EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
KOM(95) 73 lopull 
Bryssel, 08.03.1995 
Komission tiedonanto neuvostolle 
EUROOPPA JA JAPANI: SEURAAVAT SIIRROT 

A 
SISÄLLYSLUETTELO 
1. JOHDANTO 
2. MUUTTUVA TOIMINTAYMPÄRISTÖ 
3. NYKYISTEN SUHTEIDEN ARVIOINTI 
4. YHDYSVALTOJEN JA EUROOPAN UNIONIN JAPANIN-POLITIIKKOJEN 
TEHOKKUUDEN VERTAILU 
5. POLIITTISET SUHTEET 
5.1 Ehdotukset 
6. , TALOUSSUHTEET 
6.1 Kauppa- ja investointivirrat 
6.2 Markkinoille pääsyn alakohtaiset kysymykset 
6.3 Markkinoille pääsyn rakenteelliset kysymykset 
6.4 Kaupan arviointijärjestelmä (TAM) 
6.5 Sääntelyn purkamista koskeva vuoropuhelu 
6.6 Investoinnit 
6.7 Palvelujen kauppa 
6.8 Viennin edistäminen 
6.9 Teollisuuden yhteistyö 
6.10 Tutkimus ja kehittäminen 
6.11 Jäsenvaltioiden ja Euroopan liike-elämän osallistuminen 
6.12 Tiedollinen epätasapaino 
6.13 Makrotaloudelliset kysymykset 
6.14 Tietoyhteiskunta 
6.15 Ehdotukset 
7 MUIDEN ALOJEN YHTEISTYÖ 
8 PÄÄTELMÄT 
Liite I Tilastot 
Liite II Markkinoille pääsyn kehitys vuosina 1993 ja 1994 
Liite III Komission ja Japanin yhteistyön nykyinen kehys 
~L 
Komission tiedonanto neuvostolle 
Eurooppa ja Japani: Seuraavat siirrot 
1. JOHDANTO 
Japani on muuttumassa. Uusi sukupolvi on astumassa esiin 
kysyen, mikä merkitys maalla on maailmassa kylmän sodan pää­
tyttyä. Kulttuuri muuttuu tekniikan ja matkailun lisätessä 
ulkoisten tekijöiden vaikutusta Japanissa. Puoluepoliittinen 
järjestelmä on muuttumassa, ja kuluttajien vaikutusvalta on 
selvästi lisääntynyt, samoin kuin pyrkimys muuttaa byrokraat­
tinen järjestelmä herkemmäksi kansanvallan tahdolle. Ja­
panissa ollaan kiinnostuneita sääntelyn purkamisesta vastauk­
sena tarpeeseen lisätä kilpailua, jotta Japanin liike-elämä 
voi sopeutua jenin korkeaan arvoon. 
Myös unioni on muuttumassa. Maastrichtin sopimuksen voimaan­
tulon johdosta yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa on 
kehitettävä. Unioni on toteuttanut sisämarkkinat ja äskettäin 
laajentunut kolmen uuden jäsenvaltion liityttyä siihen. Se 
valmistautuu Euroopan talous- ja rahaliittoon EMUun sekä tule­
vaan laajentumiseen Keski- ja Itä-Euroopan maihin. 
Meillä on paljon yhteistä. Euroopan unioni ja Japani ovat 
teollistuneita kansanvaltoja, jotka joutuvat kohtaamaan maail­
man talouksien keskinäisen riippuvuuden haasteet. Vakaa, 
monevälinen talousjärjestelmä sekä maailmanlaajuisen turvalli­
suuden ylläpitäminen ovat meille yhteinen keskeinen etu. Sekä 
Euroopan unioni että Japani kehittävät uusia uiko- ja turval­
lisuuspolitiikan lähestymistapoja, joissa kytkennät Yhdysval­
toihin ovat edelleen lujat mutta eivät jatkuvasti läsnä. 
Kumpikin osapuoli pyrkii rakentaviin suhteisiin Venäjän ja 
Kiinan sekä Aasian eri osien kanssa. Molemmat joutuvat koh­
taamaan kansainvälisillä markkinoilla lukuisien uusien kilpai­
lijoiden asettamat kilpailukyvyn säilyttämisen haasteet. 
Lisäksi kumpikin osapuoli ponnistelee eri tavoin kehittääkseen 
itselleen poliittisen merkityksen, joka on oikeassa suhteessa 
niiden taloudelliseen painoarvoon. 
Sisäiset ja kansainväliset muutokset yhdessä tarjoavat Eu­
roopan unionille tilaisuuden kehittää edelleen Japanin-suhtei­
taan. Nämä perustuvat vuoden 1991 julistukseen sekä kesä­
kuussa 1992 tehtyihin neuvoston päätelmiin. Japanin-poli­
tiikkaa muotoillaan myös unionin vuonna 1994 vahvistaman Aasi­
an-strategian yhteydessä. Siinä yhdistetään vuoropuhelun ja 
yhteistyön vahvistaminen jatkuvaan markkinoiden avaamisen 
vaatimukseen, joka tuottaa jo tuloksia. Sen lisäksi, että ta­
lous- ja kauppasuhteet tarkistetaan ja tehdään ehdotuksia 
Euroopan unionin politiikan tehokkuuden lisäämiseksi, myös 
yhteistyön aloilla, tässä tiedonannossa ehdotetaan tapoja, 
joilla unioni voi kehittää poliittisia suhteitaan Japaniin. 
Näin tehdessään unioni voi aktiivisesti tukea Japanin suurem­
paa poliittista osallistumista maailmanlaajuiseen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikkaan sekä olla siinä mukana. 
3 
2. MUUTTUVA TOIMINTAYMPÄRISTÖ 
Viimeisten kahden vuoden aikana Japanissa tapahtuneet poliit­
tiset mullistukset kuvastavat äänestäjien kasvavaa tyytymättö­
myyttä nykyiseen järjestelmään, kuluttajien tulevaisuudennä­
kymien muutoksia sekä yleistä kysymystä Japanin asemasta ja 
merkityksestä maailmassa kylmän sodan päätyttyä. Tämän joh­
dosta puoluejärjestelmä on muuttumassa, ja odotetaan ylei­
sesti, että uudet hallinnon muodot ovat herkempiä tavanomai­
selle paineelle äänestäjäkunnan taholta. Valmius kansainväli­
siin sitoumuksiin on kasvanut, riippumattomuuden tunne on voi­
mistunut, ja rahalle halutaan saada asianmukaista vastinetta. 
Näiden muutosten taustalla ovat koko Aasiassa tapahtuvat no­
peat muutokset, joilla on Japanin kannalta laajakantoisia 
vaikutuksia. 
Japani tavoittelee maailmanlaajuisesti suurempaa merkitystä, 
joka on oikeassa suhteessa sen suuren talousmahdin asemaan. 
Japanissa esiintyy uutta kiinnostusta mahdollisuuteen saavut­
taa suurempi merkitys Aasiassa. Japani osallistuu aktiivises­
ti alueellisiin luottamusta rakentaviin toimenpiteisiin, kuten 
ASEANin alueelliseen foorumiin, jossa myös unioni on jäsenenä. 
Japani on nyt selvästi ja julkisesti ilmoittanut haluavansa 
päästä YK:n turvallisuusneuvoston pysyväksi jäseneksi. Tämä 
yhdistettynä Yhdysvaltojen noudattaman taktiikan paheksuntaan 
johtaa tiettyyn Yhdysvaltain-suhteiden uudelleenarviointiin. 
Talouskuplan puhkeaminen ja vasta äskettäin päättynyt taantuma 
ovat johtaneet sekä kuluttajien että teollisuuden osalta uu­
siin näkymiin. Vastineen saaminen rahalle on muodostunut 
johtavaksi periaatteeksi ylellisyystavaroiden kerskakulutuksen 
sijasta. Hintavertailuja erityisesti muiden maiden hintatason 
suhteen tehdään ja julkaistaan kasvavassa määrin. Kuluttajat 
ovat yhä kiinnostuneempia edullisempien tuotteiden saatavuu­
desta ulkomailta. 
Vaikka Japanin teollisuus ja erityisesti sen kilpailukykyisim-
mät alat ponnistelevat voimakkaasti teknisten innovaatioiden 
ja työn eriyttämisen avulla kilpailukyvyn ylläpitämiseksi 
jenin kurssin suhteessa dollariin ollessa 100 tai alhaisempi, 
ei ole epäilystäkään siitä, että vahva jeni on pakottanut 
teollisuuden arvioimaan uudelleen niitä aloja, joilla koko 
tuotanto tapahtuu Japanissa. Yhtenä vastauksena ovat olleet 
investoinnit merellä sijaitseviin tuotantolaitoksiin. Japanin 
teollisuudessa hyväksytään yhä laajemmin maailmantalouden 
yleismaailmallistuminen ja investoidaan nyt suuria summia 
voimakkaasti kasvavalle ja kustannuksiltaan edullisemmalle 
Aasian alueelle. Lisäksi Japanin teollisuus on avautumassa 
mahdollisuudelle monipuolistaa komponenttitoimituksiaan lisää­
mällä komponenttien tuontia. Tämä asennemuutos on ollut yksi 
Euroopan unionin ja Japanin välisen teollisuuden yhteistyön 
laajenemista suosivista tekijöistä viimeksi kuluneen vuoden 
ajan. 
Mainittujen kehityssuuntien johdosta sekä kuluttajien keskuu­
dessa että teollisuudessa ollaan laajalti vakuuttuneita siitä, 
H 
että Japanin tiheä sääntelyverkosto pitää sekä kuluttajahinnat 
että teollisuuden kustannukset paljon suurempina kuin on tar­
peen. Tämä on johtanut siihen, että teollisuus ja teollisuu­
delle myönteiset julkishallinnon osat tukevat voimakkaasti 
hallituksen toimia sääntelyn purkamiseksi, ja yleisö saatetaan 
tietoiseksi siitä, että onnistuneella sääntelyn purkamisella 
voidaan alentaa kuluttajahintoja. Tämä laaja tuki on paras 
osoitus siitä, että se viisivuotinen sääntelynpurkamisohjelma, 
joka hallituksen on määrä julkaista maaliskuun 1995 kuluessa, 
voidaan toteuttaa onnistuneesti huolimatta joidenkin julkisen 
hallinnon osien sekä tiettyjen asianomaisten syvälle juurtu­
neesta vastustuksesta. Tämä edellyttää kuitenkin Japanin 
hallituksen jatkuvaa lujaa sitoutumista asiaan. 
3. NYKYISTEN SUHTEIDEN ARVIOINTI 
Tähän asti Euroopan unionin ja Japanin suhteissa on keskitytty 
suurelta osin talouteen. Niitä on erityisesti hallinnut se 
unionin näkemys, että tarpeettomat esteet, joita ei voida 
hyväksyä, estävät pääsyä Japanin markkinoille. Samalla Japa­
nin vaihtotaseen ylijäämää pidetään liian korkeana. Tämä on 
rasittanut maiden suhteita. 
Nykyiset taloudelliset suhteet ovat kiistämättä epätasapai­
nossa. Sisämarkkinoiden toteuttamisen jälkeen Japanin vienti 
on lähes kokonaan vapautunut rakenteellisista esteistä maail­
man suurimmilla yhtenäisillä markkinoilla, joilla vaikuttavat 
tehokkaat kilpailua luovat säännöt, Japanin sisäisiin inves­
tointeihin suhtaudutaan myönteisesti ja joissain tapauksissa 
niitä jopa tuetaan, ja Euroopan unioniin sijoittautuneisiin 
japanilaisiin yrityksiin sovelletaan täysimittaisesti kansal­
lista kohtelua. Sitä vastoin on selvästi osoitettu, että Eu­
roopan unionin yritykset ja muut Japanin ulkopuoliset yri­
tykset kohtaavat monia erilaisia hallinnollisia ja rakenteel­
lisia esteitä viennissään Japaniin sekä yrittäessään investoi­
da suoraan Japaniin. 
Viime vuosina Euroopan unioni on perusteellisesti uudistanut 
lähestymistapansa näihin ongelmiin, ottaen huomioon jäsenval­
tioiden kokemukset ja muut kokemukset. Se on myös tutkinut 
tarkasti Yhdysvaltojen lähestymistapaa ja sen tuloksia nähdäk­
seen, voidaanko sen aineksia liittää osaksi Euroopan unionin 
lähestymistapaa. Tapaa, jolla Euroopan unioni määrittää ja 
käsittelee esteitä kilpailussa Japanin kanssa ja Japanissa, on 
muutettu huomattavasti. Tämä suhteellisen uusi ja entistä 
keskitetympi lähestymistapa, jota selostetaan tämän tiedonan­
non taloussuhteita käsittelevässä jaksossa, tuottaa jo näkyviä 
tuloksia. 
4. YHDYSVALTOJEN JA EUROOPAN UNIONIN JAPANIN-POLITIIKKOJEN 
TEHOKKUUDEN VERTAILU 
Yhdysvalloilla on toisen maailmansodan päätyttyä ollut kehit­
tyneet poliittiset ja turvallisuusasioita koskevat suhteet 
Japaniin. Se on antanut Japanille turvallisuustakeet, ja 
voidaan todeta Japanin tehneen paljon vastatakseen Yhdysvalto­
jen talouden kysyntään ollakseen huonontamatta niiden yleisiä 
5" 
suhteita, turvallisuusliitto mukaan lukien. Viime vuosina 
Yhdysvaltojen hallinto on harjoittanut julkisesti hyökkäävää 
politiikkaa pyrkiessään erityisiin tuontitavoitteisiin, joita 
se pitää sitoumuksina ja jotka se uhkaa toteuttaa yksipuoli­
silla 301/super 301 -määräyksillään, jollei näitä tavoitteita 
saavuteta. 
Ajoittain esitetään näkemys, että Euroopan unioni edistyisi 
paremmin ponnistuksissaan Japanin-vientinsä lisäämiseksi, jos 
se toimisi tarmokkaammin ja muokkaisi lähestymistapansa Yhdys­
valtojen lähestymistavan mukaiseksi. Tämän näkemyksen paik­
kansapitävyys on syytä asettaa kyseenalaiseksi huolimatta 
siitä, että Euroopan unionilla ei ole samanlaista kaikenkatta­
vaa suhdetta Japaniin ja että se vastustaa yksipuolisia kaup­
papakotteita, joiden se katsoo horjuttavan maailmankaupan 
tasapainoa. 
Kansainvälisesti (myös Yhdysvalloissa) tunnustetaan yhä laa­
jemmin, että vaikka hyökkäävään tavoitteenasetteluun perustuva 
lähestymistapa on voinut aikaisemmin tuottaa tuloksia tietty­
jen yksittäisten tuotteiden osalta, näin ei todennäköisesti 
tapahdu enää tulevaisuudessa. Tämä johtuu suurelta osin 
niistä muutoksista, joita Japanissa on tapahtumassa. Japani 
vastustaa entistä enemmän sellaisia Yhdysvaltojen kanssa 
tehtäviä sopimuksia, joita pidetään nykyisin syrjivinä ja 
markkinatalouden toimivuuden vastaisina, ja joiden katsotaan 
edistyvän sellaista hallituksen puuttumista markkinoihin, jota 
Japanissa toimivat muutosvoimat pyrkivät vähentämään. Täl­
laisten Yhdysvaltojen esittämien vaatimusten katsotaan yhä 
useammin pitävän yllä epäoikeudenmukaista, yksisuuntaista suh­
detta. Lisäksi tällaiset yksipuoliset toimet hylätään yhä 
useammin ja korvataan GATTin/WTO:n kaltaisilla puolueettomam­
milla markkinoiden avaamismenettelyillä. Sen vuoksi, huoli­
matta tämän lähestymistavan jonkinasteisesta aikaisemmasta 
menestymisestä se ei tulevaisuudessa todennäköisesti tuota 
tuloksia, ja näyttää siltä, että Yhdysvaltojen julkishallinto 
on nyt tarkistamassa tätä lähestymistapaa muuttaakseen sitä. 
Komissio on seurannut tiiviisti kaikkia Yhdysvaltojen ja 
Japanin välisiä sopimuksia. Se on vaatinut ja saanut aikaan 
rinnakkaisen seurannan järjestelmän sen varmistamiseksi, että 
kaikki Yhdysvaltojen ja Japanin puitesopimuksen mukaiset toi­
menpiteet markkinoiden avaamiseksi toteutetaan MFN:n perus­
teella, ja että ne ovat avoimet niin Euroopan unionin kuin 
Yhdysvaltojen yrityksille. Euroopan unionilla ja Yhdysval­
loilla on sama tavoite niiden pyrkiessä avaamaan Japanin mark­
kinoita enemmän, ja joillakin alueilla ne voivat toimia yh­
teistyössä. Erilainen käsitys siitä, miten tuloksia voidaan 
saavuttaa, on kuitenkin aikaisemmin saanut kummankin osapuolen 
noudattamaan omaa lähestymistapaa. 
Euroopan unionin itsepintaisten, yhdenmukaisten ja laaja-alai­
sten muutosvaatimusten strategia on yksi niistä tekijöistä, 
jotka ovat tuottaneet tuloksia tietyillä alueilla. Määrittä­
mällä esteet ja toistamalla jatkuvasti valituksia kiistanalai­
sista kysymyksistä sekä käynnistämällä rinnakkainen rakentava 
vuoropuhelu on saavutettu tuloksia useilla tärkeillä aloilla, 
kuten julkisia hankintoja koskevien yleisten sääntöjen, esime-
b 
rkiksi tekstiilien paloturvallisuutta koskevan eurooppalaisen 
varmentamisen hyväksymisen ja sähkölaitteita koskevien stan­
dardien alalla (katso yksityiskohtaiset tiedot liitteestä II). 
On käynnistetty neuvotteluja vastavuoroista tunnustamista 
koskevista sopimuksista (MRA:t) ja tehty sopimuksia jakelun ja 
elintarvikkeiden pakkausmerkintöjen parantamisesta. Lisäksi 
Japani on hyväksynyt pyrkimyksen huomattavasti supistaa vaih­
totaseen ylijäämää suhteessa bruttokansantuotteeseen. Tällä 
tiedonannolla tuetaan taloussuhteita koskevan taloudellisen 
lähestymistavan vahvistamista, koska se on jo osoittanut voi­
vansa tuottaa tuloksia. 
Unionin toiminta olisi kuitenkin paljon tehokkaampaa, jos 
jäsenvaltioiden yhteydet sekä niiden työskentelytasolla että 
ministeritasolla sovitettaisiin tehokkaasti yhteen komission 
yhteyksien kanssa. Euroopan unionin Tokiossa harjoittaman 
toiminnan uskottavuutta ei paranna se, että yhteisö ja sen 
jäsenvaltiot tekevät rinnakkaisia esityksiä markkinoille 
pääsyyn liittyvistä aiheista, kuten Japanin sääntelynpurka-
misohjelmasta. Parempi lähestymistapa on suunnata sekä komis­
sion että jäsenvaltioiden voimavarat yhteensovitetulla toimin­
nalla joukkoon selvästi määriteltyjä tavoitteita. Jäsenvalti­
oiden yritysten keskinäinen kilpailu japanilaisista sopimuk­
sista ja tilauksista ei saa vähentää yhteensovitetun mark­
kinoille pääsyä edeltävän lähestymistavan arvoa. Epäyhtenäi­
nen kansallinen lähestymistapa tekee Japanille mahdolliseksi 
poistaa yksi jäsenvaltio markkinoilta toisen kustannuksella ja 
heikentää vakavasti unionin kuvaa, vähentäen siten sen val­
miuksia saavuttaa kaikkien tavoittelemat tulokset. Jäsen­
valtioiden on jatkettava kansallisia ponnistuksiaan, mutta 
näitä on kehitettävä Euroopan unionin laajemman kehyksen 
mukaisesti, ja kaikkiin ministeritason ja julkishallinnon 
lähestymistapoihin on sisällyttävä sekä Euroopan unionin osuus 
että kansallinen osuus. Jäsenvaltioiden Tokiossa toimiville 
lähetystöille on kertynyt huomattava asiantuntemus kaupan 
kysymyksissä. Komissio pyrkii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa 
etsimään keinoja, joilla se voi käyttää tätä tietämystä yhtei­
seksi hyödyksi. 
5. POLIITTISET SUHTEET 
Vuoden 1991 julistuksessa vahvistetaan Japanin kanssa käytävän 
yhtenäisen vuoropuhelun periaatteet. Siinä velvoitetaan 
osapuolet "pyrkimään vakaasti tiedottamaan toisilleen ja neu­
vottelemaan keskenään molempia osapuolia koskevista suurista 
talouskysymyksistä, olivatpa nämä poliittisia, taloudellisia, 
tieteellisiä, kulttuuria koskevia tai muita". Tähän saakka 
suhteen poliittinen ulottuvuus on kuitenkin ollut heikosti ke­
hittynyt. Tämä vähentää molempien osapuolten valmiuksia 
saavuttaa tavoitteensa. Käytännössä on mahdotonta keskittyä 
yhteen alueeseen ja jättää muut huomiotta. Euroopan unioni ei 
voi parantaa kuvaansa Japanissa, ennen kuin se on saavuttanut 
sellaisen poliittisen painoarvon, joka vastaa sen asemaa ta­
loudellisena ja teknologisena valtana. 
Koska vakaa ja monenvälinen maailmanjärjestys on Euroopan 
unionin ja Japanin yhteinen etu, on selvää, että Japanin suu­
rempi merkitys maailmassa olisi Euroopan unionin edun mukai-
I 
nen, koska Japani ja unioni voisivat tukea toisiaan monissa 
asioissa kansainvälisissä yhteyksissä. Myös silloin, kun 
politiikkaa koskevat päätelmät eroavat toisistaan, vuoropuhelu 
auttaa lisäämään ymmärtämystä ja mahdollisesti kaventamaan 
eroja. 
Vaikka ulkoministeritasolla ja poliittisten johtajien tasolla 
on pidetty kokouksia säännöllisesti, kahdenvälisiä huippuko­
kouksia on järjestetty epätarkoituksenmukaisissa olosuhteissa, 
tai niitä ei ole järjestetty lainkaan, ja ministerikokoukset 
komission kanssa on järjestetty pitkin aikavälein. Asiasis­
ällön osalta vuoropuhelussa on tuskin päästy näkemysten ja 
tietojen vaihtoa pitemmälle, ja tosiasiallisesta yhteistyöstä 
on vain vähän esimerkkejä. 
Japani on nyt osoittanut suurempaa halukkuutta ottaa kansain­
välistä poliittista vastuuta, joka on oikeassa suhteessa sen 
taloudelliseen valtaan. Japani on esimerkiksi vastannut YK:n 
vaatimuksiin lähettämällä sotilas- ja siviilihenkilöstöä Kam-
putseaan ja Mosambikiin. Se on lähettänyt osaston Ruandaan ja 
toiminut aktiivisesti maailmanlaajuisesti tärkeissä alueelli­
sissa kysymyksissä, kuten Pohjois-Korean ydinvoimatilannetta 
koskevassa asiassa. Japani on tarkkailijana OSCE:ssä ja osal­
listuu G24:ään. Japanista on tullut Euroopan unionin ja sen 
jäsenvaltioiden jälkeen suurin kansainvälinen humanitaarisen 
avun antaja. 
Laaja-alaisemmassa poliittisessa suhteessa unioni voi kannus­
taa Japania jatkamaan ja laajentamaan kasvavaa merkitystään 
kansainvälisissä asioissa. Unioni ja Japani voisivat tehdä 
täysimittaisempaa yhteistyötä monilla alueilla: aseidenriisun­
ta ja aseiden leviämisen estäminen, ristiriitojen torjunta ja 
ongelmanratkaisu, kehitysapu ja humanitaarinen apu sekä Keski-
ja Itä-Euroopan maille sekä uusille itsenäisille valtioille 
annettava apu. Tähän mennessä unioni ja Japani ovat tehneet 
yhden yhteisen poliittisen aloitteen YK:ssa tavanomaisten 
aseiden rekisterin perustamiseksi, tarkoituksena parantaa 
aseidensiirron avoimuutta. 
5.1 Ehdotukset 
Vuoden 1991 julistuksessa todettuja huomattavia rakenteellisia 
mahdollisuuksia olisi nyt käytettävä täysimittaiseksi hyväksi. 
Tämä edellyttää molemminpuolista poliittista tahtoa sekä 
nykyisten menettelyjärjestelmien vahvistamista. 
1) Euroopan unionin olisi sitouduttava käymään Japanin kanssa 
poliittista vuoropuhelua, jossa käytetään täysimittaisesti 
hyväksi Japanin lisääntynyttä valmiutta kansainvälisiin si­
toumuksiin. Tämän vuoksi sen olisi käynnistettävä Japanin 
kanssa keskustelut, joissa pyritään: 
a) määrittämään tosiasiallisia poliittisen yhteistyön alueita, 
b) vaihtamaan säännöllisesti ja luottamuksellisesti unionin ja 
Japanin poliittisia keskusteluja koskevia tietoja, 
c) luomaan säännölliset työskentelytason yhteydet virkamiesten 
? 
välille poliittisten johtajien tason ja ministeritason kokous­
ten valmistelemiseksi, 
d) selventämään periaatetta, jonka mukaan järjestetään vuosit­
tain Euroopan unionin ja Japanin välinen huippukokous vuoroin 
Japanissa ja Euroopassa (jolloin saadaan poistetuksi ne epä­
selvyydet, jotka ovat viime aikoina vaikeuttaneet huippuko­
kousten ajankohtien ja paikkojen sopimista), sekä sopimaan 
kunkin huippukokouksen ajankohdan sopimisesta edellisessä 
huippukokouksessa. 
2) turvallisuusneuvoston laajentamisen sisältävää YK:n järjes­
telmän tulevaa rakennemuutosta koskevan sopimuksen mukaisesti 
komissio katsoo, että Euroopan unionin olisi tuettava Japanin 
pyrkimystä saada pysyvä edustajanpaikka turvallisuusneuvos­
tossa. 
6. TALOUSSUHTEET 
6.1 Kauppa- ja investointivirrat 
Japanin talous on Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen jälkeen 
maailman kolmanneksi suurin ja voi näin ollen muodostaa unio­
nin toiseksi suurimmat markkinat. 
Estämällä tuontia kasvamasta asianmukaiselle tasolle Japanin 
markkinoille pääsyn esteet suurentavat kuitenkin keinotekoi­
sesti kansallisen säästämisen ja investoimisen välistä eroa. 
Tämä johtaa ajan mittaan jatkuvaan Japanin vaihtotaseen suu­
reen ylijäämään. Vuosina 1984-1994 ylijäämä saavutti huippun­
sa, 4,2 prosenttia BKT:sta vuonna 1986 ja 3,2 prosenttia 
vuonna 1992; sen jälkeen sen arvioidaan laskeneen 2,7 prosent­
tiin vuonna 1994 (katso liitteessä I olevia tilastoja), ja se 
laskee todennäköisesti noin 2,5 prosenttiin vuonna 1995. 
Tämä on vuorostaan osaltaan vaikuttanut jenin arvon huomatta­
vaan nousuun 1990-luvun ensimmäisellä puoliskolla, mikä on 
alentanut Japanin viennin kilpailukykyä. Tästä on seurannut 
kaupan vähentyminen Japanin ja sen kauppakumppanien vahingok­
si. Euroopan unionin politiikoilla olisi pyrittävä ratkaise­
maan ylijäämäongelma markkinoille pääsyn esteiden poistami­
sesta syntyvällä kaupan kasvulla. 
