[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 1.3.2006

SEK(2006) 285 lopullinen

Suositus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Saksalle esitettävästä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan sen on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet

(komission esittämä)

PERUSTELUT

SAKSAN LIIALLINEN ALIJÄÄMÄ

Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97[1], joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta.

Saatuaan tietoja, joiden mukaan Saksan julkisen talouden alijäämä ylitti perustamissopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2002, neuvosto päätti 21 päivänä tammikuuta 2003 komission suosituksesta, että Saksalla oli liiallinen alijäämä (perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohta)[2]. Lisäksi neuvosto antoi samana päivänä vakaus- ja kasvusopimuksen nojalla ja komission suosituksesta perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Neuvosto suositteli, että ” Saksan hallitus lopettaa nykyisen tilanteen, jossa julkisen talouden alijäämä on liiallinen, mahdollisimman nopeasti neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti ”, tarkoittaen, että alijäämä olisi supistettava alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuoden 2004 loppuun mennessä. Suositus julkaistiin. Kuten todettiin komission 14 päivänä joulukuuta 2004 antamassa tiedonannossa[3], johon neuvosto yhtyi 18 päivänä tammikuuta 2005, vuosi 2005 olisi katsottava liiallisen alijäämän korjaamisen asianmukaiseksi määräajaksi, kun otetaan huomioon neuvoston 25 päivänä marraskuuta 2003 tekemien päätelmien ja yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä heinäkuuta 2004 antaman tuomion luoma ainutlaatuinen tilanne.

Saksan julkisen talouden alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Luvun perustana ovat Eurostatin toimittamat tiedot. Ne perustuvat kertomukseen, jonka Saksa toimitti komissiolle 24 päivänä helmikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaisesti. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 3 kohdassa todetaan, että jos komission toimittamat ” seurantatiedot osoittavat, että osallistuva jäsenvaltio ei ole korjannut liiallista alijäämäänsä määräajassa, joka on asetettu (…) 104 c artiklan 7 kohdan mukaisesti annetuissa suosituksissa (…), neuvosto tekee välittömästi päätöksen 104 c artiklan 9 kohdan (…) mukaisesti ”, toisin sanoen neuvosto vaatii ” jäsenvaltiota määräajassa toteuttamaan sellaisia alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita neuvosto pitää tarpeellisina tilanteen korjaamiseksi ”.

KANSANTALOUDEN JA JULKISEN TALOUDEN TILANNE SAKSASSA

Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaan alijäämä on vuonna 2005 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen[4]. Olettaen, että finanssipolitiikassa ei tapahdu muutoksia, komission yksiköiden ennusteessa todettiin, että alijäämä on vuonna 2006 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2007 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kokonaistuotannon kasvuksi ennustettiin 0,8 prosenttia vuonna 2005, 1,2 prosenttia vuonna 2006 ja 1,6 prosenttia vuonna 2007. Ennusteen mukaan tuotantokuilu ei sulkeudu täysin ennustejakson aikana.

Tämän perusteella ja ottaen huomioon talouden vielä heikon tilan Saksan hallitus, joka muodostettiin 18 päivänä syyskuuta 2005 järjestettyjen vaalien jälkeen, laati strategian julkisen talouden alijäämän supistamiseksi alle perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon vuoteen 2007 mennessä. Hallitus ryhtyi toteuttamaan tätä vakauttamisstrategiaa jo joulukuussa 2005 antamalla ensimmäiset strategiaan sisältyvät toimenpiteet. Hallitus antoi 22 päivänä helmikuuta 2006 liittovaltion vuoden 2006 talousarvioesityksen ja lakiesityksen yleisen alv-kannan korottamisesta 16 prosentista 19 prosenttiin 1 päivästä tammikuuta 2007.

Liittovaltion tilastotoimisto julkisti 22 päivänä helmikuuta 2006 BKT:n kasvuluvun, joka oli 0,9 prosenttia vuonna 2005. Eurostatin toimittamien tietojen mukaan Saksan julkisen talouden alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Nämä tiedot perustuvat Saksan neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaisesti komissiolle 24 päivänä helmikuuta 2006 tekemään alustavaan ilmoitukseen. Tietojen laatua ei ole vielä arvioitu. Näiden lukujen ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen välinen ero johtuu suurelta osin vuoden 2005 loppupuolella kertyneistä odotettua paremmista tuloista.

Komission yksiköiden väliennuste julkaistiin 21 päivänä helmikuuta 2006. Sen mukaan kokonaistuotannon ennustetaan kasvavan 1,5 prosenttia vuonna 2006 eli hieman alhaista potentiaalista kasvua enemmän. On huomattava, että tämä ennuste on tarkoituksellisesti asetettu korkeaksi, sillä kotimaisen kysynnän odotetaan reagoivan ennakoivasti alv-kannan suunniteltuun korotukseen. Kun otetaan huomioon myöhemmät talousvaikutukset, BKT:n kasvu on tämänhetkisen ennusteen mukaan noin 1 prosentti vuonna 2007.

Edellä esitetyn makrotalouden ennusteen mukaisesti nimellisalijäämän odotetaan olevan edelleen yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, mutta supistuvan selvästi alle viitearvon vuonna 2007. Komission yksiköt ennustavat, että rakenteellinen alijäämä (ts. suhdannetasoitettu alijäämä pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) säilyy vuosina 2005–2006 yleisesti ottaen muuttumattomana, kun sitä tarkastellaan prosentteina suhteessa BKT:hen, ja supistuu vähintään 1 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2007.

FINANSSIPOLITIIKKAA KOSKEVAT VAATIMUKSET VUODEKSI 2007 JA SITÄ SEURAAVIKSI VUOSIKSI

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1 kohdassa todetaan, että ” neuvosto kehottaa vaatimuksessa jäsenvaltiota parantamaan vuosittain tietyllä vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, julkisen talouden suhdannekorjattua rahoitusasemaansa pois lukien kertaluonteiset ja tilapäiset toimenpiteet, jotta liiallisen alijäämän oikaiseminen vaatimuksessa asetetussa määräajassa voidaan varmistaa ”.

Saksan liiallisen alijäämän määrätietoinen korjaaminen on olennaista, kun otetaan huomioon alhainen kasvupotentiaali ja haasteet, joita väestön ikääntyminen aiheuttaa julkiselle taloudelle. Lisäksi julkisen talouden sitkeä epätasapaino heikentää luottamusta ja vaikuttaa viime kädessä tuotannon kasvuun. Julkisen talouden vakauttamisstrategia, jonka tavoitteena on varmistaa julkisen talouden epätasapainon hallinta, sisältyy Saksan hallituksen marraskuussa 2005 laatimaan laajaan työohjelmaan. Strategian täytäntöönpano on jo pitkällä. Vakauttamisstrategian tavoitteena on toteuttaa vuoteen 2007 mennessä julkisen talouden rakenteellinen sopeuttaminen, joka vastaa yli yhtä prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Se, että tällä strategialla on ainoastaan vähäisiä vaikutuksia vuonna 2006, johtuu osaksi siitä, että eräiden jo toteutettujen toimenpiteiden täysimääräinen vaikutus tuntuu vasta jonkin ajan kuluttua. Vuosiksi 2006 ja 2007 suunniteltu julkisen talouden rakenteellinen sopeuttaminen voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukaiseksi, mukaan lukien julkisen talouden suhdannetasoitetun rahoitusaseman (pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) vaadittu vuosiparannus, joka on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edellä kuvatun kasvuskenaarion perusteella suunnitellun sopeuttamisen pitäisi riittää liiallisen alijäämän korjaamiseen pysyvällä ja kestävällä tavalla ja se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukainen.

Näiden tekijöiden perusteella näyttää siltä, että liiallinen alijäämä korjataan todennäköisesti viimeistään vuoteen 2007 mennessä. Lisäksi on todennäköistä, että rakenteelliselle parannukselle vahvistettua 0,5 prosentin vuosittaista viitearvoa suhteessa BKT:hen noudatetaan kumulatiivisesti vuosina 2006–2007.

* * *

Edellä mainittujen seikkojen vuoksi komissio suosittaa, että neuvosto vaatii perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti Saksaa toteuttamaan sellaisia alijäämää supistavia toimenpiteitä, joita neuvosto pitää tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi pysyvällä ja kestävällä tavalla viimeistään vuoteen 2007 mennessä. Jotta Saksa saavuttaisi realistisen sopeutusuran alijäämän supistamiseksi pysyvästi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuoteen 2007 mennessä, sen olisi komission yksiköiden helmikuussa 2006 laatiman kasvuskenaarion mukaan varmistettava, että suhdannetasoitettu rahoitusasema (pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) paranee kumulatiivisesti yhden prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2007. Saksan on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa julkisen talouden rakenteellista tasapainoa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, supistamalla rakenteellista alijäämää vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komissio suosittelee myös, että Saksa toimittaisi [14 päivään heinäkuuta] 2006 mennessä kertomuksen, jossa käsitellään neuvoston päätökseen sisältyvien suositusten mukaisesti toteutettuja toimenpiteitä. Kertomuksessa olisi erityisesti oltava arvio toimenpiteiden vaikutuksesta julkiseen talouteen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuosina 2006–2007 ja mahdollisista riskeistä, jotka liittyvät makrotalouden skenaarion oletuksiin. Komissio arvioi tätä kertomusta tarkastellakseen liiallisen alijäämän korjaamisen edistymistä. Komissio suosittelee myös 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti, että neuvosto pyytää Saksaa antamaan yksityiskohtaisen aikataulun mukaisesti kertomuksia.

Suositus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Saksalle esitettävästä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan sen on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 9 kohdan,

ottaa huomioon 104 artiklan 9 kohdan nojalla annetun komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

1. Perustamissopimuksen 104 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.

2. Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saamaan aikaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva, kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyy liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97[5].

3. Amsterdamissa 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamassa vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa päätöslauselmassa[6] kehotetaan kaikkia osapuolia eli jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön perustamissopimus sekä vakaus- ja kasvusopimus tiukasti ja ajallaan.

4. Neuvosto on todennut 21 päivänä tammikuuta 2003 tekemässään päätöksessä 2003/89/EY[7] perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Saksalla on liiallinen julkisen talouden alijäämä.

5. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto antoi Saksalle 21 päivänä tammikuuta 2003 suosituksen, jossa se kehotti Saksaa lopettamaan liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2004 mennessä. Suositus julkaistiin. Kuten todettiin komission 14 päivänä joulukuuta 2004 antamassa tiedonannossa[8], johon neuvosto yhtyi 18 päivänä tammikuuta 2005, vuosi 2005 olisi katsottava liiallisen alijäämän korjaamisen asianmukaiseksi määräajaksi, kun otetaan huomioon neuvoston 25 päivänä marraskuuta 2003 tekemien päätelmien ja yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä heinäkuuta 2004 antaman tuomion luoma ainutlaatuinen tilanne.

6. Saksan julkisen talouden alijäämä on ollut vuodesta 2002 alkaen merkittävästi yli perustamissopimuksessa vahvistetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Velkasuhde on kasvanut alle 60 prosentin viitearvosta suhteessa BKT:hen vuonna 2001 ennustettuun 69 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006.

7. Eurostatin toimittamien tietojen mukaan Saksan julkisen talouden alijäämä oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Nämä tiedot perustuvat alustavaan ilmoitukseen, jonka Saksa teki 24 päivänä helmikuuta 2006 komissiolle Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[9] mukaisesti. Tietojen laatua ei ole vielä arvioitu. Saatavilla olevien tietojen perusteella ja ottaen huomioon Saksan hallituksen tähän mennessä vahvistamat talousarviosuunnitelmat, julkisen talouden alijäämä on myös vuonna 2006 perustamissopimuksessa määrättyä viitearvoa suurempi. Tämä vahvistaa sen, että liiallista alijäämää ei ole korjattu.

8. Asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 3 kohdassa todetaan, että jos asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaiset seurantatiedot osoittavat, että osallistuva jäsenvaltio ei ole korjannut liiallista alijäämäänsä määräajassa, joka on asetettu 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetussa suosituksessa, neuvosto tekee välittömästi päätöksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti, toisin sanoen vaatii jäsenvaltiota määräajassa toteuttamaan sellaisia alijäämää pienentäviä toimenpiteitä , joita neuvosto pitää tarpeellisina tilanteen korjaamiseksi.

9. Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaan alijäämä on vuonna 2005 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen[10]. Olettaen, että finanssipolitiikassa ei tapahdu muutoksia, komission yksiköiden ennusteessa todettiin, että alijäämä on vuonna 2006 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2007 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kokonaistuotannon kasvuksi ennustettiin 0,8 prosenttia vuonna 2005, 1,2 prosenttia vuonna 2006 ja 1,6 prosenttia vuonna 2007. Ennusteen mukaan tuotantokuilu ei sulkeudu täysin ennustejakson aikana. Tämän perusteella ja ottaen huomioon talouden vielä heikon tilan Saksan hallitus, joka muodostettiin 18 päivänä syyskuuta 2005 järjestettyjen vaalien jälkeen, laati strategian julkisen talouden alijäämän supistamiseksi alle perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon vuoteen 2007 mennessä. Hallitus ryhtyi toteuttamaan tätä vakauttamisstrategiaa jo joulukuussa 2005 antamalla ensimmäiset strategiaan sisältyvät toimenpiteet. Hallitus antoi 22 päivänä helmikuuta 2006 liittovaltion vuoden 2006 talousarvioesityksen ja lakiesityksen yleisen alv-kannan korottamisesta 16 prosentista 19 prosenttiin 1 päivästä tammikuuta 2007.

10. Liittovaltion tilastotoimisto julkisti 22 päivänä helmikuuta 2006 BKT:n kasvua ja julkisen talouden alijäämää koskevat luvut vuodelta 2005. BKT:n kasvu oli 0,9 prosenttia ja alijäämä 3,3 prosenttia. Näiden lukujen ja komission yksiköiden syksyn talousennusteen välinen ero johtuu suurelta osin vuoden 2005 loppupuolella kertyneistä odotettua paremmista tuloista. Komission yksiköiden väliennuste julkaistiin 21 päivänä helmikuuta 2006. Sen mukaan kokonaistuotannon ennustetaan kasvavan 1,5 prosenttia vuonna 2006 eli hieman alhaista potentiaalista kasvua enemmän. On huomattava, että tämä ennuste on tarkoituksellisesti asetettu korkeaksi, sillä kotimaisen kysynnän odotetaan reagoivan ennakoivasti alv-kannan suunniteltuun korotukseen. Kun otetaan huomioon myöhemmät talousvaikutukset, BKT:n kasvu on tämänhetkisen ennusteen mukaan alle 1 prosentin vuonna 2007. Edellä esitetyn makrotalouden ennusteen mukaisesti nimellisalijäämän odotetaan olevan edelleen yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, mutta supistuvan selvästi alle viitearvon vuonna 2007. Komission yksiköt ennustavat, että rakenteellinen alijäämä (ts. suhdannetasoitettu alijäämä pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) säilyy vuosina 2005–2006 yleisesti ottaen muuttumattomana, kun sitä tarkastellaan prosentteina suhteessa BKT:hen, ja supistuu vähintään 1 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2007.

11. Seuraavat tekijät olisi otettava huomioon vahvistettaessa määräaikaa liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Parhaillaan toteutettava julkisen talouden sopeuttaminen sisältyy laajaan strategiaan, ja suunniteltujen toimenpiteiden hyväksymisprosessi on jo edennyt pitkälle. Tämä vähentää vakauttamisen vaikuttavuuteen liittyvää epävarmuutta. Toiseksi rakenteellisen alijäämän supistumisen odotetut vähäiset vaikutukset vuonna 2006 kuvastavat ainakin osittain sitä, että eräät jo toteutetut toimenpiteet tuottavat tulosta vasta jonkin ajan kuluttua. Kolmanneksi hallituksen vuosiksi 2006–2007 suunnittelema rakenteellinen sopeuttaminen, joka on vähintään 1 prosentti suhteessa BKT:hen, voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukaiseksi, mukaan lukien julkisen talouden suhdannetasoitetun rahoitusaseman (pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) vaadittu vuosiparannus, joka on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edellä johdanto-osan 10 kappaleessa kuvaillun yleisen makrotalouden ennusteen perusteella tällaisen sopeuttamisen pitäisi riittää liiallisen alijäämän korjaamiseen pysyvällä ja kestävällä tavalla.

12. Näiden tekijöiden perusteella näyttää siltä, että liiallinen alijäämä korjataan todennäköisesti viimeistään vuoteen 2007 mennessä. Lisäksi on todennäköistä, että rakenteellisen rahoitusaseman vuosittaiselle parannukselle vahvistettua 0,5 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen noudatetaan kumulatiivisesti vuosina 2006–2007.

13. Perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan toisen alakohdan mukaan neuvosto voi pyytää Saksaa antamaan tietyn aikataulun mukaisesti kertomuksia voidakseen tarkastella tämän päätöksen noudattamiseksi toteutettuja sopeuttamistoimia. Saksan olisi toimitettava komissiolle [14 päivään heinäkuuta] 2006 mennessä kertomus, jossa kuvaillaan tämän päätöksen noudattamiseksi toteutettuja ja suunniteltuja toimenpiteitä. Kertomuksessa olisi erityisesti oltava arvio toimenpiteiden vaikutuksesta julkisen talouden toteutumaan vuosina 2006–2007 liiallisen alijäämän korjaamiseksi ja analyysi mahdollisista riskeistä, jotka liittyvät makrotalouden skenaarion oletuksiin. Komissio arvioi tätä kertomusta tarkastellakseen liiallisen alijäämän korjaamisen edistymistä. Saksan olisi myös toimitettava lisäkertomuksia asetuksen (EY) N:o 3605/93 4 artiklassa säädettyjen julkisen talouden alijäämiä ja velkaa koskevien kertomusten määräaikojen mukaisesti.

14. Sopeuttamistoimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä parantuminen. Jotta varmistettaisiin julkisen talouden vakauttaminen kohti Saksan keskipitkän aikavälin tavoitetta eli julkisen talouden rakenteellista tasapainoa, rakenteellista alijäämää on supistettava vuodessa vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen liiallisen alijäämän korjaamiseksi.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1. Saksan on mahdollisimman nopeasti tai viimeistään vuoteen 2007 mennessä lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne.

2. Saksan on varmistettava, että suhdannetasoitettu rahoitusasema (pois lukien kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet) paranee kumulatiivisesti vähintään yhden prosenttiyksikön vuosina 2006–2007.

2 artikla

1. Saksan on toimitettava [14 päivään heinäkuuta] 2006 mennessä kertomus, jossa kuvaillaan tämän päätöksen noudattamiseksi toteutettuja toimenpiteitä. Komissio arvioi tätä kertomusta tarkastellakseen liiallisen alijäämän korjaamisen edistymistä.

2. Saksan on toimitettava komissiolle [1 päivään lokakuuta 2006, 1 päivään huhtikuuta 2007, 1 päivään lokakuuta 2007 ja 1 päivään huhtikuuta 2008] mennessä lisäkertomukset, joissa tarkastellaan tämän päätöksen noudattamisessa saavutettua edistymistä.

3 artikla

Saksan on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaa julkisen talouden rakenteellista tasapainoa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, supistamalla rakenteellista alijäämää vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).

[2] Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Saksan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat saatavilla Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.

[3] Komission tiedonanto neuvostolle: Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen , KOM(2004) 813.

[4] Kyseinen luku vastaa suurin piirtein Saksan viranomaisten 1 päivänä syyskuuta ilmoittamaa lukua (3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen); pääasiallinen ero johtuu eläkelaitoksen toteuttamasta entisten postivirkamiesten eläkkeiden arvopaperistamisesta, jota ei käsitelty alijäämää alentavana tekijänä syksyn ennusteessa).

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).

[6] EYVL C 236, 2.8.1997, s. 1.

[7] EUVL L 34, 11.2.2003, s. 16.

[8] Komission tiedonanto neuvostolle: Saksan ja Ranskan tilanteesta suhteessa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisiin velvoitteisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen , KOM(2004) 813.

[9] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7.

[10] Kyseinen luku vastaa suurin piirtein Saksan viranomaisten 1 päivänä syyskuuta ilmoittamaa lukua (3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen); pääasiallinen ero johtuu eläkelaitoksen toteuttamasta entisten postivirkamiesten eläkkeiden arvopaperistamisesta, jota ei käsitelty alijäämää alentavana tekijänä syksyn ennusteessa).