Ehdotus: neuvoston päätös yhteisen tutkimuskeskuksen Euroopan atomienergiayhteisölle toteuttamasta lisätutkimusohjelmasta /* KOM/99/0578 lopull. - CNS 99/0232 */



Virallinen lehti nro C 056 E , 29/02/2000 s. 0004 - 0005



Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisen tutkimuskeskuksen Euroopan atomienergiayhteisölle toteuttamasta lisätutkimusohjelmasta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Neuvosto vahvisti 27. kesäkuuta 1996 Pettenin suurvuoreaktorin käyttöä koskevan nelivuotisen lisätutkimusohjelman, jonka yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle vuosina 1996-1999. Ohjelman on määrä päättyä 31. joulukuuta 1999. 2. Tässä ehdotuksessa päätökseksi esitellään uusi nelivuotinen ohjelma (2000-2003). 3. Komissio käyttää Pettenin suurvuoreaktoria 25. kesäkuuta 1961 tehdyn Euratomin ja Alankomaiden välisen sopimuksen mukaisesti. Sopimuksen perusteella komissio on yhteisön puolesta sitoutunut rakentamaan tarvittavat laitteistot ja antamaan käyttöön lisävarusteet, jotta näitä laitteistoja (myös suurvuoreaktoria) voitaisiin käyttää parhaalla mahdollisella tavalla. Sopimus allekirjoitettiin 99 vuodeksi. Sen toteuttamiseksi osapuolet tekivät 31. lokakuuta 1962 pitkäaikaisen (99 vuoden) vuokrasopimuksen, joka antaa omaisuuteen kohdistuvan oikeuden (bail emphyotéotique). 4. Suurvuoreaktorilla on Euroopan unionissa tärkeä merkitys lääketieteellisessä tutkimuksessa ja sovelluksissa, materiaalitieteissä sekä turvallisen ydinteknologian tukemisessa. · Suurvuoreaktori tuottaa tarvittavat isotoopit yli 60 prosenttiin Euroopassa vuosittain tehtävistä 10 miljoonasta lääketieteellisestä diagnoosista. Se on laatunsa ja luotettavuutensa takia korvaamaton väline kaikille alan eurooppalaisille lääkeyrityksille. Lisäksi reaktorin tuotteet voidaan sen sijainnin ansiosta toimittaa nopeasti lääketieteellisiin keskuksiin eri puolille Eurooppaa. Tämä on olennaisen tärkeää useimpien nykyisin käytettävien lyhytikäisten isotooppien osalta. · Suurvuoreaktorin sulkeminen voisi nopeasti johtaa siihen, että Euroopan ulkopuolinen yritys saa monopoliaseman. Tällä olisi merkittäviä teknisiä ja taloudellisia seurauksia Euroopan unionille: lyhytikäisten isotooppien tarjontaa ei voitaisi enää taata yhtä hyvin ja hinnat nousisivat. Tästä aiheutuva rasite lankeaisi jäsenvaltioiden sosiaalijärjestelmille. · Suurvuoreaktoria käyttää myös joukko eurooppalaisia tutkimuslaitoksia, jotka ovat kehittämässä hoitoa pahanlaatuisiin aivokasvaimiin hyödyntämällä boorineutronisieppaushoitotekniikkaa. Näihin sairauksiin kuolee Euroopassa vuosittain noin 15 000 henkeä. Vain Japani, Yhdysvallat ja Suomi ovat kehittäneet boorineutronisieppaushoitoon tarkoitettuja laitteistoja. · Suurvuoreaktori tukee myös muuta tutkimusta: uusien isotooppien tuottamista, muiden teknisten boorineutronisieppaushoitosovellusten kehittämistä, uusien alfaimmunoterapiatuotteiden ja lääketieteellisten proteesien materiaalien tutkimusta jne. · Perustutkimuksessa neutronisuihkuja hyödynnetään aineen rakennetutkimuksessa. Tätä toimintaa kehitetään jatkuvasti. Se on johtanut jopa uusien reaktoreiden rakentamiseen (esim. FRM II Saksassa). Vuonna 1998 reaktoriin rakennettiin eurooppalaisittain ainutlaatuinen laite, jolla voidaan mitata jopa tonnin painoisten teollisten rakennekomponenttien jäännösjännitykset. · Vaikka ydintekniikan t&k-määrärahat ovat supistuneet, suurvuoreaktoria käyetään edelleen hyvin aktiivisesti nykyisten reaktoreiden turvallisuuden parantamiseen tähtäävässä tutkimuksessa sekä aiempaa turvallisempien reaktoreiden kehittämisessä. Suurvuoreaktoria käytetään mm. ohjelmissa, jotka koskevat reaktoreiden ikääntymistä ja käyttöikää, ydinjätteen transmutaatiota jätteen varastoinnin turvallisuuden parantamiseksi ja polttoaineen tehokkuuden ja turvallisuuden parantamista. · Plutoniumia sisältävää polttoainetta (U:n ja Pu:n oksidien seosta ja korkean lämpötilan reaktoripolttoainetta tutkitaan) ydinasekelpoisen plutoniumin eliminoimiseksi. · Uusien, aiempaa turvallisempien reaktoreiden kehittäminen riippuu monien eri materiaalien ominaisuuksista. Näitä materiaaleja testataan suurvuoreaktorissa. 5. Nyt päättymässä olevan lisätutkimusohjelman mukaisesti suurvuoreaktorin toimet toteutettiin pääasiassa kolmen osapuolen - Alankomaiden, Saksan ja Ranskan - välisenä yhteistyönä. Kyseiset maat takasivat ohjelman rahoituksen. Lisärahoitus, jonka määrä on tasaisesti kasvanut, on saatu ulkoisista sopimuksista ja suurvuoreaktorin osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. Lisätutkimusohjelma suunniteltiin siten, että se täytti kyseisen yhteistyön ehdoissa asetetut vaatimukset. Kesäkuun 27. päivänä 1996 pidetyn neuvoston istunnon pöytäkirjoissa komissio ilmoitti vahvistavansa, että ilmaisulla "osallistuminen yhteisön ohjelmiin" tarkoitetaan, että suurvuoreaktori voi riittävän rahoituksen turvin osallistua yhteisön ohjelmien toteutukseen joko puiteohjelmissa tai niiden ulkopuolella. Tämä osallistuminen tapahtuu joko kilpailupohjalta tai myymällä säteilytyspalveluja yhteisen tutkimuskeskuksen laitoksille niiden omien toimien toteutuksen aikana. 6. Komissio on teettänyt uutta suurvuoreaktoriohjelmaa silmällä pitäen arvioinnin siitä, miten reaktorin toimintakustannuksia voitaisiin vähentää. Arviointi perustui tutkimukseen, jossa olivat mukana kaikki osapuolet ja jota tukivat aiheeseen erikoistuneet yritykset. Tuloksena on ollut joukko sisäisiä uudistuksia, joiden tarkoituksena on lisätä suurvuoreaktorin kilpailukykyä heikentämättä sen turvallisuutta tai luotettavuutta. 7. Uutta lisätutkimusohjelmaa koskevan ehdotuksen rahoitusselvityksessä mainitaan ainoastaan ohjelmaan osallistuvista kolmesta jäsenvaltiosta tulevat määrärahat. Ulkopuolisten kumppaneiden kanssa voidaan tehdä virallisesti sopimuksia vasta sitten, kun oikeusperusta on olemassa. Neuvoston päätös muodostaa tämän oikeusperustan. Kyseiset kolme jäsenvaltiota osallistuvat uuteen ohjelmaan yhteensä 38,97 miljoonan euron määrärahalla. Siihen sisältyy määräraha reaktorin tulevaa käytöstäpoistoa varten. 8. Ns. suurvuoreaktorin käyttäjäryhmä (HFR Users' Group) on ollut olemassa vuodesta 1998. Ryhmän puheenjohtajana on suurvuoreaktoriyksikön päällikkö, ja se koostuu yhteisen tutkimuskeskuksen johtokunnan hollantilaisten, saksalaisten ja ranskalaisten jäsenten nimeämistä asiantuntijoista. Ryhmä neuvoo komissiota reaktorin käytössä ja sen tulevan käytön kehittämisessä. 99/0232 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisen tutkimuskeskuksen Euroopan atomienergiayhteisölle toteuttamasta lisätutkimusohjelmasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio antoi tieteellis-teknistä komiteaa kuultuaan [1], [1] & ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] & sekä katsoo seuraavaa: (1) Isotooppilääketieteen kehittäminen Euroopan unionissa edistää ihmisten terveyden suojelun varmistamiseen tähtäävää tavoitetta, jonka unioni asettaa itselleen ja joka edellyttää koereaktoreiden käytön lisäämistä lääketieteellisiin tarkoituksiin. (2) Yhteisessä tiede- ja teknologiapolitiikassa lisätutkimusohjelma, johon suurvuoreaktori osallistuu, on yksi tärkeimmistä Euratomin viidennessä TTKK-puiteohjelmassa käytettävissä olevista keinoista myötävaikuttaa lääketieteellisten diagnoosi- ja hoitomenetelmien tukemiseen ja testaukseen, materiaalitieteiden kehittämiseen sekä ydinenergia-alan ongelmien ratkaisuun. (3) Kyseisen lisätutkimusohjelman rahoitus tulee suoraan Alankomailta, Saksalta ja Ranskalta. (4) Kyseisen rahoituksen lisäksi suurvuoreaktori saa määrärahoja kolmansien osapuolten kanssa tehtävien sopimusten perusteella sekä osallistumisesta yhteisön ohjelmiin kilpailupohjalta, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään 1 päivästä tammikuuta 2000 lähtien neljäksi vuodeksi suurvuoreaktorin käyttöä koskeva lisätutkimusohjelma, jäljempänä 'ohjelma', jonka tavoitteet määritellään liitteessä I. 2 artikla Rahoitus, joka arvioidaan tarvittavan ohjelman toteuttamiseksi, on yhteensä noin 38,97 miljoonaa euroa. Tämän määrän jakautuminen esitetään liitteessä II. Siihen sisältyy määräraha reaktorin tulevaa käytöstäpoistoa varten. 3 artikla Komissio vastaa ohjelman toteuttamisesta yhteisen tutkimuskeskuksensa kautta. Yhteisen tutkimuskeskuksen johtokunnalle toimitetaan tiedot ohjelman toteuttamisesta. 4 artikla Komissio antaa vuosittain ennen 15 päivää huhtikuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle raportin tämän päätöksen täytäntöönpanosta. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I TIETEELLISET JA TEKNISET TAVOITTEET Ohjelman pääasiallisena tavoitteena on: 1. Pettenin suurvuoreaktorin turvallinen ja luotettava käyttö; tähän toimintaan sisältyy laitoksen normaalikäyttö yli 250 päivänä vuodessa sekä polttoainekierrosta huolehtiminen turva- ja laadunvalvonnan vaatimusten mukaisesti. 2. Reaktorin järkevän käytön kehittäminen useilla eri aloilla; tärkeimpiä t&k-aihepiirejä suurvuoreaktorin käytössä ovat esimerkiksi materiaalitutkimus, ydinpolttoainekierron turvallisuuteen tähtäävän t&k-työn tukeminen, mahdollisuus kehittää ydinpolttoainetta hyödyntämällä ydinasekelpoista plutoniumia, lääketieteellisten isotooppien kehittäminen lääketieteelliseen tutkimukseen ja lääketieteellisten hoitomenetelminen testaus. LIITE II RAHOITUKSEN JAKAUTUMINEN Lisätutkimusohjelman rahoitus tulee Alankomailta, Saksalta ja Ranskalta. Rahoitus jakautuu seuraavasti: Alankomaat: 34 milj. euroa Saksa: 3,77 milj. euroa Ranska: 1,20 milj. euroa Yhteensä: 38,97 milj. Euroa RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Lisäohjelma "Suurvuoreaktorin (HFR) käyttö". 2. BUDJETTIKOHDAT 6221: HFR:n hyödyntämisestä saatavat tulot, joilla avataan lisämäärärahoja B6-443: Yhteinen tutkimuskeskus - Suurvuoreaktorin (HFR) hyödyntäminen [3] [3] Vuoden 2000 talousarvioon ehdotettu kohta. B6-111: Yhteinen tutkimuskeskus - Toimielimeen sidoksissa olevat henkilöt (osa) B6-121: Yhteinen tutkimuskeskus - Toteuttamiskeinot (osa) 3. OIKEUSPERUSTA _ Varainhoitoasetuksen 96 artiklan 1 kohta _ Ehdotus neuvoston päätökseksi lisätutkimusohjelmasta, jonka yhteinen tutkimuskeskus (YTK) toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle (2000-2003) 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Ehdotettu lisäohjelma koskee yhteisen tutkimuskeskuksen Pettenin laitokseen asennetun reaktorin käyttöä Alankomaiden, Saksan ja Ranskan tutkimushankkeissa. Ohjelmassa keskitytään seuraaviin näkökohtiin: _ Suurvuoreaktorin toiminnan luotettavuus; tähän sisältyy laitoksen tavanomainen käyttö yli 250 päivänä vuodessa, polttoainekierrosta huolehtiminen sekä luotettavuuden ja laadun varmistaminen; _ Reaktorin järkevä käyttö monilla aloilla, joita ovat esimerkiksi isotooppien tuotanto ja siihen liittyvät toiminnat, fissioreaktoreihin ja tulevaisuuden fuusioreaktoreihin tarkoitettujen aineiden säteilytestaus, neutronisovellukset kiinteän olomuodon fysiikan ja materiaalitieteiden tutkimuksessa, neutroni radiografia ainetta rikkomattomana koemenetelmänä, joidenkin syöpämuotojen hoito neutronien avulla (boorineutronisieppaushoito, BNTC) ja siihen liittyvät tutkimukset. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Ohjelman kestoksi on suunniteltu neljä vuotta 1. tammikuuta 2000 alkaen, ja toimenpiteen jatkamiseksi tämän jälkeen tehdään uusi ohjelmaehdotus tai muussa tapauksessa toiminta lopetetaan. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5.1 Pakollinen/ei-pakollinen 5.2 Jaksotetut/jaksottamattomat määrärahat 5.3 Oletettu tulolaji Yhteisen tutkimuskeskuksen kolmansille osapuolille korvausta vastaan toimittamista palveluista ja suoritteista saatavat tulot 6. MENO-/TULOLAJI Kyseisistä kolmesta jäsenvaltiosta peräisin olevat käyttötarkoitukseensa sidotut tulot otetaan varainhoitovuosina 2000-2003 tulotaulukkoon alamomentille 6221. Näillä tuloilla voidaan avata lisämäärärahat, joilla voidaan kattaa henkilöstömenot, toimeenpano kustannukset sekä toimintamäärärahat (juoksevat hallintomenot, investoinnit ja sopimukset). 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteen laskettujen kustannusten välinen suhde) Ehdotetun toimenpiteen kokonaiskustannuksia arvioitaessa on otettu huomioon seuraavat seikat: _ Henkilöstömenoja koskeva arvio, joka perustuu ennakoituun keskipitkän aikavälin taloudelliseen kehitykseen eri jäsenvaltioissa, joissa yhteisen tutkimuskeskuksen laitoksia sijaitsee, erityisesti Alankomaissa. _ Toimeenpanokustannuksia koskeva arvio (tieteellinen ja tekninen tuki sekä osa yleisiin palveluihin liittyvistä kustannuksista). _ Kyseisen ohjelman täytäntöönpanon edellyttämien toimintamäärärahojen kehittymistä koskeva arvio (toimintaan, välineisiin ja sopimuksiin välittömästi liittyvät kulut). Yhteisön varoja ei käytetä lisäohjelman täytäntöön panoon, kuten ei ole tehty aikaisempienkaan lisäohjelmien yhteydessä. Asianomaiset kolme jäsenvaltiota osallistuvat lisäohjelman rahoitukseen joko suoraan tai tutkimusyhteisöjen kanssa tehtävien sopimusten kautta. Alustavan arvion mukaan eri maat osallistuvat kokonaiskustannuksiin seuraavasti: - Alankomaat 34 miljoonaa euroa - Saksa 3,77 miljoonaa euroa - Ranska 1,2 miljoonaa euroa Yhteensä 38,97 miljoonaa euroa 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (nykyhintoina) >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Määrärahojen alustava aikataulu Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa >TAULUKON PAIKKA> 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstön toteuttama tilintarkastuksen ja sisäisen valvonnan ohjelma, jossa tarkastellaan tieteellisiä ja varainhoidollisia näkökohtia; varainhoidon valvojan suorittama sisäinen tilintarkastus; varainhoidon valvojan ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen suorittamat paikallinen tarkastus ja tilintarkastus. Ydinmateriaalin liikkuvuuteen liittyvä valvonta kuuluu Euratomin ja IAEA:n suorittamien tarkastusten piiriin. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Ohjelman erityistavoitteet esitetään lyhyesti edellä olevassa 4.1 kohdassa (toimenpiteen yleistavoite). Kohderyhmänä ovat sellaiset eurooppalaiset tutkijat ja teollisuudessa työskentelevät henkilöt, joiden toiminta liittyy energiatutkimukseen, reaktorien turvallisuuteen ja ydinpolttoaineen kiertoon tai suurvuoreaktorin lääkinnälliseen käyttöön. 9.2 Toimenpiteen perustelut _ Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Komissio käyttää Pettenissä sijaitsevaa suurvuoreaktoria Euratomin ja Alankomaiden välillä 25. heinäkuuta 1961 tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tähän sopimukseen, joka on voimassa 99 vuotta, ei sisälly sopimussuhteen purkamista koskevaa lauseketta (tämäntyyppisen sopimuksen yhteydessä sopimuspuolet neuvottelevat tapauskohtaisesti sopimussuhteen purkamisen ehdoista). _ Alankomaiden, Saksan ja Ranskan viranomaiset käyttävät reaktoria sopimuksen mukaisesti omissa tutkimusohjelmissaan. Ainoaksi oikeudellisesti sopivaksi välineeksi on osoittautunut lisäohjelma, joka on pääosin Alankomaiden rahoittama. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Sisäisen arviointimenettelyn luonne ja arvioinnin suorittaminen säännöllisin väliajoin ovat todennäköisesti riittävä tae siitä, että komissio voi hoitaa sille kuuluvat velvoitteet. Ohjelmien tulosten määrän ja laadun arvioinnissa käytettävät mittarit ja perusteet määritellään kunkin hankkeen osalta erikseen, ja arvioinnin tulokset ilmoitetaan YTK:n hallintoneuvostolle ja julkaistaan mahdollisuuksien mukaan vuosi kertomuksessa. Suurvuoreaktoria koskevan erillisen vuosikertomuksen (EUR 18714 EN, 1998) lisäksi yhteinen tutkimuskeskus julkaisee vuosittain kertomuksen, jonka keskuksen hallintoneuvosto on ensin hyväksynyt; vuoden 1998 toimintaa koskevan kertomuksen viitetiedot ovat KOM(99) 222 lopullinen ja EUR 18704 EN. 10. HALLINTOMENOT (TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III A-OSA Ei sovelleta.