Joissakin EU-maissa covid-19-tartuntojen määrät ovat alkaneet hitaasti vakiintua, vaikka ne ovat yhä absoluuttisesti korkealla tasolla. Siitä huolimatta nykyisiä rajoituksia on kevennettävä hyvin varovaisesti, jotta uusia tautiryppäitä esiintyisi mahdollisimman vähän ja ne pysyisivät hallinnassa. ECDC:n hiljattain julkaisema raportti osoittaa matemaattisen mallinnuksen ja nykyisen epidemiologisen tilanteen perusteella, että jos maat purkaisivat kaikki toimenpiteensä 7. joulukuuta, sairaalahoitoa vaativien tapausten määrät saattaisivat kasvaa noin 24. joulukuuta. Toisaalta, jos maat purkaisivat kaikki toimenpiteensä 21. joulukuuta, covid-19:n vuoksi sairaalahoitoa vaativien tapausten määrät kasvaisivat kyseisissä maissa jo tammikuun 2021 ensimmäisellä viikolla. Nämä simulaatiot osoittavat, että EU:n nykyisessä epidemiologisessa tilanteessa on vaikea perustella torjuntatoimenpiteiden purkamista. Jäsenvaltioita kannustetaan käyttämään päätöksenteon perustana skenaariopohjaista mallintamista.

ECDC on tähdentänyt, että poliittisten päättäjien olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönoton ja epidemian kehityskaaressa havaitun vaikutuksen välillä voi olla jopa 40 vuorokauden viive, joka on huomattavasti pidempi kuin infektion itämisaika. Ilmiö voi liittyä siihen, kuinka kauan kestää ennen kuin käyttäytymismuutosten vaikutukset alkavat näkyä ja tartuntaketjut lyhentyä, sekä raportoinnin viivästymiseen. Tämä seikka muistuttaa siitä, miten tärkeää on arvioida perusteellisesti eri toimenpiteiden vaikutuksia ennen kuin niitä puretaan asteittain.

Ihmisten ja yhteisöjen sitoutuminen vaikuttaa ratkaisevasti kaikkien toimien tuloksellisuuteen. Onnistuminen on todennäköisempää, jos toimenpiteet ovat selkeitä ja oikeasuhteisia, niistä tiedotetaan avoimesti eikä niitä muuteta liian usein. Sen vuoksi jäsenvaltioiden kannattaa asettaa määrällisiä ja epidemiologisia tavoitteita, joissa otetaan huomioon kansanterveys- ja terveydenhuoltojärjestelmien paikalliset ja kansalliset valmiudet, sekä tiedottaa niistä. Tällaiset kohdennetut toimenpiteet perustuvat ihannetapauksessa liikkuvuusmalleihin sekä ihmisten liikkumisen merkitykseen taudin leviämisessä ja leviämisen estämisessä. Komissio on käyttänyt matkaviestinoperaattoreiden anonymisoitua ja aggregoitua dataa saadakseen tietoja ihmisten liikkumisesta ja kehittääkseen välineitä paremmin kohdennettuja toimenpiteitä varten liikkuvuuden visualisointialustalla, joka on jäsenvaltioiden käytettävissä. Liikkuvuustiedot ovat hyödyllisiä myös toimenpiteiden tehokkuuden seurannassa sen jälkeen, kun ne on otettu käyttöön.

Sen vuoksi Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) on painottanut, että tämänhetkisten toimien kaltaisten torjuntatoimien käytön olisi perustuttava paikallisiin epidemiologisiin tilannetietoihin ja niiden käytössä olisi otettava huomioon väestötartuntamäärät. Epidemiologisen tilanteen lisäksi kaikissa päätöksissä, jotka koskevat optimaalista torjuntatoimien täytäntöönpanostrategiaa, on otettava huomioon kohdeväestön erityispiirteet. Tavoitteena tulisi olla, että torjuntatoimet toteutetaan tehokkaimmalla ja kohdennetuimmalla tavalla siten, että niiden henkilökohtaiset, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset jäävät mahdollisimman pieniksi. Suljettujen tilojen, väkijoukkojen ja lähikontaktien välttäminen on tehokas toimintaperiaate, jota on vahvistettava entisestään.

Vaikka toimenpiteet ovat tehokkaita, joillakin niistä on huomattavan suuri kielteinen vaikutus ihmisten yleiseen hyvinvointiin sekä yhteiskunnan toimintaan ja talouteen. Viruksen nopeaa leviämistä ja siitä aiheutuvaa riskiä voivat vielä lisätä kulttuuriperinteet, kuten loppuvuoden juhlapyhät, kokoontumiset ja seremoniat. Tavanomaisiin julkisiin kokoontumisiin liittyy väistämättä se riski, että niistä tulee supertartuntatilanteita, jotka vaikuttavat sekä osallistujiin että yhteiskuntaan laajemminkin. Lisäksi tällaiset kokoontumiset tapahtuvat kylmän sään vuoksi usein sisätiloissa, joissa leviämisriski on huomattavasti suurempi.

Kuten ennenkin, päätökset on tehtävä koordinoidusti ja kohdennetusti. Irralliset toimenpiteet heikentävät yleistä pandemian vastaista toimintaa, mitätöivät saavutettua edistystä ja pitkittävät suurten tartuntamäärien esiintymistä kaikkine tunnettuine seurauksineen. Koordinointi EU:n tasolla ja naapurialueiden kanssa on välttämätön keino lieventää rajat ylittäviä ongelmia sekä ehkäistä tapausmäärien jatkuvaa kasvua ja kielteisten taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten jatkumista. Sen vuoksi myös EU:n naapurimaita, erityisesti EU:n terveysturvakomiteaan tarkkailijoina osallistuvia maita, pyydetään ottamaan nämä toimenpiteet huomioon omissa toimenpiteissään.

Tuoreimmat epidemiologiset luvut osoittavat, että lokakuussa käyttöön otetut covid-19-rajoitukset ovat alkaneet vähentää virustartuntoja. Lisäksi covid-19-rokotteiden valmistajat ovat alkaneet julkaista rokotteiden tehokkuudesta kertovia lupaavia tuloksia. Viime viikkoina Pfizer/BioNTech ja Moderna ovat ilmoittaneet mediassa, että rokotteiden teho on ensimmäisten tulosten perusteella noin 95 prosenttia ja sivuvaikutukset minimaalisia. Myös AstraZeneca on ilmoittanut, että sen rokote-ehdokkaan teho on keskimäärin 70 prosenttia. Nämä ja muut rokotteet käyvät nyt vaiheittain läpi Euroopan lääkeviraston tiukan arviointiprosessin sen varmistamiseksi, että ne ovat turvallisia ja tehokkaita. Jos riippumaton tieteellinen arviointi antaa positiivisen tuloksen, jo muutaman viikon päästä EU:ssa saatetaan myöntää ensimmäinen myyntilupa turvalliselle ja tehokkaalle covid-19-rokotteelle. EU on tehnyt ennakkohankintasopimuksia, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot ja niiden kansalaiset saavat rokotteita käyttöönsä.

Joka 17. sekunti EU:ssa kuolee joku covid-19:n vuoksi. On olennaisen tärkeää ehkäistä viruksen leviämistä ja välttää uudet kuolemantapaukset ja vakavat sairaudet. Tuleva lomakausi aiheuttaa erityisiä riskejä tässä epävakaassa tilanteessa, kun lämpötila laskee ja sosiaalinen kanssakäyminen lisääntyy. Edessä ovat toisenlaiset pyhät, joiden aikana yksilöllinen ja kollektiivinen vastuuntunto pelastaa ihmishenkiä. Tässä tiedonannossa annetaan jäsenvaltioille suosituksia, joiden tavoitteena on pitää covid-19-tapausten määrä pienenä ja estää se, että tähän mennessä kalliilla hinnalla saavutetut tulokset menevät hukkaan. Lisää suosituksia esitetään ensi vuoden alussa, jotta voidaan suunnitella kattava covid-19-torjuntakehys tähänastisten tietojen ja kokemusten sekä uusimpien saatavilla olevien tieteellisten ohjeiden pohjalta.

Vaikka matkustaminen sinänsä on riskitekijä, covid-19:n yleinen laaja leviäminen eri jäsenvaltioissa tarkoittaa sitä, että EU:n sisäiseen rajat ylittävään matkustamiseen ei liity tällä hetkellä merkittävää lisäriskiä. EU:n, ETA-maiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan vallitsevassa epidemiologisessa tilanteessa ECDC ja Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto (EASA) eivät suosittele saatavilla olevan näytön perusteella lentomatkustajien SARS-CoV-2-karanteenia ja/tai ‑testausta, kun matkustetaan alueille tai alueilta, joilla on samankaltainen epidemiologinen tilanne. Näin todetaan lentomatkustajien covid-19-testaamisesta ja ‑karanteenista 2. joulukuuta annetuissa ohjeissa. Tärkeää on parantaa lentomatkustajien tiedonkulkua: matkustajalomakkeita varten pitäisi esimerkiksi olla yksinkertaiset menettelyt ja lomakkeiden olisi mahdollisuuksien mukaan oltava sähköisessä muodossa, yhteisössä täytyisi olla tietosuojasääntöjen mukainen toimiva yhteys rajat ylittävän tietojenvaihdon ja jäljitysvalmiuksien välillä, ja ilmailun sidosryhmien, kansanterveysviranomaisten ja majoitusliikkeiden välistä viestintää olisi koordinoitava.

Tällä hetkellä suurin osa jäsenvaltioista kehottaa välttämään tarpeetonta matkustamista, ja useimmat jäsenvaltiot ovat asettaneet jäljitys- ja/tai karanteenivaatimuksia rajojen yli matkustaville henkilöille. Neuvosto antoi 13. lokakuuta suosituksen koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen. Suosituksen tavoitteena on välttää käytäntöjen hajanaisuus ja häiriöt sekä varmistaa avoimuus ja ennustettavuus kansalaisille ja yrityksille. Suosituksessa todetaan, että kaikkien vapaata liikkuvuutta rajoittavien toimenpiteiden, jotka toteutetaan kansanterveyden suojelemiseksi, täytyy olla oikeasuhteisia ja syrjimättömiä ja niistä on luovuttava heti kun epidemiologinen tilanne sen sallii. Suosituksen perusteella ECDC on julkaissut viikoittain liikennevalokartan, jonka perustana ovat sovitut kriteerit ja kynnysarvot.

Useimmat jäsenvaltiot ovat jo ottaneet käyttöön kansallisen kontaktien jäljitys- ja varoitussovelluksen, jolla täydennetään jäljittämistä koskevaan suositukseen ja unionin yhteiseen välineistöön perustuvia manuaalista kontaktien jäljittämistä koskevia toimenpiteitä, ja ovat nyt liittymässä eurooppalaiseen federoituun yhdyskäytäväpalvelimeen (European Federated Gateway Server, EFGS). Mitä enemmän ihmiset käyttävät tällaisia sovelluksia, sitä todennäköisemmin niiden käytöllä on positiivinen vaikutus viruksen torjuntaan. Mitä useampi jäsenvaltio siis ottaa sovelluksen käyttöön ja liittyy EFGS:ään, sitä tehokkaammin nämä teknologiat toimivat. On olennaisen tärkeää, että jäsenvaltioissa on tehokkaat taustajärjestelmät, jotka tukevat digitaalisen jäljityksen toteuttamista. Tärkeää on myös, että käytössä on mekanismeja, joiden avulla ihmiset saavat selkeää ja nopeaa tietoa siitä, mitä heidän on tehtävä. Kansalaisia kannustetaan lataamaan oman maansa kansallinen sovellus ja olemaan näin mukana pandemian kukistamisessa.

Lisäksi tehokas testaus vaikuttaa olennaisesti sisämarkkinoiden toiminnan sujuvuuteen, sillä se mahdollistaa kohdennetut eristys- tai karanteenitoimenpiteet. Testauksella ja kontaktien jäljittämisellä on keskeinen merkitys valvontastrategioissa etenkin, kun seurataan toimenpiteiden lieventämisen vaikutuksia. Kuten komissio tähdensi uusista covid-19-vastatoimista 28. lokakuuta antamassaan tiedonannossa, EU-maiden on toimittava ripeästi komission tukemina, jotta voidaan korjata nykyiset puutteet testaukseen pääsemisessä ja testausvalmiuksissa, poistaa testaustarvikkeiden puute ja lyhentää testauksen suoritusaikaa (testauspyynnön ja tuloksen välistä aikaa), koska nämä puutteet rajoittavat hillitsemistoimenpiteiden tehokasta täytäntöönpanoa ja nopeaa kontaktien jäljitystä.

JÄSENVALTIOILLE SUOSITELLUT TOIMET ·Kannustetaan henkilöitä, jotka aikovat matkustaa, ottamaan kausi-influenssarokote, jos sellainen on saatavilla. ·Tehostetaan tiedotuskampanjoita, joissa covid-19-oireisia henkilöitä kehotetaan painokkaasti luopumaan matkustamisesta. ·Julkisen liikenteen tarjoamia vaihtoehtoja ja kapasiteettia olisi mahdollisuuksien mukaan lisättävä tungoksen vähentämiseksi ja lähikontaktien välttämiseksi erityisesti sellaisina päivinä tai aikoina, joina ihmisiä odotetaan olevan runsaasti liikkeellä. Maskien käytön olisi oltava pakollista julkisessa liikenteessä, ja kaikissa liikennevälineissä pitäisi olla hyvä ilmanvaihto. ·Varmistetaan, että liikennealan, matkailualan ja muiden sellaisten alojen, joilla tapahtuu paljon ihmiskontakteja, työntekijöiden hyväksi toteutetaan tarvittavat tiedotus- ja suojatoimenpiteet heidän oman terveytensä ja turvallisuutensa varmistamiseksi. ·Varmistetaan, että jos matkustajilta vaaditaan karanteenia ja testausta (tilanteessa, jossa maa on saanut tartuntamäärät lähelle nollaa), nämä vaatimukset ovat oikeasuhteisia ja syrjimättömiä, niistä tiedotetaan selkeästi ja niitä on helppo noudattaa. Lisäksi arvioidaan, miten matkustajat voivat vapautua karanteenivaatimuksista ja muista rajoituksista testissä käymällä. ·Jos karanteenivaatimuksia asetetaan suuririskisiltä alueilta saapuville matkustajille, harkitaan vaaditun karanteeniajan lyhentämistä, jos PCR-testi on negatiivinen seitsemän päivän kuluttua saapumisesta. ·Varmistetaan, että matkustamisinfrastruktuuri, mukaan luettuina tarkastusasemat, valmistellaan, varustetaan ja miehitetään voimassa olevien hygieniaohjeiden mukaisesti siten, että matkustajiin kohdistuvat riskit minimoidaan lyhentämällä odotusaikoja ja vähentämällä tungoksia ja ruuhkia siinä määrin kuin mahdollista. ·Varmistetaan, että kansallisissa toimenpiteissä noudatetaan periaatteita ja mekanismeja, jotka esitetään neuvoston suosituksessa 2020/1475 koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen covid-19-pandemian johdosta. ·Liitytään EASAn kehittämälle tietojenvaihtoalustalle, jotta voidaan parantaa matkustajalomakkeisiin perustuvia kontaktien jäljitysvalmiuksia, ja tuetaan pyrkimyksiä ottaa käyttöön EU:n yhteinen sähköinen matkustajalomake.

5.Terveydenhuoltokapasiteetin ja -henkilöstön priorisointi

Useimmissa EU-maissa sairaalojen ja tehohoitoyksiköiden käyttöasteet ja uusien sairaalahoitoa tarvitsevien potilaiden määrät ovat yhä korkealla ja kasvavat edelleen. Sen vuoksi on äärimmäisen tärkeää panostaa jatkossakin terveydenhuoltokapasiteettiin ja ‑henkilöstöön ja asettaa ne etusijalle. Koska covid-19-tapaukset erittäin todennäköisesti lisääntyvät, jos toimenpiteitä lievennetään juhlapyhien yhteydessä, EU:n jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden terveydenhuoltojärjestelmät ovat valmiita huolehtimaan suuremmasta määrästä sairaalahoitoa vaativia potilaita. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, ettei välttämättömistä laitteista ja tarvikkeista tule pulaa. Lisäksi olisi huolehdittava terveydenhuoltohenkilöstön hyvinvoinnista, sillä järjestelmä on riippuvainen henkilöstöstä, joka joutuu toimimaan valtavan paineen alla.

Sairaaloiden lisäksi perusterveydenhuollon tarjoajat osallistuvat monin tavoin tartuntojen ja taudin seurausten estämiseen: ne huolehtivat potilaiden kiireellisyysjärjestykseen asettamisesta koordinoidulla ja avoimella tavalla, suorittavat testejä, tukevat karanteenitoimia ja antavat psykososiaalista tukea. Euroopassa eräät viranomaiset ovat perustaneet kuumeklinikoita perusterveydenhuollon yhteyteen. Yleislääkäreillä on yhä tärkeämpi rooli covid-19-taudin leviämisen estämisessä, koska he tekevät testejä ja jäljittävät kontakteja sekä tarjoavat covid-19-diagnoosin jälkeen tarvittavaa hoitoa ja täyttävät muun väestön hoitotarpeita. Kapasiteetin lisäämiseksi monet maat ovat perustaneet vaihtoehtoisia hoitopaikkoja käyttötarkoitukseltaan muutettuihin tiloihin tai perustaneet siirrettäviä kenttäsairaaloita sekä vastanneet kansalliseen kysyntään sosiaalisesti vastuullisella tavalla käyttämällä tähän tarkoitukseen sosiaalihuoltopalveluja sekä uudenlaisia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia.

Edelleenkin on ensiarvoisen tärkeää huolehtia koko terveydenhuoltohenkilöstön hyvinvoinnista. EU:n jäsenvaltioiden olisi taattava, että kaikilla terveydenhuollon työntekijöillä on käytettävissään riittävät henkilönsuojaimet ja että heille tarjotaan tukipalveluja, joilla voidaan lieventää kriisin aikaisen poikkeuksellisen stressin aiheuttamia mielenterveysvaikutuksia. On tärkeää varmistaa, että terveydenhuollon ammattihenkilöille tarjotaan ajoissa mielenterveyden tukipalveluja etenkin, kun on olemassa uutta näyttöä siitä, että terveyskriisin aiheuttamalla psyykkisellä uupumuksella voi olla pitkäaikaisia vaikutuksia hyvinvointiin. Esimerkiksi Italiassa maaliskuussa 2020 tehdyssä terveydenhuollon työntekijöitä koskevassa tutkimuksessa havaittiin, että stressin, ahdistuneisuuden, masennuksen ja unettomuuden oireet lisääntyivät erityisesti välitöntä potilastyötä tekevien työntekijöiden ja nuorten naisten keskuudessa. Espanjassa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin puolestaan, että 57 prosentilla terveystyöntekijöistä oli huhtikuussa 2020 traumaperäisen stressihäiriön oireita.

Samalla on kuitenkin erittäin tärkeää jatkaa myös muiden kuin covid-19:ään liittyvien terveydenhuoltopalvelujen tarjoamista. Nykyisellä pandemialla on ollut – ja on edelleenkin – merkittäviä vaikutuksia muiden sairauksien ja terveysongelmien, kuten syövän, diagnosointiin ja hoitoon. Merkittävien väestötartuntojen aikana on havaittu tilapäisiä häiriöitä perusterveydenhuollon ja muun kuin kiireellisen sairaanhoidon saatavuudessa. Esimerkkinä voidaan mainita, että monet maat, kuten Italia, ovat ilmoittaneet, että sairaaloihin on otettu huomattavasti vähemmän sydäninfarktipotilaita covid-19-pandemian aikana ja samalla kuolleisuus ja komplikaatiot ovat lisääntyneet. Ranskassa syöpädiagnoosien määrä oli huhtikuussa 2020 35–50 prosenttia pienempi kuin huhtikuussa 2019, ja Alankomaiden syöpärekisterin mukaan syöpädiagnoosien viikoittainen määrä on vähentynyt jopa 40 prosenttia. Näin on päässyt tapahtumaan, vaikka monet maat priorisoivat syövän, sydän- ja verisuonitautien ja diabeteksen hoitoa.

Verensiirtoihin tarvittavan veren saannin ja käytön osalta maiden olisi tutkimusten perusteella varauduttava siihen, että verenluovutukset vähenevät ja ydinhenkilöstöä menetetään sairauksien ja kansanterveydellisten rajoitusten vuoksi. Valmiussuunnitteluun sisältyy potilaiden priorisointia koskevia toimintaperiaatteita ennakoitujen puutteiden varalta.

Erityistä huolta aiheuttaa myös covid-19:stä johtuva sairaanhoidon viivästyminen tai saamatta jääminen, koska se saattaa lisätä hoidettavissa ja ehkäistävissä oleviin terveysongelmiin liittyvää sairastuvuus- ja kuolleisuusriskiä ja lisätä myös raportoituja ylimääräisiä kuolemia, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti covid-19:ään. Pandemian hallinta on äärimmäisen tärkeää, mutta sillä on myös merkittäviä pitkäaikaisia vaikutuksia ei-tarttuvia tauteja sairastaviin henkilöihin. Ei-tarttuvat taudit näyttävät pahentavan riskiä saada covid-19:n vakava muoto sekä kuolemanriskiä. Näitä tauteja sairastavilla henkilöillä, jotka saavat SARS-CoV-2-tartunnan ja selviävät siitä, tartunta voi myös vaikuttaa siihen, miten heidän tartuntaa edeltänyt yleisvointinsa kehittyy. Lisäksi turvavälivaatimukset ja karanteenirajoitukset vähentävät liikuntaa ja lisäävät muita epäterveellisiä elämäntapoja, mikä puolestaan lisää ei-tarttuvien tautien riskitekijöitä ja pahentaa kliinisiä oireita. Monissa maissa on tehty muutoksia tavanomaiseen potilashoitoon, esimerkiksi peruutettu kiireettömiä avohoidon vastaanottokäyntejä. Tällä on merkittäviä vaikutuksia ei-tarttuvien tautien hoitoon, uusien sairaustapausten diagnosointiin, lääkityksen noudattamiseen ja sairauksien etenemiseen.

Komissio tekee yhteistyötä lääkeyhtiöiden kanssa, jotta saataisiin käyttöön uusia hoitomuotoja (kuten vasta-aineita), joiden lain mukainen hyväksyntämenettely on käynnissä. Komissio huolehtii siitä, että tähän liittyvistä muutoksista tiedotetaan nopeasti jäsenvaltioille.

JÄSENVALTIOILLE SUOSITELLUT TOIMET ·Varmistetaan, että terveydenhuoltopalveluja vahvistetaan siltä varalta, että sairaalahoidon ja tehohoidon tarve kasvaa tulevien juhlapyhien vuoksi. Tämä toteutetaan esimerkiksi ottamalla käyttöön covid-19:ään liittyviä toiminnan jatkuvuussuunnitelmia ja pitämällä yllä puskurikapasiteettia, jolla varmistetaan, että terveydenhuollossa on riittävästi henkilöstöä, laitteita ja tarvikkeita. Samalla huolehditaan siitä, ettei henkilöstö joudu liian tiukoille. ·Toteutetaan toimia, joilla maksimoidaan perusterveydenhuollon saatavuus sairaaloihin kohdistuvan paineen lieventämiseksi, esimerkiksi laajennetaan sairaanhoitajien, farmaseuttien ja terveydenhoitajien tehtäväkenttää ja lisätään etäterveyspalvelujen käyttöä. Tavoitteena on pitää yllä myös muiden kuin covid-19-potilaiden hoidon jatkuvuutta. ·Huolehditaan siitä, että terveydenhuollon laitteita ja tarvikkeita on koko ajan riittävästi, ja hyödynnetään yhteishankintoja ja muuta taloudellista tukea, muun muassa komission käynnistämää koronavirusinvestointialoitetta. ·Maiden olisi kehitettävä terveydenhuoltojärjestelmiään varten integroituja strategioita, joilla varmistetaan, että myös muiden kuin covid-19:ään liittyvien sairauksien ja terveysongelmien hoitaminen jatkuu. ·Jatketaan investoimista uusien työntekijöiden kouluttamiseen muun muassa hyödyntämällä lääkäreiden eurooppalaista internetverkostoa ja kehittämällä koronaviruskoulutusmoduuleja terveydenhuollon ammattihenkilöille (myös virtuaaliakatemian kautta) yhteistyössä eurooppalaisten järjestöjen, kuten tehohoitolääketieteen eurooppalaisen järjestön kanssa. ·Kannustetaan ihmisiä käyttämään tarvitsemiaan terveydenhuoltopalveluja, myös sairaalapalveluja. ·Terveydenhuoltolaitosten olisi varmistettava, että korkeimman suojausluokan henkilönsuojaimia on saatavilla nyt ja tulevina kuukausina ja että niitä käytetään asianmukaisesti hoito- ja hoivatyöntekijöiden suojelemiseksi. ·Autetaan terveydenhuoltohenkilöstöä jaksamaan pandemian aiheuttaman kasvavan paineen alla (esimerkiksi ottamalla käyttöön maksuttomia tukipuhelin- ja vertaistukipalveluja ja antamalla tietoa siitä, miten hyvinvointia ja mielenterveyttä voidaan pitää yllä).

6.Pandemiaväsymyksen torjuminen

Kun covid-19-tartunnat lähtivät tänä syksynä uuteen kasvuun, eurooppalaisten oli jälleen alettava noudattamaan rajoituksia, joista he uskoivat jo päässeensä eroon. Maailman terveysjärjestö (WHO) arvioi, että noin 60 prosenttia Euroopan alueen maista kärsii nykyään pandemiaväsymyksestä. Ihmiset ovat väsyneitä varotoimiin, kuten fyysisen etäisyyden pitämiseen, vähentyneeseen sosiaaliseen kanssakäymiseen ja taloudellisiin rajoituksiin. Tämä vaikeuttaa välttämättömien rajoitusten käyttöönottoa ja luo otollisen maaperän pandemiaa koskevalle disinformaatiolle.

Pandemiaväsymys on odotettavissa oleva ja luonnollinen reaktio covid-19:n kaltaiseen pitkittyneeseen laajamittaiseen kansanterveyskriisiin. Sen vuoksi on tärkeää, että jäsenvaltiot tunnistavat tämän ongelman ja puuttuvat siihen. WHO:n Euroopan aluetoimisto on laatinut ohjeita, joilla tuetaan maita niiden laatiessa useita eri tekijöitä huomioon ottavia toimintasuunnitelmia siitä, miten ihmiset saadaan jatkossakin tukemaan varotoimia ja noudattamaan niitä.

Pandemiaväsymyksen lisäksi ei saisi aliarvioida covid-19:n vaikutuksia väestön mielenterveyteen. Väestön yleisesti tuntema huoli ja epävarmuus voivat ilmetä erityisen voimakkaina kaikkein heikoimmassa asemassa olevissa ryhmissä, kuten iäkkäiden tai perussairauksista kärsivien, yksin asuvien tai vammaisten henkilöiden keskuudessa. Hoito- ja hoiva-alan työntekijät ovat erityisen alttiissa asemassa, ja sen vuoksi olisi edistettävä parhaita käytäntöjä, joilla voidaan vähentää näihin ja muihin välitöntä asiakastyötä tekeviin työntekijöihin kohdistuvia vaikutuksia.

Tähän mennessä merkittävin psykologinen vaikutus on ollut stressin tai ahdistuksen lisääntyminen. Mutta kun otetaan käyttöön uusia toimenpiteitä, jotka merkitsevät kotona pysymistä, karanteenia tai pitkäaikaista ulkonaliikkumiskieltoa ja jotka vaikuttavat monien ihmisten tavanomaiseen toimintaan, rutiineihin tai toimeentuloon, myös yksinäisyys, masennus, alkoholin ja huumeiden väärinkäyttö sekä itsetuhoinen käytös, perheväkivalta ja itsemurhayritykset lisääntyvät. Jäsenvaltioiden olisi puututtava näihin ongelmiin ja varmistettava, että avun tarpeessa oleville tarjotaan riittäviä toimenpiteitä ja palveluja.

JÄSENVALTIOILLE SUOSITELLUT TOIMET ·Tiedotetaan ihmisille ja yhteisöille selkeästi uusista toimenpiteistä, niiden täytäntöönpanoperusteista sekä siitä, milloin ja miten ne voidaan poistaa. Mahdollisuuksien mukaan kytketään toimenpiteet tiettyihin tavoitteisiin, kuten tarttuvuuslukuun, jotta ne olisivat konkreettisia ja ymmärrettäviä. On olennaisen tärkeää, että kansalaiset hyväksyvät toimenpiteet ja noudattavat niitä. ·Varmistetaan, että avun tarpeessa olevien, myös välitöntä asiakastyötä tekevien työntekijöiden ja kriittisten työntekijöiden tai palveluntarjoajien saatavilla on mielenterveys- ja psykososiaalisia tukipalveluja (kuten maksuttomia tukipuhelinpalveluja), jotka ovat helposti käytettävissä. Tuetaan vammaisia henkilöitä ja heikossa asemassa olevia väestöryhmiä. ·Terveyspolitiikkafoorumi on tuonut yhteen sidosryhmiä kartoittamaan useita pandemian ensimmäisen aallon parhaita käytäntöjä, joita voitaisiin edistää komission tuella jäsenvaltioiden pyynnöstä.

7.Covid-19-rokotusstrategioiden merkitys

Eurooppa opettelee elämään pandemian kanssa. Tässä tilanteessa on olennaisen tärkeää kehittää turvallisia ja tehokkaita covid-19-rokotteita ja ottaa ne yleisesti käyttöön, sillä se on merkittävä osa kansanterveyskriisin ratkaisemista. Komissio ja EU-maat turvaavat 17. kesäkuuta hyväksytyn EU:n covid-19-rokotestrategian mukaisesti covid-19-rokotteiden tuotannon rokotevalmistajien kanssa tehdyillä ennakkohankintasopimuksilla. Euroopan lääkeviraston on arvioitava kaikki rokotteet huolellisesti normaalien turvallisuus- ja tehokkuusvaatimusten mukaisesti, minkä jälkeen niille tarvitaan vielä komission lupa.

Komissio on tähdentänyt, että turvallisia ja tehokkaita rokotteita on oltava saatavilla koko Euroopassa, mikä edellyttää sitä, että rokotusstrategioissa noudatetaan koordinoitua lähestymistapaa rokotteiden käyttöönottoon. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kuljetuspalvelut ja logistiikka, jotka tarvitaan turvallisia rokotetoimituksia varten, suunnitellaan asianmukaisesti. Komissio on tarvittaessa valmis tukemaan jäsenvaltioita rokotteiden käyttöönotossa unionin pelastuspalvelumekanismin ja muiden asiaankuuluvien järjestelmien välityksellä. Se esitteli 15. lokakuuta keskeiset tekijät, jotka jäsenvaltioiden on otettava huomioon omissa covid-19-rokotusstrategioissaan, jotta varmistetaan rokotusten suorittaminen asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti. Näitä tekijöitä ovat rokotuspalvelujen riittävä kapasiteetti, väestön mahdollisuus saada rokotteita helposti, kohtuuhintaan tai mieluiten maksutta, kuljetus- ja varastointikapasiteetti sekä kansalaisille suunnattu tiedotus covid-19-rokotteiden hyödyistä, riskeistä ja merkityksestä. Koska rokoteannoksia on alkuvaiheessa saatavilla rajallinen määrä, kunnes tuotantoa saadaan lisättyä, tiedonannossa annetaan myös esimerkkejä ensisijaisista ryhmistä, jotka olisi rokotettava ensimmäiseksi.