KOMISSION TIEDONANTO PK-YRITYKSILLE TARKOITETTUJEN YHTEISÖN ERITYISTEN RAHOITUSVÄLINEIDEN TARKASTELU

KOMISSION TIEDONANTO

PK-YRITYKSILLE TARKOITETTUJEN YHTEISÖN ERITYISTEN RAHOITUSVÄLINEIDEN TARKASTELU

TIIVISTELMÄ

Johdanto

1. Tämä tiedonanto on vastaus Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyyntöön, joka koski selvityksen laatimista EIP:n ja EIR:n rahoitusvälineiden tarkastelusta uuden osaamiselle rakentuvan talouden investointitarpeiden yhteydessä ja erityisesti yritysten perustamisen ja yleisemmin innovaatiotoiminnan rahoittamista. Tämä tiedonanto vastaa myös komission itsensä eEurope-asiakirjassa joulukuussa 1999 antamaa sitoumusta tarkastella käytettävissä olevien yhteisön rahoitusvälineiden johdonmukaisuutta uuden talouden osalta ja tutkia, miten niitä voitaisiin käyttää paremmin alkuvaiheen rahoituksen edistämiseen.

2. Näiden toimeksiantojen antamisen jälkeen Euroopan unionin riskipääomamarkkinat ovat edelleen kehittyneet. Pääomasijoitusten kokonaismäärä EU:ssa kasvoi 70 prosentilla vuonna 1999 siten, että perustamis- ja alkuvaiheen hankkeisiin tehtyjen investointien volyymi ja lukumäärä kasvoivat merkittävästi. Samaan aikaan EU:n nopeasti kasvaviin yrityksiin erikoistuneet osakemarkkinat ovat menestyneet erittäin hyvin ja uusien listautumisten määrä on kasvanut selvästi. Näistä tervetulleista parannuksista huolimatta jäsenvaltioiden välillä on edelleen huomattavia eroja investoinneissa alkuvaiheessa oleviin teknologiayrityksiin ja yleisemmin pääomasijoitusrahoituksessa. Tämä koskee myös EU:n nopeasti kasvaviin yrityksiin erikoistuneiden osakemarkkinoiden yleistä toimintaa. Lisäksi välimatka Yhdysvaltoihin on edelleen pitkä. Lukuja analysoidaan yksityiskohtaisemmin erillisessä komission tiedonannossa riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Ne osoittavat jälleen, että EU-tason toimet ovat tärkeitä liiketoimintaympäristön parantamiseksi ja pääoman tarjonnan lisäämiseksi kasvupotentiaalia omaaville yrityksille.

EIP:n instrumentit

3. EIP:n tuki pk-yrityksille annetaan pääasiassa globaalilainoina, jotka ovat olleet tärkeä kilpailukykyisen rahoituksen lähde rahoituslaitoksille, jotka lainaavat varoja edelleen pk-yrityksille. Vuosien 1995 ja 1999 välisenä aikana globaalilainarahoituksen kokonaismäärä oli noin 12,7 miljardia euroa, jonka avulla rahoitettiin 55 000:ta pk-yritystä. Globaalilainoja ei ole kuitenkaan erityisesti suunnattu yritysten perustamiseen tai huipputeknologian yrityksille. Riskin pk-yritysten osalta kantavat välittäjät, jotka päättävät myös lainaehdoista.

4. Amsterdamin erityistoimintaohjelman (ASAP) nojalla EIP varasi miljardi euroa vuosittaisista ylijäämistään riskin jakamisen ja riskipääomatoimien tukemiseen pk-yrityksen hyväksi. Yhden miljardin lisäerä on varattu samanlaisiin tarkoituksiin EIP:n Innovaatio 2000 -aloitteen (i2i) nojalla. Vuoden 2000 puoliväliin mennessä allekirjoitettiin 62 pääomasijoitusoperaatiota, joiden arvo oli yhteensä 843 miljoonaa euroa. Lisäksi EIP asetti EIR:n käytettäväksi erityisvaltuuden nojalla (Euroopan teknologian rahoitusjärjestelmä) 250 miljoonaa euroa, joista EIR sitoi 127 miljoonaa 26 rahaston rahoittamiseen.

5. Koko i2i-ohjelma sisältää pankin sitoumuksen ohjata 12-15 miljardia euroa kolmen vuoden aikana 2000-2002 Lissabonin päätelmissä määritettyihin kohteisiin, mukaan lukien T&K:n rahoittaminen, innovaatioiden levittäminen sekä henkilöstöresurssien kouluttaminen ja varustaminen paremmin välinein. Vaikka i2i ei rajoitukaan pk-yrityksiin, sillä tuetaan pk-yrityksille erittäin tärkeitä aloja luomalla suotuisa ilmapiiri yritysten perustamiselle ja teknologiahankkeille, joilla on kasvupotentiaalia. EIP:n on mukautettava i2i-aloitteen yhteydessä rahoitusinstrumenttinsa toimiin, joihin liittyy mahdollisesti suurempi riski, vähäisemmät tai viivästyneet tulojen tuottomahdollisuudet ja/tai vähäinen vakuus, ja kehitettävä tarkoituksenmukaisia yhteistyömuotoja muiden rahoituslaitosten kanssa.

EIR

6. EIR tarjoaa takauksia rahoituslaitoksille pk-yrityslainasalkkujen osalta ja hankkii ja hallinnoi osuuksia pääomasijoitusrahastoissa. Se käyttää molempiin toimintoihin jossain määrin omia varojaan ja laajemmassa määrin EIP:n (Euroopan teknologian rahoitusjärjestelmä -ETF) ja EU:n (ETF-käynnistysjärjestelmä ja pk-yritysten takausjärjestelmä, kasvua ja ympäristöä koskeva takausjärjestelmä) valtuutuksia.

7. EIR:n uudistamisen seurauksena, josta osakkeenomistajat sopivat kesäkuussa 2000, rahastosta on tullut EIP-ryhmän pääomasijoitustoimiin erikoistunut väline ja se ottaa hoidettavakseen pankin nykyiset ja uudet toimet tällä alalla samalla kun se jatkaa EU:n ohjelmien hallinnointia. Pääomasijoitusmarkkinoiden asiantuntemuksen ja rahoituskapasiteetin keskittäminen yhteen laitokseen on merkittävä rationalisointi ryhmän toiminnassa. Tämän on määrä lisätä toiminnan johdonmukaisuutta ja helpottaa kommunikaatiota markkinoiden kanssa. EIP-ryhmän puolesta toimivasta EIR:sta on tullut keskeinen toimija pääomasijoitusten rahoituksessa yleiseurooppalaisella tasolla. Sillä on kapasiteettia edistää merkittävästi alkuvaiheen ja teknologiainvestointeja sekä toimia tärkeänä katalysaattorina yksityisen sektorin rahoitukselle tällä alalla. Samalla EIR:n odotetaan kehittävän takaustoimintaansa pk-yritysten tukemiseksi, mistä onkin jo hankittu paljon kokemusta.

Komissio

8. EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan nojalla tapahtuvan uusien lainojen myöntämisen päätyttyä komissio itse on lakannut olemasta pk-yritysten hyväksi tulevien lainojen myöntäjä. Pk-yrityksiä hyödyttävien budjettivarojen suurimmat lähteet ovat tällä hetkellä rakennerahastot (joista osarahoitetaan alueellisia tukijärjestelmiä, mukaan lukien muun muassa alueellisten pääomasijoitus- ja siemenpääomarahastojen rahoitus jne.) ja tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma (josta rahoitetaan muun muassa erityistoimia pk-yritysten tutkimustoiminnan edistämiseksi, teknologian siirron edistämiseksi jne.). Muutoin tärkein erityisväline pk-yritysinvestointien helpottamiseksi kaikkialla EU:ssa on kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite ja kaksi siihen liittyvää ohjelmaa (ETF-käynnistysjärjestelmä ja pk-yritysten takausjärjestelmä), joita EIR panee täytäntöön komission puolesta ja kolmas ohjelma (tuki kansainvälisille Euroopan pk-yritysten yhteisyrityksille), jota komissio hallinnoi suoraan. Muut komission välineet ovat paljon pienempiä soveltamisalaltaan ja monet ovat luonteeltaan pilottihankkeita.

