EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 9.9.2015 COM(2015) 452 final 2015/0211(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS turvallisia alkuperämaita koskevan EU:n yhteisen luettelon laatimisesta kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU soveltamista varten ja direktiivin 2013/32/EU muuttamisesta



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1.Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet • EU:n yhteisen luettelon laatiminen turvallisista alkuperämaista Euroopan komissio esitti 13. toukokuuta 2015 kattavan Euroopan muuttoliikeagendan, jossa eritellään aloitteita, jotka on toteutettava sellaisten rakenteellisten ratkaisujen tarjoamiseksi, joilla voidaan parantaa muuttoliikkeen ja sen kaikkien osatekijöiden hallintaa. Nämä aloitteet täydentävät niitä välittömiä toimia, joita komissio ehdotti hieman muuttoliikeagendan jälkeen Välimeren kriisitilanteeseen vastaamiseksi. Osana harkittuja rakenteellisia aloitteita ja jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmiin tällä hetkellä kohdistuvan ennennäkemättömän paineen vuoksi komissio korosti, että tarvitaan tehokkaampaa lähestymistapaa väärinkäytöksiin, ja ilmoitti aikovansa vahvistaa kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annetun direktiivin 2013/32/EU, jäljempänä ’direktiivi 2013/32/EU’, turvallista alkuperämaata koskevia säännöksiä, jotta voidaan edistää turvallisiksi maiksi määritetyistä maista tulevien henkilöiden tekemien turvapaikkahakemusten nopeaa käsittelyä. Kuten Eurooppa-neuvosto korosti päätelmissään 25. ja 26. kesäkuuta 2015, tähän kuuluu EU:n yhteisen luettelon laatiminen turvallisista alkuperämaista. Direktiivin 2013/32/EU nojalla jäsenvaltiot voivat soveltaa erityisiä menettelysäännöksiä, erityisesti nopeutettuja menettelyjä ja rajamenettelyjä, jos hakija on sellaisen valtion kansalainen (tai kansalaisuudeton henkilö suhteessa kolmanteen maahan, joka on kyseisen henkilön entinen pysyvä asuinmaa), joka on määritetty turvalliseksi alkuperämaaksi kansallisessa lainsäädännössä ja jota voidaan lisäksi pitää turvallisena maana hakijalle ottaen huomioon hänen erityistilanteensa. Vain jotkin jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kansalliset luettelot turvallisista alkuperämaista. Lisäksi näissä kansallisissa luetteloissa on joitakin eroja, jotka voivat johtua tiettyjen kolmansien maiden turvallisuuden erilaisesta arvioinnista tai eroista jäsenvaltioihin saapuvien kolmansien maiden kansalaisten maahantulovirroissa. Direktiivissä 2013/32/EU säädetään yhteisistä perusteista, joiden avulla jäsenvaltiot voivat määrittää ne kolmannet maat, jotka ovat turvallisia alkuperämaita. Direktiivin liitteessä I säädetään seuraavaa: ”Tiettyä maata voidaan pitää turvallisena alkuperämaana, jos oikeudellisen tilanteen, demokraattisen järjestelmän puitteissa tapahtuvan lainsäädännön soveltamisen ja yleisen poliittisen tilanteen perusteella voidaan osoittaa, että maassa ei yleisesti eikä jatkuvasti esiinny vainoa, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2011/95/EU 9 artiklassa, eikä kidutusta tai epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rankaisemista eikä kansainvälisen tai kansallisen aseellisen selkkauksen aiheuttamaa mielivaltaisen väkivallan uhkaa. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa se, missä määrin annetaan suojelua vainolta ja huonolta kohtelulta seuraavien seikkojen perusteella: a) maan asiaa koskeva lainsäädäntö ja sen soveltamistapa; b) ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa ja/tai kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa ja/tai kidutuksen vastaisessa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa määrättyjen oikeuksien ja vapauksien noudattaminen, erityisesti niiden oikeuksien noudattaminen, joista mainitun eurooppalaisen yleissopimuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei voida poiketa; c) Geneven yleissopimuksen mukaisen palauttamiskiellon periaatteen noudattaminen; d) tehokas oikeussuojajärjestelmä niiden henkilöiden suojaamiseksi, joiden kyseisiä oikeuksia ja vapauksia on loukattu.” EU:n lainsäädännössä ei tällä hetkellä ole EU:n yhteistä luetteloa turvallisista alkuperämaista. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on laatia tällainen EU:n yhteinen luettelo direktiivissä 2013/32/EU säädettyjen yhteisten perusteiden mukaisesti, koska sen ansiosta kaikkien jäsenvaltioiden on helpompi käyttää menettelyjä, jotka liittyvät turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamiseen. Se lisää myös jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmien yleistä tehokkuutta sellaisten kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten osalta, jotka ovat todennäköisesti perusteettomia. EU:n yhteinen luettelo vähentää myös jäsenvaltioiden turvallisista alkuperämaista laatimien kansallisten luetteloiden välisiä eroja, mikä helpottaa menettelyjen lähentymistä ja estää kansainvälistä suojelua hakevien liikkumista jäsenvaltiosta toiseen. • EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista sisällytettävät kolmannet maat Kaikkien käytettävissään olevien asiaa koskevien tietojen, erityisesti Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) raporttien sekä jäsenvaltioilta, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolta (EASO), Euroopan neuvostolta, Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetulta (UNHCR) ja muilta alan kansainvälisiltä järjestöiltä saatujen tietojen, perusteella Euroopan komissio on tullut siihen johtopäätökseen, että Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo*, Montenegro, Serbia ja Turkki ovat direktiivissä 2013/32/EU tarkoitettuja turvallisia alkuperämaita ja ne olisi sisällytettävä EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista. Euroopan komissio käytti erityisesti EUH:n raportteja, joihin sisältyvät 31. elokuuta ja 1. syyskuuta 2015 päivätyt erityiset maakohtaiset raportit, jäsenvaltioilta saatuja tietoja, muun muassa turvallisten alkuperämaiden määrittämistä koskevaa kansallista lainsäädäntöä, EASOlta saatuja tietoja, muun muassa kirjallisia raportteja ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa 2. syyskuuta 2015 pidetyn turvallisia alkuperämaita koskevan koordinointikokouksen tuloksia, sekä julkisesti saatavilla olevia tietoja Euroopan neuvostolta, UNHCR:ltä ja muilta alan kansainvälisiltä järjestöiltä. Albanian osalta aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Yksittäisissä tapauksissa esiintyy vielä verikostoa, perheväkivaltaa ja syrjintää tai väkivaltaa, joka kohdistuu etnisiin vähemmistöihin tai haavoittuviin ihmisryhmiin, mukaan lukien romanit, Balkanin egyptiläiset ja HLBTI-henkilöt. Albanian liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen merkitsee sitä, että mahdollisuus kääntyä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen puoleen muodostaa takeen, jolla varmistetaan tehokas oikeussuojajärjestelmä tällaisia ihmisoikeusloukkauksia vastaan. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia neljässä hakemuksessa 150 hakemuksesta. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Albanian kansalaisten turvapaikkahakemuksista 7,8 prosenttia (1 040) oli perusteltuja. Vähintään kahdeksan jäsenvaltiota on määrittänyt Albanian turvalliseksi alkuperämaaksi. Eurooppa-neuvosto on nimennyt Albanian ehdokasmaaksi. Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota edellä mainittuihin olosuhteisiin määrittäessään, katsotaanko jokin EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista sisältyvä kolmas maa turvalliseksi alkuperämaaksi tietyn hakijan tapauksessa, ja tutkittaessa turvallisesta alkuperämaasta tulevien henkilöiden hakemuksia direktiivissä 2013/32/EU säädettyjä menettelyllisiä välineitä käyttäen. Tämän perusteella komissio päättelee, että Albania on turvallinen alkuperämaa direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä. Bosnia ja Hertsegovinan perustuslaissa säädetään toimivaltuuksien jakautumisesta maan kansojen välillä. Aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Yksittäisissä tapauksissa esiintyy edelleen syrjintää ja väkivaltaa, joka kohdistuu henkilöihin etnisten tai uskonnollisten syiden tai poliittisen mielipiteen vuoksi, samoin kuin haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluviin henkilöihin kuten HLBTI-henkilöihin, toimittajiin ja lapsiin. Bosnia ja Hertsegovinan liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen merkitsee sitä, että mahdollisuus kääntyä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen puoleen muodostaa takeen, jolla varmistetaan tehokas oikeussuojajärjestelmä tällaisia ihmisoikeusloukkauksia vastaan. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia viidessä hakemuksessa 1 196 hakemuksesta. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten turvapaikkahakemuksista 4,6 prosenttia (330) oli perusteltuja. Vähintään yhdeksän jäsenvaltiota on määrittänyt Bosnia ja Hertsegovinan turvalliseksi alkuperämaaksi. Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota edellä mainittuihin olosuhteisiin määrittäessään, katsotaanko jokin EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista sisältyvä kolmas maa turvalliseksi alkuperämaaksi tietyn hakijan tapauksessa, ja tutkittaessa turvallisesta alkuperämaasta tulevien henkilöiden hakemuksia direktiivissä 2013/32/EU säädettyjä menettelyllisiä välineitä käyttäen. Tämän perusteella komissio päättelee, että Bosnia ja Hertsegovina on turvallinen alkuperämaa direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä.

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osalta aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Yksittäisissä tapauksissa esiintyy edelleen syrjintää tai väkivaltaa, joka kohdistuu haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluviin henkilöihin, kuten lapsiin, vammaisiin, romaneihin ja HLBTI-henkilöihin. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen merkitsee sitä, että mahdollisuus kääntyä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen puoleen muodostaa takeen, jolla varmistetaan tehokas oikeussuojajärjestelmä tällaisia ihmisoikeusloukkauksia vastaan. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia kuudessa hakemuksessa 502 hakemuksesta. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisten turvapaikkahakemuksista 0,9 prosenttia (70) oli perusteltuja. Vähintään seitsemän jäsenvaltiota on määrittänyt entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian turvalliseksi alkuperämaaksi. Eurooppa-neuvosto on nimennyt entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ehdokasmaaksi. Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota edellä mainittuihin olosuhteisiin määrittäessään, katsotaanko jokin EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista sisältyvä kolmas maa turvalliseksi alkuperämaaksi tietyn hakijan tapauksessa, ja tutkittaessa turvallisesta alkuperämaasta tulevien henkilöiden hakemuksia direktiivissä 2013/32/EU säädettyjä menettelyllisiä välineitä käyttäen. Tämän perusteella komissio päättelee, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on turvallinen alkuperämaa direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä. Kosovon* osalta aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Se, että Kosovo* ei ole liittynyt asiaankuuluviin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin, kuten Euroopan ihmisoikeussopimukseen, johtuu siitä, ettei sen asemasta täysivaltaisena valtiona ole päästy kansainväliseen yhteisymmärrykseen. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Yksittäisissä tapauksissa esiintyy edelleen syrjintää tai väkivaltaa, joka kohdistuu haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluviin henkilöihin, kuten naisiin, HLBTI-henkilöihin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin, mukaan lukien etniset serbit. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Kosovon* kansalaisten turvapaikkahakemuksista 6,3 prosenttia (830) oli perusteltuja. Vähintään kuusi jäsenvaltiota on määrittänyt Kosovon* turvalliseksi alkuperämaaksi. Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota edellä mainittuihin olosuhteisiin määrittäessään, katsotaanko jokin EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista sisältyvä kolmas maa turvalliseksi alkuperämaaksi tietyn hakijan tapauksessa, ja tutkittaessa turvallisesta alkuperämaasta tulevien henkilöiden hakemuksia direktiivissä 2013/32/EU säädettyjä menettelyllisiä välineitä käyttäen. Tämän perusteella komissio päättelee, että Kosovo* on turvallinen alkuperämaa direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä. Montenegron osalta aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluviin henkilöihin, kuten vammaisiin, toimittajiin, romaneihin ja HLBTI-henkilöihin, kohdistuu edelleen syrjintää tai väkivaltaa. Montenegron liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen merkitsee sitä, että mahdollisuus kääntyä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen puoleen muodostaa takeen, jolla varmistetaan tehokas oikeussuojajärjestelmä tällaisia ihmisoikeusloukkauksia vastaan. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia yhdessä hakemuksessa 447 hakemuksesta. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Montenegron kansalaisten turvapaikkahakemuksista 3,0 prosenttia (40) oli perusteltuja. Vähintään yhdeksän jäsenvaltiota on määrittänyt Montenegron turvalliseksi alkuperämaaksi. Eurooppa-neuvosto on nimennyt Montenegron ehdokasmaaksi, ja neuvottelut on aloitettu. Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota edellä mainittuihin olosuhteisiin määrittäessään, katsotaanko jokin EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista sisältyvä kolmas maa turvalliseksi alkuperämaaksi tietyn hakijan tapauksessa, ja tutkittaessa turvallisesta alkuperämaasta tulevien henkilöiden hakemuksia direktiivissä 2013/32/EU säädettyjä menettelyllisiä välineitä käyttäen. Tämän perusteella komissio päättelee, että Montenegro on turvallinen alkuperämaa direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä. Serbian perustuslaissa säädetään perusta vähemmistöryhmien itsehallinnolle koulutuksen, kielen käytön, tiedonsaannin ja kulttuurin aloilla. Aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, muun muassa etnisiin vähemmistöihin (kuten etnisiin albaaneihin), uskonnollisiin vähemmistöihin (kuten muslimeihin), romaneihin ja HLBTI-henkilöihin kohdistuu edelleen syrjintää. Serbian liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen merkitsee sitä, että mahdollisuus kääntyä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen puoleen muodostaa takeen, jolla varmistetaan tehokas oikeussuojajärjestelmä tällaisia ihmisoikeusloukkauksia vastaan. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia 16 hakemuksessa 11 490 hakemuksesta. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Serbian kansalaisten turvapaikkahakemuksista 1,8 prosenttia (400) oli perusteltuja. Vähintään yhdeksän jäsenvaltiota on määrittänyt Serbian turvalliseksi alkuperämaaksi. Eurooppa-neuvosto on nimennyt Serbian ehdokasmaaksi, ja neuvottelut on aloitettu. Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota edellä mainittuihin olosuhteisiin määrittäessään, katsotaanko jokin EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista sisältyvä kolmas maa turvalliseksi alkuperämaaksi tietyn hakijan tapauksessa, ja tutkittaessa turvallisesta alkuperämaasta tulevien henkilöiden hakemuksia direktiivissä 2013/32/EU säädettyjä menettelyllisiä välineitä käyttäen. Tämän perusteella komissio päättelee, että Serbia on turvallinen alkuperämaa direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä. Turkin osalta aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuten vähemmistöihin, mukaan lukien kurdit, toimittajiin ja HLBTI-henkilöihin, kohdistuu edelleen syrjintää ja ihmisoikeusloukkauksia. Turkin liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen merkitsee sitä, että mahdollisuus kääntyä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen puoleen muodostaa takeen, jolla varmistetaan tehokas oikeussuojajärjestelmä tällaisia ihmisoikeusloukkauksia vastaan. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia 94 hakemuksessa 2 899 hakemuksesta. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Turkin kansalaisten turvapaikkahakemuksista 23,1 prosenttia (310) oli perusteltuja. Yksi jäsenvaltio on määrittänyt Turkin turvalliseksi alkuperämaaksi. Eurooppa-neuvosto on nimennyt Turkin ehdokasmaaksi, ja neuvottelut on aloitettu. Jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota edellä mainittuihin olosuhteisiin määrittäessään, katsotaanko jokin EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista sisältyvä kolmas maa turvalliseksi alkuperämaaksi tietyn hakijan tapauksessa, ja tutkittaessa turvallisesta alkuperämaasta tulevien henkilöiden hakemuksia direktiivissä 2013/32/EU säädettyjä menettelyllisiä välineitä käyttäen. Tämän perusteella komissio päättelee, että Turkki on turvallinen alkuperämaa direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä. Tämä ehdotus olisi nähtävä ensimmäisenä askeleena kohti tavoitetta luoda unionin tasolla kattava yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista. Komissio voi sen vuoksi ehdottaa muiden kolmansien maiden, jotka täyttävät perusteet niiden määrittämiseksi turvallisiksi, lisäämistä EU:n yhteiseen luetteloon sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet sen. Etusijalle asetetaan ne kolmannet maat, joista tulee EU:hun merkittävä määrä kansainvälistä suojelua hakevia, kuten Bangladesh, Pakistan ja Senegal. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät asetuksen, komissio esittäisi tämän ehdotuksen mukaisesti kolmen vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta kertomuksen mahdollisuudesta lisätä yhdenmukaistamistoimia, jotka voisivat johtaa siihen, ettei kansallisia luetteloja turvallisista alkuperämaista enää tarvita. 1.2.Johdonmukaisuus suhteessa tällä politiikan alalla voimassa oleviin politiikkaa koskeviin säännöksiin Tämä ehdotus on yhdenmukainen niiden kansainvälisen suojelun myöntämistä ja poistamista koskevien yhteisten menettelyjen kanssa, joista säädetään direktiivissä 2013/32/EU, ja muiden Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää koskevien välineiden kanssa. 1.3.Johdonmukaisuus suhteessa unionin muihin politiikan aloihin Ehdotus laatia EU:n yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista ja sisällyttää siihen erityisesti kolmannet maat, jotka Eurooppa-neuvosto on nimennyt ehdokasmaiksi, on johdonmukainen EU:n laajentumispolitiikan kanssa. Kun Eurooppa-neuvosto nimesi Albanian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron, Serbian ja Turkin ehdokasmaiksi, niiden katsottiin täyttävän Kööpenhaminassa 21. ja 22. kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat arviointiperusteet, jotka koskevat demokratian takaavia vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia sekä vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelemista, ja niiden on edelleen täytettävä nämä arviointiperusteet voidakseen päästä EU:n jäseneksi. Edistymistä poliittisten ja taloudellisten arviointiperusteiden täyttämisessä ja lainsäädännön yhdenmukaistamisessa unionin säännöstön kanssa arvioidaan joka vuosi Euroopan komission vuotuisessa edistymiskertomuksessa. Tämä ehdotus Albanian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron, Serbian ja Turkin sisällyttämisestä EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista ei vaikuta tuleviin vuosittaisiin edistymiskertomuksiin, jotka Euroopan komissio esittää näistä kolmansista maista. 2.INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN Eurooppa-neuvosto viittasi 25. ja 26. kesäkuuta 2015 antamissaan päätelmissä turvapaikkahakemusten käsittelyn nopeuttamistarpeen osalta komission aikomukseen tehostaa direktiivin 2013/32/EU turvallista alkuperämaata koskevia säännöksiä, mihin kuuluu mahdollisesti EU:n yhteisen luettelon laatiminen turvallisista alkuperämaista. Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto ilmaisi turvallisista alkuperämaista 20. heinäkuuta 2015 antamissaan päätelmissä tyytyväisyytensä EU:n yhteisen luettelon laatimiseen turvallisista alkuperämaista. Neuvosto pani merkille ”Länsi-Balkanin maiden osalta, että ne sisältyvät suurimpaan osaan kansallisista turvallisten alkuperämaiden luetteloista, että Eurooppa-neuvosto on viitannut useaan otteeseen niiden eurooppalaiseen tulevaisuuteen ja että Albania ja Bosnia ja Hertsegovina (15. joulukuuta 2010) sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro ja Serbia (19. joulukuuta 2009) on siirretty niiden maiden luetteloon, joiden kansalaisilta ei vaadita viisumia. Lisäksi keskimääräinen myönteisten turvapaikkapäätösten osuus Länsi-Balkanin maiden osalta EU:n laajuisesti oli pikemminkin alhainen vuonna 2014. Näin ollen kaikki jäsenvaltiot voisivat pitää Länsi-Balkanin maita turvallisina alkuperämaina.” Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmien jälkeen EASO järjesti 2. syyskuuta 2015 jäsenvaltioiden kanssa asiantuntijatason kokouksen, jossa päästiin laajaan yhteisymmärrykseen siitä, että Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo*, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro ja Serbia olisi katsottava turvallisiksi alkuperämaiksi direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä. 3.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE JA PERUSOIKEUDET 3.1.Oikeusperusta Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 78 artiklan 2 kohdan d alakohtaan, joka on oikeusperusta toimenpiteille, jotka koskevat yhteisiä menettelyjä turvapaikkaa tai toissijaista suojelua koskevan yhdenmukaisen aseman myöntämisessä ja peruuttamisessa. Ehdotuksen tarkoituksena on laatia EU:n yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista direktiivin 2013/32/EU soveltamista varten ja muuttaa kyseistä direktiiviä, joka on annettu SEUT-sopimuksen 78 artiklan 2 kohdan d alakohdan nojalla 3.2.Toissijaisuusperiaate Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevassa SEUT-sopimuksen V osastossa annetaan Euroopan unionille tiettyjä näihin asioihin liittyviä toimivaltuuksia. Näitä toimivaltuuksia käytetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaisesti, toisin sanoen ainoastaan jos ja siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla.

Ehdotuksen tarkoituksena on laatia unionin tasolla yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista, sillä sen ansiosta kaikkien jäsenvaltioiden on helpompi käyttää menettelyjä, jotka liittyvät turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamiseen. Ehdotuksella pyritään myös poistamaan joitakin jäsenvaltioiden nykyisten turvallisia alkuperämaita koskevien kansallisten luettelojen välillä tällä hetkellä olevia eroavaisuuksia, joiden seurauksena samasta kolmannesta maasta peräisin oleviin kansainvälistä suojelua hakeviin henkilöihin ei aina sovelleta jäsenvaltioissa samoja menettelyjä. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotetun toimen kokonaistavoitetta, vaan Euroopan unioni voi saavuttaa sen paremmin. 3.3.Suhteellisuusperiaate Ehdotetuissa muutoksissa voimassa olevaan lainsäädäntökehykseen ei suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ylitä sitä, mikä on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. EU:n yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista laaditaan noudattaen direktiivissä 2013/32/EU jo säädettyjä perusteita turvallisten alkuperämaiden määrittämiselle, ja yhteiseen luetteloon sisällytettyjä maita tarkastellaan säännöllisesti. Direktiiviin 2013/32/EU ehdotetut muutokset on rajattu siihen, mikä on tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että direktiivin 2013/32/EU turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamista koskevia säännöksiä voidaan soveltaa kolmansiin maihin, jotka on sisällytetty EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista. 3.4.Sääntelytavan valinta Asetuksen käyttäminen EU:n yhteisen luettelon laatimiseksi turvallisista alkuperämaista on perusteltua tällaisen yhteisen luettelon luonteen vuoksi, sillä luettelo laaditaan unionin tasolla ja sitä olisi sovellettava suoraan jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksissä. 3.5.Perusoikeudet Tässä ehdotuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, mukaan lukien oikeutta turvapaikkaan ja suojeluun palauttamiselta, kuten perusoikeuskirjan 18 ja 19 artiklassa säädetään. Erityisesti on muistettava, että direktiivin 2013/32/EU mukaisesti se seikka, että kolmas maa sisällytetään EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista, ei voi antaa ehdottomia turvatakeita kyseisen maan kansalaisille eikä sen vuoksi poista tarvetta suorittaa asianmukainen yksilöllinen tarkastelu heidän tekemistään kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista. On myös muistettava, että maan määrittämistä turvalliseksi maaksi ei voida enää pitää merkityksellisenä hakijan kannalta, jos hän on esittänyt painavia syitä, joiden perusteella maata ei voida katsoa turvalliseksi hänen henkilökohtaisessa tilanteessaan. Kolmannet maat, joiden sisällyttämistä EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista ehdotetaan, täyttävät direktiivissä 2013/32/EU asetetut edellytykset turvalliseksi määrittämiselle. Tämä tarkoittaa sitä, että oikeudellisen tilanteen, demokraattisen järjestelmän puitteissa tapahtuvan lainsäädännön soveltamisen ja yleisen poliittisen tilanteen perusteella voidaan osoittaa, että näissä maissa ei yleisesti eikä jatkuvasti esiinny vainoa, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2011/95/EU 9 artiklassa, eikä kidutusta tai epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rankaisemista eikä kansainvälisen tai kansallisen aseellisen selkkauksen aiheuttamaa mielivaltaisen väkivallan uhkaa. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotus ei vaikuta EU:n talousarvioon eikä sillä pitäisi olla talousarviovaikutuksia jäsenvaltioissa. 5.MUUT ASIAT 5.1.Seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt Ehdotuksessa esitetään, että kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta olisi komission esittämän kertomuksen perusteella tarkasteltava mahdollisuutta toteuttaa tulevaisuudessa lisää yhdenmukaistamistoimia, jotka voisivat johtaa siihen, ettei kansallisia turvallisten alkuperämaiden luetteloita enää tarvita. 5.2.Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen säännöksistä Ehdotuksessa asetukseksi vahvistetaan EU:n yhteinen luettelo kolmansista maista, jotka katsotaan turvallisiksi alkuperämaiksi direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä. Sillä myös muutetaan direktiiviä 2013/32/EU, jotta kyseisen direktiivin turvallista alkuperämaata koskevia säännöksiä voitaisiin soveltaa EU:n yhteiseen luetteloon sisällytettyihin kolmansiin maihin. EU:n yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista vahvistetaan asetusehdotuksen liitteessä I. Tähän liitteeseen sisällytettävien kolmansien maiden on täytettävä direktiivin 2013/32/EU liitteessä I vahvistetut edellytykset turvallisiksi alkuperämaiksi määrittämiselle. Komissio katsoo, että Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo*, Montenegro, Serbia ja Turkki täyttävät nämä edellytykset ja ne olisi aluksi sisällytettävä EU:n yhteiseen luetteloon. Ehdotuksessa säädetään komission velvollisuudesta tarkastella säännöllisesti tilannetta niissä kolmansissa maissa, jotka ovat EU:n yhteisessä luettelossa, käyttäen useita tietolähteitä, kuten erityisesti EUH:n säännöllisesti esittämiä raportteja sekä jäsenvaltioilta, EASOlta, UNHCR:ltä, Euroopan neuvostolta ja muilta alan kansainvälisiltä järjestöiltä saatuja tietoja. Ehdotuksessa säädetään, että muutokset EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. Tarkoituksena on kuitenkin, että luettelossa olevan kolmannen maan tilanteen muuttuessa äkillisesti huonompaan suuntaan komissiolla on valtuudet antaa SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti delegoitu säädös, jolla keskeytetään vuodeksi kyseisen kolmannen maan sisällyttäminen luetteloon, jos se katsoo perustellun arvioinnin perusteella, että edellytykset kolmannen maan katsomiseksi turvalliseksi alkuperämaaksi eivät enää täyty. Komissio voisi jatkaa keskeyttämistä enintään yhdellä vuodella, jos se on ehdottanut asetuksen muuttamista kyseisen kolmannen maan poistamiseksi EU:n yhteisestä turvallisten alkuperämaiden luettelosta. Ehdotus sisältää yksityiskohtaiset säännökset, jotka koskevat säädösvallan siirtoa komissiolle, mukaan lukien sen kestoa, Euroopan parlamentin ja neuvoston mahdollisuutta peruuttaa se milloin tahansa, komission velvollisuutta antaa delegoitujen säädösten antaminen tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja sitä, että delegoidut säädökset voivat tulla voimaan vain, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät ole vastustaneet niitä kuukauden kuluessa tiedoksiantamisesta.

2015/0211 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS turvallisia alkuperämaita koskevan EU:n yhteisen luettelon laatimisesta kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU soveltamista varten ja direktiivin 2013/32/EU muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 78 artiklan 2 kohdan d alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU nojalla jäsenvaltiot voivat soveltaa erityisiä menettelysäännöksiä, erityisesti nopeutettuja menettelyjä ja rajamenettelyjä, tarkasti määritellyissä olosuhteissa, joissa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on todennäköisesti perusteeton, mukaan lukien tapaukset, joissa hakija on sellaisen valtion kansalainen, joka on määritetty turvalliseksi alkuperämaaksi kansallisessa lainsäädännössä ja jota voidaan lisäksi pitää turvallisena maana kyseiselle hakijalle ottaen huomioon hänen erityistilanteensa. Samoja sääntöjä voidaan soveltaa, kun on kyse kansalaisuudettomista henkilöistä suhteessa kolmansiin maihin, joissa heidän aikaisempi asuinpaikkansa oli. (2)Direktiivissä 2013/32/EU säädetään yhteisistä perusteista turvallisten alkuperämaiden määrittämiseksi kansallisella tasolla. Kuitenkin vain tietyt jäsenvaltiot ovat määrittäneet kansallisessa lainsäädännössään turvalliset alkuperämaat, mikä tarkoittaa sitä, että tällä hetkellä kaikki jäsenvaltiot eivät voi hyödyntää direktiivissä 2013/32/EU säädettyjä menettelyllisiä välineitä. Lisäksi jäsenvaltioiden hyväksymien turvallisten alkuperämaiden kansallisten luettelojen välillä on eroja, jotka voivat johtua tiettyjen kolmansien maiden turvallisuuden erilaisesta arvioinnista tai eroista jäsenvaltioihin saapuvien kolmansien maiden kansalaisten maahantulovirroissa, minkä vuoksi jäsenvaltiot eivät aina sovella direktiivissä 2013/32/EU määriteltyä turvallisen alkuperämaan käsitettä samoihin kolmansiin maihin. (3)Koska unionissa tehtyjen kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten määrä on kasvanut erittäin voimakkaasti vuodesta 2014 ja jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmät ovat sen vuoksi olleet ennennäkemättömän paineen alla, unioni tunnusti tarpeen vahvistaa direktiivin 2013/32/EU turvallista alkuperämaata koskevia säännöksiä, sillä ne ovat olennainen väline sellaisten hakemusten nopean käsittelyn tukemiseksi, jotka ovat todennäköisesti perusteettomia. Eurooppa-neuvosto viittasi 25 ja 26 päivänä kesäkuuta 2015 antamissaan päätelmissä turvapaikkahakemusten käsittelyn nopeuttamistarpeen osalta Euroopan muuttoliikeagendasta annetussa tiedonannossa ilmaistuun komission aikomukseen tehostaa näitä säännöksiä, mihin kuuluu mahdollisesti EU:n yhteisen luettelon laatiminen turvallisista alkuperämaista. Lisäksi oikeus- ja sisäasioiden neuvosto ilmaisi turvallisista alkuperämaista 20 päivänä heinäkuuta 2015 antamissaan päätelmissä tyytyväisyytensä komission aikomukseen tehostaa direktiivin 2013/32/EU turvallista alkuperämaata koskevia säännöksiä, mihin kuuluu mahdollisesti EU:n yhteisen luettelon laatiminen turvallisista alkuperämaista. (4)Olisi laadittava EU:n yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista direktiivissä 2013/32/EU säädettyjen yhteisten perusteiden mukaisesti, koska sen ansiosta kaikkien jäsenvaltioiden on helpompi käyttää menettelyjä, jotka liittyvät turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamiseen, ja se lisää jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmien yleistä tehokkuutta sellaisten kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten osalta, jotka ovat todennäköisesti perusteettomia. EU:n yhteisen luettelon laatimisella poistetaan myös joitakin jäsenvaltioiden kansallisten turvallisten alkuperämaiden luetteloiden välillä olevia eroavaisuuksia, joiden seurauksena samasta kolmannesta maasta peräisin oleviin kansainvälistä suojelua hakeviin henkilöihin ei aina sovelleta jäsenvaltioissa samoja menettelyjä. Vaikka jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus soveltaa tai ottaa käyttöön lainsäädäntöä, joka mahdollistaa muiden kolmansien maiden kuin EU:n yhteisessä luettelossa olevien maiden määrittämisen kansallisella tasolla turvallisiksi alkuperämaiksi, tällaisen yhteisen luettelon laatiminen varmistaa, että kaikki jäsenvaltiot soveltavat käsitettä yhdenmukaisesti niiden hakijoiden osalta, joiden alkuperämaat sisältyvät tähän luetteloon. Tämä helpottaa lähentymistä menettelyjen soveltamisessa ja siten myös estää kansainvälistä suojelua hakevien liikkumista jäsenvaltiosta toiseen. Tältä osin olisi kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta tarkasteltava komission esittämän kertomuksen perusteella mahdollisuutta toteuttaa tulevaisuudessa lisää yhdenmukaistamistoimia, jotka voisivat johtaa siihen, ettei kansallisia turvallisten alkuperämaiden luetteloita enää tarvita. (5)Direktiivin 2013/32/EU säännöksiä, jotka koskevat turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamista, olisi voitava soveltaa kolmansiin maihin, jotka ovat tällä asetuksella laaditussa EU:n yhteisessä luettelossa. Tämä tarkoittaa erityisesti, että se seikka, että kolmas maa sisällytetään EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista, ei voi antaa ehdottomia turvatakeita kyseisen maan kansalaisille eikä sen vuoksi poista tarvetta suorittaa asianmukainen yksilöllinen tarkastelu kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta. On myös muistettava, että maan määrittämistä turvalliseksi maaksi ei voida enää pitää merkityksellisenä hakijan kannalta, jos hän on esittänyt painavia syitä, joiden perusteella maata ei voida katsoa turvalliseksi hänen henkilökohtaisessa tilanteessaan. (6)Komission olisi arvioitava säännöllisesti tilannetta niissä kolmansissa maissa, jotka ovat EU:n yhteisessä luettelossa turvallisista alkuperämaista. EU:n yhteisessä luettelossa olevan kolmannen maan tilanteen muuttuessa äkillisesti huonompaan suuntaan komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joilla keskeytetään vuodeksi kyseisen kolmannen maan sisällyttäminen EU:n yhteiseen luetteloon, jos se katsoo perustellun arvioinnin perusteella, että direktiivissä 2013/32/EU säädetyt edellytykset kolmannen maan katsomiseksi turvalliseksi alkuperämaaksi eivät enää täyty. Tehdessään tätä perusteellista arviointia komission olisi otettava huomioon useita käytettävissään olevia tietolähteitä, mukaan lukien erityisesti Eurooppa-neuvoston ehdokasmaiksi nimeämiä kolmansia maita koskevat vuotuiset edistymiskertomukset, Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) säännölliset raportit sekä jäsenvaltioilta, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolta (EASO), YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulta (UNHCR), Euroopan neuvostolta ja muilta alan kansainvälisiltä järjestöiltä saadut tiedot. Komission olisi voitava jatkaa kolmannen maan EU:n yhteiseen luetteloon sisällyttämisen keskeyttämistä enintään yhdellä vuodella, jos se on ehdottanut tämän asetuksen muuttamista kyseisen kolmannen maan poistamiseksi EU:n yhteisestä turvallisten alkuperämaiden luettelosta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (7)Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston annettua 20 päivänä heinäkuuta 2015 turvallisista alkuperämaista päätelmät, joissa jäsenvaltiot sopivat, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi ensisijaisesti arvioitava Länsi-Balkanin maiden turvallisuus, EASO järjesti 2 päivänä syyskuuta 2015 jäsenvaltioiden kanssa asiantuntijatason kokouksen, jossa päästiin laajaan yhteisymmärrykseen siitä, että Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo*, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro ja Serbia olisi katsottava turvallisiksi alkuperämaiksi direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä. (8)Direktiivin 2013/32/EU mukaisesti tiettyä maata voidaan pitää turvallisena alkuperämaana, jos oikeudellisen tilanteen, demokraattisen järjestelmän puitteissa tapahtuvan lainsäädännön soveltamisen ja yleisen poliittisen tilanteen perusteella voidaan osoittaa, että maassa ei yleisesti eikä jatkuvasti esiinny vainoa, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU 9 artiklassa, eikä kidutusta tai epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rankaisemista eikä kansainvälisen tai kansallisen aseellisen selkkauksen aiheuttamaa mielivaltaisen väkivallan uhkaa.

(9)Useiden tietolähteiden perusteella, mukaan lukien erityisesti EUH:n raportit sekä jäsenvaltioilta, EASOlta, UNHCR:ltä, Euroopan neuvostolta ja muilta alan kansainvälisiltä järjestöiltä saadut tiedot, useat kolmannet maat voidaan katsoa turvallisiksi alkuperämaiksi. (10)Albanian osalta aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia neljässä hakemuksessa 150 hakemuksesta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Albanian kansalaisten turvapaikkahakemuksista 7,8 prosenttia (1 040) oli perusteltuja. Vähintään kahdeksan jäsenvaltiota on määrittänyt Albanian turvalliseksi alkuperämaaksi. Eurooppa-neuvosto on nimennyt Albanian ehdokasmaaksi. Tuolloin arvioitiin, että Albania täytti Kööpenhaminassa 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat arviointiperusteet, jotka koskevat demokratian takaavia vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia sekä vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelemista, ja Albanian on edelleen täytettävä nämä arviointiperusteet voidakseen päästä EU:n jäseneksi niiden suositusten mukaisesti, jotka esitetään vuotuisessa edistymiskertomuksessa. (11)Bosnia ja Hertsegovinan perustuslaissa säädetään toimivaltuuksien jakautumisesta maan kansojen välillä. Aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia viidessä hakemuksessa 1 196 hakemuksesta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten turvapaikkahakemuksista 4,6 prosenttia (330) oli perusteltuja. Vähintään yhdeksän jäsenvaltiota on määrittänyt Bosnia ja Hertsegovinan turvalliseksi alkuperämaaksi. (12)Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osalta aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia kuudessa hakemuksessa 502 hakemuksesta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisten turvapaikkahakemuksista 0,9 prosenttia (70) oli perusteltuja. Vähintään seitsemän jäsenvaltiota on määrittänyt entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian turvalliseksi alkuperämaaksi. Eurooppa-neuvosto on nimennyt entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ehdokasmaaksi. Tuolloin arvioitiin, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia täytti Kööpenhaminassa 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat arviointiperusteet, jotka koskevat demokratian takaavia vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia sekä vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelemista, ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian on edelleen täytettävä nämä arviointiperusteet voidakseen päästä EU:n jäseneksi niiden suositusten mukaisesti, jotka esitetään vuotuisessa edistymiskertomuksessa. (13)Kosovon* osalta aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Se, että Kosovo* ei ole liittynyt asiaankuuluviin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin, kuten Euroopan ihmisoikeussopimukseen, johtuu siitä, ettei sen asemasta täysivaltaisena valtiona ole päästy kansainväliseen yhteisymmärrykseen. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Kosovon* kansalaisten turvapaikkahakemuksista 6,3 prosenttia (830) oli perusteltuja. Vähintään kuusi jäsenvaltiota on määrittänyt Kosovon* turvalliseksi alkuperämaaksi. (14)Montenegron osalta aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia yhdessä hakemuksessa 447 hakemuksesta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Montenegron kansalaisten turvapaikkahakemuksista 3,0 prosenttia (40) oli perusteltuja. Vähintään yhdeksän jäsenvaltiota on määrittänyt Montenegron turvalliseksi alkuperämaaksi. Eurooppa-neuvosto on nimennyt Montenegron ehdokasmaaksi, ja neuvottelut on aloitettu. Tuolloin arvioitiin, että Montenegro täytti Kööpenhaminassa 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat arviointiperusteet, jotka koskevat demokratian takaavia vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia sekä vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelemista, ja Montenegron on edelleen täytettävä nämä arviointiperusteet voidakseen päästä EU:n jäseneksi niiden suositusten mukaisesti, jotka esitetään vuotuisessa edistymiskertomuksessa. (15)Serbian perustuslaissa säädetään perusta vähemmistöryhmien itsehallinnolle koulutuksen, kielen käytön, tiedonsaannin ja kulttuurin aloilla. Aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia 16 hakemuksessa 11 490 hakemuksesta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Serbian kansalaisten turvapaikkahakemuksista 1,8 prosenttia (400) oli perusteltuja. Vähintään yhdeksän jäsenvaltiota on määrittänyt Serbian turvalliseksi alkuperämaaksi. Eurooppa-neuvosto on nimennyt Serbian ehdokasmaaksi, ja neuvottelut on aloitettu. Tuolloin arvioitiin, että Serbia täytti Kööpenhaminassa 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat arviointiperusteet, jotka koskevat demokratian takaavia vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia sekä vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelemista, ja Serbian on edelleen täytettävä nämä arviointiperusteet voidakseen päästä EU:n jäseneksi niiden suositusten mukaisesti, jotka esitetään vuotuisessa edistymiskertomuksessa. (16)Turkin osalta aineellinen ja menettelyllinen ihmisoikeuslainsäädäntö ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö sekä maan osallistuminen kaikkiin tärkeisiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin luovat riittävän oikeusperustan suojelulle vainolta ja huonolta kohtelulta. Vuonna 2014 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi ihmisoikeusloukkauksia 94 hakemuksessa 2 899 hakemuksesta. Ei ole viitteitä tapauksista, joissa maa olisi palauttanut omia kansalaisiaan. Jäsenvaltiot katsoivat vuonna 2014, että Turkin kansalaisten turvapaikkahakemuksista 23,1 prosenttia (310) oli perusteltuja. Yksi jäsenvaltio on määrittänyt Turkin turvalliseksi alkuperämaaksi. Eurooppa-neuvosto on nimennyt Turkin ehdokasmaaksi, ja neuvottelut on aloitettu. Tuolloin arvioitiin, että Turkki täytti Kööpenhaminassa 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat arviointiperusteet, jotka koskevat demokratian takaavia vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia sekä vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelemista, ja Turkin on edelleen täytettävä nämä arviointiperusteet voidakseen päästä EU:n jäseneksi niiden suositusten mukaisesti, jotka esitetään vuotuisessa edistymiskertomuksessa. (17)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. (18)Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. (19)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.] TAI [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.] TAI [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Irlanti on (... päivätyllä kirjeellä) ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.] TAI [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta on (... päivätyllä kirjeellä) ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.] (20)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,





OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan EU:n yhteinen luettelo kolmansista maista, jotka katsotaan turvallisiksi alkuperämaiksi direktiivin 2013/32/EU mukaisessa merkityksessä. 2 artikla EU:n yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista 1. Kolmannet maat, jotka on lueteltu tämän asetuksen liitteessä I, ovat turvallisia alkuperämaita. 2. Komissio tarkastelee säännöllisesti tilannetta niissä kolmansissa maissa, jotka ovat EU:n yhteisessä luettelossa turvallisista alkuperämaista, käyttäen useita tietolähteitä, kuten erityisesti EUH:n säännöllisesti esittämiä raportteja sekä jäsenvaltioilta, EASOlta, UNHCR:ltä, Euroopan neuvostolta ja muilta alan kansainvälisiltä järjestöiltä saatuja tietoja. 3. Muutokset EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. 4. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 3 artiklan mukaisesti, jotta voidaan keskeyttää kolmannen maan sisällyttäminen EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista. 3 artikla Kolmannen maan poistaminen EU:n yhteisestä turvallisten alkuperämaiden luettelosta tilanteen muuttuessa äkillisesti 1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin. 2. Jos EU:n yhteisessä turvallisten alkuperämaiden luettelossa olevan kolmannen maan tilanne muuttuu äkillisesti, komissio tekee perustellun arvioinnin siitä, täyttääkö kyseinen maa direktiivin 2013/32/EU liitteessä I vahvistetut edellytykset ja, jos nämä edellytykset eivät enää täyty, antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti päätöksen, jolla keskeytetään kyseisen kolmannen maan sisällyttäminen EU:n yhteiseen luetteloon yhden vuoden ajaksi. 3. Kun komissio on ehdottanut tämän asetuksen muuttamista kolmannen maan poistamiseksi EU:n yhteisestä turvallisten alkuperämaiden luettelosta, se voi 2 kohdassa tarkoitetun perusteellisen arvioinnin perusteella pidentää 2 kohdan nojalla annetun delegoidun päätöksen voimassaoloaikaa enintään yhdellä vuodella. 4. Siirretään tässä artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle viideksi vuodeksi [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. 5. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa tässä artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

6. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen tämän artiklan mukaisesti, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 7. Tämän artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. 4 artikla Direktiivin 2013/32/EU muuttaminen Muutetaan direktiivi 2013/32/EU seuraavasti: (1) Korvataan 36 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Kolmas maa, joka on määritetty kansallisessa lainsäädännössä turvalliseksi alkuperämaaksi tämän direktiivin mukaisesti tai joka sisältyy Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o XXXX/2015* [tämä asetus] vahvistettuun EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista, voidaan hakemuksen yksilöllisen tutkinnan jälkeen katsoa turvalliseksi alkuperämaaksi tietylle hakijalle ainoastaan, jos a) hakija on tämän maan kansalainen; tai b) hakija on kansalaisuudeton henkilö ja tämä maa on hakijan aiempi asuinmaa ja jos hakija ei ole esittänyt mitään vakavia perusteita sille, että tätä maata ei voitaisi katsoa hänen henkilökohtaisessa tilanteessaan turvalliseksi alkuperämaaksi, minkä johdosta häntä voitaisiin pitää direktiivin 2011/95/EU mukaisesti kansainvälistä suojelua saavana henkilönä.” (2) Korvataan 37 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Jäsenvaltiot voivat pitää voimassa tai antaa lainsäädäntöä, jonka mukaan jäsenvaltio voi liitteen I mukaisesti määrittää kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten tutkintaa varten kansallisesti muita turvallisia alkuperämaita kuin asetuksessa (EU) N:o XXXX/2015 [tämä asetus] vahvistettuun EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista sisältyvät maat.” (3) Korvataan liitteen I otsikko seuraavasti: ”Turvallisten alkuperämaiden määrittäminen 36 artiklaa ja 37 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa” ____________ * Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o XXXX/2015, annettu [...], turvallisia alkuperämaita koskevan EU:n yhteisen luettelon laatimisesta direktiivin 2013/32/EU soveltamista varten ja direktiivin 2013/32/EU muuttamisesta 5 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.