FI Euroopan unionin virallinen lehti C 189/33

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2011/C 189/13

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”RHEINISCHES ZUCKERRÜBENKRAUT/RHEINISCHER ZUCKERRÜBENSIRUP/RHEINISCHES RÜBENKRAUT”

EY-N:o: DE-PGI-0005-0717-02.09.2008

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Rheinisches Zuckerrübenkraut/Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Rübenkraut”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Saksa

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotelaji:

Luokka 1.6 ”Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina”

3.2 Kuvaus 1 kohdassa mainittua nimitystä vastaavasta tuotteesta:

Vastakorjatun sokerijuurikkaan luonnonpuhdas tiivistetty mehu ilman sokerijuurikkaan kasvikuituja ja jälkikäteen lisättyjä aineita.

— Ulkonäkö: tummanruskea ja erittäin viskoottinen siirappi

— Maku: makea ja mallasmainen

— Tuoksu: makeahko, mallasmainen ja karamellinen

— Lopullinen sokeripitoisuus (sallittu poikkeama on +– 3 %):

sakkaroosia 33 %

glukoosia 17 %

fruktoosia: 16 %

— Kuiva-ainepitoisuus Brix-asteikolla: vähintään 78 Brix-astetta

— Happopitoisuus: 4,4–5,0 pH

— Vesipitoisuus: enintään 22 %

— Rautaa: vähintään 10 mg/100g

— Magnesiumia: vähintään 70 mg/100 g

— Kaliumia: vähintään 50 mg/100g

— Foolihappoa: vähintään 90 mikrogrammaa/100 g

— Zuckerrübenkraut valmistetaan ilman lisäaineita. Tuotetta valmistetaan juurikkaiden sadonkorjuuaikaan loppukesästä kevääseen. Perinteinen mutta nykyisen elintarvikelainsäädännön vaatimuksiin mukautettu valmistusmenetelmä on seuraava:

— Raaka-aineen vastaanotto/laatu: vastakorjattujen juurikkaiden toimittaminen.

— Vastaanottotarkastus: Vesipitoisuuden mittaaminen tarvittavien yritysparametrien (lämpötila, keittämisaika jne.) määrittelemiseksi. Silmämääräinen tarkastus likaisten ja raakojen osien varalta.

— Varastointi: lyhyt varastointi viljelijän tiloissa ja käsittelypaikassa sekä sadonkorjuun ja toimitusten sovittaminen yhteen.

— Valmistelutoimet ennen käsittelyä: alustava pesu, vihreiden lehtien, mullan ja kivien poistaminen sekä lopuksi pesu juurikkaiden pesulaitteessa.

— Jalostus: Jalostus tapahtuu yksilöidyllä maantieteellisellä alueella. Juurikas käsitellään kokonaisena tai paloiteltuna. Mäskiä kuumennetaan usean tunnin ajan tai keitetään varovasti. Tässä yhteydessä on huolehdittava siitä, että mäski saa levätä riittävästi. Keittämisaika ja -lämpötila määräytyvät yrityksen perinteen mukaisesti. Juurikasmassaa puristetaan korkean paineen alaisena niin, että saadaan raakamehua. Suodatinlaitteet poistavat raakamehusta lähes kaikki kiinteät osat. Siivilöity mehu johdetaan höyrystyslaitteeseen. Höyrystyslaitteessa siivilöidystä mehusta poistetaan vesi varovasti tyhjiössä. Lopputuotteen kuiva-ainepitoisuus on vähintään 78 Brix-astetta. Ennen kuin lopputuote varastoidaan, jalostuslaitoksessa analysoidaan sen väri sekä happo-, sakkaroosi-, fruktoosi-, glukoosi- ja kuiva-ainepitoisuus. Lisäksi lopputuotetta tutkitaan ulkopuolisessa laboratoriossa säännöllisin väliajoin. Zuckerrübenkraut varastoidaan säiliöihin, joista käsin sitä voidaan pullottaa.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Raaka-aineena käytettävien sokerijuurikkaiden on oltava peräisin yksilöidyltä maantieteelliseltä alueelta.

Rübenkrautin valmistuksessa käytettävät sokerijuurikkaat saadaan perinteisesti yksinomaan alueen juurikasviljelijöiltä.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Koko tuotantoprosessi tapahtuu yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt.:

—

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

—

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Rheinland – Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa sijaitsevat Regierungsbezirk Köln (paitsi Oberbergischen Kreis) ja Regierungsbezirk Düsseldorf, jossa Kreis Mettmann, Düsseldorfin kaupunki, Rhein-Kreis Neuss, Mönchengladbachin kaupunki, Kreis Viersen, Krefeldin kaupunki, Kreis Kleve ja Kreis Wesel, sekä Rheinland-Pfalzin osavaltiossa sijaitsevat Landkreis Ahrweiler ja Landkreis Mayen-Koblenz.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

Rübenkrautin valmistuksen monisatavuosinen perinne johti Rheinlandissa siihen, että valmistustapa ja maku haluttiin hioa huippuunsa. Valmistustekniikka oli siirtynyt perimätietona sukupolvelta toiselle. Juurikasviljelystä tuli 1300- ja 1400-luvulla kiinteä osa maanviljelyä, ja 1400-luvulta alkaen Rheinlandin alueen talonpoikien oli maksettava juurikkaista lääninherroille maksu (Kleiner Zehnt). Kolmikymmenvuotinen sota, joka käytiin 1600-luvun alussa, aiheutti nälänhädän, johon apua löytyi juurikasviljelystä, josta sai helpommin ja suuremman sadon kuin viljanviljelystä. Muun muassa Rheinlandissa, jossa rauhattomuudet olivat maltillisempia, ihmisillä oli mahdollisuus viljellä makeahkoa valkoista juurikasta.

Ei ole kuitenkaan selvää, milloin Rübenkrautin valmistus tarkkaan alkoi Rheinlandissa, mutta todennäköisesti se oli yleistynyt jo 1700-luvulla. Rübenkrautin valmistuksen keskus on Reinin alajuoksulla. Preussin valtiossa toimineista alun perin 309:stä Rübenkrautia valmistaneesta yrityksestä oli vuoden 1860 tienoilla jäljellä enää 63 puristamoa (Kreis Grevenbroich). Juurikassiirappia valmistettiin alun perin rehujuurikkaista tai porkkanoista. 1800-luvulla alaa valtasi Reinin alajuoksulla kasvatettu rehujuurikaslaji Lanker Rübe. 1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla raaka-aineena alettiin käyttää sokerijuurikasta. Kölnin kauppakamarin vuosikirjoissa on vuoden 1870 tienoilta merkintä siitä, että Rübenkrautia valmistetaan vuosittain 6 000–10 000 sentneriä.

Lisäksi Rübenkraut on tärkeä perinteinen osa monia tyypillisiä Reinin alueen ruokareseptejä, joita ovat muun muassa Rheinischen Sauerbraten ja Aachener Printen. Sokerijuurikassiirapin valmistuksen pitkä perinne Rheinlandissa näkyy selvästi myös paikallisessa kielessä: sokerijuurikassiirappia kutsutaan Rheinlandin alueella nimellä Rübenkraut (aiemmin nimellä Rüöwenkrut tai Röbenkraut). Tätä käsitettä käytetään vielä nykyään myös Rheinlandin ulkopuolella, ja kaikki tuntevat sen. Ennen kuin tiedettiin, että rehujuurikkaasta saataisiin sokeria, sitä käytettiin vihanneksena (Kraut). Siihen, että rehujuurikkaasta saadun siirapin nimenä säilyi Rübenkraut, vaikutti myös analogia nimen Apfelkraut kanssa.

Julkaisussa Rübensirup — Seine Herstellung, Beurteilung und Verwendung (Block, Leipzig 1920) oleva kuva 2 osoittaa, että juurikassiirappitehtaat (merkitty mustalla värillä) sijaitsivat pääosin Rheinlandissa. Sokeritehtaat olivat jakautuneet kaikkialle Saksan valtakuntaan, mutta Rheinlandissa niitä oli vain muutamia. Rheinlandissa oli sitä vastoin suuri määrä juurikasmehutehtaita. Rheinlandissa valmistetaan vielä nykyäänkin hyvin suuria määriä juurikasmehua.

5.2 Tuotteen erityisyys:

Valmistusalueelle pitkän perinteen myötä syvälle juurtunut varovainen valmistustapa takaa sen, että lopputuotteessa säilyvät arvokkaat mineraalit, kuten magnesium ja rauta. Tuote sisältää myös kaliumia ja foolihappoa. Tuote valmistetaan ilman lisäaineita.

— Varovaisen valmistusmenetelmän kautta syntyvän ainutlaatuisen makean ja mallasmaisen maun sekä makeahkon, mallasmaisen ja karamellisen tuoksun ansiosta tuote soveltuu erinomaisesti paitsi levitteeksi myös makua antavaksi aineeksi ruuanlaittoon ja leivontaan.

Tuote on jo pitkään ollut erittäin tunnettu ja arvostettu. Sen maine ulottuu myös Rheinlandin ulkopuolelle. Tuotteen tunnettuus ja arvostus perustuvat tuotteen pitkään historiaan yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Tuotteen erinomainen maine perustuu sen maantieteelliseen alkuperään.

Rübenkraut on rheinlandilainen keksintö. Sitä on valmistettu Rheinlandissa alusta alkaen. Sitä on aina valmistettu Rheinlandista peräisin olevista sokerijuurikkaista. Valmistusalueen raaka-aineiden alkuperä vaikuttaa tuotteen arvostukseen. Tuotteen aitouteen liittyy erottamattomana osana sokerijuurikkaan (joka on tuotteen ainoa raaka-aine) alkuperä/paikallisuus.

Rübenkrautia valmistetaan nykyään lähes samalla tavoin kuin menneinä vuosisatoina. Valmistuksessa on aina käytetty mainitulta alueelta saatavia juurikkaita. Tämän vuoksi juuri Rheinlandissa on useita juurikasmehutehtaita, kuten ohessa olevasta kartasta voidaan nähdä. Rheinlandissa viljellään edelleenkin suuria määriä sokerijuurikasta, pääosin kuitenkin sokerin tuottamiseksi, mutta kohtuullisessa määrin myös Rübenkrautin valmistamiseksi.

Rübenkrautin valmistuksessa käytettävät sokerijuurikkaat saadaan perinteisesti yksinomaan Rheinlandin alueen juurikasviljelijöiltä. Sokerijuurikasta viljellään jalostajien ja viljelijöiden välisellä sopimusjärjestelyllä, joka mahdollistaa kattavan viljelyneuvonnan. Tuottajien ja jalostajien välinen yhteistyö on tiivistä, avointa ja vastuullista. Myyntitakuu antaa juurikasviljelijöille tarvittavan varmuuden suunnitella tulevia toimia. Sokerijuurikkaan kemiallinen laatu tarkastetaan identtisillä analyysimenetelmillä rutiininomaisesti.

Eritelmän julkaisutiedot:

(asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

Markenblatt 5, 1 päivänä helmikuuta 2008, osa 7a-aa, s. 26285

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/83

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.