EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 23.07.1996 
KOM(96) 370 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
EUROFARM-prcjektin toiminnasta 
(Asetuksen (ETY) N:o 571/88 13 artiklan mukainen) 

1. Aluksi 
Helmikuun 29. päivänä 1988 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 571/881 
säädetään vuosien 1988 ja 1997 välisenä aikana järjestettäväksi neljä koko 
yhteisön kattavaa maatilojen rakennetutkimusta. Asetuksen liitteen 2 mukaisesti 
tutkimusten tulokset tallennetaan, käsitellään ja levitetään komission perustaman 
Eurofarm-järjestelmän kautta. Asetuksen 13 artiklassa säädetään, että joka kolmas 
vuosi ja ensimmäistä kertaa viimeistään 31. joulukuuta 1992 komissio jättää 
neuvostolle kertomuksen Eurofarm-hankkeen toiminnasta. Komissio myös 
ehdottaa asetukseen (ETY) N:o 571/88 mahdollisesti tarvittavia muutoksia. 
2. Yhteisen tutkimusten merkitys 
Maatilojen tulonsaantimahdollisuudet ovat suuresti riippuvaisia niiden rakenteesta. 
Tilastotiedot maatilojen rakenteessa tapahtuvista muutoksista ovat siksi 
ensiarvoisen tärkeitä määriteltäessä yhteisön politiikkaa, erityisesti yhteisen 
maatalouspolitiikan ja aluepolitiikan osalta. 
Yhteisön päätöksiä olisi yhä useammin tarkasteltava määrällisesti, jotta voitaisiin 
arvioida niiden laajuutta sekä niiden vaikutuksia Euroopan maatalouteen ja sitä 
kautta yhteisön talousarvioon. Rakennetutkimusten avulla voidaan maatalous- ja 
aluepoliittisten päätösten vaikutuksia ja seurauksia valvoa ja tarkastella pitkän 
aikavälin kuluessa. 
Rakennetutkimuksilla kerättävät luotettavat ja objektiiviset tilastotiedot ovat siten 
yhteisön maatalousbudjetin suunnittelun ja hallinnon kannalta korvaamattoman 
arvokkaita. Niiden avulla voidaan edistää yhteisön eri toimmtalinjoihin liittyvien 
toimenpiteiden järkeistämistä, tehostamista ja sovittamista vallitseviin 
olosuhteisiin. 
3. Eurofarm-hankkeen merkitys 
Vähentääkseen kansallisten tilastotoimistojen työtaakkaa ja saattaakseen 
tutkimustulokset entistä nopeammin käyttäjien ulottuville komissio on 
käynnistänyt Eurofarm-hankkeen, jolla tehostetaan tiedonkeruu- ja analyysityötä. 
EYVL N:oL 56, 2.3.1988, s. 1 
Taulukkomuotoiset tutkimustulokset ovat käytettävissä huomattavasti aikaisempaa 
vaivattomammin, nopeammin ja edullisemmin sekä aiempaa yhtenäisemmässä 
muodossa. Lisäksi Eurofarm-hanke mahdollistaa tarvittaessa myös 
perustaulukoihin sisältymättömien erityistaulukoiden kokoamisen jäsenvaltioilta 
saatujen tietojen pohjalta. 
Eurofarm-hanke on pitkäaikainen investointi, joka palvelee yhteisön toimielinten 
lisäksi myös jäsenvaltioiden tilastotoimistojen ja ministeriöiden tarpeita. 
4. Eurofarm-kertomuksen merkitys 
Ensimmäinen Eurofarm-kertomus jätettiin neuvostolle vuonna 19922. Tämä on 
toinen kertomus. Tavoitteena on luoda yleiskatsaus Eurofarm-hankkeen tekniseen 
kehitykseen ja sen puitteissa tehtyihin kahteen tutkimukseen, vuosina 1989/90 
tehtyyn perustutkimukseen ja vuonna 1993 tehtyyn välitutkimukseen. 
Kertomuksessa arvioidaan lisäksi, missä määrin ensimmäisen kertomuksen 
johtopäätökset on otettu huomioon, ja annetaan suuntaviivoja tuleville 
tutkimuksille, erityisesti vuoden 1997 jälkeen tehtäville. 
Asiak. SEC (92) 2084 lopull. 
J(L 
TIIVISTELMÄ 
1. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 liitteen II mukaisesti maatilojen 
rakennetutkimusten tulokset tallennetaan, käsitellään ja levitetään Eurofarm-
järjestelmän kautta, jonka komissio perustaa. Asetuksen 13 artiklassa määrätään, 
että joka kolmas vuosi ja ensimmäisessä vaiheessa viimeistään 31 päivään 
joulukuuta 1992 mennessä komissio antaa neuvostolle kertomuksen Eurofarm-
hankkeen toiminnasta. Komissio myös tekee ehdotukset mahdollisista muutoksista 
asetukseen 571/88. Ensimmäinen kertomus annettiin neuvostolle vuonna 19921. 
Tämä on toinen kertomus. 
2. Eurofarm-järjestelmä koostuu tietopankkijärjestelmästä, johon kuuluu anonyymejä 
yksikkötietoja käsittävä tietopankki ja taulukkotietojen tietopankki, jota tilastojen 
käyttäjät voivat käyttää, sekä käsittelyohjelmisto. Tietopankkijärjestelmän sisältö 
määritellään asetuksen 571/88 liitteessä, ja sitä kuvaillaan ensimmäisessä 
Eurofarm-kertomuksessa. 
3. Käsittelyohjelmiston päätoimintojen kehittäminen oli suurimmaksi osaksi saatu 
päätökseen ensimmäistä Eurofarm-kertomus annettaessa. Tärkeimmät 
yksityiskohdat ilmenevät mainitusta kertomuksesta. Vuosien 1989/90 ja 1993 
tutkimuksista saatujen yksikkötietojen tallennuksessa, näiden tietojen 
täydellisyyden ja luotettavuuden tarkistamisessa sekä niiden muuntamisessa 
taulukkotuloksiksi, joiden avulla tilastojen luottamuksellisuus voidaan taata, ei 
näin ollen ilmennyt merkittäviä vaikeuksia. 
4. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset pitävät entistä tärkeämpänä tilastojen 
luottamuksellisuuden takaamista. Käsittelytoimintojen jatkokehitystyössä pyrittiin 
siksi kaikin tavoin ottamaan huomioon jäsenvaltioiden edustajien huolet 
yksikkötietojen fyysisestä suojaamisesta luvattomalta käytöltä ja julkaistuihin 
taulukkotietoihin sisältyvien, yksittäisiä maatiloja koskevien tietojen 
tunnistettavuuden ehkäisemisestä. 
