EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 5.6.2019 COM(2019) 530 final KOMISSION KERTOMUS Kypros



Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laadittu kertomus



KOMISSION KERTOMUS Kypros



Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laadittu kertomus 1. Johdanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 126 artiklassa määrätään liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä. Menettelystä säädetään yksityiskohtaisemmin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1467/97 , joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. Asetuksessa (EU) N:o 473/2013 on erityissäännöksiä, joita sovelletaan euroalueen jäsenvaltioihin, jotka ovat liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä. Perussopimuksen 126 artiklan 2 kohdan mukaan komission on tarkasteltava talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattamista seuraavilla kahdella arviointiperusteella: a) ylittääkö ennakoitu tai toteutunut julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon, paitsi jos alijäämä on pienentynyt merkittävästi ja jatkuvasti tasolle, joka on lähellä viitearvoa, taikka jos viitearvon ylittäminen on vain poikkeuksellista ja väliaikaista ja alijäämä on edelleen lähellä viitearvoa; ja b) ylittääkö julkinen velka suhteessa BKT:hen määritellyn 60 prosentin viitearvon, paitsi jos se pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa. Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio ei täytä jommankumman tai kummankaan arviointiperusteen mukaisia vaatimuksia, komissio laatii asiasta kertomuksen. Kertomuksessa on otettava ”huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”. Tässä kertomuksessa, joka on liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn ensimmäinen vaihe, analysoidaan, noudattaako Kypros alijäämää ja velkaa koskevia perussopimuksen arviointiperusteita, ottaen huomioon taloudellinen tausta ja muut merkitykselliset tekijät. Kyproksen viranomaisten 29. maaliskuuta 2019 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot osoittavat, että Kyproksen julkisen talouden nimellinen alijäämä oli 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 eli yli perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon, kun taas velan määrä oli 102,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ilmoituksen mukaan vuonna 2019 julkisen talouden nimellinen ylijäämä olisi 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 95,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyproksen vuoden 2019 vakausohjelmassa, jonka komissio vastaanotti 30. huhtikuuta 2019, ennakoidaan, että nimellinen ylijäämä on 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 95,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ilmoitetut tiedot osoittavat, että Kypros ei noudattanut alijäämäkriteeriä vuonna 2018 (ks. taulukko 1), koska ilmoitettu julkisen talouden nimellinen alijäämä ylitti perussopimuksessa määrätyn viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toukokuun 7. päivänä 2019 julkaistun komission kevään 2019 talousennusteen mukaan Kyproksen odotetaan noudattavan alijäämäkriteeriä vuosina 2019 ja 2020, sillä sen julkisen talouden nimellisen rahoitusaseman odotetaan olevan suhteessa BKT:hen 3 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2019 ja 2,8 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2020. Myös vakausohjelmaan sisältyvän skenaarion perusteella Kyproksen odotetaan noudattavan alijäämäkriteeriä vuodesta 2019, sillä nimellisen ylijäämän odotetaan olevan 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen ylijäämäinen vuonna 2019 ja 2,6 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2020. Se, että Kypros ei noudattanut alijäämäkriteeriä vuonna 2018, on näyttönä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetun liiallisen alijäämän lähtökohtaisesta olemassaolosta, tosin ennen kuin kaikki jäljempänä esitetyt tekijät on otettu huomioon. Vaikka Kyproksen velkasuhde oli yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, maa noudatti vuonna 2018 väliaikaista velkasääntöä ja sen odotetaan noudattavan velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuosina 2019 ja 2020. Tämä viittaa siihen, että Kypros noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista velkakriteeriä. Taulukko 1. Julkisen talouden alijäämä ja velka (% suhteessa BKT:hen) Sen vuoksi komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa arvioidaan kattavasti poikkeamista alijäämäkriteerin noudattamisesta, ja tarkastellaan, onko liiallista alijäämää koskevan menettelyn käynnistäminen perusteltua. Kohdassa 2 tarkastellaan alijäämäkriteeriä. Kohdassa 3 tarkastellaan velkakriteeriä. Kohdassa 4 käsitellään julkisia investointeja ja muita merkityksellisiä tekijöitä ja arvioidaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeutusuraa. Kertomuksessa otetaan huomioon komission kevään 2019 talousennuste. 2.Alijäämäkriteeri Kyproksen julkisen talouden nimellinen rahoitusasema oli 1,8 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja muuttui 4,8 prosenttia alijäämäiseksi vuonna 2018. Jälkimmäiseen sisältyy valtion tuen 8,3 prosentin (suhteessa BKT:hen) kertaluonteinen vaikutus, joka johtuu Cyprus Cooperative Bankin myynnistä ja hallitusta likvidaatiosta. Ilman kertaluonteisia toimenpiteitä nimellinen rahoitusasema oli 3,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan vuonna 2019 palaavan 3,0 prosenttia ylijäämäiseksi suhteessa BKT:hen. Vuonna 2020 julkisen talouden nimellinen ylijäämä on komission ennusteen mukaan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Vakausohjelmassa esitetään monivuotinen kehitysura nimellisille ylijäämille ennustejaksolla. Vakausohjelmassa ennakoidaan erityisesti, että nimellinen ylijäämä on 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 2,6 prosenttia vuonna 2020. Toisin sanoen vakausohjelmassa ja komission kevään 2019 talousennusteessa ennakoidaan samansuuruisia nimellisiä ylijäämiä vuodeksi 2019. Komission talousennusteen ja vakausohjelman ennusteiden välinen vuotta 2020 koskeva pieni ero johtuu makrotalouden oletuksista, aiempiin tuloksiin perustuvista dynaamisemmista tuloista ja varovaisemmista menoarvioista komission ennusteessa. Julkisen talouden nimellinen alijäämä vuonna 2018 oli 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, joten se ei ollut lähellä perussopimuksen mukaista viitearvoa (3 % suhteessa BKT:hen) vaan ylitti sen selvästi.

Viitearvon (3 % suhteessa BKT:hen) ylittyminen vuonna 2018 ei ole poikkeuksellista, koska se ei johdu perussopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta epätavallisesta tapahtumasta tai talouden jyrkästä laskusuhdanteesta. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan kasvu jatkuu vuonna 2019 vahvana 3,1 prosentissa mutta hidastuu vuonna 2020 hieman, 2,7 prosenttiin. Viitearvon (3 % suhteessa BKT:hen) ylittyminen on perussopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetussa merkityksessä väliaikaista. Varsinkin komission ja vakausohjelman julkisen talouden ennusteet viittaavat siihen, että julkisen talouden rahoitusasema kääntyy ylijäämäiseksi vuodesta 2019 eikä siis ylitä viitearvoa. Yhteenvetona voidaan todeta, että vuoden 2018 alijäämä ylitti perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon eikä ollut sitä lähellä. Ylityksen ei katsota olevan poikkeuksellinen, vaikka se on perussopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetussa merkityksessä väliaikainen. Näin ollen analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 tarkoitettua alijäämäkriteeriä ei lähtökohtaisesti ole noudatettu vuoden 2018 toteutumaa koskevien tietojen perusteella ennen jäljempänä esitettyjen merkityksellisten tekijöiden ottamista huomioon. 3.Velkakriteeri Julkisen talouden bruttovelka suhteessa BKT:hen kasvoi 102,5 prosenttiin vuonna 2018, mikä merkitsi käännettä vuoteen 2017, jolloin se oli pienentynyt jyrkästi 95,8 prosenttiin. Velan kasvu johtui pääasiassa siitä, että huhti- ja heinäkuussa 2018 laskettiin liikkeeseen valtion joukkovelkakirjoja, jotka liittyivät valtion tukitoimiin Cyprus Cooperative Bankin myyntiä ja hallittua likvidaatiota varten ja joiden määrä oli 15 prosenttia suhteessa BKT:hen (3,2 miljardia euroa). Tämä kehitys näkyi vuonna 2018 suurena positiivisena virta-varanto-korjauseränä, mikä tarkoitti julkisen talouden velan kasvua. Julkisen talouden velkasuhde vuonna 2018 kasvoi kuitenkin vain 7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen edellisvuodesta, koska vahva julkisen talouden suorituskyky, lumipalloefekti ja aktiivinen velanhoito kompensoivat osittain Cyprus Cooperative Bankiin liittyvän velan kasvun. Velkakehitystä käsitellään tarkemmin osassa 4.3. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan velan määrä supistuu tasaisesti tulevina vuosina, 96,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja alle 90 prosenttiin vuonna 2020. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velkasuhteen arvioidaan pienenevän huomattavasti vuosina 2019–2022 pääasiassa siksi, että tuolloin odotetaan suuria perusylijäämiä (yli 4,0 % suhteessa BKT:hen) ja vahvaa nimellisen BKT:n kasvua. Julkisen velan ennustetaan supistuvan 95,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja edelleen alle 90 prosenttiin vuonna 2020. Tämä ero verrattuna komission ennusteeseen tilanteesta, jossa politiikka ei muutu, johtuu lähinnä optimistisemmista kasvua ja inflaatiota koskevista ennusteista ja pienemmästä virta-varanto-korjauserästä. Taulukko 2: Velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen



Sen jälkeen kun liiallisia alijäämiä koskeva menettely lopetettiin keväällä 2015, Kyprokseen sovellettiin kolmivuotista siirtymäkautta, jonka jälkeen sen odotetaan noudattavan velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Siirtymäkausi alkoi vuonna 2016 ja päättyi vuoden 2018 lopussa. Vuodesta 2019 alkaen sovelletaan velan supistamista koskevaa vertailuarvoa, koska julkisen velan ennustetaan pysyvän 60 prosentin yläpuolella suhteessa BKT:hen. Ilmoitetut tiedot osoittavat, että Kypros edistyi riittävästi velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamisessa vuonna 2018 (ks. taulukko 2), koska rakenteellisen rahoitusaseman muutoksen arvioidaan ylittäneen vaaditun lineaarisen rakenteellisen vähimmäissopeutuksen vuonna 2018 (4,3 % suhteessa BKT:hen). Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan Kyproksen odotetaan noudattavan velan supistamista koskevaa vertailuarvoa myös vuosina 2019 ja 2020, sillä sen julkisen talouden velkasuhteen odotetaan olevan vertailuarvon alapuolella ja negatiivisen eron suhteessa velan vertailuarvoon olevan 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Myös vakausohjelmaan sisältyvän skenaarion perusteella Kyproksen odotetaan noudattavan velkakriteeriä vuosina 2019 ja 2020. Kyproksen odotetaan saavuttavan velan supistamista koskevan viitearvon, mistä on osoituksena BKT:hen suhteutettuna 9,1 prosentin negatiivinen ero velan viitearvoon vuonna 2019 ja 8,7 prosentin negatiivinen ero vuonna 2020. Näin ollen Kypros täyttää perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määritellyn velkakriteerin. 4. Merkitykselliset tekijät Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaan komission kertomuksessa ”otetaan huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”. Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”. Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdan mukaan merkitykselliset tekijät otetaan huomioon arvioitaessa alijäämäkriteerin noudattamista. Jos julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen ylittää viitearvon, kyseiset tekijät otetaan huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa (perussopimuksen 126 artiklan 4, 5 ja 6 kohdan mukaisesti) ainoastaan, jos yleisperiaatteen molemmat ehdot – julkisen talouden alijäämä on lähellä viitearvoa ja viitearvon ylittyminen on väliaikaista – täyttyvät kaikilta osin. Koska julkisen talouden velka on 102,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja alijäämä on 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen eikä siis lähellä perussopimuksen viitearvoa, merkityksellisiä tekijöitä ei voida ottaa huomioon vaiheissa, jotka edeltävät päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta Kyproksessa. Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 6 kohdan mukaan jos neuvosto päättää, että jäsenvaltiossa on liiallinen alijäämä, merkitykselliset tekijät on otettava huomioon myöhemmissä menettelyvaiheissa, erityisesti liiallisen alijäämän korjaamiselle asetetun määräajan määrittämisessä ja mahdollisesti kyseisen määräajan pidentämisessä.

Seuraavissa jaksoissa tarkastellaan seuraavia tekijöitä: 1) julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema sekä arvio vaaditun, keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävän sopeutuksen toteutumisesta ja julkisten investointien kehittymisestä; 2) julkisen talouden keskipitkän aikavälin velka-asema, sen kehitys ja kestävyys; 3) keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne; 4) muut komission merkityksellisinä pitämät tekijät; ja 5) muut jäsenvaltion esittämät tekijät. 4.1. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema Jälkiarvioinnissa siitä, miten Kypros noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, todetaan, että rakenteellinen rahoitusasema oli 2,0 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2018 eli selvästi yli keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan Kyproksen odotetaan pysyvän keskipitkän aikavälin tavoitteensa yläpuolella vuosina 2019 ja 2020. Julkisen talouden nimellinen rahoitusasema, rakenteellinen rahoitusasema ja keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeutus Nimellinen rahoitusasema Kyproksen julkisen talouden nimellinen rahoitusasema oli 4,8 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2018, kun se oli ollut 1,8 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2017 ja 0,3 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2016. Tulot suhteessa BKT:hen kasvoivat 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vahvan talouskasvun sekä runsaiden verotulojen ja työmarkkinoiden suotuisan kehityksen seurauksena. Menot suhteessa BKT:hen kasvoivat 7,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kasvu johtui pääasiassa valtion tukitoimista Cyprus Cooperative Bankin myyntiä ja hallittua likvidaatiota varten. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämä on BKT:hen suhteutettuna 3,0 prosenttia vuonna 2019 ja 2,8 prosenttia vuonna 2020. Vakausohjelman tavoitteena on, että nimellinen ylijäämä on BKT:hen suhteutettuna 3,0 prosenttia vuonna 2019 ja 2,6 prosenttia vuonna 2020. Keskipitkän aikavälin tavoite ja rakenteellinen rahoitusasema Kyproksen rakenteellinen rahoitusasema oli 2,0 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2018, kun se oli ollut 1,3 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2017 ja 1,1 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2016. Vuonna 2018 rakenteellinen rahoitusasema siis ylitti selvästi keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen ylijäämän odotetaan supistuvan 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, mikä johtuu osittain positiivisen tuotantokuilun syvenemisestä. Vakausohjelman tietojen perusteella uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan olevan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, supistuvan 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja supistuvan edelleen ohjelmakauden aikana. Sekä komission kevään 2019 talousennusteessa että vakausohjelmassa rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan pysyvän keskipitkän aikavälin tavoitteen yläpuolella vuosina 2019 ja 2020. Ero komission ennusteeseen verrattuna johtuu erosta ennakoidussa nimellisessä ylijäämässä ja ennustetusta pienemmästä tuotantokuilusta, mikä johtaa pienempään suhdannekorjaukseen. Julkiset investoinnit Julkisten investointien määrä Kyproksessa oli pienimmillään vuonna 2014, jolloin se oli 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2017 määrä oli noussut 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä vastaa EU:n keskiarvoa. Julkiset investoinnit kasvoivat edelleen 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018, vaikka kasvua selittää lähinnä se, että Cyprus Cooperative Bankin myynnin ja hallitun likvidaation seurauksena kaksi uutta yksikköä (Sedipes ja Kedipes) luokiteltiin julkisyhteisöjen sektoriin. Näiden yksiköiden myötä kirjattiin noin 670 miljoonan euron investointi, joka vastaa entiseltä Cyprus Cooperative Bankilta vakuuksina saatuja kiinteitä varoja. Julkisten investointien osuus Kyproksen julkisten menojen kokonaismäärästä oli 7,3 prosenttia vuonna 2017 ja 12,4 prosenttia vuonna 2018. Vuoden 2019 vakausohjelman mukaan julkisten investointien ennustetaan supistuvan ennustejaksolla noin 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Hallituksen pääasialliset investointiprioriteetit esitetään hallituksen strategia-asiakirjassa. Vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman mukaisesti strategian yleisenä tavoitteena on lisätä kasvupotentiaalia, parantaa kilpailukykyä ja turvata pitkän aikavälin kestävä kasvu. Jotta Kypros houkuttelisi enemmän sijoittajia, painotetaan uudistuksia, joilla pyritään luomaan tehokas liiketoimintaympäristö, helpottamaan investointien tekemistä, edistämään parempaa sääntelyä ja yksinkertaistamaan menettelyjä. Muut prioriteetit liittyvät uudistuksiin, joilla pyritään lisäämään julkisen sektorin tehokkuutta, edistämään pk-yrityksiä ja yrittäjyyttä sekä parantamaan oikeudenkäytön tehokkuutta. Nämä uudistukset on otettu huomioon myös maakohtaisissa suosituksissa. Sekä julkisten että yksityisten investointien odotetaan kanavoituvan tulevaisuudessa seuraaville aloille: energia, matkailu, merenkulku, teollisuus, koulutus, terveydenhuolto, oikeusasiat, tutkimus ja innovointi, digitalisaatio ja ympäristö. 4.2. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin velka-asema Julkinen velka kasvoi vuonna 2018 pankkitukitoimien vuoksi, mikä merkitsi käännettä vuoteen 2017, jolloin se oli pienenentynyt. Julkisen velan ennustetaan kuitenkin pienenevän tasaisesti vuodesta 2019, koska perusylijäämien ennakoidaan pysyvän suurina ja nimellisen BKT:n kasvavan vahvasti. Komission laatiman julkisen talouden kestävyyttä koskevan analyysin mukaan julkisen talouden riskejä on edelleen olemassa. Erityisesti suuri julkinen velka tekee Kyproksesta alttiin mahdollisille rahoitusmarkkinoiden ja talouden häiriöille. Näitä riskejä lieventävät jossain määrin keskipitkän aikavälin maltilliset rahoitustarpeet ja rahoitusmarkkinoiden parantuneet käsitykset Kyproksen valtioriskistä. Velan kehitys Julkinen velka supistui merkittävästi (lähes 10 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen) 95,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2017 loppuun mennessä mutta kasvoi 102,5 prosenttiin vuonna 2018. Kasvu johtui pääasiassa Kyproksen valtion kertaluonteisesta tuesta Kyproksen Cooperative Bankin myyntiä ja hallittua likvidaatiota varten ja varsinkin huhti- ja heinäkuussa 2018 toteutetusta valtion joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskusta, joka oli 15 prosenttia suhteessa BKT:hen (3,2 miljardia euroa). Tämä liikkeeseenlasku merkitsi sitä, että Kyproksen julkinen velka kohosi uudelle tasolle. Julkisen talouden velkasuhde kasvoi vuonna 2018 kuitenkin vain 7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2017, koska vahva julkisen talouden suorituskyky, lumipalloefekti (nimellisen kasvun ja nimellisen koron väliseen eroon liittyvä velkasuhteenmuutos) ja aktiivinen velanhoito kompensoivat osittain Cyprus Cooperative Bankiin liittyvän velan kasvun. Aktiivinen velanhoito johti siihen, että osa velasta maksettiin kertyneistä kassavaroista. Erityisesti hallitus maksoi joulukuussa 2018 velkansa (483 miljoonaa euroa eli 2,3 % suhteessa BKT:hen) kokonaisuudessaan Kyproksen keskuspankille. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan julkisen velkasuhteen odotetaan pienenevän tasaisesti 96,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 90 prosenttiin vuonna 2020. Tämä selittyy pitkälti sillä, että perusylijäämien ennustetaan pysyvän suurina, noin 5 prosentissa suhteessa BKT:hen, ja nimellisen BKT:n ennustetaan kasvavan vahvasti.

Vakausohjelman mukaan julkisen velan ennustetaan supistuvan jyrkästi vuosina 2019–2022. Julkisen velan ennustetaan supistuvan jyrkästi 95,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja edelleen alle 90 prosenttiin vuonna 2020. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan velan määrä supistuu vuonna 2019 jonkin verran vakausohjelman ennustetta vähemmän, mikä johtuu lähinnä varovaisemmista kasvu- ja inflaatioennusteista ja suuremmista virta-varanto-korjauseristä (rahoitusvarojen kertymisen muodossa). Korkomenot Euroalueen yleisen suuntauksen mukaisesti Kyproksen velkainstrumenttien korot ovat ennätyksellisen alhaiset. Huhtikuun 2019 lopussa 7 vuoden joukkovelkakirjojen tuotto oli noin 0,9 prosenttia ja 10 vuoden joukkovelkakirjojen tuotto oli noin 1,4 prosenttia. Molempien tuotto oli näin alhaisempi kuin kertaakaan vuoden 2015 jälkeen. Ilmoitettujen tietojen perusteella implisiittinen korko on laskenut viime vuosina 3,0 prosentista (vuonna 2015) 2,4 prosenttiin (vuonna 2018). Sen ennustetaan pysyvän noin 2,4 prosentissa vuonna 2019. Velkakestävyys Kyproksen viranomaiset ovat hyödyntäneet suotuisia markkinaolosuhteita ja jälleenrahoittaneet jäljellä olevaa velkaa selvästi alemmilla koroilla ja huomattavasti pidemmällä laina-ajalla. Julkisen talouden kestävyyttä koskeva analyysi viittaa julkisen talouden riskeihin lyhyellä aikavälillä, joskin ennustetun suuren perusylijäämän voidaan odottaa mahdollistavan julkisen velan merkittävän vähentämisen vuonna 2019 ja lieventävän siten jossain määrin kyseistä riskiä. S0-indikaattori osoittaa julkisen talouden rahoituspaineen yhden vuoden aikajänteellä. Haavoittuvuustekijöitä on niin julkisen talouden kuin rahoituksen ja kilpailukyvyn puolella. Ne ovat seurausta pääasiassa kertaluonteisista pankkitukitoimenpiteistä, jotka johtivat useiden julkisen talouden muuttujien, kuten perusjäämän ja julkisyhteisöjen netto- ja bruttovelan, heikentymiseen vuonna 2018, sekä yksityisen sektorin suuresta velkaantumisesta. Lisäksi rahoitusmarkkinoiden käsitykset Kyproksen valtioriskistä ovat parantuneet, mikä lieventää lyhyen aikavälin riskejä. Kyproksella on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä keskisuuria julkisen talouden kestävyysriskejä. S1-kestävyysvajeindikaattorin negatiivinen arvo osoittaa, että julkisen talouden sopeuttamistoimia ei tarvitse toteuttaa etupainotteisesti, jotta velka supistuisi alle viitearvon (60 % suhteessa BKT:hen) vuoteen 2033 mennessä, mikä viittaa siihen, että riski on vähäinen keskipitkällä aikavälillä. Velkakestävyysanalyysin mukaan julkisen velan suhde BKT:hen kuitenkin supistuu vuoteen 2029 mennessä niin, että kriittinen 60 prosentin viitearvo ylittyy vain hieman, mikä viittaa keskisuureen riskiin. Pitkällä aikavälillä Kyproksen julkisen talouden kestävyysriskin arvioidaan olevan keskisuuri. S2-kestävyysvajeindikaattorin mukaan riski on pieni, kun taas velkakestävyysanalyysin mukaan riski on pitkällä aikavälillä keskisuuri suureen velkataakkaan liittyvien haavoittuvuustekijöiden vuoksi. Edellä mainittujen riskien ja julkisen velan suuren määrän vuoksi on tärkeää säilyttää julkisen talouden kurinalaisuus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja pitää yllä kasvua tukevia rakenneuudistuksia sen varmistamiseksi, että julkinen velka lähtee alenemaan. 4.3. Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne Siitä huolimatta, että Kypros on toteuttanut useita rakenneuudistuksia, potentiaalista kasvua maassa rajoittavat sitkeät vanhat ongelmat, kuten järjestämättömien lainojen hyvin suuri osuus rahoitusalalla sekä suuri yksityinen ja julkinen velka. Kypros on edistynyt jonkin verran vuoden 2018 maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Se on muun muassa toteuttanut tärkeitä toimenpiteitä järjestämättömien lainojen vähentämistä koskevan kattavan strategian puitteissa, helpottanut pk-yritysten rahoituksen saantia ja valmistellut kansallisen sairausvakuutusjärjestelmän ensimmäisen vaiheen toteutusta. Suhdannetilanne, potentiaalinen kasvu ja inflaatio Kypros on yksi niistä Euroopan maista, jotka kärsivät talouskriisistä eniten, minkä vuoksi se pyysi ulkoista rahoitusapua. Se toteutti vuosina 2013–2015 talouden sopeutusohjelman, jossa keskityttiin rahoitussektoriin. Jäljelle jäi kuitenkin ongelmia, kuten maan toiseksi suurimman pankin (Cyprus Cooperative Bank) myynti ja hallittu likvidaatio vuonna 2018 osoittaa. Vuosina 2012–2014 Kypros oli taantumassa, mutta reaalikasvu käynnistyi uudelleen vuonna 2015. Vuodesta 2016 alkaen Kyproksessa on ollut voimakas noususuhdanne, ja vuotuinen reaalikasvu oli yli 4 prosenttia vuosina 2016–2017 ja lähellä sitä vuonna 2018. Työmarkkinat ovat elpyneet voimakkaasti, ja työllisyys on kasvanut viime aikoina noin 4 prosenttia vuodessa, kun taas palkkojen nousu on ollut maltillisesta. Työttömyys laski kriisin huippuvuosien ja helmikuun 2019 välisenä aikana lähes 17 prosentista 7,1 prosenttiin. Viime aikoina myös pitkäaikaistyöttömyys on vähentynyt. Taulukko 3: Makrotalouden ja julkisen talouden kehitys (% suhteessa BKT:hen) Reaalikasvun odotetaan olevan vakaata kotimaisen kysynnän, erityisesti yksityisen kulutuksen ja investointien, ansiosta. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan BKT:n kasvu on 3,1 prosenttia vuonna 2019 ja 2,7 prosenttia vuonna 2020. Inflaatio on Kyproksessa ollut hyvin vaimeaa useiden vuosien ajan, ja sen odotetaan pysyvän ennallaan. Yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) odotetaan nousevan 0,9 prosenttiin vuonna 2019 (inflaatio oli 0,8 % vuonna 2018) ja edelleen 1,1 prosenttiin vuonna 2020. Siitä huolimatta, että Kypros on toteuttanut useita rakenneuudistuksia, potentiaalista kasvua maassa rajoittavat sitkeät vanhat ongelmat, kuten järjestämättömien lainojen hyvin suuri osuus rahoitusalalla sekä suuri yksityinen ja julkinen velka. Potentiaalisen kasvun arvioidaan olevan noin 2 prosenttia vuosina 2018–2020. Tärkeimpänä kasvua tukevana tekijänä on pääoman muodostus ja sen jälkeen kokonaistyövoima (jonka vaikutusta lisää työllisyyden kasvu). Vuosia negatiivisena olleen kokonaistuottavuuden arvioidaan kääntyvän positiiviseksi vuosina 2019 ja 2020 mutta pysyttelevän silti hyvin lähellä nollaa. Tuotantokuilu on yhä positiivisempi. Sen ennustetaan kasvavan vuonna 2018 todetusta 2,8 prosentista 4,3 prosenttiin vuonna 2020.



Rakenneuudistukset