Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan yhteisön monivuotisesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta 2002–2006 /* KOM/2001/0094 lopull. - COD 2001/0053 */



Virallinen lehti nro 180 E , 26/06/2001 s. 0156 - 0176



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN TOTEUTTAMISTA TUKEVASTA EUROOPAN YHTEISÖN MONIVUOTISESTA TUTKIMUKSEN, TEKNOLOGIAN KEHITTÄMISEN JA ESITTELYN PUITEOHJELMASTA 2002-2006 (Komission esittämät) PERUSTELUT 1. Eurooppalainen tutkimusalue - syntyvää todellisuutta Eurooppalaisesta tutkimusalueesta on runsaan vuoden kuluessa tullut Euroopan tutkimuspolitiikkakysymysten viitekehys. Komissio teki siitä ehdotuksen tammikuussa 2000, ja Lissabonin Eurooppa-neuvosto vahvisti hankkeen maaliskuussa 2000 yhdeksi keskeiseksi osaksi prosessia, jolla kehitetään Euroopan unionissa osaamistaloutta ja -yhteiskuntaa, joka on innovaatioiden, kilpailukyvyn ja työllisyyden sekä kestävän talouskasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edellytys. Eurooppalaiseen tutkimusalueeseen viitataan sekä Feirassa kesäkuussa 2000 että Nizzassa marraskuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä, ja jälkimmäisissä pyydetään laatimaan raportti sen toteuttamisen etenemisestä keväällä 2001 Tukholmassa kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa varten. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen on nyt tärkeämpää ja kiireellisempää kuin koskaan. -Euroopan unionin teknologian suuret kilpailijat eivät lepää. Ne päin vastoin voimistavat pyrkimyksiään. Yhdysvalloissa julkiset tutkimusmenot kasvavat yli 9 prosentilla vuonna 2001, ja viimeisten kymmenen vuoden aikana teollisuus on jatkuvasti lisännyt tutkimustyötään. -Biotieteissä ja -teknologiassa viime vuosina tapahtuneiden läpimurtojen jatkoksi alalle odotetaan lupaavia näkymiä. Tämän vuosisadan alun suuri haaste tieteelle on ihmisen ja muiden elävien organismien genomin analyysissa saatujen tulosten konkretisointi, siirtyminen "postgenomiseen" aikakauteen, jolta odotetaan paljon niin kansanterveyden kuin bioteknologia-alan kilpailukyvynkin kannalta. -Informaatio- ja viestintätieteiden ja -teknologian rooli koko Euroopan talouden kilpailukyvyn, Euroopan elinolojen parantumisen ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin taustalla vahvistuu jatkuvasti. -Kuten BSE-kriisi ja muut viimeaikaiset elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvät tapahtumat ovat osoittaneet, Euroopan unioni kohtaa nyt ja varmasti myös tulevaisuudessa yhä enemmän ongelmia, joilla on laajoja vaikutuksia talouteen, yhteiskuntaan ja kansalaisiin ja joiden ratkaisu löytyy pitkälti tieteistä. -Kestävästä kehityksestä kaikkine ulottuvuuksineen on tullut yksi Euroopan unionin suurista poliittisista tavoitteista. Sen toteuttaminen synnyttää yhä suurempaa erityistutkimusten tarvetta monilla aloilla ja monista aiheista, jotka edellyttävät usein tieteidenvälistä lähestymistapaa. Näissä tehtävissä ja yleensä tulevaisuuden teknologioiden näkymiin liittyvissä haasteissa on eurooppalaisen tutkimustoiminnan ja -resurssien oltava selvästi nykyistä yhtenäisempiä. Myös unionin jäsenehdokasmaiden on voitava osallistua tutkimustyöhön täysimittaisesti. Ehdokasmaita olisi kannustettava kokoamaan voimansa yhteen eurooppalaisen tutkimustyön hyväksi siten, että tutkimustyö voi täyttää sille kuuluvan tehtävän unionin laajentumisessa. Tähän suuntaan on nyt alettu edetä konkreettisesti, kun eurooppalaisen tutkimusaluehankkeen toteutuksessa ollaan ensi vaiheissa. Viime vuonna 15. kesäkuuta ja 16. marraskuuta kokoontuneiden tutkimusneuvostojen päätöslauselmien perusteella on aloitettu kansallisten tutkimus- ja innovointipolitiikkojen esikuva-analyysi (benchmarking), huippuosaamisen kartoitus ja tutkijoiden liikkuvuutta vaikeuttavien esteiden yksilöinti. Tukholman Eurooppa-neuvostoa varten laadittavassa eurooppalaisen tutkimusalueen toteutumisraportissa kuvaillaan, mitä siihen mennessä on saatu aikaan, mitä on vielä tehtävä ja mitä lisätoimia on aloitettava suunnitelman toteuttamiseksi. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen edellyttää tietenkin sekä Euroopan unionin että sen jäsenvaltioiden yhteistä panosta, koska jäsenvaltioilla on selkeästi vastuunsa hankkeen toteuttamisesta. Tämä koskee myös muita Euroopan valtioita, etenkin ehdokasmaita. Unionilla on kuitenkin tässä tärkeä tehtävänsä, jota se voi toteuttaa oikeudellisten välineidensä kuten yhteisöpatentin kautta mutta myös tutkimusta ja alan eurooppalaista yhteistyötä kannustavan rahoitusvälineensä - puiteohjelman - avulla. 2. Alusta asti uudenlainen puiteohjelma Kuten tammikuussa 2000 annetussa komission tiedonannossa Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta [1] korostettiin, tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskeva unionin puiteohjelma on muutettava perusteita myöten tutkimusaluesuunnitelman mukaiseksi. [1] KOM (2000) EU:n tutkimustoimien suuntaviivoista lokakuussa 2000 annetussa komission tiedonannossa [2] tehtiin ehdotuksia tämän toteuttamiseksi ja avattiin keskustelu ehdotuksista. [2] KOM(2000) 61. Tässä päätösehdotuksessa annetaan konkreettinen muoto edellä mainitun tiedonannon ehdotuksille. Päätösehdotus tukeutuu esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti Euroopan parlamentissa, neuvostossa ja muissa toimielimissä käytyjen keskustelujen alustaviin tuloksiin, ja siinä otetaan huomioon jäsenvaltioiden, tiedeyhteisön ja teollisuuden ilmaisemat näkökohdat. Ehdotus on tulosta hyvin laajasta konsultoinnista, jossa on käytetty laajasti sähköistä keskustelufoorumia. [3] [3] http://europa.eu.int/comm/research/area_fi.html Unionin tutkimuspuiteohjelma on tähän asti ollut väline, jolla edistetään yhteistyötä ja tuetaan yhteistoimintaa. Tämän ehdotuksen on tarkoitus mahdollistaa se, että Euroopan unioni vahvistaa osuuttaan Euroopan tieteellisen ja teknisen huippuosaamisen kehittäjänä sekä korkeakoulu- että yritysmaailmassa unionin jäsenvaltioissa ja sen ulkopuolisissa maissa, varsinkin ehdokasmaissa. Ehdotuksen pitäisi myös lisätä Euroopan unionin mahdollisuuksia edistää innovointia Euroopassa ja osallistua entistä vahvemmin eurooppalaisen tutkimustyön integrointipyrkimyksiin. Uusi puiteohjelma on olemassa siksi, että se osaltaan, rinnan jäsenvaltioiden, alueiden ja koko Euroopan tasolla tapahtuvan työn kanssa, auttaisi toteuttamaan eurooppalaista tutkimusaluetta innovoinnin vahvistamiseksi Euroopassa. Euroopan unionin tutkimustyön ja kansallisen tutkimustyön välinen suhde on muuttumassa. Vuosien 2002-2006 puiteohjelman toimeenpano edellyttää aitoa yhteistyökumppanuutta unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä ja muiden eurooppalaisten tieteellistä yhteistyötä tekevien organisaatioiden kanssa. Puiteohjelma puolestaan mahdollistaa näiden kumppanuuksien kehittymisen. Uuden puiteohjelman pääperiaatteet ovat seuraavat: - Puiteohjelmassa keskitytään valittuun joukkoon ensisijaisia tutkimusalueita, joille unionin toiminta voi antaa eniten lisäarvoa. - Eri toimet määritetään niin, että ne voivat vaikuttaa jäsentävämmin Euroopassa tehtävään tutkimustoimintaan. Tämän mahdollistavat tiiviimmät yhteydet kansallisiin ja alueellisiin hankkeisiin ja muihin yhteiseurooppalaisiin hankkeisiin. - Täytäntöönpanotapoja yksinkertaistetaan ja kevennetään määrittämällä tarkkaan rahoitustavat ja hajauttamalla hallintomenettelyt. Koko puiteohjelmassa ja erityisesti niissä tutkimustoimissa, joiden nimenomaisena tarkoituksena on tukea yhteisön politiikkojen toteuttamista, kiinnitetään erityistä huomiota tulosten tehokkaaseen levittämiseen ja niiden esittämiseen sellaisessa muodossa, että päätöksentekijöiden on vaivatonta ymmärtää ne ja hyödyntää niitä julkisessa politiikanteossa. Kaksi tämän uuden puiteohjelman perusulottuvuutta ovat lisäksi ehdokasmaiden täysi osallistuminen kaikkeen toimintaan puiteohjelman täytäntöönpanoon assosioituneiden maiden [4] ominaisuudessa sekä ohjelman laaja avaaminen muulle maailmalle, kun kolmansien maiden [5] tutkijoilla ja organisaatioilla on oikeus osallistua suureen osaan puiteohjelman toimintoja. [4] Euroopan unionin tutkimuspuiteohjelman täytäntöönpanoon assosioidut maat ovat Euroopan talousalueen maat, ehdokasmaat, Sveitsi ja Israel. [5] Kaikkialla tässä asiakirjassa tarkoitetaan 'kolmansilla mailla' Euroopan unioniin kuulumattomia maita, jotka eivät ole assosioituneet puiteohjelmaan. Puiteohjelman täytäntöönpanossa otetaan kaikin puolin huomioon eurooppalaisen tutkimustyön alueellinen ulottuvuus komission tiedonannon Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta [6] hengessä, toisin sanoen kannustamalla alueidenväliseen yhteistyöhön, ottamalla huomioon alueelliset taloudelliset ja yhteiskunnalliset erityispiirteet ja tukemalla teknologian alueellisia vuorovaikutussuhteita. [6] KOM(2000) 6. Naisten osallistumista kaikkiin puiteohjelman toimintoihin pyritään lisäämään ja naisten asemaa ja roolia eurooppalaisissa tieteissä ja tutkimustyössä pyritään vahvistamaan puiteohjelman toiminnoilla komission tiedonannon Naiset ja tiede [7] johdosta täytäntöönpannun toimintasuunnitelman sekä samaa aihetta koskevien neuvoston päätöslauselman [8] ja Euroopan parlamentin mietinnön [9] tavoitteiden ja suuntaviivojen mukaisesti. [7] KOM(2000) 76 [8] Päätöslauselma 20. toukokuuta 1999, EYVL C 201, 16.7.1999. [9] Mietintö PE 284.656, 3. helmikuuta 2000. 3. Keskittäminen Ehdotetut tutkimustyön ensisijaiset aihealueet on määritelty komission lokakuussa 2000 antamassa tiedonannossa mainituilla "eurooppalaisuuden lisäarvoon" liittyvillä perusteilla. Näitä perusteita ovat esim. tarve muodostaa taloudellisten ja tutkijavoimavarojen kriittinen massa, tarve koota yhteen eri maissa saatavissa oleva keskenään täydentävä asiantuntemus ja tehdä vertailututkimuksia Euroopan tasolla, merkittävyys unionin painopisteiden ja etujen kannalta sekä tutkimustyön olennaisesti rajatylittävä luonne. Näitä perusteita sovelletaan kahden periaatteen mukaisesti: suunnitellut ensisijaiset aiheet asetetaan tärkeysjärjestykseen asetettujen tavoitteiden mukaan, ja sellaiset aihepiirit, joilla unionin osallistuminen vaikuttaisi vähemmän, suljetaan ohjelman ulkopuolelle. Lokakuussa 2000 annetussa tiedonannossa mainittiin esimerkinomaisesti joukko aiheita, jotka päällisin puolin täyttivät nämä perusteet. Näiden ehdotusten pohjalta on saatu runsaasti kommetteja, ja niistä on keskusteltu laajasti (mm. sähköistä keskustelufoorumia käyttäen) tiedeyhteisön, yritysten ja tutkimusalan kansallisten vastuutahojen kesken. Luetteloa on täsmennetty ja täydennetty, ja määriteltyä lähestymistapaa on käytetty sekä ensisijaisten aihealueiden valinnassa että niiden sisällä olevien yksittäisten tutkimuskohteiden valinnassa. Näin on valittu seitsemän aihealuetta, ja niiden sisältä tietty määrä tutkimuskohteita, jotka liittyvät unionille erityisen tärkeisiin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin kysymyksiin ja joissa unionin toiminta tuo erityistä lisäarvoa syistä, jotka vaihtelevat aiheesta toiseen. Unioni pyrkii keskittämään näillä ensisijaisilla aihealueilla tehtävää työtä käyttämällä toiminnassaan vain kolmea päävälinettä, joiden merkitys on ratkaiseva niiden integroivan vaikutuksen ja käytössä olevien runsaiden tutkijavoimavarojen ja rahoituksen ansiosta. Myös unionin politiikkojen toteuttamiseen liittyvät tieteelliset ja teknologiset tarpeet ovat ensisijaisia. Näihin tarpeisiin pyritään vastaamaan erityisillä toimilla, jotka täydentävät ensisijaisilla aihealueilla toteutettujen toimien antamaa panosta. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen edellyttää kuitenkin joillakin aihealueilla unionin osallistumista koko tieteen ja teknologian kenttään. Tämän takia kaikkia aiheita ja alueita varten avataan useita toimiluokkia, varsinkin sellaisia, joilla on tarkoitus auttaa eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämistä. 4. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen kolme painopistealuetta Koko puiteohjelman rakenne perustuu eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen painopistealueisiin. Puiteohjelma muodostuu kolmesta suuresta toimikokonaisuudesta. 4.1. Tutkimustyön integrointi 4.1.1. Ensisijaisilla aihealueilla Tavat, joilla puiteohjelman tutkimustyön ensisijaisten aihealueiden toimien toteutukseen osallistutaan, on määritetty niin, että näillä aloilla Euroopassa tehtävän työn vaikutus maksimoituu. Jokainen osallistumistapa vastaa yhtä Euroopan tutkimustyön organisointitarpeen tyyppiä. Näillä aloilla käytettävät kolme päävälinettä ovat huippuosaamisen verkostot, integroidut hankkeet sekä unionin osallistuminen useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämiin ohjelmiin perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti. Näitä välineitä käyttämällä saadaan käyttöön paljon enemmän rahoitusta kuin aikaisemmin yhteisiä toimia varten on pystytty kokoamaan, ja tästä seuraa kansallisten tutkimustoimien entistä suurempi limittyminen keskenään ja unionin tutkimustoiminnan kanssa. Huippuosaamisen verkostojen tavoite on vahvistaa eurooppalaista huippuosaamista integroimalla kestävästi eri puolilla Eurooppaa olevaa tutkimuskapasiteettia muutamilla ensisijaisilla alueilla niin, että tutkimusyksiköt toteuttavat yhdessä niin sanottuja yhteisiä toimintaohjelmia. Näiden verkostojen muodostamisen ja toiminnan oletetaan johtavan todellisten ja merkittävien "virtuaalisten osaamiskeskusten" muodostumiseen. Integroidut hankkeet suunnitellaan laajoiksi ja toteutetaan mieluiten julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuutena. Niihin käytetään laajalti rahoitusta, ja niiden tavoitteet - tuotteet tai menetelmät, usein myös tieteellinen tai teknologinen tieto - määritetään tarkkaan. Verkostot ja integroidut hankkeet muodostetaan ehdotuspyyntöjen perusteella, ja niiden toiminnan yksityiskohdat määritetään niin, että niitä toteuttavat yhteenliittymät voivat hallita niitä hyvin itsenäisesti. Innovaatioita, infrastruktuuria, tutkijavoimavaroja ja tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita koskevat ulottuvuudet ja näkökohdat otetaan huomioon ja sisällytetään näiden kahden toimiluokan toteutukseen. Perustamissopimus mahdollistaa myös sen, että unioni osallistuu jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin tutkimusohjelmiin, mutta tätä mahdollisuutta ei ole vielä koskaan käytetty. Tämän vaihtoehdon käyttäminen edellyttää ennalta paljon selvitys- ja neuvottelutyötä, jota tehdään parhaillaan useilla alueilla. 4.1.2. Muissa tutkimuksen integroinnin näkökohdissa Unionin tutkimuspuiteohjelman tehtävänä on myös vastata yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoon liittyviin tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin. Otsikon Tutkimustyön integrointi alla tapahtuviin toimiin kuuluu myös yksi tähän tarkoitukseen määritetty osa, nimeltään Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi, jonka tehtävä on auttaa unionia ennakoimaan syntymässä olevia tarpeita, reagoimaan nopeasti tieteen ja teknologian käänteisiin ja olemaan aina osaamisen eturintamassa. Tutkimustyön integroimiseen kuuluvaa toimintaa voidaan harjoittaa kyseisten tarpeiden ja tutkimusten erityisluonteeseen nähden sopivan muotoisilla ja kokoisilla hankkeilla. Luonteensa ja tarkoituksensa johdosta nämä toiminnat toteutetaan vuotuisten päätösten perusteella. Komissio valitsee ehdotuspyyntöjen pohjalta toteutettavien toimintojen aiheet sisäisen käyttäjäryhmän tekemän arvion perusteella. Kyseinen ryhmä muodostuu yhteisön eri politiikkojen edustajista, ja se seuraa tieteen ja teollisuuden korkean tason asiantuntijoista muodostetun riippumattoman neuvoa-antavan ryhmän kantaa. Yhteinen tutkimuskeskus YTK osallistuu näihin toimiin osaamisaloillaan tehtävänsä mukaisesti, joka on unionin politiikkojen tieteellinen ja teknologinen tukeminen. Myös sen talousarvion painopisteet määrittelee sisäinen käyttäjäryhmä. YTK:n painopistealueiden toiminnan keskeisenä yhteisenä nimittäjänä on kansalaisten turvallisuus ja sen eri näkökohdat. Pk-yritykset pitää saada osallistumaan runsaslukuisina huippuosaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin. Pk-yrityksille on suunniteltu erityisiä täydentäviä toimia toisaalla ohjelmassa. Puiteohjelmassa 2002-2006 otetaan käyttöön kaksi uutta järjestelyä, joilla on tarkoitus kannustaa osaamistalouden kehitystä eurooppalaisella tutkimusalueella: laajennetaan pk-yritysten ja tutkimuskeskusten tai korkeakoulujen yhdessä toteuttamat niin sanotut tutkimusyhteistyötoimet koskemaan huipputeknologian pk-yrityksiä ja otetaan Euroopan tasolla käyttöön "kollektiivisen tutkimuksen" järjestelmä, jossa tekniset tutkimuskeskukset tekevät työtä kokonaisten teollisuudenalojen hyväksi. Kansainvälinen yhteistyö on tärkeä osa tässä puiteohjelman osassa toteutettavia toimia. Kansainvälistä yhteistyötä tehdään monilla erilaisilla tavoilla. Ensisijaisilla aihealueilla toteutetaan hankkeita, joilla pyritään varmistamaan, että Euroopan osallistuminen kansainvälisiin tutkimuspyrkimyksiin sekä kolmansien maiden tai kolmansien maiden ryhmien (jolloin kyse voi olla esim. nousevan talouden maista) kanssa toteutettavat kahdenväliset integroidut yhteistyötoimet sujuvat johdonmukaisesti. Kolmansien maiden tutkijat ja laitokset voivat myös joissain tapauksissa osallistua huippuosaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin sellaisilla alueilla, jotka ovat kyseisten maiden kannalta erityisen kiinnostavia. Tällaisen osallistumisen on muodostettava suuri osa puiteohjelman kansainvälistä yhteistyötä. Joidenkin maiden tai maaryhmien - Välimeren alueen kolmansien maiden, Venäjän, IVY-maiden ja kehitysmaiden - kanssa toteutetaan myös erityisiä yhteistyötoimia unionin ulkopolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan tueksi. Kaikki kansainväliset yhteistyötoimet toteutetaan unionin ulko- ja kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteiden mukaisesti pitäen mielessä, että tietämystä ja teknologioita on levitettävä parhaalla mahdollisella tavalla maailmanlaajuisesti. 4.2. Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen Puiteohjelman toinen suuri toimikokonaisuus muodostuu neljästä toimiluokasta, jotka on tarkoitettu jäsentämään eurooppalaista tutkimusaluetta sen neljässä pääulottuvuudessa, jotka mainitaan tammikuussa 2000 julkaistussa komission tiedonannossa. Nämä ulottuvuudet ovat seuraavat: -komission tiedonannon Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa [10] tavoitteisiin liittyvä tutkimus ja innovointi; kilpailija- ja markkinaseurantaa sekä teknologiaseurantaa vahvistetaan; [10] KOM(2000) 567. -tutkijavoimavarat ja tutkijoiden liikkuvuus: alalle tällä hetkellä osoitettuja varoja lisätään tuntuvasti. Tarjolle tulee uusia tukityyppejä, joilla pyritään erityisesti lisäämään Euroopan kiinnostavuutta kolmansien maiden tutkijoiden silmissä, sekä unionin huippuosaamisryhmien tukijärjestelmä. -tutkimusinfrastruktuurit, mukaan lukien laajakaistaviestinnän infrastruktuurit tutkimuskäytössä; otetaan käyttöön muun muassa järjestely, jolla voidaan tukea useilla eri osa-alueilla vaikuttavien integroitujen aloitteiden toteuttamista; tällaisia osa-alueita ovat muiden maiden infrastruktuurien käyttöoikeus, verkottaminen, tutkimushankkeet ja Euroopan laajuiset palvelut; -tieteen ja yhteiskunnan suhteita käsittelevät kysymykset marraskuussa 2000 julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa Tiede, yhteiskunta ja kansalaiset Euroopassa [11] esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti. [11] SEK (2000) 1973. 4.3. Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen Puiteohjelma 2002-2006 auttaa eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen toteuttamisessa myös lujittamalla sen perustaa. Tämä tapahtuu kahdella tavalla. Ensimmäisen tavan muodostavat toimet, joilla pyritään vahvistamaan Euroopassa tehtävän tutkimus- ja innovointitoiminnan koordinointia sekä kansallisesti että Euroopan laajuisesti: -tuki kansallisen tutkimus- ja innovointitoiminnan verkottamiselle ja näiden alojen kansallisten ohjelmien vastavuoroiselle avaamiselle; -tuki eurooppalaisissa tiede- ja teknologiayhteistyön järjestelmissä harjoitettavalle tieteelliselle yhteistyölle; Euroopan unionin toiminnan ja muiden organisaatioiden, kuten Euroopan tiedesäätiön ESF:n, ESAn, CERN:n, EMBL:n ja ESOn [12] ja vastaavanlaisten organisaatioiden toiminnan välisten suhteiden lujittaminen ja tuki niiden yhteistoiminnalle; nämä organisaatiot ovat lähestyneet toisiaan ja suunnittelevat yhteisiä hankkeita. [12] ESA: Euroopan avaruusjärjestö; CERN: Euroopan ydintutkimusjärjestö; EMBL: Euroopan molekyylibiologian laboratorio; ESO: Euroopan eteläinen observatorio. Konkreettisia ehdotuksia on tarkoitus tehdä edellä kuvailtujen keinojen lisäksi integroitujen hankkeiden niveltämisestä Eurekaan ja puiteohjelman eri toimien niveltämisestä Euroopan investointipankin EIP:n Innovaatio 2000 -ohjelmaan. Tässä pyritään täydentämään COST-yhteistyöjärjestelmässä [13] toteutettavia toimia, jotka soveltuvat erityisen hyvin kansallisen toiminnan verkottamiseen. [13] COST: Euroopan tieteen ja tekniikan yhteistyöohjelma. Toinen tapa ovat Euroopassa harjoitettujen tutkimus- ja innovointipolitiikkojen johdonmukaista kehittämistä tukevat toimet: -tuki Lissabonin Eurooppa-neuvoston vahvistamien eurooppalaisen tutkimusalueen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämille töille tutkimus- ja innovointipolitiikkojen esikuva-analyysin (benchmarking), huippuosaamisen kartoittamisen ja tukijoiden liikkuvuutta vaikeuttavien esteiden yksilöinnin aloilla; -tulevaisuudentutkimus, tilastotyö ja tieteen ja teknologian indikaattorien laatiminen sekä Euroopan innovointiympäristön parantamiseen tarvittava työ. 5. Toimiva ja kevennetty toteutus Puiteohjelman toteutustapoja on haluttu yksinkertaistaa, keventää ja tehostaa. Tiede- ja teollisuusyhteisöt ovat usein pyytäneet unionin tutkimusohjelmien hallintomenettelyjen yksinkertaistamista ja joustavoittamista. Myös puiteohjelman viisivuotisarvioinnista laaditun raportin päätelmät viittaavat samaan suuntaan. Ohjelmien nykyinen hallintojärjestelmä merkitsee, että toteutettaviin tutkimushankkeisiin tehtäville pienillekin muutoksille on saatava komission hyväksyntä. Tästä aiheutuva jähmeys ja mutkikkuus viivästyttävät hankkeiden toteutusta. Järjestelmän keskusjohtoisuus ei myöskään vastaa korkeatasoisen tutkimustyön tarpeita. Pääasiassa suppeahkoihin hankkeisiin perustuva toteutustapa ei ole paras mahdollinen, kun kyseessä ovat Euroopan laajuiset hankkeet. Tämän uuden puiteohjelman myötä otetaan käyttöön sellainen täytäntöönpanotapa, joka tarjoaa yrityksille, tutkimuskeskuksille ja korkeakouluille enemmän vapautta ja joustavuutta niiden yhdessä harjoittamassa tutkimustyössä. Puiteohjelmaan osallistuvia kehotetaan laatimaan pitkäaikaisia toimintaohjelmia, jotka kattavat erilaajuisia osia, ja hakemaan niille rahoitusta. Rahoitus myönnetään kilpailupohjalta tehtävän arvioinnin perusteella. Huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden hallinnoinnissa osallistujilla on siis suuri päätäntävalta. Osallistujilla on mahdollisuus -assosioida omaan toimintaansa muita yhteistyökumppaneita; -määrittää suppeita hankkeita toimintaohjelmansa osiksi ja julkaista ehdotuspyyntöjä; -mukauttaa ohjelmien sisältöä tarpeen mukaan. Toimintaohjelmat arvioidaan säännöllisesti. Kaikilta Euroopan unionin alueilta olevia pk-yrityksiä kannustetaan erilaisilla toimenpiteillä osallistumaan toimintaohjelmiin. Tutkimustoiminnan täytäntöönpanovastuuta aiotaan hajauttaa, minkä ansiosta komissio voi ehdottaa ohjelmahallinnon kokonaiskustannusten vähentämistä. Jotkin pk-yritysten erityisten tutkimustoimien ja tutkijoiden liikkuvuuden tukemisen hallinnointitehtävät teetetään ulkopuolisilla organisaatioilla, jotka toimivat komission vastuulla. Jotta voitaisiin parantaa yhteisön toimien kustannustehokkuutta tutkimusalalla ja maksimoida eurooppalaisen julkisen rahoituksen käyttö, erityisohjelmaehdotukset aiotaan laatia siten, että niissä määritellään mitattavat tavoitteet, joiden toteutumista seurataan säännöllisesti. 6. Mitä seuraavaksi Tässä ehdotuksessa määritetään puiteohjelma, joka on erityisesti suunniteltu tukemaan eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista toimielimissä vuoden 2000 aikana käytyjen keskustelujen hengessä. Nyt on varmistettava, että ehdotuksesta käytävä keskustelu, päätöksen tekeminen ja sen täytäntöönpano tapahtuvat parhain edellytyksin. Komissio aikoo esittää puiteohjelman painopistealueiden mukaisesti laadittavat erityisohjelmaehdotuksensa sen jälkeen, kun toimielimet ovat antaneet lausuntonsa tästä ehdotuksesta. Jotta uuden puiteohjelman täytäntöönpano voidaan aloittaa määräajassa, päätös pyritään tekemään viimeistään vuoden 2002 alkupuoliskolla. 2001/0053 (COD) Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan yhteisön monivuotisesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta 2002-2006 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä sekä katsovat seuraavaa: (1) Perustamissopimuksen 163 artiklassa asetetaan yhteisölle tavoitteeksi lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena yhteisön muiden politiikkojen perusteella. (2) Perustamissopimuksen 165 artiklan mukaan yhteisön ja jäsenvaltioiden on sovitettava yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla turvatakseen kansallisen politiikan ja yhteisön politiikan keskinäisen yhtenäisyyden. (3) Perustamissopimuksen 166 artiklassa määrätään kaikkia yhteisön tutkimusta, teknologian kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä 'TTK') koskevia toimia koskevan monivuotisen puiteohjelman hyväksymisestä. (4) Komissio antoi vuoden 2000 aikana kaksi tiedonantoa eurooppalaisen tutkimusalueen perustamisen näkymistä ja tavoitteista: yhden eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisesta [14] ja toisen Euroopan unionin tutkimustoimien suuntaviivoista vuosina 2002-2006 [15]. Komissio antoi vuonna 2000 tiedonannon myös aiheesta "Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa" [16]. [14] KOM (2000) 6 lopullinen, 18.1.2000. [15] KOM (2000) 612 lopullinen, 4.10.2000. [16] KOM (2000) 567 lopullinen, 20.9.2000. (5) Lissabonissa maaliskuussa 2000 ja Santa Maria de Feirassa kesäkuussa 2000 kokoontuneet Eurooppa-neuvostot julkaisivat päätelmät, joissa asetetaan tavoitteeksi luoda nopeasti eurooppalainen tutkimus- ja innovaatioalue työpaikkojen luomisen ja talouskasvun hyväksi. (6) Euroopan parlamentti [17], [18], neuvosto [19], [20], talous- ja sosiaalikomitea [21] ja alueiden komitea [22] ovat myös puoltaneet eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista. [17] Mietintö PE 290.465, 18. toukokuuta 2000, s. 48. [18] 15. helmikuuta 2001 annettu mietintö. [19] 15. kesäkuuta 2000 annettu päätöslauselma, EYVL C 205, 19.7.2000, s. 1. [20] 16. marraskuuta 2000 annettu päätöslauselma, EYVL C 374, 28.12.2000, s. 1. [21] 24. toukokuuta 2000 annettu lausunto, EYVL C 204, 18.7.2000, s. 70. [22] 12. huhtikuuta 2000 annettu lausunto, EYVL C 226, 8.8.2000, s. 18. (7) Komissio esitteli 19. päivänä lokakuuta 2000 yhteisön toimien toteutuksesta ja tuloksista tehdyn ulkoisen arvioinnin päätelmät, jotka koskivat arviointia edeltäviä viittä vuotta, sekä näihin liittyvät huomauksensa [23]. [23] KOM (2000) 659 lopullinen, 19.10.2000. (8) Vuosiksi 2002-2006 on siis päätettävä puiteohjelmasta, joka voi jäsentää Euroopassa tehtävää tutkimusta ja teknologian kehittämistä ja edistää merkittävästi eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista. (9) Perustamissopimuksen 166 artiklan 1 kohdan nojalla on vahvistettava aiotun toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet, se suurin kokonaismäärä, jolla yhteisö osallistuu puiteohjelman 2002-2006 rahoitukseen, tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä kunkin suunnitellun toiminnan osuus, ja lisäksi toiminnan pääperiaatteet noudattaen yhteisön taloudellisten etujen suojelutavoitteita. (10) Yhteistä tutkimuskeskusta pyydetään osallistumaan puiteohjelman toteuttamiseen varsinkin niillä alueilla, joilla se pystyy tarjoamaan puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta ja edistämään muiden yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoa. (11) Puiteohjelmaan kuuluvat tutkimustoimet on tärkeä toteuttaa noudattaen erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainittuja eettisiä perusperiaatteita. (12) Naisten asemaa ja roolia eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuksessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamalla komission tiedonantoon "Naiset ja tiede" [24] sekä samaa aihetta koskevaan neuvoston päätöslauselmaan [25] ja Euroopan parlamentin mietintöön [26] perustuvaa toimintaohjelmaa. [24] KOM (1999) 76. [25] Päätöslauselma 20. toukokuuta 1999, EYVL C 201, 16.7.1999. [26] Mietintö PE 284.656, 3. helmikuuta 2000. (13) Komission on aiheellista tiedottaa säännöllisesti puiteohjelman 2002-2006 toteutusvaiheista ja toisaalta teettää riippumaton arviointi toteutetuista toimista aikanaan, ennen seuraavaa puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen esittämistä, ovat päättäneet seuraavaa: 1 artikla 1. Hyväksytään tutkimusta, teknologian kehittämistä ja esittelyä koskeva monivuotinen yhteisön puiteohjelma vuosiksi 2002-2006, jäljempänä 'puiteohjelma 2002-2006'. 2. Puiteohjelmaan 2002-2006 kuuluvat kaikki perustamissopimuksen 164 artiklassa tarkoitetut yhteisön toimet. 3. Liitteessä I vahvistetaan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet ja mainitaan suunniteltujen toimien pääperiaatteet. 2 artikla 1. Koko puiteohjelmalle 2002-2006 osoitettava yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärä on 16,270 miljardia euroa; kunkin toimen osuus vahvistetaan liitteessä II. 2. Yhteisön rahoitusosuuden yksityiskohtaiset säännöt määräytyvät Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen sekä sitä täydentävän liitteen III perusteella. 3 artikla Kaikki puiteohjelmaan 2002-2006 kuuluva tutkimustoiminta on toteutettava eettisten perusperiaatteiden mukaisesti. 4 artikla Puiteohjelman 2002-2006 ja erityisesti sen tavoitteiden ja painopisteiden toteutumista käsitellään yksityiskohtaisesti kertomuksessa, jonka komissio julkaisee vuosittain perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti. 5 artikla Ennen kuin komissio esittää seuraavaa puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen, se teettää korkean tason riippumattomilla asiantuntijoilla arvion tuloksista, jotka yhteisön toimilla on saavutettu arviota edeltävien viiden vuoden aikana. Komissio toimittaa kyseisen arvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 6 artikla Puiteohjelmaan 2002-2006 voivat osallistua: -ETA-maat ETA-sopimuksissa määrätyin ehdoin; -Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) ehdokasmaat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä määrätyin ehdoin; -Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten sopimusten perusteella; -Sveitsi ja Israel näiden maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten sopimusten perusteella. Tehty Brysselissä [...] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies [...] LIITE I: TOIMIEN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PÄÄPERIAATTEET Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmassa 2002-2006 toteutettavat toimet noudattavat puiteohjelmalle perustamissopimuksessa vahvistettuja yleisiä tavoitteita: -lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa; -suosia sen kilpailukyvyn kehittämistä; -edistää tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena perustamissopimuksen muiden lukujen perusteella. Puiteohjelman uusi rakenne muodostuu seuraavien kolmen painopistealueen varaan, joilla pyritään edellä mainittuihin tavoitteisiin: 1. eurooppalaisen tutkimustyön integrointi; 2. eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen; 3. eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen. Kahden viimeksi mainitun painopistealueen hyväksi toteutetulla toiminnalla pyritään jäsentämään eurooppalaista tutkimusaluetta erilaisissa läheisesti tutkimukseen liittyvissä näkökohdissa, jotka muodostavat sen toimintaympäristön, ja auttamaan sen toimintaperustan luomisessa ja vahvistamisessa. Niitä toteutetaan siis kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Ensimmäiseen painopistealueeseen kuuluva toiminta muodostaa suurimman osan puiteohjelman välityksellä tehtävästä työstä, ja sillä pyritään integroimaan tutkimustyötä ja -toimintaa Euroopan tasolla. Sitä tehdään -rajatulla määrällä ensisijaisia aihealueita ja ainoastaan vahvoilla, integroivasti vaikuttavilla toteutusvälineillä: huippuosaamisen verkostoilla, integroiduilla hankkeilla tai unionin osallistumisella yhdessä toteutettuihin kansallisiin tutkimusohjelmiin perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti; -unionin ennakoituja tieteellisiä ja teknologisia tarpeita vastaavilla alueilla, jolloin kyseeseen tulevat jotkin unionin politiikkojen erityistarpeet ja uudet ja syntymässä olevat tarpeet; -kaikilla tieteen ja teknologian aloilla pk-yritysten täydentävien tutkimustoimien osalta. Kansainvälinen yhteistyö kuuluu olennaisena osana puiteohjelman ensimmäisellä painopistealueella toteutettaviin toimiin. Kansainvälistä yhteistyötä voidaan tehdä seuraavasti: -Ensisijaisilla aihealueilla: -hankkeet, joilla pyritään takaamaan Euroopalle eturivin asema maailmanlaajuisia ongelmia käsittelevässä kansainvälisessä tutkimustyössä ja huolehtimaan Euroopan osallisuuden yhdenmukaisuudesta siinä; -kahdenväliset integroidut yhteistyötoimet kolmansien maiden ja kolmansien maiden ryhmien kanssa; -kolmansien maiden [27] tutkijoiden ja laitosten osallistuminen hankkeisiin ja verkostoihin aloilla, joilla on erityismerkitystä kyseisille maille. [27] Kolmansilla mailla tarkoitetaan Euroopan unioniin kuulumattomia maita, jotka eivät ole assosioituneet puiteohjelmaan. Puiteohjelmaan assosioituneet maat, joiden organisaatiot ja tutkijat voivat osallistua puiteohjelman toimintaan samoin edellytyksin kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista olevat, ovat Euroopan talousalueen maat, jäsenehdokasmaat, Sveitsi ja Israel. -Unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakoinnin osalta tiettyjen maiden tai maaryhmien kanssa toteutettavat erityiset yhteistyötoimet. Perustavana ja yleisenä periaatteena on sääntö, että tukea myönnetään kilpailullisten ehdotuspyyntöjen sekä ehdotusten tieteellisen ja teknologisen laadun vertaisarvioinnin (peer review) perusteella. Suurin osa puiteohjelman toiminnasta pannaan täytäntöön tämän säännön mukaisesti. 1. Eurooppalaisen tutkimustyön integrointi 1.1 Tutkimuksen ensisijaiset aihealueet Puiteohjelman tässä osassa toteutettavien toimien tarkoituksena on koota riittävä määrä resursseja ja tukea Euroopan tutkimuskapasiteetin vahvaa integrointia alueilla, joilla tämä on erityisesti tarpeen, koska ne ovat Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kannalta ratkaisevia tai koska käsiteltävillä kysymyksillä on huomattavia poliittisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Ensisijaisia aihealueita on valittu seitsemän. 1.1.1. Genomitutkimus ja terveysalan bioteknologia Tavoite Tällä alalla toteutettujen toimien tavoite on auttaa yhtenäisen tutkimustyön avulla Eurooppaa hyödyntämään elävien organismien genomin selvittämisessä saavutettujen läpimurtojen tuloksia etenkin kansanterveyden ja kansalaisten hyväksi sekä vahvistaa Euroopan bioteknologia-alan kilpailukykyä. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Ihmisen genomin ja malliorganismien (eläinten, kasvien ja mikro-organismien) genomien analyysiin perustuvat "postgenomiset" tutkimukset johtanevat moniin sovelluksiin useilla sektoreilla, ja erityisesti sellaisten uusien diagnoosivälineiden ja uusien hoitotapojen kehittämiseen, jotka auttavat nykyisellään hallitsemattomien sairauksien vastaisessa taistelussa ja joilla on myös huomattavaa markkinapotentiaalia. Tällaiseen tutkimukseen tarvitaan kuitenkin paljon pitkäaikaista rahoitusta. Yhdysvalloissa julkinen ja yksityinen postgenominen tutkimus kasvaa vakaasti: siihen käytetään nykyään lähes kaksi miljardia dollaria julkisia varoja vuodessa, suurin osa tästä NIH:iden [28] (joiden kokonaistalousarvio kasvaa 14,4 prosenttia vuonna 2001) välityksellä, ja lisäksi kaksinkertainen määrä teollisuuden investointeja. [28] National Institutes of Health Eurooppalainen tutkimustoiminta on nykyisellään paljon vaatimattomampaa ja hajanaisempaa. Useat jäsenvaltiot ovat nyt aloittaneet postgenomista tutkimusta käsitteleviä tutkimusohjelmia, ja tämä on ratkaiseva askel oikeaan suuntaan. Kaiken kaikkiaan nämä pyrkimykset ovat kuitenkin vielä riittämättömiä ja hajanaisia. Myös Euroopan teollisuuden panos on huomattavasti pienempi kuin Yhdysvalloissa. Genomialan yrityksistä 70 prosenttia toimii Yhdysvalloissa, ja sinne suuntautuu myös yhä suurempi osa eurooppalaisista yksityisistä investoinneista. Jotta unioni voisi parantaa asemaansa tällä alalla ja hyödyntää täysimittaisesti odotetun edistyksen taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset, investointeja on lisättävä jyrkästi ja Euroopassa tehty tutkimustoiminta on yhdennettävä johdonmukaiseksi työksi. Suunnitellut toimet Euroopan yhteisö pyrkii tähän päämäärään seuraavilla alueilla: -Funktionaalisen genomitutkimuksen perustiedot ja perusvälineet: -geenien ilmentyminen ja proteomiikka -rakenteellinen genomiikka -vertaileva genomitutkimus ja väestögenetiikka -bioinformatiikka. -Genomiikkatiedon ja -teknologian soveltaminen terveysalan bioteknologiassa: -teknologiset alustat uusien diagnoosi-, ennaltaehkäisy- ja hoitovälineiden kehittämistä varten; -tuki genomiikka-alalle perustettavien uusien yritysten innovatiiviselle tutkimustoiminnalle. -Genomiikkatiedon ja -teknologian soveltaminen lääketieteeseen seuraavilla aloilla: -syöpä, hermostoa rappeuttavat sairaudet, sydän- ja verisuonitaudit ja harvinaiset sairaudet; -lääkeresistenssin vastainen taistelu; -ihmisen kehityksen ja vanhenemisprosessin tutkimus sekä aivotutkimus. Kolmen köyhyyteen sidoksissa olevan tartuntataudin - aidsin, malarian ja tuberkuloosin - vastaisessa taistelussa käytetään laajempaa lähestymistapaa, ja ne ovat painopisteenä Euroopan unionin tasolla ja kansainvälisesti. 1.1.2. Tietoyhteiskunnan teknologia Tavoite Tämän alan toimilla pyritään Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien ja eEurope-tavoitteiden mukaisesti edistämään Euroopassa sellaisten tekniikoiden ja sovellusten kehitystä, jotka ovat keskeisiä tietoyhteiskunnan synnyn kannalta. Tarkoituksena on parantaa Euroopan yritysten kilpailukykyä ja luoda kansalaisille kaikilla EU:n alueilla mahdollisuus hyötyä mahdollisimman paljon osaamisyhteiskunnan kehityksestä. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Uuden vuosituhannen kynnyksellä tieto- ja viestintätekniikat mullistavat talouden ja yhteiskunnan toimintaa ja synnyttävät uusia tuotanto-, kaupankäynti- ja viestintätapoja. Euroopassa näihin tekniikoihin on kiinnitetty vielä liian vähän huomiota varsinkin verrattuna Yhdysvaltoihin, jossa yhteenlasketut julkisen ja yksityisen sektorin investoinnit alaan ovat kolminkertaiset Eurooppaan verrattuna. Kyseessä on EU:n talouden toiseksi tärkein ala, jolla on 2000 miljardin euron vuotuiset markkinat ja joka työllistää Euroopassa yli 2 miljoonaa henkilöä - ja määrä on jatkuvassa kasvussa. Teolliset ja kaupalliset menestystarinat, jollaisia on Euroopassa nähty esimerkiksi matkaviestinnässä GSM-standardin myötä, eivät tule toistumaan, ellei tälle alalle pyritä yhdessä keskittämään riittävästi tutkimusresursseja yhdistämällä julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja koko Euroopan laajuisesti. Tavoitteena älykäs toimintaympäristö Jotta taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset olisivat mahdollisimman suuria, toiminnassa olisi pyrittävä tukemaan sellaisten uuden sukupolven tekniikoiden kehittymistä, joissa prosessointiteho, käyttöliittymät ja verkot yhdistyvät saumattomammin arkiympäristöön ja tuovat käyttäjien saataville helpon ja luontevan vuorovaikutteisuuden kautta monenlaisia palveluja ja sovelluksia. Ajatukseen älykkäästä toimintaympäristöstä kuuluu se, että käyttäjä - ihminen - on pääosassa osaamisyhteiskunnan tulevassa kehityksessä. Yhteisön toimissa keskitytään niihin teknologisiin painopisteisiin, joiden avulla näihin tavoitteisiin voidaan päästä. Toimilla pyritään saamaan tutkijayhteisö työskentelemään tarkkaan määritellyissä hankkeissa, joihin kuuluu matkaviestintäjärjestelmien uusien sukupolvien kehittäminen, jotta saavutettaisiin keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet ja tarjottaisiin samalla mahdollisuudet vastata sekä markkinoiden ja julkisen politiikan uusiin tarpeisiin. Suunnitellut toimet Toiminnassa keskitytään seuraaviin painopistealoihin: Kokoava tutkimus kansalaisten ja yritysten kannalta keskeisillä teknologian aloilla Perusteknologian oletetun kehityksen täydentämiseksi ja hyödyntämiseksi pyrkimyksenä on tutkia ratkaisuja merkittäviin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin. Painopistealueina ovat: -Toimintaympäristön älykkyyttä tukevat järjestelmät, joilla tuodaan tietoyhteiskunta kaikkien ulottuville iästä ja olosuhteista riippumatta. Lisäksi vuorovaikutteiset ja älykkäät järjestelmät terveydenhuollon, liikkuvuuden ja turvallisuuden, vapaa-ajan, kulttuuriperinnön säilyttämisen ja ympäristön tilan seurannan tarpeisiin. -Sähköinen ja langaton kaupankäynti sekä maksu- ja kauppatapahtumien ja verkkojen turvallisuutta parantavat tekniikat; uudet välineet ja uudet työtavat; koulutusalan uusi teknologia; sekä osaamisen hyödyntämistä, kokonaisvaltaista liikkeenjohtoa ja sähköistä hallintoa tukevat järjestelmät. -Suuren mittakaavan hajautetut järjestelmät ja tutkimusalustat, kuten GRID-pohjaiset järjestelmät, joiden avulla voidaan löytää toimivia ratkaisuja monimutkaisiin ongelmiin esimerkiksi ympäristönsuojelun, energiatalouden, terveydenhuollon, liikenteen ja teollisen suunnittelun alalla. Viestintä- ja tiedonkäsittelytekniikat Tiedon saatavuuden, siirron, tallentamisen, jakelun ja paikantamisen järjestelmät, joilla pyritään vastaamaan yhä kasvaviin yhteenliitettävyys- ja tiedonkäsittelytarpeisiin. Viestinnän ja tiedonkäsittelyn perusrakenteita koskevassa tutkimustoiminnassa painotetaan seuraavia aiheita: -Langattoman viestinnän ja matkaviestinnän järjestelmien ja verkkojen uudet sukupolvet; satelliittivälitteiset viestintäjärjestelmät; täysoptiset tekniikat; viestintäverkkojen yhdistäminen ja hallinta; kapasiteetin käyttöä tehostavat tekniikat, joita tarvitaan erityisesti audiovisuaalisten järjestelmien, infrastruktuurien ja palvelujen kehittämiseen. -Ohjelmistotekniikat ja -rakenteet, joilla tuetaan monitoimipalveluja ja hajautettuja järjestelmiä; monimutkaisten ja laajojen järjestelmien teknologia ja hallinta, joka takaa niiden käyttövarmuuden. Komponentit ja mikrojärjestelmät Uusiin materiaaleihin perustuvat pienoiskokoiset ja edulliset, nykyistä monitoimintaisemmat järjestelmät. Painopisteet ovat seuraavat: -Mikro- ja optoelektroniikan sekä fotoniikkakomponenttien suunnittelu ja tuotanto, -Nanoelektroniikka, mikrotekniikat ja -järjestelmät sekä uusien materiaalien ja kvanttimekaniikan monitieteellinen tutkimus; tiedonkäsittelyn uudet mallit ja konseptit. Tiedonhallinta ja käyttöliittymät Tiedonhallinnan välineiden ja käyttöliittymien tutkimus, pyrkimyksenä mahdollistaa helpompi vuorovaikutteisuus ajasta ja paikasta riippumatta tietopohjaisissa palveluissa ja sovelluksissa. Painopistealueina ovat: -Konteksti- ja merkityspohjaiset tiedon esitys- ja hallintajärjestelmät, mukaan luettuina kognitiiviset järjestelmät, sekä välineet digitaalisen sisällön luontiin, jäsentämiseen, jakamiseen ja jakeluun. -Monisensoriset käyttöliittymät, jotka pystyvät vastaanottamaan ja tulkitsemaan inhimillistä viestintää sanojen, eleiden ja eri aistien välityksellä; virtuaaliympäristöt; sekä monikieliset ja -kulttuuriset järjestelmät, joita tarvitaan Euroopan laajuisen osaamisyhteiskunnan luomiseen. 1.1.3. Nanoteknologia, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantomenetelmät Tavoite Tämän alan toimilla pyritään saavuttamaan Euroopassa riittävät valmiudet ja resurssit, jotta huipputeknologiaa voitaisiin kehittää ja hyödyntää erityisesti ekotehokkuutta silmällä pitäen tulevien vuosien tuotteissa, palveluissa ja valmistusprosesseissa, jotka perustuvat erityisosaamiseen ja älykkäisiin ominaisuuksiin. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Euroopan teollisuus tuottaa nykyään vuosittain noin 4 000 miljardin euron arvosta tuotteita ja palveluja. Kilpailun jatkuvasti kiristyessä maailmanmarkkinoilla Euroopan on ylläpidettävä ja parannettava kilpailukykyään, mutta samalla pystyttävä täyttämään kestävän kehityksen asettamat vaatimukset. Tämä edellyttää voimakasta panostusta huipputeknologian suunnitteluun, kehittämiseen ja käytön yleistämiseen. Tässä yhteydessä keskeistä huipputeknologiaa edustavat esimerkiksi nanoteknologia, erityisosaamiseen perustuvat materiaalit ja uudet tuotantoprosessit. Nanoteknologia yhdistää ilmiöitä kvanttimekaniikasta, materiaaliteknologiasta ja molekyylibiologiasta ja se tulee todennäköisesti olemaan yksi seuraavan teollisen vallankumouksen kulmakivistä. EU:n kilpailijat ovatkin tehneet alaan huomattavia investointeja (Yhdysvallat suuntaa vuonna 2001 alan tutkimukseen 500 miljoonaa dollaria julkisia varoja, eli kaksin verroin enemmän kuin tällä hetkellä Yhdysvalloissa ja viisi kertaa enemmän kuin Euroopassa tällä hetkellä). Euroopassa on merkittävää erityisosaamista tietyillä aloilla, kuten nanovalmistuksessa ja nanokemiassa, ja näillä aloilla investointeja on lisättävä ja koordinoitava. Materiaalien osalta tavoitteena on kehittää älykkäitä materiaaleja, joista saadaan huomattavaa lisäarvoa esimerkiksi liikenteen, energiantuotannon ja biolääketieteen sovelluksina, ja joiden markkinapotentiaali on kymmenien miljardien eurojen luokkaa. Joustavien, kokonaisvaltaisten ja puhtaiden tuotantojärjestelmien luominen edellyttää myös huomattavaa tutkimuspanostusta uusien tekniikoiden käyttöön valmistuksessa ja tuotannonohjauksessa. Suunnitellut toimet Nanoteknologia: -pitkän aikavälin monitieteellinen tutkimustoiminta, jossa pyritään ymmärtämään asiaan liittyviä ilmiöitä, hallitsemaan prosesseja ja kehittämään tutkimusvälineitä; -supramolekylaariset ja makromolekyylirakenteet -nanobioteknologia, -nanometriluokan tekniikat materiaalien ja komponenttien valmistukseen; -käsittely- ja hallintavälineiden ja -instrumenttien kehittäminen; -alan sovellukset esimerkiksi terveydenhuollossa, kemianteollisuudessa, energia-alalla, optiikassa ja ympäristönsuojelussa. Älykkäät materiaalit: -perustietämyksen lisääminen; -uusien materiaalien tuotantoon ja jalostamiseen liittyvä teknologia; -tukena tarvittavat suunnittelu- ja valmistustekniikat. Uudet tuotantomenetelmät -joustavat ja älykkäät valmistusjärjestelmät, joissa yhdistyvät viimeisimmät tuotantokaaren eri tekijöiden simulointitekniikat (ns. Virtual Manufacturing), vuorovaikutteiset päätöksenteon tukijärjestelmät ja huipputarkkuutta tukevat tekniikat; -jätehuollon ja riskienhallinnan edellyttämä järjestelmätutkimus; -uudet ratkaisut, joilla optimoidaan tuotantojärjestelmien, tuotteiden ja palvelujen elinkaari. 1.1.4. Ilmailu ja avaruus Tavoite Tämän alan toimilla pyritään tutkimuspanostuksia yhdistämällä vahvistamaan alan eurooppalaisen teollisuuden asemaa yhä tiukemmin kilpailluilla maailmanmarkkinoilla ja toisaalta helpottamaan eurooppalaisen tutkimuspotentiaalin hyödyntämistä tällä alalla turvallisuuden ja ympäristönsuojelun parantamiseksi. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Ilmailu- ja avaruusteknologia ovat kaksi teknisesti ja taloudellisesti erillistä alaa, mutta ne liittyvät toisaalta kiinteästi yhteen niihin liittyvien teollisten ja poliittisten vaikutusten sekä aloilla vaikuttavien toimijoiden kautta. Nämä alat ovat hyviä esimerkkejä Euroopan taloudellisesta ja kaupallisesta menestyksestä. Yhdysvaltain investoinnit ovat kuitenkin osa-alueesta riippuen kolmesta kuuteen kertaa suurempia kuin Euroopassa. Kilpailu kiristyy jatkuvasti, ja maailmalla tarvitaan seuraavien 15 vuoden kuluessa noin 14 000 uutta lentokonetta, joiden markkina-arvo on noin 1000 miljardia euroa. Tähän mennessä Euroopassa on menestyksekkäästi onnistuttu yhdistämään tuotannollisia vahvuuksia ja kehittämisresursseja, ja nyt samankaltaista toimintaa tarvitaan myös tutkimustoiminnan kohdentamiseksi keskeisiin kysymyksiin ja tutkimusaloihin. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi alan merkittävien eurooppalaisten vaikuttajien raportissa Vision for 2020 [29] suositellaan, että eurooppalaista, kansallista ja yksityisen sektorin tutkimustoimintaa keskitetään yhteisen vision ja tutkimusstrategian ympärille. [29] European Aeronautics: A Vision for 2020 (Alan vaikuttajista koostuvan ryhmän raportti). Avaruusasioissa EU:ssa tuetaan komission tiedonannossa Euroopan avaruusstrategian uusi vaihe [30] hahmotellulla tavalla tutkimustoimintaa, jonka tarkoituksena on käyttää avaruutta markkinoita ja yhteiskuntaa hyödyttävällä tavalla. [30] KOM(2000) 597. Suunnitellut toimet Ilmailu Yhteisön ilmailututkimuksessa keskitytään seuraavien tavoitteiden edellyttämään tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen: -parannetaan alan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä kaupallisten alusten, voimanlähteiden ja laitteistojen alalla, -vähennetään ympäristöhaittoja ja -kuormitusta (hiilidioksidi ja typen oksidit, melu); -parannetaan lentoturvallisuutta lentoliikenteen jatkuvasti lisääntyessä, -parannetaan lentoliikennejärjestelmän kapasiteettia ja turvallisuutta (lennonohjausjärjestelmät ja lentoliikenteen hallintajärjestelmät) ja tuetaan "yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan" kehittymistä. Avaruus Yhteisön avaruusalan toimet toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Euroopan avaruusjärjestön ESAn ja alan muiden yhteistyöelinten sekä yritysten kanssa, jotta tarvittavissa laajoissa investoinneissa päästäisiin mahdollisimman hyvään johdonmukaisuuteen. Toiminnassa keskitytään seuraaviin aihealueisiin: -Galileo-satelliittipaikannushanke; -ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä (GMES); -viestintäalalla avaruusjärjestelmien ja maanpäällisten järjestelmien yhdistämistä tukeva tutkimus. 1.1.5. Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit Tavoite Tämän alan toimien tavoitteena on auttaa luomaan yhtenäistä tieteellistä ja teknistä perustaa, jota tarvitaan turvallisten ja terveellisten elintarvikkeiden tuotanto- ja jakelujärjestelmän kehittämiseen, ravintoon liittyvien riskien hallintaan erityisesti bioteknologian välineillä sekä ympäristön muutoksista aiheutuvien terveysriskien hallintaan. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Viimeaikaiset elintarvikealan kriisit, erityisesti BSE-tauti, ovat tuoneet esille sekä elintarvikkeiden turvallisuuskysymyksien monikerroksisuuden että niiden yleensä kansainvälisen ja rajatylittävän luonteen. Euroopan maatalous- ja elintarvikealan sisämarkkinoiden yhdentyminen tekee tarpeelliseksi käsitellä alalla esille tulevia ongelmia ja tehdä niihin liittyviä tutkimuksia Euroopan laajuisina. Tämä on lähiaikoina perustettavan Euroopan elintarvikeviraston tausta. Kansalaiset ja kuluttajat odottavat tutkimustoiminnan auttavan takaamaan, että kaupan olevat elintarvikkeet ja tuotteet ovat turvallisia ja terveellisiä ja että niitä voi kuluttaa vaaratta. Tämä edellyttää, että käytössä on mahdollisimman täydellistä, täsmällistä ja ajantasaista tieteellistä tietoa. Kysymyksessä on kansanterveyden lisäksi 600 miljardin euron vuotuisen liikevaihdon ja 2,6 miljoonan työpaikan kokoisen sektorin menestys. Euroopan kannalta tämä merkitsee myös, että näitä nykyään maailmanlaajuisia kysymyksiä käsittelevälle tutkimustoiminnalle on annettava tuntuva panos ja niistä käytävään kansainväliseen keskusteluun on osallistuttava johdonmukaisella tavalla mahdollisimman täsmällisten ja täydellisten tietojen pohjalta. Samat huomautukset koskevat ympäristön muutosten terveysvaikutuksiin liittyviä eri näkökohtia, jotka huolettavat eurooppalaisia yhä enemmän ja jotka ilmenevät usein kansainvälisesti. Mainituista syistä ja lisäksi jotta moninaisilla aloilla olevia parhaita asiantuntemuksen lähteitä voitaisiin hyödyntää yhteisesti, alan tutkimusta on tehtävä Euroopan tasolla, jolloin eri valtioiden kansallisen tutkimustoiminnan aito koordinointi on mahdollista. Suunnitellut toimet Euroopan yhteisön toiminta kattaa elintarvikkeiden riskinhallinnan eri näkökohtiin sekä terveyden ja ravinnon välisiin suhteisiin liittyvät tutkimukset: -kemiallisten kontaminanttien ja patogeenisten mikro-organismien (virusten, bakteerien, loisten ja uusien prionityyppisten tartunnanaiheuttajien) analyysi- ja havaitsemismenetelmät; -eläinten ravinnon ja siihen sisältyvien alkuperältään erilaisten ainesosien käytön vaikutus ihmisen terveyteen; -erityisesti geneettisesti muunneltujen organismien jäljitykseen käytettävät, mm. bioteknologian viimeaikaiseen kehitykseen perustuvat jäljitysmenetelmät; -muun muassa bioteknologiaan ja luonnonmukaisen maatalouden menetelmiin nojautuvat turvallisemmat tuotantomenetelmät ja terveellisemmät elintarvikkeet; -ravintoon liittyvien haittojen ja geneettisten alttiuksien epidemiologia; -ravinnon, etenkin geneettisesti muunnettuja organismeja sisältävien tuotteiden terveysvaikutukset; -ympäristöstä johtuvat terveysriskit, jolloin korostetaan kumulatiivisia riskejä, ihmiseen siirtymisen reittejä, pitkäaikaisia vaikutuksia ja pienille annoksille altistumisen vaikutuksia sekä vaikutuksia erityisen herkkiin ihmisryhmiin kuten lapsiin. 1.1.6. Kestävä kehitys ja globaalimuutos [31] [31] Ydinalan tutkimuksen ensisijaiset tavoitteet esitetään Euratomin puiteohjelmaehdotuksen liitteessä "Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet". Tavoite Tämän alueen toimien tarkoituksena on vahvistaa niitä tieteellisiä ja teknologisia resursseja, joita Eurooppa tarvitsee toteuttaakseen kestävän kehityksen periaatetta, ja edistää merkittävästi kansainvälisiä pyrkimyksiä ymmärtää ja hallita globaalimuutosta sekä suojella ekosysteemien tasapainoa. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Kestävän kehityksen toteuttaminen maailmanlaajuisesti edellyttää muun muassa seuraavia tekijöitä: -sellaisten tekniikoiden kehittämistä ja levittämistä, joiden ansiosta voidaan järkeistää luonnonvarojen käyttöä, vähentää jätteiden syntymistä ja pienentää taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksia; -globaalimuutoksen mekanismien ja varsinkin ilmastonmuutoksen sekä alan ennustemahdollisuuksien parempaa tuntemusta. Kuten komission vihreässä kirjassa Energiahuoltostrategia Euroopalle [32] korostetaan, teknologian kannalta kaksi painopistealuetta ovat energia ja liikenne, jotka aiheuttavat yli 80 prosenttia kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä ja yli 90 prosenttia hiilidioksidipäästöistä. [32] KOM (2000) 769. Kioton pöytäkirjan mukaan Euroopan unionin on vähennettävä kasvihuonekaasujen päästöjään 8 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuosien 2008-2012 aikana. Tämän lyhyen aikavälin tavoitteen saavuttaminen edellyttää nykyisin kehitteillä olevien tekniikoiden laajamittaista hyödyntämistä. Pitkällä aikavälillä eli tulevina vuosikymmeninä toteutettava kestävä kehitys edellyttää, että tässä suhteessa sopivimmat energialähteet ja -muodot saadaan käyttöön ja kannattaviksi. Tässä tarvitaan pitkäaikaisempaa tutkimustyötä. Sekä keskipitkän että pitkän aikavälin tutkimustyötä tarvitaan myös kestävän eurooppalaisen liikennejärjestelmän kehittämiseksi, joka on yksi komissiossa parhaillaan valmisteilla olevassa yhteisen liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa mainittavista unionin päätavoitteista. Koko maailmassa tehdään nykyään ilmastonmuutostutkimusta noin 2 miljardin euron arvosta vuodessa. Euroopan osuus on 500 miljoonaa euroa ja Yhdysvaltain osuus 900 miljoonaa euroa. Euroopan unioni on sopimuspuolena globaalimuutokseen liittyvien eri alojen kansainvälisissä sopimuksissa, kuten ilmastonmuutosta koskevassa Kioton pöytäkirjassa ja biologista monimuotoisuutta ja aavikoitumista koskevissa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksissa. Unionin on annettava työhön laaja ja johdonmukainen panos näiden aiheiden suurten kansainvälisten tutkimusohjelmien välityksellä. Euroopan osallistumista koko maailmassa tehtävään tutkimustyöhön on välttämättä koordinoitava, ja yhteisön toiminta voi auttaa varmistamaan tämän. Suunnitellut toimet Kestävän kehityksen teknologiat Yhteisön lyhyen ja keskipitkän aikavälin toiminnassa keskitytään rajattuun määrään laajoja toimia seuraavilla alueilla: -uusiutuvat energialähteet, energiansäästö ja energiatehokkuus erityisesti kaupunkiympäristössä, puhdas liikenneteknologia, jossa kehitetään uusia ajoneuvotyyppejä erityisesti tieliikennettä varten sekä vaihtoehtoisia polttoaineita; -älykkäät liikennejärjestelmät, erityisesti eri liikennemuotojen tasapainottamista ja integrointia edistävät ja niiden yhteensopivuutta lisäävät teknologiat, kuten logistisen ketjun hallinnan (esimerkiksi kontit) innovaatiot. Pidemmällä aikavälillä toiminnassa keskitytään ensisijaisesti seuraaviin aiheisiin: -polttokennot kiinteissä sovelluksissa ja liikenteessä; -vetyteknologia; -uudet valosähköön perustuvat aurinkoenergiateknologian konseptit ja biomassan kehittyneet käyttötavat. Globaalimuutos Yhteisön toiminta kohdistuu ensisijaisesti seuraaviin: -kasvihuonekaasujen päästöjen ja hiilinielujen (meren, metsän ja maaperän) ilmastovaikutukset ja niiden mekanismit, -veden kierto; -biologinen monimuotoisuus, geneettisten resurssien suojelu, maan ja meren ekosysteemien toiminta ja ihmisen toiminnan vuorovaikutus niiden kanssa; -aavikoitumisen ja ilmastonmuutokseen liittyvien luonnonkatastrofien mekanismit; -ilmastonmuutoksen maailmanlaajuiset seurantajärjestelmät. 1.1.7. Kansalaiset ja hallinto eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassa Tavoite Tämän alueen toiminnalla pyritään saamaan eurooppalaiset taloustieteiden, valtiotieteiden, yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkijat yhdistämään runsaat ja monipuoliset kykynsä ja tekemään johdonmukaisesti yhdessä työtä osaamisyhteiskunnan syntymiseen ja kansalaisten ja instituutioiden välisiin uudenlaisiin suhteisiin liittyvien näkökohtien ymmärtämiseksi ja hallitsemiseksi. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Lissabonissa maaliskuussa 2000 ja Nizzassa marraskuussa 2000 kokoontuneissa Eurooppa-neuvostoissa Euroopan unioni asetti tavoitteekseen kunnianhimoisesti, että "siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta". Lissabonin Eurooppa-neuvosto korosti erityisesti, että "ihmiset ovat Euroopan tärkein voimavara" ja että Euroopan koulutusjärjestelmät on "mukautettava sekä tietoon perustuvan talouden tarpeisiin että korkeamman työllisyystason ja laadukkaamman työn tarjoamiseksi." Euroopan siirtyminen osaamistalouteen ja -yhteiskuntaan sekä tämän yhteiskunnan kestävä kehitys kaikkien kansalaisten elämänlaadun hyväksi toteutuvat helpommin, jos niitä kyetään ymmärtämään ja hallitsemaan. Tähän tarvitaan huomattavaa tutkimustyötä niiden haasteiden parissa, joita merkitsee eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusarvoihin - oikeudenmukaisuuteen ja yhteisvastuuseen - tukeutuva yhdennetty ja kestävä taloudellinen ja sosiaalinen kehitys. Siksi talous-, valtio-, yhteiskunta- ja humanististen tieteiden tutkimustyön olisi tuettava sekä jyrkästi kasvavan tietomäärän hallintaa ja hyödyntämistä että tällä alueella vaikuttavien prosessien ymmärtämistä. Euroopassa osaamisyhteiskuntakysymys liittyy erityisesti demokratian ja uusien hallintotapojen toimintaan, ja näitä onkin tarkasteltava yhdessä. Kyseessä ovat kansalaisten ja instituutioiden väliset suhteet monimutkaisessa poliittisessa ympäristössä, jossa päätöksenteko tapahtuu useilla tasoilla: valtion, alueen ja Euroopan tasolla. Toinen haaste on kansalaisyhteiskunnan ja sen edustajien yhä merkittävämpi rooli poliittisessa vuoropuhelussa. Nämä kysymykset ovat selvästi, jopa tyypillisesti eurooppalaisia, ja niiden eurooppalaista ulottuvuutta kannattaa tutkia ottaen huomioon niiden maailmanlaajuiset näkökohdat. Eri maiden kansallisessa tutkimustyössä on vasta alettu kiinnostua tästä eurooppalaisesta ulottuvuudesta, eikä se vielä saa osakseen kaikkea ansaitsemaansa huomiota. Tällaisia näkökohtia on luontevinta käsitellä koko Euroopan tasolla. Euroopan unionin tasolla toteutettava toiminta mahdollistaa myös metodien tarvittavan yhdenmukaisuuden ja Euroopassa käytettyjen erilaisten lähestymistapojen ja eurooppalaisen monimuotoisuuden täysimittaisen hyödyntämisen. Suunnitellut toimet Yhteisön toiminta kohdistuu seuraaviin aiheisiin: Osaamisyhteiskunta: -Euroopassa olevan tiedon tuottamisen, siirtämisen ja käytön parantaminen; -ne valinnat, jotka liittyvät osaamisyhteiskunnan kehittämiseen Euroopan unionin Lissabonin ja Nizzan Eurooppa-neuvostoissa itselleen asettamien tavoitteiden mukaisesti; tämä koskee etenkin elämänlaadun parantamista, työllisyys- ja työmarkkinapolitiikkaa, elinikäistä oppimista ja koulutusta, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämistä ja kestävää kehitystä; -erilaiset osaamisyhteiskuntaan siirtymiseen vaikuttavat voimat paikallisella, kansallisella ja alueellisella tasolla. Kansalaisuus, demokratia ja uudet hallintotavat -Euroopan yhdentymisen ja unionin laajentumisen vaikutukset demokratiaan, oikeutuksen käsitteeseen ja toimielinten toimintaan; -toimivalta-alojen ja vastuiden määrittäminen uudelleen ja uudet hallintotavat; -konfliktien ratkaisemiseen ja rauhan ja oikeuden palauttamiseen liittyvät turvallisuuskysymykset; -uusien kansalaisuuden muotojen ja identiteettien synty, Euroopan kulttuurisen moninaisuuden muodot ja vaikutukset. Euroopan yhteisön toimissa keskitytään käytännössä tukemaan -monikansallisia vertailevia tutkimuksia sekä kvalitatiivisten ja kvantitatiivisten tilastojen ja mittarien koordinoitua kehittämistä; -julkisen sektorin politiikkoja tukevia tieteidenvälisiä tutkimuksia; -tutkimusinfrastruktuurien ja tietokantojen Euroopan laajuista rakentamista ja hyödyntämistä. 1.2 Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi Toteutettavilla toimilla on seuraavat tavoitteet: -Reagoidaan yhteisön ja unionin politiikkoihin sisältyviin tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin kaikilla näihin politiikkoihin liittyvillä alueilla, myös ensisijaisilla aihealueilla. Kyseessä ovat ne tarpeet, joissa ei ole tarpeen käyttää ensisijaisten aihealueiden kolmea pääosallistumisvälinettä vaan jotka edellyttävät erityisiä toimia ja osallistumistapoja. -Reagoidaan joustavasti ja nopeasti esille tuleviin yksittäisiin tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin, ennalta arvaamattomiin merkittäviin käänteisiin sekä joihinkin tieteellisen tiedon eturintamassa ilmeneviin tarpeisiin varsinkin monia eri aiheita käsittävillä ja tieteidenvälisillä aloilla, myös ensisijaisiin aihealueisiin liittyvillä alueilla syntyviin tarpeisiin. Toimia toteutetaan seuraavilla alueilla ja ne koskevat seuraavia aiheita: 1.2.1 Ehdotuspyyntöjen perusteella toteutettavat toimet Nämä kattavat seuraavat kaksi tutkimusluokkaa, mutta muitakaan ei suljeta pois: -Yhteisön ja unionin politiikkojen laatimiseen, täytäntöönpanoon ja soveltamisen seurantaan tarvittavat tutkimukset: -yhteisten politiikkojen, kuten yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan, täytäntöönpanoa tukevat tutkimukset; -esimerkiksi kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa [33] ja vihreässä kirjassa Energiahuoltostrategia Euroopalle [34] määritettyjä unionin poliittisia tavoitteita tukevat tutkimukset; [33] KOM (2001) 31. [34] KOM (2000) 769. -Eurooppa-neuvoston unionille asettamia tavoitteita tukevat tutkimukset; kyseessä ovat muun muassa Lissabonin ja Feiran Eurooppa-neuvostojen talouspolitiikkaa, tietoyhteiskuntaa ja eEurope-aloitetta, yritystoimintaa, sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaa sekä koulutusta varten asettamat tavoitteet, jolloin mukaan luetaan tarvittavat tilastovälineet ja -menetelmät; -yhteisön tai unionin muiden politiikkojen tarvitsemat tutkimukset esimerkiksi terveyden (erityisesti kansanterveyden), aluekehityksen, kaupan, ulkosuhteiden ja kehitysavun tai oikeus- ja sisäasioiden alalla. -Tutkimukset, jotka vastaavat joidenkin uusien, tieteidenvälisten ja monitieteisten tai kärkiosaamista vastaavien alojen tarpeisiin ja joilla pyritään auttamaan eurooppalaista tutkimustyötä reagoimaan huomattaviin ja odottamattomiin tapahtumiin muun muassa ensisijaisiin aihealueisiin kuuluvilla aloilla. Näiden alueiden toimintaa toteutetaan seuraavilla edellytyksillä, periaatteilla ja mekanismeilla: -Kyseinen toiminta tapahtuu pääasiassa : -tarkkaan määritettyinä, yleensä suppeina hankkeina, jotka toteutetaan tarpeisiin nähden sopivankokoisina yhteistyökumppanuuksina; -verkottamalla kansallisella tasolla toteutettua tutkimustoimintaa, kun asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää jäsenvaltioissa olevan tutkimuskapasiteetin osallistumista. Joissakin hyvin perustelluissa tapauksissa voidaan rajoitetusti käyttää ensisijaisilla aihealueilla käytettäviä välineitä, kuten huippuosaamisen verkostoja ja tarvittaessa jopa integroituja hankkeita, jos asetetut tavoitteet voidaan parhaiten saavuttaa tällä tavalla: -Komissio valitsee nämä aiheet, alueet ja tutkimuskohteet sisäisen käyttäjäryhmän tekemän arviointityön perusteella ja seuraamalla tieteen ja teollisuuden korkean tason asiantuntijoista muodostetun riippumattoman neuvoa-antavan ryhmän kantaa. -Näiden toimien toteuttamisessa voidaan hyödyntää kaksivaiheista menettelyä: ensimmäisessä vaiheessa julkaistaan kiinnostuksenilmaisupyynnöt, jotka ovat avoimia kaikille unionin oikeussubjekteille ja organisaatioille ja joiden avulla tarpeet yksilöidään täsmällisesti ja sen jälkeen arvioidaan; tällä perusteella julkaistaan toisessa vaiheessa valittuja aiheita koskevat ehdotuspyynnöt. -Komissio valitsee vertaisarvioinnissa (peer review) tieteellisesti ja teknologisesti riittävän laadukkaiksi arvioiduista hankkeista ne, jotka voivat parhaiten tukea politiikkoja, joiden toteuttamisesta komissio vastaa. -Luonteensa ja tavoitteensa johdosta tämä toiminta toteutetaan vuotuisten päätösten perusteella. Tähän toimintaan kuuluvat myös seuraavat osa-alueet: Erityisesti pk-yrityksiä koskeva tutkimustoiminta Pk-yritysten osallistuminen puiteohjelmaan tapahtuu pääasiassa ensisijaisilla aihealueilla toteutettavissa toimissa. Näillä erityistoimilla, jotka toteutetaan Euroopan kilpailukyvyn ja yritys- ja innovointipolitiikan tukemiseksi, on tavoitteena auttaa perinteisten ja uusien alojen eurooppalaisia pk-yrityksiä vahvistamaan teknologista kapasiteettiaan ja kehittämään kykyään toimia Euroopan laajuudessa ja kansainvälisesti. Näitä toimia voidaan toteuttaa koko tieteen ja teknologian kentällä, ja niitä toteutetaan seuraavilla tavoilla: -Kollektiivisina tutkimustoimina: laajoja keskipitkän aikavälin tutkimustoimia, jotka tekniset tutkimuskeskukset toteuttavat teollisuusalojen järjestöjen tai teollisuusryhmittymien hyväksi kokonaisilla pk-yritysvaltaisilla toimialoilla Euroopan laajuisesti; -Tutkimusyhteistyötoimina: tutkimuskeskusten toteuttamia tutkimustoimia joukolle eri Euroopan maista olevia pk-yrityksiä niitä yhteisesti kiinnostavista aiheista, tai huipputeknologian pk-yritysten yhdessä tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen kanssa toteuttamia tutkimustoimia. Erityiset kansainväliset yhteistyötoimet Nämä toimet ovat erityistoimia, jotka toteutetaan unionin ulkopolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan tueksi ja jotka koskevat yhteistyötä erityisesti seuraavien maiden kanssa: -Välimeren alueen kolmannet maat; -Venäjä ja IVY-maat; -kehitysmaat. 1.2.2. Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta [35] [35] Ydinalan tutkimusta koskevat YTK:n toimet kuvataan Euratomin puiteohjelmaehdotuksen liitteessä "Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet". Lisäksi YTK toteuttaa eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämiseen liittyviä toimia ja voi osallistua kaikkiin ehdotuspyyntöjen perusteella toteutettaviin puiteohjelman tutkimustoimiin, jotka kuuluvat ensisijaisiin aihealueisiin tai osaan Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi. Näiden toimien yhteydessä YTK toteuttaa joitakin kartoittavia tutkimuksia. Yhteisen tutkimuskeskuksen YTK:n tehtävänä on antaa unionin politiikalle tieteellistä ja teknistä tukea, minkä johdosta se keskittyy niihin ensisijaisiin aiheisiin, jotka koskevat yhteisön politiikan eri alojen määrittelyä ja toteuttamista. Toimilla on voimakas eurooppalainen ulottuvuus, ja ne perustuvat monien eri alojen erityisosaamiseen. YTK toteuttaa kyseisiä toimia oman erityisosaamisensa aloilla, joilla sillä on käytettävissään erityisiä tai jopa ainutlaatuisia tutkimuslaitteistoja tai joilla sen puolueettomuus kansallisiin ja yksityisen sektorin etuihin nähden mahdollistaa tietynlaisten tutkimustoimien toteuttamisen parhaimmalla tavalla. Tällaiset tutkimustoimet liittyvät yhteisön politiikkojen laadintaan ja toteuttamiseen sekä näistä johtuvien tehtävien suorittamiseen; osa näistä tehtävistä kuuluu komissiolle. YTK toteuttaa kyseiset toimet tiiviissä yhteistyössä ja luo verkostoja tiedepiirien ja Euroopan kansallisten tutkimusorganisaatioiden sekä yritysten kanssa. YTK:n toiminnan keskeisenä yhteisenä nimittäjänä on kansalaisten turvallisuus ja sen eri näkökohdat, joita ovat terveys, ympäristö, ydinturvallisuus, yleinen turvallisuus ja petosten torjunta. Tämän vuoksi YTK:ta varten on valittu kaksi erityistä tutkimusaluetta (kolmas toteutetaan Euratomin toimiin liittyvänä): -Ravinto, kemikaalit ja terveys: Ravinnon turvallisuus ja laatu, erityisesti BSE:n torjunta; geneettisesti muunnetut organismit; kemikaalit; biolääketieteen sovellukset (erityisesti alan vertailunormien vahvistaminen). -Ympäristö ja kestävä kehitys: Ilmastonmuutos (hiilen kierto, mallintaminen, vaikutukset) ja kestävän kehityksen teknologiat (uusiutuvat energiamuodot, politiikkojen integrointivälineet); Euroopan ympäristön suojelu; vertailumittausten ja vertailualueverkkojen kehittäminen; tekninen tuki GMES:n tavoitteille. Lisäksi käytetään kolmenlaista yleisluontoista toimintamuotoa: -Tieteen ja teknologian kehityksen ennakointi: Eurooppalaisten verkkojen toimintaan perustuva teknis-taloudellinen tulevaisuudentutkimus; -Vertailumateriaalit ja mittaukset [36]: [36] Ydinalan mittaustoimintaa kuvaillaan Euratomin puiteohjelmaehdotuksen liitteessä "Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet". Yhteisön vertailumittaustoimisto ja sertifioidut vertailumateriaalit; kemiallisten mittausmenetelmien validointi ja pätevöinti. -Yleinen turvallisuus ja petosten torjunta: Jalkaväkimiinojen paikantaminen; luonnonuhkien ja teknologisten uhkien torjuminen; tietoverkkojen turvallisuutta Euroopan unionissa tukevat verkostot; petosten torjuntaan käytettävä teknologia. 2. Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen 2.1. Tutkimus ja innovaatiot Tavoite Näillä toimilla on tarkoitus edistää teknologista innovointia, tutkimustulosten hyödyntämistä, tietämyksen ja teknologioiden siirtoa sekä teknologiayritysten perustamista yhteisössä ja kaikilla sen alueilla. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Yksi Euroopan tunnetuimpia heikkoja kohtia on sen melko vaatimaton kyky hyödyntää tutkimustyön tuloksia ja tieteen ja teknologian läpimurtoja teollisesti, taloudellisesti ja kaupallisesti. Euroopan tasolla toteutettavat innovaatioiden edistystoimet voivat osaltaan kohottaa Euroopan yleistä suoritustasoa ja lisätä alan kapasiteettia Euroopassa. Tällaisilla toimilla autetaan yrityksiä ja innovoijia näiden pyrkimyksissä toimia Euroopan tasolla ja kansainvälisillä markkinoilla ja tarjotaan kaikkien unionin alueiden toimijoille tilaisuus hyödyntää muilla alueilla hankittuja kokemuksia ja tietoja Euroopan tasolla toteutettavien hankkeiden ansiosta. Suunnitellut toimet Toiminnalla täydennetään otsikon Tutkimustyön integrointi alla tehtävään toimintaan kuuluvaa innovointia. Toiminta on luonteeltaan yleisiä innovoinnin tukitoimia, jotka täydentävät kansallista ja alueellista toimintaa ja liittyvät niihin, ja tarkoituksena on lisätä tällä alalla tehtävän työn koherenssia. Tämän alueen toimintaa toteutetaan tukena -Euroopan innovointijärjestelmän toimijoiden verkottamiselle ja analyysien ja tutkimusten toteuttamiselle, jolloin pyrkimyksenä on edistää tiedonvaihtoa kokemuksista ja hyvistä käytänteistä; -alueidenvälisen innovointiyhteistyön ja teknologiayritysten perustamistuen kannustustoimille sekä alan alueellisten strategioiden laatimiselle; -uusien välineiden kokeilemiselle ja uusille teknologisen innovoinnin lähestymistavoille; -tietopalvelujen, varsinkin sähköisten (kuten Cordis) luomiselle tai vahvistamiselle ja innovoinnin apupalvelujen luomiselle tai vahvistamiselle (teknologiansiirto, teollis- ja tekijänoikeuksien suoja, riskipääoman saatavuus); -kilpailija- ja markkinaseurannan ja teknologiaseurannan alan toimille (teknologian kehityssuuntien, sovellusten ja markkinoiden analyysi ja sellaisten tietojen käsittely ja levittäminen, jotka voivat auttaa tutkijoita, yrittäjiä - erityisesti pk-yrityksiä - ja investoijia päätöksenteossa): -yhteisön tutkimushankkeissa toteutettavan innovointitoiminnan analyysille ja arvioinnille sekä niistä innovointipolitiikkaan saatavien opetusten hyödyntämiselle. Jotkin näistä toimista toteutetaan yhteydessä Euroopan investointipankin Innovaatio 2000 -suunnitelmassaan (erityisesti EIR:n kautta) toteuttamiin toimiin sekä rakennerahastojen toimiin. 2.2. Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus Tavoite Tämän alan toiminnan tavoite on tukea runsaiden ja maailman huippuluokkaa olevien tutkijavoimavarojen kehittämistä yhteisön kaikilla alueilla. Tähän pyritään kannustamalla rajatylittävään liikkuvuuteen koulutus-, osaamisen täydentämis- tai tiedonsiirtotarkoituksessa erityisesti eri toimialojen välillä ja tukemalla tieteellisen huippuosaamisen kehittämistä ja Euroopan tekemistä kiinnostavammaksi kolmansien maiden tutkijoille. Toiminnassa tulee pyrkiä hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla kaikkien väestönosien ja erityisesti naisten osaamista ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tätä varten. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Rajatylittävän liikkuvuuden edistäminen on yksinkertainen ja erityisen tehokas keino vahvistaa Euroopan huippuosaamista kokonaisuutena ja sen jakautumista unionin eri alueille. Liikkuvuus mahdollistaa tutkijoiden koulutuksen laadun huomattavan parantamisen, vauhdittaa tietämyksen liikkumista ja hyödyntämistä ja auttaa kansainvälisen tasoisten ja tutkijoita kiinnostavien huippuosaamiskeskusten syntymistä kaikkialle Eurooppaan. Euroopan unionin tason toiminnalla tällä alalla ja yleensäkin tutkijavoimavarojen alalla on riittävän laajuisena toteutettuna väistämättä tuntuvia vaikutuksia. Suunnitellut toimet Näitä toimia toteutetaan kaikilla tieteen ja teknologian alueilla ja varsinkin seuraavilla tavoilla: -yleisenä tukena korkeakouluille, tutkimuskeskuksille, yrityksille ja verkostoille eurooppalaisten ja kolmansista maista olevien tutkijoiden vastaanottamista varten; -henkilökohtaisena tukena eurooppalaisille tutkijoille näiden siirtymistä varten toiseen Euroopan maahan tai kolmanteen maahan, sekä kolmansien maiden huippututkijoille, jotka haluavat tulla Eurooppaan; -kotimaahan tai -seudulle palaamista sekä ammattiin pääsyä tai palaamista tukevina järjestelyinä erityisesti yleisiin ja henkilökohtaisiin tukiin liittyvänä; -osittaisrahoituksena kansallisille tai alueellisille tutkijoiden liikkuvuutta tukeville ohjelmille, jotka ovat avoimia muiden Euroopan maiden tutkijoille; -tukena eurooppalaisille kärkitason tutkijaryhmille erityisesti huippututkimukseen tai tieteidenväliseen tutkimustoimintaan, -unionin liikkuvuustukea saaneiden tutkijoiden tekemille huipputason tutkimuksille myönnettävinä tiedepalkintoina. 2.3. Tutkimusinfrastruktuurit Tavoite Tällä toiminnalla pyritään tukemaan korkean tason tutkimusinfrastruktuurin verkoston luomista Eurooppaan ja kannustamaan kyseisten infrastruktuurien parhaaseen mahdolliseen käyttöön Euroopan tasolla. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuureja koskevan lähestymistavan kehittäminen ja tämän alan unionin tasoiset toimet voivat auttaa huomattavasti Euroopan tutkimusedellytysten vahvistamista ja hyödyntämistä edistämällä eri jäsenvaltioissa olevien infrastruktuurien käyttömahdollisuuksien laajentamista ja vahvistamalla osaltaan olemassa olevien laitteistojen keskinäistä täydentävyyttä sekä kannustamalla sellaisten infrastruktuurien kehittämiseen tai luomiseen, jotka tarjoavat Euroopan laajuista palvelua, ja eurooppalaisittain ja alueellisen teknologisen kehityksen kannalta optimaalisiin rakennevalintoihin. Suunnitellut toimet Tätä toimintaa toteutetaan kaikilla tieteen ja teknologian alueilla, myös ensisijaisilla aihealueilla. Erityistä huomiota kiinnitetään kaikkien alueiden ja tieteenalojen eurooppalaisen tutkimustoiminnan tarpeeseen hyödyntää suuren kapasiteetin nopeaa viestintäinfrastruktuuria (erityisesti GRID-tyyppisiin arkkitehtuureihin perustuvaa) ja sähköisiä julkaisupalveluja. Tämä toiminta määritetään ja toteutetaan seuraten erityisesti Euroopan tiedesäätiön tieteellistä lausuntoa, ja se toteutetaan tukena -tutkimusinfrastruktuurien käyttöoikeuksien tarjoamiselle muiden maiden tutkijoille; -integroitujen aloitteiden toteuttamiselle Euroopan laajuisten infrastruktuurien tai niistä muodostettujen yhteenliittymien avulla; kyseeseen tulevat aloitteet, jotka mahdollistavat palvelujen tarjoamisen Euroopan tasolla ja voivat koskea rajatylittävien käyttömahdollisuuksien lisäksi myös yhteistyöverkostojen perustamista ja toimintaa sekä sellaisten yhteisten tutkimushankkeiden toteuttamista, joilla pyritään nostamaan kyseisten infrastruktuurien suorituskykyä; -toteutettavuustutkimuksille ja uusien Euroopan laajuisten infrastruktuurien perustamista valmistaville töille; -eurooppalaisten infrastruktuurien optimoinnille rajallisen, uusien infrastruktuurien kehittämiselle annettavan tuen avulla; tällä tuella voidaan täydentää Euroopan investointipankin tai rakennerahastojen osallistumista niiden toteuttamiseen. Toteutettavuustutkimuksissa on järjestelmällisesti tutkittava, voivatko nämä organisaatiot osallistua rahoitukseen. 2.4. Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet Tavoite Tämän alan toimien tavoitteena on kannustaa tieteen ja yhteiskunnan sopusointuisten suhteiden kehittämistä Euroopassa ja valmiutta innovointiin luomalla uusia suhteita ja uusi valistunut vuoropuhelu tutkijoiden, teollisuuden, poliittisten päättäjien ja kansalaisten välille. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet ovat ulottuvuudeltaan selvästi eurooppalaisia. Tämä johtuu siitä, että näihin suhteisiin liittyvät kysymykset esiintyvät usein kaikkialla Euroopassa (kuten esimerkiksi elintarvikkeiden turvallisuusongelmat osoittavat), eri maissa saatua usein keskenään täydentävää kokemusta ja tietämystä on hyvä voida hyödyntää, ja Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta heijastavat erilaiset näkökohdat on otettava huomioon. Suunnitellut toimet Tällä alueella toteutettavassa kaikkien tieteen ja teknologian alojen toiminnassa käsitellään komission valmisteluasiakirjan Tiede, yhteiskunta ja kansalaiset Euroopassa [37] mukaisesti ensisijaisesti seuraavia aiheita: [37] SEK (2000) 1973. -tutkimus lähemmäs yhteiskuntaa: tiede ja hallinto; tieteelliset lausunnot; yhteiskunnan osallistuminen tutkimustoimintaan; tulevaisuudentutkimus; -tieteellisen ja teknologisen kehityksen vastuullinen hyödyntäminen: riskit; asiantuntemus; ennaltavarautumisen periaate; eurooppalainen viitejärjestelmä; etiikka; -tieteen ja yhteiskunnan vuoropuhelun tehostaminen: uudet vuoropuhelun muodot; tieteen tuntemus kansalaisten keskuudessa; nuorten kiinnostus tieteelliseen uraan; naiset tieteessä ja tutkimuksessa. Toiminta muodostuu tuesta seuraaville: -alan instituutioiden ja toimintamuotojen verkottaminen ja rakenteellisten sidosten luominen niiden välille kansallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla; -tiedon vaihto kokemuksista ja hyvistä käytänteistä; -erityistutkimusten tekeminen; -näkyvät tiedotushankkeet, kuten palkinnot ja kilpailut; -tietokantojen kokoaminen ja eri aiheita koskevat selvitykset, erityisesti tilastolliset ja metodologiset tutkimukset. 3. Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen Tavoite Tutkimusalueen perustan lujittamiseen liittyvällä toiminnalla pyritään lisäämään koordinointia ja tukemaan Euroopan tutkimuspolitiikkojen ja -toimien sekä innovoinnin kannustustoimien johdonmukaista kehitystä. Toiminnan perustelut ja eurooppalaisuuden lisäarvo Eurooppalaisen tutkimusalueen perustamisen ensimmäinen edellytys on, että kansallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla toteutettavien tutkimus- ja innovaatiotoimien ja -politiikkojen yhdenmukaisuus ja koordinointi parantuvat. Yhteisö voi toimillaan kannustaa näitä pyrkimyksiä ja luoda tieto-, tietämys- ja analyysipohjan, joka on välttämätön hankkeen onnistumiselle. Suunnitellut toimet Näitä toimia toteutetaan kaikilla tieteen ja teknologian alueilla seuraavilla tavoilla: -Euroopassa tehtävän tutkimustoiminnan koordinointia sekä kansallisesti että Euroopan laajuisesti vahvistetaan rahoittamalla -kansallisten ohjelmien vastavuoroista avaamista; -kansallisella ja alueellisella tasolla tehtävien tutkimustoimien verkottamista; -muissa eurooppalaisissa yhteistyöjärjestelmissä tehtävää tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, esimerkiksi Euroopan tiedesäätiön toimintaa; -erikoistuneiden tieteellisten eurooppalaista yhteistyötä edistävien järjestöjen, kuten CERN:n, EMBL:n ESOn ja ESAn [38] yhteistoimintaa ja yhteisiä aloitteita. [38] CERN: Euroopan ydintutkimusjärjestö; EMBL: Euroopan molekyylibiologian laboratorio; ESO: Euroopan eteläinen observatorio; ESA: Euroopan avaruusjärjestö. Nämä toimet toteutetaan eurooppalaisen tiede- ja teknologiayhteistyön yleisten parantamispyrkimysten yhteydessä, joilla tähdätään myös sen eri osatekijöiden, myös COST:n ja Eurekan, keskinäiseen täydentävyyteen. -Euroopassa harjoitettujen tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen johdonmukaista kehittämistä tuetaan seuraavasti: -laaditaan analyyseja ja tutkimuksia, tulevaisuudentutkimusta, tilastoja ja tieteellisiä ja teknologisia indikaattoreita; -perustetaan erikoistyöryhmiä sekä koordinoivia ja poliittista keskustelua käyviä ryhmiä ja tuetaan niiden toimintaa; -tuetaan tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen kansallista, alueellista ja Euroopan tason esikuva-analyysiä; -tuetaan Euroopan tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen kartoittamista; -tuetaan Euroopan tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevan sääntelyn ja hallinnollisen ympäristön parantamiseen tarvittavien toimien toteuttamista. LIITE II: RAHOITUKSEN SUURIN KOKONAISMÄÄRÄ, ERI TOIMIEN OSUUDET JA OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN Yhteisön rahoituksen suurin kokonaismäärä ja EY:n perustamissopimuksen 164 artiklassa tarkoitettujen eri toimien osuudet ovat seuraavat: // miljoonaa euroa Ensimmäinen toimi [39]: [39] Ensimmäinen toimi kattaa osaan Tutkimuksen integrointi liittyvät toimet lukuun ottamatta kansainvälistä yhteistyötä, osaan Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen liittyvät tutkimusinfrastruktuureja ja tieteen ja yhteiskunnan suhteita koskevat toimet sekä osaan Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen liittyvät toimet. // 13.570 Toinen toimi [40]: [40] Toinen toimi kattaa osaan Tutkimuksen integrointi liittyvän kansainvälisen yhteistyön ensisijaisilla aihealueilla ja Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakoinnin osalta. // 600 Kolmas toimi [41]: [41] Kolmas toimi kattaa osan Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen aiheeseen Tutkimus ja innovointi liittyvät erityiset toimet ja täydentää osan Tutkimuksen integrointi yhteydessä toteutettuja innovointitoimia. // 300 Neljäs toimi [42]: [42] Neljäs toimi kattaa ne osaan Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen liittyvät toimet, jotka koskevat tutkijavoimavaroja sekä liikkuvuuden edistämistä. // 1.800 Suurin kokonaismäärä* // 16.270 *Ohjeellinen jakautuminen: 1) Tutkimuksen integrointi [43] [44] // 12.770 [43] Tavoitteena on kohdistaa vähintään 15 prosenttia tähän osaan varatusta rahoituksesta pk-yrityksille. [44] Määrästä on tarkoitus varata yhteensä 600 miljoonaa euroa kansainväliseen yhteistyöhön. *Genomitutkimus ja terveysalan bioteknologia // 2.000 *Tietoyhteiskunnan teknologia // 3.600 *Nanoteknologia, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantomenetelmät // 1.300 *Ilmailu ja avaruus // 1.000 *Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit // 600 *Kestävä kehitys ja globaalimuutos // 1.700 *Kansalaiset ja hallinto eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassa // 225 *Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi [45] // 2.345 [45] Määrästä on tarkoitus varata 715 miljoonaa euroa YTK:n toimintaan. 2) Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen // 3.050 *Tutkimus ja innovointi // 300 *Tutkijavoimavarat // 1.800 *Tutkimusinfrastruktuurit // 900 *Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet // 50 3) Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen // 450 *Toimien koordinoinnin tukeminen // 400 *Tutkimuspolitiikkojen johdonmukaisen kehittämisen tukeminen // 50 YHTEENSÄ // 16.270 [46] [46] Määrää täydennetään Euratomin puiteohjelmaan varatulla 1 230 miljoonan euron määrällä, jonka ohjeellinen jakautuminen on seuraava: jätteen käsittelyn ja varastoinnin osuus on 150 miljoonaa euroa, hallitun lämpöydinfuusion osuus 700 miljoonaa euroa [josta 200 miljoonaa euroa ITERiä varten], muiden toimien osuus 50 miljoonaa euroa ja YTK:n toimien osuus 330 miljoonaa euroa [josta 110 miljoonaa euroa jätteen käsittelyyn ja varastointiin]. LIITE III: YHTEISÖN RAHOITUSTA KOSKEVAT VÄLINEET JA YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Auttaakseen eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista yhteisö osallistuu erityisohjelmien yhteydessä sellaisten tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevien toimien ja esittelytoimien rahoittamiseen, jotka toteutetaan puiteohjelman ensisijaisilla aihealueilla ja jotka koskevat myös muiden tieteen ja teknologian alojen tutkimusaiheita. Yhteisö osallistuu toimien (joihin sisältyy innovoinnin edistäminen) rahoitukseen seuraavissa jaksoissa selostettujen välineiden avulla. 1. VÄLINEET 1.1. Tutkimustyön integroinnin välineet 1.1.1. Huippuosaamisen verkostot Puiteohjelman ensisijaiset aihealueet: osallistuminen huippuosaamisen verkostojen rahoittamiseen. Näille verkostoille suunnatun tuen tarkoituksena on edistää huippuosaamista Euroopassa siten, että yhdistetään kiinteästi ja kestävästi useiden jäsenvaltioiden korkeakouluissa, tutkimuskeskuksissa ja yrityksissä olevaa kyvykkyyttä osaamisen kriittiseksi massaksi muodostamalla niin sanottuja virtuaalisia osaamiskeskuksia. Integrointi varmistetaan yhteisen toimintaohjelman avulla, joka edustaa huomattavaa osaa verkostoon kuuluvien tutkijoiden ja tutkimuslaitosten toiminnasta. Näillä tutkijoilla ja tutkimuslaitoksilla tulisi olla tai niiden tulisi saada tarvittava toimintavapaus, jotta ne voivat asteittain yhdistää toimiaan muiden tutkijoiden ja laitosten toimiin. Toimintaohjelmat, joiden rahoitus on useita miljoonia euroja vuosittain, määritellään täsmällisten aiheiden ja tutkimuskohteiden perusteella, mutta niiden tavoitteita tai tuloksia ei määritellä etukäteen. Toimintaohjelmien toteuttamisessa yhdistetään asteittain kyseisten alojen työohjelmia, jaetaan toimet tarkkarajaisesti, harjoitetaan henkilövaihtoa huomattavassa määrin sekä käytetään laajasti sähköisiä tieto- ja viestintäverkkoja ja virtuaalisia ja vuorovaikutteisia työtapoja. Toimintaohjelmien olennaisena osana ovat tuloksena olevan tietämyksen hallinnointi-, siirto- ja hyödyntämistoimet, joiden toteuttaminen voidaan todentaa. Huippuosaamisen verkostot valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella. Muista Euroopan maista kuin puiteohjelmaan assosioituneista maista tulevien tutkijoiden osallistumista huippuosaamisen verkostoihin edistetään liikkuvuutta tukevien toimien avulla. Lisäksi verkostoihin voivat osallistua kolmansien maiden osallistujat sekä eurooppalaiset tiedealan yhteistyöjärjestöt. 1.1.2. Integroidut hankkeet Puiteohjelman ensisijaiset aihealueet: osallistuminen integroitujen hankkeiden rahoitukseen. Integroidut hankkeet voivat olla laajuudeltaan jopa useiden kymmenien miljoonien eurojen arvoisia, ja niitä toteuttavat yhteenliittymät, jotka usein rakentuvat korkeakoulujen ja yritysten tiiviille yhteistyölle. Integroidut hankkeet voivat tapauksen mukaan kattaa "riskialttiita" tutkimustoimia, joten niillä on aina selkeästi määritellyt tavoitteet tieteellisen ja teknologisen tietämyksen tai tuotteiden, menetelmien tai palvelujen suhteen. Integroituja hankkeita voidaan muodostaa saman tutkimuskohteen eri näkökohtia tarkastelevien osatekijöiden pohjalta siten, että yritykset ja julkisen sektorin yhteistyökumppanit yhdistävät ne yhtenäiseksi tutkimustoimeksi ja toteuttavat sen säännöllisesti ajan tasalla pidettävän aikataulun mukaisesti. Hankkeiden toteuttamiseen kuuluu olennaisena osana sellaisia tietämyksen levittämis-, siirto- ja hyödyntämistoimia, joiden toteuttaminen voidaan todentaa. Lisäksi siihen kuuluu eri tekniikoiden taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten sekä tekniikoiden käyttöön liittyvien menestystekijöiden analysointia ja arviointia. Integroituja hankkeita toteutetaan ensisijaisesti sellaisten yleisten rahoitussuunnitelmien perusteella, joissa käytetään huomattavasti julkista ja yksityistä rahoitusta. Lisäksi turvaudutaan muihin yhteistyö- tai rahoitusjärjestelmiin, joita ovat Eureka tai Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston rahoitusvälineet. Integroidut hankkeet valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella. Integroituihin hankkeisiin voivat osallistua kolmansien maiden osallistujat sekä eurooppalaiset tiedealan yhteistyöjärjestöt. Lisäksi toteutetaan erityisiä pk-yritysten osallistumista edistäviä toimia. Huippuosaamisen verkostoiden ja integroitujen hankkeiden hallinnoinnissa osallistujilla on suuri päätäntävalta, joka antaa osallistujille mahdollisuuden -assosioida muita yhteistyökumppaneita omiin toimiinsa; -määrittää suppeita hankkeita toimintaohjelmansa osiksi ja julkaista ehdotuspyyntöjä; -mukauttaa ohjelmien sisältöä tarpeen mukaan. Huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden yhteydessä toteutettuja toimintaohjelmia arvioidaan säännöllisesti. 1.1.3. Osallistuminen jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin ohjelmiin Puiteohjelman ensisijaiset aihealueet: osallistuminen jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamien kansallisten ohjelmien rahoitukseen perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti. Tällaisia ohjelmia ovat tarkoin yksilöidyt jäsenvaltioiden tai kansallisten tutkimusorganisaatioiden toteuttamat ohjelmat. Niiden toteuttaminen yhteisvoimin edellyttää siihen erityisesti tarkoitettua rakennetta. Toteuttaminen voi tapahtua siten, että työohjelmia yhdenmukaistetaan ja julkaistaan yhteisiä, rinnakkaisia tai keskenään koordinoituja ehdotuspyyntöjä. Ohjelmien toteuttamiseen sisältyy tarvittaessa yhteisten infrastruktuurien kehittäminen tai käyttö. Yhteisö voi osallistua yhdessä toteutettujen kansallisten ohjelmien rahoittamiseen. Jos ohjelmat ovat avoinna muiden Euroopan maiden osallistujille, yhteisö voi tukea myös näistä maista tulevien tutkijoiden, tutkimusryhmien tai -laitosten osallistumista. 1.1.4. Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointia koskevien toimien toteuttamisvälineet kuvataan liitteessä 1. 1.2. Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämisen välineet Liitteessä 1 kuvataan välineet, joiden avulla toteutetaan seuraavien alojen toimet: -Tutkimus ja innovointi -Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus -Tutkimusinfrastruktuurit -Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet. 1.3. Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittamisen välineet Tähän osaan liittyvien toimien toteuttamisvälineet kuvataan liitteessä 1. 2. Yhteisön rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Yhteisö osallistuu edellä kuvattujen välineiden avulla toteutettujen toimien rahoitukseen noudattaen yhteisön puitteita, joita sovelletaan tutkimus- ja kehittämistyöhön myönnettävään valtiontukeen, ja alalla sovellettavia kansainvälisiä sääntöjä ja erityisesti tukia ja tasoitustulleja koskevaa WTO:n sopimusta. Puiteohjelmaan liittyvää yhteisön rahoitusosuuden määrää ja muotoa on voitava mukauttaa tapauskohtaisesti ja erityisesti silloin, kun rahoitusta on määrä saada muista julkisista lähteistä, mukaan luettuina muut yhteisön rahoituslähteet, kuten esimerkiksi Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto. Jos osallistujina on kehityksessä jälkeenjääneillä alueilla toimivia organisaatioita ja jos hankkeelle on myönnetty suurin mahdollinen määrä puiteohjelman yhteisrahoitusta tai tietty kokonaismäärä, rakennerahastoista voidaan myöntää lisärahoitusosuus noudattaen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 [47] säännöksiä. [47] EYVL L 161, 26.6.1999. Jos osallistujina on ehdokasmaiden organisaatioita, liittymistä valmistelevista rahoitusvälineistä voidaan myöntää lisärahoitusosuus samoin edellytyksin. Yhteisön rahoitusta myönnetään yhteisrahoituksen periaatteen pohjalta lukuun ottamatta tutkimusten, konferenssien ja julkisten hankintojen rahoitusta. Yhteisön rahoitusosuus voi eri välineiden luonteen mukaan olla tietty kokonaismäärä tai sitä voidaan myöntää rahoitustukena toteuttamisvälineen yksittäisen vaiheen budjettiin. Päätökset yhteisön rahoitusosuudesta tehdään pääsääntöisesti avointen ehdotuspyyntö- tai tarjouspyyntömenettelyjen jälkeen. Lisäksi yhteisö voi myöntää tukea tutkimusinfrastruktuurien kehittämiseksi tarvittavaan pääomaan. Komissio huolehtii tutkimustoimia toteuttaessaan käytännön valvonnan avulla rahoitukseen liittyvien yhteisön etujen suojelemisesta ja turvautuu varoittaviin ja oikeasuhteisiin seuraamuksiin tapauksissa, joissa on havaittu väärinkäytöksiä. Puiteohjelma pannaan täytäntöön erityisohjelmien avulla, ja näistä erityisohjelmista tehdyissä päätöksissä ei voida poiketa seuraavassa taulukossa annetuista säännöistä. Välineet // Yhteisön rahoitusosuus puiteohjelmassa Tutkimuksen integrointi // [48] [48] Yhteisön rahoitusosuus osassa Tutkimuksen integrointi toteutettavien kolmen toimityypin osalta voi kattaa kolmansien maiden organisaatioiden ja tutkijoiden osallistumisen. 1. Osallistuminen huippuosaamisen verkostojen rahoitukseen // Yhteisö voi myöntää tietyn kokonaismäärän yhteisen toimintaohjelman tulosten perusteella. 2. Osallistuminen integroitujen hankkeiden rahoitukseen // Yhteisö voi myöntää rahoitustukea, jonka määrä on enintään 50 prosenttia integroitujen hankkeiden kokonaiskustannuksista. 3. Osallistuminen jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamien kansallisten ohjelmien rahoitukseen // Yhteisö voi myöntää rahoitustukea, jonka määrä on enintään 50 prosenttia yhteisesti toteutettavien toimien kokonaiskustannuksista. Lisäksi yhteisö voi myöntää tietyn kokonaismäärän, joka kattaa kolmansien maiden tutkijoiden ja organisaatioiden osallistumisen näihin toimiin. 4. Osallistuminen Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakoimista palvelevien toimien rahoitukseen. Näihin toimiin kuuluvat myös erityisesti pk-yrityksiä koskevat tutkimustoimet ja erityinen kansainvälinen yhteistyötoiminta. // Yhteisö voi myöntää rahoitustukea, jonka määrä on enintään 50 prosenttia kyseisten toimien kokonaiskustannuksista. Lisäksi yhteisö voi vastata YTK:n koko budjetista. Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen // 1. Osallistuminen tutkimuksen ja innovoinnin vuorovaikutusta edistävien toimien rahoitukseen // Yhteisö voi myöntää rahoitustukea näihin toimiin. 2. Osallistuminen tutkijavoimavarojen kehittämisen ja liikkuvuuden lisäämisen rahoitukseen // Apurahoina ja huippuosaamisen tukena myönnetään tietty kokonaismäärä. 3. Osallistuminen tutkimusinfrastruktuurien tukemisen rahoitukseen // Yhteisö voi myöntää rahoitustukea, jonka määrä on enintään 50 prosenttia teknisten valmistelutoimien, myös toteutettavuustutkimusten, kokonaiskustannuksista. Lisäksi yhteisö voi myöntää tietyn kokonaismäärän muiden maiden infrastruktuurien käyttöoikeutta koskeviin toimiin ja verkkojen kehittämiseen sekä integroitujen aloitteiden toteuttamiseen niiden tulosten perusteella. Lisäksi yhteisö voi myöntää rahoitustukea, jonka määrä on enintään 10 prosenttia uusien infrastruktuurien kehittämisen kokonaiskustannuksista. 4. Osallistuminen tieteen ja yhteiskunnan ristiriidattomia suhteita edistävien toimien rahoitukseen // Yhteisö voi myöntää rahoitustukea näihin aloitteisiin. Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen // 1. Osallistuminen koordinointitoimien rahoitukseen // Yhteisö voi myöntää rahoitustukea näihin toimiin. 2. Osallistuminen tutkimuspolitiikkojen johdonmukaista kehittämistä tukevien toimien rahoitukseen // Yhteisö voi myöntää rahoitustukea näihin toimiin. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Tutkimus Toiminnan ala(t): EY:n perustamissopimukseen perustuvat tutkimustoimet Toimenpiteen nimi: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan yhteisön monivuotisesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta 2002-2006, jäljempänä 'puiteohjelma'. 1. Budjettikohta/-kohdat Alaluokka B6 2. Numerotiedot 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 16 270 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina 2.2. Toimenpiteen soveltamiskausi: 2002-2006 Toimenpiteen jatkamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä määrätään EY:n perustamissopimuksen 166 artiklassa. 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa x Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen uutta ohjelmasuunnitelmaa, ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI x Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: Jotkin puiteohjelmaan assosioituneet valtiot osallistuvat puiteohjelman rahoitukseen. Jotkin jäsenvaltiot voivat osallistua perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti käynnistettyjen ohjelmien rahoitukseen. Varainhoitoasetuksen 92 ja 96 artiklan mukaisesti Yhteinen tutkimuskeskus voi saada tuloja erilaisista kilpailutetuista toimista ja muista kolmansille osapuolille suoritetuista palveluista. Varainhoitoasetuksen 27 artiklan mukaisesti tiettyjä tuloja voidaan käyttää uudelleen. miljoonaa euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artikla. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve Tutkimustoiminta on keskeinen osa maailmanlaajuisesti kehittyvää uutta taloutta ja osaamisyhteiskuntaa. Enemmän kuin koskaan se toimii taloudellisen ja yhteiskunnallisen edistyksen ylläpitäjänä sekä yritysten kilpailukyvyn, työllisyyden ja elämänlaadun keskeisenä tekijänä. Lisäksi tiede ja tekniikka ovat keskeisellä sijalla poliittisessa päätöksenteossa. Eurooppalaisen tutkimustoiminnan rakenteelliset heikkoudet ovat kuitenkin yhä olemassa. Vuonna 1999 Euroopan unioni investoi 70 miljardia euroa vähemmän kuin Yhdysvallat tutkimus- ja kehitystoimintaan. EU sijoittuu nykyään sekä Yhdysvaltojen että Japanin jälkeen, kun mittapuuna käytetään tutkimusvarojen suhdetta BKT:hen (EU: 1,8 %, USA 2,7 % ja Japani 3,1 %) mutta myös silloin, kun mittapuuna käytetään tutkijoiden, patenttien ja viedyn huipputekniikan määrää asukasta kohti. Tutkimustoiminnalla on oltava entistä voimakkaampi ja keskeisempi asema Euroopan talouden ja yhteiskunnan toiminnassa. Tämä edellyttää paitsi EU:n julkisen ja yksityisen sektorin tutkimustoimien