Koska EU:n digitaalista koronatodistusta koskeva asetus on merkityksellinen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen kannalta, asetus on otettu osaksi sopimusta ja sitä sovelletaan myös Islantiin, Liechtensteiniin ja Norjaan. Asetuksessa säädetään tietyt yhteentoimivuusvaatimukset täyttävien muiden maiden osalta, että komissio voi antaa päätöksen, jossa vahvistetaan, että kolmannen maan todistusten on katsottava vastaavan EU:n digitaalisia koronatodistuksia, jäljempänä ’vastaavuuspäätökset’. Tämän johdosta kyseinen kolmas maa liitetään EU:n yhdyskäytävään.

Jäsenvaltiot ja komissio koordinoivat myös todistusten peruuttamiseen liittyviä toimia. EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen mukaan jäsenvaltioiden olisi voitava laatia ja vaihtaa muiden jäsenvaltioiden kanssa todistusten peruutusluetteloja lääketieteellisistä ja kansanterveyteen liittyvistä syistä ja kun kyse on vilpillisesti annetuista tai saaduista todistuksista. Näin voidaan toimia rajoitetuissa tapauksissa, erityisesti sellaisten todistusten peruuttamiseksi, jotka on annettu virheellisesti, vilpillisen menettelyn seurauksena tai vialliseksi havaitun covid-19-rokote-erän käytön keskeyttämisen jälkeen. EU:n digitaalisen koronatodistuksen luottamuskehyksen avulla voidaan tukea peruutettujen todistusten yksilölliset todistustunnukset sisältävien todistusten peruutusluettelojen kahdenvälistä vaihtoa. Sähköisen terveyspalvelujen verkoston asiantuntijat tutkivat parhaillaan, miten tämä voitaisiin toteuttaa teknisesti säilyttäen samalla EU:n yhdyskäytävässä suoritettavan tietojenkäsittelyn nykyinen luonne. On tärkeää, että jäsenvaltiot tukevat tätä työtä ratkaisun löytämiseksi nopeasti.

Sähköisten terveyspalvelujen verkostossa jatketaan EU:n digitaalisen koronatodistuksen järjestelmän kehitystyötä. Jäsenvaltiot voivat nyt esimerkiksi vaihtaa todistusten hyväksymistä koskevia kansallisia sääntöjään EU:n yhdyskäytävän kautta. Tämä mahdollistaa todistusten QR-koodien aitouden todentamisen lisäksi näiden sääntöjen automaattisen tarkistamisen todentamissovellusten avulla. Lisäksi todistukset voidaan tarkistaa nopeammin ja luotettavammin suhteessa kansallisiin sääntöihin, koska kansallisten sääntöjen noudattamista ei enää tarvitse tarkistaa manuaalisesti. Tähän mennessä 13 maata, joilla on yhteys yhdyskäytävään, on ladannut omat sääntönsä järjestelmään, ja 20 maata on ladannut nämä säännöt kansallisiin todentajasovelluksiinsa. Komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita antamaan sääntönsä toisten jäsenvaltioiden käyttöön, sillä näin parannetaan matkustuskokemusta ja vähennetään matkustajille aiheutuvaa epävarmuutta.

Jäsenvaltiot ovat vastuussa kansallisten taustajärjestelmiensä kehittämisestä ja kansallisten ratkaisujensa käyttöönotosta. Komissio on kehittänyt todistusten antamis-, todentamis- ja tallennussovelluksia varten viitesovelluksia, jotka ovat saatavilla julkisesti avoimen lähdekoodin ratkaisuina. Tämän seurauksena monissa jäsenvaltioissa ja ETA-maissa viitesovelluksia käytettiin pohjana niiden kansallisten ratkaisujen kehittämiselle. Viitesovelluksista on ollut hyötyä myös kolmansille maille, jotka kehittävät kansallisia ratkaisuja. Se on myös helpottanut liittymistä EU:n yhdyskäytävään.

Järjestelmä on kaiken kaikkiaan monipuolinen ja vakaa, ja se on suunniteltu ottamaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset järjestelmät. EU:n digitaalisen koronatodistuksen järjestelmän luottamuskehys perustuu julkisen avaimen infrastruktuuriin, jolla varmistetaan annettujen todistusten aitous ja eheys digitaalisesti allekirjoitetuilla Quick Response (QR) ‑koodeilla. Valtuutetut todistusten antajat (esimerkiksi sairaalat tai laboratoriot) muuntavat EU:n digitaalista koronatodistusta koskevassa asetuksessa edellytetyt tiedot QR-koodiksi. Todistusten antajat allekirjoittavat QR-koodin digitaalisesti käyttäen epäsymmetristä salausalgoritmia ja omaa yksityistä avaintaan. Todistusten antajien vastaavat julkiset avaimet, joita käytetään digitaalisesti allekirjoitettujen QR-koodien aitouden, eheyden ja pätevyyden tarkistamiseen, vaihdetaan EU:n digitaalisen koronatodistuksen yhdyskäytävän, jäljempänä ’yhdyskäytävä’, kautta. Sen toimintaa hoitaa ja sitä ylläpitää komissio. Julkista avainta koskevat tiedot (jotka eivät sisällä henkilötietoja) siirretään jäsenvaltioiden kansallisten digitaalisten infrastruktuurien, jäljempänä ’taustajärjestelmät’, välillä yhdyskäytävän kautta ja jaetaan kansallisista taustajärjestelmistä mobiililaitteiden todentamisohjelmistoon.

EU:n digitaalinen koronatodistus on eurooppalaisille yksinkertainen ja turvallinen tapa osoittaa covid-19-tilanteensa. Se on maksuton, ja sitä voidaan käyttää sekä digitaalisessa että paperimuodossa. EU:n digitaalinen koronatodistus on ollut olennainen osa EU:n toimia covid-19-pandemian torjumiseksi. Sen nopea hyväksyminen ja käyttöönotto mahdollisti eurooppalaisten vapaan ja turvallisen liikkumisen ja Euroopan matkailualan avautumisen kesäksi 2021. Tähän päivään mennessä on annettu yli 591 miljoonaa EU:n digitaalista koronatodistusta.

Tämän jälkeen pika-antigeenitestien kliininen suorituskyky on parantunut. Terveysturvakomitean perustama diagnostisten covid-19-testien tekninen työryhmä, jonka vastuulla on ylläpitää EU:n yhteistä luetteloa pika-antigeenitesteistä, otti toukokuussa 2021 käyttöön jäsennellymmän, johdonmukaisemman ja nopeamman menettelyn luettelon päivittämiseksi. Lisäksi teknisen työryhmän asiantuntijat sopivat 29. kesäkuuta 2021 lisämääritelmistä ja -kriteereistä, jotka olisi 21. tammikuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa vahvistettujen määritelmien ja kriteerien ohella otettava huomioon covid-19-diagnosointiin tarkoitettujen pika-antigeenitestien kliinistä suorituskykyä arvioivissa riippumattomissa validointitutkimuksissa.

WHO julkaisi 27. heinäkuuta 2021 covid-19-todistusten digitaalista dokumentointia koskevat tekniset eritelmät ja täytäntöönpano-ohjeet Digital documentation of COVID-19 certificates: vaccination status. Niissä korostettiin, että EU:n digitaalinen koronatodistus on WHO:n ohjeiden mukainen, ei rinnakkainen eikä poikkeava standardi. Kansainvälinen ilmakuljetusliitto (IATA) kehotti 26. elokuuta 2021 maita hyväksymään EU:n digitaalisen koronatodistuksen maailmanlaajuiseksi standardiksi. G7-ryhmän jäsenet hyväksyivät 30. syyskuuta 2021 kansainvälisen matkustamisen turvallista ja kestävää uudelleen avaamista koskevat korkean tason periaatteet, joissa tunnustettiin kansainvälisesti toimivan EU:n digitaalisen koronatodistuksen aikaansaama myönteinen kehitys.

Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) on hiljattain laatinut Visible Digital Seal for Non-Constrained Environments (VDS-NC) -standardin. Komissio keskustelee parhaillaan ICAOn kanssa tavoista, joilla voitaisiin kuroa umpeen sen laatiman standardin ja EU:n digitaalisen koronatodistuksen eritelmien välinen ero. Asiaan liittyy lukuisia haasteita, jotka aiheutuvat näiden kahden standardin välisistä eroista muun muassa tietojoukkojen ja rokotteiden koodauksen suhteen sekä ICAOn VDS-NC-standardin QR-koodin koosta, joka voi vaikeuttaa todentamista, ellei käytössä ole tietynlaisia lukulaitteita. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan yksikään kolmas maa ei ole toistaiseksi pannut täytäntöön ja ottanut käyttöön ICAOn VDS-NC-standardiin perustuvia covid-19-todistusjärjestelmiä. Teknisiä keskusteluja jatketaan, mutta toimivien ratkaisujen löytäminen saattaa viedä aikaa ja edellyttää jäsenvaltioilta taloudellisia investointeja. Lisäksi EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen perusteella vastaavuuspäätöksiä voidaan antaa ainoastaan kolmansien maiden kehittämille covid-19-todistusjärjestelmille, mikä aiheuttaa vaikeuksia kansainvälisten järjestöjen osalta.

Vaikka EU:n digitaalisen koronatodistuksen tarkoituksena on helpottaa vapaata liikkuvuutta EU:n sisällä, kolmansien maiden kiinnostus liittyä EU:n digitaalisen koronatodistuksen järjestelmään helpottaa välillisesti myös kolmansien maiden kansalaisten tuloa EU:hun. Muuta kuin välttämätöntä matkustamista EU:hun on covid-19-pandemian vuoksi rajoitettu maaliskuun 2020 puolivälistä lähtien, ja kyseistä rajoitusta on koordinoitu neuvoston suosituksella. Tätä suositusta muutettiin 20. toukokuuta 2021 siten, että täysin rokotetut kolmansien maiden kansalaiset voivat tulla EU:hun. Vaikka suosituksessa todetaan, että jäsenvaltiot voivat hyväksyä kolmansien maiden antamat rokotustodistukset kansallisen lainsäädännön mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuuden tarkistaa todistuksen aitous, voimassaolo ja eheys, tämä prosessi helpottuu, kun kolmatta maata koskeva vastaavuuspäätös on annettu.

Koska EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen tavoitteena on helpottaa EU:n kansalaisten vapaata liikkuvuutta EU:ssa, vastaavuuspäätösten tarkoituksena on antaa EU:n kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen, joilla on kolmannen maan antama todistus, mahdollisuus käyttää sitä hyödyntäessään oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Samasta syystä asetuksessa ei nimenomaisesti edellytetä, että vastaavuuspäätöstä hakevat kolmannet maat hyväksyvät vastavuoroisesti EU:n digitaalisen koronatodistuksen kyseiseen maahan matkustamista varten. Ennen vastaavuuspäätöksen tekemistä komissio on kuitenkin pyytänyt kaikkia asianomaisia kolmansia maita hyväksymään EU:n digitaalisen koronatodistuksen ja tähän mennessä kaikki ovat vahvistaneet hyväksyvänsä sen.

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen liitteessä olevan 3 kohdan h alakohdan mukaisesti parantumistodistukset ovat tällä hetkellä voimassa 180 päivää nukleiinihappotestissä (NAAT-testi) annetun ensimmäisen positiivisen näytteen päivämäärän jälkeen. Tämä perustuu toistaiseksi rajalliseen tietämykseen covid-19-tartunnan saaneiden henkilöiden immuniteetin kestosta. Selvitettävänä on vielä, mikä on mitatun immuniteetin ja covid-19-tartunnasta saadun kliinisen suojan välinen korrelaatio.

Yksi sovituista kriteereistä oli tarkkuuden nostaminen 98 prosenttiin. Tällä hetkellä EU:n yhteiseen luetteloon sisältyy pika-antigeenitestejä, jotka on arvioitu riippumattomilla arviointitutkimuksilla ja joiden herkkyys on ≥90 prosenttia (tai joidenkin jopa ≥ 95 prosenttia) ja spesifisyys ≥98 prosenttia. Koska testiominaisuuksista on nyt saatu parempia arvioita, väärien positiivisten testitulosten todennäköisen osuuden tiedetään nyt olevan pienempi. Lisäksi tekninen työryhmä päätti heinäkuussa 2021 poistaa luettelosta pika-antigeenitestit, jotka perustuvat sylkinäytteeseen tai muihin vaihtoehtoisiin näytetyyppeihin, sekä itse tehtävät pika-antigeenitestit, minkä ansiosta luetteloon sisältyvien testien suorituskyvyn todennäköinen yhdenmukaisuus paranee entisestään.

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevassa asetuksessa säädetään, että rokotustodistukset antaa jäsenvaltio, jossa rokote on annettu. Jos henkilö rokotetaan kahdessa eri jäsenvaltiossa, ensimmäisen jäsenvaltion olisi annettava EU:n digitaalinen koronatodistus, jossa ilmoitetaan ensimmäinen annos. Toisen jäsenvaltion olisi edellytettävä todistetta siitä, että ensimmäinen annos on annettu toisessa jäsenvaltiossa, ja annettava sen jälkeen EU:n digitaalinen koronatodistus, jossa ilmoitetaan toinen annos (todistuksessa on merkintä ”2/2”). Joissakin tapauksissa yksittäiset henkilöt ovat kuitenkin ilmoittaneet vaikeuksista saada EU:n digitaalinen koronatodistus, jossa ilmoitetaan asianmukaisesti toisen annoksen antaminen, vaikka he ovat esittäneet todisteen ensimmäisestä annoksesta.

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen mukaan on jäsenvaltioiden päätettävissä, kuinka kauan rokotustodistusten katsotaan olevan voimassa, ja ainoastaan EU:n hyväksymien rokotteiden hyväksyminen on pakollista. Sellaisten covid-19-rokotteiden hyväksyminen, joiden osalta on saatu päätökseen WHO:n hätätilannekäyttöä koskeva luettelointimenettely, on vapaaehtoista. Euroopan lääkevirasto (EMA) on hiljattain arvioinut covid-19-rokote Comirnatyn (bioNTech/Pfizer) tehosteannoksen käyttöä 18–55-vuotiaille henkilöille, joilla on normaali immuunijärjestelmä. Tutkimustietojen perusteella vasta-ainepitoisuuksien todettiin nousevan, kun koehenkilöille annettiin tehosteannos noin kuusi kuukautta toisen annoksen jälkeen. Tämän perusteella EMA katsoi, että tehosteannosten antamista voidaan harkita vähintään 18-vuotiaille henkilöille vähintään kuuden kuukauden kuluttua toisesta annoksesta.

EU:n digitaalisen koronatodistuksen muodon osalta raportoitiin joistakin testaustodistusten paperiversioon liittyvistä ongelmista sekä vaikeuksista saada nämä todistukset paperimuodossa. Jotkin jäsenvaltiot eivät anna testaustodistuksia paperimuodossa, koska ne katsovat, että todistusten lähettäminen postitse johtaisi niiden saapumiseen vasta niiden voimassaoloajan jälkeen. Lisäksi raportoitiin, että terveydenhuoltopalvelujen tarjoajat eivät aina antaneet paperimuotoista EU:n digitaalista koronatodistusta maksutta.

Komissio pitää säännöllisesti yhteyttä jäsenvaltioihin EU:n digitaalisen koronatodistuksen täytäntöönpanosta teknisellä tasolla. Osa edellä esitetyistä ongelmista on jo ratkaistu. Esimerkiksi Belgia on vahvistanut, että testaustodistuksen saaminen ei edellytä sähköistä henkilökorttia, Kroatia on vahvistanut antavansa rokotustodistuksia liikkuville EU:n kansalaisille, Saksa on vahvistanut, että pika-antigeenitestien tulokset annetaan myös paperimuodossa, Irlanti on vahvistanut, että covid-19-testien tarjoajat antavat testaustodistuksia asetuksen mukaisessa muodossa ja Espanja on vahvistanut, että Espanjassa rokotetut tai testatut muissa maissa asuvat EU:n kansalaiset voivat saada EU:n digitaalisen koronatodistuksen.

Joissakin jäsenvaltioissa on myös ilmennyt ongelmia, jotka liittyvät henkilöiden ilmoittamiin eroavaisuuksiin matkustusasiakirjoissaan mainitun nimen ja EU:n digitaaliseen koronatodistukseen merkityn nimen välillä. EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen ranskankieliseen toisintoon julkaistiin oikaisu 26. heinäkuuta 2021 sen selventämiseksi, että todistuksiin olisi sisällytettävä nom(s) et prénom(s) eikä aiemman version mukaisesti (nom(s) de famille et prénom(s), joka voidaan ymmärtää väärin henkilön nimeksi syntymähetkellä. Komissio on selventänyt jäsenvaltioille, että todistuksessa olevan nimen olisi vastattava haltijan matkustusasiakirjoissa ilmoitettua nimeä. Jos virheitä ilmenee, kansalaisia kehotetaan ottamaan yhteyttä todistuksen antaneisiin kansallisiin viranomaisiin ja pyytämään niiden korjaamista.

Asetuksen (EU) 2021/954 täytäntöönpanon osalta ei ole raportoitu erityisistä ongelmista EU:n digitaalisten koronatodistusten antamisessa kolmansien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat laillisesti tai asuvat jäsenvaltioiden alueella ja joilla on oikeus matkustaa toisiin jäsenvaltioihin EU:n lainsäädännön mukaisesti. Tämä johtuu kuitenkin todennäköisimmin siitä, että jäsenvaltiot ovat perustaneet vain yhden järjestelmän EU:n digitaalisten koronatodistusten antamiseksi sekä EU:n kansalaisille että laillisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille. Lyhytaikaisten vierailijoiden osalta tämä voi selittyä sillä, että jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta antaa EU:n digitaalista koronatodistusta henkilöille, joilla on todiste kolmannessa maassa saadusta rokotuksesta. EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaan tällainen todistuksen antaminen on vapaaehtoista, vaikka useat jäsenvaltiot tarjoavatkin tätä mahdollisuutta.

Antaakseen lisätietoja komissio on julkaissut usein kysyttyjä kysymyksiä ja vastauksia EU:n digitaalisesta koronatodistuksesta, rokotuksista ja matkustusrajoituksista.

2.5.3.EU:n digitaalista koronatodistusta koskevan asetuksen 15 artiklan nojalla saadut tiedot (siirtymäaika)

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevaa asetusta on sovellettu 1. heinäkuuta 2021 alkaen. Jos jäsenvaltio ei pystynyt antamaan EU:n digitaalisia koronatodistuksia kyseisestä päivästä alkaen, sen oli ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Muiden jäsenvaltioiden oli hyväksyttävä tällaisen jäsenvaltion asetuksesta poikkeavassa muodossa antamat covid-19-todistukset 12. elokuuta 2021 saakka, jos kyseiset todistukset sisälsivät asetuksen liitteessä säädetyt tiedot. Komissio sai tällaisia ilmoituksia kahdeksalta jäsenvaltiolta, mutta joissakin tapauksissa ne koskivat vain muutaman päivän viivettä.

Järjestelmän sujuvan käyttöönoton varmistamiseksi komissio kannusti jäsenvaltioita aloittamaan EU:n digitaalisten koronatodistusten antamisen jo ennen asetuksen soveltamisen alkamista. Komissio tuki tätä prosessia käynnistämällä EU:n yhdyskäytävän 1. kesäkuuta 2021. Koska EU:n yhdyskäytävän kautta ei vaihdeta henkilötietoja, jäsenvaltiot pystyivät hyödyntämään sen toimintoja jo ennen asetuksen soveltamisen alkamista. Samana päivänä ensimmäiset jäsenvaltiot alkoivat antaa todistuksia, ja yhteensä 21 jäsenvaltiota aloitti ennen määräaikaa eli 1. heinäkuuta 2021. Tämä oli mahdollista, koska jäsenvaltiot olivat sitoutuneet selkeästi EU:n digitaalisen koronatodistuksen toteuttamiseen ja koska tavoitteena oli avata Eurooppa kansalaisille ajoissa kesäkuukausiksi.

2.6.Lentoliikenne

Lentoliikenne oli yksi ensimmäisistä aloista, joilla EU:n digitaalista koronatodistusta hyödynnettiin laajamittaisesti. Se on hyvä esimerkkitapaus siitä, miten todistus toimii käytännössä. Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto ja ECDC päivittivät välittömästi asetuksen antamisen jälkeen asiakirjassaan COVID-19 Aviation Health Safety Protocol antamansa suositukset yhdenmukaistaakseen ne EU:n digitaalisen koronatodistuksen kanssa.

EU:n digitaalista koronatodistusta koskevassa asetuksessa jätetään jäsenvaltioiden päätettäväksi, miten todistukset todennetaan. Komission jäsenvaltioille tekemä kysely EU:n digitaalisen koronatodistuksen todentamisesta lentomatkustamista varten osoitti, että todentamisprosessi on järjestetty vähintään 15 eri tavalla, mikä aiheuttaa merkittävän päällekkäisyyksien riskin ja aiheuttaa matkustajille epäselvyyksiä ja viivästyksiä.

Ongelman ratkaisemiseksi komissio on julkaissut tiedonannon, jossa annetaan jäsenvaltioille suosituksia todennusten virtaviivaistamiseksi. Komissio suositti keskitetyn palvelupisteen todentamisprosessia ennen lähtöä. Näin voidaan välttää useamman kuin yhden toimijan (lentoyhtiö, lentoasema, viranomaiset jne.) suorittama EU:n digitaalisen koronatodistuksen tarpeeton tarkastaminen. Todentaminen olisi myös suoritettava mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mieluiten ennen matkustajan saapumista lähtölentoasemalle, ja jäsenvaltioita kannustetaan varmistamaan, että liikenteenharjoittajille ja matkustajille annetaan kattavat, ymmärrettävät ja ajantasaiset tiedot todentamisvaatimuksista ja -prosesseista.

Vaikka lentomatkustajien määrä on edelleen huomattavasti pienempi kuin ennen pandemiaa, Airports Council International (ACI) -järjestöön kuuluva ACI Europe ilmoitti, että heinäkuulta 2021 saatujen alustavien tietojen mukaan matkustajamäärät yli kaksinkertaistuivat heinäkuuhun 2020 verrattuna, mikä merkitsee huomattavaa parannusta verrattuna vuoden 2021 toiseen neljännekseen. ACI Europe katsoo tämän muutoksen johtuvan EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttöönotosta ja matkustusrajoitusten lieventämisestä.

Tässä yhteydessä pohditaan parhaillaan EU:n digitaalisen koronatodistuksen järjestelmän muita toimintoja, kuten parempia digitaalisen lompakon ominaisuuksia sekä lipunmyyntiratkaisuja, joiden avulla osoitettaisiin, miten lentoyhtiöt ja muut liikenteenharjoittajat voisivat saumattomasti sisällyttää todistusten todentamista koskevat todisteet sähköisiin lähtöselvitysmenettelyihin ilman henkilötietojen jakamista.

2.7.EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttö maiden sisäisiin tarkoituksiin

EU:n digitaalista koronatodistusta koskeva asetus kattaa todistusten käytön matkustamiseen EU:ssa covid-19-pandemian aikana. Siinä ei säädetä EU:n digitaalisten koronatodistusten muusta käytöstä eikä myöskään kielletä sitä, ja todistusten käyttö maiden sisäisiin tarkoituksiin, kuten tilaisuuksiin tai tapahtumapaikkoihin pääsyyn, ei kuulu asetuksen soveltamisalaan.

Jos jäsenvaltiot päättävät käyttää EU:n digitaalista koronatodistusta muihin tarkoituksiin, tästä on säädettävä kansallisessa lainsäädännössä, jonka on oltava erityisesti tietosuojavaatimusten mukainen. Kun jäsenvaltio perustaa covid-19-todistusjärjestelmän sisäisiä tarkoituksiaan varten, sen olisi samalla varmistettava, että myös EU:n digitaalisia koronatodistuksia voidaan käyttää ja että ne hyväksytään poikkeuksetta. Tavoitteena on varmistaa, että toiseen jäsenvaltioon saapuvien matkustajien ei tarvitse hankkia kansallista lisätodistusta. Tällä tavoin varmistetaan, että EU:n digitaalisen koronatodistuksen yhteentoimivaa järjestelmää hyödynnetään täydessä laajuudessa.

Syyskuussa 2021 toteutetussa tutkimuksessa 20 jäsenvaltiota ilmoitti käyttävänsä EU:n digitaalista koronatodistusta tällaisiin tarkoituksiin. Viisi jäsenvaltiota totesi, että maan sisäistä käyttöä harkitaan parhaillaan. Jäsenvaltiot käyttävät todistusta valvoakseen pääsyä suurtapahtumiin (ylivoimaisesti yleisin käyttötapaus), ravintoloihin, elokuvateattereihin ja museoihin, yökerhoihin, kuntokeskuksiin ja muihin urheilutiloihin, läheisesti kosketukseen liittyviin palveluihin, kuten kampaajalle, kauneussalonkeihin ja hierontapalveluihin, sekä hotelleihin, sairaaloihin ja hoitokoteihin tai yliopistoihin ja kouluihin.

3.Päätelmät ja tulevat toimet

Kun komissio alun perin esitti ehdotuksensa maaliskuussa 2021, monet suhtautuivat epäillen komission suunnitelmiin saada järjestelmä käyttöön kesälomakaudeksi. Euroopan parlamentilta ja neuvostolta kului vain kolme kuukautta yhteisymmärryksen löytämiseen ja jäsenvaltioilta ja komissiolta vain kaksi viikkoa sen jälkeen järjestelmän saattamiseksi toimintakuntoon, mikä osoittaa, että kun EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot toimivat yhdessä, ne pystyvät toimimaan nopeasti.