PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

·Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Euroopan unionilla (EU) on Uuden-Seelannin kanssa yhteisiin demokratian ja ihmisoikeuksien arvoihin perustuvat erinomaiset poliittiset suhteet ja kehittyneet kauppa- ja investointisuhteet. Uusi-Seelanti on tehnyt useita vapaakauppasopimuksia (FTA) muiden maiden kanssa. EU:lla ei ole kahdenvälistä vapaakauppasopimusta Uuden-Seelannin kanssa, minkä vuoksi EU:n yrityksillä on suhteellisesti epäsuotuisammat edellytykset päästä Uuden-Seelannin markkinoille.

EU:n ja Uuden-Seelannin johtajat sitoutuivat 29. lokakuuta 2015 antamassaan yhteisessä julkilausumassa aloittamaan neuvotteluprosessin, jolla pyritään saamaan aikaan nopeasti korkealaatuinen pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus.

Ehdotuksen päätarkoituksena on luoda suotuisammat olosuhteet kaupan ja investointien lisäämiseksi entisestään EU:n ja Uuden-Seelannin välillä. Ehdotuksen yleisiin tavoitteisiin kuuluu

·älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen kaupankäyntiä laajentamalla,

·työpaikkojen ja työllistymismahdollisuuksien luominen sekä hyvinvoinnin lisääminen,

·kuluttajille koituvien etujen lisääminen,

·Euroopan kilpailukyvyn vahvistaminen maailmanmarkkinoilla ja

·yhteistyön tehostaminen samanmielisten kumppaneiden kanssa kauppaan liittyvissä kysymyksissä.

Tämä on myös linjassa komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” kanssa. Tiedonannossa korostetaan tarvetta viedä eteenpäin EU:n kahdenvälisiä suhteita työpaikkojen ja kasvun aikaan saamiseksi kaupan ja investointien esteiden laajamittaisen poistamisen ansiosta. Samalla on turvattava korkeatasoinen sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu sekä edistettävä muita kauppaan liittyviä poliittisia tavoitteita, kuten kestävää kehitystä ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) erityistarpeita. Tiedonannossa ”Kaikkien kauppa” korostetaan, että ”Australia ja Uusi-Seelanti ovat Euroopan läheisiä kumppaneita, jakavat eurooppalaiset arvot ja näkökannat monissa aiheissa ja ovat merkittävässä asemassa Aasian ja Tyynenmeren alueella ja monenvälisissä puitteissa. Vahvemmat taloudelliset siteet näihin maihin tarjoavat myös vankan perustan syvemmälle integraatiolle laajempien Aasian ja Tyynenmeren alueen arvoketjujen kanssa. Näiden suhteiden vahvistaminen olisikin asetettava etusijalle”. Tavoitteet ovat niin ikään yhdenmukaisia neuvoston 21. marraskuuta 2014 kaupasta antamien päätelmien kanssa, joissa korostettiin, että tavara- ja palvelukauppa sekä investoinnit voivat edistää huomattavasti niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka sisältyvät keskeisinä unionin strategiseen ohjelmaan muutoksen aikoina. Päätelmissä todettiin myös, että EU:n kahdenvälisen kaupan toimintasuunnitelman konkreettisen edistymisen pohjalta olisi pyrittävä jatkamaan sopimuksia keskeisten kumppaneiden kanssa. Tämä tavoite vastaa myös neuvoston 27. marraskuuta 2015 kaupasta ja investoinneista antamia päätelmiä, jossa tuettiin kunnianhimoisten, kattavien ja molempia osapuolia hyödyttävien kahdenvälisten kauppa- ja investointisopimusten tekemistä ja kehotettiin komissiota tekemään työtä Aasian ja Tyynenmeren alueen kumppaneiden kanssa käytävien neuvottelujen edistämiseksi.

·Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Edellä esitetyt tavoitteet ovat täysin yhdenmukaisia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) kanssa, jonka mukaan EU:n tulisi kannustaa kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen, muun muassa poistamalla asteittain kansainvälisen kaupan esteitä.

Tavoitteet ovat myös tiedonannon ”Eurooppa 2020 – EU:n älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” mukaisia, jossa esitettiin, että Euroopan kauppastrategiaan sisältyisi ”ehdotuksia korkean tason strategisen vuoropuhelun käymiseksi keskeisten kumppanien kanssa, jotta voidaan keskustella strategisista kysymyksistä, joita ovat esimerkiksi markkinoille pääsy, sääntely, maailmantalouden epätasapaino, energia ja ilmastonmuutos, raaka-aineiden saatavuus, maailmanlaajuinen köyhyys, koulutus ja kehitys”.

Tavoitteet ovat lisäksi täysin yhdenmukaisia Euroopan komission tiedonannoissa ”Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite” (Small Business Act) (2008) ja ”Pieni yritys, suuri maailma” (2011) esitettyjen tavoitteiden kanssa. Pk-yritysten taloudellisen toiminnan tukeminen EU:n ulkopuolella sisältyy myös unionin yleiseen kilpailukykystrategiaan, joka on esitetty tiedonannossa ”Kohti Euroopan teollista renessanssia” (2014).

Tavoitteissa noudatetaan myös SEU-sopimuksessa vahvistettuja periaatteita, joiden mukaan ”EU:n politiikkojen ja toimien tulisi lujittaa ja tukea ihmisoikeuksia” ja ”osallistua kansainvälisten toimenpiteiden kehittämiseen ympäristön laadun ja maapallon luonnonvarojen kestävän hoidon ylläpitämiseksi¨”.