Neuvoston 28 päivänä kesäkuuta 1999 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 27/1999 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/ /EY antamiseksi henkilökuljetukseen tarkoitetuista köysiratalaitteistoista



Virallinen lehti nro C 243 , 27/08/1999 s. 0001



NEUVOSTON 28 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 1999 VAHVISTAMA YHTEINEN KANTA (EY) N:o 27/1999 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/.../EY henkilökuljetukseen tarkoitetuista köysiratalaitteistoista (1999/C 243/01) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan 2 kohdan sekä sen 55 ja 95 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen(1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(3), sekä katsovat, että 1) henkilökuljetukseen tarkoitettuja köysiratalaitteistoja, jäljempänä "köysiratalaitteistot", suunnitellaan, rakennetaan, otetaan käyttöön ja käytetään palvelujen tarjoamiseksi käyttäjille; köysiratalaitteistot ovat pääasiassa vuoristoalueiden matkailukohteissa käytettyjä liikennevälineitä, joihin kuuluvat raiteilla kulkevat köysiradat, köysiriippuradat, korihissit, tuolihissit ja vetohissit; niihin voivat kuulua myös kaupunkiliikennettä palvelevat köysiratalaitteistot; tietyntyppiset köysiratalaitteistot voivat perustua kokonaan toisenlaisille periaatteille eikä niitä voida sulkea ennakolta pois; siksi olisi sallittava mahdollisuus ottaa käyttöön erityisvaatimuksia samojen turvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi kuin mitä tässä direktiivissä on säädetty, 2) köysiratalaitteistojen käyttö liittyy varsinkin vuoristoalueilla erityisesti matkailuun, jolla on kyseisten alueiden taloudessa tärkeä sija ja jonka merkitys jäsenvaltioiden kauppataseelle kasvaa jatkuvasti; toisaalta köysiratalaitteistot kuuluvat teknisessä mielessä myös investointihyödyketeollisuuden ja rakennus- sekä maa- ja vesirakennusalaan, 3) jäsenvaltioilla on vastuu henkilöiden kuljettamiseen tarkoitettujen köysiratalaitteistojen turvallisuuden varmistamisesta rakennusvaiheen, käyttöönoton ja käytön aikana; ne vastaavat lisäksi yhdessä toimivaltaisten viranomaisten kanssa maankäyttöoikeudesta, aluesuunnittelusta ja ympäristönsuojelusta; jäsenvaltioiden lainsäädännöt eroavat huomattavasti kunkin maan kansallisessa tuotannossa käytettyjen teknisten ratkaisujen samoin kuin paikallisten käytäntöjen ja taitotiedon osalta; lisäksi lainsäädännöissä säädetään erityisistä mitoituksista ja laitteista ja erityisominaisuuksista; tämä tilanne velvoittaa valmistajat määrittelemään tuotteensa uudelleen jokaisten markkinoiden osalta, on standardiratkaisujen tarjoamiselle kielteinen ja vaikuttaa haitallisesti kilpailukykyyn, 4) köysiratalaitteistojen turvallisuuden varmistamiseksi on noudatettava olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia; näitä vaatimuksia on sovellettava harkiten rakentamisajankohdan teknisen tason sekä teknisten ja taloudellisten vaatimusten huomioon ottamiseksi, 5) lisäksi köysiratalaitteistot voivat olla rajojen yli rakennettuja; siten niiden toteuttamisessa voidaan joutua ristiriitaan eri valtioiden keskenään ristiriitaisten säännöstöjen kanssa, 6) olisi määriteltävä koko yhteisöä varten turvallisuutta, terveyden suojelua, ympäristön suojelua ja kuluttajansuojaa koskevat köysiratalaitteistoihin, osajärjestelmiin ja niiden turvakomponentteihin sovellettavat olennaiset vaatimukset; ilman mainittuja erityisvaatimuksia kansallisten säädösten vastavuoroisessa tunnustamisessa syntyy tulkintaa ja vastuuta koskevia poliittisia ja teknisiä ongelmia, jotka eivät ole ratkaistavissa; standardointi ei myöskään edistä ilmenevien ongelmien ratkaisua, ellei sitä edellä yhdenmukaisten olennaisten vaatimusten määrittely, 7) eri jäsenvaltioissa köysiratalaitteistojen hyväksymisestä vastaavat yleensä toimivaltaisen viranomaisen yksiköt; joissain tapauksissa komponentteja ei hyväksytä etukäteen vaan ainoastaan asiakkaan hakemuksesta; samoin köysiratalaitteiston käyttöönottotarkastus voi johtaa joidenkin komponenttien tai tiettyjen teknisten ratkaisujen hylkäämiseen; tästä aiheutuu ylimääräisiä kuluja ja toimitusaikojen pidentymistä sekä haittaa erityisesti ulkomaisille valmistajille; toisaalta viranomaiset valvovat tarkasti köysiratalaitteistoja myös niiden käytön aikana; vakavien onnettomuuksien syyt voivat liittyä paikan valintaan, itse kuljetusjärjestelmään, rakennustyöhön tai tapaan, jolla järjestelmää käytetään ja huolletaan, 8) köysiratalaitteistojen turvallisuus riippuu näin ollen yhtä paljon ympäristöön liittyvistä olosuhteista kuin teollisesti valmistetuista osista sekä laitteen kokoonpanosta ja asennuksesta sijaintipaikalla ja sen käytönaikaisesta valvonnasta; siksi turvallisuustason arvioimiseksi on erityisen tärkeää tarkastella köysiratalaitteistoa kokonaisuutena ja kehittää yhteisön tasolla yhdenmukaista lähestymistapaa laadunvarmistukseen liittyviin kysymyksiin; valmistajien nykyisten vaikeuksien poistamiseksi ja parhaan mahdollisen hyödyn tarjoamiseksi käyttäjille ja lisäksi saman kehitystason takaamiseksi maasta riippumatta olisi näin ollen määriteltävä joukko vaatimuksia sekä valvonta- ja tarkastusmenettelyt, joita sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, 9) jäsenvaltioista ja sen lisäksi monista yhteisön ulkopuolisista maista peräisin oleville köysiratalaitteistojen käyttäjille on taattava tyydyttävä turvallisuustaso; mainittu vaatimus edellyttää tutkimus-, valvonta- ja tarkastusmenettelyjen ja -menetelmien määrittämistä; sen takia on tarpeen käyttää köysiratalaitteistoihin kiinteästi asennettavia standardoituja teknisiä laitteita, 10) köysiratalaitteiston ympäristövaikutukset on arvioitava, silloin kun neuvoston direktiivissä 85/337/ETY(4) niin vaaditaan; kyseisessä direktiivissä käsiteltyjen vaikutusten lisäksi on otettava huomioon ympäristönsuojelu ja matkailun kestävän kehittämisen asettamat vaatimukset, 11) köysiratalaitteistot voivat kuulua vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun direktiivin 93/98/ETY(5) soveltamisalaan, 12) teknisten eritelmien on sisällyttävä kaikkiin hankintasopimuksiin liittyviin yleisiin asiakirjoihin tai urakka-asiakirjoihin; näiden teknisten eritelmien määrittelyssä on viitattava eurooppalaisiin eritelmiin, jos tällaisia on, 13) eurooppalaiset yhdenmukaistetut standardit ovat hyödyllisiä olennaisten vaatimusten noudattamisen osoittamisen helpottamiseksi, koska tällaisten standardien noudattamisen ansiosta voidaan olettaa, että tuote on edellä mainittujen olennaisten vaatimusten mukainen; eurooppalaiset yhdenmukaistetut standardit ovat yksityisten elinten laatimia ja niiden on säilytettävä valinnainen luonteensa; tätä tarkoitusta varten Euroopan standardointikomitea (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (Cenelec) nimetään toimivaltaisiksi elimiksi vahvistamaan yhdenmukaistettuja standardeja 13 päivänä marraskuuta 1984 allekirjoitettuja, komission ja näiden kahden elimen välisen yhteistyön yleisiä suuntaviivoja noudattaen, 14) tässä direktiivissä yhdenmukaistetulla standardilla tarkoitetaan teknistä eritelmää (eurooppalaista standardia tai yhdenmukaistamisasiakirjaa), jonka toinen tai molemmat näistä elimistä on vahvistanut komission pyynnöstä sovellettaessa teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 98/34/EY(6) ja edellä tarkoitettujen yleisten suuntaviivojen mukaisesti; standardoinnin osalta on tarkoituksenmukaista, että komissiota avustaa kyseisessä direktiivissä tarkoitettu komitea; komitea kuulee tarvittaessa teknisiä asiantuntijoita, 15) tämän direktiivin vaatimusten mukaisina pidetään ilman eri perusteluja ainoastaan niitä laitteiston turvakomponentteja tai osajärjestelmiä, jotka ovat sellaisen kansallisen standardin mukaisia, jolla yhdenmukaistettu standardi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja jota koskeva viittaus on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, 16) jos eurooppalaisia eritelmiä ei ole, tekniset eritelmät on määriteltävä mahdollisuuksien mukaan toisten yhteisössä käytettyjen standardien mukaan; rakennuttajat voivat tarvittaessa määritellä lisävaatimuksia, jotka ovat tarpeen eurooppalaisten eritelmien tai muiden standardien täydentämiseksi; määräysten on kaikissa tapauksissa varmistettava yhteisön tasolla yhdenmukaistettujen köysiratalaitteistoja koskevien vaatimusten täyttyminen, 17) lisäksi on jäsenvaltioiden etujen mukaista, että on olemassa sellainen kansainvälinen standardointijärjestelmä, jonka mukaisesti voidaan laatia standardit, joita myös kansainvälisen kaupan osapuolet käyttävät ja jotka vastaavat yhteisön politiikan vaatimuksia, 18) nykyisin tietyissä jäsenvaltioissa rakennuttajat voivat ilmoittaa yleisissä asiakirjoissa tai yksittäisiin tilauksiin liittyvissä urakka-asiakirjoissa