FI Euroopan unionin virallinen lehti C 271/70

Alueiden komitean lausunto – Työvoiman liikkuvuus ja Eures–verkoston vahvistaminen

2014/C 271/14

Esittelijä José Ramón BAUZÁ DÍAZ (ES, EPP), Baleaarien aluehallituksen puheenjohtaja Viiteasiakirja Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta, liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä COM(2014) 6 final

I. POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

1. korostaa sitä tärkeää roolia, joka valtiollisten rakenteiden pienimmillä alueellisilla yksiköillä on tai tulisi olla työmarkkinoiden käytännön toiminnassa. Komitean lausunnossa ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli edistettäessä kasvua ja vahvistettaessa työpaikkojen luomista” (2013/C 62/14) todetaan paikallis- ja alueviranomaisten olevan usein vastuussa mm. työllisyyspolitiikan toteuttamisesta.

2. ilmaisee tyytyväisyytensä siitä, että suurimmalle osalle EU:n kansalaisista oikeus vapaaseen liikkuvuuteen on yksi EU:n merkittävimmistä saavutuksista, ja pitää olennaisen tärkeänä vaalia tätä oikeutta ja helpottaa sen käyttöä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta tehostamalla.

3. suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, sillä sen avulla voidaan parantaa työntekijöiden mahdollisuuksia hyödyntää EU:n sisäistä työvoiman liikkuvuutta tukevia palveluja, tehdä kaikille kansalaisille heidän asuinpaikastaan riippumatta entistä helpommaksi harjoittaa vapaata liikkuvuutta sekä pienentää työttömyyseroja EU-maiden välillä.

4. korostaa, että Eures-verkoston perustaminen uudelleen parannellussa muodossa on merkittävä askel Euroopan unionin pyrkimyksissä tukea jäsenvaltioita ja niiden alueita työttömyyden torjunnassa.

5. kannattaa komission päätöstä muuttaa eurooppalainen työnvälitysverkko työn kysynnän ja tarjonnan lähentämiseen pyrkiväksi välineeksi. (1)

6. korostaa tarvetta huolehtia siitä, että Eures-palvelut ovat sekä työnantajien että työnhakijoiden käytettävissä koko EU:ssa. AK painottaa sen vuoksi, että on tärkeää jakaa kansalaisille tietoa verkoston eduista, jotta he voivat hyödyntää kaikkia sen tarjoamia mahdollisuuksia. On järjestettävä tiedotustilaisuuksia, joukkotiedotuskampanjoita ja seminaareja, jotta kansalaiset voivat tutustua Eures-verkoston tarjoamiin mahdollisuuksiin.

7. tähdentää, että kansallisten Eures-koordinointitoimistojen on sitouduttava tiiviiseen yhteistyöhön alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, sillä ne ovat avainasemassa työvoiman liikkuvuuden edistämisessä.

8. katsoo, että Eures-rajakumppanuudet ovat perusteltuja rajatyöntekijöiden erityisten ongelmien (sosiaaliturva, verotus ja vakuutukset) takia ja että niillä on keskeinen neuvoa-antava rooli raja-alueilla. (2) Komiteaa huolestuttaakin se, joutuvatko Eures-rajakumppanuudet komission ehdotusten seurauksena kaksinkertaisen holhouksen alaisiksi: toisaalta taloudellisesti, kun työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta eurooppalaisesta ohjelmasta Eures-rajakumppanuuksille myönnettävät varat osoitetaan kansallisille koordinointitoimistoille, ja toisaalta, kun tarkasteltavana olevan asetusehdotuksen 8 artiklassa vahvistetaan kansallinen Eures-rajakumppanuuksien hyväksyntämenettely, joka on ristiriidassa työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) 11. joulukuuta 2013 annetun asetuksen (EU) N:o 1296/2013 21 artiklan a kohdan tarkoituksen kanssa, sillä siinä rajat ylittävien Eures-kumppanuuksien kehittäminen ja toimet annetaan raja-alueista alueellisesti vastaavien viranomaisten vastuulle.

9. toistaa pitävänsä tärkeänä varmistaa, että Eures-verkoston laajentaminen Euroopan laajuiseksi työhönsijoitusta ja rekrytointia tukevaksi järjestelmäksi tapahtuu siten, että verkosto säilyttää neuvontatehtävänsä ja että Eures-neuvojien antama neuvonta käytännön kysymyksissä, jotka liittyvät työskentelyyn tai sosiaaliturvaan ulkomailla, säilyy ensisijaisena tehtävänä. (3)

Työvoiman liikkuvuus

10. toistaa, että on edistettävä toimia, joilla tuetaan eurooppalaisten työmarkkinoiden luomista, ja helpotettava tässä yhteydessä EU:n kansalaisten ja työntekijöiden liikkumista yli rajojen luomalla ammatillisen pätevyyden vastaavuusjärjestelmiä, poistamalla veroesteitä ja mahdollistamalla työttömyyskorvausten ja eläkeoikeuksien siirtäminen. (4)

11. toteaa, että yhteiskunnallis-taloudellisessa nykytilanteessa on käsillä oleva ehdotus Eures-verkoston uudenaikaistamiseksi konkreettinen panos käynnissä oleviin ponnistuksiin, joilla pyritään löytämään innovatiivisia ratkaisuja työllisyystason nostamiseksi ja Eurooppa 2020-strategiassa asetettujen työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi.

12. korostaa, että työvoiman liikkuvuus toimii hyödyllisenä säätelymekanismina nykyisessä taloudellisessa tilanteessa, ja tähdentää Euresin kaltaisen verkoston merkitystä, sillä sen avulla voidaan vähentää EU:hun siirtotyöläisinä tulevien henkilöiden palkkaamiseen perustuvia epäterveitä kilpailukäytänteitä.

13. huomauttaa tässä yhteydessä, että eurooppalainen avointen työpaikkojen seurantamekanismi on osoittanut, että Euroopan korkeasta työttömyysasteesta huolimatta 2 miljoonaa työpaikkaa jäi täyttämättä vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä. Lisäksi komission äskettäisen tutkimuksen mukaan työelämän ulkopuolelle jääneiden, toisesta maasta muuttaneiden EU-kansalaisten osuus kokonaisväestöstä on kaikissa jäsenvaltioissa hyvin pieni ja koko EU:n väestöstä he edustavat 0,7–1,0:tä prosenttia.

14. toteaa, että vaikka EU on aiemmin keskittynyt kehittämään sisämarkkinoille lainsäädäntökehystä, joka takaa oikeuden vapaaseen liikkuvuuteen kaikille EU:n kansalaisille, kansalaisten todelliset mahdollisuudet käyttää kyseistä oikeutta ovat usein jääneet liian vähäiselle huomiolle. Jäsenvaltioilla on suuri liikkumavara voimassa olevien säädösten tulkinnassa, ja nyt kriisin vallitessa ne tulkitsevat lainsäädäntöä hyvin tiukasti.

15. kehottaa sen vuoksi komissiota esittämään keinoja, joilla edistetään ja helpotetaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa, sekä laatimaan selviä käytännön sääntöjä sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnista EU:n sisällä, jotta kansalaisten oikeudet toteutuvat täysimittaisesti.

Eures-verkostoa koskevat uudistukset

Ehdotettuun asetukseen liittyviä teknis-oikeudellisia näkökohtia

16. katsoo, että ehdotetussa asetuksessa tulisi täsmentää niiden maiden asema Eures-verkostossa, jotka eivät ole Euroopan unionin jäseniä mutta kuuluvat Euroopan talousalueeseen, sekä Sveitsin asema.

17. katsoo, että ehdotettuun asetukseen tehtävät tekniset selvennykset takaisivat, että jäsenvaltiot, niiden alueet, Eures-verkoston jäsenet ja etenkin Eures-yhteistyökumppanit soveltavat asetusta aiempaa tehokkaammin ja että myös näiden välinen koordinaatio paranee.

18. pyytää tähän liittyen komissiota harkitsemaan, olisiko ehdotuksessa syytä selventää, jäävätkö kansalliset koordinointitoimistot osaksi jäsenvaltioiden julkisten työvoimapalvelujen rakenteita vai eivät ja onko jäsenvaltioilla itsellään valta päättää siitä, antavatko ne julkisille työllisyyspalveluilleen tehtäväksi tukipalvelujen tarjoamisen, vai onko julkisten työvoimapalvelujen osallistuminen päinvastoin pakollista kaikissa jäsenvaltioissa.

19. ehdottaa, että komissio antaa kansallisille koordinointitoimistoille korostetusti merkitystä Eures-politiikkaa omilla alueillaan johtavina valtiollisina eliminä antamalla selkeästi niiden vastuulle kaikki ne tehtävät, jotka ehdotetun asetuksen III, IV ja V luvuissa osoitetaan jäsenvaltioille.

20. huomauttaa, että olisi niin ikään syytä selventää sellaisia ilmauksia kuin ”asianmukainen yhteistyökumppanuus”, ”virkailijat” ja ”yksilöllinen toimintasuunnitelma” sekä Eures-yhteistyökumppaneiden roolia yhteisen tietoteknisen järjestelmän saatavuudessa. Tässä yhteydessä olisi myös selvitettävä, soveltavatko kyseiset yhteistyökumppanit yhteisen tietoteknisen järjestelmän johtavia periaatteita tai kyseisistä periaatteista mahdollisesti johdettuja velvoitteita.

21. kehottaa komissiota selvittämään, edellyttävätkö Euroopan koordinointitoimiston ylläpidettäviksi annettavat järjestelmät ja menettelyt avointen työpaikkojen ja työhakemusten sekä muun tiedon vaihtamiseksi sekä jäsenvaltioiden velvollisuus perustaa menettelyt tietojen keräämiseksi ja tuottamiseksi kansallisella tasolla toteutetuista toimista tiettyjen yhteisten indikaattoreiden luokkien mukaisesti, että komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä tekniset standardit ja formaatit tai mallit ja menettelyt, joilla taataan kyseisten järjestelmien ja menettelyjen yhtenäisyys.

22. kehottaa komissiota täsmentämään, kenen vastuulle tietojen jatkuva ajantasaistaminen kuuluu. Tämä koskee erityisesti maita, missä työmarkkinaosapuolet tekevät sopimuksia, joiden piiriin kuuluu työmarkkinoilla useita aloja.

23. pitää erityisen tärkeänä, että ehdotetussa asetuksessa määritellään kansallisten koordinointitoimistojen ja Eures-komitean kokoonpanoa varten kriteerit, joilla taataan, että kyseisiä elimiä koordinoidaan jäsenvaltioiden ja unionin alueiden kanssa.

24. kannustaa komissiota kiinnittämään huomiota etenkin niiden työntekijöiden erityistilanteeseen, jotka ovat vaarassa syrjäytyä työmarkkinoilta, mukaan luettuina vailla koulutusta olevat ja vähän koulutetut työntekijät, mainitsemalla heidät nimenomaisesti asetustekstissä ja toteuttamalla siten yhtä asetuksen 5 artiklassa mainituista tavoitteista.

25. ehdottaa sen vuoksi, että komissio korostaa syrjimättömyyden olevan määräävä periaate liikkuvuuden alalla, lisää asetustekstiin tätä koskevia nimenomaisia viittauksia ja säätää mekanismeista periaatteen vaikuttavuuden varmistamiseksi.

Oikeuspoliittisia näkökohtia

26. kannustaa komissiota kokoamaan kaikki jäsenvaltiot ja niiden alueet toteuttamaan Eures-verkoston koordinointia ja parantamista nykyisen rakenteen vahvistamiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei verkosto jää pelkäksi hallinnolliseksi muodollisuudeksi.

27. katsoo, että Eures-verkoston uuden rakenteen johdosta on selvitettävä, mistä lähteistä sitä rahoitetaan, sillä ESR on rakennerahasto, jonka määrärahat ovat aluekohtaisia, toisin kuin työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevaan Euroopan unionin ohjelmaan liittyvät rahastot.

28. katsoo niin ikään, että kyseisessä rahoitusjärjestelmässä on selvitettävä Eures-verkostoon yhteistyökumppaneina osallistuvien voittoa tavoittelevien yksityisten työnvälityspalvelujen erityistilanne varojen myöntämisen osalta.

29. kannustaa komissiota edistämään laajaa tiedotuskampanjaa parannetusta Eures-verkostosta, sillä se on nykyisessä muodossaan suurelta osin tuntematon monille työnhakijoille ja monille työtä tarjoaville yrityksille.

30. toteaa, että paikallis- ja aluetaso on monissa tapauksissa lähimpänä useimpia työnhakijoita ja työnantajia, että työmarkkinat ovat pääasiassa paikalliset (5) ja että työmarkkinoilla on alue- ja paikallistasolla tavallisesti vakavia omia ongelmia, kuten tuotantotoiminnan ja näin ollen myös työvoiman kausiluonteisuus.

31. pitää näin ollen tärkeänä, että paikallis- ja aluetasolla on selkeästi määritellyt edustajat, jotka käyvät järjestelmällistä vuoropuhelua ja säännöllistä tiedonvaihtoa kansallisten koordinointitoimistojen kanssa, jotta varmistetaan, että koordinointitoimistot voivat valtakunnallisella tasolla hyödyntää paikallis- ja aluetason tietämystä ja kokemuksia ja samalla että paikalliset ja alueelliset työllisyyspalvelut ovat tietoisia jäsenvaltion ja Euroopan tasolla saatavilla olevista Eures-palveluista.

32. painottaa, että Eures-neuvojien neuvontatehtävän onnistumisen kannalta on keskeistä, että heillä on tarkka tieto EU:n alueiden ja paikallisyhteisöjen työllisyyteen liittyvistä erityistarpeista. Sen vuoksi on suositeltavaa, että kansalliset koordinointitoimistot pyrkivät sijoittamaan neuvojia valtiollisten rakenteiden pienimpiin alueellisiin yksikköihin.

33. kannattaa Eures-verkoston käyttöä varmistamaan tiedonsaanti vapaista harjoittelupaikoista, suosittaa sen hyödyntämistä myös palautevälineenä, jonka avulla oppilaat voivat arvioida kokemuksiaan harjoittelusta (6), ja kannustaa ottamaan käyttöön uusia välineitä, joiden avulla edistetään harjoittelupaikkojen avointa ja läpinäkyvää tarjontaa.

34. katsoo, että Eures-palvelujen uudistamisen myötä olisi voitava tarjota aktiivista tukea nuorille mukauttamalla verkoston palveluja ja toimintatapoja niiden käytettävyyden parantamiseksi sekä perustamalla kouluihin, oppilaitoksiin ja korkeakouluihin räätälöityjä neuvonta- ja ohjausjärjestelmiä tuen tarjoamiseksi opiskelijoille, harjoittelijoille ja yleensä nuorille, jotta heidät saataisiin entistä tietoisemmiksi toiveistaan, kyvyistään ja työmahdollisuuksistaan.

35. suhtautuu myönteisesti ehdotukseen parantaa Eures-verkostoa etenkin ottamalla käyttöön Match and Map -palvelu, joka auttaa saamaan maantieteellisesti selkeän kuvan tarjonnasta, ja katsoo, että avoimia työpaikkoja julkaistaessa tarjolla oleva työ tulisi yksilöidä selvästi eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen sekä taitojen, osaamisen, pätevyyksien ja ammattien eurooppalaisen luokituksen (ESCO) mukaisesti ja annettava työsuhdetta koskevat keskeiset tiedot (pysyvä tai toistaiseksi jatkuva työsuhde, työajat, palkka ja työpaikan täsmällinen sijainti). Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota työnvälitystoimistojen ohjelmien rooliin jäsenvaltioissa ja alueilla ja ehdottaa, että ne integroitaisiin nykyistä tiiviimmin Yritys–Eurooppa-verkostoon sekä alueisiin ja kauppakamareihin (joiden etuna ovat vahvat yhteydet elinkeinoelämään ja jotka näin ollen tuntevat sen tarpeet ja ongelmat). (7)

36. pyytää jäsenvaltioita nivomaan kansalliset tutkintojärjestelmänsä eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen ja tiedottamaan sen olemassaolosta kaikille kansalaisille edistämällä sen käyttöä virallisissa todistuksissa.

37. vaatii näin ollen, että Eures-portaalissa edistetään Europass-ansioluettelon, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ja ESCOn (monikielinen taitojen, osaamisen, pätevyyksien ja ammattien eurooppalainen luokitus) käyttöä näiden välineiden liittämiseksi yhdeksi kokonaisuudeksi ja että pyritään kaikin tavoin siihen, että portaalin avulla on mahdollista automaattisesti saattaa yhteen työpaikkatarjoukset ja -hakemukset sekä ansioluettelot kaikille EU-kielille tuotettuine käännöksineen ja selvine kuvauksineen kansallisella tasolla hankituista taidoista, osaamisesta, ammateista ja pätevyyksistä.

On kuitenkin äärimmäisen tärkeää painottaa, ettei automatisoitu järjestelmä voi koskaan korvata henkilökohtaisen keskustelun tai tuen tarvetta saatettaessa työpaikkoja ja työnhakijoita yhteen, sillä taidot ja osaaminen ja niiden kuvailut eivät kielellisten erojen vuoksi ole aina suoraan käännettävissä.

38. toteaa, että EU:n sisäisestä työntekijöiden liikkuvuuden lisääntymisestä on hyötyä yrityksille ja etenkin pk-yrityksille, jotka ovat enimmäkseen kansallisen tason toimijoita, ja kehottaa Eures-verkostoa tarjoamaan konkreettisia palveluja ottaen huomioon pk-yritysten erityispiirteet. Tähän tarvitaan mahdollisesti enemmän tukea huolimatta siitä, että kyseisillä yrityksillä ei useinkaan ole varaa perustaa uusia työpaikkoja tai maksaa liikkuvien työntekijöiden palkkaamisesta aiheutuvia hallinnollisia kuluja.

39. korostaa, että kielitaidon puute on tällä hetkellä suurin kompastuskivi työntekijöiden liikkuvuuden tiellä EU:ssa. Komitea tuo sen vuoksi esiin tarpeen poistaa EU:ssa olemassa olevat kielelliset esteet edistämällä kaiken Eures-portaalissa julkaistavan tiedon kääntämistä kaikille EU:n kielille ja pyytää, että Eures-verkosto ottaisi myös tehtäväkseen tarjota perustietoa työntekijöille tarjolla olevista kielikursseista sekä käytännön tietoa liikkumisesta vastaanottavassa maassa.

40. katsoo, että työntekijöiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa hyötyy siitä, että parannetaan tiedottamista liikkuvuuteen liittyvistä erityiskysymyksistä, kuten sosiaaliturvassa tapahtuvista muutoksista tai mukautuksista EU:ssa tapahtuvan alueellisen ja ammatillisen liikkuvuuden yhteydessä, saavutettujen oikeuksien tasosta, liikkuvuuden seurauksista ja mahdollisista vaihtoehdoista.

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

41. toteaa, että asetusehdotuksen tavoitteena on luoda yhteiset puitteet jäsenvaltioiden yhteistyölle, jotta voidaan koota yhteen avoimet työpaikat ja helpottaa niiden hakemista sekä edistää kysynnän ja tarjonnan välisen tasapainon saavuttamista työmarkkinoilla, koska sitä ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin. Tämä tavoite voidaan toimien laajuuden ja vaikutusten takia toteuttaa paremmin unionin tasolla. Komitea katsoo, että ehdotetussa asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, ja että se näin ollen pysyy sekä toissijaisuus- että suhteellisuusperiaatteen rajoissa.

42. huomauttaa kuitenkin, että Eures-verkoston alkuperä on ehdottomasti eurooppalainen ja että sen tulee käytännössä pyrkiä muuttumaan todelliseksi eurooppalaiseksi julkiseksi työvoimapalveluksi.

43. kannustaa sen vuoksi komissiota vahvistamaan Eures-verkoston eurooppalaista ulottuvuutta toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen puitteissa ja etenkin tutkimaan mahdollisuutta antaa Euroopan koordinointitoimistolle Eures-yhteistyökumppanien hyväksymistehtävä sekä tarvittaessa korvaamaan ehdotuksessa suunniteltu jäsenvaltioiden mahdollisuus asettaa Eures-yhteistyökumppaneille velvoitteita todellisilla kyseisille kumppaneille asetettavilla sitovilla velvoitteilla.

44. katsoo niin ikään, että Eures-verkoston menestyminen EU:n syrjäisimmillä ja saarialueilla, missä työttömyysaste on korkea erityisesti nuorten keskuudessa, edellyttää, että EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaiset ottavat asianmukaisesti huomioon näiden alueiden erityiset rajoitteet, toisin sanoen pysyvät rakenteelliset ja maantieteelliset haittatekijät, jotka vaikeuttavat erityisesti työntekijöiden liikkuvuutta.

Loppusuositukset

45. suosittaa ja pyytää, että komissio ehdottaa uusia välineitä liikkuvien työntekijöiden integroimisen tukemiseksi käyttämällä tarkoitukseen rakennerahastovaroja.

46. katsoo Eures-verkoston menestymisen edellyttävän, että jäsenvaltiot tukevat sen yhteyksiä unionin alueiden ja kuntien erityisintresseihin, ja suosittelee näin ollen asetuksessa vaadittavan, että Eures-yhteistyökumppanien välisessä käytännön yhteistyössä otetaan huomioon EU:n eri alueita ja paikallisyhteisöjä erottavat erityispiirteet.

47. suosittelee ottamaan huomioon erityisesti sen seikan, että paikallis- ja aluetaso on lähimpänä kansalaisia eli työnhakijoita ja työnantajia ja että työmarkkinat ovat sen vuoksi ensisijaisesti alueelliset.

II MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 19 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Oikeudellinen vastuu yhteiseen tietotekniseen järjestelmään toimitettujen tietojen, etenkin avoimia työpaikkoja koskevien tietojen, ominaislaadun ja teknisen laadun varmistamisesta, on tiedot toimittaneella organisaatiolla jäsenvaltioiden lainsäädännön ja/tai niiden vahvistamien standardien mukaisesti. Komissio edistää yhteistyötä, jotta Euroopan tasoiseen tietojenvaihtoon liittyvät mahdolliset petokset tai väärinkäytökset voidaan havaita mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Oikeudellinen vastuu yhteiseen tietotekniseen järjestelmään toimitettujen tietojen, etenkin avoimia työpaikkoja koskevien tietojen, ominaislaadun ja teknisen laadun varmistamisesta, on tiedot toimittaneella organisaatiolla jäsenvaltioiden lainsäädännön ja/tai niiden vahvistamien standardien mukaisesti. Komissio n edistää on edistettävä yhteistyötä kaikkien osapuolten, myös kansalaisten välillä , jotta Euroopan tasoiseen tietojenvaihtoon liittyvät mahdolliset petokset tai väärinkäytökset voidaan havaita mahdollisimman varhaisessa vaiheessa , ja tarjottava käyttöön mekanismit ja välineet niistä ilmoittamista varten .

Perustelu

On erittäin tärkeää, että avoimista työpaikoista jaettava tieto on luotettavaa ja laadukasta, jotta työntekijöitä voidaan suojella petoksilta ja väärinkäytöksiltä. Tämän vuoksi komission tulee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa luoda mekanismit yhteistyötä, havaitsemista ja ilmoittamista varten.

Muutosehdotus 2

1 artikla – Kohde

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Asetuksen tavoitteena on helpottaa työntekijöiden vapaan liikkuvuuden harjoittamista unionissa SEUT-sopimuksen 45 artiklan mukaisesti perustamalla jäsenvaltioiden ja komission yhteistyölle yhteiset puitteet. 1. Asetuksen tavoitteena on helpottaa työntekijöiden vapaan liikkuvuuden harjoittamista unionissa SEUT-sopimuksen 45 artiklan mukaisesti perustamalla luomalla jäsenvaltioiden ja komission yhteistyölle yhteiset puitteet, joiden avulla työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta eli Eures-verkostosta tulee tehokas väline työvoiman liikkuvuuden helpottamiseksi EU:n sisällä. 2. Edellä 1 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa säädetään tavoitteista, periaatteista ja säännöistä seuraavien osalta: 2. Edellä 1 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa säädetään tavoitteista, periaatteista ja säännöistä seuraavien osalta: a) jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyö avoimia työpaikkoja, työhakemuksia ja ansioluetteloita koskevien tietojen jakamisessa sekä työntekijöiden työpaikkoihin sijoittamisessa tämän tuloksena; a) jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyö avoimia työpaikkoja, työhakemuksia ja ansioluetteloita koskevien tietojen jakamisessa sekä työntekijöiden työpaikkoihin sijoittamisessa tämän tuloksena; b) jäsenvaltioiden toteuttamat ja niiden väliset toimet työvoiman kysynnän ja tarjonnan tasapainon parantamiseksi unionin työmarkkinoilla, jotta edistetään työllisyyden korkeaa tasoa; b) jäsenvaltioiden toteuttamat ja niiden väliset toimet työvoiman kysynnän ja tarjonnan tasapainon parantamiseksi unionin työmarkkinoilla, jotta edistetään työllisyyden korkeaa tasoa; c) työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston toiminta jäsenvaltioiden ja komission välillä; c) Eures-verkoston organisoiminen ja työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston toiminta jäsenvaltioiden ja komission välillä; d) työvoiman liikkuvuuteen liittyvät tukipalvelut työntekijöille ja työnantajille. d) työvoiman liikkuvuuteen liittyvät tukipalvelut työntekijöille ja työnantajille.

Perustelu

On olennaisen tärkeää korostaa, että tulevan asetuksen tavoitteena on vahvistaa ja tehostaa työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston eli Eures-verkoston hyödyntämistä siten kuin on säädetty 23. joulukuuta 2002 annetussa komission päätöksessä 2003/8/EY sekä 26. marraskuuta 2012 annetussa komission täytäntöönpanopäätöksessä 2012/733/EU, joka kumotaan nyt käsillä olevan ehdotetun asetuksen tullessa voimaan. Tämä olettamus sisältyy epäsuorasti itse asetukseen, jossa esimerkiksi 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, että niiden julkisten työvoimapalvelujen osalta, jotka jo kuuluivat asetuksen voimaantulohetkellä Eures-verkostoon, voidaan myöntää enintään viiden vuoden ajaksi poikkeus asetuksen 8 artiklan soveltamisesta. Toisaalta monien määräysten, jotka sisältyvät Euroopan koordinointitoimiston hyväksymään Eures-peruskirjaan (2010/C 311/05, EUVL 16.11.2010), joka ei kuulu 35 artiklassa mainittuihin kumottaviin säädöksiin, voidaan katsoa olevan voimassa käsillä olevan ehdotuksen hyväksymisen jälkeen. Artiklan 2 kohdan d) alakohdan muutoksen tarkoituksena on ymmärrettävyyden parantaminen [käänt. huom.: muutos ei vaikuta asiakirjan suomenkieliseen toisintoon].

Muutosehdotus 3

2 artikla – Määritelmät

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) ”julkisilla työvoimapalveluilla” jäsenvaltioiden organisaatioita, jotka osana asiaan liittyviä ministeriöitä, julkisia elimiä tai julkisoikeudellisia organisaatioita vastaavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan täytäntöönpanosta ja tarjoavat työvoimapalveluja yleisen edun nimissä; b) ”työnvälityspalveluilla” kaikkia jäsenvaltioissa laillisesti toimivia luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jotka tarjoavat palveluita työnhakijoille työpaikan saamiseksi ja työnantajille työntekijöiden rekrytoimiseksi; Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) ”julkisilla työvoimapalveluilla” jäsenvaltioiden organisaatioita, jotka osana asiaan liittyviä ministeriöitä, julkisia elimiä tai julkisoikeudellisia organisaatioita vastaavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan täytäntöönpanosta ja tarjoavat työvoimapalveluja yleisen edun nimissä; b) ”työnvälityspalveluilla” kaikkia jäsenvaltioissa laillisesti toimivia, sekä julkisia että niin voittoa tavoittelevia kuin voittoa tavoittelemattomia yksityisiä luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jotka tarjoavat palveluita työnhakijoille työpaikan saamiseksi ja työnantajille työntekijöiden rekrytoimiseksi; c) ”avoimella työpaikalla” työtarjousta, mukaan luettuna oppisopimus- tai työharjoittelupaikka, jota pidetään työnä; d) ”välitystoiminnalla” tietojen vaihtoa ja avointen työpaikkojen, työhakemusten ja ansioluetteloiden käsittelyä; e) ”yhteisellä tietoteknisellä järjestelmällä” tietoteknistä infrastruktuuria ja siihen liittyviä järjestelmiä, jotka perustetaan Euroopan tasolla välitystoimintaa varten; f) ”työhönsijoituksella” (työnvälityspalvelu sijoittaa työntekijän työnantajan palvelukseen) tai ”rekrytoinnilla” (työnantaja rekrytoi työntekijän) sellaisen palvelun tarjoamista, jolla sovitetaan yhteen kysyntää ja tarjontaa avoimen työpaikan täyttämiseksi; g) ”rajatyöntekijällä” henkilöä, joka toimii palkattuna työntekijänä yhdessä jäsenvaltiossa mutta asuu toisessa jäsenvaltiossa, johon hän palaa pääsääntöisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa. c) ”avoimella työpaikalla” työtarjousta, mukaan luettuna oppisopimus- tai työharjoittelupaikka, jota pidetään työnä; d) ”välitystoiminnalla” tietojen vaihtoa ja avointen työpaikkojen, työhakemusten ja ansioluetteloiden käsittelyä; e) ”yhteisellä tietoteknisellä järjestelmällä” tietoteknistä infrastruktuuria ja siihen liittyviä järjestelmiä, jotka perustetaan Euroopan tasolla välitystoimintaa varten; f) ”työhönsijoituksella” (työnvälityspalvelu sijoittaa työntekijän työnantajan palvelukseen) tai ”rekrytoinnilla” (työnantaja rekrytoi työntekijän) sellaisen palvelun tarjoamista, jolla sovitetaan yhteen kysyntää ja tarjontaa avoimen työpaikan täyttämiseksi; g) ”rajatyöntekijällä” henkilöä, joka toimii palkattuna työntekijänä yhdessä jäsenvaltiossa mutta asuu toisessa jäsenvaltiossa, johon hän palaa pääsääntöisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa.

Perustelu

Sääntöjen selkeys ja oikeusvarmuus edellyttävät, että jäsenvaltioissa toimivien työnvälityspalvelujen määritelmä on eksplisiittinen. Tavoitteena on tuoda esille näiden palvelujen eri ilmentymismuodot sekä se mahdollisuus, että ne voivat tavoitella voittoa. Tämä on yhdenmukaista yhteisön oikeuskäytännön (8) kanssa sekä sen käsityksen kanssa, joka komissiolla on työnvälityspalveluista yleishyödyllisinä palveluina (9). Tämä muotoilu kuvastaa ajatusta, jonka mukaan kaikessa julkisessa politiikassa, jolla tavoitellaan täystyöllisyyttä, on edistettävä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä kaikilla aluetasoilla avaamalla yksityisille toimijoille työllisyyttä koskevat tiedotus-, ohjaus- ja välityspalvelut.

Muutosehdotus 4

II luku

(Eures-verkoston perustaminen) ja 3 artikla (Perustaminen)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus II LUKU EURES-VERKOSTON PERUSTAMINEN 3 artikla Perustaminen Tällä asetuksella perustetaan työnvälityspalvelujen eurooppalainen verkosto, jäljempänä ”Eures-verkosto”. II LUKU EURES-VERKOSTON PERUSTAMINEN ORGANISOINTI 3 artikla Perustaminen Tällä asetuksella perustetaan työnvälityspalvelujen eurooppalainen verkosto, jäljempänä ”Eures-verkosto”.

Perustelu

Kuten muutosehdotuksen 2 kohdalla selitetään, tarkastelun kohteena olevalla ehdotetulla asetuksella ei perusteta verkostoa vaan uudistetaan sen organisaatiota ja dynamiikkaa. Luvun II otsikko on muutettava asetuksen todellisen tavoitteen – joka siis on Eures-verkoston organisointi – mukaiseksi, ja 3 artikla voidaan poistaa.

Muutosehdotus 5

4 artikla – Kokoonpano, tehtävät ja yhteiset vastuualueet

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Eures-verkosto muodostuu seuraaviin luokkiin kuuluvista organisaatioista: a) Euroopan komissio, jonka vastuulla on avustaa Eures-verkostoa sen tehtävien suorittamisessa Euroopan koordinointitoimiston kautta; b) Eures-jäsenet, jotka ovat jäsenvaltioiden nimittämiä elimiä ja jotka vastaavat asetuksen soveltamisesta jäsenvaltiossa; niitä kutsutaan myös kansallisiksi koordinointitoimistoiksi; 1. Eures-verkosto muodostuu seuraaviin luokkiin kuuluvista organisaatioista: a) Euroopan komissio, jonka vastuulla on avustaa Eures-verkostoa sen tehtävien suorittamisessa Euroopan koordinointitoimiston kautta; b) Eures-jäsenet, jotka ovat jäsenvaltioiden nimittämiä elimiä ja jotka vastaavat asetuksen soveltamisesta jäsenvaltiossa; niitä kutsutaan myös kansallisiksi koordinointitoimistoiksi; c) Eures-yhteistyökumppanit, jotka ovat organisaatioita, joille jäsenvaltiot ovat antaneet luvan tarjota kansallisen, alueellisen ja/tai paikallisen tason tukea välitystoiminnassa ja/tai tukipalveluita työntekijöille ja työnantajille. c) Eures-yhteistyökumppanit, jotka ovat organisaatioita, joille jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tarjoamaan antaneet luvan tarjota kansallisen, alueellisen ja/tai paikallisen tason tukea välitystoiminnassa ja/tai tukipalveluita työntekijöille ja työnantajille, sekä Eures-rajakumppanuudet. 2. Kaikki Eures-verkostoon osallistuvat organisaatiot edistävät omien tehtäviensä ja vastuualueidensa mukaisesti aktiivisesti ja tiiviissä yhteistyössä työvoiman liikkuvuuden unionissa tarjoamia mahdollisuuksia ja pyrkivät parantamaan tapoja ja keinoja, joilla työntekijät ja työnantajat voivat hyödyntää näitä mahdollisuuksia paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. 2. Kaikki Eures-verkostoon osallistuvat organisaatiot edistävät omien tehtäviensä ja vastuualueidensa mukaisesti aktiivisesti ja tiiviissä yhteistyössä työvoiman liikkuvuuden unionissa tarjoamia mahdollisuuksia ja pyrkivät parantamaan tapoja ja keinoja, joilla työntekijät ja työnantajat voivat hyödyntää näitä mahdollisuuksia paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla, valtiollisella sekä etenkin alueellisella ja/tai paikallisella tasolla.

Perustelu

Eures-rajakumppanuuksiin ei pitäisi soveltaa jäsenvaltion hyväksyntämenettelyä, ja näin ollen ne olisi mainittava 1 kohdan c alakohdassa erillisinä, itsenäisinä tahoina.

Toisaalta 4 artiklan 2 kohdan uuden sanamuodon tarkoituksena on korostaa sitä tärkeää roolia, joka valtiollisten rakenteiden pienimmillä alueellisilla yksiköillä on tai tulisi olla työmarkkinoiden käytännön toiminnassa. Komitean lausunnossa ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli edistettäessä kasvua ja vahvistettaessa työpaikkojen luomista” (2013/C 62/14) todettiin paikallis- ja alueviranomaisten olevan usein vastuussa mm. työllisyyspolitiikan toteuttamisesta.

Muutosehdotus 6

6 artikla – Euroopan koordinointitoimiston vastuualueet

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 6 artikla Euroopan koordinointitoimiston vastuualueet 6 artikla Euroopan koordinointitoimiston vastuualueet tehtävät 1. Euroopan koordinointitoimisto vastaa erityisesti seuraavien tarjoamisesta: 1. Euroopan koordinointitoimisto vastaa erityisesti seuraavien tarjoamisesta: a) yhtenäisten puitteiden muotoilu ja horisontaalisen tuen tarjoaminen Eures-verkostolle, mukaan luettuna seuraavat: a) Eures-verkoston organisointi yhtenäisten puitteiden muotoilu ja horisontaalisen tuen tarjoaminen Eures-verkostolle, mukaan luettuna seuraavat: i) eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalin, jäljempänä ”Eures-portaali”, ja siihen liittyvien tietoteknisten palvelujen pitäminen toiminnassa ja kehittäminen, mukaan luettuina järjestelmät ja menettelyt avointen työpaikkojen, työhakemusten, ansioluetteloiden ja muiden asiakirjojen, kuten osaamispassien ja vastaavien, sekä muun tiedon vaihtamiseksi yhteistyössä muiden asiaan liittyvien unionin tieto- ja neuvontapalvelujen tai -verkostojen sekä aloitteiden kanssa; i) eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalin, jäljempänä ”Eures-portaali”, ja siihen liittyvien tietoteknisten palvelujen pitäminen toiminnassa ja kehittäminen, mukaan luettuina järjestelmät ja menettelyt avointen työpaikkojen, työhakemusten, ansioluetteloiden ja muiden asiakirjojen, kuten osaamispassien ja vastaavien, sekä muun tiedon vaihtamiseksi yhteistyössä muiden asiaan liittyvien unionin tieto- ja neuvontapalvelujen tai -verkostojen sekä aloitteiden kanssa; ii) tiedotus- ja viestintätoiminta; ii) tiedotus- ja viestintätoiminta; iii) yhteinen Eures-henkilöstön koulutusohjelma; iii) yhteinen Eures-henkilöstön koulutusohjelma; iv) verkostumisen, hyvien käytäntöjen ja vastavuoroisen oppimisen helpottaminen Eures-verkostossa; iv) verkostumisen, hyvien käytäntöjen ja vastavuoroisen oppimisen helpottaminen Eures-verkostossa; b) alueellisen ja ammatillisen liikkuvuuden analysointi; b) alueellisen ja ammatillisen liikkuvuuden analysointi pyrkimyksenä ottaa huomioon alueelliset ja/tai paikalliset erityispiirteet; c) oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja koskevien asianmukaisten yhteistyö- ja selvityspuitteiden kehittäminen unionissa tämän asetuksen mukaisesti; c) oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja koskevien asianmukaisten yhteistyö- ja selvityspuitteiden kehittäminen unionissa tämän asetuksen mukaisesti; d) Eures-toiminnan ja sen työllistämisvaikutusten seuranta ja arviointi yhteistyössä Eures-jäsenten kanssa. d) Eures-toiminnan ja sen työllistämisvaikutusten seuranta ja arviointi yhteistyössä Eures-jäsenten kanssa kiinnittäen huomiota erityisesti toiminnan alue- ja/tai paikallisulottuvuuteen, sekä tarvittaessa ehdotusten laatiminen tarkoituksenmukaisina pidetyiksi parannuksiksi. 2. Monivuotiset työohjelmat laaditaan yhteistyössä 11 artiklassa tarkoitetun Eures-koordinointiryhmän kanssa. 2. Euroopan koordinointitoimisto hyväksyy monivuotisia työohjelmia Monivuotiset työohjelmat laaditaan yhteistyössä 11 artiklassa tarkoitetun Eures-koordinointiryhmän kanssa.

Perustelu

Ilmaus ”tehtävät” on selvempi, ja se parantaa oikeusvarmuutta. Artiklan 1 kohdan a) alakohtaan ehdotetut muutokset ovat teknisiä parannuksia, joiden tarkoituksena on korostaa, että Eures-verkosto on jo toiminnassa. Eures-toiminnan ja sen työllistämisvaikutusten seuranta ja arviointi on sitä tehokkaampaa, mitä enemmän ja parempaa tietoa se tarjoaa valtiollisten rakenteiden pienimmistä alueellisista yksiköistä. Lisäksi on tarpeen täydentää toimiston toteuttamaa työtä siten, että laaditaan parannusehdotuksia. Lopuksi asetustekstissä on suositeltavaa selvittää velvollisuutta laatia monivuotisia työohjelmia. Artiklan 2 kohdan alkuperäisessä sanamuodossa ei selitetä toimistolle kuuluvan velvollisuuden – jolla mahdollisesti viitataan epäsuorasti Eures-peruskirjan kohdassa 2.4.1 mainittuihin Eures-suuntaviivoihin – alkuperää.

Muutosehdotus 7

7 artikla – Kansallisten koordinointitoimistojen vastuualueet

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 7 artikla Kansallisten koordinointitoimistojen vastuualueet 7 artikla Kansallisten koordinointitoimistojen vastuualueet tehtävät 1. Kukin kansallinen koordinointitoimisto vastaa seuraavista: 1. Kukin kansallinen koordinointitoimisto vastaa seuraavista hoitaa erityisesti seuraavia tehtäviä: a) välitystoimintaan liittyvä yhteistyö komission ja muiden jäsenvaltioiden kanssa III luvussa vahvistettujen puitteiden mukaisesti; b) Eures-verkoston työn organisointi jäsenvaltioissa, mukaan luettuna tukipalvelujen tarjoaminen IV luvun mukaisesti; a) välitystoimintaan liittyvä yhteistyö komission ja muiden jäsenvaltioiden kanssa III luvussa vahvistettujen puitteiden mukaisesti; b) Eures-verkoston työn organisointi jäsenvaltioissa, mukaan luettuna tukipalvelujen tarjoaminen sen organisointi IV luvun mukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota alue- ja/tai paikallisulottuvuuteen; c) asianomaisen jäsenvaltion toteuttamien toimien koordinointi ja toimien koordinointi muiden jäsenvaltioiden kanssa V luvun mukaisesti. c) asianomaisen jäsenvaltion toteuttamien toimien koordinointi ja toimien koordinointi muiden jäsenvaltioiden kanssa V luvun mukaisesti. 2. Kansallinen koordinointitoimisto myös organisoi kansallisella tasolla 6 artiklassa tarkoitetun Euroopan koordinointitoimiston tarjoamien horisontaalisten tukitoimien täytäntöönpanon tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä Euroopan koordinointitoimiston ja muiden kansallisten koordinointitoimistojen kanssa. Tällaisia horisontaalisia tukitoimia ovat erityisesti seuraavat: 2. Kansallinen koordinointitoimisto myös organisoi kansallisella tasolla 6 artiklassa tarkoitetun Euroopan koordinointitoimiston tarjoamien horisontaalisten tukitoimien täytäntöönpanon tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä Euroopan koordinointitoimiston ja muiden kansallisten koordinointitoimistojen kanssa. Tällaisia horisontaalisia tukitoimia ovat erityisesti seuraavat Tätä tarkoitusta varten kukin kansallinen koordinointitoimisto huolehtii erityisesti seuraavista tehtävistä: a) toimiston alueella toimivia Eures-yhteistyökumppaneita, niiden toimintaa ja niiden työntekijöille ja työnantajille tarjoamien tukipalvelujen laajuutta koskevien tietojen keruu ja validointi julkaisemista varten, mukaan luettuna Eures-portaalilla; a) toimiston alueella toimivia Eures-yhteistyökumppaneita, niiden toimintaa ja niiden työntekijöille ja työnantajille tarjoamien tukipalvelujen laajuutta koskevien tietojen keruu ja validointi julkaisemista varten, mukaan luettuna Eures-portaalilla; b) Eures-toimintaan liittyvien valmentavien koulutustoimien tarjoaminen sekä henkilöstön valinta osallistumaan yhteiseen koulutusohjelmaan ja vastavuoroista oppimista koskevaan toimintaan; b) Eures-toimintaan liittyvien valmentavien koulutustoimien tarjoaminen sekä henkilöstön valinta osallistumaan yhteiseen koulutusohjelmaan ja vastavuoroista oppimista koskevaan toimintaan; c) 28 ja 29 artiklaan liittyvien tietojen keruu ja analysointi. c) vuosittaisen työohjelman laatiminen 28 artiklassa säädetyn mukaisesti sekä 29 artiklassa säädettyjen 28 ja 29 artiklaan liittyvien tietojen keruu ja analysointi. 3. Kansallinen koordinointitoimisto validoi, päivittää säännöllisesti ja levittää viipymättä kansallisella tasolla saatavilla olevia tietoja ja neuvoja julkaisemista varten, mukaan luettuna Eures-portaalilla, seuraavista: 3. Kansallinen koordinointitoimisto validoi, päivittää säännöllisesti ja levittää viipymättä kansallisella tasolla saatavilla olevia tietoja ja neuvoja julkaisemista varten [työntekijöiden ja työnantajien edun nimissä]*, mukaan luettuna Eures-portaalilla, seuraavista: a) elin- ja työolot; b) työllisyyteen liittyvät hallinnolliset menettelyt; c) työntekijöihin sovellettavat säännöt; d) oppisopimuskoulutus ja harjoittelu; e) tarpeen mukaan rajatyöntekijöiden tilanne etenkin raja-alueilla. a) elin- ja työolot; b) työllisyyteen liittyvät hallinnolliset menettelyt; c) työntekijöihin sovellettavat säännöt; d) oppisopimuskoulutus ja harjoittelu; e) tarpeen mukaan rajatyöntekijöiden tilanne etenkin raja-alueilla. Kansallinen koordinointitoimisto voi tarpeen mukaan validoida ja levittää tietoja yhteistyössä muiden tieto- ja neuvontapalvelujen ja -verkostojen ja asianmukaisten elinten kanssa kansallisella tasolla, mukaan luettuina työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien harjoittamista helpottavista toimenpiteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU 5 artiklassa tarkoitetut rakenteet ja elimet. Kansallinen koordinointitoimisto voi tarpeen mukaan validoida ja levittää tietoja yhteistyössä muiden tieto- ja neuvontapalvelujen ja -verkostojen ja asianmukaisten elinten kanssa kansallisella tasolla, mukaan luettuina työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien harjoittamista helpottavista toimenpiteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU 5 artiklassa tarkoitetut rakenteet ja elimet. 4. Kansallinen koordinointitoimisto tarjoaa yleistä tukea alueellaan Eures-verkoston toimintaan osallistuville organisaatioille siltä osin kuin on kyse yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden vastaavien Eures-organisaatioiden kanssa. Tähän sisältyy tuki Eures-verkoston avoimiin työpaikkoihin ja rekrytointeihin liittyvissä valitusasioissa ja yhteistyö viranomaisten, kuten työsuojeluviranomaisten, kanssa. 4. Kansallinen koordinointitoimisto tarjoaa yleistä tukea alueellaan Eures-verkoston toimintaan osallistuville organisaatioille siltä osin kuin on kyse yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden vastaavien Eures-organisaatioiden kanssa. Tähän sisältyy tuki Eures-verkoston avoimiin työpaikkoihin ja rekrytointeihin liittyvissä valitusasioissa ja yhteistyö viranomaisten, kuten työsuojeluviranomaisten, kanssa. 5. Kansallinen koordinointitoimisto edistää yhteistyötä sidosryhmien, kuten ammatinvalintapalvelujen, korkeakoulujen, kauppakamareiden ja oppisopimus- ja harjoittelujärjestelmiin liittyvien organisaatioiden, kanssa. 5. Kansallinen koordinointitoimisto edistää yhteistyötä sidosryhmien, kuten ammatinvalintapalvelujen, korkeakoulujen, kauppakamareiden ja oppisopimus- ja harjoittelujärjestelmiin liittyvien organisaatioiden, kanssa. 6. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen kansallisella koordinointitoimistolla on henkilöstö ja muut resurssit, jotka se tarvitsee tässä asetuksessa määriteltyjen tehtävien suorittamiseen. 6. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen kansallisella koordinointitoimistolla on henkilöstö ja muut resurssit, jotka se tarvitsee tässä asetuksessa määriteltyjen tehtävien suorittamiseen, ja että se edustaa asianmukaisesti kulloisellakin toiminta-alueellaan vallitsevia alueellisia ja/tai paikallisia etuja. 7. Kansallisen koordinointitoimiston johdossa on kansallinen koordinaattori, joka on 11 artiklassa tarkoitetun koordinointiryhmän jäsen. 7. Kansallisen koordinointitoimiston johdossa on kansallinen koordinaattori, joka on 11 artiklassa tarkoitetun koordinointiryhmän jäsen.

Perustelu

Säännöksen otsikon ja 1 kohdan johdantokappaleen muutokset vastaavat edellisen muutosehdotuksen muutoksia. 1 kohdan b) alakohdan lisäys on tekninen parannus – kansallinen koordinointitoimisto ei tarjoa tukipalveluja vaan organisoi niiden tarjontaa –, mutta sen tarkoituksena on myös vahvistaa Eures-yhteistyökumppaneiden tarjoamien tukipalveluiden alueellista ulottuvuutta. Myös 2 kohtaan esitettyjen muutosten sekä 3 kohdan johdantokappaleen muutoksen tarkoituksena on tekstin tekninen parantaminen. [*Käänt. huom.: 3 kohdasta poistettavaksi esitetty teksti puuttuu komission asiakirjan suomenkielisestä toisinnosta.] Lopuksi 7 artiklan 6 kohdan uuden sanamuodon tarkoituksena on jo mainittu pyrkimys varmistaa kaikkien työvoiman liikkuvuuteen liittyvien kysymysten käsittely mahdollisimman lähellä kansalaisia.

Muutosehdotus 8

8 artikla – Eures-yhteistyökumppaneiden hyväksyminen

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Kunkin jäsenvaltion on perustettava järjestelmä, jolla hyväksytään Eures-yhteistyökumppanit osallistumaan Eures-verkoston toimintaan ja seurataan niiden toimintaa ja sitä, että ne noudattavat kansallista ja unionin lainsäädäntöä soveltaessaan tätä asetusta. Järjestelmän on oltava avoin ja oikeasuhteinen, ja siinä on noudatettava hakijaorganisaatioiden yhdenvertaisen kohtelun periaatetta sekä oikeudenmukaista menettelyä. 1. Kunkin jäsenvaltion on perustettava järjestelmä, jolla hyväksytään Eures-yhteistyökumppanit osallistumaan Eures-verkoston toimintaan ja seurataan niiden toimintaa ja sitä, että ne noudattavat kansallista ja unionin lainsäädäntöä soveltaessaan tätä asetusta. Järjestelmän on oltava avoin ja oikeasuhteinen, ja siinä on noudatettava hakijaorganisaatioiden yhdenvertaisen kohtelun periaatetta sekä oikeudenmukaista menettelyä. Raja-alueista alueellisesti vastaavien viranomaisten ehdottamat Eures-rajakumppanuudet vapautetaan kyseisestä kansallisesta hyväksyntämenettelystä, ja niitä pidetään niiden perustamisesta alkaen oikeutettuina Eures-kumppanin asemaan. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Euroopan koordinointitoimistolle käyttöön otetuista kansallisista järjestelmistä ja niistä Eures-yhteistyökumppaneista, jotka ne ovat hyväksyneet osallistumaan Eures-verkostoon. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Euroopan koordinointitoimistolle käyttöön otetuista kansallisista järjestelmistä ja niistä Eures-yhteistyökumppaneista, jotka ne ovat hyväksyneet osallistumaan Eures-verkostoon. 3. Jäsenvaltiossa lainmukaisesti toimivat työnvälityspalvelut voivat pyytää saada osallistua kyseisessä jäsenvaltiossa Eures-verkostoon Eures-yhteistyökumppanina tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja jäsenvaltion perustaman järjestelmän mukaisesti. 3. Jäsenvaltiossa lainmukaisesti toimivat työnvälityspalvelut voivat pyytää saada osallistua kyseisessä jäsenvaltiossa Eures-verkostoon Eures-yhteistyökumppanina tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten ja jäsenvaltion perustaman järjestelmän mukaisesti. 4. Eures-yhteistyökumppanit hyväksytään osallistumaan Eures-verkostoon liitteessä säädettyjen yhteisten vähimmäiskriteerien mukaisesti. 4. Eures-yhteistyökumppanit hyväksytään osallistumaan Eures-verkostoon liitteessä säädettyjen yhteisten vähimmäiskriteerien mukaisesti. 5. Yhteiset vähimmäiskriteerit eivät estä jäsenvaltiota soveltamasta lisäkriteereitä tai -vaatimuksia, joita jäsenvaltio pitää tarpeellisina työnvälityspalveluja koskevien sääntöjen moitteettoman soveltamisen ja työmarkkinapolitiikan tehokkaan hallinnon vuoksi alueellaan. Avoimuuden takaamiseksi tällaiset kriteerit ja vaatimukset kuuluvat olennaisena osana 1 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään. 5. Yhteiset vähimmäiskriteerit eivät estä jäsenvaltiota soveltamasta lisäkriteereitä tai -vaatimuksia, joita jäsenvaltio pitää tarpeellisina työnvälityspalveluja koskevien sääntöjen moitteettoman soveltamisen ja työmarkkinapolitiikan tehokkaan hallinnon vuoksi alueellaan. Avoimuuden takaamiseksi tällaiset kriteerit ja vaatimukset kuuluvat olennaisena osana 1 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään. 6. Eures-yhteistyökumppanit voivat ottaa yhteistyöhön mukaan muita Eures-yhteistyökumppaneita tai muita organisaatioita noudattaakseen liitteessä esitettyjä kriteereitä yhdessä. Tällöin asianmukaisen yhteistyökumppanuuden jatkuminen on lisäedellytys Eures-verkostoon osallistumiselle. 6. Eures-yhteistyökumppanit voivat ottaa yhteistyöhön mukaan muita Eures-yhteistyökumppaneita tai muita organisaatioita noudattaakseen liitteessä esitettyjä kriteereitä yhdessä. Tällöin asianmukaisen ja erityisesti unionin alueiden ja/tai kuntien erityisongelmien ratkaisemiseen tähtäävän yhteistyökumppanuuden jatkuminen on lisäedellytys Eures-verkostoon osallistumiselle. 7. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 33 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti liitteen muuttamiseksi. 7. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 33 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti liitteen muuttamiseksi. 8. Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä mallin kansallisten järjestelmien ja menettelyjen kuvaamiseksi jäsenvaltioiden välistä kansallisia järjestelmiä koskevaa tiedonvaihtoa varten. Komissio antaa kyseiset täytäntöönpanosäädökset 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 8. Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä mallin kansallisten järjestelmien ja menettelyjen kuvaamiseksi jäsenvaltioiden välistä kansallisia järjestelmiä koskevaa tiedonvaihtoa varten. Komissio antaa kyseiset täytäntöönpanosäädökset 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Perustelu

Artiklan 1 kohtaan esitetyn muutosehdotuksen tarkoituksena on varmistaa muun muassa työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) 11. joulukuuta 2013 annetun asetuksen (EU) N:o 1296/2013 21 artiklan a kohdassa annettujen Eures-rajakumppanuuksia koskevien säännösten tarkoituksen toteutuminen.

Artiklan 6 kohta: Eures-yhteistyökumppanien välinen tai niiden ja muiden organisaatioiden välinen yhteistyö ehdotetun asetuksen liitteessä esitettyihin kriteereihin mukautumiseksi voi auttaa tehostamaan Eures-yhteistyökumppanin toimintaa, ja juuri tämän vuoksi asetuksessa tulee vaatia, että kyseistä yhteistyötä kehitetään käytännössä ottaen huomioon EU:n eri alueita ja/tai paikallisyhteisöjä erottavat erityispiirteet.

Muutosehdotus 9

11 artikla – Koordinointiryhmä

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Koordinointiryhmä muodostuu Euroopan koordinointitoimiston ja kansallisten koordinointitoimistojen edustajista. 1. Koordinointiryhmä muodostuu Euroopan koordinointitoimiston ja kansallisten koordinointitoimistojen edustajista. 2. Koordinointiryhmä tukee tämän asetuksen täytäntöönpanoa vaihtamalla tietoja ja laatimalla ohjeita. Se auttaa etenkin 14 artiklan 8 kohdassa ja 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen teknisten standardien ja mallien luonnosten laatimisessa. 2. Koordinointiryhmä tukee tämän asetuksen täytäntöönpanoa vaihtamalla tietoja ja laatimalla ohjeita. Se auttaa etenkin 14 artiklan 8 kohdassa ja 16 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen teknisten standardien ja mallien luonnosten laatimisessa. 3. Euroopan koordinointitoimisto organisoi koordinointiryhmän toimintaa ja toimii puheenjohtajana kokouksissa. Se kutsuu unionin tason työmarkkinaosapuolten edustajia osallistumaan kokouksiin. 3. Euroopan koordinointitoimisto organisoi koordinointiryhmän toimintaa ja toimii puheenjohtajana kokouksissa. Se kutsuu unionin tason työmarkkinaosapuolten edustajia osallistumaan kokouksiin etenkin 28 artiklan 4 kohdassa säädetyn huomioon ottamiseksi.

Perustelu

Tarkoituksena on ehdotetun asetuksen normatiivisen johdonmukaisuuden systemaattinen parantaminen. Yksi tärkeimmistä päämääristä, joiden vuoksi unionin tason työmarkkinaosapuolten edustajilla on oltava oikeus tulla kutsutuiksi osallistumaan koordinointiryhmän kokouksiin, on, että niitä kuultaisiin luonnoksista työohjelmiksi, jollainen kunkin kansallisen koordinointitoimiston on laadittava vuosittain.

Muutosehdotus 10

18 artikla – Periaatteet

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijät ja työnantajat saavat tukipalveluja kansallisella tasolla. 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työntekijät ja työnantajat saavat tukipalveluja kansallisella tasolla. 2. Jäsenvaltioiden on tuettava koordinoidun lähestymistavan kehittämistä tällaisiin palveluihin kansallisella tasolla. 2. Jäsenvaltioiden on tuettava koordinoidun lähestymistavan kehittämistä tällaisiin palveluihin kansallisella tasolla ja pyrittävä etsimään ratkaisuja alueiden ja/tai kuntien erityistarpeisiin. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava 20–23 artiklassa tarkoitettujen tukipalvelujen tarjoaminen Eures-yhteistyökumppaneiden kautta seuraavasti: 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava 20–23 artiklassa tarkoitettujen tukipalvelujen tarjoaminen Eures-yhteistyökumppaneiden kautta seuraavasti: a) asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen kautta 10 artiklan mukaisesti; b) asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen vastuulla toimivien organisaatioiden kautta näiden organisaatioiden tarjoamia palveluja koskevien delegointi-, ulkoistamis- tai erityissopimusten perusteella, jotka on tehty joko näiden julkisten työvoimapalvelujen tai muiden elinten kanssa; c) yhden tai useamman Eures-yhteistyökumppanin kautta; tai d) a–c alakohtien yhdistelmällä. a) asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen kautta 10 artiklan mukaisesti; b) asianomaisen jäsenvaltion julkisten työvoimapalvelujen vastuulla toimivien organisaatioiden kautta näiden organisaatioiden tarjoamia palveluja koskevien delegointi-, ulkoistamis- tai erityissopimusten perusteella, jotka on tehty joko näiden julkisten työvoimapalvelujen tai muiden elinten kanssa; c) yhden tai useamman Eures-yhteistyökumppanin kautta; tai d) a–c alakohtien yhdistelmällä. 4. Joko 3 kohdan a alakohdassa tai b alakohdassa tarkoitettujen organisaatioiden on tarjottava vähintään 20–23 artiklassa tarkoitetut tukipalvelut kussakin jäsenvaltiossa. 4. Joko 3 kohdan a alakohdassa tai b alakohdassa tarkoitettujen organisaatioiden on tarjottava vähintään 20–23 artiklassa tarkoitetut tukipalvelut kussakin jäsenvaltiossa. 5. Työntekijöiden tukipalvelut, joita tarkoitetaan 20, 22 ja 23 artiklassa, ja avustaminen rekisteröitymisessä Eures-portaaliin, jota tarkoitetaan 17 artiklassa, on tarjottava maksuttomasti. 5. Työntekijöiden tukipalvelut, joita tarkoitetaan 20, 22 ja 23 artiklassa, ja avustaminen rekisteröitymisessä Eures-portaaliin, jota tarkoitetaan 17 artiklassa, on tarjottava maksuttomasti. 6. Työnantajien tukipalvelut, joita tarkoitetaan 21 ja 22 artiklassa, ja avustaminen rekisteröitymisessä Eures-portaaliin, jota tarkoitetaan 17 artiklassa, voivat olla maksullisia. Veloitetut maksut eivät saa erota Eures-palveluista perittävistä maksuista ja muista maksuista, joita sovelletaan asianomaisen organisaation tarjoamiin vastaaviin palveluihin. 6. Työnantajien tukipalvelut, joita tarkoitetaan 21 ja 22 artiklassa, ja avustaminen rekisteröitymisessä Eures-portaaliin, jota tarkoitetaan 17 artiklassa, voivat olla maksullisia. Veloitetut maksut eivät saa erota Eures-palveluista perittävistä maksuista ja muista maksuista, joita sovelletaan asianomaisen organisaation tarjoamiin vastaaviin palveluihin. 7. Asianomaisten Eures-yhteistyökumppaneiden on ilmoitettava selvästi tiedotuskanaviensa kautta työntekijöille ja työnantajille tarjoamiensa tukipalvelujen valikoima, se missä ja miten palvelut ovat saatavilla ja palvelujen saantia koskevat edellytykset. Nämä tiedot julkaistaan Eures-portaalissa. 7. Asianomaisten Eures-yhteistyökumppaneiden on ilmoitettava selvästi tiedotuskanaviensa kautta työntekijöille ja työnantajille tarjoamiensa tukipalvelujen valikoima, se missä ja miten palvelut ovat saatavilla ja palvelujen saantia koskevat edellytykset. Nämä tiedot julkaistaan Eures-portaalissa.

