EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.07.1997 
KOM(97) 334 lopull. 
Valkoinen kirja tyoaikadirektiivin 
ulkopuolisista toimialoista 
(Komission esittiima) 

Valkoinen kirja tyoaikadirektiivin ulkopuolisista 
toimialoista 
JOHDANTO 
OSA 1: TAUSTA JA ANALVVSI 
Yhteison peruskirja tyontekijoiden sosiaalisista perusoikeuksista 
Tyoaikadirektiivi 
Yleinen turvallisuus 
Ongelma 
Soveltamisalan ulkopuolelle jattamisen luonne ja laajuus 
Itsenaiset ammatinharjoittajat 
Tyollisyys direktiivin ulkopuolisilla toimialoilla 
Oikeudellinen ja sopimustilanne jasenvaltioissa 
Yhteison tason toiminta 
Sekakomiteat ja tutkimukset 
Toimialakohtainen analyysi ja arviointi 
Maantieliikennc 
Rautatieliikennc 
Kaupunkiliikenne 
Sisavesiliikenne 
Lentoliikenne 
Meriliikenne 
Merikalastus 
Muu merella tehtava tyo 
Laakarien harjoitteJu 
OSA 2: TOIMINTAVAIHTOEHDOT 
Toiminnan perusteet 
Politiikkavaihtoehdot 
Vaihtoehto 1: Muita kuin sitovia keinoja kayttava ratkaisumalli 
Vaihtoehto 2: Puhtaan alakohtainen ratkaisumalli 
Vaihtoehto J: !\lakohtaisesti eriytetty ratkaisumalli 
Vaihtoehto 4: Puhtaan monialainen ratkaisumalli 
OSA 3: TULEVAISUUS 
Ehdotettava menettely 
PAATELMAT 
LIITE 
-2 -3 
3 
3 
3 
4 
4 
4 
5 
5 
6 
6 
7 
7 
7 
<) 
10 
10 
10 
11 
12 
13 
14 
16 
16 
16 
16 
17 
17 
17 
18 
18 
2·0 
22 
Valkoinen kirja tyoaikadirektiivin ulkopuolisista 
toimialoista 
JOHDANTO 
I. Taman valkoisen kirjan tavoitteena 
on maaritella, miten voidaan parhaiten 
varmistaa tyoajan osalta sellaistcn 
tyontekijoiden terveys ja turvallisuus, joihin 
tyoaikadirektiivia (93/ I 04/EY) et talla 
hetkella sovelleta. 
2. Valkoisessa kirjassa on kolme osaa. 
Ensimmaisessa osassa kasitellaan 
nykytilanteen taustaa Ja esitetaan 
tilanneanalyysi. Toisessa osassa esitetaan 
toimintavaihtoehdot. Kolmannessa osassa 
komissio esittaa nakemyksensa siita, miten 
asiassa olisi edettava, kuitenkin niin, etta 
valkoisen kirjan herattamat huomautukset 
otetaan huomioon. 
3. Ennen valkoisen kirjan laatimista on 
epavirallisesti kuultu tyomarkkinaosapuolia. 
Kuulemisten perusteena on kaytetty 
komission yksikoiden laatimaa 
valmisteluasiakirjaa. OSA I: TAlJSTA JA ANALYYSI 
Yhteison peruskirja tyontekijiiiden 
sosiaalisista perusoikeuksista Error! 
Bookmark not defined. 
4. Tyontekijoiden sosiaalisia 
perusoikeuksia koskevaan yhteison 
peruskirjaan sisaltyy maarayksia tyo-ja 
loma-ajoista. Kohta 7 kasittelee tyoajan 
kestoa ja tyon jarjestamista koskevien 
olosuhteitten lahentamista. Kohdassa 8 
kasitellaan jokaisen tyontekijan oikeutta 
viikottaiseen lepoaikaan ja palkalliscen 
vuosilomaan, kun kohdassa 19 puolestaan 
todetaan, etta jokaisella tyontekijalla on 
oikeus tyydyttaviin terveydellisiin ja 
tyosuojelullisiin oloihin omassa 
tyoymparistossaan. 
TYOAIKADIREKTllVI 
5. Ministerineuvosto antoi 23. 
marraskuuta 1993 direktiivin 93/104/EY 
tietyista tyoajan jarjestamista koskevista 
seikoista. Tama perustui EY:n 
perustamissopimuksen I 18 a artiklaan, jossa 
edellytetaan, etta '.'Jiisenvaltiot pyrkiviil 
parantamaan erityisesti tyljymplirisl<ki 
ty<J11tekU<Jide11 l11rvallis1111den ja terveyden 
sm~jelemiseksi ... ". 
6. Olennaisena tavoitteena on 
varmistaa, etta tyontekijoita suojellaan niilta 
haittavaikutuksilta, joita kohtuuttoman pitka 
tyoaika, riittamatbn lepo tai rasittavat 
tyojarjestelyt heidan terveyteensa ja 
turvallisuuteensa kohdistaa. Direktiivin 
mukaan on jarjestettava erityisesti (3-
8 artikla): 
• vahintaan I I tunnin yhtajaksoinen 
paivittainen lepoaika 
• mahdollisuus taukoon, kun ty<.)paivan 
kesto on yli 6 tuntia 
• vahintaan vuorokauden 
viikoittainen lepoaika 
• enintaan 48 tunnin 
keskimaarainen viikoittainen 
ylity6 mukaan lukien 
• 4 viikon palkallinen vuosiloma mittaincn 
mittainen 
tyoaika 
• y6ty6ntekij6iden enintaan 8 tunnin 
keskimaarainen tyoaika 24 tunnin jakson 
aikana. 
7. Direktiivissa on lisaksi joukko yo-ja 
vuoroty6ntekij6iden terveyteen ja 
turvallisuuteen liittyvia saannoksia. Naiden 
lisaksi direktiivissa edellytetaan 
toimenpiteita, jotta jarjestettaessa tyota 
tietyn mallin mukaan otetaan huomioon se 
yleinen periaate, etta ty6 on mukautettava 
tyontekijan mukaan. koskevasta saannoksesta voidaan poikcta 
siten, etta keskiarvojen laskemisessa 
kaytettavien "vertailujaksojen" kestoa 
voidaan pidentaa enintaan kuuteen 
kuukauteen kaikissa tapauksissa, joissa 
poikkeukset ovat sallittuja, ja enintaan 12 
kuukauteen silloin, kun asiasta sovitaan 
tyoehtosopimuksella tai 
tyomarkkinaosapuolten valisella 
sopimuksella. 
9. Kaikkien jasenvaltioiden oli maara 
saattaa direktiivi voimaan 23. marraskuuta 
1996 mennessa. 
Yleinen turvallisuus 
10. Vaikka ty6ntekijoiden terveys ja 
turvallisuus on taman valkoisen kirjan 
varsinainen aihe, komissio haluaa kuitenkin 
korostaa etuja, joita kansalaisetkin voivat 
saada riittavista tyoaikajarjestelyista kaikilla 
8. Direktiivi sisaltaa laaja-alaisia toimialoille. Tama koskee erityisesti 
saannoksia joustavuudesta sovellettaessa liikennointia ja laakarien harjoittelua. Nam~1 
direktiivin periaatteita erityistilanteisiin. ovat aloja, joilla liiallisista ty6tunneista 
Tarkemmin sanottuna direktiivissa sallitaan johtuva vasymys voi suoranaisesti vaarantaa 
useissa eri tapauksissa poikkeaminen muidcn hyvinvoinnin ja turvallisuudcn 
kaikista direktiivin keskeisista saannoksista EY :n perustamissopimuksessa maarataan 
vuosilomaa koskevia saannoksia lukuun erityisista yhteison toimista aloilla, joilla 
ottamatta. Poikkeukset sallitaan esimerkiksi niita tarvitaan korkeatasoisen 
silloin, "kun on kyse toiminnasta, jossa liikenneturvallisuuden varmistamiseksi. 
tyontekijan tyopaikka ja asuinpaikka ovat Toimien liittyessa tyoaikoihin (tai 
kaukana toisistaan, taikka kun tyontekijan ajoaikoihin) on varmistettava, etta ne ovat 
eri tyopaikat ovat kaukana toisistaan", "kun ty6ntekij6iden terveyden ja turvallisuuden 
on kyse toiminnasta, jossa tarvitaan suojelutoimenpiteiden mukaisia. 
jatkuvaa palvelua tai tuotantoa", "kun 
ennakoitavissa on ty6ruuhka" tai "kun on Ongelma 
kyse tapaturmasta tai tapaturman vaarasta". 
Lisaksi samoista saannoksista voidaan Soveltamisalan ___ _11_ffs,_opuolelle __ _j~Wllrni.,·£!11 
kaikessa toiminnassa poiketa luonne ja laajuus 
tyoehtosopimuksilla tai 
tyomarkkinaosapuolten valisilla 
sopimuksilla. Tallaiset poikkeukset sallitaan 
tavallisesti silla edellytyksella, etta 
"kyseisille ty6ntekij6ille annetaan 
vastaavanlaiset korvaavat lepoajat". 
Enintaan keskimaarin 48-tuntista tyoviikkoa 11. Komission alkuperainen ehdotus 
ty6aikadirektiiviksi kattoi kaikki talouden 
toimialat. Neuvosto paatti kuitenkin jattaa 
tietyt toimialat direktiivin soveltamisalan 
ulkopuolelle. Direktiivin soveltamisalasta 
lausutaan sanatarkasti seuraavaa: ''Tata 
direktiivia sovelletaan kaikkeen 
-4 -
loimi11laa11 /11k111111 ollamalla lc11lo-. //.\'<'lltiist'I '11111111tii11/u 1rj< Ji I It ~jt ti 
raulalie-, maanlie-, meri-, .Joki-ja 
jdrviliikennettd, merikalastusla, muula 16. 
mere/Id tehldvdd tyij/d ja lddkdrien kuulu Itsenaiset ammatinharjoittajat eivat 
direktiivin 93/ I 04/EY 
harjoitte/ua" (I artiklan 3 kohta). 
12. Direktiivin johdanto-osan 16 
kappaleessa todetaan, etta "tietyilld 
toimialoilla, jotka eiviit kuulu tiimiin 
direktiivin sovellamisalaan, voi olla 
tarpeen, ettd tyi)n erityisen luonteen vuoksi 
tydaikajiirjeste lyissd toteu te taan 
erillistoimenpiteitd". 
13. Neuvosto katsoi nain ollen 
toimialojen jattamisen direktiivin 
ulkopuolclle liittyvan suoraan kyseessa 
olevan tyon luontceseen. Kyse ei ole siita, 
etta tyc)aikaan liittyva tyc)terveys ja 
tyoturvallisuus olisi kyscisilla toimialoilla 
valttamatta turvattu riittavalla tavalla. 
Kaikille ulkopuolelle jatetyille toimialoille 
laakarien harjoittelua lukuun ottamatta on 
yhteista, etta tyypillisesti tyontekijoilta 
edellytetaan tehtavien olennaisena osana 
oleskelua poissa kotoaan. 
14. Toimialojen ulkopuolelle jattamisen 
maarittelytavan on tulkittu merkitsevan sita, 
etta kaikki liikenteen ja merikalastuksen 
aJalla toimivat tyontekijat jaavat direktiivin 
soveltamisalan ulkopuolclle, myos nc, 
joiden tyotehtavat eivat edellyta liikkumista. 
Komission nakemyksen mukaan tilannctta 
olisi selvennettava, silla ci olc objcktiivisia 
syita kohdella naita kiinteassa 
asemapaikassa toimivia tyontekijoita eri 
tavalla kuin muilla toimialoilla vastaavia 
tehtavia tekevia tyontekijoita. Perusteena 
olisi kaytettava toiminnan luonnetta, e1 
tyontekijan toimialan maaritelmaa. 
15. "Muun merella tehtavan tyon" ja 
"laakarien harjoittelun" osalta kyse on -
suoraan tai epasuorasti -"toiminnasta", 
jolloin maarittelyongelmia ei synny. soveltamisalaan. 
ammatinharjoittaminen on 
direktiivin ulkopuolisilla 
maanti eli ik enteessa Jtsenainen 
yleista tietyilla 
aloilla, kuten 
seka 
sisavesiliikenteessa, ja sita esiintyy myos 
monilla muilla aloilla, jotka jo sisaltyvat 
direktiivin soveltamisalaan. Tallainen ala on 
esimerkiksi rakennusteollisuus 
Erityiskohtelun jatkaminen tietyilla aloilla 
vain sen vuoksi, etta suuri osa alan 
tyontekijoista on itsenaisia 
ammatinharjoittajia, ei siis ole perusteltua. 
Talia ei olc tarkoitus sanoa, etta itscn~iisct 
ammatinharjoittajat j~Uivat kaiken yhtcisc)n 
lains~iadann()n ulkopuolcllc. Taloudclliscst i 
kaikkcin mcrkittavimmalla dircktiivin 
ulkopuolellc jatctylla toimialalla cli 
maantieliikenteessa itsenaiset 
ammatinharjoittajat kuuluvat nykyisten 
ajoaikasaadosten piiriin. 
17. Komissio ottaa kuitenkin huomioon 
kilpailun mahdollisen vaaristymisen 
vaikutukset seka maaraykset 
liikenneturvallisuuden varmistamisesta, ja 
sen vuoksi tassa valkoisessa kirjassa 
pidetaan parhaana yhtenaista 
lahestymistapaa yhtcisdn liikenne- _1a 
sosiaalipolitiikan taytant()c)npanoon. 
Tyfillisyys 
toimialoilla direktiivin ulkopuolisilla 
18. Kaikkien direktiivin ulkopuolellc 
jatettyjen toimialojen 
kokonaistyontekijamaara 
5,6 miljoonaa (noin on 
4% nom 
EU:n 
kokonaistyovoimasta 1). N aista 
3,5 miljoonaa tyoskentelee 
maantieliikenteen parissa. Lisaksi arviolta 
Uihdc: Tyollisyys Euroopassa J 996. 
-s -
3 miljoonaa tyontekijaa tyoskentelee omaan 
lukuun suoritettavassa maantieliikcntecssa2, 
ja tata alaa ei ole jatetty direktiivin 
ulkopuolelle. Arvio kunkin toimialan 
kokonaistyontekijamaarasta on esitetty 
liitteessa. Aloittaisen analyysin yhteydessa 
on esitetty yksityiskohtaisempia tietoja (ks. 
kohdat 29-66 jaljempana). 
Oikeudellinen 
j asenvaltioissa ja sopimustilanne (tai kaikkiin) direktiivin ulkopuolisiin 
toimialoihin, toisissa taas on kayt<)ss~i 
alakohtaisia oikeudellisia maarayksia. 
Useimmissa maissa lainsaadantoa 
taydennetaan yleisin tyoehtosopimuksin. 
Useimmissa jasenvaltioissa on kuitenkin 
vuosiloman vahimmaiskestoa koskevaa 
lainsaadanrna, jolla katctaan uscimmal 
toimialat. 
Yhteisiin tason toiminta 
19. fasenvaltiot ovat tehneet 21. Euroopan parlamentin kanssa toisen 
lainsaadantoonsa merkittavia muutoksia sen kasittelyn yhteydessa kaydyissa 
jalkeen, kun direktiivi annettiin vuonna neuvotteluissa komissio sitoutui tekemaan 
1993. Muutokset kuvastavat osittain direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle 
jasenvaltioiden toimenpiteita direktiivin jatettyja toimialoja koskevia aloitteita. 
panemiseksi taytant66n ja osittain Esimerkiksi komission tiedonannossa 
siirtymista joustavampiin Euroopan parlamentille4 todettiin komission 
tyoaikajarjestelyihin, joihin usein liittyy aikovan tehdii mahdollisimman piat1 
myos tyoajan lyhentaminen. Euroopan elin-direktiivin soveltamisalat1 ulkopuolisia eri 
ja tyoolojen kehittamissaatio on vastikaan toimial<?ia koskevia asianmukaisia 
tehnyt tutkimuksen tyoaikaa koskevista aloiUeita. Niiiden aloitteillet1 
oikeudellisista ja sopimuksiin liittyvista tiiytiinliiijnpanoa valmistellaan kyseisiii 
rajoituksista Euroopan unionissa.3 toimialqja kiisillelevien sekakomiteoillet1 
kanssa (mikali tallaisia on). 
20. Seka jasenvaltioiden etta toimialojen 
valilla on valtavia eroja s1ma, missa 22. Keskipitkan ajan sosiaalisessa 
laajuudessa tyontekijat on katettu yleisella toimintaohjelmassaan 1995-1997 komissio 
tai alakohtaisella tyoaikalainsaadannolla. lausui, etta jatketaan keskusteb~ja 
Kaikissa jasenvaltioissa on tyijmarkkinaosapuolten kanssa ja/tai 
tyoaikalainsaadantoa, joka suojelee joitakin tutkimuksia parhaasta tavasta varmistaa 
tybntekijaryhmia. fasenvaltioiden tyijaikajiirjestelyjii koskevan direktiivin 
lainsaadanto ei kuitenkaan nayta olevan ulkopuolella olevien toiminl<?jen ja alr~jen 
keskenaan yhdenmukaista tai tarkoituksenmukainen s1U~jaami11e11 
johdonmukaista. Joissakin tapauksissa Komissio harkitsee tarvillaessa ehdot11sle11 
yleisia tybaikalakeja sovelletaan joihinkin tekemislii 1yr)aikadirektiivi11 
2 Paaasiassa kcmikaalit, 
maataloustuottcet ja 
rakennusmateriaalit seka 
vahittaiskauppa. oljytuottcct, 
clintarvikkcet, 
tukku- ja 
Legal and Contractual Limitations to Working 
Time in the European Union. Euroopan 
yhteisojen virallisten julkaisujen toimisto ja 
Peeters Publications. tiiydentiimiseksi I <JY6 I<)<) 7. 
23. Keskipitkan ajan sosiaalista 
toimintaohjelmaa 1995-1997 koskevassa 
paatoslauselmassaan Euroopan parlamentti 
ilmaisi toiveensa, ettii komissio esittiiii 
tulevassa vuoden 1996 tyiJohjelmassaan 
4 SEC(93) 1054, 7.7.1993. 
yksi tyiskohtaisia lai nsiiiidiint<)ehdotuksia 
jotka liittyvdt ty6aikadirektiiveihin 
nykyisen tydaikadirektiivin ulkopuolisten 
toimialojen osalta, samoin kuin ehdotuksia 
tyomarkkinaosapuolten vuoropuheluun 
liittyviiksi toiminnaksi. PaatOslauselmassaan 
tyoajan vahentamisesta ja mukauttamiscsta 
parlamentti kehotti komissiota lisaksi 
rohkaisemaan tyomarkkinaosapuolia 
yhteydenpitoon Euroopan tasolla 
tavoitteena joustavat sopimukset tyoajan 
vahentamisesta ja mukauttamisesta 
erityisesti talla hetkella tyoaikadirektiivin 
ulkopuolella olevilla toimialoilJa. 
24. Yhteista liikennepolitiikkaa 
koskevassa toimintaohjelmassaan 1995-
2000 komissio ilmoitti aikovansa kaynnistaa 
toimialakohtaisia aloitteita, jotka liittyvat eri 
kuljetusmuodoissa sovellettavaan tyoaikaan, 
kunhan tyomarkkinaosapuolten 
keskustelujen tulokset oval riittavissa 
maarin selvilla. 5 Euroopan parlamentti 
katsoi toimintaohjelmasta antamassaan 
paatoslauselmassa sekin, etta on tehtava 
liikenteen tyoaikoja kasittelevia 
lainsaadantoehdotuksia enty1sesti niilla 
aloilla, joilla tyomarkkinaosapuolet eivat 
asiasta paasseet sopimukseen. 
Sekakomiteat ja tutkimukset 
25. Viitta liikennetoimialaa ja 
merikalastusta kasittelevia keskusteluja 
tyomarkkinaosapuolten kesken kaydaan 
sekakomiteoitten kautta yhteison tasolla. 27. Komission jasenet Padraig Flynn ja 
Neil Kinnock tapasivat 16. kesakuuta 1995 
kaikki viisi liikennetoimialan sekakomiteaa. 
Tapaamisessa vallitsi Jaaja yksimielisyys 
siita, ettei ole perusteltua jattaa 
"asemapaikaltaan pysyvat" tyontekijat EU:n 
tyoaikalainsaadannon soveltamisalan 
ulkopuolellc ja ctrn asia on korjattava. 
28. Komissio teetti tosiasioita selvittavia 
tutkimuksia muusta mereJJa tehtavasta 
tyosta ja laakarien harjoittelusta. 
Seuraavassa esitettava analyysi perustuu 
kyseisten toimialojen osalta naihin 
tutkimuksiin. 
Toimialakohtainen analyysi ja arviointi 
29. Seuraavissa kohdissa analysoidaan 
kunkin toimialan erityispiirteita ja 
-kysymyksia, jotka liittyvat tyoajan 
saantelyyn. Analysoitavana ovat crityisesti 
tyollisyystilanne seka asian kasittely 
asianomaisessa sekakomiteassa tai 
tyomarkkinaosapuolten nakemykset. 
Analyysia seuraa kussakin tapauksessa arvio 
mahdollisuuksista antaa tyoaikaa koskevaa 
lainsaadantoa kullakin alalla. Huomioon 
otetaan myos ne esteet, joita saattaa 
aiheutua pelkasta tyoaikadirektiivin 
laajentamisesta kattamaan kyseisen 
toimialan tyontekijat. 
Maantieliikenne 
30. Maantieliikenne on selvasti suurin 
direktiivin soveltamisalaan kuulumaton 
26. Komissio pyysi sekakomiteoita toimiala. Tarkkoja Jukuja on vaikea 
laatimaan kuvauksen edustamiensa maarite11a, mutta EU:n maantieliikenteessa 
toimialojen nykytilanteesta tyoaikojen osalta on arvioitu olevan kaikkiaan 6,5 miljoonaa 
seka antamaan suosituksia siita, kuinka tyopaikkaa. 6 Huomattava osa tyontekijoista 
direktiivin periaatteita voitaisiin soveltaa on itsenaisia ammatinharjoittajia. 
tyohon kyseisilla toimialoilla. 
6 
Ks. KOM (95) 302 Jopu11inen. 
-7 -Road Transport in the European Union: 
Aspects of the Organization and Enforcement 
of Working and Driving Time Regulations. 
Matkustajaliikcntccssa ty<>paikkoja on noin 
1,2 miljoonaa, toisen lukuun suoritcttavassa 
maantiekuljetuksessa 2, I miljoonaa ja 
omaan lukuun suoritettavassa 
kuljetustoiminnassa (lahinna kemikaalit, 
oljytuotteet, maataloustuotteet Ja 
elintarvikkeet, rakennusmateriaalit seka 
tukku-tai vahittaiskauppa) 3-3,S miljoonaa. 
Huomattakoon kuitenkin, etta omaan 
lukuun kuljetustoimintaa suorittavat 
kuuluvat jo direktiivin soveltamisalaan. 
31. Maantieliikenne on ainut toimiala, 
jonka osalta on olemassa yhteison 
lainsaadantoa. Erityisesti mainittakoon 
asetus N:o 3820/85, jossa saadetaan 
enintaan yhdeksan tunnin paivittaisesta 
ajoajasta, jota voidaan kunakin viikon 
mittaisena aikana kaksi kertaa laajentaa 10 
tuntiin, vahintaan 45 minuutin tauosta 
kutakin neljan ja puolen tunnin ajoaikaa 
kohti seka vahintaan 11 tunnin mittaisesta 
yhtajaksoisesta paivittaisesta lepoajasta, 
joka voidaan lyhentaa vahintaan 9 tunnin 
yhtajaksoiseksi lepoajaksi enintaan kolme 
kertaa yhden viikon aikana. Taman 
asetuksen ja tyoaikadirektiivin valilla on 
kuitenkin tarkeita eroja. Asetuksen N:o 
3 820/85 tavoitteena on tyontekijoiden 
terveyden ja turvallisuuden suojelun lisaksi 
ennen muuta saada aikaan yhdenmukaiset 
kilpailuolot kaikentyyppisille 
maantieliikenteenharjoittajille. Lisaksi 
tavoitteena on liikenneturvallisuuden ja 
tyoolojen yleinen parantaminen. Koska 
asetus on suorassa yhteydessa 
liikenneturvallisuuteen, sita sovelletaan seka 
toisen palveluksessa etta omaan lukuunsa 
tyoskenteleviin kuljettajiin. 
32. Asetuksessa N:o 3820/85 et 
kuitenkaan saadeta enimmaistyoajasta muun 
toiminnan kuin a Jon osalta. 
Enimmaistyoaikaa ei s11s sovelleta 
esimerkiksi lastauksecn ja purkamiseen, 
jotka voivat muodostaa merkittavan osan 
kuljettajan paivittaisesta tyoajasta mutta joihin asctusta c1 sovcllcta. I ~r~iiss~i 
tilantcissa utma saattaa johtaa 
kokonaistyt>ajan venymiseen todclla 
pitkaksi. Monia seikkoja on lisaksi jatetty 
asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, ja 
ulkopuolelle sulkemiseen on 
lisamahdollisuuksia. Yhteison alueella 
voidaan sitcn soveltaa monenlaisia saantbja, 
mika vaaristaa kilpailua merkittavalla 
tavalla. Tavaraliikenne on sen vuoksi altis 
tyomarkkinariidoille, mika on jo nyt 
vakavasti haitannut kuljetuspalvelujen 
jatkuvaa tarjontaa ja siten vaikuttanut 
voimakkaasti tavaroiden, palvelujen ja 
ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen. Asia on 
korjattava sopivilla yhteisc.>n tason toimilla. 
33. Tyonantajat ovat pitaneet nykyisten 
maaraysten parempaa soveltamista 
mielekkaampana kuin uusien maaraysten 
laatimista, kun taas ammattiliitot korostavat 
tarvetta kattaa kaikki tyoaika. Sekakomiteat 
aloittivat keskustelut uudelleen vuoden 
1996 lopulla, mutta osapuolten nakemykset 
eivat nayta juuri kohtaavan. 
34. l'y,)aikadirektiivin siiiinm)slii 
yhtl!jaksoisesta piiivilliiisestii lepol~ja.,·ta 
voitaneen piliili miiiiriiyksemi, joka sove/11111 
vaikeimmin maa11tieliikenlee11 
ka11k' Jkll (jet 11kse 11 / )(ff'issa tydske 11/e le vii 11 
henkiliiihin, joiden asemapaikka vaihtelee. 
Asetuksessa N:o 3N20/N5 on kuite11ki11 .Jo 
samankaltaisia sdiinm)ksili, ja asel11s 011ki11 
sopivin viiline, .Jolla kasitelki ky. ... ymystii 
asemapaikaltaan vaihtelevien 
tybntekijbiden piiivittdisestd .1a 
viikoittaisesta lepoajasta. Lisaksi ei ndytd 
olevan mitddn toimialakohtaisia seikkoja, 
jotka estdisivdt soveltamasta 
tyoaikadirekti ivi in sddnnbksiii palkallisesta 
lomasla ja yiHyijntekUihde11 
terveystarkastuksista sekii takuila 
riittiiviistii levosta .1a vuositlaislen 
ty,Jluntien enimmliismiiiirlislii kaikkii11 
ala/la tydske11televiin he11ki/rJihi11, joiden 
asemapaikka vaihte/ee. Kaikkia 
-8 -
tyiJaikadirektiivi11 .wki1111iJksiii olisi 36. Toimialan erityispiirteita on osaa 
sovellettava kaikkiin kiinleiissii toiminnasta erityisesti maaseudulla leimaava 
asemapaikassa tyijskenteleviin henki/ijihin. epasaannollisyys. Toiminnan intensiivisyys 
Tiiydentiiiikseen tyijntekU<iiden terveyden ja riippuu siis junavuorojen tiheydesta, joten 
turvallisuuden suojelemiseksi tyijqjan tyoajan laskeminen voi joissakin tilanteissa 
osalta mahdollisesti toleutettavia yleisid olla vaikeaa. Ongelmia voi syntya myos 
toimia komi . ..,·sio aikoo vuoden 199N alussa sovellettaessa direktiivia kaukojunien 
esittiiii merkittiivid muutoksia asetukseen kuljettajiin ja muuhun henkilostoon. Tata 
N:o 3820185. Muutosten avulla mm. toimintaa ja tyoehtoja yleensakin saadellaan 
sisallytettdisiin maantieliikenteen qjoaikr?Ja kansallisilla tyoehtosopimuksilla, mutta 
koskevaan yhteison lainsiiiidiinWiJn uusia yhteison tasolla saantelya ei ole. Siita 
mddrayksid qjo-sekii lastaus- ja syntyvat ongelmat kasvavat, kun saantelyn 
purkutydhon sovellettavista pdivittiiisen, purkaminen etenee ja kilpailu uus1en 
viikoittaisen ja kahden viikon ajanjaksoa yrittajien kanssa kiristyy. 
kohti laskettavan tyoqjan 
enimmdismddristd. Muutoksilla pyritddn 37. Rautatieliikennetta kasitteleva 
lisdksi yhteniiisiin tarkastusmiiiiriiyksiin ja sekakomitea paasi 18. syyskuuta 1996 
-menetelmiin. sopimukseen tyoaikadirektiivin saann6sten 
soveltamiscsta toimialan koko 
tyc)ntekijakuntaan asemapaikaltaan 
vaihtuvat tydntekijat mukaan lukicn sitcn, 
35. Rautatieliikenteen panssa etta poikkeuksia mukautetaan 
tyoskenteli vuonna 1995 Euroopan unionin asianmukaisesti. Sopimukseen sisaltyvan 
15 jasenvaltiossa lahes miljoona henkiloa. ehdon mukaan samankaltaisia maarayksia 
Euroopan yhteison kuljetusalan olisi sovellettava samanaikaisesti myos 
tybntekijaliittojen komitea (nyttemmin liitto) liikenteen muilla toimialoilla. Lisaksi Rautatieliik~rm~ 
laati Euroopan komission toimeksiannosta edellytyksena on olemassa olevien 
tutkimuksen, 7 jonka mukaan vuonna 1992 tyoaikaehtojen soveltaminen toimialan 
alan tyontekijoista 19 % oli kuljettajia tai kaikkiin uusiin tyontekijoihin lainsaadannon 
muuta junahenkilostoa, 3 I % liikenne- tai avulla. Perusteena on pelko siita, etta 
huoltohenkilostoa (tavaranlastaajat, tyoaikaan liittyvat terveys- ja 
vahemman ammattitaitoa vaativia tehtavia turvallisuusstandardit saattavat muutoin 
suorittavat henkilot, henkilokunta asemilla laskea toimialan avautuessa kilpailulle. 
ja/tai yksityisraiteilla tapahtuvaa 
vaununkytkentaa seka paateasema- ja 
kuljetussailioasennuksia varten jne.) ja 50 % 
operatiivista ja asemahenkilostoa. 
