EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 17.12.2020 COM(2020) 820 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/826 nojalla annettava arviointikertomus vuosiksi 2017–2020 perustetusta unionin ohjelmasta kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistumista unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla lisäävien erityistoimien tukemista varten



KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/826 nojalla annettava arviointikertomus vuosiksi 2017–2020 perustetusta unionin ohjelmasta kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistumista unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla lisäävien erityistoimien tukemista varten 1.Tiivistelmä Loppukäyttäjät (erityisesti kuluttajat) ja loppukäyttäjien etuja ajavat järjestöt eivät kykene osallistumaan EU:n politiikan laadintaan finanssipalvelualalla yhtä laajasti kuin toimialan edustajat. Merkittävä syy tähän on finanssipalvelujen loppukäyttäjien ja muiden kuin alalla toimivien sidosryhmien resurssien niukkuus ja erityisasiantuntemuksen puute. Vuoden 2008 kriisin jälkeen toteutettiin useita aloitteita, joilla pyrittiin lisäämään kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien aktiivista osallistumista EU:n politiikan laadintaan. Euroopan parlamentin aloitteesta komissio käynnisti vuoden 2011 lopussa pilottihankkeen, jonka tarkoituksena oli myöntää avustuksia, joilla tuetaan finanssialan asiantuntijakeskuksen kehittämistä. Tavoitteena oli, että keskus toimisi kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien hyväksi ajamalla heidän etujaan ja parantamalla heidän valmiuksiaan osallistua unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla. Komissio myönsi vuosina 2012–2015 avointen ehdotuspyyntöjen perusteella toiminta-avustuksia kahdelle järjestölle, jotka olivat Finance Watch ja Better Finance (avustukset myönnettiin ensin osana pilottihanketta ja myöhemmin valmistelutoimen muodossa). Vuodesta 2016 lähtien avustukset on myönnetty toimikohtaisina avustuksina. Sekä pilottihanketta että sen jälkeisiä valmistelutoimia arvioitiin vuonna 2015, ja arviointi osoitti, että toimelle asetettu tavoite oli yleisesti ottaen toteutunut. Tämän seurauksena annettiin asetus (EU) 2017/826. Tällä asetuksella perustettiin 1. toukokuuta 2017 ja 31. joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi unionin ohjelma Better Finance- ja Finance Watch ‑järjestöjen toiminnan tuen jatkamiseksi. Tämän arviointikertomuksen tarkoituksena on täyttää kyseisen asetuksen 9 artiklan mukainen velvoite ja arvioida, toteutuivatko ohjelmalle asetetut tavoitteet, jotka olivat i) kuluttajien osallistumisen lisääminen unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla sekä ii) finanssialan sääntelyyn liittyvistä asioista tiedottaminen kuluttajille. Komissio toteutti vuonna 2019 tutkimuksen, jossa arvioitiin i) Finance Watch- ja Better Finance ‑järjestöjen toimia vuosina 2017 ja 2018 sekä ii) ohjelman yleistä toteuttamista (ks. tämän kertomuksen liite). Tutkimus perustui kirjallisuuden tarkasteluun, verkkokyselyihin ja asiantuntijoiden haastatteluihin, ja se oli tärkeä tietolähde tätä arviointikertomusta laadittaessa. Komissio täydensi tutkimusta analysoimalla avustuksensaajien toimia ja ohjelman toteuttamista vuonna 2019. Tämän arviointikertomuksen loppupäätelmänä on, että ohjelman tavoitteet ovat yleisesti ottaen toteutuneet. Kuluttajien ja finanssipalvelujen loppukäyttäjien osallistuminen unionin politiikan laadintaan finanssipalvelualalla on lisääntynyt tavoitteen mukaisesti. Finance Watch ja Better Finance ovat työpanoksellaan rikastuttaneet poliittisia keskusteluja, ja molemmat järjestöt ovat tarjonneet uuden näkökulman, jota päättäjät eivät välttämättä muuten olisi ottaneet lainkaan tai riittävästi huomioon. Nämä kaksi järjestöä tarjosivat tärkeää asiantuntemusta osallistumalla julkisiin kuulemisiin ja useisiin merkittäviin komission ja Euroopan valvontaviranomaisten asiantuntijaryhmiin. Ne esittivät näkemyksiään poliittisille päättäjille myös muilla tavoin, kuten kuulemisissa, kokouksissa, asiakirjojen kautta, työpajoissa, asiantuntijakeskusteluissa ja konferensseissa. Myös tavoite, joka koski kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien tiedottamista finanssialan sääntelyyn liittyvistä asioista, saavutettiin yleisesti ottaen. Sekä Finance Watch että Better Finance ovat jakaneet kuluttajille tietoa muun muassa kampanjoiden ja lehdistötiedotteiden avulla. Järjestöjen osaamisalueet täydentävät toisiaan, ja niiden kohderyhmät ovat vain osittain päällekkäisiä. Better Finance käsittelee finanssipalvelujen käyttäjiä koskevia kysymyksiä keskittyen erityisesti sijoittajiin ja eläkesäästäjiin sekä kestävään ja digitaaliseen rahoitukseen. Finance Watch käsittelee yleisemmin vähittäisrahoituspalveluja ja kestävää rahoitusta mutta myös muita aiheita, kuten vakavaraisuuskysymyksiä. Finance Watch sai vuosina 2017–2019 yhteensä 2 686 957 euroa EU-avustuksina. Se sai myös lisärahoitusta kolmansilta osapuolilta, erityisesti MAVA-säätiöltä. Finance Watch on vuodesta 2015 lähtien saanut uusia jäseniä eri jäsenvaltioissa, mutta sillä on edelleen vähemmän jäseniä Itä-Euroopassa kuin Länsi-Euroopassa. Finance Watch käsittelee teknisiä aiheita kuluttajien näkökulmasta helposti ymmärrettävällä tavalla. Sen tuotosten ja menojen suhde (tuotoksiin lukeutuvat muun muassa raportit, katsaukset, asiakirjat, videot, tapahtumat ja lehdistötiedotteet) pysyi suhteellisen vakaana vuosina 2017–2019. Järjestön katsotaan olevan erittäin vaikuttava sosiaalisen median käytössä. Se myös lisäsi viestintävalmiuksiaan uuden verkkosivuston avulla. Better Finance sai samana ajanjaksona yhteensä 1 092 947 euroa EU-avustuksina. Se ei saanut juurikaan rahoitusta kolmansilta osapuolilta. Better Finance kattoi jäsenmaksuilla merkittävän osan talousarviostaan (osuuden, jota komission avustukset eivät kattaneet) . Finance Watch ‑järjestön tapaan myös Better Finance ‑järjestöllä on Itä-Euroopassa vähemmän jäseniä kuin Länsi-Euroopassa. Järjestön vaikuttavuus tulee esille erityisesti siten, että se tarjoaa merkittävästi aineksia EU:n tason politiikan laadintaan. Better Finance vastasi useisiin EU:n kuulemisiin ja antoi oman panoksensa politiikan laadintaan tapahtumien, julkaisujen ja kokousten kautta. Lisäksi se tuotti laadukkaita tuotoksia, ja sen katsotaan olevan erittäin tehokas resurssien hyödyntämisessä ja tuotosten tuottamisessa pienin kustannuksin. Järjestön näkyvyys sosiaalisessa mediassa arvioitiin melko vähäiseksi, joskin se on lisääntymässä. Better Finance avasi myös uuden verkkosivuston, joka paransi sen saavutettavuutta ja käyttäjäystävällisyyttä. Muiden kuin alalla toimivien sidosryhmien etujen valvonta EU:n tasolla on välttämätöntä jatkossakin, jotta varmistetaan, että kuluttajien ja loppukäyttäjien näkökulma otetaan huomioon. Finance Watch ja Better Finance ovat riippuvaisia EU:n rahoituksesta, jota ilman ne eivät kykenisi ajamaan finanssipalvelujen käyttäjien ja sen myötä kuluttajien etuja samalla tavalla. Jos nämä kaksi järjestöä eivät saisi EU:n avustuksia, muut EU:ssa toimivat järjestöt tuskin kykenisivät täyttämään niiden jättämää aukkoa. Siksi EU:n rahoitusta tarvitaan edelleen lisäämään kuluttajien osallistumista EU:n politiikan laadintaan finanssipalvelualalla. Finance Watch- ja Better Finance ‑järjestöjen lisäksi EU:n tasolla ei ole tällä hetkellä toiminnassa muita vastaavia järjestöjä, jotka kattaisivat yhtä laajasti ja käsittelisivät yhtä perusteellisesti erilaisia finanssipalveluihin liittyviä aiheita. 2.Johdanto Loppukäyttäjät (erityisesti kuluttajat) ja loppukäyttäjien etuja ajavat järjestöt eivät kykene osallistumaan EU:n politiikan laadintaan finanssipalvelualalla yhtä laajasti kuin toimialan edustajat. Merkittävä syy tähän on finanssipalvelujen loppukäyttäjien ja muiden kuin alalla toimivien sidosryhmien resurssien niukkuus ja erityisasiantuntemuksen puute. Vuoden 2008 kriisin jälkeen toteutettiin useita aloitteita, joilla pyrittiin lisäämään kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien aktiivista osallistumista EU:n politiikan laadintaan. Euroopan parlamentin aloitteesta komissio käynnisti vuoden 2011 lopussa pilottihankkeen, jonka tarkoituksena oli myöntää avustuksia, joilla tuetaan finanssialan asiantuntijakeskuksen kehittämistä. Tämän tuloksena komissio myönsi vuosina 2012–2015 avointen ehdotuspyyntöjen perusteella toiminta-avustuksia kahdelle voittoa tavoittelemattomalle yhteisölle, jotka olivat Finance Watch ja Better Finance. Avustukset myönnettiin ensin osana kaksivuotista pilottihanketta ja myöhemmin valmistelutoimen muodossa. Ohjelman arviointi vuonna 2015 oli myönteinen, minkä perusteella komissio esitti kesäkuussa 2016 lainsäädäntöehdotuksen unionin ohjelman perustamisesta näiden kahden järjestön tuen jatkamiseksi 1. toukokuuta 2017 ja 31. joulukuuta 2020 välisenä aikana. Toukokuussa 2017 lainsäätäjät hyväksyivät asetuksen (EU) 2017/826, jolla tämä ohjelma perustettiin. Siinä Better Finance ja Finance Watch nimettiin ohjelman avustuksensaajiksi. Tämän valmiuksien parantamiseen tähtäävän ohjelman kokonaistalousarvio jaetaan näiden kahden järjestön kesken niiden toimittamien avustushakemusten perusteella, jotka komissio analysoi. Järjestöt ovat tämän perusteella saaneet komissiolta seuraavassa taulukossa esitetyt määrät.

