KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE luottoluokituslaitoksista annettuun asetusehdotukseen (KOM(2011) 747 lopullinen) ja luottoluokitusten liiallisesta käytöstä annettuun direktiiviehdotukseen (KOM(2011) 746 lopullinen) liittyvä rahoitusselvitys /* COM/2012/0367 final */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE luottoluokituslaitoksista annettuun asetusehdotukseen (KOM(2011) 747 lopullinen) ja luottoluokitusten liiallisesta käytöstä annettuun direktiiviehdotukseen (KOM(2011) 746 lopullinen) liittyvä rahoitusselvitys (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Komissio antoi 15. marraskuuta 2011 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen (EY) N:o 1060/2009 muuttamisesta sekä ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2009/65/EY ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetun direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta luottoluokitusten liiallisen käytön osalta, jäljempänä yhdessä ’CRA3-ehdotus’. Euroopan unionin talousarvioon kohdistuvasta vaikutuksesta todetaan asetusehdotuksen perustelujen 4 jaksossa seuraavaa: ”Komission ehdotuksella ei ole vaikutusta Euroopan unionin talousarvioon. Erityisesti ehdotuksessa mainitut tehtävät, jotka annetaan EAMV:n [Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen] hoidettaviksi, eivät edellytä EU:n lisärahoitusta. On syytä huomata, että luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen 19 artiklan [alaviite 11] mukaan EAMV:n menot, jotka johtuvat asetuksen mukaisesta luottoluokituslaitosten rekisteröinnistä ja valvonnasta, katetaan kokonaan luottoluokituslaitoksilta perittävillä maksuilla.” Alaviite 11: ”1. Arvopaperimarkkinaviranomainen perii luottoluokituslaitoksilta maksuja tämän asetuksen sekä 2 kohdassa tarkoitetun maksuja koskevan asetuksen mukaisesti. Maksuilla on katettava kokonaan luottoluokituslaitosten rekisteröinnistä ja valvonnasta arvopaperimarkkinaviranomaiselle aiheutuvat menot sekä korvattava mahdolliset kustannukset, joita toimivaltaisille viranomaisille voi aiheutua tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamisesta, erityisesti 30 artiklan mukaisesta tehtävien siirtämisestä.” CRA3-ehdotuksen vaikutustenarvioinnissa arvioidaan yksittäisten toimien kustannusvaikutuksia seuraavasti: ”poliittisilla toimilla ei olisi vaikutusta EU:n talousarvioon”[1]. Arvioiden mukaan CRA3-ehdotus kuitenkin lisää huomattavasti Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen työmäärää, mikä edellyttää henkilöstöresurssien lisäämistä. Tämän vuoksi esityksessä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012 (COM(2012) 300)[2], jäljempänä ’vuoden 2013 talousarvioesitys’, komissio ehdottaa 15 toimen lisäämistä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen henkilöstötaulukkoon. Henkilöstöresurssien lisäys rahoitetaan kokonaan luottoluokituslaitosten maksamilla palkkioilla, eikä se näin ollen vaikuta EU:n rahoitusosuuteen Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Tässä tiedonannossa annetaan budjettivallan käyttäjälle yksityiskohtaisia tietoja CRA3-ehdotuksen rahoitusselvityksen muodossa. Siinä annetaan tietoja myös resurssien kohdentamisesta, jota vaaditaan CRA3-ehdotukseen perustuvien arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtävien ja tavoitteiden perusteella. Tämän tiedonannon liitteessä 2 on yleiskuvaus komission ehdotuksen vaikutuksista arvopaperimarkkinaviranomaisen resursseihin vuonna 2013. SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Luottoluokituslaitoksista annetun [Euroopan parlamentin ja neuvoston] asetuksen (EY) N:o 1060/2009 muuttamisesta annettu asetus 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[3] Sisämarkkinat – finanssimarkkinat 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne ý Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Vähennetään rahoitusvakautta koskevia riskejä sekä palautetaan sijoittajien ja muiden markkinatoimijoiden luottamus finanssimarkkinoihin ja luokitusten laatuun. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoitteet: Edellä mainittujen yleisten tavoitteiden puitteissa erityistavoitteina on · vähentää ulkoisten luottoluokitusten liiallista käyttöä, · lievittää valtionvelkaan liittyvien tartuntavaikutusten riskejä, · parantaa luottoluokitusmarkkinoiden olosuhteita, · varmistaa sijoittajien oikeus hakea korvauksia, · vahvistaa luottoluokituslaitosten riippumattomuutta ja kehittää luottoluokitusmenettelyjä ja -prosesseja. 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset · Kaikkia voimassa olevissa suuntaviivoissa ja suosituksissa olevia viittauksia luottoluokituksiin tarkastellaan uudelleen, ja EPV, EVLEV ja EAMV poistavat ne tarvittaessa. · Strukturoituihin rahoitustuotteisiin liittyvien tietojen käynnissä olevaa ilmoittamista kehitetään; tämä kannustaa sijoittajia toteuttamaan oman asianmukaisen huolellisuuden prosessin (due diligence) ja vähentää ulkopuolisten luottoluokitusten liiallista käyttöä. · Julkisyhteisöjen luottoluokitusten läpinäkyvyys lisääntyy; sijoittajien tietämys julkisyhteisöjen luottoluokituksista paranee; tartunta- ja heijastusvaikutusten riski pienenee. · Uusien toimijoiden pääsy luottoluokitusmarkkinoille helpottuu; nykyiset suurimmat luottoluokituslaitokset kohtaavat enemmän kilpailua; luottoluokituslaitosten määrän kasvaessa liikkeeseenlaskijoilla ja sijoittajilla on enemmän valinnanvaraa. · Luottoluokituslaitosten tahallisesta tai törkeän tuottamuksellisesta toiminnasta sijoittajille aiheutuneet vahingot korvataan. · Liikkeeseenlaskija maksaa -mallista ja pitkästä liiketoimintasuhteesta aiheutuvat eturistiriidat vähenevät. · Markkinatoimijat saavat kaikkien omaisuusluokkien osalta asianmukaisen käsityksen luottoluokituslaitosten soveltamista menettelyistä ja voivat tarkastella niitä. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit · Ulkopuolisia luottoluokituksia koskevien viittausten lukumäärä EAMV:n julkaisemissa asiakirjoissa. · Muutokset sisäisiin luottoluokituksiin ja peruslaskentatapaan perustuviin lähestymistapoihin, joita finanssialan yritykset käyttävät sääntelytarkoituksissa. · Eri omaisuusluokille toimeksiannon perusteella ja ilman sitä annettujen luottoluokitusten lukumäärä tai osuus. · Luottoluokitusten antamisen ja tarkistamisen taajuus, erityisesti julkisyhteisöjen velkojen luokitusten osalta. · Luottoluokituslaitosten menetelmiin tehtävien muutosten taajuus ja tyypit ja tapaukset, joissa muutokset on hylätty tai kyseenalaistettu. · Uusien markkinatoimijoiden lukumäärä ja muutokset markkinoiden rakenteessa. Näihin tietoihin voisivat sisältyä nykyisten toimijoiden markkinaosuudet sekä tulojen että eri omaisuusluokissa voimassa olevien luottoluokitusten osalta. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Luottoluokituslaitokset ovat tärkeitä rahoitusmarkkinatoimijoita, joihin on sovellettava asianmukaista oikeudellista kehystä. Luottoluokituslaitoksista annettua asetusta (EY) N:o 1060/2009[4] ryhdyttiin soveltamaan täysimittaisesti 7. joulukuuta 2010. Asetuksessa edellytetään, että luottoluokituslaitokset noudattavat täsmällisiä menettelytapasääntöjä, jotta voidaan vähentää mahdollisia eturistiriitoja sekä varmistaa luottoluokitusten ja luottoluokitusprosessin korkea laatu ja riittävä avoimuus. Toimivien luottoluokituslaitosten oli haettava rekisteröintiä ja täytettävä asetuksen vaatimukset 7. syyskuuta 2010 mennessä. Luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen muutos eli asetus (EU) N:o 513/2011 tuli voimaan 1. kesäkuuta 2011, ja siinä EU:ssa rekisteröityjen luottoluokituslaitosten valvontatehtävä annettiin yksinomaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV), jotta luokituslaitosten rekisteröintiä ja valvontaa voitaisiin keskittää ja yksinkertaistaa EU:ssa[5]. Vaikka voimassa oleva luottoluokituslaitoksista annettu asetus toimii hyvänä perustana, siinä ei ole kuitenkaan käsitelty riittävällä tavalla useita luottoluokitustoimintaa ja luokitusten käyttöä koskevia asioita. Puutteet koskevat erityisesti sitä riskiä, että rahoitusmarkkinatoimijat tukeutuvat liikaa luottoluokituksiin, sekä luottoluokitusmarkkinoiden korkeaa keskittymisastetta, luottoluokituslaitosten siviilioikeudellista vastuuta sijoittajiin nähden, liikkeeseenlaskija maksaa -malliin liittyviä eturistiriitoja ja luottoluokituslaitosten osakkeenomistajarakennetta. Nykyisessä luottoluokituslaitoksista annetussa asetuksessa ei ole myöskään käsitelty nimenomaisesti julkisyhteisöjen luottoluokitusten erityispiirteitä, jotka ovat tulleet ilmi meneillään olevan valtionvelkakriisin yhteydessä. Euroopan komissio otti kantaa näihin avoimiin kysymyksiin 2. kesäkuuta 2010 antamassaan tiedonannossa ”Rahoituspalvelujen sääntely kestävän kasvun varmistamiseksi”[6] ja komission yksiköiden 5. marraskuuta 2010 julkaisemassa kuulemisasiakirjassa[7] ja ilmoitti tarpeesta tarkistaa luottoluokituslaitoksista annettua asetusta kohdennetusti. Tarkistus toteutettiin CRA3-ehdotuksella 15. marraskuuta 2011. Euroopan parlamentti antoi 8. kesäkuuta 2011 luottoluokituslaitoksia koskevan muun kuin lainsäädäntömietinnön[8]. Siinä käsitellään muun muassa tarvetta vahvistaa luottoluokituslaitosten sääntelykehystä ja toteuttaa toimenpiteitä luokitusten liiallista käyttöä koskevan riskin vähentämiseksi. Euroopan parlamentti tukee muun muassa tiukempia julkisyhteisöjen luottoluokituksia koskevia ilmoitusvaatimuksia, Euroopan luottoluokitusindeksin (EURIX) perustamista, strukturoituihin rahoitusvälineisiin liittyvien tietojen kattavampaa ilmoittamista ja luottoluokituslaitosten siviilioikeudellista vastuuta. Euroopan parlamentti piti myös kilpailun lisäämistä tärkeänä tehtävänä ja oli sitä mieltä, että komission olisi myös tarkasteltava ja arvioitava riippumattoman eurooppalaisen luottoluokituslaitoksen perustamista. Euroopan unionin neuvosto totesi 30. syyskuuta ja 1. lokakuuta 2010 pidetyssä epävirallisessa Ecofin-kokouksessaan, että olisi ryhdyttävä lisätoimiin, jotta voitaisiin ratkaista useat luottoluokitustoimintaan liittyvät kysymykset, mukaan luettuina liialliseen luottoluokitusten käyttöön liittyvä riski ja luokituslaitosten maksumallista johtuva eturistiriitojen riski. Eurooppa-neuvosto totesi 23. lokakuuta 2011, että liiallisen luottoluokitusten käytön vähentämiseksi olisi tehtävä jotain. Lisäksi jäsenvaltioiden valtiovarainministeriöiden edustajista koostuvat Euroopan arvopaperikomitea ja Euroopan pankkikomitea keskustelivat 9. marraskuuta 2010 ja 19. syyskuuta 2011 pitämissään kokouksissa tarpeesta lujittaa entisestään luottoluokituslaitosten sääntelykehystä. Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä (FSB) julkisti lokakuussa 2010 kansainvälisellä tasolla periaatteet viranomaisten ja finanssilaitosten ulkoisten luokitusten käytön vähentämiseksi[9]. Periaatteissa edellytetään kyseisiä luokituksia koskevien viittausten poistamista tai korvaamista lainsäädännössä, jos saatavilla on sopivia vaihtoehtoisia luottokelpoisuusstandardeja, ja vaaditaan sijoittajia laatimaan omia luottokelpoisuusarviointeja. Kyseiset periaatteet vahvistettiin Soulissa marraskuussa 2010 pidetyssä G20-huippukokouksessa. Komissio on käsitellyt hiljattain finanssilaitosten liiallista luottoluokitusten käyttöä pankkilainsäädännön uudistamisen yhteydessä[10]. Komissio ehdotti käyttöön otettavaksi sääntöä, jossa vaaditaan pankkeja ja sijoituspalveluyrityksiä arvioimaan itse kohde-etuuksinaan olevien yhteisöjen ja rahoitusvälineiden luottoriskiä eikä pelkästään käyttämään ulkopuolisia luottoluokituksia. Komissio ehdottaa vastaavanlaista säännöstä yhteissijoitusyrityksistä[11] ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista[12] annettujen direktiivien muutosluonnoksessa[13], jota ehdotetaan rinnakkain tämän ehdotuksen kanssa. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti (SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohta) EU:n tasolla olisi toteutettava toimia vain, jos jäsenvaltiot eivät voi yksin riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin EU:n tasolla. Vaikka kaikilla luottoluokituksiin liittyvillä ongelmilla on suuri vaikutus yksittäisiin jäsenvaltioihin, niiden kokonaisvaikutusta voidaan tarkastella täysin ainoastaan rajat ylittävässä yhteydessä. Tämä johtuu siitä, että yhdessä maassa voidaan luokitella toisessa maassa liikkeeseen laskettuja rahoitusvälineitä. Kansallisella tasolla toteutetuilla toimilla ei välttämättä ole mitään vaikutusta, koska luokituksia voidaan antaa ja käyttää edelleen, jos ne on annettu toisen jäsenvaltion tai jopa kolmannen maan lainkäyttöalueella. Luottoluokitusta koskevat kansalliset säädökset saattavat siten olla kierrettävissä tai pätemättömiä ilman EU:n toimenpiteitä. Tämän vuoksi luottoluokituslaitoksia koskevat lisätoimet voidaan toteuttaa parhaiten yhteisesti. EU:n toimet näyttävät siis olevan perusteltuja toissijaisuusperiaate huomioon ottaen. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Ei ole. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Vuonna 2007 alkaneen finanssikriisin hallintaan tähtäävien useiden ”hätätoimenpiteiden” jälkeen komissio aloitti uudistusohjelman, jonka puitteissa pannaan täytäntöön G20-maiden tekemät sitoumukset. Tavoitteena on keskittyä enemmän EU:n finanssisektorin rakenteellisiin kysymyksiin ja poistaa kriisin paljastamat suurimmat heikkoudet: • Pankkialan liian vähäinen korkeatasoisen pääoman määrä ja heikko likviditeetti, jotka osittain johtuvat riittämättömistä ja myötäsyklisistä vakavaraisuusvaatimuksista sekä epäonnistuneesta riskien arvioinnista ja hallinnasta. • Valvonnan puutteet, jotka liittyvät erityisesti rajat ylittävää liiketoimintaa harjoittavien yksittäisten finanssilaitosten ja sääntelyn ulkopuolisen rahoitusalan valvontaan. • Yritysten hallinto- ja ohjausjärjestelmiin (corporate governance) liittyvät puutteet, jotka edistivät finanssilaitosten liiallista riskinottoa. • Markkinoiden liian vähäinen läpinäkyvyys, puutteellinen tietojen antaminen valvontaviranomaisille ja muille viranomaisille erityisesti monimutkaisista strukturoiduista rahoitustuotteista. • Luottoluokituslaitosten puutteellinen sääntely ja valvonta. • Koko finanssisektorin puutteellinen makrotason vakauden valvonta, joka lisää makrotason tartuntariskiä. • Pankkien ja muiden finanssilaitosten toiminnan hallittua alasajoa edistävän yhdenmukaisen kehyksen puuttuminen. Tämä on lisännyt jäsenvaltioiden paineita sijoittaa pankkeihin julkisia varoja, jotta koko järjestelmä ei romahtaisi. Uudistusohjelman osat esitettiin 4. maaliskuuta 2009 annetussa tiedonannossa ”Elvytys Euroopassa” ja 2. kesäkuuta 2010 annetussa tiedonannossa ”Rahoituspalvelujen sääntely kestävän kasvun varmistamiseksi”. Tiedonannoissa esitetään finanssialan uudistuspaketin yksityiskohdat. Ohjelman ensimmäiset toimet toteutettiin vuosina 2009–2010. Tärkein niistä on finanssivalvonnan uusi arkkitehtuuri, johon kuuluu Euroopan järjestelmäriskikomitean perustaminen varmistamaan, että makrovakauden valvontaan ja makrotalouteen liittyvät riskit havaitaan varhaisessa vaiheessa. Lisäksi perustettiin kolme uutta eurooppalaista valvontaviranomaista vastaamaan pankkien (Euroopan pankkiviranomainen), vakuutusalan (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) ja arvopaperimarkkinoiden (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) valvonnasta. Näin varmistettiin tehokkaampi valvonta ja kehitettiin valvontaviranomaisten välistä yhteistyötä. Sääntelyssä ollut suuri aukko paikattiin antamalla luottoluokituslaitoksista asetukset (CRA I ja CRA II), joihin sisältyy tiukat vaatimukset luottoluokituslaitosten toimiluvan myöntämisestä ja valvonnasta ja joissa luottoluokituslaitosten valvonta annetaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtäväksi. Lisäksi vakavaraisuusdirektiiviä muutettiin kolmannen kerran (CRD III). Muutoksilla tiukennettiin kaupankäyntivarastoa ja monimutkaisia johdannaisia koskevia pääomavaatimuksia ja otettiin käyttöön finanssilaitoksissa maksettavia palkkoja, palkkioita ja bonuksia koskevat sitovat säännöt. Sääntelyn ja valvonnan aukkoja tukittiin lisäksi vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen (myös hedgerahastojen) hoitajia koskevalla direktiivillä, jossa määritetään kaikkiin rahastonhoitajiin sovellettavat vankat, yhdenmukaiset sääntelynormit ja lisätään avoimuutta sijoittajien suuntaan. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ý Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2013 ja päättyy vuonna 2015, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[14] ¨ Välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – ý yhteisöjen perustamille elimille[15] 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) perustamisesta annetun asetuksen 81 artiklan mukaan komissio julkaisee viimeistään 2. tammikuuta 2014 ja tämän jälkeen kolmen vuoden välein yleiskertomuksen EAMV:n toiminnan tuloksena saaduista kokemuksista. Sen vuoksi komissio julkaisee yleiskertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Luottoluokituslaitosten rekisteröintiin ja valvontaan liittyvien EAMV:n määrärahojen hallinnointiin sisältyy erityisriski, joka johtuu siitä, että useista muista unionin perustamista elimistä poiketen luottoluokituslaitosten valvonta rahoitetaan yksinomaan niiltä perittäviltä maksuilla. Tähän ehdotukseen liittyvien määrärahojen säännönmukaiseen, taloudelliseen, tehokkaaseen ja tulokselliseen käyttöön ei muilta osin ennakoida sisältyvän uusia riskejä, joita EAMV:n nykyinen sisäisen valvonnan kehys ei kattaisi. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Jotta EAMV käyttäisi näitä resursseja läpinäkyvästi ja tuloksellisesti, komissio antoi 7. helmikuuta 2012 Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen luottoluokituslaitoksilta kantamia maksuja koskevan delegoidun asetuksen (EU) N:o 272/2012[16]. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi EAMV:een sovelletaan rajoituksetta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 säännöksiä. EAMV liittyy Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen ja antaa välittömästi asianmukaiset määräykset, jotka koskevat kaikkia EAMV:n työntekijöitä. Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai asiakirjoissa on määrättävä nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä tarkastuksia EAMV:n varojen edunsaajien tiloissa ja näiden varojen jakamisesta vastaavan henkilöstön tiloissa. EAMV:n perustamisesta annetun asetuksen 64 ja 65 artiklassa säädetään EAMV:n talousarvion toteutuksesta ja valvonnasta sekä sovellettavista varainhoitoa koskevista säännöistä. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Luottoluokituslaitosten valvonnasta aiheutuva EAMV:n budjettimenojen kasvu katetaan kokonaan luottoluokituslaitosten suorittamilla maksuilla.[17] Moniv. ra­hoi­tus­ke­hyk­sen ot­sa­ke || Budjettikohta || Määrä­- rahalaji || Rahoitusosuudet Numero [Kuvaus………………………...……….] || JM/EI-JM ([18]) || EFTA-mailta[19] || ehdokas­mailta[20] || kolmansilta mailta || 12.04.04 EAMV – Avustus osastoille 1, 2 ja 3 || Jaks. || EI || EI || EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2013[21] || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || || || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || Ei ole || Ei ole || Ei ole || || || || || Ei ole Maksut || Ei ole || Ei ole || Ei ole || || || || || Ei ole 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ý Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ý Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – ý Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. Huom.: PO MARKTissa ei tarvita CRA3-ehdotuksen johdosta lisää henkilö- tai hallintoresursseja. 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – ý Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – ý Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – ý Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. Liite 1: Vaikka EAMV tarvitsee vuosiksi 2014 ja 2015 ulkopuolista henkilöstöä (sopimussuhteisia toimihenkilöitä ja kansallisia asiantuntijoita) hoitamaan CRA3-ehdotuksesta johtuvia tilapäisiä tehtäviä, tämän ei ole tarkoitus johtaa EAMV:n palveluksessa olevan ulkopuolisen henkilöstön määrän kasvuun. Taulukko 1. Arvio EAMV:n tarvitsemista resursseista CRA3-ehdotuksen täytäntöönpanossa. EAMV:n uudet tehtävät || Tarvittavat henkilöresurssit || || Tietotekniikkaan liittyvät lisäresurssit || Tila­päi­set || Muut resurssit vuosiksi 2014–2015 (kansa­lliset asian­tuntijat ja sopimussuhteiset toimi­henkilöt koko­aika­vastaa­viksi muutet­tuina) || Huomautukset || 1) Tarkastelee voimassa olevia suuntaviivoja, suosituksia ja teknisiä sääntelystandardeja ja tarvittaessa poistaa niistä kaikki viittaukset luottoluokituksiin || || - 0,5 kokoaikavastaavaa || || 2) Antaa viisi uutta teknistä sääntelystandardia: - tietojen ilmoittaminen strukturoiduista rahoitustuotteista - luottoluokituslaitoksen vaihtaminen (toimeksiantoa koskeva aineisto) - yhdenmukaistettu luokitusasteikko - Euroopan luokitusindeksi (EURIX) - luottoluokituslaitosten asiakkailtaan veloittamat maksut || || - 3,5 kokoaikavastaavaa || Arvio perustuu neljän teknisen sääntelystandardin luonnosten laatimisen vaatimaan työmäärään vuoden 2011 aikana sekä käsiteltävien asioiden edellyttämiin pitkälle erikoistuneisiin menetelmiin. || 3) Antaa kaksi uutta suuntaviivaa ja suositusta: - luottoluokituslaitosten palkkioita koskevien tietojen ilmoittamisen koordinointi - markkinoiden keskittymistä koskevien tietojen hankkiminen || || - 1,5 kokoaikavastaavaa || Arvio perustuu suuntaviivojen ja suositusten antamisen vaatimaan kuulemis- ja hyväksymisprosessiin sekä käsiteltävien kahden asian edellyttämiin pitkälle erikoistuneisiin menetelmiin || 4) Uudistaa arvion kolmansissa maissa annettujen luokitusten hyväksymisestä || || - 3,5 kokoaikavastaavaa || Arvio perustuu vuonna 2011 toteutetun hyväksymisprosessin vaatimaan työmäärään || 5) - Perustaa ja hallinnoi keskitettyä verkkosivustoa, jossa käsitellään strukturoitujen rahoitustuotteiden kohde-etuuksia ja niiden luokitusten tuloksellisuutta || - 1,8 koko­aika­vastaa­vaa Luotto­luoki­tus­lai­tos­ten yk­sik­kö: 1,0 koko­aika­vastaa­vaa Tie­to­tek­niik­ka­yk­sik­kö: 0,8 koko­aika­vas­taa­vaa (tuo­tan­to ja lii­ke­toi­min­ta-ana­lyy­tik­ko || - 2,3 kokoaikavastaavaa Luotto­luoki­tus­lai­tos­ten yk­sik­kö: 1,0 koko­aika­vastaa­vaa Tie­to­tek­niik­ka­yk­sik­kö: 1,3 kokoaikavastaavaa (0,5 projektipäällikkö + 0,5 järjestelmän arkkitehti + 0,3 hankinta-asiantuntija) || || Oletus (hankkeen kesto 1,5 vuotta): 1) Ohjelmistokustannukset: 300 000 euroa ilman veroja 2) Laitteistokustannukset: 30 000 euroa ilman veroja 3) Palvelut: Alkuvaihe: 1 kokoaikavastaava asiantuntija (6 kk x 1 200 euroa x 22) = 158 000 euroa Testaus/käyttöönotto: 1 kokoaikavastaava nuorempi työntekijä (12 kk x 700 euroa x 22) = 185 000 euroa YHTEENSÄ: 673 000 euroa 6) Tekee alustavat arviot luottoluokituslaitosten uusista menetelmistä || 6 koko­aika­vastaa­vaa || - || Keskimääräinen arvio. Tarve on 2–22 kokoaikavastaavaa riippuen säännöksen lopullisesta sanamuodosta. EAMV:ltä vuosittain edellytettävien arvioiden lukumäärä on joko noin 50 tai noin 500. || 7) Seuraa markkinakehitystä ja valvoo luottoluokituslaitoksia koskevien muiden vaatimusten täytäntöönpanoa: - luottoluokituslaitosten ristiinomistukseen liittyvät yhteydet, - luottoluokituslaitosten ja johtavien analyytikkojen pakollinen vaihtaminen, - luottoluokituslaitosten suurimpien osakkaiden intressit ja konsultointipalvelut luokiteltavissa yrityksissä, - strukturoitujen rahoitustuotteiden kaksinkertaisen luottoluokituksen noudattaminen, - julkisyhteisöjen luottoluokitusten julkaiseminen (kaupankäynnin päivittäisen päättymisen jälkeen ja vähintään tuntia ennen EU:n kauppapaikkojen avautumista), - luottoluokituslaitosten ilmoitukset luokitelluille yrityksille vähintään yksi täysi työpäivä ennen luottoluokituksen tai luokitusnäkymän julkaisemista, - luottoluokituslaitosten velvollisuus julkaista kaikki alustavat luokitukset, - luottoluokituslaitosten asiakkailtaan veloittamat maksut, - uusien menetelmien kehittäminen ja markkinoiden keskittymiseen liittyvien riskien seuranta || 4,8 koko­aika­vastaa­vaa || - || || 8) Perustaa Euroopan luottoluokitusindeksin (EURIX) ja Euroopan luottoluokitusten tietofoorumin ja hallinnoi niitä, mukaan lukien luottoluokituslaitosten asiakkailtaan perimiä palkkioita koskevan tietokannan perustaminen ja hallinnointi || - 2,4 koko­aika­vastaa­vaa Luotto­luoki­tus­lai­tos­ten yk­sik­kö: 1,4 koko­aika­vastaa­vaa. Tie­to­tek­niik­ka­yk­sik­kö: 1 koko­aika­vas­taa­vaa (tuo­tan­to ja lii­ke­toi­min­ta-ana­lyy­tik­ko) || - || Arvio perustuu vaadittaviin pitkälle erikoistuneisiin menetelmiin || Oletus (hankkeen kesto 1 vuosi; täytäntöönpano perustuu keskustietokannan ja SoCRAT:n väliseen synergiaan; luottoluokituslaitokset ovat laatineet EURIX-laskelmat): 1) Ohjelmistokustannukset: 200 000 euroa ilman veroja 2) Laitteistokustannukset: 15 000 euroa ilman veroja 3) Palvelut: Alkuvaihe: 2,25 kokoaikavastaavaa (projektipäällikkö, järjestelmän arkkitehti ja muut asiantuntijat; 6 kk x 1 200 euroa x 22) = 356 000 euroa Testaus/käyttöönotto: 1 kokoaikavastaava nuorempi työntekijä (6 kk x 700 euroa x 22) = 93 000 euroa YHTEENSÄ: 664 000 euroa Yhteensä || 15 || 11,3 || || Asetuksen oletetaan tulevan voimaan ennen vuotta 2013, minkä vuoksi EAMV:n lisäresurssit tarvitaan vuodesta 2013 alkaen. Lisähenkilöstöä arvioidaan tarvittavan ainoastaan EAMV:n laatimia teknisiä standardeja, suuntaviivoja ja kertomuksia varten. Komission ehdotukseen sisältyy EAMV:n tehtäviä, jotka edellyttävät 15 väliaikaisen toimen perustamista vuodesta 2013 alkaen. Lisäksi edellä mainittuja muita tehtäviä hoitavat ulkopuolinen henkilöstö, kansalliset asiantuntijat ja sopimussuhteiset toimihenkilöt vuosina 2014–2015: 5,8 henkilötyövuotta vuonna 2014 ja 5,5 henkilötyövuotta vuonna 2015. Muut oletukset: · Eri henkilöstöryhmien keskimääräiset vuotuiset palkkakustannukset perustuvat budjettipääosaston ohjeisiin. · Pariisissa sovellettava palkan korjauskerroin on 1,161. · Kokoaikavastaavan työntekijän koulutuskustannukset ovat 1 000 euroa vuodessa. · Virkamatkakuluja on 10 000 euroa arvioituna sen summan perusteella, joka vuoden 2012 talousarvioesityksessä osoitetaan virkamatkoihin henkeä kohden. · Työhönottoon liittyvät kustannukset (matka- ja hotellikulut, lääkärintarkastukset, asettautumis- ja muut korvaukset, muuttokulut jne.) ovat 12 700 euroa arvioituna sen summan perusteella, joka vuoden 2012 talousarvioesityksessä osoitetaan uuden työntekijän työhönottamiseen. Seuraavien kolmen vuoden aikana tarvittavien määrärahojen lisäystarpeen laskentamenetelmä esitetään tarkemmin seuraavassa taulukossa. Laskelma on laadittu sen mukaisesti, että kaikki luottoluokituslaitosten valvonnasta aiheutuvat kustannukset katetaan palkkioilla, jotka luottoluokituslaitokset maksavat EAMV:lle. Taulukko 2. Kustannusten kohdentaminen Kustannuslaji || Laskenta || Määrä (milj. euroa) || || 2013 || 2014 || 2015 || Yh­teen­sä || || || || || Osasto 1: Henkilöstömenot || || || || || || || || || || 11 Palkat ja korvaukset || || || || || - väliaikaiset toimihenkilöt || =15 x 127 x 1,161 || 2,212 || 2,212 || 2,212 || 6,635 - kansalliset asiantuntijat || = (4,8 vuonna 2014, 4,5 vuonna 2015) x 73 x 1,161 || 0 || 407 || 381 || 788 - sopimussuhteiset toimihenkilöt || = 1 x 64 x 1,161 || 0 || 74 || 74 || 148 || || || || || 12 Työhönottoon liittyvät kustannukset || = (15 vuonna 2013, 5 vuonna 2014) x 12,7 || 191 || 64 || 0 || 255 || || || || || 13 Virkamatkakulut || = (15 vuonna 2013, 20,8 vuonna 2014 ja 20,5 vuonna 2015) x 10 || 150 || 208 || 205 || 563 || || || || || 15 Koulutus || = (15 vuonna 2013, 20,8 vuonna 2014 ja 20,5 2015) x 1 || 15 || 21 || 21 || 56 || || || || || Osasto 1 yhteensä: Henkilöstömenot || || 2,568 || 2,986 || 2,893 || 8,445 || || || || || || || || || || Osasto 2: Infrastruktuuri- ja toimintamenot || = (15 vuonna 2013, 20,8 vuonna 2014 ja 20,5 vuonna 2015) x 30 || 450 || 624 || 615 || 1,689 || || || || || Osasto 2 yhteensä: Infrastruktuuri- ja toimintamenot || || 450 || 624 || 615 || 1,689 || || || || || || || || || || Osasto 3: Toimintamenot || || || || || || || || || || EURIX || || 664 || 0 || 0 || 664 Strukturoituja rahoitustuotteita koskevien luokitusten laatua arvioiva keskitetty verkkosivusto || || 0 || 300 || 373 || 673 || || || || || Osasto 3 yhteensä: Toimintamenot || || 664 || 300 || 373 || 1337 || || || || || Yh­teen­sä || || 3,682 || 3,910 || 3,881 || 11,471 Luottoluokituslaitosten maksamista rekisteröinti- ja valvontapalkkioista saatavat tulot (100 %) || || 3,682 || 3,910 || 3,881 || 11,471 Taulukko 3. Ehdotettu viittätoista väliaikaista toimihenkilöä koskeva henkilöstötaulukko. Tehtäväryhmä ja palkkaluokka || Väliaikaiset toimet || AD 8 || 2 AD 7 || 3 AD 6 || 5 AD 5 || 5 || AD yhteensä || 15 Taulukko 4. Arvioitujen kustannusten kohdentaminen CRA3-ehdotukseen perustuvien tavoitteiden ja tuotosten mukaisesti.