Euroopan unionin ja Japanin välisen kaupan vaihtotaseen vaje 
kuvastaa Japanin yleistä asemaa suhteessa muuhun maailmaan, ja 
se on edelleen liian suuri. Jo ennestään on kuitenkin ollut 
olemassa tai viime aikoina on ilmaantunut tiettyjä myönteisiä 
seikkoja, jotka viittaavat myönteisemmän suuntauksen syntymi­
seen: 
- Euroopan unionin palvelujen kaupan ylijäämä (mukaan lukien 
investointien tuotto) kasvaa jatkuvasti. Viimeisimmät käytet­
tävissä olevat luvut, jotka EUROSTAT on julkaissut vuodelta 
1992, osoittavat 10,5 miljardin ecun ylijäämää; 
- Euroopan unionin tavarakaupan vaje supistui 15,6 prosenttia 
vuonna 1993, ja sen arvioidaan supistuneen vuonna 1994 vielä 
18 prosenttia 18,5 miljardiin ecuun. Kun tämä supistuminen 
C\ 
johtui vuonna 1993 suurelta osin Japanin viennin vähenemisestä 
Euroopan taantuman vuoksi, vuoden 1994 parannuksen on saanut 
aikaan Euroopan unionin viennin 15 prosentin kasvu. Erityisen 
merkittävää on, että tämä kasvu on saavutettu useiden erilais­
ten vientituotteiden alalla, eikä se ole keskittynyt perin­
teisiin ylellisyystavaroihin. Esitetyt luvut vahvistavat, 
että Japanin liike-elämä on yhä kiinnostuneempi puolivalmis­
teiden ja pääomatavaroiden ostamisesta Euroopasta (liksaksi ne 
vahvistavat, että painopiste on asetettava juuri näitä aloille 
"Portti Japaniin" -nimellä tunnetussa vienninedistämisohjel-
massa). 
Lisäksi viimeisimmät luvut osoittavat, ettei Euroopan unionin 
Japanin-investointien ja Japanin Euroopan-investointien hyvin 
suuri epätasapaino (katso liite I) ole muuttunut, vaikka 
Japanin Euroopan-investoinnit ovat viime aikoina saavuttaneet 
vakaan tason. 
6.2 Markkinoille pääsyn alakohtaiset kysymykset 
Vakaata, joskin verrattain huomaamatonta edistystä on saavu­
tettu Japanin markkinoille pääsyn erityisten esteiden poista­
misessa (katso liite II). Tämä edistys on tulosta Euroopan 
unionin, Yhdysvaltojen ja muiden kolmansien maiden yhteisestä 
painostuksesta sekä Japanissa esiintyvistä, erityisesti sään­
telyn purkamiseen pyrkivistä muutosvoimista. 
Yhteisön käytettävissä on ongelman luonteen mukaan erilaisia 
toimintamuotoja : 
- kiistojen ratkaiseminen WTO:ssa. Tähän mennessä hyvin 
harvoja asioita on katsottu voitavan käsitellä menestyksek­
käästi, erityisenä poikkeuksena syrjivä alkoholijuomien vero­
tus. Komissio jatkaa kuitenkin WTO:n sääntöjen rikkomisen 
käsittelyä, kun sitä todetaan; parhaillaan käsitellään esimer­
kiksi Yhdysvaltojen ja Japanin välisen matkapuhelimia koskevan 
sopimuksen mahdollista syrjivää vaikutusta (Motorola); 
- monenväliset neuvottelut WTO:ssa. Tämä menettely on osoit­
tautunut ainoastaan kohtalaisen onnistuneeksi, mutta Uruguayn 
kierroksen tulosten täytäntöönpanon voidaan odottaa selventä­
vän tiettyjä (esimerkiksi kiintiölisenssejä koskevia) sääntöjä 
ja poistavan esteitä erityisesti valtioiden hankintojen, (esi­
merkiksi terveyttä ja kasvinsuojelua koskevien) standardien 
ja joidenkin palvelujen alalta; 
- sääntelyä koskeva vuoropuhelu (katso jäljempänä); 
- kahdenvälinen painostus. Euroopan unioni tukee monenvälisen 
kauppajärjestelmän sääntöjä, eikä sen vuoksi pyri painostamaan 
Japania uhkaamalla sitä laittomilla kauppapakotteilla. Se 
pyrkii selittämään vakuuttavasti, miksi markkinoille pääsyä 
koskevat toimenpiteet ovat myös Japanin omien välittömien 
taloudellisten etujen mukaisia. Tuonnin lisääminen voi hyö­
dyttää kuluttajaa ja alentaa niitä hintoja, jotka teollisuus 
maksaa ostamistaan puolivalmisteista ja palveluista. Se 
korostaa myös, että jos kahdenvälisten ongelmien sallitaan 
jatkua, tämä vaikuttaa väistämättä myös muihin suhteen osa-
là 
alueisiin 
Komissio on nyt kehittänyt täysimittaisessa yhteistyössä 
jäsenvaltioiden ja näiden Tokiossa toimivien edustajien kanssa 
sekä Euroopan yritysten yhteisön ja teollisuuden liittojen -
kanssa laaja-alaisen valmisteluasiakirjan, joka on tarkoitettu 
välineeksi kaikkien Euroopan unionin vientiä haittaavien 
esteiden määrittämistä ja seurantaa varten. Tämän välineen 
avulla voidaan kaikissa tapauksissa määritellä ongelma sekä 
määrittää Japanin hallitukselta vaadittavat toimet. 
6.3 Markkinoille pääsyn rakenteelliset kysymykset 
Pääsyä Japanin markkinoille haittaavat paitsi pelkät alakoh­
taiset esteet, jotka ovat suhteellisen helposti määritettä­
vissä, myös syvempään juurtuneet rakenteelliset esteet, esi­
merkiksi keiretsu-ilmiö. 
Nämä liittyvät Japanin talouden ja yhteiskunnan erityispiir­
teisiin. Joissakin tapauksissa Euroopan voi olla tarkoituk­
senmukaisinta suhtautua asiaan pelkästään ymmärtämällä näitä 
eroja sekä pyrkimällä ottamaan ne huomioon käydessään kauppaa 
Japanin kanssa. Muissa tapauksissa, joissa kyseiset menette­
lytavat haittaavat avoimen, kansainvälisen talouden toimintaa, 
Euroopan unionin on vaadittava niiden muuttamista. 
Yhtenä esimerkkinä on kilpailupolitiikan ala. Tällä alueella 
Japanin asenteet ovat muuttumassa, ja vuoropuhelu komission 
kilpailupolitiikan asiantuntijoiden, joilla on monen vuoden 
kokemus aktiivisesta kilpailunedistämispolitiikasta, ja näiden 
Japanin kaupan rehellisyyttä käsittelevässä komissiossa JFTC-
:ssä toimivien japanilaisten virkaveljien välillä voi auttaa 
edistämään oikeansuuntaista muutosta. Yksi erityisistä paino­
pistealueista on jakelualan kilpailunvastaiset menettelytavat, 
jotka vaikeuttavat tuonnin pääsyä markkinoille. Vuonna 1992 
tehtyjen neuvoston päätelmien mukaisesti Euroopan komissio on 
nyt käynnistänyt tosiasiallisen vuoropuhelun JFTC:n kanssa 
(katso liite III), jonka asemaa japanilaisessa järjestelmässä 
on myös vahvistettu. Tämä voi luoda hyvän perustan avoimemman 
kilpailun vaatimiselle Japanin markkinoilla. 
Eurooppalaiset yritykset ovat perinteisesti todenneet keiret-
sun, japanilaisten yritysten tiheiden horisontaalisten ja 
vertikaalisten ryhmittymien, toiminnan avoimen kilpailun es­
teeksi Japanissa, mutta Euroopan unioni ei milloinkaan ole 
määritellyt selvää tavoitetta tämän kysymyksen käsittelemi­
seksi. Japanilaista liike-elämää hallitsevat huomattavassa 
määrin pitkäaikaisten, usein muttei suinkaan aina osakkeiden 
ristiinomistuksella tuettujen, liikesuhteiden toisiinsa sito­
mien yritysten ryhmittymät. Nämä ryhmittymät sallivat tehok­
kaasti uuden liiketoiminnan innovatiivisen kehittymisen jäsen­
tensä keskuudessa. Ne toimivat kuitenkin kilpailun vastaises­
ti ollessaan määräävässä asemassa tietyillä markkinoilla ja 
sulkiessaan uudet sekä japanilaiset että ulkomaiset kilpaili­
jat markkinoiden ulkopuolelle. Japanin muuttuvat taloudelli­
set olosuhteet muuttavat myös keiretsua, erityisesti vertikaa­
listen toimittajasuhteiden alueella. Euroopan teollisuuden 
olisi etsittävä uusia liiketoiminnan mahdollisuuksia erityi-
// 
sesti teollisuuden yhteistyön kautta. Komissio aikoo edelleen 
pyrkiä lisäämään kilpailua ja poistamaan salaisiin sopimuksiin 
perustuvia menettelytapoja Japanissa. Jos näillä ponnistuk­
silla ei edistytä tarpeeksi nopeasti, komissio selvittää, 
millä tavoin eurooppalaisten yritysten kiinnittymistä olemassa 
oleviin verkostoihin, myös keiretsuun, voidaan helpottaa. 
6.4 Kaupan arviointijärjestelmä (TAM) 
Japanin kanssa suoritettavan kauppakysymysten arvioinnin sään­
nölliseksi yhteyskanavaksi on nyt perustettu kaupan arviointi­
järjestelmä TAM kesäkuussa 1992 tehtyjen neuvoston päätelmien 
mukaisesti. Se on osoittautunut hyödylliseksi arvioitaessa 
kauppakysymyksiä sen mukaan, mikä suhteellinen taloudellinen 
merkitys niillä on unionille, saattamalla näitä kysymyksiä 
koskeva keskustelu puolueettomalle perustalle ja muokkaamalla 
maaperää poliittisille päätöksille, joita tehdään muissa 
yhteyksissä, esimerkiksi sovellettaessa Euroopan unionin ja 
Japanin välisen teollisen yhteistyön ohjelmaa vuodeksi 1994, 
aloitettaessa MRA-neuvotteluja marraskuussa 1994, sovitetta­
essa yhteen EXPROM/IMPROM-ohjelmia sekä poistettaessa tiettyjä 
erityisiä markkinoille pääsyn esteitä (katso liite II). 
6.5 Sääntelyä koskeva vuoropuhelu 
Japanin hallitus pyrkii nyt ilmeisen vakavasti edistymään 
huomattavasti sääntelyn purkamisessa, huolimatta siitä, että 
asianomaiset osapuolet varmasti vastustavat asiaa. Teollisuus 
vaatii huomattavia toimenpiteitä, ja on aloitettu kampanja 
kuluttajien saamiseksi tietoisiksi siitä, että onnistunut 
sääntelyn purkaminen merkitsee näille alhaisempia hintoja. 
Vuonna 1994 yhteisö onnistui aloittamaan Japanin kanssa jatku­
van vuoropuhelun sääntelyn purkamista koskevista kysymyksistä. 
Tämän tarkoituksena on mahdollistaa Euroopan unionin sääntely-
asiantuntemuksen, jonka se on hankkinut erityisesti yhtenäis­
markkinoita toteutettaessa, hyödyntäminen Japanin hallituksen 
ohjelmassa. Komissio on jo toimittanut Japanin hallitukselle 
vaatimusten luettelon avustaakseen sitä maaliskuun lopussa 
1995 julkistettavan viisivuotisen ohjelman valmistelussa. Se 
aikoo seurata tiiviisti viisivuotista ohjelmaa sekä sen vuo­
sittaisia arviointeja vuosina 1995-2000. Se aikoo vaatia, 
että näihin sisällytetään selkeät ja varauksettomat sitoumuk­
set, toteuttamisaikataulut sekä tärkeiden toimenpiteiden 
varhainen ja nopea toteuttaminen (etupainotteisuus). 
Yhteisölle on tärkeää käyttää täysimittaisesti hyväkseen tätä 
uutta tilaisuutta vuoropuheluun koko sääntelynpurkamisohjelman 
keston ajan, ja Japanin hallitus aikoo jatkuvasti mukauttaa 
ohjelmaa. 
Lisäksi on tarkoituksenmukaista edistää sitä keskinäisen luot­
tamuksen ilmapiiriä, joka on luotu sääntely-yhteistyöohjelman 
kehittämiseksi olemassa olevissa vuoropuhelujärjestelmissä 
(ministeritason ja korkean tason neuvotteluissa), jotta voi­
taisiin varmistaa, että molempien osapuolten tulevissa säänte-
lyehdotuksissa vältetään luomasta uusia kaupan esteitä. 
/z 
6.6 Investoinnit 
Se, että Japani investoi Euroopan unioniin paljon enemmän kuin 
unioni Japaniin selittyy osittain Japaniin tehtävien ulkomais­
ten investointien esteiden olemassaololla. Japanilainen 
järjestelmä vastustaa sisäisiä, erityisesti sulautumien ja 
yritysostojen kautta tehtäviä investointeja, ja tämä estää 
Euroopan unionin yrityksiä pääsemästä Japanin markkinoille. 
Se voi myös merkitä, että Euroopan unionin yritykset eivät 
pääse hyödyntämään sitä etua, että vakaa sijoittuminen Ja­
paniin mahdollistaa sijoittautumisen myös Aasian-Tyynenmeren 
markkinoille. 
Tätä kysymystä voidaan käsitellä sekä kahden- että monenväli-
sesti. Unioni aikoo edelleen pysyä avoimena sisäisille inves­
toinneille ja edistää niitä sekä pyrkiä kiinnittämään ne 
täysimittaisesti paikalliseen talouteen. Se odottaa Japanilta 
yhteistyötä vastaavan avoimuuden ja kiinnittämisen turvaami­
seksi Euroopan unionin Japaniin tekemille investoinneille. 
Osana ehdotustaan sääntelyn purkamiseksi komissio on vaatinut 
edistymistä kilpailuoikeuden (esimerkiksi huojennusten, avoi­
muuden lisäämisen sekä sulautumia ja yritysostoja koskevien 
määräysten ja säädösten) alalla ja kirjanpidon alalla (ja­
panilaisten kirjanpitostandardien mukauttamisessa kansain­
välisiin standardeihin, yritysten osakkeenomistajien asemaa 
koskevien säännösten parantamisessa). Näitä aloja seurataan 
osana laajempaa sääntelyn purkamisen seurantaa. 
Suorat ulkomaiset investoinnit ovat erottamaton osa maailman­
laajuista suuntausta kohti tosiasiallisen markkinoiden ja 
tuotannon yleismaailmallisen järjestelmän luomista. Komissio 
uskoo, että nyt on luotava näiden investointien maailmanlaa­
juinen oikeudellinen kehys. Lisäksi avoimien, yhdenmukaisten 
ja vapaamielisten monenvälisten sääntöjen käyttöönotto mahdol­
listaa edistymisen Japaniin tehtävien sisäisten investointien 
esteiden poistamisessa. 
6.7 Palvelujen kauppa 
Euroopan unionin ja Japanin välistä maksutasetta koskevat 
tilastot osoittavat, että unionin teollisuustuotteiden kaupan 
vajetta on perinteisesti osittain korvannut palvelujen kaupan 
ylijäämä (mukaan lukien investointien tuotto) (katso liite I). 
Paitsi että Euroopan unioni on palvelujen alalla maailman­
laajuisesti markkinajohtaja, se on myös edelleen hyvin kilpai­
lukykyinen Japaniin nähden. Euroopan unionin ja Japanin 
suhteita koskevassa julkisessa keskustelussa kiinnitetään 
kuitenkin hyvin vähän huomiota palveluihin. Tämä ei kuvasta 
huomion puutetta markkinoille pääsyä koskevia asioita kohtaan 
yhteisön toimissa Japanin hallituksen kanssa, joissa rahoi­
tuspalvelut ja oikeudelliset palvelut ovat viime aikoina 
olleet näkyvimpiä alueita. Pikemminkin se kuvastaa Euroopan 
unionin ja Japanin kahdenvälisten tilastojen heikkoutta. 
Paitsi että maksutasetta koskevat yleistilastot ovat saatavis­
sa vasta runsaasti yli vuoden kuluttua maksutaseen vahvistami­
sesta, ne ovat Japanin osalta saatavissa ainoastaan aloittain 
erittelemättöminä, paitsi kahden (maksutasekirjanpidon kan-
/3 
naita) perinteisen alan eli matkailun ja liikenteen osalta 
(tosin Euroopan unionin osalta on saatavissa yksityiskohtai­
sempia arvioita). Lisäksi samoja kauppavirtoja koskevat 
Japanin luvut eroavat suuresti Euroopan unionin luvuista, 
erityisesti investointien tuoton osalta, joita kuvaavat luvut 
ovat Japanilla suuremmat. 
Jos Euroopan unioni aikoo Japanin-suhteissaan antaa tälle 
alalle sen ansaitseman huomion, sen on alettava parantaa 
tilastojen saatavuutta. Erityinen Euroopan unionia ja Japania 
koskeva hanke on todennäköisesti pitkä ja vaikea ja vaatii 
tiivistä yhteistyötä Japanin kanssa. Komissio aikoo tutkia, 
miten tilastojen saatavuutta voidaan parhaiten parantaa, sekä 
ehdottaa neuvostolle asianmukaisia toimenpiteitä. 
Sillä välin komissio aikoo kuulla laajalti Euroopan palvelu­
aloja voidakseen ehdottaa uutta vienninedistämisohjelmaa, 
jonka tarkoituksena on auttaa sellaisia aloja, jotka ovat kil­
pailukykyisiä muissa teollisuusmaissa mutta eivät menesty yhtä 
hyvin Japanissa, käyttämään mahdollisimman tehokkaasti hyväk­
seen Japanin markkinoiden tilaisuuksia. Periaatteessa on myös 
sovittu TAM-hankkeen ulottamisesta palveluihin, mikä tukee 
osaltaan tätä lähestymistapaa. 
6.8 Viennin edistäminen 
Euroopan unioni kohtaa Euroopassa kolme vakavaa ongelmaa 
edistäessään Japanin-vientiään. 
Ensiksikin liian harvat eurooppalaiset yritykset ovat tietoi­
sia Japanin markkinoiden tärkeydestä sekä niiden koon kannalta 
että niiden etujen kannalta, joita nämä markkinat tuovat 
yritykselle, joka onnistuu sijoittautumaan niille. Tällä 
hetkellä kiinnitetään paljon huomiota sellaisiin tuleviin 
markkinoiden mahdollisuuksiin, joita nykyinen kasvuvauhti 
muissa Aasian maissa, kuten Kiinassa, voi saada aikaan. Tosi­
asia on, että Japanin BKT on tällä hetkellä noin kymmenkertai­
nen Kiinan BKT:hen verrattuna, ja Japanin markkinat edustavat 
ehkä suurimpia yksittäisiä yhtenäisiä Euroopan unionin tuot­
teiden markkinoita (Yhdysvaltojen markkinat ovat paljon pirs-
toutuneemmat ja epäyhtenäisemmät). Lisäksi jalansijan Ja­
panissa saaneet eurooppalaiset yritykset pääsevät toimimaan 
luovuuden ja tuotekehittelyn ilmapiirissä, josta ne voivat 
saada lisää kilpailuetua muilla maailmanmarkkinoilla. Myös 
suhteiden kehittäminen japanilaisiin yrityksiin sinänsä avaa 
tehokkaan reitin monille Aasian markkinoille, joille nämä yri­
tykset ovat laajentamassa toimintaansa. Liian harvat euroop­
palaiset yritykset ovat tietoisia näistä mahdollisuuksista, ja 
niitä on selitettävä niille. 
Toiseksi Japanin markkinoiden erityispiirteet ovat sellaisia, 
että Japaniin kohdistettavan kauppapolitiikkaan on olennaisena 
osana liitettävä erityisohjelma, jolla autetaan viejiä tutus­
tumaan näihin erityispiirteisiin ja oppimaan, miten toimia 
menestyksekkäästi japanilaisessa yritysympäristössä. 
Kolmanneksi Japanin markkinoille pääsyn kustannukset ovat 
suuret, ja tämän vuoksi eurooppalaisten yritysten yhteisillä 
H 
ponnistuksilla voitaisiin saavuttaa huomattavaa etua. rämä 
johtaa huomattaviin mittakaavaetuihin monilla aloilla, jos 
ponnistellaan Euroopan unionin laajuisesti Japanin markkinoil­
le pääsemiseksi. 
Kaikista näistä syistä Euroopan unioni on varannut moneksi 
vuodeksi huomattavasti määrärahoja, joilla edistetään vientiä 
erityisesti pienistä ja keskikokoisista yrityksistä Japaniin. 
Suuri osa määrärahoista käytetään kauan käynnissä olleeseen ja 
menestyksekkääseen ETP-ohjelmaan. Viime vuosina komissio on 
kehittänyt tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden vienninedis-
tämisviranomaisten edustajien kanssa tuloksekkaita keskitetty­
jä menettelyjä eurooppalaisten yritysten tuomiseksi Japanin 
markkinoille "Portti Japaniin" -ohjelmassaan. Nyt on tullut 
aika vahvistaa tämän lähestymistavan tarkoituksenmukaisuus. 
Komissio aikoo ehdottaa tämän tiedonannon ohella neuvoston 
asetusta, jolla Japanin-viennin edistämiseen tarkoitetuille 
ohjelmille luodaan luja oikeudellinen perusta. 
Vuonna 1995 Japanin markkinoille suunnatun viennin edistämi­
seen tarkoitetut määrärahat ovat ensimmäistä kertaa sen jäl­
keen, kun niitä leikattiin tuntuvasti vuonna 1993, uudelleen 
saavuttaneet saman nimellistason kuin vuonna 1992 . Kyseisenä 
ajanjaksona jenin kurssi suhteessa ecuun on laskenut tammikuun 
1992 162,01:stä tammikuun 1995 125,62:een. Japanissa to­
teutettavan EXPROM-toiminnan suuri osuus, mukaan lukien ETP-
ohjelman toimintakulut, on nykyisin vastaavasti kalliimpi 
ecuina. Toisin sanoen unionin nyt pyrkiessä vahvistamaan 
Japanin-politiikkaansa, sen vienninedistämistoiminnan tosi­
asiallinen taso on alhaisempi kuin moniin vuosiin. Komissio 
tutkii mahdollisuutta vaatia Japanin EXPROMin vuoden 1996 mää­
rärahojen tuntuvaa lisäystä ecuina, ottaen huomioon talous­
arvion ulkomaantoimintoja koskevan luvun kokonaisrajoitukset. 
Komission EXPROM-toimintojen, erityisesti sen "Portti Ja­
paniin" -ohjelman, tehokkuutta on edelleen lisännyt MITIn 
kanssa tehty hallinnollinen järjestely, jolla on luotu järjes­
telmä sen varmistamiseksi, että japanilaiset tuonninedistämi-
sohjelmat tosiasiallisesti tukevat ja vahvistavat Euroopan 
unionin EXPROM-toimintaa. 
6.9 Teollisuuden yhteistyö 
Teollisuuden yhteistyöohjelmassa pyritään samaan päämäärään, 
toisin sanoen parantamaan Euroopan teollisuuden tietämystä 
Japanin markkinoiden mahdollisuuksista sekä niiden kykyä 
hyödyntää näitä mahdollisuuksia. Ohjelmaa toteuttavat yhdessä 
komissio ja MITI, ja sitä on huomattavasti laajennettu vuonna 
1995. 
Tärkeimpiä esimerkkejä Euroopan unionin ja Japanin välisestä 
teollisuuden yhteistyöstä on Tokiossa toimiva Euroopan unionin 
ja Japanin teollisuuden yhteistyökeskus, joka perustettiin 
vuonna 1987. Sen tavoitteena on edistää onnistuneita lii­
kesuhteita eurooppalaisten ja japanilaisten yritysten välillä 
valmentamalla valittuja eurooppalaisia kokeneita johtajia 
aloittamaan teollisuuden yhteistyö japanilaisten yritysten 
kanssa Japanissa ja Japanin ulkopuolella. Lisäksi se jakaa 
h 
eurooppalaisille yrityksille yksityiskohtaista tietoa Japanin 
markkinoiden olosuhteista sekä järjestää näille apua ja yh­
teyksiä Japanissa. Keskuksen itsenäinen ohjesääntö ja sen oma 
rahoitusasetus hyväksyttiin vuosina 1994 ja 1995, ja keskuksen 
mahdollisuuksia lisätoimintaan Euroopan unionin ja Japanin 
teollisuuden yhteistyön alalla selvitetään parhaillaan. 
Lisätoiminnan onnistunut toteuttaminen riippuu molempien 
osapuolten poliittisesta joustavuudesta sekä rahoitusvarojen 
saatavuudesta. 
Komissio ja MITI ovat vuoden 1992 jälkeen kehittäneet ja 
tukeneet lukuisia teollisuuden yhteistyön erityisalojen ohjel­
mia. Nämä toiminnat ovat koskeneet autojen osia ja kom­
ponentteja, kulutuselektroniikkaa sekä tietokoneita ja toi­
mistotekniikkaa. Näiden ohjelmien tulokset ovat olleet hyvin 
myönteisiä, ja komissio ja MITI ovat osana Euroopan unionin ja 
Japanin teollisuuspolitiikkaa ja yhteistyötä koskevan vuoro­
puhelun yleistä kehystä yhdessä sopineet näiden toimintojen 
laajentamisesta muille aloille. 
Muut toiminnat, kuten eurooppalaisten teollisuuden edustajien 
ja tiedemiesten kouluttamiseen tarkoitetut inhimillisten 
voimavarojen koulutusohjelma ja stipendiohjelmat, kaventavat 
osaltaan kulttuurien välistä kuilua ja auttavat kohottamaan 
eurooppalaisten tietämystä Japanista lähemmäksi Japanin teol­
lisuuden edustajien ja tiedemiesten Eurooppaa koskevan tiedon 
hyvin korkeaa tasoa. 
6.10 Tutkimus ja kehittäminen 
Tutkimuksen ja kehittämisen alan yhteistyö on osoittautunut 
tehokkaaksi kannustimeksi teollisuuden yhteistyön jatkamisel­
le. Japani ponnistelee määrätietoisesti saadakseen suuremman 
merkityksen kansainvälisessä tieteessä ja tekniikassa. On 
toteutettu erityistoimia tämän politiikan edistämiseksi rahoi­
tusyhteistyöllä ja avaamalla kotimainen tiedeyhteisö ulkomaa­
laisille. Jäljellä on kuitenkin edelleen huomattavia esteitä. 
Yhteistyö Euroopan unionin kanssa on jäänyt suhteellisen 
vähäiseksi. 
Yhteistyön esteet perustuvat usein huoleen teollisuuden kil­
pailukyvystä, mihin sisältyvät myös teollisoikeuksia koskevat 
kysymykset. Näihin esteisiin liittyvät läheisesti tutkimus-
ja kehittämispolitiikan rajoituksista johtuvat esteet. Laa­
jemmat politiikkaa koskevat kysymykset, kuten aseiden leviämi­
sen estäminen, kaupan kitka ja sääntely ovat myös merkittäviä. 
Toisen osapuolen vaikuttimia voidaan epäillä. Voitettavana on 
myös kulttuuri- ja kieliesteitä. 
Neljännen puiteohjelman kansainvälinen yhteistyöohjelma ("Ac­
tivity 2") tukee tieteen ja tekniikan stipendien myöntämistä 
Japanissa opiskeleville nuorille eurooppalaisille tutkijoille, 
jotta tieteen ja tekniikan alan yhteistyön kehittämiselle 
voidaan luoda perusta. Lisäksi japanilaisten yhteistyökumppa­
nien hankekohtainen osallistuminen joihinkin neljännen ke­
hysohjelman erityisohjelmiin on nyt mahdollista. 
Viimeaikaiset keskustelut maailmanlaajuisesta tietoyhteiskun-
/(e 
nasta ovat osoittaneet, että sekä Euroopan unionilla että 
Japanilla on mahdollisuuksia edistää suhteitaan lisäämällä 
yhteistyötään tutkimuksen ja kehittämisen alalla ja erityises­
ti tietotekniikkaa ja teknistä tietämystä koskevan tutkimuksen 
ja kehittämisen alalla. 
6.11 Jäsenvaltioiden ja Euroopan liike-elämän osallistuminen 
Neuvoston viimeisimmän Japania koskevan keskustelun jälkeen on 
käynyt täysin selväksi, että ne voimavarat, jotka Euroopan 
unionilla ja sen jäsenvaltioilla on käytettävissään näiden 
toimissa Japanin kanssa, voitaisiin sovittaa yhteen paremmin 
ja unionin Japanin-politiikan toteuttamista voitaisiin tehos­
taa ja parantaa. 
Tämän vuoksi komission on toimittava tiiviissä yhteistyössä 
jäsenvaltioiden edustajien kanssa. Perustamissopimuksen 113 
artiklan mukaisella komitealla säilyy edelleen kauppapoliit­
tisissa asioissa sille perustamissopimuksella annettu tehtävä, 
ja komissio toivoo löydettävän riittävästi aikaa säännöllisil­
le keskusteluille Japaniin liittyvistä asioista. Lisäksi 
komissio arvioi mahdollisuuksia päivän kestäviin, syventäviin 
keskusteluihin Japanin-politiikasta sen Japanin asiantunti­
joiden ryhmässä. Lisätäkseen näiden toimintojen tuloksel­
lisuutta se aikoo järjestää tämän ryhmän kokouksia säännölli­
semmin (vähintään kolmasti vuodessa) ja rahoittaa säännöl­
lisesti kahden pääkaupungeista tulevan asiantuntijan osallis­
tumisen hyötyäkseen jäsenvaltioiden runsaasta erilaisesta 
asiantuntemuksesta ja niiden kokemuksesta suhteissa Japaniin, 
myös tämän kokemuksen ollessa jakaantuneena useampaan kuin 
yhteen ministeriöön. Lisäksi komissio pitää tärkeänä hyötyä 
jäsenvaltioiden Tokiossa toimivien lähetystöjen panoksesta, ja 
nämä olisikin pidettävä tiiviisti kosketuksissa yhteisön 
toimielinten ajattelutapojen kehittämiseen. 
Komissio aikoo myös edelleen toimia tiiviissä yhteistyössä 
Euroopan liike-elämän kanssa, sekä suoraan että edustajajär-
jestojen kautta. Se ottaa edelleen mielellään vastaan Euroo­
pan liike-elämän antamia tietoja kaikista sen kohtaamista eri­
tyisongelmista, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen 
pääsyyn Japanin markkinoille. 
6.12 Tiedollinen epätasapaino 
Huomattavasti useammat japanilaiset liikemiehet ovat hankki­
neet tietoja ja kokemusta Euroopasta kuin päinvastoin. Tämä 
tiedollinen epätasapaino suosii Euroopassa myyviä japanilaisia 
yrityksiä suhteessa Japanissa myyviin eurooppalaisiin yrityk­
siin. Tämän vuoksi komissio aikoo edelleen kannustaa ja edis­
tää mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä Japanin hallituksen 
kanssa nykyisten tai tulevien eurooppalaisten liikemiesten 
oleskelua Japanissa. Käytettävissä on jo seuraavat ohjelmat: 
komission johtajakoulutusohjelma; 
komission tieteen ja tekniikan alan stipendiohjelma; 
Japanin hallituksen tuotantotekniikan stipendiohjelma; 
a 
JETROn Japanin-viennin tutkimusohjelma; 
Japanin ja Euroopan unionin teollisuuden yhteistyökeskuksen 
ohjelmat. 
Näitä olemassa olevia ohjelmia olisi hyödyllistä täydentää 
aloitteilla japanin kielen opetuksen sekä Japanin kulttuurin, 
lain ja liiketoiminnan menettelytapojen ymmärtämyksen edistä­
miseksi edelleen Euroopan unionissa. Tällaisia kursseja 
tarjoavat laitokset voitaisiin yhdistää verkostoksi. Euroop­
palaisten Japaniin tehtävien vaihtovierailujen nykyinen taso 
olisi saatettava Yhdysvaltojen ja Japanin välisen vaihdon ny­
kyiselle tasolle. Tällä tavoin voidaan alkaa korjata Japanin 
ja Euroopan keskinäisen ymmärtämyksen puutetta, joka todettiin 
Aasian-strategiaa koskevassa asiakirjassa yleiseksi ongelmaksi 
Euroopan unionin Aasian-suhteissa. 
6.13 Makrotaloudelliset kysymykset 
Euroopan unionin ja Japanin kahdenvälistä vuoropuhelua makro­
taloudellisista kysymyksistä on tehostettava ja tehtävä jär­
jestelmällisemmäksi, erityisesti pyrittäessä EMUn toteuttami­
seen. Olisi pohdittava erityiskysymyksiä, kuten sääntelyn 
purkamisen ja väestön ikääntymisen kaltaisten kysymysten 
makrotaloudellisia vaikutuksia Japaniin ja sen kauppakump-
paneihin, ja vuoropuhelua olisi laajennettava muille alueille. 
Lisäksi monenvälisissä yhteyskanavissa olisi lisättävä ponnis­
tuksia yhteistyön tekemiseksi Japanin kanssa, jotta saavutet­
taisiin yhteiset päämäärät, kuten makrotaloudellista apua 
koskevan työtaakan jakaminen ja Yhdysvaltojen budjettivajeen 
supistaminen. Tämä edellyttää tehokasta jäsenvaltioiden 
kantojen yhteensovittamista joissakin näistä yhteyskanavista. 
6.14 Tietoyhteiskunta 
Maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan toteuttaminen edellyttää 
merkittäviä hallitusten keskusteluja ja hankkeita sekä Ja­
panissa että Euroopassa. Koko vakiintuneen viestintäasioita 
koskevan vuoropuhelun ajan japanilaisten ja eurooppalaisten 
(yksityisten ja julkisen alan) toimijoiden välillä on vaihdet­
tu ensi käden tietoja, jotta voitaisiin verrata keskenään tär­
keitä alan kysymyksiä (kuten sääntelyn purkamista, uusia sään­
telyn näkökohtia, markkinoille pääsyn ongelmia, maailmanlaa­
juisten sovellusten kehittämistä, standardointia ja maailman­
laajuisten verkostojen yhteentoimivuutta) koskevia kantoja. 
Sekä Japani että Euroopan unioni ovat ilmaisseet kiinnostuk­
sensa G7-maiden konferenssissa Brysselissä 25 ja 26 päivänä 
helmikuuta suositeltuihin maailmanlaajuisiin kokeiluhankkei­
siin. 
6.15 Ehdotukset 
Vaikka yleinen poliittinen vaikuttaminen taloudellisiin suh­
teisiin olisi säilytettävä, sen toteuttamista on vahvistet­
tava. Komissio aikoo edelleen järjestelmällisesti käyttää 
kaikkia yhteyksiään Japaniin vaatiakseen markkinoiden avaamis-
li 
ta enemmän sekä kaikkien kaupan esteiden poistamista. Lisäksi 
Euroopan unionin ja Japanin yhteistyötä on laajennettava ja 
vahvistettava. On yleisesti tarpeen tehdä kaikille japanilai­
sille mutta myös poliitikoille ja hallinnolle näkyvämmiksi 
Euroopan unionin ja Japanin suhteiden erityisluonne ja voima. 
Kuten uudesta Aasian-strategiasta annetussa tiedonannossa 
esitetään, komissio valmistelee Japania koskevaa tietostrate­
giaa. 
Lisäksi komissio ehdottaa, että: 
- tarvittaessa käytetään täysimittaisesti hyväksi WTO:ta, 
- seurataan tiiviisti, millä tavoin Japanin GATTin valtioiden 
hankintasopimuksen mukainen tarjous takaa pääsyn käyttämään 
hankintamahdollisuuksia Japanissa, 
- jatketaan keskusteluja TAM:issa tarkoituksena lisätä sen 
osuutta markkinoille pääsyn ongelmien ratkaisemisessa sekä 
kaupankäynnin luomisessa, 
- kehitetään sääntelyn purkamista koskeva vuoropuhelu tehok­
kaaksi välineeksi sekä yleisesti Japanin kanssa käytävää 
jatkuvaa sääntelykysymyksiä koskevaa näkemystenvaihtoa varten 
että erityisesti Japanin sääntelynpurkamisohjelmaa varten, 
- kartoitetaan tärkeimmät toimenpiteet, joilla voidaan paran­
taa Japaniin suunnattavien ulkomaisten investointien ilmastoa 
tiiviissä yhteistyössä Tokiossa toimivaan Euroopan yritysten 
yhteisöön, ja pyritään toteuttamaan nämä toimenpiteet olemassa 
olevilla vuoropuhelun järjestelmillä, 
- käytetään olemassa olevaa kilpailupolitiikkaa koskevaa 
vuoropuhelua, jotta voidaan vaatia Japanin markkinoiden kil­
pailun avaamista enemmän, 
- edistetään Euroopan teollisuuden ja Japanin teollisuuden 
välisten suhteiden kehittämistä, myös keiretsun osalta, 
- palvelualan tarjoamien mahdollisuuksien kehittämiseksi 
komissio tutkii mahdollisuuksia lisätä Euroopan palvelujen 
vientiä Japanin markkinoille, parantaa tätä vientiä koskevia 
tietoja ja ehdottaa tämän perusteella uutta vienninedistä-
misohjelmaa tälle alalle, 
- jatketaan ja lujitetaan olemassa olevia vienninedistämisoh-
jelmia (ETP ja Portti Japaniin), ja selvitetään talousarvion 
kokonaisrajoitukset huomioon ottaen mahdollisuutta vaatia vuo­
desta 1996 käytettävissä olevien määrärahojen huomattavaa 
lisäämistä, 
- ylläpidetään, vahvistetaan ja laajennetaan olemassa olevia 
teollisuuden yhteistyön ohjelmia, 
- käytetään neljättä puiteohjelmaa japanilaisten yritysten ja 
yliopistojen kanssa tehtävän teknisen yhteistyön lisäämiseksi 
esimerkiksi maanjäristysten vaikutusten torjuntaa koskevan 
tutkimuksen tai tekniikan alalla ja maailmanlaajuisen tietoyh-
n 
teiskunnan toteuttamiseen liittyvässä koulutuksessa, 
- ehdotetaan jäsenvaltioille ja teollisuudelle yhteisiä kam­
panjoita, jotka koskevat markkinoille pääsyn suunnittelun 
erityiskysymyksiä, etukäteen yhteensovitettuina siten, että 
yhteisön yhteisvastuullisuutta hyödynnetään mahdollisimman 
tehokkaasti, 
- hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti Tokiossa toimivassa 
Euroopan yritysten yhteisössä käytettävissä olevaa asiantunte­
musta, 
- kehitetään paremmat yhteydet Euroopan liike-elämään, 
- sovitetaan yhteen jäsenvaltioiden ja komission Tokiossa 
käytettävissä olevat voimavarat, jotta voidaan vahvistaa 
Euroopan yhteistyötä Japanin kanssa sekä seurata Japanissa 
esimerkiksi sääntelyn purkamisen alalla tapahtuvia muutoksia, 
- edistetään verkoston luomista sellaisten Euroopan yliopisto­
jen laitosten välille, joilla on vakiintuneet tutkintoon 
johtavat, kansantalouden tai yritystalouden alan pätevyyden 
sekä Japania koskevan perustietämyksen yhdistävät koulutusoh­
jelmat, 
- kehotetaan jäsenvaltioita kartoittamaan sellaiset toimintan­
sa, joiden tarkoituksena on edistää henkistä ja kulttuurista 
vaihtoa eurooppalaisten ja japanilaisten välillä, ja määrittä­
mään tämän perusteella alueet, joilla eurooppalainen ohjelma 
voisi hyödyllisellä tavalla täydentää jäsenvaltioiden toimin­
toja, 
- tutkitaan Japanin hallituksen kanssa, miten eurooppalaisten 
Japaniin tekemien vaihtovierailujen nykyistä tasoa voidaan 
kohottaa lähemmäksi japanilaisten Eurooppaan ja amerikkalais­
ten Japaniin tekemien vaihtovierailujen tasoa, 
- tutkitaan, voidaanko kehittää yhteinen ohjelma japanin 
kielen opetuksen täydentämiseksi ja tehostamiseksi koko union­
issa, 
- ehdotetaan asianmukaista rajoitusta edellä mainittujen 
toimintojen kehittämiseen käytettävissä olevat voimavarat 
huomioon ottaen. 
Lisäksi puheenjohtajien ja komission olisi ehdotettava Japanin 
viranomaisille, että Tokiossa järjestettäisiin Euroopan unio­
nin ja Japanin yhteistyötä koskeva laaja konferenssi, johon 
kokoontuvat hallitusten edustajat sekä yliopistojen ja yksi­
tyisen alan edustajat ja jossa toivotaan jäsenvaltioiden 
pääkaupunkien olevan vahvasti edustettuina. Tässä konferens­
sissa tuotaisiin esiin olemassa olevia jäsenvaltioiden kahden­
välisiä ohjelmia sekä määritettäisiin alueita, joilla Euroopan 
unionin toimintaa olisi vahvistettava tai käynnistettävä. 
7 MUIDEN ALOJEN YHTEISTYÖ 
Vuoden 1991 julistuksen antamisen jälkeen on vakiinnutettu 
Zö 
suuri määrä erilaisia säännöllisiä Euroopan komission ja 
Japanin hallituksen välisiä kokouksia, jotka muodostavat 
poliittisen vuoropuhelun kehyksen ja joita on nyt kehitettävä 
erityishankkeisiin perustuvan tosiasiallisen yhteistyön ai­
kaansaamiseksi (katso liitteessä III oleva selostus olemassa 
olevasta vuoropuhelun kehyksestä). Tällaisia hankkeita olisi 
määritettävä muun muassa seuraavilla alueilla: 
WTO:n toiminnat; 
kehitysapua ja humanitaarista apua koskevat hankkeet; 
ympäristö, mukaan lukien ympäristötekniikka; 
yhteiskunnan sopeuttaminen työmarkkinoihin, väestön ja teknii­
kan kehitys; 
tutkimus ja kehittäminen; 
Aasian-Tyynenmeren alueen liike-elämän yhteistyö; 
tietoyhteiskunta ; 
koulutus ; 
kulttuuri. 
8 PÄÄTELMÄT 
Euroopan unionin ja Japanin kehitys edellyttää suhteiden 
tarkistamista. Tässä tiedonannossa puhutaan Euroopan unionin 
ja Japanin poliittisen suhteen painoarvon lisäämisen puolesta 
sekä sen luontaisten etujen vuoksi että vastapainona Yhdys­
valtojen vaikutukselle. Japanin merkitys kansainvälisissä 
asioissa on kasvamassa. Euroopan unioni voi suhtautua tähän 
kehitykseen myönteisesti tukien sitä ja pyrkien siten vai­
kuttamaan tähän kehitykseen, tai se voi suhtautua asiaan pas­
siivisesti seuraten sitä sivusta yrittämättä vaikuttaa siihen. 
Komission suosittelee ensin mainittua vaihtoehtoa, koska se 
uskoo unionin hyötyvän suuresti siitä, että se tukee uuden 
Japanin syntymistä yhteistyökumppaniksi, joka pyrkii omiin 
maailmanlaajuisen rauhan ja turvallisuuden päämääriinsä sekä 
avoimeen monenväliseen kaupan toimintaympäristöön. Poliitti­
sen suhteen vahvistuminen vaikuttaa myös kahdenväliseen ta­
loussuhteeseen. Se auttaa vähentämään nykyisiä kaupan jännit­
teitä ja löytämään keinoja, joilla voidaan saada aikaan yh­
teistyötä ristiriitojen tilalle. 
Edellä esitetyn perusteella neuvostoa pyydetään: 
omaksumaan tällä tiedonannolla vahvistettu lähestymistapa; 
päättämään, että se syventää poliittista vuoropuhelua Japa­
nin kanssa 5 jaksossa esitetyllä tavalla; 
vahvistamaan talousasioita koskeva lähestymistapansa 6.11 
jaksossa esitetyllä tavalla ja erityisesti jatkamaan TAM:in 
soveltamista kehittääkseen sääntelyn purkamista, kilpailua ja 
2/ 
teollista yhteistyötä koskevaa vuoropuhelua, selvittääkseen 
tapoja niiden olosuhteiden parantamiseksi, joissa Euroopan 
unioni tekee investointejaan Japaniin, sekä Euroopan unionin 
ja Japanin teollisuussuhteiden parantamiseksi ja tiedollisen 
epätasapainon lieventämiskeinojen kehittämiseksi; 
kehottamaan komissiota noudattamaan suunniteltua lähesty­
mistapaa ja tarvittaessa tekemään uusia ehdotuksia, mukaan 
lukien vuoden 1996 talousarviota koskevat ehdotukset käytettä­
vissä olevien voimavarojen rajoissa. 
Liite I 
EU/JAPANI: TALOUDEN PAAINDIKAATTORIT 
BRUTTOKANSANTUOTE 
(Miljardia 
H imtIMH^tWW>W^WWtiVttWMMMMf 
japani 
li xWi'SiK+fflWï: 
3617,5 
5365,8 
5417,3 WJ « 100 
67,4 
100,0 
100,9 
Lähde: Euroopan komission osastot 
BKT:N KASVU 
1985 1986 198? 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995* 1996* 
Japani 
wmä 5,0 2,6 
2,4 2,8 
5,0 2,6 4,1 6,2 
2,9 4,2 
3,1 3,9 4,7 
3,5 
2,7 4,8 
3,0 
0,8 4,0 
1,5 
-1,1 1,3 
1,1 
2,6 0,1 
-0,4 
3,0 0,7 
2,6 
3,9 2,2 
2,9 
2,7 2,7 
3,2 
2,3 
Lähde: Euroopan komission osastot 
EU:N VIENTI 1993 
(Miljardia ecuef! 
KU:xi vienfci 
Wtti vienti 
USA ihan 
Lähde: Eurostat Arvo 
22,7 
85,1 % fîtJ:n koko 
viennistä 
4,66 % 
17,48 % 
EU:N TUONTI 1993 
(Miljardia ecua) 
I-II ! •• i M i i timtt 
BXî:n tuonti 
Japanista 
SU:n tuonti 
wUdfV.'t sea Arvo 
47,2 
83,7 % BTTitl kOkO 
tuonnista 
9,74 % 
17,27 % 
Lähde: Eurostat 
JAPANIN NYKYINEN VAIHTOTASEEN YLIJÄÄMÄ PROSENTTEINA JAPANIN BKT:STA 
1985 1986 WÊm iiii 1989 1990 1991 1992 iiii pii •III * I 
3,6 4,2 3,6 2,7 2,0 1,2 2,2 3,2 3,1 2,9 2,5 2,5 
Lähde : Eurostat 
EU/JAPANI: TALOUDEN PAAINDIKAATTORIT 
JAPANIN KAUPPA EU:N KANSSA 
{Miljardia ecua) 
vienti &U:hun 
vuosittainen 
kasvuprosentti 
Tuonti EQi&tat 
vuosittainen 
kasvupr oseatt 1<J 198S 1986 wÊmmïïÊÊmm 19$9 1990 1991 1992 1993 1994 
26,23 31,171 32,66 39,66 43,47 42,04 47,75 48,12 48,22 48,31 
3,10% 8,83 3,21% 21,43 9,61% -3,29% 13,58 0,77% 0,20% 0,18% 
16,19 18,41 15,39 20,39 25,54 27,52 25,66 24,06 25,74 29,82 
5,00% 13,71 -16,40 32,49 25,26% 7,75% -6,76 -6,24 6,98% 15,85% 
Japanin 
kauppatase 10,04 12,76 17,27 19,27 17,93 14,52 22,09 24,06 22,48 18,49 
vuosittainen 
kasvuprosentti 2,03% 27,09% 35,34% 11,58% -22,28% -19,02% 52,13% 8,92% -6,57% -17,75% 
Lähde: Japanin valtiovarainministeriö: esitetyt luvut julkaistaan USA:n dollareina, ja ne on 
muunnettu keskimääräisten USA:n dollarin/ecun vaihtokurssien mukaan 
EU:N/JAPANIN PALVELUJEN KAUPPA (miljardeina ecuina) 
Palvelut 1965 1986 1987 1Ö91 1992 1993 
Ëthn vienti 
Win tuonti 4,94 4,85 5,41 6,46 7,76 7,81 7,58 9,37 puuttuu puuttuu 
3,10 3,05 3,13 3,96 4,37 4,52 4,71 5,72 
EU s n tase 1,84 1,80 2,28 2,50 3,39 3,29 2,87 3,65 puuttuu puuttuu 
-s: 
investoinnin 
tuotto 1985 1986 1987 :i:19:8|iw;:i 1969 199$ 1991 1992 1993 «: 
EU:n vienti 
EU:n tuonti 9,40 
6,08 9,99 
6,97 11,34 
8,23 16,34 
11,10 24,47 
16,26 25,14 
16,80 29,01 
19,72 22,45 
15,57 puuttuu puuttuu 
EUm tase 3,32 3,02 3,11 5,24 8,21 8,34 9,29 6,88 puuttuu puuttuu 
Lähde : Eurostat 
JENIN/ECUN VAIHTOKURSSI 
1985 1986 1987 1908 1989 iiiiiiiii!iiii liiiiiiiiiiii 1994 
180,56 165,00 166,60 151,46 151,94 183,68 166,49 164,21 130,15 121,32 
Lähde: Eurostat 
Huomautuksia (*) EY:n arvio 
**) EY:n ennuste 
>^ 
EU/JAPANI: TALOUDEN PAAINDIKAATTORIT 
JAPANIN SUORAT INVESTOINNIT ULKOMAILLE 
(miljoonaa USA:n dollaria) 
Varainhoitovuon Kertymä 
i 1993 31.3*94 yh~ 
teensä 
EU (11) 7 111 77 782 
-|]^^—•——-——-j 14725 [ 177 098 
Huomautus: EU (11) = Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Saksa, Luxemburg, Ranska, Espanja, 
Belgia, Italia, Irlanti, Portugali, Kreikka 
Lähde: Japanin valtiovarainministeriö 
ULKOMAISET SUORAT INVESTOINNIT JAPANIIN 
(miljoonaa USA:n dollaria) 
Varainhoit 
ovuosi 
1993 Kertymä 
.H5-J* • *r w Jr ^ 
EU (9) 
lilii 539 
930 5 635 
12 174 
Huomautus: EU (9) = Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Saksa, Ranska, Irlanti, Belgia, 
Tanska, Luxemburg, Italia 
Lähde: Japanin valtiovarainministeriö 
Liite II 
Japanin markkinoille pääsyn ongelmat 
Tammikuun 1993 jälkeinen kehitys 
Japaniin sovellettu yhdenmukainen ja laaja-alainen lähestymis­
tapa (kiistanalaisten kysymysten jatkuva toistaminen samanai­
kaisesti rakentavan ja käytännöllisen useita tärkeitä aloja 
koskevan vuoropuhelun kanssa), yhdistettynä Japanin sisäiseen 
paineeseen muutosten aikaansaamiseksi ja maan kiinnittämiseksi 
lujemmin maailmantalouteen, ovat tuottaneet tammikuun 1993 
jälkeen seuraavat tulokset: 
Julkiset hankinnat. Julkisten hankintojen alalla Japanin 
hallitus julkisti tammikuussa hankintoja koskevan toimintaoh­
jelmansa, joka oli määrä panna täytäntöön 1 päivästä huhti­
kuuta. Tällä suunnitelmalla taataan menettelyjen selkiyttämi­
nen, vahvistetaan tarjouskeinottelun kieltävät säännöt sekä 
taataan myös oikeus hakea muutosta riippumattomasta vali­
tuselimestä, jos tarjouksen tehnyt yritys katsoo tulleensa 
syrjityksi. Suunnitelman täytäntöönpaneminen käytännössä, 
erityisesti paikallishallinnon tasolla, on kuitenkin epäsel­
vää . 
Hallintomenettelylaki, joka tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta, 
on tarkoitettu yksinkertaistamaan ja selkiyttämään hallinto­
menettelyjä sekä määrittämään tiettyjä velvoitteita, joita 
ovat esimerkiksi velvollisuus ilmoittaa hakemusten käsittelyn 
aikarajat tai antaa kirjallisesti hallinnollista opastusta. 
Laki vastaa niitä yleisiä periaatteita, joita on tarkoitus 
noudattaa suunnitellussa sääntelynpurkamisohjelmassa, jonka 
keskeisenä osana on hallintomenettelyjen järkeistäminen ja 
parantaminen. Jos laki pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, 
se vastaa pitkäaikaiseen valitukseemme siitä, ettei ministeri­
öiden hallinnollinen opastus ole tarpeeksi avointa ja että se 
haittaa toimintaa. Ilmeisesti laissa on kuitenkin aukkoja. 
Euroopan unioni on kauan vaatinut kaupan rehellisyyttä käsit­
televän komission FTC:n toimivallan ja toiminnan vahvistamis­
ta. FTC:n henkilöstövoimavaroja on lisätty 8 prosenttia viime 
vuodesta ja yhteensä 60 prosenttia vuoden 1989 tasosta. FTC:n 
politiikan viimeaikaiset muutokset koskevat monopolien vas­
taisen lain tiukempaa tulkintaa hallinnollisessa opastuksessa 
sekä julkisissa hankinnoissa tehtävien tarjousten määräaikojen 
tiukempia suuntaviivoja. Euroopan komission pyynnöstä FTC on 
myös tehnyt kaksi tutkimusta kilpailunvastaisista menettelyta­
voista. 
Ulkomaisten lakimiesten osalta Euroopan unionin pitkäaikainen 
vallitsevan oikeudellisen tilanteen vapauttamista koskeva vaa­
timus on tuottanut tuloksia: Japanissa toimivat ulkomaiset 
oikeudelliset neuvonantajat voivat nykyisin käyttää kotimaista 
toiminimeään (täydennettinä japaninkielisellä lisäyksellä 
"ulkomainen oikeudellinen neuvonantaja"), ja aikaisempaa 
kokemusta koskevia vaatimuksia on lievennetty. Valtiopäivien 
toukokuussa hyväksymään uuteen lakiin on sisällytetty myös 
muita toimenpiteitä, kuten mahdollisuus toimia yhteistyössä 
japanilaisten lakimiesten kanssa yhteisyrityksessä. 5? 
IS 
Rahoituspalvelujen alalla ehdotetaan useita erilaisia uudis­
tuksia osana 5 päivänä heinäkuuta hyväksyttyä sääntelynpurka-
misohjelmaa. Tämä sisältäisi muun muassa meklarijärjestelmän 
käyttöönoton vakuutusalalla, suunnitelmat siirtymiseksi va­
kuutustuotteiden myynnin toimilupajärjestelmästä ilmoitus­
menettelyyn perustuvaan järjestelmään sekä useita muita eri­
laisia vapautuksia, menettelyjen parannuksia sekä olemassa 
olevien määräysten uudistuksia. Valitettavasti suunniteltuja 
toimenpiteitä ei voida pitää riittävänä vastauksena eurooppa­
laisiin vaatimuksiin, ja Japanille 28 päivänä lokakuuta toi­
mitetussa sääntelyn purkamista koskevien vaatimusten luette­
lossa toistetaan Euroopan unionin jatkuvat huolenaiheet. 
Japanilainen osapuoli ratkaisi taannoisen kivennäisvesien 
tuontiongelman muuttamalla määräyksiään korkean tason neuvot­
teluissa tämän vuoden heinäkuussa ehdotetulla tavalla. 
Japanin viranomaiset ovat lopullisesti hyväksyneet Espanjasta 
vietyjen sitruunoiden kylmäkäsittelyn laivalla neljän anturin 
konteissa (aikaisemmin ne vaativat kuutta anturia). Vaikka 
tämä ratkaisee yhden kasvinsuojelualan ongelman yhden jäsen­
valtion osalta, Euroopan unionin kaikkien maataloustuotteiden 
ja elintarvikkeiden pääsyä Japanin markkinoille on edistettävä 
vielä paljon pitemmälle. 
Vaikka alkoholijuomien verotuskohtelujen eron poistaminen on 
edelleen yksi Euroopan unionin keskeisimmistä vaatimuksista, 
on myös todettava Japanin viranomaisten edistyneen tämän eron 
kaventamisessa kahdessa talousarviossa, varainhoitovuosina 
1989 ja 1994. 
Suuria vähittäiskaupan varastoja koskeva laki: Japanin vi­
ranomaiset ovat suostuneet yhteen Euroopan unionin vaatimuk­
sista eli poistamaan alkoholijuomien myyntiä koskevan maksu­
ajan pidennyksen 10 000 m2 suuremmilta vähittäiskaupan varas­
toilta. Tämä on tärkeä myönnytys, mutta vastaava vapautus 
olisi myönnettävä myös pienemmille varastoille. 
Neuvottelua vähittäiskauppojen kanssa koskeva vaatimus on 
kumottu. Tammikuussa 1993 pidetyn viimeisimmän ministeri­
kokouksen jälkeen sulkemisaikoja ja pakollisia kiinniolopäiviä 
koskevia määräyksiä on lievennetty suurten vähittäiskaupan 
varastojen osalta (1 päivänä toukokuuta 1994 annetulla lail­
la) . Suurten vähittäiskaupan varastojen toimintaa rajoittavia 
määräyksiä on kuitenkin edelleen paljon, ja edistystä on edel­
leen saavutettava. 
Huhtikuusta 1995 otetaan käyttöön tuoreusrajan osoittava 
päivämäärä ("viimeinen käyttöpäivä" tai "parasta ennen") 
"valmistuspäivän" sijasta. Komissio suhtautuu myönteisesti 
tähän uuteen Codex Alimentariuksen mukaiseen järjestelmään. 
Seuraava vaatimus on kuitenkin edelleen käsiteltävänä: MAFFin 
olisi i) annettava hallinnollinen ohje, jonka mukaan ei ole 
tarpeen merkitä valmistuspäivää "viimeisen käyttöpäivän" tai 
"parasta ennen"-merkinnän lisäksi, sekä ii) pidätyttävä il­
moittamasta julkisesti, ettei Japanin hallitus voi estää 
"valmistuspäivän" ilmoittamista. 
l°\ 
Komissio on suhtautunut myönteisesti MITIn aloitteeseen raken­
tavasta ehdotuksesta käsitellä loppuun pitkään vireillä ollut 
kysymys "asa"-merkinnällä varustetuista "pellava-" ja "ra-
mitekstiileistä". Vaikka Euroopan unioni vaatii edelleen, 
että "asa-pellavan" ja "asa-ramin" erottaminen toisistaan 
selvästi pakkausmerkinnöillä olisi tehtävä pakolliseksi, 
komissio on valmis aloittamaan,teollisuuden, MITIn ja JETROn 
kanssa vapaaehtoisten lisämerkintöjen edistämisen ainakin 
tarkoituksenmukaiseksi koeajaksi. 
Komissio on suhtautunut myönteisesti MITIn aikomukseen siirtää 
kaikki 500 sähkölaitetta (tietyin harvoin poikkeuksin) ryhmäs­
tä A (valtion varmentaminen) ryhmään B (itsenäinen varmentami­
nen) seuraavien viiden vuoden kuluessa. Se vaatii kuitenkin 
edelleen, että siirtymäkausi, jonka aikana sähkölaitteisiin 
voitaisiin soveltaa joko kauan voimassa olleita japanilaisia 
JIS-standardeja tai uusia IEC:hen perustuvia standardeja, ei 
enää olisi ehdottoman välttämätön. 
là 
Liite III Komission ja Japanin yhteistyön nykyinen kehys 
1. TEOLLISUUSPOLITIIKKA JA YHTEISTYÖ 
Euroopan unionin ja Japanin teollisuuden yhteistyön vahvista­
minen on keskeisellä sijalla Euroopan unionin politiikassa. 
Se aloitettiin joukolla yksittäisiä aloitteita, jotka myöhem­
min loivat perustan järjestelmällisemmälle lähestymistavalle. 
Aloite yhteiseksi kulutuselektroniikan alan kokeiluohjelmaksi 
tehtiin vuonna 1991, ja ohjelma käynnistettiin vuonna 1993. 
Tämän ohjelman osoittauduttua onnistuneeksi vastaavia hankkei­
ta ollaan käynnistämässä muilla aloilla, kuten autonosien 
alalla (ensimmäinen JAMA-CLEPA-seminaari, "Eurooppalaisten 
autonosien myyminen japanilaisille autonvalmistajille", jär­
jestettiin Pariisissa 6 ja 7 päivänä maaliskuuta 1995) sekä 
tietokone- ja toimistotekniikan alalla (japanilais-eurooppa-
lainen tietotekniikan alihankintaohjelma), ja niitä voidaan 
laajentaa myös muille aloille. 
Aloite Euroopan unionin ja Japanin välisen teollisuuspolitiik­
kaa ja teollisuuden yhteistyötä koskevan ministeritason vuoro­
puhelun vakiinnuttamiseksi tehtiin tammikuun 1993 ministeriko­
kouksessa. Pääjohtajatason vuosittaiset korkean tason kokouk­
set pidetään vuoden keskivälillä, ja vuosittainen väliarvioin­
ti järjestetään johtajatasolla loppuvuodesta. Vuoropuhelun 
tarkoituksena on toimia yhteyskanavana tarkistettaessa yksit­
täisiä yhteistyöohjelmia, käytettäessä hyväksi niistä saatuja 
kokemuksia sekä tehtäessä vastaavia uusia aloitteita. Ensim­
mäinen vuoropuhelukokous järjestettiin Brysselissä 26 ja 27 
päivänä toukokuuta 1993, ja siinä keskusteltiin pääasiassa 
keinoista, joilla voitaisiin edistää yksittäisten teollisuus­
yritysten yhteyksiä kahdenvälisellä tasolla. 
Toinen vuoropuhelukokous pidettiin 14 päivänä kesäkuuta 1994. 
Siinä sovittiin teollisuuden yhteistyön laajentamisesta auton 
osien ja toimistotekniikan alalle, uuden tietopolitiikkaa 
käsittelevän työryhmän, IPWG:n, perustamisesta sekä pyöreän 
pöydän kokousten järjestämisestä säännöllisesti kummankin 
osapuolen johtavien teollisuuden edustajien kesken. Ensimmäi­
nen teollisuuden edustajien pyöreän pöydän kokous pidettiin 9 
päivänä helmikuuta 1995. Teollisuuden edustajat päättivät 
vaihtaa keskenään erityisesti standardointiasioita koskevia 
tietoja sekä perustaa työryhmiä käsittelemään eri aloja, kuten 
sääntelyn purkamista, yksityistämistä, ympäristöä, standar­
dointia, teollisoikeuksien suojaa, maailmanlaajuisen tietoin­
frastruktuurin luomista, riskiliiketoimintaa, kolmannen maail­
man maihin sovellettavia strategioita sekä työmarkkinoita. 
IPWG:n tehtäväalueeseen kuuluu maailmanlaajuisen tietoin­
frastruktuurin kehittämistä koskevien tietojen vaihtaminen, 
Euroopan unionin ja Japanin politiikkojen lähentämisen edistä­
minen sekä yhteisten hankkeiden ja tietotekniikan sovellutus­
ten kehittäminen. Se käsittelee erityisesti oikeudellista ja 
toimielimiä koskevaa kehystä, yhteentoimivuutta, tutkimusta ja 
kehittämistä, inhimillisiä voimavaroja, sovelluksia ja mark­
kinamahdollisuuksien arviointia. 
Euroopan unionin ja Japanin teollisuuden yhteistyökeskuksen 
3/ 
tarjoaman koulutuksen lisäksi komissio tukee rahallisesti 
valitsemiensa nuorten eurooppalaisten insinöörien osallistu­
mista japanilaiseen "tuotantotekniikan stipendiohjelmaan", 
joka mahdollistaa näiden työskentelyn japanilaisissa tehtaissa 
6-11 kuukauden ajan. 
Neuvostossa keskustellaan parhaillaan Euroopan unionin, Ja­
panin, EFTA-maiden, Yhdysvaltojen, Kanadan ja Australian "äly-
toimintoihin perustuvan valmistusjärjestelmän" yhteistoiminta­
ohjelman toiminta-alueesta. Tähän ohjelmaan osallistuu eu­
rooppalaisia yrityksiä automatiikan, avaruustekniikan, kemian, 
tietotekniikan ja työstökoneiden alalta, ja sillä on suuret 
vaikutusmahdollisuudet. 
2. KILPAILUPOLITIIKAN ALAN YHTEISTYÖ 
Kilpailupolitiikan alan vuoropuhelua käydään vuosittaisissa 
korkean tason neuvotteluissa Japanin kaupan rehellisyyttä 
käsittelevän komission ja Euroopan komission välillä pääjohta­
jatasolla. Näitä neuvotteluja tukevat kaupan rehellisyyttä 
käsittelevän komission puheenjohtajan ja kilpailuasioista 
vastaavan komissaarin (Van Miertin) säännölliset tapaamiset. 
Lisäksi vuodesta 1993 on säännöllisesti järjestetty kilpailu­
politiikan seminaareja vuorotellen Tokiossa ja Brysselissä. 
Euroopan komission pyynnöstä FTC on tehnyt kaksi tutkimusta 
erityisaloilla (maatalouskemikaalien jakelussa ja synteet­
tisessä kumiteollisuudessa), joilla mahdollinen kilpailusään­
töjen rikkominen haittaa Euroopan viejiä. Molemmat osapuolet 
arvioivat tällä hetkellä näiden tutkimusraporttien tuloksia. 
Kaksi Euroopan unionin ja Japanin kilpailupolitiikkoja koske­
vaa seminaaria, joihin osallistui kilpailuviranomaisia, teol­
lisuuden ja kuluttajien yhteenliittymiä, Euroopan parlamentin 
jäseniä sekä yliopistojen edustajia, on järjestetty Tokiossa 
(marraskuussa 1993) ja Brysselissä (syyskuussa 1994). 
Lisäksi FCT alkoi joulukuussa 1994 komission pyynnöstä tutkia 
mahdollista kilpailusääntöjen rikkomista maansiirtolaitteiden 
alalla. 
3. TIETEEN JA TEKNIIKAN ALAN YHTEISTYÖ 
Tammikuun 1993 ministerikokouksessa päätettiin perustaa tie­
teen ja tekniikan foorumi, jossa voidaan käsitellä ja sovittaa 
yhteen politiikkaa sekä arvioida meneillään olevia kahdenväli­
siä hankkeita. Tämä ajatus vahvistettiin vuoden 1993 kesällä 
komissaarien Sir Leon Brittanin, Bangemannin ja Rubertin sekä 
Japanin ulkoministerin Muton välisellä virallisella kirjeen­
vaihdolla. 
Ensimmäinen tieteen ja tekniikan foorumin ministeritason 
kokous järjestettiin kesäkuussa 1994. Lisäksi komissaari 
Rubertin Japanin-vierailu foorumin yhteydessä on antanut uusia 
virikkeitä japanilaisten laitosten ja komission väliseen 
vuoropuheluun. Nämä kokoukset ovat luoneet perustan mahdolli­
selle Japanin ja Euroopan unionin yliopistojen väliselle vaih­
to-ohjelmalle. Ne ovat myös antaneet tilaisuuden tarkistaa 
n 
meneillään olevaa kahdenvälistä sekä monenvälistä yhteistyötä. 
Kokoukset ovat painottuneet inhimillisiä voimavaroja koskeviin 
kysymyksiin, mukaan lukien komission Japanissa toteuttama tie­
teen ja tekniikan stipendiohjelma, joka on kytketty Japanin 
tieteen ja tekniikan stipendeihin ja joulukuusta 1994 alkaen 
Japanin tieteenedistämisyhdistyksen toimintaan. 
4. TELEVIESTINNÄN JA SIIHEN LIITTYVIEN ALOJEN YHTEISTYÖ 
Posti- ja teleministeriön (MPT:n) kanssa on luotu tiivis 
yhteistyösuhde sen jälkeen, kun yhteisö vahvisti televies-
tintäpolitiikkansa vuonna 1986. 
Vuosittainen viestintäpolitiikkaa koskeva tietojenvaihto MPT:n 
ja komission välillä tapahtuu pääjohtajatasolla. Näitä täy­
sistuntoja täydennetään vuosittaisella hallintoasiantunti-
jöiden tason tietojenvaihdolla niin sanotussa verkostotyöryh-
mässä (NWWG:ssä), jossa keskustellaan yksityiskohtaisesti 
molempia osapuolia koskevista aiheista. Lisäksi NWWG on 
parhaillaan käynnistämässä käytännön yhteistyötä, kuten ISDN-
päätelaitteiden yhteentoimivuuden testausta, mihin hankkeeseen 
osallistuu japanilaisia ja eurooppalaisia yrityksiä. Erilli­
nen (kolmenkeskinen amerikkalais-japanilais-eurooppalainen) 
ryhmä käsittelee vuosittain maalla liikkuviin tulevaisuuden 
televiestintäjärjestelmiin liittyviä kysymyksiä standardoinnin 
ja taajuuksien käytön kannalta. 
Teollisuuden edustajien välistä vuoropuhelua edistääkseen 
komissio teki aloitteen viestintäfoorumin järjestämiseksi (Pa­
riisissa kesäkuussa 1994), ja tähän foorumiin kokoontui noin 
150 teollisuuden edustajaa Japanista ja Euroopasta käsittele­
mään sääntelykysymyksiä, markkinoille pääsyä ja tekniikan 
kehityssuuntia. MPT järjestää toisen samankaltaisen kokouksen 
syyskuussa 1995 Kiotossa. 
Eri tasojen yhteyksillä on useita tavoitteita: Japanin tele­
viestintä-, yleisradio- ja multimedia-alan politiikan suun­
tauksia koskevien tietojen kokoaminen (myös täydentämään 
sellaisia vastaavia monenvälisiä hankkeita kuin esimerkiksi 
GATS/NGTB, ITU ja UPU); Japanissa tapahtuvan sääntelynpur-
kamiskehityksen, joka on multimedia- ja viestintäteollisuuden 
yleismaailmallistumisen vuoksi televiestintäalalle erityisen 
tärkeä, seuraaminen; markkinoille pääsyn ongelmien erityisnä-
kökohtia koskevien Euroopan kantojen julkituominen (myös 
televiestintäpalvelujen osalta); standardointiyhteistyö. 
Maailmanlaajuisen tietoyhteiskuntaa koskevan keskustelun 
syntyminen on suurelta osin hallinnut viimeaikaista tietojen­
vaihtoa. Maailmanlaajuista tietoyhteiskuntaa koskevassa G7-
maiden konferenssissa (Brysselissä helmikuussa 1995) suositel­
laan noin 12 : ta kokeiluhanketta, joista japanilaiset ja eu­
rooppalaiset toimijat ovat ilmaisseet olevansa kiinnostuneita. 
5. YHTEISKUNNALLISTEN ASIOIDEN YHTEISTYÖ 
Yhteiskunnallisten asioiden yhteistyö käynnistettiin komissaa­
ri Papanderoun vieraillessa Japanissa vuonna 1990. Toiminta 
alkoi vuonna 1991 teollisuussuhteita koskevalla kolmenkeski-
sellä (hallitusten, työnantajajärjestöjen sekä ammattiliitto-
33 
jen edustajien) konferenssilla Brysselissä. Komissaari Papan-
dreoun ja Japanin työministerin Okaben tapaamisessa lokakuussa 
1991 päätettiin toimia yhteistyössä järjestämällä vuosittain 
seuraavat tapahtumat: 
- kolmenkeskinen ajankohtaisten asioiden konferenssi/seminaa­
ri . Tätä konferenssia tai seminaaria on tarkoitus tukea 
korkean tason tapaamisilla; 
- vuosittainen teollisuussuhteiden asiantuntijoiden vaihto-
ohjelma; 
- yhteinen tutkimusohjelma. 
Vuonna 1994 Tokiossa järjestetty Euroopan yhteisön ja Japanin 
välinen symposiumi käsitteli aihetta "muuttuva työ/ympäristö -
työkäytäntöjen joustavuus". Korkean tason tapaamisessa komis­
saari Flynn ja Japanin työministeri Hamamoto korostivat Eu­
roopan unionin ja Japanin yhteiskunnallisten asioiden yhteis­
työn olevan tärkeää, koska se osaltaan edistää osapuolten on­
gelmien, järjestelmien ja politiikkojen keskinäistä ymmärtä­
mystä . 
6. KEHITYSAPUYHTEISTYÖ 
Kehitysapua koskevien asioiden yhteistyön ja kahdenvälisen 
vuoropuhelun aloittamisesta päätettiin puheenjohtaja Delorsin 
ja komissaari Andriessenin vieraillessa Japanissa vuonna 1991. 
Sen jälkeen on järjestetty neljä kahdenvälistä pääjohtajatason 
kokousta: lokakuussa 1991, heinäkuussa 1992, lokakuussa 1993 
ja heinäkuussa 1994. Vuoropuhelu on tähän asti keskittynyt 
politiikkaa koskeviin kysymyksiin pikemmin kuin käytännön 
hankkeisiin, joskin tavoitteena on päästä tosiasialliseen 
yhteistyöhön. 
7. YMPÄRISTÖNSUOJELUYHTEISTYÖ 
Euroopan unioni ja Japani ovat käyneet vuoropuhelua ympäris­
tönsuojelun alalla yli vuosikymmenen ajan. Ympäristöasioiden 
vuoropuhelu ja yhteistyö käynnistettiin virallisesti vuonna 
1977 kirjeenvaihdolla, ja vuodesta 1990 on säännöllisesti jär­
jestetty korkean tason neuvotteluja (pääjohtajatasolla). Tämä 
ala on käymässä yhä tärkeämmäksi molemmille osapuolille. 
Vuoropuhelussa on viime aikoina käsitelty useita erilaisia 
asioita, erityisesti maailmanlaajuisten ympäristösopimusten 
täytäntöönpanoa; Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1992 ympä­
ristö- ja kehityskonferenssin seurantaa, jätehuoltoa, sekä 
ympäristönsuojelun oikeudellisen kehyksen vahvistamista, jotka 
aiheet kaikki ovat tärkeitä niin Japanin kuin Euroopan unionin 
kannalta. 
Käsiteltyjen aiheiden moninaisuus osoittaa, miten tärkeänä 
sekä Japani että Euroopan unioni pitävät yhteisen lähestymis­
tavan noudattamista maailmanlaajuisten ympäristöongelmien 
suhteen. Lisäksi Maastrichtin sopimuksessa korostetaan tar­
vetta ottaa ympäristönäkökohdat huomioon myös muissa politii­
koissa. Tässä yhteydessä kaupasta ja ympäristöstä on tullut 
yksi Euroopan unionin ja Japanin ympäristöasioiden vuoropuhe-
3^1 
lun tärkeimpiä aiheita. 
8. KULTTUURIYHTEISTYÖ 
Euroopan tasolla harjoitetaan myös jonkin verran kahdenvälistä 
kulttuuriyhteistyötä. Vuoden 1991 yhteisessä julistuksessa 
mainitaan kulttuuri yhtenä niistä alueista, joilla yhteistyötä 
olisi vahvistettava ja kehitettävä. Maastrichtin sopimuksen 
ratifiointiin asti tämän alan yhteistyön edistyminen on ollut 
rajallista. 
On voitu toteuttaa ainoastaan muutamia toimia, kuten orkeste-
rikiertueita (Yomiurin sinfoniaorkesterin vierailu Euroopan 
vuoden 1993 kulttuuripääkaupungissa, Antwerpenissä, ja Euro­
pean Youth Baroque Orchestran Japanin-kiertue syksyllä 1993) 
sekä sarja vuosittaisia vertailevan tutkimuksen seminaareja, 
jotka Sofian yliopisto ja Firenzessä toimiva Euroopan yliopis-
toinstituutti ovat järjestäneet Japan Foundationin tuella. 
Maastrichtin sopimuksen (128 artiklan) sekä 10 päivänä marras­
kuuta 1994 tehtyjen neuvoston päätelmien perusteella Euroopan 
yhteisön toimissa kulttuurivaihdon tukemiseksi olisi noudatet­
tava toissijaisuusperiaatetta sekä jäsenvaltioiden toimien 
täydentämisen vaatimusta. 
9. KOULUTUSYHTEISTYÖ 
Vuonna 1992 annetussa koulutusta koskevassa tiedonannossaan 
neuvostolle komissio totesi, että korkea-asteen koulutuksen 
alan yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa voisi toimia mallina 
mahdollisessa yhteistyössä Japanin kanssa. Professori Ruberti 
vahvisti 10 päivänä kesäkuuta järjestetyssä tapaamisessaan 
Japanin silloisen opetusministerin rouva Akamatsun kanssa 
keskinäisen valmiuden vaihtaa kaikilla tasoilla näkemyksiä 
koulutuksen ja yliopistovaihdon keskeisistä asioista. Täl­
laisina asioina on mainittu muun muassa yliopistojen laatu 
sekä keinot lisätä yliopistovaihtoa. 
Kummankin osapuolen olisi pyrittävä selvittämään mahdollisuuk­
sia tasapainoiseen yhteistyöhön korkea-asteen koulutuksen ja 
ammattikoulutuksen alalla, kuten yhteisessä opetussuunnitelmi­
en kehittämisessä, mukaan lukien tähän liittyvä henkilöstön ja 
opiskelijoiden vaihto, yliopistojen opintosuoritusten vasta­
vuoroisessa tunnustamisessa sekä teollisuuden ja yliopistojen 
yhteistyössä. Näiden toimintojen olisi perustuttava valti-
oidenvälisestä koulutuksesta ja koulutusyhteistyöstä jo saa­
tuun kokemukseen. 
10. VUOROPUHELU MAKROTALOUDELLISISSA JA RAHOITUSPALVELUJA 
KOSKEVISSA ASIOISSA 
Pääjohtajatason vuoropuhelu vakiinnutettiin vuonna 1991 Euroo­
pan komission ja Japanin valtiovarainministeriön välille 
makrotaloudellisissa ja rahoituspalveluja koskevissa asioissa. 
Viimeisin kokous pidettiin Tokiossa 22 päivänä heinäkuuta 
1994. 
Tämän vuoropuhelun tarkoituksena on edistää molemmin puolin 
3<r 
kyseisten alojen taloudellisen tilanteen ymmärtämistä. Lisäk­
si se tarjoaa mahdollisuuden ratkaista markkinoille pääsyn 
ongelmia erityisesti rahoituspalvelujen alalla. Lisäksi se 
mahdollistaa keskustelut makrotaloudellisesta avusta siirtymä­
vaiheessa oleville talouksille ja kehitysmaille. 
Korkean tason neuvottelut järjestetään vuosittain Japanin 
taloussuunnitteluviraston ja talous- ja rahoitusasioiden 
pääosaston välillä. Nämä neuvottelut tarjoavat mahdollisuuden 
arvioida maailmantalouden tilanteen kehitystä erityisesti 
Japanin ja Euroopan unionin osalta. Äskettäin on aloitettu 
vuoropuhelu erityiskysymyksistä, nimittäin kaupan esteiden 
purkamisen (sisämarkkinoiden, sääntelyn purkamisen) makrota­
loudellisista vaikutuksista sekä väestön ikääntymisen vaiku­
tuksista talousarvioon. 
11. VUOROPUHELU LIIKENNEASIOISSA 
Vuonna 1992 käynnistettiin Euroopan komission ja Japanin lii­
kenneministeriön väliset vuosittaiset pääjohtajatason keskus­
telut. Nämä on järjestetty vuosittain huhtikuussa vuorotellen 
Tokiossa ja Brysselissä. 
Tämän vuoropuhelun tarkoituksena on tehdä molemmille osapuo­
lille helpommaksi ymmärtää liikennepolitiikan kehitystä Euroo­
pan unionissa ja Japanissa sekä näiden välillä. Sen on myös 
tarkoitus parantaa ymmärtämystä ja siten vähentää ristiriito­
jen mahdollisuuksia avaamalla viestintäkanava, joka mahdollis­
taa keskustelun uudesta kehityksestä varhaisessa vaiheessa. 
Se tarjoaa myös mahdollisuuksia yhteistyöhön liikenneasioissa, 
jotka koskevat Aasian-Tyynenmeren aluetta laajemmin. 
12. UUDET HANKKEET 
Euroopan parlamentti on esittänyt ajatuksen "Eurooppa-talon" 
perustamisesta Tokioon. Kyse on siitä, että Tokioon peruste­
taan Euroopan unioniin liittyvien toimintojen keskus, jonka 
etuna on mittakaavaetujen tarjoaminen useilla niillä alueilla, 
joilla Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot jo toimivat (esi­
merkiksi teollisuuden yhteistyössä ja viennin edistämisessä) 
ja perustan luominen uusille toiminnoille, kuten Euroopan 
kulttuurin edustuksen vakiinnuttamiselle Japanin pääkaupun­
kiin. 
Euroopan unioni ja Japani järjestäisivät ja rahoittaisivat 
tämän hankkeen yhdessä. Tällaista Eurooppa-taloa koskeva kan­
nattavuustutkimus on käynnistetty Japanin viranomaisten kans­
sa, ja hanketta toteuttaa parhaillaan Euroopan yritysten yh­
teisön (EBC:n) Tokion toimipiste. 
Turrrr"' - '" "Tnnr 
ISSN 102-W492 
KOM(95) 73 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 
Luettelonumero : CB-CO-95-094-FI-C 
ISBN 92-77-86690-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg