FI Euroopan unionin virallinen lehti C 168/26

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

2013/C 168/08

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla (1).

MUUTOSHAKEMUS

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

9 ARTIKLASSA TARKOITETTU MUUTOSHAKEMUS

”CÍTRICOS VALENCIANOS”/”CÍTRICS VALENCIANS”

EY-N:o: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

SMM ( X ) SAN ( )

1. Eritelmän kohta (kohdat), jota (joita) muutos koskee

—  Tuotteen nimi — ☒ Tuotteen kuvaus — ☒ Maantieteellinen alue —  Alkuperätodisteet —  Tuotantomenetelmä —  Yhteys maantieteelliseen alkuperään —  Merkinnät —  Kansalliset vaatimukset —  Muuta (täsmennettävä)

2. Muutoksen (muutosten) tyyppi

— ☒ Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos —  Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu —  Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta) —  Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta)

3. Muutos (muutokset)

3.1 Tuotteen kuvaus

Lisätään uusia hyväksyttyjä lajikkeita.

Koska noin 60 % Valencian alueen sitrushedelmien kokonaistuotannosta keskittyy marras-helmikuuhun, se hidastaa talouselämän toimimista ja aiheuttaa tulonmenetyksiä.

Yhteistyössä Instituto Valencianos de Investigaciones Agrarias -tutkimuslaitoksen (IVIA) kanssa, joka kuuluu maailman johtaviin laitoksiin sitrushedelmien viljelymenetelmien teknisen kehittämisen, tutkimuksen, uusien lajikkeiden, standardien ja tuholaisten torjuntakäsittelyjen kehittämisen alalla, ja alan aktiivisen toiminnan ansiosta tuotantoa on voitu mukauttaa kysyntään kehittämällä aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan korkealaatuisia uusia varhaisempia tai myöhäisempiä lajikkeita muuttamatta perinteistä yhteyttä alkuperään tai perinteisiä viljelymenetelmiä.

Uudet lajikkeet, joiden lisäämistä eritelmään haetaan, ovat sopeutuneet erinomaisesti Välimeren alueen ilmastoon, leutoihin talviin ja maltillisen lämpimiin kesiin, selkeisiin eroihin päivä- ja yölämpötilojen välillä ja tuuliin, jotka eivät ole liian kuumia tai kuivia, minkä vuoksi ympäristö vaikuttaa niiden erityisominaisuuksiin; siksi ne erottuvat muualla viljellyistä samoista lajikkeista.

Lyhyesti voidaan todeta, että alueen ilmasto vaikuttaa ratkaisevasti Valencian alueen sitrushedelmien erityisominaisuuksiin. Makuun, väriin ja aromiin liittyvät aistinvaraiset ominaisuudet johtuvat Valencian sitrushedelmien viljelyalueille ominaisista lämpöolosuhteista.

Lajikkeet, joiden lisäämistä eritelmään haetaan, on esitetty sääntelyneuvoston toimittamassa yhtenäisessä asiakirjassa ja mainittu ympäristö-, maaseutu- ja meriasioiden ministeriön Espanjan kuningaskunnan virallisessa lehdessä julkaisemassa kaupallisten lajikkeiden luettelossa. Ne ovat seuraavat:

Mandariinit: Satsumas-ryhmä: Iwasaki; Clementinas-ryhmä: Beatriz, Capola (Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina, Nour; Híbridos-ryhmän hybridilajikkeet: Moncada.

Appelsiinit: Navels-ryhmän lajikkeet: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer, Rohde Summer; Blancas-ryhmän lajikkeet: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight, Barberina; Sanguinas-ryhmän veriappelsiinit: Sanguinelli

Sitruunat: Eureka

3.2 Maantieteellinen alue

Tuotantoalueella koettu ilmastonmuutos on johtanut sellaisten ekosysteemien kehittymiseen, joiden ansiosta sitrushedelmiä voidaan viljellä samojen tuotantomenetelmien mukaan ja saavuttaa sama aistinvarainen laatu. Tämän vuoksi tietyissä kunnissa on ryhdytty harjoittamaan suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Cítricos Valencianos” varustettujen korkealaatuisten sitrushedelmien tuotantoa, ja vastaavasti tietyt kunnat ovat luopuneet siitä.

SMM-tunnuksella ”Cítricos Valencianos” suojattujen sitrushedelmien uusi tuotantoalue muodostuu Välimeren rannikkoa kohti laskeutuvien jokilaaksojen tulvamaasta varsinaisen rannikon ja vuorten välissä. Alueelle ovat ominaisia lauhkeat kesät ja yleensä kosteat tuulet, jotka ovat suotuisia tekijöitä hedelmien kannalta ja vaikuttavat etenkin niiden ulkonäköön.

Yleistyvä alueluokittelu pienemmiksi maatalousalueiksi (comarcas) mahdollistaa maantieteellisen alueen tarkan rajaamisen EU:ssa:

CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. Lisätään: Cervera del Maestre ja Traiguera; La Plana Alta. Lisätään: les Coves de Vinromà ja Vilanova d’Alcolea; La Plana Baixa. Lisätään: Alfondeguilla ja Eslida; L’Alt Millars. Lisätään: Espadilla, Toga, Torrechiva ja Vallat; L’Alt Palància. Lisätään: Navajas.

VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. Poistetaan: Mislata; L’Horta Sud. Lisätään: Llocnou de la Corona; Poistetaan: Benetússer; El Camp de Túria. Lisätään: l’Eliana, Loriguilla ja San Antonio de Benagéber; Els Serrans. Lisätään: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera ja Villar del Arzobispo; La Foia de Bunyol. Lisätään: Dos Aguas ja Yátova; La Ribera Baixa. Lisätään: Benicull de Xúquer; La Vall d’Albaida. Lisätään: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montichelvo/Montitxelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc ja Rugat; poistetaan: Bellús.

ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. Lisätään: els Poblets; La Marina Baixa. Poistetaan: Relleu; L’Alacantí. Poistetaan: Busot, Xixona; El Vinalopó Mitjà. Poistetaan: Aspe ja sen vuoksi vastaava maatalousalue; El Baix Segura. Lisätään: Los Montesinos ja San Isidro.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (3)

”CÍTRICOS VALENCIANOS”/”CÍTRICS VALENCIANS”

EY-N:o: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi

”Cítricos Valencianos”/”Cítrics Valencians”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.6 – Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Appelsiinipuun (Citrus sinensis, L.), mandariinipuun (Citrus reticulata Blanco) ja sitruunapuun (Citrus limon L.) hedelmät

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Cítricos Valencianos” suojattuihin sitrushedelmiin kuuluvat

— Navels-, Blancas- ja Sanguinas-ryhmien appelsiinien hedelmät, jotka kuuluvat jäljempänä olevassa taulukossa mainittuihin lajikkeisiin ja joilla on siinä määritellyt ominaisuudet;

— Satsumas-, Clementinas- ja Híbridos-ryhmien mandariinit, jotka kuuluvat jäljempänä olevassa taulukossa mainittuihin lajikkeisiin ja joilla on siinä määritellyt ominaisuudet;

— sitruunoiden ryhmien osalta hedelmät, jotka kuuluvat jäljempänä olevassa taulukossa mainittuihin lajikkeisiin ja joilla on siinä määritellyt ominaisuudet.

RYHMÄ LAJIKE HALKAISIJA (mm) MEHU (%) (4) KYPSYYSINDEKSI (5) SATSUMAS CLAUSELLINA 54–78 40 7 OKITSU 54–78 40 7 OWARI 54–78 40 7 IWASAKI 54–78 40 7 HÍBRIDOS ELLENDALE 54–78 40 7,5 FORTUNE 54–78 40 8 KARA 54–78 40 7,5 NOVA 54–78 40 7,5 ORTANIQUE 54–78 40 8 MONCADA 54–78 40 7,5 CLEMENTINAS ARRUFATINA 46–78 40 7,5 CLEMENTARD 46–78 40 7,5 CLEMENTINA FINA 46–78 40 7,5 CLEMENULES 46–78 40 7,5 ESBAL 46–78 40 7,5 HERNANDINA 46–78 40 7,5 MARISOL 46–78 40 7,5 OROGRANDE 46–78 40 7,5 ORONULES 46–78 40 7,5 OROVAL 46–78 40 7,5 TOMATERA 46–78 40 7,5 LORETINA 46–78 40 7,5 BEATRIZ 46–78 40 7,5 CLEMENPONS 46–78 40 7,5 NOUR 46–78 40 7,5 CAPOLA (MIORO) 46–78 40 7,5 CLEMENRUBÍ 46–78 40 7,5 NÁVELS LANE LATE 70–100 35 7 NAVELATE 70–100 35 7 NAVELINA 70–100 35 7 NEWHALL 70–100 35 7 WASHINGTON NAVEL 70–100 35 7 CARACARA 70–100 35 7 POWELL SUMMER 70–100 35 7 BARNFIELD LATE 70–100 35 7 CHISLETT SUMMER 70–100 35 7 FUKUMOTO 70–100 35 7 ROHDE SUMMER 70–100 35 7 BLANCAS SALUSTIANA 67–96 35 7 VALENCIA LATE 67–96 35 7 V. DELTA SEEDLESS 67–96 35 7 V. MIDKNIGHT 67–96 35 7 BARBERINA 67–96 35 7 SANGUINAS SANGUINELLI 60–96 35 7 SITRUUNAT FINO (MESERO) 48–67 25 — VERNA 48–67 30 — EUREKA 48–67 25 —

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä suojatut sitruunat luokitellaan luokkiin ekstra ja I voimassa olevien laatuvaatimusten mukaisesti.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

—

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Tuotteet pakataan elintarvikekäyttöön tarkoitettuihin pakkauksiin.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Suojatut sitrushedelmät voidaan pitää kaupan ainoastaan numeroidulla tarkastusmerkillä varustetuissa pakkauksissa. Etiketeissä ja tarkastusmerkeissä on ehdottomasti oltava maininta ”Indicación Geográfica Protegida Cítricos Valencianos /Citrics Valencians” (suojattu maantieteellinen merkintä Cítricos Valencianos/Citrics Valencians).

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Cítricos Valencianos/Citrics Valencians” varustettujen sitrushedelmien tuotantoalue käsittää jäljempänä luetellut niiden viljelyyn hyväksytyt maatalousalueet Castellónin, Valencian ja Alicanten maakunnissa.

CASTELLÓ/CASTELLÓN El Baix Maestrat. Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera, Vinaròs. La Plana Alta. Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca, Vilanova d’Alcolea. La Plana Baixa. Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal, la Vilavella. L’Alcalatén. l’Alcora. L’Alt Millars. Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva, Vallat. L’Alt Palància. Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja, Sot de Ferrer.

VALÈNCIA/VALENCIA El Camp de Morvedre. Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart, Torres Torres. L’Horta Nord. Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques, Vinalesa. L’Horta Oest. Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella, València. L’Horta Sud. Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví, Silla. El Camp de Túria. Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra, Vilamarxant. Els Serrans. Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera, Villar del Arzobispo. La Foia de Bunyol. Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre, Yátova. La Ribera Alta. Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís, Villanueva de Castellón. La Ribera Baixa. Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana, Sueca. La Canal de Navarrés. Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés, Quesa. La Costera. l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés, Xàtiva, Xàtiva (el Realenc). La Safor. Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco, Xeresa. La Vall d’Albaida. Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat, Terrateig.

ALACANT/ALICANTE La Marina Alta. Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger, Xàbia/Jávea. La Marina Baixa. l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena, la Vila Joiosa/ Villajoyosa. L’Alacantí. Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig, Sant Joan d’Alacant. El Baix Vinalopó. Crevillent, Elx/Elche, Santa Pola. El Baix Segura. Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas, Torrevieja.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Historia

Maailman kaikista sitrushedelmien viljelyalueista sitrushedelmien viljelyn historialliset juuret ovat kaikkein syvimmässä juuri Valencian hallintoalueella. Alueelta on sitrushedelmien viljelyä koskevia historiallisia viittauksia jo ammoisilta ajoilta. Jo Francesc Eiximenis (1340–1409) mainitsee teoksessaan ”Regiment de la Cosa Pública” appelsiini- ja sitruunapuutarhat viitatessaan Valencian kauneuteen. Teoksessaan ”Viaje por España y Portugal” (1494) Jerónimo Münzer kertoo Valenciasta puhuessaan appelsiini-, sitruuna- ja muiden hedelmäpuiden runsaudesta ja kuvailee lukijoilleen kaupungin puutarhaa, jossa kukoistavat sitruuna- ja appelsiinipuut ja palmut. Andres Laguna tarjoaa Dioscoridesin teoksen ”Tratado de Medicina” (1570) käännöksessään tietoja appelsiineista ja sitruunoista ja mainitsee, että valencialaiset kutsuvat appelsiinia nimellä ”toronja”. Kasvitieteilijä Cabanilles kertoi jo 1700-luvun lopulla 4 000 pienestä appelsiiniviljelmästä, jotka tuottivat paremmin kuin muut viljelmät.

Ensimmäiset kaupalliset viljelmät, joiden tuotteet käytettiin sellaisenaan, ovat peräisin 1700-luvun lopulta, minkä jälkeen viljelmät ovat kasvaneet jatkuvasti. Nykyisin appelsiinin viljelyala on 85 000 hehtaaria, mandariinin viljelyala noin 83 000 hehtaaria ja sitruunan viljelyala noin 15 000 hehtaaria. Viljelytekniikkaa on kehitetty niin, että tuloksena on pitkälle erikoistunut hedelmänviljely, joka perustuu maaperän ja ilmaston parhaaseen mahdolliseen hyödyntämiseen viljelyssä sekä saatujen tuotteiden erinomaiseen laatuun.

Yksi osoitus appelsiininviljelyn merkityksestä Valencian hallintoalueelle on Burrianaan (Castellón) perustettu appelsiinimuseo.

Luonto

Valencian hallintoalueella vuotuinen sademäärä vähenee pohjoisesta etelään mentäessä siten, että Castellónin pohjoispuolella se on noin 450 mm ja Alicanten eteläpuolella alle 300 mm.

Sitrushedelmien viljely sijoittuu kolmen maakunnan, Alicanten, Valencian ja Castellónin alueelle. Sisämaan hallanvaaran vuoksi perinteiset tuotantoalueet sijaitsivat rannikolla ja jokilaaksoissa, mutta nykyisin ilmaston muuttumisesta johtuen myös sisämaassa on alueita, jotka soveltuvat erinomaisesti sitrushedelmien viljelyyn. Tämä johtuu pääosin leudoista talvista, maltillisen lämpimistä kesistä, selkeistä eroista päivä- ja yölämpötilojen välillä ja tuulista, jotka eivät ole liian kuumia tai kuivia.

5.2 Tuotteen erityisyys

Appelsiinit

Valencialaisen hedelmätarhurin tekninen osaaminen, viljelymenetelmien täydellinen tuntemus sekä ilmaston ja maaperän ominaisuudet ovat tekijöitä, joiden ansiosta syntyvät ainutlaatuiset aistinvaraiset ominaisuudet niin maussa (happamuuden ja makeuden välinen suhde) kuin värissä (voimakkaampi oranssi), aromissa ja mehukkuudessakin.

Valencialaiset appelsiinit ovat ohutkuorisia ja lähes ilman laikkuja tai ulkoisia vaurioita.

Millään muulla tuotantoalueella ei esiinny samanaikaisesti yhtä monia väreiltään, aromiltaan ja tuoksultaan erilaisia lajikkeita.

Mandariinit

Valencialaisen hedelmätarhurin tekninen osaaminen, viljelymenetelmien täydellinen tuntemus sekä ilmaston ja maaperän ominaisuudet ovat tekijöitä, joiden ansiosta syntyvät ainutlaatuiset aistinvaraiset ominaisuudet niin maussa (happamuuden ja makeuden välinen suhde) kuin värissä (voimakkaampi oranssi), aromissa ja mehukkuudessakin.

Valencialaiset mandariinit ovat ohutkuorisia ja lähes ilman laikkuja tai ulkoisia vaurioita.

Millään muulla tuotantoalueella ei esiinny samanaikaisesti yhtä monia väreiltään, aromiltaan ja tuoksultaan erilaisia lajikkeita. Siksi alue onkin maailman johtava mandariinien viejä.

Sitruunat

Valencialaisen hedelmätarhurin tekninen osaaminen, viljelymenetelmien täydellinen tuntemus sekä ilmaston ja maaperän ominaisuudet ovat tekijöitä, joiden ansiosta syntyvät ainutlaatuiset aistinvaraiset ominaisuudet, joita ovat mehukas, runsashappoinen malto, (voimakkaan keltainen) väri ja voimakas tuoksu.

Valencialaiset sitruunat ovat ohutkuorisia ja lähes ilman laikkuja tai ulkoisia vaurioita.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Appelsiinit

Ympäristö, jossa on harjoitettu appelsiininviljelyä siitä alkaen kun laji saapui Espanjaan arabien mukana, antaa valencialaisille appelsiineille eräitä selkeästi tunnistettavia erityispiirteitä, jotka erottavat ne muualta tulevista appelsiineista. Se johtuu seuraavista tekijöistä:

Valencialaiset appelsiinit kehittyvät vailla fysiologisia haittoja, joita kuumat ja kuivat tuulet aiheuttavat muilla alueilla, minkä vuoksi niiden kuori on ohut ja lähes ilman laikkuja tai ulkoisia vaurioita.

Muihin tuotantoalueisiin verrattuna Valencian alueen sitrushedelmänviljelyalueet sijaitsevat lämpötilan suhteen appelsiininviljelyn reuna-alueilla, mikä vaikuttaa useammastakin syystä hedelmien laatuun:

1. Lauhkeat talvet ja maltillisen kuumat kesät saavat aikaan sen, että appelsiinit saavuttavat ihanteellisen kypsyysasteensa hitaasti, minkä vuoksi niiden happamuuden ja makeuden välinen suhde säilyy parempana kuin kuumemmilta alueilta peräisin olevilla appelsiineilla (jotka ovat yleensä makeampia ja maultaan miedompia). Sen vuoksi valencialaisten appelsiinien maku on miellyttävämpi.

2. Selkeät erot päivä- ja yölämpötilojen välillä korostavat appelsiinien (sekä kuoren että mallon) väriä. Valencialaisten appelsiinien väri on yleensä tyypillisesti voimakkaamman oranssinkeltainen kuin muualta tulevilla appelsiineilla.

3. Lämpötila vaikuttaa myös eteeristen öljyjen kehittymiseen kuoressa, mikä puolestaan tuntuu hedelmien aromissa.

Näin ollen Valencian sitrushedelmänviljelyalueiden lämpöolosuhteet vaikuttavat appelsiinien makuun, väriin ja aromiin liittyviin ominaisuuksiin.

Myös välimerellinen ilmasto, jonka ominaispiirteitä ovat maltillisen kuumat kesät ja yleensä kosteat tuulet, vaikuttaa suotuisasti ennen muuta appelsiinien ulkonäköön.

Mandariinit

Ympäristö, jossa on harjoitettu mandariininviljelyä siitä alkaen kun laji saapui Espanjaan arabien mukana, antaa valencialaisille mandariineille eräitä selkeästi tunnistettavia erityispiirteitä, jotka erottavat ne muualta tulevista mandariineista. Se johtuu seuraavista tekijöistä:

Valencialaiset mandariinit kehittyvät vailla fysiologisia haittoja, joita kuumat ja kuivat tuulet aiheuttavat muilla alueilla, minkä vuoksi niiden kuori on ohut ja lähes ilman laikkuja tai ulkoisia vaurioita.

Muihin tuotantoalueisiin verrattuna Valencian alueen sitrushedelmänviljelyalueet sijaitsevat lämpötilan suhteen mandariininviljelyn reuna-alueilla, mikä vaikuttaa useammastakin syystä hedelmien laatuun:

1. Lauhkeat talvet ja maltillisen kuumat kesät saavat aikaan sen, että mandariinit saavuttavat ihanteellisen kypsyysasteensa hitaasti, minkä vuoksi niiden happamuuden ja makeuden välinen suhde säilyy parempana kuin kuumemmilta alueilta peräisin olevilla mandariineilla (jotka ovat yleensä makeampia ja maultaan miedompia). Sen vuoksi valencialaisten mandariinien maku on miellyttävämpi.

2. Selkeät erot päivä- ja yölämpötilojen välillä korostavat mandariinien (sekä kuoren että mallon) väriä. Valencialaisten mandariinien väri on yleensä tyypillisesti voimakkaamman oranssinkeltainen kuin muualta tulevilla mandariineilla.

3. Lämpötila vaikuttaa myös eteeristen öljyjen kehittymiseen kuoressa, mikä puolestaan tuntuu hedelmien aromissa.

Näin ollen Valencian sitrushedelmänviljelyalueiden lämpöolosuhteet vaikuttavat mandariinien makuun, väriin ja aromiin liittyviin ominaisuuksiin.

Myös välimerellinen ilmasto, jonka ominaispiirteitä ovat maltillisen kuumat kesät ja yleensä kosteat tuulet, vaikuttaa suotuisasti ennen muuta mandariinien ulkonäköön.

Sitruunat

Ympäristö, jossa on harjoitettu sitruunanviljelyä siitä alkaen kun laji saapui Espanjaan arabien mukana, antaa valencialaisille sitruunoille eräitä selkeästi tunnistettavia erityispiirteitä, jotka erottavat ne muualta tulevista sitruunoista. Se johtuu seuraavista tekijöistä:

Valencialaiset sitruunat kehittyvät vailla fysiologisia haittoja, joita kuumat ja kuivat tuulet aiheuttavat muilla alueilla, minkä vuoksi niiden kuori on ohut ja lähes ilman laikkuja tai ulkoisia vaurioita.

Muihin tuotantoalueisiin verrattuna Valencian alueen sitrushedelmänviljelyalueet sijaitsevat lämpötilan suhteen sitruunanviljelyn reuna-alueilla, mikä vaikuttaa useammastakin syystä hedelmien laatuun:

1. Lauhkeat talvet ja maltillisen kuumat kesät saavat aikaan sen, että sitruunat saavuttavat ihanteellisen kypsyysasteensa hitaasti, minkä vuoksi niiden happamuus säilyy parempana kuin kuumemmilta alueilta peräisin olevilla sitruunoilla (jotka ovat yleensä maultaan miedompia).

2. Selkeät erot päivä- ja yölämpötilojen välillä korostavat sitruunoiden (sekä kuoren että mallon) väriä. Valencialaisten sitruunoiden väri on yleensä tyypillisesti voimakkaamman keltainen kuin muualta tulevilla sitruunoilla.

3. Lämpötila vaikuttaa myös eteeristen öljyjen kehittymiseen kuoressa, mikä puolestaan tuntuu hedelmien aromissa.

Näin ollen Valencian sitrushedelmänviljelyalueiden lämpöolosuhteet vaikuttavat sitruunoiden makuun, väriin ja aromiin liittyviin ominaisuuksiin.

Myös välimerellinen ilmasto, jonka ominaispiirteitä ovat maltillisen kuumat kesät ja yleensä kosteat tuulet, vaikuttaa suotuisasti ennen muuta sitruunoiden ulkonäköön.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (6) 5 artiklan 7 kohta)

Linkki sääntelyneuvoston verkkosivuilla olevaan eritelmään:

http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=311b8844-1ac9-4ac2-9301-e81705c4452f&groupId=16

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(4) Suhteessa hedelmän kokonaispainoon, käsin puristamalla.

(5) Sokeri/happo-vähimmäissuhde, sellaisena kuin se on määritelty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 543/2011.

(6) Katso alaviite 3.