Bryssel 6.4.2005

KOM(2005) 116 lopullinen

2005/0041 (COD)

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

kaudella 2007–2013 toteutettavasta ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi

( Komission esittämä){SEK(2005) 442}

PERUSTELUT

JOHDANTO

Euroopan unioni koostuu nykyisellään institutionaalisten, sosiaalisten ja poliittisten suhteiden tiheästä verkostosta, joka on laajentuneessa unionissa muuttunut entistäkin monisäikeisemmäksi, ja tämä suuntaus jatkuu tulevien laajentumisten yhteydessä. Unionin kansalaiset ovat tämän prosessin ytimessä ja heidän osallistumisensa on olennaisen tärkeää, kun halutaan varmistaa Euroopan unionin demokraattinen ja tasapainoinen kehitys.

Euroopan unioni on kuitenkin nyt paradoksaalisessa tilanteessa: siitä huolimatta, että unioni on perustamisensa jälkeen menestynyt ja päässyt tavoitteisiinsa monilla aloilla, unionin kansalaiset näyttävät jossain määrin etääntyneen EU:n toimielimistä ja heidän on vaikea nähdä itsensä osana Euroopan yhdentymisprosessia. Tästä on tuoreena osoituksena laimea osallistuminen Euroopan parlamentin viime vaaleihin. Eurooppa-neuvosto on useaan otteeseen todennut, että unioni ja sen toimielimet olisi tuotava lähemmäs jäsenvaltioiden kansalaisia, ja se on kannustanut unionin toimielimiä tukemaan kansalaisten osallistumista julkiseen elämään ja päätöksentekoon.

Komissio esittää tähän ongelmaan kolmentyyppisiä ratkaisuja, jotka on tarkoitus toteuttaa komission eri aloitteiden muodossa. Ensinnäkin kansalaisille olisi tiedotettava paremmin unionin toimielimistä ja yleensä Eurooppa-asioista. Toiseksi kansalaisten olisi oltava täysin perillä oikeuksistaan unionin kansalaisina ja pystyttävä hyödyntämään kaikkia oikeuksiaan, joihin viitataan EY:n perustamissopimuksen 17 artiklassa, ja sama koskee Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisia perusoikeuksia. Kolmanneksi heidän olisi oltava tietoisia myös velvollisuuksistaan kansalaisina ja osallistuttava aktiivisesti Euroopan yhdentymisprosessiin, jolloin yhteenkuuluvuus ja eurooppalainen identiteetti vahvistuvat.

Tämän ohjelman tavoitteena on käsitellä kolmannen kohdan kysymyksiä. Kansalaisten ja unionin toimielinten lähentämisen haaste on läheisesti sidoksissa eurooppalaisten välisen yhteenkuuluvuuden lujittamisen haasteeseen etenkin 10 uuden jäsenvaltion liityttyä unioniin 1. toukokuuta 2004. Tällaisessa tilanteessa eurooppalaisten yhteiskuntien yhteiset arvot, kuten vapaus, tasapuolisuus, suvaitsevaisuus ja yhteisvastuullisuus, muuttuvat tärkeämmiksi kuin koskaan aiemmin.

Sen vuoksi Euroopan unionissa tarvitaan ohjelma, jossa kansalaiset nostetaan tapahtumien keskipisteeseen ja heille tarjotaan mahdollisuus kantaa täysimääräisesti vastuunsa unionin kansalaisina ja jolla vastataan tarpeeseen lisätä kansalaisten osuutta Euroopan rakentamisessa. Ohjelmassa on tarkoitus kannustaa eri maiden kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen yhteistyötä tapaamisten, yhteisen toiminnan ja omien ideoiden kehittämisen muodossa Euroopan laajuisessa ympäristössä kansalliset näkemykset ylittävällä tavalla ja monimuotoisuutta kunnioittaen. Keskinäinen yhteisymmärrys, yhteisvastuullisuus ja tunne kuulumisesta Eurooppaan ovat keskeisiä kansalaisten osallistumista edistäviä tekijöitä.

1. EHDOTUKSEN TAUSTAA

Neuvoston päätös yhteisön toimintaohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi (kansalaisosallistuminen), joka hyväksyttiin 26. tammikuuta 2004, toimii oikeusperustana unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseen suunnatuille avustuksille kolmen vuoden jaksolla (2004–2006)[1].

Komission tiedonannossa ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen – Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013”[2] esitetään yhdeksi EU:n ensisijaisista toimista unionin kansalaisuuden kehittämistä. Kansalaisuus olisi toteutettava edistämällä eurooppalaista kulttuuria ja monimuotoisuutta siten, että unionin kansalaisia suoraan koskevat alat, myös kansalaisuus, katetaan yhdentymisprosessissa. Ottaen huomioon edellä todetut pyrkimykset sekä julkisen kuulemismenettelyn ja tulevan välineen ennakkoarvioinnin tulokset komissio esittää säädösehdotuksen osana uutta ohjelmasukupolvea 2007–2013. Ehdotetun ohjelman avulla varmistetaan nykyisen kansalaisten osallistumista koskevan ohjelman jatkuvuus sekä pohjustetaan tietä uusille toimille, joihin sisältyy tulevaan kehitykseen mukautumiseksi tarvittavaa joustavuutta.

2. SIDOSRYHMIEN JULKISEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET

2.1 Julkiset kuulemismenettelyt

Uutta ohjelmaa koskevan ehdotuksen valmistelun yhteydessä toteutettiin laaja kuuleminen käsiteltävistä ongelmista ja aiheista, kohdekäyttäjistä, keskeisistä tavoitteista ja mahdollisista toteutusvaihtoehdoista. Vuoden 2004 joulukuusta vuoden 2005 helmikuuhun verkossa toteutetun kuulemismenettelyn tuloksena saatiin yli tuhat vastausta, joista noin 700 tuli organisaatioilta ja noin 300 yksittäisiltä vastaajilta. Keskustelufoorumi, jonka noin 350 osallistujaa edustivat sidosryhmien laajaa joukkoa, järjestettiin 3. ja 4. helmikuuta 2004.

Kuulemismenettelyn merkittävimpänä antina oli uuden ohjelman saama runsas kannatus. Ehdotettua yleistä lähestymistapaa, jossa kohteina ovat sekä kansalaiset suoraan että kansalaisjärjestöt, tuettiin voimakkaasti.

Nykyiset toimet, kuten ystävyyskuntatoiminta ja toiminta-avustukset järjestöille, ovat olleet menestyksekkäitä, mistä on osoituksena laaja kannatus niiden jatkamiselle. Merkittävimpiä uusia ideoita olivat monivuotiset ohjelmat, eri jäsenvaltioiden paikallisissa hankkeissa saatujen kokemusten yhdistäminen, innovatiivisten kumppanuuksien kehittäminen uusien kumppanien kanssa ja kansalaisia EU:n tasolla aktivoivat suuret tilaisuudet varsinkin osana kulttuurienvälistä vuoropuhelua.

Ohjelman toteutusta ohjaavia erilaisia yleisiä periaatteita korostettiin. Kansainvälistä ulottuvuutta pidettiin olennaisen tärkeänä. Lisäksi painotettiin tarvetta rakentaa siltoja ”vanhojen”, ”uusien” ja tulevien jäsenvaltioiden kansalaisten välille. Tärkeänä pidettiin myös synergiaetujen luomista toteutettujen eri toimien välille ja erityyppisten sidosryhmien verkottumista. Lisäksi tuotiin esiin tämän ohjelman ja komission muiden ohjelmien välisten sidosten tarve.

2.2 Ennakkoarviointi

Ennakkoarviointiraportissa esitellään kuulemisen tulokset ehdotuksen tueksi. Raportin mukaan on vastattava kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen tarpeeseen luoda kansainvälisiä toimia tukeva ohjelma aktiivisen kansalaisuuden alalla. Siinä korostetaan täydentävyyttä suhteessa Euroopan unionin muihin ohjelmiin ja toimiin, etenkin sellaisiin, joiden toteuttajina ovat lehdistö- ja viestintäpääosasto, tutkimuksen pääosasto sekä oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto.

3. UUDEN OHJELMAN TAVOITTEET

Ehdotetun ohjelman yleistavoitteena on osaltaan

- antaa kansalaisille mahdollisuus toimia vuorovaikutuksessa ja osallistua yhä tiiviimmän, kulttuurisen monimuotoisuuden yhdistämän ja rikastuttaman Euroopan rakentamiseen

- muodostaa eurooppalainen identiteetti, joka perustuu tunnustettuihin yhteisiin arvoihin sekä yhteiseen historiaan ja kulttuuriin

- lujittaa keskinäistä yhteisymmärrystä unionin kansalaisten välillä siten, että kulttuuriselle monimuotoisuudelle annetaan arvoa ja tunnustusta ja edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua.

Kun otetaan huomioon nykytilanne ja todetut tarpeet, soveltuvimmat kansainvälisesti toteutettavat erityistavoitteet ovat seuraavat:

- Kootaan yhteen paikallisyhteisöjen jäseniä kaikkialta Euroopasta jakamaan ja vaihtamaan kokemuksia, näkemyksiä ja arvoja, jotta opitaan menneestä ja rakennetaan tulevaa varten.

Ohjelmassa edistetään unionin kansalaisten osallistumista suoraan ohjelman toimiin sekä eurooppalaisen identiteetin käsitteen kehittämiseen. Yksi tehokkaimmista osallistumistavoista on muiden kulttuurien kokeminen suoraan ympäristössä, joka on suotuisa tiedonvaihdolle ja jossa oppimisen lähtökohtana käytetään osallistumista pohjimmiltaan eurooppalaisiin asioihin ja toimiin. Kulttuurienvälinen vaihto osaltaan lisää keskinäistä tietämystä Euroopan kansojen kulttuurista ja historiasta, joten sen myötä nostetaan esille yhteistä kulttuuriperintöä ja lujitetaan yhteisen tulevaisuuden perustaa.

- Edistetään kansalaisjärjestöjen välistä unionin kansalaisuuteen liittyvää toimintaa, keskustelua ja pohdintaa Euroopan tasolla.

Kansalaisjärjestöjen kansainvälistä yhteistyötä Euroopan tasolla on tarpeen tukea. Euroopan tason järjestöt, jotka edustavat hyvin monenlaisia kansalaisia, voivat toimia käytäntöjen levittäjinä ja kanavana kansalaisten äänen kuuluville saamiseksi Euroopassa unionin kansalaisuuteen liittyvien kansainvälisten ja laaja-alaisten toimien, keskustelun ja pohdinnan kautta.

- Tehdään Eurooppa-ajatus kansalaisille tutummaksi edistämällä eurooppalaisia arvoja ja saavutuksia ja antamalla tunnustusta niille sekä vaalimalla Euroopan menneisyyden muistoa.

On tarpeen toteuttaa toimia, jotka on suunnattu mahdollisimman suurelle yleisölle yli rajojen, jotka perustuvat yhteisiin ajatuksiin, arvoihin tai saavutuksiin ja jotka tulevat tutuiksi mahdollisimman monille eurooppalaisille. Tällaisten kaikkialla Euroopassa toteutettavien toimien tavoitteena on vahvistaa tietoisuutta yhteisistä eurooppalaisista ihanteista, jotka täydentävät nykyistä tietoisuutta kansallisesta ja alueellisesta identiteetistä. Toimien tarkoituksena on tuoda esille yhteistä kulttuuriperintöä.

- Kannustetaan kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen tasapainoista mukanaoloa ja kulttuurienväliseen vuoropuheluun osallistumista sekä Euroopan monimuotoisuuden ja yhtenäisyyden esille tuomista; erityistä huomiota kiinnitetään äskettäin Euroopan unioniin liittyneiden jäsenvaltioiden kanssa toteutettaviin toimiin.

Mikäli uudempien jäsenvaltioiden kansalaiset ja kansalaisjärjestöt eivät ole vahvasti ja täysimääräisesti toiminnassa mukana, Euroopan kehitys on vaarassa taantua. Sen vuoksi kaikissa edellä kuvatuissa tavoitteissa otetaan huomioon tämä viimeinen tavoite, joka pannaan täytäntöön ohjelman kaikissa toimissa. Kansainvälinen yhteistyö on tämän tavoitteen kohdalla keskeisessä asemassa.

4. TOIMET

4.1 Toimi 1: Aktiivisten kansalaisten Eurooppa

Ystävyyskuntatoiminta

Kohteena ovat toimet, joihin liittyy tai joilla edistetään unionin kansalaisten suoraa vaihtoa ystävyyskuntatoiminnassa. Se käsittää myös toiminnan yhteydessä järjestettäviä konferensseja tai seminaareja yhteisesti kiinnostavista aiheista sekä asiaan liittyviä julkaisuja. Toimenpiteen avulla lisätään osaltaan aktiivisesti kansalaisten keskinäistä tietämystä ja yhteisymmärrystä.

Kansalaishankkeet ja niitä tukevat toimenpiteet

Toimenpiteen tarkoituksena on tukea erilaisia kansainvälisiä ja laaja-alaisia hankkeita, joihin kansalaiset osallistuvat suoraan. Hankkeiden laajuus ja kohde määräytyvät yhteiskunnan kehityssuuntausten mukaan, ja hankkeissa tarkastellaan mahdollisuuksia ratkaista havaittuja ongelmia innovatiivisia lähestymistapoja käyttäen. Hankkeissa kootaan yhteen taustoiltaan erilaisia kansalaisia, jotka toimivat yhdessä tai keskustelevat aiheinaan yhteiset Eurooppa-asiat. Tällä tavoin lisätään kansalaisten keskinäistä yhteisymmärrystä ja tietoisuutta Euroopan yhdentymisprosessista. Kansalaishankkeiden parantamiseksi on lisäksi tarpeen kehittää tukitoimenpiteitä, jotka liittyvät parhaiden toimintatapojen vaihtoon, paikallis- ja aluetason sidosryhmien, myös viranomaisten, kokemusten yhdistämiseen ja uusien taitojen kehittämiseen esimerkiksi koulutuksen avulla.

4.2 Toimi 2: Aktiivinen kansalaisyhteiskunta Euroopassa

Rakennetuki EU-politiikan tutkimusorganisaatioille

Eurooppa-asioissa uusia ideoita ja pohdintoja esittävät elimet ovat tärkeitä institutionaalisia yhteystahoja, jotka pystyvät antamaan strategisia ja laaja-alaisia riippumattomia suosituksia EU:n toimielimille. Ne voivat toiminnallaan antaa virikkeitä keskusteluun etenkin unionin kansalaisuudesta ja eurooppalaisista arvoista ja kulttuureista. Toimenpiteen tavoitteena on parantaa institutionaalisia valmiuksia organisaatioissa, jotka ovat edustavia, tuottavat todellista eurooppalaista lisäarvoa, voivat saada aikaan merkittäviä kerrannaisvaikutuksia ja pystyvät toimimaan yhteistyössä tämän ohjelman muiden edunsaajien kanssa. Euroopan laajuisten verkkojen lujittaminen on tällä alalla tärkeä tehtävä.

Rakennetuki Euroopan tason kansalaisjärjestöille

Kansalaisjärjestöt ovat tarpeellisia ja niiden on voitava toimia ja pitää yhteyttä Euroopan laajuisesti monilla yleisen edun mukaisilla aloilla (esim. yhteiset arvot ja yhteinen perintö, vapaaehtoistoiminta, sosiaaliset kysymykset). Toimenpiteen avulla niille annetaan valmiudet ja vakaat edellytykset edistää jäsentensä ja kansalaisyhteiskunnan kansainvälistä toimintaa Euroopan tasolla. Euroopan laajuisten verkkojen lujittaminen on tällä alalla tärkeä tehtävä.

Tuki kansalaisjärjestöjen käynnistämille hankkeille

Keskustelujen, julkaisujen, valistustoimien ja muiden konkreettisten kansainvälisten hankkeiden ansiosta kansalaisjärjestöt, kuten valtiosta riippumattomat järjestöt, ammattijärjestöt, liitot ja tutkimuslaitokset, voivat saada kansalaiset liikkeelle tai ajaa heidän etujaan. Kansalaisjärjestöjen toiminnan Euroopan laajuisen ulottuvuuden käyttöönoton tai kehittämisen myötä järjestöt voivat parantaa valmiuksiaan ja saavuttaa suuremman yleisön. Eri jäsenvaltioiden kansalaisjärjestöjen suoran yhteistyön avulla osaltaan lisätään keskinäistä yhteisymmärrystä eri kulttuureista ja näkökannoista ja tunnistetaan yhteisiä huolenaiheita ja arvoja.

4.3 Toimi 3: Yhteinen Eurooppa

Hyvän näkyvyyden tapahtumat

Toimenpiteen avulla tuetaan tapahtumia, jotka Euroopan komissio järjestää tai joita se on mukana järjestämässä ja joiden laajuus ja aihealue ovat merkittävät. Ne koskettavat merkittävällä tavalla Euroopan kansoja ja osaltaan lisäävät tunnetta kuulumisesta samaan yhteisöön sekä tietoisuutta Euroopan unionin historiasta, saavutuksista ja arvoista, kannustavat osallistumaan kulttuurienväliseen vuoropuheluun ja edistävät eurooppalaisen identiteetin kehittymistä.

Tutkimukset

Lisätäkseen yhteisymmärrystä aktiivisesta kansalaisuudesta Euroopan tasolla komissio toteuttaa tutkimuksia, kyselyjä ja mielipidemittauksia.

Tiedotuksen ja tiedonlevityksen välineet

Koska ohjelmassa keskitytään kansalaisiin ja toteutetaan monenlaisia aloitteita aktiivisen kansalaisuuden alalla, on tarpeen laajalti tiedottaa sen eri toimista, muista kansalaisuuteen liittyvistä EU:n toimista ja muista aiheeseen liittyvistä aloitteista Internet-portaalia ja muita välineitä käyttäen.

5. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

5.1 Oikeusperusta

Ohjelman jokaisessa tavoitteessa otetaan huomioon keskinäisen yhteisymmärryksen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisen olennainen merkitys sekä välttämätön tarve keskittyä yhteisiin arvoihin, kulttuuriin ja historiaan, jotka ovat eurooppalaisen identiteetin rakennusaineita.

Tavoitteet ovat sidoksissa EY:n perustamissopimuksen kulttuuria käsittelevään 151 artiklaan, mutta on tarpeen viitata myös EY:n perustamissopimuksen 308 artiklaan, jotta ohjelman ne toimet tulevat katetuksi, joille ei ole erillistä oikeusperustaa perustamissopimuksessa.

5.2 Toissijaisuus

Ohjelman suunnitellut toimet täydentävät jäsenvaltioiden toteuttamia toimia etenkin kulttuurin ja koulutuksen aloilla. Komissio katsoo tehtäväkseen ehdottaa täydennyksenä erillistä haasteellista ohjelmaa, jolla edistetään kansalaisten aktiivista osallistumista unionin kehittämiseen kansainvälisten toimien pohjalta. Jäsenvaltioiden tasolla esimerkiksi ystävyyskuntahankkeissa ei aina oteta erikseen huomioon keskustelua ja toimintaa Euroopan tasolla eikä yhteistyön ja liikkuvuuden aihealuetta.

5.3 Oikeasuhteisuus

Ehdotetussa ohjelmassa keskitytään perustamissopimuksen tavoitteisiin: siinä tuodaan esille yhteiset arvot unohtamatta kansallista ja alueellista monimuotoisuutta. Kansalaisia kannustetaan aktiivisesti osallistumaan eurooppalaisten arvojen, ihanteiden ja elämän muotoutumiseen sekä yhteistyöhön jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden välillä. Ohjelman suunnitellut toimet eivät suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ylitä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

5.4 Säädöstyypin valinta

Säädös ei soveltuisi edellä kuvattuun kansalaisten osallistumisen kannustamiseen. Ehdotetut tavoitteet edellyttävät käytännön toimien toteuttamistä Euroopan tasolla. Toimia varten tarvitaan soveltuvaa rahoitustukea, eikä tavoitteita voida saavuttaa vain suositusten tai jäsenvaltioiden välisen yhteistyön avulla.

5.5 Yksinkertaistaminen

Edellä mainituissa 10. helmikuuta ja 9. maaliskuuta 2004 julkaistuissa komission tiedonannoissa korostetaan, että lainsäädäntövälineiden uudelleentarkastelua on syytä hyödyntää yksinkertaistamalla huomattavassa määrin yhteisön välineiden rakennetta ja täytäntöönpanoa sekä järkeistämällä uusia ohjelmia mahdollisimman pitkälti.

Edunsaajien kannalta yksinkertaisemmat menetelmät

Komissio tarkastelee kaikkia nykyisin käytettävissä olevia keinoja edunsaajille aiheutuvien rasitteiden vähentämiseksi voimassaolevia varainhoitoa koskevia säännöksiä noudattaen, ja etenkin seuraavia:

- yksinkertaistetaan lomakkeita ja hakumenettelyjä

- supistetaan joissakin tapauksissa tukisopimusten sisältämän tiedon määrää

- tehdään sopimuksentekomenettelystä avoimempi ja parannetaan hakijoille suunnattua tiedotusta

- noudatetaan suhteellisuusperiaatetta mahdollisimman pitkälti esimerkiksi käyttämällä pienemmissä rahoitusosuuksissa kiinteämääräisiin summiin perustuvia järjestelmiä

- tehdään pienten tukien kohdalla mahdolliseksi luontoissuorituksina toteutettava yhteisrahoitus.

Ohjelman hallinnon helpottamiseksi ehdotettuun oikeusperustaan on sisällytetty neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 nojalla sallitut poikkeukset ja sen mukaiset täytäntöönpanotoimet.

Monivuotisten kumppanuussopimusten kehittäminen

Ohjelmassa kehitetään monivuotisten kumppanuuksien periaatetta. Kumppanuudet perustuvat sovittuihin tavoitteisiin, ja niitä muokataan tulosten analysoinnin pohjalta sen varmistamiseksi, että sekä kansalaisyhteiskunta että Euroopan unioni hyötyvät niistä.

Hallinnoinnin järkeistäminen

Ohjelmaa hallinnoidaan keskitetysti joko suoraan tai välillisesti. Ohjelman vaikuttavuuden ja tehokkuuden parantamiseksi komissio antaa joidenkin toimenpiteiden hallinnoinnin toimeenpanoviraston tehtäväksi. Tarvittaessa ohjelmaa voidaan osittain hallinnoida myös jäsenvaltioiden tasolla (keskitetty välillinen hallinnointi).

Budjettikohtien yksinkertaistaminen

Myös ohjelman toimiin liittyvä varainhoito on entistä yksinkertaisempaa komission kannalta, koska ohjelmalla on vain yksi budjettikohta kahdeksan sijaan (lukuun ottamatta hallintomenoja).

6. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON

Ohjelman kustannukset kaudella 2007–2013 ovat 235 miljoonaa euroa.

2005/0041 (COD)

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

kaudella 2007–2013 toteutettavasta ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 151 ja 308 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[3],

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[4],

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[5],

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[6],

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Unionin kansalaisuutta olisi pidettävä jäsenvaltioiden kansalaisten perustavaa laatua olevana asemana.

(2) Yhteisön olisi toissijaisuutta asianmukaisesti noudattaen kannustettava Euroopan unionin kansalaisia hyödyntämään täysimääräisesti unionin kansalaisuuden kaikki puolet.

(3) Jotta kansalaiset voisivat antaa täyden tukensa Euroopan yhdentymiselle, olisi entistä enemmän korostettava yhteisiä arvoja sekä yhteistä historiaa ja kulttuuria keskeisinä tekijöinä kansalaisten kuulumisessa yhteiskuntaan, joka perustuu vapauden ja demokratian periaatteiden noudattamiseen sekä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen monimuotoisuutta vaalien.

(4) Sen varmistamiseksi, että Euroopan unioni tuodaan lähemmäs kansalaisia ja että kansalaiset voivat täysimääräisesti osallistua tiiviimmän unionin kehittämiseen, on tarpeen lähestyä kaikkia kansalaisia ja kannustaa heitä osallistumaan kansainvälisiin vaihtoihin ja yhteistyötoimiin, jolloin osaltaan vahvistetaan tunnetta yhteisistä eurooppalaisista ihanteista.

(5) Euroopan parlamentti on todennut 15 päivänä huhtikuuta 1988 antamassaan päätöslauselmassa[7], että on suotavaa ryhtyä merkittävin toimin edistämään eri jäsenvaltioiden kansalaisten välisten yhteyksien lisäämistä ja että Euroopan unionin erityistuki jäsenvaltioiden kuntien välisen ystävyyskuntatoiminnan kehittämiseen on perusteltua ja toivottavaa.

(6) Eurooppa-neuvosto on useaan otteeseen todennut, että unioni ja sen toimielimet olisi tuotava lähemmäs jäsenvaltioiden kansalaisia. Se on kannustanut unionin toimielimiä käymään avointa ja säännöllistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa ja tukemaan kansalaisten osallistumista julkiseen elämään ja päätöksentekoon sekä samalla korostamaan unionin kansalaisten keskeisiä yhteisiä arvoja[8].

(7) Neuvosto on hyväksynyt 26 päivänä tammikuuta 2004 tekemällään päätöksellä[9] yhteisön toimintaohjelman unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi (kansalaisosallistuminen); toimintaohjelmassa todetaan, että olisi pidettävä yllä vuoropuhelua kansalaisjärjestöjen ja kuntien kanssa sekä tuettava kansalaisten aktiivista osallistumista.

(8) Euroopan, kansallisen ja alueellisen tason kansalaisjärjestöt ovat tärkeitä yhteystahoja kansalaisten tavoittamiseksi. Sen vuoksi niiden kansainvälistä yhteistyötä olisi tuettava.

(9) EU-politiikan tutkimusorganisaatiot voivat esittää uusia ideoita ja pohdintoja Euroopan tason keskustelun virikkeiksi. Ne voivat myös luoda yhteyksiä EU:n toimielinten ja kansalaisten välille, joten niitä on syytä tukea.

(10) Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että kaikkien jäsenvaltioiden kansalaiset ja kansalaisjärjestöt ovat tasapainoisesti mukana kansainvälisissä hankkeissa ja toimissa.

(11) Ehdokasmaita ja ETA-sopimuksen sopimuspuolina olevia EFTA-maita pidetään kelpoisina osallistumaan yhteisön ohjelmiin kyseisten maiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti.

(12) Thessalonikissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on hyväksynyt asiakirjan ”Länsi-Balkania koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: kohti yhdentyvää Eurooppaa”, jossa Länsi-Balkanin maita kehotetaan osallistumaan yhteisön ohjelmien ja elinten toimintaan; sen vuoksi Länsi-Balkanin maita olisi pidettävä kelpoisina osallistumaan yhteisön ohjelmiin.

(13) Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhdessä säännöllisesti seurattava ja arvioitava ohjelman toteutusta, jotta mukautukset etenkin painotuksiin toimenpiteiden täytäntöönpanossa olisivat mahdollisia.

(14) On sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002[10] (jäljempänä ’varainhoitoasetus’) ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002[11], joilla suojataan yhteisön taloudelliset edut, noudattaen yksinkertaisuuden ja johdonmukaisuuden periaatteita budjettivälineiden valinnassa ja ottaen huomioon niiden tapausten rajallinen määrä, joissa komissiolla säilyy välitön toteutus- ja hallinnointivastuu, sekä resurssien määrän ja resurssien käytöstä johtuvan hallinnollisen rasituksen oikeasuhteisuus. Lisäksi olisi säädettävä neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 erityisistä soveltamissäännöistä ja täytäntöönpanotoimista sekä niihin tarvittaessa tuensaajien erityispiirteiden ja toimien luonteen perusteella myönnettävistä poikkeuksista.

(15) Olisi myös toteutettava aiheellisia toimenpiteitä väärinkäytösten ja petosten torjumiseksi sekä menetettyjen tai aiheettomasti maksettujen tai käytettyjen varojen perimiseksi takaisin.

(16) Tässä päätöksessä vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjän on pidettävä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta … päivänä …kuuta … tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen … kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena.

(17) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman tavoitteita, jotka ohjelman toimien ja toimenpiteiden kansainvälisen ja monenvälisen luonteen takia voidaan tämän vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(18) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[12] mukaisesti.

(19) Olisi vahvistettava siirtymäkauden toimenpiteet ennen 31 päivää joulukuuta 2006 aloitettujen toimien seurantaa varten päätöksen 2004/100/EY mukaisesti,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla Ohjelman kohde ja soveltamisala

1. Tällä päätöksellä perustetaan ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelma 1 päivänä tammikuuta 2007 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2013 päättyväksi kaudeksi.

2. Ohjelmalla edistetään osaltaan seuraavia yleistavoitteita:

- Annetaan kansalaisille mahdollisuus toimia vuorovaikutuksessa ja osallistua yhä tiiviimmän, kulttuurisen monimuotoisuuden yhdistämän ja rikastuttaman Euroopan rakentamiseen.

- Muodostetaan eurooppalainen identiteetti, joka perustuu tunnustettuihin yhteisiin arvoihin sekä yhteiseen historiaan ja kulttuuriin.

- Lujitetaan keskinäistä yhteisymmärrystä unionin kansalaisten välillä siten, että kulttuuriselle monimuotoisuudelle annetaan arvoa ja tunnustusta ja edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua.

2 artikla Ohjelman erityistavoitteet

Ohjelmalla on seuraavat kansainväliseen toteutukseen perustuvat erityistavoitteet:

Kootaan yhteen paikallisyhteisöjen jäseniä kaikkialta Euroopasta jakamaan ja vaihtamaan kokemuksia, näkemyksiä ja arvoja, jotta opitaan menneestä ja rakennetaan tulevaa varten.

Edistetään kansalaisjärjestöjen välistä unionin kansalaisuuteen liittyvää toimintaa, keskustelua ja pohdintaa Euroopan tasolla.

Tehdään Eurooppa-ajatus kansalaisille tutummaksi edistämällä eurooppalaisia arvoja ja saavutuksia ja antamalla tunnustusta niille sekä vaalimalla Euroopan menneisyyden muistoa.

Kannustetaan kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen tasapainoista mukanaoloa ja kulttuurienväliseen vuoropuheluun osallistumista sekä Euroopan monimuotoisuuden ja yhtenäisyyden esille tuomista; erityistä huomiota kiinnitetään äskettäin Euroopan unioniin liittyneiden jäsenvaltioiden kanssa toteutettaviin toimiin.

3 artikla Toimet

1. Ohjelman tavoitteet pyritään saavuttamaan tukemalla seuraavia toimia, joita koskevat yksityiskohdat esitetään liitteessä olevassa I osassa:

Aktiivisten kansalaisten Eurooppa

ystävyyskuntatoiminta

kansalaishankkeet ja niitä tukevat toimenpiteet

Aktiivinen kansalaisyhteiskunta Euroopassa

rakennetuki EU-politiikan tutkimusorganisaatioille

rakennetuki Euroopan tason kansalaisjärjestöille

tuki kansalaisjärjestöjen käynnistämille hankkeille

Yhteinen Eurooppa

hyvän näkyvyyden tapahtumat, kuten muistojuhlat, palkinnot ja Euroopan laajuiset konferenssit

tutkimukset, kyselyt ja mielipidemittaukset

tiedotuksen ja tiedonlevityksen välineet.

2. Jokaisessa toimessa voidaan nostaa etusijalle 2 artiklan 4 kohdan erityistavoitteen mukainen kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen tasapainoinen mukanaolo.

3. Yhteisön toimenpiteitä voidaan toteuttaa tukien tai julkisia hankintoja koskevien sopimusten muodossa.

4. Yhteisön avustusten myöntämisessä voidaan käyttää erilaisia muotoja ja sopimuksia, kuten toiminta-avustukset, yksittäistoimiin myönnettävät avustukset, apurahat ja palkinnot.

5. Julkisia hankintoja koskevat sopimukset kattavat palvelujen ostot, kuten tapahtumien järjestelyt, tutkimustoiminnan, tiedotuksen ja tiedonlevityksen välineet, seurannan ja arvioinnin.

6. Yhteisön avustuksen saamiseksi edellytetään liitteessä olevassa II osassa vahvistettujen vaatimusten täyttymistä.

4 artikla Ohjelmaan osallistuminen

Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat, jäljempänä ’osallistujamaat’:

jäsenvaltiot

ETA-sopimuksen sopimuspuolina olevat EFTA-maat kyseisen sopimuksen määräysten mukaisesti

ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten edellytysten ja sääntöjen mukaisesti

Länsi-Balkanin maat niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka vahvistetaan näiden maiden kanssa yhteisön ohjelmiin osallistumisen yleisistä periaatteista tehdyissä puitesopimuksissa.

5 artikla Ohjelman edunsaajat

Ohjelmaan voivat osallistua kaikki unionin kansalaisuutta edistävät sidosryhmät, erityisesti paikallisyhteisöt, EU-politiikan tutkimusorganisaatiot, kansalaisryhmät ja muut kansalaisjärjestöt, kuten valtiosta riippumattomat järjestöt, yhteisöt, verkostot, yhdistykset ja liitot sekä ammattijärjestöt.

6 artikla Yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa

Ohjelmaan voi kuulua myös yhteistoimintaa aktiivisen kansalaisuuden alalla vaikuttavien kansainvälisten organisaatioiden, kuten Euroopan neuvoston ja Unescon, kanssa yhteisrahoituksen pohjalta sekä noudattaen neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ja kunkin toimielimen tai organisaation sääntöjä.

7 artikla Täytäntöönpanotoimet

1. Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet liitteen säännösten mukaisesti.

2. Seuraavista toimenpiteistä päätetään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen:

ohjelman täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt, mukaan luettuna vuotuinen työohjelma sekä valintaperusteet ja -menettelyt

ohjelman eri toimien välinen yleinen tasapaino

ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt.

3. Kaikista muista ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

4. Komissio voi 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti laatia suuntaviivoja liitteessä tarkoitetuista toimista mukauttaakseen ohjelmaa painotusten muuttumiseen unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla.

8 artikla Komitea

1. Komissiota avustaa komitea.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kaksi kuukautta.

3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

9 artikla Johdonmukaisuus suhteessa yhteisön ja Euroopan unionin muihin välineisiin

1. Komissio varmistaa tämän ohjelman johdonmukaisuuden ja täydentävyyden suhteessa yhteisön muihin toiminta-aloihin, erityisesti yleissivistävään koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen, kulttuuriin, urheiluun, perusoikeuksiin ja -vapauksiin, sosiaalisen osallisuuden edistämiseen, sukupuolten tasa-arvoon, syrjinnän torjumiseen, tutkimukseen ja unionin ulkoisiin toimiin varsinkin Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä.

2. Ohjelmassa voidaan yhdistää resursseja muiden yhteisön ja unionin välineiden kanssa sellaisten toimien toteuttamiseksi, joilla voidaan saavuttaa ohjelman ja kyseisten välineiden yhteisiä tavoitteita.

10 artikla Budjettivarat

1. Vahvistetaan tämän ohjelman täytäntöönpanoa varten 235 miljoonan euron rahoitusvarat 1 artiklassa tarkoitetuksi kaudeksi.

2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.

11 artikla Varainhoitosäännökset

1. Komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 176 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio voi päättää edunsaajien ominaispiirteiden ja toimien luonteen perusteella, onko syytä poiketa sen tarkistamisesta, että näillä on riittävä ammatillinen tutkintotaso ja pätevyys ehdotetun toimen tai toimintasuunnitelman toteuttamiseen.

2. Rahoitustuki annetaan avustusten muodossa oikeushenkilöille. Apurahoja voidaan tietyissä tapauksissa myöntää luonnollisille henkilöille neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 114 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3. Komissio voi myöntää luonnollisille tai oikeushenkilöille palkintoja ohjelman yhteydessä toteutetuista toimista tai hankkeista.

4. Komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 181 artiklan mukaisesti ja toimen luonteen perusteella voidaan sallia kiinteämääräisten summien maksaminen ja/tai yksikkökustannustaulukoiden käyttäminen.

5. Euroopan unionin yleisen edun mukaista tavoitetta edistäville yhteisöille, sellaisina kuin ne on määritelty komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 162 artiklassa, ohjelman puitteissa myönnettyjen toiminta-avustusten määrää ei uusimisen tapauksessa automaattisesti alenneta asteittain neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 113 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6. Pienten avustusten kohdalla voidaan sallia yhteisrahoitus luontoissuorituksina.

7. Tietojen määrää voidaan supistaa, kun kyseessä ovat pienet avustukset, kuten apuraha tai yksittäinen matka-apuraha.

8. Erityistapauksissa, kuten pienen avustuksen myöntämisen yhteydessä, edunsaajaa ei tarvitse vaatia osoittamaan taloudellisia valmiuksiaan suoriutua suunnitellusta hankkeesta tai työohjelmasta.

12 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen

1. Komissio varmistaa, että kun tämän päätöksen mukaisesti rahoitettuja toimia pannaan täytäntöön, yhteisön taloudelliset edut suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperinnällä ja – jos väärinkäytöksiä todetaan – soveltamalla tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

2. Ohjelmaan kuuluvia yhteisön toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu talouden toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hallinnoimille talousarvioille perusteettoman menoerän takia.

3. Komissio voi lykätä toimea varten myönnetyn rahoitustuen suorittamista, vähentää tuen määrää tai periä sen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, mukaan luettuna tämän päätöksen tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättäminen, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu tavalla, joka on ristiriidassa hankkeen luonteen tai sen toteutusta koskevien ehtojen kanssa.

4. Jos määräaikoja ei noudateta tai jos jonkin toimen toteutuksen edistyminen ei anna perusteita kuin osaan myönnetystä rahoitustuesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään komissiolle selvityksen asiasta tietyssä määräajassa. Jos tuensaaja ei anna tyydyttävää vastausta, komissio voi peruuttaa rahoitustuen loppuosan ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista.

5. Kaikki perusteettomasti maksetut erät on palautettava komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

13 artikla Seuranta ja arviointi

1. Komissio varmistaa, että ohjelman toteutusta seurataan ja valvotaan säännöllisesti. Seuranta- ja arviointiprosessin tuloksia on hyödynnettävä ohjelman täytäntöönpanossa.Seurantaan kuuluu 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen raporttien laadinta.Erityistavoitteita voidaan tarkistaa seurantaraporttien tulosten perusteella.

2. Komissio huolehtii ohjelman säännöllisestä, ulkopuolisesta ja riippumattomasta arvioinnista.

3. Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle

väliarviointiraportin saaduista tuloksista ja tämän ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010

tiedonannon tämän ohjelman jatkamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011

jälkiarviointiraportin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.

14 artikla Siirtymäsäännös

Ennen 31 päivää joulukuuta 2006 aloitettuja toimia, jotka perustuvat 26 päivänä tammikuuta 2004 tehtyyn päätökseen 2004/100/EY, hallinnoidaan niiden päättymiseen asti kyseisen päätöksen mukaisesti.

15 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

Tehty Brysselissä [...] päivänä […] kuuta […].

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

LIITE

I TOIMIEN KUVAUS

TOIMI 1: AKTIIVISTEN KANSALAISTEN EUROOPPA

Toimi muodostaa ohjelman osan, joka on suunnattu erityisesti kansalaisille joko suoraan tai välillisesti. Se käsittää kahdentyyppisiä toimenpiteitä:

Ystävyyskuntatoiminta

Kohteena ovat toimet, joihin liittyy tai joilla edistetään unionin kansalaisten suoraa vaihtoa ystävyyskuntatoiminnassa. Se voi käsittää yksittäis- tai pilottitoimia tai se voidaan toteuttaa jäsenneltyinä, monivuotisina ja monien kumppaneiden välisinä sopimuksina, joissa noudatetaan ohjelmoidumpaa lähestymistapaa ja jotka sisältävät ystävyyskuntatoiminnan yhteydessä järjestettäviä konferensseja tai seminaareja yhteisesti kiinnostavista aiheista, asiaan liittyviä julkaisuja yms. Toimenpiteen avulla lisätään osaltaan aktiivisesti tietämystä ja yhteisymmärrystä kansalaisten ja kulttuurien välillä.

Toimenpiteen täytäntöönpanon edistämiseksi voidaan myöntää rakennetukea suoraan Euroopan kuntien ja alueiden neuvostolle (CEMR), jonka tehtävänä on edistää Euroopan unionin yleisen edun mukaista tavoitetta ja joka on aktiivinen ystävyyskuntatoiminnan alalla.

Kansalaishankkeet ja niitä tukevat toimenpiteet

Toimenpiteen tarkoituksena on tukea erilaisia kansainvälisiä ja laaja-alaisia hankkeita, joihin kansalaiset osallistuvat suoraan. Hankkeiden laajuus ja kohde määräytyvät yhteiskunnan kehityssuuntausten mukaan, ja hankkeissa tarkastellaan mahdollisuuksia ratkaista havaittuja ongelmia innovatiivisia lähestymistapoja käyttäen. Uuden teknologian ja etenkin tietoyhteiskunnan teknologian käyttöä kannustetaan. Hankkeissa kootaan yhteen taustoiltaan erilaisia kansalaisia, jotka toimivat yhdessä tai keskustelevat aiheinaan yhteiset Eurooppa-asiat. Tällä tavoin lisätään kansalaisten keskinäistä yhteisymmärrystä ja tietoisuutta Euroopan yhdentymisprosessista.

Kansalaishankkeiden parantamiseksi on lisäksi tarpeen kehittää tukitoimenpiteitä, jotka liittyvät parhaiden toimintatapojen vaihtoon, paikallis- ja aluetason sidosryhmien, myös viranomaisten, kokemusten yhdistämiseen ja uusien taitojen kehittämiseen esimerkiksi koulutuksen avulla.

Tähän toimeen osoitetaan ohjeellisesti noin 40 prosenttia ohjelman kokonaisbudjetista.

TOIMI 2: AKTIIVINEN KANSALAISYHTEISKUNTA EUROOPASSA

Rakennetuki EU-politiikan tutkimusorganisaatioille

Eurooppa-asioissa uusia ideoita ja pohdintoja esittävät elimet ovat tärkeitä institutionaalisia yhteystahoja, jotka pystyvät antamaan strategisia ja laaja-alaisia riippumattomia suosituksia EU:n toimielimille. Ne voivat toiminnallaan antaa virikkeitä keskusteluun etenkin unionin kansalaisuudesta ja eurooppalaisista arvoista ja kulttuureista. Toimenpiteen tavoitteena on parantaa institutionaalisia valmiuksia organisaatioissa, jotka ovat edustavia, tuottavat todellista eurooppalaista lisäarvoa, voivat saada aikaan merkittäviä kerrannaisvaikutuksia ja pystyvät toimimaan yhteistyössä tämän ohjelman muiden edunsaajien kanssa. Euroopan laajuisten verkkojen lujittaminen on tällä alalla tärkeä tehtävä. Avustuksia voidaan myöntää useita aihealueita ja toimintoja käsittävän monivuotisen työohjelman pohjalta.

Rakennetukea voidaan myöntää suoraan Notre Europe -säätiölle (Groupement d’études et de recherches Notre Europe), joka on Euroopan unionin yleisen edun mukaista tavoitetta edistävä yhteisö.

Rakennetuki Euroopan tason kansalaisjärjestöille

Kansalaisjärjestöt ovat tarpeellisia ja niiden on voitava toimia ja pitää yhteyttä Euroopan laajuisesti monilla yleisen edun mukaisilla aloilla (esim. yhteiset arvot ja yhteinen perintö, vapaaehtoistoiminta, sosiaaliset kysymykset). Toimenpiteen avulla niille annetaan valmiudet ja vakaat edellytykset edistää jäsentensä ja kansalaisyhteiskunnan kansainvälistä toimintaa Euroopan tasolla. Euroopan laajuisten verkkojen lujittaminen on tällä alalla tärkeä tehtävä. Avustuksia voidaan myöntää useita aihealueita ja toimintoja käsittävän monivuotisen työohjelman pohjalta.

Suoraa rakennetukea voidaan myöntää Euroopan unionin yleisen edun mukaista tavoitetta edistäville yhteisöille. Tällaisia ovat esimerkiksi Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumi (Platform of European Social NGOs) ja Eurooppa-liike (European Movement).

Tuki kansalaisjärjestöjen käynnistämille hankkeille

Keskustelujen, julkaisujen, valistustoimien ja muiden kansainvälisten hankkeiden ansiosta kansalaisjärjestöt, kuten valtiosta riippumattomat järjestöt, ammattijärjestöt, liitot ja tutkimuslaitokset, voivat saada kansalaiset liikkeelle tai ajaa heidän etujaan. Kansalaisjärjestöjen toiminnan Euroopan laajuisen ulottuvuuden käyttöönoton tai kehittämisen myötä järjestöt voivat parantaa valmiuksiaan ja saavuttaa suuremman yleisön. Eri jäsenvaltioiden kansalaisjärjestöjen suoran yhteistyön avulla osaltaan lisätään keskinäistä yhteisymmärrystä eri kulttuureista ja näkökannoista ja tunnistetaan yhteisiä huolenaiheita ja arvoja. Toimia voidaan toteuttaa yksittäisten hankkeiden muodossa, mutta pitemmän ajan suunnittelulla varmistetaan myös kestävämmät vaikutukset sekä verkostojen kehittäminen ja synergiaetujen syntyminen.

Tähän toimeen osoitetaan ohjeellisesti noin 30 prosenttia ohjelman kokonaisbudjetista.

TOIMI 3: YHTEINEN EUROOPPA

Hyvän näkyvyyden tapahtumat

Toimenpiteen avulla tuetaan tapahtumia, jotka Euroopan komissio järjestää tai joita se on mukana järjestämässä ja joiden laajuus ja aihealue ovat merkittävät. Ne koskettavat merkittävällä tavalla Euroopan kansoja ja osaltaan lisäävät tunnetta kuulumisesta samaan yhteisöön sekä tietoisuutta Euroopan unionin historiasta, saavutuksista ja arvoista, kannustavat osallistumaan kulttuurienväliseen vuoropuheluun ja edistävät eurooppalaisen identiteetin kehittymistä.

Tällaisia tapahtumia voivat olla historiallisten tapahtumien muistojuhlat, eurooppalaisten saavutusten kunniaksi järjestelyt tapahtumat, tiettyihin aiheisiin keskittyvät valistuskampanjat, Euroopan laajuiset konferenssit sekä palkinnot merkittävien saavutusten esille tuomiseksi. Uuden teknologian ja erityisesti tietoyhteiskunnan teknologian käyttöä kannustetaan.

Tutkimukset

Lisätäkseen yhteisymmärrystä aktiivisesta kansalaisuudesta Euroopan tasolla komissio toteuttaa tutkimuksia, kyselyjä ja mielipidemittauksia.

Tiedotuksen ja tiedonlevityksen välineet

Koska ohjelmassa keskitytään kansalaisiin ja toteutetaan monenlaisia aloitteita aktiivisen kansalaisuuden alalla, on tarpeen laajalti tiedottaa sen eri toimista, muista kansalaisuuteen liittyvistä EU:n toimista ja muista aiheeseen liittyvistä aloitteista Internet-portaalia ja muita välineitä käyttäen.

Rakennetukea voidaan myöntää suoraan Jean Monnet -yhdistykselle (Association Jean Monnet) ja Robert Schuman -keskukselle (Centre européen Robert Schuman), jotka molemmat edistävät Euroopan unionin yleisen edun mukaista tavoitetta.

Tähän toimeen osoitetaan ohjeellisesti noin 15 prosenttia ohjelman kokonaisbudjetista.

II OHJELMAN HALLINNOINTI

Ohjelman täytäntöönpano perustuu ohjelman avoimuuteen hyvin erilaisille organisaatioille ja hankkeille. Sen vuoksi hankkeet ja toimet valitaan pääsääntöisesti avointen tarjouspyyntöjen kautta. Poikkeukset ovat mahdollisia vain erityisissä olosuhteissa ja noudattaen kaikilta osin varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 168 artiklan 1 kohdan c ja d alakohtaa.

Ohjelmassa kehitetään monivuotisten kumppanuuksien periaatetta. Kumppanuudet perustuvat sovittuihin tavoitteisiin, ja niitä muokataan tulosten analysoinnin pohjalta sen varmistamiseksi, että sekä kansalaisyhteiskunta että Euroopan unioni hyötyvät niistä.

Joidenkin toimien kohdalla saattaa olla tarpeen käyttää keskitettyä välillistä hallinnointia.

Kaikkien toimien täytäntöönpano perustuu kasainvälisyyteen. Toimien avulla edistetään kansalaisten liikkumista ja ajatustenvaihtoa Euroopan unionissa.

Verkottuminen ja kerrannaisvaikutusten painottaminen, myös tieto- ja viestintätekniikan käyttö, ovat tärkeitä tekijöitä, jotka vaikuttavat sekä toimien että mukana olevien organisaatioiden luonteeseen. Vuorovaikutusta ja synergiaetujen kehittämistä ohjelmaan osallistuvien erityyppisten sidosryhmien välillä tuetaan.

Ohjelman määrärahoilla voidaan kattaa myös sellaisia menoja, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden toteuttamisen kannalta välittömästi tarpeellisiin valmistaviin toimenpiteisiin, seurantaan, valvontaan, tarkastuksiin ja arviointiin, esimerkiksi tutkimuksiin, kokouksiin ja tiedotus- ja julkaisutoimintaan. Lisäksi määrärahoilla voidaan kattaa tietojenvaihtoon tarkoitettuihin tietoverkkoihin liittyviä kuluja sekä mahdollisia muita menoja, jotka liittyvät tekniseen ja hallinnolliseen apuun, jota komissio tarvitsee ohjelman hallinnoinnissa.

Komissio voi harjoittaa soveltuvaa tiedotus-, julkaisu- ja tiedonlevitystoimintaa. Tällainen toiminta voidaan rahoittaa avustusten muodossa, tai komissio voi suoraan hoitaa järjestelyt ja rahoituksen käyttämällä palvelunhankintasopimuksia.

III VALVONTA JA TARKASTUKSET

Tämän päätöksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa menettelyssä valittuihin hankkeisiin sovelletaan otoksiin perustuvaa tarkastusjärjestelmää.

Avustuksen saajan on säilytettävä komission saatavilla kaikki tositteet menotapahtumista viiden vuoden ajan viimeisestä maksusta. Avustuksen saajan on varmistettava, että tarvittaessa myös tositteet, joita sen kumppanit tai jäsenet mahdollisesti säilyttävät, annetaan komission saataville.

Komissiolla on oikeus suorittaa avustuksen käyttöä koskeva tarkastus joko suoraan henkilöstönsä toimesta tai minkä tahansa valitsemansa pätevän ulkopuolisen organisaation toimesta. Nämä tarkastukset voidaan suorittaa milloin tahansa sopimuksen voimassaoloaikana sekä viiden vuoden kuluessa avustuksen loppumaksun suorittamisesta. Komissio voi näiden tarkastusten tulosten perusteella tarvittaessa tehdä päätöksiä varojen takaisinperinnästä.

Komission henkilöstöllä sekä komission valtuuttamilla ulkopuolisilla henkilöillä on oltava pääsy avustuksen saajan tiloihin sekä oikeus saada kaikki, myös sähköiset, tiedot, joita he tarvitsevat näiden tarkastusten toimittamiseksi.

Tilintarkastustuomioistuimella sekä Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on samat oikeudet kuin komissiolla, kuten oikeus päästä avustuksen saajan tiloihin ja oikeus tietojen saantiin.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

This document is intended to accompany and complement the Explanatory Memorandum. As such, when completing this Legislative Financial Statement, and without prejudice to its legibility, an attempt should be made to avoid repeating information contained in the Explanatory Memorandum. Before filling in this template, please refer to the specific Guidelines that have been drafted to provide guidance and clarification for the items below.

1. NAME OF THE PROPOSAL :

Proposal for a Decision of the EUROPEAN PARLIAMENT and of the COUNCIL establishing the programme “Citizens for Europe” promoting active European citizenship (2007-2013).

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

Education and Culture – Dialogue with the citizens

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- BA lines)) including headings :

15.0601…

15.0104...

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

7 years (01.01.2007 – 31.12.2013)

3.3. Budgetary characteristics:

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

15.0601… | Non-comp | Diff[13] | NO | YES | YES | No 3 |

15.0104… | Non-comp | Non-diff | NO | YES | YES | No 3 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1 Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

Commitment Appropriations | a+c | 21,200 | 28,100 | 29,800 | 34,900 | 38,000 | 40,000 | 43,000 | 235,000 |

Payment Appropriations | b+c | 15,752 | 26,219 | 29,314 | 33,466 | 37,097 | 39,463 | 53,689 | 235,000 |

Administrative expenditure not included in reference amount[16] |

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 17,549 | 28,052 | 31,184 | 35,373 | 39,285 | 41,696 | 55,966 | 249,105 |

Co-financing details

If the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):

EUR million (to 3 decimal places)

Total number of human resources | 36 | 41 | 41 | 43 | 45 | 46 | 46 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

5.1. Need to be met in the short or long term

This is clearly identified in the explanatory Memorandum (see introduction and context of the proposal). This proposal is targeting all citizens (that is without focussing on any specific group or category). The overall approach is to involve both citizens directly and civil society organisations.

5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

5.2.1. Several alternatives were analysed before opting for a new programme:

Instruments other than a programme

A legislative instrument would not be appropriate to promote citizen participation as described above. The proposed objectives imply the implementation of concrete actions at a European level requiring appropriate financial support and could not be achieved by simple recommendations or co-operation between Member States.

The “no action” scenario

The option of not presenting a programme post 2006 would be politically incomprehensible at a time when the Union has undertaken to reinforce European citizenship. A promise has been given to citizens and cannot go unanswered. There would be a predictably high level of outrage and criticism of the Commission in such circumstances. In more general terms the European institutions risk being accused of not giving sufficient importance to the distance which h has arisen between them and citizens and to contradict themselves with regard to their undertakings to citizens (such as the political priorities of the Dutch presidency and the speech of Mr Barroso in his hearing at the parliament). In addition, the end of the programme would involve suppressing a series of successful activities involving citizens such as town twinning. In order to avoid a serious loss of credibility by the European institutions, the European Parliament, a strong supporter of such activities, asked the Commission to present a concrete programme proposal in 2005.

The “no change” scenario

The current programme was established with the objective of establishing a legal base for the granting of a series of subventions for the promotion of active citizenship. This programme is therefore characterised by a series of grants linked to different budget lines which while having a basic logic linking the different elements, suffers from a lack of sufficient cohesion. This programme has been largely criticised by the Parliament and civil society organisations for its lack of ambition. Simply continuing the programme would be insufficient to realise the objectives set out below.

Mainstreaming

This option is not sustainable in that no other sectoral programme can cover the objectives as set out. This programme differentiates itself from the other European initiatives specifically because of its horizontal dimension and its comprehensive approach to promoting active European citizenship.

Conclusion : the need for a new programme

In response to the emergence of the question of citizenship among the political priorities of the Union, the adoption of a new specific programme is the best option for achieving the desired objectives.

In order to respond properly to the expectations of citizens, this programme must firmly place the citizen at the centre of the actions, and is distinguished by its educational and transnational aspects. The first element gives citizens the necessary instruments to become involved at a European level, and the second creates favourable conditions for the mobility of citizens. It thus gives people the opportunity to develop their mutual understanding and to share a feeling of solidarity through the common European values that unite them. In addition, this programme integrates the principle of participative democracy introduced in article 47 of the draft establishing a constitution for Europe.

Through this approach the programme attempts to respond as closely a possible to the needs of civil society. It develops a public arena devoted to dialogue and citizenship open to all citizens and decentralised across the whole of Europe through a support to town twinning, to all types of transnational citizens' initiatives and to events with a European dimension. At the same time it encourages a structured participative process on questions linked to the construction of Europe and the values on which it is based. Finally it respects the diversity which on which the richness of the European Union is founded

5.2.2. European added-value

As indicated above, all actions will be implemented on a transnational basis. They will encourage mobility of citizens and of ideas within Europe. Twinning projects are by nature transnational, but the programme will also encourage transnational cooperation between regional organisations, NGO’s, think tanks etc. It will support the development of the transnational activities of civil society organisations and the structuring of civil society at European level. Some special events will bring more visibility to those transnational activities. Transnational debate and exchange of ideas will be supported. Studies by the Commission or research projects by think tanks will feed this debate.

The programme will pay due attention to broad geographic coverage of supported activities and projects. Special emphasis will be put on the integration of citizens and organisations from new, or future, Member states into transitional projects and networks.

5.2.3. Coherence with other financial instruments and possible synergy

Citizenship is an essential and broad concept in the EU; hence it is no surprise that many actions implemented by the European Commission relate to this wide area, but they have different objectives and different targets, as the following examples illustrate.

Within the DG Education and Culture programmes, the dimension of active citizenship is a recurrent theme. The programmes in the field of Education foresee actions promoting European citizenship. One of the objectives of the Youth programme is to promote young people’s active citizenship in general and their European citizenship in particular. It encourages voluntary work of young Europeans. The Culture programme, by fostering cultural cooperation and intercultural dialogue, also contributes to strengthening the feeling of solidarity and mutual understanding, essential for the building of a European citizenship. However, these programmes are aimed either at specific sectors (such as culture), specific groups (such as youth) or specific activities (such as education and culture) whereas the actions proposed by this programme are specifically aimed to be horizontal and inclusive, addressing issues which do not fit comfortably into the other programmes. It can, however, act as a nexus between all these activities, thus further adding value to its own actions. For example, links between schools and town twinning can easily be imagined.

In the field of Justice, Freedom and Security, the Commission has activities in relation to citizenship, for example the Preparatory action to support civil society in the ten Member States which acceded to the European Union on 1st May 2004, in the areas of the rule of law, democracy, fundamental rights, media pluralism and the fight against corruption. The aim of this action is to reinforce civil society in those countries mainly through support for Non-Governmental Organisations in promoting fundamental rights. The DG is preparing a programme on Fundamental rights and citizenship for the period 2007-2013. Those activities have a clear focus on citizenship rights and fundamental rights. The support to NGO’s therefore is limited to those promoting fundamental rights. The development of this programme of JLS and that of DG EAC are being carried out in close consultation to ensure maximum synergy.

In the context of its research activities, and more specifically on it work in the field of Citizens and governance in a knowledge-based society, the Sixth Framework Programme for Research and Technological Development has an objective of research directed towards providing a sound scientific base for the management of the transition towards a European knowledge based society, conditioned by national, regional and local policies and by decision making by individual citizens, families and other societal units. This covers scientific research on: the implications of European integration and enlargement; new forms of governance; resolution of conflicts and restoration of peace or new forms of citizenship and cultural identities. This research is relevant for policy makers and could be used to improve the EU policy in favour of the active involvement of citizens and their organisations.

In the field of communication, the Commission will be undertaking significant activities aimed at bringing the proposed constitution to the attention of citizens, and building understanding of fundamental rights and the need for active citizenship. However, this activity is top-down and informative whereas this programme has a more bottom-up and participative focus. However, when appropriate, cooperation with DG PRESS will be organised, particularly regarding Action 3 of the programme (Together for Europe).

To what regards the external relations of the EU, complementarities could be envisaged in the context of the Neighbourhood policy. The proposed programme will be open to candidate countries and to the countries of the Western Balkans, which should join the EU. It will not be open to other Third countries. However, the expertise of the programme could be useful for implementing actions involving citizens and civil society in those countries. This would be in line with the objective of tightening the relations with our neighbouring countries.

5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

This Education and Culture policy area aims at reinforcing the human dimension of Europe, notably by developing the feeling for a European citizenship. The current programme will contribute to this overall purpose by:

- Giving citizens the opportunity to interact and participate in constructing an ever closer Europe, united in and enriched through its cultural diversity;

- Forging a European identity, based on recognised common values, history and culture;

- Enhancing mutual understanding between European citizens respecting and celebrating cultural diversity, while contributing to intercultural dialogue.

To that end, four specific objectives (here below) have been identified; they will be implemented on a transnational basis by three sets of actions (following) which constitute the operational objectives:

Specific objective 1 : Bring together people from local communities across Europe to share and exchange experiences, opinions and values, to learn from history and to build for the future

The programme will foster the direct participation of citizens across Europe, both in the activities of the programme and in the development of the notion of a European identity. One of the most effective ways of participation is directly experiencing other cultures in an environment that fosters exchange and where people learn through involvement in issues and actions related to the essence of Europe. This intercultural exchange will contribute to the improvement of the mutual knowledge of the culture and history of the European peoples, and will therefore bring our common cultural heritage to the fore and strengthen the basis for our common future.

Specific objective 2: Foster action, debate and reflection related to European citizenship through cooperation between civil society organisations at European level

There is a need to support transnational cooperation among civil society organisations at European level. Those Europe-wide organisations, representing a vast spectrum of citizens, can act as multipliers and offer a voice in Europe for citizens, through transnational and cross-sectoral actions, debate and reflection, linked to citizenship of the European Union.

Specific objective 3: Make the idea of Europe more tangible for its citizens by promoting and celebrating Europe's values and achievements, while preserving the memory of its past

There is a need for activities addressing the widest possible audience across frontiers, built around shared ideas, values or achievements, and reaching the greatest possible number of Europeans. These activities across Europe have the objective of forging a sense of belonging to common European ideals, adding to the existing sense of national and regional identity. They will contribute to bringing the common cultural heritage to the fore.

Specific objective 4: Encourage the balanced integration of citizens and civil society organisations from all Member States, contributing to intercultural dialogue and bringing to the fore both Europe’s diversity and unity, with particular attention to the activities with Member States that have recently joined the European Unio

Without strong and full participation from citizens, and civil society organisations from the newer Member States, the development of the European space will be severely compromised. All the previous objectives will therefore take this last objective into account, which will be implemented in all the programme’s activities. Transnational cooperation will play an essential role with regard to this objective.

The above objectives will be implemented via the following sets of actions, presented below with their expected results. The elements of networking and focussing on the multiplier effects, including the use of information and communication technologies, will be important, and will be reflected both in the types of activities and the range of organisations involved. The development of interactions and synergies among the various types of stakeholders involved in the programme will be encouraged. This contributes to the notion of sustainability and building a structure which can encourage the emergence of a European active citizenship beyond the constraints and lifetime of the programme. This therefore involves not only developing and strengthening networks but also the organisations themselves. By bringing together and reflecting diversity of people and organisations, the programme can contribute to the development of a dynamic and innovative society.

Action 1: Active citizens for Europe

This action forms the part of the programme directed specifically at citizens, either directly or indirectly. These are broken down into two types of activity as follows:

- Town twinning

The measure is aimed at activities that involve or promote direct exchanges between citizens through their participation in town-twinning activities. These activities may be one-off or pilot in nature: these will include citizens meeting (approx. 1250/year) and conferences or seminars on subjects of common interest (approx 60/year). They can also take the form of structured multi-annual multi-partner agreements which take a more programmed approach (approx. 13/year). This measure will actively contribute to strengthening mutual knowledge and understanding between citizens and between cultures.

For helping in the implementation of this measure, structural support may be provided directly to the Council of European Municipalities and Regions (CEMR), a body pursuing an aim of general European interest, active in the field of town twinning.

- Citizens’ projects and support measures

Under this measure, a variety of projects of transnational and cross-sectoral dimension, directly involving citizens, will be supported (approx. 60/year). The scale and scope of such projects will depend on the evolutions within the society and will explore, through innovative approaches, the possible responses to the needs that will have been identified. Those projects will gather citizens from different horizons, who will act together or debate on common European issues, hereby developing mutual understanding as well as raising awareness of the process of European integration.

It also appears necessary to develop support measures to exchange best practices, to pool experiences between stakeholders at the local and regional levels including public authorities, and to develop new skills for example through training, in order to improve citizens’ projects.

Action 2: Active civil society in Europe

- Structural support to European public policy research organisations (think tanks)

Bodies providing new ideas and reflections on European issues are important institutional interlocutors able to provide independent strategic, cross-sectoral recommendations to the EU institutions... They can undertake activities that feed the debate notably on citizenship of the European Union and on European values and cultures. This measure is aimed at strengthening the institutional capacity of those organisations, which are representative, provide real European added value, can bring about important multiplier effects and, finally, are able to cooperate with other beneficiaries of this programme. The strengthening of transeuropean networks (3/year) is an important element in this area.

Structural support may be provided directly to the association “Groupement d’études et de recherches Notre Europe”, a body pursuing an aim of general European interest.

- Structural support to organisations of civil society at European level

Civil society organisations need to exist and to be able to operate and cooperate at European level in a large number of fields of general interest (e.g. common values and heritage, voluntarism, social issues). This measure will provide them with the capacity and stability to act as transnational catalysts for their members and for civil society at European level. The strengthening of transeuropean networks is an important element of this area. The Commission anticipates to contribute to the operating expenses of approximately 20 networks/year; in order to maximize the cost-effectiveness of this action, a sufficient amount will be allocated to relatively small operating grants (50.000-100.000 €).

Structural support may be provided directly to two bodies pursuing an aim of general European interest: the Platform of European Social NGOs and the European Movement.

- Support to projects initiated by civil society organisations

Civil society organisations, such as non-governmental organisations, trade unions, federations, think tanks, etc., can, through debate, publications, advocacy and other concrete transnational projects, involve citizens or represent their interests. Introducing or building on a European dimension in the activities of civil society organisations will enable them to enhance their capacities and reach wider audiences. Direct cooperation among civil society organisations from different Member States will contribute to mutual understanding for the different cultures and point of views and to the identification of shared concerns and values. Approx. 125 projects will be funded each year to that end.

Action 3 : Together for Europe

- High-visibility events

This measure will support events (approx. 5/year) organised by or in cooperation with the European Commission, which are substantial in scale and scope, strike a significant chord with the peoples of Europe, help to increase their sense of belonging to the same community, make them aware of the history, achievements and values of the European Union, involve them in intercultural dialogue and contribute to the development of their European identity.

- Studies

In order to get a better understanding of active citizenship at European level, the Commission will carry out studies, surveys and opinion polls (Eurobarometer) (2 /year).

- Information and dissemination tools

The focus on citizens and the variety of initiatives in the field of active citizenship call for comprehensive information on the various activities of the programme, on other European actions related to citizenship and on other relevant initiatives to be provided through an Internet portal and other tools.

Structural support may be provided directly to the “Association Jean Monnet” and to the “Centre européen Robert Schuman”, both bodies pursuing an aim of general European interest.

The following table presents the indicators planned for measuring the results and impact of the programme activities:

Objectives | Indicators |

General The general objectives are to contribute to: |

Giving citizens the opportunity to interact and participate in constructing an ever closer Europe, united in and enriched through its cultural diversity | Change in behaviour of programme participants |

Forging a European identity, based on recognised common values, history and culture | Change in perceptions of programme participants |

Enhancing mutual understanding between European citizens respecting and celebrating cultural diversity, while contributing to intercultural dialogue | Change in attitudes of programme participants |

Specific | Indicators |

Bring together people from local communities across Europe to share and exchange experiences, opinions and values, to learn from history and to build for the future | Proportion of launched/completed projects that specifically seek/sought to bring citizens together Number of citizens taking part, via the medium of the programme, in exchanges and collaborations Number of communities taking part, via the medium of the programme, in exchanges and collaborations Proportion of relevant completed projects that, if not funded by the programme, would probably not have been undertaken (based on survey of participants) |

Foster action, debate and reflection related to European citizenship through cooperation between civil society organisations at European level | Proportion of launched/completed projects that specifically seek/sought to facilitate a structured and dynamic civil society Extent of new knowledge and ideas which have been developed with the support of the programme Proportion of relevant projects that, if not funded by the programme, would probably not have been implemented (based on survey of participants) |

Make the idea of Europe more tangible for its citizens by promoting and celebrating Europe's values and achievements, while preserving the memory of its past | Press and media coverage of the events – qualitative and quantitative |

Encourage the balanced integration of citizens and civil society organisations from all Member States, contributing to intercultural dialogue and bringing to the fore both Europe’s diversity and unity, with particular attention to the activities with Member States that have recently joined the European Union | Proportion of launched/completed projects that specifically seek/sought to bring organisations together Proportion of launched/completed projects that specifically seek/sought to involvement of new Member State and candidate country organisations and citizens Increase in involvement in transnational activities by participants from new Member States and the candidate countries Proportion of relevant projects that, if not funded by the programme, would probably not have been implemented (based on survey of participants) |

Operational | Indicators |

Active citizens for Europe: town twinning citizens projects and support measures | Number of town twinning projects Proportion of total programme budget used to support town twinning Number of projects to encourage active citizenship launched Number of support measures funded Proportion of total programme budget used to support citizens’ projects and support measures Level of use of information portal Proportion of total programme budget used to support this operational objective (indicative target 40 %). |

Active civil society in Europe: - Structural support of European public policy research organisations - Structural support to organisations of civil society at European level - Support to projects initiated by civil society organisations | Number of actions involving policy research organisations Number of supported public policy research organisations Proportion of total programme budget used to support policy research organisations Number of European organisations active in the field of civil society supported Proportion of total programme budget used to support such organisations Number of projects supported Level of use of information portal Proportion of total programme budget used to support this operational objective (indicative target 30 %). |

Together for Europe | Number of events supported Number of conferences supported Level of use of information portal Number of funded studies and research projects Proportion of total programme budget used to support this operational objective (indicative target 15 %). |

The percentages mentioned under each action are indicative. The total does not cover the totality of the programme’s budget, in order to preserve some flexibility and to take into account administrative expenditures.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[18] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

X Indirectly by delegation to:

X Executive Agencies

ٱ bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

X National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

Most of the actions will be implemented through centralised management as follows:

- The Commission will manage directly strategic activities, in particular those involving the development of partnerships or the organisation of major events: structural support to think tanks and to civil society networks, town-twinning support measures, citizen’s initiatives, studies and polls, and most of the special events and dissemination of information.

- The Executive Agency will manage by delegation smaller-scale projects : town-twinning projects (citizen’s meetings, conferences and seminars) and civil society projects.

- In specific circumstances, and in specific countries, the Commission could decide to entrust national public-sector bodies/bodies with public service mission with the management of the programme.

6. MONITORING AND EVALUATION

6.2. Monitoring system

The specific objectives of the programme and the actions will be subject to monitoring. Data will be collected as follows:

- All participants to the programme will fill in a survey before and after the action takes place, in order to measure the changes in behaviour, perceptions and attitude; this survey will also enquire on whether projects, would or not have been undertaken, had they not been funded by the programme.

- All relevant quantitative data will be collected by the managing institution/body.

- Information providing a measure of the performance, results and impact of the programme will be also taken from audit reports on a sample of programme beneficiaries (30 per year).

- The information portal will include a counter.

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

The ex-ante evaluation was carried out by the Commission (August 2004-February 2005), with the support of an external consultant. As part of this exercise, an extensive consultation has been carried out of the problems and issues to be addressed, the target users, key objectives and potential options for implementation, in three steps:

a) Public on-line consultation (15 December 2004- 15 February 2005)

The online consultation was done with the IPM tool and resulted in more than thousand responses, including around 700 from organisations and around 300 from individuals. Almost all respondents agreed with the need for a new programme. This highlights that there is overwhelming support for a new programme. The overall approach proposed, of involving both citizens directly and civil society organisations, was massively supported. The success of the current activities, such as town twinning and operating costs of organisations, was evidenced by the strong support for pursuing them. The main innovations sought are multi-annual projects, pooling of experience between local projects of different Member States, development of innovative partnerships/cooperation with new partners and major events mobilizing citizens at EU level, notably in the context of intercultural dialogue. The ideas of exchanging good practices in the voluntary sector and the networking of think tanks were also welcomed. Simplification of procedures is requested by a large number of respondents.

Full results will soon be available on DG EAC website as well as on the “YourVoice in Europe” page.

b) Bilateral meetings with key stakeholders (January-February 2005)

These bilateral contacts provide the opportunity to have an in-depth discussion with a limited number of key interlocutors representing a variety of “profiles”[19]

Meeting reports are available (EAC.D.4).

c) Consultation Forum (3-4 February 2005)

Approximately 350 participants took part in the consultative forum, covering the full range of stakeholders including NGOs, think tanks, regional and municipal representatives, European networks, advocacy groups, trade unions and European associations. The transnational dimension was considered essential. The intercultural dimension was underlined, as well as the need to pay particular attention to building bridges between the citizens of “new”, “old” and future Member States. There was a demand for a better recognition of the aspect of volunteering which is intrinsic to this field. There was also a view that the programme should benefit both individual citizens and Europe as a whole. Another conclusion was that the action of bringing the various stakeholders together should be built upon in future. It was suggested that there should be more scope for events with a certain visibility and to celebrate together certain achievements and key moments of our history.

Continuity came out as a recurrent theme, without it being contradictory to the introduction of innovation. There was strong support for a continuation of the town-twinning activities. The situation was the same as regards support for operating costs of NGOs and other civil society organisations, reflecting their need for sufficient public sources of funding in order to preserve their independence. Already well established organisations like trade unions may use their networks for contributing and debating on European issues. European think tanks activities have to be supported, strengthened and structured. Many of the issues raised at the forum related to implementation and the need for simplification of the procedures.

The notion of multi-annual funding was seen as an opportunity to actively assist in capacity building and enhanced stability in all activities although scope for short-term actions should be maintained, be it for innovative actions or for small entities (particularly in the town-twinning area). Cross-fertilisation between the various activities carried out under the programme was recommended, for example between town-twinning and NGOs. Networking was also considered as important. This networking should not only be between the same types of stakeholders but between them – for example, linking think tanks (ideas) and civil society organisations (action). It was also asked that bridges between this programme and other Commission programmes be ensured (in the fields of Youth, Education, Justice, Social Affairs…).

Full transcription of the debates as well as the parallel sessions reports will be incorporated into a CDRom, that will be sent to all participants, and also be available on DG EAC website (by the end of March).

These findings were incorporated in the ex-ante evaluation analysis and taken into account in the programme proposal. They underline the necessity to respond to the needs of the citizens and of civil society organisations for a support scheme to transnational activities in the field of active citizenship. They stress the complementarity with other programmes and activities of the European Union, especially those implemented by the Directorate General for Press and Communication, the Directorate Genreral for Research and the Directorate General for Justice, Freedom and Security.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

At the time of this proposal, the current programme has been implemented for one year only. An ex-post evaluation of the current programme (2004-2006) is due by December 2007; a draft report is anticipated in the beginning of 2006.

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

Mid-term report

The first report will be drawn up three years after the start of the programme (31 December 2010 at the latest). The object of this report is to provide an initial assessment of the results obtained at the halfway stage so that any changes or adjustments that are deemed necessary may be made for the second half of the programme (31 December 2011 at the latest).

Ex-post evaluation

The ex-post report on the impact of the action in question will be drawn up at the end of the seven-year programme (31 December 2015 at the latest). The object of this report is to assess the comparative results of support systems in the light of the programme objectives. As with the mid-term report, the Commission will call on outside consultants for assistance.

7. Anti-fraud measures

For projects selected in accordance with the procedure described in Article 13(1) of this Decision, a sampling audit system will be established.

The beneficiary of a grant shall make available to the Commission all supporting documents relating to expenditure for a period of five years reckoned from the date of the final payment. The beneficiary of a grant shall ensure that, where applicable, supporting documents in the possession of partners or members are made available to the Commission.

The Commission may have an audit of the use made of the grant carried out either directly by its own staff or by any other qualified outside body of its choice. Such audits may be carried out throughout the lifetime of the contract and for a period of five years from the date of payment of the balance. Where appropriate, the audit findings may lead to recovery decisions by the Commission.

Commission staff and outside personnel authorised by the Commission shall have appropriate access to the offices of the beneficiary and to all the information, including information in electronic format, needed in order to conduct such audits.

The Court of Auditors and the European Anti-Fraud Office (OLAF) shall enjoy the same rights, especially of access, as the Commission.

In order to protect the European Communities' financial interests against fraud and other irregularities, the Commission may carry out on-the-spot checks and inspections under this programme in accordance with Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96.[20] Where necessary, investigations shall be conducted by the European Anti-Fraud Office (OLAF) and these shall be governed by Regulation (EC) No 1073/1999 of the European Parliament and of the Council.[21]

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Officials or temporary staff[23] (15 01 01) | A*/AD | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 | 4 |

B*, C*/AST | 7 | 7 | 7 | 7 | 8 | 8 | 8 |

Staff financed[24] by art. 15 01 02 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

Other staff[25] financed by art. 15 01 04/05 | 22 | 27 | 27 | 29 | 29 | 30 | 30 |

TOTAL | 36 | 41 | 41 | 43 | 45 | 46 | 46 |

8.2.2. Description of tasks deriving from the action

8.2.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

( Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (15 01 04… – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Officials and temporary staff (15 01 01) | 1,127 | 1,150 | 1,173 | 1,197 | 1,463 | 1,493 | 1,523 |

Staff financed by art 15 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) | 0,232 | 0,236 | 0,241 | 0,245 | 0,251 | 0,256 | 0,261 |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 1,359 | 1,386 | 1,414 | 1,442 | 1,714 | 1,749 | 1,784 |

Calculation– Officials and Temporary agents (2005): 108.000 € Indexation: 1,040 (2007), 1,061 (2008), 1,082 (2009), 1,104 (2010), 1,126 (2011), 1,149 (2012), 1,172 (2013) 10 (12) FTE: 3(4) A – 1(2) B – 6 C |

Calculation– Staff financed under art. 15 01 02 Contract staff: (1) A: 87.014 € - (1) B: 51.140 € - (1) C: 40.037 € - (1) END: 44.316 € Indexation: 1,040 (2007), 1,061 (2008), 1,082 (2009), 1,104 (2010), 1,126 (2011), 1,149 (2012), 1,172 (2013) 3 FTE: 1A – 1B – 1C & 1 FTE: (END) |

The costs for staff under point 8.2.5 are an estimate for the period 2007-2013. Taking into account the increase of operational credits year after year, these human resources would pass from 14 men/years in 2007 to 16 men/years in 2013. No additional human resources are needed in 2007 compared with the situation in 2006. 8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |

| 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |TOTAL | |15 01 02 11 01 – Missions |0,042 |0,042 |0,043 |0,044 |0,045 |0,046 |0,047 | 0,309 | |15 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0,328 |0,336 |0,342 |0,349 |0,356 |0,363 |0,370 | 2,444 | |15 01 02 11 03 – Committees[27] |0,068 |0,069 |0,071 |0,072 |0,073 |0,075 |0,076 | 0,504 | |15 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | | |15 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | | Total Other Management Expenditure

(15 01 02 11) |0,438 |0,447 |0,456 |0,465 |0,474 |0,484 |0,493 |3,257 | |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line)

| | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |0,438 |0,447 |0,456 |0,465 |0,474 |0,484 |0,493 |3,257 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Missions: 5persons * 10missions * 825 € (average)

Meetings: 2meetings * 50persons * (860 € + (2*150 €))

Meetings: 3meetings * 25persons * 860 € (management Committee)

Conference: Annual conference - (approx. 200.000 €)

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.

[1] EUVL L 30, 4.2.2004, s. 6.

[2] KOM (2004) 101, 10.2.2004.

[3] EUVL C , , s. .

[4] EUVL C , , s. .

[5] EUVL C , , s. .

[6] EUVL C , , s. .

[7] EYVL C 122, 9.5.1988, s. 38.

[8] Eurooppa-neuvoston päätelmät kokouksista, jotka järjestettiin 7–9 päivänä joulukuuta 2000, 14–15 päivänä joulukuuta 2001 (sekä liitteenä oleva Laekenin julistus), 4–5 päivänä marraskuuta 2004 ja 16–17 päivänä joulukuuta 2004.

[9] Päätös 2004/100/EY – EUVL L 30, 4.2.2004, s. 6.

[10] EYVL L 248, 16.9.2002, s.1.

[11] EYVL L 357, 31.12.2002, s.1.

[12] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

[13] Differentiated appropriations

[14] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[15] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.

[16] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[17] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[18] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[19] European Trade Union Confederation (ETUC), Platform of European Social NGOs, Solidar, Euro citoyen action et service (ECAS), Fondation pour les générations futures, COMECE (Confédération des Episcopats de la CE), European Policy Centre (EPC), AVSO (Association of Voluntary Service Organisations) and SCI (Service Civil International), Association « Notre Europe »,Four Town Twinning Committees (during the Forum).

[20] OJ L 292, 15.11.1996, p. 2.

[21] OJ L 136, 31.05.1999, p. 1.

[22] As described under Section 5.3

[23] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[24] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[25] Cost of which is included within the reference amount

[26] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[27] Specify the type of committee and the group to which it belongs.

Annex 1