FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 9.1.2009 
SEK(2008) 3097 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen: 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS 
  
KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA TO TEUTETTAVAN AUDIOVISUAALIALAN 
YHTEISTYÖOHJELMAN PERUSTAMISESTA  
 
MEDIA MUNDUS 
  
 
 
VAIKUTUSTENARVIOINNIN TIIVISTELMÄ  
  
{KOM(2008) 892 lopullinen} 
{SEK(2008) 3098} {SEK(2008) 3102} 
 
FI 2   FI 1. JOHDANTO  
Audiovisuaalialalla on keskeinen merkitys korkeaa ammattitaitoa vaativien ja tulevaisuuteen 
suuntautuvien työpaikkojen luomis essa sekä kulttuuriarvojen vaal imisessa ja kehittämisessä. 
Erityistä merkitystä audiovisuaalialalla on Li ssabonin strategiassa, ja se myötävaikuttaa 
Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen eli koulutuksen, vaurauden, kasvun ja työllisyyden 
kehittämiseen osaamispohjaisessa taloudessa. Sillä on tärkeä rooli Lissabonin strategiaan 
kuuluvassa i2010-aloitteessa eli EU :n tietoyhteiskunta- ja media politiikan viitekehyksessä.  
Audiovisuaalialan merkitys korostuu myös kulttuuri-ilmaisujen moni naisuuden suojelemista 
ja edistämistä koskevassa Unescon yleissopimuksessa.  Yleissopimus korostaa 
kulttuurihyödykkeiden ja -palveluiden erityistä kulttuurista ja taloudellista kaksoisluonnetta. 
Euroopan audiovisuaalialan suurin onge lma kansainvälisillä markkinoilla on 
audiovisuaalisten teosten huono levitys. Ul komaisilla elokuvilla – Hollywood-elokuvia 
lukuun ottamatta – on samanlainen ongelma eli le vityksen rajallisuus Euroopan markkinoilla, 
vaikka monipuolisemmalla audiovisuaal isisällöllä olisikin kysyntää. 
Audiovisuaalialan kansainvälinen toimintaym päristö on muuttunut merkittävästi kahden 
viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana, lä hinnä teknologian kehittymisen vuoksi. 
Uutuuksia ovat esimerkiksi monikanavainen di gitaalitelevisio, elo kuvien digitaalinen 
projisointi ja tilausvideopalvelut. Joillakin  ulkomaan markkinoill a tämä on synnyttänyt 
mittavaa taloudellista kasvua ja lupaavia investointeja, mikä puol estaan on tuottanut jatkuvasti 
kasvavaa lisäkysyntää audiovisuaaliselle sisä llölle. Rakenteelliset heikkoudet haittaavat 
eurooppalaisten teosten lev itystä ulkomaanmarkkinoill a, ja eurooppalaisten 
audiovisuaaliyhtiöiden rahoitu s on huonoissa kantimissa. Nämä  tekijät estävät Euroopan 
audiovisuaalialaa täysin hyödyntämästä kansainvälisen laajentumisen uusia mahdollisuuksia. 
Tätä taustaa vasten vaikutustenarvioinnissa m ääriteltiin kaksi yleistä poliittista tavoitetta 
kansainvälistä yhteistyötä varten: 
• Lisätään EU:n audiovisu aalialan kilpailukykyä kans ainvälisillä markkinoilla. 
• Lisätään kuluttajien valinnanvaraa ja kulttuur ista monimuotoisuutta eurooppalaisilla ja 
kansainvälisillä markkinoilla.  
Sidosryhmien ja ammattilaisten kanssa on käyty laajoja keskusteluja, joihin on osallistunut 
nykyisen MEDIA 2007 -ohjelman os allistujia, kolmansien maiden ammattilaisia sekä 
MEDIA-komitean jäseniä. Huhtikuussa 2008 järj estettiin internetissä avoin julkinen 
kuuleminen, minkä lisäksi on järjestetty useita konferensseja ja kokouksia, joissa 
sidosryhmiltä on saatu runsaasti palautetta. Lisäksi on konsultoitu lukuisia komission 
yksiköitä, ja komission tietoyhteiskunnan pääosasto teki palvelusopimuksen Technopolis / 
Media Consulting Groupin  kanssa hankkiakseen ulkopuolis ta osaamista ja materiaalia 
vaikutustenarviointii n, joka täyttää ennakkoa rvioinnin vaatimukset. 
2. HANKKEEN TAUSTAA  
Ottaen huomioon ongelmat ja haasteet, joit a Euroopan audiovisuaalialalle aiheutuu 
markkinoiden kansainvälistymisen johdosta, Euroopan parlamentti hyväksyi 13. joulukuuta 
2007 vuoden 2008 talousarviossa MEDIA International -nimisen valmistelutoimen, jonka pääpaino on EU:n ja kolmansien maiden audi ovisuaalimarkkinoiden suht eiden kehittämisellä. 
Viviane Reding ja Gilles Jacob, Cannesin elokuva juhlien johtaja, kutsui vat EU:n ja EFTA:n 
audiovisuaalialan asioista vast aavat ministerit epäviralliseen  tapaamiseen Cannesissa 19. 
 
FI 3   FI toukokuuta 2008. José Manuel Barros on läsnä ollessa he hyväks yivät julistuksen, jossa 
ilmaistiin tyytyväisyys Euroopan parlamentin ME DIA International -valmistelutoimesta ja 
kannustettiin komissiota ajamaan tämän aloitt een kehittämistä ja selvittämään, onko 
toivottavaa ja mahdollista tehdä vuoden lopp uun mennessä ehdotus tukiohjelmasta, jolla 
edistetään Euroopan audiovisuaalialan ammattila isten ja kolmansien maiden ammattilaisten 
yhteistyötä kaikkia osapuolia hyödy ttävällä tavalla. Valmistelu toimeen liittyvä ehdotuspyyntö 
on tuottanut nopeasti mittavia tuloksia, ja mene illään on jo koulutus-, myynninedistämis- ja 
elokuvateatteriverkostohankkeita tärkeillä Latinala isen Amerikan ja Aasian markkinoilla.  
Tietoyhteiskunnan pääosasto laati tämän vai kutustenarvioinnin mahdollisesta tulevasta 
MEDIA Mundus -ohjelmasta, joka toimis i oikeusperustana MEDIA International 
-valmistelutoimen jälkeen. 
3. ONGELMAN MÄÄRITTELY JA TOIMINNAN PERUSTELU  
Vaikutustenarvioinnissa Euroopa n audiovisuaalialan suurimmaksi ongelmaksi kansainvälisillä 
markkinoilla todettiin audiovisuaalisten teosten huono levitys. Ongelma ei koske pelkästään eurooppalaisia ammattilaisia, jotka eivät pysty täysin hyödyntämään audiovisuaalialan markkinoiden kansainvälistymistä, vaan myös kuluttajia, joille suunnatt u elokuvien tarjonta ja 
kulttuurinen monimuotoisuus jää rajalliseksi. EU itse, joka on yksi kulttuurista 
monimuotoisuutta koskevan Unescon yleissop imuksen keskeisistä neuvottelijoista, kohtaa 
siten suuria odotuksia sopimuksen täytänt öönpanon suhteen, ja sen uskottavuus on tämän 
vuoksi koetuksella. 
Audiovisuaalisten teosten huonolla levityksellä on useita syitä: Euroopan eri markkinat ovat 
hajanaisia paitsi kielen myös rakenteen  suhteen. Ongelmana on markkinoiden koko; 
alkuperäisen markkinan koko määrittää alan  vahvuuden kansainvälisellä näyttämöllä. 
Yksittäin tarkasteltuna kaikilla jäsenvaltioilla (ja useimmilla niiden ulkomaisista vastapuolista) on suhteellisen pienet markki nat Yhdysvaltoihin verrattuna. Jakelurakenne 
Euroopassa koostuu pienistä yksittäi stä yhtiöistä, toisin kuin niid en yhdysvaltalaisilla suurilla 
ja monikansallisilla vertikaalis esti integroituneilla vastapuolilla. Euroopan  audiovisuaalialan 
kilpailukyky onkin heikko. Lisäksi eurooppala isten yhtiöiden ongelmana on riittämätön 
rahoitus. Audiovisuaalisia teoks ia rahoitetaan lähinnä julkis in kansallisin varoin, mikä 
vähentää ulkomaisten investoi ntien ja viennin tarvetta. Li säksi yleisön kysyntä- ja 
katselutottumukset, joita hallitsevat yhdysvalt alaiset ja/tai kotimaiset kassamenestykset, 
muodostavat merkittävän esteen audiovisuaalist en teosten todellisen monimuotoisuuden 
näyttämiselle. Yleisö (erityisesti nuori yleisö ) ei ole perillä kulttuurisesti monimuotoisten 
elokuvien laajasta tarjonnasta, vaikka moni muotoisuuden laajentamiselle on olemassa hyvin 
dokumentoitua kysyntää. 
EU:n nykyisillä audiovisuaalialan tukiohjel milla, kuten MEDIA 2007, on ollut myönteisiä 
vaikutuksia audiovisuaalialaan  ja eurooppalaisten elokuvateos ten levittämiseen Euroopassa. 
Ne eivät kuitenkaan pysty vastaamaan audi ovisuaalialan nopean kansainvälistymisen 
synnyttämiin haasteisiin. Esimerkiksi EUROMED Audiovisual II tai elokuva- ja 
audiovisuaalialan EU–AKT-ohjelma ovat alueelli sia kehitysohjelmia, joilla on erilaiset 
painotukset ja tavoitteet. Uudella ohjelmalla voi taisiin luoda huomattavia synergioita näiden 
ohjelmien kanssa.  
Muilla kansainvälisillä välineill ä, kuten nykyisillä kansainvälis illä elokuvarahastoilla, on 
useimmiten rajalliset budjettimäärärahat. Yhteist uotantosopimukset saavat  harvoin tarvittavia 
budjettiresursseja eivätkä siten pysty tehokkaas ti ratkaisemaan edellä kuvattuja ongelmia. 
 
FI 4   FI 4. TAVOITTEET  
Ohjelman yleisiä tavoitteita ovat kansainvälis en yhteistyön lujittaminen, jotta voitaisiin 
parantaa Euroopan audiovisuaalialan kilpai lukykyä, ja kuluttajien valinnanvaran ja 
kulttuurisen monimuotoisuuden lisääminen eurooppa laisilla ja kansainvä lisillä markkinoilla. 
Erityistavoitteita on neljä: 
(1) Tiedonvaihdon ja markkinatuntemukse n lisääminen, erityisesti koulutuksen 
avulla, ja eurooppalaisten ja kol mansien maiden audiovisuaalialan 
ammattilaisten välisen verkostoitumisen helpottaminen, jotta voitaisiin parantaa pääsyä ulkomaiden markkinoille ja rakentaa luottamusta ja pitkän 
aikavälin kaupallisia suhteita. 
(2) Audiovisuaalimarkkinoiden kansainväliste n yhteistuotantojen helpottaminen.  
(3) Audiovisuaalisten teosten ylikansall isen jakelun parantaminen ja 
eurooppalaisten audiovisuaalis ten teosten näkyvyyden lisääminen 
kolmansissa maissa – ja toisin päin – sekä eurooppalaiste n ja kolmansien 
maiden yleisöjen valinnanvaran lisääminen.  
(4) Uuden yleisön tavoittaminen ja elokuvatuntemuksen lisääminen. 
5. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Arvioituja toimintavaihtoehtoja oli kolme (j oihin sisältyi kaksi eri skenaariota näiden 
erityistavoitteiden saavuttamiseksi), ja arvioinnissa kiinnitett iin huomiota niiden 
taloudellisiin, yhteiskunnallisiin, kulttuurisiin ja ympäristöön kohdistuviin vaikutuksiin sekä 
kustannustehokkuuteen.  
(1) Toiminnan jatkaminen nykyisellään: (ts. audiovisuaalialan nykyisen 
eurooppalaisen toiminnan jatkaminen). 
(2) Olemassa olevien välin eiden laajentaminen.  
(3) Uuden  MEDIA Mundus  -välineen perustaminen.  
Kun otetaan huomioon maailmanma rkkinoiden muuttuva tilanne  ja teknologise t haasteet, 
toiminnan jatkaminen nykyisellään  heikentäisi eurooppalaisten audiovisuaalia lan yhtiöiden 
tilannetta ajan mittaan huomattavasti. Se ei ai heuttaisi uusia kustannuksi a, mutta sillä olisi 
negatiivinen kustannusvaikutus, kun eur ooppalaiset yhtiöt eivät voisi hyödyntää 
kansainvälistymisen mahdollisuuksia uusilla ja nopeasti kasvavilla markkinoilla. 
Olemassa olevien välineiden laajentaminen  eli MEDIA 2007 -ohjelman avaaminen 
laajemmalle osallistujajoukolle  ja yhteistyölle merkitsisi erinäisiä hankaluuksia WTO-
sääntöjen suhteen ja edellyttäi si laajoja hallitustason välisi ä neuvotteluja. Tämän vuoksi tämä 
vaihtoehto katsottiin tehottomaksi. Lisä ksi pohdittiin MEDIA 2007 -ohjelman avaamista 
muuten kuin täyden jäsenyyden tai yhteistyön ka utta eli siten, että nykyiseen ohjelmaan 
lisättäisiin kansainvälisen yhtei styön toimintalinjoja. Kustannusten ja menettelyn suhteen 
vaihtoehdot ovat samanlaiset. Tämä malli kuitenkin hylättiin, vaikka se olikin vaihtoehtoratkaisu uudelle välin eelle, koska saman ohjelman haja uttaminen toisaalta sisäiseen 
 
FI 5   FI ja toisaalta ulkoiseen to imintasuuntaan olisi erittäin monimutkaista, mikä johtaisi toiminnan 
epäselvyyteen. Edelleen se olisi tehottoma mpi määriteltyjen poliittisten tavoitteiden 
saavuttamisen kannalta. 
Uuden välineen perustamiseen  liittyvät neljä erityistavoitetta  täsmennettiin 
toimintatavoitteiksi ja toimintalinjoiksi , jotka viittaavat varsinaisiin tuotoksiin: 
(1) Lisätään tiedonvaihtoa ja markkinatuntem usta, erityisesti koulutuksen avulla, ja 
helpotetaan eurooppalaisten ja kolmansien maiden audiovisuaalialan ammattilaisten välistä verkostoitumista, jotta voitaisiin parantaa pääsyä ulkomaiden markkinoille ja rakentaa luottamusta ja pitkän aikavälin kaupallisia suhteita. 
• Perustetaan verkkosivustoja ja tietokantoja (jotta voidaan kerä tä ja levittää tietoa Euroopan 
ja kolmansien maiden audiovi suaalialan markkinoista). 
• Perustetaan yhteyspisteiden verkosto (maapall on eri alueille audiovi suaalialan alueellista 
seuraamista varten). 
• Järjestetään koulutusta (erilaisen koulutusto iminnan tukeminen; esim. koulutuslaitosten 
sertifiointi, apurahat ta i jatkuvan koulutuksen ja peruskoulutuksen hankkeet). 
• Luodaan markkinoille pääsyn mekanismeja ja tapahtumia (tuetaan pääsyä 
elokuvamarkkinoille ja muita avaintapahtumia). 
(2) Helpotetaan audiovisuaalimarkkinoiden kansainvälisiä yht eistuotantoja.  
• Tuetaan yhteistuotannon kehittel yvaihetta (käsikirjoituksen ke hittelyä, kumppanien hakua 
tai muuta kehittelyvaiheen toimintaa kuten rahoitusta tai näyttelijöiden valintaa). 
• Tuetaan yhteistuotannon rahoitusta (suora rahoi tus yhteistuotannoille tai toimille, joilla 
voidaan helpottaa yhteis tuotantojen kaupallisen rahoituksen saantia). 
(3) Parannetaan audiovisua alisten teosten ylikan sallista jakelua. Li sätään eurooppalaisten 
audiovisuaalisten teosten näkyvyyt tä maailmalla – ja toisin päin – ja lisätään 
eurooppalaisten ja kolmansien ma iden kuluttajien valinnanvaraa. 
• Tuetaan jakelua (hankintakustannuksia, painotöi tä, mainontaa, jälkiäänitystä ja tekstitystä 
jne.). 
• Tuetaan elokuvateatteriverkosto ja (sellaisia elokuva teatteriverkostoja Euroopassa ja 
kolmansissa maissa, jotka sitoutuvat sisäll yttämään ohjelmistonsa merkittäväksi osaksi 
eurooppalaisia audiovisuaalisia  teoksia ja toisin päin). 
• Tuetaan lähetysyhtiöitä ja di gitaalisia alustoja (lähettä mään eurooppalaisia teoksia 
televisiossa ja muilla alustoil la, kuten VOD, mobiili-tv jne., kolmansissa maissa ja toisin 
päin). 
(4) Tavoitetaan uutta yleisöä ja  lisätään elokuvatuntemusta 
• Järjestetään festivaaleja ja erikoistapahtumia (tavoitteena tukea festivaaleja, joissa esitetään 
eurooppalaisia ja kolmansien maiden audiovi suaalisia teoksia, tai tiedotustapahtumia). 
• Perustetaan verkostoja nuoren yleisön tavoittamiseksi ja valistustoiminnan järjestämiseksi. 
• Tuetaan nuorelle yleisölle suunnattuja tv-ohjelmia. 
Erityis- ja toimintatavoitteiden  määrittely sai keskeisen sisä ltönsä sidosryhmien kuulemisesta 
ja se perustuu MEDIA-ohjelmien eri jä lkiarviointien ja MEDIA 2007 -ohjelman 
ennakkoarvioinnin kustannus -hyöty-analyyseihin. 
Erityistavoitteiden ”kansainvälisten yhteistuotan tojen helpottaminen” ja ”jakelun tukeminen” 
osalta tarkasteltiin kahta erilaista skenaariota. Yhteistuotantojen helpottamisen osalta vaihtoehtoiset skenaariot liittyivät joko kom ission perustamiin rahastoihin (kehitysrahasto 
 
FI 6   FI yhteistuotannoille, yhteistuotantorahastot pitkille elokuville, dokumentti- ja 
animaatioelokuville, rahoituksen täydennysrahast o) tai vaihtoehtoisesti käsikirjoituksen 
kehittelyn, koulutuksen, mar kkinoille pääsyn mekanismien ja olemassa olevien 
yhteistuotantorahastojen rahoittamiseen. Yhte istuotantojen rahoitusvälineiden tuottaman 
raskaan hallinnollisen taakan vuoksi komissio ei tarkastellut tätä vaihtoehtoa enempää. 
Jakelutuen osalta yksi skenaario suuntau tui enemmän kohti klassista MEDIA-mallia. 
Komissio kuitenkin totesi, että jakelun osalta kansainvälisen yhteistyön vaatimukset olivat 
erilaiset sisäisillä ja ulkoisilla markkinoilla.  Siksi toimivammaksi ja sopivammaksi katsottiin 
vaihtoehto, jossa keskitytään tukemaan oi keudenhaltijoiden ja jakelijoiden välisiä 
kumppanuuksia.  
Eri skenaarioiden kustannusvaikutusten vertaamis een käytetty laskelma perustui ennen muuta 
edellisten MEDIA-ohjelmien arviointeihin, MEDIA 2007 -ohjel masta saatuihin kokemuksiin, 
julkisiin kuulemisiin ja MEDIA International -valmistelutoimeen. 
Vaikutustenarvioinnissa päädyttiin siten s uosittamaan seuraavaa skenaariota yksilöityjen 
tavoitteiden saavuttamiseksi: 
 Erityistavoite 1: Tiedonvaihto ja markkinatuntemus  
1) Verkkosivustojen ja tietokantojen perustaminen  
2) Yhteyspisteiden verkosto  
4) Peruskoulutus  
5) Jatkuva koulutus  
6) Markkinoille pääsyn mekanismit  
Erityistavoite 2: Kansainvälisen yhteistuotantotoiminnan helpottaminen  
1) Kehittely  
a) Käsikirjoituksen kehittely  
b) Yhteistuotantomarkkinat / kumppanien haku (pitching)  
2) Yhteistuotanto  
a) Nykyisten yhteistuotant orahastojen täydentäminen  
b) Rahoituksen saanti  
Erityistavoite 3: Jakelun ja levityksen tuki  
1) Oikeudenhaltijoiden, myyntiedustajien ja jakelijoiden välisten kumppanuuksien tuki  
2) Elokuvateatteriverkosto  
3) Lähetysyhtiöiden ja digitaalisten alustojen tuki  
Erityistavoite 4: Uuden yleisön tavoittaminen ja elokuvatuntemuksen lisääminen  
1) Festivaalit  
2) Erikoistapahtumat  
3) Verkostot nuoren yleisön tavoittamiseksi ja valistustoiminta  
4) Nuorelle yleisölle suunnattujen tv-ohjelmien tuki  
 
Tämänhetkisen talouskriisin huomioon ottamiseks i on laadittu kolmas skenaario, joka perustuu 
pienempään budjettiin kuin skenaariot 1 ja 2. Tä llä ”kriisiskenaariolla” pyritään maksimoimaan 
toimien tehokkuus budjettinäkökohdat huomioon ott aen. Tämän vuoksi on valittu vain tehokkaimmat 
toimintatavoitteet ja toimet, joita on analysoitu skenaarioissa 1 ja 2. Ne on koottu kapeampaan 
kehykseen, joka rajoittuu kolmeen erityistavoitt eeseen. Tällä vaihtoehdolla varmistettaisiin 
 
FI 7   FI valmistelutoimen jälkeinen jatkuvuus ja taso itettaisiin tietä laaje mmalle ohjelmalle uusien 
rahoitusnäkymien puitteissa.  
Erityistavoite 1: Tiedonvaihto ja markkinatuntemus  
1) Jatkuva koulutus  
Erityistavoite 2: Kilpailukyky ja jakelu  
1) Yhteistuotantomarkkinat / kumppanien haku (pitching)  
2) Oikeudenhaltijoiden, myyntiedustajien ja jakelijoiden välisten kumppanuuksien tuki  
Erityistavoite 3: Levitys  
1) Elokuvateatteriverkosto  
2) Lähetysyhtiöiden ja digitaalisten alustojen tuki  
3) Elokuvatuntemukseen liittyvien verkostojen/ kumppanuuksien tuki  
 
6. PÄÄTELMÄT  
Kolmansien maiden kanssa toteutettavan a udiovisuaalialan yhteistyö ohjelman perustamista 
koskevassa vaikutustenarvioinnissa todettiin  seuraavaa: eurooppalaisten audiovisuaalisten 
teosten levitys kolmansissa maissa ja toisin  päin on puutteellista. Tämä haittaa Euroopan 
audiovisuaalialan kilpailukykyä, eivätkä eurooppalaiset yhti öt pysty täysin hyödyntämään 
kansainvälistymisen mahdollisuuksia. Niin ikää n kuluttajat eivät voi hyötyä laajemmasta 
elokuvavalikoimasta, mikä rajoittaa kulttuuris ta monimuotoisuutta. Tämän vuoksi tarvitaan 
uusi väline, jolla on kaksi ylei stä tavoitetta: li sätä Euroopan audiovisuaalialan kilpailukykyä 
sekä kuluttajien valinnanvaraa ja  kulttuurista monimuotoisuutta.