9. Yhteisön ohjelmien nykyinen järjestely kuvastaa jo joitakin asioita, joita on opittu ohjelmien suunnittelussa aiempien toimien perusteella ja jotka on pidettävä mielessä harkittaessa tulevaa toimintaa. Näitä ovat erityisesti:

-kriittisen massan merkitys

-tarve välttää päällekkäisyyksiä ja käyttää hyödyksi synergiaetuja

-yksinkertaisten ja käyttäjäystävällisten hallinnollisten järjestelyjen tärkeys.

Yhteisön tulevien toimien puitteet

10. Pk-yrityksiä tukevia yhteisön tulevia toimia olisi edelleen tarjottava neljän instrumentin kautta (lainat, oma pääoma, takaukset, avustukset) ja olisi keskityttävä työskentelyyn markkinoiden kanssa ja niiden kautta. Budjettivaroja sisältävät instrumentit olisi sen vuoksi rajoitettava tunnistettavien markkinahäiriöiden korjaamiseen EU:n kilpailusääntöjä noudattaen. Niiden käytöstä olisi annettava vuosittain raportti ja niiden tulisi olla osa johdonmukaista yleistä politiikkaa, johon kuuluu lainsäädännöllisen ja yritysten toimintaympäristön parantaminen (erityisesti rahoituspalvelujen toimintasuunnitelma).

11. Avustusmekanismit olisi aina kun se on mahdollista yhdistettävä jonkin muun instrumentin sisältämään tuotteeseen, jotta täydentävyys olisi mahdollisimman suuri ja jotta vältettäisiin päällekkäisyyksien riski. Komission olisi ehdotettava ainoastaan poikkeuksellisesti jonkin uuden avustusperusteisen investointituen suoraa hallinnointia ottaen huomioon erityisesti vaikutukset henkilöstöresursseihin ja etäisyys rahoitusedun saajista. EIP:n ja EIR:n olisi oltava ensisijaisia kumppaneita, mutta komission olisi joustavuuden säilyttämiseksi työskenneltävä yhdessä kansallisten ja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, jos siitä on erityistä etua.

Suositukset

12. Kasvua ja työllisyyttä koskevan aloitteen vahvistaminen. Paljon on jo tehty yhteisön rahoitusvälineiden kohdentamiseksi Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittämiin painopistealoihin, erityisesti i2i-ohjelmaan ja EIR:n uudistukseen. Olisi kuitenkin syytä harkita neljän laajennuksen sisällyttämistä kasvua ja työllisyyttä koskevaan aloitteeseen:

-takaukset mikroluotoille, mikä voisi kannustaa kaupallisia pankkeja ja muita toimimaan aktiivisemmin tällä alalla. Mikroluottoja tarjoavat joskus muut erityislaitokset kuin pankit ja niiden mahdollisuudet saada pankkirahoitusta ovat vähäiset tai niitä ei ole lainkaan, koska niiden käytettävissä olevien vakuuksien määrät ovat alhaiset. Takausjärjestelmä voisi helpottaa tällaisten laitosten pankkirahoituksen saantia ja saisi aikaan kerrannaisvaikutuksia myös itse pankeille.

-takaukset oman pääoman ehtoisille sijoituksille alkuvaiheessa oleviin yrityksiin. Jos tällaiset järjestelmät, joita on jo käytettävissä joissakin jäsenvaltioissa, on suunniteltu ja rahoitettu asianmukaisesti, niiden avulla voidaan houkutella muuten epäröiviä sijoittajia rahoittamaan pääomasijoitusyhtiöitä. Ranskassa ja Saksassa toteutettujen järjestelmien puitteissa esimerkiksi julkisen sektorin laitokset takaavat osan mahdollisista tappioista, joita välittäjärahastoille voi aiheutua. Vastineeksi niille suoritetaan maksu, ja joissakin järjestelmissä takaaja saattaa ottaa osuuden voitoista.

-takaukset Internetin ja sähköisen kaupankäynnin sovellusten rahoituksen tukemiseksi pienten yritysten osalta. Komissio esittää tätä jo ehdotuksessaan monivuotiseksi ohjelmaksi yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005). Takaukset kattaisivat laitteistojen, ohjelmistojen ja koulutuksen hankkimiseksi otetut lainat.

-investoinnit yrityshautomoihin (ja niihin liittyviin neuvontajärjestelmiin). Viime vuosina yrityshautomoiden toiminta on kehittynyt pelkästään edullisen toimistotilan tarjoamisesta hallintopalvelujen tarjoamiseen ja yritysten perustamisen rahoittamiseen. Yrityshautomoihin sisältyy erittäin suuri riski, koska salkku sisältää uusia yrityksiä, jotka ovat kehityksensä kaikkein riskialtteimmassa vaiheessa. Myös tällä alalla jäsenvaltioilla on jonkin verran kokemusta (esim. Twinning Scheme Alankomaissa). Tämä voisi olla hyödyllinen täydennys nykyiseen ETF-käynnistysjärjestelmään.

13. Koordinaation ja yhtenäisyyden parantaminen. Kaikki instituutiot ovat tunnustaneet, että hyvä koordinaatio ja yhtenäisyys ovat tarpeen pk-yritysten tukitoimissa. Tämä tarkoittaa uusien toimien ennakolta tehtävää kustannus/hyötyanalyysiä, sopivasti ajoitettua jälkiarviointia, systemaattista palautetta markkinoiden toimijoilta ja poliittisilta tahoilta sekä avointa vuoropuhelua instituutioiden sisällä ja niiden välillä. Komissio aikoo perustaa sisäisen korkean tason ohjauskomitean, jonka tehtävänä on tarkastella ehdotettujen uusien toimien yhtenäisyyttä jatkuvasti. Olisi myös asianmukaista perustaa työryhmä, johon kuuluvat komissio, EIP ja EIR, avustamaan yhteisten toimien suunnittelussa tarvittaessa. Poliittisella tasolla komission yhdessä EIP:n ja EIR:n kanssa valmistelema vuosiraportti, joka esitettäisiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle, varmistaisi asianmukaisen vastuun ja varoittaisi ennakolta uusien toimien tarpeesta.

14. Avoimuuden ja käyttömahdollisuuksien parantaminen pk-yritysten osalta. Olisi luotava yksi www-sivuston yhteyspiste (keskitetty tietopalvelupiste pk-yrityksille ja rahoituslaitoksille), joka kattaisi kaikki yhteisön rahoitusvälineet, mukaan lukien EIP-ryhmä, ja johon sisältyisivät asianmukaiset linkit jäsenvaltioiden vastaaville www-sivuille.

1. JOHDANTO

Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä korostettiin, että on tärkeää lisätä merkittävästi rahoitusta innovatiivisille pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) [1] ja uusille yrittäjille työllisyyden parantamiseksi. Päätelmien kappaleessa "Innovatiivisten yritysten, erityisesti pk-yritysten, perustamiselle ja kehittämiselle suotuisan ympäristön luominen" Eurooppa-neuvosto kehotti kohdassa 15:

[1] Komissio määrittelee pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen (96/280/EY) (EYVL L 107 30.4.1996) mukaisesti pk-yrityksiksi yritykset, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden joko vuosiliikevaihto on enintään 40 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 27 miljoonaa euroa ja jotka täyttävät riippumattomuutta koskevan perusteen.