valvonta- ja tarkastusmenettelyt; tulevaisuudessa näiden menettelyjen olisi erityisesti turvakomponenttien osalta oltava vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevasta laaja-alaisesta lähestymistavasta 21 päivänä joulukuuta 1989 tehdyn neuvoston päätöksen(7) mukaisia; käsitteeseen komponentti kuuluu materiaalisten osien lisäksi immateriaaliset osat, kuten tietokoneohjelmat; turvakomponenttien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn on perustuttava neuvoston päätöksessä 93/465/EY(8) tarkoitettujen moduulien käyttöön, turvakomponenttien osalta on määriteltävä suunnitteluvaiheessa noudatettavat laadunvarmistuksen periaatteet ja edellytykset; mainitut toimet ovat tarpeen laadunvarmistusjärjestelmien yleisen käytön edistämiseksi yrityksissä, 19) osana köysiratalaitteiston järjestelmällistä turvallisuusanalyysia on määritettävä komponentit, joista laitteen turvallisuus riippuu, 20) rakennuttajien on urakka-asiakirjoissa vahvistettava eurooppalaisiin eritelmiin viitaten erityisesti turvakomponenttien osalta ominaisuudet, joita valmistajien on sopimuksen mukaan noudatettava; tällöin turvakomponenttien vaatimustenmukaisuus liittyy pääasiassa niiden käyttöalaan eikä yksinomaan niiden vapaaseen liikkumiseen yhteisön markkinoilla, 21) turvakomponentissa olisi oltava valmistajan tai tämän yheisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan kiinnittämä "CE"-merkintä; "CE"-merkinnästä on käytävä ilmi se, että kyseiset turvakomponentit vastaavat tämän ja muiden sovellettavien "CE"-merkinnän kiinnittämistä koskevien yhteisön direktiivien säännöksiä, 22) "CE"-merkintää ei tarvitse kiinnittää tämän direktiivin säännöksissä tarkoitettuihin osajärjestelmiin, vaan riittää, kun niille myönnetään tässä direktiivissä säädetyn menettelyn mukaisesti suoritetun vaatimustenmukaisuusarvioinnin perusteella vaatimustenmukaisuusvakuutus; tämä ei kuitenkaan rajoita valistajalle kuuluvaa velvollisuutta varustaa "CE"-merkinnällä tietyt osajärjestelmät sen osoittamiseksi, että ne ovat muiden niitä koskevien yhteisön säännösten mukaisia, 23) jäsenvaltioiden vastuu turvallisuudesta ja terveydestä ja muista olennaisten vaatimusten piiriin kuuluvista seikoista alueellaan on todettava turvallisuuslausekkeessa, jossa määritellään asianmukaiset yhteisön menettelyt, 24) olisi luotava menettely laitteiston osajärjestelmien tarkastamiseksi ennen niiden käyttöönottoa; tarkastuksen on oltava sellainen, että toimivaltaiset viranomaiset voivat suunnittelun, rakentamisen ja käyttöönoton kaikissa vaiheissa olla varmoja siitä, että tulos on tämän direktiivin asiaa koskevien säännösten mukainen; valmistajien on voitava luottaa siihen, että jäsenvaltiosta riippumatta kaikille taataan yhtäläinen kohtelu; siksi on määriteltävä laitteiston osajärjestelmiä koskevan EY-tarkastuksen periaatteet ja ehdot, 25) turvallisuusanalyysissä on otettava huomioon laitteistojen toimintaan liittyvät rajoitukset vaarantamatta kuitenkaan tavaroiden vapaan liikkumisen periaatetta tai näiden laitteistojen turvallisuutta; siten vaikka tämä direktiivi ei koske laitteistojen varsinaista käyttöä, komission on annettava jäsenvaltioille joukko suosituksia, joiden tarkoituksena on varmistaa laitteistojen käyttäjiä, käyttöhenkilöstöä ja ulkopuolisia koskeva korkea suojelun taso käytettäessä jäsenvaltioiden alueella sijaitsevia laitteistoja, 26) köysiratalaitteistoja koskevia teknisiä innovaatioita voidaan testata täysimittaisesti vain uusien laitteistojen rakentamisen yhteydessä; siksi olisi otettava käyttöön menettely, jota voidaan käyttää olennaisten vaatimusten noudattamisen varmistamisen lisäksi myös erityisehtojen määrittämiseen, 27) laitteistojen, jotka on jo hyväksytty, mutta joiden rakentaminen ei ole vielä alkanut tai joita jo rakennetaan, on oltava tämän direktiivin säännösten mukaisia, paitsi jos jäsenvaltio luopuu perustellusti kyseisistä vaatimuksista taaten kuitenkin yhtä korkean suojelun tason; olemassa olevien laitteiden muuttamisessa on noudatettava tämän direktiivin säännöksiä, jos kyseiseen muutokseen vaaditaan lupa jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, 28) kaikkien olemassa olevien laitteistojen muuttaminen uusia laitteita koskevien säännösten mukaiseksi ei ole välttämätöntä; se voi kuitenkin osoittautua tarpeelliseksi, jos olennaisia turvallisuustavoitteita ei noudateta; tässä tapauksessa komission on annettava jäsenvaltioille joukko suosituksia niiden alueella olevien laitteistojen käyttäjien korkean suojelun tason takaamiseksi ottaen huomioon uusiin laitteistoihin tällä alalla sovellettavat säännökset, 29) ilmoitettujen laitosten, jotka vastaavat sekä turvakomponenttien että laitteistojen osajärjestelmien arviointimenettelyn toteuttamisesta, on erityisesti silloin, jos eurooppalaisia eritelmiä ei ole, tehtävä mahdollisimman tarkasti yhdenmukaisia päätöksiä; komission on valvottava, että näin toimitaan, 30) olennaisten vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi erityisesti laitteiston turvallisuus ja menettelyjen yhteensovittaminen huomioon ottaen olisi perustettava erityiskomitea, ja 31) Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat 20 päivänä joulukuuta 1994 sopineet yhteistoimintatavasta perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti annettavien säädösten täytäntöönpanomenettelyssä(9), OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla 1. Tätä direktiiviä sovelletaan henkilökuljetukseen tarkoitettuihin köysiratalaitteistoihin. 2. "Henkilökuljetukseen tarkoitetuilla köysiratalaitteistoilla" tarkoitetaan tässä direktiivissä useista komponenteista koostuvia laitteistoja, jotka suunnitellaan, rakennetaan, asennetaan ja otetaan käyttöön henkilöliikenteessä käytettäväksi. Näillä paikalleen asennetuilla laitteistoilla kuljetetaan henkilöitä kulkuneuvoissa tai vetolaitteissa, joita liikutetaan ja/tai kannatetaan radan suuntaisesti sijoitettujen köysien avulla. 3. Kyseiset laitteistot ovat: a) raiteilla kulkevia köysiratoja ja muita laitteistoja, joiden kulkuneuvot kulkevat pyörillä tai muilla kannatinlaitteilla ja joiden liikuttamiseen käytetään yhtä tai useampaa köyttä; b) köysiriippuratoja, joiden kulkuneuvojen kuljettamiseen ja/tai liikuttamiseen käytetään yhtä tai useampaa köyttä; näihin kuuluvat myös korihissit ja tuolihissit; c) vetohissejä, joissa köyden avulla kuljetetaan asianmukaisesti varustautuneita käyttäjiä. 4. Tätä direktiiviä sovelletaan: - laitteistoihin, jotka rakennetaan ja otetaan käyttöön tämän direktiivin tultua voimaan; - osajärjestelmiin ja turvakomponentteihin, jotka saatetaan markkinoille tämän direktiivin tultua voimaan. Tämä direktiivi koskee yhdenmukaistamissäännöksiä, jotka ovat tarpeellisia ja riittäviä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen olennaisten vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi ja takaamiseksi. Jos olemassa olevien laitteistojen merkittäviin ominaispiirteisiin, osajärjestelmiin ja turvakomponentteihin tehdään muutoksia, joiden takia niiden käyttöönottoon vaaditaan kyseisen jäsenvaltion uusi lupa, on muutosten ja niiden koko laitteistoon kohdistuvien vaikutusten täytettävä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut olennaiset vaatimukset. 5. Tässä direktiivissä tarkoitetaan: - "laitteistolla" paikalleen asennettua infrastruktuurista ja liitteessä I luettelluista osajärjestelmistä koostuvaa täydellistä järjestelmää; kutakin laitteistoa varten erityisesti suunniteltavaan ja paikalla rakennettavaan infrastruktuuriin sisältyy linjan sijoitus, järjestelmätiedot, laitteiston rakentamisessa ja toiminnassa tarpeelliset linja- ja asemarakenteet, perustukset mukaan lukien; - "turvakomponenteilla" laitteistoon kuuluvaa peruskomponenttia, komponenttiryhmää, osayksikköä tai kokonaista yksikköä ja kaikkia laitteita, jotka turvallisuuden takaamiseksi on sisällytetty laitteistoon ja jotka on yksilöity turvallisuusanalyysissä ja joiden puutteellinen toiminta vaarantaa henkilöiden - käyttäjien, käyttöhenkilökunnan tai ulkopuolisten - turvallisuuden tai terveyden; - "rakennuttajalla" luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka antaa laitteiston rakentamista koskevan toimeksiannon; - "käyttöön liittyvillä teknisillä vaatimuksilla" kaikkia niitä teknisiä määräyksiä ja toimenpiteitä, jotka vaikuttavat suunnitteluun ja rakentamiseen ja jotka ovat laitteen turvallisen käytön kannalta välttämättömiä; - "huoltoon liittyvillä teknisillä vaatimuksilla" kaikkia teknisiä määräyksiä ja toimenpiteitä, jotka vaikuttavat suunnitteluun ja rakentamiseen ja jotka ovat laitteen turvallisen käytön takaavan kunnossapidon kannalta välttämättömiä, 6. Tämän direktiivin soveltamisalaan eivät kuulu - direktiivissä 95/16/EY tarkoitetut hissit(10), - köysikäyttöiset rakenteeltaan tavanomaiset raitiovaunut, - maataloudessa käytettävät laitteistot, - kiinteät ja siirrettävät markkina- ja huvipuistolaitteistot, jotka on tarkoitettu vapaa-ajan käyttöön ja joita ei käytetä henkilöiden kuljettamiseen, - teollisiin tarkoituksiin rakennetut ja käytetyt laitteistot, - köysivetoiset lautat, - hammasradat, - ketjuvetoiset laitteet. 2 artikla 1. Tämän direktiivin säännöksillä ei rajoiteta muiden yhteisön direktiivien soveltamista; direktiivin olennaisten vaatimusten noudattaminen saattaa kuitenkin edellyttää tätä varten laadittujen erityisten eurooppalaisten eritelmien soveltamista. 2. "Eurooppalaisilla eritelmillä" tarkoitetaan yhteisiä teknisiä eritelmiä, eurooppalaista teknistä hyväksyntää tai kansallista standardia, jolla eurooppalainen standardi saatetaan kansalliseksi. 3. Viitaukset eurooppalaisiin eritelmiin, jotka ovat joko direktiivissä 93/38/ETY tarkoitettuja yhteisiä teknisiä eritelmiä tai eurooppalaisia teknisiä hyväksyntöjä taikka kansallisia standardeja, joilla yhdenmukaistettu eurooppalainen standardi on saatettu kansalliseksi, on julkaistava Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4. Jäsenvaltioiden on julkaistava viittaukset kansallisiin standardeihin, joilla yhdenmukaistetut eurooppalaiset standardit saatetaan kansalliseksi. 5. Jos yhdenmukaistettuja eurooppalaisia standardeja ei ole, jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet kiinnittääkseen asianomaisten osapuolten huomion niihin voimassa oleviin kansallisiin standardeihin ja teknisiin eritelmiin, joita pidetään tärkeinä tai hyödyllisinä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen olennaisten vaatimusten asianmukaisen soveltamisen kannalta. 6. Eurooppalaisten eritelmien tai muiden standardien täydentämiseksi tarvittavat tekniset eritelmät eivät saa vaarantaa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen olennaisten vaatimusten noudattamista. 7. Jos jokin jäsenvaltio tai komissio katsoo, että 2 kohdassa tarkoitetut eurooppalaiset eritelmät eivät ole täysin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen olennaisten vaatimusten mukaisia, komissio tai jäsenvaltio saattaa asian 18 artiklassa tarkoitetun komitean käsiteltäväksi ja ilmoittaa perustelut menettelylle. Komitea antaa lausuntonsa viipymättä. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille komitean lausunnon saatuaan, - ja kun kyse on yhdenmukaistetuista eurooppalaisista standardeista, kuultuaan direktiivissä 98/34/EY tarkoitettua komiteaa - onko kyseiset eurooppalaiset eritelmät tarpeen poistaa 3 kohdassa tarkoitetuista julkaisuista vai ei. 3 artikla 1. Laitteistojen ja niiden infrastruktuurin, osajärjestelmien ja turvakomponenttien on täytettävä niihin sovellettavat liitteessä II esitetyt olennaiset vaatimukset. 2. Jos kansallinen standardi, jolla yhdenmukaistettu eurooppalainen standardi saatetaan kansalliseksi ja jota koskeva viittaus on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, vastaa liitteessä II tarkoitettuja olennaisia vaatimuksia, tämän standardin mukaisesti rakennettuja laitteistoja ja niiden infrastruktuuria, osajärjestelmiä sekä laitteiston turvakomponentteja on pidettävä asianomaisten olennaisten vaatimusten mukaisina. 4 artikla 1. Rakennuttajan tai hänen valtuuttamansa edustajan toimeksiannosta on jokaiselle suunnitellulle laitteistolle suoritettava liitteen III mukainen turvallisuusanalyysi, jossa otetaan huomioon kaikki järjestelmään ja sen ympäristöön liittyvät suunnittelua, rakentamista ja käyttöönottoa koskevat turvallisuusnäkökohdat ja jonka avulla on mahdollista aikaisemman kokemuksen perusteella ennakoida mahdolliset käytön aikana ilmenevät vaaratilanteet. 2. Turvallisuusanalyysin perusteella laaditaan turvallisuusselvitys, jossa on esitettävä mahdollisten vaaratilanteiden varalta suunnitellut toimenpiteet ja jossa on lisäksi oltava luettelo niistä turvakomponenteista ja osajärjestelmistä, joihin sovelletaan II tai III luvun määräyksiä. II LUKU TURVAKOMPONENTIT 5 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat turvakomponentit - voidaan saattaa markkinoille vain, jos niiden avulla voidaan varmistaa, että laitteistot, joihin ne asennetaan, täyttävät 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut olennaiset vaatimukset, - voidaan ottaa käyttöön vain, jos niiden avulla voidaan varmistaa, että laitteistot, joihin ne on tarkoitus asentaa, eivät vaaranna ihmisten turvallisuutta tai terveyttä ja mahdollisesti omaisuutta silloin, kun ne asennetaan ja huolletaan asianmukaisesti ja niitä käytetään suunnitellun tarkoituksensa mukaisesti. 2. Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen säätää, perustamissopimusta noudattaen, vaatimuksia, joita ne pitävät henkilöiden ja erityisesti työntekijöiden suojaamiseksi tarpeellisina kyseistä laitteistoa käytettäessä, edellyttäen, ettei tämä merkitse näiden laitteistojen muuttamista tämän direktiivin osalta. 6 artikla Jäsenvaltiot eivät saa tämän direktiivin perusteella kieltää, rajoittaa tai estää alueellaan laitteistoissa käytettävien turvakomponenttien saattamista markkinoille, jos nämä komponentit ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia. 7 artikla 1. Jäsenvaltioiden on pidettävä kaikkien tämän direktiivin säännösten mukaisina 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja turvakomponentteja, joissa on liitteessä IX olevan mallin mukainen "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkintä ja joita seuraa liitteessä IV tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. 2. Ennen turvakomponentin markkinoille saattamista valmistajan tai sen yhteisöön sijoittautuneen edustajan on: a) suoritettava turvakomponentille liitteen V mukainen vaatimustenmukaisuusarviointi; b) varustettava turvakomponentti "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkinnällä ja laadittava turvakomponentille liitteen IV mukainen EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus päätöksessä 93/465/ETY vahvistettujen moduulien perusteella. 3. Turvakomponentteja koskevan vaatimustenmukaisuusarvioinnin suorittaa valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tämän tähän tehtävään valitsema 17 artiklassa tarkoitettu ilmoitettu laitos. 4. Jos turvakomponentit kuuluvat myös toisten, muita seikkoja koskevien muiden direktiivien soveltamisalaan, joissa säädetään "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkinnän kiinnittämisestä, on "CE"-merkinnässä otettava huomioon myös näiden muiden direktiivien vaatimukset. 5. Jollei valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja täytä 1-4 kohdassa säädettyjä velvoitteita, näiden velvoitteiden täyttäminen on sen henkilön tehtävänä, joka saattaa turvakomponentin yhteisössä markkinoille. Samat velvoitteet koskevat myös jokaista, joka valmistaa turvakomponentteja omaan käyttöönsä. 8 artikla 1. Jos jäsenvaltio toteaa, että "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkinnällä varustettu turvakomponentti, joka on saatettu markkinoille ja jota käytetään sille suunniteltuun tarkoitukseen, saattaa vaarantaa ihmisten turvallisuuden ja terveyden ja mahdollisesti omaisuuden turvallisuuden, sen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet kyseisen turvakomponentin käyttöalan rajoittamiseksi tai sen käytön kieltämiseksi. Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä toteuttamistaan toimenpiteistä ja perusteltava päätöksensä täsmentäen, johtuuko vaatimustenvastaisuus erityisesti: a) siitä, ettei 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja olennaisia vaatimuksia ole noudatettu; b) 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen eurooppalaisten eritelmien virheellisestä soveltamisesta, jos kyseisiä eritelmiä sovelletaan; c) 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen eurooppalaisten eritelmien puutteellisuudesta. 2. Komissio kuulee viipymättä asianomaisia osapuolia. Jos komissio näitä kuultuaan katsoo, että - toimenpiteet ovat perusteltuja, se ilmoittaa tästä heti toimenpiteet toteuttaneelle jäsenvaltiolle ja muille jäsenvaltioille; jos 1 kohdassa mainittu päätös perustuu eurooppalaisten eritelmien puutteellisuuteen, komissio asianomaisia osapuolia kuultuaan aloittaa 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun menettelyn, jos päätöksen tehnyt jäsenvaltio pysyttää päätöksen, - toimenpiteet eivät ole perusteltuja, se ilmoittaa siitä heti valmistajalle tai tämän yhteisöön sijoittautuneelle edustajalle ja toimenpiteet toteuttaneelle jäsenvaltiolle. 3. Jos osoittautuu, että "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkinnällä varustettu turvakomponentti ei ole vaatimusten mukainen, toimivaltaisen jäsenvaltion on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sitä vastaan, joka on varustanut turvakomponentin tällä merkinnällä ja laatinut EY-vaatimustenvastaavuusvakuutuksen, ja ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 4. Komissio huolehtii siitä, että jäsenvaltiot saavat tiedon menettelyn tuloksista. III LUKU OSAJÄRJESTELMÄT 9 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että liitteessä I tarkoitetut osajärjestelmät saatetaan markkinoille vain, jos niiden avulla voidaan rakentaa laitteistoja, jotka täyttävät 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut olennaiset vaatimukset. 10 artikla Jäsenvaltiot eivät saa tämän direktiivin perusteella kieltää, rajoittaa tai estää köysiratalaitteistoissa käytettävien osajärjestelmien rakentamista tai markkinoille saattamista alueellaan, jos nämä osajärjestelmät ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia. 11 artikla 1. Jäsenvaltioiden on pidettävä liitteen I mukaisia osajärjestelmiä, jotka on varustettu liitteen VI mukaisella EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksella ja tämän artiklan 3 kohdan mukaisilla teknisillä asiakirjoilla, tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen, vastaavien olennaisten vaatimusten mukaisina. 2. Osajärjestelmien EY-tarkastuksen tekee vastuullisen valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai, jos tällaista ei ole, osajärjestelmän markkinoille saattavan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön toimeksiannosta 17 artiklan mukainen ilmoitettu laitos, jonka valmistaja tai tämän edustaja taikka kyseinen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on valinnut tähän tarkoitukseen. Valmistaja tai tämän edustaja tai kyseinen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö antaa EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen liitteessä VII tarkoitetun EY-tarkastuksen perusteella. 3. Ilmoitetun laitoksen on annettava liitteen VII mukainen EY-tarkastustodistus ja laadittava siihen liittyvät tekniset asiakirjat. Teknisten asiakirjojen on sisällettävä tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksia koskevat asiakirjat sekä tarvittaessa ne asiakirjat, joiden avulla osoitetaan turvakomponenttien vaatimustenmukaisuus. Lisäksi niiden on sisällettävä asiakirjat, joissa esitetään käyttöehdot ja -rajoitukset sekä kunnossapito-ohjeet. 12 artikla 1. Jos jäsenvaltio toteaa, että osajärjestelmä, jota seuraa 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja jota käytetään sille suunniteltuun tarkoitukseen, on omiaan vaarantamaan ihmisten turvallisuuden ja terveyden sekä mahdollisesti omaisuuden turvallisuuden, sen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet osajärjestelmän käyttöalan rajoittamiseksi tai käytön kieltämiseksi. Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä toteuttamistaan toimenpiteistä ja perusteltava päätöksensä täsmentäen, johtuuko se, että osajärjestelmä ei ole vaatimusten mukainen, erityisesti: a) siitä, ettei 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja olennaisia vaatimuksia ole noudatettu; b) 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen eurooppalaisten eritelmien virheellisestä soveltamisesta, jos kyseisiä eritelmiä sovelletaan; c) 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen eurooppalaisten eritelmien puutteellisuudesta. 2. Komissio kuulee viipymättä asianomaisia osapuolia. Jos komissio näitä kuultuaan katsoo, että - toimenpiteet ovat perusteltuja, se ilmoittaa siitä heti toimenpiteet toteuttaneelle jäsenvaltiolle ja muille jäsenvaltioille; jos 1 kohdassa mainittu päätös perustuu eurooppalaisten eritelmien puutteellisuuteen, komissio aloittaa osapuolia kuultuaan 2 artiklan 7 kohdassa mainitun menettelyn, jos päätöksen tehnyt jäsenvaltio pysyy päätöksessään, - toimenpiteet eivät ole perusteltuja, se ilmoittaa siitä heti valmistajalle tai tämän yhteisöön sijoittautuneelle edustajalle, tai, jos tällaista ei ole, osajärjestelmän markkinoille saattavalle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle sekä toimet toteuttaneelle jäsenvaltiolle. 3. Jos osoittautuu, että osajärjestelmä, jolla on EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus, ei ole vaatimusten mukainen, toimivaltaisen jäsenvaltion on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sitä vastaan, joka on laatinut EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen, ja ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 4. Komissio huolehtii siitä, että jäsenvaltiot saavat tiedon menettelyn tuloksista. IV LUKU LAITTEISTOT 13 artikla 1. Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava menettelyt, joiden mukaisesti annetaan lupa sen alueella sijaitsevien laitteistojen rakentamiseen ja käyttöönottoon. 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet ja vahvistettava menettelyt, jotta jäsenvaltioiden alueelle rakennettujen laitteistojen turvakomponentit tai liitteessä I tarkoitetut osajärjestelmät asennetaan ja otetaan käyttöön vain, jos niiden avulla voidaan rakentaa sellaisia laitteistoja, joilla ei vaaranneta ihmisten turvallisuutta tai terveyttä ja mahdollisesti omaisuuden turvallisuutta, jos laitteistot asennetaan ja huolletaan asianmukaisesti ja niitä käytetään niille suunniteltuun tarkoitukseen. 3. Jos jäsenvaltio katsoo, että laitteiston turvakomponentin tai liitteessä I tarkoitetun osajärjestelmän suunnitteluun tai rakentamiseen sisältyy innovaatioita, sen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet ja se voi asettaa erityisehtoja sellaisen laitteiston rakentamiselle ja/tai käyttöönotolle, jossa näitä innovatiivisia turvakomponentteja tai osajärjestelmiä on tarkoitus käyttää. Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle välittömästi erityisehdoista ja perusteltava ne. Komissio saattaa asian välittömästi 18 artiklassa tarkoitetun komitean käsiteltäväksi. 4. Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että laitteistoja saa rakentaa ja ottaa käyttöön vain, jos niiden suunnittelussa ja rakentamisessa täytetään 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut olennaiset vaatimukset. 5. Jäsenvaltiot eivät saa 1 kohdassa tarkoitettuihin säännöksiin vedoten kieltää, rajoittaa tai estää sellaisten liitteessä I tarkoitettujen turvakomponenttien ja osajärjestelmien vapaata liikkuvuutta, joihin liittyy 7 artiklan tai 11 artiklan mukainen EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. 6. Rakennuttajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on esitettävä turvakomponenttia ja liitteessä I tarkoitettua osajärjestelmää koskevat turvallisuusanalyysit, EY-vaatimustenmukaisuusvakuutukset ja niihin liittyvät tekniset asiakirjat laitteiston hyväksymisestä vastaavalle laitokselle, ja niistä on säilytettävä jäljennös laitteiston yhteydessä. 7. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että turvallisuusanalyysi, turvallisuusselvitys ja tekniset asiakirjat ovat saatavilla, ja että ne sisältävät laitteistojen erityispiirteitä koskevat asiakirjat ja tarvittaessa asiakirjat, joilla vahvistetaan turvakomponenttien ja liitteessä I tarkoitettujen osajärjestelmien vaatimustenmukaisuus. Lisäksi on oltava ne asiakirjat, joissa vahvistetaan käyttöä koskevat tarpeelliset edellytykset, mukaan lukien käytön rajoitukset, sekä kunnossapitoa, korjausta, säätöä ja huoltoa koskevat täydelliset tiedot. 14 artikla Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää sellaisten laitteistojen rakentamista ja käyttöönottoa alueellaan, jotka ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia, tämän kuitenkaan rajoittamatta muiden säädösten soveltamista. 15 artikla Jos jäsenvaltio toteaa, että hyväksytty laitteisto, jota käytetään sille suunniteltuun tarkoitukseen, voi vaarantaa ihmisten terveyden ja turvallisuuden ja mahdollisesti omaisuuden turvallisuuden, sen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet laitteiston käyttöedellytysten rajoittamiseksi tai sen käytön kieltämiseksi. 16 artikla Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että laitteistoa voidaan pitää käytössä edelleen ainoastaan, jos täytetään turvallisuusselvityksessä vahvistetut ehdot. V LUKU ILMOITETUT LAITOKSET 17 artikla 1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille 7 artiklassa ja 11 artiklassa tarkoitetun EY-vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn suorittamisesta vastaavat laitokset, sekä kunkin laitoksen tehtäväalue. Komissio antaa laitoksille tunnistenumerot. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä luettelon näistä laitoksista ja niiden tunnistenumeroista sekä niiden tehtäväalueista ja huolehtii luettelon ajan tasalla pitämisestä. 2. Ilmoitettuja laitoksia arvioidessaan jäsenvaltioiden on sovellettava tämän direktiivin liitteessä VII säädettyjä perusteita. Laitosten, jotka vastaavat asiaa koskevien yhdenmukaistettujen eurooppalaisten standardien mukaisia arviointiperusteita, katsotaan täyttävän edellä mainitut perusteet. 3. Jäsenvaltion, joka on ilmoittanut laitoksen, on peruttava ilmoituksensa, jos se toteaa, että laitos ei enää täytä liitteessä VIII säädettyjä perusteita. Jäsenvaltion on heti ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 4. Tarvittaessa ilmoitettujen laitosten toiminta on sovitettava yhteen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. VI LUKU KOMITEA 18 artikla 1. Komissio voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet tämän direktiivin yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2. Komissiota avustaa pysyvä komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitea vahvistaa itselleen työjärjestyksen. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan. Lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. VII LUKU "CE"-VAATIMUSTENMUKAISUUSMERKINTÄ 19 artikla 1. "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkintä muodostuu kirjaimista "CE". "CE"-merkinnän malli on liitteessä IX. 2. "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkintä on kiinnitettävä jokaiseen turvakomponenttiin selvästi ja näkyvästi, tai jos se ei ole mahdollista, turvakomponenttiin kiinnitettyyn etikettiin. 3. On kiellettyä kiinnittää turvakomponentteihin sellaisia merkintöjä, joita ulkopuoliset voivat merkityksen tai kirjoitustavan vuoksi erehtyä pitämään "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkintänä. Muita merkintöjä saa kiinnittää sillä edellytyksellä, että ne eivät heikennä "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkinnän näkyvyyttä ja luettavuutta. 4. Rajoittamatta 8 artiklan säännösten soveltamista: a) kun jäsenvaltio havaitsee, että "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkintä on kiinnitetty perusteettomasti, turvakomponentin valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja on velvollinen palauttamaan tuotteen "CE"-vaatimustenmukaisuusmerkintää koskevien säännösten mukaiseksi ja saattamaan rikkomuksen päättymään kyseisen jäsenvaltion vahvistamien edellytysten mukaisesti; b) jos vaatimukset eivät vieläkään täyty, jäsenvaltion on toteutettava aiheelliset toimenpiteet kyseisen turvakomponentin markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai sen varmistamiseksi, että se poistetaan markkinoilta 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. VIII LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET 20 artikla Tätä direktiiviä sovellettaessa tehdyt päätökset, joilla rajoitetaan turvakomponenttien käyttöä laitteistossa tai laitteiston osajärjestelmässä ja osajärjestelmän saattamista markkinoille, on perusteltava. Päätöksestä on ilmoitettava viipymättä sille, jota asia koskee ja samalla ilmoitettava kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaisista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle. 21 artikla Laitteistojen, jotka on jo hyväksytty, mutta joiden rakentaminen ei ole vielä ennen tämän direktiivin voimaantuloa alkanut, on oltava tämän direktiivin säännösten mukaisia, paitsi jos jäsenvaltio luopuu perustellusti kyseisistä vaatimuksista samalla kun se takaa yhtä korkean turvallisuuden tason. 22 artikla 1. Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään ...(11). Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten tällainen viittaus tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kirjallisina ne keskeiset kansalliset säännökset, jotka ne antavat tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä. 3. Jäsenvaltioiden on neljän vuoden ajan direktiivin voimaantulosta sallittava - sellaisten laitteistojen rakentaminen ja käyttöönotto, - sellaisten osajärjestelmien ja turvakomponenttien saattaminen markkinoille, jotka tämän direktiivin antamispäivänä ovat niiden alueella voimassa olevien säännösten mukaisia. 4. Komissio antaa viimeistään ...(12) Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen siihen tarvittaessa liittyvine ehdotuksineen tämän direktiivin ja erityisesti sen 18 artiklan täytäntöönpanosta. 23 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 24 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä ... Euroopan parlamentin puolesta ... Puhemies Neuvoston puolesta ... Puheenjohtaja (1) EYVL C 70, 8.3.1994, s. 8 ja EYVL C 22, 26.1.1996, s. 12. (2) EYVL C 388, 31.12.1994, s. 26. (3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 6. huhtikuuta 1995 (EYVL C 109, 1.5.1995, s. 122), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 28. kesäkuuta 1999 ja Euroopan parlamentin päätös, tehty (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annettu neuvoston direktiivi 85/337/ETY (EYVL L 216, 3.8.1985, s. 40), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/11/EY (EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5). (5) EYVL L 199, 9.8.1993, s. 84, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/4/EY (EYVL L 101, 1.4.1998, s. 1). (6) EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/48/EY (EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18). (7) EYVL C 10, 16.1.1990, s. 1. (8) Neuvoston päätös 93/465/ETY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja "CE" -merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 23, suomenk. erityispainos, alue 13 nide 24 s. 218). (9) EYVL C 102, 4.4.1996, s. 1. (10) Jäsenvaltioiden hissejä koskevan lainsäädännön lähentämisestä 29 päivänä kesäkuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/16/EY (EYVL L 213, 7.9.1995, s. 1). (11) 24 kuukautta tämän direktiivin voimaantulon jälkeen. (12) Neljä vuotta tämän direktiivin voimaantulosta. LIITE I LAITTEISTON OSAJÄRJESTELMÄT Tässä direktiivissä tarkoitettu laitteisto muodostuu infrastruktuurista ja jäljempänä luetelluista osajärjestelmistä, joista jokaisen käyttöä ja kunnossapitoa koskevia vaatimuksia on noudatettava:1. Köydet ja niiden kiinnikkeet 2. Käyttölaitteistot ja jarrut 3. Mekaaniset laitteet 3.1 Köysien kiristyslaitteet 3.2 Asemien mekaaniset laitteet 3.3 Linjarakenteiden mekaaniset laitteet 4. Kuljetuslaitteet 4.1 Kori-, tuoli- ja vetolaitteet 4.2 Ripustukset 4.3 Käyttömekanismi 4.4 Köysien liitännät 5. Sähkötekniset laitteet 5.1 Ohjaus-, valvonta- ja turvalaitteet 5.2 Viestintä- ja tiedotuslaitteet 5.3 Ukkosenjohtimet 6. Pelastuslaitteet 6.1 Kiinteät pelastuslaitteet 6.2 Liikkuvat pelastuslaitteet LIITE II OLENNAISET VAATIMUKSET 1. Asia Tässä liitteessä määritellään tämän direktiivin 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen laitteistojen suunnittelua, rakentamista ja käyttöönottoa koskevat olennaiset vaatimukset, mukaan lukien niiden käyttöä ja huoltoa koskevat vaatimukset. 2. Yleiset vaatimukset 2.1 Ihmisten turvallisuus Käyttäjien, käyttöhenkilöstön ja muiden turvallisuus on perusvaatimus suunniteltaessa, rakennettaessa ja käytettäessä laitteistoja. 2.2 Turvallisuutta koskevat periaatteet Laitteistoa suunniteltaessa, rakentaessa, käytettäessä ja huollettaessa on noudatettava seuraavia periaatteita tässä luetellussa järjestyksessä: - vaarat on kokonaan vältettävä tai, jos ne eivät ole kokonaan vältettävissä, ne on rajoitettava suunnittelu- ja rakennusvaiheessa toteutettavilla toimenpiteillä, - sellaisia vaaroja varten, joita ei voida välttää suunnittelu- ja rakennusvaiheessa toteutettavilla toimenpiteillä, on määritettävä ja toteutettava tarpeelliset turvatoimenpiteet, - sellaisia vaaroja varten, joita ei voida täysin välttää ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä, on määritettävä varotoimet, joista on tiedotettava. 2.3 Ulkoisten seikkojen huomioon ottaminen Laitteistot on suunniteltava ja rakennettava siten, että niitä voidaan käyttää turvallisesti ottaen huomioon niiden tyyppi, sijainti, maaston ja ympäristön ominaisuudet, ilmasto- ja sääolosuhteet, sekä lähistöllä maassa ja ilmassa olevat rakennelmat ja mahdolliset esteet. 2.4 Mitoitus Laitteisto, osajärjestelmät ja kaikki sen turvakomponentit on mitoitettava, suunniteltava ja toteutettava hyvää teknistä käytäntöä noudattaen siten, että ne kestävät riittävän varmasti kaikkea ennakoitavissa olevaa, myös käyttöön liittymätöntä rasitusta ottaen asianmukaisesti huomioon erityisesti ulkopuoliset vaikutukset, dynaamisen kuormituksen ja materiaalin väsymisen. Tämä koskee erityisesti raaka-ainevalintoja. 2.5 Asennus 2.5.1 Laitteisto, osajärjestelmät ja kaikki turvakomponentit on suunniteltava ja toteutettava siten, että niiden kokoaminen ja asennus voidaan suorittaa turvallisesti. 2.5.2 Turvakomponentit on suunniteltava niin, että asennusvirheet tehdään mahdottomiksi joko komponenttien rakenteen tai asianmukaisten merkintöjen ansiosta. 2.6 Laitteiston toimintavarmuus 2.6.1 Turvakomponentit on suunniteltava ja toteutettava ja niitä on voitava käyttää niin, että niiden oma toimintavarmuus ja/tai liitteessä III tarkoitetun turva-analyysin mukainen laitteiston turvallisuus on aina taattu riittävällä turvakertoimella, joka tekee niiden pettämisen hyvin epätodennäköiseksi. 2.6.2 Laitteisto on suunniteltava ja toteutettava siten, että jos sen toiminnan aikana jokin vaikka vain epäsuorasti turvallisuuteen vaikuttava komponentti pettää, aiheellinen toimenpide toteutetaan ajoissa. 2.6.3 Edellä 2.6.1 ja 2.6.2 kohdassa tarkoitetun toimintavarmuuden on oltava voimassa jokaisen komponentin määräaikaistarkastusten välisen ajan. Käyttöohjeeseen on merkittävä selvästi turvakomponenttien määräaikaistarkastusten aikavälit. 2.6.4 Laitteeseen varaosiksi asennettavien turvakomponenttien on täytettävä tämän direktiivin olennaiset vaatimukset sekä edellytykset niiden yhteentoimivuudesta laitteiston muiden osien kanssa. 2.6.5 On toteutettava toimenpiteet, jotta kuljetettavien henkilöiden ja henkilöstön turvallisuus ei vaarannu laitteistossa syttyvän tulipalon vuoksi. 2.6.6 On toteutettava erityiset toimenpiteet laitteiston ja henkilöstön suojelemiseksi salamaniskun seurauksilta. 2.7 Turvalaitteet 2.7.1 Turvalaitteen on mahdollisuuksien mukaan paljastettava laitteistossa ilmenevät turvallisuuden kannalta kriittiset viat, annettava niistä ilmoitus ja analysoitava ne. Sama koskee turvallisuuden mahdollisesti vaarantavia tavallisesti ennakoitavissa olevia laitteiston ulkopuolisia häiriöitä. 2.7.2 Laitteiston toiminta on aina voitava keskeyttää käsitoimisesti. 2.7.3 Laitteisto on voitava käynnistää uudelleen turvalaitteen aiheuttaman toimintakatkon jälkeen vasta sen jälkeen, kun tilanteen edellyttämät toimenpiteet on toteutettu. 2.8 Huollettavuus Laitteisto on suunniteltava ja toteutettava niin, että sekä määräaikais- että muut huolto- ja korjaustyöt voidaan suorittaa turvallisesti. 2.9 Haitat Laitteisto on suunniteltava ja toteutettava niin, että pakokaasuista, melusta tai tärinästä johtuvat sisä- tai ulkopuoliset haitat eivät ylitä säädettyjä raja-arvoja. 3. Infrastruktuuria koskevat vaatimukset 3.1 Linjan sijoitus, nopeus, kuljetuslaitteiden välinen etäisyys 3.1.1 Laitteisto on suunniteltava niin, että sitä voidaan käyttää turvallisesti ottaen huomioon maasto-, ympäristö- ja sääolosuhteet sekä lähistöllä olevat esteet ja maassa ja ilmassa olevat rakennelmat ja mahdolliset esteet aiheuttamatta häiriöitä tai vaaraa; tämä koskee kaikkia käyttöön ja huoltoon sekä henkilöstön pelastamiseen liittyviä vaatimuksia. 3.1.2 Kuljetuslaitteiden, vetolaitteiden, nousuratojen, köysien jne. sekä mahdollisesti lähistöllä maassa ja ilmassa olevien käyttöä haittaavien rakennelmien ja mahdollisten esteiden välillä on oltava riittävästi tilaa sekä sivuilla että pystytasossa; köysien ja kuljetus- tai vetolaitteiden pysty-, pitkittäis- tai sivusuuntaiset liikkeet ennakoitavissa olevissa kaikkein epäsuotuisimmissa käyttöolosuhteissa on otettava huomioon. 3.1.3 Määritettäessä kuljetuslaitteiden kulkuradan enimmäisetäisyyttä maasta on otettava huomioon laitteiston ja kuljetuslaitteiden tyyppi sekä pelastusmenetelmät; avointen kuljetuslaitteiden osalta on otettava huomioon putoamisvaara ja laitteiston toimintakorkeuteen liittyvät psykologiset näkökohdat. 3.1.4 Kuljetus- tai vetolaitteiden suurin nopeus, niiden välinen minimietäisyys sekä kiihdytys- ja jarrutusarvot on valittava niin, että henkilöiden turvallisuus ja laitteiston käytön turvallisuus on taattu. 3.2 Asemat ja linjarakenteet 3.2.1 Asemat ja linjarakenteet on suunniteltava, rakennettava ja varustettava kestäviksi. Köysien ja kuljetus- tai vetolaitteiden turvallinen ohjaus on taattava ja niitä on voitava huoltaa turvallisesti kaikissa mahdollisissa käyttöolosuhteissa. 3.2.2 Laitteiston lähtö- ja poistumisalueet on tehtävä sellaisiksi, että kuljetus- tai vetolaitteiden ja henkilöiden liikkuminen on turvallista. Kuljetus- ja vetolaitteiden on voitava liikkua asemilla aiheuttamatta vaaraa ihmisille huomioiden heidän mahdollinen aktiivinen toimintansa kuljetus- ja vetolaitteiden liikkumisessa. 4. Köysiä, käyttölaitteita ja jarruja sekä mekaanisia laitteita ja sähkölaitteistoja koskevat vaatimukset 4.1 Köydet ja niiden kiinnikkeet 4.1.1 Köysien osalta on toteutettava kaikki tekniikan tason mukaiset toimenpiteet, jotta: - köyden ja sen kiinnityksen rikkoutuminen vältetään, - köyden äärikuormitusarvot varmistetaan, - köysien turvallinen asentaminen kannattimille varmistetaan ja niiden suistuminen pois paikaltaan estetään, - köysien valvonta on mahdollista. 4.1.2 Jos köysien suistumisvaaraa ei voida täysin estää, on toteutettava toimenpiteet, jotta suistumistapauksessa köydet saadaan kiinni ja laitteisto voidaan pysäyttää aiheuttamatta ihmisille vaaraa. 4.2 Mekaaniset laitteet 4.2.1 Käyttölaitteet Käyttölaitteiden teho ja käyttömahdollisuudet on sovitettava erilaisten käyttöolosuhteiden ja -tapojen mukaisesti. 4.2.2 Varakäyttölaitteet Laitteistossa on oltava varakäyttölaite, jonka käyttövoima on päälaitteistosta riippumaton. Varalaitteistoa ei tarvita, jos turvallisuusanalyysi osoittaa, että käyttäjät voivat poistua helposti, nopeasti ja turvallisesti kuljetus- tai erityisesti vetolaitteista, vaikka varalaitteistoa ei olekaan. 4.2.3 Jarrujärjestelmä 4.2.3.1 Laitteiston ja/tai kuljetuslaitteiden pysäyttäminen on oltava hätätilanteessa aina mahdollista myös silloin, kun käytön aikana sallitut vetopyörän kuormitus- ja pito-olosuhteet ovat mahdollisimman epäedulliset. Jarrutusmatkan on oltava niin lyhyt kuin laitteen turvallisuus vaatii. 4.2.3.2 Hidastusarvojen on oltava sopivissa rajoissa ihmisten turvallisuuden ja kuljetuslaitteiden, köysien ja muiden laitteiston osien moitteettoman toimimisen varmistamiseksi. 4.2.3.3 Kaikissa laitteistoissa on oltava kaksi jarrujärjestelmää tai useampia jarrujärjestelmiä, joista kullakin laite voidaan pysäyttää ja jotka on yhteensovitettu niin, että ne korvaavat automaattisesti toiminnassa olevan järjestelmän heti, kun sen teho ei enää riitä. Vetoköyden viimeisen jarrujärjestelmän on vaikutettava suoraan vetopyörään. Nämä määräykset eivät koske vetohissejä. 4.2.3.4 Laitteistossa on oltava tehokkaat lukituslaitteet, joilla estetään laitteen väärään aikaan tapahtuva uudelleenkäynnistyminen. 4.3 Ohjauslaitteet Ohjauslaitteet on suunniteltava ja toteutettava niin, että ne ovat turvalliset ja luotettavat ja kestävät tavanomaista käyttörasitusta ja ulkoisia vaikutuksia kuten kosteutta, äärilämpötiloja tai sähkömagneettisia häiriöitä eivätkä aiheuta vaaratilanteita edes käyttövirheen sattuessa. 4.4 Viestintälaitteet Laitteiston käyttöhenkilöstön on voitava olla toisiinsa yhteydessä koko ajan asianmukaisten laitteiden avulla, ja heidän on voitava antaa käyttäjille ohjeita hätätilanteessa. 5. Kulkuneuvot ja vetolaitteet 5.1 Kulkuneuvot tai vetolaitteet on suunniteltava ja tehtävä siten, että kukaan ei voi ennakoitavissa olevissa olosuhteissa pudota tai joutua muulla tavoin vaaraan. 5.2 Kulkuneuvojen tai vetolaitteiden köysikiinnitykset on mitoitettava ja toteutettava siten, että ne eivät - voi vahingoittaa köyttä tai - pääse luiskahtamaan paikaltaan paitsi jos luiskahtaminen ei vaikuta epäsuotuisimmissakaan olosuhteissa kulkuneuvon, vetolaitteen tai laitteiston turvallisuuteen. 5.3 Kulkuneuvon (vaunut, korit) ovet on suunniteltava ja tehtävä siten, että ne voidaan sulkea ja lukita. Kulkuneuvon lattia ja seinät on mitoitettava ja rakennettava siten, että ne kestävät kaikissa olosuhteissa paineen ja käyttäjistä johtuvan kuormituksen. 5.4 Jos kulkuneuvon kuljettajan läsnäoloa edellytetään toimintaturvallisuuden kannalta, kulkuneuvo on varustettava siten, että kuljettaja voi suorittaa tehtävänsä. 5.5 Kulkuneuvot ja/tai vetolaitteet sekä erityisesti niiden kannatinmekanismi on suunniteltava ja tehtävä siten, että varmistetaan niitä asianomaisten määräysten ja ohjeiden mukaisesti käyttävien henkilöiden turvallisuus. 5.6 Irrottuvilla köysipuristimilla varustettujen kulkuneuvojen osalta on toteutettava kaikki tarpeelliset toimet sen varmistamiseksi, että käyttäjiä vaarantamatta pysäytetään virheellisesti köyteen kiinnittyneet kulkuneuvot ennen niiden lähtöä - ja saapuvat kulkuneuvot, joiden kiinnittyminen ei ole irronnut, ja estetään kulkuneuvon mahdollinen putoaminen. 5.7 Kiskokulkuneuvot, ja jos se laitteiston tyypistä riippuen on mahdollista, kaksiköysiratojen kulkuneuvot on varustettava rataan vaikuttavalla automaattisella jarrulaitteella, jos vetoköyden katkeamismahdollisuutta ei voida kohtuudella sulkea pois. 5.8 Jos muista toimenpiteistä huolimatta kulkuneuvon suistumisvaaraa ei ole voitu välttää, kulkuneuvo on varustettava suistumissuojalla, jolla kulkuneuvo voidaan pysäyttää ketään vaarantamatta. 6. Käyttäjälle tarkoitetut laitteet Pääsy kuormausalueelle ja poistuminen poistumisalueelta sekä käyttäjien laitteisiin nousu ja niistä poistuminen on järjestettävä kulkuneuvojen liikkuminen ja seisominen huomioon ottaen siten, että ihmisten turvallisuus erityisesti paikoissa, joissa on vaara pudota, on varmistettu. Lasten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden on voitava käyttää laitteistoa turvallisesti, jos laitteisto on tarkoitettu myös kyseisten henkilöiden kuljettamiseen. 7 Toimintaa koskevat vaatimukset 7.1 Turvallisuus 7.1.1 On toteutettava kaikki tekniset toimenpiteet ja muut järjestelyt sen varmistamiseksi, että laitteistoa voidaan käyttää sen käyttötarkoitusta ja teknisiä ominaisuuksia ja vahvistettuja käyttöehtoja vastaavalla tavalla ja että sen turvallista käyttöä ja asianmukaista kunnossapitoa koskevia ohjeita voidaan noudattaa. Ohjekirja ja vastaavat merkinnät on laadittava sillä yhteisön virallisella kielellä tai niillä virallisilla kielillä, jonka tai jotka se jäsenvaltio voi määrätä perustamissopimuksen mukaisesti, jonka alueelle laitteisto on rakennettu. 7.1.2 Laitteiston käytöstä vastaavalla henkilöstöllä on oltava käytössään asianmukaiset työvälineet ja heidän on oltava tähän tehtävään päteviä. 7.2 Turvallisuus silloin kun laitteitossa ilmenee toimintahäiriöitä Laitteiston sellaisen toimintahäiriön varalta, jota ei pystytä pikaisesti poistamaan, on toteutettava tekniset toimenpiteet ja muut järjestelyt käyttäjien saamiseksi turvaan laitteiston tyypin ja ympäristön mukaan määritellyssä ajassa. 7.3 Muita turvallisuutta koskevia erityisjärjestelyjä 7.3.1 Ohjaamo ja ohjaajien työtilat Liikkuvat laitteiston osat, joihin päästään tavallisesti asemilta, on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että vaaratilanteet voidaan välttää, tai jos tällainen vaaratilanne esiintyy, on asennettava turvalaitteet, jotka estävät vaaraa aiheuttavien osien koskettamisen. Näiden laitteiden on oltava sellaisia, että niitä ei voida helposti irrottaa tai saattaa toimintakyvyttömiksi. 7.3.2 Putoamisvaara Työtilat ja muut työskentelyalueet sekä niihin pääsy on suunniteltava ja rakennettava siten, että niissä työskentelevät tai oleskelevat henkilöt eivät ole vaarassa pudota, vaikka näitä tiloja käytettäisiinkin vain satunnaisesti. Jos nämä toimenpiteet eivät riitä, työtilat on lisäksi varustettava henkilökohtaisten putoamisen estävien turvalaitteiden kiinnityspisteillä. LIITE III TURVALLISUUSANALYYSI Turvallisuusanalyysissä, joka on tehtävä kaikille tämän direktiivin 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuille laitteistoille, on otettava huomioon kaikki suunnitellut käyttötavat. Analyysi on suoritettava hyväksytyn tai vakiintuneen menetelmän mukaisesti, ja tällöin on otettava huomioon kyseistä laitteistoa koskeva tekninen käytäntö ja laitteiston monimutkaisuus. Analyysin avulla on lisäksi varmistettava, että laitteiston suunnittelussa ja toteutuksessa on otettu huomioon paikallinen ympäristö ja kaikkein epäsuotuisimmat käyttöolosuhteet, jotta voidaan taata riittävä turvallisuustaso. Analyysin on katettava myös turvalaitteet ja niiden vaikutukset laitteistoon sekä turvalaitteisiin liittyvät osajärjestelmät, joiden toiminnan tarkoituksena on, että - ne pystyvät joko heti häiriön tai vian ilmetessä reagoimaan ja jäämään turvallisuuden takaavaan tilaan, alempaan toimintatilaan tai pakkopysäytystilaan, tai - niitä ei käytetä, mutta niitä valvotaan, tai - nämä on suunniteltu siten, että niiden toimintahäiriöiden todennäköisyys voidaan arvioida, ja ne ovat tasoltaan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa mainitut edellytykset täyttävien turvajärjestelmien veroisia. Turvallisuusanalyysiä käytetään riskien ja vaarallisten tilanteiden luettelointiin tämän direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja mainitun artiklan 2 kohdassa mainittujen turvakomponenttiluetteloiden laatimiseen. Turvallisuusanalyysin tuloksista on esitettävä yhteenveto turvallisuusselvityksessä. LIITE IV TURVAKOMPONENTIT: EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSVAKUUTUS Tätä liitettä sovelletaan tämän direktiivin 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuihin turvakomponentteihin ja sillä varmistetaan, että ne täyttävät tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ja liitteessä II määritellyt turvakomponentteja koskevat vastaavat olennaiset vaatimukset. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana seuraavat asiakirjat on päivättävä ja allekirjoitettava. Vakuutus on laadittava samalla kielellä tai samoilla kielillä kuin liitteessä II olevassa 7.1.1 kohdassa tarkoitettu ohjekirja. Vaatimuksenmukaisuusvakuutuksen on sisällettävä seuraavat tiedot: - viittaukset tähän direktiiviin - valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi, toiminimi ja täydellinen osoite; valtuutetun edustajan ollessa kyseessä myös valmistajan toiminimi ja täydellinen osoite - komponentin kuvaus (merkki, tyyppi jne.) - vaatimustenmukaisuusvakuutuksen osalta sovellettu menettely (tämän direktiivin 7 artikla) - kaikki asian kannalta merkitykselliset komponenttia koskevat kuvaukset, erityisesti käyttöedellytykset - sen ilmoitetun laitoksen (niiden ilmoitettujen laitosten) nimi (nimet), joka (jotka) on (ovat) tarvittaessa osallistunut (osallistuneet) vaatimuksenmukaisuusmenettelyyn sekä EY-tarkastustodistuksen päivämäärä ja tarvittaessa todistusten voimassaoloaika ja niiden voimassaoloa koskevat ehdot - tarvittaessa viittaukset asiaa koskeviin yhdenmukaistettuihin standardeihin - sitä henkilöä koskevat tiedot, joka on toimivaltainen oikeudellisten sitoumusten tekemiseen valmistajaa tai tämän yhteisöön sijoittautunutta edustajaa sitovasti. LIITE V TURVAKOMPONENTIT: VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTI 1. Soveltamisala Tätä liitettä sovelletaan turvakomponenttien tarkastamiseen sen varmistamiseksi, ovatko ne tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ja liitteessä II määriteltyjen olennaisten vaatimusten mukaisia. Liite koskee yhden (tai useamman) ilmoitetun laitoksen suorittamaa arviointia sen varmistamiseksi, että erikseen tarkasteltava komponentti on todella sitä koskevien noudatettavien teknisten eritelmien mukainen. 2. Arviointimenettelyt Ilmoitettujen laitosten suunnittelu- ja tuotantovaiheessa soveltamat arviointimenettelyt perustuvat neuvoston päätöksessä 93/465/ETY määriteltyihin moduuleihin jäljempänä olevan taulukon mukaisesti. Kyseisessä taulukossa annettujen ratkaisujen katsotaan vastaavan toisiaan, ja valmistajat voivat käyttää niitä valintansa mukaan. TURVAKOMPONENTTIEN VAATIMUKSENMUKAISUUDEN ARVIOINTI >TAULUKON PAIKKA> Moduuleja on sovellettava ottaen huomioon kussakin moduulissa määrätyt erityiset lisävaatimukset. B-MODUULI: EY-TYYPPITARKASTUS 1. Tässä moduulissa esitetään se menettelyn osa, jossa ilmoitettu laitos toteaa ja todistaa, että kyseessä olevaa tuotantoa edustava näyte täyttää tämän direktiivin säännökset. 2. EY-tyyppitarkastusta koskevan hakemuksen tekee valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle. Hakemuksessa on oltava: - valmistajan nimi ja osoite sekä myös valtuutetun edustajan nimi ja osoite, jos tämä tekee hakemuksen - kirjallinen vakuutus siitä, että samaa hakemusta ei ole tehty toiselle ilmoitetulle laitokselle - jäljempänä 3 kohdassa esitetyt tekniset asiakirjat. Hakijan on toimitettava ilmoitetun laitoksen käyttöön kyseistä tuotantoa edustava näyte, jäljempänä "tyyppi". Ilmoitettu laitos voi pyytää lisää näytteitä, jos testausohjelma edellyttää sitä. 3. Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida, onko komponentti tämän direktiivin siihen sovellettavien vaatimusten mukainen. Teknisten asiakirjojen on, siinä määrin kuin on tarpeen tämän arvioinnin suorittamiseksi, käsitettävä komponentin suunnittelu, valmistus ja toiminta. Mikäli arvioinnin suorittamiseksi on tarpeen, asiakirjoissa on oltava: - tyypin yleiskuvaus - suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot komponenteista, osakokoonpanoista, kytkennöistä jne. - tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä mainittujen piirustusten ja kaavioiden ja komponentin toiminnan ymmärtämiseksi - luettelo tämän direktiivin 2 artiklan 2 kohdassa mainituista, kokonaan tai osittain sovelletuista eurooppalaisista eritelmistä sekä kuvaus tämän direktiivin keskeisten vaatimusten täyttämiseksi käytetyistä ratkaisuista, jos tämän direktiivin 2 artiklan 2 kohdassa mainittuja eritelmiä ei ole olemassa - suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset jne. - testausraportit. Lisäksi on ilmoitettava komponentin käyttöala. 4. Ilmoitetun laitoksen on: 4.1 tutkittava tekniset asiakirjat, tarkastettava, että tyyppi on valmistettu niiden mukaisesti sekä tunnistettava ne komponentit, jotka on suunniteltu niihin sovellettavien tämän direktiivin 2 artiklassa mainittujen eurooppalaisten eritelmien vaatimusten mukaisesti, samoin kuin osat, joiden suunnittelussa ei ole noudatettu mainittuja eurooppalaisia eritelmiä; 4.2 suoritettava tai suoritutettava aiheelliset tarkastukset ja tarvittavat testit sen tarkastamiseksi, täyttävätkö valmistajan tekemät ratkaisut tämän direktiivin olennaiset vaatimukset silloin, kun 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu; 4.3 suoritettava tai suoritutettava aiheelliset tarkastukset ja tarvittavat testit sen tarkastamiseksi, että eurooppalaisia eritelmiä on todella sovellettu silloin, kun valmistaja on valinnut asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien soveltamisen; 4.4 sovittava hakijan kanssa paikasta, missä tarkastukset ja tarvittavat testit suoritetaan. 5. Jos tyyppi täyttää direktiivin säännökset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle EY-tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on oltava valmistajan nimi ja osoite, todistuksen myöntämisedellytykset ja sen voimassaoloaika sekä hyväksytyn tyypin tarvittavat tunnistetiedot. Todistukseen on liitettävä luettelo teknisten asiakirjojen merkityksellisistä osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä jäljennös siitä. Jos ilmoitettu laitos kieltäytyy antamasta EY-tyyppitarkastustodistusta valmistajalle, sen on esitettävä yksityiskohtaiset syyt epäämiselle. On säädettävä muutoksenhakumenettelystä. 6. Hakijan on ilmoitettava ilmoitetulle laitokselle, joka pitää hallussaan EY-tyyppitarkastustodistusta koskevia teknisiä asiakirjoja, kaikista hyväksyttyyn komponenttiin tehdyistä muutoksista, joille on saatava uusi hyväksyminen, jos nämä muutokset voivat estää olennaisten vaatimusten tai komponentille määrättyjen käyttöedellytysten täyttymisen. Uusi hyväksyminen annetaan täydennyksenä alkuperäiseen EY-tyyppitarkastustodistukseen. 7. Kaikkien ilmoitettujen laitosten on toimitettava muille ilmoitetuille laitoksille tarvittavat tiedot antamistaan EY-tyyppitarkastustodistuksista ja myöntämistään tai peruuttamistaan täydennyksistä. 8. Muut ilmoitetut laitokset voivat saada jäljennöksiä EY-tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden täydennyksistä. Todistusten liitteet on pidettävä muiden ilmoitettujen laitosten saatavilla. 9. Valmistajan tai tämän edustajan on säilytettävä teknisten asiakirjojen kanssa EY-tyyppitarkastustodistuksien ja niiden täydennyksien jäljennökset vähintään kolmenkymmenen vuoden ajan siitä päivästä, jona viimeinen komponentti on valmistettu. Jos valmistaja ja tämän edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisöön, velvollisuus pitää tekniset asiakirjat saatavilla kuuluu henkilölle, joka saattaa komponentin yhteisön markkinoille. D-MODUULI: TUOTANNON LAADUNVARMISTUS 1. Tässä moduulissa esitetään menettely, jossa valmistaja, joka täyttää 2 kohdassa säädetyt velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseiset komponentit ovat EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun tyypin mukaisia ja että ne täyttävät tämän direktiivin vaatimukset. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on kiinnitettävä "CE"-merkintä jokaiseen komponenttiin ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. "CE"-merkintään on liitettävä 4 kohdassa tarkoitetusta valvonnasta vastaavan ilmoitetun laitoksen tunnusnumero. 2. Valmistajan on sovellettava hyväksyttyä 3 kohdan mukaista laatujärjestelmää komponenttien tuotannossa, lopputarkastuksessa ja testauksessa, ja oltava 4 kohdassa tarkoitetun valvonnan alainen. 3. Laatujärjestelmä 3.1 Valmistajan on toimitettava kyseisiin komponentteihin sovellettavan laatujärjestelmän arvioimista koskeva hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle. Tässä hakemuksessa on oltava: - kaikki asianmukaiset tiedot kyseisistä komponenttiryhmistä - laatujärjestelmää koskevat asiakirjat - tarvittaessa hyväksyttyä tyyppiä koskevat tekniset asiakirjat sekä jäljennös EY-tyyppitarkastustodistuksesta. 3.2 Laatujärjestelmän on taattava, että komponentit ovat EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun tyypin ja tämän direktiivin vaatimusten mukaisia. Kaikki valmistajan soveltamat tekijät, vaatimukset ja säännökset on yhdistettävä järjestelmällisesti ja täsmällisesti asiakirjoihin kirjallisiksi toimenpiteiksi, menettelyiksi ja ohjeiksi. Näiden laatujärjestelmää koskevien asiakirjojen on varmistettava laatuohjelmien, -suunnitelmien, -käsikirjojen ja -pöytäkirjojen yhdenmukainen tulkinta. Niissä on erityisesti riittävällä tavalla esitettävä: - laatutavoitteet, organisaation rakenne sekä johdon vastuualueet ja toimivalta komponenttien laadun osalta - valmistuksessa, laadunvalvonnassa ja -varmistuksessa käytettävät menetelmät ja tässä yhteydessä käytettävät tekniikat ja järjestelmälliset menettelyt - tarkastukset ja testit, jotka tehdään ennen valmistusta, valmistuksen aikana tai sen jälkeen, ja niiden suoritustiheys - laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja testaus- ja kalibrointitiedot, kyseisellä alalla toimivan henkilöstön pätevyyteen liittyvät selvitykset jne. - keinot, joilla voidaan valvoa komponenteilta vaaditun laadun toteutumista ja laatujärjestelmän toiminnan tehokkuutta. 3.3 Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä määrittääkseen, täyttääkö se 3.2 kohdassa mainitut vaatimukset. Niiden laatujärjestelmien osalta, joissa sovelletaan asiaa koskevia yhdenmukaistettuja standardeja, oletetaan, että nämä vaatimukset täyttyvät. Arviointiryhmässä on oltava vähintään yksi arvioija, jolla on kokemusta kyseisen komponenttitekniikan arvioinnista. Arviointimenettelyyn kuuluu tarkastuskäynti valmistajan tiloissa. Päätöksestä on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätelmät sekä perusteltu arviointipäätös. 3.4 Valmistaja sitoutuu täyttämään laatujärjestelmästä, sellaisena kuin se on hyväksytty, aiheutuvat velvollisuudet ja huolehtimaan siitä, että laatujärjestelmä toimii aina asianmukaisesti ja tehokkaasti. Valmistajan tai tämän edustajan on ilmoitettava säännöllisesti laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista laatujärjestelmän suunnitelluista muutoksista. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, vastaako muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia vai onko tarpeen suorittaa uusi arviointi. Sen on ilmoitettava päätöksensä valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätelmät sekä perusteltu arviointipäätös. 4. Ilmoitetun laitoksen vastuulla oleva valvonta 4.1 Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää hyväksytystä laatujärjestelmästä aiheutuvat velvollisuudet asianmukaisesti. 4.2 Valmistajan on taattava ilmoitetulle laitokselle tarkastusta varten pääsy valmistus-, tarkastus- ja testauspaikoille ja varastoihin sekä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti: - laatujärjestelmää koskevat asiakirjat - laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja testaus- ja kalibrointitiedot, kyseisellä alalla toimivan henkilöstön pätevyyteen liittyvät selvitykset jne. 4.3 Ilmoitetun laitoksen on tehtävä määräajoin tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja noudattaa laatujärjestelmää; ilmoitetun laitoksen on toimitettava tarkastusselostus valmistajalle. 4.4 Ilmoitettu laitos voi lisäksi ennalta ilmoittamatta suorittaa käyntejä valmistajan luona. Näiden käyntien yhteydessä ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä tarkastaakseen, että laatujärjestelmä toimii asianmukaisesti. Ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle selostus käynnistä sekä testausseloste, jos testaus on suoritettu. 5. Valmistajan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla vähintään kolmenkymmenen vuoden ajan siitä, kun viimeinen komponentti on valmistettu: - 3.1 kohdan 2 alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut asiakirjat - 3.4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut muutostiedot - 3.4, 4.3 ja 4.4 kohdassa tarkoitetut ilmoitetun laitoksen päätökset ja selostukset. 6. Kaikkien ilmoitettujen laitosten on toimitettava muille ilmoitetuille laitoksille tarpeelliset tiedot myöntämistään ja peruuttamistaan laatujärjestelmien hyväksynnöistä. F-MODUULI: TUOTEKOHTAINEN TARKASTUS 1. Tässä moduulissa esitetään menettely, jossa valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja varmistaa ja vakuuttaa, että kyseiset komponentit, joihin on sovellettu 3 kohdan mukaisia määräyksiä, ovat EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun tyypin mukaisia ja että ne täyttävät tämän direktiivin asiaa koskevat vaatimukset. 2. Valmistajan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valmistusmenetelmällä taataan, että kyseiset komponentit ovat EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun tyypin mukaisia ja tämän direktiivin vaatimusten mukaisia. Valmistajan tai tämän edustajan on kiinnitettävä "CE"-merkintä jokaiseen komponenttiin ja laadittava vaatimustenmukaisuusvakuutus.