Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma”

(COM(2018) 97 final)

(2019/C 62/12)

Esittelijä: Carlos TRIAS PINTÓ

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 10.4.2018 Oikeusperusta EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” Hyväksyminen erityisjaostossa 7.9.2018 Hyväksyminen täysistunnossa 17.10.2018 Täysistunnon nro 538 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 164/6/5

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Jotta voidaan ratkaista pääomamarkkinaunionin keskeiset haasteet ja parantaa euroalueen selviytymiskykyä, vakaa ja pitkäjänteinen kestävän kasvun rahoituksen järjestelmä on tärkein tekijä markkinoita kohtaan tunnetun luottamuksen palauttamiseksi ja säästöjen ohjaamiseksi kestäviin investointeihin niin, että tarjotaan pk-yrityksille lisärahoituslähteitä ja tehostetaan vihreitä ja sosiaalisia infrastruktuurihankkeita.

1.2 Komitea on tyytyväinen komission toimintasuunnitelmaan ja on samaa mieltä siitä, että ”Euroopalla on hyvät valmiudet – – tulla [maailmanlaajuisesti] – – kestäviä investointeja houkuttelevaksi kohteeksi” ( 1 ) . Komitea katsoo, että on tärkeää varmistaa EU:n kilpailukyky pitkällä aikavälillä. Laajemmassa mielessä tämä koskee vakaan, osallistavan ja kestävän talouskasvun, täyden ja tuottavan työllisyyden sekä kaikille taattavan ihmisarvoisen työn edistämistä (kestävän kehityksen tavoite 8).

1.3 Näihin haasteisiin on vastattava yhtenäisellä tavalla kaikkien, muun muassa rahoitusalan toimijoiden, yritysten, kansalaisten ja viranomaisten, yhteisvoimin. Lisäksi siirtyminen kestävän kasvun malliin on mutkikas tehtävä, ja se on epäilemättä asteittainen prosessi, kun otetaan huomioon alakohtaiset erityispiirteet.

1.4 Jäsenvaltioiden olisi noudatettava kokonaisvaltaista visiota, tehtävä yhteistyötä ja jatkettava integraatiota. On äärimmäisen tärkeää, että koko EU puhuu tällä alalla yhdellä äänellä ja noudattaa samaa lähestymistapaa. Tämä auttaa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ja mahdollistaa myös etenemisen muissa tärkeissä asioissa, joita ovat esimerkiksi energiaunioni, pankkiunioni, pääomamarkkinaunioni ja digitaalistrategia.

1.5 Kestävät talousmallit tarvitsevat erilaista rahoitusjärjestelmää, jossa erikokoisilla pankkilaitoksilla, liiketoimintamalleilla ja rahoitusalan toimijoilla on yhdenvertainen asema. Tätä varten on olennaisen tärkeää täydentää sääntöjä ja parantaa niiden johdonmukaisuutta ja asianmukaista täytäntöönpanoa suhteellisuusperiaatetta noudattaen.

ETSK:n mielestä pääomavirtojen ohjaamisen kohti kestävämpää taloutta tulee kulkea ehdottomasti käsi kädessä taloudellisen osallisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa Euroopassa, jossa ketään ei jätetä jälkeen. Kansalaisten kasvavat tuloerot voivat olla kestävän kasvun esteenä, ja yritysten ja instituutioiden hyvän hallintotavan tulee tästä syystä tasapainottaa nykyistä tilannetta.

1.6 yhtenäisyyden taso nykyisten globaalien rahoituskehysten välillä ja otettava yhteiseksi lähtökohdaksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja mukautettava kestävyysluokitusjärjestelmä On varmistettava asianmukainentaso nykyisten globaalien rahoituskehysten välillä ja otettava yhteiseksi lähtökohdaksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja mukautettava kestävyysluokitusjärjestelmä ( 2 ) niihin. Toimintasuunnitelmassa ehdotettua uutta luokitusjärjestelmää tulisi tehdä maailmanlaajuisesti tunnetuksi. Se tulisi sisällyttää unionin oikeuteen yhdenmukaisesti ja samaan aikaan kaikissa jäsenvaltioissa ja sen säännöllinen tarkistaminen ja päivittäminen tulee varmistaa.

