PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan unionin puolesta energiayhteisön ministerineuvostossa esitettävä kanta energiayhteisön sihteeristön johtajan toimikauden jatkamiseen.

Energiayhteisön sihteeristön tämänhetkinen johtaja Janez Kopac nimitettiin tehtävään ensimmäisen kerran vuonna 2012. Hänen toimikauttaan jatkettiin vuonna 2015, ja sen on määrä päättyä 30. marraskuuta 2018.

Energiayhteisön perustamissopimuksen 69 ja 88 artiklan mukaan energiayhteisön ministerineuvosto nimittää energiayhteisön sihteeristön johtajan yksinkertaisella enemmistöllä. Komissiolla on yksinoikeus ehdottaa johtajaa.

2.Unionin puolesta esitettävä kanta

Useat seikat puoltavat sitä, että Kopac jatkaisi kolmannelle kaudelle energiayhteisön sihteeristön johtajana:

Ensinnäkin on tärkeää varmistaa energiayhteisöprosessin jatkuvuus. Kopacilla on paljon kokemusta energiayhteisön kannalta keskeisten asioiden hallinnoinnista. Näitä ovat etenkin energiayhteisön perustamissopimuksen uudistus, säännöstön täytäntöönpanon varmistaminen ja keskeisessä roolissa toimiminen, kun energiamarkkinoita uudistetaan energiayhteisön sopimuspuolten alueella.

Toiseksi Kopac hoitaa vastuualueitaan rakentavalla ja ennakoivalla tavalla. Hän on omistautunut hoitamaan tehtävänsä energiayhteisön perustamissopimuksen tavoitteita palvelevalla tavalla. Tämä tarkoittaa myös sitä, että hän osallistuu työssään energiayhteisön sopimuspuolten kansallisten lainsäädäntöjen saattamiseen EU:n lainsäädännön keskeisten periaatteiden mukaiseksi. Lisäksi hän on varmistanut, että energiayhteisön sihteeristön henkilöstö on ammattitaitoista ja korkeatasoista, ja siten vakiinnuttanut ja pitänyt yllä toimielimen luotettavuutta.

Kopac on toistuvasti osoittanut riippumattomuutensa tehtäviensä hoidossa. EU:n jäsenvaltion kansalaisena Kopac edistäisi osaltaan myös päätöksentekovallan tasapainoa ja puolueettomuutta energiayhteisössä.

Ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävän kannan pitäisi olla, että päätösluonnos hyväksytään.

3.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

3.1.Menettelyllinen oikeusperusta

3.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

3.2.Aineellinen oikeusperusta

3.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.