden muutosten ja 
niiden paikallisten vaikutuksien arviointi ja seuranta. Saman aikaisesti ne palvelevat paremman 
tiedonlevittämistä ja alueiden ja uusien itsenäisten valtioiden yhteensovittamista. 
5.4. Oikeudelliset edellytykset 
Oikeudelliset edellytykset ovat eniten sitovia. Teolliset tekijänoikeudet, fyysinen omistaminen 
sekä tekijänoikeudet (patentit) aiheuttavat suuria ongelmia yhteistyössä. Venäjän federaatio 
sääti uuden patenttilain, joka on tehty Euroopan patenttijärjestön (EPJ) mallin mukaisesti. 
Koska täytäntöönpano on heikkoja toistaiseksi ei ole valvontajärjestelmiä, yksityisen sektorin 
osallistuminen yhteisiin tutkimushankkeisiin jää kuitenkin vähäiseksi. Kansainvälisen yhteistyön 
kumppanit tarvitsevat yleistä varmuutta sitoumuksista, velvollisuuksista ja riskeistä. Aloitteilla 
on oltava vakaa oikeudellinen tausta, johon voidaan viitata riitatilanteissa. Oikeudellinen 
käsittely uusissa itsenäisissä valtioissa on monessa suhteessa ennalta arvaamatonta. Yhteinen 
asiantuntija- tai työryhmä voisi tukea oikeudellisten edellytysten parantamista. 
5.5. Maksunsiirto 
Myös maksunsiirtojen verotukseen liittyy epävarmuutta. KTTK on saanut verovapauden. 
Samaa asiaa ajetaan nyt INTAS:lle. Verotus näyttää olevan korkeampaa, jos mukana on 
instituutioita. Tämä johtaa yritykseen ohittaa viralliset instituutiot ja myöntää tutkimusvaroja 
enemmän yksittäisille tutkijoille. Pankkijärjestelmän mahdollisuuksia on myös pohdittava. 
Yhteisiä keskusteluja ja työryhmiä yhdessä muiden hallitusten tai hallituksista riippumattomien 
järjestöjen edustajien kanssa olisi toimeenpantava. 
6. Suorien ulkomaisten investointien tilanne 
Oikeudellisten olosuhteiden epävarmuus on edelleen pääeste lännen tekemille suuremmille 
teollisille investoinneille. Tutkimus ja teollinen kehittäminen liittyvät tiiviisti toisiinsa. 
Rakennemuutoksen tarve tieteen alalla on yhteydessä yksityisten sijoittajien etuihin 
työskennellä yhdessä uusien itsenäisten valtioiden teollisuuksien ja niiden tutkimuskeskusten 
sekä rakennustoimistojen kanssa. Uusien itsenäisten valtioiden teollisuuden on päästävä 
lähemmäs todellisia tarpeita sekä sisäisiä ja ulkoisia markkinoita. Yhteistyöohjelmat tieteen ja 
teknologian alalla voivat ainoastaan pohjustaa asiaa. Tiede ja teknologia voivat antaa 
virikkeitä, mutta jos niitä ei seuraa ulkomaalaisia investointeja, mitään vakaata taloudellista 
vaikutusta omaavaa jatkuvaa innovaatiokehitystä ei voida aloittaa pitkän aikavälin tähtäimellä 
Todellisia taloudellisia muutoksia odotetaan, kun maihin alkaa virrata ulkomaalaisia 
investointeja. Pääasiallisesti EU:ssa toimivat yritykset ovat kiinnostuneita, ja muutkin 
investoinnit voisivat olla mahdollisia. Oikeudellisten olosuhteiden epäselvyydestä ja huolesta 
yleisestä poliittisesta tulevaisuudesta johtuen nykyisten investointien taso jää edelleen verrattain 
alhaiseksi korkean tason teknologisen tietämyksen houkuttelevista mahdollisuuksista, valtavista 
markkinoista ja alhaisista palkoista huolimatta. 
7. Yhteenveto toiminnasta: vaiheet ja välineet 
Uusien itsenäisten valtioiden kanssa toteutettavien kansainvälisten yhteistyötoimien tieteen ja 
teknologisen kehittämisen alalla tulisi keskittyä seuraavaan: 
12 
1. Harvemmat ja tärkeämmät hankkeet, jotka ovat lähellä soveltamista 
2. INTASin sopeuttaminen 
3. Toimien ja hankkeiden valmistelu sekä mahdollisten kumppaneiden löytäminen uusien 
itsenäisten valtioiden viranomaisten kanssa käytävän keskustelun kautta sekä hankkeiden 
valmistelu rahoitusverkkojen avulla, 
4. Ehdotusten jättämistä koskevat uudet vaatimukset: toteuttettavuusarvion antaminen ja 
jättäminen soveltavan kumppanin kanssa, 
5. TACIS -ohjelman ja muiden EU:n ohjelmien yhteistyö ja yhteensovittaminen; työn 
sovittaminen jäsenvaltioiden toimiin, Euroopan jälleenrakentamis- ja kehityspankkiin ja 
maailmanpankkiin, 
6. Yleisesti: suurempi osuus varoista hankkeiden laatua ja soveltamista parantaviin 
tukitoimenpiteisiin: 
* Tärkeitä tutkimuslaitoksia, niiden tieteellistä profiilia, arviointituloksia, 
meneillään olevia hankkeita jne. koskeva tietopankki 
* Uusien itsenäisten valtioiden keskushallinnosta hajautetun seurantaverkon 
edistäminen 
* Kumppaneiden löytämiseen liittyvät tapahtumat, tiedotuspäivät jne. yhdessä 
kiinnostuneiden teollisuuden alojen kanssa 
* toimet oikeudellisten ja taloudellisten edellytysten parantamiseksi 
tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla. 
LIITE I 
NYKYINEN TIEDE- JA TEKNOLOGIAYHTEISTYÖ JA TÄMÄNHETKINEN 
TILANNE UUSISSA ITSENÄISISSÄ VALTIOISSA 
SISÄLTÖ 
1. EU:n yhteistyökehys uusien itsenäisten valtioiden kanssa 
2. Tiede- ja teknologiayhteistyön kehittäminen uusien itsenäisten valtioiden kanssa 
3. Nykyinen tilanne Neuvostoliiton jälkivaikutuksessa tieteeseen ja teknologiaan 
3.1 Menneisyyden perintö 
3.2 Tieteen alan koko ja määrä 
3.3 Aivovuodon merkitys 
3.4 Tiede- ja teknologia-alan uudet alueelliset järjestelyt uusissa itsenäisissä 
valtioissa 
3.5 Uusi vaihtelu alueellisessa yhteistyössä 
13 
1. EU:n yhteistyökehys uusien itsenäisten valtioiden kanssa 
Ottaen huomioon jatkuvuuden tarpeen ja tulevaisuuden huomattavat taloudelliset mahdolli­
suudet, on EU:n etujen mukaista kehittää kauppa- ja investointisuhteita koko alueella 
oikeudellisten edellytysten mukaisesti. Komissio allekirjoitti hiljattain kumppanuus- ja yhteis­
työsopimukset (KYS) Venäjän federaation, Ukrainan, Kazakstanin ja Kirgisian kanssa. 
Kaikkien muiden valtioiden kanssa, lukuun ottamatta Tadzikistania, KYS-sopimuksista 
neuvotellaan parhaillaan tai alustavat keskustelut on aloitettu. 
Yleiseksi muotoiltu sopimus sisältää yksityiskohtaisen artiklan yhteistyöstä tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen alalla. Asettaen päämääräkseen molemminpuolisen pääsyn 
tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmiin, kolme mainitun yhteistyön pääaluetta ovat: 
tieteellisen ja teknisen tiedon vaihto, yhteiset aloitteet tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 
alalla sekä koulutustoiminta ja liikkuvuus. Yhteisten etujen mukaisesti päämääränä on kiinnittää 
erityistä huomiota joukkotuhoaseiden parissa työskennelleiden tiedemiesten ja tutkijoiden 
siirtämiseen uusiin työtehtäviin. Neuvotteluja suunnitellaan myös tekijänoikeussäädöksistä. 
Neljäs tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma tarjoaa uusille itsenäisille 
valtioille yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla toimessa 2: "Yhteistyö kolmansien maiden 
ja kansainvälisten järjestöjen kanssa", A2 osa: "Yhteistyö Keski-ja Itä-Euroopan maiden ja 
entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa". Lisäksi sekä neljäs tutkimuksen 
ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma että EURATOM:in puiteohjelma tarjoavat uusille 
itsenäisille valtioille osallistumismahdollisuutta muiden erityisten ohjelmien yksittäisiin 
hankkeisiin. Näissä tapauksissa uudet itsenäiset valtiot erotetaan kahteen ryhmään: 
* eurooppalaiset uudet itsenäiset valtiot, jotka voivat osallistua kaikkiin 
puiteohjelman erityisohjelmiin EY:n perustamissopimuksen 130 j artiklan 
mukaisesti, ja 
* muut kuin eurooppalaiset uudet itsenäiset valtiot, jotka voivat osallistua 
sellaisiin erityisiin ohjelmiin, jotka vastaavaa erityisohjelmaa koskevan 
päätöksen väliaikainen määräys ( 8 artikla) niille avaa. 
Uusia itsenäisiä valtioita varten vuonna 1991 käynnistetty teknistä apua koskeva ohjelma 
TACIS vuosittaisine 500 miljoonan ecun talousarvioineen tarjoaa tieto-taitoa ja teknisiä laitteita 
suurelle joukolle julkisia ja yksityisiä järjestöjä. TACIS myönsi 20 miljoonaa ecua Moskovan 
kansainväliselle tiede- ja teknologiakeskukselle (KTTK), joka perustettiin kansainväliseksi 
järjestöksi yhdessä Venäjän, Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa. Sen päämääränä on työllistää 
aseteollisuusalan tutkijoita siviiliprojekteihin. TACIS rahoittaa myös yhteistoimintaa talouden 
alalla (TYT) sekä tukee tieteen ja teknologian soveltamista markkinatalouteen koskevia toimia 
ja tiedemiesten uudelleen kouluttamista, opetusta, ja ammatillista kiinnitystä. 
2. Tiede- ja teknologiayhteistyön kehittäminen uusien itsenäisten valtioiden kanssa 
Ensimmäisessä entisen Neuvostoliiton hajoamista seuranneessa vaiheessa EU käynnisti suuren 
joukon yhteistyötoimia tieteen ja teknologian alalla tukeakseen muutosprosessia(6). Yhteistyö 
ydinfission turvallisuuden alalla (Tsernobyl) ja valvotun fuusion ohjelma ITER oli käynnistetty 
jo aikaisemmin. KOPERNlKUS-toiminta käynnistettiin Keski-Eurooppaa varten ja uusien 
itsenäisten valtioiden tutkijat liittyivät siihen vuonna 1994. Kolmannen puiteohjelman viiden 
14 
erityisen ohjelman yhteisiin projekteihin osallistumista tuettiin. Yksityisenä yhdistyksenä 
perustettu INTAS oli tarkoitettu erityisesti tukemaan yleisiä voimavaroja tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen alalla uusissa itsenäisissä valtioissa yhteisten projektien avulla. 
THERMIE käynnisti yhteistyön energian alalla, TEMPUS korkeamman opetuksen alalla. 
Uusien itsenäisten valtioiden osallistuminen joihinkin COST-toimiin laajensi Euroopan yhteisiä 
tieteellisiä verkkoja. EUREKA hyväksyi Venäjän federaation jäseneksi teolliseen yhteistyöhön. 
Eurooppalaiset tutkimusjärjestöt, kuten CERN, ESO ja ESA vahvistivat jo olemassa olevia 
suhteita erityisillä tieteellisillä aloillaan. Lisäksi yksittäiset jäsenvaltiot, muut maat, 
kansainväliset järjestöt ja kansalaisjärjestöt ovat puolestaan tehostaneet tieteellistä yhteistyötä 
eri aloilla, tosin vähäisellä yhteensovittamisella. 
3. Nykyinen tilanne Neuvostoliiton jälkivaikutuksessa tieteeseen ja teknologiaan 
Entisessä Neuvostoliitossa tiedettä pidettiin arvossa ja usko "tieteellis-teknologisen kehityksen" 
voimaan kuului kommunistiseen retoriikkaan. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 
määrästä ja kiistattomasta laadusta huolimatta selviä samanaikaisia puutteita esiintyi. Tieteen 
järjestely vastasi toisia tarkoituksia kuin markkinataloudessa ja demokratioissa yleensä 
sovellettavat tieteen konseptit. Tiede oli entisessä Neuvostoliitossa omistettu edistämään 
valikoituja teknologioita, jotka yleensä pyrkivät sotilaallisen ylivoiman saavuttamiseen ja 
kommunismin ylemmyyden todistamiseen. Sellaisena se aluksi toimi menestyksellisesti. Se 
saavutti huippunsa Sputnikin laukaisemisessa. 
katso erityisesti COM(94) lopullinen :'Euroopan unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden sekä entisen 
Neuvostoliiton alueen uusien itsenäisten valtioiden välinen yhteistyö tieteen ja teknologian alalla ' sekä Euroopan 
komission esite: Tieteellinen ja teknologinen yhteistyö Itä-Euroopan kanssa, Bryssel-Luxemburg 1994 
Kahdeksankymmentäluvulla entinen Neuvostoliitto jäi jälkeen informaatio-ja viestintäteknolo­
gioiden dynaamisesta kehityksestä ja niiden soveltamisesta yhteiskuntaan. Lännessä 
"informaatio" kehittyi avaintekijäksi teknologisessa kehityksessä ("tietoyhteiskunta"). Muissa 
kuin demokraattisissa yhteiskunnissa ei voitu sallia yksityishenkilöiden valvomatonta viestintää. 
Näin yhteiskunnan rakenteesta tuli tärkein rajoittaja näiden uusien teknologioiden kehityksen 
hyödyntämiselle. Tämän päivän yhteiskunnissa kehitys ei ole vain riippuvainen tieteellisistä 
edistysaskelista, vaan sen on myös taattava asianmukainen täytäntöönpano ja soveltaminen 
yhteiskuntaan. Tämän jättäminen huomiotta vaikutti epäilemättä taloudellisen järjestelmän 
lopulliseen romahdukseen. 
3.1 Menneisyyden perintö 
Tieteellisen kehityksen olosuhteissa entisessä Neuvostoliitossa oli etuna, että järjestelmä pystyi 
tietyillä aloilla tuottamaan erilaisia ja omaperäisiä ratkaisuja, joita ei kerrottu kansainväliselle 
tieteelliselle yhteisölle. Kuitenkin ilman aikaisempien olojen suojelutoimia tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen puutteet paljastuivat soveltumattomiksi markkinatalouden 
edellytyksiin. Entisen neuvostojärjestelmän piirteet, joista puutteet aiheutuivat voidaan esittää 
seuraavanlaisena yhteenvetona: 
* tieteen ja teknologian sekä vastaavan teollisen tuotannon merkittävä sotilaalli­
nen suuntautuneisuus sekä keskittyminen erityisiin aloihin, kuten ydinfysiik­
kaan, avaruuteen, laserteknologioihin ja matematiikkaan, 
15 
* useimpien tiedemiesten eristäytyminen maailman yhteisöstä, heidän usein 
salaisissa kaupungeissa tapahtuvan työskentelynsä salaaminen on johtanut 
rajoittuneeseen kykyyn hallita kansainvälisen tiedeyhteisön käyttämiä kieliä sekä 
rajoittuneeseen osallistumiseen kansainvälisissä keskusteluissa ja verkostoissa, 
* ei yksityisomistusta, ei teollisia tekijänoikeuksia eikä henkilökohtaisia 
patentteja, 
* keskittyneisyys ja sen kielteiset alueelliset vaikutukset: alueellinen epä­
tasapaino, ei yhteyttä paikallisiin ongelmiin, teollisten tuotantolaitosten ja 
vastaavien tutkimuskeskusten välisen uudistustoiminnan pitkät välimatkat. 
* tehokkaiden yhteyksien puuttuminen koulutuksen (yliopistot) ja tutkimuksen 
(tiedeakatemia ja tutkimuskeskukset) väliltä, 
* raskas byrokratia, hierarkinen ylhäältä alas -tyylinen järjestelmä, joka 
osaltaan vaikutti T&K-järjestelmän hitaaseen rappeutumiseen 80-luvulla, ei 
tietoisuutta kustannusten hallinnasta alalla 
* ei markkina- tai pienkuluttajasuuntautuneisuutta eikä kykyä ratkaista 
ongelmia, keskitetysti suunnitellun talouden äärimmäisen tarjontajohteinen linja, 
* teollisuuteen ja kulutustuotteisiin sovellettavien informaatio- ja viestintä­
teknologioiden kehityksen puute 
* kieltäytyminen myöntämästä ympäristöongelmia, energiaa säästävien 
teknologioiden puute, 
* puutteet kustannusten hallinnassa, taloudellisessa ja rahoituksellisessa 
harkinnassa, ei itsenäistä ja kriittistä kuria taloudessa, liiketoimissa, liike-
elämää koskevissa tutkimuksissa tai hallinnossa jne. 
* ei yhteiskunnassa käynnissä olevaa kehitystä seuraavaa ja tarkkailevaa 
empiiristä yhteiskuntatieteellistä tutkimusta, ainoastaan 'tieteellinen marxismi-
leninismi' ideologisena vakaumuksena 
Tieteen ala kohtaa tulevaisuudessa suuria muutoksia, huolimatta sen vahvuudesta, hyvästä 
kehityksestä ja keskeisestä asemasta yhteiskunnassa. 
3.2 Tieteen alan koko ja määrä 
Tieteen ala verrattuna muihin teollistuneisiin valtioihin oli henkilöstöltään ylisuuri: jyrkän 
pudotuksenkin jälkeen tutkijoita ja insinöörejä oli tuhannesta työntekijästä (12,9 vuonna 1989, 
11,4 vuonna 1990) 10,1 vuonna 1991, kun esimerkiksi EU:ssa vuonna 1991 keskiarvo oli 4,2. 
Hallitukset leikkasivat suuresti tiedekustannuksia, kun entinen tiedeala ei kyennyt osallistumaan 
taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen parantamiseen lyhyellä aikavälillä. Kun T&K:n osuus 
BKT:sta oli 80-luvulla noin 3,5 prosenttia, oli osuus5* vielä vuonna 1990 2,1 prosenttia 
BKT:sta. Tänä päivänä osuus Venäjän federaatiossa on luultavasti alle 0,5 prosenttia, ottaen 
huomioon, että itse BKT on laskenut noin 60 prosentilla. Verrattuna EU:iin, jonka 
16 
keskimääräiset menot tieteeseen ja teknologiaan ovat 2 prosenttia BKT:sta. 
Taloudellisten voimavarojen dramaattista vähentämistä ei edeltänyt kunnollinen suunnittelu. 
Sillä välin Venäjän tiede- ja teknologiapolitiikan ministeri ehdotti prioriteettisuunnitelmaa. 
Ottaen huomioon vakavat sosiaaliset seuraukset, jää nähtäväksi tuottaako suunnitelma 
pienempiä ja tehokkaampia tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen rakenteita. Henkilöstöl­
tään yli 5000 hengen laitokset ja järjestöt eivät ole työoloiltaan luovia, ja kuten muutkin suuret 
rakenteet yleensä, tuntuvat vastustavan muutosyrityksiä. 
Tämän hetken tilanteessa tieteen alan tuotto on riittämätöntä. Kuluvan vuoden budjetti kuluu 
suurilta osin perustoimiin, kuten lämmitykseen ja sähköön. Lisäksi palkkaustaso on alhainen, 
mikä puolestaan vaikuttaa motivaatioon ja usein laitokset ovat päiviä tai viikkoja suljettuina 
energian säästämiseksi, tai tiloja vuokrataan lisätulojen saamiseksi. 
3.3 Aivovuodon merkitys 
Ylisuurten rakenteiden henkilöstövähennyksiä pitää jatkaa. Ongelmana on, kuinka säilyttää 
parhaat tiedemiehet ja toisaalta tarjota lähteville tutkijoille mahdollisuuksia hyödyntää 
tieteellistä taustaansa teollisuuksien modernisoinnissa. Tällainen aivovuoto on tarpeellista. 
Aivovuodon pelosta tuli pääargumentti kumppanuusohjelmien puolesta. Lisäksi 
kumppanuusohjelmat voivat toimia myös ponnahduslautana maastamuutolle. 
Kumppanuusohjelmia ei käynnistetty yhteistyössä EU:n ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa. 
Niiden sijaan EU pitää yhteistyöhanketta tutkimuksen alalla - kuten PK-yritysten selviytyminen 
teknologisten tuotteiden kehityksestä - parempana keinona aivovuodon kotimaahan uudelleen 
ohjaamisessa vähäisemmistä tehtävistä teknisen kompetenssin ja teollisen innovaation aloille. 
Niin kutsutun "aivovuodon kotimaahan" hyväksyntä lisääntyy kuitenkin hitaasti. Mielipiteeseen 
vaikuttaa tiedemiesten entinen arvovalta: "vähäisempi kaupan alan työ" ja "parempi palkka" 
eivät tuntuneet sopivan yhteen. Ottaen huomioon tarpeen vähentää tutkijoiden kokonaismäärää 
siirtymistä yksityiseen yrittämiseen tulee pitää itsesäätelevänä kehityksenä, joka ohjaa 
lahjakkaita henkilöitä uusiin ja tarpeellisiin tehtäviin. 
"Aivovuoto ulkomaille" jäi alkuperäisistä peloista huolimatta vähäiseksi. Ensimmäisen suuren 
akateemisen muuttoaallon jälkeen vuosina 1990/91 (juutalaisten ja saksalaisten maastamuutot) 
tiedemiesten muutto on ollut vähäistä. Tiedemiesten ja ulkomaisten laitosten väliset väliaikaiset 
sopimukset ovat yleistyneet. Ne tarjoavat siirtymäratkaisun henkilöille, jotka tahtovat laajentaa 
tietoaan ja tuoda hankittua pätevyyttään uusiin ympäristöihin. Ensimmäisen paniikkireaktion 
jälkeen otetaan tänä päivänä huomioon myös aivovuodon myönteiset vaikutukset. Lähtö 
avoimesta poliittisesta järjestelmästä, jossa on nyt uusia yhteyksiä vaihdolle -erilaisia kuin 
ennen- antavat tiedemiehille mahdollisuuden jatkaa kommunikointia entisten laitostensa kanssa, 
yleensä molempien eduksi. Tällaisista suhteista voi seurata laitosten epävirallinen kaksosyh-
teys. 
Tietoa aivovuodosta sotateollisista laitoksista tiettyihin aseteknologian salaisuuksista 
kiinnostuneisiin maihin ei ole julkisesti saatavilla. Kansainvälinen tiede-ja teknologiakeskus 
pyrkii hyödyntämään sotateollisessa tutkimuksessa saavutettua tietoa siviilihankkeisiin. 
Toiminnan tulosten tulisi auttaa rajoittamaan sotateollisuuden aivovuotoa. Äskettäin venäläisiä 
tiedemiehiä on siirtynyt erityisesti Baltian maista, mutta myös Kazakstanista ja muista kuin 
venäläisistä tasavalloista. Työskenneltyään Venäjän ulkopuolisissa sotateollisuuden 
17 
tutkimuskeskuksissa he ovat nyt työttömiä ja vailla yhteyksiä Venäjälle tai venäläisiin 
tutkimuslaitoksiin tai nykyisen asuinvaltionsa laitoksiin, ja tämä ryhmä onkin alttiina 
hyväksymään kolmansien maiden tarjouksia. Tietoa tällaisesta liikenteestä tulisi olla saatavilla. 
3.4 Tiede- ja teknologia-alan uudet alueelliset järjestelyt uusissa itsenäisissä 
valtioissa 
Entisen Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena tiede-ja teknologia-ala on hajautunut. Tärkeät 
laitokset ja tuotantoyksiköt, jotka ennen muodostivat ketjun, ovat nyt eri valtioissa. 
Keskeytyneet ja epätäydelliset uudistus- ja sovellusjaksot ja ketjut ovat jatkuva ongelma. 
Arviolta 70 prosenttia tutkimuskapasiteetista on jäänyt Venäjän federaation alueelle 
jakautuneena erittäin epätasaisesti. Venäjän jälkeen toiseksi tärkein sotilas-ja siviilialan tieteen 
ja teknologian sijaintipaikka on Ukraina. Joidenkin uusien itsenäisten valtioiden alueilla on 
tiheitä (sotilas-) tutkimuskeskuskeskittymiä, mutta vaikeuksia hyödyntää näitä kansallisiin 
tarpeisiin, kun taas toisiin valtioihin ei jäänyt yhtään korkeatasoista tutkimuslaitosta tulevaa 
kehitystä silmällä pitäen. Molemmat tilanteet aiheuttavat vakavia ongelmia uusille kansallisille 
tukirakenteille. 
Näiden elementtien yhteenliittämisyritykset eivät välttämättä ole parhaita mahdollisia ratkaisuja 
kun tuotantoedellytykset ja markkinanäkymät ovat muuttuneet. Entisten kumppaneiden 
yhteistyöehdotukset ovat tervetulleita, mikäli ne todistavat teollisten uudistusten 
toteutettavuuden uudessa yhteistyössä. 
3.5 Uusi vaihtelu alueellisessa yhteistyössä 
Uusien itsenäisten valtioiden alueellisen yhteistyön strategiat ovat ehdollisia, sillä poliittisten 
suhteiden kehitys yksittäisten valtioiden välillä ei ole vakiintunut. Neuvoteltavat suhteet 
NATO:n, OECS:n ja uusien itsenäisten valtioiden välillä vaikuttavat alueiden suhteisiin. 
Valtavine taloudellisine, sosiaalisine ja sotilaallisine voimavaroineen Venäjän federaatio on 
suurin haaste EU:lie. Mitä tulee muihin uusiin itsenäisiin valtioihin, niistä läntisimmät 
(Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova) tarvitsevat halpaa energiaa. Keski-Aasian valtioilla on 
suuri taloudellinen merkitys, varsinkin energian alalla, mutta ne tarvitsevat suuria investointeja 
sopivaan hyödyntämiseen. Kaukaasian tasavallat tarvitsevat vielä suurempaa tukea, ottaen 
erityisesti huomioon alueen epävakaa tilanne. Yhteys Euroopan kauppavaihtoon, investointeihin 
ja teknologiaan on siis ensisijaisen tärkeää kaikille kumppaneille. Venäjän federaatio on 
edelleen mallitekijä, sen suuntauksilla tulee olemaan suuri vaikutus kehitettäessä vaihtoehtoja 
kaikille muille uusille itsenäisille valtioille. 
Keski- ja Itä-Euroopan sekä uusien itsenäisten valtioiden väliset eroavaisuudet voivat hämärtyä 
jatkuvassa kehityksessä. Naapurivaltioiden väliset alueellisen yhteistyön sopimukset edistävät 
uusien alueellisten yhteistyökuvioiden luomista. Keski- ja Itä-Euroopanja uusien itsenäisten 
valtioiden alueiden erilaiset tarpeet yhteistyöhön tieteen ja teknologian alalla ovat muodostu­
massa; läntinen, EU:hun assosioitunut alue, itäisen Keski- ja Itä-Euroopan kaukaisempi ja 
uusien itsenäisten valtioiden läntisempi Venäjän ja EU:n välinen alue, Kaukaasian takainen 
alue, Aasian tasavallat ja Venäjän federaatio. Tutkimuksilla ja jatkuvalla keskustelulla 
seurataan muuttuvia vaihtoehtoja ja tarpeita. 
18 
LYHENTEET 
TYT Talouden alan yhteistyötoimi 
KYS Kumppanuus- ja yhteistyösopimus 
EPJ Euroopan patenttijärjestö 
KIE Keski- ja itä-Eurooppa 
IVY Itsenäisten valtioiden yhteisö 
COPERNICUS Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja vuodesta 1994 lähtien myös uusien 
itsenäisten valtioiden tutkimuksen alan tukitoimet kolmansille maille avoimien 
viiden erityisohjelman ulkopuolella 
COST Euroopan tieteen ja tekniikan tutkimuksen yhteistyöohjelma 
CERN Euroopan ydintutkimusjärjestö 
CRAFT Teknologian alan yhteistyöhön perustuva tutkimustoimi 
ESA Euroopan avaruusjärjestö 
ESO Euroopan eteläinen observatorio 
EU Euroopan unioni 
EUREKA Euroopan teollisentutkimuksen yhteistyöverkko 
SUS Suorat ulkomaalaiset sijoitukset 
PO Puiteohjelma 
Ent. NL Entinen Neuvostoliitto 
IMF Kansainvälinen valuuttarahasto 
INCO Kansainvälinen tieteen ja tekniikan alan yhteistyö 
INTAS Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tieteenharjoittajien kanssa 
tehtävän yhteistyön edistämiselle perustettu kansainvälinen yhdistys 
KTTK Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (XII pääosaston ohjelma) 
IRDAC Teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antava komitea 
NATO Pohjois-Atlantin puolustusliitto 
UIV Uudet itsenäiset valtiot 
OECD Taloudellinen yhteistyö- ja kehittämisjärjestö 
ETYJ Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (entinen ETYK) 
T&K Tutkimus ja kehittäminen 
VF Venäjän federaatio 
TTK Tutkimus- ja teknologinen kehittäminen 
TACIS Tekninen apu itsenäisten valtioiden yhteisölle 
TEMPUS Euroopan laajuinen liikkuvuutta koskeva ohjelma korkeakouluopiskelijoille 
THERMIE Energiateknologioiden edistäminen Euroopassa 
UNCTAD Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssi 
WTO Maailman kauppajärjestö 
19 
LIITE II 
INTASin SOPEUTTAMINEN 
1.Katsaus historiaan 
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen syntyneissä uusissa itsenäisissä valtioissa nopeat tapahtumat 
ajoivat taloudellisen järjestelmän sekaisin ja asettivat tieteen ja teknologian aseman kyseenalai­
seksi. 
Useiden Euroopan parlamentin päätöslauselmien mukaisesti ja ottaen huomioon tieteen 
kriittisen tilanteen Itä-Euroopassa, mikä ei ollut nähtävissä kolmannen puiteohjelman 
hyväksymisen aikaan, yhteistyöhön tieteen ja teknologian alalla Itä-Euroopassa on varattu 
määrärahoja puiteohjelman ulkopuolella. 
Huhtikuussa 1992 kokoontunut tutkimuksen alan ministereiden neuvosto päätti kannattaa 
komission aloitetta tukea tiedettä ja teknologiaa uusissa itsenäisissä valtioissa ja pyysi 
komissiota tutkimaan mahdollisuutta perustaa kansainvälinen rahasto. 
Uusien itsenäisten valtioiden tiedemiesten yhteistyön kehittämiseen tähtäävä järjestö (INTAS) 
perustettiin väliaikaisesti rajoitetuksi ajaksi Belgialaisena yksityisoikeudellisena yhdistyksenä. 
Komissio hyväksyi järjestön säännöt 17 päivänä joulukuuta 1992 koeajalle alkaen 31 päivästä 
joulukuuta 1994. 
INTASin tavoitteet olivat: 
nopeaan asialliseen tukeen uusien itsenäisten valtioiden tieteellisen potentiaalin 
säilyttämiseksi joustavalla ja tehokkaalla toiminnalla, 
houkuttelemaan kumppaneita ja keinoja Euroopan unionin ulkopuolelta, 
takaamaan jäsenvaltioiden muodollisen osallistumisen puiteohjelman ulkopuoli­
seen toimintaan. 