1.7 Yhteenvetona todettakoon, että ETSK kannattaa vahvasti kestävän kasvun rahoittamista koskevaa komission etenemissuunnitelmaa , jonka tulisi tehdä koko arvoketjusta kestävämpi, mutta esittää erinäisiä huomioita toimintasuunnitelmaan sisältyvistä toimista ja niiden toteuttamisesta: I Kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa sovelletaan elinkaariajattelua rahoituksen olennaisuuden (3) sisällyttämiseksi investointiprosessiin, edellyttää kestävää investointia ja vastuullista luotonantoa: yksi ilman toista johtaisi epäjohdonmukaisuuteen ja jarruttaisi rahoitusunionin (pankki- ja päämarkkinaunionin) valmiiksi saamista. II Luokitusjärjestelmän tulee olla dynaaminen, ja se tulee rakentaa asteittain kestävän taloudellisen toiminnan ESG-kriteerien (ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät tekijät) selkeän määritelmän pohjalta. Olisi asianmukaista aloittaa ympäristöön liittyvistä tekijöistä huolehtien kuitenkin samalla suojatoimista yhteiskunnan ja yritysten hyvän hallintotavan aloilla. III Kymmenen esitettyä toimea ovat keskenään varsin johdonmukaisia ja vuorovaikutussuhteessa toisiinsa. Onkin tarpeen sovittaa asianmukaisesti yhteen uuden luokitusjärjestelmän laatiminen (toimi 1) ja sen huomioon ottaminen luottoluokituslaitoksissa (toimi 6) pisteytysjärjestelmien (scorings) laatimiseksi yritysten antamien luotettavien tietojen pohjalta (toimi 9) täydennykseksi merkinnöille (toimi 2) ja kestävyyden vertailuarvoille (toimi 5). Näin rahoitusjärjestelmän toimijat saavat luotettavan perustan voidakseen sisällyttää ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät tekijät (ESG-kriteerit) investointipäätöksiinsä (toimi 7) ennalta annetun rahoitusneuvonnan pohjalta ja oltuaan ennakoivasti vuorovaikutuksessa asiakkaidensa kanssa (toimi 4). Kaikki tämä tapahtuu luottamusvelvollisuuden puitteissa kaikkien sijoittajien ja edunsaajien parhaan edun mukaisesti (johdettu varovaisuusperiaatteesta, joka sisältyy EU:n säännöstöön). IV Standardointia ja mahdollisia kestävien rahoitustuotteiden merkintöjä voitaisiin täydentää katettuja joukkolainoja (4) koskevalla uudella eurooppalaisella kehyksellä, mikä voisi edistää suunniteltujen kestävien yleiseurooppalaisten tuotteiden kehittämistä alkaen eläkkeistä. V On äärimmäisen tärkeää yhdenmukaistaa erilaiset kannustimet kestävien investointien edistämiseksi, kunhan osoitetaan niihin liittyvät positiiviset ulkoisvaikutukset. Vähähiilisyyden vertailuarvoja varten tarkoitetun yhdenmukaisen menetelmän tulee ohjata muiden vaikutusten laskemista. Kun otetaan huomioon rahoitusalan kestokyky ja vakaus, olisi tutkittava mahdollisuutta ottaa käyttöön vihreä tukikerroin niiden rajojen määrittämiseksi. Tässä yhteydessä ETSK on samaa mieltä EP:n kanssa sen kehottaessa edistämään kestävyysriskien sisällyttämistä Basel IV -kehykseen (5). Tulisi mahdollisesti harkita muita vaihtoehtoja, joista lopulliset luotonsaajat ja sijoittajat hyötyisivät suoraan, kuten verokannustimia. VI Olisi pyrittävä laadukkaiden, mahdollisimman pitkälle yhdenmukaistettujen, täydellisempien, oleellisten ja vertailukelpoisten muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamiseen ulkoisen valvonnan helpottamiseksi. Tätä varten olisi arvioitava myös muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevan direktiivin (95/2014/EU) vaikutuksia. Samalla olisi käsiteltävä vaihtoehtoisen tilinpidon menettelytapojen laatimista. VII Eurooppalaisilla valvontaviranomaisilla ja niiden sekakomitealla tulee olla tarvittavat tekniset asiantuntijaresurssit (on monia tahoja, joilla on paljon kokemusta sosiaalisesti vastuullisesta sijoittamisesta), jotta voidaan laatia tekniset standardit, jotka liittyvät Euroopan komission antamiin delegoituihin säädöksiin, ja valvoa lukuisten säännösten täytäntöönpanoa. Prosessien tulee olla oikeasuhtaiset ja tehokkaat ilman niin usein esiintyvää liiallista teknokratiaa. VIII Niin ikään sijoitusten säilytysyhteisöjen tulee voida valvoa tehokkaasti rahasto- tai sijoitusyhtiön toimintaa. Sen vuoksi on varmistettava niiden riippumattomuus. Tämä edellyttää erityisesti toimintaperiaatteita eturistiriitatapauksia varten, jos havaitaan osakkeenomistajasidoksia ja ristiinomistuksia (6). IX Kun tarkastellaan asiaa suhteessa monivuotista rahoituskehystä 2021–2027 koskevaan komission ehdotukseen (7), ETSK katsoo, että ehdotus on askel oikeaan suuntaan, vaikka sen tulisi olla kunnianhimoisempi, jotta voitaisiin saavuttaa kestävän kehityksen toimintaohjelmassa (Agenda 2030) tehdyt sitoumukset. ETSK kehottaakin lisäämään ainakin 30 prosentilla EU:n menoja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi (8) vaarantamatta kuitenkaan muita sitoumuksia. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että ympäristö- ja ilmastoimia varten varattujen sitoumusten prosenttiosuutta on lisätty huomattavasti (+46 %). Tarkoitusta varten varatut budjettimäärärahat ovat kuitenkin selvästi riittämättömät, jotta voitaisiin siirtyä kestävään kehitykseen ja torjua ilmastonmuutosta.

1.8 yleiseurooppalaisia kestäviä rahoitusalan lippulaivatuotteita alkaen kestävistä yleiseurooppalaisista yksilöllisistä eläketuotteista (PEPP-tuotteet). Näiden turvallisten ja kestävien tuotteiden kansainvälinen edistäminen voisi houkutella ulkomaisia investointeja Eurooppaan. Tutkimusten ( 9 ) mukaan sijoittajat haluavat ottaa sijoitustoiminnassaan huomioon ilmastoon, ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvät näkökohdat. Jotta sijoittajat pystyisivät tekemään sijoituksia helpommin ja turvallisemmin, olisi luotavaalkaen kestävistä yleiseurooppalaisista yksilöllisistä eläketuotteista (PEPP-tuotteet). Näidentuotteiden kansainvälinen edistäminen voisi houkutella ulkomaisia investointeja Eurooppaan.

1.9 tiedottaminen on äärimmäisen tärkeää, jos halutaan, että kansalaiset ovat tietoisia siitä, mitä EU tekee heidän hyväkseen. Vastuu on jaettava kaikkien julkisten ja yksityisten toimijoiden välillä, ja talousvalistuksesta Toimistaon äärimmäisen tärkeää, jos halutaan, että kansalaiset ovat tietoisia siitä, mitä EU tekee heidän hyväkseen. Vastuu on jaettava kaikkien julkisten ja yksityisten toimijoiden välillä, ja ( 10 ) tulisi tehdä pakollista jotta voidaan varmistaa, että ihmiset ymmärtävät tätä uutta toimintamallia. Näin voitaisiin edistää sekä sosiaalisesti vastuullista sijoittamista vähittäismarkkinoilla että tavaroiden ja palvelujen kestävää tuotantoa.

1.10 Lopuksi ETSK korostaa tekoälyn mahdollisuuksia vähittäissijoittajien preferenssien ja sijoituskohteiden yhteensovittamisessa. Kun otetaan huomioon ESG-koneoppimisesta ( ESG Machine Learning , jossa yhdistetään sosiaalisesti vastuullisen sijoittamisen kriteerit, kestävyyden vertailuarvot jne.) saadut kokemukset lisäarvon suhteen, olisi harkittava uutta luokitusjärjestelmää näitä uusia aloitteita varten. Olisi myös analysoitava koneoppimisen ratkaisuja, jotta pankit ja sijoittajat lisäisivät luotonantoa erityisaloille ja toimintoihin, joissa noudatetaan ESG-periaatteita.

1.11 ETSK kehottaa julkisesti lainsäätäjiä keskustelemaan pikaisesti toimintasuunnitelmaan perustuvista, komission 24. toukokuuta 2018 antamista kolmesta lainsäädäntöehdotuksesta ja hyväksymään ne.

2. Johdanto: kohti uutta skenaariota

2.1 Jatkuvasti kiihtyvä finansialisaatio eli finanssitalouden syventyminen sai alkunsa vuonna 1971, kun Yhdysvallat irrotti dollarin kultakannasta ja rahasta tuli fidusiaarisempaa ja aineettomampaa, luottamuksesta riippuvaa. 1980-luvulle asti rahavarantojen (M2) osuus oli noin 50 % maailman BKT:stä johdannaisten tapaan.

2.2 Kriisin aikaisen notkahduksen jälkeen osuus palasi vuonna 2015 aiemmalle tasolle, ja rahoitusomaisuuden määrä rahavarannosta (M2) nelinkertaistui ja johdannaisten kymmenkertaistui.

2.3 Tämä reaalitalouden ja rahoitustalouden välinen epätasapaino kasvaa jatkuvasti rahoitusteknologian (FinTech) ja vakuutusteknologian (InsurTech) nopean kehityksen myötä, ja se edellyttää suurempaa pyrkimystä hyvään sääntelyyn ja valvontaan rahoitusvakauden varmistamiseksi.

2.4 YK:n vuoden 2030 seitsemällätoista kestävän kehityksen tavoitteella ja Pariisin sopimuksella ilmastonmuutokseen ja sen vaikutuksiin sopeutumiseksi on varmistettava vakaus, elpyminen ja parempi tasapaino osallistavan yhteiskunnan ja kukoistavan talouden välillä.

2.5 EU:n perussopimusten hengen ja niiden pohjalta toteutettujen toimintapolitiikkojen mukaisesti siirtyminen vähähiiliseen, resurssitehokkaampaan kiertotalouteen on keskeisessä asemassa pyrittäessä varmistamaan EU:n pitkän aikavälin kilpailukyky , mutta myös ottamaan tasapainoisella tavalla huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvä ulottuvuus.

2.6 Euroopan vastauksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan onkin noudatettava perussopimuksia ja pitkän aikavälin visiota kestävyydestä, jossa talouskasvu, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ympäristönsuojelu kulkevat käsi kädessä ja tukevat toisiaan.

2.7 EU:n ilmasto- ja energiatavoitteet saavutetaan vuoteen 2030 mennessä ( 11 ). Tässä yhteydessä komitea tukee kestävää rahoitusta käsittelevän komission korkean tason asiantuntijaryhmän huomiota, että EU:n talouden muutoksen tulee tapahtua reaalitaloudessa ja edistää vakaata yhteistyötä julkisten ja yksityisten toimijoiden välillä. Rahoitusjärjestelmällä voi olla tärkeä asema kestävyyshaasteiden ratkaisemisessa erityisesti pyrittäessä saamaan tarvittavat varat lähes 180 miljardin euron vuotuisen investointivajeen umpeenkuromiseksi, jottaja edistää vakaata yhteistyötä julkisten ja yksityisten toimijoiden välillä.

2.8 Siirtymistä kestävään talouteen tulee tukea digitaaliteknologialla ja digitaalisella innovoinnilla, ja siinä tulisi suojella ja edistää globaaleja arvoja, kuten YK:n pääsihteeri on todennut ( 12 ) . Lohkoketjujen, kryptovaluuttojen ja älysopimusten oikeudelliset ja toiminnalliset riskit lisääntyvät sääntelyn ja läpinäkyvyyden puutteen takia. Jotta voidaan suojella paremmin kuluttajia ja sijoittajia, säilyttää markkinoiden eheys ja välttää vahingollisia käytäntöjä (veropetokset, rahanpesu ja terrorismin rahoittaminen), on pyrittävä edistämään rahoitusalan innovointiverkostojen turvallisuutta ja avoimuutta ( 13 )

2.9 COP21-tavoitteisiin ( 14 ) liittyvät hankkeet edellyttävät riittävää, vakaata ja sidottua sekä taloudellista että aineetonta pääomaa (inhimillinen, tekninen ja muu asiaan liittyvä pääoma, myös institutionaalinen pääoma).

2.10 On ehdottoman tärkeää mukauttaa julkista politiikkaa, kannustaa yksityisiä toimijoita ja vahvistaa EU:n budjettivaroja lisäämällä talouden läpinäkyvyyttä ja pitkäjänteisyyttä .

2.11 Kestävä visio edellyttää tiiviimpää, kattavampaa ja kokonaisvaltaisempaa yhteyttä sellaisiin erityisiin toimintalinjoihin kuin energiaunioni, digitaalistrategia ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, jotta voidaan edistää sekä julkisia että yksityisiä sosiaalisia ja vihreitä investointeja.

2.12 Vastaava ajattelu on myös EU:n pääomamarkkinaunionihankkeen ytimessä. ETSK on samaa mieltä siitä, että tulisi yhdistää tehokkaasti yksityinen pääoma, ESIR-rahoitus (Euroopan strategisten investointien rahasto) ja EU:n muut rahastovarat, jotta voitaisiin ohjata investointeja yrityksiin, joilla on myönteisiä sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä ulkoisvaikutuksia.

2.13 On aika toimia. Eurooppa on ollut viimeksi kuluneiden 28 vuoden ajan kestävyyden edelläkävijä, mutta se ei ole yksin.

3. Kestävän rahoituksen avulla kohti kestävämpää maailmaa

3.1 Ilmastonmuutos ja luonnonvarojen ehtyminen aiheuttavat yhä enemmän tuhoisia ja odottamattomia seurauksia. Ne lisäävät usein vielä sosiaalista syrjäytymistä ja epätasa-arvoa.

3.2 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaan unionin tulee edistää kestävää, ympäristöä säästävää kasvua. Ilmastohaasteen kiireellisyys on nyt nostettu ehdottomaksi painopisteeksi, myös ETSK:ssa, ja se asettaa yleiset toimintapuitteet niin viranomaisille kuin talouden toimijoille, työntekijöille ja kansalaisille. Tämän mukaisesti on toteutettava ja ennen kaikkea rahoitettava laaja taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä siirtymä.

3.3 Näihin haasteisin tulisi tarttua yhdenmukaisella tavalla, kaikkien voimat yhdistäen. Rahoitusalalla on oltava tärkeä rooli kansalaisten, säästäjien ja sijoittajien varojen, säästöjen ja investointien kanavoimisessa talouteen. Loppujen lopuksi todellinen siirtymä tapahtuu taloudessa, ja siksi yritysten rooli on oleellinen ja välttämätön. Myös viranomaisten on täytettävä asiaan liittyvät velvollisuutensa.

3.4 Euroopan asema on vahva vain, jos suunnitelmasta vallitsee mahdollisimman suuri yhteisymmärrys. Jäsenvaltioiden tulisi yhdistää ponnistelunsa ja voimansa. Erillisten lähestymistapojen ja oman edun tavoittelun tulisi väistyä tulevaisuutta koskevan yhteisen hankkeen tieltä, ja samalla olisi suojeltava myös tulevien sukupolvien tulevaisuutta. Euroopan vastauksessa Agenda 2030 -toimintaohjelmaan on noudatettava pitkän aikavälin visiota kestävyydestä, ja siinä on asetettava selkeät tavoitteet, joissa talouskasvu, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ympäristönsuojelu kulkevat käsi kädessä ja tukevat toisiaan.

3.5 Kestävää kasvua koskevan pitkäjänteisen lähestymistavan rinnalla tulisi olla julkisen vallan toimintalinjoja, joissa arvioidaan asianmukaisesti negatiivisia ulkoisvaikutuksia sekä kestäviä ja kestämättömiä sijoitusvaihtoja. Tämä tulisi lisäksi nivoa globaaleissa arvoketjuissa harjoitettavan, kautta jäsenvaltioiden pätevän paremmin yhdennetyn teollisuuspolitiikan vankkaan ennustettavuuteen. Tätä varten tulisi laatia seikkaperäinen analyysi asianmukaisen poliittisen prosessin pohjaksi. Siihen tarvitaan välttämättä komission ja jäsenvaltioiden tuki.

3.6 kestävän kasvun tulee tarkoittaa tasapainoista, globaalia ja kattavaa lähestymistapaa ympäristöön, talouteen, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastonmuutossopimuksen mukaisesti niin, että luodaan monialaiset vähimmäisehdot , joita ei voida korvata. Tämä loukkaamaton vähimmäisraja perustuu kansainvälisiin sopimuksiin haavoittuvien ryhmien oikeuksista (esim. naiset ja tytöt, lapset, pakolaiset ja siirtotyöläiset, vammaiset) hyvän hallintotavan noudattamiseen julkisessa taloudessa. ETSK korostaa, ettätulee tarkoittaa tasapainoista, globaalia ja kattavaa lähestymistapaa ympäristöön, talouteen, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastonmuutossopimuksen mukaisesti niin, että luodaan, joita ei voida korvata. Tämä loukkaamaton vähimmäisraja perustuu kansainvälisiin sopimuksiin(esim. naiset ja tytöt, lapset, pakolaiset ja siirtotyöläiset, vammaiset) ( 15 ) janoudattamiseen julkisessa taloudessa.

3.7 Koska on laajasti näyttöä siitä, että eurooppalaiset pitävät tärkeänä, että heidän säästönsä ja investointinsa ovat yhteydessä sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin tavoitteisiin, kansalaisille tulisi antaa mahdollisuuksia kestävään rahoitukseen ja heidän yhteyksiään alaan tulisi parantaa.

3.8 Tätä varten rahoitusjärjestelmän tulee viime kädessä kehittyä enemmän siihen suuntaan, että se on avoin, objektiivinen ja ymmärrettävä EU:n kansalaisille. Tiedon saannin parantaminen kestävyyttä koskevista tuloksista ja finanssiosaamisen (syvempi ymmärrys siitä, kuinka rahoitus toimii) edistäminen ovat tässä oleellisia tekijöitä.

4. Edistetään kestävämpää taloutta ohjaamalla pääomavirrat kestäviin investointeihin

4.1 Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) on mobilisoinut perustamisestaan lähtien julkisia ja yksityisiä investointeja strategisesti tärkeisiin EU:n hankkeisiin, ja sitä on hallinnoitu Euroopan investointipankin (EIP) hankeluettelon pohjalta: muun muassa investoinnit ympäristöystävälliseen energiaan, resurssitehokkuuteen, vesi-, digitaali- ja liikennealoille.

4.2 Investointeja tulee kuitenkin laajentaa ESIR-rahoituksen lisäksi muille aloille, esimerkiksi aloille, joilla keskitytään sosiaalisiin perusrakenteisiin ja tahoihin, jotka vahvistavat nuorten, naisten ja muiden syrjäytyneiden tai haavoittuvassa asemassa olevien yhteiskuntaryhmien aineetonta pääomaa.

4.3 Sisäsyntyiset säästöt ovat välttämätön lähde vakaalle talouskasvulle, ja tämä tarkoittaa kestävien pk-yrityshankkeiden rahoittamista paikallisten pankkien välityksellä.

4.4 ETSK:n mielestä ESIR -rahoitusta pitää lisätä pääomalla EU:n jäsenvaltioiden rahoituslaitoksilta ja julkisilta pankeilta, joiden tulisi toimia verkostona, jotta voitaisiin yhdessä kehittää strategisemmat ja osallistavammat pitkän aikavälin näkymät kestävyyden yhteisen määritelmän pohjalta. Lisäksi on hahmoteltava siirtymäkauden etenemissuunnitelma yritysten irtautumiseksi hiilestä.

4.5 Samaan aikaan ETSK kehottaa Euroopan keskuspankkia (EKP) harkitsemaan mahdollisuutta ottaa käyttöön vihreä ja sosiaalinen korkokanta, joka edistäisi kestäviä investointeja ja lainoja. Komitea on myös samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että EKP:n tulisi ottaa nimenomaisesti huomioon Pariisin sopimus sekä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät tavoitteet osto-ohjelmia ohjaavissa suuntaviivoissaan.

4.6 Kestävän toiminnan yhtenäinen luokitusjärjestelmä

4.6.1 Laskennan ja vaikutustenarvioinnin perinteisiä menetelmiä tulee tarkastella uudelleen. On määriteltävä uudelleen määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita, jotta ne olisivat entistä luotettavampia ja niissä sovitettaisiin ensisijaiset taloudelliset ja ympäristöön liittyvät arvot yhteen yhteiskunnan arvojen ja ihmiskunnan eloonjäämisen tavoitteen kanssa.

4.6.2 ETSK on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että on kiireesti käynnistettävä ensimmäinen vaihe vakaan mutta dynaamisen kestävyysluokitusjärjestelmän kehittämiseksi ja varmistettava näin kokonaisvaltaisen lähestymistavan pohjalta markkinoiden johdonmukaisuus ja selkeä ohjeistus siitä, mikä on vihreää, sosiaalista ja hyvän hallinnon mukaista.

4.6.3 Kestävää rahoitusta käsittelevä tekninen asiantuntijaryhmä on tämän prosessin selkäranka, ja sillä tulee olla aina korkea asiantuntemuksen taso ja strategisten teollisuuden alojen perusteellinen tuntemus, jotta voidaan luoda vihreä ja sosiaalinen luokitusjärjestelmä , joka on vankka ja uskottava.

4.6.4 Ryhmän toimeksiannossa tulisi olla alusta lähtien selkeät tavoitteet sisällön ja aikataulun suhteen. Aluksi on yhdistettävä uusi luokitusjärjestelmä muiden kansainvälisten luokitusjärjestelmien kanssa (taloudellinen toiminta, ammatit, opinnot jne.), jotta voidaan noudattaa tarkemmin YK:n kriteerejä ja viitepohjaa.

4.6.5 Eurooppalaiseen luokitusjärjestelmään tulee sisältyä kolme tasoa: — vähimmäisvaatimukset vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen ja ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan (ESG) liittyvän riskianalyysin mukaisen haittavaikutusten estämisen periaatteen mukaisesti — välitaso, johon kuuluvat toimet, joilla on todennettavasti myönteisiä vaikutuksia Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman rahoitusaloitteessa (UNEP FI) määritellyllä tavalla — taso, johon kuuluu toimia, jotka voivat nopeuttaa myönteistä muutosta ja lisätä tukea ekologisille, taloudellisille ja sosiaalisille haasteille luokitusjärjestelmää viitteenä käyttävien eri sidosryhmien tarpeiden mukaisesti.

4.6.6 On kiireellisesti luokiteltava sellaiset sijoitusten erilaiset hyödyt, jotka voidaan katsoa kestävyystekijän käyttöönotosta johtuviksi (luokitusjärjestelmä). Lisäksi myönteisiä kriteerejä tulisi täydentää ympäristöä vahingoittavilla vaikutuksilla ( 16 ) , jotta voitaisiin tunnistaa omaisuuserät, jotka eivät ole kestäviä.

4.6.7 Uuden luokitusjärjestelmän tulisi olla yhteydessä vähähiiliseen talouteen siirtymistä edistävään EU:n investointistrategiaan ja -suunnitelmaan. Siihen tulisi sisältyä päästöjen vähentämistä edistäviä rahoitustoimia EU:n päästökauppajärjestelmän kattamilla aloilla ( 17 ) ja taakanjakoasetuksen ( 18 ) kattamilla aloilla.

4.7 Standardit ja merkinnät kestäville rahoitustuotteille

4.7.1 Helpompien ja turvallisempien investointimahdollisuuksien tarjoaminen on äärimmäisen tärkeää kestävien rahoitusmarkkinoiden laajentamiseksi. Kestävän rahoituksen eurooppalaiset standardit tulee muotoilla huolellisesti , ja sosiaalisesti vastuulliselle sijoittamiselle (SRI) tulee vahvistaa standardit.

4.7.2 vihreitä joukkovelkakirjoja koskeva EU:n virallinen standardi ja harkitaan vihreille joukkovelkakirjoille EU-merkkiä tai -todistusta, jonka ehtona olisi pakollinen ulkoinen arviointi, jotta voitaisiin taata investointien myönteinen vaikutus. Asiakirjan ” Kuluttajille tarkoitettuja rahoituspalveluja koskeva toimintasuunnitelma : Parempia tuotteita, enemmän valinnanvaraa” yhteydessä ETSK suosittaa tuotteita, jotka ovat vertailukelpoisia ja täysin läpinäkyviä . Tätä varten tulisi aloittaa siitä, että otetaan käyttöönja harkitaan vihreille joukkovelkakirjoille EU-merkkiä tai -todistusta, jonka ehtona olisi pakollinen ulkoinen arviointi, jotta voitaisiin taata investointien myönteinen vaikutus. Asiakirjan ”: Parempia tuotteita, enemmän valinnanvaraa” yhteydessä ETSK suosittaa ( 19 ) , että komissio määrittää yksinkertaisia ja piirteiltään vastaavia

4.7.3 yleiseurooppalaisia kestäviä lippulaivatuotteita ja asianmukaisia, riippumattomia vertailuvälineitä kestäviä rahoitustuotteita varten. Tämä antaa mahdollisuuden tarjotaja asianmukaisia, riippumattomia ( 20 ) , joiden sertifiointi on pakollista, EU:n eri lainkäyttöalueilla käytössä olevia erilaisiavarten.

4.7.4 PEPP -tuotteita) ei velvoiteta ottamaan ESG-tekijöitä huomioon investointipolitiikoissaan. Tällaisen velvoitteen asettaminen auttaisi laajentamaan niiden käyttöä yhtenä kestävänä vaihtoehtona. Kestäviä yleiseurooppalaisia yksilöllisiä eläketuotteita (-tuotteita) ( 21 ) koskeva, komission 29. kesäkuuta 2017 antamassa ehdotuksessa esitetty malli edellyttää, että eläketurvan tarjoajat ilmoittavat julkisesti, onko ESG-tekijät sisällytetty – ja miten – niiden riskinhallintajärjestelmiin, mutta niitäottamaan ESG-tekijöitä huomioon investointipolitiikoissaan. Tällaisen velvoitteen asettaminen auttaisi laajentamaan niiden käyttöä yhtenä kestävänä vaihtoehtona.

4.7.5 ETSK kehottaa jäsenvaltioita laajentamaan otollisella hetkellä tätä velvoitetta niin, että se kattaa kaikki eläketuotteet. Tämä auttaisi laajentamaan niiden käyttöä yhtenä kestävänä vaihtoehtona nykyisen jakojärjestelmän ongelmille.

4.8 Helpotetaan investoimista kestäviin hankkeisiin

4.8.1 EU:n uudistetun teollisuuspolitiikan strategisten tavoitteiden mukaan sen rinnalla, että pääomaa kohdennetaan pitkäaikaisten investointien suuntaan, on myös autettava pk-yrityksiä kasvamaan, tuettava vähemmän kehittyneitä alueita, uudistettava infrastruktuuria ja lisättävä ihmisten vaikutusmahdollisuuksia koulutuksen avulla.

4.8.2 Kestävien infrastruktuuri-investointien täydentämiseksi tarvitaan Solvenssi II -säännösten mukaisesti laajempaa makrovakauspolitiikkaa , jossa otetaan huomioon fyysiset vaikutukset (entistä suurempi altistuminen ilmastonmuutokseen liittyville riskeille). Esimerkiksi luonnonkatastrofien riskien minimointiin tähtäävät rakennusmääräykset edellyttäisivät, että vakuutusyhtiöt mukauttaisivat riskinhallintaa kestävien vakuutusten uusien periaatteiden mukaisesti.

4.8.3 ETSK kannattaa vakaasti Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR 2.0) ja Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR) vahvistamista. Komitea on tyytyväinen InvestEU-ohjelman perustamiseen monivuotisella rahoituskaudella 2021–2027. Sen avulla on tarkoitus saada mukaan enemmän yksityistä pääomaa ja saavuttaa joukkolainojen, vakuutusten ja eläkejärjestelmien markkinat.

4.8.4 On löydettävä muuta yksityistä pääomaa, jotta voidaan kannustaa ja tukea yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, niiden investoidessa innovointiin, tutkimukseen ja kehittämiseen.

4.8.5 Lopuksi ETSK suosittaa, että määritellään tarkemmin, missä olemassa olevien julkisten ja yksityisten aloitteiden avulla saavutetaan parhaiten kestävä ja sopeutumiskykyinen infrastruktuuri, ja kehottaa toistamaan näitä aloitteita mukautetusti sekä EU:ssa että kumppanimaissa.

4.9 Kestävyysnäkökohdat rahoitusneuvonnassa

4.9.1 kestävyysmieltymykset voidaan ottaa huomioon. Neuvonantajat pystyvät näin antamaan asianmukaisia suosituksia rahoitustuotteista ja selkeää tietoa myös eri kestävyystekijöihin mahdollisesti liittyvistä riskeistä ja eduista. Kuten ETSK toteaa aiheesta ”Yhteisösijoittajien ja varainhoitajien velvollisuudet kestävän kehityksen alalla” ( 22 ) antamassaan lausunnossa, komitea kannattaa rahoitusvälineiden markkinoita koskevan direktiivin (MiFID II) ja vakuutusten tarjoamista koskevan direktiivin (IDD) muuttamista, jotta varmistetaan velvoite tutkia, miten sijoittajienvoidaan ottaa huomioon. Neuvonantajat pystyvät näin antamaan asianmukaisia suosituksia rahoitustuotteista ja selkeää tietoa myös eri kestävyystekijöihin mahdollisesti liittyvistä riskeistä ja eduista.

4.9.2 ETSK kannattaa sitä, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) sisällyttää kestävyysmieltymyksiä koskevat määräykset soveltuvuusarviointia koskeviin ohjeisiinsa .

4.10 Kestävyyden vertailuarvot

4.10.1 Yhteinen menettely kestävien investointien muiden kuin taloudellisten tulosten mittaamista varten on erinomainen tavoite. ETSK onkin tyytyväinen sääntelyyn, jolla pyritään yhdenmukaistamaan vertailuarvoja , jotka kattavat myös vähähiilisten tuotteiden liikkeeseenlaskijat. Tämä on ensimmäinen askel, jota tulee laajentaa muihin kestävyyden vertailuarvoihin.

4.10.2 ETSK kehottaakin komissiota laajentamaan tätä toimintatapaa sosiaalialalle teknisen asiantuntijaryhmän kautta, jonka tehtäväksi annetaan kuulla kaikkia sidosryhmiä ja julkaista kertomus hiilen vertailuarvoindeksiä koskevasta suunnittelusta ja menettelystä.

5. Sisällytetään kestävyys riskinhallintaan

Kestävyyden yhteydessä otetaan huomioon riskit, jotka liittyvät vaurauden tuottamiseen, eikä siinä voida ohittaa luonnonvarojen käyttöönoton, hankinnan ja ehtymisen vaikutuksia.

5.1 Kestävyys markkinatutkimuksessa ja luottoluokituksissa

5.1.1 ETSK on korostanut, että luottoluokituslaitosten tulee olla vapaita kaikista eturistiriidoista , jotta voidaan varmistaa tutkimuksia ja pisteytyksiä tarjoavien tahojen riippumattomuus . Lisäksi on tarpeen, että niiden käyttämät menettelyt perustellaan tapauskohtaisesti ajallaan ja avoimesti.

5.1.2 Nykyiset luottoluokituslaitokset eivät ota riittävästi huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien haitallisten suuntausten vaikutusta liikkeeseenlaskijoiden tulevaan luottokelpoisuuteen. ETSK peräänkuuluttaa selkeitä EU- standardeja ja valvontaa ESG-tekijöiden sisällyttämiselle luottoluokitukseen kaikissa EU:ssa toimivissa luottoluokituslaitoksissa. Se kehottaa myös ESMAn valtuuttamia toimijoita luomaan akkreditointimenettelyn vihreän rahoituksen merkille .

5.1.3 Olisi myös harkittava toimijoiden, muun muassa pankkien ja rahastonhoitajien akkreditointia. Näin lisättäisiin rahoitusalan eri toimijoiden velvoitteita ja voitaisiin välttää taipumusta käyttää kestävien tuotteiden suunnitelmaa viherpesun välineenä.

5.1.4 ETSK ehdottaa vielä, että pohditaan valtion vihreän luottoluokituksen perustamista. Selkeän ”vihreän” luottoluokituksen käyttöön ottaminen valtion luottoluokituksen rinnalle kannustaisi myös valtioita parantamaan jatkuvasti suoritustasoaan. Samaan aikaan se voisi auttaa houkuttelemaan ulkomaisia investointeja.

5.2 Yhteisösijoittajien ja omaisuudenhoitajien kestävyyttä koskevat velvollisuudet

5.2.1 Euroopan valvontaviranomaisten on varmistettava, että rahoitusvälityspalvelujen tehtävät täytetään tarkkaan.

5.2.2 Tämä edellyttää komission toimintasuunnitelmassa esitettyä kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, jossa asetetaan etusijalle suhteet koulutuksen, eri tekijöiden, sukupuolen, maantieteen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon, kulttuurin tai muilla monimuotoisuuden aloilla.

5.2.3 Sijoittajien oikeudellisiin velvollisuuksiin tulee kuulua keskeisenä osana se, että he ovat ennakoivasti yhteydessä asiakkaisiin ymmärtääkseen näiden muita kuin taloudellisia intressejä ja myös antaakseen selkeää tietoa mahdollisista taloudellisista riskeistä ja hyödyistä, jotka liittyvät ESG-tekijöihin.

5.2.4 Sääntelyviranomaisten, sijoittajien, omaisuudenhoitajien, rahoitusalan työntekijöiden ja neuvonantajien on toimittava edunsaajan (esim. tulevat eläkkeensaajat) tai asiakkaan (vähittäis- tai yhteisösijoittajat) edun mukaisesti. Kaikessa hallinnossa ja äänestämisessä on pyrittävä suojaamaan sijoitusomaisuuden kestävää arvoa luottamusvelvollisuuden mukaisesti. Näiden tahojen on raportoitava, miten he käyttävät äänioikeuttaan rahastovarojen haltijoina.

5.2.5 EU voi vahvistaa pitkäaikaista sijoittamista (kestävä rahoitus on itsestään selvästi pitkäjänteistä) selkiyttämällä sijoittajien velvollisuuksia kestävyystekijöiden suhteen.

5.3 Vakavaraisuusvaatimukset pankeille ja vakuutusyrityksille

5.3.1 osallistavista luotonantotoimista ”, kuten kiinnitysluotoista, erityisesti niistä, jotka liittyvät esimerkiksi energiatehokkuuden parantamiseen tai aurinkopaneelien asentamiseen. Lisäksi olisi harkittava lisäpääomavaatimuksia ympäristöä vahingoittavaan omaisuuteen liittyviä investointeja varten, jotta edistetään onnistunutta siirtymistä kestäväpohjaisiin toimiin. Tulisi mahdollisesti harkita vaihtoehtoja, joista lopulliset luotonsaajat ja sijoittajat hyötyisivät suoraan, kuten verokannustimia. Asiaa olisi valvottava yhteisen valvontamekanismin puitteissa erityisen tarkasti ETSK on vastikään korostanut roolia, joka pankeilla voi olla tietoisiin säästöihin ja sosiaalisesti vastuullisiin investointeihin liittyvien välitystehtäviensä ansiosta. Komitea suosittaa, että pankkien pääomavaatimukset olisivat suotuisammat, kun on kyse vihreään talouteen tehtävistä investoinneista ja pitkäaikaisista ja yksinkertaisista ””, kuten kiinnitysluotoista, erityisesti niistä, jotka liittyvät esimerkiksi energiatehokkuuden parantamiseen tai aurinkopaneelien asentamiseen. Lisäksiympäristöä vahingoittavaan omaisuuteen liittyviä investointeja varten, jotta edistetään onnistunutta siirtymistä kestäväpohjaisiin toimiin. Tulisi mahdollisesti harkita vaihtoehtoja, joista lopulliset luotonsaajat ja sijoittajat hyötyisivät suoraan, kuten verokannustimia. Asiaa olisi valvottava yhteisen valvontamekanismin puitteissa erityisen tarkasti ( 23 )

5.3.2 Riskipainotettuja omaisuuseriä laskettaessa pankkien päivitettyjen luottoluokitusmallien tulee kuitenkin aina heijastaa kestäviin omaisuuseriin liittyvää ajantasaisinta riskitasoa ja säilyttää korkea kuluttajasuojan taso.

5.3.3 Tätä varten on määriteltävä paremmin ns. vihreän tukikertoimen rajat ja varmistettava, että on olemassa kattavaa ja tarkkaa empiiristä näyttöä vihreän investoinnin selkeän ja tarkan määritelmän pohjalta. Horisontti 2020- ja tulevan Euroopan horisontti -ohjelman puitteissa toteutettava vastuullinen tutkimus ja innovointi (Responsible Research and Innovation, RRI) voisi olla erinomainen kanava tieteellisten tulosten saavuttamiseen.

5.3.4 dynaamisessa prosessissa. Kuten todetaan Euroopan parlamentin päätöslauselmassa kestävästä rahoituksesta Tiivistäen voidaan todeta, että häiriönsietokyvyn ja rahoitusvakauden säilyttämiseksi tämä uusi skenaario vaatii taloudellisten riskien hallinnan yhdistämistä niin, että otetaan huomioon ESG-vaikutukset taloudelliseen tuottavuuteen ja mukautetaan sääntöjä tarpeen mukaanprosessissa. Kuten todetaan Euroopan parlamentin päätöslauselmassa kestävästä rahoituksesta ( 24 ) , komission tulisi edistää kestävyysriskien sisällyttämistä Basel IV -kehykseen.

6. Suositaan läpinäkyvyyttä ja pitkäjänteisyyttä

6.1.1 Kestävä rahoitus edellyttää kannustinkehystä, joka ohjaa pääomavirtoja sellaisiin tarvittaviin investointeihin, jotka varmistavat oikeudenmukaisen ekologisen ja sosiaalisen siirtymän Euroopassa, jonka johtava asema arvojen suhteen antaa eurooppalaisille yrityksille kilpailuedun.

6.2 Tietojen julkistaminen ja tilinpito

6.2.1 ETSK huomauttaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskeva EU:n direktiivi on siirretty osaksi kansallista lainsäädäntöä ilman suurta kunnianhimoa ja yhdenmukaistamattomalla menettelyllä. Vaikutukset ovat ulottuneet vain suuriin yhtiöihin, eikä direktiivi siten ole edistänyt paljoakaan oikeudenmukaista ja laaja-alaista kestävää investointia Euroopassa.

6.2.2 Kestävyys tuo mukanaan useita uusia huolenaiheita ja haasteita julkistettaessa muita kuin taloudellisia tietoja, kuten digitaalinen siirtymä, uudet mittarit, standardointi, pakolliset tehtävät, uudet kestävät talousmallit. Luokitusjärjestelmät ja raportointimenettelyt tulisikin standardoida niin pitkälle kuin mahdollista, ja sääntöjä tulisi mukauttaa, jotta muita kuin taloudellisia tietoja annettaisiin enemmän ja jotta ne olisivat parempia. Näin voitaisiin antaa sääntely- ja markkinavalvontaviranomaisille parempi kuva globaaleista markkinasuuntauksista, ja siten niillä olisi paremmat valmiudet toimia tarvittavalla tavalla. Tällä hetkellä ollaan toimivuustarkastusvaiheessa. Sen yhteydessä otetaan huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän yhteyteen perustetun ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevän työryhmän (TCFD) huomiot komission käynnistämän kuulemisen jälkeen.

6.2.3 Joukkorahoitusalustojen osalta sijoitusta koskeviin avaintietoihin tulisi sisällyttää myös keskeiset aineettomat mutta kirjanpidon kannalta taloudellisesti oleelliset riskit ja hyödyt ( 25 ) , jotka liittyvät joukkorahoitushankkeiden rahoittamiseen.

6.2.4 ETSK kannattaa myös Euroopan parlamentin päätöslauselmaa kansainvälisistä tilinpäätösstandardeista (IFRS 9) ( 26 ) ja kehottaa tekemään kiireesti arvioinnin IFRS:n vaikutuksista kestäviin investointeihin.

6.2.5 ETSK on tyytyväinen Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) velvoitteeseen arvioida uusien tai tarkistettujen IFRS-standardien vaikutuksia kestäviin investointeihin ja selvittää mahdollisia vaihtoehtoisia tilinpidon menettelytapoja.

6.2.6 ETSK ehdottaa myös, että komissio kehottaisi ESMAa — arvioimaan luottoluokitusmarkkinoiden nykyisiä käytäntöjä analysoimalla, missä määrin ESG-tekijät otetaan huomioon — sisällyttämään ympäristökestävyyttä ja sosiaalista kestävyyttä koskevat tiedot ohjeisiinsa tiedoista, jotka luottoluokituslaitosten tulee julkistaa, ja harkitsemaan tarpeen mukaan muita toimenpiteitä.

6.3 Yritysten hallinnointi ja pääomamarkkinoiden liiallinen lyhytjänteisyys

6.3.1 Monet sijoittajat haluaisivat tietää, käyttääkö yritys asianmukaisia ja avoimia tilinpitomenetelmiä ja voivatko tavalliset osakkeenomistajat äänestää tärkeistä asioista. Sijoittajat haluavat myös, että yritykset välttävät eturistiriitoja valitessaan hallitusten jäseniä, luottoluokituslaitoksia ja tilintarkastajia.

6.3.2 On tarpeen tutkia tarkkaan ympäristötekijöiden ja yhteiskunnallisten tekijöiden (standardit, merkinnät, vakavaraisuusvaatimusten vihreä ja sosiaalinen tukikerroin, kestävyyden vertailuarvot) ohella myös hallintotekijöitä (yritysten hallinnointi) ja poistaa kaikki edut ja kestävyysluokitukset yrityksiltä, jotka kiertävät keskeisiä tekijöitä, kuten verotukseen liittyviä toimintatapoja, ihmisoikeuksia , rahanpesua tai muita laittomia toimia koskevien tietojen avointa ilmoittamista .

7. Toimintasuunnitelman täytäntöönpano

7.1 ETSK kehottaa sovittamaan yhteen kaikki asiaan liittyvät unionin toimielimet, virastot ja mekanismit ja muuttamaan tarvittaessa niiden toimikausia toimintasuunnitelman toteuttamisaikataulun mukaan.

7.2 Epävarmuus tulevaisuudesta ja julkistetun tiedon puuttuminen pitkän aikavälin riskeistä ovat keskeisiä rajoituksia analyysien aikahorisontin kannalta (vain harvat arviot kattavat yli viiden vuoden ajanjakson).

7.3 Euroopan valvontaviranomaisilla tulisi olla oleellinen asema kestävyyden seuraamisessa. Olisi harkittava mahdollisuutta luoda relevanttien skenaarioiden analysointia varten yhteinen EU-menetelmä, jossa otetaan huomioon ESG-riskitekijät pitkäjänteisemmin, ja Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) voisi sisällyttää ne asteittain stressitesteihinsä.

7.4 Kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) tulisi laatia kansainväliset standardit sääntelyä ja valvontaa varten ( 27 ) kestävän rahoituksen alalla ja huolehtia niiden noudattamisesta, jotta voitaisiin varmistaa kestävyyden uuden arkkitehtuurin johdonmukaisuus maailmanlaajuisella tasolla.

Bryssel 17. lokakuuta 2018. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) See Action Plan: Financing Sustainable Growth (COM(2018)97 final), chapter 6— The way forward.

(2) Ks. EIP:n luonnos luokitusjärjestelmäksi: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report-annex-3_en.pdf

(3) Olennaisuuden yhteydessä analysoidaan tekijöitä, jotka ovat merkityksellisimpiä yritysten taloudelliselle tulokselle. Näitä ovat muun muassa rahoituksen kannalta olennaiset kestävyystekijät.

(4) Katetut joukkolainat ovat luottolaitosten liikkeeseen laskemia velkasitoumuksia, joiden vakuutena on erillään pidettävä pooli, jonka varoja joukkolainojen haltijoilla on etuoikeutettuina velkojina mahdollisuus käyttää suoraan. Ks. uudet asetusehdotukset COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD) ja COM(2018) 94 final – 2018/043 (COD)

(5) Basel-kehys on kansainvälinen sääntelysopimus, jossa esitettiin joukko uudistuksia tarkoituksena parantaa pankkisektorin sääntelyä, valvontaa ja riskinhallintaa. Kaikki Baselin pankkivalvontakomitean normit ovat vähimmäisvaatimuksia, joita sovelletaan kaikkiin kansainvälisesti toimiviin pankkeihin, ja tästä syystä kestävyyttä koskevien määräysten sisällyttäminen tähän kehykseen auttaa viemään kehitystä maailmanlaajuisesti samaan suuntaan. https://www.bis.org/bcbs/basel3.html

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.L_.2016.078.01.0011.01.FIN

(7) ETSK:n yleinen kanta lausunnossa vuoden 2020 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 106).

(8) Euroopan komissio on ehdottanut, että ainakin 25 % EU:n menoista tulisi suunnata kauden 2021–2027 ilmastotavoitteiden saavuttamiseen (kaudella 2014–2020 osuus oli 20 %).

(9) https://www.morganstanley.com/pub/content/dam/msdotcom/ideas/sustainable-signals/pdf/Sustainable_Signals_Whitepaper.pdf

(10) Ks. IOSCOn ja OECD:n raportti The Application of Behavioural Insights to Financial Literacy and Investor Education Programmes and Initiatives

(11) Toimintasuunnitelma, johdanto, kohta 1.1.

(12) Tavoitteena on määritellä, miten YK:n järjestelmä tukee tällaisen teknologian käyttöä, jotta voidaan nopeuttaa kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n tavoitteiden saavuttamista ja edistää sen yhteensovittamista YK:n peruskirjassa, ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja kansainvälisen oikeuden normeissa ja standardeissa vahvistettujen arvojen kanssa. http://www.un.org/en/newtechnologies/images/pdf/SGs-Strategy-on-New-Technologies.pdf

(13) ETSK:n lausunto FinTech-toimintasuunnitelmasta (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 61).

(14) COP21: Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 2015 järjestetty ilmastonmuutoskonferenssi.

(15) Ks. erityisesti yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, EU:n perusoikeuskirja ja ILO:n työelämän perusnormit.

(16) Ks. OECD:n julkaisu Recommendation of the Council on Common Approaches for Officially Supported Export Credits and Environmental and Social Due Diligence.

(17) Ne luetellaan direktiivillä 2009/29 muutetun direktiivin 2003/87/EY liitteessä 1.

(18) Asetus sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta.

(19) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Kuluttajille tarkoitetut rahoituspalvelut” (EUVL C 434, 15.12.2017, s. 51).

(20) Vertailuvälineitä koskevien keskeisten periaatteiden (Key principles for comparison tools) pohjalta.

(21) Rahoitettujen ja yksityisten eläkejärjestelyjen varat olivat vuoden 2016 lopussa OECD:n alueella yli 38 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

(22) Ks. ETSK:n lausunto yhteisösijoittajien ja varainhoitajien velvollisuuksista kestävän kehityksen alalla, kohta 3.8. (Katso tämän virallisen lehden sivu 97).

(23) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Pankkiunionin valmiiksi saaminen” (EUVL C 237, 6.7.2018, s. 46).

(24) http://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20180529IPR04517/meps-back-resolution-on-sustainable-finance

(25) Tilinpäätöksen erät ovat olennaisia, jos ne voivat vaikuttaa käyttäjien taloudellisiin päätöksiin. Olennaisuusperiaate on yleisesti hyväksytty kirjanpidon periaate, jonka mukaan yritysten tulee julkistaa kaikki tällaiset tiedot. https://www.business-case-analysis.com/materiality-concept.html

(26) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2016-0381+0+DOC+XML+V0//FI

(27) Ks. Methodology for Assessing Implementation of the IOSCO Objectives and Principles of Securities Regulation