[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 5.9.2006

SEK(2006) 1093

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

Liitännäisasiakirjaehdotukseen: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON SUOSITUS eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA

{KOM(2006) 479 lopullinen}{SEK(2006) 1094}

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA, JOKA KOSKEE EUROOPPALAISEN TUTKINTOJEN VIITEKEHYKSEN PERUSTAMISTA

Nopeat tekniset ja taloudelliset muutokset sekä väestön ikääntyminen ovat Euroopalle tyypillisiä ilmiöitä, joiden vuoksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen käsittävä elinikäinen oppiminen on muuttunut välttämättömäksi. Kansalaisten tietojen, taitojen ja pätevyyksien jatkuva päivitys on ehdottoman tärkeää EU:n kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Elinikäisen oppimisen toteutumista hankaloittaa kuitenkin viestinnän ja yhteistyön puuttuminen eri tasoilla ja eri maissa toimivien koulutuksen tarjoajien ja koulutusviranomaisten välillä. Tästä aiheutuvat esteet haittaavat yksittäisten kansalaisten koulutukseen pääsyä ja eri laitosten myöntämien tutkintojen yhdistämistä ja näin ollen elinikäisen oppimisen toteutumista. Lisäksi sellaisten järjestelyjen puuttuminen, joilla kansalaisten tutkintoja voidaan siirtää oppimisympäristöstä toiseen, voi muodostua esteeksi työntekijöiden ja oppijoiden liikkuvuudelle Euroopan työmarkkinoilla.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on vaikutusten arvioinnissaan pyrkinyt löytämään ratkaisuja näihin kysymyksiin. Siinä korostetaan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ( European Qualifications Framework , EQF)[1] lisäarvoa, jota saadaan kun helpotetaan elinikäistä oppimista ja poistetaan esteitä Euroopan laajuiselta liikkuvuudelta.

Kuten vaikutusten arvioinnissa ja suositusluonnoksessa todetaan, EQF voisi toimia välineenä tutkintojen vastaavuuksien määrittämisessä ja neutraalina vertailukohtana, jolla helpotetaan tutkintojen siirtoa Euroopassa. Lisäksi se edistäisi koulutusjärjestelmien uudistuksia ja todellisen elinikäisen oppimisen toteutumista. Sen vuoksi EQF:n kehittäminen on keskeisessä asemassa pyrittäessä saavuttamaan EU:n tavoitteet osana kasvua ja työllisyyttä edistävää Lissabonin kumppanuutta.

EQF perustuisi oppimistuloksia kuvaaviin kahdeksaan viitetasoon, jotka kattavat kaiken oppimisen, eli yleissivistävän, ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen, ja sen tukena olisivat tietyt sovitut periaatteet ja kriteerit. EQF:ää viitekohtana käyttäviltä jäsenvaltioilta ja toimialoilta odotetaan sitoutumista näihin periaatteisiin ja kriteereihin. EQF ei kuitenkaan korvaa kansallisia tutkintotasoja eikä sitä ole tarkoitus käyttää kansallisten vakiintuneiden järjestelmien tai viitekehysten sijaan (perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaan ei sisälly koulutuksen alan sääntelytoimia, vaan tämän alan EU:n politiikan avulla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toimia ottaen kaikilta osin huomioon niiden vastuu yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestelyistä).

Ensimmäinen mahdollinen vaihtoehto on olla toteuttamatta mitään toimia (Euroopan unionin tasolla), mikä tarkoittaisi tutkintojen vertailukelpoisuutta, avoimuutta ja siirtoa koskevien nykyisten järjestelyjen jatkumista. Tällä vaihtoehdolla ei kuitenkaan vastattaisi jäsenvaltioiden pyyntöihin luoda yhteinen eurooppalainen viitekohta tai toimenpide edellä esitettyjen ongelmien ratkaisemiseksi.

Toisena vaihtoehtona on komission tiedonanto. Sen hyväksymisessä ei kuitenkaan olisi mukana jäsenvaltioita eikä Euroopan parlamenttia. Kyseinen vaihtoehto ei siksi saisi aikaan tarvittavaa poliittista sitoutumista EQF:n täytäntöönpanoon jäsenvaltioissa.

Kolmas vaihtoehto on perustamissopimuksen 150 artiklan (ammatillinen koulutus) nojalla annettava komission suositus. Se ei kuitenkaan perustuisi perustamissopimuksen 149 artiklaan (koulutus), joten siinä ei otettaisi huomioon EQF:n kannalta tärkeää koulutusmuotoa. Samoin kuin edellä esitetyn toisen vaihtoehdon tapauksessa kyse olisi sellaisen toimenpiteen vahvistamisesta, jonka virallisessa hyväksymisessä ei olisi mukana jäsenvaltioita eikä Euroopan parlamenttia. Tällöin EQF:n täytäntöönpanon edellyttämä poliittinen sitoutuminen jäisi edelleen toteutumatta.

Neljäntenä käsiteltävänä vaihtoehtona on EQF:n vahvistaminen perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaan perustuvalla Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksella. Se kattaisi molemmat koulutusmuodot, jotka ovat yhtä tärkeitä EQF:n tavoitteita ja tekijöitä elinikäisen oppimisen näkökulmasta. Sen mukaan jäsenvaltiot käyttävät EQF:ää vapaaehtoispohjalta apuna tutkintojen vertailussa sekä tutkintojen avoimuuden lisäämisessä ja siirtojen helpottamisessa kaikkialla Euroopassa.

Viides vaihtoehto on panna EQF täytäntöön perustamissopimuksen 150 artiklaan perustuvalla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä. Siitä kuitenkin puuttuisi jälleen viittaus 149 artiklaan (koulutus). Lisäksi se olisi päätös, jossa säädettäisiin periaatteista ja velvoitteista niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka vahvistavat yhteydet kansallisen tutkintojärjestelmän ja EQF:n välillä. Valtaosa sidosryhmistä (jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet, toimialajärjestöt ja muut tahot) kuitenkin puoltaa EQF:n täysimääräistä vapaaehtoisuutta.

Tässä yhteydessä on syytä selventää, että mitään valituista toimenpiteistä ei sovellettaisi tutkintojen vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY[2] kattamiin tilanteisiin. Kyseinen direktiivi on ainoa oikeudellisesti sitova säädös, jossa vahvistetaan sekä asiaankuuluvien kansallisten viranomaisten että muuttajien oikeudet ja velvollisuudet. Sen soveltamisalan ulkopuolelle jäävissä tilanteissa EQF tarjoaa mahdollisuuden vertailla muuttajan kouluttautumisjäsenvaltiossa käytössä olevia kansallisia tutkintojärjestelmiä ja tutkintojen viitekehystä työskentely- tai opiskelujäsenvaltion (toinen jäsenvaltio) kansallisiin tutkintojärjestelmiin ja tutkintojen viitekehykseen.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on edellä esitettyihin vaihtoehtoihin sisältyvien vahvuuksien ja heikkouksien vertailun perusteella päätynyt ehdottamaan neljättä vaihtoehtoa, joka antaisi komissiolle mahdollisuuden – yhdessä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa – vastata todettuihin haasteisiin ja löytää sopivia ratkaisuja. Lisäksi kyseinen vaihtoehto vastaa eniten jäsenvaltioiden ja sidosryhmien odotuksia. Se tarjoaisi parhaan perustan EQF:n onnistuneelle toteutukselle ja eurooppalaisesta ulottuvuudesta kansalaisille koituvan todellisen lisäarvon saavuttamiselle elinikäisen oppimisen ja liikkuvuuden alalla tutkintoja ja tutkintojärjestelmiä hyödyntäen.

[1] Terminologiaa koskeva selvitys on vaikutusten arvioinnin lopussa.

[2] EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.