C 87/11

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 87/07)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”PÉRIGORD”

PGI-FR-A1105-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 8.12.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Lisätään tuote-eritelmän 1 luvun 4 kohtaan, että maantieteellisen alueen kuntien luettelo on laadittu virallisen geokoodin mukaan.

2. Rypälelajikkeiden lisääminen

Poistetaan lajikkeiden luokittelu värin mukaan ja lisätään lajikkeita, jotta SMM voidaan mukauttaa uusiin ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviin haasteisiin.

Lisätyt lajikkeet ovat seuraavat: Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet Cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Solaris B, Souvignier gris B, Soreli B, Touriga nacional N, Verdejo B ja Vidoc N.

3. Valvontaviranomaisen yhteystiedot

Korvataan 3 luku INAO:n (valvonnasta vastaava viranomainen) yhteystiedoilla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Périgord

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – Suojattu maantieteellinen merkintä

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Périgord” on varattu kuohumattomille puna-, rosee- ja valkoviineille.

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Périgord” varustettujen kuohumattomien viinien todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Kokonaishappopitoisuus, kokonaisrikkidioksidipitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisalkoholipitoisuus (vähimmäis- tai enimmäispitoisuudet) ovat unionin sääntelyn mukaisia. Akvitanian alueen lajikkeet ja paikalliset lajikkeet täydentävät toisiaan tavalla, joka antaa punaviineihin notkeutta ja pyöreyttä sekä tanniineja, jotka ovat toisinaan hiukan rakeisia, mikä antaa viineille erityistä luonnetta.

Roseeviineissä on sen sijaan hedelmäisiä tuoksuja, ja niiden jälkimaku on miellyttävän raikas.

Kuivat valkoviinit ovat myös hedelmäisiä. Niiden suutuntuma on keveä, mutta niissä on sopivasti voimakkuutta, ja jälkimaussa on hiven hapokkuutta.

Merkinnällä ”Vin de Domme” varustetut punaviinit ovat hedelmäisiä ja notkeita. Tammitynnyreissä kypsytettyjen viinien väri on rubiininpunainen. Viineissä on hedelmäisiä aromeja, ja niissä on havaittavissa häivähdys lakritsia ja kevyttä metsäisyyttä.

Merkinnällä ”Vin de Domme” varustetuissa roseeviineissä on voimakas väri. Viineissä on erittäin ekspressiivinen tuoksu, jossa tuntuu punaisten hedelmien aromeja. Näiden viinien suutuntumalle on tunnusomaista hyvä tasapainoisuus ja voimakkuus sekä pitkä, lämmin ja raikas jälkimaku.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viinien on viininvalmistusmenetelmien osalta täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetetut velvoitteet.

b. Enimmäistuotokset

120 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Maantieteelliseen merkintään ”Périgord” oikeutettujen viinien rypäleet on korjattava ja viiniytettävä ja viinit on valmistettava

— Dordognen departementissa,

— seuraavan Lot’n departementtiin kuuluvan kunnan alueella: Salviac.

7. Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Abondant B

Abouriou B

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Alvarinho - Albariño

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Arrufiac B – Arrufiat

Artaban N

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N – Murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu Gentile B

Blanc Dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Brachet N – Braquet

Brun Fourca N

Brun argenté N – Vaccarèse

Béclan N – Petit Béclan

Béquignol N

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Colombaud B – Bouteillan

Corbeau N – Douce noire

Cot N – Malbec

Counoise N

Courbu B – Gros Courbu

Courbu noir N

Crouchen B – Cruchen

César N

Danlas B

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la Dui N

Fer N – Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Feunate N

Floreal B

Folignan B

Folle blanche B

Franc noir de Haute-Saône N

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gascon N

Genovèse B

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – Grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros Manseng B

Gros vert B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – Dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Len de l'El B – Loin de l'Oeil

Liliorila B

Listan B – Palomino

Lival N

Macabeu B – Macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B – Gros Meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – Monastrell

Mouyssaguès

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Muscat cendré B – Muscat, Moscato

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nielluccio N – Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B – Araignan

Pineau d'Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – Espanenc

Portan N

Poulsard N – Ploussard

Prunelard N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Raffat de Moncade B

Ribol N

Riminèse B

Rivairenc N – Aspiran noir

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Rivairenc gris G – Aspiran gris

Romorantin B – Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d'Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Select B

Semebat N

Sémillon B

Servanin N

Servant B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Touriga nacional N

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdejo B

Verdesse B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Viognier B

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Périgord, jonka alue vastaa nykyisen Dordognen departementin aluetta, sijaitsee Ranskan lounaisosassa. Se on erodoituneen keskiylängön ja Akvitanian laajan sedimentaatioaltaan välinen siirtymäalue.

Aluetta halkoo koillis-lounaissuunnassa – ennen muuta Dordognen departementin eteläosassa – hydrografinen verkosto, johon kuuluvat muun muassa Isle- ja Vézèrejoet sivujokineen.

Périgordin alueella Atlantin valtameri vaikuttaa voimakkaasti sekä alueen lämpötiloihin että sademääriin. Lämpötilagradientti pienenee lounaasta koilliseen sitä mukaa, mitä korkeammalle noustaan. Sademäärän osalta ilmiö on päinvastainen.

Alueella vallitsee sekoittunut valtamerellinen ilmasto; Akvitanian rannikkoseutuun verrattuna vuotuiset lämpötilanvaihtelut ovat alueella jyrkempiä ja sateet vähäisempiä. Kevät on yleensä talvea kosteampi, ja tuulet puhaltavat pääasiassa lännestä.

Geomorfologisesti tuotantoalue on kuiva kalkkikivitasanko (causse), jossa on nähtävissä useita karstimaalle tyypillisiä ilmiöitä (kuten luolia, kuiluja, vajoamia, jokivesien virtaaman pienentymis- ja palautumisilmiöitä) ja jonka halki kulkee Céoun jyrkkäreunainen laakso.

Maisema on hyvin vaihtelevaa: muutamilla alueilla notkojen pohjalla viljellään viljaa, toisaalla taas on äkkijyrkkiä rinteitä ja tasankojen reunamia, joilla esiintyy kalkkikiveä ja joilla menestyy vain rautatammi- ja katajavesakko.

Viljelyalueita on tasankojen ja harjanteiden korkeimmissa osissa, joissa kalkkikivi on erodoitunut riittävästi kannatellakseen maa-ainesta.

Siinä missä viljelemättömillä kalkkikivialueilla kasvaa pääosin metsää, maataloutta harjoitetaan regoliittialueilla: jonkin verran viljellään viljaa ja pidetään lampaita, mutta alueella on myös pähkinäpuita, Nabirat’n alueella on mansikantuotantoa, ja Dordognen laaksossa on joitain tupakkaviljelmiä.

Viiniköynnös sopii luonnostaan avoimille ja ilmaville kalkkikivitasangoille.

Kartantekijät (eritoten Belleyme) osoittivat 1700-luvulla, että viininviljelyalue levittäytyi pitkin Dordognen laaksoa kahden tärkeän keskittymän, Bergeracin ja Dommen, ympärille ja teki koukkauksen departementin koillisosaan keskiylängön ensimmäisten ulokkeiden juurelle liuske- ja kalkkikiviesiintymien äärelle.

Nykyään viinitarhoja on eniten Bergeracois’ssa ja Dommen kantonissa, jossa viininviljely näyttää alkaneen taas kukoistaa.

Dommen kantonissa Campagnac-les-Quercyn antikliini muodostaa huipun, joka tulee sulautumaan kalkkikiviharjanteisiin.

Jurakautisissa Portland- ja Kimmeridge-vaiheen muodostelmissa on kalkkikiveä, joka hajoaa laatoiksi ja synnyttää näin litteitä kiviä, joista käytetään ranskaksi nimitystä ”lauze” (laattakivi). Viljelylohkojen viininviljelijät ovat myös vieneet kalkkikivilaattoja mukanaan ja rakentaneet kaikkialle kiviladoksista muureja sekä pieniä asumuksia. Näistä tunnetuimmat sijaitsevat Daglanin kalkkikivitasangolla, ja ne on sisällytetty historiallisten muistomerkkien täydentävään luetteloon.

Juuri tämän geologisen erityisluonteen ansiosta viininviljely on säilynyt ja kehittynyt tällä alueella. Kuten koko Lounais-Ranskassa, viininviljely käynnistyi Périgordissa roomalaisaikana.

Alusta alkaen Dordognejoella on ollut ratkaiseva merkitys niin sanottujen ylämaan viinien kaupalle, sillä sen jokilaivat (gabare) olivat viinien ainoa kuljetusväline.

Dordognejokea mutta myös Garonne-, Lot- ja Tarnjokia pitkin kuljetetut viinit pitivät pintansa ja saivat kehittyä aina siihen saakka, kunnes viinikirvat aiheuttivat laajamittaista tuhoa vuoden 1880 tienoilla. Viinitarhat näivettyivät entisestään ensimmäisen maailmansodan tuoman toisen kohtalokkaan iskun seurauksena, sillä se riisti viinitarhoilta kokonaisen sukupolven. Viinitarhoja säilyi lähinnä Bergeracois’ssa.

Viiniköynnöslajikkeiden perustana ovat Akvitanian alueen lajikkeet ja paikalliset lajikkeet: punaviineissä yleisimpiä lajikkeita ovat Merlot ja eri Cabernet-lajikkeet ja valkoviineissä Sauvignon ja Sémillon, ja joskus mukana on myös hiukan Chardonnayta.

Lajikkeet täydentävät toisiaan tavalla, joka antaa punaviineihin notkeutta ja täyteläisyyttä sekä tanniineja, jotka ovat toisinaan hiukan rakeisia, mikä antaa viineille erityistä luonnetta.

Roseeviineissä on sen sijaan hedelmäisiä tuoksuja, ja niiden jälkimaku on miellyttävän raikas.

Kuivat valkoviinit ovat myös hedelmäisiä. Niiden suutuntuma on keveä, mutta niissä on sopivasti voimakkuutta, ja jälkimaussa on hiven hapokkuutta.

Dommen alue sijaitsee kaukana Bordeaux’sta, minkä ansiosta se kärsi satavuotisesta sodasta muita alueita vähemmän. Satavuotisen sodan jälkeisenä aikana alueella yritettiin elvyttää viinitarhoja ja istutettiin uusia viiniköynnöksiä, mikä käy ilmi useista notaarin vahvistamista asiakirjoista.

Vuoden 1260 tienoilla Toulousen kreivi kantoi viinintuotannosta veroa tietyillä Dommen maa-alueilla. Viinin myyntiä säännellään Sarlat’ssa vanhoilla, jo vuonna 1288 laadituilla säännöillä, jotka on vahvistettu vuoden 1299 patenttikirjoissa.

Dommen alueella tuotetaan nykyisin puna- ja roseeviinejä. Punaviinit ovat hedelmäisiä ja notkeita. Tammitynnyreissä kypsytettyjen viinien väri on rubiininpunainen. Viineissä on hedelmäisiä aromeja, ja niissä on havaittavissa häivähdys lakritsia ja kevyttä metsäisyyttä.

Merkinnällä ”Vin de Domme” varustetuissa roseeviineissä on voimakas väri. Viineissä on erittäin ekspressiivinen tuoksu, jossa tuntuu punaisten hedelmien aromeja. Näiden viinien suutuntumalle on tunnusomaista hyvä tasapainoisuus ja voimakkuus sekä pitkä, lämmin ja raikas jälkimaku.

Dommen viinin katsotaan kuuluvan Akvitanian alueen viineihin, joissa Merlot N ja Cabernet franc N ovat hallitsevia lajikkeita, kun taas Cot N -lajiketta, joka on Lot’n naapuridepartementissa hyvin yleinen, käytetään vain vähän.

Dommen viinin ystävien yhdistykseen kuuluu yli 2 000 jäsentä, myös alueen 15 viinintuottajaa. Tämä osoittaa, että koko pieni maaseutualue on pystynyt järjestäytymään ja yhdistämään voimansa säilyttääkseen tämän arvokkaan viininviljelyalueen, jonka tunnettuus kehittyy dynaamisten yhteistyörakenteiden varassa. Historialliset ja kulttuuriset yhteydet Bordeaux’hon, Périgordin suureen naapuriin, ovat jättäneet jälkensä viininviljelyalueeseen. Geomorfologian ja ilmaston yhteisten piirteiden lisäksi alueilla on myös samankaltainen kulttuuri ja viinitarhojen köynnöslajikkeet ovat molemmilla alueilla Akvitanian lajikkeita.

Kauppasuhteet ovat antaneet mahdollisuuden ylläpitää vuoropuhelua ja jakaa taitotietoa näiden kahden vierekkäisen viininviljelijäyhteisön välillä.

Dordognen departementin maaviinien koko tuotannosta vastaa 25 tuottajaa, joista kuusi on osuustoiminnallisia viininvalmistamoja. Puna- ja roseeviinejä tuotetaan keskimäärin 8 500 hehtolitraa ja valkoviinejä 2 500 hehtolitraa.

Dommen yhteisö otti 12. syyskuuta 1784 käyttöön sadonkorjuukiellon periaatteen, ”jotta voidaan säilyttää maaviinien maine, joka kärsii väistämättä, jos sato korjataan ennen kuin rypäleet ovat saavuttaneet täydellisen kypsyysasteen”.

Viinikellarit sijaitsevat pääosin lastaussatamien eli Dommen ja Castelnaud’n satamien välittömässä läheisyydessä, jotta viinit voidaan kuljettaa eteenpäin jokilaivoilla.

Viinikirvakriisi aiheutti 1800-luvun lopussa ensimmäisen kohtalokkaan iskun viininviljelyalueelle, johon kuului tuolloin yli 2 800 viiniköynnöshehtaaria.

Viimein vuonna 1993 perustettiin maanviljelijöistä, maatalousteknikoista ja paikallisesti valituista edustajista koostuva yhdistys ja viinitarhojen elvyttäminen pääsi alkamaan.

Périgordin viinit saavat ominaislaatunsa kalkkikivitasangoilta, joille viiniköynnökset on pääosin istutettu. Tämä maaperä on ominaisuuksiltaan hyvin läpäisevä, mikä edesauttaa valko- ja roseeviinien raikkaan ja sopivan hapokkaan ominaislaadun kehittymistä. Hyvien kosteusolosuhteiden ja valtameren vaikutusten ansiosta rypäleet saavuttavat hyvän fenolisen kypsyyden, mikä taas antaa punaviineille niille tunnusomaisen tanniinisen ominaislaadun.

Vahvalle valtameren vaikutukselle altis Dordognen laakso antaa merkinnällä ”Vin de Domme” varustettuihin viineihin tavallista enemmän notkeutta ja hedelmäisyyttä.

Myös matkailijat ovat kiinnostuneita Périgordin ja Dommen maineikkaista viineistä. He tulevat alueelle ennen muuta lähellä sijaitsevan ainutlaatuisen keskiaikaisen Sarlat’n linnoituskaupungin houkuttelemina: kaupungissa vierailee vuosittain lähes kaksi miljoonaa kävijää, ja siellä kuvataan paljon historiallisia elokuvia.

Muita paikallisia gastronomisia tuotteita ovat saksanpähkinät, mansikat, kastanjat sekä Cabécou-juusto ja karitsanliha, eikä myöskään sovi unohtaa tryffeleitä ja herkkutatteja. Näiden rinnalla Périgordin viinit kohottavat osaltaan tämän matkailualueen mainetta.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Euroopan unionin SMM-tunnus on merkittävä etiketteihin silloin, kun merkintä ”Indication géographique protégée” (suojattu maantieteellinen merkintä) korvataan perinteisellä merkinnällä ”Vin de Pays” (maaviini).

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Périgord” oheen voidaan lisätä jompikumpi seuraavien täydentävien maantieteellisten yksiköiden nimistä tässä tuote-eritelmässä vahvistettujen tuotantoedellytysten mukaisesti: ”Dordogne” ja ”Vin de Domme”.

Maantieteellisten yksiköiden nimien ”Dordogne” ja ”Vin de Domme” kirjainkoko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään sitä kirjainkokoa suurempi, jolla maantieteellisen merkinnän nimi ”Périgord” on kirjoitettu.

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Périgord” voidaan täydentää

— yhden tai useamman rypälelajikkeen nimellä,

— merkinnällä ”primeur” (uuden sadon viini) tai ”nouveau” (uusi viini).

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4178c6c2-9742-406d-84c6-24b06b5f2f18

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.