A4-0389/96

Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle teleyleispalvelusta täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta - tietoyhteiskunnan olennainen tekijä (KOM(96)0073 - C4-0205/96)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon KOM(96)0073 - C4-0205/96,

- ottaa huomioon 20. huhtikuuta 1993 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta televiestintäpalveluiden tilasta ((EYVL C 150, 31.5.1993, s. 37)) sekä 7. huhtikuuta 1995 ((EYVL C 109, 1.5.1995, s. 310)) ja 19. toukokuuta 1995 ((EYVL C 151, 19.6.1995, s. 479)) antamansa päätöslauselmat televiestinnän infrastruktuurien ja kaapelitelevisioverkkojen vapauttamista koskevasta vihreästä kirjasta,

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön sekä sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan, ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan, kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan ja oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4-0389/96),

A. katsoo, että kaikkien mahdollisuus saada keskeisiä palveluja, jotka ovat hinnaltaan kohtuullisia ja laadultaan tyydyttäviä, ottaen huomion markkinoilla saatavilla olevan teknologian tason, on nimenomainen ehto sille, että parlamentti antaa tukensa nyt käynnissä olevalle televiestintäalan vapauttamiselle,

B. katsoo, että yleispalvelun peruspiirteitä ei voi automaattisesti liittää kilpailun vapauttamiseen, koska vapaa kilpailu ei yksinään voi taata palvelun yleisyyttä, ja että vaikka markkinavoimat ja kilpailu saattavat johtaa varojen parempaan jakamiseen, houkutella merkittäviä sijoituksia ja tarjota parempia hintoja kuluttajille, niillä on toisinaan rajoituksensa ja ne saattavat merkitä sitä riskiä, että osa väestöstä jää niiden tarjoamien etujen ulkopuolelle ja että ne eivät edistä sosiaalista ja alueiden välistä yhteenkuuluvuutta,

C. katsoo, että pääsy yleisten televiestintäpalveluiden kautta verkkoihin ja palveluihin, jotka vastaavat kaupallisesti saatavilla olevan teknologian tasoa, on perusedellytys sellaisen tietoyhteiskunnan kehittymiselle, joka tarjoaa mahdollisuuksia kaikille,

D. katsoo, että televiestintäalan toimintaan liittyviä yleisiä velvoitteita, ja erityisesti niitä, jotka liittyvät tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan, ympäristönsuojeluun ja soittajien ilmaiseen tiedottamiseen numeroiden muuttumisen yhteydessä, on sovellettava kaikissa tapauksissa;

1. On yllättynyt, että yleispalvelun määritteleminen aloitettiin vasta komission tiedonannossa vuonna 1996, kun taas lainsäädännölliset toimet alan vapauttamiseksi on saatettu lähes loppuun;

2. Hyväksyy kuitenkin komission pyrkimyksen taata yleistä palvelua koskevien kansallisten lähestymistapojen yhdenmukaisuus, jotta vältettäisiin uusien esteiden luominen tähän asiaan liittyvien poikkeavien vaatimusten muodossa;

3. Korostaa ensinnäkin sitä, että on tärkeää taata, että yleispalvelujen puitteissa tarjotut palvelut eivät heikkene täysin vapautettujen markkinoiden johdosta; televiestinnän vapauttamisen on tarjottava todellista «lisäarvoa» kaikille unionin kansalaisille;

4. Pitää myös myönteisenä kaikkia yleisen edun mukaisten palvelujen erityisroolin tunnustamiseksi tehtyjä aloitteita ja kannattaa julkisia palveluja koskevan artiklan sisällyttämistä EY:n perustamissopimukseen;

5. Panee merkille, että ehdotuksessaan direktiiviksi, jonka on tarkoitus korvata pientaajuuspuheviestinnästä annettu direktiivi 95/62/EY ((EYVL L 321, 30.12.1995, s. 6)), komissio selkeästi säätää, mitkä ovat yleispalveluvelvoitteen muodostavat peruspalvelut ja määritellyt laatutasot, joiden kustannukset on voitava jakaa yhteisön lainsäädännön määräämillä markkinoilla toimivien operaattoreiden kesken, mikä on myönteistä juridisen turvan ja sijoittajien luottamuksen kannalta, ja tunnustaa, että pääasiassa tämä luettelo vastaa nykyistä yleisesti tyydyttävää vähimmäistasoa, kun pidetään mielessä, että ehdotuksen sisältöä on kehitettävä tulevaisuudessa, ja panee tyytyväisenä merkille, että tässä ehdotuksessa viitataan tarkkoihin laatuvaatimuksiin sekä takeisiin kohtuullisista tariffeista, mutta katsoo, että kansallisten tilanteiden vaihtelevuus huomioon ottaen tariffien kohtuullisen luonteen määrittelyn olisi kuuluttava yhteisön toimivaltaan eikä sitä pitäisi jättää jäsenvaltioiden sattumanvaraisten arvioiden varaan;

6. Pyytää komissiota ja neuvostoa pyrkimään mahdollisimman suureen johdonmukaisuuteen juridisella tasolla kaikissa niissä säännöksissä, joissa jollakin tavoin määritellään yleispalvelu, sen kustannusten laskeminen ja rahoitus, ja korostaa erityisesti pientaajuuspuheviestinnästä annetun direktiivin 95/62/EY korvaavan tulevan direktiiviehdotuksen säännösten ja tulevan yhteenliittämisestä televiestinnässä annettavan direktiivin yhteensopivuuden tärkeyttä yleispalvelun varmistamiseksi;

7. Ilmaisee olevansa vakuuttunut siitä, että Euroopan tietoyhteiskunnaksi siirtymisen onnistumisen takaamiseksi on sekä kansalaisten että operaattoreiden etu määritellä yleispalvelu Euroopan tasolla mahdollisimman laajasti ja välttää erilaisten kansallisten vaihtoehtojen kirjavaa valikoimaa, sillä Euroopan unionin maantieteellisen ulottuvuuden riittävyyden perusteella voidaan tehdä yhteinen valinta teknologisen kehityksen asettamisesta demokratian ja koheesion palvelukseen;

8. On näin ollen sitä mieltä, että Euroopan unionin on ymmärrettävä, että uusien ja edistyneiden palvelujen tuominen kouluihin, kirjastoihin, yleisiin tiedotuskeskuksiin ja kaikkiin muihin julkisiin laitoksiin kuuluu merkittävänä osana nousevaan tietoyhteiskuntaan, ja että on otettava käyttöön «yleisen pääsyn strategia»; pyytää näin ollen komissiota valmistelemaan asiakirjan yleisen pääsyn yhtenäisestä strategiasta;

9. Katsoo näin ollen, että komission esittämää luetteloa olisi pidettävä koko yhteisön alueella palveluiden vähimmäistasona, joka tällä hetkellä on kuitenkin tosiasiallinen taso, mutta ei kaikkia jäsenvaltioita koskevana tavoitteena siinä määrin, kun käyttäjien odotustaso ja saatavilla olevien palveluiden ja käytettävien markkinakäytäntöjen kehitystaso oikeuttavat erilaisten palveluiden saatavuuden eri jäsenvaltioissa, ja että jäsenvaltioilla on oltava tietyssä määrin vapaus asettaa niiden alueella toimintaansa harjoittaville operaattoreille lisävaatimuksia; lisävaatimusten määrääminen ei saa vaikuttaa EU:n tasolla määriteltyyn yleispalvelun kustannuksiin; arvioi näin ollen, että markkinoille tulevien operaattoreiden olisi autettava osaltaan näiden vaatimusten maksamisessa vain silloin, kun sitä voidaan perustellusti niiltä vaatia; korostaa, että nämä lisävaatimukset eivät voi missään tapauksessa olla este todelliselle kilpailulle tai antaa mahdollisuutta markkinoita hallitsevien sektoreiden suojelemiseen;

10. Korostaa, että yleispalvelun kustannusten määrittely on välttämätöntä televiestintämarkkinoiden kehittymiselle ja pyytää komissiota kehittämään käyttökelpoisia malleja kustannusten laskemista varten ja sisällyttämään nämä mallit eurooppalaiseen lainsäädäntöön;

11. Katsoo erityisesti, että huonommassa asemassa olevien käyttäjien ja maantieteellisten alueiden huomioon ottaminen kohdennettujen tariffien kautta sekä julkisen verkkoihin ja palveluihin pääsyn saatavuuden takaaminen laitteiden riittävällä tiheydellä ottaen huomioon demokraattiset ja sosiaaliset edellytykset ovat olennainen osa niitä palveluita, jotka jäsenvaltioiden on voitava liittää yleisten palveluiden toteuttamista koskevaan järjestelmäänsä;

12. Pyytää, että vuosittaisessa kertomuksessa, jonka komissio laatii 1. tammikuuta 1998 alkaen ja jossa esitetään yleiskatsaus palvelujen laajuudesta, tarjonnasta, laadusta ja kohtuuhintaisuudesta, olisi kerrottava myös yleispalvelun kehittämiseen ja käyttöönottoon liittyvistä alueellisista ja maakohtaisista ongelmista ja esteistä (esim. rajat ylittävät toiminnat), jotta näkyviin tulee johdonmukainen kehitys unionin tasolla; lisäksi kertomuksessa olisi oltava katsaus yleispalvelua koskevaan kansainväliseen tilanteeseen ja keskusteluun ja sen olisi sisällettävä luettelo kansallisista parhaan käytännön malleista tällä alalla;

13. Pitää välttämättömänä uudistetun järjestelmän luomista yleispalvelun luettelon kausittaista tekniikan ja markkinoiden kehittymiseen mukauttamista varten siten, että luetteloa voitaisiin täydentää kohtuullisin määräajoin, erityisesti ISDN-yhteyksien ja muun tyyppisten suurtehoyhteyksien sekä eräiden matkapuhelinliikenteen muotojen osalta, ja katsoo, että jo nyt olisi määrättävä aikataulu tätä varten;

14. Katsoo, että peruspalveluihin on sisällyttävä takuu siitä, että normaalin mittaisia paikallispuheluita voidaan suorittaa kohtuulliseen hintaan;

15. Huomauttaa, että puheluiden siirtämiseen ja muuttuneiden numeroiden ilmoittamiseen liittyvät palvelut, sisältyivät ne sitten peruspalveluihin tai eivät, on toteutettava tietosuojaa koskevia määräyksiä noudattaen;

16. Pyytää, että osana yleispalvelua televiestintäpalvelujen tarjoajat ottavat huomioon unionin jäsenvaltioiden monikulttuurisen ja monikielisen luonteen;

17. Katsoo, että on olemassa vaara yleispalvelun laajuuden rajoittamisesta ainoastaan edellä mainittuun vähimmäisvaatimusten luetteloon siinä tapauksessa, ettei lisäpalveluita voida rahoittaa osana yleistä palvelua tähän tarkoitukseen luodun mekanismin mukaisesti;

18. Arvioi, että tämä vaara on huomattavasti todellisempi kuin komission esille tuoma vaara lisäpalveluja vastaavien kansallisten vaatimusten aiheuttamista sisämarkkinoiden kilpailun vääristymistä, joiden osalta komissio voi kaiken lisäksi määrätä seuraamuksia ilman ennakolta vaadittavia erityissäädöksiä;

19. Katsoo, että jos tällaisia vääristymiä tapahtuisi, ne vaikeuttaisivat ensi kädessä kyseisen jäsenvaltion yritysten toimintaa muista jäsenvaltioista palveluitaan tarjoavien kilpailijoiden eduksi, mikä kuuluu kyseisen jäsenvaltion toimivaltaan eikä ole vastoin perustamissopimusta ja erityisesti sen 6 artiklaa, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen johdonmukaisen oikeuskäytännön mukaisesti;

20. Korostaa, että verkko-operaattoreiden ja verkkopalvelujen tarjoajien, myös matkapuhelinpalvelujen tarjoajien on periaatteessa osallistuttava yleispalvelun rahoittamiseen, jotta rahoitukseen osallistujat eivät rajoitu pelkästään äänipuhelinliikenteen tarjoajiin tai julkisiin verkkoihin kytkettyihin palveluihin; kehottaa komissiota ennen vuoden 1997 loppua esittämään tutkimuksen siitä, miten ja missä määrin muut liberalisointiprosessista hyötyvät tahot, kuten uudet palvelujen tarjoajat, voivat osallistua yleispalvelujen rahoittamiseen;

21. Kehottaa komissiota esittämään viipymättä ehdotuksen yleispalvelun rahoittamista koskevaksi direktiiviksi ja viittaa edellä mainittuun 19. toukokuuta 1995 antamaansa päätöslauselmaan, jossa kehotetaan perustamaan kansallisia rahastoja yleistä palvelua varten «edellä tarkoitettujen palvelujen tarjoamisesta aiheutuvien todellisten kustannusten kattamiseksi;

22. Toteaa, että tilanteessa, jossa teknologiset kustannukset laskevat jatkuvasti ja sijoittajat ovat kiinnostuneita alasta, yleispalvelujen taloudellinen vaikutus voi vaikuttaa rajoittuneelta ennakoitavissa olevien telealan tuottolukujen osalta, mutta joissakin sellaisissa maissa, joissa on yleensä huomattavan paljon puhelimia, voi todellinen vaikutus väestön sijoittautuneisuusjakauman vuoksi olla paljon suurempi erityisesti siten, että keskeiset uudet toiminnot päätyvät jokaiseen talouteen, mikä edellyttää, että tilaajaväestö sekä verkkojen ja palvelujen skaala edustavat teknologian ja markkinoiden tasoa;

23. Katsoo, että televiestintäverkkojen operaattoreiden, jotka itse haluavat taata yleispalvelun tarjoamisen koko jäsenvaltion alueella, on voitava tehdä niin käytössään olevien teknisten ja kaupallisten keinojen avulla ja niiden on voitava hyötyä vastaavan suuruisesta rahoituksesta siinä määrin kuin se on oikeutettua;

24. Katsoo siten, että yleispalvelu on kaikissa tapauksissa rahoitettava sellaisen rahastojärjestelmän perusteella, jota jäsenvaltio hallinnoi riippumattomasti siitä elimestä tai niistä elimistä, joiden vastuulla yleispalvelun tarjoaminen on;

25. Ehdottaa aloitetta, jolla unionin eri toimielinten (komission, neuvoston, Euroopan parlamentin jne.) ja jäsenvaltioiden viralliset asiakirjat saadaan periaatteessa maksutta kaikkien kansalaisten käyttöön Internetin kautta;

26. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.