1.Johdanto

Joulukuun 2017 ja maaliskuun 2018 välisenä aikana komissio kuuli laajalti sidosryhmiä, suuri yleisö, luonnonsuojelusta ja maataloudesta vastaavat julkiset viranomaiset, tiedeyhteisö, ympäristöalan kansalaisjärjestöt, mehiläishoitoala, maatalousala ja muut maankäyttöalat mukaan lukien. Tämä raportti sisältää tiivistelmän vastauksista, jotka saatiin seuraavissa tilaisuuksissa: i) avoin julkinen kuuleminen, jossa saatiin yli 66 000 vastausta, ii) kaksipäiväinen asiantuntijoiden työpaja ja iii) muutamien komission asiantuntijaryhmien ja komiteoiden kuuleminen. Raportti rakentuu etenemissuunnitelmassa vahvistettujen aloitteen kolmen painopistealueen ympärille.

2.Kuulemistoimien tulokset

2.1.Painopiste I: Pölyttäjiä koskevan tietämyksen parantaminen

Julkisessa kuulemisessa lähes kaikki osallistujat (95 prosenttia) katsoivat, että on tärkeää parantaa pölyttäjiä ja niiden vähenemisen syitä ja seurauksia koskevaa tietämystä. Kaikissa luokissa vähintään kaksi kolmesta sidosryhmästä piti pölyttäjien vähenemistä huolestuttavana. Sidosryhmien mukaan tietoaukkojen täyttäminen on tärkeää, koska niiden vuoksi ongelman laajuus saattaa jäädä ymmärtämättä.

Yksi asiantuntijoiden työpajassa määrittämistä suurimmista puutteista oli tiedonpuute luonnonvaraisten pölyttäjien määrästä ja niiden kantojen suuntauksista. Asiantuntijat korostivat, että tietoaukkojen täyttäminen edellyttää EU:n laajuista seurantaprosessia. He ehdottivat DNA-viivakoodaamisen ja koneoppimisen kaltaisten työkalujen ja lähestymistapojen kehittämistä seurantaprosessin helpottamiseksi. Toinen tapa olisi yleisön saaminen mukaan kansalaisten tiedetoimintaan.

Lähes kaikki julkisen kuulemisen vastaajat pitivät tärkeänä tutkia pölyttäjiin kohdistuvia uhkia ja pölyttäjien vähenemisestä luonnon ekosysteemeille ja yhteiskunnalle aiheutuvia vaikutuksia. Asiantuntijat korostivat työpajassaan, että on tärkeää jatkaa tutkimusta eri uhista aiheutuvien yhteisvaikutusten, pölyttäjäkantojen sietokyvyn sekä pölyttäjien ja pölytettävien kasvien välisten toiminnallisten yhteyksien alalla. He korostivat myös tarvetta parantaa erityisesti pölyttäjien elinympäristöjen tilaa, maatalousmaan käyttöä ja hoitamista sekä torjunta-aineiden käyttöä koskevien tietojen saatavuutta.

Tiedeyhteisö korosti yleisesti tarvetta lisätä tutkimuskapasiteettia etenkin vähän tutkituilla EU:n alueilla. Useita rahoitusvälineitä pidettiin tärkeinä, mutta tärkeimmäksi niistä katsottiin EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma.

2.2.Painopiste II: Pölyttäjien vähenemiseen johtavien syiden torjuminen

Suuri enemmistö julkiseen kuulemiseen osallistuneista (75 prosenttia maatalous- ja elintarvikealalla ja 90 prosenttia muissa luokissa) piti pölyttäjien suurimpina uhkina tehotuotantoa ja torjunta-aineiden käyttöä. Kolme neljäsosaa maatalous- ja elintarvikealan vastaajista katsoi niiden olevan merkittävä syy vähenemiselle. Muissa sidosryhmäluokissa osuus oli huomattavasti suurempi (vähintään 95 prosenttia). Kussakin sidosryhmäluokassa vähintään puolet vastaajista piti tärkeinä tekijöinä myös kaupungistumista, saasteita, haitallisia vieraslajeja, tauteja ja ilmastonmuutosta. Yksilöt pitivät ilmastonmuutosta ja tauteja tärkeämpinä tekijöinä kuin muut sidosryhmäluokat.

Julkisen kuulemisen vastaajat katsoivat, että pölyttäjien vähenemisen torjumisessa tärkeimpiä toimia ovat i) torjunta-aineista pölyttäjille syntyvien riskien arvioiminen ja ii) pölyttäjien elinympäristöjen tukeminen erityisesti maaseudulla sekä Natura 2000 ‑alueilla että niiden ulkopuolella. Suuri enemmistö vastaajista (vähintään puolet kustakin sidosryhmäluokasta) kuitenkin katsoi, että on tärkeää puuttua myös muihin pölyttäjiin kohdistuviin uhkiin, muun muassa ottamalla yksityinen sektori ja paikallisyhteisöt mukaan toimiin.

Työpajan asiantuntijat keskittyivät lähinnä pölyttäjien elinympäristöjen ennalleen saattamiseen ja ylläpitämiseen maaseutu- ja kaupunkimaisemissa sekä torjunta-aineista pölyttäjille aiheutuviin uhkiin puuttumiseen. Suurin osa asiantuntijoista piti luontotyyppidirektiiviä ja yhteistä maatalouspolitiikkaa tärkeimpinä välineinä pölyttäjien elinympäristöjen suojelussa ja tukemisessa. He olivat enimmäkseen yhtä mieltä siitä, että viljelijöiden ottamisella mukaan olisi ratkaiseva merkitys pölyttäjille suotuisan elinympäristön luomisessa maaseudulla. He korostivat myös kaupunkialueiden merkitystä sekä liikenteen ja energian kaltaisten suurten infrastruktuurien potentiaalia elinympäristöjen luomisessa ja sen varmistamisessa, että niillä on yhteys laajempaan maisemaan.

Asiantuntijat korostivat, että torjunta-aineista aiheutuvien uhkien vähentämiseksi olisi tarpeen parantaa riskinarviointia ja vähentää pölyttäjien altistumista torjunta-aineille. Heidän mukaansa olisi myös tärkeää sisällyttää luonnonvaraiset pölyttäjälajit arviointeihin sekä sisällyttää torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaan direktiiviin erityistoimenpiteitä, joilla vähennetään torjunta-aineista pölyttäjille aiheutuvia vaikutuksia.

2.3.PAINOPISTE III: Tietoisuuden lisääminen, yhteistyön parantaminen ja tietämyksen jakaminen

Yli 90 prosenttia julkiseen kuulemiseen osallistuneista korosti olevan tärkeää lisätä tietoisuutta, ottaa yleisö mukaan ratkaisuihin, helpottaa yhteistyötä ja jakaa tietämystä. Vastaajat korostivat tarvetta EU:n aloitteelle, jossa tuettaisiin kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimia. Vaikka ehdotukset tietämyksen jakamisesta laaja-alaisesti olivat erilaisia, sidosryhmät olivat laajalti yhtä mieltä siitä, että tarvitaan keskitetty kaikille avoin tietofoorumi.

Asiantuntijat tukivat laajalti kansalaisten ottamista mukaan tiedetoimintaan ja tunnustivat, että koulujen ja museoiden kaltaisilla sivistävillä laitoksilla voi olla siinä merkittävä osuus. Vaikka sidosryhmien yhteistyötä tukevia foorumeita on jo olemassa, asiantuntijoiden mukaan yhteistyökapasiteettia on vielä tarpeen parantaa.

3.Päätelmät

Kaikki kuulemisessa saadut vastaukset on otettu huomioon, mutta koska näkemyksiä oli monenlaisia, kaikkia niistä ei välttämättä voida sisällyttää lopulliseen poliittiseen asiakirjaan. Aloitteessa vastataan määriteltyihin tiedontarpeisiin toimilla, joissa yhdistetään ja tuodaan yleisesti saataville alalla jo olemassa olevat tiedot. Samalla hankitaan uutta tietoa tietoaukkojen täyttämiseksi. Aloitteella myös torjutaan vakiintuneita pölyttäjiin kohdistuvia uhkia joko suoraan (tehotuotanto ja torjunta-aineiden käyttö, haitalliset vieraslajit) tai välillisesti (ilmastonmuutos, taudit ja saasteet). Sillä tuetaan yhteistyötä ja toimia kaikilla tasoilla, jotta ongelmaan voitaisiin laatia koordinoitu EU:n vastaus. Yleisön ja yksityisen sektorin toteuttamien toimien edistämisen kautta siihen pyritään saamaan mukaan koko yhteiskunta.