EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.5.2017 COM(2017) 233 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE neuvoston asetuksen (EU) N:o 608/2013 täytäntöönpanosta



1. JOHDANTO Teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaaminen on kaikkialla maailmassa laajalle levinnyt ja jatkuvasti kasvava ilmiö. Väärennettyjen tavaroiden kansainvälisen kaupan osuus on jopa 2,5 prosenttia maailmankaupasta eli peräti 338 miljardia euroa viimeisimpien saatavilla olevien vuoden 2013 tietojen perusteella. Väärennysten vaikutus on erityisen suuri Euroopan unionissa, jossa väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden osuus on 5 prosenttia tuonnista eli jopa 85 miljardia euroa. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 608/2013, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2013, teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonnasta, jäljempänä ’asetus (EU) No 608/2013’, on oleellinen osa teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaa rajoilla koskevaa EU:n järjestelmää. Sitä ryhdyttiin soveltamaan 1. tammikuuta 2014. Asetuksen (EU) N:o 608/2013 37 artiklassa todetaan seuraavaa: ”Komissio toimittaa [...] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa asianmukaisia suosituksia. Kertomuksessa on viitattava merkityksellisiin tapahtumiin, jotka koskevat unionin tullialueen kautta kuljetettuja lääkkeitä ja joita saattaa esiintyä tätä asetusta sovellettaessa, mukaan lukien arviointi sen mahdollisesta vaikutuksesta Dohassa pidetyssä WTO:n ministeritason konferenssissa 14 päivänä marraskuuta 2001 annetun TRIPS-sopimusta ja kansanterveyttä koskevan julistuksen mukaisiin lääkkeiden saatavuutta koskeviin unionin sitoumuksiin sekä haitallisia vaikutuksia tässä suhteessa aiheuttavien tilanteiden käsittelemiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin.” Asetuksen (EU) N:o 608/2013 liitteenä on EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten torjumista koskeva vuosien 2013–2017 tullitoimintaohjelma, jota varten komissio toimittaa neuvostolle vuosittain yhteenvetoraportin ja antaa myös loppukertomuksen vuoden 2017 loppuun mennessä. Tämän kertomuksen tarkoituksena on antaa tietoa komission saamasta palautteesta, joka koskee asetuksen (EU) N:o 608/2013 täytäntöönpanoa 1. tammikuuta 2014 alkaen. Kertomuksessa tarkastellaan asetuksen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa kolmen vuoden aikana 1. tammikuuta 2014 alkaen joulukuuhun 2016, kun taas EU:n rajoilla toteutettuja toimia koskevat yksityiskohtaiset luvut koskevat vuosia 2014 ja 2015, sillä vuoden 2016 tilastot eivät olleet vielä käytettävissä kertomusta laadittaessa. Jaksossa 2 selostetaan kertomuksen laatimisessa käytettyjä menetelmiä. Jaksossa 3 kuvataan EU:n lainsäädäntökehystä ja keskitytään asetuksella (EU) N:o 608/2013 käyttöön otettuihin tärkeimpiin uutuuksiin. Jaksossa 4 esitetään yleiskatsaus yksityissektorin tekemistä huomautuksista. Jaksossa 5 analysoidaan, miten asetus (EU) N:o 608/2013 on pantu täytäntöön jäsenvaltioissa, kiinnittäen erityistä huomiota asetuksilla käyttöön otettuihin uutuuksiin ja valinnaisiin osiin. Se sisältää myös tietoa asetuksen (EU) N:o 608/2013 konkreettisesta soveltamisesta. Jaksossa 6 esitetään päätelmät. 2. MENETELMÄT Kertomuksen laatimisessa käytettiin seuraavia keinoja ja välineitä: -tukivierailut jäsenvaltioihin ja jäsenvaltioiden kuuleminen lääkkeisiin liittyvissä kysymyksissä -sidosryhmien kuuleminen -tietojen lataaminen komission COPIS-keskustietokannasta (COPIS – väärennösten ja piratismin vastainen järjestelmä). 2.1 Tukivierailut jäsenvaltioihin ja jäsenvaltioiden kuuleminen lääkkeisiin liittyvissä kysymyksissä

EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten torjumista koskevassa vuosien 2013–2017 tullitoimintaohjelmassa esitetään lukuisia toimia, joita komission ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisten on toteutettava, jotta varmistetaan asetuksen (EU) N:o 608/2013 tehokas täytäntöönpano. Yksi toimista koskee komission ja kansallisten teollis- ja tekijänoikeusasiantuntijoiden tukivierailuja 28 jäsenvaltioon vuosina 2015–2017. Vierailujen tarkoituksena on aloittaa vuoropuhelu asetuksen (EU) N:o 608/2013 täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten kanssa, jotta voidaan -kerätä tietoa asetuksen (EU) N:o 608/2013 täytäntöönpanosta ja -helpottaa kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa. Komissio teki vuosina 2015 ja 2016 jäsenvaltioiden tulliviranomaisten teollis- ja tekijänoikeusasiantuntijoiden kanssa 24 tukivierailua seuraaviin maihin: Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari ja Viro. Vierailuilla valmisteltiin tämän kertomuksen laatimista. Tukivierailuja tehdään vielä vuonna 2017 Bulgariaan, Irlantiin, Romaniaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Komissio kehotti näiden jäsenvaltioiden tulliviranomaisia täyttämään tukivierailujen yhteydessä käytettävän kyselylomakkeen, jotta kaikkien jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voivat ilmaista näkemyksensä asetuksen (EU) N:o 608/2013 täytäntöönpanosta. Kyseisten jäsenvaltioiden tulliviranomaiset palauttivat täyttämänsä kyselylomakkeet vuoden 2016 aikana. Tulliasiantuntijoiden työryhmän (teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvontaa käsittelevän jaoston) 11. heinäkuuta 2016 pidetyssä ensimmäisessä kokouksessa komissio myös kehotti jäsenvaltioiden tulliviranomaisia ilmoittamaan komissiolle kaikista merkityksellisistä tapahtumista, jotka koskevat unionin tullialueen kautta kuljetettuja lääkkeitä ja joita on saattanut esiintyä asetusta (EU) N:o 608/2013 sovellettaessa. 2.2 Sidosryhmien kuuleminen EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten torjumista koskevan vuosien 2013–2017 tullitoimintaohjelman toimen 1.3.2 yhteydessä on perustettu työryhmä, johon kuuluu komissio, jäsenvaltioiden tulliviranomaisia, oikeudenhaltijoita ja muita sidosryhmiä. Ryhmä kokoontuu kerran vuodessa. Ryhmän neljäs kokous pidettiin Brysselissä 12. heinäkuuta 2016. Komissio kehotti kokouksessa oikeudenhaltijoita ja muita sidosryhmiä raportoimaan asetuksen (EU) N:o 608/2013 täytäntöönpanosta kiinnittäen erityisesti huomiota seuraaviin säännöksiin, jotka koskevat niitä suoraan: -toimintahakemuksia (AFA) koskeva II luku (liittyy toimintahakemusten sisältöön sellaisena kuin se on määritetty yksityiskohtaisesti komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1352/2013) -19 artikla: sellaisten tavaroiden tarkastaminen, joiden luovutus on keskeytetty tai jotka on otettu haltuun, ja näytteidenotto niistä -21 artikla: päätöksen saajan lupa käyttää tiettyjä tietoja -23 artikla (tavaroiden tuhoamista ja menettelyn vireillepanoa koskeva vakiomenettely) ja 26 artikla (pieniin lähetyksiin sisältyvien tavaroiden tuhoamista koskeva menettely) -28 artikla: päätöksen saajan vastuuvelvollisuus -29 artikla: kustannukset. Vuoden 2016 syyskuun loppuun mennessä vastauksia oli saatu kahdeksan seuraavilta järjestöiltä: European Express Association (EEA), Union des Fabricants (UNIFAB), European Communities Trade Mark Association (ECTA), European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations (EFPIA), European Semiconductor Industry Association (ESIA), International Trademark Association (INTA), Business Action to Stop Counterfeit And Piracy (BASCAP) ja European Association of Trade Mark Owners (MARQUES). Komissio kiittää näitä järjestöjä niiden toimittamista huomautuksista.

2.3 COPIS-tietokannan käyttö (tietojen lataaminen COPIS-tietokannasta) Asetuksessa (EU) N:o 608/2013 säädetään, että komission on perustettava keskustietokanta, jolla varmistetaan jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien, hakemusten hyväksymispäätöksiin sekä tavaroiden luovutuksen keskeyttämiseen tai niiden haltuunottoon liittyvien tietojen käsittely. COPIS-keskustietokanta otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2014. Sitä kehitetään jatkuvasti. Komissiolla on pääsy COPIS-tietokannassa oleviin tietoihin, jotta se voi täyttää oikeudelliset velvollisuutensa asetuksen (EU) N:o 608/2013 soveltamisessa. Komissio valikoi COPIS-tietokannasta tämän kertomuksen laatimista varten tarvittavat tiedot, jotka koskevat erityisesti seuraavia: -toimintahakemusten määrä kutakin asetuksen (EU) N:o 608/2013 soveltamisalaan kuuluvaa teollis- ja tekijänoikeustyyppiä kohden (ks. liite 1) -vakiomenettelyn käytön tulokset -pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn käyttö (ks. liite 2). 3. EU:N LAINSÄÄDÄNTÖKEHYS 3.1 Tausta EU alkoi säännellä unionin tasolla teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaa rajoilla jo vuonna 1987 tuoteväärennösten luovutuksen vapaaseen liikkeeseen kieltävistä toimenpiteistä annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3482/86. Sen jälkeen on hyväksytty kolme asetusta, joilla soveltamisalaa ja menettelyjä on muutettu petossuuntausten kehityksen mukaisesti. Viimeisin tarkistus johti asetuksen (EU) N:o 608/2013 hyväksymiseen, ja siinä otettiin huomioon erityisesti väärennettyjen tavaroiden kaupan lisääntyminen sähköisen kaupankäynnin kasvun seurauksena. Aikaisempien alalla annettujen EU:n asetusten tavoin asetuksella (EU) N:o 608/2013 pannaan täytäntöön rajoilla toteutettavat valvontatoimenpiteet, jotka sisältyvät sopimukseen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS). EU:n neuvosto hyväksyi sopimuksen vuonna 1994 Uruguayn kierroksen monenvälisissä neuvotteluissa, ja se allekirjoitettiin Maailman kauppajärjestössä (WTO). Asetuksella pannaan täytäntöön myös TRIPS-sopimuksen ei-sitovat, rajoilla toteutettavaa valvontaa koskevat vaatimukset, kuten väärennettyjä tavaroita koskevat tarkastukset viennissä ja kauttakuljetuksessa. Tämä osoittaa EU:n sitoutuneen korkeatasoiseen teollis- ja tekijänoikeuksien suojeluun. Tavoitteena on estää teollis- ja tekijänoikeuksia rikkovien tavaroiden saattaminen sisämarkkinoille ja hyväksyä toimenpiteitä tätä tarkoitusta varten vaikeuttamatta kuitenkaan laillisen kaupan vapautta. Asetus (EU) N:o 608/2013 sisältää pelkästään tulliviranomaisten menettelysäännöt. Näin ollen asetuksessa ei vahvisteta asiaankuuluvassa aineellisessa oikeudessa määritetyn teollis- tai tekijänoikeuden loukkauksen todentamisessa käytettäviä perusteita. Asetuksessa (EU) N:o 608/2013 EU:n tulliviranomaiset valtuutetaan ottamaan haltuun tullivalvonnassa tai tullitarkastuksessa olevat tavarat, joiden epäillään loukkaavan EU:n tai kansallisten teollis- ja tekijänoikeuslakien mukaista teollis- ja tekijänoikeutta. Tulliviranomaisten valvonnan on perustuttava riskianalyysiin, ja se on suhteutettava riskiin. Näin ollen on erittäin tärkeää, että tulliviranomaisilla on käytettävissään riittävästi asiaankuuluvia oikeudenhaltijoilta saatuja tietoja, jotta riskianalyysi voidaan toteuttaa asianmukaisesti. Tulliviranomaiset voivat ryhtyä toimiin oikeudenhaltijoiden toimittaman toimintahakemuksen perusteella tai omasta aloitteestaan. Toimintahakemuksia voivat toimittaa tulliviranomaisille sellaiset henkilöt, joilla on oikeus panna vireille oikeudellisia menettelyjä teollis- ja tekijänoikeuden mahdollisen loukkauksen määrittämiseksi. Jäsenvaltioon toimitettavissa kansallisissa toimintahakemuksissa pyydetään tulliviranomaisia ryhtymään toimiin kyseisessä jäsenvaltiossa. Sellaisen teollis- ja tekijänoikeuden haltijat, joka perustuu koko unionin alueella vaikuttavaan unionin oikeuteen, voivat toimittaa unionihakemuksen, jolla on vaikutuksia useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Hakemus- ja pidennyspyyntölomakkeet vahvistetaan 4. joulukuuta 2013 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1352/2013. Tulliviranomaiset tekevät päätöksen toimintahakemuksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä.

Jos tulliviranomaiset keskeyttävät tavaroiden luovutuksen tai ottavat ne haltuun, niiden on annettava asiasta tieto hakemuksen hyväksymistä koskevan päätöksen saajalle sekä tavaroiden ilmoittajalle tai haltijalle. Vakiomenettelyssä tavarat, joiden epäillään loukkaavan teollis- ja tekijänoikeutta, voidaan tuhota, jos päätöksen saaja vahvistaa kirjallisesti, että teollis- ja tekijänoikeutta on hänen mukaansa loukattu, sekä molempien osapuolten nimenomaisen tai oletetun suostumuksen perusteella. Muussa tapauksessa tavarat luovutetaan, jollei päätöksen saaja ilmoita tulliviranomaisille, että hän on pannut vireille menettelyn sen määrittämiseksi, onko teollis- ja tekijänoikeutta loukattu. Tavaroiden tuhoamiseen on suostuttava tai tulliviranomaisille on annettava tieto menettelyn vireillepanosta kymmenen työpäivän kuluessa (tai kolmen päivän kuluessa, jos kyse on herkästi pilaantuvista tavaroista). Tätä aikaa voidaan tarpeen mukaan jatkaa enintään kymmenellä työpäivällä, jos menettely on pantu vireille. Jos haltuun otetuista tavaroista, joiden epäillään loukkaavan teollis- ja tekijänoikeutta, ei ole esitetty toimintahakemusta (oma-aloitteinen toimi), tulliviranomaisten on annettava asianomaisille henkilöille tieto haltuunotosta ja tarjottava heille mahdollisuus toimintahakemuksen esittämiseen. Asetuksessa (EU) N:o 608/2013 säädetään myös posti- tai pikalähetyksenä toimitettavia pieniä paketteja koskevasta yksinkertaistetusta menettelystä (pieniä lähetyksiä koskeva menettely), jota sovelletaan hyväksymispäätöksen saajan pyynnöstä. Tässä menettelyssä tavarat voidaan tuhota tavaroiden ilmoittajan tai haltijan nimenomaisen tai oletetun suostumuksen perusteella. Toimintahakemuksia ja hallussapitoa koskevia tietoja hallitaan COPIS-tietokannan avulla. Komissio julkaisee vuosittain jäsenvaltioiden tulliviranomaisten COPIS-tietokannan kautta toimittamien tietojen pohjalta tulliviranomaisten EU:n ulkorajoilla toteuttamien toimenpiteiden tulokset. 3.2 Asetuksella (EU) N:o 608/2013 käyttöön otetut uudet ominaisuudet Asetuksella (EU) N:o 608/2013 otettiin käyttöön seuraavat keskeiset uudet ominaisuudet, joilla täydennetään aikaisemmissa asetuksissa esitettyä järjestelyä: - Tulliviranomaisten toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvien oikeuksien ja loukkausten laajentaminen: Jotta voidaan tehostaa teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaa, tullitoimia on laajennettu koskemaan muita kuin asetuksen (EY) N:o 1383/2003 soveltamisalaan kuuluvia oikeuksia ja oikeuksien loukkaamisen muotoja. Muuntyyppisiä suojeltuja oikeuksia ovat toiminimet, puolijohdetuotteiden topografiat ja hyödyllisyysmallit. Soveltamisalaan kuuluviin maantieteellisiin merkintöihin sisältyvät nyt maataloustuotteiden lisäksi myös mahdolliset tulevat muut kuin maataloustuotteet, ja asetuksessa mainitaan erityisesti kolmansien maiden kanssa tehdyissä sopimuksissa määrätyt maantieteelliset merkinnät. Asetuksen soveltamisalaa on myös laajennettu niin, että se kattaa useampia loukkaamisen muotoja, toisin sanoen kaikki mahdolliset tavaramerkkiä loukkaavat teot (kuten erehdyttävästi samankaltaiset tavaramerkit ja hyvin tunnetut tavaramerkit) eikä ainoastaan väärennettyjä tavaroita kuten aikaisemmissa asetuksissa, sekä loukkaukset, jotka toteutetaan toimenpiteiden kiertämiseen tarkoitettujen välineiden ja laitteiden avulla (välineet ja laitteet, jotka on ensisijaisesti suunniteltu, tuotettu tai mukautettu sellaisten teknisten toimenpiteiden kiertämisen mahdollistamiseksi tai helpottamiseksi, joilla estetään teoksiin kohdistuvat luvattomat toimet). - Toimintahakemuksessa esitettävien tietojen laajuutta ja tarkkuutta on lisätty aikaisempaan asetukseen verrattuna. - Tuhoamista koskevasta yksinkertaistetusta menettelystä on tullut pakollinen vakiomenettely. Tämä menettely sisältyi jo asetukseen (EY) N:o 1383/2003 valinnaisena menettelynä. Sen mukaan tavarat, joiden epäillään loukkaavan teollis- ja tekijänoikeuksia, voidaan tuhota tarvitsematta määrittää, onko teollis- ja tekijänoikeutta loukattu, jos päätöksen saaja vahvistaa kirjallisesti, että hänen käsityksensä mukaan teollis- ja tekijänoikeutta on loukattu ja molemmat osapuolet antavat nimenomaisen suostumuksensa. Tällä tavoin tavarat voidaan tuhota nopeasti ja taloudellisesti. Menettelyä on jo aikaisemmin käytetty onnistuneesti teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien selvien loukkaustapausten käytännön hallinnoinnissa ja käsittelyssä. Sen muuttaminen vakiomenettelyksi osoittaa, että sitä on käytetty yhtä menestyksekkäästi kaikissa jäsenvaltioissa. Asetuksessa (EY) N:o 1383/2003 kuvatusta yksinkertaistetusta menettelystä poiketen uudessa vakiomenettelyssä ei edellytetä, että päätöksen saajan olisi saatava tavaroiden haltijalta tai ilmoittajalta suoraan kirjallinen suostumus tavaroiden luovuttamiseen tuhottaviksi, vaan tulliviranomaisten on annettava tieto asiasta tavaroiden haltijalle tai ilmoittajalle ja ne voivat katsoa tavaroiden haltijan tai ilmoittajan antaneen suostumuksensa, jos tämä ei nimenomaisesti vastusta tuhoamista. - Pieniä lähetyksiä koskeva erityismenettely otettiin käyttöön, jotta voitaisiin vastata pieninä lähetyksinä toimitettavien, unioniin yleensä postipalvelujen tai kaupallisten pikalähettiyritysten kuljettamina saapuvien väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden yhä kasvavaan määrään ja vähentää mahdollisimman paljon tällaisten tapausten käsittelyn aiheuttamia kustannuksia ja hallinnollista rasitusta. Menettelyä sovelletaan asetuksen (EU) N:o 608/2013 2 artiklan 19 kohdassa määriteltyihin pieniin lähetyksiin, toisin sanoen posti- tai pikalähetyksiin, jotka sisältävät enintään kolme yksikköä tai joiden bruttopaino on enintään kaksi kilogrammaa. - ”Oletettu suostumus”: Sekä vakiomenettelyssä että pieniä lähetyksiä koskevassa menettelyssä on mahdollista käyttää tavaroiden haltijan tai ilmoittajan oletettua suostumusta tuhoamiseen annetun nimenomaisen suostumuksen sijasta. Toisin sanoen jos tavaroiden ilmoittaja tai haltija ei ole vahvistanut tulliviranomaisille suostuvansa tavaroiden tuhoamiseen eikä ole ilmoittanut vastustavansa sitä mainitussa määräajassa, tulliviranomaiset voivat katsoa, että tavaroiden ilmoittaja tai haltija on vahvistanut suostuvansa tavaroiden tuhoamiseen. - Kustannukset: Koska tulliviranomaiset toteuttavat toimia hakemuksen perusteella, asetuksen (EU) N:o 608/2013 29 artiklassa säädetään, että tulliviranomaiset voivat päättää vaatia päätöksen saajaa korvaamaan kaikki kustannukset, joita tulliviranomaisille aiheutuu päätöksen saajan teollis- ja tekijänoikeuksien turvaamiseksi toteutetuista toimista. Asiasta päättävät jäsenvaltioiden tulliviranomaiset. - Asetuksen (EU) N:o 608/2013 22 artiklassa on säännös tietojenvaihdosta kolmansien maiden asiaankuuluvien viranomaisten kanssa. Tarkoituksena on torjua tällä tavoin teollis- ja tekijänoikeuksia loukkaavien tavaroiden kansainvälistä kauppaa. Jotta menettely voidaan käynnistää, komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritellään tietojenvaihtoa varten tarvittavien käytännön järjestelyjen yksityiskohdat. - Teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonta Euroopan unionissa edellyttää, että toimintahakemuksia koskevista päätöksistä vaihdetaan tietoja. Toimintahakemuksiin ja tulliviranomaisten toimenpiteisiin liittyvää tietojenvaihtoa varten oli otettava käyttöön sähköinen keskustietokanta. Komissio perusti tähän tarkoitukseen COPIS-keskustietokannan, joka otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2014. 4. YKSITYISSEKTORIN TEKEMÄT HUOMAUTUKSET Oikeudenhaltijoiden ja pikalähettiyritysten järjestöt ovat tyytyväisiä useimpiin asetuksessa (EU) N:o 608/2013 esitettyihin uutuuksiin ja antavat yleisesti ottaen myönteistä palautetta sen toiminnasta. Uusien teollis- ja tekijänoikeuksien sisällyttämistä tullivalvonnan piiriin pidetään hyödyllisenä, sillä näin mahdollistetaan asetuksen (EU) N:o 608/2013 ja teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamisesta annetun direktiivin 2004/48/EY yhdenmukaistaminen sekä estetään sellaisten teollis- ja tekijänoikeuksien syrjiminen, jotka eivät ole tavaramerkkejä. Toimintahakemuksen esittämistä ei pidetä liian monimutkaisena. Unionihakemusmenettelyä (hakemus esitetään yhdessä jäsenvaltiossa, ja sen hyväksynyt jäsenvaltio antaa tiedon muille jäsenvaltioille) pidetään myös hyödyllisenä. Vaikuttaa siltä, että uutta vakiomenettelyä ja siinä hyväksyttävää oletettua suostumusta arvostetaan erityisesti, ja sitä pidetään hyvin käyttökelpoisena välineenä.

Saaduissa vastauksissa suhtauduttiin yleensä myönteisesti siihen, miten tulliviranomaiset täyttävät asetuksen mukaiset velvollisuutensa. Seuraavat kysymykset aiheuttavat jonkin verran huolta: - Toimintahakemuksessa vaadittavia tietoja ei ole aina selvästi määritelty (esim. ketä on pidettävä ”valtuutettuna jakelijana”) tai ilmoitetut tiedot ovat vanhentuneita eikä niissä oteta huomioon nykyaikaisten maailmanlaajuisten hankinta- ja toimitusketjujen käytäntöjä. Osaa tiedoista voi olla myös hankala saada (esim. tuotantopaikka, osallistuvat yritykset tai kaupan toimijat). Täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 1352/2013 liitteinä olevien lomakkeiden pakollisten ja valinnaisten kenttien ero ei myöskään tule esiin asetuksessa (EU) N:o 608/2013. Mitä tulee toimintahakemusten sisältämien tietojen pitämiseen ajan tasalla, ei liene tehokasta, jos päätöksen saajan on ilmoitettava tulliviranomaisille kaikkien 6 artiklassa tarkoitettujen tietojen kaikista muutoksista, kun otetaan huomioon kyseisessä artiklassa vaadittujen tietojen huomattava laajuus. Joissakin vastauksissa ehdotetaan unionihakemuksen kielijärjestelyn yksinkertaistamista siten, että hakemuksia voitaisiin esittää joko englanniksi, ranskaksi tai saksaksi kaikissa 28 jäsenvaltiossa. - Asetuksen 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu näytteiden palauttaminen ei ole mahdollista kaikissa tapauksissa, sillä näytteet vahingoittuvat usein analysoitaessa. Jos tulliviranomaiset eivät pysty toimittamaan näytteitä kymmenen ensimmäisen työpäivän kuluessa, päätöksen saajalle asetettua kymmenen päivän määräaikaa, jonka kuluessa menettely on pantava vireille, ehdotetaan pidennettäväksi vastaavasti. - Menettelyn vireillepanoon varattua kymmenen päivän määräaikaa pidetään liian lyhyenä (vakiomenettely – 23 artikla). Joissakin vastauksissa ehdotetaan, että päätöksen saajalle oikeudellisen menettelyn vireillepanoa varten myönnettävä aika olisi laskettava siitä päivästä alkaen, jolloin tulliviranomaiset ilmoittavat tavaroiden haltijan tai ilmoittajan vastustavan niiden tuhoamista (eikä siitä päivästä alkaen, jolloin tavaroiden luovutuksen keskeyttämistä tai niiden haltuunottoa koskeva ilmoitus tehdään). - Sellaisten tavaroiden varastointi, joiden luovutus on keskeytetty tai jotka on otettu haltuun pikalähettiyrityksen tiloissa, aiheuttaa välillisiä lisäkustannuksia. - Tuhoamisesta aiheutuvia kustannuksia (29 artikla) on vaikea arvioida etukäteen (erityisesti pieniä lähetyksiä koskevassa menettelyssä, koska päätöksen saajaa ei kuulla kaikissa haltuunottotapauksissa) ja kustannukset kasvavat. Joissakin vastauksissa esitetään, että päätöksen saajalle olisi annettava mahdollisuus määrittää kustannustehokkaan varastoinnin ja tuhoamisen perusteet tai tekijänoikeuksien loukkaajan tai tavaran tuojan olisi maksettava väärennettyä tavaraa koskevan toimenpiteen kustannukset tai taakka olisi siirrettävä välittäjille (lähettäjä, laivaaja tai kuljettaja). Vaikka joissakin vastauksissa pieniä lähetyksiä koskevaa menettelyä pidetään erittäin hyödyllisenä, toisissa päätellään, ettei se sovellu tietyntyyppisille tavaroille (kuten lääkkeille, koska lääketeollisuus on velvollinen ilmoittamaan lääkkeiden haltuunotot viranomaisille, tai puolijohdetuotteille, joihin liittyviä teollis- ja tekijänoikeuden loukkauksia on vaikea arvioida) taikka sitä ei voida käyttää lainkaan, koska sen avulla ei voida varmistaa, että haltuunotoista saadaan riittävästi tietoa. - Tulliviranomaisten päätöksen saajalle toimittamien tietojen sallittuja käyttötapoja koskevan luettelon sanamuoto on epäselvä. - Kun määritellään varhaista tavaran luovutusta koskevassa menettelyssä tarkoitettua vakuutta, oikeudenhaltijan verkkosivustolta saatavan käyttöluvan hintaa ei pitäisi katsoa kohtuulliseksi vakuudeksi. - Päätöksen saajan vastuuvelvollisuudesta ei esitetty yleisiä huomautuksia. Joissakin vastauksissa käsiteltiin vastuuvelvollisuutta, joka liittyy näytteiden palauttamatta jättämiseen. Pääperiaatteena on, ettei päätöksen saajan voida katsoa olevan vastuussa palauttamatta jääneistä tai vahingoittuneista näytteistä, paitsi jos tavaroiden haltija tai ilmoittaja vastustaa niiden tuhoamista ja myöhemmin havaitaan, etteivät kyseiset tavarat loukkaa teollis- ja tekijänoikeutta. Vastauksissa tuotiin esille myös joitakin tulkinnallisia kysymyksiä tietyistä asetukseen (EU) N:o 608/2013 liittyvistä näkökohdista, ja niitä on käsitelty tai käsitellään myöhemmin suoraan sidosryhmien kanssa. Lopuksi vastauksissa viitattiin siihen, että tietyissä asioissa täytäntöönpano ei ole EU:n laajuisesti yhdenmukaista. Tällaisia aiheita ovat muun muassa toimintahakemusten pakollisiksi katsottavat tiedot, toimintahakemuksen hyväksymistä koskevan tulliviranomaisten päätöksen uusimispyynnön määräaika, vakiomenettelyn täytäntöönpanotapa (mukaan lukien tietojen välittäminen päätöksen saajalle), päteviksi katsotut syyt, joiden perusteella menettelyä ei panna vireille, pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn täytäntöönpano (menettelyä ei noudateta kaikissa jäsenvaltioissa) sekä päätöksen saajan toimintahakemuksessa antamien ja COPIS-tietokantaan sisältyvien tietojen riittämätön käyttö riskianalyysissa. 5. TÄYTÄNTÖÖNPANO JÄSENVALTIOISSA Vaikka tullilainsäädäntö hyväksytään EU:n tasolla, sen täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltioiden kansalliset tulliviranomaiset. Jäsenvaltioilla on myös toimivalta asioissa, jotka koskevat tullihallinnon organisointia, tullivirkailijoiden koulutuksen organisointi mukaan luettuna. Asetuksen (EU) N:o 608/2013 johdanto-osan 7 kappaleessa todetaan kuitenkin, että jäsenvaltioiden olisi annettava yhteistyössä komission kanssa asianmukaista koulutusta tullivirkailijoille tämän asetuksen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tukivierailujen aikana pystyttiin kyselylomakkeen tarkastelun ja näkemysten vaihdon pohjalta keskustelemaan teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvontaa käsittelevien tullin keskus- ja paikallisyksiköiden hallinnollisesta organisoinnista (muun muassa niiden henkilöstöresursseista, tarjotusta koulutuksesta ja tietokannan käytöstä), yhteistyöstä eri sidosryhmien kanssa ja kaikkien asetuksessa säädettyjen menettelyjen täytäntöönpanosta. Asetus (EU) N:o 608/2013 sisältää sekä pakollisia että valinnaisia säännöksiä. Valinnaiset säännökset tarjoavat jäsenvaltioille mahdollisuuden päättää, minkä vaihtoehdon ne valitsevat. Näin on muun muassa silloin, kun päätetään vakiomenettelyssä ja pieniä lähetyksiä koskevassa menettelyssä (23 ja 26 artikla) oletetun suostumuksen käytöstä, päätetään vaatia päätöksen saajaa vastaamaan tulliviranomaisten toimien aiheuttamista kustannuksista (29 artikla) tai päätetään siitä, toimitetaanko vakiomenettelyssä ja pieniä lähetyksiä koskevassa menettelyssä tiedot tavaroiden haltijalle vai ilmoittajalle (17 ja 26 artikla). Tukivierailut tarjosivat mahdollisuuden saada yleiskuvan jäsenvaltioiden asetuksen salliman joustavuuden puitteissa tekemistä valinnoista.

5.1 Henkilöstöresursseihin ja organisaatioon liittyvät näkökohdat Jäsenvaltioiden resursseja tullialalla kavennetaan koko ajan. Henkilöstöresurssien varaaminen teollis- ja tekijänoikeusasioihin on erittäin vahvasti sidoksissa teollis- ja tekijänoikeuksien arvostukseen kussakin jäsenvaltiossa, kansallisella tasolla saatujen toimintahakemusten määrään sekä teollis- ja tekijänoikeuksien osalta toimivaltaisen tullin yksikön (IPR CCD – toimintahakemusten käsittelystä vastaava yksikkö) organisointiin ja tehtäviin. Useimmissa jäsenvaltioissa IPR CCD toimii keskustasolla. Sen roolia määritettäessä teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät tehtävät voidaan keskittää jäsenvaltiossa erittäin voimakkaasti (mukaan lukien taso, jolla käsitellään menettelyjä, joiden mukaisesti oikeudenhaltijoille sekä tavaroiden haltijalle tai ilmoittajalle annetaan tieto paikallisen tullitoimipaikan käynnistämistä haltuunotoista). IPR CCD:n henkilöstön määrä voi vaihdella yhdestä henkilöstä enintään 20 henkilön työryhmään. Hyvin suuri, melko keskitetysti toimiva IPR CCD voi hoitaa esimerkiksi seuraavia tehtäviä: - näkemysten esittäminen teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien EU:n säädösten tai kansallisten säädösten valmisteluvaiheessa - asetusta (EU) N:o 608/2013 tai teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksiin liittyviä käsitteitä koskevien sisäisten ohjeiden laatiminen paikallisille tullitoimipaikoille - toimintahakemusten käsittely – oikeudenhaltijoiden avustaminen toimintahakemusten laatimisessa, toimintahakemusten hyväksymistä tai hylkäämistä koskevien päätösten antaminen ja toimintahakemusten rekisteröinti asiaankuuluvaan tietokantaan - tietokannan valvonta - palvelujen toimittaminen oikeudenhaltijoille ja taloudellisille toimijoille (IPR CCD toimii välittäjänä oikeudenhaltijoiden ja paikallisten tullitoimipaikkojen välillä, jotta voidaan keskittää yhteydet oikeudenhaltijoihin) - tullitoimipaikkojen avustaminen teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvissä toimenpiteissä (toimintahakemusten sisältöä koskevat selitykset, avustaminen oma-aloitteisessa menettelyssä, avustaminen varhaisessa tavaroiden luovutuksessa määrittämällä vakuus, joka ilmoittajan on annettava) - teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaukset: oma-aloitteiset toimenpiteet, asianomaisten oikeudenhaltijoiden määrittäminen - osallistuminen riskinhallintaan - koulutus (kansallisessa tullialan oppilaitoksessa – opintojen sisällön ja oppimateriaalin suunnittelu, opintojen sisällön laatiminen, koulutus) - tiedotustoiminta: • tilastojen julkaiseminen (vuosittain) • lehdistön tiedustelut, haastattelut • kuluttajien ja talouselämän edustajien valistaminen (pyöreän pöydän keskustelut, lehdistötilaisuudet, luennot, esitteet)

• yhteistyö kansallisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Useimmissa tapauksissa IPR CCD:n pääasiallisena tehtävänä on kuitenkin käsitellä toimintahakemuksia. Teollis- ja tekijänoikeusasiantuntijat toimivat joissakin jäsenvaltioissa paikallistasolla (toimipaikat, jotka pääasiallisesti käsittelevät teollis- ja tekijänoikeusasioita). Kaikissa jäsenvaltioissa on tarkoitus järjestää teollis- ja tekijänoikeuskoulutusta, joko peruskoulutusvaiheessa (kaikki tullivirkailijat) tai ammatillisen koulutuksen aikana (teollis- ja tekijänoikeusasiantuntijat). Joissakin tapauksissa käytetään verkko-opiskeluun soveltuvaa koulutusmoduulia, jonka komissio, jäsenvaltiot ja EUIPO (Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto) ovat kehittäneet yhteistyössä. Monet jäsenvaltiot pyytävät toistuvasti apua teollis- ja tekijänoikeusalan aineellista oikeutta koskevaan koulutukseen. 5.2 Yhteistyö sidosryhmien kanssa 5.2.1 Julkinen sektori Asetuksessa (EU) N:o 608/2013 ei säädetä tulliviranomaisten ja muiden teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaan osallistuvien viranomaisten yhteistyöstä, mutta se otettiin esille tukivierailujen aikana, koska se on oleellinen tekijä teollis- ja tekijänoikeuksien valvonnan kokonaistulosten parantamisessa. Tulliviranomaisten ja muiden teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaan osallistuvien viranomaisten yhteistyön keskimääräiseksi tasoksi ilmoitettiin ”kohtuullinen tai alhainen”. Eri viranomaisten erilaiset toimivallat ja tehtävät saattavat selittää tilannetta. Jäsenvaltioissa, jotka ilmoittavat yhteistyön olevan hyvää, yhteistyö on organisoitu kansallisen tason sopimuksilla (yhteistyö tapahtuu eri ministeriöiden välillä perustettujen poliittisen tason elinten kautta, ja tähän kuuluu toisinaan myös toiminnallinen osa). Viranomaisten välistä yhteistyötä käsitellään tarkemmin tiedotustilaisuudessa, joka järjestetään yhteistyössä EUIPO:n kanssa. 5.2.2 Yksityinen sektori Tulliviranomaisten ja oikeudenhaltijoiden tai heidän edustajiensa välistä yhteistyötä kuvataan yleensä hyväksi, vaikka joissakin tapauksissa onkin ilmennyt vaikeuksia (ks. jäljempänä toimintahakemusta koskeva osio). Jäsenvaltioiden on asetuksen (EU) N:o 608/2013 30 artiklan mukaan varmistettava, että päätöksen saajat noudattavat asetuksessa (EU) N:o 608/213 esitettyjä velvoitteita, antamalla tarvittaessa myös säännöksiä seuraamuksista. Vain muutamassa jäsenvaltiossa (kuusi) on toistaiseksi annettu (tai oli jo voimassa) 30 artiklassa määriteltyjä seuraamuksia koskevaa kansallista lainsäädäntöä. Jos päätöksen saajien kanssa esiintyy ongelmia, useimmat jäsenvaltiot pyrkivät löytämään hyväksyttäviä ratkaisuja mieluiten ensin vuoropuhelun avulla. 5.3 Toimintahakemus (sisältö / tietojen laatu) Asetuksella EU (N:o) 608/2013 perustetun hallinnollisen tullivalvontajärjestelmän toiminta perustuu oikeudenhaltijoiden tulliviranomaisille esittämiin hakemuksiin. Kaikki tulliviranomaisten toimet johtuvat näistä toimintahakemuksista. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että niiden sisältämät tiedot ovat laadultaan riittäviä tehokkaiden tullitoimien mahdollistamiseksi. Tämä koskee erityisesti unionihakemuksia, jotka ovat yhden jäsenvaltion esittämiä ja joita sovelletaan muissa jäsenvaltioissa. Useimmat jäsenvaltioiden tulliviranomaiset katsovat, että niiden vastaanottamat toimintahakemukset eivät vieläkään sisällä laadultaan riittäviä tietoja. Vähäisessä määrässä tapauksia tämä johtaa toimintahakemuksen hyväksymispäätöksen epäämiseen. Syksyllä 2016 järjestettiin jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välinen Tulli 2020 -seminaari teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonnasta, toimintahakemusten hyväksymis- ja käsittelymenettelyn yhdenmukaistamisesta ja toimintahakemuksiin liittyvästä tulliviranomaisten vastuuvelvollisuudesta. Seminaarissa suositeltiin, että toimintahakemusten olisi aina sisällettävä seuraavat pakolliset seikat:

-tiedot alkuperäisten tavaroiden ja teollis- ja tekijänoikeuksia loukkaavien tavaroiden tunnistamisesta -turvaominaisuudet -jakelu-/toimitusketjun tiedot. Toimintahakemusten laadun ja sisällön parantamiseksi kehotettiin myös varmistamaan, että toimintahakemuksen ja pidennyspyynnön täyttämistä koskevan käsikirjan käyttöä edistetään tehokkaammin. Jäsenvaltiot ovat tuoneet esille poikkeavuuksia lomakkeen joidenkin kohtien ja COPIS-tietokannan kenttien välillä. Komissio ottaa tämän huomioon COPIS-tietokannan tulevassa versiossa. 5.4 Menettelyn käyttö 5.4.1 Vakiomenettely (23 artikla) Vakiomenettelyä käytetään kaikissa jäsenvaltioissa. Useimmissa jäsenvaltioissa menettelyä noudatetaan alusta loppuun. Yhdessä jäsenvaltiossa haltuunottomenettely aloitetaan asetuksen (EU) N:o 608/2013 mukaisesti, mutta sen jälkeen siirrytään noudattamaan kansallista rikosoikeudellista menettelyä, joka korvaa asetuksessa (EU) N:o 608/2013 säädetyn hallinnollisen menettelyn. Asetuksen (EU) N:o 608/2013 1 artiklan 6 kohdassa todetaan, että asetuksella ei ole vaikutusta kansalliseen eikä unionin teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaan lainsäädäntöön eikä rikosoikeudellisia menettelyjä koskevaan jäsenvaltioiden lainsäädäntöön. Joidenkin jäsenvaltioiden on ehkä saatettava ajan tasalle käyttämänsä vakiomenettelyn täytäntöönpanotapa, jotta asetuksessa (EU) N:o 608/2013 määriteltyä menettelyä noudatettaisiin kokonaisuudessaan. 5.4.2 Pieniä lähetyksiä koskeva menettely (26 artikla) Kaikki jäsenvaltiot käyttävät pieniä lähetyksiä koskevaa menettelyä lukuun ottamatta kahta jäsenvaltiota, joiden pieniä lähetyksiä koskevissa toimenpiteissä noudatetaan rikosoikeudellisia menettelyjä. Neljässä jäsenvaltiossa ei toistaiseksi ole tehty pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn yhteydessä takavarikointeja, vaikka sitä noudatetaankin niissä. Näistä jäsenvaltioista yksi selittää tulosten puuttumista sillä, että menettelyn täytäntöönpanoon tarvittavia henkilöstöresursseja ei ole. Kun tulliviranomaisilta kysyttiin, miksi jotkut oikeudenhaltijat eivät vaadi pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn käyttöä, vastauksena oli yleensä se, että joissakin tapauksessa menettelyä ei valita sen aiheuttamien kustannusten ja tiedonpuutteen vuoksi (oikeudenhaltijat eivät saa tietoa haltuunotosta). 5.4.3 Tiedoksianto tavaroiden ilmoittajalle tai haltijalle (17 ja 26 artikla) Yleensä tulliviranomaiset antavat sekä vakiomenettelyssä että pieniä lähetyksiä koskevassa menettelyssä tavaroiden ilmoittajalle tiedon tulli-ilmoituksen antamisesta suoraan tarkastuksen yhteydessä (tavaroiden ilmoittaja on usein paikalla). 5.4.4 Oletetun suostumuksen käyttö (23 ja 26 artikla) Oletettua suostumusta käytetään laajasti vakiomenettelyssä (noin 60 prosenttia jäsenvaltioista kaikissa tapauksissa, joissa tavaroiden ilmoittaja tai haltija ei ole vahvistanut suostuvansa tavaroiden tuhoamiseen eikä ole ilmoittanut vastustavansa sitä, sekä toiset 30 prosenttia ainoastaan tietyissä tapauksissa). Pieniä lähetyksiä koskevassa menettelyssä sitä käyttää noin 57 prosenttia jäsenvaltioista kaikissa tapauksissa, joissa tavaroiden ilmoittaja tai haltija ei ole vahvistanut suostuvansa tavaroiden tuhoamiseen eikä ilmoittanut vastustavansa sitä. Kaksi jäsenvaltiota on päättänyt olla kokonaan käyttämättä menettelyä. Toisessa tapauksessa asiasta on tehty poliittinen päätös, kun taas toisessa sen käyttö ei ole sallittua monialaisen hallinnollisen säännön perusteella. Oletetun suostumuksen käyttö ei ole aiheuttanut suurempia ongelmia sitä käyttävissä jäsenvaltioissa, jotka katsovat sen olevan tarpeellinen pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn tehokkaalle soveltamiselle. 5.4.5 Kustannukset (29 artikla) Noin 85 prosenttia jäsenvaltioista vaatii päätöksen saajaa vastaamaan tavaroiden tuhoamisesta aiheutuvista kustannuksista vakiomenettelyssä.

Noin 46 prosenttia jäsenvaltioista vaatii päätöksen saajaa vastaamaan tavaroiden tuhoamisesta aiheutuvista kustannuksista sekä vakiomenettelyssä että pieniä lähetyksiä koskevassa menettelyssä. Kaksi jäsenvaltiota vastaa vakiomenettelyssä kustannuksista, jotka aiheutuvat toimista, joita ne toteuttavat tavaroiden varastoimiseksi ja tuhoamiseksi asetuksen (EU) N:o 608/2013. Jotkin jäsenvaltiot päättävät tapauskohtaisesti tuhoamisesta aiheutuvista kustannuksista pieniä lähetyksiä koskevassa menettelyssä. 5.4.6 Tavaroiden varhainen luovutus (24 artikla) Asetuksen 24 artiklassa säädetään, että jos tulliviranomaisille on annettu tieto menettelyn vireillepanosta sen määrittämiseksi, onko mallia, patenttia, hyödyllisyysmallia, puolijohdetuotteen topografiaa tai kasvinjalostajanoikeutta loukattu, tavaroiden ilmoittaja tai haltija voi pyytää tulliviranomaisia luovuttamaan tavarat tai lopettamaan niiden haltuunoton, ennen kuin kyseinen menettely on saatettu päätökseen edellyttäen, että tavaroiden ilmoittaja tai haltija on antanut vakuuden, joka on riittävän korkea suojaamaan päätöksen saajan etuja. Tavaroiden varhaista luovutusta ei sovelleta tavaramerkkeihin, jotka muodostavat suurimman osan tulliviranomaisten takavarikoinneista (vuosina 2014 ja 2015 kaikista tavaroiden haltuunotoista 94 prosenttia koski tavaramerkkejä). Todennäköisesti tästä syystä menettelyä käytetään hyvin harvoin unionin alueella (yksi jäsenvaltio yhdessä tapauksessa ja toinen jäsenvaltio säännöllisemmin). 5.5 COPIS-tietokannan käyttö COPIS-tietokanta otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2014. Tulliviranomaiset ovat sen jälkeen toteuttaneet toimenpiteitä sen käyttöön mukautumiseksi. Tietokannan ensimmäiseen versioon tehtiin muutoksia, joilla helpotettiin sen käyttöä. Vaikka jäsenvaltiot myöntävät COPIS-tietokannan parantuneen kahden viime vuoden aikana, tietokannan tiettyjen toimintojen tehokkuudessa ja käyttäjäystävällisyydessä on vielä joitakin yleisiä ongelmia. COPIS-tietokantaan on kehitteillä uusia muutoksia, joilla varmistetaan, että se vastaa paremmin tulliviranomaisten tarpeisiin. COPIS-tietokantahankkeen kehittämisen aikana on esitetty pyyntöjä siitä, että tietokannan olisi mahdollistettava toimintahakemusten sähköinen toimittaminen. Koska teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia käsittelevän eurooppalaisen seurantakeskuksen (European Observatory on IPR infringements) kehittämä lainvalvontatietokanta (Enforcement Data Base – EDB) sisältää toimintahakemusten esittämisen kannalta merkityksellisiä tietoja, sitä on pidetty sellaisten tietojen sopivana tietolähteenä, joita tarvitaan toimintahakemusten toimittamiseksi sähköisessä muodossa. Komissio kävi teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia käsittelevän eurooppalaisen seurantakeskuksen kanssa keskusteluja teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksista, ja niiden pohjalta laadittiin ehdotus esitäytettyä toimintahakemusta koskevasta toiminnosta, joka helpottaisi hakijoiden ja tulliviranomaisten työtä. Parhaillaan on kehitteillä toimijaportaali, jossa toimintahakemukset voidaan toimittaa sähköisesti, ja se johtaa tulevaisuudessa paperittomien toimintahakemusten käyttöönottoon. COPIS-tietokannan ja lainvalvontatietokannan välinen yhteys on ollut käytössä 1. heinäkuuta 2015 alkaen. Tämä yhteys vähentää rasitetta, joka hakijoille aiheutuu tietojen moninkertaisesta toimittamisesta. COPIS-tietokantaa käyttää 21 jäsenvaltiota toimintahakemusten sekä teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten hallinnassa. Kuusi jäsenvaltiota hallinnoi toimintahakemuksia sekä teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia kansallisilla järjestelmillä, jotka ovat automaattisesti yhteydessä COPIS-tietokantaan. Yksi jäsenvaltio käyttää ainoastaan teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten hallinnassa kansallista järjestelmää, joka on automaattisesti yhteydessä COPIS-tietokantaan, mutta toimintahakemusten hallinnassa se käyttää COPIS-tietokantaa. Muutamat jäsenvaltiot tarjoavat tullivirkailijoillensa täyden pääsyn COPIS-tietokantaan, kun taas toiset mahdollistavat rajoitetun pääsyn ja kannustavat pikemminkin kansallisen tietokantansa käyttöön, mikäli tulliviranomaisilla on käytössään kansallinen teollis- ja tekijänoikeuksien tietokanta. Tämä saattaa aiheuttaa virheitä tietojen siirron yhteydessä, ja se varmasti lisää työmäärää. Monet jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että päätöksen saajien toimintahakemuksissa antamia ja COPIS-tietokantaan sisältyviä tietoja on vaikea käyttää riskianalyysissa. 5.6 Komission toimesta tapahtuva täytäntöönpano Kuten asetuksen (EU) N:o 608/2013 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, mainitussa asetuksessa säädetyn hakemuslomakkeen malli on vahvistettu 4 päivänä joulukuuta 2013 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa. Se on tarkoitus saattaa ajan tasalle vuonna 2017. Komissio ei ole vielä hyväksynyt yhtään asetuksen (EU) N:o 608/213 22 artiklassa tarkoitetuista täytäntöönpanosäädöksistä. 5.7 EU:n rajoilla toteutettujen toimien tulokset vuosina 2014 ja 2015

EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonnasta EU:n ulkorajoilla julkaistaan vuosittain kertomus, joka tarjoaa tilaisuuden arvioida tulliviranomaisten teollis- ja tekijänoikeuksien turvaamiseksi toteuttamien toimien laajuutta. Kertomus sisältää tilastotietoja tullimenettelyjen mukaisesti toteutetuista haltuunotoista, tavaroiden kuvaukset sekä tietoa niiden määristä ja arvoista, tavaroiden lähtöpaikat ja kuljetusvälineet sekä teollis- ja tekijänoikeustyypit, joita on mahdollisesti loukattu. Komissio laatii tilastot jäsenvaltioiden viranomaisten COPIS-tietokannan kautta toimittamien tietojen pohjalta. 5.7.1 Yleiset tulokset HALTUUNOTOT 2012 2013 2014 2015 Tapaukset 90 473 86 854 95 194 81 098 Menettelyt Ei saatavilla Ei saatavilla 105 488 95 313 Tavarat 39 917 445 35 940 294 35 568 982 40 728 675 Vähittäisarvo kotimarkkinoilla 896 milj. € 768 milj. € 617 milj. € 642 milj. € Kukin haltuunotto vastaa yhtä tapausta, ja se voi sisältää yhden tai useamman tavaran. Kaikkiin tapauksiin voi sisältyä tavaroita eri tuoteluokista ja eri oikeudenhaltijoilta. Jäsenvaltiot rekisteröivät COPIS-tietokantaan kaikki tapaukset ja merkitsevät tiedot tuoteluokka- ja oikeudenhaltijakohtaisesti. Jokaista tuoteluokkaa ja oikeudenhaltijaa varten käynnistetään erillinen haltuunottomenettely, ja siksi menettelyjä on enemmän kuin tapauksia. EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonnasta EU:n ulkorajoilla julkaistun vuoden 2015 kertomuksen mukaan rajoilla takavarikoitujen, teollis- ja tekijänoikeuksia loukkaavien tavaroiden määrä kasvoi 15 prosenttia vuosien 2014 ja 2015 välillä. 5.8 Kauttakuljetettavia lääkkeitä koskevat tulokset Komissio kehotti jäsenvaltioiden tulliviranomaisia ilmoittamaan komissiolle kaikista merkityksellisistä tapahtumista, jotka koskevat unionin tullialueen kautta kuljetettuja lääkkeitä ja joita on saattanut esiintyä asetusta (EU) N:o 608/2013 sovellettaessa. Kaikkiaan 27 jäsenvaltiota ilmoitti, että unionin tullialueen kautta kuljetettujen lääkkeiden valvonnassa ei ollut havaittu mitään merkityksellisiä tapahtumia. Yksi jäsenvaltio ilmoitti kauttakuljetettujen lääkkeiden haltuunottotapauksesta. Tapaus koski patentilla suojattuja lääkkeitä, joiden lähetystiedoista kävi selvästi ilmi, että tavarat oli suunnattu sisämarkkinoille, ja siksi ne otettiin haltuun. Loppujen lopuksi lääkkeet tuhottiin kummankin osapuolen suostumuksella. 5.9 Asetuksen (EU) N:o 608/2013 soveltamisalan kuuluviin teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät toimintahakemukset ja takavarikoinnit Asetuksen (EU) N:o 608/2013 soveltamisalaan kuuluvista uusista oikeuksista, toisin sanoen hyödyllisyysmalleista, toiminimistä ja puolijohdetuotteiden topografioista, ei ole tehty kovin monia toimintahakemuksia. Toiminimiä koskevia toimintahakemuksia oli 15. syyskuuta 2016 voimassa kahdeksan ja hyödyllisyysmalleja koskevia toimintahakemuksia 15. Puolijohdetuotteiden topografioista ei ollut tehty yhtään toimintahakemusta. Näin ollen tavaroita, jotka loukkaavat uusia oikeuksia, on otettu haltuun melko vähän. Esimerkiksi 18 tapauksessa otettiin haltuun tavaroita, joiden epäiltiin loukkaavan toiminimeä, ja kahdessa tapauksessa tavaroiden haltuunoton perusteena oli epäily hyödyllisyysmallin loukkaamisesta. Epäily puolijohdetuotteiden topografian loukkaamisesta ei ollut perusteena yhdessäkään haltuunotossa. Toimenpiteiden kiertämiseen tarkoitettuja välineitä tai laitteita ei otettu haltuun lainkaan. Mitä tulee jo asetuksen (EY) N:o 1383/2003 soveltamisalaan kuuluviin oikeuksiin, maantieteellisiä merkintöjä koskevien toimintahakemusten määrä pysyi alhaisena.

5.10 Vakiomenettelyn käytön tulokset Vuonna 2014 kaikista tapauksista 69,12 prosenttia käsiteltiin vakiomenettelyn mukaisesti ja 30,88 prosenttia pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn mukaisesti. Menettelyt johtivat seuraavanlaisiin tuloksiin: − tavarat tuhottiin vakiomenettelyn mukaisesti oikeudenhaltijan antaman vahvistuksen ja tavaroiden haltijan suostumuksen jälkeen (58,43 prosenttia) − tavarat tuhottiin pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn mukaisesti tavaroiden haltijan suostumuksen jälkeen (27 prosenttia) − oikeudenhaltija käynnisti oikeusmenettelyn sen määrittämiseksi, onko teollis- ja tekijänoikeutta loukattu (6,14 prosenttia) − tavarat luovutettiin, koska niiden katsottiin olevan teollis- ja tekijänoikeuksien mukaisia alkuperäisiä tuotteita (2,8 prosenttia) − tavarat luovutettiin, koska oikeudenhaltija ei vastannut tulliviranomaisten ilmoitukseen (5,5 prosenttia) − oikeudenhaltija ja tavaroiden haltija pääsivät sovintoon ilman oikeudenkäyntiä, minkä jälkeen tavarat luovutettiin (0,11 prosenttia). Vuonna 2015 kaikista tapauksista 72,14 prosenttia käsiteltiin vakiomenettelyn mukaisesti ja 27,86 prosenttia pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn mukaisesti. Menettelyt johtivat seuraavanlaisiin tuloksiin: − tavarat tuhottiin vakiomenettelyn mukaisesti oikeudenhaltijan antaman vahvistuksen ja tavaroiden haltijan suostumuksen jälkeen (59,93 prosenttia) − tavarat tuhottiin pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn mukaisesti tavaroiden haltijan suostumuksen jälkeen (22,05 prosenttia) − oikeudenhaltija käynnisti oikeusmenettelyn sen määrittämiseksi, onko teollis- ja tekijänoikeutta loukattu (9,21 prosenttia) − tavarat luovutettiin, koska niiden katsottiin olevan teollis- ja tekijänoikeuksien mukaisia alkuperäisiä tuotteita (2,77 prosenttia) − tavarat luovutettiin, koska oikeudenhaltija ei vastannut tulliviranomaisten ilmoitukseen (5,75 prosenttia) − oikeudenhaltija ja tavaroiden haltija pääsivät sovintoon ilman oikeudenkäyntiä, minkä jälkeen tavarat luovutettiin (0,29 prosenttia). 5.11 Pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn soveltaminen Syyskuun 15. päivänä 2016 pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn käyttöä oli pyydetty 48 prosentissa kansallisista toimintahakemuksista (726 hakemuksessa 1502:sta), kun taas unionihakemuksissa sitä oli pyydetty 33 prosentissa hakemuksista (393 hakemuksessa 1184:stä). Kaikista toimintahakemuksista yhteensä 41 prosentissa pyydettiin käyttämään pieniä lähetyksiä koskevaa menettelyä. Yksityissektorin edustajat totesivat, että tietyntyyppisten oikeuksien kohdalla pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn käyttöä ei pidetä asianmukaisena eikä sitä valita sen vuoksi. Tämä koskee oikeuksia, joiden loukkaamista on liian vaikea arvioida ja joiden arvioinnissa oikeudenhaltijan asiantuntemusta pidetään välttämättömänä.

Vuonna 2015 käynnistetyistä haltuunotoista vähän yli 22 prosentissa tavarat tuhottiin pieniä lähetyksiä koskevan menettelyn mukaisesti. Vuonna 2014 tavarat tuhottiin kyseisen menettelyn mukaisesti 27 prosentissa kaikista haltuunottotapauksista. Yksityiskohtaiset tiedot vuoden 2014 ja 2015 kertomuksista ovat saatavilla verotuksen ja tulliliiton pääosaston verkkosivustolla: http://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/2015_ipr_statistics.pdf https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/2016_ipr_statistics.pdf 6. PÄÄTELMÄT Komissio katsoo tässä vaiheessa, että asetuksen N:o 608/2013 täytäntöönpano on tyydyttävää. Se tarjoaa monenlaisia suojia ja menettelyjä, joita käytetään asianmukaisesti 28 jäsenvaltiossa. Joillakin aloilla toimia on epäilemättä vahvistettava. Tämä koskee muun muassa seuraavia: -toimintahakemusten, erityisesti unionihakemusten, sisältämien tietojen laatu -vakiomenettelyn käyttö yhdenmukaisesti asetuksessa (EU) N:o 608/2013 määriteltyä menettelyä noudattaen. Tätä käsitellään tarkemmin EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten torjumista koskevassa vuosien 2013–2017 tullitoimintaohjelmassa toteutettavien toimien sekä toimintahakemuksia käsitelleen Tulli 2020 seminaarin seurantatoimen yhteydessä. Pieniin lähetyksiin liittyvät toimet ja lähetysten käsittely on varmasti edelleen haaste, sillä internetmyynti, ja erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksia loukkaavien tavaroiden myynti, kasvaa jatkuvasti. Tämän asian käsittelyä jatketaan jo olemassa olevassa pieniä lähetyksiä käsittelevässä työryhmässä, jonka toiminta käynnistetään uudelleen vuonna 2017. Yksityissektorin esille ottamia huolenaiheita käsitellään myös jäsenvaltioiden tulliviranomaisten kanssa, jotta voidaan arvioida, ovatko huolenaiheet täysin perusteltuja ja voidaanko niihin löytää ratkaisuja. Komissio katsoo, että asetuksen (EU) N:o 608/2013 säännösten tarkistaminen ei toistaiseksi ole perusteltua. EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten torjumista koskevaa vuosien 2013–2017 tullitoimintaohjelmaa arvioidaan myöhemmin tänä vuonna. Jotta voitaisiin puuttua tehokkaammin teollis- ja tekijänoikeuksien loukkaamista koskeviin EU:n haasteisiin, olisi ehkä syytä harkita uutta kokonaisvaltaista, EU:n teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaa koskevaa toimintasuunnitelmaa, joka kattaisi tulliviranomaisten toimenpiteiden lisäksi myös toimet, jotka tällä hetkellä kuuluvat heinäkuussa 2014 annetun tiedonannon ”Uuteen yksimielisyyteen teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamisesta: EU:n toimintasuunnitelma” piiriin, samoin kuin teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevän eurooppalaisen seurantakeskuksen suunnittelemat toimet.

Liite 1 Toimintahakemusten määrä kutakin oikeustyyppiä kohden – tilanne 15. syyskuuta 2016 Voimassa oleva Voimassaolo päättynyt Peruutettu Yhteensä Maantieteelliset merkinnät Viinituotteisiin perustuvat maustetut juomat 0 0 0 0 Kolmansien maiden kanssa tehdyissä sopimuksissa luetellut tuotteet 1 0 0 1 Maataloustuotteet ja elintarvikkeet 5 0 0 5 Väkevät alkoholijuomat 2 1 0 3 Viini 3 2 0 5 Muiden tuotteiden kansalliset maantieteelliset merkinnät 0 0 0 0 Malli Yhteisön rekisteröity malli 627 398 58 1083 Yhteisön rekisteröimätön malli 11 11 0 22 Rekisteröity kansainvälinen malli 109 73 4 186 Kansallinen malli 128 63 2 193 Tavaramerkki EU:n tavaramerkki 2326 1596 118 4040 Kansainvälinen tavaramerkki 1053 832 55 1940 Kansallinen tavaramerkki 1220 771 20 2011 Tekijänoikeus ja lähioikeudet 206 103 7 316 Patentti Kansallinen patentti 115 72 6 193 EU-patentti 110 75 6 191 Hyödyllisyysmalli 15 10 0 25 Lääkkeiden lisäsuojatodistus 23 17 0 40 Kasvinsuojeluaineiden lisäsuojatodistus 4 12 1 17 Kansallinen kasvinjalostajanoikeus 8 8 2 18 Yhteisön kasvinjalostajanoikeus 1 1 0 2 Toiminimi 8 10 0 18 Puolijohdetuotteen topografia 0 0 0 0