[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 20.7.2010

KOM(2010) 400 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Bulgariassa

{SEK(2010) 948}

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Bulgariassa

1. JOHDANTO

Yhteistyö- ja seurantamekanismi[1] perustettiin Bulgarian liittyessä EU:hun, ja sen tarkoituksena on auttaa luomaan puolueeton, riippumaton ja tehokas oikeus- ja hallintojärjestelmä, jolla pystytään asianmukaisesti torjumaan muun muassa korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta. Tämä edellyttää tiettyjä perusluonteisia muutoksia, joiden toteuttaminen vie aikaa ja joille on saatava laaja poliittinen tuki koko poliittiselta kentältä ja yhteiskunnalta kokonaisuutena. Samalla nämä muutokset ovat välttämätön investointi Bulgarian tulevaisuuteen: tehokas hallinto- ja oikeusjärjestelmä on tarpeen terveen julkisen talouden ja vakaan sosiaalis-taloudellisen kehityksen varmistamiseksi. Sitä tarvitaan myös, jotta Bulgaria voisi osallistua täysimittaisesti sille EU:n jäsenenä kuuluviin tehtäviin muun muassa oikeus- ja sisäasioiden alalla.

Tämä on neljäs vuosikertomus yhteistyö- ja seurantamekanismin perustamisen jälkeen[2]. Siinä esitetään komission arvio uudistusprosessin edistymisestä ja annetaan suosituksia siitä, mitä tarvittavien uudistusten jatkamiseksi olisi seuraavaksi tehtävä. Komission mielestä yhteistyö- ja seurantamekanismista on hyötyä

- Bulgarialle, koska se tarjoaa objektiivisia arvioita ja suosituksia siitä, millä osa-alueilla on tarpeen toteuttaa toimia;

- muille jäsenvaltioille, jotka voivat näin seurata edistymistä ja antaa tarvittaessa tukea Bulgarialle.

Tämän vuoden kertomuksessa komissio toteaa, että Bulgariassa on saavutettu huomattava uudistustahti komission heinäkuussa 2009 antaman edellisen vuosikertomuksen jälkeen. Oikeuslaitoksen uudistamista koskeva uusi strategia osoittaa, että Bulgariassa vallitsee vahva poliittinen tahto saada aikaan perusteellisia ja pysyviä uudistuksia tällä alalla. Kertomuksessa suositellaan lisäksi Bulgarian oikeuskäytännön parantamista, jotta oikeuslaitos voisi toimia ennakoivammin ja osoittaa suurempaa vastuuntuntoa.

2. BULGARIAN UUDISTUSPROSESSIN TILANNE

Saavutukset

Bulgaria on heinäkuun 2009 jälkeen hyväksynyt merkittäviä uudistuksia rikosoikeudellisiin menettelyihinsä. Parhaillaan käsitellään lainsäädäntöä, jolla on tarkoitus vahvistaa varojen takavarikointimenettelyjä ja parantaa suojautumista eturistiriidoilta. Syyttäjälaitoksen rakenteeseen on tehty muutoksia, jotka tehostavat petoksiin ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien tapausten käsittelyä. Järjestäytynyttä rikollisuutta torjutaan nyt aktiivisesti ensimmäistä kertaa yhteistyö- ja seurantamekanismin perustamisen jälkeen. Hallitus hyväksyi kesäkuussa kunnianhimoisen ja kauaskantoisen strategian, jossa esitetään suunnitelma oikeuslaitoksen kattavan uudistuksen toteuttamiseksi pitkällä aikavälillä. Kiireisimmät uudistukset, joilla pyritään parantamaan oikeusmenettelyjen tehokkuutta, vastuuvelvollisuutta ja johdonmukaisuutta oikeuslaitosta koskevaan lakiin tehtävillä muutoksilla, ovat parhaillaan lausuntokierroksella valtionhallinnossa.

Hallituksen voimakkaat uudistuspyrkimykset alkavat tuottaa tulosta oikeusjärjestelmässä. Huhtikuussa esitetyt väitteet oikeuslaitoksessa esiintyvästä korruptiosta ovat johtamassa ankarampiin kurinpitotoimenpiteisiin ja rikosoikeudellisiin seuraamuksiin kuin aiemmin. Järjestäytynyttä rikollisuutta koskevissa tapauksissa on nostettu aiempaa enemmän syytteitä ja EU-varoihin liittyneessä laajamittaisessa petostapauksessa langetettiin ankaria tuomioita huhti- ja kesäkuussa. Näitä tuomioita ei tosin ole vielä pantu täytäntöön.

Komission analyysi osoittaa kuitenkin toisaalta, että oikeuskäytännössä on edelleen merkittäviä puutteita sekä syyttäjälaitoksen että tuomioistuinten tasolla. Bulgarian oikeudellista menettelyä vaivaa aloitekyvyn ja ammatillisten valmiuksien puute. Monimutkaisten tutkimusten suunta ja tarkoitus jää määrittelemättä, menettelyt ovat liian muodollisia ja pitkiä ja ne johtavat usein epäonnistumiseen tuomioistuimessa.

Komission analyysistä käy myös ilmi, että korruption ehkäisyssä ja eturistiriidoilta suojautumisessa esiintyy yhä puutteita. Marraskuussa 2009 hyväksytyn uuden korruptiontorjuntastrategian tosiasiallista täytäntöönpanoa ei ole vielä aloitettu. Eturistiriitoja koskevan lain täytäntöönpano ei ole riittävän tehokasta. Puutteet julkisia hankintoja koskevien menettelyjen toteutuksessa ovat yleisiä. Korruption ja eturistiriitojen ehkäisyn tehostamiseksi Bulgarian olisi pyrittävä toteuttamaan suunnitelmansa, joka koskee eturistiriidoilta suojautumisesta vastaavan riippumattoman erikoiskomission perustamista, vauhditettava kansallista korruptiontorjuntastrategiaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja parannettava varojen takavarikointia koskevaa lainsäädäntöä.

Oikeuslaitoksen uudistaminen

Rikosprosessilain muutokset hyväksyttiin toukokuun lopussa. Tämän myötä Bulgaria toteuttaa asiantuntijoiden ja oikeuslaitoksen pitkäaikaiset suositukset, jotka koskevat oikeudenkäynteihin liittyvien huomattavien rajoitusten vähentämistä oikeudellisen menettelyn parantamiseksi. Muutettu rikosprosessilaki sallii nyt, eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta, sen, että poliiseja kuullaan oikeudessa todistajina, ja mahdollistaa todistajien henkilöllisyyden suojaamisen. Oikeuden päätöksellä voidaan nyt osoittaa varapuolustusasianajajia, jotta voitaisiin ehkäistä syytettyjen yrityksiä viivyttää oikeuskäsittelyä perusteettomasti. Tutkimuksen aikana kerättyjen todistajanlausuntojen käyttöä oikeudessa koskevia menettelysääntöjä on parannettu, ja OLAFilta saatuja tietoja voidaan nyt käyttää todisteena. Tehdyillä muutoksilla poistetaan joitakin yleisimmistä Bulgariassa esiintyneistä oikeudenkäyntimenettelyihin liittyvistä esteistä, joten niitä voidaan pitää merkittävänä edistysaskeleena.

Bulgarian on kuitenkin panostettava oikeuskäytännön parantamiseen, jotta rikosoikeudellisten menettelyjen lisääntynyt joustavuus johtaisi odotusten mukaisiin hyötyihin kuten syytteiden määrän kasvuun, lyhyempiin oikeudenkäynteihin ja varoittaviin seuraamuksiin.

Vaikka tuomareiden on lain mukaan ryhdyttävä toimiin oikeuden toteutumiseksi heti, kun he saavat tiedon rikosepäilystä, tätä velvollisuutta noudatetaan harvoin tehokkaasti. Komissio on havainnut, että käytännössä syyttäjäkunta on vastahakoinen aloittamaan tutkimuksia selvienkään merkkien pohjalta ja suorittamaan monimutkaisia ja aikaa vieviä tutkimuksia. Esimerkiksi syyttäjäviranomaisten vakavien petosepäilyjen yhteydessä yleensä noudattamaa käytäntöä suorittaa kotietsintöjä ilman ennakkovaroitusta noudatetaan harvoin. Tämän syyttäjäkunnan aloitekyvyttömyyden lisäksi on havaittavissa, että kun tuomioistuimet arvioivat todisteiden hyväksyttävyyttä, ne tuntuvat usein pitävän muotovaatimuksia, jotka edelleen ovat varsin rajoittavia, tärkeämpänä kuin todisteiden laatua.

Oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuuteen liittyy edelleen puutteita. Bulgarian oikeuslaitokseen on heinäkuun 2009 jälkeen kohdistunut useita korruptiota, vaikutusvallan kauppaamista ja huonoa hallintoa koskevia syytöksiä, jotka ovat vahingoittaneet sen mainetta julkisuudessa. Komissio vaati maaliskuussa 2010 antamassaan välikertomuksessa, että näiden syytösten johdosta tehdään kattava kurinpidollinen ja rikosoikeudellinen tutkimus. Vuoden 2009 jälkipuoliskolla esitetyt syytökset, jotka koskivat korruptiota oikeuslaitoksen ylempien virkamiesten nimitysten yhteydessä, johtivat kolmen tuomarin erottamiseen ja 15 muuhun kurinpitoseuraamukseen. Kaksi ylimmän tuomarineuvoston jäsentä erosi tehtävästään mutta säilytti asemansa tuomareina. Heistä toista vastaan käynnistetyt kurinpitomenettelyt ovat edelleen meneillään. Tämän vuoden huhtikuussa paljastunut viimeisin tapaus, jossa on kyse arvokkaiden kiinteistöjen myynnistä markkinahintaa alhaisemmalla hinnalla ylempien tuomareiden perheenjäsenille, sai ylimmän tuomarineuvoston ja syyttäjäviranomaiset käynnistämään kurinpidollisen ja rikosoikeudellisen tutkimuksen kaikkia asianomaisia tuomareita vastaan. Tutkimuksen tulokset eivät ole vielä tiedossa. Tuomarikunnan maineen suojelemiseksi Bulgarian on vahvistettava entisestään oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuutta soveltamalla tiukasti kaikkia käytettävissä olevia oikeudellisia ja kurinpidollisia keinoja korruption rankaisemiseksi.

Oikeuskäytännön parantaminen edellyttää kokonaisvaltaisia uudistuksia. Niiden yhteydessä olisi parannettava oikeustieteellisten opintojen opetussuunnitelmia, muutettava arviointijärjestelmää ennakoivaa toimintaa rohkaisevien urakannustimien luomiseksi ja kehitettävä valinta- ja nimitysmenettelyitä. Bulgarian uudessa oikeuslaitoksen uudistamista koskevassa strategiassa keskitytään oikeuslaitoksen henkilöresurssien kehittämiseen ja sen tavoitteena on korjata monia tässä mainituista heikkouksista. Oikeuslaitosta koskevaan lakiin tehtäviä muutoksia koskeva ehdotus on lausuntokierroksella valtionhallinnossa. Se sisältää joitakin merkittäviä parannuksia tältä osin.

Oikeuslaitosta koskevaan lakiin tehtävillä muutoksilla on myös tarkoitus vahvistaa merkittävästi ylimmän tuomarineuvoston asemaa ja lisätä sen tehtäviä. Jos laki hyväksytään, se velvoittaa ylimmän tuomarineuvoston tekemään vuosittain analyysin työmäärästä ja antaa sille valtuudet henkilöstösiirtoihin ja tuomioistuinten perustamiseen tai lakkauttamiseen työmäärästä kerättyjen tietojen perusteella. Muutoksilla lisätään myös nimityspäätösten avoimuutta ja parannetaan vastuuvelvollisuutta ottamalla käyttöön avoin äänestysmenettely ja päätösten yksityiskohtaiset perustelut ja keskittämällä kaikki kurinpitovalta ylimmälle tuomarineuvostolle. Lisäksi tuomarineuvoston jäseniä kielletään nyt yksiselitteisesti osallistumasta äänestyksiin tilanteissa, jotka voivat johtaa heidän osaltaan eturistiriitaan.

Ylin tuomarineuvosto on jatkanut oikeuskäytäntöön kohdistuvia tarkastuksiaan heinäkuun 2009 jälkeen. Niissä todetuista puutteista ilmoitetaan tuomioistuinten päälliköille suosituksina, joiden noudattamista seurataan myöhempien tarkastuskäyntien yhteydessä. Ylimmän tuomarineuvoston tarkastusviraston säännöllisissä tarkastuksissa on saatujen tietojen mukaan nyt käyty läpi koko Bulgarian oikeusjärjestelmä Sofian muutoksenhakutuomioistuimen tuomiopiiriä lukuun ottamatta. Tuomarineuvostolla on nyt hyvät perustiedot rakenteeseen, kurinpitoon ja käytäntöön liittyvistä puutteista sen lisäksi, että se itse valvoo korkean tason tapausten käsittelyä. Kun oikeuslaitosta koskevaan lakiin tehtävät muutokset on hyväksytty, ylimmän tuomarineuvoston olisi vahvistuneen asemansa turvin tehtävä aloitteita oikeusjärjestelmän tehokkuuden, oikeuskäytännön johdonmukaisuuden ja oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuuden parantamiseksi. Komissio seuraa edistymistä tältä osin seuraavassa kertomuksessaan.

Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta

Bulgaria on komission suosituksesta perustanut pysyviä yhteisiä tutkintaryhmiä tutkimaan järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia tapauksia syyttäjälaitoksen johdolla. Tutkintaryhmiin kuuluu poliiseja, tutkintatuomareita ja kansallisen turvallisuuden viraston työntekijöitä. Toistaiseksi nämä ryhmät keskittyvät pieneen määrään paljon huomiota herättäneitä tapauksia, joiden osoittamisesta niille päättävät yhdessä valtakunnansyyttäjä, sisäasiainministeri ja kansallisen turvallisuuden viraston johtaja. Harkittavaksi olisi otettava tämän lupaavalta vaikuttavan organisaatiorakenteen laajentaminen koskemaan kaikkia järjestäytyneen rikollisuuden tapauksia ja rikoksella saatuun omaisuuteen liittyvistä tutkimuksista vastaavan komitean (Commission for the establishment of property acquired through criminal activity – CEPACA ) jäsenten ottamista mukaan tutkintaan jo varhaisessa vaiheessa.

Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimia on Bulgariassa tehostettu myös tekemällä useita poliisiratsioita järjestäytyneitä rikollisryhmiä vastaan. Nämä ratsiat eivät kuitenkaan ole juurikaan johtaneet oikeudellisiin jatkotoimiin.

Järjestäytynyttä rikollisuutta koskevissa tapauksissa on heinäkuun 2009 jälkeen nostettu aiempaa enemmän syytteitä. Merkittävien tapausten tuomioistuinkäsittely ei kuitenkaan ole juuri edennyt. Tähän mennessä suurin osa järjestäytynyttä rikollisuutta koskevista tuomioista on saatu aikaan syytteestä sopimismenettelyllä (plea-bargaining) ja nopeutetulla oikeudenkäyntimenettelyllä. Tuomiot ovat eräissä tapauksissa olleet laissa säädettyä vähimmäisrangaistusta lievempiä, kun syytetty on tunnustanut rikoksen. Bulgarian oikeuslaitoksen on osoitettava pystyvänsä langettamaan myös varoittavia seuraamuksia vakavista rikoksista.

Vaikka vuotta 2009 koskevat tiedot osoittavat, että CEPACA on jatkanut hyvää työtään rikoksella saatujen varojen jäädyttämisen ja takavarikoinnin varmistamiseksi, tuomioistuimessa vahvistettuja takavarikointipäätöksiä on edelleen hyvin vähän. Toukokuun 2009 jälkeen on kirjattu kaksi lopullista päätöstä ja kaksi tapausta on hylätty. Tuomioistuimissa on yhä vireillä 206 pyyntöä. Koska oletettavasti rikoksella saatujen varojen jäädyttäminen ja takavarikointi on tehokas seuraamus ja sillä on huomattava varoittava vaikutus järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, Bulgarian olisi jatkettava tämän tehokkaan välineen kehittämistä.

Korruption torjunta

Bulgaria on tehostanut toimiaan korkean tason korruption torjumiseksi. Heinäkuun 2009 jälkeen on nostettu syytteet kahta parlamentin jäsentä, kolmea entistä ministeriä, kolmea entistä varaministeriä ja ensimmäistä kertaa myös virassa olevaa ministeriä vastaan. Korruptiosyytteitä ovat saaneet myös useat korkea-arvoiset virkamiehet ja pormestarit. EU-varoihin kohdistuvia petoksia käsittelevän yhteisen tutkintaryhmän valmiuksia on parannettu; korkea-arvoiselle virkamiehelle on langetettu vankilatuomio EU-varoihin liittyvästä korruptiosta ja lisäksi kahdessa merkittävässä EU-varoja ja rahanpesua koskevassa tapauksessa on annettu tuomiot. Pääsyytetyille langetettiin pitkät 10 ja 12 vuoden vankilatuomiot, mutta tuomioistuin ei ole tehnyt vangitsemispäätöksiä.

Tarkastellessaan alan oikeuskäytäntöä komissio havaitsi eräitä korjausta vaativia puutteita. Syyttäjäviranomaisten on tarpeen noudattaa kokonaisvaltaista ja ennakoivaa strategiaa EU-varoihin liittyviä petoksia tutkiessaan. Strategian olisi johdettava siihen, että toisiinsa liittyvien tapausten väliset yhteydet, järjestäytyneeseen (talous)rikollisuuteen liittyvät näkökohdat ja petosjärjestelmien yhteydet hallintoviranomaisiin tutkitaan järjestelmällisesti. Korkean tason korruption torjuntatoimien tehostamiseksi Bulgarian olisi myös harkittava todistajien suojelun parantamista muiden jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä vastaavasti.

Bulgarian eturistiriitojen ehkäisemistä koskevan lain ensimmäiseltä soveltamisvuodelta (laki tuli voimaan vuoden 2008 lopussa) toimittamat tiedot osoittavat, että todettuja tai seuraamuksiin johtaneita eturistiriitatapauksia on edelleen vähän ja että vain vähän korruptiota koskevia ilmoituksia on toimitettu syyttäjäviranomaisille. Tarkastuksia tehdään kuitenkin keskushallinnossa aiempaa useammin ja joissakin tapauksissa on määrätty kurinpidollisia seuraamuksia tai tapaus on siirretty syyttäjälle[3]. Bulgarian olisi mahdollisimman pian tehtävä eturistiriitojen ehkäisemistä koskevaan lakiin muutos, joka mahdollistaa lain täytäntöönpanosta vastaavan riippumattoman keskuskomitean perustamisen.

Bulgaria hyväksyi kansallisen korruptiontorjuntastrategian ja sen täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman marraskuussa 2009. Toimintasuunnitelmassa esitetään koko julkisen sektorin kattavia mittavia ehkäisytoimia, jotka on tarkoitus toteuttaa ulkomaisen tuen avulla. Sen täytäntöönpanoa ei ole kuitenkaan vielä aloitettu. Bulgaria ei ole vielä ryhtynyt toimiin tarkastusyksiköiden vahvistamista koskevien komission suositusten johdosta, eikä korruption torjunnasta vastaavien alueellisten neuvostojen vahvistamisessa ole vielä saatu aikaan tuloksia.

Julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanossa on merkittäviä puutteita. Bulgarian toimivaltaisten viranomaisten aloittamissa tarkastuksissa on käynyt ilmi, että 60 prosentissa kaikista tarkastetuista tarjouskilpailuista esiintyy sääntöjenvastaisuuksia. Määrä on lähes 100 prosenttia, kun on kyse suurista julkisista infrastruktuurihankkeista, joiden yhteydessä viranomaisilla on ennakkotarkastusvelvollisuus.

Samalla tilanne on se, että hallinto- ja oikeusviranomaiset eivät pysty tehokkaasti suojelemaan julkisia hankintoja eturistiriidoilta. Tähän ovat syynä monet rakenteisiin ja menettelyihin liittyvät heikkoudet. Hallintoviranomaisilla on riittämättömät valmiudet antaa julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin liittyviä neuvoja ja suorittaa tarkastuksia. Julkistalouden tarkastusviraston kapasiteettia on vähennetty huomattavasti, minkä seurauksena virasto suoritti jälkitarkastuksia vain 12 prosentissa kaikista vuonna 2009 toteutetuista julkisista tarjouskilpailuista. Hallinnolliset jälkitarkastukset eivät myöskään perustu asianmukaiseen riskinarviointiin. Ennakkotarkastusjärjestelmän käyttöönotolla voitaisiin todennäköisesti poistaa puutteita, jotka liittyvät suuria infrastruktuurihankkeita koskeviin menettelyihin. Julkisten hankintojen virastolla ei kuitenkaan ole riittävästi kapasiteettia tarjouskilpailujen laillisuuden ennakkovalvontaan eikä suositustensa noudattamisen seurantaan.

Julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön eri osa-alueiden täytäntöönpanosta, neuvonnasta, lainsäädännön valmistelusta, valitusten käsittelystä ja julkisia tarjouskilpailuja koskevista tarkastuksista vastaavat hallintoviranomaiset eivät tee keskenään järjestelmällistä yhteistyötä lain täytäntöönpanon edistämiseksi. Hallinnolliset seuraamukset, joita voidaan määrätä eturistiriita- tai korruptiotapauksissa, eivät ole riittävän varoittavia. Sisäiset menettelyt eivät myöskään anna mahdollisuuksia havaita tehokkaasti eturistiriitoja, joista voitaisiin ilmoittaa syyttäjäviranomaisille. Sääntöjenvastaisuuksista olisi järjestelmällisesti määrättävä kurinpidollisia tai rikosoikeudellisia seuraamuksia.

3. PÄÄTELMÄT

Bulgaria on päässyt hyvään uudistusvauhtiin heinäkuun 2009 jälkeen. Se on hyväksynyt parannuksia rikosoikeudellisiin menettelyihinsä, ja korkean tason korruptioon ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyviä syytteitä on nostettu aiempaa enemmän. Liian harvoista tapauksista on kuitenkin saatu tuomioistuimen päätös. Poliisin, syyttäjien ja tuomioistuinten ammattikäytännöissä on parannettavaa, ja tähän tarvitaan ulkopuolista apua. Oikeuslaitoksen on oltava aloitteellisempi ja osoitettava suurempaa vastuuntuntoa. Julkisia varoja on suojeltava paremmin petoksilta ja eturistiriidoilta.

Bulgarian hallituksen 23. kesäkuuta hyväksymä uusi strategia oikeuslaitoksen uudistamiseksi osoittaa poliittista tahtoa oikeuslaitoksen perusteelliseen uudistamiseen. Strategiassa esitetään puutteet, joiden korjaaminen poliittisen tason, oikeuslaitoksen ja Bulgarian yhteiskunnan välisellä yhteistyöllä kuuluu Bulgarian kansallisiin painopisteisiin.

Uudistusten onnistuminen edellyttää Bulgarian, komission ja muiden jäsenvaltioiden kestävää sitoutumista niiden edistämiseen.

Bulgaria on luonut uudenlaisen kumppanuussuhteen komissioon ja parantanut yhteistyö- ja seurantamekanismin mukaisen edistymisraportointinsa laatua. Komissio tukee jatkossakin Bulgarian pyrkimyksiä edistyä yhteistyö- ja seurantamekanismiin kuuluvien arviointiperusteiden täyttämisessä ja esittää seuraavan arvionsa kesällä 2011.

4. SUOSITUKSET

Bulgarian edistymisestä yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa määriteltyjen arviointiperusteiden täyttämisessä tekemänsä arvion perusteella komissio kehottaa Bulgariaa toteuttamaan viipymättä toimia seuraavilla aloilla:

Oikeuslaitoksen uudistamista koskevat suositukset

Komissio muistuttaa heinäkuussa 2009 antamistaan, vielä täytäntöön panematta olevista suosituksista, erityisesti vaatimuksesta, jonka mukaan kaikkien tuomioistuinten olisi julkaistava tuomionsa verkossa, ja kehottaa Bulgariaa toteuttamaan viipymättä seuraavat toimet:

1. Oikeuslaitosta koskeva uusi strategia olisi pantava täytäntöön oikeuslaitoksen perusteellisen uudistuksen varmistamiseksi. Oikeuslaitosta koskevaan lakiin tehtävät muutokset, joiden tarkoituksena on koulutuksen, arviointijärjestelmän ja nimitysmenettelyjen parantaminen oikeuslaitoksen piirissä sekä ylimmän tuomarineuvoston vastuuvelvollisuuden ja tehokkuuden lisääminen, olisi hyväksyttävä ja pantava täytäntöön. Oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuutta olisi parannettava soveltamalla tiukasti kaikkia käytettävissä olevia oikeudellisia ja kurinpidollisia keinoja korruption ja vaikutusvallan kauppaamisen rankaisemiseksi.

2. Syyttäjälaitoksen ja tuomioistuinten oikeuskäytäntöä olisi parannettava analysoimalla yksityiskohtaisesti siinä esiintyviä puutteita yhdessä ulkomaisten asiantuntijoiden kanssa. Olisi laadittava hyvien käytäntöjen käsikirjoja ja kehitettävä koulutusohjelmia ja opastusjärjestelmiä erityistapauksia varten sekä otettava käyttöön järjestelmällinen hallinnon valvonta tuomioistuimissa ja syyttäjänvirastoissa. Olisi edistettävä poliisien, syyttäjien ja tuomareiden erityiskoulutusta ja erikoistumista, jotta he pystyisivät käsittelemään monimutkaisia, erityisesti talousrikollisuuteen ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyviä tapauksia asiantuntevasti ja tehokkaasti.

3. Uuden rikoslain valmistelua olisi jatkettava hallituksen 23. kesäkuuta 2010 hyväksymän uuden kriminaalipolitiikan periaatteita koskevan asiakirjan pohjalta. Se parantaa osaltaan oikeuslaitoksen tehokkuutta esimerkiksi poistamalla rangaistavuuden vanhentuneiden ja vähäisten rikosten tapauksessa. Uusien prosessilakien täytäntöönpanon seurantaa olisi jatkettava ja lisäparannusten tekemistä harkittava. Lääketieteellisistä tarkastuksista vastaavan viraston perustamista koskevia valmisteluja olisi jatkettava, jotta oikeuden pyytämien lääkärinlausuntojen laatua voitaisiin parantaa ja niiden saamista nopeuttaa.

Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevat suositukset

Komissio muistuttaa heinäkuussa 2009 antamistaan, vielä täytäntöön panematta olevista suosituksista, erityisesti erikoistumistarpeesta oikeuslaitoksen piirissä, ja kehottaa Bulgariaa toteuttamaan viipymättä seuraavat toimet:

4. Järjestäytyneeseen rikollisuuteen keskittyvien yhteisten tutkintaryhmien kapasiteettia olisi vahvistettava, niiden toimivalta olisi laajennettava kaikkiin järjestäytyneen rikollisuuden tapauksiin ja niiden olisi tehtävä yhteistyötä CEPACA-komitean kanssa, jotta tutkimusten kohteena olevien varojen jäädyttäminen ja takavarikointi voitaisiin tutkintavaiheessa varmistaa operatiivisten vaatimusten mukaisesti.

5. Poliisitoimen uudistamista olisi jatkettava, jotta saataisiin luotua asiantunteva rikospoliisi, joka pystyy soveltamaan muiden jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä.

6. Varojen takavarikointia koskevan lainsäädännön kehittämistä olisi jatkettava muuhun kuin tuomioon perustuvaa siviilioikeudellista takavarikointia koskevan periaatteen ja Euroopan neuvoston alaisen Venetsian komission suositusten pohjalta tavoitteena erityisesti varmistaa lain soveltaminen samalla, kun noudatetaan perusoikeuksia ja -vapauksia. Olisi harkittava aloiteoikeuden antamista rikoksella saatujen varojen takavarikoinnista vastaavalle CEPACA-komitealle, jotta se voisi käynnistää varojen turvaamis- ja takavarikointimenettelyjä, annettava säännöt siitä, miten varat voidaan turvata tutkinnan alkuvaiheessa yhdessä syyttäjän kanssa, ja laajennettava etuyhteydessä olevien henkilöiden joukkoa, jotta rikollista toimintaa voitaisiin torjua paremmin varojen takavarikoinnin avulla.

Korruption torjuntaa koskevat suositukset

Komissio muistuttaa heinäkuussa 2009 antamistaan, vielä täytäntöön panematta olevista suosituksista, erityisesti siitä, että olisi edistettävä hallintoviranomaisten viran puolesta suorittamaa korruptio- ja eturistiriitatutkintaa, vahvistettava tarkastusyksiköitä ja korruption torjunnasta vastaavia alueellisia neuvostoja ja varmistettava ilmiantajien suojelu, ja kehottaa Bulgariaa toteuttamaan viipymättä seuraavat toimet:

7. Korkean tason petos- ja korruptiotapauksissa sovellettavaa oikeuskäytäntöä olisi parannettava, jotta se saataisiin vastaamaan muiden jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä. Olisi noudatettava kokonaisvaltaista ennakoivaa tutkintastrategiaa, jossa toisiinsa liittyvien tapausten väliset yhteydet, järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvät näkökohdat ja yhteydet hallintoviranomaisiin tutkitaan järjestelmällisesti. Korkean tason korruption torjuntatoimien tehostamiseksi Bulgarian olisi sovellettava vakavissa tapauksissa tiukemmin lainsäädännön tarjoamia säilöönottomahdollisuuksia ja parannettava todistajien suojelua muiden jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä vastaavasti.

8. Eturistiriitojen ehkäisemistä koskevaa lakia olisi kehitettävä edelleen perustamalla viranomainen, jonka tehtävänä olisi pyrkiä aktiivisesti toteamaan eturistiriitatapaukset ja määrätä niistä seuraamukset. Kansallista korruptiontorjuntastrategiaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa olisi vauhditettava.

9. Julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön soveltamista olisi seurattava jatkuvan riskinarvioinnin avulla ja ehkäisy- ja valvontatoimet olisi kohdennettava tämän perusteella ennakoivasti ja tuloshakuisesti. Toimivaltaisten hallintoviranomaisten kapasiteettia suorittaa ennakko- ja jälkitarkastuksia olisi lisättävä ja samalla parannettava hankintaviranomaisille neuvontaa tarjoavan tukikeskuksen valmiuksia. Pelotevaikutuksen vahvistamiseksi olisi varmistettava, että kaikki julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkomisesta määrättävissä olevat seuraamukset, kurinpitotoimet mukaan luettuina, ovat tehokkaassa käytössä.

10. Hankintaviranomaisia olisi kannustettava yhteistyöhön, jotta tarjouksia voitaisiin ryhmitellä uudelleen asiantuntemuksen yhdistämiseksi ja mittakaavaetujen saavuttamiseksi. Toimivaltaisten viranomaistahojen virkamiesten jatkokoulutusta olisi tehostettava, jotta nämä pystyisivät havaitsemaan ja estämään eturistiriitoja ja muita julkisten hankintojen yhteydessä esiintyviä merkittäviä sääntöjenvastaisuuksia. Toimivaltaisten hallintoviranomaisten ja oikeusviranomaisten välistä järjestelmällistä yhteistyötä varten olisi kehitettävä ja otettava käyttöön parhaat toimintatavat.

[1] Komission päätös 2006/929/EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 2006, yhteistyötä ja Bulgarian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 58).

[2] Kertomus perustuu tietoihin, joita saadaan säännöllisesti Bulgarian viranomaisilta vastauksena komission yksityiskohtaisiin kyselylomakkeisiin. Komissio on saanut työssään apua asiantuntijoilta ja on lisäksi hyödyntänyt useista eri lähteistä saatuja asiakirjoja ja tietoja. Kertomukseen liittyvä valmisteluasiakirja sisältää komission yksityiskohtaisen arvion kunkin yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevassa päätöksessä vahvistetun arviointiperusteen suhteen saavutetusta edistyksestä.

[3] Bulgarian toimittamien tietojen mukaan keskushallinnon piirissä tehtiin elokuun 2009 ja toukokuun 2010 välisenä aikana 185 ilmoitusta eturistiriitojen ehkäisemistä ja havaitsemista koskevan lain perusteella. Tarkastuksia suoritettiin 198. Kurinpitoseuraamuksia määrättiin 33 tapauksessa ja rangaistusvaatimus esitettiin 7 tapauksessa.