Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano”

[COM(2019) 190 final]

(2020/C 47/14)

Esittelijä: Peter SCHMIDT

Lausuntopyyntö komissio, 11.4.2019 Oikeudellinen perusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 29 artiklan 1 kohta Komitean työvaliokunnan päätös 19.3.2019 Vastaava jaosto Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö Hyväksyminen jaostossa 1.10.2019 Hyväksyminen täysistunnossa 31.10.2019 Täysistunnon nro 547 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 164/2/0

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 European Green Deal ) ja ehdottaa kiertotaloutta koskevaa uutta toimintasuunnitelmaa, jossa keskitytään tiettyihin aloihin, kuten tekstiiliteollisuuteen ja rakentamiseen. ETSK pitää tervetulleena komission kertomusta kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja erityisesti sitä, että siinä tunnustetaan sidosryhmien sitoutumisen ratkaiseva rooli kiertotalouteen siirtymisessä. Komitea kannattaa myös komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin antamiin poliittisiin suuntaviivoihin ( 1 ) sisältyviä suunnitelmia käynnistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelma () ja ehdottaa kiertotaloutta koskevaa uutta toimintasuunnitelmaa, jossa keskitytään tiettyihin aloihin, kuten tekstiiliteollisuuteen ja rakentamiseen.

1.2 Euroopan kiertotalousfoorumi on vakiinnuttanut asemansa foorumina, joka tuo yhteen Euroopan kiertotalousalan yhteisön. Se perustettiin komitean ja Euroopan komission yhteisestä aloitteesta vuonna 2017 kiertotalouspaketista annetussa ETSK:n lausunnossa ( 2 ) esitettyjen suositusten mukaisesti. Toimielinten kumppanuus on ollut keskeisen tärkeä tekijä foorumin onnistumisessa, ja on tärkeää, että kumppanuus jatkuu ja laajenee mahdollisessa uudessa kiertotaloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa, jotta voidaan turvata kansalaisyhteiskunnan toimijoiden asema siirtymän ytimessä.

1.3 ETSK on vahvasti sitä mieltä, että foorumilla on ratkaiseva rooli sidosryhmien sitouttamisessa ja että tätä tehtävää olisi jatkettava ja vahvistettava tulevaisuudessa. Foorumia olisi erityisesti kehitettävä niin, että siinä varmistetaan kokonaisvaltainen lähestymistapa kiertotalouteen ja otetaan huomioon yhteydet muihin politiikanaloihin (esim. energia, ilmastonmuutos, sosiaalipolitiikka, kansalaisosallisuus, hyvinvointi, sosiaalinen integrointi ja osallistaminen, kansalaisten ja kuluttajien oikeudet ja velvollisuudet jne.) ja yhteydet hallintotasojen välillä (EU-, valtio-, alue- ja paikallistaso). Lisäksi siinä olisi määritettävä, mitkä ovat kiertotalouteen siirtymisen esteitä erityisesti tekstiiliteollisuuden, elintarviketuotannon, rakentamisen, elektroniikan ja (mikro)muovin kaltaisilla keskeisen tärkeillä aloilla. On kerättävä näyttöä hyödyistä, joita tuovat uudet työpaikat, palvelujen saatavuus, kustannussäästöt ja yhteistoiminnalliset kulutusmallit.

1.4 Kiertotalouden kasvavan merkityksen ja moniulotteisuuden ottamiseksi huomioon foorumia tukevan koordinointiryhmän jäseniksi olisi seuraavalla toimikaudella otettava muitakin keskeisiä sidosryhmiä (esim. nuoret ja rahoitussektori), ja ryhmän olisi autettava laatimaan tulevaisuudenskenaarioita alojen välisten yhteyksien lujittamiseksi, kokoonnuttava säännöllisemmin ja esiinnyttävä foorumin lähettiläinä myös kiertotalousyhteisön ulkopuolisissa yhteyksissä. Koordinointiryhmän tulevilla toimilla voitaisiin myös tukea kiertotalousratkaisujen testaamista käytännössä kokeiluhankkeissa ja elävissä laboratorioissa tietoon perustuvan päätöksenteon tueksi. Koordinointiryhmä on ollut ja on jatkossakin ratkaisevan tärkeä foorumin menestykselle, ja sitä olisi sen vuoksi kuultava mahdollisen uuden kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman poliittisesta suunnasta.

1.5 ETSK korostaa, että kiertotalouteen siirtymistä on nyt ryhdyttävä ohjaamaan valtio-, alue- ja paikallistasolla, jotta se tapahtuisi osallistavasti. On tärkeää, että toiminta mukautetaan paikallisten haasteiden mukaiseksi ja että hyödynnetään paikallisia vahvuuksia.

1.6 Hajautettu lähestymistapa voi olla erityisen hyödyllinen tarkasteltaessa kiertotalouden roolia hyvän elämän tarjoamisessa kansalaisille. ETSK suosittaa, että perustetaan kansalaispaneeli (Citizen Insights Panel) arvioimaan ihmisten käyttäytymistä, motivaatiota ja kiertotalousratkaisujen käyttöönoton esteitä. Tällaisen laajemman kansalaispaneelin pohjana voisi olla olemassa oleva, Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin koordinointiryhmän jäsenten aloitteesta perustettu kuluttajapaneeli (Consumer Insight Action Panel), jonka tehtävänä on kartoittaa kuluttajien ja kansalaisten sitoutumista ja nopeuttaa siirtymistä kiertotalousperiaatteen mukaisiin käytösmalleihin, joilla saadaan aikaan todellinen muutos.

1.7 Rahoituksella on jo nyt tärkeä rooli siirtymän mahdollistamisessa. Kiertotalouden hajauttamisen jatkamiseksi ja paikallisten ratkaisujen löytämiseksi tulisi paikallisille rahoituslaitoksille antaa mahdollisuudet osallistua nykyistä paremmin kiertotaloushankkeisiin. Tätä varten voitaisiin esimerkiksi laajentaa kiertotalouskaupunkeihin keskittyvää Euroopan investointipankin Circular City -ohjelmaa pienempiin paikkakuntiin. Toinen ehdotus, joka tukisi talouden ohjaamista kohti kiertotalousperiaatteita, olisi arvonlisäveron käyttäminen taloudellisena välineenä, jolla edistetään tuotteen elinkaaren pidentämistä uudelleenkäytön ja korjaamisen avulla.

1.8 Vähittäismyyjät voivat vaikuttaa ratkaisevasti siihen, että tuotteet noudattavat paremmin kiertotalousperiaatteita. Tämän tunnustamiseksi voitaisiin perustaa vähittäiskaupan kiertotalousnäkökohtia käsittelevä työryhmä, joka auttaisi sisällyttämään kiertotalousperiaatteet paremmin arvoketjuun ja edistäisi samalla kiertotalousperiaatteiden mukaista käyttäytymistä. ETSK ehdottaa, että komissio voisi ajaa tällaisen työryhmän perustamista jo toiminnassa olevan vähittäiskauppafoorumin kautta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja kestäväpohjaisten käyttäytymismallien ja elintapojen asiantuntijajärjestöt olisi otettava mukaan tähän prosessiin, jotta varmistetaan kansalaisten edustus ja yhdennetty lähestymistapa kiertotalousperiaatteiden mukaiseen tuotantoon ja kulutukseen.

1.9 Julkiset hankinnat voivat vauhdittaa siirtymää merkittävästi. Jotta voidaan edistää kiertotalousperiaatteiden mukaisten tuotteiden, rakennusurakoiden ja palvelujen valitsemista ja vahvistaa kiertotalousperiaatteiden mukaisten julkisten hankintojen potentiaalia edistää kiertotaloutta, on tärkeää, että kiertotalousperiaatteiden mukaisen hankintapolitiikan asema virallistetaan ja että parannetaan asianomaisten sidosryhmien valmiuksia ja osaamista, turvataan oikeudellinen selkeys ja tuetaan tällaisen hankintapolitiikan täytäntöönpanoa. Koulutusohjelma, jossa käsitellään kiertotalousperiaatteiden mukaisia julkisia hankintoja, olisi erittäin hyödyllinen. Myös eri puolilla Eurooppaa järjestettävät markkinavaikuttamista käsittelevät seminaarit, joissa keskityttäisiin kiertotalouteen, olisivat tehokkaita. ETSK kehottaa tekemään EU:n direktiiveihin jo nyt sisältyvistä ympäristöä koskevista julkisten hankintojen vähimmäiskriteereistä pakollisia kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan minimoida ja parhaassa tapauksessa välttää kielteiset ympäristövaikutukset ja jätteen syntyminen hankintojen koko elinkaaren aikana.

1.10 Kuluttajien tietoisuus ja sitoutuminen on myös ratkaisevan tärkeää, jotta kiertotalouteen siirtyminen voi onnistua. Kiertotalousmerkin käyttöönotto voisi nopeuttaa siirtymää ja auttaa kuluttajia tekemään kestäväpohjaisia valintoja, mutta sen yhteydessä olisi toteutettava Euroopan laajuinen tiedotuskampanja. Valmiuksien kehittäminen on myös keskeinen tekijä, jonka avulla parannetaan sidosryhmien käsitystä siirtymisestä kiertotalouteen EU:ssa ja tuetaan niiden osallistumista siihen.

2. Kiertotaloutta koskeva toimintasuunnitelma

2.1 Eurooppa 2020 -strategiassa painotetaan älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun olevan keino parantaa Euroopan kilpailukykyä ja tuottavuutta ja tukea kestäväpohjaista sosiaalista markkinataloutta. Kiertotalous on keskeinen ratkaisu tämän strategian toteuttamisessa ja ihmisten ja maapallon hyvinvoinnin turvaamisessa. Euroopan komissio julkaisi joulukuussa 2015 kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman, jolla tuetaan ja vauhditetaan siirtymistä lineaarisesta talousmallista kiertotalousmalliin Euroopassa.

2.2 Toimintasuunnitelma ( 3 ) käsittää kunnianhimoisen ohjelman, joka koostuu erilaisissa arvoketjuissa toteutettavista 54 toimesta. Ne kattavat muun muassa tuotannon, kulutuksen, jätehuollon ja uusioraaka-aineet. Euroopan komissio viittaa toimintasuunnitelman kaikissa vaiheissa sidosryhmien osallisuuteen ja yhteistyöhön sidosryhmien kanssa, jotta siirtyminen kiertotalousmalliin voi onnistua.

2.3 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi vuonna 2016 kiertotalouspaketista lausunnon ( 4 ) , jossa ehdotettiin perustettavaksi kiertotalousalan sidosryhmien foorumia, jossa vaihdettaisiin hyviä käytänteitä, tietoa ja kokemuksia. Komitea ja Euroopan komissio perustivat yhdessä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin ( 5 ) , jossa sidosryhmät kokoontuvat virtuaalisesti mutta myös fyysisesti kerran vuodessa järjestettävässä konferenssissa. Foorumin apuna on koordinointiryhmä, johon kuuluu 24 henkilöä kansalaisyhteiskunnan organisaatioista eri puolilta Eurooppaa. He toimivat foorumin lähettiläinä.

2.4 Euroopan komissio antoi vuonna 2019 kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta kertomuksen ( 6 ) , jossa esitellään tärkeimmät suunnitelman mukaiset saavutukset ja tulevat haasteet. Kertomus kattaa erilaisia aiheita, kuten kiertotalouden kehittämisen ja siihen siirtymisen nopeuttamisen. Viimeksi mainitun yhteydessä komissio viittaa erikseen tarpeeseen turvata sidosryhmien vahva sitoutuminen. ETSK panee merkille, että kertomuksen tausta-asiakirjat (SWD (2019) 90/91/92) ovat saatavilla vain englanniksi, mikä vaikeuttaa niiden ymmärtämistä ja prosessiin osallistumista jäsenvaltioissa.

2.5 ETSK pitää tervetulleena tätä välikertomusta ja erityisesti sitä, että siinä tunnustetaan sidosryhmien sitoutumisen ratkaiseva rooli kiertotalouteen siirtymisessä.

2.6 ETSK toteaa, että kiertotalous olisi myös sisällytettävä kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin ja että tässä yhteydessä olisi myös korostettava näkyvämmin sosiaalista ulottuvuutta.

2.7 ETSK korostaa tarvetta tehdä täydellinen analyysi kaikista materiaalivirroista EU:ssa ja EU:n ulkopuolella osana laajempaa analyysia, jossa tarkastellaan kiertotalouden vaikutuksia kauppaan.

3. Sidosryhmien sitouttaminen tulevaan kiertotaloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan

3.1 Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumista on jo tullut menestyksekäs ja näkyvä EU-tason foorumi, joka helpottaa sidosryhmien välistä monialaista vuoropuhelua ja jakaa hyviä käytänteitä, strategioita ja tietoa monenlaisista kiertotalouteen liittyvistä aiheista.

