[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 29.6.2006 KOM(2006) 350 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Muita kuin rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta 10. kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2002 mukainen laatuselvitys KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Muita kuin rahoitustilejä koskevasta julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidosta 10. kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2002 mukainen laatuselvitys Kesäkuun 10. päivänä 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2002[1] 8 artiklassa todetaan, että komissio (Eurostat) antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvioinnin jäsenvaltioiden toimittamien neljännesvuosittaisten tietojen luotettavuudesta. Tietovaatimuksia koskevassa raha-asiain komitean kertomuksessa, jonka Ecofin-neuvosto hyväksyi 18. tammikuuta 1999, korostettiin kattavan tilastotietojärjestelmän tarvetta poliittisten päätösten tueksi. Tässä yhteydessä korkealle sijalle asetettiin julkisen rahoituksen lyhyen aikavälin tilastot, joiden tarkoituksena on kerätä pelkistetty versio julkisyhteisöjen sektorin muista kuin rahoitustileistä neljännesvuosittain EKT 95 -sääntöjen mukaisesti. Tässä noudatettiin kaksivaiheista lähestymistapaa. Ensimmäinen vaihe oli komission asetuksen (EY) N:o 264/2000 antaminen 3. helmikuuta 2000[2]. Toisessa vaiheessa asetuksella (EY) N:o 1221/2000 vahvistettiin, että jäljellä olevia EKT 95:n taloustoimia koskevat tiedot oli toimitettava[3]. Tähän laatuselvitykseen sisältyy yleisosa, ja siinä esitetään yhteenveto päätelmistä ja suosituksista maittain. Yleisosassa selvitetään peruskäsitteet ja tekniset näkökohdat ja esitetään yhteenveto eri maita koskevasta osasta. On paikallaan huomauttaa, että laajempi katsaus on luettavissa Eurostatin verkkosivustolla vuoden 2006 aikana. Tämän kertomuksen tarkoituksena on kartoittaa tilastojen laadun moniulotteisuus, ja siinä noudatetaan yleisesti laadun arvioinnissa käytettyjä pääkriteerejä[4]. Kertomuksen suurista rakennelinjoista keskusteltiin ja sovittiin julkisen rahoituksen lyhyen aikavälin tilastoja käsittelevän työryhmän jäsenten kanssa. Laatuselvityksen rakenne 1. Institutionaaliset järjestelyt 2. Saatavuus ja selkeys 3. Tietojen toimittamisen oikea-aikaisuus ja kattavuus 4. Yhtenäisyys 4.1. Neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen yhtenäisyys 4.2. Alustavien ja lopullisten tilastojen yhtenäisyys 5. Ajallinen vertailukelpoisuus 6. Tarkkuus ja luotettavuus 6.1. Tietolähteiden kattavuus 6.2. Tilastoestimaateissa käytetyt menetelmät ja oletukset 6.3. EKT 95:n käsitteelliset mukautukset 6.4. Tilastojen tarkistukset 7. Päätelmät ja suositukset Laatuselvitys 1. INSTITUTIONAALISET JÄRJESTELYT Kansalliset tilastolaitokset laativat julkisyhteisöjen lyhyen aikavälin muut kuin rahoitustilit kaikissa jäsenvaltioissa, lukuun ottamatta Belgiaa (Belgian keskuspankki) ja Espanjaa (valtiovarainministeriö). Eräissä jäsenvaltioissa kansallisen tilastolaitoksen, keskuspankin ja valtiovarainministeriön edustajista muodostetut työryhmät käsittelevät neljännesvuositileihin liittyviä menetelmäkysymyksiä (samaa lähestymistaa noudatetaan vuositilinpidossa). Lisäksi nämä työryhmät analysoivat usein neljännesvuosittaisten rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien johdonmukaisuutta[5]. 2. SAATAVUUS JA SELKEYS Saatavuudella tarkoitetaan fyysisiä olosuhteita, joissa käyttäjät voivat saada tiedot eli minne on mentävä tietojen hankkimiseksi, miten tiedot on tilattava sekä missä ajassa ja muodossa ne toimitetaan. Saatavuus osoittaa myös, onko tietoihin liitetty asianmukaiset metatiedot ja menetelmäkäsikirjat. Eurostat julkaisee nykyisin verkkosivustollaan jäsenvaltioiden veroja ja sosiaaliturvamaksuja koskevat tiedot, jotka kuuluvat komission asetuksen (EY) N:o 264/2000 soveltamisalaan. Muut neljännesvuosittaiset EKT 95:n taloustoimet saatetaan yleisön tietoon alkuvuodesta 2006. Kansallisen tason levityspolitiikan tilanne on seuraava: Kaksitoista jäsenvaltiota – Tšekki, Tanska, Espanja, Italia, Kypros, Malta, Alankomaat, Itävalta, Slovenia, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta – julkaisevat nykyisin julkisyhteisöjen neljännesvuosittaiset muut kuin rahoitustilit, tosin jotkin maat vain osittain (eli pääasiassa neljännesvuosittaiset verot ja sosiaaliturvamaksut). Jäsenvaltioista Liettua, Luxemburg, Alankomaat, Puola ja Ruotsi aikovat julkaista tai laajentaa julkaistavia tietoja alkuvuodesta 2006. Julkaistut tilastot ovat tavallisesti saatavilla kansallisten tilastolaitosten verkkosivustoilla etupäässä kansallisilla kielillä. Tietoihin liittyy toisinaan metatietoja tai lyhyitä menetelmähuomautuksia. Eurostat on julkaissut kaksi menetelmäkäsikirjaa julkistalouden neljännesvuositileistä. Käsikirjan Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis[6] ensimmäinen laitos julkaistiin vuonna 2002, ja siinä keskityttiin komission asetukseen (EY) N:o 264/2000 sisältyviin taloustoimiin. Tätä käsikirjaa täydennettiin uudella käsikirjalla Manual on quarterly non-financial accounts for general government , joka käsittää kaikki muut EKT 95:n taloustoimet. Sen rakenne on sama eli siinä annetaan menetelmäohjausta ja kuvataan kansalliset käytännöt kunkin julkisyhteisöjen alasektorin osalta. Tämä käsikirja tulee yleisön saataville Eurostatin verkkosivustolla alkuvuodesta 2006. On paikallaan huomauttaa, että julkisen rahoituksen lyhyen aikavälin tilastoista annetun kahden asetuksen nojalla jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille kuvaus neljännesvuosittaisten tietojen keruussa käytettävistä lähteistä ja menetelmistä sekä kaikki tarkistukset kuvaukseen samalla kun ne toimittavat tarkistetut tiedot. Irlanti on ainoa jäsenvaltio, jonka on vielä toimitettava lähde- ja menetelmäkuvaus asetuksen (EY) N:o 1221/2002 soveltamisalaan kuuluvien taloustoimien osalta. 3. TIETOJEN TOIMITTAMISEN OIKEA-AIKAISUUS JA KATTAVUUS Oikea-aikaisuudella tarkoitetaan tietojen saatavuuden ja niiden kuvaaman tapahtuman välistä aikaviivettä. Julkisen rahoituksen lyhyen aikavälin tilastoista annettujen asetusten mukaan tiedot on toimitettava Eurostatille viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sen vuosineljänneksen päättymisestä, jota tiedot koskevat. Tutkittaessa neljännesvuosittaisia toimituksia joulukuusta 2004 syyskuuhun 2005 havaittiin, että 15 jäsenvaltiota ilmoittivat julkisyhteisöjen neljännesvuosittaiset muut kuin rahoitustilit viiveittä: nimittäin Tanska[7], Saksa, Kreikka, Irlanti, Italia, Latvia, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Portugali, Slovenia, Slovakia, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta. Muut jäsenvaltiot (Belgia[8], Tšekki, Espanja, Ranska, Kypros, Unkari, Itävalta ja Puola) viivästyivät 3–5 päivää ainakin yhdessä toimituksistaan. Liettua viivästyi keskimäärin viisi päivää kaikissa neljässä toimituksessa. Eurostat on juuri analysoimassa tietoja, jotka saatiin vasta hiljattain Virosta. On paikallaan tuoda esiin, että jotkin maat (Saksa, Slovenia ja Ruotsi) toimittivat tietonsa jopa 20 päivän etuajassa neljännesvuodesta riippuen. Tietojen toimituksen kattavuudesta voidaan mainita, että jäsenvaltioiden on toimitettava veroja ja sosiaaliturvamaksuja koskevat neljännesvuosittaiset tiedot Eurostatille vuoden 1991 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien (asetuksen (EY) N:o 264/2000 5 artikla). Uusilta jäsenvaltioilta vaaditaan tiedot vuodesta 1995 lähtien tarkistetun EKT 95:n lähetysohjelman mukaisesti[9]. Muita EKT 95:n taloustoimia (asetuksen (EY) N:o 1221/2002 6 artikla) koskevat neljännesvuositiedot olisi toimitettava vuoden 1999 ensimmäisestä neljänneksestä lähtien. Kreikan, Espanjan, Irlannin, Luxemburgin ja Ruotsin on vielä ilmoitettava takautuvia sarjoja. Muiden EKT 95:n taloustoimien osalta (asetus (EY) N:o 1221/2002) useimmat maat täyttävät vaatimukset. Kyproksen, Unkarin ja Maltan puuttuvat aikasarjat koskevat jaksoa 1999–2003 (Maltasta puuttuvat ainoastaan vuoden 1999 tiedot). Slovenian osalta monien EKT 95:n taloustoimien kattavuus on erittäin alhainen. Vakavimmat kattavuusaukot on todettu Kyproksessa ja Unkarissa. 4. YHTENÄISYYS Tilastojen yhtenäisyydellä tarkoitetaan sitä, voidaanko niitä luotettavasti yhdistellä eri tavoin ja eri käyttötarkoituksia varten. 4.1. Neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen yhtenäisyys Kummassakin asetuksessa todetaan, että neljännesvuosittaisten ja vastaavien vuosittaisten tietojen on oltava johdonmukaisia (3 ja 4 artikla). Analysoitaessa neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten lukujen johdonmukaisuutta voidaan todeta, että tietyissä vuotta 1999 edeltävissä taloustoimissa on yhä jonkinlaista epäjohdonmukaisuutta Tanskassa, Luxemburgissa, Puolassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuoden 1999 ja sen jälkeisissä tiedoissa on havaittu epäjohdonmukaisuutta seuraavissa jäsenvaltioissa: Tšekissä useissa EKT 95:n taloustoimissa (vuodelta 2003 ja 2004), Tanskassa (D.211 vuonna 2003), Irlannissa (etupäässä P.2:n ja D.4:n kaikki aikasarjat), Puolassa (runsaasti epäjohdonmukaisuutta ennen vuotta 2001), Sloveniassa (P.2:n kaikki aikasarjat) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (epäjohdonmukaisuutta etupäässä D.4:n, D.5:n ja D.7:n kaikissa aikasarjoissa). Jäsenvaltioista Slovakiassa on eniten epäjohdonmukaisuutta neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen välillä. Tämä on paljolti selitettävissä sillä, ettei D.4:n, D.7:n ja D.9:n lukuja konsolidoida neljännesvuosittain jaksolla 2001–2004. 4.2. Alustavien ja lopullisten tilastojen yhtenäisyys Arvon keskimääräistä tarkistamista kahden vuoden eli kahdeksan neljänneksen jälkeen analysoitiin sekä absoluuttisina että nominaalisina arvoina sen arvioimiseksi, eroavatko lopulliset tilastot merkittävästi alustavista tilastoista. On huomautettava, että tämä laskelma oli mahdollinen vain niiden jäsenvaltioiden kohdalla, jotka ovat ilmoittaneet ainakin kahdeksan neljännesvuosittaista toimitusta kustakin EKT 95:n taloustoimesta[10]. Niiden jäsenvaltioiden kohdalla, joilla on huomattavia tarkistuksia tällä kaudella, viitataan EKT 95:n taloustoimiin, jotka ovat vaikuttaneet huomattavasti joko kokonaismenoihin tai -tuloihin (tai molempiin). Tämä indikaattori auttaa arvioimaan tarkistusten vaikutusta, erityisesti merkittävän tasapainoerän nettoluotonanto/nettoluotonotto B.9 volatiliteettia[11]. Tarkistuksiin vaikuttavat useat tekijät; neljännesvuositilastoissa ne liittyvät paitsi lopullisten vuosittaisten tilien saatavuuteen myös muihin tekijöihin, kuten päivitykseen, laatuarvioihin, tietolähde- tai menetelmämuutoksiin, EKT 95:n käsitteellisiin mukautuksiin jne. Tärkeä näkökohta kummassakin asetuksessa on se, että julkisyhteisöjen muiden kuin rahoitustilien laatimisessa on käytettävä suoria lähteitä ja komissiolle on toimitettava kausittain mukautetut luvut ( raakatiedot ). Siis kun tietojen saatavuus mahdollisti analyysin suorittamisen, havaittiin, että B.9:n absoluuttinen keskimääräinen tarkistus vaihteli 0,2 prosentista 0,4 prosenttiin bruttokansantuotteesta (BKT) Belgiassa, Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Toisessa ryhmässä jäsenvaltioita – Tanskassa, Espanjassa, Alankomaissa, Portugalissa ja Suomessa – absoluuttinen keskimääräinen tarkistus on kahdelta vuodelta 0,6 prosentista 0,9 prosenttiin BKT:sta. Kolmannessa ryhmässä absoluuttinen keskimääräinen tarkistus on yli yhden prosentin BKT:sta; tähän ryhmään kuuluvat Kreikka (3,2 prosenttia), Italia (1,5 prosenttia), Latvia (2,1 prosenttia), Luxemburg (8,1 prosenttia), Itävalta (1,1 prosenttia) ja Ruotsi (1,2 prosenttia). Arvojen aritmeettisilla keskimääräisillä tarkistuksilla kaksi vuotta myöhemmin näyttää olleen pienempi tarkistusvaikutus. Merkittävimmät keskimääräiset tarkistukset tällä kaudella esittivät jäsenvaltioista Kreikka (-3,2 prosenttia)[12], Luxemburg (5,7 prosenttia) ja Ruotsi (1,2 prosenttia). Tilastojen keruun tarkoituksena on minimoida kullakin neljänneksellä ensimmäisten estimaattien ja lopullisten lukujen välinen ero. Vaikka vuositilastoille ei tehdä vastaavaa laatuarviointia, jäsenvaltioiden vuosittaisten alijäämäsuhteiden absoluuttisten tarkistusten painottamattomat keskiarvot ovat vuodesta 1999 lähtien olleet 0,27 prosenttia BKT:sta kuuden kuukauden kuluttua, 0,34 prosenttia vuoden kuluttua ja 0,43 prosenttia 18 kuukauden kuluttua. 5. AJALLINEN VERTAILUKELPOISUUS Vertailukelpoisuuden tarkoituksena on mitata käytettyjen tilastokäsitteiden ja mittausvälineiden/-menetelmien erojen vaikutusta, kun tilastoja verrataan maantieteellisesti alueittain, eri aloittain tai ajallisesti. Asetuksessa (EY) N:o 1221/2002 myönnettiin siirtymäkausi jäsenvaltioille, jotka eivät kyenneet käyttämään asetuksessa säädettyjä lähteitä ja menetelmiä ja/tai noudattamaan siinä säädettyä aikataulua. Aluksi oli toimitettava ”parhaat neljännesvuosittaiset estimaatit”, ja sisällytettävä vähitellen kaikki uusi tieto, joka tuli saataville parannetun järjestelmän laadintaprosessin aikana. Siirtymäkausi päättyi 31. maaliskuuta 2005 (9 artiklan 4 kohta). Useimmat jäsenvaltiot eivät ole ilmoittaneet aukoista[13] aikasarjoissa siirtymäkautena. Poikkeuksia olivat Tšekki (uudet neljännesvuosittaiset tietolähteet sisällytettiin vuodesta 2003 lähtien), Espanja (uusi poikkileikkausvuosi vuodesta 2000 lähtien), Alankomaat (vertailuarvon tarkistus vuosina 2000 ja 2001; uusien tietolähteiden sisällyttäminen), Puola (uutta metodologiaa sovellettiin vuonna 2004) ja Portugali (uusi poikkileikkausvuosi vuodesta 2000 lähtien). 6. TARKKUUS JA LUOTETTAVUUS 6.1. Tietolähteiden kattavuus Komission asetuksen (EY) N:o 264/2000 3 artiklassa todetaan tietolähteiden käytöstä verojen ja sosiaaliturvamaksujen alalla, että neljännesvuosittaisten tietojen on perustuttava tietoihin, jotka saadaan suoraan peruslähteistä, kuten julkisesta kirjanpidosta tai hallinnollisista lähteistä, joiden osuus kussakin luokassa on vähintään 90 prosenttia luokan kokonaismäärästä. Kaikki muut EKT 95:n taloustoimet kattavassa asetuksessa (EY) N:o 1221/2002 täsmennetään, että neljännesvuosittaisten tietojen on perustuttava mahdollisimman suuressa määrin tietoihin, jotka saadaan suoraan peruslähteistä, ja tavoitteena on oltava kunkin neljänneksen osalta ensimmäisten estimaattien ja lopullisten lukujen välisten erojen minimointi. Useimmat jäsenvaltiot täyttävät 90 prosentin kriteerin veroissa ja sosiaaliturvamaksuissa, etenkin veroissa (D.2, D.5 ja D.91). Sosiaalietuuksien luokka (D.62) on ongelmallisempi, etenkin Belgialle (87 prosenttia), Ranskalle (85 prosenttia) ja Irlannille (75 prosenttia). Asetuksen (EY) N:o 1221/2002 suoria tietoja koskevat vaaatimukset eivät ole yhtä tiukat, ja siinä todetaan, että neljännesvuosittaisten tietojen on perustuttava mahdollisimman suuressa määrin suoriin tietoihin. Tilanne vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen, ja osalla jäsenvaltioista – Belgialla, Ranskalla, Irlannilla, Latvialla, Liettualla, Luxemburgilla, Unkarilla, Portugalilla ja Ruotsilla – on vaikeuksia käyttää suoria peruslähteitä neljännesvuosittaisten EKT 95:n taloustoimien keruussa. 6.2. Tilastoestimaateissa käytetyt menetelmät ja oletukset Kummassakin asetuksessa täsmennetään, että suoria tietoja on tarvittaessa täydennettävä kattavuuteen liittyvillä mukautuksilla ja käsitteellisillä mukautuksilla, jotta neljännesvuosittaiset tiedot ovat EKT 95:n käsitteiden mukaisia. Kaikissa jäsenvaltioissa tarvitaan mukautuksia julkisyhteisöjen sektorin neljännesvuosittaisten muiden kuin rahoitustilien estimoimiseksi, etenkin asetuksen (EY) N:o 1221/2002 soveltamisalaan kuuluvissa EKT 95:n taloustoimissa. Tietojen saatavuuden ongelma liittyy useimmiten paikallishallintoon (esimerkiksi Belgiassa, Luxemburgissa, Itävallassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) ja/tai määrättyihin julkistalouden yksikköihin. Tilastomallien käytön laajuus puuttuvien lukujen estimoimiseksi vaihtelee eri jäsenvaltioissa. Malleja on kehitetty Belgiassa, Tšekissä, Ranskassa ja Italiassa käyttämällä peruslähteitä indikaattoreina ja/tai ennusteina. Eräät maat noudattavat sekamuotoista lähestymistapaa, joka perustuu neljännesvuosittaisten peruslähteiden koontamiseen EKT 95:n taloustoimiin – tämä menetelmä vastaa vuositilinpidossa noudatettua menetelmää, jossa puuttuvat tiedot estimoidaan. 6.3. EKT 95:n käsitteelliset mukautukset Kuten edellä todettiin, käsitteellisiä mukautuksia on tehtävä, jotta neljännesvuosittaiset tiedot saadaan vastaamaan EKT 95:n käsitteitä. Useimmat julkisyhteisöjen neljännesvuositileihin tehdyistä mukautuksista vastaavat vuositilinpitoon tehtyjä mukautuksia. Ne noudattavat EKT 95:n periaatteita kirjausajankohdan suhteen, mutta jos peruslähteet ovat kassaperusteisia, mukautukset toteutetaan suoriteperusteella (etupäässä veroissa ja sosiaaliturvamaksuissa). 6.4. Tilastojen tarkistukset Tarkistusten määrällisen analyysin tekemisessä käytettiin indikaattorina kolmen edeltävän neljänneksen tarkistusta neljännellä neljänneksellä vuosina 2002–2004 EKT 95:n kunkin taloustoimen osalta. Jäljempänä esitetyt havainnot kuvaavat tarkistusten vaikutusta B.9:ään (nettolainananto/nettolainanotto). Belgiassa, Tšekissä, Tanskassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kolmen edeltävän neljänneksen absoluuttinen keskimääräinen tarkistus, joka suoritettiin neljännellä neljänneksellä, muutti B.9:ää 0,1 prosentista 0,5 prosenttiin BKT:sta. Italiassa tarkistuksen vaikutus oli 0,7 prosenttia, Portugalissa 0,6 prosenttia ja Suomessa 0,9 prosenttia BKT:sta. Suurimmat keskimääräiset tarkistukset B.9:ään tehtiin Kreikassa (1,9 prosenttia BKT:sta), Luxemburgissa (3,4 prosenttia), Unkarissa (2,8 prosenttia), Itävallassa (1,1 prosenttia) ja Puolassa (1,0 prosenttia). Koska B.9 on tasapainoerä, arvioitiin myös, miten neljännellä neljänneksellä tehdyt tarkistukset vaikuttivat erikseen kolmen edeltävän neljänneksen kokonaismenoihin ja -tuloihin. Kreikassa sekä kokonaismenoja (3,3 prosenttia BKT:sta) että -tuloja (2,8 prosenttia BKT:sta) tarkistettiin keskimäärin merkittävästi. Luxemburgissa ja Itävallassa kokonaismenoja tarkistettiin enemmän kuin -tuloja, kun Unkarissa tehtiin päinvastoin. Puolassa menoihin (2,4 prosenttia BKT:sta) ja tuloihin (2,6 prosenttia BKT:sta) tehtyjen tarkistusten asteikko oli lähes sama. Aritmeettisten keskimääräisten arvojen analysoinnissa melkein kaikille maille saatiin poikkeamaksi alle yksi prosentti, lukuun ottamatta Unkaria (2,3 prosenttia). Tarkistusten suuruusluokka ei ole kovin merkittävä, kun otetaan huomioon, että yksitoista jäsenvaltiota tarkisti kolmea edeltävää neljännestä keskimäärin 0,1 prosentista 0,5 prosenttiin BKT:sta. Näiden tilastojen kokoamisesta saatu kokemus johtaa ajan kuluessa todennäköisesti vähäisempiin tarkistuksiin. 7. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET Ensimmäisten toimitusten jälkeen on saavutettu huomattavaa edistystä ja julkisyhteisöjen neljännesvuosittaisia muita kuin rahoitustilejä on kehitetty. Useimpien maiden tietojen laatu on asianmukainen, ja niistä on hyötyä analyyttisissa tarkoituksissa, joten ne olisi levitettävä. Joidenkin jäsenvaltioiden on toteutettava eräitä toimenpiteitä ilmoitettujen tietojen laadun parantamiseksi. Joissakin tapauksissa parannus voitaisiin saada aikaan täyttämällä aikasarjojen ilmoittamista Eurostatille koskeva velvollisuus yhteisön jäsenenä. Tämä estäisi toisaalta komissiota ryhtymästä perustamissopimuksen mukaiseen rikkomisesta johtuvaan menettelyyn sen varmistamiseksi, että yhteisön säännöksiä noudatetaan kokonaisuudessaan. Havaitut tarkistukset vastaavat muiden lyhyen aikavälin (neljännesvuosittaisten) tilastojen tarkistuksia. Julkisyhteisöjen neljännesvuosittaisten muiden kuin rahoitustilien julkaisemista olisi edistettävä ja käyttäjille olisi annettava asiamukaista ohjausta. Tämä tarkoittaa asianmukaisten metatietojen ilmoittamista kansallisten käytäntöjen selvittämiseksi ja käyttäjien varoittamiseksi neljännesvuosittaisten lukujen volatiliteetista erityisesti tietyissä jäsenvaltioissa. Julkaiseminen on laatukannustin, ja Eurostat aikoo levittää nämä tilastot vuoden 2006 alussa jäsenvaltioiden myötävaikutuksella. Kokemus osoittaa, että kansallisella tasolla käyttäjät tuntevat tilastot entistä paremmin, ovat tottuneempia käsittelemään neljännesvuositilastojen volatiliteettia ja ymmärtävät niitä paremmin ajallisesti. Tätä arviointia suositellaan jatkettavan aikaa myöten jäsenvaltioiden saavuttaman edistyksen seuraamiseksi ja laadun parantamiseksi. Seuraavassa annetaan tarkempia suosituksia jäsenvaltioittain. - Belgia: edistymistä vaaditaan lisää niiden suorien lähteiden, etenkin D.62:n kattavuudessa, joissa 90 prosentin kriteeri ei ole täyttynyt. - Tšekki: neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen johdonmukaisuus on varmistettava. Korko on konsolidoitava neljännesvuosittain kaikissa aikasarjoissa. Parannettujen neljännesvuosittaisten peruslähteiden vaiheittaisessa sisällyttämisessä saavutettu edistys on tervetullutta. - Tanska: ei muita erityisiä huomautuksia kuin tarve varmistaa neljännesvuosi- ja vuositilastojen ajallinen johdonmukaisuus. - Viro: tiedot toimitettiin aivan äskettäin. Eurostat analysoi parhaillaan toimitettuja tietoja ja palaa asiaan, jos laatuongelmia todetaan. - Kreikka: peruslähteiden kehittämistä ja laadun parantamista suositellaan. Tarkistusten vaikutus on ollut huomattava kahden vuoden jälkeen ja samoin kolmen edeltävän neljänneksen tarkistus neljännellä neljänneksellä. - Espanja: puuttuvat aikasarjat on ilmoitettava Eurostatille ja tässä asiassa on laadittava toimintasuunnitelma. - Ranska: edistymistä kaivataan suorien lähteiden kattavuuden lisäämiseksi. D.62:ssa suoran tiedon kattavuus on 85 prosenttia. Muissa asetuksen (EY) N:o 1221/2002 soveltamisalaan kuuluvissa EKT 95:n taloustoimissa suoria lähteitä käytetään eniten D.1:ssä, D.4:ssä (menot) ja P.1:ssä. - Irlanti: menetelmäkuvaus asetuksen (EY) N:o 1221/2002 soveltamisalaan kuuluvien EKT 95:n taloustoimien kansallisista käytännöistä olisi toimitettava Eurostatille. Edistymistä kaivataan suorien lähteiden kattavuuden laajentamiseksi. Asetuksen (EY) N:o 264/2000 mukainen 90 prosentin kriteeri ei täyty sosiaalietuuksien luokassa D.62 (75 prosenttia). Neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen johdonmukaisuus on myös varmistettava. - Italia: edistymistä kaivataan alustavien ja lopullisten tilastojen yhtenäisyydessä. - Kypros: puuttuvat aikasarjat olisi toimitettava Eurostatille ja tähän tarkoitukseen on laadittava toimintasuunnitelma. Neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen on oltava keskenään johdonmukaisia. Edistymistä kaivataan paikallishallinnon neljännesvuosittaisten peruslähteiden saatavuuden kehittämiseksi. - Latvia: edistymistä on saavutettava alustavien ja lopullisten tilastojen yhtenäisyydessä. - Liettua: puuttuvat aikasarjat on toimitettava Eurostatille ja sitä varten on laadittava suunnitelmat. Toimitusten oikea-aikaisuutta olisi parannettava. - Luxemburg: puuttuvat aikasarjat on toimitettava Eurostatille ja on laadittava toimintasuunnitelma. Edistymistä kaivataan paikallishallinnon neljännesvuosittaisten peruslähteiden keruun lisäämiseksi. Tarkistusten vaikutus on ollut huomattava kahden vuoden jälkeen, samoin kuin kolmen edeltävän neljänneksen tarkistuksen vaikutus neljännellä neljänneksellä. Tällä alueella olisi nostettava laatua. - Unkari: puuttuvat aikasarjat on toimitettava Eurostatille ja on laadittava toimintasuunnitelma. Toimittamisen oikea-aikaisuutta on parannettava. Edistymistä kaivataan paikallishallinnon neljännesvuosittaisten peruslähteiden keruun lisäämiseksi. Tarkistusten vaikutus on ollut huomattava, kun analysoidaan neljännellä neljänneksellä tehtyjä kolmen edeltävän neljänneksen tarkistuksia ja tämän alueen laatua olisi vahvistettava. - Malta: puuttuvat aikasarjat on toimitettava Eurostatille ja on laadittava toimintasuunnitelma. - Alankomaat: neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen ajallinen johdonmukaisuus on varmistettava. Edistymistä kaivataan parannettujen neljännesvuosittaisten peruslähteiden vaiheittaiseksi sisällyttämiseksi. - Itävalta: tarkistusten vaikutus on ollut huomattava kahden vuoden jälkeen samoin kolmen edeltävän neljänneksen tarkistuksen vaikutus neljännellä neljänneksellä. Tässä suhteessa olisi parannettava laatua. Edistymistä kaivataan parannettujen neljännesvuosittaisten peruslähteiden vaiheittaiseksi sisällyttämiseksi. - Puola: neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen ajallinen johdonmukaisuus on varmistettava. Lähes kaikissa vuosien 1995–2000 muuttujissa on huomattavaa epäjohdonmukaisuutta. Edistymistä kaivataan neljännesvuosittaisten peruslähteiden keruun lisäämiseksi. Kolmen edeltävän neljänneksen tarkistusten vaikutus neljännellä neljänneksellä on ollut huomattava ja tässä suhteessa olisi parannettava laatua. - Portugali: edistymistä kaivataan alue- ja paikallishallinnon neljännesvuosittaisten tietojen ja erityisesti P.51:n keruun parantamiseksi. - Slovenia: puuttuvat EKT 95:n taloustoimet on toimitettava Eurostatille ja olisi laadittava suunnitelmat näiden tietojen lähettämiseksi vuonna 2006. Neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen ajallinen johdonmukaisuus on varmistettava. - Slovakia: neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen johdonmukaisuus olisi varmistettava ja erityisesti D.4, D.7 ja D.9 olisi konsolidoitava. Parannuksia kaivataan suoriteperusteisten tietojen estimoimiseksi neljännesvuosittain. - Ruotsi: puuttuvat aikasarjat on toimitettava Eurostatille ja on laadittava toimintasuunnitelma. Edistymistä on saavutettava neljännesvuosittaisten peruslähteiden keräämiseksi etenkin sosiaaliturvarahastoista. Parantamista kaivataan D.4:n konsolidoimiseksi sekä vuosittain että neljännesvuosittain. Alustavien ja lopullisten tilastojen yhtenäisyyden varmistamiseen olisi panostettava. - Yhdistynyt kuningaskunta: neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen ajallinen yhtenäisyys olisi varmistettava ja paikallishallinnon neljännesvuosittaisten peruslähteiden saatavuutta olisi kehitettävä. [1] Sivustolla http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2002/l_179/l_17920020709en00010005.pdf [2] Sivustolla http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/l_029/l_02920000204en00040006.pdf [3] Muita kuin rahoitustilejä koskevan julkisyhteisöjen neljännesvuositilinpidon sisältö määriteltiin viittaamalla niiden EKT 95:n taloustoimien luetteloon, joista julkisyhteisöjen menot ja tulot muodostuvat. [4] Ks. Eurostatin tilastojen laatua tarkasteleva CIRCA-sidosryhmä Quality in Statistics , http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main [5] Joissakin jäsenvaltioissa, kuten Belgiassa, Alankomaissa tai Luxemburgissa, sama instituutio laatii julkisyhteisöjen neljännesvuosittaiset rahoitustilit ja muut kuin rahoitustilit. [6] Euroopan yhteisöt (2002), Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis , Luxemburg, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. [7] Tanska ilmoitti tiedot etuajassa sekä joulukuussa 2004 että maaliskuussa 2005. [8] Kolmessa viimeisimmässä toimituksessa. [9] Tarkistetun EKT 95:n lähetysohjelman on määrä tulla voimaan vuonna 2006. [10] Seuraavien suureiden keskimääräinen ero: vuoden 2005 toinen neljännes vähennettynä vuoden 2003 toisella neljänneksellä, vuoden 2005 ensimmäinen neljännes vähennettynä vuoden 2003 ensimmäisellä neljänneksellä, vuoden 2004 neljäs neljännes vähennettynä vuoden 2002 neljännellä neljänneksellä, vuoden 2004 kolmas neljännes vähennettynä vuoden 2002 kolmannella neljänneksellä, vuoden 2004 toinen neljännes vähennettynä vuoden 2002 toisella neljänneksellä ja vuoden 2004 ensimmäinen neljännes vähennettynä vuoden 2002 ensimmäisellä neljänneksellä. [11] Tarkistusasiaa analysoidaan vielä kohdassa 6, tarkkuus ja luotettavuus. [12] Miinusmerkki tarkoittaa kasvavia vajelukuja. [13] Tilastollisiin aikasarjoihin tulee aukkoja silloin, kun muuttujan määritys- ja havainnointistandardeihin tehdään ajallisia muutoksia. Tällaiset muutokset saattavat johtua yksittäisestä muutoksesta tai useiden muutosten yhdistymisestä muuttujan havainnointiajankohtana. Tilastollisten aikasarjojen aukkoihin johtavia syitä ovat varsinkin muutokset käytetyissä luokituksissa, muuttujan määrityksessä, kattavuudessa jne. (OECD, Glossary of Statistical Terms ).