Euroopan yhteisöjen tilinpäätös — Varainhoitovuosi 2001 (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella N:o 762/2001) — Nide IV — Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös



Virallinen lehti nro C 296 , 28/11/2002 s. 0001 - 0094



Euroopan yhteisöjen tilinpäätös Varainhoitovuosi 2001 (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella N:o 762/2001) Nide IV Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös (2002/C 296/01) SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> EUROOPAN YHTEISÖJEN TILINPIDON KEHITYS Julkisen talouden tilinpidossa on laajennettu merkittävästi sen tavoitteita tietojärjestelmänä: siinä on edetty talousarvion toteuttamistietojen kirjaamisesta kohti dynaamisempaa ja kokonaisvaltaisempaa tietojen hallintaa, joka tuo esiin talousarvion toteuttamisen vaikutukset talouteen, rahoitukseen ja varallisuuteen. Viime vuosina on ilmennyt tarve kehittää Euroopan yhteisöjen tilinpitoa yksinomaan talousarvion tulo- ja menotapahtumia koskevia operaatioita kuvaavasta kassaperusteisesta kirjanpitojärjestelmästä suoriteperusteiseksi järjestelmäksi(1), jonka tavoitteena on antaa täydellisempi kuva yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta niin, että siitä käyvät ilmi kaikki yhteisöjen varat, saamiset ja velat sekä varainhoitovuoden kulut ja tuotot. Niinpä komissio on alkanut asteittain noudattaa jo useissa maissa omaksuttua ja kansainvälisten tahojen (IFAC(2), OECD) tukemaa kehitystä voimatta kuitenkaan vielä soveltaa vastaavia tilinpäätössuosituksia. Komissio kuitenkin korostaa, että se on jo viime vuosina muuttanut tilinpäätöstensä esitystapaa suoriteperusteisen kirjanpidon suuntaan. Tätä nykyä kaikki tiedot eivät kuitenkaan ole vielä integroidun kirjanpitojärjestelmän piirissä, vaan kirjanpitoyksiköt joutuvat käyttämään komission eri pääosastojen kirjanpitojärjestelmän ulkopuolella tuotettuja tietoja täydentääkseen tilinpäätöstä ja laatiakseen taseeseen liitteitä. Tilinpäätöstiedot saattavat olla tämän vuoksi puutteellisia. Vuosina 2000 ja 2001 on nähty paljon vaivaa käyttöomaisuutta, omaisuusluetteloa, rahoituksenvälittäjien luetteloa, saamisten arvostusta ja virkamiesten eläkeoikeuksia koskevien tietojen laadun parantamiseksi. Tämän lisäksi komission on kehitettävä monivuotinen toimintasuunnitelma tilinpäätöstietojen laadukkuuden varmistamiseksi ja aiempaa tehokkaampien kirjanpidon hallinnointi- ja valvontamenetelmien kehittämiseksi. Uudistukset voidaan kiteyttää seuraavasti: 1. Raportoidaan jatkuvasti talousarvion kassaperusteisesta toteuttamisesta (kassaanmaksujen ja kassastamaksujen perusteella) ja siirrytään yhden varainhoitovuoden kerrallaan kattavaan liikekirjanpitoon. Tätä kaksitahoista järjestelmää käytetään myös useissa jäsenvaltioissa. 2. Integroitu kirjanpito: talousarviokirjanpidon monipuolistumisen myötä tapahtumat voidaan viedä kirjanpitoon asianmukaisella tavalla. Näin tietoja tilinpäätökseen ei jouduta enää keräämään kirjanpidon ulkopuolelta. 3. Liikekirjanpidon kehittäminen vähitellen kassaperusteisesta suoriteperusteiseksi ja aiempaa enemmän todellisuutta vastaavaksi. 4. Konsolidointiprosessin määritteleminen; konsolidointiprosessia muutetaan kansainvälisten standardien mukaisesti. 5. Euroopan yhteisöjen tilinpäätöstä on pääosin muutettava, jotta se vastaisi kansainvälisiä standardeja. Tilinpäätöksen on oltava kirjanpitojärjestelmän tuote. Sen tavoitteena on antaa luotettava kuva varoista ja veloista, taloudellisesta asemasta, talousarvion toteuttamisesta, asianomaisen yksikön tuloksista sekä tietyn vuoden rahavirrasta. Uusia periaatteita aletaan soveltaa vähitellen ja tulokset alkavat näkyä asteittain varainhoitovuosien tilinpäätöksissä. TILINPÄÄTÖKSEN RAKENNE 1. Yhteisöjen konsolidoitu tilinpäätös laaditaan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 78, 80 ja 81 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella N:o 762/2001. Euroopan komissio laatii tilinpäätöksen vuosittain. Tilinpäätöksessä esitetään kaikkien Euroopan unionin toimielinten talousarvio- ja kirjanpitotiedot. 2. Yhteisöjen vuotuinen tilinpäätös esitetään neljänä niteenä seuraavasti: Nide I - Komissio - Selvitys varainhoidosta Nide II - Osa I: Komissio - Talousarvion toteuttamisselvitys - Osa II: Komissio ja Euratomin hankintakeskus - Tilinpäätös Nide III - Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisöjen tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja oikeusasiamies Nide IV - Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös. I LUKU KONSOLIDOITU SELVITYS EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA TALOUSARVION TOTEUTUMA 2001 Euroopan yhteisöjen talousarvion toteutuma esitetään konsolidoidun taseen vastattavien kohdassa I.A.1. >TAULUKON PAIKKA> KONSOLIDOITU YHTEENVETO YLEISEN TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMISESTA VARAINHOITOVUONNA 2001 >TAULUKON PAIKKA> OSASTON 1 ERITTELY: OMAT VARAT >TAULUKON PAIKKA> OSASTON 3 ERITTELY: KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT YLIJÄÄMÄT >TAULUKON PAIKKA> KONSOLIDOITU YHTEENVETO MENOJEN TOTEUTUMISESTA TALOUSARVIOSSA >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> KONSOLIDOITU YHTEENVETO MAKSATTAMATTA OLEVISTA SITOUMUKSISTA (RAL) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 1 TALOUSARVION TOTEUTUMISEN VERTAILU, VARAINHOITOVUODET 2001 JA 2000 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 TALOUSARVION TOTEUTUMINEN MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOINA: TOIMIELINKOHTAINEN JAOTTELU >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN MUODOSTUMINEN JA MUUTOKSET >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4 VARAINHOITOVUODEN MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 5 VARAINHOITOVUODEN MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 6 JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT SITOUMUKSET: MAKSATTAMATTA 31.12.2001 >TAULUKON PAIKKA> Huomautus: Taulukoissa 6-8 ei näy kookoomatileillä olevia maksattamattomia sitoumuksia. Maksattamattomaan määrään on siis lisättävä 18,4 milj. euroa, jotta kokonaismääräksi saadaan 86763,27 milj. euroa. Taulukko 7 VARAINHOITOVUONNA 2001 MAKSATETTAVAT JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT SITOUMUKSET >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 8 VARAINHOITOVUODEN 2001 AIKANA MAKSATETUT JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT SITOUMUKSET >TAULUKON PAIKKA> II LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN KONSOLIDOITU TASE VASTAAVAA >TAULUKON PAIKKA> VASTATTAVAA >TAULUKON PAIKKA> III LUKU (1) "Accrual accounting" eli suoriteperusteinen kirjanpito. (2) Tilintarkastajien kansainvälisen yhteistyöjärjestön (International Federation of Accountants) IFAC:n tarkoituksena on laatia valtioita varten kansainväliset standardit, jotka perustuvat suoraan yrityskirjanpidon käytäntöihin. LIITE 1 TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET JA KIRJANPIDOSSA NOUDATETTAVAT SÄÄNNÖKSET JA MENETELMÄT TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET 1. Tilinpäätösten tavoitteena on oltava esittää organisaatioiden toimintojen luonne ja osa-alueet, selvittää miten toiminnot on rahoitettu ja antaa lopullisia tietoja toimien toteuttamisesta. Euroopan komissio laatii vuosittain konsolidoidun tilinpäätöksensä juuri näiden tavoitteiden mukaisesti. Rahoitustoimenpiteiden toteutus varainhoitovuoden aikana esitetään niteessä I ("Selvitys varainhoidosta"). Sen lisäksi, että tilinpäätöksessä on esitettävä edellä mainitut tiedot oikean ja riittävän kuvan antamiseksi, se on myös laadittava selkeään ja ymmärrettävään muotoon, siinä esitettävien tietojen on oltava asiaankuuluvia ja eri varainhoitovuosien tietojen on oltava vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. 2. Euroopan unionin toimielinten kirjanpito jakautuu liikekirjanpitoon ja talousarviokirjanpitoon. Tilinpäätös laaditaan kalenterivuosittain euroina. 2.1 Talousarvion toteutumista voidaan seurata yksityiskohtaisesti talousarviokirjanpidon ansiosta. Talousarviokirjanpito pohjautuu mukautetun kassaperusteisen kirjanpidon periaatteeseen(1). 2.2 Liikekirjanpidossa esitetään kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot. Tarkoituksena on antaa kokonaiskuva varoista ja veloista laatimalla kuluneen vuoden joulukuun 31. päivän tietoihin perustuva tase. Liikekirjanpidossa noudatetaan muun muassa seuraavia periaatteita: - toimintojen jatkuvuuden periaate, - olennaisuuden ja tietojen yhteenkokoamisen periaate, - sisältöpainotteisuuden periaate, - periaate, jonka mukaan vastaavat ja vastattavat ilmoitetaan bruttomäärinä. Tilinpäätöksessä noudatetaan osittain varovaisuusperiaatetta ja suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta, esimerkiksi tekemällä saamisiin arvonalennuksia, tekemällä poistoja ja tiettyjä varauksia sekä viemällä seuraavalle vuodelle siirretyt maksumäärärahat kirjanpitoon varainhoitovuoden kuluina ja velkoina. KIRJANPIDOSSA NOUDATETTAVAT SÄÄNNÖKSET JA MENETELMÄT 1. Lainsäädäntö Kirjanpito laaditaan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella N:o 762/2001, ja tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä joulukuuta 1993 annetun komission asetuksen N:o 3418/93 mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21 päivänä elokuuta 2001 annetulla asetuksella N:o 1687/2001. Kaikissa konsolidointiprosessiin nykyään osallistuvissa Euroopan unionin toimielimissä (Euroopan komissio, Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisöjen tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja oikeusasiamies) noudatetaan samoja arvostussääntöjä ja kirjanpitomenetelmiä. Näin taataan tilinpäätösten yhdenmukaisuus ja tietojen johdonmukaisuus. 2. Valuuttojen muuntaminen euroiksi 2.1 Kirjanpito laaditaan euroina. 2.2 Taseen laatimiseen käytetään 28. joulukuuta 2001 voimassa olleita euron muuntokursseja seuraavia poikkeuksia lukuun ottamatta: - aineelliset ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan niiden hankintahetkellä voimassa olleiden kurssien mukaisena euromääräisenä arvona ilmaistuun ostohintaan, - osa seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettävistä määrärahoista on kansallisten valuuttojen määräisiä maksusitoumuksia, jotka muunnetaan euroiksi käyttämällä joulukuun kuukausittaisia kirjanpidollisia kursseja. Niiden euroina ilmaistua kokonaisarvoa ei voida muuttaa jälkikäteen, - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksetut ennakot muunnetaan käyttämällä niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10. päivänä voimassa ollutta kurssia, - siirtyvien erien arvoa määriteltäessä käytetään kirjaushetken muuntokurssia, - >TAULUKON PAIKKA> 2.3 Muiden kuin edellä mainittujen valuuttamääräisten erien arvo korjataan tilinpäätöshetkellä tilinpäätöspäivän euron kurssin mukaisesti. Korjauksen määrä käsitellään seuraavasti: - Käteisvarat: käteisvaroihin liittyvät positiivisten ja negatiivisten muuntoerojen vastaerät viedään tulostilille. - Muut kuin käteisvaroihin kuuluvat valuuttamääräiset erät: kun valuuttamääräisten saamisten ja velkojen negatiiviset muuntoerot ovat suuremmat kuin kyseisen valuutan määräisten saamisten ja velkojen positiiviset muuntoerot, ylijäämä viedään tulostilille. Muuten ylijäämä viedään vastattavaa-puolen kohtaan "siirtovelat". - Euroalueeseen kuuluvien valuuttojen muuntamisen yhteydessä suoritettavan uudelleenarvostuksen tulos on viety tulostilille. Näiden muunnettujen määrien arvoa ei voida enää määrittää uudelleen seuraavina vuosina. 3. Tulot 3.1 Omat varat ja rahoitusosuudet viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Arvonlisäverosta saatavien omien varojen, jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvien omien varojen sekä budjetoitujen rahoitusosuuksien ja toisaalta maksettavaksi tulevan määrän välinen erotus lasketaan viimeistään seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 1. päivänä; erotus otetaan kyseisen varainhoitovuoden korjaavaan talousarvioon. 3.2 Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana toteutuneiden määrien perusteella. 