1.Johdanto

EU on vahvasti sitoutunut varmistamaan, että sen kauppasopimukset edistävät kestävyyttä. Tavoitteena on, että talouskasvu on yhteydessä ihmisoikeuksien suojeluun, ihmisarvoiseen työhön, ilmastoon ja ympäristöön unionin arvoja ja painopisteitä kunnioittaen. Nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa, jolle on ominaista lisääntynyt epävakaus, EU:n on luotettavana kumppanina lisättävä yhteistyötään kolmansien maiden kanssa. EU:n kauppapolitiikka tarjoaa vankan kehyksen kauppakumppaneiden kanssa tehtävälle yhteistyölle kauppaan liittyvissä kestävyyskysymyksissä. Tämä lähestymistapa perustuu kansainvälisiin työ- ja ympäristösääntöihin, jotka perustuvat jäsenneltyihin ja avoimiin prosesseihin, joihin kansalaisyhteiskunta osallistuu.

Tässä tiedonannossa esitetään, miten kestävää kehitystä voitaisiin edistää kauppasopimuksilla entistäkin paremmin. Kaikkiin nykyaikaisiin EU:n kauppasopimuksiin sisältyy jo kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja. Vuodesta 2018 lähtien niiden tehostettua täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa on ohjannut 15-kohtainen toimintasuunnitelma. Komissio käynnisti kesäkuussa 2021 perusteellisen tarkastelun, jonka tavoitteena on vahvistaa yleisesti kauppasopimusten – eikä ainoastaan niiden kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen – kykyä edistää kestävää kauppaa yhteistyössä kauppakumppanien kanssa sekä yhdessä muiden asiaankuuluvien EU:n poliittisten välineiden, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, kanssa.

Osana tarkastelua komissio tilasi riippumattoman vertailevan tutkimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevista käytännöistä kolmansien maiden kanssa tehdyissä kauppasopimuksissa. Tutkimuksessa vahvistettiin, että EU on yksi keskeisistä edelläkävijöistä kestävän kehityksen edistämisessä kauppasopimustensa avulla. Saadakseen palautetta mahdollisimman monenlaisilta kansalaisilta ja sidosryhmiltä komissio järjesti lisäksi avoimen julkisen kuulemisen, johon saatiin paljon vastauksia esimerkiksi yrityksiltä, ammattiliitoilta, ympäristö- ja ihmisoikeusryhmiltä ja työmarkkinaosapuolilta. Tämän lisäksi käytiin laajaa keskustelua jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa.

Komissio on määritellyt kauppaa ja kestävää kehitystä koskevassa tarkasteluprosessissa saatujen tietojen ja suositusten perusteella toimintapoliittiset painopisteet ja keskeiset toimet. Niiden tarkoituksena on tehostaa tiukemmilla täytäntöönpanosäännöillä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaa lähestymistapaa, joka nykyisellään perustuu kansainväliseen kehykseen ja normeihin pohjaavaan sitoutumiseen. Jäljempänä esitettyyn uuteen lähestymistapaan sisältyy täysimittainen noudattamisvaihe ja kauppapakotteiden käyttö tietyissä ja tarkoin määritellyissä tapauksissa.

2.Miten EU:n kauppasopimukset edistävät kestävän kehityksen ohjelmaa?

Kauppasopimukset edistävät merkittävästi kestävää kasvua sekä EU:ssa että kumppanimaissa. Aktiivinen kauppapoliittinen ohjelma on Euroopan taloudellisen vaurauden ja kilpailukyvyn kannalta ratkaisevan tärkeä. Kauppasopimukset auttavat luomaan työpaikkoja, laajentamaan markkinoita ja vauhdittamaan talouskasvua ja innovointia. Poistamalla markkinoille pääsyn esteitä ne myös alentavat kustannuksia ja helpottavat sellaisten ilmastoystävällisten teknologioiden ja niihin liittyvien hyödykkeiden ja palvelujen käyttöönottoa, jotka auttavat vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä maailmanlaajuisesti sekä sopeutumaan muuttuvaan ilmastoon. Kauppasopimukset auttavat lisäksi turvaamaan tarvittavien raaka-aineiden saannin, myös vähähiilisissä teknologioissa tarvittavien raaka-aineiden toimitukset. Maailmankaupalla voi olla vaikutuksia myös ilmastoon, luonnon monimuotoisuuteen ja työoloihin. Jotta avoimen kaupan myönteiset vaikutukset voidaan varmistaa, kaupan vapauttamisen ja kansainvälisten työelämän normien edistämisen sekä määrätietoisten ilmasto- ja ympäristötoimien on kuljettava käsi kädessä. Kauppasopimukset ovat etuoikeutetun kumppanuuden välineitä, ja ne tarjoavat foorumin kestävää kehitystä koskevalle poliittiselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle kumppanimaiden kanssa. Tämä on välttämätöntä, koska vain maailmanlaajuisella yhteistyöllä voidaan vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin.

Kauppapolitiikan uudelleentarkastelun yhteydessä vihreän ja oikeudenmukaisen siirtymän tukeminen on nostettu yhdeksi EU:n kauppapolitiikan pilariksi avoimuuden ja määrätietoisuuden ohella. Tämä on linjassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja ihmisarvoista työtä kaikkialla maailmassa koskevan tiedonannon kanssa, jossa kestävä kehitys asetetaan EU:n päätöksenteon ja toiminnan keskiöön. Kestävän kehityksen painopisteet ja tavoitteet on sisällytetty kaikkiin EU:n politiikkoihin Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen 17 kestävän kehityksen tavoitteen, Pariisin ilmastosopimuksen sekä muiden ympäristönsuojelua ja työelämän normeja koskevien monenvälisten sopimusten mukaisesti. Näistä monenvälisistä sopimuksista ja yleissopimuksista on tullut kestävää kehitystä koskevan kansainvälisen yhteistyön ja toiminnan maailmanlaajuinen kehys, ja ne toimivat ohjenuorana myös EU:n kauppasopimuksiin sisältyville kestävää kehitystä koskeville sitoumuksille.

EU:n arvoperusteisessa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevassa lähestymistavassa pyritään saamaan kumppanimailta laajempia sitoumuksia kuin muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa tehtävissä kauppasopimuksissa. Erityisesti EU:n kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut edellyttävät, että Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset ja kunkin osapuolen ratifioimat monenväliset ympäristösopimukset, kuten Pariisin ilmastosopimus ja biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, pannaan tehokkaasti täytäntöön. EU:n kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa edellytetään myös, että noudatetaan työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista vuonna 1998 annetussa ILO:n julistuksessa vahvistettuja ILO:n keskeisiä periaatteita. Tältä osin komissio suhtautuu myönteisesti näiden keskeisten periaatteiden vahvistamiseen ja laajentamiseen tähtäävään ILO:n ja sen jäsenistön työhön, kuten äskettäiseen päätökseen sisällyttää periaatteisiin työterveys ja -turvallisuus. Komissio katsoo, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa olisi myös otettava asianmukaisesti huomioon tällainen kehitys. Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevilla luvuilla edistetään myös ratifioimattomien ILO:n keskeisten yleissopimusten ratifiointia. Lisäksi niihin sisältyy monenlaisia sitoumuksia ja yhteistyömääräyksiä, jotka koskevat muun muassa työntekijöiden oikeuksia, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kunnollisia työoloja. Ne liittyvät esimerkiksi työsuojelutarkastuksiin, luonnonvarojen kestävään hoitoon, metsätalouteen, kalastukseen, vesiviljelyyn, valtamerten hallinnointiin ja vastuullisen yritystoiminnan edistämiseen. EU:n kauppasopimuksilla edistetään nyt myös yhteistyötä, jolla kannustetaan siirtymään kiertotalouteen ja resurssitehokkaaseen talouteen tai metsäkatoa aiheuttamattomiin toimitusketjuihin. Lisäksi niillä edistetään kansainvälistä ympäristöhallintoa. EU:n uusimmat kauppasopimukset sisältävät myös määräyksiä merkityksellisistä YK:n ja ILO:n yleissopimuksista, joilla edistetään naisten taloudellista voimaannuttamista ja sukupuolten tasa-arvoa sekä yhteistyön lisäämistä kansainvälisillä foorumeilla näiden tavoitteiden edistämiseksi esimerkiksi Maailman kauppajärjestössä (WTO).

Vuorovaikutus muiden politiikan välineiden kanssa

EU:n kauppasopimukset eivät ole erillisiä välineitä, joilla edistetään ja tehostetaan unionin kestävän kehityksen ohjelmaa kolmansien maiden kanssa. Kauppasopimuksiin sisältyvät kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat sitoumukset toimivat käsi kädessä laajempien poliittisten välineiden, monenvälisten toimien ja kehitysyhteistyövälineiden kanssa kattavaa lähestymistapaa noudattaen. Yhdessä EU:n yksipuolisten välineiden kanssa sitoumukset auttavat hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla niitä myönteisiä vaikutuksia, joita kaupalla on kestävään kehitykseen, ja varmistamaan, että kielteisiä vaikutuksia hillitään.

Nykyisen komission toimikauden loppuun mennessä EU:n odotetaan saavan kunnianhimoiset yksipuoliset lisävälineet kestävän kaupan tukemiseen. Komissio esitti vuonna 2021 ehdotuksen hiilidioksidipäästöjen tullimekanismin perustamisesta hiilivuodon ehkäisemiseksi ja maailmanlaajuisten ilmastotoimien tehostamiseksi . Lisäksi se teki metsäkatoa aiheuttamattomia tuotteita koskevan ehdotuksen, jolla tehostetaan toimia metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjumiseksi. Samana vuonna komissio hyväksyi strategian kunnianhimoiseksi ja kattavaksi toimenpidepaketiksi, jolla pyritään lisäämään rahavirtaa kestävään talouteen siirtymisen rahoittamiseen. Komissio esitti vuoden 2022 alussa ehdotuksen yritysten kestävää toimintaa koskevasta huolellisuusvelvoitteesta, jolla edistetään kestävää ja vastuullista yritystoimintaa globaaleissa arvoketjuissa. Komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen kehyksestä, jolla pyritään tekemään kaikista unionin markkinoille saatetuista tuotteista ympäristön kannalta kestävämpiä ja kiertotalouteen perustuvia. Kuten ihmisarvoista työtä kaikkialla maailmassa koskevassa tiedonannossa ilmoitettiin, komissio esittää myöhemmin tänä vuonna myös uuden lainsäädäntöaloitteen, jolla kielletään tosiasiallisesti pakkotyöllä valmistettujen tuotteiden saattaminen EU:n markkinoille.

Ehdotuksessaan uudeksi EU:n asetukseksi yleisestä tullietuusjärjestelmästä komissio on vahvistanut järjestelmän roolia kestävän kehityksen edistämisessä muun muassa lisäämällä siihen useita kansainvälisiä välineitä, jotka koskevat ihmisoikeuksia, hyvää hallintoa, työsuojelua ja ympäristönsuojelua. Näitä lisäyksiä ovat muun muassa Pariisin ilmastosopimus, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK:n yleissopimus ja kaksi uutta ILO:n yleissopimusta, ja ne kattavat myös kestävää kehitystä edistävän hallitun kansainvälisen muuttoliikkeen. Ehdotuksella pyritään myös tekemään kansainvälisesti kielletyllä lapsityövoimalla tai pakkotyöllä valmistettujen tavaroiden viennistä peruste kauppaetuuksien peruuttamiselle.

Monenvälisellä tasolla EU on hiljattain ollut mukana tukemassa kolmea useammankeskistä WTO:n aloitetta, jotka koskevat kauppaa ja ympäristön kestävyyttä, muovisaastetta ja kestävää muovikauppaa sekä fossiilisten polttoaineiden tukien uudistusta. WTO:n 12. ministerikokouksessa EU:lla oli keskeinen rooli pyrittäessä saamaan aikaan ensimmäinen monenvälinen kalastustukisopimus, jolla torjutaan haitallisia kalastustukia maailmanlaajuisesti ja jonka ytimessä on ympäristön kestävyys. EU aikoo edelleen ajaa tukia koskevien sääntöjen laajentamista seuraavaan ministerikokoukseen mennessä. EU on myös tukenut aktiivisesti kauppaministereiden ilmastokoalition käynnistämistä poliittisen lisäsysäyksen antamiseksi myönteisen kauppa- ja ilmasto-ohjelman kehittämiselle erityisesti WTO:ssa. Osana WTO:n uudistusta EU aikoo edistää vuoropuhelua kaupan ja ihmisarvoisen työn välisestä vuorovaikutuksesta muun muassa WTO:n ja ILO:n yhteistyön avulla. EU edistää muutoksia virallisia vientiluottoja koskeviin OECD:n sääntöihin, jotta ne saatetaan linjaan ilmastotavoitteiden kanssa. EU on myös onnistunut kieltämään päästövähennystekniikoita hyödyntämättömät hiilipohjaiset voimalaitokset.

Kaikki nämä kauppaan liittyvät poliittiset välineet ja aloitteet ovat osa kokonaisvaltaista vastausta maailmanlaajuisiin kestävyyshaasteisiin, ja ne kulkevat käsi kädessä kauppasopimusten kanssa.

3.Kestävää kehitystä koskevat uudet poliittiset suuntaviivat kauppasopimuksissa

Kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva uudelleentarkastelu on osoittanut EU:n kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan mallin toimivuuden, mutta siinä on myös tunnistettu mahdollisuuksia parantaa kuutta toimintapoliittista painopistettä. Parannukset voidaan tiivistää seuraavasti: 1) ennakoivampi ote kumppanien kanssa tehtävään yhteistyöhön, 2) maakohtaisen lähestymistavan tehostaminen, 3) kestävyyden ulottaminen kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun ulkopuolelle, 4) kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten täytäntöönpanon seurannan lisääminen, 5) kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistaminen ja 6) täytäntöönpanon tehostaminen kauppapakotteiden avulla viimeisenä keinona.