sääntöjen ja menettelyjen vahvistamisesta tuotteita koskevan unionin yhdenmukaistamislainsäädännön noudattamista ja täytäntöönpanon valvontaa varten sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 305/2011, (EU) N:o 528/2012, (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426 ja (EU) 2017/1369 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/42/EY, 2009/48/EY, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2013/53/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU, 2014/68/EU ja 2014/90/EU muuttamisesta

Julkisessa kuulemisessa saatiin 239 vastausta tarkoitukseen laaditulla verkkolomakkeella. Julkisen kuulemisen vastausten jakautumista kuvaavat luvut ja prosenttiosuudet on saatu EU Survey -välineellä annetuista vastauksista. Myös muut sidosryhmien julkisessa kuulemisessa toimittamat kannanotot on otettu huomioon, mutta niitä ei ole tarkasteltu tilastollisessa kuvauksessa.

Komissio ilmoitti osallistujille 21. lokakuuta 2016 pidetyssä kokouksessa sääntöjen noudattamista ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan aloitteen tilanteesta ja selitti, että tarkoitus on saada palautetta tarkasteltavina olevien ideoiden soveltuvuudesta. Yksityiskohtainen pöytäkirja on saatavissa osoitteesta http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do= groupDetail.groupDetailDoc&id=28611 .

Tapa, jolla vastaajat etsivät tukea ja tietoa niistä teknisistä määräyksistä, joita tuotteiden on noudatettava, vaihtelee hieman vastaajaryhmän mukaan. Suurin osa vastaajista käyttää mieluiten komission verkkosivuilla saatavilla olevia tietoja. Vastaajien mukaan paras tapa, jolla kansalliset viranomaiset voisivat vähentää markkinoilla olevien vaatimustenvastaisten tuotteiden määrää, on tiedottamisen, tuen ja valvonnan yhdistelmä viranomaisten toteuttamana.

Yksimielisyys vallitsee siitä, että joskus on vaikea löytää – tai ymmärtää – oikeaa tietoa teknisistä määräyksistä, joiden mukaisia tuotteiden on oltava ennen kuin niitä voidaan saattaa kotimaan ja muiden EU-maiden markkinoille.

Vastaajista 33,47 prosenttia on sitä mieltä, että tärkein syy vaatimustenvastaisuudelle sisämarkkinoilla on tietoinen valinta käyttää markkinamahdollisuuksia hyväksi mahdollisimman vähin kustannuksin. Seuraavaksi tärkeimpinä syinä pidetään tiedon puutetta (26,78 %), teknistä tai muuta kyvyttömyyttä noudattaa sääntöjä (10,88 %), sääntöjen epäselvyyttä (10,46 %) ja huolimattomuutta (9,62 %).

Vastaajista 45 prosenttia ei kuitenkaan osaa arvioida, mikä on vaatimustenvastaisten tuotteiden osuus niiden omalla sektorilla. Tämä prosenttiosuus on suunnilleen sama kaikkien vastaajaryhmien osalta.

Tämä kyselylomakkeen osio oli vapaaehtoinen, joten keskimääräinen vastausaste oli 80 prosenttia (noin 190 vastausta kysymystä kohti).

Suurin osa vastaajista (91) ei pystynyt arvioimaan, mikä osuus tuotteista on toisessa EU-jäsenvaltiossa sijaitsevien valmistajien tai EU-maahantuojien markkinoille saattamia.

Viranomaiset ovat sitä mieltä, että yritykset, joihin otetaan yhteyttä, eivät vastaa tieto-/asiakirjapyyntöihin eivätkä korjaavia toimia koskeviin kehotuksiin. Yritykset puolestaan pitävät suurimpana ongelmana sitä, että viranomaisille on kalliimpaa ottaa yhteyttä toisessa EU-jäsenvaltiossa sijaitseviin yrityksiin.

Kun on kyse EU-jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten välisestä viestinnästä, suurin osa vastaajista toteaa, ettei heillä ole asiasta mielipidettä/kokemusta (33 %), ja 25 prosenttia vastaajista on sitä mieltä, että kansalliset viranomaiset vain harvoin rajoittavat tuotteen kaupan pitämistä sen jälkeen, kun on vaihdettu tietoja toisen EU-maan viranomaisen toteuttamista, samaan tuotteeseen kohdistuvista toimenpiteistä.

Asianmukaisia mekanismeja markkinavalvonnan tehostamiseksi sisämarkkinoilla koskevissa vastauksissa tuettiin hyvin laajasti tiedonvaihdon ja keskustelun lisäämistä viranomaisten kesken samoin kuin tiivistä koordinointia jäsenvaltioiden välillä ja vaatimustenvastaisia tuotteita koskevien päätösten samanaikaista soveltamista.

EU:n ulkopuolelta tuotavien tuotteiden markkinavalvonta

Tämä kyselylomakkeen osio oli vapaaehtoinen, joten keskimääräinen vastausaste oli 84 prosenttia (noin 201 vastausta kysymystä kohti).

Monet vastaajat (39 %) eivät pystyneet arvioimaan, mikä osuus tuotteista niiden toimialalla on tuotu EU:n ulkopuolisista maista. Vastaajista 21 prosenttia kuitenkin ilmoitti, että EU:n ulkopuolisista maista tuotujen tuotteiden osuus on yli 50 prosenttia. Samaan aikaan 88 prosenttia vastaajista uskoo, että niiden toimialalla on EU:n ulkopuolisista maista tuotuja tuotteita, jotka ovat vaatimustenvastaisia.

Vaatimustenvastaisiksi havaittujen tuontituotteiden alkuperämaaksi nimetään useimmin Kiina (137 vastausta) ja seuraavina tulevat Intia (30), Turkki ja Yhdysvallat (18) sekä Hongkong (17). Parhaana keinona torjua EU:n ulkopuolisessa maassa sijaitsevien yritysten myymiä vaatimustenvastaisia tuotteita pidettiin vastauksissa EU:hun tulevien tuotteiden tarkastusten parempaa koordinointia tullin ja markkinavalvontaviranomaisten välillä (88,27 %).

2.5.Toimeksisaajan toteuttama kohdennettu kuuleminen

Yleisesti ottaen kaikki sidosryhmät, joita kuultiin kohdennetuilla kyselyillä ja haastatteluilla, ovat yksimielisiä siitä, että asetuksen vaikuttavuutta on tarpeen lisätä. Noin puolet vastaajista toteaa, että tuotteiden vaatimustenvastaisuuden taso ei ole muuttunut asetuksen voimaantulon jälkeen. Tämä on viranomaisten näkökanta, mutta yksityisen sektorin vastaajat katsovat tuotteiden vaatimustenvastaisuuden lisääntyneen. Useimmat talouden toimijat, toimialajärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ilmoittavat havainneensa markkinavalvonnassa eroja jäsenvaltioiden välillä. Tällaisilla eroilla on monia kielteisiä vaikutuksia: ne estävät tavaroiden vapaata liikkuvuutta, vaikuttavat markkinakäyttäytymiseen ja heikentävät tuoteturvallisuutta, ja asetuksen noudattamisesta aiheutuu viranomaisille ja talouden toimijoille kasvaneita kustannuksia. Kaikista vastaajista ainoastaan tulliviranomaisilla on myönteinen näkemys nykyisten rajavalvonnan riittävyydestä. Tuotannonalojen edustajat haluavat osallistua aktiivisemmin markkinavalvontatoimiin. Vastaajien mukaan asetuksen tehokkuutta voitaisiin lisätä poistamalla nykyiset erot sen täytäntöönpanossa.

Enemmistö vastaajista – kaikki talouden toimijat ja suuri osa tulli- ja koordinointiviranomaisista – vahvistaa asetuksen merkityksen. Asetuksen merkitystä vähentää kuitenkin se, että se tarjoaa heikosti mahdollisuuksia tarttua uusiin esiin tuleviin ongelmiin. Kaikki sidosryhmät ovat sitä mieltä, että asetus ei kykene puuttumaan verkkokaupasta aiheutuviin ongelmiin. Yksikään vastaajaryhmä ei nähnyt suuria ongelmia asetuksen johdonmukaisuudessa sen enempää asetuksen säännösten välillä kuin suhteessa muuhun markkinavalvonnan kannalta merkitykselliseen lainsäädäntöön.

Kaikki sidosryhmät tunnustavat EU:n lisäarvon, jota asetus tuo ja joka on tehostanut tavaroiden vapaata liikkuvuutta ja lisännyt lainsäädännön avoimuutta. Kaikki ilmoittavat hyödyiksi myös sääntöjen yhdenmukaistamisen ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön. Tietyt ryhmät totesivat myös, että asetus voi luoda tasapuoliset toimintaedellytykset koko EU:n yrityksille.

2.6.Pk-yritysten epävirallinen kuuleminen sidosryhmien kanssa pidetyssä Small Business Act -aloitteen seurantakokouksessa joulukuussa 2016

Komissio esitteli pohtimiaan mahdollisia vaihtoehtoja vaatimustenvastaisuusongelman ratkaisemiseksi ja pyysi niistä palautetta. Yritysten edustajat vahvistivat, että vaatimustenvastaisuudesta kärsivät myös pk-yritykset aivan samoin kuin isommat yritykset.

3.PALAUTE SIDOSRYHMILLE

Kuulemisprosesseissa saatiin paljon erilaisia näkemyksiä markkinavalvonnan toimimisesta eli siitä, mikä on toiminut hyvin ja mikä ei kovin hyvin sidosryhmien kannalta katsottuna. Sidosryhmien kanssa pidetyt kokoukset antoivat jo varhaisessa vaiheessa mahdollisuuden edistää kansallisten viranomaisten sitoutumista, mikä paransi hyvään vastausprosentin mahdollisuutta.

Tämän aloitteen yleisenä tavoitteena on vähentää vaatimustenvastaisten tuotteiden määrää sisämarkkinoilla parantamalla samanaikaisesti kannustimia sääntöjen noudattamiseen ja markkinavalvonnan vaikuttavuutta.

Tarkastellut vaihtoehdot olivat seuraavat tavoitetason ja EU:n koordinoinnin ja toimien mukaan kasvavassa järjestyksessä: 1) perusskenaario, 2) nykyisten välineiden ja yhteistyömekanismien parantaminen, 3) lisäksi valvontavälineiden varoittavan vaikutuksen parantaminen ja EU:n koordinoinnin tehostaminen, ja 4) edellisten lisäksi keskitetty täytäntöönpanon valvonta EU:n tasolla tietyissä tapauksissa.

Parhaana pidettyyn vaihtoehtoon 3 sisältyvät