4. Menot 4.1 Varainhoitovuoden talousarvion tulosta laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt saman varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat. 4.2 Varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan varainhoidon valvojan viimeistään 31. joulukuuta hyväksymät ja tilinpitäjän viimeistään seuraavan vuoden tammikuun 15. päivänä suorittamat maksut. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16.10.2000-15.10.2001, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään 31. tammikuuta 2002. 5. Varainhoitovuoden taloudellinen tulos Taloudellinen tulos koostuu talousarvion toteutumasta ja oikaisuista. 5.1 Varainhoitovuoden talousarvion toteutuma Varainhoitovuoden talousarvion toteutuma sisältää kaksi osaa: Euroopan yhteisöjen toteutuman ja ETAan kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuman. Se muodostuu seuraavien osien erotuksesta: - varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja - varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat(2). Tämän erotuksen määrään vaikuttavat: - edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruuttamisesta peräisin oleva nettomäärä ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen ylitykset, jotka johtuvat euron kurssimuutoksista, ja - varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot. Talousarvion toteutuma maksetaan seuraavana vuonna takaisin jäsenvaltioille. 5.2 Oikaisut Kirjanpito on vuoden aikana kassaperusteista. Oikaisuja joudutaan tekemään, jotta tase antaisi luotettavan kuvan varoista ja veloista, taloudellisesta asemasta ja tuloksesta. Oikaisujen ansiosta vuotuinen tilinpäätös voidaan esittää mukautetun suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteen mukaisesti (modified accrual accounting) mukautetun kassaperusteisen talousarviokirjanpidon pohjalta. 5.3 Lainananto- ja lainanottotoiminnan tulokset 6. Arvostussäännöt Jollei taseen liitetiedoissa toisin ilmoiteta, eri tase-erät arvostetaan seuraavasti: 6.1 Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan alkuperäiseen arvoonsa, joka muunnetaan euroiksi hyödykkeiden hankintahetken kurssin mukaisesti. Näistä hyödykkeistä (maa-alueet pois luettuina) tehdään poistoja tasapoistomenetelmän mukaisesti ja täysien kalenterivuosien perusteella (komission asetus (EY) N:o 2909/2000, annettu 29 päivänä joulukuuta 2000, Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta, IV osasto, 4 luku). 6.2 Varastot arvostetaan viimeiseen hankintahintaan. Valuuttamääräiset hinnat muunnetaan euroiksi. 6.3 Sijoitukset arvostetaan hankintahintaan. Valuuttamääräiset sijoitukset muunnetaan euroiksi tilinpäätöspäivänä voimassa olleen kurssin mukaisesti. Jos on odotettavissa tappioita, tehdään varovaisuusperiaatteen mukaisesti arvonalennus. 6.4 Saamiset kirjataan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi tilinpäätöspäivän kurssin mukaisesti. Tästä ovat poikkeuksena kiinteän kurssin mukaan lasketut saamiset. Perimättä olevat saamiset kirjataan niiden arvioituun perintäarvoon. Perintäkelvottomiksi arvioituihin määriin tehdään arvonalennus, jossa huomioidaan niihin liittyvät riskit ja oikeudellisten menettelyjen tulokset. Arvonalennuksia on kahdenlaisia: - erityinen arvonalennus, jota sovelletaan, kun jokin tietty määrä arvioidaan perintäkelvottomaksi mahdollisen oikeudellisen menettelyn kehityksestä riippumatta (perimättä jäämisen riskiä tarkastellaan siten jokaisen saatavan osalta erikseen), - kiinteä arvonalennus, jota sovelletaan, kun perimättä jääviä saamisia ei ole vielä määritetty. 6.5 Rahastosijoitukset ja käteisvarat arvostetaan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi tilinpäätöspäivän kurssin mukaisesti. Jos odotettavissa on tappioita, tehdään varovaisuusperiaatteen mukaisesti arvonalennus. 6.6 Velat arvostetaan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi joulukuun tilinpäätöspäivän kurssin mukaisesti, jos velat ovat valuuttamääräisiä. 7. Etumaksut ja ennakkomaksut Toimintamenoihin liittyvät etumaksut luetaan varainhoitovuoden budjettimenoiksi eikä niitä esitetä konsolidoidun taseen vastaavissa. Sellaiset julkisille ja yksityisille rahoituksenvälittäjille suoritettavat ennakkomaksut, joita ei ole toimitettu lopullisille tuensaajille 31. joulukuuta 2001 mennessä ja jotka luetaan varainhoitovuoden budjettimenoiksi, esitetään taseen vastaavaa-puolen lyhytaikaisissa saamisissa. 8. Efta-maiden osuus vuoden 2001 yleisestä talousarviosta Tiedot määrärahoista, jotka koskevat Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden osuutta yhteisön talousarviosta, esitetään tämän niteen taulukoissa. 9. Konsolidointi Konsolidoitu tilinpäätös käsittää Euroopan parlamentin, neuvoston, komission (sekä virallisten julkaisujen toimiston ja yhteisen tutkimuskeskuksen), yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja oikeusasiamiehen tilinpäätökset. Konsolidoinnissa käytetään täyden konsolidoinnin menetelmää. (1) Muun muassa seuraavalle vuodelle siirretyt määrärahat erottavat sen kassaperusteisesta kirjanpidosta. (2) ETA:n Efta-valtioiden osalta tietyltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä saadaan tietoon vasta tilinpäätöksen jälkeen. Siksi tulosta laskettaessa otetaan huomioon myös edelliseltä varainhoitovuodelta tehdyt määrärahasiirrot. LIITE 2 TALOUSARVION TOTEUTTAMISSELVITYKSEN LIITETIEDOT YLEINEN TALOUSARVIO JA MÄÄRÄRAHALAJIT Yleinen talousarvio on Euroopan yhteisöjen rahoituspolitiikan tärkein väline. Se on asiakirja, jossa säädetään ja hyväksytään vuosittain Euroopan yhteisöjen tulot ja menot. Talousarviomenettely vahvistetaan EY:n perustamissopimuksen 272 artiklassa, jossa määrätään menettelyn eri vaiheiden järjestys sekä määräajat, joita budjettivallan kahden käyttäjän (EU:n neuvoston ja Euroopan parlamentin) on ehdottomasti noudatettava. Komissio laatii joka vuosi arvion EU:n kaikkien toimielinten seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle alustavan talousarvioesityksen. Neuvosto laatii alustavan talousarvioesityksen pohjalta talousarvioesityksen, josta se käy neuvotteluja parlamentin kanssa. Parlamentin puhemies toteaa talousarvion vahvistetuksi, minkä jälkeen sitä voidaan ryhtyä toteuttamaan. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä. 1. TALOUSARVIOPERIAATTEET Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa noudatetaan useita perusperiaatteita: - Yhtenäisyys: kaikki Euroopan yhteisöjen tulot ja menot on koottava yhteen budjettiasiakirjaan. - Yleiskatteisuus: tähän periaatteeseen kuuluu kaksi sääntöä: - korvamerkitsemiskielto, jonka mukaan talousarvion tuloja ei voida kohdistaa tiettyihin menoeriin (tulojen kokonaismäärällä on katettava kaikki menot), ja - bruttoperiaate, jonka mukaan kaikki tulot ja menot on otettava talousarvioon täysimääräisinä vähentämättä niitä toisistaan. - Vuotuisuus: talousarvioon otetut määrärahat vahvistetaan yhden varainhoitovuoden ajaksi, ja ne on siis käytettävä kyseisen varainhoitovuoden aikana. - Tasapaino: talousarviossa on yhtä paljon tuloja ja menoja (tuloarviot kattavat maksumäärärahat). - Erittely: kaikilla määrärahoilla on oltava tietty tarkoitus ja ne on sidottava käyttötarkoitukseensa. 2. TALOUSARVION RAKENNE Talousarvioon kuuluu: a) yleinen tulotaulukko ja b) kunkin toimielimen pääluokat, jotka on jaoteltu tulo- ja menotaulukoihin: pääluokka I: parlamentti; pääluokka II: neuvosto; pääluokka III: komissio; pääluokka IV: yhteisöjen tuomioistuin; pääluokka V: tilintarkastustuomioistuin; pääluokka VI: talous- ja sosiaalikomitea; pääluokka VII: alueiden komitea; pääluokka VIII: oikeusasiamies. Kunkin toimielimen tulot ja menot luokitellaan niiden laadun tai käyttötarkoituksen mukaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin. 3. TALOUSARVIOMÄÄRÄRAHOJEN LAJIT Ainoastaan komission talousarvioon sisältyy sekä hallintomäärärahoja (joita vielä nykyään kutsutaan hallinnosta johtuviksi määrärahoiksi) että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallinnosta johtuvia määrärahoja. Talousarvion määrärahat voidaan jakaa jaksottamattomiksi määrärahoiksi ja jaksotetuiksi määrärahoiksi. Jaksottamattomat määrärahat on tarkoitettu kattamaan yksivuotisia toimintoja (joissa noudatetaan talousarvion vuotuisperiaatetta). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön talousarvion vuotuisperiaatteen noudattamiseksi mutta myös periaatteen sovittamiseksi tarpeeseen rahoittaa monivuotisia toimintoja. Jaksotetuilla määrärahoilla katetaan kaikki yhtä varainhoitovuotta kauemmin kestäviin toimiin perustuvista oikeudellisista velvoitteista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. a) Jaksottamattomia määrärahoja ovat: - kaikki hallintomäärärahat (komission pääluokan A osa ja kaikkien muiden toimielinten pääluokat), - EMOTR:n tukiosaston vuotuiset määrärahat ja - eräät teknisluonteiset määrärahat (takaisinmaksut, lainoihin liittyvien takausten maksaminen jne.). Jaksottamattomissa määrärahoissa on yhtä paljon maksusitoumus- ja maksumäärärahoja. b) Jaksotetut määrärahat on tarkoitettu kattamaan monivuotisia toimintoja. Tähän luokkaan luetaan komission pääluokan B osaan kuuluvat määrärahat (EMOTR pois luettuna). Jaksotetut määrärahat jakautuvat maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin: - Maksusitoumusmäärärahoilla: katetaan kaikki yhtä varainhoitovuotta kauemmin kestäviin toimiin perustuvista oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset(1). - Maksumäärärahoilla: katetaan menot, jotka johtuvat tietyn varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä(2). 4. TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN Varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: "Komissio toteuttaa talousarviota tämän asetuksen mukaisesti, omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa." Artiklan 2 kohdassa todetaan, että komissio tunnustaa muiden toimielinten toimivallan toteuttaa niitä koskevia talousarvion pääluokkia. 4.1 Tulojen toteutuminen talousarviossa: Talousarvion tuloarvioihin voidaan tehdä muutoksia korjaavilla ja täydentävillä talousarvioilla, joilla alkuperäisen talousarvion arviot mukautetaan talousarvion toteuttamisen aikana todettuun omien varojen lisääntymiseen tai vähentymiseen. Talousarvion tuloilla katetaan maksumäärärahat. Talousarvion tulopuoli muodostuu vahvistetuista saamisista, niiden perusteella saaduista tuloista ja perimättä olevasta määrästä. Varainhoitovuoden todelliset tulot muodostuvat saman vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista ja tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina perimättä jääneistä saamisista. 4.2 Menojen toteutuminen talousarviossa: Tulojen tavoin myös menoista laaditaan arvioita alkuperäiseen talousarvioon. Menopuolella talousarviota toteutetaan varainhoitovuoden aikana muuttamalla, käyttämällä, siirtämällä seuraavalle vuodelle ja peruuttamalla maksusitoumuksiin käytettäviä määrärahoja(3) ja maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja(4). 4.2.1 Käytettävissä olevien määrärahojen muodostuminen: - Lopulliset talousarviomäärärahat: alkuperäinen talousarvio + korjaava ja täydentävä talousarvio + määrärahasiirrot; - Varainhoitovuoden määrärahat: lopulliset määrärahat + ylimääräiset tulot (ulkopuolisten rahoitusosuudet); - Lisämäärärahat: ylimääräiset tulot (ulkopuolisten rahoitusosuudet) + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat + muut määrärahat (uudelleen käytettävät määrärahat + maksusitoumusten purkautumisen jälkeen uudelleen käyttöön saadut maksusitoumusmäärärahat + ennakkomaksujen palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saadut määrärahat); - Määrärahojen sallittu enimmäismäärä: lopulliset talousarviomäärärahat + lisämäärärahat; - Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat: vuotuisperiaate edellyttää, että määrärahat on yleensä käytettävä ennen varainhoitovuoden loppua. Näin ollen käyttämättä jääneet määrärahat peruutetaan ellei niitä siirretä seuraavalle varainhoitovuodelle erittäin tiukkojen kriteerien perusteella. 4.2.2 Määrärahojen käyttö: - Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat: lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana tehtäviin maksusitoumuksiin. - Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat: lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana suoritettaviin maksuihin. 4.2.3 Määrärahojen siirtäminen seuraavalle varainhoitovuodelle: - Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat: sitomatta jääneet varainhoitovuoden määrärahat voidaan siirtää seuraavalle vuodelle joko suoraan (ilman eri toimenpiteitä) tai budjettivallan käyttäjän luvalla (erillisin toimenpitein). Jaksotettujen määrärahojen siirtämiseen on saatava komission lupa, ja siirrosta on ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle. - Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat: - Jaksottamattomat määrärahat: siirto tehdään yleensä ilman eri toimenpiteitä silloin kun on kyse maksattamatta olevasta maksusitoumuksesta; muissa tapauksissa siirtoon on saatava ennakolta budjettivallan käyttäjän lupa. - Jaksotetut määrärahat: käyttämättä jääneet maksumäärärahat yleensä peruutetaan; ne voidaan kuitenkin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle komission päätöksellä, jos seuraavan varainhoitovuoden maksumäärärahat eivät riitä aiempien maksusitoumusten tai siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin liittyvien maksusitoumusten maksattamiseen. 4.2.4 Määrärahojen peruuttaminen Jäljelle jäävät määrärahat (eli käyttämättä jääneet maksusitoumuksiin ja maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, joita ei ole siirretty seuraavalle vuodelle) peruutetaan varainhoitovuoden lopussa. 5. MAKSATTAMATTA OLEVAT SITOUMUKSET (RAL) Jaksotettujen määrärahojen käyttöönotto on aiheuttanut eroja maksusitoumusten ja maksusuoritusten välille. Tämä ero johtuu maksattamatta olevista sitoumuksista. Maksattamatta olevia sitoumuksia aiheutuu siitä, että maksusitoumukset määrätään maksatukseen yleensä vasta pitkän ajan kuluttua sitoumuksen tekemisestä. RAHOITUSNÄKYMÄT Vuosi 2001 on toinen varainhoitovuosi, jolloin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6. toukokuuta 1999 sopimia vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymiä. Rahoitusnäkymät laadittiin Berliinissä 24.-25. maaliskuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella, ja niiden tavoitteena on budjettikurin tiukentaminen ja talousarviomenettelyn parantaminen. Tehdessään kyseisen sopimuksen nämä toimielimet sopivat etukäteen tulevan kauden talousarviota koskevista ensisijaisista tavoitteista, joihin sisältyy rahoitusnäkymien muodossa esitetyn yhteisön menokehyksen käyttöönottaminen. Rahoitusnäkymissä esitetään yhteisön ennakoitavissa olevien menojen enimmäismäärä ja niiden muodostuminen. Rahoitusnäkymät vahvistettiin alun perin vuoden 1999 kiinteinä hintoina. Sopimuksen 15 kohdan mukaan komission on tehtävä rahoitusnäkymien tekninen mukautus joka vuosi Euroopan unionin bruttokansantulon (BKTL) ja hintojen muutoksen mukaisesti. On kuitenkin sovittu, että maatalouden ja rakennerahastojen osalta käytetään kahden prosentin vuosideflaattoria. Seuraavassa taulukossa esitetään vuoden 2001 hintoihin mukautetut rahoitusnäkymät. Kaikkien maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen enimmäismäärä vuonna 2001 on 97189 miljoonaa euroa eli 1,19 prosenttia BKTL:sta. Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen osalta vastaava enimmäismäärä on 94730 miljoonaa euroa eli noin 1,11 prosenttia BKTL:sta. Maksumäärärahojen enimmäismäärän ja omien varojen enimmäismäärän välille jää tämän mukautuksen ansiosta tämänhetkisten talousennusteiden perusteella 13643 miljoonan euron (0,16 prosenttia BKTL:sta) liikkumavara. Varainhoitovuoden 2000 osalta liikkumavaran määrä on saatettu ajan tasalle vuoden 2001 tekniseen mukautukseen nähden ottamalla huomioon viimeisimmät vuoden 2000 BKTL:a koskevat ennusteet. Näin voidaan suorittaa useiden vuosien ajanjakson kattavia vertailuja. Sen sijaan maksusitoumusten ja maksujen enimmäismäärät säilyvät tuolloin suoritetun mukautuksen jälkeisellä tasolla. Taulukon toisessa osassa esitetään alustavasti 21:tä jäsenvaltiota koskeva vuoden 2001 hintoihin mukautettu rahoituskehys. Siinä yhteenlaskettuun bruttokansantuloon sisällytetään viimeisimmät käytettävissä olevat ennusteet kuuden unioniin ensin liittyvän maan (Kypros, Puola, Slovenia, Tsekin tasavalta, Unkari ja Viro) bruttokansantulosta. Näiden maiden yhteenlaskettu bruttokansantulo vuonna 2001 on noin 315 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA> RAKENNERAHASTOT: UUSI OHJELMAKAUSI 2000-2006 Euroopan yhteisön rakennerahastot ovat EAKR, ESR, EMOTR:n ohjausosasto ja KOR(6). Rakennerahastot kuuluvat rahoitusnäkymien otsakkeeseen 2 (rakennetoimet), johon kuuluu myös koheesiorahasto. Talousarviossa rakennerahastot ovat osastossa B2-1. Nykyinen ohjelmakausi perustuu rakennerahastosäädöksiin, joiden tärkeimpiä piirteitä käsitellään seuraavassa. 1. RAKENNERAHASTOJEN TAVOITTEET Rakennerahastot ovat EU:n tärkein keino lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Rakennerahastomäärärahoilla on kolme tavoitetta: Tavoite 1: Vähemmän kehittyneiden alueiden kehittäminen ja rakennesopeutus Tavoite 2: Taloudelliset ja sosiaaliset uudistukset rakenteellisista ongelmista kärsivillä alueilla Tavoite 3: Koulutus- ja työllisyyspolitiikkojen ja -järjestelmien mukauttaminen ja nykyaikaistaminen. Kalatalouden rakenteita tuetaan erityisrahastosta muilla kuin tavoitteen 1 kohdealueilla. Maaseudun kehittämistoimia toteutetaan kaikkialla EU:ssa. Niitä rahoitetaan joko rakennerahastovaroin tai yhteisen maatalouspolitiikan määrärahoista. Yhteisön omat aloitteet: a) Interreg: Valtioiden ja alueiden rajat ylittävä yhteistyö koko EU:n sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi b) Urban: Kriisikaupunkien ja -lähiöiden taloudellinen ja sosiaalinen elvyttäminen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi c) Leader: Maaseudun kehittäminen d) Equal: Valtioiden välinen yhteistyö, jonka tarkoituksena on edistää uusia keinoja torjua kaikenlaista työmarkkinoilla esiintyvää syrjintää ja eriarvoisuutta. 2. RAHOITUSNÄKYMÄT JA OHJELMASUUNNITTELU Vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymissä vahvistetaan kaikkien rakennerahastojen vuosittainen kokonaisrahoitus. Rahamäärät on ilmaistu vuoden 1999 kiinteinä hintoina, joten niihin tehdään vuosittain 2 prosentin indeksikorotus (vuonna 2003 tehdään tarvittaessa vuosia 2004-2006 koskeva tekninen tarkistus) Euroopan yhteisön inflaatiovauhdin muutosten huomioimiseksi. Ohjelmakauden alkuperäisessä suunnitelmassa on noudatettu rahoitusnäkymissä vahvistettua rakennerahastojen vuosittaista kokonaisrahoitusta ja alun perin vahvistettujen ohjelma-asiakirjojen rahoitussuunnitelmia. 3. MÄÄRÄRAHOJEN SITOMIS- JA MAKSUMENETTELYT 3.1 Maksusitoumusmenettelyt Vuosittaiset maksusitoumuserät perustuvat ohjelma-asiakirjojen alkuperäisiin tai tarkistettuihin rahoitussuunnitelmiin. Ensimmäinen vuosierä sidotaan komission hyväksyessä tukea koskevaan päätökseen. Tämän jälkeen komissio sitoo vuosierät viimeistään kunkin vuoden huhtikuun 30. päivänä ja purkaa automaattisesti sitoumuksista osat, joita ei ole maksettu kahden vuoden kuluttua sitoumuksen tekemisestä. 3.2 Maksumenettelyt Komissio maksaa rakennerahastojen kokonaisrahoitusosuudesta 7 prosenttia ennakkoon heti kun ohjelma on hyväksytty. Ennakkomaksu voidaan jakaa kahdelle varainhoitovuodelle. Se on palautettava, jos menoilmoitusta ei toimiteta 18 kuukauden kuluessa. Ennakon jälkeen komissio maksaa välimaksuja todellisten ja jäsenvaltion vahvistamien kustannusten perusteella. Loput 5 prosenttia maksetaan ohjelman päättyessä, kun kaikki vaadittavat asiakirjat on toimitettu komissioon ja komissio on ne hyväksynyt. Maksut suoritetaan maksusitoumusten mukaisessa aikajärjestyksessä. HUOMAUTUKSIA VARAINHOITOVUODEN 2001 TALOUSARVION KONSOLIDOIDUSTA TOTEUTTAMISSELVITYKSESTÄ 1. Ennakko- ja etumaksut sekä loppumaksut Muutetussa varainhoitoasetusehdotuksessa mainitaan neljä eri maksutapaa: - maksu koko erääntyneestä määrästä, - (mahdollisesti useaan maksuerään jaettava) ennakkomaksu, - välimaksut, - loput erääntyneestä määrästä. Tulevaisuudessa nämä maksutyypit on erotettava toisistaan kirjanpidossa maksujen suorittamisajankohtana. Näin voidaan välttää maksusuorituksia koskevat epäselvyydet. Komissio ottaa kyseisen kirjanpitojärjestelmän käyttöön, kun ehdotus on hyväksytty lopullisesti. Siihen saakka komissio esittää tiedot kuten edellisen varainhoitovuoden tilinpäätöksessä. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2. Kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin liittyvät määrärahat Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin liittyvät määrärahat, joita ei koskaan peruuteta, kirjataan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämä selittää eron määrissä, jotka koskevat edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä vuoden 2001 talousarvion toteuttamisselvitykseen kirjattuja määrärahoja ja seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjä talousarvion toteuttamisselvitykseen kirjattuja määrärahoja. 3. Vuoden 2001 talousarvion toteutuma Uudelleen käytettäviä otettuja määrärahoja ja ennakkomaksujen palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon laskettaessa varainhoitovuoden tulosta. Varainhoitovuoden budjettitulojen bruttomäärä on 95681 018503,82 euroa, mikäli otetaan huomioon omien varojen perimisestä jäsenvaltioille aiheutuneet kulut (1391761 486,91 euroa). Budjettimenojen vastaava määrä on 82197 431606,82 euroa, mikäli otetaan huomioon EMOTR:n tukiosastosta aiheutuneet negatiiviset menot (2804019 125,79 euroa). Vuodelta 2001 vuodelle 2002 siirrettyjä Efta-ETA-määrärahoja ei ole voitu sisällyttää varainhoitovuoden 2001 tulokseen, koska määrärahojen siirto on suoritettu varainhoitovuoden 2001 talousarvion toteuttamisselvityksen laatimisen jälkeen. Kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin liittyvien vuodelta 2001 vuodelle 2002 siirrettyjen määrärahojen määrä (330125378,03 euroa) on lisätty siirrettyihin peruutettuihin komission maksumäärärahoihin, koska nämä määrärahat sisältyvät varainhoitovuoden määrärahoihin. (1) Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = maksusitoumusmäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (2) Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = maksumäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (3) Maksusitoumusmäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (4) Maksumäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (5) Varainhoitoasetuksen 7 artikla. (6) EAKR: Euroopan aluekehitysrahasto ESR: Euroopan sosiaalirahasto EMOTR: Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto KOR: Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline. LIITE 3 TASEEN LIITETIEDOT HUOMAUTUKSIA VARAINHOITOVUODEN 2001 KONSOLIDOIDUSTA TASEESTA 1. Taseen laatiminen Tase laaditaan seuraavien asiakirjojen mukaisesti: - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977; asetusta on muutettu viimeksi sisäisen tarkastuksen tehtävän erottamisesta varainhoidon ennakkovalvonnan tehtävästä 9 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella N:o (EY, EHTY, Euratom) 762/2001 (EYVL L 111, 20.4.2001). - Komission asetus (EY, EHTY, Euratom) N:o 3418/93, annettu 9 päivänä joulukuuta 1993, tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 315, 16.12.1993); asetusta on muutettu kuin se on viimeksi 21 päivänä elokuuta 2001 annetulla asetuksella (EY) N:o 1687/2001 (EYVL L 228, 24.8.2001). - Komission asetus (EY) N:o 2909/2000, annettu 29 päivänä joulukuuta 2000, Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta (EYVL L 336, 30.12.2000). - Euroopan komission laatima Euroopan yhteisöjen kirjanpito- ja konsolidointimenettelyn käsikirja, jossa esitetään arvostussäännöt ja kirjanpitomenetelmät, joita kaikissa toimielimissä on noudatettava. Käsikirjan tavoitteena on yhdenmukaistaa kirjanpitosääntöjä, arvostussääntöjä ja tilinpäätöksen esittämistapaa tilinpäätöksen laadinta- ja konsolidointiprosessin yhdenmukaistamiseksi. 2. Avattavan taseen mukauttaminen Varainhoitovuotta 2001 koskevassa komission tilinpäätöksessä esitettyjä tiettyjen kohtien saldoja 31. päivältä joulukuuta 2000 on muutettu varainhoitovuoden 2000 tilinpäätösten saldoihin nähden. Taseen loppusumma on 212 miljoonaa euroa pienempi, mikä johtuu ensisijaisesti ECIP-ohjelman(1) ja NCI-rahoitusvälineen(2) tilinpäätösten mukauttamisesta. Avattavaa tasetta on mukautettu seuraavasti: - ECIP-ohjelman osalta lainojen ja rahoitusosuuksien määrät on laskettu uudelleen. Lisäksi kohdista "Saamiset muilta velallisilta" ja "Varat" on poistettu jo muihin kohtiin kirjattuja määriä. - Lainananto- ja lainanottotoiminnan eri välineiden osalta "varauksia" on luokiteltu uudelleen "rahastoihin", sillä kyseiset määrät muodostavat itse asiassa rahastoja tulevia menoja varten, jotka muodostuvat lopullisen tuloksen käsittelyn yhteydessä. Lisäksi realistisen kuvan antamiseksi taloudellisesta tilanteesta komission saamiset EIP:ltä ja velat EIP:lle on kirjattu vastattavaa-puolen siirtyviin eriin. - Riskipääomalainojen saldoa 31. päivältä joulukuuta 2000 on mukautettu. Yksityiskohtaisemmat selvitykset esitetään väline- ja ohjelmakohtaisissa tilinpäätöksissä (katso nide II - osa II). Taseen vastattavaa-puolen kohdan "I. Oma pääoma" esitystapaa on parannettu. Lainanotto- ja lainanantotoimenpiteiden tulokset esitetään tästä lähtien kohdassa I.A.3. "VASTAAVAA" - KONSOLIDOITU TASE >TAULUKON PAIKKA> "VASTATTAVAA" - KONSOLIDOITU TASE >TAULUKON PAIKKA> 3. Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmän muuttaminen Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä(3) tehtiin Berliinissä 29. syyskuuta 2000 24. ja 25. maaliskuuta 1999 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen. Kyseisen päätöksen 2 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot pidättävät itselleen keräämiskustannuksina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista 10 prosentin sijaan. Päätös tulee voimaan päätöksen täytäntöönpanoa varten tarvittavien, jäsenvaltioiden valtiosäännöissä esitettyjen vaatimusten mukaisten menettelyjen päätökseen saattamista koskevan jäsenvaltioiden viimeisen tiedonannon vastaanottamista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Pääsihteeri sai viimeisen tiedonannon 5. helmikuuta 2002, ja päätös tulee siten voimaan 1. maaliskuuta 2002. Päätöstä noudatetaan taannehtivasti 1. päivästä tammikuuta 2001 alkaen. Vuonna 2002 käytettävissä olevat varat on siten laskettava uudelleen, ja vuoden 2001 osalta on tehtävä oikaisuja. Varainhoitovuoden 2001 välitilinpäätöksissä ei ole tehty mitään oikaisuja. Budjettitasapainon periaatteen vuoksi varainhoitovuoden tulos säilyy itse asiassa ennallaan. VASTAAVAA II. AINEETTOMAT HYÖDYKKEET Aineettomiksi hyödykkeiksi katsotaan muut kuin rahamääräiset yksilöitävät omaisuuserät, joilla ei ole fyysistä olomuotoa. Jotta ne voidaan ottaa taseen vastaavaa-puolelle, niiden on oltava toimielimen hallinnassa ja tuotettava taloudellista hyötyä Euroopan yhteisöille vastaisuudessakin. Toimielimissä kehitettyjä atk-ohjelmistoja ei lueta aineettomiksi hyödykkeiksi. Yhteinen tutkimuskeskus on sisällyttänyt taseeseen ensimmäisen kerran Geelin, Ispran, Pettenin ja Sevillan laitosten atk-ohjelmistoja, joiden nettokirjanpitoarvo on yhteensä 0,18 miljoonaa euroa. Karlsruhen tutkimuskeskuksen tutkimusohjelmisto on kirjattu aina osana asennettua kokonaisuutta, hallinto-ohjelmisto sen sijaan on tarkoitus merkitä vuoden 2002 omaisuusluetteloon ja taseeseen. Ulkosuhteiden pääosasto on vähentänyt lähetystöissä käytettäviä atk-ohjelmistoja siltä osin kuin niillä ei ole ryhmälisenssiä tai CLA-suurasiakassopimusta. Niiden kirjanpitoarvo (netto) oli 0,1 miljoonaa euroa. >TAULUKON PAIKKA> III AINEELLISET HYÖDYKKEET A. Maa-alueet ja rakennukset Yhteinen tutkimuskeskus: Geelissä sijaitsevien YTK:n maa-alueiden ja rakennusten arvon määrittämiseksi varainhoitovuoden 2001 lopussa on käytetty samaa arvostus- ja poistolaskelmamenetelmää kuin Isprassa vuonna 2000. Koska hankintahinnasta ja vuosittaisista parannuskustannuksista ennen vuotta 1998 ei ole saatavilla tietoa, hankinta-arvon perustana on käytetty ulkopuolisen yrityksen 31. joulukuuta 1997 laatimaa arviota. Vuosina 1998 ja 2000 tehdyt muutokset on voitu laskea. Poistomenetelmä on ollut seuraavanlainen: 1. Rakennuksille, joista on tehty täysimääräiset poistot 1.1.1998 mennessä, on laadittu uusi poistosuunnitelma. 2. Rakennuksille, joista ei ole tehty täysimääräisiä poistoja 1.1.1998 mennessä, poistoprosentti on laskettu jäljellä olevan käyttöajan perusteella ottamalla huomioon hyödykkeen uudelleen laskettu arvo 1.1.1998. Lähetystöt: Joissain maissa maa-alueiden arvoa ja rakennusten arvoa ei voida erottaa toisistaan. Euroopan parlamentti: Euroopan parlamentti käytti toukokuussa 1998 osto-optiotaan Brysselissä sijaitsevaan (kolmesta kerrostalosta muodostuvaan) kiinteistöön, jonka lopulliset investointikustannukset (maa-alueen hinta mukaan luettuna) ovat 1097 miljoonaa euroa. Euroopan yhteisöjen ja Belgian välillä 23. heinäkuuta 1998 tehdyn kahden aiesopimuksen perusteella Belgia on maksanut osan maa-alueen hankintakustannuksista ja kunnallistekniikan kustannuksista, jotka liittyvät kolmannen rakennuksen kunnostamiseen ja rakentamiseen. Aiesopimuksessa olevassa lausekkeessa määrätään, että jos Euroopan parlamentti siirtyy pois kiinteistöstä, maa-alue luovutetaan Belgialle joko 0,025 euron määräiseen hintaan tai myyntiarvon mukaiseen hintaan. Tämän vuoksi maa-alueen arvo on korjattu taseessa 0,025 euroksi. Neuvosto: Neuvosto on siirtänyt Justus Lipsius -rakennuksen arvon 31. joulukuuta 2001 taseessa kohdasta "Keskeneräiset rakennukset ja ennakkomaksut" kohtaan "Maa-alueet ja rakennukset". Rakennuksesta on tehty ensimmäisen kerran poisto rakennuksen käyttöönoton jälkeen vuonna 1995. Kokonaismäärä on 95 miljoonaa euroa, joista 81 miljoonaa euroa vuosilta 1995-2000. Loput 14 miljoonaa euroa on osoitettu varainhoitovuonna 2001 tehtyihin poistoihin. B. C. D Laitteisto, koneet ja kalusto Irtaimisto ja autokanta Atk-laitteisto YTK:n viisi laitosta ja komission edustustot unionissa siirtyivät vuoden 2001 aikana käyttämään komission omaisuuden osalta uutta nimikkeistöä, mikä aiheutti jonkin verran siirtoja eri kohtien välillä. Fyysinen inventointi aloitettiin Geelissä ja Sevillassa vuonna 2001, mutta sitä on jatkettava vuonna 2002. Pettenissä ja Karlsruhessa se toteutetaan vuoden 2002 aikana. Pettenissä ei saatu merkittyä omaisuusluetteloihin kaikkia vuonna 2001 hankittuja hyödykkeitä. Henkilöstön ja hallinnon pääosasto on eritellyt hyödykkeet pikemminkin niiden tyypin kuin jollekin hallinnointikeskukselle kuulumisen perusteella, kuten aikaisempina vuosina oli tapana. Tarvittavat oikaisut esitetään taulukossa III (Aineelliset hyödykkeet) rivillä "Edellisen varainhoitovuoden lukuihin tehdyt oikaisut". Lehdistö- ja viestintäpääosasto teki poistoja kohtaan "Laitteisto, koneet ja kalusto" ensimmäisen kerran vuonna 2001 komission edustustoissa säilytetyn omaisuuden osalta. Tämän poiston määrä on 1,4 miljoonaa euroa, joista 0,1 miljoonaa euroa koskee varainhoitovuotta 2001. Aikaisempina varainhoitovuosina hyödykkeiden poistoja ei tehty niiden käyttöönoton yhteydessä; tämä asia korjattiin vuonna 2001. E. Rahoitusleasingsopimukset ja muut niitä lähellä olevat oikeudet Vuokrasopimuksen kohteena olevien hyödykkeiden pysyviin vastaaviin luokittelun perustana on sopimuksen kohteena olevasta hyödykkeestä aiheutuvien riskien ja siitä seuraavien etujen jakautuminen vuokralleantajan ja vuokralleottajan kesken. Luokittelu perustuu tapahtuman sisältöön eikä niinkään sopimuksen muotoon(4). Ne leasingsopimuksen kohteena olevat hyödykkeet, joihin perustuvat riskit ja edut eivät siirry olennaisilta osin vuokralleottajalle, ja hyödykkeet, jotka ovat vuokralla yli viisi vuotta, on kirjattava tilinpäätöksen liitetiedoissa lukuun "Taseen ulkopuoliset sitoumukset". Yhteisöjen tuomioistuin allekirjoitti 15. marraskuuta 1994 Luxemburgin hallituksen kanssa kiinteistöleasingsopimuksen Palais-rakennuksen kolmesta osasta. Tuomioistuin on tilojen vuokralaisena sopimuksen koko voimassaolon ajan. Se voi käyttää osto-optiotaan maksettuaan koko myyntihinnan viimeistään 31. joulukuuta 2015. Myyntihinnan määrittää riippumaton asiantuntija. Rakennukset esitetään taseen vastaavaa-puolen saamisissa, ja taseen vastattavaa-puolelle merkittyjen maksujen määräksi on arvioitu 47,19 miljoonaa euroa riippumattoman asiantuntijan suorittaman arvonmäärityksen mukaisesti. Taseessa esitetty arvo on väliaikainen, koska neuvottelut ovat rakennuksissa todettujen virheiden vuoksi edelleen käynnissä. Kyseisten kolmen rakennuksen arvo määritettiin uudelleen vuonna 2001 vähentämällä siitä vuoteen 2000 mennessä maksetut 3 miljoonan euron palkkiot ja erilaiset kulut sekä rakennuksen kiertävän tien arvo, 0,26 miljoonaa euroa. >TAULUKON PAIKKA> Montoyerin rakennukseen kuuluvan maa-alueen arvoa ei ole voitu sisällyttää laskelmiin. Vuonna 2001 tehty 3 miljoonan euron poisto (josta talous- ja sosiaalikomitean osuus 2 miljoonaa euroa ja alueiden komitean osuus miljoona euroa) on tämän vuoksi arvioitu liian suureksi maa-aluetta koskevan poiston osalta. Belliard-rakennusta koskevat poistot tehdään vasta käynnissä olevien töiden vastaanottamisen ja hyväksymisen jälkeen. G. Keskeneräisen rakennukset ja aineellisista hyödykkeistä maksetut ennakkomaksut Tilintarkastustuomioistuin esittää tässä kohdassa 10 miljoonaa euroa tuomioistuinrakennuksen laajennushankkeen edellyttämän määrän mukaisesti. Nämä varat on annettu hankkeesta vastaavan projektipäällikön käyttöön maksamalla ne pankkisiirrolla tähän tarkoitukseen avatulle tilille. Tilin tuottamat korot kirjataan budjettituloiksi. Talous- ja sosiaalikomitea on maksanut 26 miljoonan euron etumaksun Belliard-rakennuksen kunnostustöiden rahoittamiseksi. Tämä määrä sisältyy kohdassa E "Rahoitusleasingsopimukset ja muut niitä lähellä olevat oikeudet" mainitussa rahoitusleasingsopimuksessa tarkoitettuihin maksuihin. >TAULUKON PAIKKA> IV SIJOITUKSET Sijoitukset koskevat Euroopan yhteisöjen toimintoihin pysyvästi liittyviä pääomainvestointeja, joilla on tarkoitus tukea näitä toimintoja, ja toisaalta kyseisiin investointeihin liittyviä saamisia, erittelemättä niiden erääntymisaikaa, alkuperää tai muotoa. Sijoituksiksi lasketaan myös jatkuvina maksettavat takaukset ja ennakkomaksut sekä takuurahaston netto-omaisuus. Euroopan yhteisön takaukset kolmansille osapuolille ja takuurahaston takaukset on kuitenkin erotettava toisistaan. Takuurahaston tarkoituksena on kattaa yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyihin luottoihin liittyvät riskit. A. Sijoitukset yhteisön toimintaan liittyviin organisaatioihin: Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) osakkuudet EBRD:lle annettiin alkupääomaa 10 miljardia euroa, joista yhteisö merkitsi 3 prosenttia. Merkityn pääoman erääntynyt osuus (30 prosenttia) on maksettu kokonaisuudessaan. Pankin valtuusto päätti 15. huhtikuuta 1996 pidetyssä vuosikokouksessa kaksinkertaistaa enimmäispääoman. Yhteisö sitoutui päätöksessä merkitsemään 30000 uutta osaketta, joista kukin on arvoltaan 10000 euroa. Päätöksen mukaan merkintäoperaatioon on aina kuuluttava maksettuja osakkeita ja vaadittaessa maksettavia osakkeita seuraavassa suhteessa: merkityistä osakkeista 25 prosenttia on oltava maksettuja osakkeita ja loppuosa vaadittaessa maksettavia osakkeita. Tase-erässä esitetään koko maksettavaksi määrätty komission merkitsemä EBRD:n pääoma. Pääoman erääntyneestä osuudesta vielä maksamatta olevat 43,9 miljoonaa euroa esitetään lyhytaikaisena vieraana pääomana (8,4 milj. euroa) ja pitkäaikaisena vieraana pääomana (35,5 milj. euroa). Pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 442,5 miljoonaa euroa esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. Osakkuudet Euroopan investointirahastossa (EIR) Kesäkuun 6. päivänä 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komission edustaman Euroopan yhteisön osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa euroa, mikä on 30 prosenttia EIR:n pääomasta. Komissio on maksanut pääoman erääntyneen 20 prosentin osuuden kokonaan. Kuten EBRD:nkin kohdalla, pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 480 miljoonaa euroa (80 %) esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. B. Sijoitukset tuensaajille: B.1 Osakkuudet ja osuudet Tähän kohtaan sisältyvät osakkuudet, joiden hankinnan tavoitteena on auttaa tuensaajia kehittämään hankkeitaan. Osakkuudet ECIP-ohjelmassa Tase-erä sisältää yhteisön hankkimat osuudet ja osakaslainat EC Investment Partners (ECIP) -ohjelman yhteydessä perustettujen yhteisyritysten pääomasta. Eurotech capital, Venture consort ja JOP Eurotech capital -rahoitusvälineen tavoitteena on lisätä yksityisen pääoman avulla rahoitusta sellaisiin korkean teknologian hankkeisiin, joita pk-yritykset toteuttavat riskipääomasijoittajien verkoston avulla. Kyse on vuodesta 1990 alkaen maksetuista rahoitusosuuksista, jotka voidaan tietyin edellytyksin vaatia maksettaviksi takaisin sopimuksen umpeutuessa. Venture consort -välineen tarkoituksena on edistää riskipääomasijoittajien yhteistä kansainvälistä sijoitustoimintaa pk-yrityksiin. Rahoitusvälineen osalta esitetään vuodesta 1985 alkaen maksetut rahoitusosuudet, joiden avulla pyritään edistämään sijoitustoimintaa innovatiivisia hankkeita kehittäviin pk-yrityksiin. JOP-ohjelman (Joint Venture Programme Phare-Tacis) tavoitteena on auttaa perustamaan ja kehittämään yhteisyrityksiä Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä uusiin itsenäisiin valtioihin. Koska kaikissa kolmessa tapauksessa on kyse riskipääomaoperaatioista, kyseisten rahoitusosuuksien tämänhetkistä reaaliarvoa on erittäin vaikea arvioida. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti näiden rahoitusosuuksien arvosta on tehty sadan prosentin arvonkorjaus, joten niiden arvo on taseessa nolla. >TAULUKON PAIKKA> B.3 Takaukset ja ennakkomaksut Tähän kohtaan kuuluvat ne pysyvät vastaavat, joita ei ole ilmoitettu aineellisissa hyödykkeissä. Kyseessä ovat muun muassa maksetut takaukset ja takuut, kiinteistökustannuksista toistuvasti maksettavat ennakkomaksut sekä takuurahasto. Takuurahasto Neuvosto antoi 31. lokakuuta 1994 asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille. Jos lainansaaja laiminlyö yhteisön myöntämän tai takaaman lainan takaisinmaksun, laina maksetaan takaisin takuurahastosta. Tämä mekanismi kattaa lainat, joita Euroopan yhteisö on taannut neuvoston päätöksellä, ja varsinkin Euroopan unionin ulkopuolelle myönnetyt EIP:n lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna annetut lainat ja Euratomin rahoitusavun unionin ulkopuolisille maille. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon tehdään varaus yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen takuita varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa ne takausvaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka voidaan näin rahoittaa talousarviosta. Rahaston varainhoidosta vastaa Euroopan investointipankki (EIP), jolla on valtuudet toimia Euroopan yhteisön nimissä. Rahastoa rahoitetaan yleisestä talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston varojen sijoitusten tuottamilla koroilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut niiden takausmaksuja. Komission taseen vastaavissa esitetty määrä on rahaston netto-omaisuuden arvo 31. joulukuuta 2001. Koska rahaston tarkoituksena on kattaa velallisten maksurästit ja koska varovaisuusperiaatetta pidetään tärkeänä, on perustettu menovaraus. Varauksen määrä (1402 miljoonaa euroa) vastaa takuurahaston tavoitemäärää(5), joka perustuu lainakantaan 31.12.2001. Takuurahastoa koskevan asetuksen mukaisesti ylijäämä palautetaan vuoden lopulla takaisin Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion tulotaulukon erityiseen budjettikohtaan. Määrä (372 miljoonaa euroa), joka vastaa takuurahaston ylijäämän palautusta talousarvioon vuoden 2002 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, esitetään kohdassa "oma pääoma". Takaukset ja ennakkomakstut ja muut sijoitukset >TAULUKON PAIKKA> V PITKÄAIKAISET SAAMISET Tässä kohdassa esitetään sellaiset yli vuoden takaiset Euroopan yhteisöjen saamiset jäsenvaltioilta, yhteisön ulkopuolisilta mailta ja kolmansilta osapuolilta, jotka johtuvat joko lainavaroin tai budjettimäärärahoin myönnetyistä luotoista. Kohdassa esitetään myös Media-ohjelmaa koskevat Euroopan yhteisöjen saamiset kolmansilta osapuolilta. A. Budjettimäärärahoista myönnetyt luotot Tase-erä käsittää lähinnä erityisehdoin myönnetyt riskipääomalainat, jotka perustuvat yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön. Näiden lisäksi kohdassa esitetään luotot, joita on myönnetty ECIP-ohjelman yhteydessä investointialan yhteisyritysten perustamiseen Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa, Välimeren alueen maissa ja Etelä-Amerikassa. Myös Media II -ohjelmaa koskevat saamiset esitetään tässä kohdassa. Koska sopimuksissa määrätään, että luottojen takaisinmaksu edellyttää hankkeiden onnistumista, lopullisesti avustuksiksi muutetuista luotoista on tehty arvonalennus. Kohtaan kuuluu muitakin budjettimäärärahoista myönnettyjä, pienempiä luottoja. Niitä ovat siirtotyöläisille myönnetyt lainat ja rakennuslainat Euroopan yhteisöjen virkamiehille. B. Lainavaroista myönnetyt luotot Neuvostolla on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen nojalla valta hyväksyä yksimielisesti takaus- tai lainaohjelmia, jotka se katsoo EY:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisiksi. EY:n ottamat lainat sitovat suoraan Euroopan yhteisöjä mutta eivät niiden yksittäisiä jäsenvaltioita(6). Koska kyse on luotonantoon perustuvista rahoitusvaroista ja yhteisön varoista ja veloista, rahoitusasemasta sekä saavutetuista tuloksista halutaan antaa tarkka kuva, kaikki tähän kohtaan sijoittuvat rahoitustoimet esitetään taseena sekä kulu- ja tuottotilinä(7). Tämän rahoitustoiminnan taseet on yhdistetty komission taseeseen täyden konsolidoinnin menetelmän mukaisesti. Varainhoitovuoden 2001 lainanotosta aiheutuneet kulut ja lainanannosta kertyneet tuotot voidaan eritellä seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Euroopan investointipankin kanssa tehdyn sopimuksen perusteella pankki vastaa yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) riskeistä. Kuluista tuottojen suhteen syntynyt ylijäämä katetaan siis pankin varoista. Euroopan yhteisöjen luotonanto on kokonaisuudessaan kehittynyt seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Pitkäaikaisissa saamisissa esitetään vuoden 2001 joulukuun 31. päivän lainakannasta lainat, joiden erääntymisaika on yli vuoden. Kuluvana vuonna erääntyvät lainat esitetään puolestaan lyhytaikaisissa saamisissa. Media-ohjelman puitteissa myönnettyjen luottojen yhteismäärä 31. joulukuuta 2001 esitetään pitkäaikaisissa saamisissa, koska luottoajat eivät aina pidä paikkaansa. >TAULUKON PAIKKA> C. Muut pitkäaikaiset saamiset 1. EY:n eläkesitoumukset Henkilöstösääntöjen 83 artiklassa säädetään, että eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan yhteisöjen talousarviosta (toimielinten yhteisestä luvusta A-19 "Eläkkeet ja erorahat"). Jäsenvaltiot vastaavat yhteisesti eläke-etuuksien maksamisesta eläkemenojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti (1 kohdan ensimmäinen alakohta). Näin ollen taseen vastaavaa-puolen saamisiin on merkitty ensimmäistä kertaa 15,3 miljardin euron saamiset jäsenvaltioilta, minkä vuoksi vuoden 2001 saldo on paljon vuotta 2000 suurempi. Virkamiehet maksavat lisäksi kolmanneksen eläkejärjestelmän pitkäaikaisesta rahoituksesta pakollisena eläkemaksuna, jonka määräksi on vahvistettu 8,25 prosenttia peruspalkasta (2 kohta). 2. Belgian valtion rahoitustuki Kyseessä on parlamentin D3-rakennuksen hankkimista ja kunnostamista koskeva yhteensä 176 miljoonan euron tuki, joka on maksettava vähintään 10 vuoden kuluessa ja viimeistään vuonna 2008. VI VAIHTO-OMAISUUS Tähän kohtaan sisältyvät etenkin yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimuslaitteet ja tekninen laitteisto. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti raskasveden, halkeamiskelpoisten aineiden sekä teolliseen ja tutkimuskäyttöön tarkoitettujen näytteiden varastot arvostetaan vuosittain ja esitetään taseessa varastoihin otettujen viimeisimpien hyödykkeiden hankinta- tai tuotantohintaan tai niiden markkinahintaan, riippuen siitä, mikä näistä on alhaisin(8). Tämä kohta sisältää myös Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisuvaraston, jonka arvo on määritetty erityisten arvostussääntöjen mukaisesti. Arvonalennuksia on suoritettu tänä vuonna ensimmäistä kertaa. >TAULUKON PAIKKA> VII LYHYTAIKAISET SAAMISET B. Toistuvat saamiset B.2 Saamiset jäsenvaltioilta 1. EMOTR:n tukiosasto Tase-erä sisältää EMOTR:n tukiosaston erääntyneet saamiset (2263 miljoonaa euroa), jotka esitetään velallisluettelossa ja joista jäsenvaltiot olivat tehneet ilmoituksen varainhoitovuoden lopussa, sekä tilien tarkastamista koskevassa päätöksessä tarkoitetut 58 miljoonaa euroa. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti Euroopan yhteisöjen on tehtävä kirjanpitoon varaus EMOTR:n tukiosaston määrän siitä osasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Asetuksen N:o 2761/99 perusteella jäsenvaltioiden on varainhoitovuodesta 2000 alkaen toimitettava kaksi kertaa vuodessa tiedot velallisluetteloon kirjatuista saamisista, minkä ansiosta saamiset voidaan arvostaa aiempaa tarkemmin. Arvonalennuksen määräksi on arvioitu 1641 miljoonaa euroa varainhoitovuoden 2001 osalta. Arvonalennus voidaan näin ollen viedä kirjanpitoon ilman, että Euroopan yhteisöt luopuvat varauksen kattamien määrien perimisestä. 2. Maksettu, jäsenvaltioilta perittävä alv Tase-erässä ilmoitetaan saamiset, jotka johtuvat EU:n toimielinten maksamista veroista ja jotka peritään jäsenvaltioilta. Saamisiin on tehty 1,5 miljoonan euron erityinen arvonalennus. 3. Muut saamiset jäsenvaltioilta 722,8 miljoonan euron määrä vastaa jäsenvaltioilta perittäviä saamisia, joiden määrä on voitu määrittää ja asianmukaisesti vahvistaa. Muista saamisista, joita ei ole voitu vielä todeta selviksi, rahassa määritellyiksi ja erääntyneiksi, on laadittu saamisennuste, ja ne on viety pm-merkinnällä varustettuina komission kirjanpitoon. Ne esitetään jäljempänä taulukossa 3. Lisäksi kohta sisältää yhteisön omiin varoihin perustuvat 2119,4 miljoonan euron saamiset, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen N:o 1552/89 6 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti vahvistaneet mutta jättäneet antamasta Euroopan yhteisöjen käyttöön, koska niitä ei ole vielä peritty ja vakuutta ei ole toimitettu tai koska maksuista on syntynyt erimielisyyttä. Euroopan yhteisöjen todelliset saamiset on tältä osin arvostettu liian suuriksi, koska perinteisiä omia varoja koskevassa erillisessä kirjanpidossa on mukana paljon sellaisia saamisia, joiden perintämahdollisuudet ovat erittäin epävarmat. Tällaisten yliarvostusten vaikutusta on toisaalta erittäin vaikea arvioida, sillä kyseisten saamisten perintämahdollisuuksista on vain hajanaisia tietoja ja niitäkin niukasti. Kirjanpidossa noudatettavan varovaisuusperiaatteen mukaisesti aiempien vuosien perintätilastojen (1055 miljoonaa euroa) perusteella ja eräiden tapausten erittelyn (526 miljoonaa euroa) perusteella on tehty arvonalennus, jonka määräksi on arvioitu 1581 miljoonaa euroa. Arvonalennus on kirjattu taseen vastaavaa-puolelle alentamalla jäsenvaltioilta perittävien saamisten arvoa. >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 1 A-KIRJANPITO: TODETUT JA PERIMÄTTÄ OLEVAT OMAT VARAT VARAINHOITOVUODEN 2001 LOPUSSA >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 ERILLINEN KIRJANPITO: TODETUT JA PERIMÄTTÄ OLEVAT OMAT VARAT VARAINHOITOVUODEN 2001 LOPUSSA >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 SAAMISENNUSTEET VARAINHOITOVUODEN 2001 LOPUSSA >TAULUKON PAIKKA> B.3 Saamiset yhteisön elimiltä Tässä kohdassa Euroopan yhteisöjen sekalaiset saamiset yhteisön elimiltä, jotka eivät kuulu konsolidoinnin piiriin ja joiden joitakin menoja toimielimet maksavat mutta saavat niistä myöhemmin korvauksen. B.4 Saamiset muilta velallisilta Tase-erään sisältyvät esimerkiksi seuraavat Euroopan yhteisöjen toiminnasta johtuvat saamiset: 1. Perintämääräykset, jotka on viety 31. joulukuuta 2001 kirjanpitoon vahvistettuina, perimättä olevina saamisina. Tase-erään tehdään arvonalennus vielä määrittämättömiä perintäkelvottomia saamisia varten. Yli vuosi sitten erääntyneistä saamisista tehdään 20 prosentin arvonalennus. Jokaisesta lisävuodesta tehdään uusi 20 prosentin alennus. 2. Sakot, joita komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi ja joista velallinen ei ole suorittanut mitään maksua (2,8 miljardia euroa). Sen jälkeen kun sakkopäätös on tehty, velallisen on kolmen kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta - joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakon määrä asetetussa määräajassa, jolloin komissio saamisen perityksi, - tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne yhteisöjen tuomioistuimessa. Tästä huolimatta sakkomäärä on maksettava asetetussa määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (EY:n perustamissopimuksen 242 artikla). Velallisella on tällöin kaksi mahdollisuutta: hän voi joko esittää pankkitakauksen tai maksaa vaaditun määrän alustavasti. Sakoista, joiden käsittely tuomioistuimessa on vielä kesken 31. joulukuuta 2001, on kirjattu 338,5 miljoonaa euroa väliaikaistilille, ja pankkitakauksia on esitetty 731,6 miljoonan euron edestä(9). 3. Saamiset lainavaroin rahoitettuun luotonantoon liittyviltä velallisilta. 4. Takuurahaston maksettavana ei ollut 31. joulukuuta 2001 enää mitään yhteisön takaamia lainoja, ja se oli perinyt kaikki saamisensa (myös viivästyskorot) kolmansilta osapuolilta. 5. Rahoituksenvälittäjille suoritetut maksut, joita ei ole vielä toimitettu lopullisille tuensaajille. Kohtaan sisältyvät talousarviosta ennakkoon maksettavat maksut julkisille ja yksityisille rahoituksenvälittäjille, joille komissio on lainsäädännön tai sopimusten nojalla antanut valtuutuksen hallinnoida varoja ja huolehtia niiden toimittamisesta lopullisille tuensaajille. Näitä maksuja oli välittäjien hallussa 31. joulukuuta 2001 yhteensä 980 miljoonaa euroa (73 miljoonan euron pankkikorot mukaan luettuina). Koska välittäjiin sovellettava menettely ei ole tilinpidollinen ja koska välittäjiä on lukuisia ja ne sijaitsevat maantieteellisesti laajalla alueella, taseessa esitetty määrä on todennäköisesti todellista määrää pienempi. Rahoitusvälittäjiä koskevat tiedot varainhoitovuodelta 2001 ovat kuitenkin luotettavampia kuin vuodelta 2000 esitetyt tiedot. Toistuvia saamisia koskevat arvonalennukset voidaan esittää seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> C. Sekalaiset saamiset Tase-erässä esitetään lähinnä Euroopan unionin toimielinten saamiset henkilöstöltä. Näitä ovat ennen kaikkea palkkaennakot ja muut perimättä olevat määrät. VIII MUUT SIJOITUKSET >TAULUKON PAIKKA> IX RAHAT JA PANKKISAAMISET >TAULUKON PAIKKA> Tämä kohta kattaa kaikki toimielinten rahavarat, joita pidetään kunkin jäsenvaltion ja Efta-maan (valtionkassan tai keskuspankin) tileillä, sekkitileillä, ennakkotileillä ja käteiskassoissa. Kohta kattaa myös rahavarat, jotka liittyvät lainavaroista suoritettavaan luotonantoon ja siirtotyöläisten asunto-olojen parantamista koskeviin luottoihin. Kahden Euroopan yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevan pankin jouduttua konkurssiin niiden sekkitileillä olevia yhteensä 1,6 miljoonan euron varoja ei todennäköisesti voida saada takaisin. Tästä syystä ja varovaisuusperiaatteen mukaisesti rahatileihin on tehty arvonalennus, ja se on kirjattu vastaaviin (alentamalla ennakkotilejä koskevan tase-erän arvoa). >TAULUKON PAIKKA> X SIIRTOSAAMISET >TAULUKON PAIKKA> Koska seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat esitetään jo varainhoitovuoden tuloksessa, tämä kohta kattaa ainoastaan siirretyistä määrärahoista maksetut kirjaamatta olevat menot. Muut sekalaiset menoennakot eli menot, joita ei ole voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen 31.12.2001, kirjataan vastedes oikaisuihin, eikä tämä kohta siten kata niitä. VASTATTAVAA I OMA PÄÄOMA Omassa pääomassa esitetään: A. Varainhoitovuoden taloudellinen tulos: 1. Talousarvion toteutuma 2. Oikaisut 3. Lainananto- ja lainanottotoiminnan tulos B. Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretty tulos: Tämä tase-erä koostuu ainoastaan edellisten varainhoitovuosien oikaisuista, koska talousarvion ylijäämä maksetaan takaisin jäsenvaltioille ja lainananto- ja lainanottotoiminnan tulos siirretään osittain rahastoihin ja osittain komission budjettituloihin. C. Rahastot: 1. Arvonkorotusrahasto: sisältää aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden pysyvän arvonkorotuksen. 2. Lainananto- ja lainanottotoimintaan liittyvä rahasto: sisältää edellisten varainhoitovuosien aikana luodun erityisrahaston lainananto- ja lainanottotoiminnasta tulevaisuudessa aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> II MENOVARAUKSET >TAULUKON PAIKKA> Yhteisön ulkopuolisille maille myönnetyt luotot Koska yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyihin luottoihin liittyy riskejä, takuurahaston netto-omaisuutta varten on perustettu menovaraus; siihen ei kuulu takuurahaston ylijäämän palautusta talousarvioon vuoden 2002 ensimmäisellä vuosineljänneksellä (ks. liitetietojen kohta IV.B.3 vastaavaa-puolella). YTK:n ydinlaitosten purkaminen YTK:n suljettujen ydinlaitosten purkamista varten tehtiin varaus vuonna 2000. Edelleen toiminnassa olevia laitoksia koskeva määrä on merkitty taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin, koska kaikki varauksen laskemiseksi tarvittavat tiedot eivät olleet käytettävissä. Purkamiskustannuksista pystyttiin laatimaan luotettavampi arvio vuonna 2001. Varaus perustuu 31. joulukuuta 2001 käytettävissä olleiden teknisten tietojen ja kokemusten perusteella tehtyyn yksityis- ja tapauskohtaiseen laskelmaan. YTK:n ydinlaitosten purkamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset arvioitiin 31. joulukuuta 2001 570 miljoonaksi euroksi. Tämä määrä jakautuu seuraavasti: edelleen toiminnassa olevien laitosten osuus on 190 miljoonaa euroa ja suljettujen laitosten osuus on 380 miljoonaa euroa (tästä 6 miljoonaa euroa on jo maksettu). Varauksen määrä vuoden 2001 lopussa on näin ollen 564 miljoonaa euroa. Eläkkeet Yhteisön eläkejärjestelmää koskevat säännökset määritellään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä, erityisesti V osaston (Virkamiehen palkkaus ja sosiaaliset edut) 3 luvussa (Eläkkeet) ja liitteessä III (Eläkejärjestelmää koskevat yksityiskohtaiset säännöt). Säännöksiä sovelletaan suoraan kaikissa jäsenvaltioissa. Järjestelmä kattaa kaikki erityyppiset eläkkeet (vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeet), ja siitä maksetaan myös perhe-etuudet. Henkilöstösääntöjen 83 artiklassa säädetään, että eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan yhteisöjen talousarviosta (toimielinten yhteisestä luvusta A-19 "Eläkkeet ja erorahat"). Jäsenvaltiot vastaavat yhteisesti eläke-etuuksien maksamisesta eläkemenojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti (1 kohdan ensimmäinen alakohta). Virkamiehet maksavat lisäksi kolmanneksen eläkejärjestelmän pitkäaikaisesta rahoituksesta pakollisena eläkemaksuna, jonka määräksi on vahvistettu 8,25 prosenttia peruspalkasta (2 kohta). Aikaisempina vuosina eläkemaksut esitettiin taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa (8 kohta). Varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksen osalta on päätetty tehdä varaus taseen vastattavaa-puolelle eläkemaksuja koskevan arvion laskemiseksi. Laskettaessa arviota eläkesitoumusten määrästä (henkilöstösääntöjen 83 artiklassa olevien rahoitussääntöjen mukaisesti) noudatetaan IAS 19 -standardia, joka on kansainvälinen tilinpäätösstandardi. Sen mukaan työnantaja määrittää eläkesitoumuksen määrän pitämällä lähtökohtana eläkejärjestelmän jatkuvuutta ja ottaa huomioon työssäoloaikana kertyvät etuudet sekä arviot palkankorotuksista. Vakuutusmatemaattisena arviointimenetelmänä sitoumuksen laskemisessa käytetään niin sanottua projected unit credit -menetelmää. Eläkesitoumusten määrää koskevat arviot perustuvat 31. päivältä joulukuuta 1997 olevien tietojen perusteella laadittuun vakuutusmatemaattiseen tutkimukseen. Tietoja on ajantasaistettu 31. joulukuuta 2001 vuosina 1998, 1999, 2000 ja 2001 kertyneiden oikeuksien perusteella. Eläkesitoumukset koskevat seuraavien ryhmien eläkeoikeuksia: 1. Kaikkien yhteisön eläkejärjestelmään kuuluvien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva henkilöstö 31. joulukuuta 2001 2. Vanhuuseläkkeen saajat 3. Perhe-eläkkeen saajat 4. Lapseneläkkeen saajat 5. Työkyvyttömyyseläkkeen saajat 6. Komission nykyiset ja entiset jäsenet. Eläkelaskelma perustuu IAS 19 -standardiin sekä erityisesti seuraaviin lukuihin: 1. Viimeisimmät kuolleisuustilastot 2. IAS 19 -standardin mukainen laskuperustekorko: 3,35 prosentin kertyvä korko 3. Suljetun ryhmän menetelmä (järjestelmän piiriin 31. joulukuuta 2001 kuuluneet) 4. Palveluksessa oleva henkilöstö oletetaan perheelliseksi mutta lapseneläkkeitä ei oteta huomioon. 5. Eläkeläisten siviilisääty, lapseneläkkeen saajat mukaan luettuina 6. Korjauskertoimen, inflaation ja palkkojen/eläkkeiden yleisen tarkistuksen vaikutusta ei sellaisenaan oteta huomioon. 7. Palveluksessa olevan henkilöstön keskimääräinen palkkakehitys: noin 2 prosenttia. 8. Eläkkeeseen oikeuttava ikä: 60 9. Varhais- ja työkyvyttömyyseläkettä koskevat tilastot perustuvat tämänhetkisiin tietoihin. Bruttoeläkkeet ja perhe-etuudet on laskettu henkilöstösääntöjen mukaisesti. IAS 19 -standardin mukaisesti eläkesitoumusten määrä on laskettu 3,35 prosentin reaalikoron mukaan (korko 31. joulukuuta 2001) ja on yhteensä 15,3 miljardia euroa (josta 0,04 kassan jäsenten osuutta). (Vuonna 1998 käytetyn) 2,5 prosentin koron mukaan laskettu eläkesitoumusten määrä olisi 17,7 miljardia euroa (josta 0,04 kassan jäsenten osuutta). Varainhoitovuonna 2001 eläkesitoumuksia hoidettiin yhteensä 0,7 miljardia euroa (reaalikorko 2,5 prosenttia). Eläkesitoumuksista laskettu nimelliskorko on yhteensä 0,8 miljardia euroa (nimelliskorko 4,75 prosenttia). Kahdellekymmenelle vuodelle jaetun 3,82 prosentin koron mukaan (reaalikorko 3,9 prosenttia ajanjaksolla ennen vuotta 1998 - KPMG:n ehdotus) eläkesitoumusten määräksi saadaan 14,2 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA> III PITKÄAIKAINEN VIERAS PÄÄOMA Tähän kohtaan kuuluvat velat, joiden erääntymisaika on pitempi kuin yksi vuosi. Rahoitusvelkoihin sisältyvät Euroopan yhteisöjen lainanotto- ja lainanantotoiminnan yhteydessä ottamat velat(10). Muihin pitkäaikaisiin velkoihin sisältyvät kaikki muut velat, joiden määrä on tiedossa ja joiden erääntymisaika on yli vuoden. >TAULUKON PAIKKA> Henkilöstörahastot: Tässä kohdassa esitetään kaikkien toimielinten väliaikaisten toimihenkilöiden työttömyysrahasto sekä yhteisön ulkopuolisissa maissa työskentelevien komission paikallisten toimihenkilöiden sosiaalivakuutusrahasto. Saadut takaukset ja takuut: Tähän kohtaan sisältyvät rakennustöiden maksamista koskevasta takuusta pidätetyt määrät sekä tilinpitäjien, avustavien tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien takuutileistä pidätetyt määrät. Leasing: Tässä kohdassa esitetään yli vuoden pituisiin leasingsopimuksiin perustuvat velat. Osakkuudet EBRD:n pääomasta: merkityn osuuden maksettu osuus (ks. liitetietojen vastaavaa-puolen kohta IV.A). Muut: Koska Euroopan parlamentti on käyttänyt erästä kiinteistöä koskevaa osto-optiotaan, sen on korvattava investointikustannukset (ks. liitetietojen vastaavaa-puolen kohta III.A). >TAULUKON PAIKKA> Pitkäaikaisena vieraana pääomana esitetään vuoden 2001 joulukuun 31. päivän lainakannasta lainat, joiden erääntymisaika on yli vuoden. Lainat, joiden erääntymisaika on alle vuoden, esitetään puolestaan lyhytaikaisena vieraana pääomana. Lainavelka taataan yhteisön talousarviosta. >TAULUKON PAIKKA> IV LYHYTAIKAINEN VIERAS PÄÄOMA A. Kuluvana vuonna erääntyvät pitkäaikaiset velat Tässä kohdassa esitetään lainat, joiden erääntymisaika on alle vuosi, kuluvana vuonna erääntyvät pitkäaikaiset leasingvelat, osakkuudet EBRD:n pääomasta ja parlamentin kiinteistön hankinta (ks. taulukko edellä). B. Muut rahoitusvelat Tase-erä kattaa maksut, jotka on kirjattu talousarvioon varainhoitovuoden 2001 kuluessa, mutta jotka tilinpitäjä on suorittanut vasta tilinpäätöksen jälkeen, viimeistään 15. tammikuuta 2002 (varainhoitoasetuksen 6 artikla). C. Juoksevat velat C.1 Velat jäsenvaltioille ja Eftan jäsenvaltioille Tässä kohdassa esitetään velat Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluville Efta-maille. C.2 Yhteisön elimet Tase-erä kattaa toimielinten velat tietyille konsolidointimenettelyn ulkopuolisille yhteisön elimille. C.3 Seuraavalle vuodelle siirrettävät määrärahat >TAULUKON PAIKKA> C.4 Sekalaiset velat Tase-erään sisältyvät Euroopan yhteisöjen toiminnasta johtuvat velat sekä perimättä olevat talousarvion ulkopuoliset perintämääräykset. D. Muut velat Tase-erä kattaa lähinnä velat henkilöstölle sekä eri elimille tai kolmansille osapuolille siirrettävät tulot. V SIIRTOVELAT >TAULUKON PAIKKA> Kohtaan kuuluvat tuloennakot eli tulot, joita ei voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen tilinpäätöstä ja tulot, jotka voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Lisäksi siihen kuuluvat lainojen ja swapien kertyneet, erääntymättä olevat korot. Vielä perimättä olevat, uudelleen käytettävät saamiset esitetään nyt tässä kohdassa, koska varat voidaan käyttää uudelleen. Etumaksujen takaisinmaksusta muodostuvat saamiset sisällytetään tästä lähtien oikaisuihin uudelleenkäytön vähäisyyden vuoksi. Kohdassa ilmoitetaan myös muihin kuin käteisvaroihin kuuluvien valuuttamääräisten erien muuntamisesta saadut voitot. (1) ECIP: European Community Investment Partners. (2) NCI on lainanotto- ja lainanantotoiminnan väline. (3) EYVL L 253, 7.10.2000. (4) Tämä erä perustuu IAS-komitean IAS 17 -standardiin. (5) Tavoitemäärä on yhdeksän prosenttia lainakannasta. (6) Yksityiskohtaiset tiedot näistä lainoista esitetään niteessä II. (7) Tässä kohdassa esitettyä rahoitustoimintaa koskevat taseet, kulu- ja tuottotilit ja luotonannon kehitys esitetään yksityiskohtaisina taulukoina niteessä II. (8) Lukuun ottamatta yhteisen tutkimuskeskuksen Pettenin laitosta, jossa halkeamiskelpoiset aineet on arvostettu viimeisimmän hankinnan hintaan. (9) Katso liitteessä 4 oleva 11 kohta "taseen ulkopuoliset sitoumukset". (10) Yksityiskohtaiset tiedot lainanotosta esitetään niteessä II. LIITE 4 TASEEN ULKOPUOLISET SITOUMUKSET POTENTIAALISET VELAT 31.12.2001 >TAULUKON PAIKKA> Kaikki nämä potentiaaliset velat 4.1 ja 6 kohdassa esitettyjä lukuun ottamatta on toteutuessaaan rahoitettava yhteisön tulevista talousarvioista. Jäsenvaltiot rahoittavat yhteisön talousarvion. Eläkesitoumukset ja yhteisen tutkimuskeskuksen ydinlaitosten purkamiskustannukset esitetään taseen vastattavaa-puolella varauksissa. POTENTIAALISET SAAMISET 31.12.2001(1) >TAULUKON PAIKKA> SELVENTÄVÄT HUOMAUTUKSET TASEEN ULKOPUOLISET SITOUMUKSET: POTENTIAALISET VELAT JA SAAMISET Euroopan yhteisöjä koskevien tilinpäätöstietojen parantamiseksi taseen ulkopuoliset sitoumukset esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa. Kyseessä ovat tehdyt tai saadut sitoumukset, jotka saattavat koskea merkittäviä rahamääriä talousarviossa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. KOHTA 1: MAKSATTAMATTA OLEVAT SITOUMUKSET (RAL) Jaksotettuja määrärahoja koskevien ja 31. joulukuuta 2001 maksattamatta olevien maksusitoumusten määrä on 86,8 miljardia euroa, josta 0,9 miljardia euroa katetaan vuodelta 2001 vuodelle 2002 siirretyillä maksumäärärahoilla. Tämä on potentiaalisten sitoumusten ehdoton enimmäismäärä. Maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä on ollut viime vuosikymmenen ajan kasvussa, mikä johtuu pääosin maksusitoumusmäärärahojen samanaikaisesta lisääntymisestä, mutta myös siitä, että sitoumuksiin perustuvat maksut suoritetaan aina vasta myöhemmin. Huomattakoon, että tavanomaisista syistä johtuva kasvu on suoraa ja hyväksyttävää seurausta yhteisön talousarvion toteuttamisesta. Marraskuun 20. päivänä 2001 annetussa yhteisessä julkilausumassaan komissio, parlamentti ja neuvosto, jotka kaikki pyrkivät selvittämään, kuinka maksattamatta olevat sitoumukset voidaan pitää kurissa ja kuinka epätavanomaisista syistä johtuva kasvu voidaan estää keskipitkällä aikavälillä, tähdentävät sitä, että epätavanomaisista syistä johtuvaa kasvua voidaan hillitä sekä lisäämällä maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja että sitoumusten laajamittaisen purkamisen avulla. Julkilausumassa esitetyn yhteisen näkemyksen mukaan potentiaalisia ns. epätavallisista syistä syntyneitä RAL-sitoumuksia ovat käyttämättömät sitoumukset, joista ei ole suoritettu minkäänlaisia maksuja kahden viimeksi kuluneen varainhoitovuoden aikana, ja vähintään viiden varainhoitovuoden talousarviossa esitetyt vanhat sitoumukset. Komissio sitoutui julkilausuman jälkeen esittämään viimeistään vuoden 2003 alustavan talousarvioesityksen yhteydessä toimintasuunnitelman, jossa esitetään kaikkien talousarvioon varainhoitovuoden 2002 alussa otettujen potentiaalisia ns. epätavallisia RAL-sitoumuksia koskevien asiakirjojen tutkimista. Toimintasuunnitelmassa esitetään kaikkien julkilausuman liitteessä esitettyjen kohtien osalta seuraavat tiedot: - potentiaalisten ns. epätavallisten tapausten lukumäärä 31. joulukuuta 2001 niihin liittyvät määrät mukaan luettuina, - kahdentoista viimeksi kuluneen kuukauden aikana tutkittujen tapausten lukumäärä, - muiden tapausten tutkimusaikataulun seuraavien päivämäärien mukaisesti: - 30. huhtikuuta 2002, - 31. elokuuta 2002, - 31. joulukuuta 2002, - 30. huhtikuuta 2003. Kyseisinä päivämäärinä budjettivallan käyttäjälle annetaan tiedoksi tutkimuksen tulokset ja tapauskohtaiset päätökset (maksut, sitoumuksen päättäminen tai purkaminen tai erityisseuranta). Valmisteluasiakirja tavanomaisista ja epätavanomaisista syistä maksattamatta olevien sitoumusten otsakekohtaisesti eritellystä kehityksestä toimitetaan tämän jälkeen vuosittain budjettivallan käyttäjälle samanaikaisesti alustavan talousarvioesityksen kanssa. Asiakirjassa esitetään myös toimenpiteet, jotka komissio on toteuttanut estääkseen tulevaisuudessa uusien ns. epätavallisten RAL-sitoumusten synnyn. Maksattamatta olevien sitoumusten syntymiseen johtavat ns. epätavalliset tekijät saataneen siis hallintaan vuoden 2003 loppuun mennessä, ja budjettivallan käyttäjälle voidaan toimittaa säännöllisesti tietoja siitä, miten asiassa edistytään. Lisäksi varainhoitoasetuksen kokonaisuudistusta koskevan ehdotuksen yhteydessä on määrä ottaa käyttöön järjestelmä, jonka avulla vanhoja tai käyttämättömiä sitoumuksia voidaan valvoa tarkasti. Potentiaalisia ns. epätavallisia RAL-sitoumuksia oli maksattamatta 31. joulukuuta 2001 tärkeimmillä toiminta-aloilla seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Taulukko osoittaa, että ns. epätavallisten RAL-sitoumusten määrä oli lähes 11,7 miljardia euroa, mikä on suhteellisen vähän verrattuna maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärään. Epätavalliset RAL-sitoumukset jakautuvat epätasaisesti rahoitusnäkymien eri otsakkeiden kesken. Kaksi kolmasosaa kaikista RAL-sitoumuksista liittyy rakennerahastoihin; potentiaalisten ns. epätavallisten RAL-sitoumusten osalta tilanne on sama. Ns. epätavallisten RAL-sitoumusten määrän supistamiseksi toteutettavat toimenpiteet koskevat ensisijaisesti rakennerahastoja ja ulkoisia toimia. KOHTA 2: OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOISTA EI OLE TEHTY TALOUSARVIOSITOUMUSTA Nämä potentiaaliset velat johtuvat komission tekemistä oikeudellisista sitoumuksista, joita ei ole katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. Seuraavat menot on esitettävä toimielinten sopimuksen ja muun nykyisen budjettilainsäädännön mukaan taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa niistä aiheutuvien taloudellisten sitoumusten laajuuden vuoksi: - Rakennerahastot ja koheesiorahasto muodostavat menotavoitteen, joten rahoitusnäkymissä esitetystä kokonaisrahoituksesta on yleensä tehtävä erilliset päätökset. Kokonaisrahoitus on arvio potentiaalisten sitoumusten enimmäismäärästä (kohdat 2.1 ja 2.2). Maksusitoumuksista tulee sitovampia heti kun on tehty ohjelma- tai hankekohtaisia oikeudellisia päätöksiä (ks. seuraava taulukko). - ISPA: ISPA-asetus ei sinänsä aiheuta taseen ulkopuolisia sitoumuksia. Siinä ei nimittäin säädetä vuosirahoituksen eikä edes kokonaisrahoituksen määrästä. Asetuksen mukaan kokonaisrahoituksen vahvistaa vuosittain budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien mukaisesti. Otsakkeen 7 (liittymistä edeltävä tuki) enimmäismäärät eivät ole menotavoitteita, ja toimielinten sopimus salliikin tiettyä joustoa liittymistä edeltävien tukivälineiden rahoitukseen. ISPA aiheuttaa sitä vastoin potentiaalista velkaa yksittäisten hankkeiden tasolla, sillä niihin sisältyy useita vuosirahoituseriä, joista ainoastaan yhdestä tehdään talousarvioon sitoumus päätöksentekovaiheessa (kohta 2.3). - Sitoumukset, joita on tehty eräiden otsakkeeseen 4 kuuluvien ulkoisten toimien yhteydessä erikseen nimettyjen ulkopuolisten osapuolten kanssa tietylle summalle ja tietylle ajanjaksolle (kohdat 2.4-2.6). Muissa monivuotisissa ohjelmissa ei ole sitoumuksia, jotka olisi ilmoitettava potentiaalisissa veloissa; myöhempinä varainhoitovuosina aiheutuvat menot vahvistetaan vuosittain budjettivallan käyttäjän päätöksellä tai asianomaiseen lainsäädäntöön tehtävillä muutoksilla. >TAULUKON PAIKKA> Oikeudellisia sitoumuksia, joista ei ole tehty talousarviositoumusta, on 144098 miljoonaa euroa. Luku saadaan vähentämällä komission 31. joulukuuta 2001 mennessä vahvistamien ohjelmien arvosta näitä ohjelmia koskevat, vuosina 2000 ja 2001 toteutuneet talousarviositoumukset. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> KOHTA 3: EMOTR:N TUKIOSASTO 3.1 Menot 16. lokakuuta 2001-31. joulukuuta 2001 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta talousarvion tuloksessa otetaan huomioon jäsenvaltioiden 16.10.2000-15.10.2001 suorittamat menot, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään seuraavan vuoden tammikuun 31. päivänä. Jäsenvaltioiden 16. lokakuuta-31. joulukuuta 2001 suorittamat menot esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. 3.2 Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen Jäsenvaltioilta mahdollisesti perittävät kulut, jotka liittyvät tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen. Menettelyn kesto yhteisöjen tuomioistuimessa vaikuttaa kulujen lopullisen määrän määrittämiseen ja niiden kirjaamiseen talousarvioon. KOHTA 4: TAKAISINMAKSUTAKUUT 4.1 EIP:n omista varoistaan yhteisön ulkopuolisille maille myöntämät luotot Takaus määräytyy oikeudellisesti EIP:n 31. joulukuuta 2001 mennessä allekirjoittamien lainojen perusteella (määrään sisältyvät kolmelle viimeksi liittyneelle jäsenvaltiolle ennen liittymistä myönnetyt lainat). Kaikkia näitä lainoja ei ole kuitenkaan vielä nostettu. Lainakanta 31. joulukuuta 2001 oli 13770 miljoonaa euroa (13736 miljoonaa euroa ilman viimeksi liittyneitä jäsenvaltioita), joka on siis yhteisön ottamien riskien kokonaismäärä. Joulukuun 31. päivään 2001 mennessä nostettujen lainojen kokonaismäärästä (19 363 miljoonaa euroa) on maksettu takaisin 5593 miljoonaa euroa. EIP:n omista varoistaan yhteisön ulkopuolisille maille myöntämät lainat taataan yhteisön talousarviosta seuraavasti:: >TAULUKON PAIKKA> Kolmansilta osapuolilta on saatu takauksia, jotka koskevat yhteisön talousarviosta taattuja EIP:n myöntämiä lainoja (19 363 miljoonaa euroa). 4.2 Euroopan investointirahaston (EIR) antamat takaukset Euroopan investointirahaston (EIR) antamien takausten määrä 31. joulukuuta 2001 oli yhteensä 2789,6 miljoonaa euroa, jolloin Euroopan yhteisöjen riski oli enimmillään 836,9 miljoonaa euroa. Koska Euroopan yhteisöjen osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa euroa, yhteisöt voivat joutua maksamaan lainoja takaisin jopa 236,9 miljoonaa euroa. Maksettava osa Euroopan yhteisöjen merkitsemästä pääomasta eli 80 prosenttia (480 miljoonaa euroa) esitetään niin ikään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa potentiaalisena velkana (kohta 9). 4.3 Lainananto- ja lainanottotoiminnan yhteydessä myönnetyt lainat Euroopan yhteisöt ovat myöntäneet lainaustoimintojensa yhteydessä lainoja, joiden takaukset on saatu kolmansilta osapuolilta. Nämä takaukset voidaan luokitella seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Yhteisöt eivät ole saaneet takauksia kolmansilta osapuolilta rahoitusapujärjestelmästä myönnettäviin lainoihin. Takaukset näille yhteensä 1614 miljoonan euron lainoille on saatu takuurahastosta. KOHTA 5: PITKÄAIKAISET VUOKRASOPIMUKSET 5.1 Rakennukset Tase-erässä esitetään rakennukset, joista on tehty pitkäaikainen vuokrasopimus (alustavasti yli viideksi vuodeksi) ja joita ei voida merkitä taseen vastaavaa-puolelle. Esitetyt määrät vastaavat sopimuksen voimassaoloaikana maksettavia sitoumuksia. Poikkeuksen tähän muodostaa yhteisöjen tuomioistuimen Palais-rakennus, josta on tehty vuokrasopimus toistaiseksi ja josta ilmoitetaan vuoden vuokraa vastaava määrä. Vuokrattavien rakennusten osalta vuokrat jakautuvat seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Komission osalta esitettyyn määrään sisältyy 5,9 miljoonan euron kiinteistövero. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen yhden tai useamman laajennusosan rakentamisesta tehtiin 15. joulukuuta 1999 puitesopimus, jonka mukaisesti Luxemburgin valtio sitoutuu myöntämään tilintarkastustuomioistuimelle rakennusoikeuden tontille, jolle ensimmäinen laajennusosa on tarkoitus rakentaa, 1 (yhden) euron hintaan ja enintään 49 vuodeksi. Muiden laajennusosien rakentamiseen voidaan myöntää rakennusoikeutta korkeintaan yhtä pitkäksi aikaa kuin ensimmäisen laajennusosan rakentamiseen. Lisäksi Luxemburgin valtio sitoutuu myymään tontit tarvittaessa yhteisen asiantuntijalausunnon perusteella määriteltävään markkinahintaan. Tilintarkastustuomioistuin puolestaan sitoutuu siihen, että se pyrkii kaikin tavoin ostamaan tontit Luxemburgin valtiolta ja pyytää budjettivallan käyttäjältä tähän tarvittavat varat. Hallinnollisen viivästymisen vuoksi Luxemburgin valtio ei ole vielä täyttänyt periaatteellisia sitoumuksiaan. KOHTA 8: OSAKKUUDET ORGANISAATIOISSA, JOTKA LIITTYVÄT YHTEISÖN TOIMINTAAN Potentiaaliset velat, jotka johtuvat osakkuuksista yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa. Tässä kohdassa esitetty määrä sisältää maksamatta olevat suoritukset komission merkitsemästä pääomaosuudesta EBRD:ssä ja EIR:ssä: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> KOHTA 9: MUUT POTENTIAALISET SITOUMUKSET Brysselin pääkaupunkialuevero Brysselin pääkaupunkialueella alettiin vuonna 1993 kerätä toimistotilojen käyttöveroa. Komissio on tiedustellut alueen viranomaisilta, voitaisiinko se vapauttaa kyseisestä verosta erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan perusteella. Viranomaiset ovat antaneet alustavasti myönteisen vastauksen. Muutamat komission käyttämien kiinteistöjen omistajat ovat kuitenkin vieneet asian oikeuteen, jossa on päädytty päinvastaiseen kantaan, ja komissio saattaa joutua maksamaan kyseisen veron. KOHTA 10: BERLAYMONT-RAKENNUKSEN KUNNOSTAMINEN Euroopan yhteisö, Belgian valtio ja S.A. Berlaymont allekirjoittivat 8. heinäkuuta 1997 aiesopimuksen, jossa määrätään seuraavista asioista: - Belgian valtio rahoittaa Berlaymontin kunnostamisesta (asbestin poistaminen) aiheutuvat yhteensä 89 miljoonan euron kustannukset. - Kun Berlaymont saadaan kunnostustöiden jälkeen käyttöön, Euroopan yhteisö korvaa investointikustannukset, jotka koostuvat rakennuksen arvosta ennen kunnostusta (kiinteät kustannukset: 49 miljoonaa euroa) ja kunnostamiskustannuksista (alustava arvio: 325 miljoonaa euroa). - Euroopan yhteisö korvaa investointikustannukset 27 vuoden kuluessa suoritettavina vuotuisina vuokramaksuina, jotka määräytyvät markkinahintojen mukaan (arvioidut kustannukset: 27 miljoonaa euroa vuodessa). - Alustavan arvion mukaan rakennus piti saada käyttöön 30. kesäkuuta 2000 (tähän ei ole sitouduttu). Komissio yrittää saada vuoden 1997 aiesopimuksen uudistettua saadakseen vahvistettua enimmäismäärän sille korvattavaksi lankeavista kunnostuskustannuksista ja rakennuksen lopullisen käyttöönluovutuspäivän. Komissio ja Belgian valtio allekirjoittivat 17. heinäkuuta 2001 aiesopimuksen. Sen mukaan on allekirjoitettava sopimus, jossa vahvistetaan muun muassa komission maksettavaksi lankeavien kustannusten enimmäismäärä ja rakennuksen lopullinen käyttöönluovutuspäivä. Berlaymont-rakennusta varten vuonna 1997 määriteltyä 374 miljoonan euron määrää voidaan tarvittaessa tarkistaa ylöspäin ohjelman tarkistuksen perusteella. KOHTA 11: SAKOT Koska komission kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi määräämien sakkojen määrä merkitään kirjanpidossa tilikauden tuloksiin, taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin on päätetty varovaisuusperiaatteen mukaisesti ja yhteisöjen tuomioistuimen päätöstä odotettaessa sisällyttää potentiaalisina kuluina sellaisten sakkojen määrä, joiden osalta on nostettu kanne(2). Sakot säilyvät potentiaalisina velkoina siihen asti, kunnes tuomioistuin tekee asiasta lopullisen päätöksen (ks. taseen vastaavaa-puolen liitetiedot, kohta VII b.4). >TAULUKON PAIKKA> Saamiset: Seuraavassa taulukossa esitetään aiempaan tapaan päätöksentekovuoden mukaan eriteltynä kaikki tapaukset, joissa komissio on määrännyt sakkoja ja joiden käsittely tuomioistuimessa oli vielä kesken 31. joulukuuta 2001. Näin ollen 1. taulukossa ei esitetä kyseiseen päivään mennessä selvitettyjä tapauksia 2. asiat, joista on tehty lopullinen päätös mutta jotka ovat vielä erinäisistä syistä kesken, on poistettu taulukosta. Koska tapaukset ovat monimutkaisia ja koskevat lukuisia yrityksiä sekä lukuisia eri tulkintoja, taulukossa ei voida esittää niiden kehittymistä usealta vuodelta. Siinä esitetäänkin ainoastaan kunkin vireillä olevan tapauksen nykytilanne komission alkuperäiseen päätökseen verrattuna. Tase-erässä "Muut" esitetään kaikki määrät, joita ei ole syystä tai toisesta peritty tai voitu vielä periä. Tällaisia ovat muun muassa: - Valitukset, joilla komissio hakee muutosta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antamaan tuomioon, jolla sakot on peruttu. Komission valituksella ei ole pankkitakausta eikä alustavaa maksua. - Saamiset vararikossa tai velkasaneerauksessa olevilta velallisilta, joita koskeva oikeudellinen menettely on vielä kesken. - Sakot, joiden perimisestä ei vielä ole tehty päätöstä, koska asian käsittely on kesken. - Vuonna 2001 määrätyt sakot, jotka ovat perittävissä vasta vuonna 2002 ja joiden määrä on erittäin suuri sen vuoksi, että suurin osa sakkopäätöksistä on tehty vuoden 2001 viimeisellä neljänneksellä. >TAULUKON PAIKKA> Huom: Vireillä olevat sakkoasiat on kursivoitu. KOHTA 12: PETOKSET JA SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET Rakennetoimet Seuraava taulukko perustuu asetuksen N:o 1681/94 mukaisesti tehtyihin jäsenvaltioiden virallisiin ilmoituksiin. Taulukossa esitetyt määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain. Siinä erotetaan toisistaan määrät, jotka ovat jäsenvaltioiden ilmoituksen mukaan perimättä (määrät on laskettu joko todetun tai arvioidun määrän perusteella), ja määrät, joiden perimisen katsotaan olevan mahdotonta. Asetusten (EY) N:o 1681/94 ja (EY) N:o 1831/94 mukaisesti ilmoitettuihin petoksin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät potentiaaliset saamiset (rakennetoimet) >TAULUKON PAIKKA> Huom: Jos nämä määrät todellä peritään, ne voidaan kohdentaa uudelleen ja niillä voidaan rahoittaa muita hankkeita vielä käynnissä olevien ohjelmien yhteydessä. Taulukossa esitetyt luvut ovat lähinnä teoreettisia enimmäismääriä, joita ei voida ottaa käytettäväksi yhteisön talousarvioon. Tämä johtuu seuraavista syistä: - Jäsenvaltiot eivät aina toimita (ainakaan ajoissa) tietoja toteuttamistaan perintätoimista. - Vaikka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisuuksista periä varoja takaisin, on mahdotonta arvioida tarkkaan, miten paljon perittävänä olevia varoja todella voidaan saada takaisin. Varojen takaisinperintään sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä voidaan myös määrätä, että perintämääräysten vanhentumisaika on 30 vuotta, jolloin kansalliset viranomaiset eivät useinkaan halua luopua virallisesti takaisinperinnästä, vaikka sen toteuttamiseen olisi vain teoreettiset mahdollisuudet. Jäsenvaltioiden on vastedes toimitettava komissiolle vuosittain rakennetoimien alaa koskeva selvitys takaisinperittävänä olevista määristä (asetuksen (EY) N:o 438/2001 8 artikla); selvityksen ansiosta todellista tilannetta voidaan arvioida paremmin. - Vaikka asianomainen jäsenvaltio olisi aloittanut varojen takaisinperinnän määräaikojen mukaisesti, ei ole varmaa, että perintä onnistuu. Tämä koskee etenkin tuomioistuinten käsiteltäviksi annettavia perintämääräyksiä. - Yksittäisiä hankkeita osarahoitetaan monivuotisten ohjelmien varoilla. Takaisin perittäviä varoja ei voida määrittää tarkasti ennen kuin monivuotinen ohjelma saadaan päätökseen, koska sääntöjenvastaisiksi todetut avustukset voidaan tietyin edellytyksin osoittaa muihin säännönmukaisiin hankkeisiin ja koska maksujen suorittaminen erissä (etenkin loppumaksu) tarjoaa joissakin tapauksissa mahdollisuuden oikaista kokonaismaksua. Taulukoissa esitetyt luvut ovat alustavia ja perustuvat vuoden 2002 maaliskuun loppuun mennessä saatuihin ja käsiteltyihin tietoihin. Lukuja saatetaan siis vielä muuttaa maaliskuun jälkeen saapuneiden tietojen perusteella. Yksittäisiin tapauksiin liittyviä perintäennusteita ei siis voida laatia riittävän tarkasti jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen pohjalta. Komissio pystyy saamaan lopullisempia tietoja luultavasti ensi vuodesta alkaen ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmien sulkemisen jälkeen. Petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 2001 ei ollut vielä valmistunut tulostilin laatimisajankohtana. Maatalous - EMOTR:n tukiosasto Saamisista, jotka ovat peräisin maksajavirastojen asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaisesti tekemistä EMOTR:n tukiosaston petos- ja sääntöjenvastaisuusilmoituksista, on kirjattu 1952,6 miljoonaa euroa vastaavaa-puolelle saamisina jäsenvaltioilta. Tällaisten tietojen ilmoittaminen tuli pakolliseksi varainhoitovuonna 2001, mikä selittää vuonna 2000 tehtyjen ilmoitusten (0,97 miljoonaa euroa) ja vuonna 2001 kirjattujen määrien välisen merkittävän eron. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava myös komission havaitsemista petoksista ja sääntöjenvastaisuuksista. Tilinpäätöksen ajankohtana käytettävissä olevien lukujen perusteella ei voida kuitenkaan todeta muita potentiaalisia saamisia kuin taseen vastaavaa-puolelle jo merkityt saamiset. Tämän vuoksi ja varovaisuusperiaatteen mukaisesti taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin ei merkitä mitään potentiaalisia saamisia. KOHTA 13: MAATALOUSTUOTTEIDEN VARASTOT Varastotilanne on siirretty 30. päivälle syyskuuta 2001, ja varastoihin on tehty ylimääräinen arvonalennus. Julkisten varastojen tuotteiden myyntihintoja koskevat ennusteet saattavat vaihdella markkinatilanteen mukaisesti. Markkinahintoihin helmikuussa 2002 tehty tarkistus saattaa aiheuttaa 148,72 miljoonan euron voiton varainhoitovuoden loppuun mennessä. Viljan hinnan ennakoidun kehityksen osuus koko kasvusta on 56,5 prosenttia. Naudanlihan markkinoiden osuus niiden elvyttyä osittain on 30,7 prosenttia koko kasvusta. Näiden kahden alan osuus potentiaalisesta voitosta on 87,2 prosenttia. Varastoitujen maataloustuotteiden myynnistä kertyväksi nettovoitoksi arvioitiin 148,72 miljoonaa euroa 30. syyskuuta 2001. VARASTOJEN MÄÄRÄ; KIRJANPITOARVO, ARVIOITU MYYNTIARVO SEKÄ POTENTIAALISET VOITOT JA TAPPIOT 30. syyskuuta 2001 >TAULUKON PAIKKA> (1) Jos saamiset (4 ja 6 kohdassa esitettyjä lukuun ottamatta) todetaan erääntyneiksi, rahassa määritellyiksi ja riidattomiksi, ne lisätään budjettituloihin sinä varainhoitovuonna, kun ne tuloutetaan. Näin ollen ne parantavat jäsenvaltioille varattua varainhoitovuoden talousarvion tulosta. (2) Tämä koskee myös tapausta, jossa kanne on nostettu vuoden 2001 sakkojen osalta vuonna 2002 ennen tilinpäätöstä.