1.5.–31.12.2017 2018 2019 Tammikuu 2020 – 9.9.2020* Finance Watch 629 058,56 € 1 100 000 € 957 898,54 € 618 750 € Better Finance 292 393,80 € 390 552,84 € 410 000 € 205 000 € * Ennakkorahoitus Avustuksensaajille vuonna 2020 maksettu lopullinen summa on todennäköisesti samaa suuruusluokkaa kuin edellisinä vuosina. Avustussopimuksen mukaan Finance Watch ‑järjestölle voidaan maksaa enintään 1 043 048 euroa ja Better Finance ‑järjestölle enintään 410 000 euroa, edellyttäen että ehdot täyttyvät. Asetuksen (EU) 2017/826 7 artiklan mukaan suoran yhteisrahoituksen enimmäismäärä on 60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Asetuksen 1 artikla muodostaa perustan seuraavien toimien rahoittamiselle: a)tutkimustoimet, mukaan luettuina oman tutkimuksen ja tiedon tuottaminen, sekä asiantuntemuksen kehittäminen b)yhteyksien luominen kuluttajiin ja muihin finanssipalvelujen loppukäyttäjiin toimimalla yhteistyössä jäsenvaltioissa olevien kuluttajaverkostojen ja puhelinpalvelujen kanssa, jotta havaitaan seikkoja, joilla on merkitystä unionin politiikan laadinnan kannalta, kun pyritään suojelemaan kuluttajien etuja finanssipalvelualalla c)tietoisuuden lisäämistä ja valistuksen levittämistä koskevat toimet sekä finanssialaan liittyvän koulutuksen tarjoaminen suoraan tai järjestöjen kansallisten jäsenten kautta siten, että kohderyhmä kattaa laajasti muun muassa kuluttajat, muut finanssipalvelujen loppukäyttäjät ja muut kuin asiantuntijat d)asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen jäsenten välistä vuorovaikutusta vahvistavat toimet sekä kyseisten jäsenten kantoja unionin tasolla edistävät vaikuttamistoimet, politiikanalaa koskeva neuvonta sekä finanssialan ja unionin sääntelyä koskevan julkisen ja yleisen kiinnostuksen edistäminen. Asetuksen (EU) 2017/826 9 artiklassa edellytetään, että komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan ohjelman tavoitteiden saavuttamista. Tämä on käsillä olevan kertomuksen tarkoitus. 3.Arvioinnin tavoitteet ja arviointimenetelmät Asetuksen (EU) 2017/826 9 artiklan mukaan arviointikertomuksessa on arvioitava i) ohjelman yleistä merkitystä ja lisäarvoa, ii) sen toteuttamisen vaikuttavuutta ja tehokkuutta sekä iii) avustuksensaajien toiminnalla yhdessä ja erikseen saavutettuja tuloksia ohjelman tavoitteisiin nähden. Asetuksen 2 artiklan mukaisesti ohjelman tavoitteena on a)parantaa entisestään kuluttajien ja muiden finanssipalvelujen loppukäyttäjien sekä näiden etuja ajavien sidosryhmien aktiivista osallistumista unionin politiikan laadintaan sekä muuhun asiaan liittyvään monenväliseen politiikan laadintaan finanssipalvelualalla; b)tiedottaa kuluttajille ja muille finanssipalvelujen loppukäyttäjille sekä näiden etuja ajaville sidosryhmille finanssialan sääntelyyn liittyvistä asioista. Arvioinnin helpottamiseksi komissio tilasi tutkimuksen, jossa selvitettiin, onko ohjelman tavoitteet saavutettu Finance Watch- ja Better Finance ‑järjestöille myönnettyjen avustusten tuloksena (tutkimus on tämän kertomuksen liitteenä). Tutkimus sisälsi kattavan ja perusteellisen analyysin avustuksensaajien toimista, joita yhteisrahoitettiin vuosien 2017 ja 2018 avustussopimusten mukaisesti. Tutkimus perustuu useisiin lähteisiin, ja tiedot on kerätty ja arvioitu erilaisilla tiedonkeruumenetelmillä, asiakirjatutkimusten, verkkokyselyjen ja sidosryhmähaastattelujen avulla. Asiakirjatutkimukset Komission toimeksisaaja arvioi ensisijaisia lähteitä, kuten vuosikertomuksia, työohjelmia, jäsenkyselyjä ja muita asiaankuuluvia asiakirjoja, joista käyvät ilmi keskeiset tulosindikaattorit. Analyysin täydentämiseksi näiden lähteiden lisäksi tarkasteltiin tarvittaessa myös EU:n, kansainvälisen ja kansallisen tason kirjallisuutta, myös tiedotusvälineissä julkaistuja artikkeleita. Verkkokyselyt

Toimeksisaaja toteutti Better Finance- ja Finance Watch ‑järjestöjä koskevia verkkokyselyjä, jotka sisälsivät sidosryhmätyypin mukaan räätälöityjä kysymyskokonaisuuksia. Sidosryhmiä oli viisi: jäsenjärjestöt, pankkiyhdistykset, kuluttajajärjestöt, kansalliset viranomaiset ja EU:n julkiset elimet. Molempien kyselyjen vastausaika oli 7. lokakuuta – 3. joulukuuta 2019. Kyselyt lähetettiin 309 sidosryhmälle, ja osallistujia oli yhteensä 179 (osallistumisaste oli 58 prosenttia). Haastattelut Sidosryhmähaastattelut toteutettiin puolijäsennellyn haastattelun muodossa, ja ne kohdistettiin samoihin sidosryhmiin kuin kyselyt. Haastattelukysymyksillä pyrittiin täydentämään asiakirjatutkimuksen ja verkkokyselyjen kautta saatuja tietoja ja täyttämään mahdolliset jäljellä olevat tietoaukot. Haastatteluja toteutettiin yhteensä 25, ja niihin osallistui useita eri sidosryhmiä. Komissio täydensi konsultin toteuttamaa tutkimusta erityisesti analysoimalla kahden avustuksensaajan toimia ja ohjelman toteuttamista vuonna 2019. Arviointia rajoitti merkittävästi muun muassa se, että sekundaarijulkaisuissa on hyvin vähän viittauksia kumpaankaan avustuksensaajaan. Näin ollen asiakirjatutkimus rajoittui pitkälti avustuksensaajilta itseltään peräisiin oleviin tietoihin (esimerkiksi niiden vuosikertomuksiin). Kyselyillä ja haastatteluilla pyrittiin keräämään tietoa, jota tämän rajoituksen vuoksi ei ollut muualla saatavilla. 4.Arvioinnin tulokset a)Yleinen katsaus avustuksensaajien työstä vuosina 2017–2019 Finance Watch Finance Watch on Belgian lainsäädännön alainen kansainvälinen voittoa tavoittelematon järjestö, joka rekisteröitiin 28. huhtikuuta 2011. Järjestöllä on tällä hetkellä 13 työntekijää, mikä on hieman vähemmän kuin vuonna 2017. Se muodostuu kolmesta toisiinsa yhteydessä olevasta osastosta, jotka ovat tutkimus ja edunvalvonta, viestintä ja verkostot sekä rahoitus ja toiminnot. Pääsihteeri, hallitus ja jäsenet valvovat kaikkia osastoja. Finance Watch luotiin edustamaan suuren yleisön ja finanssipalvelujen loppukäyttäjien näkemyksiä ja toiminaan näin vastapainona finanssialan toimijoiden vaikutusvallalle. Sen tehtävänä on puolustaa kansalaisyhteiskunnan etua finanssialalla. Finance Watch ‑järjestön jäsenmäärä on kasvanut hieman vuodesta 2017. Sillä on tällä hetkellä 110 jäsentä: 78 varsinaista jäsentä (joista 45 on järjestöjä ja 33 yksittäisiä jäseniä) sekä 32 liitännäisjäsentä (joista 22 on järjestöjä ja 10 yksittäisiä jäseniä). Jäsenet muodostavat monimuotoisen ryhmän, joka edustaa tiedeyhteisöä, ammattiliittoja, kansallisia Finance Watch ‑verkostoja, kansalaisjärjestöjä sekä hyväntekeväisyysjärjestöjä, jotka pyrkivät lisäämään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia. Jäsenet ovat lähtöisin 17 jäsenvaltiosta (Itä-Euroopassa jäseniä on vähemmän kuin Länsi-Euroopassa) sekä kolmesta EU:n ulkopuolisesta maasta. Finance Watch käsittelee laajasti erilaisia finanssialaan liittyviä aiheita, joita ovat esimerkiksi vähittäisrahoituspalvelut, pankkipalvelut, järjestämättömät lainat, kestävä rahoitus, rahoitusteknologia, rahoitusmarkkinat, finanssivalvonta, pääomamarkkinaunioni ja taloudellinen osallisuus. Finance Watch on pitkälti riippuvainen EU:n rahoituksesta: se sai komissiolta yhteensä 2 686 957 euroa vuosina 2017–2019. Loput sen rahoituksesta on peräisin pääasiassa kolmansilta osapuolilta, joiden osuus tukikelpoisten kustannusten kokonaisrahoituksesta oli 39,4 prosenttia vuonna 2019 (tärkein lahjoittaja oli MAVA-säätiö). Better Finance Better Finance (koko nimeltään European Federation of Investors and Financial Services Users) on yleistä etua palveleva rekisteröity järjestö, joka perustettiin Belgiassa vuonna 2009. Järjestöllä on tällä hetkellä kahdeksan työntekijää (kaksi enemmän kuin vuonna 2017) ja 37 jäsenjärjestöä. Sen jäseniin kuuluu osakkeenomistajien yhdistyksiä, yksityisiin sijoittajiin tai kuluttajansuojaan keskittyviä kansallisia kansalaisjärjestöjä, eläkerahastoja sekä kuluttajajärjestöjä. Niiden jäsenet ovat lähtöisin 18:sta EU:n jäsenvaltiosta (Itä-Euroopassa jäseniä on vähemmän kuin Länsi-Euroopassa) ja viidestä EU:n ulkopuolisesta maasta. Better Finance ‑järjestön jäsenrakenteesta johtuen sen toiminta-ala kattaa laajasti erilaisia vähittäissijoittajille merkityksellisiä aiheita, joita ovat esimerkiksi sijoittajansuoja, valvonta ja täytäntöönpanon valvonta, rahoitustuotteisiin liittyvät kysymykset (esimerkiksi PRIIP-tuote, yhteissijoitusyritykset ja MiFID), eläkkeisiin liittyvät kysymykset (esimerkiksi vakuutusten tarjoamisesta annettu direktiivi, PEPP-tuote ja lisäeläkelaitokset), kustannusten ja suoritusten avoimuus, ennen sopimuksentekoa annettavat tiedot, neuvonta, vähittäissijoitustuotteiden jakelu, osakkeenomistajien oikeudet sekä kestävä ja digitaalinen rahoitus. Better Finance sai komissiolta yhteensä 1 092 947 euroa vuosina 2017–2019. Se osuus Better Finance ‑järjestön rahoituksesta, jota komission avustukset eivät kata, on peräisin pääasiassa jäsenmaksuista ja kumppaneiden rahoitusosuuksista (nämä muodostivat noin 37 prosenttia järjestön kokonaistuloista vuosina 2018 ja 2019). b)Arviointiperusteiden mukainen arviointi

Ohjelman yleinen merkitys ja EU:n lisäarvo Muiden kuin alalla toimivien sidosryhmien etujen valvonta EU:n tasolla on tarpeen jatkossakin, jotta varmistetaan, että kuluttajien ja loppukäyttäjien näkökulma otetaan huomioon. Koska merkittävä osa finanssipalveluja koskevasta lainsäädännöstä annetaan EU:n tasolla, myös kuluttajien etua puolustavien järjestöjen tulisi toimia EU:n tasolla. Tällaisilla järjestöillä olisi myös oltava tukenaan laaja jäsenpohja jäsenvaltioissa. Unionin ohjelman avulla nämä järjestöt voivat varmistaa, että niillä on käytössään tarvittava asiantuntemus, jotta ne voivat ajaa vaikuttavasti kuluttajien ja loppukäyttäjien etuja finanssipolitiikan laadinnassa. Koska Finance Watch ja Better Finance ovat riippuvaisia EU:n rahoituksesta, ne eivät kykenisi ajamaan finanssipalvelujen käyttäjien etuja samalla tavalla ilman EU:n avustuksia. Lisäksi lisärahoituksen saaminen kuluttaja-asioiden edistämiseen on edelleen rakenteellisesti vaikeaa. Tämä johtuu osittain eturyhmien hajanaisuudesta ja siitä, että yksittäisillä toimijoilla on vain hyvin vähäiset kannustimet tukea toimintaa. Tämä koskee niin Better Finance- ja Finance Watch ‑järjestöjä kuin muitakin kuluttajia edustavia järjestöjä. Jos nämä kaksi järjestöä eivät saisi EU:n avustuksia, muut EU:ssa toimivat järjestöt tuskin kykenisivät täyttämään niiden jättämää aukkoa. Avustuksia on jatkettava, jotta varmistetaan näiden ryhmien aktiivinen osallistuminen EU:n ja muun monenvälisen politiikan laadintaan finanssipalvelualalla. Better Finance ja Finance Watch ovat molemmat onnistuneet antamaan kuluttajille äänen finanssipalvelualalla, jolla ne ovat keränneet merkittävästi asiantuntemusta. Kuten tutkimuksesta kävi ilmi, sidosryhmät arvostavat Better Finance- ja Finance Watch ‑järjestöjä paljon, ja järjestöjen panosta pidetään korkealaatuisena. Järjestöjen toimet täydentävät toisiaan ja ovat vain osittain päällekkäisiä. Better Finance käsittelee finanssipalvelujen käyttäjiä koskevia kysymyksiä keskittyen erityisesti sijoittajiin ja eläkesäästäjiin sekä kestävään ja digitaaliseen rahoitukseen. Finance Watch käsittelee yleisemmin vähittäisrahoituspalveluja mutta myös muita aiheita, kuten kestävää rahoitusta ja vakavaraisuuskysymyksiä. Näiden kahden järjestön käsittelemät aiheet kattoivat suurimman osan kuluttajiin ja käyttäjiin liittyvistä aiheista, joita finanssipalveluja koskevassa EU:n poliittisessa keskustelussa käsiteltiin vuosina 2017–2019. Finance Watch- ja Better Finance ‑järjestöjen lisäksi EU:n tasolla ei ole tällä hetkellä toiminnassa muita vastaavia järjestöjä, jotka kattaisivat yhtä laajasti ja käsittelisivät yhtä perusteellisesti erilaisia finanssipalveluihin liittyviä aiheita. Myös muut kuluttajia edustavat järjestöt (esimerkiksi BEUC, COFACE ja AGE Europe) käsittelevät näitä aiheita, mutta niiden painopiste ei ole yksinomaan finanssipalveluissa eikä niillä välttämättä ole samantasoista erikoistumista ja asiantuntemusta aiheesta. Finanssipalvelulainsäädännön monimutkaisuuden ja teknisen luonteen vuoksi tällainen syvällinen tietämys lukuisista eri finanssipalvelualan aiheista on perusedellytys sen varmistamiseksi, että kuluttajien etuja voidaan ajaa riittävästi. Ohjelman toteuttamisen vaikuttavuus ja tehokkuus Lainsäädäntöprosessi on monimutkainen kokonaisuus, eikä yksittäistä hyväksyttyä säädöstekstiä tai sen osia voida lukea yhden järjestön harjoittaman edunvalvonnan ansioksi. Lainsäätäjät ottivat kuitenkin selkeästi joitakin avustuksensaajien lainsäädäntöneuvottelujen aikana esittämiä muutosehdotuksia käsiteltäväksi. Lainsäätäjät hyväksyivät esimerkiksi joitakin Better Finance- ja Finance Watch ‑järjestöjen ehdottamia muutoksia, jotka koskivat PEPP-ehdotusta. Tutkimuksen aikana haastatellut sidosryhmät katsoivat ohjelman parantaneen finanssipolitiikan laadintaa. Sidosryhmät totesivat myös, että päätöksentekijät kokivat olevansa paremmin perillä aiheista avustuksensaajien työn ansiosta. Finance Watch ja Better Finance ovat antaneet merkittävän panoksen finanssipolitiikan laadintaprosessiin erityisesti julkaisujensa kautta sekä osallistumalla julkisiin kuulemisiin ja useisiin merkittäviin komission ja Euroopan valvontaviranomaisten asiantuntijaryhmiin. Avustuksensaajat auttoivat tutkimustoiminnallaan lisäämään yleistä ymmärrystä tietyistä talouden ilmiöistä. Nämä järjestöt ovat käsitelleet suurinta osaa finanssipalveluja koskevan EU:n poliittisen keskustelun aiheista, jotka liittyvät kuluttajiin ja käyttäjiin. Better Finance on käsitellyt pääosin finanssipalvelujen käyttäjiä koskevia kysymyksiä keskittyen erityisesti sijoittajiin ja eläkesäästäjiin sekä kestävään ja digitaaliseen rahoitukseen. Finance Watch on käsitellyt vähittäisrahoituspalveluja, kestävää rahoitusta sekä vakavaraisuuteen liittyviä aiheita. Jotkin sidosryhmät kuitenkin katsoivat, että avustuksensaajat olisivat voineet käsitellä tiettyjä aiheita perusteellisemmin – tällaisia aiheita olivat esimerkiksi Euroopan valvontaviranomaisten sääntelykehyksen tarkistaminen ja luottoluokitus. Avustuksensaajat ovat ponnistelleet merkittävästi jakaakseen tietoa kuluttajille, lisätäkseen tietoisuutta ja edistääkseen finanssialaan liittyvää koulutusta. Ne ovat pyrkineet tähän muun muassa hyödyntämällä innovatiivisia välineitä, sosiaalista mediaa ja kampanjoita. Avustuksensaajien vaikuttavuus ja tehokkuus yhdessä ja erikseen tavoitteisiin nähden Finance Watch Vaikuttavuus Finance Watch osallistui tarkastelujakson aikana merkittävimpiin finanssialan sääntelyä koskeviin keskusteluihin ja poliittisten toimintalinjojen kehittämiseen. Se käsitteli hyvin laajasti eri aiheita, esimerkiksi vakuutuksia, taloudellista osallisuutta, kestävää rahoitusta ja rahoitusteknologiaa. Vuonna 2017 Finance Watch käsitteli muun muassa rahoitusteknologiaa, MiFID II:ta, järjestämättömiä lainoja, liikennevakuutuksia ja rajat ylittäviä maksuja. Vuosina 2018 ja 2019 järjestön painopisteenä oli erityisesti kestävä rahoitus. Muita sen käsittelemiä aiheita olivat taloudellinen osallisuus ja Solvenssi II. Joidenkin sidosryhmien mielestä Finance Watch olisi voinut käsitellä myös muita aiheita, kuten rahoituslaitosten yrityskulttuuria. Finance Watch myös tarjosi eri tavoin asiantuntemusta politiikan laadintaprosessiin, erityisesti vastaamalla julkisiin kuulemisiin ja osallistumalla komission ja Euroopan valvontaviranomaisten asiantuntijaryhmiin. Finance Watch vastasi vuosina 2017–2019 merkittäviin erityisalojaan koskeviin kuulemisiin. Se vastasi 33:een finanssipolitiikkaa koskevaan julkiseen kuulemiseen. Vuonna 2017 järjestö antoi panoksensa esimerkiksi rahoitusteknologiaa sekä rajat ylittävien liiketoimien avoimuutta ja maksuja koskeviin komission kuulemisiin, liikennevakuutusta koskevaan REFIT-arviointiin sekä EAMV:n kuulemiseen MiFID II ‑direktiivin mukaisista soveltuvuusvaatimuksia koskevista ohjeista. Vuonna 2018 Finance Watch vastasi komission kuulemisiin, jotka koskivat kestävää sijoittamista helpottavaa kehystä sekä direktiiviehdotusta kuluttajien aseman vahvistamisesta. Vuonna 2019 järjestö vastasi muun muassa kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman mukaisiin kuulemisiin sekä EAMV:n kuulemisiin siitä, miten kestävyysriskit ja ‑tekijät otetaan huomioon MiFID I:ssä, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskevassa direktiivissä ja yhteissijoitusyrityksiä koskevassa direktiivissä. Finance Watch antoi panoksensa myös kuluttajaluottodirektiivin arviointiin sekä Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen kuulemiseen Solvenssi II ‑direktiivin kestävyysnäkökohdista. Konsultin toteuttama tutkimus osoitti, että kuulemisissa annetut vastaukset olivat korkealaatuisia.

Finance Watch osallistui myös edelleen aktiivisesti komission ja Euroopan valvontaviranomaisten asiantuntijaryhmien työhön esimerkiksi komission finanssipalvelujen käyttäjäryhmän ja kestävää rahoitusta käsittelevän teknisen asiantuntijaryhmän sekä Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen digitaalista etiikkaa käsittelevän neuvoa-antavan asiantuntijaryhmän kautta. Järjestö lisäsi hieman osallistumistaan asiantuntijaryhmiin tarkastelujakson aikana. Finance Watch toimi asiantuntijaryhmissä viidessä tehtävässä vuonna 2017 ja seitsemässä tehtävässä vuosina 2018 ja 2019. Lisäksi Finance Watch ‑järjestön eri aiheista julkaisemien katsausten ja asiakirjojen määrä kasvoi vuosi vuodelta (vuonna 2017 se tuotti yhteensä neljä tällaista julkaisua, vuonna 2018 yhdeksän ja vuonna 2019 yhteensä 13). Se julkaisi esimerkiksi katsauksen ”ESMA’s role in sustainable finance” (2017), rahalähetyksiä koskevan toimintapoliittisen katsauksen (2018) sekä toimintapoliittisen katsauksen ”Insurance and Discrimination” (2019). Euroopan parlamentin vaalien aikana Finance Watch laati katsauksia ehdokkaille ja loi yhteyksiä Euroopan parlamentin uusiin jäseniin valmistautuakseen tulevalle vaalikaudelle. Finance Watch tuotti vuosina 2017–2019 yhteensä 24 julkaisua, muun muassa useita muistioita ja keskusteluasiakirjoja mutta myös muutamia kattavia tutkimusraportteja. Vuonna 2018 se esimerkiksi julkaisi toisen painoksen maailmanlaajuisesta vihreän rahoituksen indeksistä (global green finance index, GGFI 2). Tämä indeksi perustuu maailmanlaajuiseen tutkimukseen finanssialan ammattilaisten näkemyksistä 110 kansainvälisen finanssikeskuksen tarjoamien vihreän rahoituksen tuotteiden tarjonnan laadusta ja laajuudesta. Loppukäyttäjiin ja muihin kuin alan sidosryhmiin luotiin yhteyksiä muun muassa kampanjoiden, yhteisötapahtumien, videoiden ja sarjakuvien kautta. Finance Watch ‑järjestön järjestämien tapahtumien määrä kasvoi vuosina 2017–2019 (keskimäärin 12 tapahtumaa vuodessa). Kuluttajien mielenkiintoa herätti erityisesti järjestön vuonna 2018 järjestämä Change Finance Forum ‑tapahtuma, joka kokosi yhteen erilaisia asiantuntijoita keskustelemaan useista eri aiheista. Vuonna 2019 paljon huomiota herätti myös Finance Watch ‑järjestön käynnistämä kampanja, joka koski Facebookin suunnitelmia ottaa käyttöön Libra eli sen oma maksujärjestelmä ja kolikko. Kampanjalla pyrittiin tiedottamaan päätöksentekijöille ja yleisölle riskeistä, joita tämä kehitys voi aiheuttaa rahoitusjärjestelmän vakaudelle, ja se antoi yleisölle mahdollisuuden ilmaista huolensa vetoomuksella. Järjestö on myös tuottanut useita videoita (yhteensä 49 kappaletta vuosina 2017–2019) parantaakseen kansalaisten ymmärrystä finanssialan kysymyksistä. Esimerkiksi vuonna 2018 Finance Watch julkaisi useita lyhytvideoita eri aiheista, kuten pääomavaatimuksista, kestävästä rahoituksesta, kaupanvälittäjien palkkioista ja liiallisista riskikannustimista. Järjestö myös lisäsi viestintävalmiuksiaan uudella sarjakuvatyökalulla, jonka avulla tavoitettiin laajempi yleisö ja sellaisia sidosryhmiä, joilla ei ole finanssialan asiantuntemusta. Finance Watch tiedotti yleisölle finanssialan sääntelyyn liittyvistä asioista jäsentensä kautta ja toteuttamalla koordinoituja toimia kansallisella tasolla. Kuten haastatellut sidosryhmät mainitsivat, järjestön tarjoamaa asiantuntemusta hyödynnettiin sidosryhmien kansallisen tason keskusteluissa. Muutamissa tapauksissa sidosryhmät käänsivät Finance Watch ‑järjestön julkaisuja paikalliselle kielelleen. Kyselyyn vastanneet arvioivat järjestön viestintätoimet korkealaatuisiksi, ja erityisesti sen uutiskirjeen vaikuttavuutta arvostettiin. Finance Watch julkaisi tarkastelujakson aikana yhteensä 51 lehdistötiedotetta. Kyselyyn vastanneet katsoivat lehdistötiedotteiden olevan vaikuttavia välineitä tiedon jakamiseksi kuluttajille. Sosiaalisen median kautta Finance Watch jakoi sisältöä ja osallistui keskusteluun useista eri aiheista, kuten ilmastonmuutoksesta ja covid-19-pandemiasta. Arvioinneissa järjestöä pidettiin erityisen vaikuttavana sosiaalisen ja verkkomedian käyttäjänä, ja se saavutti paremman näkyvyyden kuin muut vastaavat järjestöt. Finance Watch ‑järjestön seuraajien määrä sosiaalisessa mediassa kasvoi merkittävästi vuosina 2017–2019, ja sillä on tällä hetkellä suuri määrä seuraajia muihin vastaaviin järjestöihin verrattuna (21 000 seuraajaa Facebookissa ja 10 750 seuraajaa Twitterissä). Se myös lisäsi viestintävalmiuksiaan uuden verkkosivuston avulla. Lisäksi Finance Watch ‑järjestöllä on laaja näkyvyys kansainvälisissä tiedotusvälineissä – se mainittiin kansainvälisessä lehdistössä yhteensä 374 artikkelissa vuosina 2017–2019. Kaiken kaikkiaan tutkimus osoitti, että muun muassa EU:n toimielinten virkamiehet, Finance Watch ‑järjestön jäsenet ja muut sidosryhmät pitivät järjestön tuotoksia yleisesti korkealaatuisina. Tehokkuus Tutkimuksen mukaan Finance Watch ‑järjestön tuotosten ja menojen suhde pysyi arviointijakson aikana suhteellisen vakaana. Osaamiseen, toimintapolitiikan analysointiin, edunvalvontaan ja vaikuttajaviestintään käytetyt menot kasvoivat vuonna 2018 edelliseen vuoteen verrattuna, jolloin myös tuotosten (esimerkiksi raporttien, katsausten, asiakirjojen, julkisten kuulemisten ja interventioiden sekä videoiden) määrä kasvoi. Tuotosten ja menojen suhde pysyi melko vakaana myös muilla osa-alueilla, kuten viestinnässä, mikä viittaa siihen, että tehokkuus pysyi samalla tasolla. Viestintämenot kasvoivat hieman vuonna 2019 edelliseen vuoteen verrattuna. Viestintään liittyvien tuotosten määrä (esimerkiksi tapahtumat, lehdistötiedotteet ja uuden verkkosivuston avaaminen) kasvoi vuonna 2019 edelliseen vuoteen verrattuna, eli tehokkuus parani viestintään liittyvien tuotosten osalta. Better Finance Vaikuttavuus Better Finance toi finanssipalvelujen loppukäyttäjien näkemykset päättäjien tietoon vastaamalla julkisiin kuulemisiin, osallistumalla asiantuntijaryhmiin, esittämällä kannanottoja ja käymällä keskustelua eri eturyhmien kanssa. Better Finance käsitteli arviointijakson aikana useita finanssipalvelujen kuluttajille merkityksellisiä aiheita. Vuonna 2017 järjestön painopisteenä oli eläkesäästäminen ja tekoälyyn perustuva sijoitusneuvonta . Vuonna 2018 Better Finance keskittyi muun muassa aiheisiin, jotka liittyivät sijoittajien ja finanssipalvelujen käyttäjien suojeluun sekä ennen sopimuksentekoa annettavia tietoja koskevien sääntöjen noudattamiseen vähittäismarkkinoille tarkoitettujen paketoitujen sijoitustuotteiden osalta. Vuonna 2019 järjestön käsittelemiä aiheita olivat muun muassa ryhmäkanteet, MiFID II, PEPP- ja PRIIP-tuotteet, yhteissijoitusyritykset, Solvenssi II, vakuutusten tarjoamisesta annettu direktiivi, lisäeläkelaitokset, pääomamarkkinaunioni, kestävä rahoitus (luokittelu ja ympäristömerkki) sekä digitaalinen rahoitus. Better Finance toimi kolmevuotisen arviointijakson aikana erityisen vaikuttavasti. Se esimerkiksi vastasi lähes 70 kuulemiseen. Julkiset kuulemiset kattoivat useita erityisesti sijoittajille merkityksellisiä aiheita. Vuonna 2017 Better Finance osallistui esimerkiksi EAMV:n kuulemiseen MiFID-direktiivin tuotehallintaa koskevista vaatimuksista sekä esitteen muotoa ja sisältöä koskevaan kuulemiseen. Vuonna 2018 Better Finance muun muassa antoi panoksensa Euroopan valvontaviranomaisen yhteiseen kuulemisasiakirjaan, jossa käsiteltiin PRIIP-tuotteiden avaintietoasiakirjoja koskevia muutoksia. Lisäksi se vastasi komission soveltuvuusaiheiseen kyselyyn, joka koski ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvien tietojen antamista. Vuonna 2019 Better Finance vastasi EAMV:n kuulemiseen, joka koski sitä, miten kestävyysriskit ja ‑tekijät otetaan huomioon yhteissijoitusyrityksiä koskevassa direktiivissä ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskevassa direktiivissä. Lisäksi Better Finance vastasi kestävää ja digitaalista rahoitusta koskeviin kuulemisiin. Niitä olivat esimerkiksi komission järjestämä kuuleminen digitaalisia ratkaisuja ja tehokkaita rajat ylittäviä liiketoimia koskevista säännöistä sekä Euroopan pankkiviranomaisen järjestämä kuuleminen keskusteluasiakirjasta, joka koski sen lähestymistapaa rahoitusteknologiaan. Lisäksi järjestö vastasi kestävää rahoitusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kyselyyn. Tutkimukseen sisältyneeseen kyselyyn vastanneet totesivat, että Better Finance käsittelee teknisiä aiheita kuluttajien ja loppukäyttäjien kannalta helposti ymmärrettävällä tavalla. Lisäksi Better Finance laati kolmen vuoden aikana yli 15 kannanottoa. Better Finance myös osallistui edelleen ja antoi oman panoksensa esimerkiksi seuraavien asiantuntijaryhmien keskusteluihin: komission finanssipalvelujen käyttäjäryhmä, Euroopan pankkiviranomaisen pankkialan osallisryhmä, pääomamarkkinaunionia käsittelevä korkean tason foorumi sekä Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen PEPP-tuotteita käsittelevä asiantuntijaryhmä. Better Finance lisäsi hieman osallistumistaan asiantuntijaryhmiin arviointijakson aikana. Järjestö toimi asiantuntijaryhmissä kahdeksassa tehtävässä vuosina 2017 ja 2018 sekä 10 tehtävässä vuonna 2019. Järjestöä pyydettiin myös puhumaan useissa kuulemisissa, esimerkiksi PEPP-tuotteita koskevasta ehdotuksesta Euroopan parlamentissa. Muistioiden ja keskusteluasiakirjojen lisäksi Better Finance tuotti useita kattavia tutkimusraportteja (neljä vuonna 2017, seitsemän vuonna 2018 ja kuusi vuonna 2019), joissa tuotiin esille kuluttajille ja finanssipalvelujen loppukäyttäjille merkityksellisiä ajankohtaisia kysymyksiä. Vuonna 2017 Better Finance käsitteli julkaisuissaan esimerkiksi tekoälyyn perustuvaa sijoitusneuvontaa sekä eläkesäästämistä. Lisäksi se julkaisi sijoittajansuojakysymyksiä käsitteleviä raportteja, jotka Euroopan parlamentti otti tarkasteluun. Tällaisista julkaisuista mainittavan arvoinen on erityisesti rahoitustuotteiden myyntiväärinkäytöksiä käsittelevä raportti. Vuonna 2018 Better Finance julkaisi tutkimusraportin ”Fund Benchmark Disclosure Compliance”, jossa tutkittiin osakkeisiin sijoittavien valikoitujen yhteissijoitusyritysten avaintietoasiakirjojen vaatimustenmukaisuutta. Parempaa tiedottamista kuluttajille koskeva tavoite pyrittiin saavuttamaan kampanjoiden, tapahtumien ja lehdistötiedotteiden avulla. Better Finance julkaisi vuosina 2017–2019 yli 70 lehdistötiedotetta, joissa annettiin tietoa sijoittajiin ja finanssipalvelujen loppukäyttäjiin vaikuttavasta politiikan ja sääntelyn kehityksestä Euroopan tasolla. Järjestö lisäsi lehdistötiedotteiden määrää ja julkaisi niitä yhä useammalla kielellä ja ylläpiti siten yhteyttä yleiseen ja rahoitusalan lehdistöön. Kolmevuotisen arviointijakson aikana Better Finance järjesti vuosittain keskimäärin kahdeksan tapahtumaa (esimerkiksi kansainvälisiä konferensseja ja lehdistötilaisuuksia), joiden osallistujamäärät kasvoivat joka vuosi. Esimerkiksi vuonna 2019 Better Finance ja CFA Institute järjestivät yhdessä kansainvälisen konferenssin ”Sustainable Value for Money”. Better Finance ‑järjestöllä on laaja näkyvyys kansainvälisissä tiedotusvälineissä – se mainittiin kansainvälisessä lehdistössä yhteensä 296 artikkelissa vuosina 2017–2019. Järjestö avasi vuoden 2019 alussa uuden verkkosivustonsa, joka tarjoaa kävijöille käyttäjäystävällisemmän käyttöliittymän ja tuo tärkeimmät tiedot helpommin saataville. Better Finance myös tiedotti jäsenilleen ja sidosryhmille lainsäädäntöön ja sääntelyyn liittyvästä uusimmasta kehityksestä uutiskirjeen välityksellä. Tutkimuksen mukaan Better Finance ‑järjestön näkyvyys sosiaalisessa mediassa on melko vähäinen (muihin vastaaviin järjestöihin verrattuna). Järjestöllä on sosiaalisessa mediassa rajallinen määrä seuraajia (452 seuraajaa Facebookissa ja 1 340 seuraajaa Twitterissä), tosin määrä kasvaa jatkuvasti.