Komission tiedonanto - Euroopan Unionin mahdollisuuksien hyödyntäminen: Lissabonin strategian lujittaminen ja laajentaminen - Euroopan komission alustus Tukholmassa 23.–24. maaliskuuta 2001 kokoontuvalle kevään Eurooppa-neuvostolle /* KOM/2001/0079 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN UNIONIN MAHDOLLISUUKSIEN HYÖDYNTÄMINEN: LISSABONIN STRATEGIAN LUJITTAMINEN JA LAAJENTAMINEN - Euroopan komission alustus Tukholmassa 23.-24. maaliskuuta 2001 kokoontuvalle kevään Eurooppa-neuvostolle TIIVISTELMÄ Eurooppa-neuvosto määritteli Lissabonissa kunnianhimoisen muutosstrategian. Strategian avulla Euroopan unionista on tultava vuoteen 2010 mennessä "maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta". Lissabonissa Eurooppa-neuvostoa kehotettiin kokoontumaan joka kevät keskustelemaan talous- ja sosiaalikysymyksistä Euroopan unionin strategisen päämäärän näkökulmasta. Tämä raportti on vastaus Lissabonissa saatuun toimeksiantoon. Raportissa kuvataan Lissabonin jälkeistä edistystä jäsenvaltioiden sopimien taloudellisten ja sosiaalisten indikaattoreiden pohjalta. Siinä mainitaan päätökset ja toimet, joita tarvitaan seuraavan 12 kuukauden aikana Lissabonin strategian lujittamiseksi ja laajentamiseksi sekä tulosten tuottamiseksi. Tukholman Eurooppa-neuvoston tehtävänä on antaa tarvittava sysäys päätösten varmistamiseksi. Vuosi 2000 on ollut suotuisa Euroopan unionin taloudelle. Valtiot ja liike-elämä ovat hyötyneet voimakkaasta kasvusta, edelleen alhaisesta inflaatiosta ja julkisten talouksien terveestä tilasta. Uusia työpaikkoja on luotu noin 2,5 miljoonaa, joista yli kaksi kolmasosaa naisille. Vuosi 2000 oli myös merkittävien poliittisten edistysaskelten vuosi, ja komissio eteni kaikilla aloilla, joilla Lissabonin Eurooppa-neuvosto sitä edellytti. Mutta on myös alueita, joilla on edetty liian hitaasti, joilla komission keskeiset ehdotukset ovat vaarassa viivästyä tai vesittyä lukuisista syistä, esimerkiksi poliittisen tahdon puutteesta. Vuoden loppuun mennessä työttömyys väheni tuntuvasti koko Euroopan unionissa, euro vahvistui ja talous kesti polttoaineiden äkillisen hinnannousun ja osakemarkkinoiden levottomuuden. Talous kasvaa seuraavien kahden vuoden aikana todennäköisesti tasaista tahtia. Euron käyttöönoton loppuvalmistelut ovat käynnissä, ja Nizzan rakenteelliset uudistukset ovat poistaneet esteet laajentumiselta. Nämä seikat osoittavat, että Lissabonissa viitoitettu tie oli oikea. Mutta Euroopan unionilla ei ole varaa itsetyytyväisyyteen. Taloutemme suhteellisen vahva tila on hyödynnettävä ja vaikeita uudistuksia on nopeutettava pikemminkin kuin hidastettava. Edistyksestä huolimatta EU:n strategisen päämäärän saavuttaminen vaatii päättäväistä toimintaa: - Työllisyys. Vaikka uusia työpaikkoja onkin luotu, 14 miljoonaa ihmistä on tälläkin hetkellä työttömänä. Euroopan unionin yleinen työttömyysaste on yhä kaukana Lissabonissa asetetuista tavoitteista, eikä tarpeeksi ole tehty vastaavien kansallisten tavoitteiden asettamiseksi. Nähtävissä on merkkejä työvoimapulasta sekä kysyttyjen ja tarjottavien taitojen epäsuhdasta, jotka rajoittavat tulevan kasvun mahdollisuuksia. Liian monet esteet vaikeuttavat ihmisten työllistymistä tai rajoittavat liikkumista heidän työllistyttyään. - Talousuudistukset. Vaikka talousuudistukset ovat edenneet, on tehostettava ponnisteluita talouden avainalojen (televiestintä, energia, liikenne, postitoiminta, julkiset hankinnat) avaamiseksi edelleen. Palveluiden sisämarkkinat ovat yhä luomatta. Satunnaiset ja eri sektoreille maksettavat valtiontuet ovat yhä liian tavallisia. Rahoitusmarkkinoiden integroitumista ja kansainvälisiä investointeja hidastaa alan kankea sääntely, ja riskipääoman tarjonta yltää tuskin kolmasosaan muualla tarjottavasta, eikä se kohdistu riittävästi varhaisvaiheen rahoitukseen. - Tutkimus ja innovaatiot osaamisyhteiskunnassa. Liike-elämä investoi Euroopan unionissa edelleenkin vähemmän uuteen teknologiaan ja tutkimukseen kuin kilpailijansa Yhdysvalloissa - tämä selittää osaltaan, miksi Euroopan unionissa on tuottavuus- ja innovaatiovaje runsaasta asiantuntemuksestamme ja lahjakkuudestamme huolimatta. Hyvien ideoiden patentointi tapahtuu edelleen kansallisesti ja maksaa liikaa. On tehtävä enemmän tutkimusosaamisen, liiketaitojen ja rahoituskyvyn saattamiseksi yhteen - erityisesti pioneeriteknologioiden ympärille. Liike-elämä, kansalaiset ja valtiot eivät myöskään omaksu sähköistä taloutta (e-economy) riittävän nopeasti. - Sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Köyhyys ja syrjäytyminen ovat yhä Euroopan unionin ongelmana, ja tähän liittyvät tuntuvat alueelliset työllisyysvaihtelut ja elintasoerot. Sosiaalisen suojelun järjestelmiä on nykyaikaistettava ja parannettava. Ikääntyvän väestön takia on tartuttava toimiin nyt, jotta turvataan eläkkeet ja niiden ylläpidettävyys tulevaisuudessa ja valmistetaan terveydenhuoltojärjestelmät muuttuvien hoitovaatimusten varalle. Jotta näihin ongelmiin voidaan puuttua, tarvitaan toimia kymmenellä ensisijaisella alueella. Kullakin alueella ehdotetut toimet tukevat toisiaan ja muodostavat yhtenäisen vastauksen haasteisiin. Ne kantavat Lissabonin strategian ensi vuosikymmenelle. Toimet tietävät vaikeita päätöksiä ja edellyttävät poliittista tahtoa ja näkemystä. Euroopan unionin eteneminen kaikilla näillä aloilla auttaa kuitenkin hyödyntämään ja vapauttamaan Euroopan unionin täyden potentiaalin. Kymmenen aluetta, joilla tukholmassa on tehtävä päätöksiä 1) Enemmän ja parempia työpaikkoja 2) Uudet eurooppalaiset työmarkkinat - kaikille avoimet, kaikkien ulottuvilla 3) Tavaroita ja palveluita koskevat talousuudistukset 4) Yhtenäiset rahoitusmarkkinat 5) Oikea sääntely-ympäristö 6) eEurope 2002 7) Tietotekniikkataitojen kysynnän ja tarjonnan epäsuhta 8) Tutkimus, innovaatiot ja yrittäjyys 9) Pioneeriteknologiat 10) Tehokas sosiaalinen suojelu ikääntyvälle väestölle SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ 2 I VUOSI LISSABONIN JÄLKEEN 6 II TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN KONTEKSTI 7 III JATKO VUONNA 2001 10 1. Uusia ja parempia työpaikkoja 11 2. Uudet eurooppalaiset työmarkkinat - kaikille avoimet, kaikkien ulottuvilla 13 3. Tavaroita ja palveluita koskevat talousuudistukset 4. Yhtenäiset rahoitusmarkkinat 5. Oikea sääntely-ympäristö 6. eEurope 2002 7. Tietotekniikkataitojen epäsuhta 8. Tutkimus, innovaatiot ja yrittäjyys 9. Pioneeriteknologiat 10. Tehokas sosiaalinen suojelu ikääntyvälle väestölle IV TUKHOLMASTA GÖTEBORGIIN: KESTÄVÄN KEHITYKSEN ULOTTUVUUDEN LISÄÄMINEN V MUUTOSVOIMAN YLLÄPITÄMINEN Liite 1: Lissabonin strategian edistyminen Liite 2: Rakenteelliset indikaattorit I VUOSI LISSABONIN JÄLKEEN Vuosi sitten valtionpäämiehet ja komissio laativat Lissabonissa kymmenvuotisen muutosstrategian. Hahmottuvassa olevan osaamisyhteiskunnan taustaa vasten he loivat yhteisen tulevaisuudenkuvan Euroopan unionin taloudellista ja sosiaalista kehitystä varten. Tulevaisuudenkuvan talouden ja yhteiskunnan muuttamisesta nostamalla ihmiset ja ideat etusijalle. Tulevaisuudenkuvan innovaatioista ja yrittäjyydestä. Komissio ryhtyi toteuttamaan strategiaa viipymättä. Komissio on saavuttanut tuloksia kaikilla aloilla. [1] Lissabonissa sovittu strategia on vuotta myöhemminkin oikea toimintalinja. Tässä raportissa komissio luotaa edistystä neuvoston kanssa sovittujen Lissabonin tulosindikaattoreiden avulla. [2] Mutta esiin tuodaan myös alueita, muun muassa uudet eurooppalaiset työmarkkinat, yhtenäiset rahoitusmarkkinat ja pioneeriteknologiat, joilla toimia on nopeutettava tai ulotettava laajemmalle. [1] Asiakirjan liitteenä on tiivistelmä komission käynnistämistä toiminta- ja lainsäädäntöaloitteista sekä luettelo annetusta lainsäädännöstä ja muista aloitteista. [2] Täydellinen luettelo rakenteellisista indikaattoreista on tämän raportin liitteenä. Lissabonin strategian ytimenä on pyrkiä kilpailukyvyn vahvistamiseen, täystyöllisyyteen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemiseen. Näin jo saavutettuun talouden vakauteen yhdistetään taloudellisen dynaamisuuden ja sosiaalisen uudistumisen kulttuuri. Tavoitteeseen pääseminen edellyttää yhteennivovaa lähestymistapaa - samanaikaista toimintaa useilla toisiinsa liittyvillä aloilla, jotta saadaan aikaan suotuisa kehityskulku, jossa toisiaan tukevat uusien ja parempien työpaikkojen luominen, talousuudistusten nopeuttaminen, innovaatioiden ja osaamisyhteiskunnan suosiminen sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen. Tämä oli Lissabonissa määritelty lähestymistapa. Nyt tarvitaan päätöksiä, joilla lujitetaan ja laajennetaan tätä strategiaa Euroopan unionin kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi tulevan kymmenen vuoden ajan. II TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN KONTEKSTI Vuosi 2000 oli suotuisa Euroopan taloudelle. Yhteisen rahan todellisuus ja siitä aiheutunut tarve koordinoida talouspolitiikkaa voimakkaammin alkaa hahmottua. Pyrkimykset koordinoinnin parantamiseksi ovat käynnissä, mikä lisää tehokkuutta ja auttaa määrittämään asianmukaiset poliittiset toimet. Suhdanteiden lähentyminen Euroopan unionissa alkaa näkyä selvemmin. Valtiot ja liike-elämä ovat hyötyneet vahvasta talouskasvusta, edelleen alhaisesta inflaatiosta ja julkisten talouksien terveestä tilasta. Uusia työpaikkoja on luotu noin 2,5 miljoonaa, joista noin kaksi kolmasosaa naisille. Euroopan unioni hyötyy nyt yhdentyneistä sisämarkkinoista, terveestä raha- ja veropolitiikasta sekä tehokkaammasta työllisyys- ja koheesiopolitiikasta. Jos jäsenvaltiot pyrkivät keskipitkällä aikavälillä hallitsemaan inflaatiota ja kohentamaan julkisen talouden tilaa, myönteinen kehitys jatkuu tulevina vuosina. Julkisen talouden tervehdyttäminen on vaikea tehtävä, mutta siitä saatava hyöty on potentiaalisesti suuri. [3] Tukholman Eurooppa-neuvoston on pidettävä yllä ja parannettava makrotaloudellisia edellytyksiä, jotta tuetaan dynaamisen ja osallisuutta edistävän Euroopan luomista. Tulevissa talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa vuodeksi 2001 olisi tuotava esille tämä valinta. [3] Makrotalouspolitiikan koordinoimiseen tarkoitettujen yhteisön välineiden olisi autettava jäsenvaltioita paitsi jatkamaan ponnisteluita julkisen velan pienentämiseksi myös muuttamaan vero- ja etuusjärjestelmät työntekoa suosiviksi, tukemaan tutkimus- ja kehitystoimintaa, innovaatiota ja tietotekniikkaa sekä kehittämään eläkejärjestelmiä ikääntyvää väestöä varten. Tervettä makroekonomista toimintaympäristöä ovat täydentäneet jatkuvat niin kansallisella kuin yhteisön tasolla toteutetut talous- ja rakenneuudistukset sekä osaamisyhteiskunnan kehittyminen. Lissabonin jälkeen käynnistetyn toiminnan vaikutukset Euroopan unionin talouden suorituskykyyn eivät ole mitattavissa vielä vähään aikaan, mutta merkittävää edistystä on jo todettavissa yhteisön tasolla, kuten myös alueita, joilla edistys on ollut liian hidasta. LISSABONIN JÄLKEEN ON SAAVUTETTU HUOMATTAVIA EDISTYSASKELIA... - Keskeiset talous- ja työllisyyspolitiikan välineet on kohdennettu uudelleen Lissabonissa asetettujen tavoitteiden pohjalta, etenkin talouspolitiikan laajat suuntaviivat vuodeksi 2000, raportti sisämarkkinoiden toiminnasta (Cardiff-raportti) ja työllisyyspolitiikan suuntaviivat vuodeksi 2001. - On hyväksytty yleiset puitteet sähköiselle kaupankäynnille sekä säännöt, jotka koskevat rajatylittäviä oikeuskiistoja ja oikeutta laskea liikkeelle elektronista rahaa. Salaustuotteiden kauppa Euroopan unionin sisällä sekä vienti sen ulkopuolelle on vapautettu. - Kilpailua paikallisten televiestintäpalvelujen tarjonnassa lisäävät tilaajayhteyksien eriytettyä tarjontaa koskevat säännöt, jotka otettiin käyttöön aikataulun mukaisesti tammikuussa 2001. Tämä alentaa Internetin käyttökustannuksia. - Yhtiöiden toimimista eurooppayhtiönä koskevista säännöistä sovittiin yli 30 vuoden neuvotteluiden jälkeen, ja niihin liitettiin säännöt kyseisten yhtiöiden työntekijöiden osallistumisesta. Ne on määrä hyväksyä muodollisesti kevään aikana. - Veropaketin osalta edettiin huomattavasti vaikeiden neuvotteluiden jälkeen. - Komissio saattoi ajan tasalle vuodelta 1996 peräisin olevan tiedonannon yleishyödyllisistä palveluista, mikä takaa paremman oikeusvarmuuden asianomaisille organisaatioille. - Rautatieliikenteen vapauttamisen ensimmäinen vaihe eteni, kun hyväksyttiin säännöt, joilla avataan täysin vuoteen 2008 mennessä kansainväliset rahtikuljetukset kilpailulle koko yhteisön verkostossa. - Euroopan sosiaalinen toimintaohjelma hyväksyttiin Nizzan Eurooppa-neuvostossa. Siinä täsmennettiin keinot Lissabonissa sovittujen sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi hyväksyttiin sosiaalista syrjäytymistä koskeva strategia, jolla avoin koordinointimenettely ulotetaan tälle alalle erityisesti jäsenvaltioiden kesäkuuhun 2001 mennessä laatimien kansallisten toimintasuunnitelmien avulla. - Edistystä saavutettiin antamalla syrjinnän torjunnan alalla kaksi direktiiviä ja hyväksymällä toimintaohjelma sekä sopimalla yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta puitestrategiasta ja toimintasuunnitelmasta. - Euroopan investointipankki on sitonut yli 2 miljardia euroa Innovaatio 2000 -aloitteessa ilmoittamastaan 12-15 miljardista eurosta siirtääkseen lainauksensa painopistettä osaamisyhteiskunnan tukemiseen. Kansallisella tasolla ainakin noin 6 miljardia euroa rakennerahastovaroista on tarkoitettu osaamisyhteiskuntaan ja eEurope-aloitteeseen liittyvien investointien tukemiseen seuraavien kuuden vuoden aikana. - 30:ssä Euroopan maassa sijaitsevien keskeisten tutkimuskeskusten välisten verkostojen kymmenkertainen nopeuttaminen on hyvässä vauhdissa yhteisön tutkimusvaroista myönnettyjen 80 miljoonan euron avulla. ON MYÖS ALOJA, JOILLA ETENEMINEN ON OLLUT LIIAN HIDASTA... - Keskustelut postipalveluista ovat lukkiutuneet neuvostossa, eikä uusista rahoituspalveluiden etämarkkinointia koskevista säännöistä käytävissä keskusteluissa ole edetty tarpeeksi. Yrityskauppoja koskeva ehdotus uhkaa viivästyä edelleen. - Kunnianhimoisista ehdotuksista huolimatta on edetty puutteellisesti työssä, joka liittyy julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin ja yhteisön patenttiin. Tämän vuoksi Lissabonissa asetetut aikatavoitteet ovat vaarassa. - Sopuun ei ole päästy poliittisen yksimielisyyden puuttuessa rakenteista, joilla GALILEO viedään toiseen kehitysvaiheeseensa. - Kaasu- ja sähkömarkkinoiden vapauttamista ei ole vielä pantu täysin täytäntöön ja sovellettu kaikissa jäsenvaltioissa. - Vaikka kansainvälisen rautatierahdin vapauttamisessa on saavutettu menestystä, henkilökuljetukset ja kotimainen rahtiliikenne ovat edelleen haasteita. - Edistys on ollut riittämätöntä, kun on toteutettu Euroopan työllisyysstrategiaan kuuluvaa elinikäistä oppimista, erityisesti asetettaessa kansallisia tavoitteita. Yleisesti myönteisistä näkymistä huolimatta itsetyytyväisyyteen ei ole tässä vaiheessa varaa. Euroopan unionin talouden suhteellinen vahvuus Yhdysvaltain talouteen verrattuna ei saa olla tekosyy tarvittavien rakenneuudistusten viivyttämiselle. Euroopan unionin on tehtävä ratkaisuita nyt, jotta kasvusta hyödytään lähivuosina ja tervettä taloutta voidaan käyttää pehmentämään uudistusten vaikutuksia. Aikaisemmin tehtyä virhettä talousuudistusten hidastamisesta hyvän talouskehityksen aikana ei saa toistaa. Ilman jatkuvaa sitoutumista rakenteelliseen ja sosiaaliseen muutokseen vahingoitetaan kestävän talouskasvun, alenevan työttömyyden ja paremman yhteenkuuluvuuden mahdollisuuksia vakavasti. Edistyminen Lissabonin strategian toteuttamisessa vuonna 2001 on yleisemminkin tärkeää. Se lisää euron vaikutusta tehtäessä viimeisiä valmisteluita euron käyttöönottamiseksi euroalueen maissa. Se voi antaa lisäpontta avoimen ja vahvan maailmanlaajuisten kauppasääntöjen järjestelmän kehittämiselle täydentämään Euroopan unionissa toteutettavia taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia. Kauppapoliittisten ohjelmien olisi otettava huomioon Lissabonissa vahvistetut tavoitteet ja otettava opiksi siellä sovituista menetelmistä. Vahva talous on myös keskeinen osa laajentumiseen valmistautumista. Ehdokasmaidenkin on osallistuttava Lissabonin strategiaan ja omaksuttava mahdollisuuksien mukaan Euroopan unionin asettamat päämäärät ja tavoitteet. III JATKO VUONNA 2001 Eurooppa-neuvostolla on Tukholmassa tilaisuus tehdä tilannearvio, asettaa prioriteetteja ja tarttua uusiin haasteisiin. Sen on määritettävä päätökset, jotka on tehtävä seuraavan 12 kuukauden aikana Lissabonin strategian viemiseksi eteenpäin. Komission vuodelle 2001 määrittämät kymmenen ensisijaista aluetta ovat yhtenäinen vastaus haasteeseen. Ne tukevat toisiaan. Makrotalouden vakauden, taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten, yhtenäisten rahoitusmarkkinoiden, oikean sääntely-ympäristön ja sähköisen talouden laajemman omaksumisen avulla luodaan tutkimusta, innovaatioita ja yrittäjyyttä tukeva ympäristö. Se on ympäristö, jossa ideat ja etenkin osaamistalouteen tehdyt lisääntyneet investoinnit muutetaan uusiksi tuotteiksi ja palveluiksi ja näin parannetaan tuottavuutta. Se on ympäristö, joka toimii kasvun ja kilpailukyvyn moottorina ja luo uusia ja parempia työpaikkoja sekä lisää sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Mutta uudet työpaikat jäävät täyttämättä, ellei Euroopan unioni investoi enemmän koulutukseen ja taitoihin, jatka vero- ja etuusjärjestelmiensä uudistamista ja kannusta työvoiman liikkumista hahmottumassa olevilla "uusilla eurooppalaisilla työmarkkinoilla". Osaamisyhteiskunnan ja pioneeriteknologioiden kehittyminen on hidasta, ellei täytetä tietotekniikan taitovajetta, investoida lisää innovaatioihin ja tutkimukseen tai luoda julkisen luottamuksen takaavaa sääntely-ympäristöä ja tarjota tueksi runsaasti varhaisvaiheen riskipääomaa. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantaminen ja sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistaminen vastaamaan taloudellisiin muutoksiin ja ikääntyvän väestön asettamaan haasteeseen eivät edisty ilman vahvaa taloutta, jonka avulla muutokset kustannetaan, ja julkisen talouden perustaa, joka on kestävä pitkällä aikavälillä. Komissio suosittaa, että Tukholman Eurooppa-neuvosto sopisi toimista seuraavilla aloilla: 1. Uusia ja parempia työpaikkoja Täystyöllisyyteen pyrkiminen on Lissabonin strategian ydin. Täystyöllisyys on tärkein keino varmistaa täysimääräisempi osallistuminen yhteiskuntaan. Euroopan unionilla on edessään kaksinkertainen haaste: sen on kohotettava työllisyysastetta yleensä ja naisten osalta erityisesti. Työllisyysaste on tärkeimpiin kilpailijoihin verrattuna liian alhainen. Unionin on myös jatkettava työttömyyden taltuttamista puuttumalla suuriin alueellisiin työllisyyseroihin sekä nuorten ja pitkäaikaistyöttömien erityisongelmiin. Vaikka noin kaksi ja puoli miljoonaa työpaikkaa on luotu vuosittain viimeisten kolmen vuoden aikana, 14 miljoonaa eurooppalaista on tällä hetkellä työttömänä. EU:n keskimääräinen työttömyysaste 8,1 % on yli kaksinkertainen Yhdysvaltain työttömyysasteeseen verrattuna, mutta toisaalta luku peittää alleen joidenkin jäsenvaltioiden saavutukset, jotka ovat maailman huippuluokkaa. EU:n on puututtava työttömyyteen ja kohotettava työllisyysastetta... >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Samalla on entistä enemmän autettava henkilöitä pääsemään työmarkkinoille tai pysymään siellä. [4] Tämä pätee erityisesti naisiin ja 55-64-vuotiaisiin, joista vuonna 1999 oli työvoimassa vain 37 %. Työllisyysasteen kohottaminen on välttämätöntä myös, jotta pystymme kohtaamaan haasteen, jonka ikääntyvä väestö asettaa jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmille. [4] Komission alustuksessa Lissabonin Eurooppa-neuvostolle mainitut kuusi työllisyyteen liittyvää tekijää (sukupuoli, palvelut, alueellinen epätasapaino, pitkäaikaistyöttömyys, taidot ja ikä) ovat tälläkin hetkellä ongelmana (ks. http://europe.eu.int/comm/commissioners/prodi/lisbon_en.htm). >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Tarvitaan kansallisia tavoitteita erityisesti naisia ja ikääntyneitä (55-64-vuotiaita) työntekijöitä varten... >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Yksi tekijä on pyrkiä kehittämään aktiivista työllistämispolitiikkaa, joka kannustaa osallistumaan työmarkkinoille pikemminkin kuin pitää sieltä poissa. Tehokkaat vero- ja etuusjärjestelmät auttavat osaltaan keskeisesti Eurooppaa palaamaan täystyöllisyyteen. Samalla Lissabonin strategia suuntaa huomionsa myös saatavilla olevien työpaikkojen laatuun - tämä on alue, josta tarvitaan enemmän tietoa ja selkeitä indikaattoreita. TYÖPAIKAT - TOIMINTAEHDOTUKSIA TUKHOLMASSA PÄÄTETTÄVÄKSI Eurooppa-neuvoston tulisi * asettaa työllisyysasteen välitavoitteeksi (tammikuu 2005) koko EU:ssa 67 % yleensä ja 57 % naisten osalta. Neuvoston tulisi * varmistaa, että tavoitteet otetaan huomioon talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa vuodeksi 2001 ja työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa vuodeksi 2002. Jäsenvaltioiden tulisi * EU:n laajuisia tavoitteita tukeakseen asettaa työmarkkinaosapuolia kuullen kansallisia tavoitteita, jotta Lissabonin tavoitteet saavutetaan ja etenkin jotta voidaan merkittävästi lisätä ikääntyneiden (55-64-vuotiaiden) pysymistä työelämässä. * varmistaa, että toimet, joilla pyritään näihin tavoitteisiin, sisällytetään kansallisiin työllisyyssuunnitelmiin. Työmarkkinaosapuolten tulisi * tukea toimillaan Euroopan työllisyysstrategiaa, etenkin työllistettävyyden ja sopeutumiskyvyn parantamiseen tähtääviä toimia. 2. Uudet eurooppalaiset työmarkkinat - kaikille avoimet, kaikkien ulottuvilla Uudet eurooppalaiset työmarkkinat ovat syntymässä globaalistumisen ja osaamistalouden myötä. Tämä osoittaa, että ihmiset yhä useammin käyttävät sisämarkkinoita hyväkseen ja asuvat ja työskentelevät muissa jäsenvaltioissa. Se on hyvin konkreettinen esimerkki Euroopan yhdentymisestä. Viranomaisilla on oma tehtävänsä varmistettaessa, että nämä työmarkkinat ovat mahdollisimman avoimet ja laajalti hyödynnettävissä. On puututtava esteisiin, joita aiheutuu turhasta paperisodasta, vero- ja etuusjärjestelmistä, eläkkeistä ja pätevyyksien tunnustamisesta. Poistamalla esteet ja parantamalla liikkumista koskevaa tiedotusta voidaan lisätä eurooppalaisen työvoiman sopeutumiskykyä. Taitojen pitäisi siirtyä helpommin rajojen yli, ja ammattitaitoisen työvoiman tarjonnan tulisi paremmin kohdata kysyntä. Taidot - peruskoulutuksesta ammatilliseen erikoispätevyyteen - ovat keskeisessä asemassa tuotaessa uusia eurooppalaisia työmarkkinoita kaikkien ulottuville. Lähes 80 % uusista työpaikoista on luotu korkeasti koulutetuille aloille (johtajat, akateemisen ammatin harjoittajat, tekninen erikoishenkilöstö jne.). Mutta Lissabonin indikaattorit osoittavat, että huomattava osa nuorista ei hanki lisäpätevyyksiä keskiasteen koulutuksen päätettyään. Samalla tarvitaan lisätoimia, jos elinikäinen oppiminen halutaan muuttaa iskulauseesta osaksi todellisuutta. Elinikäisen oppimisen kulttuuri (mitattuna aikuisten osallistumisena koulutukseen tutkimusta edeltäneiden neljän viikon aikana) kehittyy useimmissa jäsenvaltioissa vitkaan ... ja huomattava osa koulun päättäneistä ei hanki lisätaitoja... >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> UUDET EUROOPPALAISET TYÖMARKKINAT - TOIMINTAEHDOTUKSIA TUKHOLMASSA PÄÄTETTÄVÄKSI Eurooppa-neuvoston tulisi * tukea komission perustamaa taitoja ja liikkuvuutta käsittelevää korkean tason työryhmää, joka liike-elämän, koulutusmaailman ja työmarkkinajärjestöjen osaamista hyödyntäen tutkii Euroopan työmarkkinoilla havaittavia voimia, erityispiirteitä ja esteitä; työryhmän olisi raportoitava toiminnastaan ennen kevään 2002 Eurooppa-neuvostoa. Neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi * hyväksyä kesäkuuhun 2001 mennessä suositus opiskelijoiden, harjoittelijoiden, vapaaehtoisten, opettajien ja kouluttajien liikkuvuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta; samalla jäsenvaltioiden tulisi panna toimintasuunnitelma täytäntöön * hyväksyä kesäkuuhun 2001 mennessä ehdotukset siirtotyöläisten sosiaaliturvan uudistamiseksi. Komissio * esittää vuoden 2002 kevään Eurooppa-neuvostolle toimintasuunnitelman uusien eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittämiseksi ja avaamiseksi vuoteen 2005 mennessä * tekee vuonna 2002 ehdotukset yhtenäisemmäksi, avoimemmaksi ja joustavammaksi, nykyiseen yleiseen järjestelmään pohjautuvaksi ammattipätevyyksien tunnustamisjärjestelmäksi, sekä keinoista, joilla varmistetaan tutkintojen aiempaa laajempi automaattinen tunnustaminen * tekee ennen vuoden 2001 loppua ehdotuksen lisäeläkkeiden siirrettävyydestä, sen jälkeen kun maaliskuussa 2001 on annettu tiedonanto verojärjestelmistä lisäeläkkeiden tarjonnalle aiheutuvien esteiden purkamisesta * arvioi yhteistyössä valtion ja paikallisviranomaisten, työnvälityspalveluiden ja muiden asiaan liittyvien toimijoiden kanssa ennen vuoden 2001 loppua mahdollisuudet perustaa eurooppalaista liikkuvuutta koskeva täyden palvelun tietopiste. 3. Tavaroita ja palveluita koskevat talousuudistukset Vuoden 2001 talous- ja rakenneuudistuksille tarvitaan selvät prioriteetit, jotta voidaan taata kilpailukykyinen talous, joka tuottaa kasvua, työpaikkoja ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Lissabonin indikaattorit osoittavat, että Euroopan markkinoiden yhdentyminen näkyy laajalti hintaerojen tasoittumisena EU:ssa ja jäsenvaltioiden kaupankäynnin lisääntymisenä. Selviin tavoitteisiin ja säännöllisiin tarkistuksiin pohjaava sisämarkkinastrategia on ollut tärkeä tekijä tämän saavuttamisessa. Jo Lissabonissa yksilöitiin sisämarkkinoiden luominen palveluille - jotka tuottavat noin kolme neljännestä EU:n BKT:stä - yhdeksi Euroopan unionin tärkeimmistä tehtävistä. Aiempien palvelusektorilla toteutettujen uudistusten menestyksen tulisi kannustaa jatkotoimiin. Esimerkiksi yritysten ja kuluttajien televiestintä- ja sähkökustannuksia on alentanut tuntuvasti tehokkaampi kilpailu, ja samalla palveluiden valikoima ja laatu ovat parantuneet. Jäsenvaltioiden on kuitenkin tehtävä enemmän varmistaakseen, että säännöt pannaan täytäntöön yhtenäisesti kautta EU:n. Kilpailun lisääntyminen on yleensä alentanut hintoja... >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Lähde: Eurostat [5] Lähde: Komissio [5] Sähkö: verottomat nimellishinnat kilowattitunnilta kansallisessa valuutassa asiakkaan kulutuksen ollessa 3 500 kWh. EU15 on hinnanalennusten keskiarvo. Televiestintä: nimellismaksut veroineen kansallisessa valuutassa 200 km:n etäisyydelle keskiviikkona klo 11.00 soitetusta 10 minuutin puhelusta. EU15 hinnanalennusten keskiarvo. Selvä aikatavoite tarvitaan uusien rakenneuudistusten vauhdittamiseksi energia-alalla ja liikenteessä. Kuluttajille ja yrityksille odotetaan koituvan hyötyä markkinoiden vapauttamisesta lento- ja rautatieliikenteessä. Nykyiset ongelmat, esimerkiksi lentoliikenteen tehottomuus ja lentojen myöhästely, johtavat arviolta 5 miljardin euron ylimääräisiin kustannuksiin vuosittain. Etuja on odotettavissa myös Galileon, Euroopan oman satelliittinavigaatiojärjestelmän, käyttöönotosta myöhemmin tällä vuosikymmenellä. Ennusteiden mukaan se voi luoda yli 140 000 työpaikkaa vuoteen 2010 mennessä. Sitoumukset on vahvistettava myös postipalveluiden ja julkisten hankintojen alalla. Edettäessä julkisten palveluiden vapauttamisessa on otettava täysimääräisesti huomioon yleishyödyllisten palveluiden merkitys Euroopan unionissa. Talousuudistukset suosivat kilpailua. Mutta kilpailluilla markkinoilla on myös terästettävä yhteisön ja kansallisen tason kilpailupolitiikkaa käynnissä olevan Euroopan kilpailusääntöjä koskevan uudistuksen pohjalta. Lisäksi valtiontuet ovat Euroopan unionissa edelleen yli 1 % BKT:stä. Osuutta on yhä pienennettävä ja järjestelmästä on tehtävä avoimempi. Erityisesti on paneuduttava kokonaisille sektoreille myönnettävien ja satunnaisten tukien vähentämiseen edelleen, jotta voidaan minimoida tukien kilpailua vääristävä ja markkinoille pääsyä haittaava vaikutus. TALOUSUUDISTUKSET - TOIMINTAEHDOTUKSIA TUKHOLMASSA PÄÄTETTÄVÄKSI Eurooppa-neuvoston tulisi * antaa tukensa komission hiljattain hyväksymälle palveluiden sisämarkkinastrategialle * tukea sähkömarkkinoiden täyttä vapauttamista yritysasiakkaille vuoteen 2003 mennessä ja kaasumarkkinoiden täyttä vapauttamista yritysasiakkaille vuoteen 2004 mennessä, sekä molempien markkinoiden täyttä vapauttamista kaikille kuluttajille vuoteen 2005 mennessä * antaa tukensa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomiselle korkean tason asiantuntijaryhmän suositusten pohjalta vuoden 2004 loppuun mennessä sekä yhteisten toimien käyttöönotolle osana yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi * sopia toukokuuhun 2001 mennessä Galileo-satelliittinavigaatiojärjestelmän seuraavan kehitysvaiheen organisatorisesta rakenteesta * sopia kesäkuuhun 2001 mennessä tasapainoisesta postipalveluiden vapauttamisesta Euroopan unionissa, jotta säännöt voidaan hyväksyä lopullisesti ennen vuoden 2001 loppua * sopia kesäkuuhun 2001 mennessä julkisia hankintoja koskevista säännöistä, jotta ne voidaan hyväksyä ennen vuoden 2001 loppua. Jäsenvaltioiden tulisi * sitoutua nopeuttamaan sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä * edelleen vähentää satunnaisten ja sektoreille myönnettävien valtiontukien määrää. Komissio * ehdottaa maaliskuuhun 2001 mennessä tarvittavia toimenpiteitä energia- ja liikennesektoreiden avaamiseksi, sekä energian osalta toimenpiteitä, joilla luodaan riittävän infrastruktuurin tukemat puitteet tehokkaiden kansainvälisten energiamarkkinoiden kehittämiselle * tekee kesäkuuhun 2001 mennessä yksityiskohtaisen ehdotuksen lentokenttien tulo- ja lähtöaikojen myöntämistä koskevien sääntöjen tarkistamiseksi * ehdottaa kesäkuuhun 2001 mennessä toista toimenpidepakettia rautateiden kotimaisen rahti- ja henkilöliikenteen markkinoiden avaamiseksi * varmistaa, että julkinen valtiontukirekisteri ja tulostaulu ovat verkossa heinäkuuhun 2001 mennessä, ja tiukentaa sektorikohtaisten ja satunnaisten valtiontukitapausten valvontaa. 4. Yhtenäiset rahoitusmarkkinat Tehokkaat ja yhtenäiset eurooppalaiset rahoitusmarkkinat tukevat osaltaan kasvua ja työpaikkojen luontia kilpailukykyisessä taloudessa. Lissabonin kokouksen jälkeisen vuoden aikana ja euron merkityksen lisääntyessä eurooppalaisen rahoituspalvelusektorin konsolidoituminen on jatkunut - näkyvintä tämä on ollut Euroopan osakepörssien kohdalla. Mutta markkinoiden muutosvauhdin kiihtyessä sisämarkkinoiden tiellä on yhä esteitä. Rahoituspalveluiden toimintasuunnitelmassa yksilöitiin 43 toimenpidettä erilaisten kansallisten sääntöjen aiheuttamien esteiden purkamiseksi. Säännöillä muun muassa tehdään pääoman hankkiminen vaikeammaksi ja kalliimmaksi, pienennetään eläkerahastojen tuottoa lisäämättä sijoitusten turvallisuutta sekä horjutetaan sijoittajien luottamusta ja näin karkotetaan kansainvälisiä sijoituksia. Samalla tietoverkoissa tarjottavien palveluiden kehittyminen tuo mukanaan uusia haasteita. Vaikka on näyttöä sektorin taloudelle tuottamasta runsaasta hyödystä viime vuosikymmenen aikana, on selvää, että Euroopan unionille koituu makrotaloudellisia kustannuksia markkinoiden yhdentymättömyydestä - alhaisempaa kasvua ja vähemmän työpaikkoja. Kustannukset ja hyödyt olisi selvitettävä paremmin ja niistä olisi tiedotettava laajalti. Yksi keskeinen Lissabonin tavoite on luoda oikea sääntely-ympäristö rahoitusmarkkinoita varten vuoteen 2005 mennessä. Alexandre Lamfalussyn johtama korkean tason työryhmä korosti tavoitteemme ja Euroopan unionin käytössä olevien lainsäädäntö- ja sääntelykeinojen ristiriitaa. Vie liian kauan aikaa saada ehdotukset suunnitelmista markkinoille tai muuttaa niitä, kun ne on lyöty lukkoon. Lainsäädäntö on usein lisäksi liian monitulkintaista tai sitä sovelletaan epäjohdonmukaisesti. Tarvitaan voimakasta poliittisista sitoutumista joustavampaan ja täysin demokraattisesti valvottavaan toimintamalliin rahoitusmarkkinoiden sääntelyssä, jossa otetaan huomioon yhteisön toimielinten eri tehtävät. Keskeisenä uutuutena tulisi olla Euroopan arvopaperikomitean perustaminen avustamaan komissiota varmistamaan, että Euroopan unionin sääntelyprosessit vastaavat mutkikkaiden ja nopeasti muuttuvien rahoitusmarkkinoiden haasteeseen. Lisäksi olisi perustettava Euroopan arvopaperimarkkinoiden sääntelyviranomaisten komitea. Järjestely auttaisi asetusten ja direktiivien teknisten yksityiskohtien laadinnassa (asetuksissa ja direktiiveissä tulisi keskittyä tulevaisuudessa enemmän periaatteellisiin puitteisiin). RAHOITUSMARKKINAT - TOIMINTAEHDOTUKSIA TUKHOLMASSA PÄÄTETTÄVÄKSI Eurooppa-neuvoston tulisi * tukea Lamfalussyn raportissa esitettyä yleistä ratkaisumallia ja hyväksyä erityisesti uuden toimintamallin tarve rahoitusmarkkinoilla, jotta markkinoille ja sijoittajille voidaan tarjota niiden vaatima nopeus ja varmuus ja samalla säilyttää demokraattinen valvonta. Neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi * vauhdittaa työtä, joka liittyy rahoituspalveluiden toimintasuunnitelmaan, varsinkin lisäeläkkeitä, kansainvälisiä tilinpäätössuosituksia ja vakuuksia koskevia ehdotuksia, jotta voidaan varmistaa toimintasuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano viimeistään vuoteen 2005 mennessä. * antaa mahdollisimman pian uuden toimintamallin edellyttämä puitelainsäädäntö, myös sellainen, joka mahdollistaa Euroopan arvopaperikomitean perustamisen vuoden 2002 alkuun mennessä. Komissio * vastaa Lamfalussyn ryhmän suosituksiin, myös suositukseen Euroopan arvopaperimarkkinoiden sääntelyviranomaisten komitean perustamisesta, ennen vuoden 2001 loppua. * tekee rahoituspalvelujen toimintasuunnitelmassa hahmotellut ehdotukset, myös ne, jotka koskevat omien varojen riittävyyttä, markkinoiden väärinkäyttöä, esitteitä ja tukkusijoituspalveluita. 5. Oikea sääntely-ympäristö Euroopan unionin yritykset ja kansalaiset tarvitsevat sääntely-ympäristön, joka on selkeä, tehokas ja toimiva nopeasti muuttuvilla globaaleilla markkinoilla. Tämä on keskeinen elementti, jos Euroopan unioni haluaa tulla maailman edullisimmaksi ja vaivattomimmaksi paikaksi liiketoiminnan kannalta. Lissabonin strategiasta on hyötyä, koska siinä asetetaan tehtäville selvät määräajat. Näin viime vuoden aikana sovittiin keskeisistä - esimerkiksi sähköistä kauppaa koskevista - säännöistä ja sivuutettiin vaikeat sektorikohtaiset kiistat, jotka ovat aiemmin aiheuttaneet pitkiä viivästyksiä, ennen kuin mitään on saatu aikaan. Samalla vaaditaan edelleen, että sääntelyjärjestelmä muutetaan yksinkertaisemmaksi ja avoimemmaksi ja että ehdotetun sääntelyn toimivuutta voidaan arvioida tehokkaammin. Lissabonin päätelmissä korostettiin myös, että muodollinen sääntely ei aina ole oikea keino. Vaihtoehdot, kuten yhteinen sääntely, itsesääntely tai työmarkkinaosapuolten sopimukset, voivat joskus olla tehokkaampia ratkaisuita. Haasteena on saavuttaa korkeatasoinen suojelu mutta välttää liikasääntelyä. Nykyisten sääntöjen yksinkertaistaminen ja virtaviivaistaminen yhteisön tasolla on tärkeää, mutta useimmille kansalaisille ja yrityksille se on vielä tärkeämpää kansallisella ja paikallisella tasolla. Oikeiden sääntelypuitteiden luominen on osa laajempaa keskustelua Euroopan unionin toimielinten toimintatavoista. Komissio esittää pian lähestymistapansa rungon, jota kehitetään eteenpäin vuoden loppuun mennessä. Tuleva valkoinen kirja hallintotavasta antaa lisäaineksia pohdiskeluille. SÄÄNTELY-YMPÄRISTÖ - TOIMINTAEHDOTUKSIA TUKHOLMASSA PÄÄTETTÄVÄKSI Neuvoston ja Euroopan parlamentin sekä jäsenvaltioiden tulisi * tarkistaa, yksinkertaistaa ja uudistaa sääntelyä lisää kansallisella ja yhteisön tasolla. Komissio * esittää Tukholman Eurooppa-neuvostolle esittämästään alustuksesta käydyn keskustelun pohjalta ennen vuoden 2001 loppua koordinoidun strategian sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi. 6. eEurope 2002 Siirtyminen osaamiseen perustuvaan talouteen vaikuttaa ratkaisevasti kilpailukykyyn ja kasvuun. Liike-elämä ja kansalaiset ovat Euroopan unionissa omaksuneet uuden talouden hitaammin kuin Yhdysvalloissa. Lissabonin indikaattorit osoittavat, että investoinnit uuden teknologian kehittämiseen ja käyttöönottoon laahaavat Yhdysvaltain perässä, vaikkakin niiden arvioidaan olleen vuosittain 0,5-0,7 % EU:n tuotannosta 1990-luvun puolivälistä lähtien. Tällaisten investointien vaikutus tuntuu koko taloudessa. Mutta työn tuottavuus tuntia kohti on kasvanut Euroopassa hitaammin 1990-luvun puolivälistä lähtien ja on useimmissa jäsenvaltioissa yhä Yhdysvaltoja alhaisempi. Uuden osaamistalouden edellytysten tukeminen on eEurope 2002 -toimintasuunnitelman päätavoite. Ponnisteluita suunnitelman keskeisten päämäärien saavuttamiseksi on tehostettava, ja ehdokasmaita on tuettava samanlaisten suunnitelmien toteuttamisessa. Ratkaisevan tärkeä sääntelyyn liittyvä tavoite vuodeksi 2001 on hyväksyä mahdollisimman pian komission viime kesäkuussa ehdottaman televiestintäpaketin kaikki osat. Lopullisten sääntöjen on taattava, että kaikki ovat samalla viivalla joka puolella Euroopan unionia. Tätä tarvitaan, jotta vältetään kirjavuus, joka aiheutuu erilaisista kansallisista tulkinnoista puitteiden soveltamisessa. Rahoituspalveluiden etämarkkinointia ja tekijänoikeuksia tietoyhteiskunnassa koskevista säännöistä on sovittava kiireellisesti. Näiden alojen työ on jäänyt jälkeen Lissabonissa asetetusta aikataulusta. Lissabonissa tavoitteeksi asetettu digitaalisen lukutaidon saavuttaminen on keskeinen osa eEurope 2002 -suunnitelmaa. Tämä näkyy eLearning-aloitteessa ja työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa vuodeksi 2001, joissa tavoitteeksi asetetaan tarjota jokaiselle työntekijälle mahdollisuus hankkia digitaalinen lukutaito vuoteen 2003 mennessä. Internetistä on tulossa osa kotien ja koulujen todellisuutta... >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Todellista menestystä on saavutettu toimissa kaikkien Euroopan unionin koulujen liittämiseksi Internetiin vuonna 2000. Internet-yhteyksillä varustettujen kotitalouksien lukumäärä Euroopan unionissa hypähti 10 prosentilla maaliskuusta lokakuuhun. Mutta nuoret eivät vieläkään hanki järjestelmällisesti osaamisyhteiskunnassa tarvitsemiaan digitaalitaitoja. Ei riitä, että kouluille tarjotaan vain perusyhteydet - tarvitaan tavoitteita parempia ja yleisempiä yhteyksiä ja käyttöä varten. Kaikkien opettajien koulutus on saatava päätökseen vuoden 2002 loppuun mennessä. Uusia tapoja kannustaa Internetin käyttöön olisi tuettava - sellainen on esimerkiksi Euroopan unionin ja hakijamaat kattava ystävyyskoulutoiminta verkossa. Huolta aiheuttaa edelleen yritysten, etenkin pk-yritysten, sekä kuluttajien hidas siirtyminen sähköiseen kaupankäyntiin, huolimatta huomattavasta edistymisestä lainsäädäntöpuitteiden luomisessa ja toimenpiteistä kuluttajien luottamuksen vahvistamiseksi. Vain 66 prosentilla pk-yrityksistä on Internet-yhteys, kun suurilla yrityksillä prosenttiluku on 76. Mutta paljon pienempi osa yrityksistä käyttää Internetiä liikevaihdon tuottamiseen, ja vain 6 prosenttia harjoittaa todellista sähköistä kauppaa. Oikeiden toimien kehittämistä haittaa tuoreen ja vertailukelpoisen uutta taloutta koskevan tiedon puuttuminen. Kuluttajien osallistumista sähköiseen kaupankäyntiin rajoittavat edelleen tietokoneen hankintakustannukset ja Internetin käytöstä aiheutuvat korkeat televiestintäkustannukset sekä epäilyt, jotka koskevat turvallisuutta, yksityisyyden suojaa ja kuluttajien oikeuksia verkkoympäristössä. Kansainvälisten kiistojen ratkaisemiseen tuomioistuinten ulkopuolella sekä liiketoimien turvallisuuteen liittyvää työtä on vauhditettava. Viranomaisten on toimittava yhdessä toimialan kanssa varmistaakseen - joskus muodollisin säännöin, joskus yhteissääntelyllä - että kuluttajat tuntevat olonsa turvalliseksi käyttäessään Internetiä. Sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin ripeä ja tinkimätön täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää. Valtioiden ja viranomaisten on käytettävä uutta teknologiaa julkishallinnon nykyaikaistamiseen, palveluiden parantamiseen ja lisäarvon luomiseen Euroopan unionin kansalaisten elämään. Verkkopalvelut tekevät päivittäisestä hallinnosta mukavampaa, tuovat sen paremmin vammaisten ulottuville ja säästävät hallinnon varoja. Julkisten hankintojen tekemistä sähköisesti on nopeutettava. Valtioiden on hyödynnettävä monien yritysten jo löytämät mahdollisuudet. eEUROPE 2002- TOIMINTAEHDOTUKSIA TUKHOLMASSA PÄÄTETTÄVÄKSI Neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi * vauhdittaa televiestintäpaketin kaikkiin osiin liittyvää työtä, jotta paketti voidaan hyväksyä mahdollisimman pian vuonna 2001 * hyväksyä viimeistään kesäkuussa 2001 ehdotus tekijänoikeuksista tietoyhteiskunnassa ja ennen vuoden 2001 loppua ehdotukset rahoituspalveluiden etämyynnistä, sähköisen kaupankäynnin arvonlisäverosta sekä sähköisen laskutuksen käytöstä alv-tarkoituksissa * tehdä tarvittavat päätökset, joilla varmistetaan, että Internet-aluetunnus .eu on käytettävissä ennen joulukuun 2001 Eurooppa-neuvostoa * panna täytäntöön (komission ja jäsenvaltioiden ohella) ennen vuoden 2001 loppua WWW Consortiumin kehittämät www-käyttömahdollisuuksia koskevat ohjeet, joilla parannetaan vammaisten mahdollisuuksia käyttää WWW Consortiumin tarjoamia Internet-palveluita. Komissio * esittää viimeistään kesäkuussa 2001 suunnitelman, jonka avulla ehdokasmaat voivat omaksua eEurope 2002 -ohjelman tavoitteet * ehdottaa ennen vuoden 2001 loppua koulujen Internetiin liittämisen ylittäviä lisätavoitteita * tukee Euroopan laajuista eSchola-toimea, jolla edistetään uuden teknologian käyttöä ja kehitetään ystävyyskoulutoimintaa verkossa * käynnistää Go Digital -aloitteen, jolla parannetaan pienten ja keskisuurten yritysten siirtymistä sähköiseen kaupankäyntiin * antaa ennen vuoden 2001 loppua - jotta voidaan parantaa kuluttajien luottamusta verkkopalveluihin - tiedonannot järjestelmistä verkossa tapahtuvaa kiistojenratkaisua varten ja tietoverkkojen turvallisuudesta, mukaan lukien jäsenvaltioiden välisen pikahälytysjärjestelmän virustapausten ja muiden verkkojen turvallisuutta uhkaavien tekijöiden varalle. 7. Tietotekniikkataitojen epäsuhta Osaamistalouden kukoistaessa yritykset ja julkiset palvelut kilpailevat työvoimasta useilla aloilla, kun ilmenee merkkejä taitokapeikoista ja työvoimapulasta. Pula tietotekniikan ammattilaisista on erityisen suuri ongelma osaamiseen perustuvassa taloudessa. International Data Corporationin hiljattain tekemässä tutkimuksessa arvellaan tietotekniikkakokemuksen ja -taitojen kysynnän kasvavan vuoteen 2003 mennessä tämän hetken 10 miljoonasta 13 miljoonaan. Tämä aiheuttaa taitovajeen, joka vastaa noin 1,7 miljoonaa työpaikkaa. Kun melkein puolet työvoimasta - kolme neljäsosaa korkeasti koulutetuista työntekijöistä - käyttää tietokonetta työssään, muodollinen atk-koulutus kotona tai työpaikalla voi olla hyvä keino parantaa digitaalitaitoja. Kuitenkin vain alle 22 % työvoimasta on saanut minkäänlaista muodollista atk-koulutusta. Niitä, joiden työnantaja on maksanut koulutuksen, on vielä vähemmän. Tarvitaan sekä lyhyen että pitkän aikavälin ratkaisuja. Lähes kolmasosa täyttämättömistä työpaikoista on ihmisille, joilla on vähintään viisi vuotta tutkinnon suorittamisen jälkeistä ammattikokemusta. Tietotekniikan ammattilaisten tapauksessa tarvitaan 6-12 kuukauden koulutus. Taitovajetta ei voida helposti täyttää hetkessä. Vastuu ongelmien ratkaisemisesta kuuluu pikemminkin teollisuudelle kuin viranomaisille. eEurope 2002 -ohjelman digitaalisen lukutaidon tavoitteen lisäksi valtioille on kuitenkin selkeitä tehtäviä: niiden on parannettava Euroopan unionin taitopohjaa. Niiden on puututtava tietotekniikkataitojen puutteen rakenteellisiin syihin edistämällä ennakoivaa koulutuspolitiikkaa, elinikäistä oppimista, tukemalla tavanomaista tai virtuaalista tietotekniikan koulutusta ja uudelleenkoulutuskeskuksia sekä nopeuttamalla sellaisten tekijöiden poistamista, jotka estävät erikoistyövoiman liikkumisen ja työskentelyn Euroopan unionissa. Lyhyen aikavälin ratkaisuna meidän on myös avattava Euroopan ovia ammattitaitoisille ja lahjakkaille ihmisille muista maista. Tämä olisi tehtävä osana yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa, jossa tunnustetaan tarve hyödyntää täysimääräisesti taloudellisista syistä tapahtuvasta maahanmuutosta jäsenvaltioille, työntekijöiden alkuperämaille ja maahanmuuttajille itselleen koituvat edut. TIETOTEKNIIKAN TAITOVAJE - TOIMINTAEHDOTUKSIA TUKHOLMASSA PÄÄTETTÄVÄKSI Jäsenvaltioiden tulisi * puuttua taitovajeen rakenteellisiin syihin, etenkin koulutuksen ja elinikäisen oppimisen yhteydessä * lyhyellä aikavälillä määrittää taitotarpeet ja arvioida, missä määrin ne voidaan tyydyttää avoimemmalla maahanmuuttopolitiikalla, jolla värvätään ammattitaitoisia henkilöitä. Työmarkkinaosapuolten tulisi * auttaa taitovajeen täyttämisessä käymällä vuoropuhelua esimerkiksi elinikäisestä oppimisesta, taidoista ja tietotekniikasta. Komissio * määrittää puitteet, joissa yhteisön maahanmuuttopolitiikkaa kehitetään, kuten komission hiljattain annetussa tiedonannossa esitetään. 8. Tutkimus, innovaatiot ja yrittäjyys Euroopan on tehtävä enemmän tutkimus-, rahoitus- ja liiketaitojen valjastamiseksi, jotta eurooppalaiset ideat saavuttavat ensiksi Euroopan markkinat. Innovaatiot, yrittäjyys ja osaaminen ovat entistä ratkaisevampia kilpailukyvyn ja Lissabonin strategian menestyksen kannalta. Pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tulisi keskittyä jatkossakin erityisesti. Yhtenä huolenaiheena on suuntaus, jossa yritykset ja valtiot EU:ssa käyttävät Yhdysvaltoihin verrattuna vähemmän rahaa tutkimukseen ja kehitystyöhön. Ero kasvoi vuosikymmenen puolivälin 40 miljardista eurosta vuodessa 75 miljardiin euroon vuonna 1999. Ongelmaa kärjistää EU:n tutkimusponnisteluiden päällekkäisyys, epäjohdonmukaisuus ja hajanaisuus sekä vähäinen kilpailu tietyillä aloilla, mikä vähentää yritysten halukkuutta rahoittaa tutkimusta. Tämä tapahtuu samalla, kun tutkimuksen poikkitieteellisyys tulee entistä ilmeisemmäksi. Ihmisen geeniperimän kartoittaminen on vain yksi esimerkki edistyksestä biotieteissä, joka ei olisi ollut mahdollinen ilman samanaikaisia edistysaskeleita tieto- ja viestintäteknologiassa. Yritysten T&K-menot ovat liian pienet >VIITTAUS KAAVIOON> Siksi Lissabonissa tuen saanut eurooppalaisen tutkimusalueen kehittäminen on niin tärkeää Euroopan tutkimuspohjan vahvistamiseksi. Sen avulla unionin tulisi kyetä löytämään huippuyksiköt, vahvistamaan euroopanlaajuista yhteistyötä ja vahvistamaan selvempiä ja johdonmukaisempia painopistealueita julkisin varoin rahoitettavalle tutkimukselle. Tulevassa tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa tulisi lyödä lukkoon tämä uusi, strategisempi ja koordinoidumpi lähestymistapa pioneeriteknologioissa tehtävän tutkimuksen lisääntyvän poikkitieteellisyyden vuoksi. Puiteohjelman uusi ja kunnianhimoinen lähestymistapa on avainasemassa Euroopan tutkimusalueen toteuttamisessa. Muutkin tekijät ovat merkittäviä. Ensimmäinen näistä on, kuten muuallakin taloudessa, taitovaje ja liikkumiseen liittyvät ongelmat. On tehtävä enemmän tiede- ja tutkimusuran houkuttelevuuden lisäämiseksi; tämä on ensisijaisesti teollisuuden tehtävä, mutta hallituksillakin on siinä roolinsa. On myös tärkeää, että tieteelliset näkemykset otetaan paremmin huomioon tehtäessä poliittisia valintoja, mutta yhtä tärkeää on, että yleisöä kuullaan tieteestä ja yhteiskunnasta parhaillaan käytävässä keskustelussa. Lissabonin strategiasta on lisäksi hyötyä, koska sen puitteissa tutkimuksesta, innovaatioista ja yrittäjyydestä laaditaan vertailuanalyysejä ja tulostauluja, mutta niistä saadaan lisäarvoa vain, jos tuloksista otetaan opiksi ja oppi pannaan jäsenvaltioissa täytäntöön. TUTKIMUS, INNOVAATIOT JA YRITTÄJYYS - TOIMINTAEHDOTUKSIA TUKHOLMASSA PÄÄTETTÄVÄKSI Neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi * hyväksyä kesäkuuhun 2002 mennessä tutkimuksen kuudes puiteohjelma arviolta helmikuussa 2001 tehtävän komission ehdotuksen pohjalta. Komissio * esittää kesäkuuhun 2001 mennessä erityisstrategian eurooppalaisella tutkimusalueella liikkumista varten ja vuoden 2001 loppuun mennessä ehdotukset tieteen ja yhteiskunnan vuorovaikutuksen sekä tutkimusuraan kohdistuvan kiinnostuksen lisäämiseksi erityisesti julkisten-yksityisten kumppanuuksien avulla * esittää kesäkuuhun 2001 mennessä ensimmäisen Euroopan innovaatiotulostaulun sekä joulukuussa 2001 ensimmäiset tulokset suorittamistaan tutkimuksen vertailuanalyyseistä ja huippututkimuksen sijaintipaikat osoittavan kartan. 9. Pioneeriteknologiat Tukholmassa Euroopan unionin on otettava vastaan osaamisteknologioiden seuraava aalto ja asetettava ne yhteiskunnan palvelukseen. Tämänhetkiset pioneeriteknologiat ovat huomisen Internet. Yhdistämällä biotieteet, materiaaliteknologia sekä tieto- ja viestintätekniikan edistysaskeleet avautuu uusia toisiinsa liittyviä osaamisen alueita. Euroopassa on todistettua huippuosaamista eri aloilla proteomiikasta, bioinformatiikasta ja nanoteknologiasta tutumpiin käsitteisiin, kuten uusiin polttoaineisiin ja puhtaaseen teknologiaan, joka auttaa torjumaan ympäristön rapistumista. Nämä teknologiat tukevat uusia toimialoja. Niistä muodostuu tulevaisuudessa itsenäisiä kasvukeskuksia, jotka luovat työpaikkoja. Niillä on tärkeä merkitys kestävän kehityksen takaamisessa EU:ssa. Mutta niiden erityispiirteenä - kuten tieto- ja viestintäteknologiasta voidaan tällä hetkellä todeta - on kyky muuttaa perinpohjaisesti muita talouden aloja ja jopa koko yhteiskuntaa. BIOTEKNIIKAN ERITYISTAPAUS Biotekniikka on yksi lupaavimmista pioneeriteknologian esimerkeistä. Biotekniikka mullistaa lääkealaa. Mikrobien käyttö saastumisen korjaamiseen ja muut sen kaltaiset tekniikat voivat olla avuksi ympäristölle. Biotekniikka auttaa parantamaan ravitsemusta ja vähentämään kemikaalien käyttötarvetta maataloudessa. Biotekniikan avulla löydetään teollisuusprosesseja, jotka kuluttavat niukasti energiaa ja saastuttavat vähän. Biotekniikalla on jo nyt suora vaikutus markkinoihin, ja se nostaa esiin yhteiskunnallisia kysymyksiä. Tämä tuo mukanaan sääntelyseikkoja, jota ei ole vielä kohdattu samassa määrin muilla pioneerialoilla. Tällä hetkellä kuitenkin Yhdysvaltain biotekniikka-ala on EU:ta edellä tutkimusmenoissa, myönnettyjen patenttien lukumäärässä, pääomasijoituksissa ja liikevaihdossa. Biotekniikka-alan arvellaan työllistävän Yhdysvalloissa 160 000 henkilöä mutta Euroopassa noin 50 000, vaikka yritysten kokonaislukumäärä on kutakuinkin sama. Tilannetta pahentaa se, ettei asianmukaista lainsäädäntöä ole vielä voimassa - silloinkin kun säännöt ovat olemassa, kuten biotekniikan innovaatioiden patentoinnin osalta, niitä ei ole vielä täysin saatettu osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi joidenkin tällaisten teknologioiden yleisen hyväksynnän ja käytön on perustuttava avoimeen ja tietoon pohjautuvaan keskusteluun, jotta voidaan ottaa huomioon niiden laajemmat taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset - myös joissain tapauksissa koko yhteiskunnan kannalta tärkeät eettiset kysymykset. Monet biotekniikkayritysten kohtaamista ongelmista ovat todellisuudessa samoja kuin muilla pioneeriteknologioilla. Näitä ovat korkeat kehityskustannukset, puutteellinen liike-elämään liittyvä kokemus yrityksissä, joiden perustajat ovat nuoria tutkijoita, liike-elämästä ja tieteestä saadun kokemuksen vajavaisuus sekä yritystaloudellinen toimintaympäristö, joka ei tue riittävästi innovaatioita ja riskinottoa. Lisäksi kattavan ja kohtuuhintaisen EU:n laajuisen patenttisuojan puuttuminen on yksi tärkeimmistä esteistä ulkopuolisen rahoituksen saamiselle. Nizzan Eurooppa-neuvosto avasi mahdollisuuden päästä sopuun oikeasta institutionaalisesta rakenteesta patenttikiistojen ratkaisemiseksi. Nyt tarvitaan todellisia ponnisteluita, jotta vauhditetaan yhteisön patenttia koskevan sopimuksen syntyä ennen vuoden 2001 loppua. Huolimatta riskipääoman tarjonnan paranemisesta EU:ssa -70 prosentin kasvu vuonna 1999 - sen määrä on tuskin kolmannes Yhdysvalloissa tarjottavasta riskipääomasta. Lisäksi vain noin neljäsosa kaikista pääomasijoituksista käytettiin alkuvaiheen rahoitukseen, vaikka huipputekniikkahankkeille tarjotut pääomasijoitukset kasvoivat yli 40 prosentilla. Liian pieni osa pääomasijoituksista käytetään alkuvaiheen rahoitukseen... >VIITTAUS KAAVIOON> Kuitenkin juuri nämä alkuvaiheen sijoitukset ovat kriittisiä, jotta teknologia saadaan laboratoriosta markkinoille. Institutionaalisilla sijoittajilla on keskeinen asema tämän tilanteen korjaamisessa. Euroopan investointipankin Innovaatio 2000 -ohjelma ja Euroopan investointirahasto tarjoavat merkittävää tukea. Niiden tulisi jatkaa luovien, osaamiseen perustuvaan talouteen sovitettujen tukijärjestelmien kehittämistä erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille. Viranomaisilla sekä julkisin varoin rahoitetulla tutkimuksella voi myös olla merkittävä rooli uusien hankkeiden tukemisessa erityisesti purettaessa institutionaalisia sijoittajia karkottavia markkinoiden esteitä. Avoimuutta tarvitaan kuitenkin sen varmistamiseksi, ettei julkisista varoista myönnetyllä tuella vääristetä kilpailua. PIONEERITEKNOLOGIAT - TOIMINTAEHDOTUKSIA TUKHOLMASSA PÄÄTETTÄVÄKSI Neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi * vauhdittaa yhteisön patenttia koskevaa työtä, jotta se voidaan hyväksyä ennen vuoden 2001 loppua. Jäsenvaltioiden on huolehdittava * bioteknologian keksintöjen oikeudellisesta suojasta annetun direktiivin nopeasta täytäntöönpanosta. Komissio * laatii tulevan ehdotuksensa yhteisön kuudenneksi tutkimuksen puiteohjelmaksi siten, että ohjelmalla lujitetaan pioneeriteknologioiden kehittämiseen tarvittavaa tieteellistä pohjaa Euroopassa, ja tuo pioneeriteknologioita esiin tutkimuksesta ja innovaatioista tehtävissä vertailuanalyyseissä * esittää ennen vuoden 2001 loppua Göteborgin Eurooppa-neuvostossa alustuksista käydyn keskustelun perusteella tiedonannon, jossa hahmotellaan vuoteen 2010 ulottuva strateginen näkemys biotieteille ja biotekniikalle, johon sisältyy keinot käsitellä eettisiä kysymyksiä. * esittää kesäkuuhun 2001 mennessä ohjeita siitä, kuinka se soveltaa valtiontukia koskevia sääntöjä toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on suosia riskipääomaa. Komissio uusii myös ennen vuoden 2001 loppua tutkimukselle ja kehitystoiminnalle myönnettävää valtiontukea koskevat suuntaviivat. 10. Tehokas sosiaalinen suojelu ikääntyvälle väestölle Eurooppalaisen yhteiskuntamallin parantaminen ja nykyaikaistaminen on välttämätöntä Lissabonissa laaditun integroidun strategian toteutumiselle. Siihen sisältyy yhteenkuuluvuuden lujittaminen ja huolehtiminen siitä, että kaikki kansalaiset kykenevät osallistumaan osaamisyhteiskuntaan. Siihen kuuluu myös kestävän julkisen talouden varmistaminen. Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat ongelmana kaikkialla Euroopan unionissa. Tältäkin alalta puuttuu ajantasaisia, vertailukelpoisia tilastotietoja, ja monet Lissabonin indikaattoreista kuvaavat vain vuoden 1996 tilannetta. Tilastotietoja on parannettava, jotta kokemuksia voidaan vaihtaa ja yhteiskunnallisten muutosten vaikutuksia mitata. Sosiaalisen suojelun järjestelmien parantaminen ja nykyaikaistaminen Euroopan unionissa on ratkaisevan tärkeä toimenpide sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisessa. Komission ja jäsenvaltioiden on erityisesti tehtävä yhteistyötä turvattujen ja kestävien eläkkeiden osalta väestön ikääntymisen vuoksi. Ikääntyminen asettaa uusia haasteita eurooppalaiselle yhteiskunnalle. Euroopan unionin on myös löydettävä uusia keinoja käyttää ja uudistaa ikääntyvän työvoiman osaamista ja ammattitaitoa, erityisesti osaamiseen perustuvassa taloudessa, jossa kokemus on harvinaista. Nykyisten sosiaalisen suojelun järjestelmien ja terveydenhoitojärjestelmien on mukauduttava ikääntyneen väestön muuttuneisiin tarpeisiin sekä muuttuviin perherakenteisiin. Vähintään 85-vuotiaiden osuuden väestöstä odotetaan kolminkertaistuvan 7 miljoonasta vuonna 2000 19 miljoonaan vuonna 2050. Keskeisin ikääntymisen seuraus on eläkkeellä olevan ja aktiiviväestön välisen tasapainon (huoltosuhteen) muuttuminen. Vuoteen 2010 saakka työikäinen väestönosa pysyy määrältään vakaana mutta ikääntyy vain hiukan, eikä huoltosuhde muutu ratkaisevasti. Vuoteen 2020 työikäisen väestön määrä pysyy kutakuinkin samana, mutta työikäinen väestö ikääntyy, ja yli 50-vuotiaita on 16 miljoonaa enemmän. Huoltosuhde on myös muuttunut, sillä yli 65-vuotiaiden määrä on vuoteen 2020 mennessä kasvanut noin 18 miljoonalla. >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Nämä ovat huomattavia muutoksia sosiaalisen suojelun järjestelmien kannalta. Pitkän aikavälin vaikutus lisääntyneinä eläke- ja terveydenhoitomenoina voi olla useimmissa maissa 5-8 prosenttia BKT:stä. Taloudelliset vaikutukset vaihtelevat unionin sisällä, mutta kaikkien jäsenvaltioiden on aloitettava valmistautuminen nyt. Lissabonin työllisyystavoitteiden saavuttaminen - etenkin kannustamalla ikääntyneitä työntekijöitä jatkamaan työntekoa - auttaa kuitenkin pienentämään näitä lisäkustannuksia. Jäsenvaltioissa tarvitaan kattavaa toimintalinjaa, johon sisältyy varhaiseläkkeelle siirtyvien määrän vähentäminen, julkisen velan aiempaa nopeampi pienentäminen, jotta säästyneet korkomenot voidaan käyttää eläkkeiden ja terveydenhuollon tukemiseen, sekä jäsenvaltioiden jatkuvat eläkeuudistukset. Viimeksi mainittuun sisältyy myös yksityisille eläkejärjestelyille annettava mahdollisuus hyötyä täysimittaisesti sisämarkkinoista. SOSIAALINEN OSALLISUUS / SOSIAALINEN SUOJELU - TOIMINTAEHDOTUKSIA TUKHOLMASSA PÄÄTETTÄVÄKSI Neuvoston ja Euroopan parlamentin tulisi * sopia kesäkuuhun 2001 mennessä sosiaalisen osallisuuden toimintaohjelmasta. Jäsenvaltioiden tulisi * voimistaa ponnisteluitaan sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi Euroopan sosiaalisen toimintaohjelman mukaisesti ja sopia ennen vuoden 2001 loppua sosiaalisen syrjäytymisen indikaattoreista. Komissio * hyväksyy syyskuussa 2001 tiedonannon, jolla edistetään eläkkeitä koskevaa yhteistyötä yhteisön tasolla. IV TUKHOLMASTA GÖTEBORGIIN: KESTÄVÄN KEHITYKSEN ULOTTUVUUDEN LISÄÄMINEN Kokonaisuutena tarkasteltuna Lissabonin strategia johdattaa meitä kohti parempaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja talouskasvua. Strategialla ei kuitenkaan välttämättä saavuteta pitkän aikavälin vaurautta, ellei siinä myös määritellä ja oteta toimien kohteeksi kestämättömiä kehityskulkuja, jotka uhkaavat Lissabonin tulevaisuudenkuvaa kilpailukykyisestä osaamiseen perustuvasta ja osallisuutta tukevasta yhteiskunnasta. Esimerkiksi lisääntyneen liikkumisen ja kehittyneempien liikennejärjestelmien on perustuttava nykyisten ja uusien energialähteiden tasapainoiseen käyttöön sekä järkiperäiseen maankäyttöön. Ikääntyvä väestö, kuten edellä tähdennettiin, asettaa sosiaalisen suojelun ja terveydenhuoltojärjestelmät koetukselle ja voi pienentää budjettipolitiikan liikkumatilaa. Lissabonin strategian taloudellista ja sosiaalista ulottuvuutta on täydennettävä ottamalla mukaan ympäristöulottuvuus, jolla tuetaan Euroopan unionin kestävän kehityksen strategiaa. Strategia on suunnattu innovaatioihin ja lisäinvestointeihin, ja siinä hyödynnetään pioneeriteknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia. Se nojaa markkinauudistuksiin, kuten täsmäverotukseen, joilla pyritään saamaan hinnat paremmin vastamaan ympäristörasituksen kustannuksia ja kannustamaan muutoksiin. Strategia on rakennettu vahvalle analyyttiselle pohjalle. Kestävään kehitykseen omaksuttavan lähestymistavan määrittäminen on Göteborgin Eurooppa-neuvoston tehtävä. Keskeiseksi tavoitteeksi tulisi ottaa se, että kevään 2002 Eurooppa-neuvostoon mennessä olisi selvillä, mitä päätöksiä tarvitaan Lissabonin strategian mukauttamiseksi Göteborgissa asetettuihin tavoitteisiin. V MUUTOSVOIMAN YLLÄPITÄMINEN Tukholman Eurooppa-neuvoston keskeinen haaste on jatkaa ja kehittää uudistusprosessia, joka aloitettiin Lissabonissa. Tukholmassa on jatkettava eteenpäin Lissabonissa käyttöön otetun työskentelytavan pohjalta. Komissio katsoo, että yhteisömenettelyn käyttäminen taloudellisten ja yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseen takaa parhaat onnistumismahdollisuudet. Etenemisvauhti voi kuitenkin vaihdella, koska päätöksiä tehdään eri tavoilla kyseisillä kymmenellä alueella. Lissabonin avoin koordinointimenettely on lisäkeino ja täydentävä keino. Sen avulla voidaan vaihtaa kokemuksia ja vertailla edistymistä. Tätä työskentelytapaa olisi jatkettava. Mutta kokemuksista on myös otettava opiksi. Euroopan tilastollisen pohjan heikkous on korjattava, jotta edistystä voidaan mitata tehokkaammin jatkossa. Tukholmassa Euroopan unionin on ajettava tarmokkaasti yhtenäistä toimintamallia dynaamisen ja osallisuutta edistävän Euroopan luomiseksi. Haasteeseen muotoilemamme vastauksen tulee heijastella Lissabonissa saavutettua tasapainoa, joka muodostuu oikeasta makro- ja mikrotalouspolitiikan yhdistelmästä sekä - pohjimmiltaan - halusta investoida ihmisiin ja heidän ideoihinsa, jotta taloudellisen ja sosiaalisen uudistumisen prosessia voidaan viedä eteenpäin. Jos tähän päästään, Euroopan unioni ottaa askeleen kohti potentiaalinsa hyödyntämistä ja vapauttamista. Lissabonin strategian edistyminen Tukholman raportin liite 1 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Rakenteelliset indikaattorit Tukholman raportin liite 2 Tämä liite on osa Tukholmassa kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle esitettävää Euroopan komission alustusta "Euroopan unionin mahdollisuuksien hyödyntäminen: Lissabonin strategian lujittaminen ja laajentaminen". Se sisältää tietoja jäsenvaltioiden kanssa sovitusta rakenteellisten indikaattorien täysilukuisesta joukosta. Liitteen pohjana on komission tiedonanto KOM(2000) 594 lopullinen, 27.9.2000. Kyseisessä tiedonannossa on yksityiskohtaisempi esittely useimmista jäljempänä luetelluista indikaattoreista. Talouden yleiset taustaindikaattorit a. Ostovoimakorjattu BKT asukasta kohden ja BKT:n määrän kasvu b. Talouden energiaintensiivisyys c. Työn tuottavuus (työllistä ja työtuntia kohden) d. Inflaatio e. Reaalisten yksikkötyövoimakustannusten kasvu f. Kausitasoitettu rahoitusasema g. Julkisyhteisöjen konsolidoitu bruttovelka I. Työllisyys 1. Työllisyysaste 2. Työllisyyskasvu (kokonaiskasvu/miehet/naiset) 3. Miesten ja naisten työllisyysaste 4. Ikääntyvien työntekijöiden työllisyysaste (kokonaisaste/miehet/naiset) 5. Työttömyysaste (kokonaisaste/miehet/naiset) 6. Pienipalkkaisten veroaste 7. Elinikäinen oppiminen (aikuisten osallistuminen yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen) II. Innovaatio- ja tutkimustoiminta 1. Julkiset koulutusmenot 2. Tutkimus- ja kehittämismenot 3. Tieto- ja viestintätekniikkamenot 4. Internet-liittymien määrä 5. Patentit 6. Huipputekniikan tuotteiden vienti 7. Pääomasijoittaminen III. Talousuudistus 1. Kaupan yhdentyminen 2. Yritysten investoinnit 3. Suhteellinen hintataso ja hintojen lähentyminen 4. Hinnat yhteysverkkoja tarvitsevilla toimialoilla 5. Julkiset hankinnat 6. Ala- ja tapauskohtaiset valtiontuet 7. Arvopaperimarkkinoilta hankittu pääoma IV. Sosiaalinen yhteenkuuluvuus 1. Tulonjako (viidenneksittäin) 2. Köyhyysaste ennen sosiaalisia tulonsiirtoja ja niiden jälkeen 3. Köyhyyden pysyvyys 4. Työttömät kotitaloudet 5. Alueellinen koheesio (työttömyysasteen vaihtelu alueittain) 6. Pelkän oppivelvollisuuskoulun suorittaneet, jotka eivät ole yleissivistävässä tai ammatillisessa jatkokoulutuksessa 7. Pitkäaikaistyöttömyys >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON>