Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausunnoista, joita on annettu Euroopan telepalvelujen numerointipolitiikkaa koskevasta vihreästä kirjasta"

(98/C 19/08)

Komissio päätti 26. toukokuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut liikenne- ja tietoliikennejaosto antoi lausuntonsa 15. lokakuuta 1997. Esittelijä oli Michael Mobbs.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 108 ääntä puolesta, 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Komissio julkaisi 20. marraskuuta 1996 vihreän kirjan Euroopan telepalvelujen numerointipolitiikasta (KOM(96) 590 lopull.). Tätä seurasi laaja kuulemismenettely, jossa EU:n kaikkia asiasta kiinnostuneita osapuolia kuultiin tiettyjä numerointikysymyksiä koskevan yhteisen toimintatavan vaihtoehdoista; näin pyrittiin saavuttamaan kilpailukykyisten ja vapaiden televiestintämarkkinoiden yhteisesti sovitut tavoitteet.

1.2. Lisäksi komissio järjesti helmikuussa 1997 julkisen kuulemistilaisuuden, johon osallistui yli 100 osanottajaa. Määräpäivään 21. helmikuuta 1997 mennessä oli vastaanotettu yli 80 kirjallista lausuntoa.

1.3. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 28. toukokuuta 1997 ().

1.4. Komitea oli tyytyväinen komission aloitteeseen ja katsoi sillä olevan tärkeä osa markkinoiden täydelliseen vapauttamiseen tähtäävässä kehityksessä, joka alkoi vuonna 1987 televiestinnästä julkaistusta vihreästä kirjasta ().

1.5. Komitea esitti kuitenkin joitain varauksia, kuten:

Saattaa löytyä vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotka tarjoavat enemmän "vastinetta rahoille" (sekä kuluttajille että operaattoreille).

Tietyt komission ehdottamat tutkimukset olivat vielä kesken.

Monista esiin nousseista teknisistä kysymyksistä tarvitaan lisää tietoa, minkä vuoksi lisätutkimukset voivat hyvinkin olla tarpeen.

Joitakin ehdotetuista aikatauluista on mahdoton hyväksyä (määräajat ovat joko liian aikaisia tai liian myöhäisiä).

Jo olemassa olevat kansainväliset organisaatiot voisivat ehkä parhaiten toteuttaa monet ehdotetuista toimista.

Strategisista kysymyksistä, kuten eurooppalaisesta numerointisuunnitelmasta, tarvitaan paljon lisää tietoa, sillä on vaikea nähdä niistä varsinkaan muulle maailmalle koituvaa välitöntä hyötyä.

1.6. On mielenkiintoista huomata, että komitean kanta (joka hyväksyttiin vasta komission kuulemisajan päätyttyä) ei poikkea oleellisesti komission aikaisemmin saamasta palautteesta.

1.7. Komission tiedonanto lausunnoista on osoitus kaikkien asianosaisten osapuolten tekemien huomioiden perusteellisesta analysoinnista sekä perinpohjainen arvio komission alkuperäisistä tavoitteista ja kaikista sen saamista mielipiteistä.

2. Komission tiedonanto

2.1. Komissio katsoo, että monia vihreän kirjan ehdotusten näkökohtia kannatettiin laajalti.

2.2. Yleinen näkemys on, että kaikissa numeroinnin muutoksissa ja numerointijärjestelmissä käyttäjien tarpeiden tulisi olla etusijalla. Numerointisuunnitelmien muutokset merkitsevät aina huomattavaa vaivaa sekä yrityksille että yksityiskäyttäjille, ja sen vuoksi muutoksia tulisi harkita vain, jos niistä saatava hyöty on selvästi suurempi kuin niiden aiheuttamat kustannukset. Jotkut katsovat, että vihreässä kirjassa annetaan liian optimistinen kuva hyödyistä ja aliarvioidaan kustannuksia.

2.3. Mielipiteet siitä, miten ja milloin keskeiset numerointijärjestelmät tulisi ottaa käyttöön, poikkeavat suuresti toisistaan. Ne vaihtelevat koko EU:n kattavasta varhaisesta yhdenmukaistamisesta ja synkronoinnista kilpailuvääristymien välttämiseksi näkemyksiin, joiden mukaan tämä viivästyttäisi nopeampaan etenemiseen valmiita maita tai käyttöönoton tulisi tapahtua kunkin jäsenvaltion oman verkon teknisen kehitysasteen mukaan.

2.4. Kuulemismenettelyn perusteella komissio pitää seuraavia (pää)tavoitteita ja niiden tavoitepäivämääriä sopivina:

2.4.1. 1. tammikuuta 1998

Puhelukohtainen operaattorin valinta kaikilla paikallisliittymiä tarjoavilla, merkittävän markkinaosuuden (jota ei komission tiedonannossa määritellä) omaavilla operaattoreilla jäsenvaltioissa, joissa edellytetään markkinoiden täydellistä vapautta. Käyttöönotto voi tapahtua myöhemmin jäsenvaltioissa, joille on myönnetty pidempi siirtymäaika.

2.4.2. 1. tammikuuta 1999

388-maatunnukseen perustuvan Euroopan puhelinliikenteen numerointialueen käyttöönotto. ITUn odotetaan hyväksyvän käyttöönoton kesän 1997 kuluessa.

2.4.3. 1. tammikuuta 2000

Operaattorin ennaltavalintamahdollisuus käyttäjälle kaikilla kiinteän verkon paikallisliittymiä tarjoavilla, merkittävän markkinaosuuden omaavilla operaattoreilla kaikissa jäsenvaltioissa.

Operaattorin numeron siirrettävyys kaikilla kiinteän verkon paikallisliittymien tarjoajilla.

Numeron siirrettävyys kaikin muin kuin maantieteellisin perustein numeroituja erityispalveluita (maksuton, yhteisesti kustannettava, lisämaksullinen palvelu) tarjoavilla operaattoreilla.

2.5. Toimintasuunnitelma

Edellämainittujen tavoitepäivämäärien saavuttamiseksi komissio esittää ehdotuksen toiminta-aikatauluksi, josta käy ilmi yksityiskohtaisesti, mihin toimiin minkäkin osallistuvan tahon tulee ryhtyä.

3. Yleistä

3.1. Komitea on tyytyväinen saamaansa tilaisuuteen kommentoida komission tiedonantoa, varsinkin kun se koskee yhtä viimeisistä jäljellä olevista suurista toiminta-alueista televiestinnän vapauttamisessa kilpailulle. Tiedonannossa käsitellään myös kysymyksiä, jotka vaikka ne toki kiinnostavat erityisesti operaattoreita, palvelujen tarjoajia ja laitevalmistajia koskevat suoremmin peruskäyttäjiä ja kuluttajia kuin monet komission aiemmista aloitteista.

3.2. Komission tiedonanto sisältää kuulemismenettelyyn osallistuneiden näkemyksiä. Koska nämä mielipiteet esitellään selkeästi tiedonannossa, TSK keskittyy lausunnossaan pääasiassa luvussa V "Toiminnan painopisteet" esitettyihin komission tavoitteisiin liittyviin yksittäisiin toimiin.

3.3. Komitea kannattaa ehdotettuja ensisijaisia toimia, joita tarvitaan vapauttamisen edistämiseksi. Ehdotettujen toimien tavoitteet ovat realistisia ja välttämättömiä, jos halutaan saada aikaan aitoa kilpailua, innovaatioita ja antaa käyttäjille mahdollisuus valita laadultaan, palvelultaan ja hinnaltaan heille sopivin vaihtoehto. Sopivien numerojen saatavuus sekä asianmukaiset, oikeudenmukaisesti, avoimesti ja tasapuolisesti jaetut ja suunnitellut numerointijärjestelmät auttavat televiestintäpalvelujen yhtenäismarkkinoiden kehittymistä. Direktiivissä täydellisen kilpailun toteuttamisesta televiestintämarkkinoilla () sekä yhteenliittämisdirektiivissä () edellytetään asianmukaisia numerointisuunnitelmia- ja menettelyjä.

3.4. Vastuu näiden tavoitteiden saavuttamisesta on kansallisilla sääntelyviranomaisilla. Komitea korostaa, että on jäsenvaltioiden vastuulla perustaa ajoissa vaaditut riippumattomat kansalliset sääntelyviranomaiset ja saattaa ne toimintakuntoon. Ilman kansallisia sääntelyviranomaisia ja koko EU:ssa yhteisesti sovellettavia sääntöjä yhtenäisen numerointisuunnitelman onnistumismahdollisuudet heikkenevät tuntuvasti.

4. Erityistä

4.1. Operaattorin valinta

4.1.1. Komissio ehdottaa tässä kysymyksessä kaksivaiheista toimintatapaa: puhelukohtaista valintaa (helppo valinta) 1.1.1998 mennessä ja operaattorin ennaltavalintaa (tasavertainen valinta) 1.1.2000 mennessä kaikille kiinteän tilaajaverkon liittymien tarjoajille, joilla on merkittävä markkina-asema (jota ei komission tiedonannossa määritellä). Joissain jäsenvaltioissa on jo käytössä järjestelmä, jossa käyttäjän on mahdollista valita operaattori "helpon valinnan" avulla. "Tasavertainen valinta" ei ole toistaiseksi käytössä missään jäsenvaltiossa.

4.1.2. Komissio ehdottaa (kuten se teki jo vihreässä kirjassaankin), että jäsenvaltioiden tulisi käyttää "tasavertaista" operaattorin valintaa. Vaikka komitea pääosin kannattikin tällaista menettelyä aiemmassa lausunnossaan () (kohta 4.1.1.4), se katsoi että valinnan ja ennaltavalinnan harkinnan "yhteydessä tulee tehdä tyhjentävä kustannus-hyöty-analyysi". Koska komissio on ehdottanut kaksivaiheista toimintatapaa "helppo valinta" vuonna 1998 ja "tasavertainen valinta" vuonna 2000 komitean ehdotuksen harkitsemiselle näyttäisi jäävän aikaa.

4.1.3. Koska mielipiteet tarpeesta laajentaa ennaltavalinta koskemaan paikallisliittymien tarjoajia ja matkaviestinverkon operaattoreita vaihtelevat suuresti, tätä kysymystä on järkevää tarkastella ja arvioida uudelleen vuosien 1998 ja 1999 selvityksissä.

4.2. Numeroiden siirrettävyys

4.2.1. Käyttäjien numeronvaihtopakkoa operaattoria vaihdettaessa pidetään merkittävänä kilpailuesteenä (aiemmassa lausunnossaan komitea viittasi tutkimuksiin, joiden mukaan 80 90 % yritysasiakkaista eivät vaihtaisi operaattoria, jos he eivät voisi pitää vanhaa numeroaan). Siitä, että kaikkien kiinteän tilaajaverkon paikallisliittymien tarjoajien sekä muin kuin maantieteellisin perustein määräytyneitä numeroita tarjoavien operaattorien tulee tarjota tällaisten numeroiden siirrettävyys, tunnutaan olevan yhtä mieltä. Palvelun käyttöönoton laajuudesta ja ajoituksesta sen sijaan on erilaisia näkemyksiä.

4.2.2. Komissio katsoo, että paras keino tämän tavoitteen saavuttamiseksi on muuttaa yhteenliittämisdirektiiviä (). Tämä tulisi tehdä 1.1.2000 mennessä. Ennen sitä on tarpeen kehittää suuntaviivoja oikeudenmukaisille ja kilpailua edistäville järjestelyille kustannusten jakamiseksi asianomaisten operaattoreiden kesken.

4.2.3. Euroopan telealan standardointilaitos ETSI () suorittaa tutkimuksia siitä, onko toivottavaa ja mahdollista edellyttää matkaviestinoperaattorien tarjoavan numeron siirrettävyyttä; tutkimuksien on määrä valmistua vuoden 1998 loppuun mennessä. Tätä kysymystä tulisi arvioida uudelleen vuoden 1999 selvityksessä. Tässä yhteydessä tulisi kiinnittää erityistä huomiota teollisuuden uusiin sopimuksiin yleismaailmallisesta matkaviestinjärjestelmästä, jonka kehittäminen on keskeisen tärkeää Euroopan teollisuuden kilpailuasemalle.

4.2.4. Samoin tulee kiinnittää huomiota kysymykseen, miten voitaisiin toteuttaa on-line-periaatteella puhelukohtaista hintatietoa antava järjestelmä, jos itse numero ei enää anna luotettavaa käsitystä puhelun hinnasta. Tämä ongelma on ratkaistava ennen numeron siirrettävyyden täysimittaista käyttöönottoa.

4.3. Euroopan puhelinliikenteen numerointialue (ETNS)

4.3.1. Kuulemismenettely tuotti klassisen "muna vai kana" -tilanteen. Koska vielä ei ole ehdotettuun 388-tunnukseen perustuvaa Euroopan puhelinliikenteen numerointialuetta, on mahdotonta tietää olisiko sille kysyntää. Toisaalta kysyntää edeltävälle tarjonnalle näyttäisi olevan riittävästi kannatusta. Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tulee toimia jälkimmäisen vaihtoehdon mukaan. Nykyisten CEPT/ECTRAn alaisten elinten tulee vastata asiaan liittyvästä hallinnosta.

4.4. Kansalliset numerointisuunnitelmat

4.4.1. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että kansallisten numerointisuunnitelmien lisämuutokset keskipitkällä tai pitkällä aikajänteellä varsinkin jos muutoksia on tehty äskettäin herättävät laajaa huolta. Nyt tarvitaan vakautumisaikaa, eikä uusia muutoksia tule ehdottaa ennen vuoden 2000 alkua.

4.4.2. Yhdenmukaistamista sinänsä ei pidetä riittävänä syynä jäsenvaltioiden numerointisuunnitelmien muuttamiseen. Koska pitkällä aikavälillä asteittainen luonnollinen läheneminen saattaa kuitenkin olla hyödyksi, komissio katsoo, että tulevaisuudessa (kansallisiin) numerointisuunnitelmiin tehtävien muutoksien tulisi perustua yhteisiin suuntaviivoihin, varsinkin kun eräät jäsenvaltiot osoittavat tiettyjä numeroryhmiä tietyille käyttäjäryhmille ilmaan minkäänlaista koordinointia (esimerkiksi 05 on Yhdistyneessä kuningaskunnassa yksityisten yritysverkostojen käytössä).

4.5. Pitkän aikavälin eurooppalainen numerointisuunnitelma

4.5.1. Kuulemismenettely osoitti, että yhdenmukaisen eurooppalaisen numerointiympäristön kustannuksista ja hyödyistä vallitsee huomattava epätietoisuus ja tästä syystä tarvitaan lisäselvityksiä.

4.6. Aakkosnumeerinen valinta ()

4.6.1. Komitea panee merkille yleisen mielenkiinnon aakkosnumeerista valintaa koskevaan yhteiseen standardiin.

4.7. Internet

4.7.1. Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tilannetta tulee tarkkailla aktiivisesti.

Bryssel, 29. lokakuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

() EYVL C 287, 22.9.1997, s. 15

() Kohti dynaamista eurooppalaista taloutta vihreä kirja televiestintäpalvelujen ja -laitteiden yhtenäismarkkinoiden kehityksestä (COM(87) 290 final). TSK:n lausunto: EYVL C 356, 31.12.1987, s. 46

() Komission direktiivi 96/19/EY, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1996, täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla pohjustavan direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta, EYVL L 74, 22.3.1996, s. 13. TSK:n lausunto: EYVL C 39, 12.2.1996, s. 52

() Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/33/EY televiestinnän yhteenliittämisestä yleispalvelun ja yhteentoimivuuden takaamiseksi avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita soveltaen, EYVL L 199, 26.7.1997, s. 32. TSK:n lausunto: EYVL C 153, 28.5.1996, s. 21

() European Telecommunications Standards Institute.

() Puhelinnumeron valinta käyttämällä puhelimen näppäimistön aakkosnumeerisia merkkejä, jotka vastaavat palvelun tai kutsutun osapuolen nimeä, esimerkiksi 0-800-KUKAT.