5. Koska Eurofarm-järjestelmä on erityisesti suunniteltu maatilojen 
rakennetutkimusten tulosten käsittelemiseen, tutkimuksiin tehtävät muutokset 
johtavat väistämättä Eurofarm-järjestelmän muuttamiseen. Vuoden 1992 jälkeen 
on jouduttu tekemään seuraavat muutokset: 
rakennetutkimusten ominaisuusluettelon muuttaminen; 
vakiotaulukko-ohjelman muuttaminen/yksinkertaistaminen; 
taulukoiden johdonmukaisuuden tarkistaminen (taulukoiden keskinäisen ja 
sisäisen yhdenmukaisuuden testaaminen) hyväksymismenettelyn 
yksinkertaistamiseksi; 
variaatiokertoimen (suhteellinen keskivirhe) laskeminen ositetulle otannalle 
(entisen satunnaisotannan sijaan); 
pyöristysmenettelyn muuttaminen; 
typologian sopeuttaminen yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksiin, 
l Asiak. SEC(92) 2084 lopullinen 
ii» 
suhteellisen keskivirheen (ositettu otanta) laskemismenettelyn vaikutus 
FILTER-ohjelmaan, jolla ylläpidetään tilastojen luottamuksellisuutta. 
6. Maatilojen rakennetutkimukset ovat sekä kustannuksiltaan kalliita että erittäin 
suuritöisiä. Panostus on kuitenkin perusteltu, sillä tutkimustulokset tarjoavat 
välttämättömät perusteet päätöksenteolle sekä yhteisön että kansallisen 
maatalouspolitiikan linjauksissa. Siksi on erittäin tärkeää, että tutkimustulokset 
saadaan mahdollisimman nopeasti käyttäjien ulottuville. Pitkän viiveen jälkeen 
julkaistavat tulokset ovat saattaneet jo menettää suuren osan informaatioarvostaan. 
Vuosina 1989/90 tehdyn maatilojen rakennetutkimuksen kaikkia jäsenvaltioita (ja 
EUR-12:a) koskevat tulostaulukot olivat käytettävissä vasta 31 kuukautta 
viimeisimmän yksikkötietojen toimitusmääräajan umpeutumisen jälkeen. 
Jäsenvaltioiden kuulemiseen liittyvien hallinnollisten ja teknisten menettelytapojen 
yksinkertaistaminen paransi tilannetta, ja vuoden 1993 tutkimuksen tulokset saatiin 
julkaistuksi 11 kuukauden kuluttua. 
Tutkimustulokset voitaisiin julkaista vielä nopeammin, jos jäsenvaltioiden 
toimivaltaiset toimielimet pystyisivät pitämään kiinni yksikkötietojen 
toimitusmääräajoista, toimittamaan "puhtaat" tiedot heti ensimmäisellä kerralla ja 
toimittamaan samalla kertaa myös tarkistetut tarkistustaulukot. Näin 
lyhennettäisiin merkittävästi julkaisuviivettä. 
7. Neuvoston maataloustilastotyöryhmän (marraskuussa 1992 annetun ensimmäisen 
Eurofarm-kertomuksen antamisen jälkeen) tekemien johtopäätösten mukaisesti 
komissio on ryhtynyt jatkotoimiin seuraavin tuloksin: 
7.1. Yhteistyössä maataloustilastokomitean toimivaltaisen työryhmän kanssa komissio 
on laatinut ehdotuksen neuvoston asetukseksi. Siinä ehdotetaan, että asetuksen 
571/88 voimassaoloaikaa pidennetään kymmenellä vuodella ja että kyseisen 
ajanjakson aikana suoritetaan uusi perustutkimus (1999/2000) ja kolme 
välitutkimusta (2003,2005, 2007). 
7.2. Seuraavan perustutkimuksen (1999/2000) yhteydessä komissio aikoo ottaa 
uudelleen esille kysymyksen yhteisen osa-aluetason tietojärjestelmän luomisesta. 
Esimerkiksi seuraavassa perustutkimuksessa tutkittavien ominaisuuksien 
luettelossa on tarkoitus tilastoida myös, millä tavoitevyöhykkeellä maatila sijaitsee. 
7.3. Neuvoston työryhmän ehdottamissa neuvotteluissa Saksan viranomaisten ja 
Eurostatin välillä on päädytty siihen tulokseen, että Saksa on valmis toimittamaan 
yksikkötiedot tulevaisuudessa (vuoden 1997 tutkimuksesta alkaen), jos tarvittavat 
oikeudelliset edellytykset luodaan. 
7.4. Suunnitellussa asetuksen 571/88 muutoksessa, joka koskee vuoden 1997 jälkeen 
tehtäviä maatilojen rakennetutkimuksia, otetaan asianmukaisesti huomioon 
Eurofarm-työn taloudelliset toimintaedellytykset. 
7.5. Ehdotusta, että Eurostatiin luotaisiin kansallisella tasolla puoliksi yhteen koottujen 
tietojen osatietokanta, johon jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla olisi 
suorakäyttöoikeus, ei ole toistaiseksi viety eteenpäin. Komissiolla on edelleen 
suuria epäilyksiä tämän ehdotuksen suhteen, sillä hanke olisi ilmeisesti ristiriidassa 
Eurofarm-järjestelmälle esitettyjen tiukkojen tietosuojavaatimusten kanssa. 
8. Kokemukset yhteisön maatilojen rakennetutkimuksista ovat osoittaneet, että 
tutkimusohjelma ja tutkimusmenetelmät olisi säilytettävä mahdollisimman 
muuttumattomina. Mitä tulee vuoden 1997 jälkeisiin tutkimuksiin, 
tutkimusohjelmaa ja menetelmiä tulisi muuttaa vain, jos maatalouden uusi kehitys, 
maatalousteknologia tai yhteisen maatalouspolitiikan linjanmuutokset tekevät 
muutokset välttämättömiksi. 
SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto: 
2. Eurofarm-järjestelmän osien edelleen kehittäminen 
2.1 Eurofarm-järjestelmän osat 
2.2 Yksikkötietojen luottamuksellisuuden varmistaminen 
2.3 Muutokset tietokoneohjelmissa vuosien 1993 ja 1995 rakennetutkimusten 
perusteella 
2.3.1 Ominaisuusluettelon muutokset 
2.3.2 Taulukoiden johdonmukaisuuden tarkistaminen sekä vakio-
taulukko-ohjelman ja hyväksymismenettelyn yksinkertaistaminen 
2.3.3 Variaatiokertoimen (suhteellinen keskivirhe) laskeminen 
2.3.4 Pyöristysmenettelyn muuttaminen 
2.3.5 Typologian sopeuttaminen yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksiin 
2.3.6 Suhteellisen keskivirheen (ositettu otanta) laskemismenettelyn 
vaikutus FILTER-ohjelmaan ja vakiotaulukoiden laskentaohjelmaan 
3. Maatilojen rakennetta vuosina 1989/90 ja 1993 koskevien yhteisön tilastotietojen 
keruun tulosten toimittaminen, käsittely ja levittäminen 
3.1 Tutkimustulosten toimittaminen 
3.2 Yksikkötietojen luotettavuuden ja täydellisyyden tarkistus 
3.3 BDT-vakiotaulukoiden laatiminen ja niiden julkaisumenettely 
3.4 Tutkimusten tulostaulukoiden levittäminen 
3.5 Päätelmät 
4. Komission ensimmäisessä kertomuksessa neuvostolle (marraskuu 1992) esitettyihin 
päätelmiin perustuvat toimenpiteet 
4.1 Seuraava perustutkimus 
4.2 Yhteisen osa-aluetason tietojärjestelmän luominen 
4.3 Eurofarm ja Saksan liittotasavallan erityistilanne 
4.4 Eurofarm-projektin rahoitus ja kehitys 
4.5 Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorakäyttöoikeus niihin 
tietoihin, jotka on puoliksi koottu yhteen kansallisella tasolla 
4.6 Muita kysymyksiä 
5. Neuvoston asetukseen (ETY) N:o 571/88 tarvittavat muutokset 
5.1 Johdanto 
5.2 Oikeudellisten perusteiden voimassaoloaika 
5.3 Seuraavan perustutkimuksen viitevuosi 
5.4 Tutkimusten jaksotus 
5.5 Ominaisuusluettelo 
5.6 Yhteisen maatilaluokitusjärjestelmän (typologian) muuttaminen 
5.7 Tutkimustulosten alueellinen erittely 
5.8 Tutkimuskustannusten yhteisörahoitus 
1. Johdanto: 
Neuvoston 29 helmikuuta 1988 annetulla asetuksella (ETY) N:o 571/88n säädetään neljästä 
yhteisön maatilojen rakennetta koskevasta tilastotietojen keruusta, jotka järjestetään vuosien 1988 
ja 1997 välillä. Tämän asetuksen liitteen II mukaan näiden tutkimusten tulokset tallennetaan, 
käsitellään ja levitetään komission perustaman Eurofarm-järjestelmän kautta. Asetuksen 13 
artiklassa määrätään, että komission tulee joka kolmas vuosi ja ensimmäisessä vaiheessa 31 
päivään joulukuuta 1992 mennessä antaa neuvostolle kertomus Eurofarm-projektin toiminnasta. 
Komissio myös tekee ehdotukset mahdollisista muutoksista asetukseen N:o 571/88. 
Ensimmäinen kertomus annettiin neuvostolle vuonna 19922> Tämä on toinen kertomus. Siinä 
annetaan yleiskatsaus Eurofarm-järjestelmän teknisestä kehityksestä ja niistä kahdesta 
tietojenkeruusta, joiden tulokset käsiteltiin Eurofarm-järjestelmässä: vuosien 1989/90 
perustutkimuksesta ja vuoden 1993 välitutkimuksesta. Kertomus sisältää myös tietoja siitä, missä 
määrin ensimmäisen kertomuksen johtopäätökset on otettu huomioon. Kertomuksessa myös 
annetaan viitteitä tulevia tietojen keruita varten, erityisesti vuoden 1997 jälkeen tapahtuvien 
keruiden osalta. 
2. Eurofarm-järjestelmän osien edelleen kehittäminen 
2.1 Eurofarm-järjestelmän osat 
Eurofarm-järjestelmässä on 
tietopankkijärjestelmä, joka koostuu 
yksikkötietopankista, joka sisältää anonyymejä yksikkötietoja ja 
taulukkotietopankista, joka on tilaston käyttäjien käytettävissä, 
sekä 
käsittelyohjelmistosta. 
Tietopankkijärjestelmän osat on määritelty asetuksen N:o 571/88 liitteessä ja kuvailtu 
ensimmäisessä Eurofarm-kertomuksessa. 
Käsittelyohjelmiston päätoimintojen kehittäminen oli suurimmaksi osaksi saatu päätökseen 
ensimmäistä Eurofarm-kertomusta annettaessa. Tärkeimmät yksityiskohdat ilmenevät mainitusta 
kertomuksesta. Vuosien 1989/90 ja 1993 tutkimuksista saatujen yksikkötietojen tallennuksessa, 
näiden tietojen täydellisyyden ja luotettavuuden tarkistamisessa sekä niiden muuntamisessa 
taulukkotuloksiksi, joiden avulla tilastojen luottamuksellisuus voidaan taata, ei näin ollen ilmennyt 
merkittäviä vaikeuksia. 
2.2 Yksikkötietojen luottamuksellisuuden varmistaminen 
Työn edistyessä kävi yhä selvemmäksi, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset pitivät 
entistä tärkeämpänä tilastojen luottamuksellisuuden turvaamista. Käsittelytoimintojen 
jatkokehitystyössä pyrittiin siksi kaikin tavoin ottamaan huomioon jäsenvaltioiden edustajien 
n EYVL N:o L 56, 2.3.1988, s. 1 
2> Asiak. SEC(92) 2084 lopullinen 
huolet yksikkötietojen fyysisestä suojaamisesta luvattomalta käytöltä ja julkaistuihin 
taulukkotietoihin sisältyvien, yksittäisiä maatiloja koskevien tietojen tunnistettavuuden 
ehkäisemisestä. 
Fyysisen tietosuojan tavoitteena on varmistaa, että yksikkötiedot suojataan kaikenlaiselta suoralta 
levittämiseltä ja väärinkäytöltä. Kyseessä on siis kaikenlaisen luvattoman käytön estäminen. 
Eurostatin työjärjestelyt ja tietojenkäsittelyjärjestelmän toiminnot takaavat tällaisen suojan, koska 
käyttöoikeuksia annetaan vain hyvin pienelle määrälle erityisesti valtuutettuja henkilöitä. 
Toimenpiteet tilastojen luottamuksellisuuden ylläpitämiseksi tähtäävät tulostaulukoissa olevien 
yksikkötietojen epäsuoran levittämisen estämiseen. Käsittelyohjelmat (FILTER-ohjelmat) on 
kehitetty tulosten pyöristämiseksi ja niiden poistamiseksi, jos kentän arvojen lukumäärä on liian 
pieni, sekä sellaisten taulukkokenttien löytämiseksi ja poistamiseksi, joissa jotkut harvat suuret 
yritykset ovat vallitsevia. Tämän lisäksi DERIV-ohjelmalla voidaan estää poistettujen arvojen 
johtaminen erotusten avulla. Nämä ohjelmat on erityisesti sovitettu Eurofarmin tarpeisiin. 
Ohjelmat, joilla osaltaan ylläpidetään tilastojen luottamuksellisuutta, on erityisesti suunniteltu 
maatilojen rakennetutkimusten ja Eurofarm-järjestelmän tarpeisiin. Tavoitteisiin nähden ohjelmat 
ovat riittäviä. Muille aloille siirrettäessä tämä malli voisi kuitenkin osoittautua riittämättömäksi. 
2.3 Muutokset tietokoneohjelmissa vuosien 1993 ja 1995 rakennetutkimusten perusteella 
Koska Eurofarm-järjestelmä on erityisesti suunniteltu maatilojen rakennetutkimusten tulosten 
käsittelemiseen, tutkimuksiin tehtävät muutokset johtavat väistämättä Eurofarm-järjestelmän 
muuttamiseen. Vuoden 1992 jälkeen on jouduttu tekemään seuraavat muutokset: 
rakennetutkimusten ominaisuusluettelon muuttaminen; 
vakiotaulukko-ohjeiman muuttaminen/yksinkertaistaminen; 
taulukoiden johdonmukaisuuden tarkistaminen (taulukoiden keskinäisen ja sisäisen 
yhdenmukaisuuden testaaminen) hyväksymismenettelyn yksinkertaistamiseksi; 
variaatiokertoimen (suhteellinen keskivirhe) laskeminen ositetulle otannalle (entisen 
satunnaisotannan sijaan); 
pyöristysmenettelyn muuttaminen; 
typologian sopeuttaminen yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksiin; 
suhteellisen keskivirheen (ositettu otanta) laskemismenettelyn vaikutus FILTER-ohjelmaan, 
jolla ylläpidetään tilastojen luottamuksellisuutta. 
2.3.1 Ominaisuusluettelon muutokset 
Jäsenvaltioiden toimivaltaiset toimielimet, PO VI (Maatalous) ja Eurostat ovat kaikki periaatteessa 
yksimielisiä siitä, että pitkien aikasarjojen varmistamiseksi sekä tiedon keruu- ja 
käsittelykustannusten rajoittamiseksi tulisi tutkimuksen ominaisuusluettelon rakenteen ja sisällön 
mahdollisuuksien mukaan pysyä samana tutkimuksesta toiseen. Yhteisen maatalouspolitiikan 
uudistus ja muuttuvat tuotantomenetelmät Euroopassa merkitsevät kuitenkin sitä, että 
ominaisuusluetteloa täytyy jonkin verran mukauttaa uusien tilastotietovaatimusten takia. Myös 
nämä muutokset täytyy ottaa huomioon Eurofarm-järjestelmässä. 
2.3.2 Taulukoiden johdonmukaisuuden tarkistaminen sekä vakiotaulukko-ohjeiman ja 
hyväksymismenettelyn yksinkertaistaminen 
Kun toimivaltaiset viranomaiset ovat pidättäneet itsellään oikeuden tulla kuulluksi ennen jokaista 
suunniteltua taulukon julkaisemista, ne ovat ottaneet itselleen merkittävän työtaakan, jos ne 
haluavat tarkistaa jokaisen niille esitettävän taulukon. Useat jäsenvaltiot ovat siksi ehdottaneet 
vakiotaulukko-ohjeiman yksinkertaistamista. Komissio on täyttänyt nämä toiveet niin pitkälle, kuin 
se tällä hetkellä on mahdollista. On kuitenkin olemassa rajoituksia. Seuraavat seikat on otettava 
huomioon: 
Tilastojen käyttäjät ovat erittäin kiinnostuneita aikasarjoista. Aikaisempien tutkimusten 
vakiotaulukoiden jatkuvuus on tästä syystä varmistettava. 
Kaikilla vakiotaulukko-ohjelmaan tehtävillä muutoksilla on laajoja ja kalliita seurauksia 
Eurofarmin käsittelyohjelmaan. Kun otetaan huomioon Eurofarm-ryhmän työvoiman ja 
taloudellisten resurssien puute, muutokset eivät ole tällä hetkellä mahdollisia. 
Yhteisen maatalouspolitiikan uudistukset vaativat entistä yksityiskohtaisempia rakennetietoja. 
Ensi sijassa tarvitaan kuitenkin yksityiskohtaisempaa ja monipuolisempaa tilastotietoa, joka 
on saatavissa oikeaan aikaan ja säännöllisin väliajoin (esim. kesannosta ja maatalouden 
työvoimasta), jotta maatalouspoliittiset päätökset voidaan tehdä siten, että ne perustuvat 
oikeisiin tietoihin edellytyksistä, taloudellisista seurauksista ja tulevasta vaikutuksesta 
maatalouden rakenteeseen ja tällä tavoin mahdolliseen maataloustuloon. Tällainen tieto tulee 
yhä tärkeämmäksi erityisesti alueellisella tasolla. 
Mitä vähemmän vakiotaulukoita on tilastojen käyttäjien saatavissa, sitä useammin lienee 
odotettavissa ad hoe -taulukoita koskevia pyyntöjä, mikä merkitsee sitä, että jäsenvaltioiden 
toimivaltaisten viranomaisten (hyväksymismenettelyn mukaisesti) ja Eurofarm-ryhmän 
työtaakka kokonaisuutena pienenisi luultavasti hyvin vähän. 
Eurofarm-ryhmä on kehittänyt ohjelmia sekä taulukoiden sisäisen että niiden välisen 
yhdenmukaisuuden tarkistamiseksi, jotta jäsenvaltioiden työmäärää hyväksymismenettelyn 
yhteydessä voidaan vähentää. Näitä testejä laajennettiin myöhemmin koskemaan myös niitä 
tarkistustaulukoita, jotka jäsenvaltioiden on lähetettävä yksikkötietojen mukana Eurostatille. 
Jäsenvaltioiden tarvitsee tämän takia vain tarkistaa huolellisesti tarkistustaulukot (jotka sisältävät 
kaikki tärkeät perustiedot), kun ne lähettävät yksikkötiedot eteenpäin. Tämän jälkeen Eurostat 
tarkistaa yhdenmukaisuuden vakio- ja tarkistustaulukoiden välillä. 
Jäsenvaltioiden kanssa sovittiin, että tarkistustaulukoiden kanssa yhtäpitäviä vakiotaulukkotuloksia 
olisi pidettävä virallisina. Tämä menettely, joka mahdollistaa sen, että suuri määrä taulukoita 
voidaan tarkistaa tietokoneohjelmien avulla, on yksinkertaistanut julkaisumenettelyä 
huomattavasti. 
2.3.3 Variaatiokertoimen (suhteellinen keskivirhe) laskeminen 
Otantatutkimuksissa Eurofarm-järjestelmä laskee taulukkoarvot (field occupancy) ja suhteellisen 
keskivirheen jokaiselle taulukkotuloskentälle, jotta tulosten tilastollista luotettavuutta voidaan 
arvioida. Koska on havaittu, että satunnaisotannan suhteellisen keskivirheen käyttö voi johtaa 
virheellisiin johtopäätöksiin ja koska jäsenvaltiot (Kreikkaa lukuun ottamatta) käyttävät ositettua 
otantaa, Eurofarm laskee nykyään ositetun otannan suhteellisen keskivirheen. Jäsenvaltiot 
toimittavat tarvittavat tiedot ositetusta otannasta. 
2.3.4 Pyöristysmenettelyn muuttaminen 
Taulukkokenttä sisältää tavallisesti tapausten lukumäärän (esim. yritysten lukumäärän) tai 
muuttujan arvon (esim. naiden yritysten kokonaismaatalousalan). 
Pysyvä maatalousrakennetyöryhmä oli alunperin sitä mieltä, että yhteenlaskettuja lukumääriä (ja 
vastaavaa keskiarvoa, esim. keskimääräinen maanviljelysala yritystä kohti) pyöristettäisiin 
mahdollisimman vähän, mikä tarkoitti sitä, että joissakin tapauksissa oli tehtävä yksikkötietoihin 
suurempia muutoksia, jotta yhteissumma pysyisi muuttumattomana. Kokemus on kuitenkin 
osoittanut, että on järkevämpää muuttaa tapausten lukumäärää ja muuttujien arvoja (sekä 
yksikköarvoja että yhteissummia) erikseen ja mahdollisimman vähän ja hyväksyä se, että 
pyöristettyihin tietoihin perustuva keskiarvo (muuttujien ja tapausten lukumäärän) voi jossain 
määrin erota keskiarvosta ennen pyöristystä. 
2.3.5 Typologian sopeuttaminen yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksiin 
Typologian sopeuttaminen yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksiin oli välttämätöntä seuraavien 
seikkojen takia: 
muutokset ominaisuusluettelossa: vuodesta 1995 lähtien rakennetutkimuksessa käytetään 
uusia luokkia kesannon tilastoimiseksi; 
muutokset luokittelujärjestelmässä: maatalousyleisryhmä " 1. Peltoviljelyyn erikoistuneet tilat" 
on nyt jaettu alaryhmiin "13. Viljaan sekä öljysiemen- ja valkuaiskasveihin erikoistuneet tilat 
" sekä "14. Yleistä peltoviljelyä harjoittavat tilat". 
2.3.6 Suhteellisen keskivirheen (ositettu otanta) laskemismenettelyn vaikutus FILTER-
ohjelmaan ja vakiotaulukoiden laskentaohjelmaan 
Siirtyminen satunnaisotannan suhteellisesta keskivirheestä ositetun otannan suhteelliseen 
keskivirheeseen vaikutti FÏLTER-ohjelmaan, jota käytetään tulostaulukoiden luottamuksellisuuden 
varmistamiseen ja otantatutkimusten tulostaulukoiden luotettavuuden tarkistamiseen. FILTER-
ohjelmaa oli tarkistettava tämän mukaisesti. Myös vakiotaulukoiden laskentaohjelmaan oli tehtävä 
huomattavia muutoksia. 
3. Maatilojen rakennetta vuosina 1989/90 ja 1993 koskevien yhteisön tilastotietojen 
keruun tulosten toimittaminen, käsittelyjä levittäminen 
3.1 Tutkimustulosten toimittaminen 
Neuvoston asetuksen N:o 571/88 liitteessä II olevan kohdan 5 mukaisesti yksikkötiedot lähetetään 
Eurostatiin noudattaen määräaikoja, joista keskustellaan toimivaltaisessa työryhmässä ja jotka 
vahvistetaan komission päätöksellä pysyvän maataloustilastokomitean kannanoton jälkeen. TäDöin 
käytetään yhtenäistä, Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden 
kanssa määrittelemää koodia. 
Määräajat tutkimustulosten toimittamiselle määritettiin 1989/90 perustutkimuksen osalta 
komission päätöksessä 89/652/ETY1 > ja 1993 tutkimuksen osalta komission päätöksessä (ETY) 
93/502/ETY2). 
Kaikki jäsenvaltiot suorittivat 1989/90 perustutkimuksen ja 1993 tutkimuksen ennakoitujen 
tutkimusjaksojen kuluessa, mutta vain muutama jäsenvaltio lähetti tutkimustulokset Eurostatiin 
hyvissä ajoin. Pisimmät viiveet (yksittäistapauksissa jopa 12 kuukautta) sattuivat 1989/90 
perustutkimuksessa. 
3.2 Yksikkötietojen luotettavuuden ja täydellisyyden tarkistus 
Kun yksikkötiedot on toimitettu, Eurofarm-ryhmä tarkistaa niiden luotettavuuden ja 
täydellisyyden. Huomattavia lisäviiveitä sattui, koska useimpien jäsenvaltioiden toimittamat 
yksikkötiedot olivat enemmän tai vähemmän virheellisiä. Selvät järjestelmälliset virheet korjattiin 
suoraan Eurofarm-järjestelmään yhteisymmärryksessä kansallisten tilastoviranomaisten kanssa, jos 
virheen syy oli tiedossa. Kaikissa muissa tapauksissa Eurostatin oli pakko pyytää uutta 
tietonauhaa. Ennen kuin Eurostat sai "puhtaat" tiedot, oli joissakin tapauksissa tämän vuoksi 
sattunut enimmillään 30 kuukauden viiveitä. 
Eurostat oli antanut kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön testausohjelman (COBOL), jotta ne voisivat 
tarkistaa yksikkötiedot ennen niiden toimittamista Eurostatille. Eurostatille ilmoitettiin, että kaikki 
jäsenvaltiot eivät voineet asentaa näitä ohjelmia tietojärjestelmiinsä. Tämän lisäksi vain kolme 
jäsenvaltiota toimitti 1989/90 perustutkimuksessa ne tarkistustaulukot, jotka määritellään 
asetuksen N:o 571/88 liitteessä II olevassa 9 kohdassa. Lisäksi kolme muuta jäsenvaltiota toimitti 
taulukot 1993 tutkimuksen osalta. On huomion arvoista, että tarkistustaulukoita toimittaneiden 
jäsenvaltioiden yksikkötiedoissa ei ollut mainittavia virheitä. 
Toimivaltaisessa pysyvässä työryhmässä keskusteltiin yksityiskohtaisesti näistä vaikeuksista ja siitä 
huomattavasta lisätyöstä, joka Eurofarm-ryhmälle aiheutui myöhästyneistä tai virheellisistä 
yksikkötiedoista. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten edustajia pyydettiin tekemään 
yksikkötietojen siirto Eurofarm-tiedostorakenteeseen suurella huolella, tarkistamaan nämä tiedot 
Eurofarm-testausohjelmalla ennen Eurofarmiin toimittamista ja tällöin käyttämään myös 
tarkistustaulukoita tarkistuksen apuvälineenä. 
Jäsenvaltioiden edustajia pyydettiin myös antamaan Eurostatin tietonauhoille etusija, siis olla 
viivyttelemättä niiden kokoamista siihen asti, että yksikkötiedot olisi arvioitu kansallisia tarpeita 
varten. 
3.3 BDT-vakiotaulukoiden laatiminen ja niiden julkaisumenettely 
Jos yksikkötietoja voidaan pitää "puhtaina" oikaisujen ja/tai selvennyksien jälkeen, Eurofarm-
ryhmä laatii BDT-vakiotaulukot niitä koskevien komission päätösten mukaisesti. Kuten jo on 
mainittu, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat pidättäneet itsellään oikeuden tulla 
kuulluksi ennen taulukoiden julkaisemista. Vakiotaulukoiden tarkistaminen on osoittautunut hyvin 
aikaavieväksi, vaikka toimivaltaisille viranomaisille annettiin tarkastusta helpottavaa laajaa 
aineistoa, esimerkiksi yksittäisten taulukkokenttien arvoista (overviews of individual tabular field 
occupancy), jokaisen taulukkokentän suhteellinen keskivirhe, johdonmukaisuustarkistusten 
1 EYVLN:oL 391, 30.12.1989, s. 42 
2 EYVL N:o L 236, 21.9.1993, s. 13 
10 
tulokset jne. Tämän aikaavievän menettelytavan vuoksi julkaisemisessa menetettiin paljon 
arvokasta aikaa, joissakin tapauksissa jopa 15 kuukautta. Kaikkien näiden viivytysten vuoksi EUR 
12:n tulostaulukot olivat saatavissa vasta marraskuussa 1995, siis 31 kuukautta yksikkötietojen 
viimeisen toimitusmääräjan (31 maaliskuuta 1993) jälkeen. Yhteisymmärrryksessä jäsenvaltioiden 
kanssa julkaisumenettelyä yksinkertaistettiin merkittävästi 1993 tutkimuksesta lähtien (katso tämän 
asiakirjan kohta 2.3.2). 
Myös 1993 rakennetutkimuksen tulosten toimituksissa oli huomattavia viiveitä. Voidaan kuitenkin 
todeta, että nämä viiveet eivät olleet yhtä vakavia kuin 1989/90 perustutkimuksen yhteydessä. 
Julkaistut EUR 12 -tulokset olivat siten saatavissa tammikuun lopussa 1996 eli 11 kuukautta 
yksikkötietojen toimittamisen viimeisen määräajan jälkeen (28 helmikuuta 1995). 
3.4 Tutkimusten tulostaulukoiden levittäminen 
Suorakäyttöyhteys etuoikeutetuille käytUUUfc 
Kun jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet Eurofarm-ryhmän laatimat 
vakiotaulukot, taulukkotiedot pannaan Eurofarm-järjestelmän "julkisesti" käytettävissä olevaan 
osaan (BDT-taulukkotietopankki). Taulukkotiedot ovat sen jälkeen kaikkien tiedon toimittajien 
(jäsenvaltioiden tilasto virastot ja maatalousministeriöt) ja pääosasto VI:n (maatalous) 
suorakäytössä tiedonsiirtoverkkojen välityksellä. Suorakäyttäjät voivat myös siirtää osia 
taulukoista kootakseen tietoja, jotka suoraan vastaavat niitä analyysejä, joita ne aikovat suorittaa. 
Julkaisut 
Alustavat tulokset 1989/90 perustutkimuksesta (perustutkimuksen suorittaminen kesti 
jäsenvaltiosta riippuen vuodesta 1988 vuoteen 1991) julkaistiin vuoden 1993 puolivälissä 
pikaraportin muodossa. Sitä seurasi lokakuussa 1995 laaja Eurostatin julkaisu, jossa esitettiin 
perustutkimusten tärkeimmät tulokset. 
Vuoden 1995 puolivälissä julkaistiin 1993 rakennetutkimuksen alustavat tulokset myös 
pikaraportin muodossa. 
MwtjuMsutayat 
Vuosien 1989/90 perustutkimuksen tulokset tulevat olemaan saatavissa myös CD-ROM -levyllä. 
Tulokset tutkimuksista vuodesta 1975 vuoteen 1987 ovat jo saatavissa CD-ROM -levyllä 
(aikaisemmin FSSRS-tietokannassa). 
Otteita Eurofarmin BDT-tietopankista voidaan toimittaa myös paperilla (listaukset), nauhalla tai 
levykkeellä. 
3.5 Päätelmät 
Maatilojen rakennetutkimukset ovat sekä kustannuksiltaan kalliita että erittäin suuritöisiä. 
Panostus on kuitenkin perusteltu, sillä tutkimustulokset tarjoavat välttämättömät perusteet 
päätöksenteolle sekä yhteisön että kansallisen maatalouspolitiikan linjauksissa. Siksi on erittäin 
tärkeää, että tutkimustulokset saadaan mahdollisimman nopeasti käyttäjien ulottuville. Pitkän 
viiveen jälkeen julkaistavat tulokset ovat saattaneet jo menettää suuren osan informaatioarvostaan. 
Monivuotinen kokemus on osoittanut, että yksikkötietojen käsittely Eurofarm-järjestelmässä 
kestää suhteellisen lyhyen ajan. 
11 
Esimerkiksi Italian osalta tarvittava aika on seuraava (1989/90 perustutkimus: noin 2,6 miljoonaa 
yritystä tutkittu, mikä vastaa 2,6 miljoonaa tietoa): 
täydellisyyden ja luotettavuuden tarkistus: noin yksi päivä (tietokoneaikaa); 
virheilmoitusten analysoiminen ja raportointi ISTAT:lle: tämä riippuu virheilmoitusten 
määrästä; 
BDT-taulukoiden laatiminen ja johdonmukaisuustestin suorittaminen: hieman alle kuukausi; 
BDT-taulukoiden tallennus Eurofarm-järjestelmän "yksityiseen" osaan: tämä tapahtuu 
taulukoiden laatimisen yhteydessä; 
BDT-taulukoiden siirto (hyväksymisen jälkeen) Eurofarm-järjestelmän "yksityisestä" osasta 
"julkiseen" osaan: noin 0,5 päivää; 
yhteensä (lukuun ottamatta virheilmoitusten analysointia): noin 1 kuukausi. 
Otantatutkimusten vaatimat ajat ovat hieman lyhyempiä kuin yllä mainitut. 
EUR 12 BDT-taulukot olivat käytettävissä: 
vuoden 1989 perustutkimuksen osalta: 31 kuukautta yksikkötietojen viimeisen 
toimitusmääräajan jälkeen; 
vuoden 1993 tutkimuksen osalta: 11 kuukautta yksikkötietojen viimeisen toimitusmääräajan 
jälkeen. 
Yllä oleva esitys osoittaa, että tutkimustulokset voisivat olla käytettävissä paljon aikaisemmin, jos 
jäsenvaltioiden toimivaltaiset toimielimet pystyisivät: 
pitämään kiinni yksikkötietojen toimittamisen määräajoista; 
toimittamaan "puhtaat" yksikkötiedot heti ensimmäisellä kerralla; 
toimittamaan tarkistetut tarkistustaulukot samalla kertaa ja 
selvästi lyhentämään julkaisumenettelyn vaatimaa aikaa. 
4. Komission ensimmäisessä kertomuksessa neuvostolle (marraskuu 1992) esitettyihin 
päätelmiin perustuvat toimenpiteet 
4.1 Seuraava perustutkimus 
Perustutkimus 1989/90 suoritettiin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 mukaisesti vuosien 
1988 ja 1991 välisellä ajanjaksolla. Tällä hyvin pitkällä ajanjaksolla osoittautui olevan monta 
huonoa puolta. Kuten oli pelättävissä, kesti pitkän aikaa, ennen kuin 1989/90 tutkimuksen tulokset 
olivat kaikkien jäsenvaltioiden käytettävissä (vuoden 1994 puoliväliin). Lisäksi tietojen 
vertailukelpoisuus on rajoitettu, koska yhteisön tasolle lasketut tulokset heijastavat tilannetta hyvin 
eri ajankohtina eri maissa. Ensimmäisessä Eurofarm-kertomuksessaan komissio esitti tästä syystä, 
että seuraavan perustutkimuksen (noin vuonna 2000) viiteajanjaksoa lyhennettäisiin yhteen 
vuoteen. Kokouksessaan 20 marraskuuta 1992 neuvoston maataloustilastotyöryhmä velvoitti 
12 
tämän vuoksi komission "toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistuakseen siitä, että 
muodollinen esitys tässä asiassa esitetään neuvostolle"1 >. 
Komission toimivaltaiset laitokset ovat tämän jälkeen (vuonna 1995) tehneet ehdotuksen 
neuvoston asetukseksi työasiakirjan muodossa pysyvän maataloustilastokomitean keskusteltavaksi. 
Tässä ehdotuksessa neuvoston asetukseksi ehdotetaan, että asetuksen 571/88 voimassaoloaikaa 
pidennetään kymmenen vuoden jaksolla ja että uusi perustutkimus (1999/2000) ja kolme 
väli tutkimusta (2003, 2005, 2007) suoritetaan tämän jakson aikana. 
Yllä mainittu ehdotus neuvoston asetukseksi on esitettävä neuvostolle viimeistään vuoden 1996 
puolivälissä. 
4.2 Yhteisen osa-aluetason tietojärjestelmän luominen 
Ensimmäisessä Eurofarm-kertomuksessaan komissio totesi, että tutkimustulosten maantieteellinen 
erittely, jota ehdotettiin asetuksessa 571/88, ei ollut riittävä saavuttamaan yhteenkoottu 
tilastollinen tieto alueista tai osa-alueista, jotka olivat suunnitteilla osaksi tiettyihin 
yhteisörahoitteisiin hankkeisiin, esim. tavoitteet 2 ja 5b. Ottaen huomioon ne tilastolliset 
vaatimukset, joita yhteisön aluepolitiikka asettaa, komissio loi tietojärjestelmän osa-aluetasolla 
(Eurostatissa) ja esitti siksi, että 1989/90 perustutkimuksen tuloksia käytettäisiin tähän 
tietojärjestelmään. Komissio esitti, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset laitokset tätä varten 
toimittaisivat Eurostatille joko 
vastaavan kuntakoodin jokaiselle yritykselle tai 
vastaavat tulostaulukot halutun osa-aluejaon mukaisesti, 
molemmissa tapauksissa perustuen yritysten perustutkimuksen 1989/90 yksikkötietojen 
perusteella. 
Neuvoston työryhmän kokouksessa 20 marraskuuta 1992 useat jäsenvaltiot esittivät tiettyjä 
varauksia tähän komission ehdotukseen. Jäsenvaltiot viittasivat erityisesti mahdollisiin vaikeuksiin 
ylläpitää tilastojen luottamuksellisuutta kerätyissä yksikkötiedoissa. 
Komission ehdotus kohtasi myös muita vaikeuksia, esim. hallinnollisia ja rahoitusvaikeuksia. 
Komissio aikoo tämän takia ottaa nämä kysymykset uudelleen esille seuraavan perustutkimuksen 
1999/2000 yhteydessä. Esimerkiksi seuraavassa perustutkimuksessa tutkittavien ominaisuuksien 
luettelossa on tarkoitus tilastoida myös, millä tavoitevyöhykkeellä maatila sijaitsee. 
4.3 Eurofarm ja Saksan liittotasavallan erityistilanne 
Asetuksen 571/88 liitteessä II olevien 6 ja 8.1 kohtien mukaisesti Saksa ei toimita yksikkötietoja 
BDT-taulukkotietopankkiin. Yhteisön hyväksyttyä yhteiset järjestelyt luottamuksellisen 
tilastotiedon suojelemiseksi (asetus 1588/901 >), ja ottaen huomioon ne toimenpiteet, joihin on 
ryhdytty Eurostatissa2) ja Eurofarmin puitteissa kerättyjen tilastotietojen luottamuksellisuuden 
ylläpitämiseksi, komissio on sitä mieltä, että Saksan liittotasavallalle myönnetty poikkeus 
1 Kertomus neuvoston työryhmän kokouksesta N:o 10272/92; AGRISTR 36 
1 Neuvoston asetus (ETY) N:o 1588/90,11.6.1990, EYVL N:o L 151,15.6.1990, s. 1 
2 Ks. myös Eurostatin käsikirja "Protection of confidential data in Eurostat", Luxemburg, maaliskuu 1994 
13 
(asetuksen 571/88 liitteessä n oleva 6 kohta) ei enää ole välttämätön. Useat neuvoston 
maataloustilastotyöryhmän kokoukseen osallistuneet valtuuskunnat olivat samaa mieltä. 
Ehdotetuissa neuvotteluissa Saksan viranomaisten ja Eurostatin välillä on päädytty siihen 
tulokseen, että Saksa on valmis toimittamaan yksikkötiedot tulevaisuudessa (vuoden 1997 
tutkimuksesta alkaen), jos oikeudelliset edellytykset luodaan, eli neuvoston asetusta 571/88 
vastaavasti muutetaan hyvissä ajoin (viimeistään kesän 1996 lopussa). 
4.4 Eurofarm-projektin rahoitus ja kehitys 
Ensimmäisessä Eurofarm-kertomuksessaan komissio totesi, että rahoitus Eurofarm-järjestelmän 
kehittämiselle ja hallinnolle ajanjaksolla 1989 -1998, joka oli määritetty asetuksessa 571/88, ei 
ollut riittävä. Vuosittain tarvittiin noin 400 000 ecun lisärahoitus. Koska Eurofarm-järjestelmää 
täytyy sopeuttaa kaikkiin rakennetutkimusten ja typologian muutoksiin, voidaan olettaa, että myös 
tulevaisuudessa vaaditaan huomattavia vuosittaisia rahoitusvaroja, jotta varmistettaisiin 
yksikkötietojen käsittely ja tutkimusten tulostaulukoiden levittäminen. 
Eurofarm-työn rahoitustarpeet pitäisi siksi ottaa asianmukaisesti huomioon, kun tehdään 
suunniteltuja muutoksia asetukseen 571/88 ottaen huomioon vuoden 1997 jälkeiset tietojen keruut 
maatalouden rakenteesta. 
4.5 Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorakäyttöoikeus niihin tietoihin, jotka 
on puoliksi koottu yhteen kansallisella tasolla 
Neuvoston työryhmän kokouksessa 20 marraskuuta 1992 esitettiin, että Eurostatiin luotaisiin 
tietojen osajoukko, jossa tiedot olisi puoliksi koottu yhteen kansallisella tasolla. Jäsenvaltioiden 
toimivaltaisilla viranomaisillla olisi siihen suorakäyttöyhteys. Useat valtuuskunnat tukivat esitystä, 
mutta osa valtuuskunnista esitti myös selviä epäilyjä. 
Esitystä ei ole toistaiseksi viety eteenpäin. Komissiolla on edelleen suuria epäilyksiä tämän 
esityksen suhteen, sillä hanke olisi ilmeisesti ristiriidassa Eurofarm-järjestelmälle esitettyjen 
tiukkojen tietosuojavaatimusten kanssa. 
4.6 Muita kysymyksiä 
Eräs valtuuskunta esitti, että kaikille suunnitelluille tutkimuksille luotaisiin perustelumenettely sen 
varmistamiseksi, että tilastotietoja kerättäisiin vain tarpeen mukaan ja sopivin aikavälein. 
Valtuuskunta oli myös sitä mieltä, että tietojen keruun raja (survey threshold) pitäisi määritellä 
uudelleen. 
Vuoden 1997 jälkeisiä tutkimuksia koskevan luonnoksen valmistelutyön yhteydessä 
maataloustilastokomitean toimivaltainen työryhmä keskusteli perusteellisesti maatalouden 
rakennetutkimusten merkityksestä, jaksotuksesta ja muista seikoista. 
5. Neuvoston asetukseen (ETY) N:o 571/88 tarvittavat muutokset 
5.1 Johdanto 
Kokemukset yhteisön maatalouden rakennetutkimuksista ovat osoittaneet, että tutkimusohjelma ja 
tutkimusmenetelmät olisi säilytettävä mahdollisimman muuttumattomina. Mitä tulee vuoden 1997 
jälkeisiin tutkimuksiin, tutkimusohjelmaa ja menetelmiä tulisi muuttaa vain, jos maatalouden uusi 
kehitys, maatalousteknologia tai yhteisen maatalouspolitiikan linjanmuutokset tekevät muutokset 
välttämättömiksi. 
14 
Komissio tulee siksi ehdottamaan neuvostolle, että neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 
voimassaoloaikaa pidennetään toisella kymmenellä vuodella. Komissio on tästä syystä laatinut 
luonnoksen neuvoston asetuksen 571/88 muuttamiseksi ja on esitellyt sen pysyvän 
maataloustilastokomitean työryhmälle1 > keskustelua varten. 
Työryhmän suuri enemmistö tukee tätä aloitetta. Useimmissa kysymyksissä on jo päästy 
yksimielisyyteen. 
Työryhmä painotti erityisesti seuraavia seikkoja: 
5.2 Oikeudellisten perusteiden voimassaoloaika 
Tähänastisten keskustelujen perusteella suuri enemmistö jäsenvaltioista puoltaa sitä, että vuoden 
1997 jälkeisten tutkimusten oikeudellisten perusteiden tulisi olla voimassa 10 vuotta. Komissio 
tulee siksi pyytämään neuvostoa ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin. 
5.3 Seuraavan perustutkimuksen viitevuosi 
Vaikka olisi toivottavaa sallia ainoastaan yksi viitevuosi seuraavassa perustutkimuksessa, useat 
jäsenvaltiot ovat korostaneet, että muita suuria tiedon keruita (esim. väestönlaskenta) on 
suunniteltu vuosituhannen vaihteeseen ja että tämä vaatii tiettyä joustoa. Selvä enemmistö 
jäsenvaltioista kannattaa sitä, että seuraava perustutkimus suoritettaisiin vuosina 1999/2000. Irlanti 
ja Kreikka suorittaisivat sen mieluummin vuonna 2001. 
5.4 Tutkimusten jaksotus 
Selvä enemmistö jäsenvaltioista kannattaa myös tähän asti käytettyä jaksotusta, siis sitä, että 
perustutkimus tehtäisiin vuosina 1999/2000 ja välitutkimukset vuosina 2003, 2005 ja 2007. 
Komissio tulee siksi esittämään tällaista järjestelyä neuvostolle. 
5.5 Ominaisuusluettelo 
Vakiintunut käytäntö, jonka mukaan jokaisen tutkimuksen ominaisuusluettelo vahvistetaan 
komission päätöksellä, kun on ensin kysytty toimivaltaisen työryhmän mielipidettä ja pysyvä 
maataloustilastokomitea on antanut lausuntonsa, on osoittautunut hyväksi, koska sen ansiosta 
yhteisen maatalouspolitiikan ja maatalouden tuotantomenetelmien muutoksiin voidaan vastata 
joustavalla tavalla. Komissio aikoo tästä syystä ehdottaa neuvostolle, että nämä järjestelyt pidetään 
sellaisenaan. Komissiolla on jäsenvaltioiden toimivaltaisten laitosten tuki. 
Maatalouden rakenteen tietojen keruut ovat laajimpia tutkimuksia eurooppalaisesta maataloudesta. 
Ne ovat työtä vaativia ja kalliita. Mahdollisuudet tutkia lisäominaisuuksia, esim. ympäristön tai 
ekologian alueilla, ovat siksi rajalliset. Monet jäsenvaltiot ovat toistuvasti korostaneet, että 
rakennetutkimuksia ei pitäisi kuormittaa ongelmallisilla kysymyksillä, jotka voisivat vaarantaa 
tiedonantajien halukkuuden osallistua tutkimuksiin ja myös saatujen tietojen luotettavuuden. 
Komission näkemys on sen vuoksi, että toimivaltainen työryhmä jatkossakin laatii 
ominaisuusluettelon tavanomaisella tarkkuudella ja ottaen huomioon kaikki olennaiset seikat. 
5.6 Yhteisen maatilaluokitusjärjestelmän (typologian)1 > muuttaminen 
1 Maatalouden rakennetilastoja käsittelevä työryhmä. 
1 Komission päätös 85/377/ETY, tehty 7 päivänä kesäkuuta 1985, yhteisön maatilatypologian perustamisesta 
15 
Useiden jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja maatalouspääosasto ovat toistuvasti 
esittäneet yhteisen typologian perusteellista muuttamista. Typologiaa täytyy yksinkertaistaa siten, 
että se olisi vähemmän riippuvainen yhteisen maatalouspolitiikan linjanmuutoksista. 
Komissio aikoo käsitellä näitä ehdotuksia mahdollisimman pian, ja mahdollisen typologian 
muutoksen yhteydessä myös sopeuttaa sen paremmin NACE:een. 
5.7 Tutkimustulosten alueellinen erittely 
Yhteisen maatalouspolitiikan uudistusten myötä ja aluepolitiikan käyttöön tarvitaan yhä enemmän 
rakennetilastoja, joissa alueellinen erittely on pitkälle vietyä. Komissio aikoo siksi ehdottaa 
lisäerittelyä tavoitevyöhykkeittäin seuraavassa perustutkimuksessa. Lisäksi toimivaltainen 
työryhmä tulee keskustelemaan kuntakoodien sisällyttämisestä ominaisuusluetteloon. 
5.8 Tutkimuskustannusten yhteisörahoitus 
Melkein kaikki jäsenvaltiot ovat neuvottelujen puitteissa toimivaltaisessa työryhmässä korostaneet, 
että tulevaisuudessa ei ole mahdollista tehdä yhteisön maatalouden rakennetutkimuksia kahden tai 
kolmen vuoden välein, ellei yhteisö rahoita osaa kustannuksista. Yhteisön rahoitusosuudella on 
suuri merkitys, koska näillä varoilla voidaan kattaa osa muuttuvista tutkimuskustannuksista, kuten 
tilapäisen tutkimushenkilöstön ja tietokoneiden kustannukset. Jäsenvaltiot ovat myös sitä mieltä, 
että yhteisön osarahoitus on perusteltua, koska rakennetutkimukset palvelevat erityisesti komission 
tietotarpeita. Esimerkkeinä tästä mainitaan kerättyjen maatalouden työvoimatietojen 
yksityiskohtaisuus ja tutkimustulosten pitkälle viety alueellinen erittely. 
16 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 370 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
H 17 03 
Luettelonumero : CB-C0-96-373-FI-C 
ISBN 92-78-07275-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
j?