Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta rahoitustuen myöntämistä AKT-valtioiden teollisuuden ja liiketoiminnan kehitystä edistävälle investointien rahoitusjärjestelmälle koskevasta yhteisön kannasta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Neljännessä Lomén yleissopimuksessa, sellaisena kuin se on tarkistettuna Mauritiuksessa 4. marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, korostetaan yksityissektorin asemaa AKT-valtioiden talouksien rakenneuudistusten edistämisessä ja erityisesti työpaikkojen luonnissa, tulojen kasvattamisessa ja talouksien integroimisessa maailmantalouteen. [1] Yleissopimuksessa korostetaankin, että yksityissektorin kehittymisen edistämistä olisi tuettava riittävästi.

[1] Ks. erityisesti seuraavat yleiset määräykset: Toisen osan V osasto: Teollisuuden kehittäminen sekä valmistus ja jalostus (77-98 artikla); VIII osasto: Yritystoiminnan kehittäminen (110-113 artikla); IX osasto: Palvelujen kehittäminen; Kolmannen osan III osaston 3 luvun 1 jakso (Sijoitusten edistäminen); 3 jakso (Sijoitusten rahoittaminen) ja 4 jakso (Sijoitustuki).

Sekä julkisen että yksityisen sektorin investointirahoitukseen on tämän vuoksi osoitettu huomattavasti varoja varaamalla Euroopan kehitysrahastosta (EKR) 1 miljardi euroa riskipääomatoimiin. Näitä varoja hallinnoi Euroopan investointipankki (EIP). Lisäksi EKR:stä on osoitettu muita varoja komission hallinnoimina avustuksina yksityissektorin kehityksen tukemisen rahoittamiseen; keinoja ovat makrotaloudelliset uudistukset, tekninen apu ja muu kuin rahoitusapu maaohjelmien ja alueohjelmien tai tapauskohtaisten aloitteiden (esimerkiksi teollisuuden kehittämiskeskus TKK) välityksellä sekä investointien edistämiseen liittyvät toimet.

Investointirahoituksen osalta todettakoon, että EIP:n neljännen Lomén yleissopimuksen kahden rahoituspöytäkirjan nojalla hallinnoimat varat ovat 1 825 miljoonaa euroa riskipääomatoimiin (825 miljoonaa ensimmäisen ja 1 000 miljoonaa toisen pöytäkirjan nojalla) sekä 650 miljoonaa euroa korkotukiin. Lisäksi EU:n jäsenvaltiot ovat vahvistaneet 2 858 miljoonan euron enimmäismäärän EIP:n omista varoista rahoitettaville toimille (1 200 miljoonaa ensimmäisen ja 1 658 miljoonaa toisen pöytäkirjan nojalla). Nämä määrät ovat 20 prosenttia yleissopimuksen kahden rahoituspöytäkirjan mukaisista kaikista rahoitusvaroista. [2]

[2] Rahoituksen yksityiskohdista ks. taulukko I.

Sekä riskipääomavarojen että EIP:n omien varojen maksusitoumusten taso on ollut korkea rahoituspöytäkirjojen voimaantulosta alkaen. Riskipääomamaksusitoumusten kokonaismäärä oli 29. helmikuuta 2000 ensimmäisen ja toisen rahoituspöytäkirjan osalta 1 405,62 miljoonaa euroa, mikä on 77,02 prosenttia Euroopan investointipankin (EIP) riskipääomatoimiin yleissopimuksen nojalla osoitetusta kokonaismäärärahasta. [3] Yksityiskohtaisemmasta tarkastelusta käy ilmi, että maksusitoumusten määrä nousi keskimäärin 117 miljoonasta eurosta vuosina 1990-97 271 miljoonaan euroon vuonna 1998 (huolimatta kahdeksannen EKR:n voimaantulon viivästymisestä).

[3] Kokonaiskatsaus varojen käyttöön esitetään taulukossa II (tilanne 29.2.2000).

Tämä maksusitoumusten määrä voidaan selittää usealla tavalla. AKT-valtioiden kannalta on selvää, että niiden toteuttamat rakenneuudistukset ovat niiden talouksien asteittaisen vapauttamisen ansiosta johtaneet tuotantosektorin kilpailukyvyn kehittymiseen. Tämä on lisännyt rahoitusvarojen kysyntää. Monien AKT-valtioiden pyrkimyksillä rahoitus- ja pankkisektorin rationalisointiin ja rakenneuudistuksiin on samaten lievennetty, vaikkakin vain osittain, olemassa olevia vakavia rahoitukseen kohdistuvia rajoituksia. Tämä suotuisa kehitys sekä se myönteinen vaikutus, joka tarkistetun neljännen yleissopimuksen entistä joustavampien riskipääoman käytön perusteiden hyväksymisellä on ollut, ovat nopeuttaneet kaikenlaisten riskipääomamaksusitoumusten tekemistä.

Näiden järjestelmän sisäisten syiden lisäksi asiaan on vaikuttanut se, että vahvan, kilpailukykyisen ja vakaan yksityissektorin kehityksen tukeminen on saanut keskeisen aseman yhteisön kehityspolitiikassa. Kaikki rahoittajat, yhteisö ja sen jäsenvaltiot mukaan luettuina, ottavat politiikoissaan entistä paremmin huomioon yksityissektorin tukemisen tarpeen, koska yksityissektori on olennainen kasvun ja työllisyyden luoja kehitysmaissa. [4]

[4] Neuvoston päätöslauselma EY:n strategiasta yksityissektorin kehittämiseksi kehitysmaissa (kehitysasiain neuvosto, Bryssel 21. toukokuuta 1999).

Yhteisö on erityisesti omaksunut uudistetun strategian kehitysmaiden yksityissektorin kehittämiseksi korostaen paitsi makrotalouden uudistuspolitiikkojen tukemista myös tukea meso- ja mikrotalouden tasolla. Tämän tuloksena AKT-valtioihin suunnattuja riskipääomavaroja on täydennetty muilla EKR:n rahoittamilla aloitteilla, esimerkiksi kysyntään tai kustannusten jakamiseen perustuvilla välineillä, joiden tavoitteena on lisätä AKT-valtioiden yritysten kilpailukykyä ja vahvistaa yksityissektorin ja muiden kuin rahoituksesta vastaavien välittäjien valmiuksia.

Tällaiseen lähestymistapaan kuuluu olennaisesti tarve varmistaa kehitysyhteistyöhön osallistuvien yhteisön eri toimielinten sekä muiden kahden- tai monenvälisten rahoittajien toiminnan keskinäinen johdonmukaisuus, yhdenmukaisuus ja täydentävyys. Tämä merkitsee Euroopan komission, Euroopan investointipankin ja teollisuuden kehittämiskeskuksen eri välineiden yhdenmukaisuuden lisääntymistä. Seuraavassa kumppanuussopimuksessa tätä johdonmukaisuutta vahvistetaan lisäämällä käytettävissä olevia varoja ja parantamalla aloitteiden täytäntöönpanomenettelyjä kaikilla aloilla.

Yhdenmukaisuuden varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että nyt käytettävissä olevien kahdeksannesta EKR:stä rahoitettavien välineiden ja aloitteiden toiminta ei heikenny voimavarojen puutteen vuoksi erityisesti investointirahoituksen osalta. Jos maksusitoumukset kuitenkin pysyvät nykyisellä tasolla, riskipääomatoimiin neljännen Lomén yleissopimuksen nojalla osoitettujen varojen määrä saatetaan käyttää kokonaisuudessaan ennen uuden kumppanuussopimuksen voimaantuloa ja uuden investointijärjestelyn varojen käyttöön saamista.

Tässä tilanteessa ja EIP:ltä saatujen tietojen perusteella komissio katsoo, että yksityissektorin rahoitusvaroja olisi vahvistettava, jotta estettäisiin rahoituksen keskeytyminen varojen loppumisen vuoksi. EIP:tä kuultuaan komissio katsoo, että AKT-valtioissa toteutettaviin investointitoimiin voitaisiin EIP:n toisen rahoituspöytäkirjan nojalla ohjelmoimien 1 miljardin euron lisäksi käyttää 300 miljoonaa euroa seuraavien kolmen vuoden aikana.

Komissio ehdottaa tämän vuoksi, että AKT-EY-ministerineuvosto päättää mahdollisuudesta käyttää AKT-valtioissa toteutettaviin riskipääomatoimiin enintään 300 miljoonaa euroa kahdeksannen EKR:n ja sitä edeltävien rahastojen jakamatta jääneistä ohjelmoiduista varoista sekä kuudennen ja seitsemännen EKR:n korkotukiin ja riskipääomatoimiin tarkoitetuista käyttämättä jääneistä varoista. Komission on toteutettava aiheelliset toimenpiteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi.

Rahoitus järjestetään seuraavasti:

- ohjelmaan osoitetaan 183 miljoonaa euroa kahdeksannen EKR:n jakamatta jääneistä ohjelmoiduista varoista,

- ohjelmaan osoitetaan 55 miljoonaa euroa kuudennen EKR:n jakamatta jääneistä riskipääomavaroista, ja

- ohjelmaan osoitetaan 62 miljoonaa euroa seitsemännen EKR:n käyttämättä jääneistä korkotukivaroista.

Tämän päätöksen nojalla toteutettavia riskipääomatoimia olisi täydennettävä merkittävällä yksityissektorin rahoituksella, ja niillä olisi edistettävä paikallisen hallinnon valmiuksia; osa riskipääomatoimiin tämän päätöksen nojalla osoitetuista varoista olisi käytettävä paikallisten rahoituslaitosten kehityksen tukemiseen.

AKT-EY-ministerineuvoston olisi myös annettava EIP:lle tehtäväksi ohjelman hallinnointi ja toimien toteuttaminen yleissopimuksen voimassa olevien riskipääoman käyttöä ja jakamista koskevien menettelyjen ja rahoitusperusteiden mukaisesti. [5]

[5] VIII osasto (110-113 artikla): Yritystoiminnan kehittäminen. 229 artikla: Tuettavat alat. 230 artiklan 2 kohdan a-d alakohta: Rahoituskelpoisuus, tuensaajat. 233 artiklan 1, 3 ja 4 kohta: Rahoitusmuodot ja -ehdot. 234 artikla: Riskipääoma. 258-259 artikla: Sijoitusten edistäminen. 263-272 artikla: Sijoitusten rahoittaminen ja sijoitustuki.

AKT-EY-ministerineuvosto päättää myöhemmin niiden varojen käytöstä, jotka palautuvat ohjelman käyttöön lainanottajien maksettua investoinnit takaisin.

Taulukko I

EIP:n neljännen Lomén yleissopimuksen nojalla hallinnoimien varojen jakauma

(Riskipääoma ja EIP:n omat varat)

>TAULUKON PAIKKA>

Taulukko II

Riskipääoma ja korkotuet: rahoitustilanne (29.2.2000)

>TAULUKON PAIKKA>

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta rahoitustuen myöntämistä AKT-valtioiden teollisuuden ja liiketoiminnan kehitystä edistävälle investointien rahoitusjärjestelmälle koskevasta yhteisön kannasta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan ja 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen [6],

[6] EYVL C [...], [...], s. [...].

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella tarkistetun neljännen AKT-EY-yleissopimuksen, jonka voimassaoloaikaa jatkettiin suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 1/2000, 30 artiklalla on perustettu ministerineuvosto, jolla on yleissopimuksessa määrätty päätösvalta,

(2) AKT-EY-ministerineuvostossa olisi vahvistettava yhteisön kanta, jotta voitaisiin tehdä ministerineuvoston päätös rahoitustuen myöntämisestä AKT-valtioiden teollisuuden ja liiketoiminnan kehitystä edistävälle investointien rahoitusjärjestelmälle,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettava rahoitustuen myöntämistä AKT-valtioiden teollisuuden ja liiketoiminnan kehitystä edistävälle investointien rahoitusjärjestelmälle koskeva yhteisön kanta perustuu liitteenä olevaan ministerineuvoston päätösluonnokseen.

2 artikla

Päätösluonnokseen voidaan tehdä vähäisiä muutoksia ilman neuvoston uutta päätöstä.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

Luonnos:

AKT-EY-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖS

rahoitustuen myöntämisestä AKT-valtioiden teollisuuden ja liiketoiminnan kehitystä edistävälle investointien rahoitusjärjestelmälle

AKT-EY-MINISTERINEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella tarkistetun neljännen AKT-EY-yleissopimuksen, jonka voimassaoloaikaa jatkettiin suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 1/2000, ja erityisesti sen 282 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella tarkistetussa neljännessä AKT-EY-yleissopimuksessa, jonka voimassaoloaikaa jatkettiin suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 1/2000, korostetaan yksityissektorin asemaa AKT-valtioiden talouksien rakenneuudistusten edistämisessä ja erityisesti työpaikkojen luonnissa, tulojen kasvattamisessa ja talouksien integroimisessa maailmantalouteen.

(2) Sekä julkisen että yksityisen sektorin investointirahoitukseen on osoitettu huomattavasti varoja varaamalla 1 825 miljoonaa euroa riskipääomatoimiin Euroopan kehitysrahastosta (EKR).

(3) Riskipääomamaksusitoumusten kokonaismäärä on ensimmäisen ja toisen rahoituspöytäkirjan osalta 1 405,62 miljoonaa euroa, mikä on 77,02 prosenttia Euroopan investointipankin (EIP) riskipääomatoimiin yleissopimuksen nojalla osoittamasta kokonaismäärärahasta.

(4) Yhteisö on erityisesti omaksunut uudistetun strategian kehitysmaiden yksityissektorin kehittämiseksi korostaen paitsi makrotalouden uudistuspolitiikkojen tukemista myös tukea meso- ja mikrotalouden tasolla.

(5) AKT-EY-ministerineuvosto pitää olennaisen tärkeänä sitä, että nyt käytettävissä olevien kahdeksannesta EKR:stä rahoitettavien välineiden ja aloitteiden toiminta ei heikenny voimavarojen puutteen vuoksi erityisesti investointirahoituksen osalta. Jos maksusitoumukset kuitenkin pysyvät nykyisellä tasolla, riskipääomatoimiin neljännen AKT-EY-yleissopimuksen nojalla osoitettujen varojen määrä saatetaan käyttää kokonaisuudessaan ennen AKT-EY-kumppanuussopimuksen voimaantuloa ja uuden investointijärjestelyn varojen käyttöön saamista.

(6) Suurlähettiläskomitea tekee päätöksen siirtymätoimista, joita sovellettaisiin nykyisen yleissopimuksen voimassaolon päättymisen (1 päivänä elokuuta 2000) ja uuden sopimuksen voimaantulon (todennäköisesti vuoden 2002 alussa) välisenä aikana. Päätöksessä otetaan huomioon tarve varmistaa kehitysrahoitusyhteistyön jatkuvuus.

(7) Yksityisen sektorin rahoitusvaroja olisi lisättävä, jotta estettäisiin rahoituksen keskeytyminen varojen loppumisen vuoksi.

(8) AKT-valtioissa toteutettaviin investointitoimiin voitaisiin EIP:n ohjelmoimien 1 825 miljoonan euron lisäksi käyttää noin 300 miljoonaa euroa seuraavien kolmen vuoden aikana. Näitä varoja voidaan ottaa käyttöön kaikkien AKT-valtioiden yksityissektorin tueksi perustettavan investointien rahoitusohjelman rahoittamiseen.

(9) EIP:n olisi hallinnoitava tätä ohjelmaa ja toteutettava toimia yleissopimuksen voimassa olevien riskipääoman käyttöä ja jakamista koskevien menettelyjen ja rahoitusperusteiden mukaisesti.

(10) Tämän päätöksen nojalla toteutettavia riskipääomatoimia olisi täydennettävä merkittävällä yksityissektorin rahoituksella, ja niillä olisi edistettävä paikallisen hallinnon valmiuksia; osa riskipääomatoimiin tämän päätöksen nojalla osoitetuista varoista olisi käytettävä paikallisten rahoituslaitosten kehityksen tukemiseen.

(11) Neuvosto päättää myöhemmin niiden varojen käytöstä, jotka palautuvat ohjelman käyttöön lainanottajien maksettua investoinnit takaisin,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Kahdeksannen EKR:n ja sitä edeltävien rahastojen jakamatta jääneitä ohjelmoituja varoja sekä kuudennen ja seitsemännen EKR:n korkotukiin ja riskipääomatoimiin tarkoitettuja käyttämättä jääneitä varoja voidaan käyttää riskipääomatoimiin AKT-valtioissa enintään 300 miljoonan euron arvosta seuraavasti:

- kahdeksannen EKR:n jakamatta jääneistä ohjelmoiduista varoista osoitetaan 183 miljoonaa euroa edellä mainittuun tarkoitukseen,

- kuudennen EKR:n jakamatta jääneistä riskipääomavaroista osoitetaan 55 miljoonaa euroa kyseiseen ohjelmaan,

- seitsemännen EKR:n käyttämättä jääneistä korkotukivaroista osoitetaan 62 miljoonaa euroa kyseiseen ohjelmaan.

Nämä varat täydentävät kahdeksannesta EKR:stä riskipääomatoimiin osoitettuja varoja, ja niitä hallinnoi Euroopan investointipankki.

2 artikla

EIP:n olisi hallinnoitava ohjelmaa ja toteutettava toimia voimassa olevien riskipääoman käyttöön ja jakamiseen liittyviä menettelyjä ja rahoitusedellytyksiä koskevien yleissopimuksen määräysten mukaisesti.

Neuvosto päättää myöhemmin niiden varojen käytöstä, jotka palautuvat ohjelman käyttöön lainanottajien maksettua investoinnit takaisin.

3 artikla

Komissiota pyydetään toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi; päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty

AKT-EY-ministerineuvoston puolesta

Puheenjohtaja