[22] Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2012 || Vuosi 2013 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || YHTEENSÄ || || Laji (-/+) || Keski-määr. kus­tan­nuk­set || Tuotos || Kus­tan­nuk­set yh­teen­sä || Tuotos || Kus­tan­nuk­set yh­teen­sä || Tuotos || Kus­tan­nuk­set yh­teen­sä || Tuotos || Kus­tan­nuk­set yh­teen­sä || || Kus­tan­nuk­set yh­teen­sä || Tavoite nro 1: vähennetään ulkoisten luottoluokitusten liiallista käyttöä || || || || || || || || || || || Ulkopuolisia luottoluokituksia koskevien viittausten lukumäärää EAMV:n julkaisemissa asiakirjoissa on tarkasteltu ja viittauksia on vähennetty. || || || - || 0 || - || 0 || + || 67 || + || 0 || || 67 || Keskitetty verkkosivusto, jossa käsitellään strukturoitujen rahoitustuotteiden kohde-etuuksia ja niiden luokitusten tuloksellisuutta, on perustettu ja toiminnassa. || || || - || 0 || - || 362 || - || 814 || + || 836 || || 2 012 || Strukturoiduista rahoitusvälineistä annettavia tietoja koskeva uusi tekninen sääntelystandardi on annettu. || || || - || 0 || - || 0 || + || 94 || - || 0 || || 94 || Välisumma, erityistavoite nro 1 || || 0 || || 362 || || 975 || || 836 || || 2 173 || Tavoite nro 2: lievitetään valtionvelkaan liittyvien tartuntavaikutusten riskejä || || || || || || || || || || || EAMV raportoi vuosittain, ovatko luottoluokituslaitokset noudattaneet julkisyhteisöjen luottoluokitusta koskevia vaatimuksia. || || || - || 0 || - || 241 || + || 226 || + || 226 || || 693 || Välisumma, erityistavoite nro 2 || || 0 || || 241 || || 226 || || 226 || || 693 || Tavoite nro 3: parannetaan luottoluokitusmarkkinoiden olosuhteita || || || || || || || || || || || Euroopan luottoluokitusindeksi (EURIX) ja Euroopan luottoluokitusten tietofoorumi on perustettu, toiminnassa ja niiden ylläpito on järjestetty. || || || - || 0 || - || 1 147 || + || 452 || + || 452 || || 2 051 || EURIXista, yhdenmukaisesta luokitusasteikosta ja luottoluokituslaitosten vaihtamisesta on annettu uusi tekninen sääntelystandardi. || || || - || 0 || - || 0 || + || 243 || + || 37 || || 280 || Uudet suuntaviivat ja suositukset on annettu: - luottoluokituslaitosten palkkioita koskevien tietojen ilmoittamisen koordinoinnista - markkinoiden keskittymistä koskevien tietojen hankkimisesta. || || || - || 0 || - || 0 || + || 202 || - || 0 || || 202 || EAMV raportoi vuosittain luottoluokitusmarkkinoiden kehityksestä. || || || - || 0 || - || 483 || + || 452 || + || 452 || || 1 387 || Välisumma, erityistavoite nro 3 || || 0 || - || 1 630 || + || 1 349 || + || 941 || || 3 920 || Tavoite nro 4: varmistetaan sijoittajien korvausoikeus || || || || || || || || || || || Välisumma, erityistavoite nro 4 || || 0 || + || 0 || + || 0 || + || 0 || || 0 || Tavoite nro 5: vahvistetaan luottoluokituslaitosten riippumattomuutta ja kehitetään luottoluokitusmenettelyjä ja ‑prosesseja. || || || || || || || || || || || EAMV arvioi alustavasti kaikki luottoluokituslaitosten uudet menettelyt. || || || - || 0 || - || 1207 || + || 1131 || + || 1131 || || 3469 || Tekninen sääntelystandardi luottoluoki­tus­laitosten asiakkail­taan veloit­ta­mis­ta mak­suista. || || || - || 0 || - || 0 || - || 0 || + || 87 || || 87 || EAMV raportoi vuosittain riippumattomuuteen liittyvistä riskeistä, jotka johtuvat omistusjärjestelyistä ja valvonnasta. || || || - || 0 || - || 241 || + || 226 || + || 226 || || 693 || Välisumma, erityistavoite nro 5 || - || 0 || - || 1 448 || + || 1 357 || + || 1 444 || || 4 249 || Tavoitteisiin nro 2–5 perustuva välituotos – kolmansissa maissa annettujen luokitusten hyväksymisen uudelleenarviointi || || || || || || || + || 433 || || 433 || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 0 || || 3 681 || - || 3 907 || - || 3 880 || || 11 468 || Liite 2: Katsaus vaikutuksiin, joita vuosina 2011–2013 annetuilla säädösehdotuksilla on Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen vuoden 2013 talousarvioon. Talous- ja rahoituskriisin ratkaisemiseen tähtääviin moniin EU:n toimiin on sisältynyt tärkeitä uusia säädösehdotuksia EAMV:n perustamisen jälkeen. Useat niistä edellyttävät EAMV:n toimivallan huomattavaa kasvattamista ja sen myötä henkilöstön lisäämistä jäljempänä olevissa taulukoissa esitetyn mukaisesti. Rahoitusmarkkinadirektiivin (MiFID) tarkistamisella pyritään varmistamaan vankemmat ja tehokkaammat markkinarakenteet, ottamaan huomioon tekniset innovaatiot, parantamaan kaupankäynnin avoimuutta, lisäämään valvontaviranomaisten toimivaltaa, varmistamaan tiukempi sääntelykehys hyödykejohdannaisten markkinoille sekä parantamaan sijoittajansuojaa. EAMV:lle annettiin keskeinen rooli kehitettäessä useimpia teknisiä täytäntöönpanotoimia, joilla varmistetaan täysipainoinen sääntelykehyksen toteuttaminen ja yksittäisten valvontatehtävien suorittaminen. Esimerkkinä voidaan mainita EAMV:n vahvistunut asema tarkasteltaessa MiFID-direktiivin säännösten noudattamista yksittäistapauksissa, kun kauppapaikat ehdottavat poikkeusta kauppaa edeltävästä avoimuusvelvoitteesta pörssien ulkopuolisen, nimettömänä käytävän kaupan yhteydessä (dark pools). Markkinoiden väärinkäyttöä koskevan direktiivin tarkistamisella pyritään tehostamaan markkinoiden väärinkäytön torjuntaa hyödykemarkkinoilla ja niihin liittyvillä johdannaismarkkinoilla, lisäämään sääntelyviranomaisten valtuuksia määrätä seuraamuksia ja keventämään pienten ja keskisuurten liikkeeseenlaskijoiden hallinnollista taakkaa. EAMV:n tehtäviin kuuluu muun muassa niiden sääntöjen koordinointi, jotka liittyvät teknisiin keinoihin, joilla varmistetaan sisäpiiritiedon asianmukainen julkistaminen, sekä EU:n ja ulkomaisten toimivaltaisten viranomaisten välisessä tietojenvaihdossa sovellettavien menettelyjen koordinointi. EAMV:n on myös pyynnöstä koordinoitava tutkimuksia ja tarkastuksia rajat ylittävissä tapauksissa, joissa on kyse markkinoiden väärinkäytöstä. Arvopaperikeskuksia koskevalla ehdotuksella pyritään yhdenmukaistamaan arvopaperien toimituksen ajoitus ja käytänteet Euroopassa sekä säännöt, joita sovelletaan arvopaperikeskuksiin, jotka hoitavat selvitysjärjestelmän mahdollistavaa infrastruktuuria. Arvopaperien toimituksen osalta ehdotuksessa yhdenmukaistetaan ajoitus ja toimituskuri EU:ssa. Arvopaperikeskuksille määritetään ensi kertaa EU:n tasolla yhteinen kehys niiden toimilupien myöntämistä, valvontaa ja sääntelyä varten. Arvopaperikeskuksista annetun asetuksen mukaisiin EAMV:n tehtäviin kuuluu asetuksen soveltamisen edellyttämien teknisten standardien antaminen (yhteensä 22 sääntely- ja täytäntöönpanostandardia); toimituskuria ja arvopaperikeskusten toimenpiteitä koskevien suuntaviivojen / parhaiden valvontakäytänteiden laatiminen (yhteensä kolmet suuntaviivat); arvopaperikeskuksia koskevan asetuksen soveltamisen varmistaminen; kolmansien maiden arvopaperikeskusten ja raportointivaatimusten tunnustaminen (vuotuinen kertomus markkinakehityksestä, erityisesti arvopaperitoimitusten tehokkuudesta, sisäisestä toimituksesta ja rajat ylittävästä toiminnasta). Rahoitusselvityksen säädösosassa määritetään luottoluokituslaitoksia koskevaan tarkistettuun asetukseen (CRA 3) liittyvät EAMV:n tehtävät. Taulukko 1. Katsaus henkilöstötarpeisiin ja rahoitusvaikutuksiin Henkilöstötarpeet Arvio tarvittavasta henkilöstösääntöjen alaisesta henkilöstöstä || Arvio tarvittavasta ulkopuolisesta henkilöstöstä || Arvioidut henkilöstötarpeet YHTEENSÄ || 2013 || 2014 || 2015 || 2013 || 2014 || 2015 || 2013 || 2014 || 2015 || || || || || || || || || || I. 8 || 8 || 8 || 3 || 3 || 3 || 11 || 11 || 11 || II. 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 6 || 6 || 6 || III. 4 || 4 || 4 || 2 || 2 || 2 || 6 || 6 || 6 || IV. 15 || 15 || 15 || 0 || 5,8 || 5,5 || 15 || 20,8 || 20,5 || || I – Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahoitusvälineiden markkinoista ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY kumoamisesta, KOM(2011) 656 lopullinen [2011/0298 (COD)] II – Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö), KOM(2011) 651 lopullinen [2011/0295 (COD)] III – Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi arvopaperitoimituksen parantamisesta Euroopan unionissa sekä arvopaperikeskuksista ja direktiivin 98/26/EY muuttamisesta, COM/2012/073 final [2012/0029 (COD)] IV – Ehdotus luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen muuttamisesta (CRA3), KOM(2011) 747 lopullinen ja KOM(2011) 746 lopullinen [2011/0361 (COD) ja 2011/0360 (COD)] [1] Ks. vaikutustenarvioinnin s. 59. http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/agencies/SEC_2011_1354_en.pdf . [2] http://eur-lex.europa.eu/budget/data/DB2013/EN/SEC03.pdf, s. 801. [3] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1060/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, luottoluokituslaitoksista (EUVL L 302, 17.11.2009). [5] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 513/2011, annettu 11 päivänä toukokuuta 2011, luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen (EY) N:o 1060/2009 muuttamisesta (EUVL L 145, 31.5.2011). [6] KOM(2010) 301 lopullinen. [7] Saatavilla osoitteesta http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/cra_en.htm. [8] http://www.europarl.europa.eu/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=INI/2010/2302. [9] http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf . [10] Komission ehdotus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa sekä luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta ja finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta (KOM(2011) 453 lopullinen). Ks. 77 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta. [11] EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32. [12] EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1. [13] Komission ehdotus, annettu 15. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2009/65/EY ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetun direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta luottoluokituksiin kohdistuvan liiallisen riippuvuuden osalta (KOM(2011) 746 lopullinen). [14] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [15] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [16] EUVL L 90, 28.3.2012, s. 6. [17] Lisätietoja asiasta on liitteessä 1. [18] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [19] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [20] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [21] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [22] Pyöristysten vuoksi yksittäisten kohtien summa ei välttämättä vastaa kokonaismäärää.