EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 23.7.2021 COM(2021) 432 final KOMISSION KERTOMUS Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvonta







Vuosikertomus 2020 {SWD(2021) 212 final}



Alkusanat I.EU:n lainsäädännön täytäntöönpano ja sen noudattamisen valvonta pandemian aikana II.Euroopan vihreän kehityksen ohjelma Puhdas energia ja Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano Kestävä liikenne Kalavarojen säilyttäminen ja merten aluesuunnittelu Kestävä maatalous Terveys ja elintarviketurvallisuus III.Euroopan digitaalinen valmius Ihmisten hyväksi toimiva teknologia Digitaalinen osallisuus paremman yhteiskunnan hyväksi EU:ssa Kyberturvallisuuden vahvistaminen ja kyberuhkilta suojautuminen Avoin, demokraattinen ja kestävä digitaalinen yhteiskunta Digitaaliset liikennejärjestelmät Yrityksiä koskevien tietojen avoimuus IV.Ihmisten hyväksi toimiva talous Työolot Työterveys ja ‑turvallisuus Työvoiman liikkuvuus

Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen Tavaroiden vapaa liikkuvuus Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta Vähittäismaksut Yritysten hallintotavat ja avoimuus Välillinen verotus Välitön verotus Kilpailu Liikenne ja liikkuvuus Energian sisämarkkinat Energiavarmuus Euratomin sääntöjen täytäntöönpano V.Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen Oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet Henkilöiden vapaa liikkuvuus Tasa-arvo ja syrjimättömyys Rasismi, muukalaisviha ja laiton vihapuhe Kuluttajien oikeudet Henkilötietojen suojan tehostaminen Oikeusyhteistyö ja yksilölliset takeet rikosoikeudessa

Turvallisuus Uusi muuttoliike- ja turvapaikkasopimus Alkusanat Tässä kertomuksessa kuvataan komission työtä EU:n lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon ja sen soveltamisen varmistamiseksi vuonna 2020, jolloin covid-19-pandemia iski voimakkaasti Eurooppaan ja koko maailmaan. Kuten kertomuksesta käy ilmi, jatkoimme hellittämättä kaikkia toimiamme, jotka ulottuivat ympäristön sekä tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden suojelemisesta kansalaisten oikeuksien suojelun varmistamiseen. Pandemia vaikutti myös valvontatyöhömme. Komissio käytti toimivaltaansa perussopimusten valvojana hillitäkseen vaikutuksia, jotka aiheutuivat jäsenvaltioiden luontaisesta itsesuojeluvaistosta. Komissio pyrki toimillaan varmistamaan, että kansalliset toimenpiteet ovat oikeassa suhteessa terveysriskeihin eikä niistä ole pysyvää haittaa ihmisten ja yritysten oikeuksille, vapauksille ja toimeentulolle missään päin unionia. Kertomuksessa kuvatut tapaukset eivät monin paikoin ole yksinkertaisia vaan herättävät usein poliittisia ja arkaluonteisia keskusteluja jäsenvaltioissa. Me kuitenkin jatkamme niiden käsittelyä, koska se on oikea tapa toimia. Kansalaisten oikeuksia on suojeltava jäsenvaltioissa aina riippumatta siitä, missä päin unionia he asuvat. Tämä on tärkeää myös tulevan työmme suhteen: esimerkiksi unionissa jo olemassa olevien ympäristösääntöjen täysimääräinen ja asianmukainen soveltaminen on avainasemassa siinä, että pandemian jälkeisen elpymissuunnitelmamme keskiössä oleva Euroopan vihreän kehityksen ohjelma onnistuu. Kriisiaikana meidän on myös oltava erityisen valppaita, jotta yhteisistä perusoikeuksistamme ja ‑arvoistamme ei yhtäkkiä tule neuvoteltavia tai ettei niitä pidetä ylellisyyksinä, jotka voi tarvittaessa siirtää sivuun tai joita voi rajoittaa. Unionimme perustuu yhteisiin arvoihin ja oikeusvaltioperiaatteeseen. Nämä arvot ovat itse asiassa unionimme kulmakivi, ja ne on kirjattu EU:n perussopimuksiin ja lainsäädäntöön. Eurooppalaiset ovat monimuotoisia, ja meidän vaalittava sitä leimaamatta ketään. Meitä yhdistävät yhteiset sääntömme ja arvomme. Olen täysin vakuuttunut siitä, että komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on paras tapa varmistaa näiden sääntöjen ja arvojen noudattaminen kaikkina aikoina. Olen tyytyväinen huomatessani, että tämä toimii useimmiten hyvin: sovittujen sääntöjen oikea-aikainen ja asianmukainen täytäntöönpano vaikuttaa ihmisten elämään voimakkaasti ja myönteisesti. Jos niiden noudattaminen on puutteellista, tämä vaikutus riippuu suuresti siitä, miten komissio käyttää täytäntöönpanovaltuuksiaan. Emme ehkä ole samaa mieltä jonkin lain kaikista näkökohdista, mutta meidän on oltava samaa mieltä siitä, että lakia ja riitojamme ratkaisevien riippumattomien tuomioistuinten tuomioita noudatetaan, ja unionin oikeuden ensisijaisuudesta. Rikkomusmenettelyt ovat edelleen viimeinen vaihtoehto. Tarpeen tullen komissio ei voi epäröidä eikä epäröi käyttää tätä vaihtoehtoa varmistaakseen, että Brysselissä sovitut ja lainsäädännöllä vahvistetut asiat todella toteutuvat tavallisten kansalaisten elämässä riippumatta siitä, missä päin unionia he asuvat. Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen



I.EU:n lainsäädännön täytäntöönpano ja sen noudattamisen valvonta pandemian aikana Euroopan komissio tekee jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä EU:n lainsäädännön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen soveltamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi oikein ja ajallaan. Covid-19-pandemia vaikutti erityisesti tähän yhteistyöhön. Se rasitti jäsenvaltioiden hallintoelimiä huomattavasti erityisesti vuoden alkupuoliskolla ja vaikutti selvästi niiden kykyyn panna EU:n lainsäädäntöä täysimääräisesti ja ajoissa täytäntöön. Siksi komissio etsi keinoja rikkomusmenettelyjen jäsenvaltioille aiheuttaman rasitteen vähentämiseksi. Komissio teki kuitenkin myös selväksi, että olisi väärin keskeyttää lainsäädännön täytäntöönpanotoimet kokonaan. Se on aina korostanut, että EU:n lainsäädännön asianmukainen soveltaminen myös kriisiaikoina on ensiarvoisen tärkeää. Esimerkiksi tämän pandemian aikana sisämarkkinoiden moitteeton toiminta osoittautui ratkaisevan tärkeäksi, jotta keskeisten toimitusketjujen toimintaa voitiin jatkaa keskeytyksettä, elintarvikkeet saatiin toimitettua myymälöihin ja pystyttiin varmistamaan, että terveydenhuoltopalvelut saivat tarvitsemansa lääkintätarvikkeet. Auttaakseen jäsenvaltioita selviämään covid-19-pandemiasta komissio julkaisi useita eri politiikan aloja koskevia ohjeasiakirjoja, jotka käsittelivät muun muassa terveydenhuollon rajatylittävään yhteistyöhön annettavaa EU:n hätäapua, työterveyttä ja ‑turvallisuutta, matkustajien oikeuksia, lentoturvallisuutta ja koordinoituja taloudellisia toimia epidemian vaikutusten lieventämiseen. Monet jäsenvaltiot ottivat osana kansallisia toimiaan yksipuolisesti käyttöön lääkkeiden, suojavarusteiden ja muiden pandemian torjunnassa tarvittavien tuotteiden vientirajoituksia erityisesti maaliskuun ja toukokuun välisenä aikana. Sen jälkeen jotkin jäsenvaltiot asettivat myös muita rajoituksia kotimaisten tuottajien tukemiseksi esimerkiksi elintarvikealalla. Tällaiset toimenpiteet häiritsevät merkittävästi toimitusketjuja ja pahentavat välttämättömien tuotteiden pulaa. Erityisesti vuoden 2020 alkupuoliskolla oli olemassa todellinen vaara, että ne aiheuttaisivat jäsenvaltioissa dominovaikutuksen, kun valtiot katsoivat välttämättömäksi toteuttaa samanlaisia protektionistisia toimenpiteitä. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyn Bulgariaa vastaan ja jatkoi sitä, koska maa velvoitti vähittäiskauppiaat tarjoamaan erilliset esilläpito- ja myyntitilat kotimaisille elintarvikkeille, kuten maidolle, kalalle, tuoreelle lihalle ja munille, hunajalle, hedelmille ja vihanneksille, ja hankkimaan 90 prosenttia maidosta ja maitotuotteista kotimaisilta tuottajilta. Joissakin tapauksissa komissio käsitteli pandemian vuoksi asetettuja rajoituksia soveltaen kiireellisiä rikkomusmenettelyjä. Komissio järjesti myös esimerkiksi sisämarkkinoiden täytäntöönpanon valvontaa käsittelevän työryhmän yhteydessä säännöllisesti tapaamisia jäsenvaltioiden kanssa vaihtaakseen näkemyksiä siitä, mitä haitallisia vaikutuksia tällaisilla rajoituksilla on tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle. Huhtikuussa 2020 perustettu työryhmä on olennainen korkean tason foorumi, jossa komission yksiköt ja jäsenvaltiot arvioivat yhdessä kansallisen lainsäädännön yhdenmukaisuutta sisämarkkinasääntöjen kanssa sekä keskustelevat kiireellisimmin poistettavista sisämarkkinoiden esteistä ja monialaisista täytäntöönpanon valvontaa koskevista kysymyksistä. Komissio myös otti yhteyttä jäsenvaltioihin ja suostutteli niitä olemaan hyväksymättä tai kumoamaan kansallisia lakeja, joilla rajoitetaan covid-19:n kannalta merkityksellisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla. Vapaa liikkuvuus tarjoaa myös kansalaisille mahdollisuuden matkustaa. Vuosien mittaan on annettu useita säädöksiä, joilla turvataan matkustajien oikeudet Euroopassa kaikissa liikennemuodoissa. Pandemian aikana komissio on jatkuvasti korostanut, että matkustajien oikeudet ovat edelleen voimassa, eivätkä matkailualan tukemiseksi toteutettavat kansalliset toimenpiteet saa vaikuttaa näihin oikeuksiin. Komissio muistutti jäsenvaltioita 13. toukokuuta 2020 antamassaan suosituksessa matkapakettidirektiivin mukaisista matkustajien oikeuksista ja aloitti sen jälkeen rikkomusmenettelyn 11:tä jäsenvaltiota vastaan, jotka eivät olleet noudattaneet direktiiviä. Useimpien tapausten käsittely päätettiin, koska kansallisia toimenpiteitä muutettiin tai niiden voimassaolo päättyi. Vuoden 2020 lopussa vain Bulgariaa , Kroatiaa , Liettuaa ja Slovakiaa koskevat tapaukset jäivät vireille. Vastaavasti matkapakettidirektiivin mukaan pakettimatkojen järjestäjien on palautettava ennakkomaksut 14 päivän kuluessa, jos matkat peruutetaan väistämättömien ja poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. Covid-19:n puhkeamisen jälkeen monet matkustajat eivät kuitenkaan saaneet palautuksia direktiivin mukaisesti, koska useat jäsenvaltiot hyväksyivät kansallisia sääntöjä, joiden nojalla matkapakettien järjestäjät pystyivät lykkäämään palautusten maksamista tai antamaan niiden sijaan pakollisia matkakuponkeja.



II.Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ”Inspiraationi lähteenä on ollut se miljoonien eurooppalaisten nuorten intohimo, vakaumus ja energia, jolla he toivat äänensä kuuluville kaduilla ja valloittivat sydämemme. On meidän sukupolvemme velvollisuus saada aikaan tuloksia.” Puheenjohtaja von der Leyen poliittisissa suuntaviivoissa Ilmastonmuutos ja ympäristön pilaantuminen ovat uhka Euroopan ja koko maailman olemassaololle. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on komission suunnitelma tehdä EU:n taloudesta kestävä. Se onnistuu kääntämällä ilmasto- ja ympäristöhaasteet mahdollisuuksiksi ja tekemällä siirtymästä oikeudenmukainen ja osallistava kaikille. Luonnon monimuotoisuuden suojelu

III.Euroopan digitaalinen valmius ”Haluan, että Eurooppa on kunnianhimoisempi ja hyödyntää digiajan tarjoamia mahdollisuuksia turvallisten ja eettisten rajojen sisällä.” Puheenjohtaja von der Leyen poliittisissa suuntaviivoissa Komissio aikoo tehdä tästä vuosikymmenestä Euroopan digitaalisen vuosikymmenen. Euroopan on nyt vahvistettava digitaalista suvereniteettiaan ja muiden normien noudattamisen sijaan asetettava omia normejaan, jotka painottuvat selvästi dataan, teknologiaan ja infrastruktuuriin. Ihmisten hyväksi toimiva teknologia EU:n digitaalistrategian toteuttamisessa keskitytään digitaalisen teknologian kehittämiseen ja käyttöönottoon niin, että se toimii ihmisten ja yritysten hyväksi. Covid-19-pandemia vauhditti yhteiskuntamme digitaalista muutosta. Oikeudenmukainen ja kilpailukykyinen digitalous Kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa televiestintää koskevien EU:n sääntöjen tehokas ja puolueeton soveltaminen. Se tukee sääntelyviranomaisten toimivaltaa, varmistaa niiden päätösten ennakoitavuuden ja luo televiestintämarkkinoille hyvän investointiympäristön. Komissio käynnisti Puolaa vastaan rikkomusmenettelyn sähköisen viestinnän kansallisen sääntelyviranomaisen johtajan erottamisesta Puolassa. Komissio katsoi, että käynnissä olevan toimikauden kokonaiskeston lyhentäminen tai nimittämis- tai erottamisehtojen muuttaminen ennenaikaisen erottamisen mahdollistamiseksi vaikuttaisi todennäköisesti sääntelyviranomaisen riippumattomuuteen. EU:n lainsäädäntö suojaa kansallisten sääntelyviranomaisten johtajaa (tai tätä tehtävää hoitavan kollegiaalisen elimen jäseniä) mielivaltaiselta irtisanomiselta. Tavaroiden ja palvelujen rajatylittävän saatavuuden verkossa olisi oltava esteetöntä ja kitkatonta eurooppalaisille kuluttajille heidän sijainnistaan, asuinpaikastaan tai kansalaisuudestaan riippumatta. Maarajoituksia koskevassa asetuksessa kielletään kaikenlainen perusteeton syrjintä, joka perustuu verkko-ostoksia tekevien asiakkaiden kansallisuuteen tai asuin- tai sijoittautumispaikkaan. Komissio päätti vuonna 2020 Kyprosta ja Romaniaa vastaan käynnistetyn rikkomusmenettelyn, joka koski sitä, että ne eivät olleet ilmoittaneet maarajoituksia koskevien sääntöjen rikkomiseen sovellettavista toimenpiteistä. Vuoden 2020 lopussa vireillä oli enää Ranskaa ja Espanjaa koskevat tapaukset. Digitaalinen osallisuus paremman yhteiskunnan hyväksi EU:ssa Näkö- tai kuulovammat sekä fyysiset tai henkiset vammat voivat rajoittaa kykyä käyttää digitaalisia palveluja. Digitaalisten julkisten tietojen ja palvelujen yhtäläinen saatavuus on pandemian alkamisen jälkeen muuttunut entistäkin tärkeämmäksi. Verkkopalvelujen saavutettavuusdirektiivin tarkoituksena on parantaa julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuutta kaikille ja erityisesti vammaisille. Komissio päätti vuonna 2020 loput seitsemän vireillä ollutta rikkomusmenettelyä, jotka koskivat viivästyksiä saavutettavuutta koskevan direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Komissio arvioi edelleen kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden vaatimustenmukaisuutta ja direktiivin asianmukaista soveltamista. Kyberturvallisuuden vahvistaminen ja kyberuhkilta suojautuminen Komissio nosti lisäksi kanteen Belgiaa , Unkaria ja Romaniaa vastaan, koska ne eivät olleet yksilöineet tai toimittaneet riittävästi tietoja keskeisten palvelujen tarjoajista verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta koskevan direktiivin mukaisesti. Nämä menettelyt olivat vuoden 2020 lopussa vielä kesken. Yhteiskuntamme digitaalinen muutos on laajentanut uhkaympäristöä ja tuonut uusia haasteita, jotka edellyttävät mukautettuja ja innovatiivisia toimia. Kyberhyökkäysten määrä on kasvussa. Ne ovat entistä monimutkaisempia ja tulevat hyvin monista lähteistä sekä EU:n sisältä että sen ulkopuolelta. Verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta koskeva direktiivi on ensimmäinen laaja-alainen kyberturvallisuutta koskeva EU:n säädös, jossa säädetään oikeudellisista toimenpiteistä kyberturvallisuuden yleisen tason parantamiseksi EU:ssa. Avoin, demokraattinen ja kestävä digitaalinen yhteiskunta Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä tarkistettiin vuonna 2018 tarkoituksena luoda digitaaliaikaan sopiva sääntelykehys, joka johtaa turvallisempaan, oikeudenmukaisempaan ja monipuolisempaan audiovisuaaliseen ympäristöön. Määräaika, jonka kuluessa tarkistettu audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä, päättyi 19. syyskuuta 2020. Direktiivillä laajennetaan ensimmäistä kertaa tiettyjä audiovisuaalisia sääntöjä koskemaan videonjakoalustoja ja tietyissä sosiaalisen median palveluissa jaettavia audiovisuaalisia sisältöjä. Sillä vahvistetaan myös kulttuurisen monimuotoisuuden edistämistä asettamalla audiovisuaalisille mediapalveluille selkeät velvoitteet, joiden mukaan vähintään 30 prosenttia niiden tarjonnasta on oltava eurooppalaista sisältöä. Lisäksi tämän sisällön näkyvyys on varmistettava. Komissio antoi heinäkuussa 2020 videonjakoalustoja koskevat suuntaviivat, jotka auttavat jäsenvaltioita soveltamaan uusia sääntöjä.