Veronkierron ja verojen välttelyn torjunta: Marraskuussa 2014 tapahtuneiden tietovuotojen mukaan veropäätösten väärinkäyttöä on ilmennyt joissain tapauksissa. Komissio määritteli nopeasti laaja-alaisen toimintaohjelman, jonka tarkoituksena on saada aikaan oikeudenmukaisempi, yksinkertaisempi ja tehokkaampi yhtiöverotus EU:ssa. Komission ehdotus jäsenvaltioiden veropäätöksiä koskevasta automaattisesta tietojenvaihdosta esitettiin tammikuussa 2015 ja hyväksyttiin vuoden loppuun mennessä. Ehdotukset monikansallisten yritysten verotukseen liittyviä tietoja koskevasta raportoinnista ja kyseisten tietojen vaihtamisesta jäsenvaltioiden välillä sekä ehdotus verojen kiertämisen estämistä koskevaksi direktiiviksi esitettiin tammikuussa 2016, ja ne hyväksyttiin maaliskuussa 2016 ja kesäkuussa 2016.

Pakolaiskriisiin vastaaminen: Komissio on nopeasti esittänyt toimenpiteitä muuttoliikekriisin välittömien ja pitkän aikavälin haasteiden ratkaisemiseksi. Toimia on toteutettu laittoman muuttovirran hallitsemiseksi, ihmishenkien pelastamiseksi merellä, solidaarisuuden varmistamiseksi etulinjan jäsenvaltioiden kanssa ehdottamalla turvapaikanhakijoiden siirtämistä ja uudelleensijoittamista ja ulkorajojen valvonnan ja palautuksien vahvistamista. Viime vuonna jäsenvaltiot hyväksyivät komission ehdotuksen, jonka mukaan Italiasta ja Kreikasta siirretään 160 000 kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa henkilöä muihin jäsenvaltioihin ja EU:n ulkopuolelta sijoitetaan uudelleen 22 000 asuinsijoiltaan siirtymään joutunutta henkilöä. Tähän mennessä yli 13 000 henkilöä on siirretty tai uudelleensijoitettu. Viime vuonna EU:n talousarviosta osoitettiin vuosiksi 2015 ja 2016 ennennäkemättömän suuri yli 10 miljardin euron määrä pakolaiskriisin ratkaisemiseen ja niiden maiden auttamiseen, joihin kriisi vaikuttaa eniten.

Investointien tukeminen: Talouden elpymisen tukemiseksi ja kasvuun tähtäävien investointien lisäämiseksi komissio ehdotti Euroopan investointiohjelmaa, joka hyväksyttiin vuonna 2015. Rahasto sai vuoden aikana liikkeelle 116 miljardin euron uudet investoinnit 26 jäsenvaltiossa. Sen avulla on tähän mennessä luotu yli 100 000 uutta työpaikkaa. Lisäksi 192 rahoitussopimusta on solmittu, ja niiden ansiosta 200 000 pienyrityksen ja aloittelevan yrityksen rahoitusmahdollisuudet paranevat.

Viimeksi kuluneen vuoden aikana komissio on saavuttanut edistystä puheenjohtaja Junckerin kymmenen painopistealueen osalta. Komissio on keskittynyt merkittäviin aloitteisiin, joilla on suuri EU:n lisäarvo ja joista on saatu konkreettisia tuloksia kansalaisille ja yrityksille. Lisäksi komissio on reagoinut nopeasti uusiin haasteisiin, jotka vaativat nopeita mutta järkeviä toimia. Monissa tapauksissa komissio pystyi valmistelemaan ja tekemään aloitteita ennätysajassa ja tekemään näyttöön perustuvan analyysin niiden vaikutuksista suhteessa kuhunkin erityistilanteeseen. Paremman sääntelyn periaatteiden noudattaminen auttoi laatimaan ehdotuksia, jotka toimivat juuri siten kuin oli tarkoitus. Ne pystyttiin näin ollen hyväksymään ajoissa muissa toimielimissä esimerkiksi veronkierron torjuntaan tähtäävien toimenpiteiden osalta.

Parempi sääntely ei ole ainoastaan Euroopan komission vastuulla. Kyseessä on Euroopan parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden yhteinen hanke, ja niillä kaikilla on omat roolinsa ja velvollisuutensa. Parempaa sääntelyä tarvitaan myös muulloinkin kuin uutta lainsäädäntöä valmisteltaessa ja laadittaessa. Parempi sääntely olisi otettava huomioon politiikkasyklin kaikissa vaiheissa, parlamentin ja neuvoston välisistä lainsäädäntöneuvotteluista siihen, kun jäsenvaltiot ja komissio panevat lait täytäntöön. Onnistumiseen tarvitaan keskittymistä olennaiseen, tehokkuutta, yksinkertaistamista, avoimuutta ja toimintaa oikealla tasolla.

Komission tavoitteena on keskittyä välttämättömään ja kansalaisille tärkeään lainsäädäntöön, mutta myös torjua saamattomuutta. Ensisijaisiin asioihin keskittymiseksi lainsäätäjien käsittelystä on poistettu kahden viime vuoden aikana 90 ehdotusta, jotka olivat vanhentuneet tai jotka eivät edistyneet unionin lainsäädäntöprosessissa. Voimassa olevasta EU:n lainsäädännöstä poistettiin 32 vanhentunutta lakia, ja 103 alalla aloitettiin toimet sääntöjen yksinkertaistamiseksi.

Komission toimikausi on kestänyt melkein kaksi vuotta, ja komissio etenee vakaasti kohti parempaa sääntelyä koskevien sitoumusten täyttämistä. Toimilla on alusta lähtien ollut kohdennetut poliittiset suuntaviivat toimien ohjaamiseksi keskipitkällä aikavälillä seuraavien EU:n tärkeimpien haasteiden ratkaisemiseksi: työpaikat, kasvu ja investoinnit; muuttoliike; turvallisuus; digitaalipalvelut; energia; tai sisämarkkinoiden syventäminen. Kyseisiin strategioihin liittyvät konkreettiset toimet vahvistetaan vuosittain kohdennetuissa ja yksinkertaistetuissa työohjelmissa. Vuoden 2014 työohjelmaan sisältyi 100 aloitetta. Vuoden 2015 työohjelmassa oli 23 uutta ensisijaista aloitetta ja toimenpidepakettia. Myös vuonna 2016 niitä oli 23.

Euroopan unionia on monesti kritisoitu – usein perustellusti – siitä, että se tuottaa liian paljon huonosti laadittuja säädöksiä ja puuttuu kansalaisten elämään ja yritysten toimintaan liiallisilla yksityiskohtaisilla säännöillä. Liikkeellä on runsaasti, joko oikeita tai vääriä, kertomuksia vääriin tietoihin perustuvista säädöksistä tai säännöistä, jotka näyttävät vaikuttavan mikrotasolla jokapäiväiseen taloudelliseen tai sosiaaliseen elämään. Samalla kansalaiset odottavat, että Euroopassa keskityttäisiin enemmän tarjoamaan tehokkaita ratkaisuja suuriin haasteisiin, joihin kuuluvat muun muassa työpaikat ja kasvu, investoinnit, turvallisuus, muuttovirrat ja digitaalinen vallankumous.

Parempaa sääntelyä parempien tulosten aikaansaamiseksi

Parempi sääntely johtaa yksinkertaisempiin sääntöihin, joiden avulla voidaan saada aikaan tehokkaampia tuloksia. Komissio on jatkanut toimiaan voimassa olevan lainsäädännön yksinkertaistamiseksi. Sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman (REFIT) käynnistämisestä lähtien on tehty melkein 200 taakan vähentämistä ja sääntelyn yksinkertaistamista koskevaa aloitetta.

Esimerkkejä: 5 miljoonan mikroyrityksen tilinpäätösraportoinnin vähentyminen (arvioitu vuotuinen säästö noin 6,3 miljardia euroa); kemikaalilainsäädännön (REACH) edellyttämien pk-yritysten rekisteröintimaksujen pienentyminen jopa 95 prosentilla; ja uusia sähköisiä hankintoja koskevat säännöt, joiden odotetaan pienentävän hankintakustannuksia jopa 20 prosenttia.

Esimerkkejä komission ehdotuksista sääntelytaakan ja liiallisen byrokratian vähentämiseksi Komissio hyväksyi 6. huhtikuuta 2016 älykkäitä rajoja koskevan tarkistetun lainsäädäntöehdotuksen, joka sisältää Schengenin rajasäännöstöön tehtävän muutoksen uudessa sähköisessä rajanylitystietojärjestelmässä tarvittavien teknisten muutosten käyttöön ottamiseksi. Tarkistetussa ehdotuksessa arvioidut kustannukset vähenevät 1,1 miljardista eurosta 480 miljoonaan euroon. Komissio esitti 7. huhtikuuta 2016 arvonlisäveroa koskevan toimintasuunnitelman, johon sisältyi tärkeitä yksinkertaistamisaloitteita, kuten ehdotus rajat ylittävän verkkokaupan alv-järjestelmän modernisoimisesta. Tämä voisi johtaa 7 miljardin euron vuotuiseen alv-tulojen kasvuun ja yrityksille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten pienenemiseen vähintään 55 prosentilla. Sitoutumista jäsenvaltioiden vuotuisten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen vuosina 2021–2030 koskevalla taakanjakopäätösehdotuksella vähennetään sitoumusten noudattamisen valvontaan ja siitä raportoimiseen liittyviä hallinnollisia kustannuksia noin 345 000–460 000 eurolla vuodessa. Tätä täydennetään myöhemmin tänä vuonna yksinkertaistamalla valvontaa ja raportointia energiaan ja ilmastoon liittyvän lainsäädännön alalla. Komissio on ehdottanut esitteitä koskevien sääntöjen uudistamista yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi ja sijoittajille tarkoitettujen tietojen yksinkertaistamiseksi. Erityisesti pk-yrityksillä tulee olemaan helpompaa saada rahoitusta laskiessaan liikkeeseen osakkeita tai velkakirjoja. Paremmin suhteutetut julkistamissäännöt voisivat tuottaa noin 130 miljoonan euron säästöt vuodessa (julkisen kuulemisen tulosten perusteella). EU-esite vaaditaan ainoastaan, kun kyseessä ovat 500 000 euroa (ennen 100 000 euroa) ylittävät pääomanhankinnat. Esitevaatimuksia yksinkertaistetaan myös sellaisten pienempien liikkeeseenlaskijoiden osalta, jotka haluavat päästä Euroopan markkinoille. Ehdotuksessa EU:n rahoitussääntöjen yksinkertaistamisesta (varainhoitoasetuksen uudelleen laatiminen ja alakohtaisista varainhoitosäännöistä annettujen 15 säädöksen muuttaminen), joka hyväksyttiin osana monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointia, ehdotetaan EU:n yhteistä sääntökirjaa, jolla vähennettäisiin nykyisin sovellettavia sääntöjä 25 prosentilla yhdistämällä EU:n eri rahoitusvälineitä koskevat säännöt aina kun se on mahdollista. Parhaillaan toteutetaan kunnianhimoista yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamissuunnitelmaa, jossa yli 20 yksinkertaistamistointa on jo saatettu päätökseen suoraan viljelijöiden ja myös kansallisten hallintojen hyödyksi. Tekeillä on uusia ehdotuksia viherryttämisestä REFIT-ohjelman yhteydessä. Lisäksi maatalousmarkkinoita koskevien sääntöjen osalta laaditaan toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on vähentää merkittävästi 250 alkuperäistä komission asetusta noin 20:een delegoituun ja 20:een täytäntöönpanosäädökseen. Uudesta tietosuoja-asetuksesta tuli koko EU:n kattava laki, joka korvaa jäsenvaltioiden 28 eri lakia. Tämä vähentää hallinnollista taakkaa ja helpottaa monien yritysten pääsyä uusille markkinoille. Uusista säännöistä saatavat hyödyt ovat arviolta noin 2,3 miljardia euroa vuodessa.



Parempaa sääntelyä edistetään merkittävästi niiden henkilöiden kuulemisella, joiden on sovellettava ja käytettävä uusia sääntöjä. Sen vuoksi toukokuusta 2015 lähtien komissio on muuttanut tapaa, jolla se on yhteydessä kaikkiin sidosryhmiin uusia aloitteita valmistellessaan ja voimassa olevia toimintalinjoja arvioidessaan. Uusia, aktiivisempia ja avoimempia tapoja otettiin käyttöön kaikkien asianomaisten osapuolten kuulemiseksi alkuvaiheessa. Sidosryhmät ja kansalaiset voivat nyt antaa sähköistä palautetta komission toimintaideoista, osallistua verkossa järjestettäviin julkisiin kuulemisiin tai kommentoida komission ehdotuksia sekä täytäntöönpanolainsäädäntöä ennen kuin komissio hyväksyy lait lainsäätäjän valvonnan alaisuudessa.12

Samaan aikaan komissio vahvisti avoimuusportaaliaan ja avoimuusrekisteriään, jotta osallistuminen EU:n päätöksentekoon olisi avoimempaa ja helpompaa. Se myös julkaisee kansainvälisiin kauppaneuvotteluihin liittyvät neuvottelutekstit ja muut asiakirjat.

Komissio perusti myös REFIT-foorumin liittääkseen sidosryhmät ja jäsenvaltiot komission REFIT-ohjelmaan. Foorumi tuo yhteen korkean tason asiantuntijoita 28 jäsenvaltiosta, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta ja alueiden komiteasta sekä yrityksistä, työmarkkinaosapuolista ja kansalaisyhteiskunnasta. Asiantuntijat on nimitetty avoimella menettelyllä. Sidosryhmät voivat asiaa koskevan verkkosivuston kautta esittää foorumille näkemyksensä EU:n lainsäädännön vaikutuksista ja ehdottaa keinoja lainsäädännön parantamiseksi.

Foorumi on tarkastellut esitetyistä näkemyksistä jo yli 100, ja niistä on tehty 17 lausuntoa, joissa on konkreettisia ehdotuksia monista erilaisista kysymyksistä.

Komissio raportoi aikomistaan jatkotoimista komission vuoden 2017 työohjelman yhteydessä.

Tehostaakseen paremman sääntelyn välineistöään komissio on jatkanut olemassa olevien välineiden ja käytäntöjen parantamista ja ottanut käyttöön uusia. Vuodesta 2003

komissio on valmistellut 975 vaikutustenarviointia ehdotustensa tueksi. Komissio on saattanut päätökseen 688 arviointia ja 704 avointa julkista kuulemista vuoden 2010 jälkeen. Komission vaikutustenarviointien riippumaton laadunvalvonta on elintärkeää, ja se on ollut käytössä komissiossa vuoden 2007 lopusta lähtien. Laadunvalvonnan vahvistamiseksi aiempi vaikutustenarviointilautakunta korvattiin 1. heinäkuuta 2015 uudella sääntelyntarkastelulautakunnalla, johon kuuluu kolme ulkoista jäsentä. Sillä on laajempi ja vahvistetumpi toimeksianto, joka sisältää voimassa olevan lainsäädännön arvioinnin. Komission vaikutustenarviointijärjestelmä on arvioitu ulkoisesti, ja OECD:n arvioissa sen laatu on tunnustettu ja se on sijoittautunut korkealle.

Kuvio 3. Katsaus parempaa sääntelyä koskeviin toimiin niiden käynnistyttyä komissiossa

Tähänastiset tulokset osoittavat, että parempaa sääntelyä koskevassa komission sitoumuksessa ei ole kyse vain tyhjästä puheesta. Sitoumus on tosiasia. Asetuksen valmistelun muuttaminen, avoimempi yhteys sidosryhmien kanssa ja niiden järjestelmällinen kuuleminen vauhdittivat tehokkaasti muutoksia komission ehdotusten laadussa ja niiden kohdentamisessa. Monissa tapauksissa paremman sääntelyn välineiden avulla vältettiin tarpeettomia kustannuksia, puututtiin sidosryhmien yksilöimiin ongelmiin ja tarjottiin oikeasuhteisempia lähestymistapoja, joissa on vähemmän kollektiivisia rasitteita.

Esimerkkejä siitä, miten parempaan sääntelyyn liittyvät näkökohdat johtivat oikeasuhteisempiin menetelmiin Valtiontuen käsittelyä hajautettiin enemmän: lähes 90:ää prosenttia valtiontukiasioista hallinnoidaan nykyään jäsenvaltioissa ilman komission etukäteen antamaa hyväksyntää. Uudet ja yksinkertaisemmat meriturvallisuutta koskevat säännöt laadittiin REFIT-ohjelmaan liittyvän toimivuustarkastuksen suositusten pohjalta. Tämän seurauksena EU:n vesillä vuosittain matkustavien noin 400 miljoonan matkustajan turvallisuus voidaan varmistaa entistä tehokkaammalla ja vaikuttavammalla tavalla. Laadittiin komission ohjeet, joiden tarkoituksena on tukea kuluttajia, yrityksiä ja viranomaisia osallistumaan luottavaisesti nopeakiertoiseen yhteistyötalouteen. Tarkoitus on kannustaa sääntely-ympäristöön, jossa uusia liiketoimintamalleja on mahdollista kehittää siten, että samalla varmistetaan kuluttajansuoja, oikeudenmukainen verotus sekä työehdot ja -olot. Uudet, entistä tiukemmat ja avoimemmat moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset, mukaan lukien tehostetut seuranta- ja valvontasäännökset, esitettiin sen jälkeen, kun paljastui ”estolaitteiden” käyttöä, jolla estettiin henkilöautojen haitallisten päästöjen riittävä valvonta.

Jatkotoimet

Paremman sääntelyn tarkoituksena on parantaa Euroopan unionin toimintaa ja tehdä siitä avointa erityisesti keskittymällä toimimaan yksinkertaisemmalla tavalla ja ainoastaan, jos sillä on merkitystä kansalaisten kannalta. Tämä on kaikkien toimielinten ja jäsenvaltioiden tehtävä. Se on jokaisen intresseissä. Vuonna 2016 voimaan tullut Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission tekemä toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä merkitsee huomattavaa askelta eteenpäin paremman sääntelyn osalta. Mutta parempi sääntely muodostaa itsessään dynaamisen toimintaohjelman. Lisätoimia tarvitaan vielä.

Komissio

Vakaasti samaan suuntaan: Junckerin komission kymmenen painopistealuetta muodostavat edelleen komission vuoden 2017 työohjelman perustan, ja etusijalla ovat ehdotukset, joilla on ratkaiseva merkitys vastattaessa EU:n tällä hetkellä kohtaamiin haasteisiin. Samoin kuin kahden viime vuoden aikana vain hyvin perustellut ehdotukset otetaan mukaan työohjelmaan, ja ne valmistellaan ennakkoon tehtävän vaikutusten arvioinnin pohjalta julkisten kuulemisten kautta annettujen sidosryhmien palautteen perusteella.