3.2 Nyt on tullut aika siirtää tällainen menestyksekäs monenlaisten sidosryhmien sitouttamishanke alueelliselle, valtakunnalliselle ja paikalliselle tasolle myönteisten vaikutusten moninkertaistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa ja kansalaisosallisuuden lisäämiseksi. On tärkeää, että toimintaa hajautetaan ja mukautetaan paikallisten haasteiden mukaiseksi ja että hyödynnetään paikallisia vahvuuksia. Euroopan erilaisten kulttuurien ja tilanteiden vuoksi kullakin maalla on omat tärkeät kohdealueensa ja kohdetoimialansa. Tämä korostuu ETSK:n teettämässä tutkimuksessa ( 7 ) , jossa kartoitetaan Euroopassa sovellettavia kiertotalouteen tähtääviä strategioita ja etenemissuunnitelmia ja etsitään synergiaa ja mahdollisuuksia yhteistyöhön ja yhteenliittymien muodostamiseen.

3.3 Kansalaisten käyttäytyminen, motivaatio kiertotalousratkaisujen käyttöönottoon ja käyttöönoton esteet vaihtelevat nekin tilanteen mukaan. Tästä syystä on tärkeää edistää erilaisia hajautettuja kokeiluja, jotta voidaan hahmottaa paremmin ja ottaa nopeammin käyttöön sellaisia kiertotalousmalleja, joilla on todellista vaikutusta. Ponnistelujen tulisi olla paikallisesti merkittäviä, toimintalähtöisiä ja kattaa erilaisia täytäntöönpanotoimia eri maissa, niin että vastataan paikallisväestön tarpeisiin ja lisätään heidän hyvinvointiaan. Tätä ja muita kansalaisten käyttäytymiseen liittyviä strategioita tutkitaan parhaillaan kuluttajapaneelissa. Olisi suotavaa, että niistä tehtäisiin vieläkin laajempia.

3.4 Hajautettu lähestymistapa voi olla erityisen hyödyllinen tarkasteltaessa kiertotalouden roolia hyvän elämän tarjoamisessa kansalaisille. Tällöin kiertotaloustoimien onnistumista paikallistasolla mitataan myös sosiaalisten indikaattorien avulla. Esimerkkejä tästä yhteydestä ovat vaikkapa sosiaalisen vuorovaikutuksen tai integroitumisen taso yhteisten hankkeiden seurauksena tai tyytyväisyys, joka perustuu uusien taitojen oppimiseen, kun opitaan korjaamaan tavaroita, tuottamaan omia elintarvikkeita tai valmistamaan vaatteita.

3.5 Toteutustapana voitaisiin käyttää valtakunnallisia, alueellisia tai paikallisia sidosryhmätilaisuuksia ( 8 ) , joissa keskitytään paikallisesti merkittäviin ongelmiin ja lujitetaan sidosryhmien sitoutumista paikallistasolla. Keskeisiä sidosryhmiä olisivat paikalliset pk-yritykset, viranomaiset, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja erityisesti kuluttajat, jotka kokoontuisivat yhdessä — pohtimaan erityisiä, paikallisesti merkittäviä haasteita — määrittelemään, miten kiertotalous voi parantaa henkilökohtaista hyvinvointia — pohtimaan, miten kiertotalous voi lisätä onnellisuutta ja parantaa elämänlaatua — määrittämään vaihtoehtoja, joita valitsemalla kansalaiset voivat omaksua kestäväpohjaisen, kiertoon perustuvan elämäntavan — luomaan yhteyksiä paikallisiin virastoihin ja infrastruktuuriin (tai investoimaan uusiin, jos ne puuttuvat) — luomaan yhteistyömahdollisuuksia paikallisten ongelmien ratkaisemiseksi — sitouttamaan ammattiliitot paikallisten työntekijöiden taitojen kehittämiseen — perustamaan oppimiskeskuksia, jotka jatkavat toimintaansa tilaisuuksien jälkeenkin — keskustelemaan kiertotalouden standardisointiprosesseista, jollainen on esimerkiksi Italian Prassi de Riferimiento (9).

3.6 Tällaiset tilaisuudet ja foorumit ovat erityisen tärkeitä niissä maissa ja alueilla, missä kiertotaloustoiminta on vähäistä. Tilaisuuksien tulisi antaa pontta uusille kiertotaloustoimille ja sitouttaa osapuolet siihen, että varmistetaan kiertotalouden laajempi ymmärtäminen ja käyttöönotto kaikkialla EU:ssa. Kiertotaloutta koskevissa tulevissa toimintasuunnitelmissa olisi tuettava paikallisia sidosryhmiä ja paikallisia ratkaisuja, jotta EU:n strategia saataisiin toteutettua onnistuneesti ja jotta hyvinvointi lisääntyisi kaikissa Euroopan maissa.

3.7 Paikallisten kiertotalousvaihtoehtojen edistämiseksi ja niiden laajemman omaksumisen ajamiseksi on tärkeää toteuttaa kiertotalouteen liittyviä esimerkkihankkeita ja laajentaa niitä erilaisissa yhteyksissä – esim. 100 kiertotalouskaupunginosaa, 100 kiertotalousyhteisöä, 100 kiertotalouskylää, 10 kiertotalouskampusta ja 10 kiertotaloussaarta.

3.8 Rahoituksella on jo nyt tärkeä rooli siirtymän mahdollistamisessa. Kiertotalouden hajauttamisen jatkamiseksi ja paikallisten ratkaisujen löytämiseksi tulisi paikallisille rahoituslaitoksille antaa mahdollisuudet osallistua nykyistä paremmin kiertotaloushankkeisiin. Tämä ulottuu kiertotalouden periaatteiden paremmasta ymmärtämisestä siirtymän tukemiseen nykyistä paremmin erilaisten tuotteiden, palvelujen ja toimintojen avulla. Esimerkiksi Euroopan investointipankki voisi käyttää olemassa olevia suurkaupunkeihin kohdistuvia kiertotalouden edistämisvälineitä, jollainen on esimerkiksi Circular City -ohjelma, ja laajentaa sitä myös pienempiin paikkakuntiin. Paikallisten pankkien tulisi osallistua aktiivisemmin tähän prosessiin. Ilmastonmuutos- ja kiertotalousrahoituksen yhteyksiä olisi myös tutkittava tarkemmin.

3.9 Ympäristökriisit ovat kiinteästi kytköksissä epätasa-arvon, muuttoliikkeen ja demokratian kriiseihin. Kriisit ovat tulosta muun muassa finanssikapitalismiin luontaisesti kuuluvasta valtavasta epätasa-arvosta, demokratian rapautumisesta ja nykyisestä markkinayhteiskunnasta. Mitään näistä kriiseistä ei pystytä ratkaisemaan muista erillään. Hyvin suunniteltu kiertotalous voi auttaa vähentämään talous-, ympäristö- ja sosiaalijärjestelmän haavoittuvuutta.

3.10 Koko järjestelmän kattavassa siirtymässä olisi käsiteltävä myös sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä haasteita, joita epätasa-arvosta ja demokratian rapautumisesta kumpuaviin kriiseihin liittyy. On tärkeää edistää vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotta voidaan ratkaista kiertotalouden potentiaaliset riskit ja syvemmät ongelmat ja rakentaa asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksia turvata oikeudenmukaisempi siirtymä.

3.11 Siirtyminen kiertotalouteen edellyttää sidosryhmiltä uusien osaamisalojen ja taitojen omaksumista, jotta kiertoajattelu ja kiertotalouskäytännöt voivat toteutua. Niihin kuuluvat muun muassa materiaalien koostumuksen syvällisempi tuntemus sekä liiketoimintamallien ja sosiaalisen käyttäytymisen parempi ymmärtäminen, erityisesti tekstiiliteollisuuden, rakentamisen, elintarviketuotannon, elektroniikan ja (mikro)muovin kaltaisilla keskeisillä aloilla. On tärkeää kehittää ja parantaa keskeisten sidosryhmien, kuten yrittäjien, valmistajien, vähittäismyyjien, julkisia hankintoja tekevien tahojen ja kansalaisten, kiertotalousosaamista.

3.12 Siirtymän vauhdittamiseksi yrittäjiä, valmistajia, ammattiliittoja ja kuluttajia olisi tuettava älykkään, tieto- ja viestintätekniikkavetoisen kiertotalouden kehittämisessä. Tähän pääsemiseen on useita keinoja: voidaan esimerkiksi kehittää älykkään kiertotalouden osaamiskeskuksia, jotka voidaan yhdistää paikallisiin verkostoyksiköihin vaihdon ja yhteistyömahdollisuuksien edistämiseksi, tai perustaa työryhmä, johon osallistuvat tieto- ja viestintätekniikka-alan suuret sidosryhmät.

3.13 Arvonlisäveron käyttämistä keinona pidentää tuotteen elinkaarta uudelleenkäytön ja korjaamisen avulla olisi tutkittava. Lukuisat EU:n jäsenvaltiot ovat jo alentaneet käytettyjen tuotteiden ja korjauspalvelujen arvonlisäveroa ( 10 )

3.14 On myös mahdollista hyödyntää olemassa olevia kehyksiä, joihin yritykset ovat jo tottuneet: näitä ovat esimerkiksi ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) kaltaiset ympäristöalan välineet, kansainväliset, esimerkiksi ISOn kehittelemät välineet (esim. ISO 14001 tai tuleva kiertotalousaiheinen ISO/TC 323) ja ympäristöä koskevat vähimmäiskriteerit (jotka on määritelty EU:n direktiiveissä mutta joiden soveltaminen jäsenvaltioissa ei ole pakollista).

3.15 Vähittäiskaupalla on jo nyt tärkeä rooli siinä, että tuotteet noudattavat paremmin kiertotalousperiaatteita: ne voivat esimerkiksi vähentää pakkausmateriaaleja. Vähittäiskauppiaat voisivat myös vaikuttaa voimakkaasti kuluttajien elämäntapoihin – he päättävät, mistä valikoimasta kuluttajat valitsevat, vaikuttavat kuluttajien ostopäätöksiin ja jopa tuotteiden käyttö- ja käytöstäpoistotapoihin. Vähittäiskauppafoorumin kaltainen vähittäiskaupan kiertotalousnäkökohtia käsittelevä työryhmä voisi auttaa sisällyttämään kiertotalousperiaatteet paremmin arvoketjuun ja edistämään samalla kiertotalousperiaatteiden mukaista käyttäytymistä, ja se olisi laajennettava kattamaan myös kansalaiskäyttäytymis- ja kuluttajaorganisaatiot sekä ammattiliitot.

3.16 Julkiset hankinnat ovat keskeinen tekijä siirtymän vauhdittamisessa. Kiertotaloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyikin toimia, joilla helpotetaan kiertotalousperiaatteiden sisällyttämistä julkisiin hankintoihin. Kokeiluvaihe on toteutettu, ja kokemuksista on otettu opiksi. Keskusteluja käydään siitä, mitä kiertotalousperiaatteen mukainen hankintapolitiikka merkitsee käytännössä ja millainen vaikutus kiertotalousperiaatteiden mukaisilla hankinnoilla voisi olla kiertotalouden kehityksen vauhdittamiseen esim. kehitystä vahvistavana voimana (eli laajentamalla olemassa olevien kiertotalousratkaisujen markkinoita lisäämällä ostovoimaa) tai jopa mahdollisena kehitystä luovana voimana (eli luomalla yhdessä uusia ratkaisuja julkisiin hankintatarpeisiin vastaamiseksi). Kiertotalousperiaatteiden mukaisten julkisten hankintojen edistämiseksi ja niiden innovaatiopotentiaalin tukemiseksi on tärkeää, että niiden asema virallistetaan, että vahvistetaan asianomaisten sidosryhmien valmiuksia ja osaamista, että turvataan oikeudellinen selkeys ja että kannustetaan käymään vuoropuhelua tällaisista julkisista hankinnoista.

3.17 Kiertotalousperiaatteiden mukainen elämäntapa tai käyttäytyminen voi olla täydentävä indikaattori, jolla mitataan koko järjestelmän muuttumista kiertotalousperiaatteiden mukaiseksi ja osoitetaan kiertotalouteen kuuluvan infrastruktuurin, yritysten ja politiikan vaikutukset kansalaisten tasolla. On tärkeää, että me eurooppalaiset pohdimme, mitä ja miten käytämme, korjaamme ja poistamme käytöstä tänään, sen sijaan että pohtisimme, mitä ja miten käytimme, vuokrasimme, korjasimme ja poistimme käytöstä ennen. Kaupunkien tasolla olisi luotava nk. eläviä laboratoriota ja muita välineitä. Elävät laboratoriot ovat tosielämän ympäristöjä, kuten kotitalouksia, järjestöjä tai jopa kaupunginosia, joissa voidaan kehittää kiertotalousratkaisujen ja -toimintojen prototyyppejä ja testata niitä todellisissa olosuhteissa kiertotalousstrategioiden pohjaksi. Tuotteiden ennenaikaista vanhenemista olisi torjuttava päättäväisemmin, kuten ETSK on suositellut lausunnossaan ”Kohti kestävämpää kuluttamista: teollisuustuotteiden elinikä ja kuluttajille tiedottaminen luottamuksen palauttamiseksi”. Olisi harkittava erityisesti takuuajan pidentämistä vähintään viiteen vuoteen. Kuluttajapaneeli etsii parhaillaan yhdessä yritysten, kansalaisjärjestöjen ja kuluttajaorganisaatioiden kanssa ratkaisuja ja toimintatapoja, joilla voidaan edistää elinikäisen takuun malleja.

3.18 Kiertotalous on keskeinen väline kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja vähähiilisen talouden luomisessa. Kiertotalouteen siirtymisen vauhdittamiseksi on tärkeää kannustaa käymään vuoropuhelua ja näkemystenvaihtoa siitä, miten sidosryhmät voivat käyttää kiertotaloutta keinona saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet tai muita tärkeitä tavoitteita. Jotta varmistetaan, että kiertotalous ja kestävä talous hyödyttävät kaikkia sidosryhmiä, työntekijöitä olisi tuettava olemassa olevissa puitteissa eli esimerkiksi ammatillisella koulutuksella, jotta nykyiset ja tulevat työntekijät saisivat tarvittavat taidot siirtymän tueksi.

3.19 On tärkeää, että tutkitaan ja osoitetaan, miten kiertotalousinnovaatiot voivat parantaa kilpailukykyä kestäväpohjaisemman ja vähähiilisen talouden hyväksi. Korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten tulisi olla potentiaalisia kiertotalouden innovointikeskuksia, joissa kehitetään, testataan ja levitetään innovaatioita, sillä korkeakouluilla on hyvät tutkimusvalmiudet kiertotaloushaasteiden ratkaisemiseen. Ongelmalähtöinen oppiminen ja koulutus on arvokasta niiden tulevien innovoijien, yrittäjien ja tutkijoiden valmentamiseksi, jotka kehittävät uraansa korkeakouluissa. Korkeakoulut, joiden alueella on suuri väestötiheys ja resurssien kysyntä, voivat toimia elävinä laboratorioina, joissa ratkaisuja testataan ennen niiden markkinoille saattamista. Tarvitaan pilottihankkeita skaalattavien kiertotalouskampuksiin liittyvien lähestymistapojen ja ratkaisujen kehittämiseksi ja demonstroimiseksi, ja kiertotalouskampusten verkosto voi auttaa edistämään edelleen tiedonvaihtoa.

3.20 Siirtyminen kiertotalouteen Euroopassa vaikuttaa luonnollisesti kansainvälisen tason sidosryhmiin muun muassa kauppasopimusten kautta. Innovoimalla kiertotalouteen siirtymisen alalla Eurooppa voi asettaa maailmanlaajuisen vaatimustason oikeudenmukaisemmalle taloudelle, joka toimii kaikkien kansalaisten hyväksi ja joka on monimuotoinen ja sekä maaseudulle että kaupunkialueille soveltuva. Tämä edellyttää paikallisia, alueellisia ja valtakunnallisia toimintatapoja, joissa kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät otetaan mukaan luomaan, kehittämään, toteuttamaan ja seuraamaan asianomaisia alueyhteisöjä hyödyttäviä kiertotalousstrategioita ( 11 ) (esim. köyhyyden torjuminen, laadukkaiden työpaikkojen ja paremman elämänlaadun tarjoaminen, toimiminen ekologisissa rajoissa). Yksi esimerkki hyvästä käytännöstä on Sloveniassa käyttöön otetussa kiertotalouden etenemissuunnitelmassa valittu toimintatapa. ETSK kannustaa kiertotalousstrategioiden ja etenemissuunnitelmien laatimiseen osallistuvia päättäjiä omaksumaan tällaisen toimintatavan.

4. Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin rooli

4.1 Euroopan kiertotalousfoorumi on vakiinnuttanut asemansa foorumina, joka tuo yhteen Euroopan kiertotalousalan yhteisön. Se perustettiin komitean ja Euroopan komission yhteisestä aloitteesta vuonna 2017 annetussa ETSK:n lausunnossa ”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” ( 12 ) esitettyjen suositusten mukaisesti. Foorumin tavoitteena on helpottaa kansalaisyhteiskunnan kuulemista, valtakunnallisten, alueellisten ja alakohtaisten verkostojen yhteistyötä ja kokemusten, tiedon ja parhaiden käytänteiden vaihtoa. ETSK huolehtii foorumin sihteeristötehtävistä ja luo sillan kansalaisyhteiskunnan ja poliittisten päättäjien välille.

4.2 Foorumin tukena on koordinaatioryhmä, johon kuuluu 24 asiantuntijaa eri puolilta Eurooppaa. Heidät on valittu kansalaisyhteiskunnan organisaatioista, elinkeinoelämän ja ammattiliittojen edustajista, ajatuspajoista, tutkimuskeskuksista ja virastoista, jotka työskentelevät kiertotalouden parissa. Tämä monenlaisista sidosryhmistä koostuva joukko edustaa eurooppalaista sidosryhmäfoorumia paikallis-, alue- ja valtiotason toimintansa ja rooliensa kautta. ETSK ja Euroopan komissio tukevat tätä toimintaa menestyksekkäästi verkkofoorumin ( 13 ) kautta.

4.3 Koordinaatioryhmä ohjaa foorumin toimintaa ja on vastuussa vuotuisen Euroopan kiertotalouskonferenssin toisesta päivästä (tähän mennessä järjestetty kolme kertaa), ja sen jäsenet toimivat foorumin lähettiläinä. Ryhmä kokoontuu virallisesti kerran vuodessa, ja sen toimeksianto jatkuu vuoteen 2020. Ryhmä perustettiin kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella ETSK:n ja Euroopan komission asettaman tehtävänmäärityksen mukaan. Tulevaisuudessa koordinointiryhmän jäsenten tulisi kokoontua säännöllisemmin tai aihekohtaisesti ja esiintyä lähettiläinä myös kiertotalousyhteisön ulkopuolella.

4.4 Toimielinten kumppanuus on ollut keskeisen tärkeä tekijä foorumin onnistumisessa, ja on tärkeää, että kumppanuus jatkuu ja laajenee mahdollisessa uudessa kiertotaloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa, jotta kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat säilyttää paikkansa siirtymän ytimessä.

4.5 Foorumin koordinointiryhmä tarjoaa sellaista potentiaalista osaamista ja kokemusta jäsenvaltiotasolla, jota EU:n toimielinten, kuten Euroopan komission ja Euroopan investointipankin, kannattaisi pitää arvossa. Tätä osaamista ja kokemusta olisi tuettava huolehtimalla siitä, että koordinointiryhmä osallistetaan aktiivisemmin ja sitä kuullaan enemmän. Koordinointiryhmän osallistuminen on ollut ja on jatkossakin ratkaisevan tärkeää foorumin menestykselle, ja se olisi sisällytettävä mahdolliseen uuteen kiertotaloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan. Foorumin mahdollisessa uudessa toimeksiannossa olisi otettava tämä huomioon ja pyrittävä kehittämään pidemmälle roolia, joka näillä kansalaisyhteiskunnan toimijoilla on jo ollut, esimerkiksi kuluttaja-asioissa, rahoitusalalla, biotaloudessa, koulutusalalla ja innovoinnissa. Koordinointiryhmää olisikin kuultava mahdollisen uuden kiertotalouden toimintasuunnitelman poliittisesta linjauksesta. ETSK jatkaa tässä yhteydessä tärkeässä roolissaan sidosryhmien tuomisessa osaksi poliittista päätöksentekoprosessia.

4.6 ETSK:n asiantuntemus yhteisymmärryksen rakentamisessa ja osallistavuudessa on ratkaisevassa asemassa. Komitean tärkeä tehtävä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin sihteeristöpalvelujen ja verkkosivujen tarjoamisessa on saanut tunnustusta ja tukea. Rakenne on vaikuttanut olennaisesti foorumin menestykseen.

4.7 Foorumin verkkosivuilla on myös yhä enemmän tietoa ja hyviä käytänteitä, ja foorumista on näin tulossa täyden palvelun toimipiste kiertotalousasioissa. Tämän ratkaisevan tärkeän verkkovälineen on saatava jatkossakin asianmukaista institutionaalista tukea ja sille on annettava tilaa ja resursseja kasvaa, jotta se voi edelleen levittää innovatiivisia ratkaisuja, tärkeää osaamista ja keskeisiä kontaktitietoja ja jotta sidosryhmien koko potentiaali kiertotalouteen siirtymiseen kaikkialla Euroopassa saadaan näin hyödynnettyä.

Bryssel 31. lokakuuta 2019. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) Kunnianhimoisempi unioni – Ohjelma Euroopalle

(2) EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98.

(3) COM(2015) 614 final

(4) EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98.

(5) Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi

(6) COM(2019) 190 final

(7) Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building – Study ja aiheeseen liittyvä ETSK:n lausunto Kiertotalouden eri etenemissuunnitelmien välisten synergioiden kehittäminen (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(8) Esimerkiksi Euroopan komission Circular Economy Virtuous Circle Tour.

(9) Ks. UNI

(10) Reduced taxation to support re-use and repair

(11) ETSK:n lausunto Kiertotalouden eri etenemissuunnitelmien välisten synergioiden kehittäminen (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(12) EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98.

(13) Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi