A. maassa on demokraattiset instituutiot ja se noudattaa
yleensä seuraavia oikeuksia: ajatuksen, omantunnon ja uskon-
nonvapaus, sananvapaus, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus,mukaan lukien ammatillinen yhdistymisvapaus ja oikeus osallis-tua yhteiskunnalliseen toimintaan joko suoraan tai vapaillavaaleilla valittujen edustajien välityksellä,A. maassa on demokraattiset hallintorakenteet ja se noudat-
taa johdonmukaisesti seuraavia oikeuksia: ajatuksen, omantun-
non ja uskonnonvapaus, sananvapaus, kokoontumis- ja yhdis-tymisvapaus, mukaan lukien ammatillinen yhdistymisvapaus jaoikeus osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan joko suoraan taivapailla vaaleilla valittujen edustajien välityksellä,
Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi pakolais-aseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista
vähimmäisvaatimuksista (KOM(2000) 578  C5-0705/2000  2000/0238(CNS))
(Kuulemismenettely)
Euroopan parlamentti, joka
 ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2000) 578 (
1)),
 neuvoston kuultua sitä EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan mukaisesti ja 63 artiklan 1 kohdan
d alakohdan mukaisesti (C5-0705/2000),
 ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,
 ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön
sekä ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnansekä naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan lausunnot (A5-0291/2001),
1. hyväksyy komission ehdotuksen näin muutettuna;
2. pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan
2 kohdan mukaisesti;
3. pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sana-
muodosta;
4. pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdo-
tukseen;
5. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.
(1) EYVL C 62 E, 27.2.2001, s. 231.
6. Koheesiorahasto (1999)
A5-0248/2001
Euroopan parlamentin päätöslauselma komission esittämästä koheesiorahaston vuosikertomuksesta
1999 (KOM(2000) 822  C5-0109/2001  2001/2058(COS))
Euroopan parlamentti, joka
 ottaa huomioon komission vuosikertomuksen 1999 (KOM(2000) 822  C5-0109/2001),
 ottaa huomioon koheesiorahastosta 16. toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o
1164/1994 (1),
(1) EYVL L 130, 25.5.1994, s. 1.28.3.2002 FI C 77 E/115 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
KOMISSION TEKSTI PARLAMENTIN TARKISTUKSET
 ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen varainhoitovuodelta 1999 (1),
 ottaa huomioon 29. kesäkuuta 1995 (2), 19. huhtikuuta 1996 (3), 26. kesäkuuta 1997 (4), 28. touko-
kuuta 1998 (5), 13. huhtikuuta 1999 (6) ja 16. kesäkuuta 2000 (7) antamansa päätöslauselmat komis-
sion esittämistä koheesiorahaston vuosikertomuksista ja koheesion rahoitusvälineestä,
 ottaa huomioon 18. tammikuuta 2000 antamansa päätöslauselman kuudennesta kausikertomuksesta
Euroopan unionin alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta ja kehityksestä (SEC(1999) 66 C5-0120/1999) (
8),
 ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan
lausunnon (A5-0248/2001),
A. ottaa huomioon, että liialliset alueelliset erot muodostavat poliittisen ja taloudellisen uhkan Euroopan
unionille,
B. ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan mukaan taloudellisen ja sosiaalisen
yhteenkuuluvuuden edistäminen on yhä yksi Euroopan unionin päätavoitteista,
C. ottaa huomioon, että tämän Euroopan unionin keskeisen tavoitteen saavuttamiseksi Maastrichtin sopi-
muksella perustettiin EY:n perustamissopimuksen 161 artiklaan kirjattu koheesiorahasto,
D. ottaa huomioon, että koheesiorahaston perustamisen päätavoitteena oli auttaa rakenteellisesti jälkeen-
jääneimpiä maita  tällä hetkellä Kreikkaa, Portugalia, Espanjaa ja Irlantia  vastaamaan yhtenäis-valuutan käyttöönottoon ja toimintaan liittyviin haasteisiin,
E. ottaa huomioon, että Maastrichtin sopimuksen mukaisesti (sen liitteenä oleva pöytäkirja taloudellisesta
ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta) ainoina ehtoina koheesiorahastoon pääsemiseksi on,
 että maan bruttokansantuote henkeä kohti on alle 90 prosenttia yhteisön keskitasosta,
 että maa noudattaa EU:n kanssa sovittuja ohjelmia talouden vakaudesta ja lähentymisperusteista,
F. ottaa huomioon, että koheesiorahaston merkitys on kasvanut, sillä Maastrichtin sopimuksessa ei
sovittu minkäänlaisesta tuki- ja rakennesopeutusjärjestelmästä talous- ja rahaliiton puitteissa,
G. ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 158 artiklan mukaan yhteisö kehittää ja harjoittaa
toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi edistääkseen koko yhteisönsopusointuista kehitystä,
H. ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 158 artiklan toisen kohdan mukaan yhteisö pyrkii
vähentämään alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden tai saa-rien jälkeenjääneisyyttä, maaseutu mukaan lukien,
I. ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 161 artiklan mukaan koheesiorahasto osallistuu
ympäristöalan hankkeiden rahoittamiseen sekä Euroopan laajuisten verkkohankkeiden rahoittamiseenliikenteen infrastruktuurin alalla,
J. ottaa huomioon, että vuosi 1999 oli viimeinen koheesiorahaston toimintavuosi ohjelmakaudella
19931999,
(1) EYVL C 342, 1.12.2000, s. 1.
(2) EYVL C 183, 17.7.1995, s. 36.
(3) EYVL C 141, 13.5.1996, s. 265.
(4) EYVL C 222, 21.7.1997, s. 55.
(5) EYVL C 195, 22.6.1998, s. 52.
(6) EYVL C 219, 30.7.1999, s. 41.
(7) EYVL C 67, 1.3.2001, s. 326.
(8) EYVL C 304, 24.10.2000, s. 62.C 77 E/116 FI 28.3.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
K. katsoo myös, että neuvoston vuonna 1998 hyväksymän vakaus- ja kasvusopimuksen vaikutukset,
jotka ovat käytännössä merkinneet julkisten investointien rajoittamista valtiontalouden tervehdyttämi-seksi, oikeuttavat koheesiorahaston säilyttämisen mekanismina, jolla tasapainotetaan ennen kaikkeapienempituloisissa jäsenvaltioissa syntyneitä alijäämiä,
L. ottaa huomioon, että vuosikertomus kattaa koheesiorahaston toiminnan vuonna 1999 ja tarjoaa kat-
sauksen rahaston toiminnan edistymisestä vuodesta 1993 lähtien,
M. katsoo, että hankkeiden arviointi on tärkeää tarvittavien suositusten laatimiseksi niin, että kansallisen
tason toteuttamisen lisäksi voidaan mitata myös tarkasti edistystä EU:n koheesiopolitiikan tavoitteidensaavuttamisen kannalta,
N. ottaa huomioon, että komissio oli vuoden 1999 loppuun mennessä sitonut kaikki koheesiorahastolle
vuonna 1999 osoitetut määrärahat ja että 91,6 prosenttia maksumäärärahoista oli toteutunut,
O. ottaa huomioon, että koheesiorahasto on yhä avainasemassa Euroopan laajuisten verkkojen kehittämi-
sessä neljässä koheesiorahastosta tukea saavassa valtiossa (Espanja, Kreikka, Irlanti ja Portugali),
P. ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen Euroopan laajuisia verkkoja koskevan 154 artiklan
2 kohdassa kehotetaan ottamaan erityisesti huomioon tarve liittää saarialueita, erillisalueita ja syrjä-seutualueita yhteisön keskusalueisiin,
Q. ottaa huomioon, että koheesiorahaston avulla toteutettujen ympäristöhankkeiden tavoitteena on auttaa
tuensaajamaita yhteisön ympäristöpolitiikan tavoitteiden saavuttamisessa,
R. ottaa huomioon, että komissio tiukensi vuonna 1999 ympäristönsuojeluvaatimuksia kahdella
koheesiorahastohankkeisiin vaikuttavalla direktiivillä eli ympäristövaikutusdirektiivillä ja luontotyyppi-ja lajidirektiivillä,
S. ottaa huomioon, että erityisten olosuhteidensa vuoksi syrjäisimmät alueet ansaitsevat erityistä huo-
miota ympäristön ja liikenteen aloilla,
T. katsoo, että koheesiorahasto on osoittautunut tuloksiltaan tehokkaaksi yhteenkuuluvuutta edistäväksi
välineeksi,
U. katsoo, että parlamentin aiemmissa päätöslauselmissaan esittämät useat vetoomukset infrastruktuuri- ja
ympäristörahoituksen tasapainottamiseksi on otettu huomioon,
Koheesiorahaston toiminta vuonna 1999
1. panee tyytyväisenä merkille vuosikertomuksen olennaisena välineenä koheesiorahaston toiminnan
arvioinnissa; onnittelee komissiota, että se on pyrkinyt laatimaan yleiskatsauksen koko kauden19931999 tuloksista;
2. pahoittelee sitä, ettei komissio tarjoa kattavampaa analyysiä talousarvion toteuttamisesta kyseisen
ajanjakson aikana, vaan rajoittuu kuvailemaan tämänhetkistä tulosta;
3. onnittelee tukea saavia jäsenvaltioita siitä, että ne ovat noudattaneet lähentymisohjelmissa asetettuja
valtiontalouden alijäämän vähentämistavoitteita samanaikaisesti kun ne ovat jatkaneet huomattavia julkisia
investointeja ympäristön ja liikenteen aloilla;
Toteutetut hankkeet ja toimet
4. on tietoinen, että vuonna 1999 keskityttiin pikemminkin hankkeiden päätökseen saattamiseen kuin
uusien käynnistämiseen;
5. panee tyytyväisenä merkille, että määrärahat on jaettu edunsaajamaiden kesken tavoitteiden mukai-
sesti, ja panee merkille, että investoinneissa on löydetty tasapaino liikenneinfrastruktuurin ja ympäristönvälillä kaudella 19931999, vaikka kauden alussa ne olivat vielä epätasapainossa;28.3.2002 FI C 77 E/117 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
6. panee tyytyväisenä merkille, että investoinnit rautateihin ovat lisääntyneet Kreikassa, Espanjassa ja
Portugalissa samoin kuin investoinnit kiinteän yhdyskuntajätteen käsittelyyn Portugalissa ja Kreikassa;
7. toteaa, että kertomuksessa viitataan epäsuorasti maksamatta oleviin sitoumuksiin, jotka on makset-
tava kauden loppuun mennessä ( reste à liquider ), mutta että kertomuksessa ei anneta määrällisesti kattavaa
kuvausta eikä yksityiskohtaisia selityksiä; tämä siitäkin huolimatta, että maksamatta olevien sitoumustenvähentäminen ja toteuttamisen nopeuttaminen ovat olleet budjettivallan käyttäjän jatkuvana huolenaiheena;
8. vahvistaa, että maksamatta olevien sitoumusten määrä oli vuoden 1999 lopussa noin 4 918 miljoo-
naa euroa, josta oli laskelmien mukaan vuoden 2000 lopussa jäljellä noin 3 383 miljoonaa euroa;
9. ehdottaa, että toteutettua koheesiorahaston yksinkertaistamisprosessia parannetaan, jotta tähänastisen
kaltaisia viipeitä määrärahojen toteuttamisessa ei esiintyisi;
10. pyytää, että liikenneinfrastruktuuri-investoinneilla autetaan tiettyjä alueita pääsemään eroon syrjäi-
syyden aiheuttamista ongelmista;
11. pyytää komissiota laatimaan tutkimuksen koheesiorahaston tehokkuuden ja tulosten eroista tukia
saavissa jäsenvaltioissa;
Taloudellisen tuen hallinnointi
12. ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että vuonna 1999 ei havaittu yhtään petostapausta;13. panee tyytyväisenä merkille, että koheesiorahaston ja yhteisön muun rahoituksen välillä ei havaittu
päällekkäisyyttä;
14. vahvistaa, että täydentävyysperiaatteen noudattaminen on rakennerahastojen toteuttamisen tärkein
periaate;
15. korostaa, että Euroopan parlamentin roolin tulisi olla ratkaiseva kyseisessä prosessissa, ja toteaa, että
parlamentin roolia on laiminlyöty vuosikertomuksen kattaman ajanjakson aikana; on sitä mieltä, ettätalousarviosta päätettäessä parlamentin ei pidä toimia vain kumileimasimena vuosittaisia määrärahojahyväksyttäessä, vaan sen pitäisi myös osallistua aktiivisesti arviointityöhön ja taata Euroopan etujen huo-
mioon ottaminen komission rinnalla;
16. panee merkille, että vuonna 1999 ei onnistuttu käyttämään kaikkia käytettävissä olleita maksu-
määrärahoja ja että tämä johtui komission joulukuussa 1999 saamasta huomattavasta määrästä maksu-hakemuksia ja komission asianomaisten yksiköiden työtaakasta vuoden 1999 lopussa;
Tarkastus, arviointi ja valvonta
17. kehottaa komissiota suuntaamaan enemmän resursseja paikan päällä tehtäviä tarkastuksia varten
hallinnointijärjestelmien heikkouksien havaitsemiseksi;
18. neuvoo komissiota keskittymään hallinnoinnissaan keskipitkään suunnitteluun, joka tarjoaisi tehok-
kaampaa ohjausta ja jatkuvuutta;
19. pyytää komissiota noudattamaan tinkimättä sääntöjä arvioidessaan koheesiorahastosta rahoitettujen
hankkeiden ympäristövaikutuksia;
20. toteaa, että on välttämätöntä tarkastella uudelleen ja vahvistaa parlamentin roolia erityisesti sen
vuoksi, että komissio ja jäsenvaltiot pitäisivät kiinni velvollisuuksistaan tällä alalla noudatettavan avoimuu-den osalta, kuten komission ja parlamentin vuonna 1999 hyväksymissä rakennepolitiikan täytäntöönpanoa
koskevissa käytännesäännöissä (
1) vahvistetaan;
21. pyytää komissiota parantamaan huomattavasti hankkeiden arvioinnista tiedottamista ja siirtymään
pelkästä kirjanpidon tarkastamisesta ja välittömien ja lyhytaikaisten tavoitteiden noudattamisen arvioinnistaperusteellisempiin tiedonantoihin hankkeiden todellisista vaikutuksista koheesiopolitiikan tavoitteeseen,joka on alueiden kehityserojen ja jälkeenjääneisyyden vähentäminen; katsoo, että komission olisi tässäyhteydessä otettava huomioon parlamentin edellä mainitussa 18. tammikuuta 2000 antamassa päätös-lauselmassa esitetyt suositukset;
(1) EYVL C 279, 1.10.1999, s. 488.C 77 E/118 FI 28.3.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001
Tiedottaminen ja julkisuus
22. on yllättynyt, että koheesiorahaston vuosikertomus 1999 julkaistiin vasta tammikuussa 2001;
ymmärtää komission pyrkimyksen antaa mahdollisimman täydellistä tietoa, mutta pitää kuitenkin ylivuoden mittaista viivettä mahdottomana hyväksyä;
23. korostaa, että tiedotusasioissa tarvitaan lisää vuorovaikutusta työmarkkinaosapuolien kanssa, jotta
ne saadaan mukaan toimintaan ja osallistumaan sekä ratkaisujen että niiden käytännön toteuttamiseksitarvittavien voimavarojen etsimiseen;
Solidaarisuuden osoittaminen koheesiomaita kohtaan jatkossakin
24. uskoo, että yleensä ottaen koheesiorahasto on toiminut tehokkaasti kaudella 19931999 ja että sen
perustaminen Maastrichtin sopimuksella rakenteellisesti kaikkein jälkeenjääneimpien maiden keskeiseksi
tukivälineeksi niiden valmistelemiseksi yhteisen rahan käyttöönottoon ja toimintaan oli täysin perusteltu;
muistuttaa kuitenkin, että koheesiorahaston avulla ei ole vielä saatu aikaan todellista lähentymistä kaikkienjäsenvaltioiden kesken; korostaa, että koheesiomaita kohtaan on osoitettava jatkossakin solidaarisuutta;
25. korostaa, että on poliittisesti ja taloudellisesti tärkeää vähentää nykyisten jäsenvaltioiden ja niiden
alueiden taloudellisia eroavaisuuksia myös laajentumisen jälkeen siitäkin syystä, että eroavaisuudet voivatjopa kasvaa laajentumisen ja sen luoman dynamiikan vaikutuksesta;
26. katsoo, että tuleva laajeneminen on valtava haaste Euroopan unionin solidaarisuudelle; muistuttaa
komissiota, että on olennaisen tärkeää valmistella tehokkaasti tulevaa laajenemista; katsoo, että liittymistä
valmisteleva rakennepolitiikan väline (ISPA) on erinomainen keino valmisteltaessa hallintoa kaikilla tasoilla
laajentumisen vaatimuksiin rakennepolitiikan alalla;
27. katsoo, että ehdokasvaltioiden valtavia kehitystarpeita silmällä pitäen on otettava asianmukaisesti
huomioon näiden valtioiden taloudellinen, rahoituksellinen ja hallinnollinen omaksumiskapasiteetti;
28. ehdottaa, että laajentumista silmällä pitäen sekä niiden poliittisten vaihtoehtojen valossa, jotka
Euroopan unionilla on edessään ja jotka hahmoteltiin toisessa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuuttakoskevassa kertomuksessa, menojen laatu, eri välineiden kustannustehokkuus sekä edunsaajien toteut-tamien toimien onnistuminen tulevat olemaan avainasemassa päätettäessä unionin tulevasta koheesio-
strategiasta sekä talousarviosta, josta varoja jaetaan uudelleen;
*
**
29. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.
7. Rakennerahastot (1999)
A5-0247/2001
Euroopan parlamentin päätöslauselma rakennerahastoja koskevasta komission 11. vuosi-
kertomuksesta (1999) (KOM(2000) 698  C5-0108/2001  2001/2057(COS))
Euroopan parlamentti, joka
 ottaa huomioon komission kertomuksen (KOM(2000) 698  C5-0108/2001),
 ottaa huomioon rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittami-
sesta keskenään ja Euroopan investointipankin toiminnan sekä muiden rahoitusvälineiden kanssa28.3.2002 FI C 77 E/119 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 20. syyskuuta 2001