Perustamissopimuksen 130 o artiklan yhdessä 130 q artiklan 1 kohdan kanssa säädösten 
mukaisesti sellaisena kuin ne ovat muutettuina yhtenäisasiakirjassa olisi ollut mahdollista luoda 
yleisestä järjestelystä erillinen pysyvä rakenne. Tämän perustamissopimuksen määräyksen 
toteuttamisesta päätetään neuvoston yksimielisellä päätöksellä. Koeajan tarkoituksena oli 
vakuuttaa, että INTAS saavuttaa edellä mainitut tavoitteet tyydyttävästi. 
Ottamalla käyttöön 23 päivänä marraskuuta 1994 tutkimusta ja teknologista kehittämistä 
koskevan erityisohjelman, mukaan lukien esittely kolmansien maiden ja kansainvälisten 
järjestöjen kanssa toteutettavan yhteistyön puitteissa (1994-1998), komissio varmisti yhteisön 
osallistumisen INTASin koeaikaan, jota jatkettiin 31 päivään joulukuuta 1995. 
Tutkimuksesta vastaava komissaari on 27 päivänä joulukuuta 1994 lähettänyt unionin 
jäsenvaltioille kirjeen komission INTASin tulevaisuutta koskevasta tiedonannosta neuvostolle. 
20 
Neuvoston istunnossa 10 päivänä maaliskuuta 1995 komissio tiedotti neuvostolle päätöksestään 
rahoittaa INTASia 5 miljoonalla eculla vuonna 1995. Neuvosto tiedusteli puolestaan 
komissiolta olisiko päätöstä mahdollista tarkastella sen korottamiseksi. Komissio ilmoitti myös 
toimittavansa neuvostolle 9 päivänä kesäkuuta 1995 asiakirjan yhteisön tulevasta osallistumi­
sesta INTASiin. 
2. Kokemukset INTASin toiminnasta 
Ennen INTASin virallista perustamista annettiin rajoitettu ehdotuspyyntö. Tämän alkutoimin-
nan jälkeen INTAS on päättänyt edetä avoimin ehdotuspyynnöin kaikilla luonnon- ja 
humanististen tieteiden aloilla pyrkien ottamaan mukaan mahdollisimman monta uusien 
itsenäisten valtioiden tiedemiestä. 
Coopers&Lybrant on toteuttanut INTAS-laskelman ja komissio on pyytänyt Ernst&Young:ilta 
tilintarkastusta. 
Coopers&Lybrantin laskelmasta käy ilmi, että INTASille esitettyjen hankkeiden arvioimista, 
erityisesti mitä tulee vuoden 1993 ehdotuspyyntöön, ei aina ole pidetty avoimena, että 
ehdotuspyynnöt ovat luoneet perusteettomia odotuksia käytettävien varojen suhteen, ja että 
INTAS antaa edelleen itsestään epävarman kuvan. 
Ernst&Youngän tilintarkastuksen mukaan järjestöllä ei tällä hetkellä ole kaikkien oikeuksien 
ja velvoitteiden järjestelmälliseen seurantaan tarvittavaa kirjanpitoa. 
3. INTASin tavoitteiden ja tulosten suhteet 
3.1 Toimien nopeus ja tehokkuus 
Yhteistyö uusien itsenäisten valtioiden kanssa ei ole vaivatonta. Moskovaan hallitusten välisellä 
sopimuksella (Japani, Yhdysvallat, Venäjän federaatio, Euroopan unioni) sotateollisuuden 
tieteellisen toiminnan kääntämiseksi rauhanomaiseen toimintaan perustettu kansainvälinen tiede-
ja teknologiakeskus (ISTC) aloitti toimintansa huhtikuussa 1994 ja yli 3000 tiedemiestä on jo 
hyötynyt järjestön varoista seuraavina 10 kuukautena. 
Myös III, XII ja XIII pääosastojen ohjaama COPERNICUS-ohjelma (Keski- ja Itä-Euroopan 
maat ja uudet itsenäiset valtiot) antoi vuonna 1994 ehdotuspyynnön. Määräaika päättyi 2 
päivänä toukokuuta 1994 ja jokaista 220 valittua ehdotusta (45 entisestä Neuvostoliitosta) 
koskevat sopimukset on lähetetty sopimuspuolien allekirjoitettavaksi seitsemän kuukauden 
aikana määräajan päättymisestä, mutta vuoden kuluttua määräajan päättymisestä yhtään 
sopimusta INTASin vuoden 1994 ehdotuspyynnön johdosta ei ole allekirjoitettu. 
On huomattava, että myös vuoden 1993 pyynnöstä on suuri määrä sopimuksia 
allekirjoittamatta. 
On siis ilmeistä, ettei komission ulkopuolisen järjestön luominen ole nopeuttanut menettelyjä, 
vaan pikemminkin päin vastoin. 
21 
Toisaalta, miljoonan edun sitoumuksineen INTASin kustannukset ovat viisinkertaiset komission 
yksiköiden verrattavissa olevaan toimintaan, esimerkiksi COPERNICUS: tämä on selitettävissä 
erityisesti toiminnassa olevan henkilöstön määrällä. INTAS työllisti vuonna 1994 21 
miljoonalla eculla 30 henkilöä, kun COPERNICUS työllisti 67 miljoonalla eculla 15 henkilöä. 
Ernst&Young:in tilintarkastuksen mukaan hallinnolliset kulut ovat noin 13,5 % vuoden 1994 
22,7 miljoonan edun talousarviosta. Tämä prosenttiosuus nousisi edelleen, mikäli INTAS:in 
toimintaa jatkettaisiin tämän hetkistä pienemmällä rahoituksella. 
Koko INTASin toiminta perustuu mahdollisimman monien uusien itsenäisten valtioiden 
luonnon- ja humanististen tieteiden kaikkien alojen tiedemiesten tukemiseen. INTAS todisti 
politiikkansa tarpeellisuuden Neuvostoliiton hajoamisen aiheuttamassa poikkeustilanteessa ja 
siihen ovat perustuneet myös M.Sorosin perustaman kansainvälisen tiedesäätiön toteuttamat 
toimet.Tänä päivänä poikkeustilanne on kehittynyt rakenteelliseksi ilmiöksi, jota tulee lähestyä 
toisella tavalla. Ilmiön laajuus ylittää puiteohjelman tukimahdollisuudet ja, kuten OECD:n 
venäläisestä tiedejärjestelmästä tekemästä arvioinnista käy ilmi, tutkijoita on maassa liikaa. 
Yhteisön toimenpiteet yhdessä puiteohjelman toimen 2 suuntaviivojen kanssa voivat keskittyä 
vain jäsenmaiden ja edunsaajamaiden molemminpuolisiin etuihin ja kilpailukykyisimpien 
ryhmien valikoivaan tukeen. INTASin politiikka ei vastaa neljännen puiteohjelman tavoitteita 
kansainvälisessä yhteistyössä, eikä myöskään uusien itsenäisten valtioiden etuja, sillä se 
pakottaa rajoitetuin keinoin säilyttämään tutkimuspotentiaalia kaikilla tieteen ja teknologian 
aloilla, vastoin taloudellisia tosiasioita. 
Valittujen hankkeiden luettelon tutkimus paljastaa suuren hajonnan usein aloille, jotka ovat 
etäisiä niille ongelmille, joita maat tällä hetkellä kohtaavat, sekä INTASin säännöissä 
mainituille edellytyksille: "tieteellisen tutkimuksen edistäminen olennaisena tekijänä 
sosiaalisessa ja taloudellisessa edistyksessä ja demokratian lujittamisessa". 
22 
3.2 Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolinen rahoitus 
INTAS:in jäsenistä Euroopan unionin jäsenmaita on osallistunut komission talousarvion 
lisäosaan 0,33 miljoonalla eculla (joka on 0,6 prosenttia). Yhteisön talousarvio on rahoittanut 
95 prosenttia toiminnasta ja Itävallan, Suomen, Norjan, Ruotsin ja Sveitsin osuudet ovat 2,41 
miljoonaa ecua. Lisäksi INTAS:in jäsenet ovat tarjonneet kahdeksan asiantuntijan ja komissio 
kahden virkailijan työpanosta. Neljännessä puiteohjelmassa seurauksena uusien jäsenvaltioiden 
liittymisestä Euroopan unioniin sekä Norjan ja Sveitsin osallistumisesta neljänteen 
puiteohjelmaan ETA- sopimuksen sekä molemminpuolisen assosiointisopimuksen perusteella 
yhteisön osuus talousarviosta nousee lähelle 100 prosenttia. 
Näissä oloissa syitä erilliseen rakenteeseen ei enää ole, itse asiassa toiminta on todistanut, ettei 
itsenäiselle rakenteelle ole tarvetta ( perustamissopimuksen ny k. 130 n artikla yhdessä 130 o 
artiklan 1 kohdan kanssa). 
Lisäksi vuosittaiset neljänteen puiteohjelmaan tarkoitetut varat ovat keskimäärin kerroin 2:ta 
vähäisemmät kuin vuonna 1994. Tämä tarkoittaa, että saavuttaakseen puiteohjelman toimen 
2 tavoitteet ja kaventamatta tukitoimia Keski- ja Itä-Euroopan maille, komissio voi 
vastaisuudessa osoittaa INTASin tehtäviin 10 miljoonaan ecuun rajatun määrän. Tähän 
määrään lisätään, kuten muussakin kansainvälisessä yhteistyössä, edunsaajamaiden osuus 
rahoituksesta. Tästä seuraa, ettei summa salli sellaisen rakenteen rahoittamista, jonka 
toimintakulut (ottaen huomioon ulkomailla työskentelevät asiantuntijat) ovat niin korkeat kuin 
INTASilla (yli 2,5 miljoonaa ecua vuodessa). 
3.3 Keskustelu ja yhteensovittaminen 
INTAS on tarjonnut jäsenvaltioille mahdollisuuden osallistua uusien itsenäisten valtioiden 
tiedemiesten tukitoimien toteuttamiseen aikana, jolloin toimintakomiteaa ei vielä ollut. 
Neljännen puiteohjelman kansainvälistä yhteistyötä varten perustettu toimintakomitea poistaa 
INTASilta tämän pääasiallisen tarkoituksen. Itse asiassa kansainvälisen yhteistyön III A tason 
ohjelmakomitean ja INTASin yleiskokouksen samankaltainen toiminta aiheuttaa sekaannusta 
tehtävissä. 
4. Lopuksi 
Neljänteen puiteohjelmaan sisältyy yhteistyötoiminta uusien itsenäisten valtioiden kanssa ja 
kansainvälisen yhteistyön ohjelmakomitea auttaa komissiota toiminnan toteuttamisessa. 
Poikkeustilanne edunsaajamaissa on kehittynyt rakenteelliseksi, joten kokeileva toiminta tulee 
korvata yhteisön puiteohjelmassa säädetyllä toiminnalla. Lisäksi vuosittain saatavilla olevat 
varat tieteelliseen yhteistyöhön Itä-Euroopan kanssa ovat vähentyneet kertoimella 2 verrattuna 
vuoteen 1994, ja myös tämä vähennys puoltaa toiminnan keskittämistä puiteohjelmaan. 
INTAS ei ole saanut merkittävää rahoitusta Euroopan unionin ulkopuolelta. Kokemukset 
INTASin toiminnasta eivät ole osoittaneet komission yksiköiden toimia suurempaa nopeutta 
tai tehoa, pikemminkin päin vastoin. Jäljelle jää kuitenkin Euroopan uusien itsenäisten 
valtioiden tieteellisten ja teknisten voimavarojen tukemisen tarve ja etu. INTASin saavutuksia 
tulee suojella ja hyödyntää ja jo aloitettu toiminta saattaa asianmukaisesti päätökseen. Tässä 
23 
tilanteessa komissio on päätynyt seuraaviin johtopäätöksiin: 
1. Komissio ei anna neuvostolle ehdotusta päätökseksi yhteisön osallistumisesta 
INTASiin 31.12.95 jälkeen. INTASin yleiskokouksessa yhteisön edustajana 
toimiva komissio ei myöskään suostu yhdistyksen toiminnan jatkamiseen 
mainitun päivämäärän jälkeen (INTASin sääntöjen 1 artiklan 4 kohdan 
mukaisesti). 
2. Yhteistyötoiminnan tieteen ja teknologian tukemiseksi uusissa itsenäisissä 
valtioissa on jatkuttava. Sitä on kuitenkin suunnattava keskittymään todella 
ensisijaisille aloille, itse asiassa tarpeiden valtava määrä verrattuna käytettäviin 
varoihin ei mahdollista kattamaan tieteellisten alojen kokonaisuutta ilman 
pilkkomista. Tuen tulee keskittyä erityisesti seuraaville aloille: 
- alat, joilla entisellä Neuvostoliitolla on erityisen merkittävää 
asiantuntemusta (avaruus, matematiikka, teoreettinen fysiikka...), 
- alat, joilla olennaisia laitteistoja ja tietoa voidaan hyödyntää, 
- alat, joiden tutkimus on olennaista näiden maiden erityisten suurten 
ongelmien ratkaisemiseksi. 
3. Kansainvälisen tieteellisen yhteistyön toimintaohjelman vastaava osa 
toteutetaan tavanomaisia tutkimusohjelmia koskevien säännösten mukaisesti. 
Tarpeen mukaan jäsenvaltioiden kansallisia asiantuntijoita voidaan ottaa mukaan 
yhteisön toimintaan. 
s 
4. Kansainvälisen yhteistyön ohjelmakomitea avustaa komissiota komitolo-
giasäännösten mukaisesti. Ohjelmakomitea korvaa INTASin yleiskokouksen. 
5.INTASin tieteellisen neuvoston tehtävät täyttää tarkoitukseen perustettu 
komitea. 
6. INTASin nimi voidaan säilyttää tietojen hyödyntämiseksi ja uusien 
itsenäisten valtioiden kanssa toteutettavan yhteistyön poliittisen merkityksen ja 
uusiin itsenäisiin valtioihin luotujen yhteyksien säilyttämiseksi. 
7. Tähän toimintaan varataan ajanjaksolle 1996-1998 10 miljoonan ecun 
vuosittainen summa rahoitustukena uusien itsenäisten valtioiden kanssa 
toteutettavaa yhteistyötä koskevasta erityisohjelmasta. Määrään lisätään, kuten 
muussakin kansainvälisessä yhteistyössä, edunsaajamaiden osuus rahoituksesta. 
Määrään lisätään, kuten muussakin kansainvälisessä yhteistyössä, edunsaajamaiden osuus 
rahoituksesta. 
24 
FINANCIAL STATEMENT 
1. TITLE OF OPERATION 
Reincorporation within the Commission of the activities of the International Association 
for the Promotion of Cooperation with Scientists from the New Independent States of the 
former Soviet Union (INTAS) and cooperation with scientists from these States. 
2. BUDGET HEADING INVOLVED 
B6-7211 
International scientific cooperation 
3. LEGAL BASIS 
Council Decision 94/807/EC of 23 November 1994 
4. DESCRIPTION OF OPERATION 
4.1 General objective r 
To reincorporate the activities of INTAS within the Commission in order to promote 
scientific and technological cooperation with the new independent States of the former 
Soviet Union, with a view, in particular, to stabilizing the RTD potential and providing 
support for scientists in these countries. 
4.2 Fields covered 
Measures necessary on staff and premises in order to conduct scientific and technological 
research activities, with a view, in particular, to stabilizing the RTD potential as provided 
for in the work programme on international cooperation. 
4.3 Period covered 
1996 and thereafter. 
5. CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 
Non-compulsory expenditure. 
•±3 
6. TYPE OF EXPENDITURE OR REVENUE 
This expenditure by the Commission replaces a grant for funding INTAS. The objective 
is to transfer the resources in order to implement scientific and technological cooperation 
schemes between the Member States and the new independent States. 
FINANCIAL IMPACT 
7.1 Amount deemed necessary (1995-19981 
Allocation for the programme 
Appropriations available in 1995 
Preliminary draft research budget 
EFTA/EEA contribution 
Total appropriations for 1995: 
Appropriations available for aid expenditure in 1995 
Preliminary draft research budget 
EFTA/EEA contribution 
Total appropriations for aid expenditure 1995: 578.000 MECU* 
56.450 MECU 
3.467 MECU 
0.940 MECU 
60.857 MECU 
42.621 MECU 
3.467 MECU 
0.723 MECU-
46.811 MECU 
Cost of the operation to be covered under Art. 53 5.000 MECU 
BALANCE: 41.811 MECU 
PROGRAMME SCHEDULE 
MECU 
Commitments 
Payments 1995 
59.917 
38.636 1996 
145.000 
106.000 1997 
176.000 
86.000 1998 
197.083 
146.000 » 'n, J '•' , 
1999+ 
— 
201.364 TOTAL* 
578.000 
578.000 
* The Commission will submit a proposal for a 7% increase for the fourth (1994-
98) framework programme, to allow for enlargement, to the Council and 
Parliament. 
7-2 Method of calculating total cost of operation 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 4 
22 
20 
5 MECU 
MECU 
MECU 
MECU Grant for INTAS 
10.6 MECU (amount requested) 
7.3 Itemized breakdown of cost 
The operation covers the operating expenditure for the new calls for proposals. 
Reincorporation of 8 seconded national experts = 
Internal staff (5 persons) = 
Rent and leases = 
New call for proposals = ECU 300 000 
ECU 250 000 
ECU 50 000 
ECU 10 000 000 
7.4 Indicative schedule of appropriations (in ECU million) 
»(•' 
Appropriations 
Commitments 
Payments 1996 
10.6 
0.6 ' l'i't' -—--^-^ 1 
1997 
10.6 
10.6 1998 
10.6 
10.6 
8. ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS 
8.1 Specific objectives: target population 
The objective of the activities reincorporated by the Commission is to contribute to 
promoting cooperation with the new independent States of the former Soviet Union in 
the field of research and technological development, with a view, in particular, to 
stabilizing the RTD potential in these countries. 
8.2 Grounds for the operation 
The pilot phase, limited to 1995, fits into the framework for international cooperation 
in the field of research (Article 130i of the Treaty) with the objective of safeguarding the 
RTD potential, as provided for in the work programme. 
8.3 Monitoring and evaluation of the operation 
The projects will be monitored and evaluated within the general framework of the fourth 
framework programme. 
9. ANTI-FRAUD DISPOSITION 
A number of existing administrative and financial controls are carried out in all areas of 
signing and the execution of research contrats. Among these controls, one can summon 
In the previous stage of the conclusion : 
The initial selection of proposals on the base of the scientific value of the project 
and the costs of the research according to the area, the duration and the potential 
impacts. 
The Analysis of the financial data transmitted by the proposers in a négociation 
form. 
After the signature of the contract : 
Examining the expense report before payment, at all'levels (the financial 
administrators and the scientific administrators). 
In house control permits, by the examination of justificatory documents, to detect 
the errors or other irregularities. In order to reinforce the effectiveness of these 
controls, the departments of the Commission created an audit committee which 
centralises and carries out the overall controls. These controls are effective 
through the members of the audit committee, or audit firms with whom the 
Commission have concluded framework contracts and are under the supervision 
of the audit committee. 
tz 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 190 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 11 
Luettelonumero : CB-CO-95-223-FI-C 
ISBN 92-77-89082-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-298S Luxembourg 
*1