(4)Luxemburg toimitti vuoden 2017 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2017 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2017. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kansallisissa ohjelmissa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen asiaankuuluvia ERI-rahastoja koskevia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempia ohjeita kyseisten sääntöjen soveltamisesta.

(6)Luxemburgiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 vakausohjelmassa julkisen talouden ylijäämän heikentämistä 1,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2016 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017, ja sen jälkeen rahoitusaseman asteittaista parantamista niin, että ylijäämä olisi 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen selvästi koko ohjelmakauden ajan. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan pysyttelevän selvästi alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon (60 prosenttia suhteessa BKT:hen). Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava lukuun ottamatta vuotta 2018, jolloin se on huomattavan suotuisa, ja vuotta 2021, jolloin se on huomattavan varovainen. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan vuonna 2017 olevan 0,4 prosenttia ja vuonna 2018 0,1 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, mikä vastaa pitkälti vakausohjelmaa ja ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Luxemburgin ennustetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

(7)Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat huolenaiheet säilyvät, sillä väestön ikääntymisestä aiheutuvien kustannusten ennustetaan kasvavan. Vuoden 2012 eläkeuudistuksen mukaan eläkejärjestelmän kestävyys olisi tarkastettava ja arvioitava viiden vuoden välein uudistuksen hyväksymisestä. Hallitus aikaisti ensimmäisen arvioinnin vuoteen 2016. Vaikka tarkastelussa pääteltiin, että eläkejärjestelmä on edelleen toistuvasti ylijäämäinen, mikä on mahdollistanut suurten eläkerahastojen kartuttamisen, eläkejärjestelmän odotetaan olevan taseeltaan negatiivinen vuodesta 2023 alkaen. Hiljattain tarkistettujen Eurostatin väestöennusteiden mukaan ennustettu väestömäärän kasvu jää aikaisemmin odotettua pienemmäksi. Tämä vaikuttaa huoltosuhteeseen, joka kasvaa nopeammin kuin aiemmin ennustettiin ja johtaa julkisten eläkemenojen ennakoitua suurempaan kasvuun. Lakisääteisen eläkeiän ja elinajanodotteen kytkemisessä toisiinsa neuvoston aiemman suosituksen mukaisesti ei ole edistytty. Luxemburg on ainoa EU:n jäsenvaltio, jossa ei ole säädetty lakisääteisen eläkeiän nostamisesta vuosien 2013 ja 2060 välillä. Työvoiman ulkopuolella olevan väestön osuuden ennustetaan kasvavan Luxemburgissa EU-maista eniten vuoteen 2060 mennessä. Luxemburg on edistynyt vain vähän varhaiseläkekysymyksessä. Parlamentille annettiin heinäkuussa 2015 lakiesitys, jolla muutetaan varhaiseläkejärjestelmiä, ja esitys on vieläkin parlamentin käsiteltävänä. Varhaiseläkkeelle siirtyminen on edelleen yleistä, ja kannustimet työskennellä pidempään ovat rajalliset. Väestöennusteiden tarkistaminen on lisännyt pitkäaikaishoidon menoihin liittyviä riskejä. Niiden osuus suhteessa BKT:hen on jo ennestään yksi jäsenvaltioiden suurimmista, ja osuuden odotetaan kasvavan 1,5 prosentista 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2060 mennessä (yli kaksinkertaistuu nykyisestä tasosta). Parlamentissa keskustellaan edelleen pitkäaikaishoitovakuutuksen uudistushankkeesta.

(8)Luxemburgin viranomaiset ovat hyväksyneet kattavan verouudistuksen, joka tuli voimaan tammikuussa 2017. Uudistuksessa otettiin käyttöön sekä yksityishenkilöitä että yrityksiä koskevia muutoksia lähinnä välittömän verotuksen alalla. Muutoksilla pyritään alentamaan asteittain yritysverokantaa (kilpailukyvyn lisäämiseksi) ja lisäämään henkilökohtaisen tuloveron progressiivisuutta (oikeudenmukaisuuden lisäämiseksi). Samaan aikaan tiettyjen verotukien korottaminen uhkaa kaventaa veropohjaa. Verotulojen ennakoitavuuden parantamiseksi veropohjaa on mahdollista laajentaa entisestään. Tähän voitaisiin päästä erityisesti tarkastelemalla kiinteistöomaisuuden edelleen alhaista verotusta ja käyttämällä enemmän vaihtoehtoisia lähteitä. Voitaisiin esimerkiksi varmistaa ympäristöverotuksen ja talouden monipuolistamistavoitteiden suurempi johdonmukaisuus.

(9)Luxemburgin viranomaiset ovat pyrkineet monipuolistamaan taloutta ja myöntäneet riskit, jotka liittyvät voimakkaaseen riippuvuuteen rahoitussektorista. Pitkän aikavälin keskeisenä haasteena on edelleen vähentää talouden riippuvuutta rahoitussektorista. Tämän ongelman ratkaisemiseksi monipuolistamista koskeva analyysi on muutettava konkreettisiksi toimiksi, joilla on selvästi määritelty aikataulu. Koska työvoimakustannukset ovat maassa suuret, toiminnalla, joka tuottaa suuremman arvonlisäyksen, on potentiaalia vapauttaa vaihtoehtoisia kasvun lähteitä. Tämän vuoksi Luxemburgin talouden monipuolistamisen onnistuminen riippuu paljolti sektoreista, joihin työvoimakustannusten taso ei vaikuta yhtä paljon. Ne perustuvat pitkälti tutkimukseen ja innovointiin, jotka ovat yleensä teknologiapainotteisia ja osaamisvaltaisia. Investointien ja innovoinnin talouskehitystä rajoittavien esteiden vähentäminen tai poistaminen vapauttaisi innovointipotentiaalia ja edistäisi monipuolistamista. Julkisia investointeja tehdään euroalueen keskiarvoa enemmän, mutta yksityiset investoinnit ovat odotuksia vähäisempiä. Investointien korkean tason ylläpitäminen on keskeisen tärkeää kasvunäkymien kannalta.

(10)Myös rahoitusalan ulkopuolisen palvelusektorin, jolla on jo saavutettu menestystä, laajentaminen edelleen voisi monipuolistaa taloutta. Sääntelystä johtuvat esteet ovat edelleen suuria yrityspalvelusektorilla, erityisesti kirjanpitäjien, arkkitehtien, insinöörien ja asianajajien tapauksessa. Kaikkien näiden ammattien osalta yritysten vaihtuvuusaste on alhaisempi kuin EU:n keskiarvo ja koko talouden keskiarvo. Näitä ammatteja koskevat rajoitukset voivat siis olla haitallisia yritysten kilpailukyvylle Luxemburgissa. Tällaisia esteitä ovat muun muassa arkkitehdeille varattujen toimintojen laajuus, yksinkertaisten toimintojen, kuten palkkahallinnon toimintojen tai veroilmoitusten laatimisen, varaaminen korkeasti koulutetuille ammattilaisille, oikeudellisen neuvonnan varaaminen asianajajille sekä oikeudellista muotoa ja osakkeenomistusta koskevat vaatimukset ja asianajajille asetetut monialatoimintaa koskevat rajoitukset, jotka voivat olla suhteettomia perusperiaatteisiin, kuten ammattikunnan riippumattomuuteen, ja niihin liittyviin valvontajärjestelyihin nähden.

(11)Kielteisten vaikutusten välttämiseksi tarvitaan kohdennettuja aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteitä ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, joita suunnataan erityisesti ikääntyneille työntekijöille, joiden työllisyysaste on EU:n alhaisimpia. On hyväksytty toimenpiteitä, joilla parannetaan ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä ja työmarkkinoille kiinnittymistä. Lakia työrajoitteisten työntekijöiden uudelleenluokittelusta on sovellettu 1 päivästä tammikuuta 2016, ja se parantaa heidän mahdollisuuksiaan pysyä pidempään työmarkkinoilla. Luxemburg ei kuitenkaan ole vielä esittänyt kattavaa strategiaa, josta se olisi kuullut työmarkkinaosapuolia. Parlamentille huhtikuussa 2014 esitettyä lakiehdotusta, jonka tavoitteena on kannustaa yli 150 työntekijän yrityksiä pitämään ikääntyneet työntekijät töissä, ei ole vielä hyväksytty. Kohdennettujen aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteiden ja elinikäisen oppimisen ohjelmien tarjoamat mahdollisuudet osaamisen täydentämiseen ikääntyneiden työntekijöiden tukemiseksi ovat edelleen tärkeitä tällaisen politiikan onnistumiseksi. Investoiminen osaamiseen on ensiarvoisen tärkeää, jos halutaan hyödyntää täysimääräisesti digitalisoinnin edut ja säilyttää kilpailukyky.

(12)Kiinteistöpulan poistamiseksi on säädetty merkittävästä toimenpidepaketista, mutta sen todelliset vaikutukset eivät ole vielä nähtävissä. Kyvyttömyys saada rakennusmaata, joka on lähinnä yksityisten omistuksessa, näyttää olevan yksi tärkeimmistä esteistä asuntotarjonnan lisäämiselle. Rajallinen asuntotarjonta yhdessä kovan kysynnän kanssa on johtanut asuntojen hintojen tasaiseen nousuun. Tämä selittää osittain kotitalouksien kasvavan velkaantumisen, joka liittyy enimmäkseen asuntolainoihin. Vaikka liikenneinfrastruktuuriin on tehty huomattavia investointeja, liikenteen ruuhkautumisen ehkäiseminen on edelleen haaste. Näin on etenkin siitä syystä, että rajatyöntekijöiden tapauksessa naapurimaiden veropolitiikat ehkäisevät nykyaikaisia työkäytäntöjä kuten etätyötä. Sekä asumisen että liikenteen haasteet aiheuttavat todennäköisesti lisäpainetta pyrkimyksille monipuolistaa taloutta ja parantaa kilpailukykyä. Ne voivat myös toimia esteinä korkeasti koulutettujen työntekijöiden houkuttelemiselle työmarkkinoille.

(13)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Luxemburgin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2017 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Luxemburgille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Luxemburgin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(14)Neuvosto on tutkinut Luxemburgin vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Luxemburgin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

SUOSITTAA, että Luxemburg toteuttaa vuosina 2017 ja 2018 toimia, joilla se

1.vahvistaa talouden monipuolistamista, muun muassa poistamalla esteet, jotka haittaavat investointeja ja innovointia; poistaa lainsäädännölliset rajoitukset yrityspalvelujen alalla;

2. varmistaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden, rajoittaa varhaiseläkkeelle siirtymistä ja nostaa ikääntyneiden henkilöiden työllisyysastetta.

Tehty Brysselissä