Alueiden komitean lausunto aiheesta:

- "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Katsaus Euroopan työllisyysstrategian ensimmäisiin viiteen toteutusvuoteen", ja

- "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Euroopan työllisyysstrategian tulevaisuus 'Täystyöllisyyteen ja parempiin työpaikkoihin tähtäävä strategia'"

(2003/C 244/10)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Katsaus Euroopan työllisyysstrategian ensimmäisiin viiteen toteutusvuoteen (KOM(2002) 416 lopullinen) ja komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Euroopan työllisyysstrategian tulevaisuus "Täystyöllisyyteen ja parempiin työpaikkoihin tähtäävä strategia" (KOM(2003) 6 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 18. heinäkuuta 2002 ja 14. tammikuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemät päätökset pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 23. syyskuuta 2002 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu "talous- ja sosiaalipolitiikka" -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon "talous- ja sosiaalipolitiikka" -valiokunnan 24. helmikuuta 2003 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 15/2003 rev. (esittelijä: Pauliina Haijanen, Varsinais-Suomen liiton valtuuston jäsen, FIN/EPP),

hyväksyi 9. ja 10. huhtikuuta 2003 pitämässään 49. täysistunnossa (huhtikuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

ALUEIDEN KOMITEAN SUOSITUKSET

1. Työllisyysstrategian uudistamisen yleiset tavoitteet

1.1. Alueiden komitea katsoo, että komission tiedonanto heijastaa johdonmukaisella ja selkeällä tavalla Barcelonan Eurooppa-neuvoston työllisyysstrategian uudistamiselle asettamia tavoitteita. Tiedonannon peruslinja tukee alueiden komitean aikaisempia näkemyksiä työllisyysstrategian tehokkuuden parantamisesta sekä alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden vahvistamisesta. Pilarirakenteesta luopuminen selkeyttää työllisyysstrategian rakennetta ja tekee sen helpommin tulkittavaksi.

1.2. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että tiedonannossa esitetyt strategian uudistamisen perustavoitteet perustuvat Lissabonin tavoitteisiin. Tulevien suuntaviivojen perustaksi määritellyt prioriteetit heijastavat Euroopan työmarkkinoiden ongelmia ja tulevaisuuden haasteita ja antavat hyvän pohjan uusien, entistä tuloshakuisempien suuntaviivojen kehittämiselle.

1.3. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että työllisyyssuuntaviivojen vakautta vahvistetaan. Työllisyysstrategiassa tulee keskittyä keskipitkän aikavälin tavoitteisiin, ja prosessin painopistettä tulee siirtää tavoitteiden asettamisesta toimeenpanon tehostamiseen ja tulosten arviointiin. Alueiden komitea korostaa, että prosessin vakaus mahdollistaa myös kansallisten toimintasuunnitelmien laatimisen yhteydessä järjestettävän kuulemisprosessin laajentamisen ja syventämisen sekä alue- ja paikallisviranomaisten tiiviimmän osallistumisen kansallisten suunnitelmien laadintaan.

1.4. Alueiden komitea tukee komission pyrkimystä työllisyysstrategian keventämiseksi sekä unionin ja jäsenvaltioiden välisen työnjaon täsmentämiseksi. Maakohtaisten suositusten ja kansallisten toimintasuunnitelmien merkitys työllisyysstrategian täytäntöönpanossa vahvistuu. Prosessin uusi aikataulu mahdollistaa kansallisten toimintasuunnitelmien kytkemisen nykyistä paremmin kansallisten budjettien valmisteluun. Muutokset lisäävät Euroopan työllisyysstrategian painoarvoa kansallisella tasolla.

1.5. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että työmarkkinoiden uudistaminen tukee unionin pitkän aikavälin kasvu-, työllisyys ja kilpailukykystrategiaa ja varmistaa, etteivät työmarkkinoiden toimivuuden rajoitukset muodostu talouskasvun esteeksi. Työllisyyden kehittämistä tulee lähestyä laajasta näkökulmasta, eri politiikka-alueiden toimenpiteitä yhteensovittaen. Työvoiman osallistumisasteen nostamiseksi on toteutettava rakenteellisia työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa koskevia uudistuksia, ehkäistävä työttömyyden pitkittymistä ja alennettava rakenteellista työttömyyttä.

1.6. Alueiden komitea korostaa, että työvoiman osallistumisasteen nostaminen edellyttää vahvaa panostusta uusien työpaikkojen luomiseen ja yrittäjyyteen. Yritysten kilpailukykyä on parannettava kehittämällä yritysten ja työvoiman osaamista, työn organisointia, työelämän laadullisia tekijöitä sekä tuottavuutta. Yritysten toimintaedellytyksiä tulee parantaa. Yritysten perustamiseen, toimintaan ja uuden työvoiman palkkaamiseen liittyviä hallinnollisia esteitä tulee määrätietoisesti vähentää.

1.7. Alueiden komitea yhtyy tiedonannon näkemykseen siitä, että työn laadun ja tuottavuuden parantaminen edellyttävät siirtymistä entistä osaamispohjaisempaan talouteen. Alueiden komitea kuitenkin korostaa, että työttömyys on joillakin aloilla seurausta siitä, että työvoiman osaamistaso ei vastaa työmarkkinoiden vaatimuksia. Työmarkkinoiden ulkopuolella on hyödyntämätöntä työvoimapotentiaalia, jonka on vaikea hankkia työmarkkinoiden vaatimuksia vastaava ammattipätevyys. Sen vuoksi tarvitaan panostusta tämän potentiaalin saamiseksi työmarkkinoiden käyttöön. Tähän sisältyy myös mahdollisuus matalapalkka-alan olemassaoloon.

1.8. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että EU:n laajentuminen otetaan strategian uudistuksessa huomioon ja tulevien jäsenmaiden näkemyksiä kuunnellaan uudistuksen jatkovalmistelussa. Tulevien jäsenmaiden työmarkkinoiden merkittävimpiä haasteita ovat työllisyysasteen kohottaminen, osaamisen tason nostaminen ja tuotantorakenteiden uudistaminen. Rakennemuutos kasvattaa alueellisia työllisyyseroja. Tulevien jäsenmaiden hallinnollisia rakenteita sekä erityisesti alue- ja paikallishallinnon toimintakykyä on vahvistettava, jotta ne kykenevät mahdollisimman tehokkaasti sopeutumaan eurooppalaisten työmarkkinoiden haasteisiin ja hyödyntämään kehitystyöhön osoitettavia resursseja.

2. Työllisyysstrategian hallinto sekä alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden vahvistaminen

2.1. Alueiden komitea korostaa, että täystyöllisyyden ja muiden Lissabonissa asetettujen työllisyystavoitteiden saavuttaminen on haasteellinen tehtävä. Onnistuminen on entistä enemmän riippuvainen monien, samaan suuntaan vaikuttavien politiikkalohkojen ja eri toimijatasojen toimivasta yhteistyöstä ja resurssien yhteensovittamisesta.

2.2. Alueiden komitea yhtyy komission näkemykseen, että jäsenvaltioiden poliittista sitoutumista työllisyysstrategiaan tulee vahvistaa. Työllisyyden kansallisia toimintasuunnitelmia pidetään yleisesti hallitusten asiakirjoina, joiden kytkentä muihin kansallisiin politiikkoihin on epäselvä. Paikalliset ja alueelliset toimijat, tiedotusvälineet ja suuri yleisö tuntevat työllisyysstrategiaa huonosti. Tästä on seurauksena se, että strategian soveltamisessa on ongelmia niillä toiminnan tasoilla, joilla työllisyyttä koskevat päätökset viime kädessä tehdään.

2.3. AK katsoo, että jäsenvaltioiden kansanedustuslaitosten on määriteltävä kantansa jäsenvaltioiden työllisyyden toimintasuunnitelmista. Täten voidaan valvoa nykyistä tarkemmin prosessia, johon Euroopan työllisyysstrategialla tähdätään, ja saada se laajan keskustelun aiheeksi. Jäsenvaltion toimintasuunnitelmana NAP:n tulisi siten saada lisää painoarvoa samalla kun jäsenvaltioiden kansanedustajat saisivat "luonnollisen" välineen työstää tarvittavaa konsensusta keskus- ja alue- ja paikallishallinnon näkemysten välillä työllisyyspolitiikasta.

2.4. Alueiden komitea katsoo, että työllisyysstrategian sisältö ja käytettävä terminologia tulee muokata helpommin ymmärrettäväksi sekä alueellisiin ja paikallisiin olosuhteisiin sovellettavaksi. Mielipidekyselyt osoittavat, että kansalaiset Euroopassa kokevat unionin toiminnan itselleen vieraaksi ja kaukaiseksi. Paikallisen työllisyyden edistämisen yhteydessä saadut kokemukset osoittavat, että Euroopan työllisyysstrategian eri toteutustasojen välillä on merkittäviä tulkintaan liittyviä ongelmia.

2.5. Alueiden komitea korostaa, että alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla tulee olla vahva rooli ja vastuu työllisyysstrategian kehittämisessä ja toimeenpanossa. Euroopan työllisyysstrategiaan tulee muodostaa sellainen monitasoinen prosessi, jossa paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja EU-tason toimijat ovat jatkuvassa vuorovaikutuksessa keskenään. Hyvän hallinnon näkökulmasta on tärkeätä arvioida sitä, kuinka eri hallinnon tasojen ja toimijoiden yhteistyö toimii strategian valmistelussa ja toimeenpanossa. Asiakkaan näkökulmasta hallinto on kuitenkin yksi kokonaisuus, jolloin tärkeätä on arvioida myös sitä, kuinka yritykset ja kansalaiset voivat vaikuttaa ruohonjuuritasolla työllisyyttä tukevien palvelujen kehittämiseen.

2.6. Alueiden komitea katsoo, että Euroopan työllisyysstrategian alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden vahvistamista tulee lähestyä laaja-alaisesti. Komission tiedonanto tarkastelee alue- ja paikallistason roolia ensisijaisesti työllisyysstrategian hallinnon, ts. järjestelmän toimivuuden ja legitimiteetin näkökulmasta. Tämä lähestymistapa ei kuitenkaan riittävällä tavalla huomioi alueellisten ja paikallisten toimijoiden välitöntä roolia työllisyysstrategian tavoitteiden toteuttamisessa. Kaikki työpaikat syntyvät ja kuolevat paikallisella tasolla. Alueellisilla ja paikallisilla toimijoilla on merkittäviä tehtäviä työllisyyttä tukevien hyvinvointi-, koulutus- ja ammattikoulutuspalvelujen tuottajina, paikallisten työmarkkinoiden ja uusien työtilaisuuksien kehittäjinä sekä työnantajina. Ne vaikuttavat monin tavoin nuorten, naisten, maahanmuuttajien ja vanhenevan väestön työmarkkinoille tulon edellytyksiin sekä työmarkkinoiden tasa-arvon edistämiseen. Työmarkkinoiden ulkopuolella olevien ryhmien integroinnissa niiden rooli on usein keskeinen. Korkea työllisyysaste on myös paikallisen kehittämispolitiikan keskeinen tavoite ja palvelujen ylläpitämisen perusedellytys.

2.7. Komission tiedonanto nostaa työttömyyden alueellisiin eroihin vastaamisen yhdeksi tulevan työllisyysstrategian prioriteetiksi. Työllisyyden alueelliset erot ovat suuria ja kasvavat edelleen laajenemisen yhteydessä. Alueiden komitea korostaa, että alueiden sisällä ongelmat samanaikaisesti erilaistuvat. Makrotasolla määriteltyjen politiikkojen kyky reagoida alueellisiin ja paikallisiin ongelmiin heikkenee. Alueiden komitea korostaa, että työmarkkinoiden ongelmat korostavat tarvetta sellaiseen lähestymistapaan, joka kytkee alueelliseen erilaistumiseen myös tarvittavat muutokset harjoitettavan politiikan sisällössä. Työllisyysstrategian tulisi OECD-maiden yleisten kehityslinjojen suuntaisesti tukea työllisyyspolitiikan hajauttamista. Jäsenvaltioiden tulisi myös edistää työllisyyspolitiikan täytäntöönpanoa koskevan päätösvallan hajauttamista alue- ja paikallistasolle.

2.8. Alueiden komitea yhtyy komission näkemykseen, että Euroopan työllisyysstrategian tulee rohkaista ja tukea kumppanuuteen perustuvien alueellisten työllisyysstrategioiden valmistelua ja täytäntöönpanoa. Alueiden komitea katsoo, että julkisen sektorin, yritysten ja sosiaalitalouden toimijoiden sekä kansalaisjärjestöjen keskinäisellä kumppanuudella on erityinen merkitys sosiaalisen koheesion vahvistamisessa, uuden sosiaalisen pääoman luomisessa sekä uusien yritysten ja työpaikkojen synnyttämisessä. Kumppanuuden tulisi olla laaja-alaista, eri toimijat ja toimijatasot yhdistävää. Alueellisten työllisyysstrategioiden valmistelu tulisi kytkeä tehokkaasti kansallisten toimintasuunnitelmien valmisteluun. Niiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon tulisi osoittaa riittäviä resursseja kansallisissa budjeteissa ja ESR-ohjelmissa.

2.9. Alueiden komitea katsoo, että alueellinen ja paikallinen työllisyyden edistäminen on keskittynyt liiaksi perinteisiin aktiivisen työvoimapolitiikan toimintamalleihin ja -menetelmiin. Perinteisten yksilötason toimien ohella tulisi yhä enemmän edistää työllisyyttä tukevan toimintaympäristön (infrastruktuuri, koulutus, palvelut, yrittäjyys) vahvistamista ja ennaltaehkäiseviä työllisyystoimia. Alue- ja paikallistason osapuolia tulisi rohkaista uusien innovatiivisten lähestymistapojen ja menetelmien hyödyntämiseen.

2.10. Alueiden komitea katsoo, että työllisyysstrategian täytäntöönpanoa kehitettäessä työllisyyttä tukevat poliittiset toimet (Euroopan työllisyysstrategia) ja tätä tukeva rahoitus (Euroopan sosiaalirahasto ja innovatiiviset toimet) tulisi sovittaa yhteen nykyistä paremmin ohjelmien tehokkuuden parantamiseksi. Euroopan sosiaalirahaston tulisi tukea alueulottuvuuden integroimista osaksi Euroopan työllisyysstrategiaa.

2.11. Alueiden komitea korostaa, että Euroopan työllisyysstrategian alue- ja paikallisulottuvuutta tukevien kokeilujen (mm. Territorial Employment Pacts, innovatiiviset toimet, kumppanuusohjelmat) sekä kansallisten politiikkojen välistä vuorovaikutusta tulee vahvistaa. Kokeilut ovat tuoneet lisäarvoa työllisyyden edistämiseen. Ongelmana kuitenkin on se, että kokeiluissa syntyneitä hyviä toimintatapoja ei usein kyetä siirtämään kansallisiin ohjelmiin.

2.12. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että Euroopan työllisyysstrategiaa kehitettäessä vahvistetaan tietoperustaa ja menetelmiä, joilla arvioidaan alue- ja paikallistason toimintaa sekä kehitetään menettelyjä, joilla jäsenmaat raportoivat alue- ja paikallistason roolista kansallisten työllisyysohjelmien toteutuksessa.

2.13. Alueiden komitea yhtyy komission tavoitteeseen vahvistaa työmarkkinaosapuolten roolia työllisyysasioissa. Komitea pitää tärkeänä, että merkittävinä työnantajina toimivia alue- ja paikallisviranomaisia kohdellaan täysivaltaisina osapuolina myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa.

2.14. Alueiden komitea yhtyy komission näkemykseen avoimen koordinaatiomenetelmän käyttökelpoisuudesta työllisyysstrategian täytäntöönpanossa. Alueiden komitea korostaa kuitenkin, että menetelmän laajentaminen ei saa heikentää jäsenvaltioiden eikä paikallis- ja aluetason päätösvaltaa hyvinvointipalvelujen järjestämisessä.

2.15. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on Barcelonan huippukokouksen kehotuksen mukaisesti tehnyt ehdotuksen työllisyyden suuntaviivojen ja talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen nykyistä tiiviimmäksi koordinoimiseksi ja prosessin keventämiseksi. Alueiden komitea korostaa, että prosessien keskinäinen koordinointi tulisi toteuttaa siten, että se mahdollistaa kaikkien toimielinten, työmarkkinaosapuolten sekä muiden työllisyysstrategian täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen asianmukaisen osallistumisen ja laadukkaan keskustelun. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että sen näkemykset huomioidaan työllisyysstrategian jatkovalmistelussa.

2.16. Alueiden komitea korostaa, että Euroopan työllisyysstrategian kehittämiseen liittyvä vuoropuhelu komission ja alueiden komitean välillä on ollut avointa ja rakentavaa. Alueiden komitea ilmaisee halunsa myötävaikuttaa myös toukokuussa Kreikassa järjestettävän "Paikallisen kehittämisen foorumin" toteuttamiseen ja eri jäsenmaissa alue- ja paikallistasolla saatujen kokemusten levittämiseen.

Bryssel 10. huhtikuuta 2003.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore