Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi, Eurooppalaisen standardoinnin rahoituksesta {SEC(2005) 1050} /* KOM/2005/0377 lopull. - COD 2005/0157 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 19.8.2005 KOM(2005) 377 lopullinen 2005/0157 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI, Eurooppalaisen standardoinnin rahoituksesta {SEC(2005) 1050} (komission esittämä) PERUSTELUT Taustaa Eurooppalaisella standardoinnilla on 1980-luvun puolivälistä lähtien erityisesti sisämarkkinalainsäädännön yhteydessä osaltaan edistetty teollisuustuotteiden vapaata liikkuvuutta Euroopan yhteisössä sekä kuluttajien ja työntekijöiden suojelun korkeata tasoa. Komissio on sen vuoksi myöntänyt eurooppalaisen standardoinnin kehittämiselle koko ajan rahoitustukea, jota ilman standardointipolitiikan edistyminen ei olisi ollut niin nopeaa ja tehokasta kuin se parillakymmenellä teollisuudenalalla on ollut. Kolmen Euroopan standardointielimen, jäljempänä ’standardointielimet’ (CEN, CENELEC, ETSI)[1] luettelossa on tällä hetkellä yli 15 000 eurooppalaista standardia ja muuta eritelmää; niistä yli 2 500 on laadittu yhteisön lainsäädännön tueksi ja niiden viitetiedot on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Standardoinnilla yhteisö välttää yksityiskohtaisten säännösten valmistelun, jopa lainsäädäntötyön. Standardointi voidaan siis katsoa osaksi kasvu- ja työllisyyspolitiikan yhteydessä toteutettavia nykyisiä lainsäädännön parantamispyrkimyksiä. Eurooppalaiselle standardoinnille myönnettävä rahoitustuki perustuu nykyisin useaan säädökseen, jotka suurimmalta osaltaan eivät sisällä tarpeeksi täsmällisiä tai tarkkoja rahoitusehtoja koskevia säännöksiä. Näiden säädösten nojalla komissio voi pyytää Euroopan standardointielimiä (CEN, CENELEC, ETSI) laatimaan eurooppalaisia standardeja yhteisön politiikan tueksi. Kyse on pääsääntöisesti seuraavista säädöksistä: - direktiivi 98/34/EY[2], jonka nojalla komissio voi osoittaa standardointipyyntöjä Euroopan standardointielimille, - joukko teknistä yhdenmukaistamista koskevia säädöksiä sisämarkkinoiden täytäntöönpanemiseksi, uuden lähestymistavan mukaiset direktiivit mukaan luettuina, - standardoinnista tietotekniikassa ja televiestinnässä 22. joulukuuta 1989 tehty neuvoston päätös 87/95/ETY[3]. Eurooppalaiselle standardoinnille myönnettävä rahoitustuki sisältyy yleisesti komission, Euroopan vapaakauppa-alueen EFTAn ja Euroopan standardointielinten välisiin kumppanuussuhteisiin, jotka määritellään osapuolten välillä 28. maaliskuuta 2003 allekirjoitetuissa yhteistyötä koskevissa yleisissä suuntaviivoissa[4]. Euroopan parlamentti tuki 28. toukokuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa[5] komission kertomusta uuden lähestymistavan mukaisen eurooppalaisen standardoinnin tehokkuudesta ja avoimuudesta. Neuvosto vahvisti standardoinnin merkityksestä Euroopassa lokakuussa 1999[6] antamassaan päätöslauselmassa sekä maaliskuussa 2002 antamissaan päätelmissä[7] aikovansa myöntää edelleen eurooppalaiselle standardoinnille yhteisön rahoitusta budjettivallan käyttäjän vahvistamissa rajoissa, täydennyksenä teollisuuden ja EFTAn rahoitukselle. Eurooppalaisen standardoinnin rahoituskohteet ovat tällä hetkellä lähinnä: - vuosittain Euroopan standardointielinten kanssa tehtävät toimintasopimukset, joilla pyritään parantamaan niiden keskussihteeristöjen toiminnan yhdenmukaisuutta, tehokkuutta, laatua ja näkyvyyttä, - eurooppalaisen standardoinnin laadun parantaminen antamalla ulkopuolisten konsulttien arvioida yhdenmukaistettuja standardeja koskevia hankkeita ja käännättämällä tarpeen mukaan standardien lopullisia versioita, - eurooppalaisten standardien ja muiden standardointituotteiden laatiminen yhteisön politiikan ja lainsäädännön tueksi, - Euroopan standardointijärjestelmän ja eurooppalaisten standardien edistäminen ja näkyvyyden lisääminen. Myös muille toimille voidaan myöntää rahoitusta, esimerkiksi kolmansien maiden avustamiseen tai tekniseen yhteistyöhön kuuluville toimille. Uuden varainhoitoasetuksen[8] mukaan talousarvioon yhteisöjen toimintaa varten osoitettuja määrärahoja voidaan käyttää vasta kun on annettu perussäädös, joka on johdettuun oikeuteen kuuluva säädös, joka muodostaa yhteisön toiminnan ja sitä vastaavan, talousarvioon otetun menon käytön oikeudellisen perustan EY:n perustamissopimuksen soveltamisalalla. Eurooppalaista standardointia koskevat johdetun oikeuden nykyiset säädökset eivät täysin vastaa näitä varainhoitoasetuksen vaatimuksia. Komissio katsoo sen vuoksi, että tarvitaan säädös, joka tarjoaa entistä selkeämmän, täydellisemmän ja yksityiskohtaisemman oikeudellisen perustan ja kehyksen eurooppalaiselle standardoinnille, jolla varmistetaan standardoinnin jatkuvuus; aloitteen perustelut on ovat olleet arvioitavina (katso ehdotuksen liite). Ehdotus päätökseksi Euroopan yhteisö käyttää hyvin usein yhteisön politiikan ja lainsäädännön tukena direktiivin 98/34/ET liitteessä I vahvistettujen Euroopan standardointielinten CENin, CENELECin ja ETSIn tai tarvittaessa, erityisesti valmisteluvaiheessa, muiden teknisten elinten laatimia eurooppalaisia standardeja ja muita standardointituotteita. Standardointi annetaan Euroopan standardointielinten tehtäväksi standardointipyyntöjen perusteella; pyynnöt laaditaan sen jälkeen kun direktiivissä 98/34/EY säädettyä komiteaa on mainitun direktiivin säännösten mukaisesti ja tietotekniikan ja televiestinnän osalta päätöksen 87/95/ETY mukaisesti kuultu. Tämä ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 95 ja 157 artiklaan. Eurooppalaisella standardoinnilla tuetaan toisaalta sisämarkkinoiden luomisesta, toiminnasta ja vahvistamisesta annettavan lainsäädännön lähentämistä (tekninen yhdenmukaistaminen) ja toisaalta yritysten kilpailukyvyn parantamista. Tekninen yhdenmukaistaminen voi koskea esimerkiksi terveyttä, turvallisuutta, ympäristönsuojelua ja kuluttajansuojaa tai yhteentoimivuutta. Eurooppalaisella standardoinnilla voidaan sisämarkkinoiden ohella tukea useita yhteisön politiikkoja ja parantaa näin eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan, liikenteen, ympäristön, tietotekniikan ja televiestinnän, matkustusasiakirjojen väärennöksiltä turvaamisen, palvelujen, innovaatiotoiminnan sekä teknisen tutkimus- ja kehitystoiminnan alalla. Tämä ehdotus on erityissäädös, joka tarjoaa selkeän, täydellisen ja yksityiskohtaisen kehyksen, jonka nojalla yhteisö voi rahoittaa kaikkia yhteisön politiikan alojen täytäntöönpanossa tarvittavia standardointitoimia. Vuosittaisissa komission rahoituspäätöksissä vahvistetaan erityisesti tarpeet, jotka on täytettävä, tavoitteet, joihin on pyrittävä, toimikohtainen määrärahojen määrä sekä tarvittaessa yhteisrahoituksen osuus. Edellä tarkoitetuille toimille suoritetaan säännöllinen väli- ja jälkiarviointi varainhoitoasetuksen asiaa koskevien säännösten mukaisesti. Tämän päätöksen 1 artiklassa vahvistetaan päätöksen tarkoitus eli sääntöjen vahvistaminen Euroopan yhteisön rahoitusosuudesta yhteisön politiikan ja lainsäädännön tueksi laadittavaa eurooppalaista standardointia varten. Yhteisön lainsäädäntöä tukevat toimet koskevat tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoita, mukaan luettuina terveys, turvallisuus, kuluttajansuoja, työntekijöiden suojelu, yhteentoimivuus ja liiketoiminta. Eurooppalainen standardointi voi lisäksi tuoda lisäarvoa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvylle ja parantaa sitä, erityisesti liikenteen, uuden teknologian, tietotekniikan ja televiestinnän sekä puolustus- ja avaruusteollisuuden alalla. Päätöksen 2 artiklassa määritellään eurooppalaiselle standardoinnille myönnettävän rahoituksen tärkeimmät edunsaajat, jotka ovat direktiivin 98/34/EY liitteessä I vahvistetut Euroopan standardointielimet. Myös muut elimet voivat saada yhteisön rahoitusta standardoinnin valmistelua tai täydentämistä, kuten esi- ja paranormatiivista tutkimusta, vertailevia kokeita, analyyseja, evaluointia ja validointia varten. Päätöksen 3 artiklassa tarkennetaan yhteisön rahoituskelpoiset standardointitoimet, joita ovat Euroopan standardointielinten harjoittama eurooppalaisten standardien laatiminen ja tarkistaminen; lisäksi yhteisön rahoitusta voidaan myöntää kaikkien muiden standardointituotteiden, kuten esistandardien, teknisten eritelmien, teknisten raporttien, ohjeiden tai muiden eri työryhmien hyväksymien eritelmien laatimista varten sekä standardoinnin yhteydessä tarjottavia palveluja varten. Yhteisön rahoituksen kohteina voivat olla myös standardointielinten keskussihteeristöjen toiminta, eurooppalaisten standardien laadun tarkastaminen, standardien kääntäminen sekä Euroopan standardointijärjestelmän edistäminen. Kolmansien maiden kanssa toteutettavat standardointialan yhteistyö- ja tekniset avustushankkeet, joilla pyritään edistämään markkinoille pääsyä, voivat myös saada yhteisön rahoitusta. Päätöksen 4 artiklassa täsmennetään, että budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittain tämän päätöksen nojalla rahoitettavia toimia varten osoitetut määrärahat. Päätöksen 5 artiklassa määritellään rahoitusta koskevat yksityiskohdat. Euroopan standardointielinten toimet rahoitetaan yleensä avustuksina, ilman ehdotuspyynnön julkaisemista, noudattaen varainhoitoasetuksen 110 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa ja varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen 2342/2002[9] 168 artiklan 1 kohdan d alakohtaa. Tätä perustellaan sillä, että kyse on direktiivissä 98/34/EY vahvistetuista elimistä, joiden toiminta edustaa yleistä eurooppalaista etua ja jotka eivät koko Euroopan mittakaavassa kilpaile muiden elinten kanssa. Sitä vastoin muiden elinten harjoittamia standardoinnin valmistelu- tai täydentämistoimia varten annettava rahoitus myönnetään julkaistun ehdotuspyynnön tai julkisen tarjouskilpailun perusteella annettavana avustuksena. Keskussihteeristön toimia voivaan rahoittaa myöntämällä joko hankeavustuksia tai toiminta-avustuksia. Varainhoitoasetuksen 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toiminta-avustusten osalta ei saa soveltaa taannehtivuutta. Kun otetaan huomioon, että standardointiin osallistuvat tahot edistävät standardointitoimintaa omalla asiantuntemuksellaan, luontoissuoritukset on pääsääntöisesti hyväksyttävä. Varainhoidon yksinkertaistamiseksi standardien tai muiden standardointituotteiden rahoitusta varten saattaa olla tarpeen laatia yksikkökustannustaulukoita tai kiinteämääräisiä taulukoita. Moitteettoman ja kestävän varainhoidon kannalta avustusten myöntämiseen liittyvät hallinnolliset edellytykset ja rahoitusehdot sekä yhteistyön yhteiset tavoitteet on vahvistettava Euroopan standardointielinten ja komission välistä kumppanuutta koskevissa puitesopimuksissa. Päätöksen 6 artiklassa määritellään komissiolle kuuluvaa hallinnointia, täytäntöönpanoa ja seurantaa koskevat yksityiskohdat. Komissio voi käyttää moitteettoman ja tehokkaan hallinnoinnin takaamiseksi tarvittavina tukitoimina, esimerkiksi tilintarkastuksia, evaluointeja, tutkimuksia, kokouksia sekä tiedotus- ja julkaisutoimintaa. Lisäksi rahoitettujen toimenpiteiden vaikutusta ja tehokkuutta on arvioitava säännöllisesti. Päätöksen 7 artiklassa säädetään yhteisön taloudellisten etujen riittäväksi suojaamiseksi tämän päätöksen täytäntöönpanon yhteydessä tarvittavista keinoista. 2005/0157 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖ KSEKSI, Eurooppalaisen standardoinnin rahoituksesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan ja 157 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[10], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[11], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[12], sekä katsovat seuraavaa: (1) Eurooppalainen standardointi on vapaaehtoista toimintaa, jota asiasta kiinnostuneet osapuolet harjoittavat tavoitteenaan laatia standardeja ja muita standardointituotteita tarpeidensa mukaan. Nämä standardointituotteet ovat teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY[13] liitteessä I mainittujen Euroopan standardointikomitean (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CENELEC) ja Euroopan telealan standardointilaitoksen (ETSI), jäljempänä 'eurooppalaiset standardointielimet', laatimia. (2) Direktiivissä 98/34/EY säädetään, että komissio voi mainitussa direktiivissä perustettua komiteaa kuultuaan esittää standardointipyyntöjä eurooppalaisille standardointielimille. Yhteistyötä koskevissa yleisissä suuntaviivoissa[14] vahvistetaan edellä tarkoitettujen elinten ja Euroopan vapaakauppaliiton EFTAn, joka myös osallistuu eurooppalaisen standardoinnin tukemiseen, välinen yhteistyö. (3) Yhteisön on tarpeen osallistua eurooppalaisen standardoinnin rahoittamiseen, sillä standardoinnilla on merkittävä asema yhteisön lainsäädännön ja politiikan tukemisessa. Eurooppalainen standardointi vaikuttaa myönteisesti sisämarkkinoiden toimintaan, erityisesti niin sanottujen uuden lähestymistavan direktiivien ansiosta aloilla, jotka liittyvät terveyteen, turvallisuuteen, ympäristönsuojeluun ja kuluttajansuojaan sekä esimerkiksi liikennealan yhteentoimivuuteen. Lisäksi eurooppalainen standardointi parantaa yritysten kilpailukykyä helpottamalla erityisesti tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta, verkkojen ja viestintävälineiden yhteentoimivuutta sekä teknologista kehitystä ja innovaatiotoimintaa esimerkiksi tietotekniikka-alalla. On sen vuoksi tarpeen sisällyttää tähän päätökseen myös tietotekniikkaa ja televiestintää koskevat eurooppalaiset standardointitoimet, joista säädetään erityisesti standardoinnista tietotekniikassa ja televiestinnässä 22 päivänä joulukuuta 1986 annetussa neuvoston päätöksessä 87/95/ETY[15]. (4) On tarpeen vahvistaa selkeä, täydellinen ja yksityiskohtainen oikeusperusta kaikkiin yhteisön politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi tarvittaviin eurooppalaisiin standardointitoimiin myönnettävää yhteisön rahoitusta varten. (5) Yhteisön rahoitus on suunnattava standardien tai muiden standardointituotteiden laatimiseen, niiden käytön helpottamiseen yrityksissä erityisesti käännättämällä niitä yhteisön eri kielille, eurooppalaisen standardointijärjestelmän yhtenäisyyden lisäämiseen sekä mainitun järjestelmän edistämiseen. (6) Budjettivallan käyttäjän on vahvistettava vuosittain eurooppalaisia standardointitoimia varten osoitetut määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa ja siitä on tehtävä vuosittain komission päätös, jossa rahoituksen määrä ja tarvittaessa yhteisrahoituksen enimmäisosuus toimea kohti vahvistetaan. (7) Ottaen huomioon eurooppalaisen standardoinnin laaja-alaisuus yhteisön politiikan ja lainsäädännön tukemisessa sekä standardointitoimien erilaisuus, on tarpeen säätää rahoitusta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eri tilanteita varten. Kyseeseen tulevat pääsääntöisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[16], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 110 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002[17] 168 artiklan 1 kohdan d alakohdan säännösten mukaiset eurooppalaisille standardointielimille ilman ehdotuspyyntöjä annettavat avustukset. (8) Eurooppalaiset standardointielimet tukevat osaltaan koko ajan yhteisön toimia, joten niillä on oltava käytössään tehokkaat ja tulokselliset keskussihteeristöt. Komission on sen vuoksi voitava myöntää näille yleistä eurooppalaista etua ajaville elimille avustuksia ilman että varainhoitoasetuksen 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toiminta-avustusten osalta sovelletaan taannehtivuutta. Eurooppalaisten standardointielinten tehokas toiminta edellyttää lisäksi, että niiden kansalliset jäsenet hoitavat eurooppalaisen standardointijärjestelmän rahoitusosuutta koskevat velvoitteensa. (9) Standardointitoimien rahoituksella on voitava lisäksi kattaa standardien tai muiden standardointituotteiden laatimiseen liittyvät valmistelu- tai täydentämistoimet. Edellä tarkoitetaan erityisesti tutkimustoimia, lainsäädännön valmisteluun tarvittavien asiakirjojen laatimista, laboratorioiden välisten kokeitten suorittamista ja standardien validointia ja evaluointia. Standardoinnin edistämiseen sekä Euroopan että kansainvälisellä tasolla on lisäksi voitava sisällyttää kolmansien maiden kanssa toteutettavat yhteistyö- ja tekniset avustusohjelmat. Yritysten markkinoillepääsyn ja kilpailukyvyn parantamiseksi on sen vuoksi tarpeen säätää mahdollisuudesta myöntää avustuksia muille elimille ehdotuspyyntöjen perusteella tai tarvittaessa julkisten hankintojen ratkaisumenettelyn avulla. (10) Komissio ja eurooppalaiset standardointielimet allekirjoittavat säännöllisesti kumppanuussopimuksia, joissa ne vahvistavat standardointitoiminnan rahoittamista koskevat hallinnolliset ja rahoitukseen liittyvät säännöt varainhoitoasetuksen mukaisesti. (11) Ottaen huomioon standardointitoiminnan erityisluonne ja eri osapuolten, erityisesti yritysten, huomattava osallistuminen standardointiin asiantuntemuksellaan, on tarpeen hyväksyä luontoissuoritusten käyttö lähes aina yhteisön avustuksen kohteena olevien eurooppalaisten standardien tai muiden standardointituotteiden laatimisen yhteisrahoituksessa. (12) Tämän päätöksen tehokkaan täytäntöönpanon takaamiseksi on tarpeen voida käyttää tarvittavaa asiantuntemusta, erityisesti tilintarkastus- ja varainhoitotehtävissä, turvautua täytäntöönpanoa helpottavaan hallinnolliseen tukeen sekä arvioida säännöllisesti yhteisön rahoituksen kohteena olevien toimien tarpeellisuutta, jotta niiden hyödyllisyys ja vaikutus voidaan varmistaa. (13) Lisäksi on tarpeen ryhtyä tarvittaviin ja asianmukaisiin toimiin sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisin perimiseksi Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[18], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[19] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[20] mukaisesti, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Kohde Tässä päätöksessä vahvistetaan yhteisön politiikan ja lainsäädännön tueksi laadittavaa eurooppalaista standardointia varten myönnettävää yhteisön rahoitusosuutta koskevat säännöt. 2 artikla Yhteisön rahoituksen piiriin kuuluvat yhteisöt Yhteisön rahoitusta voidaan myöntää direktiivin 98/34/EY liitteessä I vahvistetuille eurooppalaisille standardointielimille, jäljempänä ’eurooppalaiset standardointielimet’, tämän päätöksen 3 artiklassa esitettyjen toimien toteuttamista varten. Yhteisön rahoitusta voidaan kuitenkin myöntää myös muille yhteisöille 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen eurooppalaisen standardoinnin valmistelu- tai täydentämistöiden toteuttamista varten sekä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja ohjelmia varten. 3 artikla Yhteisön rahoituksen kohteena olevat standardointitoimet 1. Yhteisö voi rahoittaa seuraavia eurooppalaiseen standardointiin liittyviä toimia: a) eurooppalaisten standardien ja muiden yhteisön politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa varten tarvittavien ja sopivien standardointituotteiden laatiminen ja tarkistus; b) eurooppalaisen standardoinnin valmistelu- ja täydentämistyöt, esimerkiksi tutkimukset, ohjelmat, evaluoinnit, vertailevat analyysit, tutkimustyöt, laboratoriotyöt, laboratorionväliset kokeet sekä vaatimustenmukaisuuden arviointi; c) eurooppalaisten standardointielinten keskussihteeristöjen toimet; d) eurooppalaisten standardien tai muiden standardointituotteiden vaatimustenmukaisuuden ja laadun tarkastaminen; e) yhteisön politiikan ja lainsäädännön tueksi käytettävien eurooppalaisten standardien tai muiden standardointituotteiden kääntäminen tarpeen mukaan niille yhteisön kielille, jotka eivät ole eurooppalaisten standardointielinten työkieliä; f) eurooppalaisen standardointijärjestelmän ja eurooppalaisten standardien edistäminen ja arvostuksen lisääminen yhteisössä ja kansainvälisellä tasolla niiden osapuolten piirissä, joita asia koskee. 2. Edellä 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut toimet voivat sisältää kolmansien maiden kanssa toteutettavia yhteistyö- ja teknisiä avustusohjelmia. 3. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimet ovat rahoituskelpoisia ainoastaan, jos direktiivin 98/34/EY 5 artiklassa perustettua komiteaa on kuultu eurooppalaisille standardointielimille toimitettavista pyynnöistä. 4 artikla Rahoitus Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittain 3 artiklassa tarkoitettuihin toimiin osoitetut määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. 5 artikla Rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt 1. Yhteisön rahoitus myönnetään avustuksina ilman ehdotuspyyntöä seuraaville elimille tai yhteisöille: a) eurooppalaisille standardointielimille, 3 artiklassa mainittujen toimien toteuttamista varten; b) perussäädöksessä mainituille varainhoitoasetuksen 49 artiklassa tarkoitetuille yhteisöille, tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa mainittujen töiden suorittamiseksi yhteistyössä eurooppalaisten standardointielinten kanssa. Rahoitus myönnetään avustuksina ehdotuspyyntöjen perusteella tai julkisen hankintamenettelyn kautta 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja standardointitöitä tai 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja ohjelmia varten. 2. Edellä 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen eurooppalaisten standardointielinten keskussihteeristöjen toimet voidaan rahoittaa joko hankeavustuksina tai toiminta-avustuksina. Toiminta-avustukset eivät ole taannehtivia, jos ne uusitaan. 3. Komissio vahvistaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä määrän ja tarpeen mukaan rahoituksen enimmäisprosenttiosuuden toimityyppiä kohti. 4. Luontoissuoritus hyväksytään yhteisrahoituksen osuutena. Luontoissuoritusten arvottaminen suoritetaan asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 säädetyin edellytyksin. 5. Eurooppalaisten standardointielimille myönnettäviin avustuksiin liittyvät hallinnolliset edellytykset ja rahoitusehdot sekä yhteistyön yhteiset tavoitteet määritellään eurooppalaisten standardointielinten ja komission välistä kumppanuutta koskevissa puitesopimuksissa varainhoitoasetuksen ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 mukaisesti. 6 artikla Hallinnointi, täytäntöönpano ja seuranta 1. Budjettivallan käyttäjän standardointitoimien rahoitusta varten hyväksymät määrärahat voivat kattaa myös suoraan tämän päätöksen tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavien valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tilintarkastus- ja evaluointitoimien hallinnollisia kustannuksia, erityisesti kustannuksia, jotka liittyvät tutkimuksiin, kokouksiin, tiedotus- ja julkaisutoimiin, tietojenvaihtoon käytettäviin tietoverkkoihin sekä muuhun hallinnolliseen ja tekniseen tukeen, jota komissio standardointitoimia varten käyttää. 2. Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoituksen kohteena olevien standardointitoimien asiaankuuluvuutta yhteisön politiikan ja lainsäädännön kannalta. 7 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio valvoo tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että yhteisön taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perusteettomasti maksettujen määrien takaisinperinnällä ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95, (EY, Euratom) N:o 2185/96 ja (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. 2. Tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavissa yhteisön toimissa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteen rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla Euroopan yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai niiden hoidossa oleville talousarvioille perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko. 3. Tähän päätökseen perustuvissa yleissopimuksissa ja sopimuksissa edellytetään komission tai komission valtuuttaman edustajan harjoittamaa seurantaa ja varainhoidon valvontaa sekä tilintarkastustuomioistuimen suorittamia tilintarkastuksia, tarvittaessa paikan päällä. 8 artikla Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Marché intérieur et compétitivité des entreprises Activité(s): Normalisation européenne | DÉNOMINATION DE L’ACTION: FINANCEMENT DE LA NORMALISATION EUROPÉENNE | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 020304 – Normalisation et rapprochement des législations – ainsi que le cas échéant d’autres lignes budgétaires pertinentes pour d’autres politiques. 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 134 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: 2006-2010 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) Année 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Total | Crédits d'engagement | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | 134 | Crédits de paiement | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | 133,6 | b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 6.1.2) (inclus dans les budgets annuels en tant que de besoin) CE | - | - | - | - | - | - | - | CP | - | - | - | - | - | - | - | Sous-total a+b | CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 | CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 | c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement : maintien du statu-quo (2A+3B+2C). (cf. points 7.2 et 7.3) CE/CP | - | - | - | - | - | - | - | TOTAL a+b+c | CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 | CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 | 2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières X La proposition est compatible avec la programmation financière existante pour 2006. Pour les années 2007 à 2010, la proposition est compatible au nouveau cadre des perspectives financières 2007-2013, voir la Communication [COM(2004) 101] de la Commission de février 2004. Cette proposition nécessite une re-programmation de la rubrique concernée des perspectives financières, y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel. 2.5 Incidence financière sur les recettes X Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en œuvre d'une mesure). 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF | DO | CND | NON | OUI | NON | N° 3 (en 2006) N° 1a (à partir de 2007) | 4. BASE JURIDIQUE Article 95 et 157 du traité instituant la Communauté européenne 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Objectifs poursuivis La présente proposition a pour objectif de rationaliser, consolider et sécuriser dans la durée et dans le contexte du nouveau règlement financier les dépenses existantes en matière d’activités de normalisation européenne réalisées en soutien des politiques communautaires, notamment pour l’amélioration du marché intérieur et de la compétitivité des entreprises dans le cadre d’un développement durable. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Une évaluation d’impact préliminaire a été réalisée qui a conclu à un impact neutre de cette mesure qui consiste à renforcer, consolider, sécuriser et éventuellement simplifier une situation existante dans le cadre d’une nouvelle législation financière et de l’élargissement de la Communauté européenne (voir point 2 de la présente annexe). Comme prévu, une consultation a été menée auprès des parties intéressées (normalisateurs, industrie, Etats membres et AELE). L’ensemble des parties consultées a reconnu le bien fondé d’une telle proposition et la continuation des actions existantes telles que décrites au point 5.2. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire Actuellement, le financement des activités de la normalisation européenne vise essentiellement: - des contrats de performance annuels avec CEN, CENELEC et ETSI pour améliorer le fonctionnement de leurs secrétariats centraux en terme de cohérence, d’efficacité, de qualité et de visibilité, - l’amélioration de la qualité de la normalisation européenne, via l’évaluation par des consultants externes des projets de normes harmonisées et la traduction en tant que de besoin de leur version finale, - l’élaboration de normes européennes ou autres produits de normalisation élaborés en soutien des politiques communautaires, - la promotion et la visibilité du système européen de normalisation et des normes européennes. D’autres activités peuvent être financées par exemple dans les domaines de l’assistance ou de la coopération technique vis-à-vis des pays tiers. L’intervention budgétaire se fait essentiellement sur base de subventions sans appel à proposition pour les organismes européens de normalisation reconnus dans la directive 98/34/CE ou encore via l’appel au marché ou par le biais des subventions avec appel à proposition vis-à-vis d’autres entités. 5.3 Modalités de mise en œuvre La gestion du budget de normalisation est de la responsabilité de la Commission. Ce budget est essentiellement exécuté sur la base des activités telles que décrites dans l’article 3 de la proposition. Une assistance technique et administrative n’est pas exclue ; elle est partie intégrante des budgets annuels. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) La ventilation par type d’actions se fait chaque année sur la base des estimations indiquées au point 2.3 et dans le cadre des Décisions annuelles de financement de la Commission qui fixe les montants, les taux de co-financement par type d’activité. 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES Aucune incidence car maintien de la situation existante en matière de ressources humaines et de dépenses administratives (2A+3B+2C). 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Des évaluations récurrentes sont réalisées régulièrement par la Commission sur les différents types d’activités faisant l’objet d’un soutien financier communautaire (voir point 6.2 relatif à l’évaluation ex-ante). 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Des évaluations ex-post sont prévues pour chaque type de financement chaque année. A titre d’exemple, le programme esap a fait l’objet d’une évaluation en 2003 ; en 2005, les contrats consultants seront évalués par des évaluateurs externes. 9. MESURES ANTIFRAUDE Les dispositions de la réglementation financière relatives à l’exécution du budget, et plus particulièrement celles concernant les mesures de contrôle sont d’ores et déjà mises en œuvre. Des mesures de contrôles systématiques des subventions sont prévues dans les conventions cadre de partenariat signées entre la Commission et les organismes européens de normalisation telles que des obligations de rapports, de décomptes financiers avec la possibilité d’exiger toutes pièces justificatives pour les dépenses pendant 5 ans après paiement de la facture finale relative à toute convention spécifique. Des rapports d’audit sont requis de la part des bénéficiaires conformément aux dispositions du règlement financier. Des contrôles sur pièces et sur place sont réalisés régulièrement par la Commission notamment pour s’assurer que le système d’enregistrement du nombre d’hommes/jours utilisés pour les activités de normalisation est fiable. [1] CEN: Euroopan standardointikomitea, CENELEC: Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea, ETSI: Euroopan telealan standardointilaitos. [2] Teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 96/48/EY, EYVL L 217, 5.8.1998. s. 18. [3] EYVL L 36, 7.2.1987, s. 31. [4] EYVL C 91, 16.4.2003, s. 7. [5] EYVL C 150, 28.5.1999, s. 624. [6] EYVL C 141, 19.5.2000, s. 1. [7] EYVL C 66, 15.3.2002, s. 1. [8] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 25.6.2002, EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [9] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. [10] EUVL C […], […], s. […]. [11] EUVL C […], […], s. […]. [12] EUVL C […], […], s. […]. [13] EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla. [14] EUVL C 91, 16.4.2003, s. 7. [15] EYVL L 36, 7.2.1987, s. 31, päätös sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36). [16] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [17] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. [18] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [19] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [20] EYVL L 136, 31.5.1991, s. 1.