" ...neuvostoa ja komissiota esittämään vuoden 2000 loppuun mennessä selvityksen parhaillaan tehtävästä EIP:n ja EIR:n rahoitusvälineiden tarkistuksesta, jotta rahoitusta voidaan kohdentaa uudelleen yritysten perustamisen ja korkean teknologian yritysten ja mikroyritysten tukemiseen sekä muihin EIP:n ehdottamiin riskipääoma-aloitteisiin".

Komissio on jo kehitellyt argumentteja alkuvaiheen rahoituksen edistämiseksi alkuperäisessä riskipääomaa koskevassa asiakirjassaan [2] ja sitä seuranneissa kertomuksissa. e-Europe-ehdotuksissaan (joulukuu 1999) komissio lupasi " (...) suorittaa jäsenvaltioiden kanssa laajan poliittisen uudelleentarkastelun nykyisten toimien johdonmukaisuuden parantamiseksi (...) ja selvittää, miten niitä voisi käyttää paremmin alkuvaiheen rahoituksen edistämiseen."

[2] Riskipääoma - avain työpaikkojen luomiseen Euroopan unionissa - SEC (98)552, huhtikuu 1998.

Lissabonin Eurooppa-neuvoston tavoitteena oli edistää uutta osaamiselle rakentuvaa taloutta ja tietoyhteiskuntaa (infrastruktuuria ja sisältöä) sekä yrittäjyyttä Euroopan unionissa luomalla innovatiivisempia yrityksiä ja hyödyntämällä täysimääräisesti T&K-toimia. Tällä tavoin on mahdollista tehokkaasti edistää kasvua, kilpailukykyä ja työpaikkojen luomista. Lisäksi voidaan parantaa kansalaisten elämän ja ympäristön laatua. Merkittävästä edistyksestä huolimatta suuria alueellisia eroja on edelleen. Eurooppa kokonaisuutena on kuitenkin edelleen kaukana Yhdysvaltojen jäljessä, koska rahoitus suunnataan edelleen hyvin suuressa määrin myöhemmän vaiheen kehittämistyöhön perinteisemmillä aloilla.

Sellaisen dynaamisen ympäristön luomiseen, jossa syntyy uusia ideoita ja jossa uusia yrityksiä luodaan ja kehitetään, sisältyy:

- asianmukainen sääntelykehys, joka edistää uusien yritysten perustamista ja tukemista sekä integroituneiden pääomamarkkinoiden kehittymistä,

- riittävät rahoitusmahdollisuudet kasvaville yrityksille niiden jokaisessa kehitysvaiheessa siten, että julkiset toimet kohdistuvat sinne, missä on markkinahäiriöitä,

- monenlaisten tukipalvelujen saatavuus ja suotuisa fyysinen, taloudellinen ja sosiaalinen ympäristö (esim. ohjaus, yrityshautomot, teknologiapuistot, yritysklusterit jne.).

Eurooppa-neuvosto (Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien kohta 41) määritti Euroopan unionille erityistehtävän tarvittavien voimavarojen käyttöönottamiseksi:

"Uuden strategisen päämäärän saavuttaminen riippuu ensi sijassa yksityisestä sektorista sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöstä. Se edellyttää markkinoilla saatavilla olevien voimavarojen käyttöönottoa ja jäsenvaltioiden toimia. Unionin tehtävänä tässä prosessissa on toimia liikkeellepanevana voimana luomalla toimivat edellytykset kaikkien mahdollisten voimavarojen asettamiseksi käytettäväksi tietopohjaiseen talouteen siirtymistä varten. Lisäksi unioni antaa oman panoksensa tähän toimintaan olemassa olevien yhteisön politiikkojen kautta ja Agenda 2000:n huomioon ottaen".

2. YHTEISÖN RAHOITUSVÄLINEIDEN KUVAUS

Tässä tiedonannossa keskitytään EIP:n, EIR:n ja komission hallinnoimiin välineisiin, joiden tavoitteena on erityisesti lisätä rahoituksen tarjontaa lopullisina edunsaajina oleville pk-yrityksille ja/tai pk-yrityksiin erikoistuneille rahoituksen välittäjille tai sijoitusrahastoille. Rahoitusinstrumentteihin sisältyy suora pääoman tarjonta (laina tai oma pääoma) ja/tai rahoituskannustimet (takaukset tai tukivälineet). Jäljempänä taulukossa 1 luetellaan yhteisön tärkeimmät rahoitusvälineet [3] sekä kokonaiskuvan saamiseksi myös muutamia ohjelmia, jotka ovat jo päättyneet.

[3] Liitteessä annetaan yksityiskohtaista tietoa kustakin rahoitusvälineestä.

Luettelossa viitataan myös muihin yhteisön avustusohjelmiin, joista annetaan uuden osaamiselle rakentuvan talouden kehittämiseen liittyvää tukea, vaikka ohjelmat eivät olekaan relevantteja tämän tarkastelun kannalta. Näihin sisältyy erityisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma (TTK-puiteohjelma) ja Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annettu tuki alueellisella tasolla sekä horisontaaliset toimenpiteet yritysten toimintaympäristön parantamiseksi.

Taulukko 1: tärkeimmät yhteisön rahoitusvälineet

>TAULUKON PAIKKA>

2.1. EIP

EIP on johtava rahoituksen lähde rahoituslaitoksille, jotka lainaavat edelleen pk-yrityksille [4], sekä yhä tärkeämpi riskipääoman lähde.

[4] EIP määrittelee pk-yritykset yrityksiksi, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 500 työntekijää ja joiden käyttöomaisuus on enintään 75 miljoonaa euroa. Tämä määritelmä eroaa pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetusta komission suosituksesta (EYVL L 107, 30.4.1996).

2.1.1. Lainat

Vuodesta 1968 EIP on kehittänyt globaalilainainstrumenttejaan, joiden avulla pankki rahoittaa pk-yritysten (tai paikallisten viranomaisten) pieniä ja keskisuuria hankkeita noin 150 laitoksen välityksellä. Edelleenlainauksessa on noudatettava yhteisellä sopimuksella vahvistettuja taloudellisia, rahoituksellisia, teknisiä ja ympäristöön liittyviä kriteerejä. Pankki ottaa vastattavaksi riskin välittävältä rahoituslaitokselta, eivät lainoja saavat pk-yritykset. Rahoituksen välittäjät päättävät edelleenlainauksesta ja lainojen ehdoista (korkoprosentit, laina-aika, vakuus, mikäli se on sopivaa pk-yrityksille) luotonantopolitiikkansa mukaisesti. Vuonna 1997 pankki laajensi globaalilainakäsitteensä "salkkuperusteiseen" rahoitukseen, jossa rahoitusta annetaan lainasalkulle eikä yksittäiselle lainalle. Pk-yrityksiä rahoittavien globaalilainojen kokonaisvolyymi kaudella 1995-1999 oli noin 12,7 miljardia euroa, jolla rahoitettiin 55 000:ta pk-yritystä tuotantosektoreilla kuitenkaan kohdistamatta rahoitusta erityisesti huipputekniikan yrityksille tai yritysten perustamiseen.

Uuden Innovaatio 2000 -aloitteensa (i2i) puitteissa pankki aikoo suunnata seuraavien kolmen vuoden aikana nykyisten tukikelpoisuutta koskevien sääntöjensä rajoissa 12-15 miljardin euron suuruisen summan seuraaville viidelle painopistealalle:

-inhimillinen pääoma

-pk-yritykset ja yrittäjyys

-tutkimus ja kehittäminen

-tietotekniikka- ja viestintäverkot

-innovaatioiden levittäminen.

Vaikka tämä aloite ei rajoitukaan pk-yrityksiin, sillä tuetaan aloja, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä pk-yritysten kehittymiselle ja erityisesti yritysten perustamiselle ja teknologisesti suuntautuneille ja suuren kasvupotentiaalin omaaville hankkeille. Pankki aikoo kehittää joukon erityisesti näiden painopistealojen tukemiseen suunniteltuja rahoitusinstrumentteja.

2.1.2. Oma pääoma

Pankki hallinnoi alunperin riskipääomaan liittyviä pk-yrityksiin kohdistuvia toimia Amsterdamin toimintaohjelman (ASAP) nojalla, jonka mukaisesti pankin vuotuisista ylijäämistä varattiin 1 miljardi euroa riskinjakotoimien tukemiseen. Innovaatio 2000 -aloitteen puitteissa pankin hallintoneuvosto on kohdentanut 1 miljardin euron lisäsumman samanlaisiin tarkoituksiin. Tämän alan toiminta keskittyy innovatiivisten pk-yritysten tukemiseen välittäjien kautta sekä riskipääomamarkkinoiden kehittämiseen kaikkialla Euroopan unionissa.

Vuoden 2000 puoliväliin mennessä oli allekirjoitettu 62 pääomasijoitusoperaatiota, joiden arvo on yhteensä 843 miljoonaa euroa. Useimmat näistä rahastoista keskittyvät teknologiainvestointeihin. Alueellisia rahastoja rahoitettiin myös usein (pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksan uusissa osavaltioissa) ja EIP on toteuttanut useita operaatioita koheesiomaissa. Lisäksi EIP on asettanut EIR:n käyttöön erityisvaltuuden nojalla (Euroopan teknologian rahoitusjärjestelmä) 250 miljoonaa euroa, joista EIR on sitonut 127 miljoonaa 26 rahaston rahoittamiseen. Rahaston osakkaat sopivat kesäkuussa 2000, että pankin olisi otettava enemmistö EIR:n osakepääoman mukaisista osakkeista (kuitenkin säilyttäen sen kolmiosainen rakenne) ja uudistettava rahaston rakennetta niin, että siitä tulisi EIP:n riskipääomaan erikoistunut väline. EIR:n sisällä jo toteutetun kaikkien pääomasijoitustoimien uudelleenryhmittelyn sekä tälle alalle kohdennettujen 1 miljardin euron lisävarojen, mistä EIP teki vastaavan päätöksen, tarkoituksena on parantaa huomattavasti EIP-ryhmän tehokkuutta, lisätä sen toimien ymmärrettävyyttä ja selventää EIP:n ja EIR:n tehtäviä tällä alalla.

2.2. EIR

EIR tukee pk-yritysten [5] rahoittamista hankkimalla, pitämällä hallussaan ja hallinnoimalla osuuksia pääomasijoitusrahastoissa tai helpottamalla pk-yritysten lainarahoituksen saantia takausten avulla. Omien varojensa käytön lisäksi se hallinnoi myös kolmansien osapuolten, erityisesti yhteisön ja EIP:n, sille uskomia varoja saavuttaakseen edellä mainitut tavoitteet.

[5] EIR määrittelee pk-yritykset yrityksiksi, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 500 työntekijää ja joiden käyttöomaisuus on enintään 75 miljoonaa euroa. Tämä määritelmä eroaa pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetusta komission suosituksesta (EYVL L 107, 30.4.1996).

2.2.1. Oma pääoma

Käytettävissä olleet ja sidotut summat, jotka EIR aikoi sijoittaa oman pääoman ehtoisesti pääomasijoitusrahastoihin olivat 30. kesäkuuta 2000 seuraavat:

Taulukko 2: EIR:n investoinnit omaan pääomaan

>TAULUKON PAIKKA>

Lisäksi se on antanut sitoumuksen yli 48 miljoonasta eurosta ETF-käynnistysjärjestelmän nojalla, jota yhteisö rahoittaa osana kasvua ja työllisyyttä koskevaa Euroopan unionin aloitetta. EIR tekee nämä sijoitukset omissa nimissään yhteisön puolesta.

2.2.2. Takaukset

Rahasto oli sitonut 30. kesäkuuta 2000 pk-yritysten takaustoimien ja strukturoitujen rahoitustoimien mukaisesti seuraavat summat, jotka perustuvat sen omiin varoihin:

Taulukko 3: EIR:n takaukset

Toimen tyyppi // Sitoumukset (milj. euroa)

Luottokelpoisuuden parantaminen // 29.3

Luottovakuutus // 106.4

Strukturoitu rahoitus [6] // 77.6

[6] Strukturoidut liiketoimet, joissa EIR antaa osatakauksia rahoituslaitoksille, jotka rahoittavat erikoistuneita investointirahastoja, joista annetaan lainaa tai välirahoitusta pk-yrityksille.

Kasvu ja ympäristö [7] // 681.7

[7] Käytettävissä oleva 25 miljoonan euron summa yhteisön talousarviossa kattaa takausmaksujen suorittamisen pk-yritysten puolesta.

Lisäksi EIR on antanut yli 1 309 miljoonan euron takaukset pk-yritysten takausjärjestelmän nojalla, jota yhteisö rahoittaa osana Euroopan unionin kasvua ja työllisyyttä koskevaa aloitetta. EIR antaa nämä takaukset omissa nimissään yhteisön puolesta ilman mitään EIR:n omiin varoihin kohdistuvia vastuusitoumuksia.

2.3. Komissio

Pk-yrityksiä hyödyttävien budjettivarojen suurimmat lähteet ovat rakennerahastot (joista osarahoitetaan alueellisia tukijärjestelmiä, mukaan lukien muun muassa alueellinen pääomasijoittamisen ja siemenpääomarahastojen rahoitus jne.) ja tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelma (josta rahoitetaan muun muassa erityistoimia pk-yritysten tutkimustoiminnan edistämiseksi, teknologian siirron edistämiseksi jne.). Muutoin tärkein erityisväline pk-yritysinvestointien helpottamiseksi kaikkialla EU:ssa on kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite ja kaksi siihen liittyvää ohjelmaa (ETF-käynnistysjärjestelmä ja pk-yritysten takausjärjestelmä), joita EIR panee täytäntöön komission puolesta ja kolmas ohjelma (tuki kansainvälisille Euroopan pk-yritysten yhteisyrityksille), jota komissio hallinnoi suoraan.

Budjettivaroja saaviin ohjelmiin sisältyy joukko pilottihankkeita, joista monet ovat poistumassa vaiheittain, sekä hankkeita, joiden resurssit ovat olleet alusta alkaen merkittävät (erityisesti kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite). Joihinkin sisältyy suoraa pääoman tarjontaa; toisiin erilaisia taulukossa 1 esitettyjä rahoituskannustimia. Useimmat tarkasteltavista instrumenteista kuuluvat asianomaisia talousarvion määrärahoja hallinnoivien yksittäisten yksiköiden rahoitusvastuun alaisuuteen. Joissakin tapauksissa hallinto on delegoitu edelleen Luxemburgissa sijaitsevalle komission rahoitustoimialalle, jolla on kokemusta työskentelystä sellaisten ulkopuolisten rahoituslaitosten laajan verkoston kanssa, jotka ovat suoraan tekemisissä lopullisten edunsaajien kanssa (JOP-ohjelma, eurooppalainen yhteisyritys (JEV), pk-yritysten rahoitusjärjestelmä Phare-maissa). Joissakin tapauksissa komissio turvautuu myös komission valvomien teknisen avun toimistojen (TAO) apuun. Toisia ohjelmia hallinnoivat sen sijaan komission puolesta rahoituslaitokset (erityisesti EIP, EIR ja EBRD) toimeksiantojen nojalla.

Yhteisön talousarvion välityksellä asianomaisille taulukossa 1 mainituille EY:n välineille osoitettujen varojen kokonaismäärä oli 31. joulukuuta 2000 noin 580 miljoonaa euroa sisäisten politiikkojen osalta ja noin 660 miljoonaa euroa ulkosuhteisiin liittyvien politiikkojen osalta. Lisäksi Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) vaikuttaa osaltaan rakennerahastojen avulla pk-yritysten kehittämiseen erityisesti määrätyillä alueilla joko avustusten (esim. tutkimus ja kehittäminen tai neuvontapalvelut) tai lainojen ja siemen- ja riskipääoman avulla. EAKR:n toimenpiteet toteutetaan jäsenvaltioiden ja alueellisten viranomaisten välityksellä.

Lisäksi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmasta (TTK-puiteohjelma) tuetaan monenlaisia toimia: erityistoimenpiteet pk-yritysten tutkimustoiminnan edistämiseksi; toimet tutkijoiden, yritysten ja sijoittajien välisten yhteyksien helpottamiseksi (opastuspiste, sijoitusfoorumit); erilaiset toimenpiteet teknologian siirron kannustamiseksi ja innovaatioalan parhaiden toimintatapojen levittäminen alan toimijoiden Euroopan tason verkostojen ja esikuva-analyysin (benchmarking) kautta; joukko välineitä yhteisessä tutkimuskeskuksessa luotujen teknologioiden hyödyntämisen edistämiseksi. Viimeksi mainittuun sisältyy sopimuksen tekeminen yksityisen rahastojen hallintayhtiön kanssa tiettyyn käyttöön tarkoitetun siemenpääomarahaston kokoamisesta ja siihen sijoittamisesta, yrityshautomon perustaminen, sisäisen yrittäjyyskurssin suunnittelu tutkijoille ja osallistuminen suurten julkisten tutkimuslaitosten verkostoon spin off -yritysten perustamisen ja kehittämisen tukemiseksi.

3. NYKYISTEN RAHOITUSVÄLINEIDEN ANALYYSI

3.1. EIP

3.1.1. Lainat

1960-luvun loppupuolelta lähtien EIP on ohjannut globaalilainat rahoituksen välittäjien verkostolle pk-yritysten ja pienten hankkeiden rahoittamiseen. Rahoituksen välittäjä päättää lainaehdoista asiakasta koskevan riskinarvioinnin ja varojen lähteen perusteella.

Yhtenäisvaluutan käyttöönoton myötä EIP:n globaalilainarahoitukseen liittyvä kilpailuetu on vähentynyt siinä määrin, että yhä useammat kaupalliset pankit erityisesti Euro-12 -alueella voivat päästä suoraan pankkienvälisille rahamarkkinoille. Koska EIP:n riskiluokitus on kuitenkin AAA, sen lainat ovat edelleen houkuttelevia kaupallisille pankeille, joiden luokitus on alempi.

Joissakin tapauksissa EIP:n lainoihin pk-yrityksille on yhdistetty lisäkannustimia, jotka hyödyttävät lopullista edunsaajaa. Tällaisia ovat esimerkiksi pankin rahoituksen houkuttelevuutta lisäävät korkotuet (esim. Edinburghin järjestely).

Kuten aikaisemmin mainittiin, EIP:n valmisteleman ja Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän Innovaatio 2000 -aloitteen tarkoituksena on kohdentaa uudelleen 12-15 miljardia euroa lainanantokapasiteetista painopistealoille. Aloitteen on määrä osaltaan edistää EIP:n toimien tehokkuutta aloilla, joilla sen osallistuminen on tähän asti ollut vähäistä (esim. T&K). Suuri haaste pankille on sen perinteisten lainainstrumenttien mukauttaminen toimiin, joihin liittyy mahdollisesti suurempi riski, vähäisemmät tai viivästyneet tulojen tuottomahdollisuudet ja/tai vähäinen vakuus.

3.1.2. Oma pääoma

On liian varhaista arvioida pankin nykyisten riskipääomainvestointien taloudellista tuottoa. EIP:n pääomasijoitustuotteiden markkinointi on otettu hyvin vastaan kaikissa jäsenvaltioissa ja näin käynnistetyt toimet kattavat laajan joukon omaa pääomaa ja oman pääoman ehtoista pääomaa koskevia järjestelyjä useiden sijoitusrahastojen ja muiden rahoituslaitosten kanssa. Lisäksi ne 250 miljoonaa euroa, jotka pankki on uskonut EIR:lle, ovat vaikuttaneet myönteisesti lisäämällä EIR:n kriittistä massaa.

3.2. EIR

3.2.1. Oma pääoma

Koska EIR:n käytettävissä oleva omien varojen määrä on vähäinen ja koska rahoitusta on saatavilla myös suurelta osin yksityisistä lähteistä muualta pääomamarkkinoilta, rahasto on keskittänyt operaationsa alkuvaiheen ja teknologiarahastoihin. Se on onnistunut luomaan vakaan markkina-aseman tällä alalla. Pienestä henkilöstömäärästä huolimatta sen ammatillinen asiantuntemus tunnustetaan laajalti.

Samoin kuin EIP:n kohdalla, täydellistä arviota rahaston pääomasijoitustoimien tulevista taloudellisista tuotoista on liian varhaista tehdä. Monet investoinnit ovat vielä alkuvaiheessa ja niiden erääntyminen vie useita vuosia. Joitakin merkittäviä pääomatuottoja on kuitenkin jo realisoitunut. Vaikutusta kasvuun ja työllisyyteen voidaan myös arvioida kunnolla vasta myöhemmässä vaiheessa, mutta asianomaisilta yrityksiltä saadut uusien työpaikkojen määrää koskevat alustavat luvut ovat rohkaisevia.

3.2.2. Takaukset

EIR:n takausinstrumenttien avulla rahoituksen välittäjät voivat hyötyä antolainauksessa 20 prosentin riskipainotuksesta niille lainoille, joita takaus koskee, mikä lisää markkinoiden kapasiteettia samassa suhteessa. Useimmat lainat on myönnetty äskettäin ja sen vuoksi on ennenaikaista arvioida näiden instrumenttien suorituskykyä.

3.3. Komission rahoitusvälineet

Useimmat pk-yritysten taloudelliseen tukemiseen liittyvät rahoitusvälineet on kehitetty erityisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikana vaihtelevissa olosuhteissa vastauksena monista lähteistä (Euroopan parlamentti, neuvosto ja komission yksiköt) tulleisiin aloitteisiin.

Saaduista kokemuksista voidaan oppia neljä tärkeää asiaa ja parhaat toimintatavat voidaan sisällyttää tulevien välineiden suunnitteluun.

Ensinnäkin kriittisen koon saavuttaminen on tärkeää, jotta saavutetaan laaja vaikutus kaikki 15 jäsenvaltiota käsittävillä markkinoilla. Pienempien pilotti-instrumenttien osalta komission on ollut vaikea saada mukaan kansainvälisiä ja kansallisia rahoituslaitoksia. Tällaisissa tapauksissa komissio on hallinnoinut instrumenttia itse. Näin se on saanut kokemusta ja täyttänyt tehtävänsä innovaatiotoiminnan tukijana, mutta joutunut joskus kantamaan suhteettoman suuren hallinnollisen taakan.

Toiseksi on tarpeen välttää erityisten rahoitusinstrumenttien päällekkäisyyksiä.

Kolmanneksi järjestelmien hallinnon olisi oltava niin yksinkertainen ja käyttäjäystävällinen kuin mahdollista (tämä tarkoittaa sitä, että ohjelmaa koskevien säännösten ja määräysten on oltava johdonmukaisia ja avoimia, potentiaalisten edunsaajien on voitava saada helposti selville oikea taho, jonka puoleen kääntyä, sisäiset hyväksymis- ja valvontamenettelyt on yhdenmukaistettava ja niitä on yksinkertaistettava ja kilpailusäännöt on otettava asianmukaisesti huomioon asiaankuuluvien instrumenttien suunnittelussa).

Lisäksi on tarpeen ja myös tilaisuus luoda synergiavaikutuksia komission instrumenttien (mukaan lukien TTK-puiteohjelma, EAKR:n avustukset ja lainat sekä rahoituksen saantia helpottavat toimenpiteet) ja muiden rahoitusinstrumenttien, erityisesti EIP:n/EIR:n ja jäsenvaltioiden instrumenttien, välille. Tämä on erityisen tärkeää ottaen huomioon uusi EIP:n Innovaatio 2000 -aloite, joka laina- ja riskipääomainstrumenttiensa avulla tukee laajemmin innovaatioille ja osaamiselle rakentuvan yhteiskunnan syntymistä (mukaan lukien tutkimus ja kehittäminen, innovaatioiden levittäminen, sähköiset verkot, toimet audiovisuaalisen ja sisältöteollisuuden hyväksi jne.).

4. YHTEISÖN TULEVIEN TOIMIEN PUITTEET

Yhteisön rahoitusvälineillä on vastaisuudessa tuettava pk-yritysten investointeja erityisesti uuden osaamiselle rakentuvan talouden puitteissa ja ne on edelleen sovitettava markkinoiden tarpeisiin on toimittava edelleen yhdessä markkinoiden kanssa oikeiden olosuhteiden luomiseksi ja yksityisen sektorin kannustamiseksi hyödyntämään mahdollisuutensa. Tässä yhteydessä olisi tunnustettava, että yksityisten hankkeiden rahoittaminen on ensisijaisesti kaupallisen ja yksityisen sektorin toimintaa. Nämä instrumentit eivät tietenkään saa vääristää markkinoita ja niiden on oltava yhteisön kilpailusääntöjen mukaisia.

Budjettirahoitusta sisältävät instrumentit olisi sen vuoksi kohdennettava tunnistettavien markkinahäiriöiden korjaamiseen. Ne tulisi koordinoida hyvin kansallisten ja budjetin ulkopuolisten instrumenttien kanssa ja niiden tulisi olla osa johdonmukaista yleistä politiikkaa, johon kuuluu lainsäädännöllisen ja sääntely-ympäristön parantaminen (erityisesti rahoituspalvelujen toimintasuunnitelma) sekä investointien rahoittaminen siellä, missä yksityinen sektori ei pysty riittävästi vastaamaan tarpeisiin.

Yhteisön toimielinten rahoitukseen liittyvät ominaispiirteet ja niiden riskinottokyky on otettava huomioon. On tunnustettava myös se tosiasia, että EIP:n ja EIR:n on otettava huomioon taseittensa vahvuus. Lisäksi EIP:n, joka on ottolainavarojen merkittävä käyttäjä, on varmistettava, etteivät sen toimet heikennä sen riskiluokitusta ja pääsyä markkinoille.

Komission budjettimenoissa, joihin sovelletaan muita vaatimuksia, kuten varojen tehokas käyttö ja asianmukaisesti organisoidut varainhoitomenettelyt, ei tarvitse ottaa huomioon samassa määrin sellaisia kriteerejä kuten pääoman tuotto tai luotonarviointi. Asianmukaista huomiota olisi kuitenkin kiinnitettävä mahdollisiin markkinoiden vääristymiin ja kilpailusääntöihin.

Jäljempänä tarkastellaan, miten nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa yhdistämällä neljä erillistä toisiaan täydentävää instrumenttia, jotka kattavat sekä suoran pääoman tarjonnan koko kirjon että rahoituskannustimet.

4.1. Suora pääoman tarjonta

4.1.1. Lainainstrumentti

EIP jatkaa pankkilaitoksena edelleen varojen tarjontaa ja hallinnointia lainainstrumentin puitteissa.

Erityisesti pk-yrityssektorilla EIP on suosinut järjestelyä, jossa lopullisilla edunsaajilla on mahdollisuus lainansaantiin sellaisten luottolaitosten välityksellä, jotka ovat lähempänä asiakkaita. EIP harkitsee jo uusien lainatuotteiden suunnittelua perinteisten globaalilainojensa täydennykseksi vastatakseen uuden toimintaympäristön tarpeisiin.

Joissakin olosuhteissa saattaa olla tarkoituksenmukaista yhdistää entiseen tapaan EIP:n lainamekanismit yhteisön budjetista tuleviin lisävaroihin edellyttäen, että järjestelyt voidaan hoitaa yksinkertaisesti ja että järjestelyllä saavutettava todellinen lisäarvo voidaan osoittaa. Näihin voi sisältyä muun muassa tekninen apu ja korkotuet (kun ne palvelevat tiettyjen ennaltamääriteltyjen, mitattavissa olevien tavoitteiden saavuttamista ja ovat kilpailusääntöjen mukaisia).

4.1.2. Oma pääoma -instrumentti

"Investointeihin" käytettävät varat tulevat EIR:n omista varoista ja rahastoista, joita EIR hallinnoi EIP:n puolesta. Jos markkinahäiriöitä esiintyy, yhteisön budjetista voitaisiin antaa lisää oman pääoman ehtoisia varoja EIR:n hallinnoitavaksi. Yksi ajatus, jota on syytä harkita, on erityisrahoitusvälineen perustaminen ETF-käynnistysjärjestelmän yhteydessä yrityshautomoiden rahoittamiseksi, jos erityiset riskit ovat esteenä monille yksityisen sektorin sijoittajille. Tätä käsitellään yksityiskohtaisemmin jäljempänä kohdassa 5. EIR:n olisi hallinnoitava oman pääoman otsikon alle kuuluvia yhteisön välineitä aina kun se on mahdollista.

EAKR:n osarahoittaman siemenpääoman ja riskipääoman osalta komission ja jäsenvaltioiden olisi koordinoitava toimiaan erityisesti EIR:n mutta myös muiden kansainvälisten ja kansallisten rahoituslaitosten kanssa. Keskitetyillä palvelupisteillä voitaisiin välttää päällekkäisyydet ja kilpailu eri instrumenttien välillä. Niiden avulla voidaan myös luoda avoimuutta rahoitusinstrumenttien käyttömahdollisuuksien suhteen.

EIR:lla on nyt lakiin perustuva kelpoisuus laajentaa toimensa kattamaan investoinnit liittymistä valmistelevissa maissa. Joissakin olosuhteissa voidaan tarvita tukea budjettivaroista tällaiseen toimintaan sisältyvän suuremman riskin pienentämiseksi. Komission, EIR:n ja EBRD:n toimien koordinointia edellytetään joka tapauksessa.

4.2. Rahoituskannustimet

4.2.1. Takausinstrumentti

Takausinstrumentit ovat tärkeä osa rahoitussalkkua ja tarjoavat asianmukaisesti hallinnoituina erityisedun kerrannaisvaikutuksen muodossa, joka edistää markkinoiden yleistä rahoituskapasiteettia.

Pk-yritysten takauksiin on annettu yhteisön talousarviosta kahdenlaista tukea: EIR on maksanut takausprovisioita kasvua ja ympäristöä koskevan takausjärjestelmän nojalla (1995-1997) ja yritysten takauspyyntöihin liittyvästä riskistä on sitouduttu vastaamaan EIR:n hallinnoiman pk-yhtiöiden takausjärjestelmän nojalla (1998-2000). Molemmissa tapauksissa budjettivarojen avulla on lisätty rahaston takauskapasiteettia erityisjärjestelyillä, joissa asetetaan yläraja EU:n budjettisitoumuksille. On tarkoituksenmukaista, että rahasto jatkaa asiantuntemuksensa kehittämistä pk-yhtiöiden takauksiin liittyvällä alalla, jolla on jo hankittu huomattavaa kokemusta. Tämä toteutetaan tarvittaessa antamalla talousarviosta lisätukea uusille toimille, jotka sisältävät liian suuria riskejä rahaston taseelle. Voimassa olevien talousarviota koskevien sääntöjen mukaan on kuitenkin olemassa käytännön esteitä sille, että komissio itse osallistuisi suoremmin takausjärjestelyihin.

Tätä taustaa vasten voitaisiin harkita kahta uutta kohdetta EIR:n takauksille. Ensimmäinen näistä on mikroluotot, joiden osalta vakuuksiin liittyvät rajoitukset rajoittavat vakavasti markkinoiden rahoituskapasiteettia. Monet nykyisistä mikroluottojen tarjoajista ovat muita laitoksia kuin pankkeja ja niiden mahdollisuudet hankkia lainarahoitusta ovat vähäiset tai niitä ei ole ollenkaan, koska ne eivät voi antaa tarvittavaa vakuutta. Mikroluottojen tukijärjestelmä voisi tarjota vakuuden korvikkeen tällaisille organisaatioille. Se voisi myös olla hyödyllinen niiden pankkien kapasiteetin laajentamisessa, jotka jo toimivat alalla pienessä mittakaavassa.

Lisäksi EIR voisi tarjota kapasiteettia omaan pääomaan tai oman pääoman ehtoiseen pääomaan liittyvien riskien takaamiseen yhdistettynä tarvittaessa yhteisön budjetista saataviin varoihin. Vaikka jäsenvaltioiden tasolla onkin erilaisia näkemyksiä omaan pääomaan liittyvien takausten merkityksestä, ne näyttävät kuitenkin olevan hyödyllinen keino vähentää riskejä ja välttää jotkin vaikeudet, jotka liittyvät osakkeiden julkiseen omistukseen pk-yrityksissä. Ranskassa ja Saksassa käytetyissä pääjärjestelmissä julkiset takauslaitokset ottavat osittain taloudellisen vastuun välittäjärahastojen tekemiin sijoituksiin liittyvästä mahdollisesta riskistä. Tämän vastineeksi ne saavat takausmaksun ja joissakin olosuhteissa osuuden voitoista. Tällainen järjestelmä EU:n tasolla edellyttäisi huolellista suunnittelua ja tutustumista muualla saatuihin kokemuksiin. Joka tapauksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota moraalisen riskin välttämiseen.

4.2.2. Avustusinstrumentti

Avustuksiin käytettävät varat saadaan kokonaan yhteisön budjetista. Kaikista neljästä instrumentista avustuksiin sisältyy selvimmin riski kilpailun vääristymisestä ja niitä on arvioitava huolellisesti kilpailusääntöjen mukaan.

Lukuunottamatta avustuksia, jotka liittyvät TTK-puiteohjelmaan, EAKR:oon ja muihin vastaaviin ohjelmiin, joilla luonteensa ja tavoitteidensa johdosta on erityiset täytäntöönpanomekanismit, avustusten tulisi aina kun se on mahdollista liittyä johonkin kolmen muun instrumentin kattamaan tuotteeseen, jottei komissiolla olisi yksittäisten hankkeiden hallinnointiin ja markkinointiin liittyvää hallinnollista taakkaa. Tavoitteena on luoda täydentävyyttä käyttämällä yhden toimielimen avustuselementtejä tai riskinottokapasiteettia toisen toimielimen rahoittaman ohjelman tehostamiseen. Näitä ovat esimerkiksi lainoihin liittyvät korkotuet, luottojärjestelyihin yhdistetty tekninen apu, EY:n budjetista maksettavat takausmaksut jne.

EIP ja EIR olisivat etuoikeutettuja kumppaneita aloitteissa, jotka vastaavat niiden tavoitteita. Tässä yhteydessä komissio on ehdottanut, että EIR:lle delegoitaisiin niiden instrumenttien hallinnointi, joiden tavoitteena on parantaa pk-yritysten rahoitusympäristöä (Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005) [8].

[8] KOM (2000) 256, 11.5.2000.

Joustavuuden säilyttämiseksi komission olisi yhdistettävä resurssinsa muiden kansainvälisten rahoituslaitosten, monenvälisten tai kansallisten pankkien tai yksityisen sektorin pankkien kanssa aina kun tällaiset jakelukanavat vaikuttavat sopivammilta, esimerkiksi kun kyseessä ovat strategiset kumppanuudet EU:n pk-yritysten ja liittymistä valmistelevien ja nousevan talouden maiden pk-yritysten välillä. Tämä varmistaisi sen, että yhteisön avustusvarojen käyttö on mahdollisimman tehokasta. Ainoastaan silloin kun komissio ei voi löytää sopivaa rahoituksen välittäjää, sen tulisi harkita tietyn avustuksen suoraa hallinnointia arvioituaan huolellisesti tarvittavat henkilöstöresurssit.

Tulevien uusien instrumenttien suunnittelun on vastattava asianomaisten markkinoiden ominaispiirteitä. Tämä edellyttää koordinaation lisäämistä EU:n toimielinten välillä instrumenttien suunnittelussa, millä olisi varmistettava yhtenäisyys poliittisten tavoitteiden ja markkinoiden ominaispiirteiden välillä.

Komission on vastattava yhteisön budjettivaroista annettavien avustusten asianmukaisen käytön valvonnasta. Sen vuoksi komission on oltava mukana kaikkien sellaisten instrumenttien suunnittelussa, valvonnassa ja arvioinnissa, joihin sisältyy budjettivaroja samoin kuin asianmukaisten toimielinten välisten toiminta- ja raportointimenettelyjen suunnittelussa. Meneillään oleva komission hallintokulttuurin parantaminen yhteisesti hyväksyttyjen normien avulla helpottaa suuresti lakisääteisten valvontaelinten (sisäinen tarkastus, tilintarkastustuomioistuin, budjettivallan käyttäjä) työtä.

5. SUOSITUKSET

Suositukset on koottu kolmen otsikon alle seuraavasti:

-toimenpiteet käytettävissä olevien rahoitusvälineiden kohdentamiseksi uudelleen Lissabonin Eurooppa-neuvoston määrittämiin poliittisiin painopistealoihin;

-toimenpiteet yhtenäisyyden ja koordinaation parantamiseksi yhteisön eri rahoitusvälineiden välillä;

-toimenpiteet yhteisön toimien näkyvyyden ja käyttömahdollisuuksien lisäämiseksi.

5.1. Käytettävissä olevien rahoitusvälineiden alan ja vaikutusten kohdentaminen uudelleen

5.1.1. EIP:n/EIR:n rahoittamat instrumentit: Innovaatio 2000 -aloite

Kohdassa 2.1.1. kuvattua EIP:n Innovaatio 2000 -aloitetta (i2i) toteutetaan parhaillaan ja kullakin sen viidestä ydinalueesta, mukaan lukien tutkimus ja kehittäminen sekä tietoväline/sisältöteollisuus, on jo hyväksytty toimia tai niiden arviointi on meneillään. Uudistetulle EIR:lle on uskottu kaikki pääomasijoitustoimet ja pk-yritysten takaustoimet EIP/EIR-ryhmän osalta. EIR hallinnoi erityisesti yhden miljardin lisävaroja, jotka EIP antoi käytettäväksi uusiin pääomasijoitustoimiin. Niiden pitäisi täydentää merkittävästi yksityiseltä sektorilta saatavissa olevia varoja erityisesti teknologiarahastojen osalta. Lisäksi EIP laajentaa edelleen välittäjälaitosten verkostoaan pk-yrityksille tarkoitettujen globaalilainojen osalta; se ulottaa myös Innovaatio 2000 -aloitteen mukaiset toimensa ehdokasmaihin.

5.1.2. Komission rahoittamat instrumentit

Kasvua ja työllisyyttä koskevaan aloitteeseen voitaisiin harkita tehtävän seuraavia laajennuksia tunnistettujen markkinahäiriöiden korjaamiseksi säilyttäen kuitenkin samalla kunkin käytettävissä olevan instrumentin riittävä koko:

5.1.2.1. Pk-yritysten takausjärjestelmä

EIR:n hallinnoiman pk-yritysten takausjärjestelmän sisällä voitaisiin toteuttaa erityinen mikroluottoja koskeva osuus edellä esitettyjen tarpeiden täyttämiseksi. Takaustason olisi oltava korkeampi ja takausten ylärajojen olisi oltava joustavammat kuin tavanomaisissa lainoissa, jotta rahoituslaitoksia kannustettaisiin tarjoamaan pienempiä lainoja, joiden käsittelykustannukset yksikköä kohti ovat suuremmat.

Lisäksi pk-yritysten takausjärjestelmän laajentaminen kattamaan investoinnit omaan pääomaan asettaisi markkinoiden toimijoiden saataville monenlaisia takauksia. Takaukset tarjoavat suuremmat kerrannaisvaikutukset kuin suorat investoinnit omaan pääomaan ja ne vähentävät lisäksi omistukseen liittyviä ongelmia. Tässä yhteydessä takausten ulottaminen paikallisiin tai alueellisiin siemenpääomarahastoihin ja/tai alkuvaiheen rahastoihin voisi olennaisesti vähentää nykyistä oman pääoman vajausta edellisessä jaksossa esitetyllä tavalla.

Lopuksi uusi EIR:n hallinnoima lainantakausjärjestelmä (tieto- ja viestintä tekniikka TVT) helpottaisi Internetin ja sähköisen kaupankäynnin sovellusten käyttöönottoa pääasiassa perinteisen talouden alalla toimivien pienten ja mikroyritysten osalta komission tekemän monivuotista ohjelmaa yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005) koskevan ehdotuksen mukaisesti. Lainantakaukset kattaisivat laitteistot, ohjelmistot ja koulutuksen pienten yritysten auttamiseksi pääsemään ajan tasalle näillä aloilla ja niiden kilpailukyvyn lisäämiseksi.

5.1.2.2. ETF-käynnistysjärjestelmä

ETF-käynnistysjärjestelmässä voitaisiin perustaa yrityshautomoiden luomista ja kehittämistä helpottava uusi instrumentti ja siihen liittyvät neuvontajärjestelmät. Viime vuosina yrityshautomoiden toiminta on kehittynyt pelkästään edullisen toimistotilan tarjoamisesta hallintopalvelujen tarjoamiseen ja yritysten perustamisen rahoittamiseen. Yrityshautomotoiminta on erittäin suuren riskin sisältävä investointi, koska salkku sisältää uusia yrityksiä niiden kehityksen sellaisessa vaiheessa, johon sisältyy kaikkein eniten riskejä. Jäsenvaltioista on saatu joitakin kokemuksia (esimerkiksi Twinning Scheme Alankomaissa) jotka voisivat auttaa suunnittelussa. Se olisi hyödyllinen täydennys nykyiseen ETF-käynnistysjärjestelmään.

5.1.3. Samanlaisten yhteisön rahoitusvälineiden kokoaminen yhteen budjettikohtaan

Lisäksi budjettivaroista rahoitettavien välineiden reaktiokykyä ja avoimuutta lisätään kokoamalla edellä mainitut välineet yhteen budjettikohtaan. Tällä tavalla

-luodaan yksi oikeusperusta, joka kattaa kaikki rahoitusvälineet;

-mahdollistetaan tarvittaessa budjetin sisäiset siirrot eri välineiden välillä;

-edistetään suurempaa näkyvyyttä ja yhtenäisyyttä eri välineiden välillä.

Äskettäin käyttöön otettua budjettikohtaa B5-511, Pk-yritysten rahoitusvälineiden parantaminen, olisi käytettävä sisäisten politiikkojen alan kaikkien rahoitusinstrumenttien kokoamiseen.

Koska EAKR:n tukemat toimet ovat osa sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta koskevia yleisiä ohjelmia, joista on neuvoteltu jäsenvaltioiden kanssa, tässä yhteydessä käytetyt välineet eivät voi kuulua yhteen budjettikohtaan.

5.2. Koordinaation ja yhtenäisyyden parantaminen

Komissio ja EIP-ryhmä ovat tunnustaneet hyvän koordinaation ja yhtenäisyyden tuomat edut, joihin kuuluvat erityisesti:

(i) kunkin uuden instrumentin ennakkoarviointi, joka koskee myös sen vaikutusta yhteisön politiikkoihin ja jossa otetaan huomioon mahdolliset ympäristövaikutukset sekä määritellään kriittinen vähimmäiskoko ja vastaanottokyky,

(ii) jälkiarviointi, kun instrumenteista on saatu kohtuullisesti kokemusta;

(iii) markkinoiden toimijoilta ja edunsaajilta sekä poliittisilta tahoilta saatu järjestelmällinen palaute;

(iv) jatkuva vuoropuhelu instituutioiden sisällä ja niiden välillä.

Koordinaatiota parannetaan komissiossa perustamalla pysyvä yksiköiden välinen korkean tason ohjauskomitea, jolla on valtuudet tarkastella uudelleen pk-yritysten investointien rahoitusvälineiden yhtenäisyyttä. Tämä komitea nojautuisi nykyisten ad hoc -ryhmien kokemukseen.

Ottaen huomioon EIP:n ja EIR:n kasvava ja kriittinen merkitys yhteisön tavoitteiden saavuttamisen edistämisessä, olisi myös sopivaa suunnitella sellaisen erityistyöryhmän perustamista, johon kuuluu asiantuntijoita jokaisesta instituutiosta. Näin voitaisiin välttää päällekkäisyydet ja tarkastella yhteisten toimien mahdollisimman tehokasta suunnittelua ja täytäntöönpanoa. Samanlainen järjestely on toteutettu aiemmin, jotta varmistettaisiin investointien tukitoimenpiteiden hyvä koordinaatio Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä.

Lopuksi komissio ehdottaa, että poliittisella tasolla valmisteltaisiin yhdessä EIP:n ja EIR:n kanssa edistymistä koskeva vuosiraportti pk-yrityksille yhteisön rahoitusvälineiden avulla annetusta tuesta. Raportti esitettäisiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja sen tarkoituksena olisi kannustaa poliittisia pyrkimyksiä Lissabonin tavoitteiden toteuttamiseksi ja varoittaa ennakolta uusien poliittisten aloitteiden tarpeesta.

Näiden koordinointitoimenpiteiden lisäksi komissio pohtii edelleen, onko mahdollista lisätä yhteyksiä sen yksiköiden ja markkinoiden toimijoiden välillä uusien instrumenttien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ottaen huomioon kokemukset, jotka ovat perustana ehdotetuissa yhteisön ulkoisen avun täytäntöönpanoa (SEC (2000) 814) ja yhteisön ohjelmien hallinnoinnin ulkoistamista (SEC (2000) 823) koskevissa uudistuksissa.

5.3. PK-yrityksille tarkoitettujen ohjelmien avoimuuden ja käyttömahdollisuuksien parantaminen

Huolimatta yksittäisten pk-yrityssektorille suunnattujen yhteisön tukiohjelmien saamasta julkisuudesta pk-yritysten ja muiden voi olla vaikea ymmärtää ja pysyä ajan tasalla yhteisön rahoituksen erilaisista lähteistä. Yksi www-sivuston yhteyspiste voisi toimia keskitettynä tietopalvelupisteenä pk-yrityksille ja muille asianomaisille osapuolille, mukaan lukien rahoituslaitokset. Siellä selitettäisiin kaikkien yhteisön rahoitusvälineiden yksityiskohdat, mukaan luettuna EIP-ryhmä, ja niiden käyttömahdollisuudet. Tämä sivu olisi suunniteltava huolellisesti, jotta helpotettaisiin asiaankuuluvan tiedon levittämistä ja tarjottaisiin asianmukaiset linkit vastaaviin ohjelmiin jäsenvaltioissa.