Perustelu

Eures-verkoston menestyminen edellyttää, että jäsenvaltiot tukevat sen yhteyksiä unionin alue- ja paikallistasojen erityisintresseihin.

Muutosehdotus 11

25 artikla – Liikkuvuusvirtoja ja -suuntauksia koskevien tietojen vaihto

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat työvoiman liikkuvuusvirtoja ja -suuntauksia unionissa Eurostatin tilastojen ja käytettävissä olevien kansallisten tietojen perusteella. Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat työvoiman liikkuvuusvirtoja ja -suuntauksia unionissa Eurostatin tilastojen ja käytettävissä olevien kansallisten ja alueellisten tietojen perusteella.

Perustelu

Komission ja jäsenvaltioiden toteuttaman työvoiman liikkuvuusvirtojen ja -suuntauksien seurannan tulokset heijastavat todellisuutta sitä paremmin, mitä enemmän ja paremmin niissä otetaan huomioon Euroopan unioniin kuuluvien alueiden erilaiset olosuhteet.

Muutosehdotus 12

26 artikla – Tietojenvaihto jäsenvaltioiden välillä

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Jokaisen jäsenvaltion on kerättävä ja analysoitava erityisesti seuraavia tietoja: 1. Jokaisen jäsenvaltion on kerättävä ja analysoitava erityisesti seuraavia tietoja: a) työvoiman puute ja ylitarjonta kansallisilla ja alakohtaisilla työmarkkinoilla ja se, missä määrin niihin voidaan puuttua työvoiman liikkuvuudella; b) Eures-toimet kansallisella tasolla; c) Eures-verkoston asema rekrytointipalvelujen markkinoilla kansallisella tasolla. a) työvoiman puute ja ylitarjonta kansallisilla ja alakohtaisilla työmarkkinoilla ja se, missä määrin niihin voidaan puuttua työvoiman liikkuvuudella; b) Eures-toimet kansallisella tasolla; c) Eures-verkoston asema rekrytointipalvelujen markkinoilla kansallisella tasolla. 2. Kansalliset koordinointitoimistot ovat vastuussa tietojen jakamisesta Eures-verkoston kanssa ja osallistumisesta yhteiseen analyysiin. 2. Kansalliset koordinointitoimistot ovat vastuussa tietojen jakamisesta Eures-verkoston kanssa ja osallistumisesta yhteiseen analyysiin. 3. Ottaen huomioon tietojenvaihto ja yhteinen analyysi jäsenvaltioiden on kehitettävä liikkuvuuspolitiikkaa olennaisena osana työllisyyspolitiikkaansa. Liikkuvuuspolitiikka tarjoaa puitteet, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat tehdä 28 artiklassa tarkoitettua ohjelmatyötä. 3. Ottaen huomioon tietojenvaihto ja yhteinen analyysi jäsenvaltioiden on kehitettävä pyrittävä kehittämään liikkuvuuspolitiikkaa olennaisena osana työllisyyspolitiikkaansa. Liikkuvuuspolitiikka tarjoaa puitteet, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat tehdä 28 artiklassa tarkoitettua ohjelmatyötä. 4. Euroopan koordinointitoimisto vahvistaa menettelyt ja hoitaa käytännön järjestelyt helpottaakseen kansallisten koordinointitoimistojen välistä tietojen vaihtoa ja yhteisen analyysin kehittämistä. 4. Euroopan koordinointitoimisto vahvistaa menettelyt ja hoitaa käytännön järjestelyt helpottaakseen kansallisten koordinointitoimistojen välistä tietojen vaihtoa ja yhteisen analyysin kehittämistä.

Perustelu

SEUTin kolmannen osan IX osastossa ja etenkin 147 artiklan 1 kohdassa sekä 149 artiklan lopussa vahvistetaan, että vaikka työllisyyspolitiikka kuuluu luonteeltaan aloihin, joilla EU ja jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä, alan sääntelytoimivalta säilyy jäsenvaltioilla. Jäsenvaltioiden velvoittaminen kehittämään liikkuvuuspolitiikkaa menee pidemmälle kuin pelkkä EU:n lainsäätäjän suuntaviivojen vahvistaminen – SEUTin 148 artiklan 2 kohta – tai se, että EU toteuttaa edistämistoimenpiteitä jäsenvaltioiden toiminnan tukemiseksi työllisyyden alalla – SEUTin 149 artiklan alku. Velvoittaminen tulee korvata jäsenvaltioille osoitettavalla suosituksella toimia halutun suuntaisesti.

Muutosehdotus 13

LIITE

Yhteiset kriteerit organisaatioiden hyväksymiseksi Eures-yhteistyökumppaneiksi

1. PALVELUJEN TARJOAMINEN

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Organisaatiolla on riittävät mekanismit ja menettelyt, jotta voidaan todentaa ja varmistaa sovellettavien työnormien ja oikeudellisten vaatimusten täysimääräinen noudattaminen, mukaan luettuna sovellettava tietosuojalainsäädäntö ja avoimia työpaikkoja koskevien tietojen laatuvaatimukset ja -standardit. 1. Organisaatiolla on riittävät mekanismit ja menettelyt, jotta voidaan todentaa ja varmistaa sovellettavien työnormien ja oikeudellisten vaatimusten täysimääräinen noudattaminen, mukaan luettuina syrjimättömyyttä koskevat periaatteet etenkin työmarkkinoilta syrjäytyneiden osalta, sovellettava tietosuojalainsäädäntö ja avoimia työpaikkoja koskevien tietojen laatuvaatimukset ja -standardit.

Perustelu

On varmistettava syrjimättömyyttä koskevien unionin periaatteiden (SEUTin 10, 19 ja 45 artikla) noudattaminen sekä huolehdittava ehdotetun asetuksen 5 artiklassa mainittujen ryhmien tarpeista.

Bryssel 25. kesäkuuta 2014 Alueiden komitean puheenjohtaja Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) CDR789-2013_00_00_TRA_AC.

(2) COR-2013-06863-00-00-AC-TRA.

(3) COR-2013-06863-00-00-AC-TRA.

(4) CDR1186-2012_00_00_TRA_AC.

(5) CDR5278-2013_00_00_TRA_AC.

(6) COR-2014-00111-00-00-PAC-TRA.

(7) CDR1186-2012_00_00_TRA_AC.

(8) Euroopan unionin tuomioistuin on todennut, että työnvälitys on luonteeltaan taloudellista toimintaa ja että sen monopolisoiminen julkiseksi palveluksi rikkoo yhteisön oikeutta, jos voidaan osoittaa, että julkiset palvelut eivät pysty hoitamaan tehtäväänsä tyydyttävästi (yhteisöjen tuomioistuimen 11. joulukuuta 1997 antama tuomio asiassa C-55/96), ja että ”julkiset työnvälitystoimistot eivät – – kykene tyydyttämään kysyntää työmarkkinoilla kaikkien toimialojen osalta” (yhteisöjen tuomioistuimen 8. kesäkuuta 2000 antama tuomio asiassa C-258-98).

(9) Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Tiedonannon ’2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat’ saateasiakirja – Yleishyödyllisiä palveluita ja yleishyödyllisiä sosiaalipalveluita koskeva uusi eurooppalainen sitoumus” (Bryssel, 20.11.2007, COM(2007) 725 final), jossa todetaan seuraavaa: ”Yleishyödyllisten palvelujen kysyntä ja tapa, jolla ne tarjotaan, ovat muuttuneet olennaisesti viime vuosina. Kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset ulkoistavat yhä laajemmin valtion perinteisesti suoraan tarjoamia palveluja, joiden tarjoajat tulevat yhä useammin yksityiseltä sektorilta (ja ovat joko voittoa tavoittelevia tai voittoa tavoittelemattomia).”