7 Social Aspects of the Common Transport 
Policy: Study of the Working and Social 
Conditions of European Railway Workers, 
tekijat Hugues de Villele ja Brenda O'Brien 
(CTWU, Euroopan yhteison kuljetusalan 
tyontekijoiden liiton komitea). 38. Uaideliike1111e 11aik11/laa ala/ta, 
jossa nykyise/ ly<)markkimwsap110//e11 
sopimuksel loimival lyydyltiivlisli. 
Sekakomilea11 sopimuksen perusleel/a ei ole 
olemassa o~jektiivisia .\yitii piliiii liimii 
loimiala edelleen direktiivin soveltamisalan 
ulkopuolella. Lisdksi komissio seuraa 
tarkasti toimialan tapahtumia voidakseen 
arvioida mahdollisten tdydentdvien toimien 
tarpeellisuuden. 
-9 -
Kaupunkiliikenne ncuvottcluihin tyoaikaa koskevan yhtcis()n 
laajuiscn sopimuksen aikaan saamiscksi 
39. Vaikka direktiivissa 93/104 e1 toimialalle. Tyontekijapuolen esittama 
nimenomaisesti mainitakaan tata "alaa", sopimusluonnos noudatti yleisesti varsin 
johon sisaltyy raide-ja maantieliikennetta tarkkaan tyoaikadirektiivin saannoksia. Sen 
koskevia nakokohtia, se on kuitenkin jatetty sisaltamat paivittaista lepoa koskevat 
pois tyoaikadirektiivista. Ala on jatetty maaraykset poikkesivat kuitcnkin 
pitkalti myos asetuksen N:o 3820/85 direktiivista: yhtajaksoinen lepo olisi ollut 
ulkopuolelle ( enintaan 50 km IO tuntia, kun se dircktiivissa on I I tuntia. 
toimintasateella harjoitcttava saannollinen Neuvottelut katkesivat vuoden 1995 alussa, 
matkustajaliikenne), mika saattaa vaikuttaa silla tyc)nantajat civat hyvaksyncct 
matkustajien turvallisuuteen. Komission tyoaikaperiaatteen soveltamista picntcn 
yksikot ovat kuulleet UITP:n (Union kuljetusyrittajien toimintaan. 
Internationale des Transports Publiques) 
edustajia, jotka ajavat kaupunkien 
matkustajaliikenteen harjoittajien etuja. 
Nama edut poikkeavat maantie- ja 
rautatiealojen eduista. Komissio ottaa 
nakemykset huomioon mahdollisia 
ehdotuksia muotoillessaan. 
Sisavesiliikenne 
40. Sisavesien kuljetusliikenteessa 
tyoskentelee noin 45 000 henkea. Heista 
3 5 000 on toisen palveluksessa olevia 
tyontekijoita ja loput yhdesta kolmeen 
alusta omistavia pienyrittajia. Pienyrittajien 
maara nayttaa talla hetkella olevan 
lisaantymassa, kun suuret yritykset myyvat 
aluksiaan tyontekijoilleen. Suurimmalla 
osalla pienyrittajista on omistuksessaan vain 
yksi alus, ja heille alus merkitsee 
toimeentulon lisaksi myos pysyvaa asuntoa. 
Reinilla liikennoiviin yrittajiin sovelletaan 
tall a hetkella kuitenkin miehiston 
lepoaikoja, niiden koostumusta ja aluksen 
varsinaista purjehdusaikaa koskevia 
maarayksia. Naiden maaraysten ja 
tyoaikojen yhteys on siina, etta mikali 
pienyrittaja kuuluu myos aluksen 
miehistOon, haneen sovelletaan maarayksia 
pakollisesta lepoajasta ja aluksen 
purjehdusajasta. 42. Direktiivin sddnnijsten 
ulottamisessa Iii.man toimialan 
tyontekOiJihin ei pitdisi olla ylittii.mattiJmid 
onKelmia. Vaikka ty<Jaikadirektiivi11 
perusluonteinen saamu)s piiivittiiisestii 
lepol~jasta saattaakin aiheuttaa 011Kelmia, 
direktiivi antaa mahdollisuude11 tehdii 
poikkeus kyseise11 artiklan osalta 
ly<Jehtosopim11ksella lai silloin, k1111 
ly<)ntek!Jii.11 ly<)paikka 011 muualla k11i11 
hii11en asuinpaikallaan. Komis . ..,·io aikoo 
toimittaa vumma I Y<JX 11e11voslolle 
ehdotuksen, johon sisdllyy Rei11i11 
yleissopimukseen perustuvia, kaikkia 
jasenvaltioita sitovia mddrayksid. 
Lentoliikenne 
43. Euroopan unionin 15 jasenvaltiossa 
arvellaan lentoliikenteessa tyoskentelevan 
noin 3 75 000 henkea. Heista noin 20 % 
kuuluu lentohenkilostOon ja loput 
lentokenttien huoltohenkilostoon, johon 
sisaltyvat kunnossapito- ja 
matkalippuhenkilosto. 
44. Lentoajan raJOlttaminen on 
paikallaan, silla lentohenkiloston vasymys 
voi heikentaa toimintakykya vakavasti, mika 
onkin tunnustettu jo pitkaan. 
Lentoliikenteeseen liittyy sellaisia vasymysta 
41. 
kaksi Sisavesiliikenteen sekakomitean aiheuttavia tekijoita, joita muissa 
osapuolta paattivat ryhtya ammateissa ei tavata. HenkilostOn on 
-10 -
tehtava tilannearvioita ja paatoksia samom 
kuin kestettava stressia pitkien tyovuorojen 
aikana, usein 61sm ja lukuisia 
aikavyohykkeita ylitettyaan. Sen vuoksi 
henkilostoa on suojeltava paitsi 
lyhytkestoiselta vasymykselta myos 
vasymyksen ajan myota mahdollisesti 
ilmenevilta vaikutuksilta. 
45. Lentoliikenteen sekakomitea on 
paassyt sopimukseen, jonka mukaan 
tyoaikadirektiivin saannoksia olisi 
sovellettava lentokenttien 
huoltohenkilostbon (noin 80 % kaikista 
tyontekijoista). Sekakomitean kaymissa 
lisakeskusteluissa on keskitytty 
tyoaikadirektiivin saanndsten soveltamiseen 
lentohenkilokuntaan. Keskusteluja ovat 
vaikeuttaneet erimielisyydet naiden 
keskustelujen Ja Euroopan 
ilmailuviranomaisten yhteistyoelimessa 
(Joint Aviation Authorities, JAA) samaan 
aikaan lento-ja matkustamohenkiloston 
lentotyoaikojen raJotttamisesta kaytavien 
keskustelujen suhteesta. 47. EU:n jasenvaltioiden lipun alla 
purjehtivissa laivoissa arvioidaan olevan 
yhteensa 162 ooo tyontekijaa. 8 Naista noin 
129 000 (80 % ) on kyseisten jasenvaltioiden 
kansalaisia ja 33 000 muita, lahinna 
kolmansien maiden kansalaisia. 
48. Pitkat tyoajat ovat meriliikenteessa 
tavallisia. Tyoajan systemaattista 
rajoittamista on kuitenkin tahan saakka 
vaikeuttanut kolmansien maiden lipun alla 
purjehtivien alusten aiheuttama kilpailu. 
EU:n jasenvaltioiden Jipun alla purjehtivien 
alusten tyontekijamaaran vahentyminen --yli 
30 %:Ila vuosina 1985-1995 -onkin ollut 
seka varustajien etta merenkulkijoiden 
suurimpia huolia. Tasta syysta ja toimialan 
globaalin luonteen vuoksi sekakomitca 
toivoo, etta asiasta paastaisiin sopimukseen 
kansainvaJisissa jarjestoissa ennen kuin 
ryhdytaan kasittelemaan yhteison sisaisia 
kysymyksia. 
49. Kansainvalinen merenkulkujarjestb 
IMO paasi vuonna 1995 sopimukseen 
koulutus-, patevyyskirja- ja 
46. Sopimus siitd, ettd yleisdirektiivin vahdinpitonormeja kasittelevan tarkistetun 
sddnnoksid olisi sovellettava yleissopimuksen (STCW) hyvaksymisesta. 
maahenkilokuntaan, on merkittdvd Sopimus liittyy vahdinpitajien 
kehitysaskel. Lentohenki/okunnan osalta vahimmaislepoaikaan, Ja sen mukaan 
ainoa merkittdvd ongelma direktiivin kutakin 24 tunnin jaksoa kohti on 
laajentamisessa voisi liittyii sddnndksiin jarjestettava vahintaan 10 tunnin lepoaika. 
pdivittdisestd levosta ja tauoista. Lepoaika voidaan jakaa korkeintaan 2 
I Jirektiivissii a1111etaa11 kuitenkin jaksoon, joista toisen on oltava vahintaan 6 
mahdollisuus poikkeuksiin, joten ongelman perattaisen tunnin mittainen. Kutakin 
ei pitdisi olla ylittiimiilbn. Taydentiiiikseen viikkoa kohden on oltava vahintaan 70 
tyl)ajan osa/ta tyi)ntekUbiden terveyden ja tunnin lepoaika. Komissio on toimittanut 
turvallisuuden sm~jelemiseksi mahdollisesti neuvostolle virallisen ehdotuksen 
toteutettavia yleisid toimia komissio meriliikenteen tyontekijoiden 
harkitsee lisdksi erityisid ehdotuksia, .foil/a vahimmaiskoulutuksesta annetun direktiivin 
pyritiiiin parantamaan toiminnan 94/58/EY muuttamiseksi. Ehdotuksessa 
turvallisuutta ja luomaan yhtendinen otetaan huomioon vuoden 1995 koulutus-, 
lentoaikaa rajoittava jdrjeste/md (Flight patevyyskirja- Ja 
Time Limitation Scheme). 
Meriliikenne 8. 
-I I -TecnEcon: Study on the maritime professions 
in the European Union. 
vahdinpitonormisopimuksen maaraykset 
kansi-ja konehuonetehtavissa toimivien 
paivystajien vahimmaislevosta. Euroopan 
yhteison lainsaadant6elimet kasitteJevat ta.ta 
direktiivimuutosta parhaillaan. 
Ministerineuvosto so pi I 8. kesakuuta 1997 
asiaa koskevasta yhteisesta kannasta. 
50. Kansainvalinen tyojarjesto ILO 
hyvaksyi lokakuussa 1996 uuden 
yleissopimuksen (N:o 180), joka koskee 
merenkulkijoiden tyoaikaa ja alusten 
miehitysta. Yleissopimus N :o 180 
hyvaksyttiin tyomarkkinaosapuolten 
laatiman strategian tuloksena. 
Yleissopimuksessa maarataan aluksessa 
tyoskentelevien meriliikenteen 
tyontekijoiden osalta enimmaistyoajasta ( 14 
tuntia paivassa ja 72 tuntia viikossa) tai 
vahimmaislepoajasta ( 10 tuntia paivassa ja 
77 tuntia viikossa). Konferenssissa 
paatettiin myos jarjestelmasta, jolla 
yleissopimukscn N :o 180 maarayksi~i 
voidaan soveltaa EU:n ulkopuolclla 
rekisteroityihin, EU:n vesilla toimiviin 
aluksiin satamavaltion suorittaman 
valvonnan avulla. Sittemmin 
tyomarkkinaosapuolet ovat korostaneet, 
etta strategian kannalta on merkittavaa, etta 
jasenvaltiot ratifioivat yleissopimuksen. 
Osapuolet ovat lisaksi periaatteessa 
sopineet, etta merenkulkualalla tarvitaan 
erityinen tyoaikaa koskeva yhteison valine. 
Taman pohjalta komissio tekee aiemman 
ilmoituksensa · mukaisesti pikaisesti 
direktiiviehdotuksen. Ehdotuksessa otetaan 
huomioon ILO:n yleissopimus N:o 180 seka 
tyoaikadirektiivin eri osiot tarkcmmin 
sovittavien yksityiskohtien mukaisesti. 
51. Asiassa on edistytty huomattavasti. 
Komissio suhtautuu myonteisesti viihimmiii.,·110rmit enimmiiisty<Jc~jasta tai 
viihimmiiislepo~jasta voidaan panna 
tiiytiinWiin kansainvdlisesti. 
Merikalastus 
S2. EU:n jasenvaltioissa tyoskcntelcc 
merikalastuksen parissa noin 270 000 
kalastajaa. '' Lisaksi merikalastuksen parissa 
tyoskentelee suhteellisen pienilukuinen 
joukko kiinteassa asemapaikassa toimivia, 
maalla tyoskentelevia henkiloita, joiden tyo 
liittyy suoraan saaliin selvittelyyn maissa ja 
jotka eivat sisally direktiivin 
soveltamisalaan. On myos olemassa 
huomattava maara muita maalla 
tyoskentelevia henkiloita, jotka liittyvat 
kiinteasti merikalastukseen, esimerkkina 
satamatyontekijat ja 
kalanjalostusteollisuuden tyontekijat, mutta 
tyoaikadirektiivin saannokset ulottuvat jo 
heihin. 
S3. Alan sckakomitcan molcmmat 
osapuolet ovat toimittaneet komissiollc 
omat kantansa. Kannat poikkeavat 
toisistaan hyvin paljon. Tyonantajat 
ilmoittavat vastustavansa toimialan 
tyoaikoja koskevaa direktiivia ylipaansa 
vedoten toimialan erityispiirteisiin ja 
toissijaisuusperiaatteeseen. Erityisina 
ongelmina on mainittu itsenaisten 
ammatinharjoittajien suuri maara, 
taloudelliset -vaikutukset kalastajien 
yhteenliittymissa toimiville kalastajille seka 
toimialan hajanainen luonne Euroopassa. 
Ammattiliitot puolestaan katsovat, etta 
kalastajillc olisi annettava suoja pitki~1 
tyc'>aikoja vastaan. Liitot pitavat toimialan 
jattamista direktiivin 93/ I 04/EY 
sekakomitean saavuttamaan 9 Kalastajien maara (kokopaivatoimiset ja osa­
aikaiset kaikissa EU:n jascnvaltioissa). Luvut 
koskevat vuotta 1993 paitsi Kreikan ( 1990) ja 
Irlannin ( 1991) osalta. Lahde: OECD ja 
jasenvaltiot. yksimielisyyteen ja odottaa saavansa siltd 
yksityiskohtaiset suositukset. Komissio 
toivoo lisaksi jdsenvaltioiden rat~fioivan 
ILO:n yleissopimuksen N:o 180, jotta 
-12 -
ulkopuolelle tarpeettomana, Ja niiden tyovoimasta EU:ssa), Tanskaa, 
mielesta olisi voitu saataa sop1v1sta Alankomaita ja Italiaa. 
poikkeuksista. Osapuolet ovat toimittaneet 
yksityiskohtaiset tekstiehdotuksensa. 
Keskusteluja jatkettiin aiemmin tana 
vuonna, ja tavoitteena on yhteisen kannan 
muotoilu. 
54. Komissio toivoo 
tyomarkkinaosapuolten pystyvdn sopimaan 
yhteisestii kannasta. .Jo/lei sopimukseen 
piidstii, mere/Iii tyijskenteleville henkil<Jille 
voitaisiin ehdottaa alakohtaisia 
.widnniiksid, jolka kattaisivat piiivitfliiset ja 
viikoittaiset lepol~jat. U.wiksi kaikkiin a/al/a 
toimiviin mere/Iii lyiiskenteleviin 
henkifoihin voilaisiin soveltaa 
fy(}aikadirektiivin sdiimu)ksiii palkallisesta 
fomasta ja ybtyijntekUijiden 
terveystarkastuksista seka takuila 
riittdvdstd levosta ja vuosittaisten 
tyotuntien enimmdismiidrdstd. Direktiivid 
olisi sovellettava taysimddrdisesti kaikkiin 
asemapaikaltaan kiinteisiin ty6ntek?}6ihin 
kuitenkin niin, ettd tarvittaessa voidaan 
mydntdd ylimddrdisid poikkeuksia. 
Muu merella tehtava tyq 56. Komission teettaman tutkimuksen10 
mukaan Pohjanmeren offshore-toiminta 
perustuu la.hes kokonaisuudessaan 12 tunnin 
tyovuoroihin. Osa johtajistosta ja 
asiantunt1Jo1sta ei valttamatta tyoskentele 
kiintean tyoajan vaan paivittaisen tyotarpeen 
mukaan. Merella vietetty aika on yleensa 
kaksi viikkoa, mutta se vaihtelee jonkin 
verran maan ja tyonantajan mukaan. 
Yhdistyneessa kuningaskunnassa sovitaan 
urakkaluonteiseen tyc)hc>n liittyv~ista 
merellaoloajasta tyc)n odotetun kcston 
mukaan. Jos tyc)n odotctaan kcstavan 
enintaan noin viisi viikkoa, sama hcnkilc)sl() 
tyoskentelee todennakoisesti tyon koko 
kestoajan. 
57. Tanskassa, Alankomaissa ja Italiassa 
on tyoaikaa tai vahimmaislepoaikaa 
koskevaa erityista lainsaadantOa, joka 
sisaltaa ainakin perussaannoksia. 
Lainsaadantoa on usem taydennetty 
tyoehtosopimuksilla. Yhdistyneessa 
kuningaskunnassa ei ole olemassa tybaikaa 
koskevaa enty1sta lainsaadantoa, mutta 
kunkin toiminnanharjoittajan edellytetaan 
55. Otfshore-alalla tyc)skentelevien laativan turvamaar~iykset kutakin laitosta 
henkiloiden maara vaihtelce kausittain. varten. Seka turvam~iarayksiin cWi 
Parhaan saatavilla olevan arvion mukaan riskianalyysiin olisi sisallyttava 
EU: n alueella "muussa merella tehtavassa tyoaikamaarayksia. 
tybssa" toimivia henkiloita on yhtecnsa noin 
45 000. Useimmat heista toimivat otfshore­
alalla, mutta noin I 0 000 tyoskentelee 
merella tapahtuvassa urakkaluonteisessa 
tyossa (mukaan lukien saturaatiosukellus eli 
syvasukellus, jossa saavutetaan veren 
kaasukyllaisyys Ja 
maksimipaineentasausaika), ja 58. Coshapen raportin mukaan 
(vuodelta 1995) Tanskassa tehtiin varsin 
yleisesti 6-16 ylityotuntia viikossa 
(paivittaisen 12 tunnin tyovuoron Iisaksi). 
Alankomaiden kaytannon mukaan merella 
tehdysta ylityosta oli myonnettava 
korvaavaa lepoaikaa merella vietettavana 
aikana. Todellisen ylityon maara vaihteli sesonkiaikana Euroopan vesilla tyoskentelee 
nom 3 000 henkea seismisessa 
mittaustyossa. Tama koskee EU-maista 
lahinna Yhdistynytta kuningaskuntaa Qossa 1 o 
toimii reilusti yli puolet ta.man alan Coshape Ltd: The Working Hours in 'Other 
Work at Sea' in the Context of Directive 
93/104/EC, 1995. 
-n -
Yhdistyncessa kuningaskunnassa yritykscn 
ja toiminnan mukaan. Huomattavan suuria 
ylityomaaria e1 Juun esiintynyt 
rutiinitoimissa. Ylityon maara oli 
enimmillaan noin 4 viikkotuntia~ joissakin 
tapauksissa luku to sin oli yli 
kaksinkertainen. 2-3 paivittaista ylityotuntia 
oli johtajistolla tavallista. ltaliassa 
vuorojarjestelyt ja ylityot vaihtelivat 
runsaasti. Coshapen tutkimuksessa 
paadyttiin siihen, etta nykyiset 
vuorojarjestelmat nayttavat olevan sopivin 
tapa tyoaikojen jarjestamiseen offshore­
alalla ja etta muutosvara on huomattavan 
p1em. tyl;111ekUii1yhmil"i olisi kohdeltava samalla 
lava/la. ( Jsa loimi1111asla voilaisii11 
esimerkiksi kattaa samanlaisilla 
jiirjeslelyillii kuin meriliikenleen osalta on 
ehdotetlu. 
Laakarien harjoittelu 
61. Soveltamisalan rajoituksissa 
suljetaan potS "laakarien harjoittelu ... 
"Laakarien harjoitteluun" Iiittyy 
jasenvaltioissa yleensa kaksi piirretta: 
harjoittelussa olevat ovat suorittaneet 
laaketieteellisen peruskoulutuksensa 
(loppututkintoon tahtaavat opinnot) ja ovat 
hankkimassa tunnustettua ylempaa 
59. Tyomarkkinaosapuolet eivat kay laaketieteellista patcvyytta. Ha~joitteluaika 
toimialalla vuoropuhelua EY:n tasolla. vaihtelee maittain, ja joissakin 
Ammattiliitot toivovat, etta keskusteluja jasenvaltioissa jakson paattymishetki ei ole 
kaytaisiin EY:n tasolla tai -jollei tama ole yksiselitteinen. Muut kuin "harjoittelevat 
mahdollista -etta asiasta annetta1snn laakarit" kuuluvat jo maaritelmallisestikin 
erityinen direktiivi. Tyonantajajarjestbt taas tyoaikadirektiivin punm kohdassa 8 
ovat vastahakoisia osallistumaan kuvattujen direktiivissa annettujen 
vuoropuheluun, ja tarkeimmat niista joustavuutta koskevien saannosten 
katsovat jopa, ettei niilla ole siihen mukaisesti. 
valtuuksia. Tyonantajajarjestojen mielesta 
toimialaa saannellaan jo asianmukaisesti 
eika toimialaa koskevalle EY -
lainsaadannolle ole perusteita. Erityisena 
huolenaiheena on 2 x 12 tuntia x 14 
vuorokautta kasittavan 
tyovuorojarjestelman sailyttaminen ja 
tyoajan laskeminen vuositasolla. 62. Euroopan umomssa arvioidaan 
olevan yli 270 000 sairaala-apulaislaakaria 
(termi vastaa paapiirteiltaan "harjoittelua 
suorittav~a laakaria"). Lahes puolet heista 
tyoskentelee kuitenkin Saksassa, jossa 
heihin jo sovelletaan kansallista 
tyoaikalainsaadantba. 
60. Mahdollisten ehdotusten 011 63. Harjoittelujaksoaan suorittavicn 
sallittava · 2 x 12 tuntia x 14 vuorokautta laakarien tyontekijaasemaan nayttaa 
kdsittavan tyovuorojarjestelman liittyvan ongelmia. Joissakin maissa heille on 
jatkaminen, ja niissa on riittavalla tavalla annettu enty1sasema, joka e1 vastaa 
tunnustettava a/an toiminnan itsenaista ammatinharjoittajaa, palkattua 
kansainvalisyys ja kausiluonteisuus. Tata tyontekijaa eika harjoittelijaa. 
tarkoitusta varten on sallittava ty6ajan Lisatarkastelujen perusteella nayttaa 
laskeminen vuositasolla. Naiden kuitenkin, etta valtaosassa maista heita 
tyontekijoiden tyoaikajarjestelyt ovatkin pidetaan tyolainsaadannollisista syista 
monella tapaa vastaavanlaisia kuin "tyontekijoina". 
kuljetusalan "liikkuvilla" tydntekijoillii: 
kysehiin on kotipaikan ulkopuolella 64. Harjoitteluaan suorittavien laakarien 
ty()skentelystii. Sen vuoksi niiilii tyon erityispiirteita on paivystys. Komission 
-14 -
teettama tutkimus11 vuodelta 1994 osoitti, jiisenvalliol voisival ollaa 
etta paivystystehtavien kasittely vaihtclee piih~y . ..,·~y .... ·k_y .... :ymyksen kiisilelliiwiksi. 
merkittavasti eri jasenvaltioissa. J>ohdillaessa kei11<~ja direktiivi11 
Harjoittelevilta laakareilta edellytetaan laajenlamiseksi komissio ol/aa kuilc11ki11 
useissa maissa pitkaa viikkotyoaikaa ja huomioon mahdolliset va/kutukset 
kohtuuttomankin pitkia jatkuvia tyovuoroja, terveydenhoidon sen 
joita venyttavat tavanomaisen jiirjestiimiseen. 
tyoviikkomallin lisana olevat yo-tai 
viikonloppupaivystykset. "Ellei kunnollisista 
tauoista tai tyoajan muusta rajoittamisesta 
ole rnaaratty erikseen, tilanne on mornssa 
tyovuorojarjestelmissa se, etta 
harjoitteluaan suorittava laakari 
ty()skentclee ilman kunnon taukoa yleiscsti 
32 tuntia ja aaritapauksissa jopa yli 70 
tuntia." Tutkimuksessa todettiin, eHa vaikka 
harjoittelua suorittavien laak~ireiden 
viikottaisten tyotuntien maarat vaihtelivat 
huornattavasti, heidan tyoskentelyaikansa 
oli useissa maissa tavallisesti yli 55 tuntia 
viikossa. 
65 Lukuisten laakariharjoittelijoiden 
tcrveys ja turvallisuus on siis selvasti 
vaarassa. Mika.Ii he ovat suoraan osallisina 
potilaita koskevissa laaketieteellisissa 
toimenpiteissa ja paatoksissa, myos naiden 
potilaiden turvallisuus voi joutua uhatuksi. 
66. Harjoitleluaan suorillavien 
laaki.irien pdivystysky. ... ymys olisi otellava 
kasiteftdvdksi kansallisefla tasolla. 
l )irektiivin voimassaoleva sanamuo/o 
antaa jdsenvaltioille itse asiassa kuilenkin 
mahdollisuuden mliiiritellii ly<"Jaika liukasti 
.1a sallii samafla myiis laajemman 
mddritelmdn. Sen vuoksi ei naytli olevan 
kdytdnndn juridisia esteitd laajentaa 
direktiivin sddnnosten sovellusalaa 
laakdrien harjoitteluun, niin kuin nditd 
sddnnoksid sovelletaan Jo muihin 
tyoskenteleviin ladkdreihin. Nykyisid 
poikkeuksia mukautettaisiin siten, ettd 
II Coshape Ltd: The Working Hours of Doctors in 
Training in the context of Directive 93/ I04/EC. 
-15 -
OSA 2: TOIMINTAVAIHTOEHDOT 
TOIMINNAN PERUSTEET 
67. Ennen ehdotusten tekemista on 
tarpeen maaritella parhaana pidetyn 
politiikkavaihtoehdon arvioinnissa 
kaytettavat perusteet. Tyoaikadirektiivin 
ulkopuolisten tyontekijoiden osalta sopivia 
nayttaisivat olevan seuraavassa esitetyt 
perusteet. 
68. Ehdotetussa toiminnassa olisi POLITIIKKA VAIHTOEHDOT 
70. Osassa esitetty analyysi on 
osoittanut, ctta olemassa on ongclma, joka 
vaatii ratkaisun. Toisin sanoen kaikilla 
tyoaikadirektiivin ulkopuolisilla toimialoilla 
on tyontekijoita, joita ei ole suojattu pitkilta 
tyc)paivilta tai joillc ci ole taattu riittava~i 
lepoa. Kun poliittisct vaihtoehdot ongclman 
ratkaisemiseksi on maaritetty, komission on 
varmistettava, ctta valittu ratkaisumalli 
vastaa kohdassa 68 csitcttyja edellytyksi~i. 
71. Ongelmaa voidaan lahestya 
a) varmistettava tyontekijoitten neljanlaisella laaja-alaisella politiikalla: 
terveyden ja turvallisuuden riittava 
b) 
c) 
d) 
e) 
f) suojelu tyoaikojen osalta -muita kuin sitovia keinoja kayttava 
annettava yrityksille 
mahdollisuudet 
toimintaan 
otettava huomioon 
tyollisyysvaikutukset ratkaisumalli 
riittavat -puhtaan alakohtainen ratkaisumalli 
joustavaan -alakohtaisesti eriytetty ratkaisumalli 
-puhtaan monialainen ratkaisumalli. 
mahdolliset Vaihtoehto 1: Muita kuin sitovia keing_ill 
kayttava ratkaisumalli 
valtettava kohtuuttomien taakkojen 72. Taman ratkaisumallin mukaisesti 
asettamista yrityksille -erityisesti komissio joko anta1s1 itse yhden tai 
pienyrityksille ja otettava useamman suosituksen tai tekisi ehdotuksia 
huomioon kalasta_1.ien k ·k ncuvoston suositu s1 si. Nykyiset 
yhteenliittymissa tapahtuvan direktiivin ulkopuolclla olcvat alat jaisiv~it 
kalastuksen kaltaistcn alojen siis edellecn sen ulkopuolclle, mikali lama 
enty1sp11rteet ja merikalastuksen olisi kyseisen alan osalta perusteltua. Asian 
epayhtenainen luonne ydin olisi kehottaa jasenvaltioita ja 
noudatettava toissijaisuusperiaatetta 
noudatettava 
suhteellisuusperiaatetta. tyomarkkinaosapuolia ryhtymaan 
tarvittaviin toimenpiteisiin sen 
69. Lisaksi on tarpeen varmistaa 
mahdollisimman pitkalti, etta kilpailu 
sisamarkkinoilla ja eri kuljetusmuotojen 
valilla ei vaaristy toteutetun toiminnan tai 
toimimatta jattamisen vuoksi ja etta joka 
tapauksessa otetaan huomioon Euroopan 
kilpailukyvyn ja yleisen turvallisuuden 
asettamat vaatimukset. varmistamiseksi, etta kaikilla tyontekijoilla 
on asemastaan riippumatta mahdollisuus 
riittavaan lepoon ja ettei heidan tyoaikansa 
ole kohtuuttoman pitka. Valkoista kirjaa 
koskevan epavirallisen kuulemismenettelyn 
aikana nakokohtansa ilmaisseista 
tyonantajajarjest6ista useimmat tukivat tata 
ratkaisumallia. Jotkin jarjestOt, kuten 
erityisesti offshore-alan edustajat, katsoivat, 
etta heidan alansa olisi edelleen jateWiva 
direktiivin ulkopuolelle. Ammattiliitot 
vastustivat jyrkasti tata ratkaisumallia. 
-16 -
Vfilhtoeht-=o--"2~: ___ J~_uhtaan __ alak9ht~ioen • Laajennetaan tyoaikadirektiivin 
ratkaisumalli sHannc)ksct 4 viikon palkctlliscsta 
73. Tahan mennessa paaasiallisesti 
sovellettu ratkaisumalli on niin 
sekakomiteoissa kuin tutkimuksissakin ollut 
tyoaikadirektiivin innoittama pyrkimys 
sellaisiin alakohtaisiin tyoaikajarjestelyihin, 
joilla v01ta1s11n saavuttaa tasapaino 
tyontekijoiden terveyden ja turvallisuuden • 
suojelun, yleisten turvallisuusedellytysten 
seka toiminnan joustotarpeitten valilla. Aina 
vii me aikoihin saakka vaikutti 
epatodennakoiselta, etta tall a vuosilomasta ja y<>tyc)ntckij<)idcn 
terveystarkastuksista koskemaan kaikkia 
liikkuvia tyontekijoita ja muuhun merella 
tehtavaan tyohon osallistuvaa 
henkilostoa. Taataan riittava lepoaika ja 
vuosittaisen tyt>ajan enimmaismaara. 
Annetaan tai muokataan erityista 
alakohtaista lainsaadantoa liikkuvien 
tyontekijoiden Ja muuhun merella 
tehtavaan tyohon osallistuvan 
henkilostbn tyo-ja lepoajasta. 
ratkaisumallilla paastaisiin sekakomiteoissa 
tuloksiin. Nyt on kuitenkin edistytty ainakin 
kahdella toimialalla: meri- ja 
rautatieliikenteessa. Euroopan ammatillinen 
yhteistyojarjest6 EA Y suosittelee juuri tata 
ratkaisumallia. Vaihtoehto 4: Puhtaan monialainen 
Vaihtoehto 3: Alakohtaisesti 
ratkaisumalli eriytetty ratkai sumalli 
75. Neljas ratkaisumalli olisi ehdotus 
puhtaan monialaiseksi toimenpiteeksi, jolla 
ei kasiteltaisi tyoaikakysymyksen erityisia 
alakohtaisia nakokohtia. Ehdotukseen 
voisivat sisaltya seuraavat seikat: 
74. Kolmas vaihtoehto on kasitella a) Selkeytetaan direktiivia 93/104/EY 
sen varmistamiseksi, etta direktiivin 
kaikkia saannoksia sovelletaan 
kiinteassa asemapaikassa toimiviin 
tyontekijoihin. eriytetysti yhtaalta niita aloja, jotka voidaan 
sisallyttaa tyoaikadirektiiviin, ja toisaalta 
niita aloja, joiden osalta tarvitaan erityisia 
toimenpiteita. Tama merkitsisi seuraavia 
toimia: 
• Laajennetaan tyoaikadirektiivin kaikki 
saannokset koskemaan kaikkia kiinteassa 
asemapaikassa tyoskentelevia. Tarve 
varmistaa jatkuva palvelu samoin kuin 
muut toiminnalliset edellytykset 
otettaisiin huomioon muokkaamalla 
olemassa olevia poikkeuksia 
vastaavasti. 12 
12 Esimcrkiksi harjoittclua suorittavicn Uiak~iricn 
paivystys ja mcrikalastukscssa laiturilla 
tapahtuva toiminta, joka liittyy suoraan 
kalansaaliin sclvittelyyn. b) 
-17 -farjestetaan vahimmaistasoinen 
tyoaikaan liittyva suojelu, kuten 
taattu riittava lepoaika ja 4 viikon 
palkallinen vuosiloma, kaikille muille 
direktiivin 93/ I 04/EY 
soveltami salan 
tyontekijoille. ulkopuolisille 
OSA 3: TULEVAISUUS 
EHDOTETTAVA MENETTELY 
76. Osassa esitetyn arvioinnin 
perusteella voidaan tehda kolme paatelmaa. 
77. Ensinnakin voidaan paateJJa, etta 
olemassa on tyoterveys- ja 
turvallisuusongelma, joka on korjattava, 
koska kaikilla direktiivin ulkopuolisilla 
aloilla toimii tyontekijoita, joilla ei ole 
suojaa kohtuuttoman pitkan tyoajan 
aiheuttamia terveys- ja turvallisuusvaaroja 
vastaan. Lisaksi minkaan toimialan 
jattaminen kokonaan direktiivin 
ulkopuolel1e e1 ole objektiivisesti 
perusteltavissa. 
78. Toinen paatelma on, ettei ole mi ta.an 
syyta kohdella kiinteassa asemapaikassa 
tyoskentelevia eri tavalla kuin muita, 
direktiivin soveltamisalaan jo kuuluvia 
tyontekijoita. 
79. Kolmanneksi on paateltavissa, etta 
terveyden ja turvallisuuden 
vahimmaistasoisen suojelun varmistamiseksi 
tyoaikadirektiivin perusperiaatteita olisi 
sovellettava kaikkiin tyontekijc)ihin ja ettei 
minkaan toimialan taydel1iseen sulkemiseen 
tyoaikadirektiivin ulkopuolelle ole 
perusteita, kunhan ede11ytykset yleisen 
turvallisuuden ja toiminna11isen 
joustavuuden turvaamiseksi voidaan tayttaa 
asianmukaisella tavalla. meriliikenne) 
ratkaisua. osalta lainsaadannol1ista 
81. Edella esitettyyn perustuvan, 
alustavan nakemyksensa mukaan komissio 
pitaa kaytannollisimpana aloittaa 
vaihtoehdon 3 mukaiset lainsaadantotoimet. 
Talia ratkaisumallilla taataan tyontekijoiden 
terveyden ja turvallisuuden suojelu, ja 
samalla se on riittavan joustava ottamaan 
huomioon ne toiminnalliset seikat, joihin 
toimialojen jattaminen direktiivin 
ulkopuolel1e alunperin pitkalti perustui. 
82. Toisaalta komissio katsoo 
toimialojen analyysin perusteella, ettei 
vaihtoehdon mukainen, muihin kuin 
sitoviin kcinoihin pcrustuva ratkaisumalli 
olisi asianmukainen valinta, silla malli ci 
millaan lailla takaa kaikkien tyontekijc)iden 
huomioon ottamista terveys- ja 
turvallisuusvaatimuksia kasiteltaessa. 
Puhtaan toimialakohtaisella ratkaisumallilla 
(vaihtoehto 2) olisi hyvin vaikea paasta 
kiintean asemapaikan tyontekijoiden 
yhtenaiseen tai tasa-arvoiseen kohteluun, 
kun taas puhtaan monialainen malli 
(vaihtoehto 4) ei takaisi liikkuville 
tyontekijoille naiden tarvitsemaa terveyden 
ja turvallisuuden suojaa. Ratkaisumallit I ja 
2 saattaisivat lisaksi itsessaankin vaaristaa 
kilpailua. 
83. Mika on tassa ehdotettavan 
menettelyn (vaihtoehto 3) suhde edella 
osassa 2 asetettuihin perusteisiin? 
80. Komissio katsoo edelleen, etta 84. Ensiksi on tarkistettava, etta 
tyomarkkinaosapuolten valiset sopimukset tyontekijoiden terveyden ja turvallisuuden 
ovat paras ratkaisu. Sopimukset voitaisiin suojelu varmistetaan tyoajan osalta. 
panna taytant66n joko tyonantajia ja Kaavaillut vaihtoehdot perustuvat 
tyontekijoita koskevien erityisten tyoaikadirektiiviin, jolla puolestaan pyritaan 
menetelmien ja kaytantojen mukaisesti tai vahimmaisnormien asettamiseen. 
EY:n tason lainsaadannon kautta. Komissio 
huomauttaa kuitenkin, etta 85. Tyoaikadirektiivi antaa yrityksille 
tyomarkkinaosapuolet kannattavat huomattavat joustomahdollisuudet (ks. 
sopimukseen jo paasseitten alojen (raide-ja kohta 8 cdclla). Yastaavat 
-18 -
joustomahdollisuudet olisi sisallytcttava kuningaskunnan csitysta tyt)aikadircktiivin 
myos mahdolliseen uutcen ehdotukseen. kumoamisesta. Tuomiossaan14 tuomioistuin 
Riittavien lisajoustojen varmistamiseksi toteaa, etta koska "neuvoslo on todennut 
uusissa ehdotuksissa otetaan huolellisesti larpeelliseksi paranlaa olemas.1i;aolevaa 
huomioon myos tyonantajien nakokohdat. tydntekijoiden turvallisuuden )a lerveyden 
86. Tyollisyyden osalta on erityisen 
tarkeaa, etta Euroopan tason toiminnalla 
joko autetaan uusien tyopaikkojen luomista 
tai vanhojen sailyttamista taikka etta 
toiminta e1 ainakaan haittaa 
tyollisyystilannetta ja eurooppalaisten 
yritysten kilpailukykya. Tyoajan 
lyhentamisen vaikutuksista tyollisyyteen on 
hyvinkin erilaisia kasityksia. Naita 
kasitellaan vihreassa kirjassa "Yhteistyc)ssa 
tyon uudelleenorganisointiin". 11 
Tyoaikadirektiivissa sallitaan kuitenkin 
useimpien jasenvaltioitten kaytannon 
tilanteeseen verrattuna pitemmat tyoajat. 
Lisaksi komissio uskoo vakaasti, etta 
tyontelcijoiden terveyden ja turvallisuuden 
suojelun vahimmaisnormit ovat 
sisamarkkinoiden toimivuuden kannalta 
tarkeita. suC?Jelun tasoa ja yhdenmukaistaa tiimiin 
a/an o/ot niitii parannettaessa, tiillaisen 
tavoitteen toteuttaminen siiatiimiilla 
viihimmiiisvaatimuksista edellyttiiii 
viiistiimiittii yhteisijn laajuisia toimia ". 
Mitaan objektiivista 
toissijaisuusperiaatteeseen liittyvaa eroa 
tyoaikadirektiivin soveltamisalan 
ulkopuolisten ja siihen sisaltyvicn 
toimialojen valilla ci itsc asiassa olc. Sitcn 
onkin paateltava, etta toissijaisuuspcriaatc ci 
aseta estetta lainsaadanWtoimille. 
89. Maariteltaessa, onko jokin yhteison 
lainsaadannon maarays 
suhteellisuusperiaatteen mukainen, on 
tuomioistuimen johdonmukaisesti esittaman 
kannan mukaan varmistettava, etta 
maarayksen toteuttamiseen kaytettavat 
keinot soveltuvat tavoitteeseen ja etteivat ne 
ole tavoitteen saavuttamisen kannalta 
87. Vastaavanlaiset seikat koskevat ylimitoitett~ja. Taman vuoksi on tarpeen 
myos kysymysta yritysten -enty1sesti selvittaa, onko direktiivi tarpeettoman 
pienten ja keskisuurten yritysten -voimakas keino toteuttaa yhteison toimintaa 
kannettavaksi tulevasta taakasta. On syyta pyrittaessa suojelemaan tyontekijoitten 
valttaa liiallista saantelya ja tarpeetonta terveytta ja turvallisuutta. Tuomioistuin ei 
lisataakkaa. Kuitenkin on todettava, etta pida tyoaikadirektiivia tassakaan suhteessa 
vaikka tyoaikadirektiivi on monimutkainen, tarpeettoman voimakkaana keinona. Koska 
sen sisaltamat, kohdassa 6 esitctyt tydaikadirektiivin ulkopuolisia toimial~lja 
perussaannokset ovat yksinkertaisia. koskevat mahdolliset direktiiviehdotukset 
Monimutkaisuuden syyna onkin eivat tule olemaan tiukempia kuin 
suurimmaksi osaksi se joustavuus, jolla tyoaikadirektiivin sisaltamat saannokset, 
direktiivi sallii jasenvaltioitten kasitella 
erityistapauksia ja kansallisia kaytantoja. 
88. Toissijaisuusperiaatteen osalta 
komissiolla on nyt kaytettavissaan 
Euroopan yhteisojen tuomioistuimen 
tuomio, joka koskee Yhdistyneen 
n KOM (97) 128. 14 Tuomioistuimcn 12.11.1996 antama tuomio 
asiassa C-84/94, Yhdistynyl kuningaskunla v. 
Euroopan unionin ncuvosto. 
-19 -
komissio katsoo, etta myos 
suhteellisuusperiaatetta noudatetaan. 
PAATELMAT 
90. Edella mainittujen nakokohtien 
perusteella komissio katsoo, etta olisi 
kaytettava pragmaattista lahestymistapaa 
pyrittaessa EY:n tasolla varmistamaan tata 
nykya tyoaikadirektiivin ulkopuolelle 
jaavien toimialojen tyontekijoiden terveyden 
ja turvallisuuden suojelu tyoajan osalta. 
91 . Mika.Ii taman valkoisen kirjan 
herattama palaute sita tukee, komissio 
ehdottaa asiassa edettavan vaihtoehdon 3 
perusteella (ks. kohta 74). Siina tapauksessa 
tyoaikadirektiiviin sisallytettavissa oleva 
toiminta erotettaisiin toiminnasta, joka 
edellyttaa crityistoimcnpiteita. Hima 
merkitsisi seuraavaa: 
• Laajennetaan tyoaikadirektiivin kaikki 
saannokset koskemaan kaikkia kiinteassa 
asemapaikassa tyoskentelevia. Tarve 
varmistaa jatkuva palvelu samoin kuin 
muut toiminnalliset edellytykset 
otettaisiin huomioon muokkaamalla 
olemassa olevia poikkeuksia vastaavasti. 
• Laajennetaan tyoaikadirektiivin 
saannokset 4 viikon palkallisesta 
vuosilomasta ja y6ty6ntekijoiden 
terveystarkastuksista koskemaan kaikkia 
liikkuvia tyc)ntekijc)ita ja muuhun mcrclla 
tchtavaan tyc)hc)n osallistuvaa 
henkilostoa. Taataan riittava lcpoaika ja 
vuosittaisen tyoajan enimmaismaara. pohjalta. Mahdollisten merikalastukscen 
( ellei neuvotteluissa yhteisesta politiikasta 
onnistuta) ja muuhun merella tehtavaan 
ty6h6n liittyvien erityistoimien osalta 
komissio kuulisi mielellaan merikalastus- ja 
offshore-al an tyonantajien ja 
ammattiliittojen kasityksia siita, sopisivatko 
meriliikenteessa sovellettavien jarjestelyjen 
kaltaiset toimet niiden toimialalle (katso 
kohdat 47-51 edella). 
93. Sosiaalipolitiikasta tehtya 
poytakirjaa kasittelevassa tiedonannossaan 15 
komissio ilmoitti noudattavansa 
tiedonannossa kuvattua kuulemismenettelya 
kaikissa sellaisissa toimenpiteissa, joilla on 
merkittavia yhteiskunnallisia vaikutuksia, 
riippumatta kunkin ehdotuksen 
oikeusperustasta. Niinpa komissio toimittaa 
taman valkoiscn ki~jan 
tyomarkkinaosapuolille lausuntoa varten. 
Myohemmin komissio Juonnollisesti kuulee 
yritysten johtoa ja tyontekijoita 
suunniteltujen ehdotusten sisallon osalta. 
94. Komissio kuulisi mielellaan 
yleisemminkin osapuolten nakemyksia tassa 
valkoises~a kirjassa esitetyista toimista. 
Mahdolliset huomautukset pyydetaan 
to1m1ttamaan ( viitteella V /D2 WP 
varustettuna) 31. lokakuuta 1997 mennessa 
osoitteeseen 
Euroopan komissio 
PO V/D2 
rue de la Loi 200 I Wctstraat 200 
B-1049 Bruxelles/Brussel 
95. Huomautuksia voi lahettaa myos 
• Annetaan tai muutetaan erityista sahkopostitse osoitteeseen 
alakohtaista lainsaadantoa liikkuvien 
tyontekijoiden ja muuhun merella dg5-workingtime@bxl.dg5.cec.be 
tehtavaan tyohon osallistuvan 
henkiloston tyo-ja lepoajasta. 
92. Komissio toivoo, etta tallaisissa 
alakohtaisissa toimenpiteissa voidaan edeta 1 s KOM (91) 600. 
tyomarkkinaosapuolten sopimuksen 
-20 -
96. Mainitun pa1van jalkeen komissio 
hyvaksyy lopullisen kantansa ottaen 
asianmukaisella tavaJJa huomioon 
tyomarkkinaosapuolten ja valkoisen kirjan 
muiden vastaanottajien nakemykset. 
Tama asiakirja on saalavissa myos intcrnct­
osoittcesla http://curopa.cu.inl/ 
Paaosaslo V:n kolisivullc p~Uiscc tckcmHIHi 
scuraaval valinnat: 
Welcome, Policies, Employment and Social Policies 
-viimeksi mainitulla sivulla on linkl<i PO V:ccn. 
-21 -
urn: 
KOKONAISTYONTEKIJAMAARA•6 
Maantieliikenne 3 500 00017 18 
Rautatieliikenne 965 00019 
Sisavesiliikenne 45 00020 
Lentoliikenne 375 00021 
Meriliikenne 160 00022 
Merikalastus 270 00023 
Muu merella tehtava tyo 45 00024 
Laakarien har:joittelu 270 0002'i 
Yhtcensa S <dO ooo 
Huom. Luvut ovat arvioita. Lisaselvityksia alakohtaisessa analyysissa kohdissa 29-66. 
I<> Kaikki EU:n j~isenvaltiot. 
17 llman "omaan lukuun suorilellavan liikenleen" lyontekijoiUi. Ala sis~iltyy lyoaikadirektiivin 
.sovellamisalaan. 
18 Lahde: Road Transport in the European Union: Aspects of the Organization and Enforcement of 
Working and Driving Time Regulations. 
19 Lahde: Main statistical results for UIC Member Railways, 1995. 
20 Uhde: paaosaston VII arviot. 1996. 
21 Uhde: Flight International World Airline Directory, vuotta 1996 koskevat luvut. 
22 Lahde: TecnEcon: Study on the maritime professions in the European Union, 1996. 
23 Kalastajien maara (kokopaivatoimisel ja osa-aikaisel kaikissa EU:n jasenvallioissa). Luvul koskevat 
vuotta 1991 paitsi Kreikan ( 1990) ja lrlannin ( 1991) osalta. Uihde: OECD ja jasenvalliot. 
24 Uihde: Coshape Ltd 1995: The Working Hours in 'Other Work al Sea' in the Context of Directive 
91/!04/EC. 
25 Lahde: Euroopan sairaala-apulaislaak~irien pysyv~i lyoryhm~i. 19%. 
-22 -
ISSN I 024-4492 
KOM(97) 334 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 os 06 
Luettelonumero CB-C0-97-401-FI-C 
ISBN 92-78-23331-5 
Euroopan yhteisojen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg