FI    FI  
 EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 14.6.2011 
SEC(2011) 804 lopullinen/2 
  
Annule et remplace le SEC( 2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Viron kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 
 
 
sekä siihen sisält yvä neuvoston lausunto 
 
Viron vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2015 
{SEK(2011) 715 lopullinen}  
 
FI 2   FI Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Viron kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto 
 
Viron vakausohjelmasta vuosiksi 2011–2015 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 
121 artiklan 2 kohdan ja  148 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/97
1 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2, 
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, 
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, 
sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivän ä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi t yöllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. 
Strategian lähtökohtana on tehostaa ta louspolitiikan koordi nointia. Strategia 
keskitetään avainalueisii n, joilla tarvitaan  toimia Euroopan kestävän kasvun 
vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 s uosituksen jäsenval tioiden ja unionin 
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoi sta (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä 
lokakuuta 2010 päätöksen jäse nvaltioiden työllisyyspo litiikan suuntaviivoista
3. 
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt s uuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin 
ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. 
                                                
 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUVL C [...], […..], s. […]. 
3 Pidetään voimassa vuonna 2011 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 
2011/308/EU. 
 
FI 3   FI (3) Komissio hyväksyi 12 päivänä tamm ikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen 
kasvuselvityksen. Tästä alkoi  uusi talouden ohjauksen ja hallinnan jakso EU:ssa ja 
ensimmäinen politiikan yhdennetyn etukäte iskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka 
perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.  
(4) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivän ä maaliskuuta 2011 julkisen talouden 
vakauttamisen ja rakenneuudi stuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta 
ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettuje n neuvoston päätelmien ja komission 
vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusij alle on asetettava 
talousarvioiden tervehdyttäminen ja julk isen talouden kestä vyyden palauttaminen, 
työttömyyden vähentäminen työmarkkina uudistusten avulla sekä uudet kasvua 
edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvalt ioita toteuttamaan näihin painopisteisiin 
perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jo tka sisällytetään niiden vakaus- tai 
lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. 
(5) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro Plus 
-sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittä mään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne 
voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjel miin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. 
(6) Viro toimitti vuosiksi 2011–2015 laaditun vuonna 2011 tarkistetun vakausohjelmansa 
ja vuonna 2011 laaditun kans allisen uudistusohjelmansa  29 päivänä huhtikuuta 2011. 
Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yht eydet on voitu ottaa 
huomioon.  
(7) Maailmanlaajuinen finanssikriisi koetteli Viro a erityisen ankarasti,  sillä se pahensi 
kiinteistöjen hintojen ja kulutuskysynnän laskua. BKT:n kumulatiivinen supistuma oli 19 prosenttia vuosina 2008–2009, ja työttömyysaste melkein nelinkertaistui 16,8 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Talous kui tenkin elpyi nopeasti ja BKT:n määrän 
kasvun odotetaan nopeutuvan lähivuosina. Ta lous on elpynyt ensi sijassa viennin 
ansiosta, mutta kotimainen kysyntä kasvaa p ääasiassa tuntuvien investointien johdosta. 
Parantuneet kasvunäkymät ovat vaikutta neet myönteisesti työmarkkinoihin. 
Työllisyysaste on parantunut viime aikoina huomattavasti, vaikkakin pitkäaikaistyöttömyys on edelleen suurta. Vaikka inflaatio kiih tyi edelliseen vuoteen 
verrattuna, sen odotetaan tasoittuvan hyödykkeid en maailmanhintojen kehityksen 
mukaisesti.  
(8) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY)  N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman 
arvioinnin perusteella sitä mi eltä, että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva 
makrotalouden skenaario on uskottava. Ohjelmaan sisältyvän julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategi an tavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite 
eli rakenteellinen tasa paino vuoteen 2013 mennessä ja  säilyttää se ohjelman 
loppukauden ajan sekä saavuttaa rakenteellin en ylijäämä vuonna 2013 ja sen jälkeisinä 
vuosina. Julkisen talouden rahoitusasema n ennustetaan olevan ylijäämäinen vuoteen 
2013 mennessä, kun taas lyhyen aikavälin a lijäämän odotetaan heikkenevän jonkin 
verran päästöhyvityksiin liittyvien ympä ristöalan investoint ien kertaluonteisen 
vaikutuksen johdosta. Ohjelm an mukainen julkisen ta louden sopeutus tukeutuu 
julkisten kulutusmenojen kasvun hillitsemiseen. Ohjelmassa annetaan jonkin verran tietoja toimenpiteistä, joiden tarkoi tuksena on saavuttaa tavoitteena oleva 
rahoitusasema, ja aiempi kokemus julkisen  talouden tavoitteide n saavuttamisesta 
vähentää riskiä siitä, ette i tavoitteisiin päästä tule vina vuosina. Suunnitelluilla 
uudistuksilla pyritään erityise sti tehokkuusetuihin useilla al oilla, kuten koulutuksessa 
 
FI 4   FI ja aktiivisessa työmarkkinapolitiikassa. Julk isen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit 
näyttävät näin ollen olevan pitkälti tasapa inossa. Tulevien talous arvioiden kannalta on 
kuitenkin tärkeää esittää toim enpiteiden tärkeimmät yksityiskohdat julkisten menojen 
tehokkuuden parantamiseksi ja vakausohjelma n täytäntöönpanon varmistamiseksi.  
(9) Pitkäaikaistyöttömyys on edelleen korkealla ja eri alueiden työttömyysasteissa on ollut 
melko suuria eroja eivätkä työttömyysl uvut ole juurikaan muuttuneet. Vaikka 
aktiivisen työmarkkinapolitiikan raho itus on kasvanut huomattavasti vuoden 2009 
jälkeen, kyseisen rahoituksen määrä on edel leen yksi EU:n alhaisimpia, minkä vuoksi 
vain harvat työttömät saavat aktiivista tukea. Viron työmarkkinat ovat suhteellisen 
joustavat, mitä vahvisti työlainsäädänt öpaketin yhteydessä tehty päätös lykätä 
työttömyysvakuutuskorvauksen kattavuuden lisäämistä vuoteen 2013. Tästä joustosta 
huolimatta työn verokiila on Viro ssa suhteellisen suuri. Täll ä saattaa olla  kielteisiä 
vaikutuksia työvoiman tarjontaan ja  kysyntään. Tämä ongelma on erityisen 
ajankohtainen, kun otetaan huomioon köyhyysvaar assa olevien nuorten ja vähän 
koulutettujen korkea työttömyys. Uudistuksil la, joiden tarkoituksena on vähentää 
sosiaalivakuutusmaksuja, puututaan oike isiin asioihin, mutta ne joudutaan 
toteuttamaan samalla kun julkisen taloude n rahoitusasemaa lujitetaan. Tehokkuusetuja 
voidaan saavuttaa tiukentamalla tarveharki ntaa, jotta muut etuudet voidaan kohdentaa 
paremmin. 
(10) Viron luonnonvaraintensiteetti  on yksi EU:n suurimpia. Tämä johtuu osittain 
tuotantorakenteesta, joka on keskittynyt energiai ntensiivisille aloille. Toinen tekijä on 
alakohtainen alhainen energiatehokkuus. Vi ron kansallisen uudist usohjelman mukaan 
energiansäästötavoite on 9 prosenttia vuonna 2016 ennustuksiin verrattuna (kyseisen 
uudistusohjelman mukaan va staava luku on 16 prosenttia vuonna 2020). Tähän lukuun 
eivät kuitenkaan kuulu tärkeimmät toimialat eivätkä alat, joilla on säästömahdollisuuksia, kuten rakennukset ja l iikenne. Lisäksi siitä, kuinka ja milloin 
toimenpiteet toteutetaan ja mitkä niiden odot etut tulokset ovat, annetaan vain vähän 
tietoja. Energiatehokkuu tta voidaan parantaa ed elleen. Energiatehokkuuden 
parantamisella on todennäköisesti myönteinen vaikutus ympäristöön ja 
energiavarmuuteen, ja se myös vähe ntää inflaatiopaineita ja parantaa 
kustannuskilpailukykyä. 
(11) Vaikka monilla on korkea-asteen koulutus, koulutusjärjestelmän uudistus kaikilla 
tasoilla auttaisi vähentämään puutteita am mattitaidossa ja lisäksi voitaisiin puuttua 
koulujen ja korkea-asteen oppilaitosten  suureen määrään ja kohdentamisen 
puutteeseen ammattikoulutuksessa, mikä j ohtaa ammattikouluttamattomien suureen 
määrään (32 % vuonna 2009). Kun otetaan  huomioon nykyinen väestönkehitys, 
inhimillisen pääoman laadun lisääminen on tärk eää, jotta voidaan parantaa keskipitkän 
aikavälin potentiaalista kasvua. Erityises ti on huomattava, että jos korkea-asteen 
koulutus keskitetään talouden kannalta tärk eille aloille (esim.  insinöörikoulutus), 
voidaan tukea siirtymistä avoimiin sektor eihin. Koulutusuudistuksen toteuttaminen 
parantaisi myös julkisen sektorin  tehokkuutta, sillä koulutuksen nykyinen 
paikallistason hallintojärjestelmä on liian hajanainen, mikä johtaa sekä tehottomiin 
tukiin että heikkolaa tuisiin palveluihin.  
 
FI 5   FI (12) Viro on tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla4. Näihin sisältyy 
toimenpiteitä, jotka koskevat julkisen talouden kestävyyttä, työllisyyttä ja 
kilpailukykyä. Julkisen tal ouden osalta sopimuksessa  sitoudutaan saavuttamaan 
julkisen talouden tasapaino vuotee n 2013 mennessä ja ylijäämä vuonna 2014, 
sisällyttämään julkisen talouden tasapainoa  koskeva vaatimus talousarviolakiin ja 
käynnistämään erityiseläkejärjestelmien uudist us. Työllisyyttä aiotaan parantaa eräillä 
verokannusteilla. Kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävissä toimenpiteissä keskitytään 
innovointiin, korkea-asteen kou lutukseen ja julkisten pa lvelujen uudistamiseen. 
Sopimuksen mukaiset sitoumukset heija stavat kansallisessa uudistusohjelmassa 
esitettyä suunnitelmaa. Sopi muksessa esitettyjen tavoitt eiden kannalta olisi hyödyllistä 
toteuttaa työmarkkinapolitii kkaa lujittavia lisätoimenp iteitä samoin kuin puuttua 
resurssitehokkuutta ja ener giamarkkinoita koskeviin kysymyksiin. Euro Plus 
-sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset on ar vioitu ja otettu huomioon suosituksissa. 
(13) Komissio on arvioinut vakaus ohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä Euro 
Plus -sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset5. Se on ottanut huomioon niiden 
merkityksen Viron finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talous politiikan kestävyyden 
kannalta. Lisäksi se on arvioinut, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, 
koska Euroopan unionin talouden ohjau sta ja hallintaa on tarpeen tehostaa 
kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason pano s tuleviin kansallis iin päätöksiin. Se 
katsoo, että vaikka toimenp iteet, joiden tarkoituksena on saavuttaa ta voitteena oleva 
julkisen talouden rahoitusase ma, olisi yksilöitävä tulevi ssa talousarvioissa, Viron 
viranomaisten kokemus vähentää riskiä siitä, ettei tavoitteisiin päästä. 
Lisätoimenpiteitä olisi toteutettava työmarkkinapolitiikan lujittamiseksi ja työnteon kannustimien parantamiseksi, inhimillisen pääoman kehittämiseksi toteuttamalla 
kattava koulutusuudistus sekä puuttumalla resurssitehokkuutta ja energiamarkkinoita 
koskeviin kysymyksiin.  
(14) Neuvosto on tutkinut Viron vakausohjelma n vuodelta 2011 edellä esitetyn arvioinnin 
perusteella. Neuvoston lausunto
6 on esitetty erityisesti  jäljempänä 1 kohdassa 
esitetyssä suosituksessa. Neuvosto on tutk inut Viron kansallisen uudistusohjelman 
ottaen huomioon 25 päivänä maaliskuuta  2011 hyväksytyt Eurooppa-neuvoston 
päätelmät, 
SUOSITTAA, että Viro toteuttais i vuosina 2011–2012 toimia, joilla se 
(1) saavuttaa rakenteellisen ylijäämän viimeistään vuoteen 2013 mennessä, rajoittaa 
alijäämän enintään 2,1 prosenttiin s uhteessa BKT:hen vuonna 2012, valvoo tiukasti 
menoja ja parantaa julkisten menojen tehokkuutta; 
(2) toteuttaa toimia työvoiman kysynnän tuke miseksi alentamalla veroihin ja 
sosiaaliturvaan liittyvää taakkaa talousarvion kannalta neutraalilla tavalla erityisesti 
matala- ja keskipalkkaisten osalta; parantaa aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen tehokkuutta kohdentamalla toimenp iteet nuoriin ja pitkäaika istyöttömiin erityisesti 
korkean työttömyyden alueilla köyhyysriskin vähentämiseksi; 
                                                
 
4 Lisätietoa Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyistä sitoumuksista on asiakirjassa SEC(2011) 715. 
5 SEC(2011) 715. 
6 Lausunnosta on säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdassa. 
 
FI 6   FI (3) varmistaa sellaisten suunn iteltujen, rakennus- ja l iikennealoille suunnattujen 
kannusteiden täytäntöönpanon, jo iden tavoitteena on vähentää  energiaintensiivisyyttä 
ja parantaa talouden energiatehokkuutta, es imerkiksi varmistamalla, että markkinat 
toimivat paremmin.  
(4) painottaa koulutusjärjestelmän uudistuks en toteuttamisen yhteydessä sellaisia 
toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa esikouluopetuksen ja ammattikoulutuksen laatua ja saatavuutta , ja vahvistaa ammatillista pätevyyttä 
koskevia järjestelmiä; keskittää koulutu sta vastaamaan paremmin työmarkkinoiden 
tarpeita ja tarjoaa elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia vähän koulutetuille työntekijöille.  
Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja