ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.4

Hintojen noustaessa kaikkien toimijoiden on tehtävä tarvittavia säästöjä korvaamalla kalliimmaksi käyneet tavarat halvemmilla sekä yhdistelemällä tuotantoa ja kulutusta niin, että saadaan aikaan säästöjä aina kun se on teknisesti mahdollista. Kuten edellä todettiin, köyhimpiä kotitalouksia on tuettava, mutta vain suorilla tuilla vääristämättä markkinasignaaleja, joiden on annettava vapaasti toimia normaalissa tasapainottavassa tehtävässään.
3.3.9

Kuulemisen yhteydessä kootut näkemykset vahvistivat yhteisötason toimenpiteiden tarpeellisuutta. Ehdotuksessa neuvoston suositukseksi painotetaan pääasiassa kolmea osa-aluetta: — harvinaisten sairauksien tunnistaminen ja koodaus sekä harvinaisten sairauksien eurooppalaisen koodaus- ja luokittelujärjestelmän luominen helpottamaan kunkin sairauden tunnistamista. Laatiessaan uutta versiota komissio tekee yhteistyötä WHO:n kanssa, sillä maailmanlaajuisesti ajatellen juuri Euroopan unionissa erityyppisten harvinaisten sairauksien tunnistaminen onnistuu kaikkein todennäköisimmin. — alalla sovellettavien perusperiaatteiden ja suuntaviivojen määrittely kansallisten toimintasuunnitelmien laatimista varten ja jäsenvaltioiden kannustaminen ja tukeminen harvinaisia sairauksia koskevien terveyspolitiikkojen suunnittelussa. Politiikkojen tavoitteena on taata sairaille yhdenvertaiset mahdollisuudet, kun on kyse sairauden ehkäisystä, seulonnasta, hoidosta ja toipumisesta sekä yleisesti palvelujen saatavuudesta. — neuvoston suosituksessa, johon tässä käsiteltävä ehdotus suositukseksi liittyy, mainitaan seuraavat toimet: — jäsenvaltioiden on laadittava harvinaisia sairauksia koskevat kansalliset suunnitelmat — niiden on lisäksi luotava mekanismit harvinaisten sairauksien määrittelemiseksi, koodaamiseksi ja luokittelemiseksi — on edistettävä harvinaisten sairauksien tutkimusta myös rajatylittävän yhteistyön avulla sekä hyödynnettävä täysimääräisesti EU:n yhteistyömahdollisuudet tutkimuksen alalla. — on yksilöitävä osaamiskeskukset ja kannustettava niitä osallistumaan eurooppalaisiin osaamisverkostoihin — asiantuntijoiden tulee koota jäsenvaltioissa kattavat tilastot harvinaisista sairauksista — on ryhdyttävä toimiin potilaiden ja potilasyhdistysten osallistumisen varmistamiseksi — yhteistyötä on vahvistettava kaikilla aloilla, joilla yhteisötason toimet voivat tarjota lisäarvoa pyrkimyksille taata laajojen yhteisten poliittisten suuntaviivojen laatiminen ja niiden vastavuoroinen tunnustaminen Euroopan tasolla. Kyseeseen voisivat tulla erityistoimet mm. tutkimuksen, osaamiskeskusten, tiedon saannin, harvinaislääkkeiden kehittämisen edistämisen ja seulonnan aloilla. Ne kaikki ovat yhteisen harvinaisiin sairauksiin liittyvän minimistrategian osatekijöitä (esim. tutkimuksen ja kehityksen alan kokeiluohjelmat ja harvinaislääkkeistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 141/2000 toimeenpanon seuranta).
1.3

Lähtökohtana on, että jäsenvaltiot pääsevät sopimukseen siitä, mitä tarkoitetaan väärinkäytöllä. On siis tehtävä ero veronkierron ja verojen välttelyn välille. Komitea tähdentää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioiden merkitystä, sillä niissä on todettu, että kun ensimmäisessä tapauksessa on ilman muuta kyse rikoksesta, jälkimmäisessä tapauksessa on tehtävä ero: verojen välttelystä tulee rikos vasta sitten, kun kyseessä ovat täysin keinotekoiset järjestelyt eli keinotekoisten tilanteiden luominen. Laittomaan toimintaan ei kuulu myöskään yritysten perustaminen valtiontukien saamiseksi muista maista. Jos kyseiset yritykset eivät ole perustamissopimuksen mukaisia, vääristymät tulee torjua muilla keinoilla heti alkulähteellä ilman yksityissektorin osallistumista.
4.2

Komitea suhtautuu myönteisesti aloitteeseen omistaa eurooppalainen teemavuosi luovuuden tukemiselle ja edistämiselle Euroopan kansalaisten keskuudessa elinikäisen oppimisen avulla, sillä luovuus on innovoinnin liikkeelle paneva voima. Komitea on kerta toisensa jälkeen korostanut innovaation tukemisen merkitystä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle. Ahon raportissa (5) todettiin tässä yhteydessä, että innovaatiokulttuurin edistäminen on välttämätöntä, jotta voidaan vastata Euroopassa esiintyviin sosiaalisiin ja tuottavuutta koskeviin haasteisiin. Vaikka komitea hyväksyy puitteet, joihin teemavuosi liittyy, sen mielestä ehdotettu päätös, josta siltä on pyydetty lausuntoa, ei ole kuitenkaan paras mahdollinen väline esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon sekä asiakirjan tausta ja sisältö että päätöksen laadinta- ja hyväksymisprosessi.
1.3

ETSK suosittaa kymmentä perusluonteista pk-yritysten tuki- ja kehittämistoimenpidettä, joilla yrityksille luodaan todella suotuisa toimintaympäristö, sekä tehokasta pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista säädöstä, jossa edetään pelkkää poliittista julistusta pidemmälle. — On tunnettava hyvin erilaisten pk-yritysten muodostama eurooppalainen rakenne, yritysten kehittyminen sekä niiden poikkialaiset ja alakohtaiset tarpeet. Samalla on otettava huomioon sisämarkkinoiden sisäinen, ulkoinen ja rajatylittävä ulottuvuus. Toimintamuotona olisi vuotuisten selvitysten julkaiseminen. — Pk-yritykset on sisällytettävä kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja lainsäädäntäprosessiin. — On jatkettava kaikilla tasoilla hallinnon yksinkertaistamisstrategiaa ja otettava käyttöön uusi kuulemismenetelmä, jonka puitteissa kuullaan erilaisia pk-yrityksiä ja niitä edustavia välittäjäorganisaatioita. — On varmistettava, että lainsäädännössä otetaan kaikilla tasoilla huomioon erilaisten pk-yritysten tilanne ja tarpeet ja että lainsäädännössä sovelletaan ”pienet ensin” -periaatetta. — On varmistettava, että lainsäädännössä otetaan huomioon neljä perusperiaatetta: 1) tehokas vaikutustenarviointi 2) oikeasuhtaisuus 3) ”vain kerran” -periaate ja 4) etujen turvaaminen etenkin laajentamalla pk-yritysedustajan toimivaltuuksia ja perustamalla sisämarkkinoille pk-yritysasiamiehen toimi. — On tuettava pk-yrityksiä edustavien välittäjäorganisaatioiden harjoittamaa oheistoimintaa ja neuvontaa. — On käynnistettävä uudelleen yritysten yhteistyöohjelmat ja yrityksiä edustavien organisaatioiden tiedonvaihtoa edistävät ohjelmat sekä verkotettava yritysten tukipalvelut. — On ryhdyttävä harjoittamaan kaikkein pienimmille yrityksille suunnattavaa laajennettua, pysyvää innovointipolitiikkaa. — On yksinkertaistettava ja tuettava pk-yritysten mahdollisuuksia hyötyä EU:n ohjelmista. — On käynnistettävä toimintalinja, jolla tuetaan omistajanvaihdoksia ja yritysostoja.
Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion (www.romadecade.org).
2.1

Uuselintarvikkeita koskeva yhteisön alkuperäinen säädös on vuodelta 1997. Ajan kuluessa on käynyt ilmeiseksi, että eräitä sitä koskevia näkökohtia on ajantasaistettava ja muutettava.
2.9

Komitea katsoo, että kaikkien tahojen on panostettava nykyistä ennakoivammin ja koordinoidummin Euroopan alueiden kilpailukykyyn sekä taloudelliseen, sosiaaliseen ja työllisyyskehitykseen. Komission on pyrittävä ylittämään erilaisten oikeusperustojen ja menettelykriteerien aiheuttamat rajoitukset optimoidakseen konkreettiset tulokset, kun Lissabonin strategian tavoitteet saavutetaan. Tässä yhteydessä on hyödynnettävä erilaisia yhteisön talousarvion välineitä ja täytettävä näin veronmaksajien odotukset. Tämä on tärkeää, sillä niin yhteisön kuin yleiseurooppalaisella tasolla käytettävissä olevien välineiden on oltava tehokkaasti kaikkien ulottuvilla, ja kyseiset välineet on koordinoitava, niiden yhteisvaikutusta on hyödynnettävä ja niiden on oltava yhtäaikaisia, jotta saavutetaan kerrannaisvaikutuksen edellyttämä kriittinen massa.
1.11

Kun otetaan huomioon eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten yhteinen asiakirja, jossa käsitellään ammattitaidon ja pätevyyden elinikäistä kehittämistä koskevia toimintapuitteita (Framework of Actions for the Lifelong Development of Competencies and Qualifications (2)), sekä työmarkkinoiden suurimpia haasteita koskevat äskettäiset analyysit, joilla osaltaan edistetään komission toimia työmarkkinoiden muuttamiseksi samanaikaisesti entistä sopeutuvammiksi ja kattavammiksi, ETSK on yksilöinyt eräitä erityistavoitteita ja toiminta-aloja, joiden osalta työmarkkinaosapuolilla tulisi olla ratkaisevampi rooli.
2.5.1

ETSK toteaa maatalouden olevan perinteinen ala, joka edelleen on tärkeä talouden tukipilari syrjäisimmillä alueilla, vaikka sen panos lisäarvon tuottajana onkin vähentymässä. Se on ensisijaisen tärkeä työllistäjä, joka on ehdottomasti säilytettävä ja jota on kehitettävä. — Azorit on maatalousvaltaisin alue syrjäisimpien alueiden joukossa. Siellä maataloudessa työskentelee 24 % työvoimasta (kotieläinten kasvatus, mutta myös juurikkaiden, tupakan ym. viljely). Kalastus — erityisesti tonnikalan pyynti — on strateginen vientiin suuntautunut ala, jonka osuus kuitenkin viime aikoina on pienentynyt. — Huomattakoon, että syrjäisimmillä alueilla tuotetaan myös: — banaaneja (Kanariansaaret, Madeira, Martinique, Guadeloupe), — sokeriruokoa (Réunion, Guadeloupe, Martinique), — trooppisia hedelmiä (Réunion, Guyana), — trooppisia kukkia (Antillit), — juomia (Madeira, Kanariansaaret, Martinique, Guadeloupe).
2.10

Ongelmat. Jos ponnistelut eivät onnistu, syntyy vakavia ongelmia. Ensinnäkin teollisuudenalat, joiden tuotantokustannukset riippuvat pitkälti energia- ja hiilidioksidipäästökustannuksista, menettävät kilpailukykynsä maailmanmarkkinoilla, lakkauttavat tuotantonsa ja työpaikkansa unionissa ja siirtävät toimintansa maihin, joissa energiakustannukset ovat pienemmät ja joissa hiilidioksidipäästöt eivät aiheuta kustannuksia. Tietyillä aloilla, esimerkiksi alumiini- ja sementtiteollisuudessa (12), tällainen prosessi on jo alkanut. Komissio on asiaa koskevan vaikutustenarvioinnin (13) perusteella kyllä täysin tietoinen tästä ongelmasta, mutta komitean mielestä siihen on kansantaloudellisten vahinkojen välttämiseksi löydettävä hyvä ratkaisu erittäin pikaisesti. Sen lisäksi, että nykyinen teollisuustuotanto siirtyy muualle, ongelmana on ennen kaikkea se, että kun kyse on uusiin tuotantolaitoksiin tehtävistä investoinneista, kansainväliset pääomavirrat eivät tulevaisuudessa enää suuntaudu Eurooppaan vaan alueille, joilla energia- ja hiilidioksidipäästökustannukset ovat pienemmät.
3.2.2

Kaasun osalta tilanne on parempi: 7 hankkeen 10:stä on määrä olla valmiita vuosina 2010–2013. Toisaalta 29 nesteytetyn maakaasun (12) vastaanottoaseman ja kaasusäiliön rakentaminen on myöhässä: 9:n rakentamisesta on luovuttu, ja viiden rakennustyöt on keskeytetty.
3.3

Päätöksen 676/2002/EY mukaisesti komissio on antanut CEPT:ille toimeksiannon kehittää tekniset ehdot, jotka rajoittavat mahdollisimman vähän kyseisten taajuusalueiden käyttöä. Kyseisen toimeksiannon puitteissa on tuotettu ehtoja, jotka perustuvat siihen periaatteeseen, että taajuusalue 900 MHz voi toimia GSM:n ja UMTS:n rinnalla ja on niiden kanssa täysin yhteensopiva. Tulevaisuudessa toimeksiantojen tavoitteena voi olla osoittaa joidenkin muiden teknologioiden yhteensopivuus GSM:n kanssa, jolloin taajuusalueesta voitaisiin tehdä entistä avoimempi.
1.2

Kun otetaan huomioon nämä seikat sekä Euroopan aseman heikentyminen lääketutkimuksessa, yhteisyrityksen perustaminen Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta (IMI) varten on erityisen perusteltua. Komitea on tyytyväinen päätökseen ja kannattaa sitä etenkin siksi, että siinä on kyse julkisen ja yksityisen sektorin todellisesta kumppanuudesta.
4.4

Konsernien (emoyhtiö ja tytäryhtiö) osalta tappiovähennys yhdessä maassa on mahdollinen useimmissa jäsenvaltioissa. Jos yrityksellä on tytäryhtiöitä muissa maissa, vähennystä ei ole mahdollista tehdä poikkeustapauksia lukuun ottamatta. Tätä tilannetta käsiteltiin asiassa Marks and Spencer. Ratkaisun mukaan tappiovähennys voidaan tehdä emoyhtiössä vasta sitten, kun kaikki mahdollisuudet ottaa tappiot huomioon tytäryhtiön sijaintivaltiossa on käytetty loppuun. Tappiovähennys voidaan tehdä ainoastaan ylöspäin emoyhtiön hyväksi. Lisäksi sen on oltava väliaikaista.
2.1.2

Yhteisön rautateiden kehittämistä koskevassa neuvoston direktiivissä 91/440/ETY, joka on annettu 29. heinäkuuta 1991, neuvoston direktiivissä 95/18/EY, joka on annettu 19. kesäkuuta 1995, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/14/EY, joka annettu 26. helmikuuta 2001, säädetään infrastruktuurin käyttöoikeuksien avaamisesta asteittain kaikille yhteisön rautatieyrityksille, joilla on jonkin jäsenvaltion myöntämä toimilupa ja jotka haluavat tarjota tavaraliikennepalveluja uudessa ympäristössä.
4.5

Liikennealalla on tehty suuria ponnisteluja energian kulutuksen ja saastepäästöjen vähentämiseksi, mutta on oikeutettua vaatia lisätoimia, kun otetaan huomioon, että liikenne on ala, jolla kulutuksen kasvu on voimakkainta ja joka on merkittävin kasvihuonekaasujen lähde (vuosina 1990–2004 maantieliikenteen hiilidioksidipäästöt ovat lisääntyneet 26 prosenttia). Riippuvuus kolmansista maista, kun on kyse liikenteen polttoaineista (joista 98 prosenttia on fossiilisia polttoaineita) korostaa alan eurooppalaisen teollisuuden vastuuta antaa oma välttämätön panoksensa energiatehokkuuteen, päästöjen vähentämiseen sekä öljytuotteiden ja kaasun tuonnin pienentämiseen.
2.10

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on asioissa C-94/03 ja C-178/03 annetuissa tuomioissaan (kumpikin annettu 10. tammikuuta 2006) vahvistanut, että asetuksen (EY) N:o 304/2003 oikeusperustana olisi pitänyt olla EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan lisäksi myös sopimuksen 133 artikla, ja sen vuoksi asetus kumottiin. Tuomioistuin päätti kuitenkin myös, että asetuksen vaikutukset on säilytettävä siihen saakka, kunnes kohtuullisen ajan kuluessa annetaan uusi asetus, jolla on asianmukainen oikeusperusta.
7.10

Yrittäjähenkisyyden edistämiseen tarkoitettujen yhteisön rahastojen, joita jäsenvaltioiden keskus- ja aluehallinto täydentää ja hallinnoi, on toimittava avoimesti. Naisten johtamien pienten ja keskisuurten yritysten on saatava yhteisön määrärahoja nykyistä helpommin. Paikallis- ja aluehallinnon on yhteistyössä työnantajajärjestöjen kanssa huolehdittava siitä, että yrittäjänaiset saavat toimitiloja, rahoitustukea ja neuvontaa ennen kaikkea yrityshankkeensa alkuvaiheessa.
—

”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä elintarvikkeiden ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91, asetuksen (EY) N:o 2232/96 ja direktiivin 2000/13/EY muuttamisesta”
2.8

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus Cedefop ja Bolognan prosessin seurantaryhmä ovat tehneet komission kanssa yhteistyötä, ja komissio on kuullut sidosryhmiä järjestelmällisesti. Kaikki Koulutus 2010 -työohjelmaan osallistuvat 32 maata, työmarkkinaosapuolet, ammattialajärjestöt, oppilaitokset ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ovat puolestaan olleet mukana valmistelemassa keskusteluasiakirjaa [”Kohti elinikäisen oppimisen eurooppalaista tutkintojen viitekehystä”] Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning (1). Asiasta on keskusteltu Budapestissa helmikuussa 2006 järjestetyssä konferenssissa, ja sitä ovat työstäneet komissiota avustaneet asiantuntija- ja konsulttiryhmät. Nyt tehty ehdotus, ja varsinkin eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF:n) kuvaus, on laadittu edellä mainituista lähtökohdista.
4.2

Perhe-elämän muodot ovat muuttuneet ja monipuolistuneet. Avioliittoja solmitaan aiempaa vähemmän ja entistä vanhempina. Avioliiton ulkopuolella syntyneiden lasten määrä on lisääntynyt samoin kuin erityisesti Euroopan ulkopuolelta peräisin olevien lasten adoptoiminen. Avioerojen määrä on kasvanut samoin kuin perheiden, joissa on lapsia edellisestä avioliitosta. Pääasiassa naispuolisten yksinhuoltajien määrä nousee, ja yksinhuoltajien taloudellinen tilanne on usein vaikea. Perheissä, joissa on kehitysvammaisia lapsia, on omat erityiset vaikeutensa, jotka vaativat erityistoimia julkishallinnolta. On kehitetty uusia avunantoverkostoja, jotka perustuvat yhteisvastuullisuuteen ja ystävyyssuhteisiin (esimerkiksi perhepäiväkodit). Talouksien koko on pienentynyt ja yhä useammat elävät yksin tai kaksin ilman lapsia. Iäkkäät pariskunnat, heidän roolinsa yhteiskunnassa ja heidän tarvitsemansa tuki on yhä polttavampi kysymys. Maahanmuuton myötä Eurooppaan on ilmestynyt uusia perhekulttuureja, jotka osaltaan lisäävät perhemuotojen monimutkaisuutta.
1.3

Komitean mielestä ehdotettujen, tieturvallisuuspolitiikan kolmanteen osatekijään kohdistuvien toimenpiteiden ei tulisi rajoittua pelkästään Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon, vaan niiden tulisi koskea kaikkia taajama-alueiden ulkopuolisia jäsenvaltioiden teitä, joilla on todettu suuri onnettomuusriski. Tavoitteena on aina vähentää onnettomuuksien uhrien määrä niin paljon kuin mahdollista, ja on todettava, että etenkin Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuulumattoman infrastruktuurin osalta ”voittoa” (kuolonuhrien määrän vähentäminen 1 300:lla 600:n sijaan) voitaisiin parantaa. Näin ollen olisi toivottavaa, että komissio kohdistaisi asiaan paljon enemmän huomiota. Tässä yhteydessä komitea pitää Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 71 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sopivana perustana.
2.1

Suurin osa 25 jäsenvaltiosta on ottanut huomioon neuvoston vuonna 1985 antamat ohjeet ja luopunut verosta kokonaan. Tällä hetkellä vain seitsemän jäsenvaltiota soveltaa sitä edelleen: Puolassa ja Portugalissa vero on 0,50 prosenttia tai sitä pienempi ja Kyproksessa se on 0,60 prosenttia. Kreikka, Espanja, Luxemburg ja Itävalta soveltavat täysimääräistä yhden prosentin veroa. Tällaiset erot estävät eurooppalaisten yritysten tasa-arvoisen kohtelun, joka on eräs yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan edellytyksistä. Vaikka verotuksen alalla esiintyy edelleenkin paljon muitakin eroja ja esteitä, se ei ole peruste luopua tämän veron poistamisesta kokonaan.
3.3

Jotta kansalaiset voivat käyttää oikeuttaan suojeluun kolmansissa maissa, on olennaista tietää, millä jäsenvaltioilla on kyseisessä maassa edustusto, ja tietää edustustojen yhteystiedot. Näitä tietoja on vaikea saada, ja Internet-sivusto www.travel-voyage.consilium.europa.eu, jonka tehtävänä on antaa kyseiset tiedot, ei aina toimi. Komitea suosittaa, että nämä ja muut tiedot kootaan helppokäyttöiseen Internet-portaaliin, jolla on yksinkertainen osoite. Siitä löytyisivät hätätapauksessa tarvittavat tiedot myös unionin ulkopuolisesta maasta käsin.
1.4

Asianomaisilla investoijilla on oltava mahdollisuus pyytää lisäaikaa tiettyjen lisätietojen toimittamiseen. (Asiat saattavat olla mutkikkaita yhtiöissä, joilla on useita tytäryhtiöitä ja joissa on useita omistusosuuksia.) Direktiiveissä säädettyjen valvontaa koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti jäsenvaltioiden suorittamassa valvonnassa olisi arvioitava myös hankkijaehdokkaan maine. Siksi sellaisia hankkijoita, jotka on jo arvioitu jossakin jäsenvaltiossa ja joiden maine on todettu moitteettomaksi, ei saisi tutkia uudelleen, mikäli uusia seikkoja ei ole ilmennyt. Näin on esimerkiksi sellaisten yritysten kohdalla, joiden sääntömääräinen toimipaikka on EU:n alueella.
3.11

Tällainen ”taloudellinen ”käsitys luonnonsuojelusta ja biologisesta monimuotoisuudesta on täysin vastakkainen komission biologisen monimuotoisuuden säilyttämiselle esittämien taloudellisten perusteiden kanssa. Sen lisäksi on toinenkin ongelma, joka on luonnonsuojelusta vastaavien itsensä aiheuttama ja joka on kiristänyt konfliktia maanomistajien ja -käyttäjien kanssa. ETSK on toistuvasti korostanut, että tapa, jolla esim. Natura 2000 -verkko suunniteltiin ja jolla sitä nyt toteutetaan, on malliesimerkki siitä, miten luonnonsuojelu ei voi toimia. Yhtäkkiä ministerit jäsenvaltio- ja osavaltiotasolla arvostelevat oikeusperustaa, jonka vuosia sitten itse loivat. Viljelijöille luvattuihin korvauksiin, joista poliittisella tasolla oli jo sovittu, ei löydykään rahaa, ja päätöksiä tehdään asianomaiset maanomistajat tai -käyttäjät sivuuttaen sen sijaan, että heidät ”otettaisiin mukaan”. Tällainen luonnonsuojelu ei enää ole uskottavaa ja aiheuttaa epäluuloa.
1.1.2

Vastattaessa globalisaation haasteisiin — oppimalla selviytymään maailmanlaajuisessa kilpailussa, varmistamalla kasvu ja työllisyys, luomalla tarpeellinen infrastruktuuri, puuttumalla ilmastonmuutokseen, varmistamalla energiatoimitusten luotettavuus, vastaamalla rahoitusmarkkinoiden lisääntyvään vaikutukseen koko talouteen — ja tartuttaessa näin tarjoutuviin tilaisuuksiin on hyödynnettävä yhtenäismarkkinoiden koko kapasiteettia. Sääntelystä vapauttamiseen ja kilpailun edistämiseen tähtääviä toimenpiteitä on siksi täydennettävä työllisyyttä ja kasvua edistävillä makrotaloudellisilla toimilla sekä tietoyhteiskunnan luomiseen tarvittavilla toimenpiteillä, sillä Euroopan unionin kokonaistavoitteena on edelleenkin kansalaistensa elin- ja työolojen parantaminen (tämä tavoite on asetettu Rooman sopimuksen johdanto-osassa ja vahvistettu kaikissa sen jälkeen hyväksytyissä teksteissä). Tästä on huomattavaa apua saatettaessa yhtenäismarkkinat päätökseen.
2.1

Ehdotuksen tarkoituksena on sisällyttää vitamiinien, kivennäisaineiden ja tiettyjen muiden aineiden lisäämistä elintarvikkeisiin koskevaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o …/… viittaus, joka koskee uutta valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä kaikissa tapauksissa, kun komissiolla on valtuudet suorittaa sellaisia lainsäädäntötyyppisiä toimenpiteitä, joita tarkoitetaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY 2 artiklassa, joka koskee menettelyä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä, sellaisena kuin artikla on muutettuna neuvoston päätöksellä 2006/512/EY.
3.1

Yhteentoimivuus, kustannusten supistaminen, parhaat käytännöt: käsillä oleva Tulli 2013 -ohjelma on jatkoa edellä mainituille ohjelmille, ja seuraa Tulli 2007 -ohjelmaa. Kontekstissa, jossa yksittäiset, hajallaan olevat elementit ovat hyvin yhdenmukaisia, tavoitteena on edistää uudenaikaisia tullimenettelyjä, joilla pyritään nopeuttamaan tavaroiden liikkumista, helpottamaan kauppavaihtoa ja lisäämään kaupankäynnin vapautta kuitenkin niin, että säilytetään valvonta. Euroopan komissio (6) katsoo, että tulli on ainoa väline, jonka avulla on mahdollista saada kokonaisvaltainen ja monialainen kuva taloudesta. Tilanne on paljon monimutkaisempi kuin aikaisemmin, ja ihmisten ja tavaroiden virrat ovat vuorovaikutussuhteessa. Tämän monimutkaisen tilanteen hallinta edellyttää komission edustajien mukaan joustavaa toimintaa ja välineen, jolla voidaan varmistaa EU:n yritysten kilpailukyky niin sisä- kuin maailmanmarkkinoilla.
2.1.2

Koska osuus- ja yhteisötalous on kehittynyt siinä määrin, että sillä on laaja ja yhä suurempi osuus unionin markkinoista, tilastotiedoilla on vaikea kuvata todellista tilannetta, joka muuttuu ja uudistuu jatkuvasti. Eurostatin edustajat toteavat, että heidän on ollut vaikea määritellä kyseistä alaa, sillä osuus- ja yhteisötalouden toimintaa ei ole aina rekisteröity yritystoiminnaksi. Komitea katsoo kuitenkin, että tulisi tehdä kaikki voitava, jotta osuus- ja yhteisötalouden merkityksen lisääntymistä voitaisiin mitata, sillä ala on ratkaisevan tärkeä Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi. Alaa koskevien tilastotietojen puuttuminen estää ymmärtämästä entistä paremmin yritysten ja markkinoiden kehitystä.