FI Euroopan unionin virallinen lehti C 104/21

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2009/C 104/09

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”WIŚNIA NADWIŚLANKA”

EY-NRO: PL-PDO-0005-0586-04.01.2007

SMM ( ) SAN (X)

1. Nimi

”Wiśnia nadwiślanka”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Puola

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji [liitteen II mukaisesti]

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Ainoastaan vesovan sokówka –kirsikkapuun hedelmiä voidaan myydä suojatulla nimityksellä ”wiśnia nadwiślanka”.

Tämä suojattu alkuperänimitys liittyy wiśnia nadwiślanka –kirsikkapuun hedelmiin, joita kasvatetaan sekä jalostusteollisuuden käyttöön että niiden poikkeuksellisen maun vuoksi myös sellaisenaan nautittavaksi. Wiśnia nadwiślanka on yksi Puolassa esiintyvistä vesovien sokówka –kirsikkapuiden tyypeistä, ja se on yleistynyt Veikseljoen varrella (puolaksi Wisła), mistä myös sen nimi on johdettu (”Veikselin rantojen kirsikka”). Nimelle ei ole latinankielistä vastinetta. Kirsikka on valikoimalla jalostettu eurooppalaisesta kääpiökirsikasta, joka leviää kasvullisesti juurivesojen avulla. Se tunnetaan myös arokirsikkana (Prunus fruticosa Pall.), ja se kuuluu Rosaceae Juss. -heimon Prunoideae-alaheimon Prunus L. -suvun, Cerasus (Mill.) -lajiin.

”Wiśnia nadwiślanka” –kirsikan polveutumista Prunus fruticosa Pall –lajista todistaa sen leviämistapa, hedelmien koko, värin voimakkuus ja se, että lajin kasvatusalueella esiintyy reliikkeinä Prunus fruticosa Pall –kasveja muutamissa luonnollisissa saarekkeissa.

”Wiśnia nadwiślanka” –kirsikan hedelmät ovat pienempiä kuin Prunus avium L.-, Prunus cerasus L –lajikkeesta ja niiden hybrideistä peräisin olevien lajikkeiden hedelmät.

Termi ”sokówka” tarkoittaa, että hedelmiä käytetään lähinnä mehun valmistukseen (puolaksi sok). Hedelmäliha on voimakkaan värinen, kivi on tumma ja väriltään hedelmälihaa muistuttava. Termillä ’vesova’ tarkoitetaan sitä, että tällaiset kirsikkapuut alkavat viisi vuotta niiden istuttamisen jälkeen kasvattaa juurivesoja, joiden avulla ne leviävät.

Hedelmä on väriltään voimakas, ja väri vaihtelee tummanpunaisesta viininpunaiseen. Väri on tasainen koko hedelmän pinnalla. Hedelmä on pyöreä, hieman litistynyt. Kiven ja hedelmän painosuhde vaihtelee puiden iän mukaisesti 9,4–11,3 % välillä. Hedelmän halkaisija on 12–20 mm ja paino 1,6–3,3 g puun iän ja sijainnin mukaan. Lehtien yhteyttämä ravinto ja suotuisat sääolot voivat saada aikaan suurempia hedelmiä, joiden halkaisija voi olla jopa 25 mm ja paino 4 g. Hedelmäliha on tummanpunaista ja kauttaaltaan tasaväristä. Voimakas väri säilyy myös jalostuksessa. Hedelmä on aromaattinen, sen maku ja tuoksu ovat kirsikalle tyypilliset ja maku on hyvin voimakas ja hieman hapokas.

Käyttötarkoituksesta riippumatta ”wiśnia nadwiślanka” –kirsikoiden on oltava terveitä, vailla merkkejä mätänemisestä eikä niissä saa olla näkyvää vierasta ainesta, tuholaisia tai tuholaisten aiheuttamia vaurioita, epänormaalia ulkoista kosteutta tai mitään vierasta tuoksua tai makua.

Jalostukseen tarkoitetut ”wiśnia nadwiślanka” –kirsikat on korjattava ilman kantoja, kun hedelmän kuori on saavuttanut täyden värityksensä. Kirsikat voivat olla erikokoisia ja niissä voi näkyä auringon tai rakeiden aiheuttamia vahinkoja, kunhan ”wiśnia nadwiślanka” –kirsikoiden ominaispiirteet säilyvät.

Sellaisenaan nautittaviksi tarkoitetut ”wiśnia nadwiślanka” –kirsikat on korjattava käsin. Hedelmien on oltava virheettömiä ja tuoreen näköisiä.

3.3. Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

3.4. Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

3.5. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien tuotantovaiheiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella. Hedelmätarhojen on sijaittava 4 kohdassa määritellyllä maantieteellisellä alueella kalkkipitoisella maalla tai kalkki–savimaalla. Taimet saadaan juurivesoista tuotannossa olevista vähintään viisivuotiaista hedelmätarhoista, jotka sijaitsevat kyseisellä maantieteellisellä alueella. Istutusalan on oltava vähintään 4 m × 2 m eli 8 m2 puuta kohden. Lannoitteiden käyttö tapahtuu hedelmäkasvien lannoitteiden käyttöä koskevien tavanomaisten sääntöjen mukaisesti.

Sellaisenaan nautittaviksi tarkoitetut ”wiśnia nadwiślanka” –kirsikat on korjattava käsin. Heinäkuun sadonkorjuussa hedelmät poimitaan kantoineen, mutta myöhemmin ne voidaan korjata ilman kantoja.

”Wiśnia nadwiślanka” –kirsikoita, jotka saapuvat jalostuslaitokseen vuorokauden kuluessa, ei tarvitse jäähdyttää. Jos niitä säilytetään pidempään, ne on jäähdytettävä asianmukaisesti.

3.6. Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

”Wiśnia nadwiślanka” –kirsikat pakataan soveltuviin pakkauksiin välittömästi korjuupaikassa. Tämä velvoite otettiin käyttöön tuotteelta vaadittavan laadun varmistamiseksi sekä alkuperän valvontaa ja seurantaa varten. Sellaisenaan nautittaviksi tarkoitetut kirsikat korjataan 0,5–5 kg:n pakkauksiin.

Jalostettaviksi tarkoitetut ”wiśnia nadwiślanka” –kirsikat korjataan ristikkolaatikoihin, joiden nettopaino on enintään 13 kg, tai painoltaan soveltuviin pohjasta suljettuihin häkkilavoihin.

3.7. Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Ei ole.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

”Wiśnia nadwiślanka” –kirsikoita tuotetaan maantieteellisellä alueella, johon kuuluvat:

— Lipskon, Siennon ja Solec nad Wisłąn kunnat Lipskon piirikunnassa, Mazowieckien läänissä

— Ożarówin ja Tarłówin kunnat Opatówin piirikunnassa, Świętokrzyskien läänissä

— Annopolin kunta Kraśnikin piirikunnassa, Lubelskien läänissä.

– Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1. Maantieteellisen alueen erityisyys

”Wiśnia nadwiślanka” –kirsikoiden tuotantoalue sijaitsee Veikseljoen varrella, ja sille ovat tyypillisiä suotuisat ympäristöolot sekä kalkkipitoinen tai kalkki- ja savipitoinen maaperä. Pintamaa on yleensä enintään 0,5 m:n syvyinen, ja sen alla on kovaa kalkkikiveä. Kuvatun alueen ilmasto-oloihin vaikuttaa sen sijainti Veikselin, Puolan pisimmän joen varrella. Joen välittömässä läheisyydessä on ainutlaatuinen mikroilmasto. Hallaa voi kukintakaudella esiintyä myös ”wiśnia nadwiślanka” –kirsikoiden kasvualueella, minkä vuoksi hedelmien muodostuminen on eri vuosina epävakaata, mutta hallan vaikutusta lievittää Veikselin lämmittävä vaikutus. Tämän vuoksi kirsikkasadot ovat tällä maantieteellisellä alueella verrattain luotettavia.

Kirsikankasvatusalueen maaperä on pääosin neutraalia ja emäksistä, ja ”wiśnia nadwiślanka” sietääkin hyvin pH-arvoja, jotka ovat yli 7,0, toisin kuin jalostetut lajikkeet, joiden ihanteellinen pH-arvo on 6,7-7,1. Maaperän korkea pH-arvo, johtuu sen suuresta kalkkipitoisuudesta (yli 1 000 mg/l).

Tärkeä tekijä alueen erityisyydessä on paikallisten tuottajien osaaminen ja taito. He ovat oppineet kasvattamaan alueelle tyypillistä kirsikkaa ja sopeuttamaan kasvatusmenetelmänsä vallitseviin maaperä- ja ilmasto-oloihin. Tämä kuvastuu ennen kaikkea oikean istutustiheyden sekä juurivesojen poistamismenetelmän valinnassa sen maaperätyypin mukaisesti, johon kirsikkapuu on istutettu, sekä siinä, että juurivesojen poistaminen aloitetaan viidentenä kasvatusvuonna. Jos juurivesat jätetään kasvamaan, puu muuttuu pensasmaiseksi, kasvin terveys heikentyy ja hedelmien koko pienentyy ja tuotto supistuu. Koska ”wiśnia nadwiślanka” –kirsikka on taudinkestävämpi, on myös tärkeää valita soveltuvat kasvinsuojelutoimet. Tämä koskee erityisesti kirsikan hedelmäkärpästen (Rhagoletis cerasi) torjuntatoimia. Lämmin kevät ja tämän kirsikkapuutyypin varhainen kukinta voivat yhdessä altistaa puut aikuisten hyönteisten hyökkäyksille ajankohtana, jota ei ole todettu jalostetuilla lajikkeilla.

5.2. Tuotteen erityisyys

”Wiśnia nadwiślanka” –kirsikan ominaispiirteitä ovat seuraavat:

— hedelmän koko huomattavasti pienempi kuin jalostetuilla lajikkeilla

— erittäin voimakkaan värinen mehu

— erittäin korkea antosyaanipitoisuus: yli 115 mg/100 g (HPLC-menetelmällä)

— korkea refraktometriluku: 16–23oBx

— suuri sokeripitoisuus: yli 13 %

— suuri happamuus (orgaaninen happopitoisuus), vähintään 1,4 % omenahappona ilmaistuna, pH-arvolla 8,1.

Antosyaanipitoisuus on vähintään 20 % suurempi kuin Łutówka-kirsikassa, joka on Puolan yleisin jalostettu kirsikkalajike ja jota pidetään sopivimpana jalostusteollisuuden käytettäväksi. Ero voi olla jopa 100 %. Sen suuruus ja pitoisuuden absoluuttinen arvo riippuvat kyseisen vuoden ja paikan ilmasto-oloista.

”Wiśnia nadwiślanka” –kirsikan toinen erityispiirre on, että kannan poistamisen jälkeen (erityisesti sadonkorjuun ensimmäisinä viikkoina) pieni määrä kirsikan mehua vapautuu kannan jättämään kuoppaan ja jähmettyy hyytelömäiseksi, jolloin mehun vuotaminen lakkaa ja hedelmän säilyvyys parantuu erityisesti jalostettuihin lajikkeisiin verrattuna.

5.3. Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Vesovia sokówka-tyyppisiä kirsikkapuita kasvatettiin alunperin Słupia Nadbrzeżnan alueella. Ajan myötä ne levisivät kaikkialle Veikseljoen varrelle, missä maaperä ja ilmasto-olot ovat samanlaiset. Koska tätä paikallisesta vesovasta sokówka-tyyppisestä kirsikasta johdettua kirsikkapuuta esiintyy tällä tarkoin määritellyllä alueella Veikselin varrella, se tunnetaan nimellä ”wiśnia nadwiślanka”.

Kun puut kasvavat emäksisessä maaperässä, jossa on runsaasti kalkkia, ne ovat lyhytikäisiä (20–25 vuotta), ja niiden hedelmät ovat pienempiä, aromaattisempia ja voimakkaamman värisiä. Savimaassa, jossa kalkkikivi on syvemmällä, voidaan tavata yli 50-vuotiaita puita, joiden hedelmät ovat suurempia ja hieman vähemmän aromaattisia. Pohjamaassa oleva kalkki aiheuttaa hedelmän mehun tiivistymisen, mistä on osoituksena verrattain korkea uute- ja pigmenttipitoisuus. Hedelmien maku on lisäksi erinomainen, ja ne ovat jalostusteollisuuden suuressa suosiossa. Näitä ominaispiirteitä ei saada, jos maaperän pH on hapan ja sen kalkkipitoisuus alhainen.

Muille maantieteellisille alueille siirrettynä paikallinen vesova sokówka-kirsikka kasvaa yleensä hyvin, mutta hedelmän muodostumisprosessissa on huomattavia ongelmia. Nämä johtuvat verrattain varhaisesta kukinta-ajasta, ja siitä seurauksena olevista kylmän kevätsään aiheuttamista vahingoista, jotka estävät tyydyttävän sadon saannin. Edellä määritellystä maantieteellisestä alueesta poikkeavat mikroilmasto-olot suosivat suurempia hedelmiä, joiden vesipitoisuus on korkeampi ja uutepitoisuus pienempi.

Paikallisesti esiintyvän maaperän ja joen läheisyyden yhteisvaikutus kohdistuu kasvun ja kukinnan lisäksi myös suurempaan hedelmien muodostukseen ja erittäin laadukkaisiin hedelmiin, joilla on edellä 5.2 kohdassa luetellut erityisominaisuudet. Laatu on läheisesti ja erottamattomasti yhteydessä hedelmätarhojen sijaintiin sekä niiden maaperään ja ilmasto-oloihin. Kaikki muut kirsikkalajikkeet kasvavat ja muodostavat hedelmiä heikosti edellä määritellyllä alueella tavattavassa maaperässä ja siellä vallitsevissa ilmasto-oloissa.

”Wiśnia nadwiślanka” –kirsikoiden erityisen kasvuympäristön lisäksi tuotteen lopulliseen laatuun vaikuttaa suuresti paikallisten tuottajien poikkeuksellinen osaaminen, kuten edellä 5.1 kohdassa on kuvattu.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.bip.minrol.gov.pl/strona/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.