Tiivistelmä Kroatian oikeuslaitos on edistynyt käsittelyä odottavien tapausten määrän vähentämisessä ja tuomioistuinten sähköisen viestinnän parantamisessa, mutta suuria tehokkuus- ja laatuhaasteita on vieläkin. Kansalaisten käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on edelleen yksi EU:n huonoimmista. Valtion tuomarineuvostolla ja valtion syyttäjäneuvostolla, jotka ovat autonomisia ja riippumattomia elimiä, on vaikeuksia hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti, koska niillä ei ole riittävästi resursseja ja koska niiden roolia tuomareiden ja syyttäjien valinnassa on pienennetty. Näillä neuvostoilla ei ole myöskään ajantasaista tietoteknistä järjestelmää, jonka avulla ne voisivat tosiasiallisesti tarkistaa tuomareiden ja valtion syyttäjien varallisuusilmoitukset. Tuomioistuinten asiakirjojen keskitetty toimittaminen postitse on myönteinen esimerkki resurssien säästämisestä tuomioistuimissa. Kroatialla on suurelta osin käytössä sellainen oikeudellinen ja poliittinen kehys, jolla edistetään integriteettiä ja ehkäistään korruptiota julkisella sektorilla. Viranomaisten verkosto osallistuu korruptiontorjuntapolitiikan laatimiseen kaikilla hallinnonaloilla. Korruption torjuntaa koskevissa laeissa ja käytännöissä on kuitenkin edelleen puutteita. Tärkeitä aloitteita, joissa on kyse etiikan ja integriteetin vahvistamisesta ylimpien virkamiesten ja parlamentin jäsenten keskuudessa sekä lobbauksen sääntelemisestä, ei ole pantu täytäntöön. Korruptio on edelleen erityisen huolestuttavaa paikallistasolla paikallisten viranhaltijoiden integriteettijärjestelmään ja paikallisten valtionyritysten hallintoon liittyvien rakenteellisten heikkouksien vuoksi. Oikeusasioista ja julkishallinnosta vastaava ministeri ilmoitti 18. syyskuuta 2020 uudesta, vuodet 2021–2030 kattavasta korruptiontorjuntastrategiasta. Kroatian oikeudellinen ja institutionaalinen kehys takaa tiedotusvälineiden moniarvoisuuden. Sähköisen viestinnän virasto, joka on audiovisuaalimedian sääntelyviranomainen, toimii läpinäkyvällä tavalla, mutta se ei ole täysin suojassa poliittiselta vaikuttamiselta hallintoelimensä jäsenten valintamenettelyssä. Tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyyttä koskevilla säännöillä varmistetaan luotettava järjestelmä, jolla omistussuhteista ilmoitetaan viranomaisille ja yleisölle, mutta tosiasiallisen omistajan ja edunsaajan tunnistaminen voi olla ongelmallista. Viime vuosina on nostettu runsaasti kanteita toimittajia vastaan ja heitä on uhattu fyysisillä hyökkäyksillä ja häiritty verkossa, mikä voi vaikuttaa mediayhtiöiden toimitukselliseen linjaan ja tutkivien journalistien työhön. Keskinäistä valvontajärjestelmää tuetaan muun muassa verkkovälineillä, joilla kuullaan yleisöä ja muita sidosryhmiä, ja sitä tukevat myös oikeusasiamies ja tietovaltuutettu, jonka tehtäviin kuuluu suojata julkisten tietojen saantioikeus. Kansalaisten osallistuminen päätöksentekoon on kuitenkin edelleen suhteellisen vähäistä. Perustuslakituomioistuin valvoo perustuslainmukaisuutta muun muassa yksittäisten perustuslakiin liittyvien valitusten perusteella. Hallitus valmistelee parhaillaan kansallista, vuodet 2020–2026 kattavaa suunnitelmaa kansalaisyhteiskunnan tukemiseksi.

I.Oikeuslaitos

Kroatiassa on kolmiportainen oikeuslaitos, johon kuuluvat myös yleiset ja erityistuomioistuimet. Ensimmäisen oikeusasteen yleisiä tuomioistuimia ovat kunnalliset tuomioistuimet (34) ja maakunnalliset tuomioistuimet (15), joista jälkimmäiset toimivat myös toisen oikeusasteen tuomioistuimina. Ensimmäisen oikeusasteen erityistuomioistuimia ovat yhdeksän kauppatuomioistuinta ja neljä hallintotuomioistuinta. Toisen oikeusasteen erityistuomioistuimia ovat ylin rikostuomioistuin, ylin kauppatuomioistuin ja korkein hallinto-oikeus. Korkein oikeus toimii sekä toisen että kolmannen oikeusasteen tuomioistuimena. Riippumaton valtion tuomarineuvosto, joka on itsehallintoelin, varmistaa oikeuslaitoksen autonomian ja riippumattomuuden. Se valitsee ja nimittää tuomarit ja tuomioistuinten presidentit ja päättää heidän kurinpidollisesta vastuustaan tai erottamisestaan. Valtion syyttäjävirasto (DORH) on autonominen ja riippumaton oikeudellinen elin, joka toimii pääasiassa syyttäjälaitoksena ja jota johtaa valtakunnansyyttäjä. Valtion syyttäjien nimittämistä ja uraa koskevat valtuudet sekä viraston johtaminen kuuluvat valtion syyttäjäneuvostolle ja valtakunnansyyttäjälle. Valtion syyttäjäneuvosto on riippumaton itsehallintoelin, jonka tehtävänä on varmistaa valtion syyttäjäviraston autonomia ja riippumattomuus. Se muun muassa valitsee ja nimittää valtion syyttäjät ja apulaissyyttäjät ja päättää heidän kurinpidollisesta vastuustaan tai erottamisestaan. Kroatian asianajajaliitto on riippumaton ja itsehallinnollinen ammattialajärjestö.

Riippumattomuus

Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on edelleen hyvin huono sekä yritysten että suuren yleisön keskuudessa. Vuonna 2020 suuri yleisö pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta edelleen EU:n huonoimpana (vain 24 % pitää sitä melko tai erittäin hyvänä), vaikka käsitys on parantunut vuodesta 2019. Samaan aikaan yritysten käsityksen mukaan oikeuslaitoksen riippumattomuus on huonontunut entisestään (oikeuslaitoksen riippumattomuutta melko tai erittäin hyvänä pitävien osuus laski 18 %:sta 16 %:iin), vaikka Kroatian sijoitus parani EU:n toiseksi huonoimmaksi. Yritysten keskuudessa tehty toinen tutkimus osoittaa, että riippumattomuuden katsotaan huonontuneen jatkuvasti vuosien 2014‑2015 jälkeen ja että käsitys on edelleen yksi jäsenvaltioiden huonoimpia. Vuoden 2020 Eurobarometri-tutkimuksen mukaan suuri yleisö mainitsi pitävänsä tärkeimpänä syynä käsitykseensä tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuuden puutteesta käsitystä häirinnästä tai paineesta hallituksen ja poliitikoiden taholta. Yritykset mainitsivat pitävänsä tärkeimpänä syynä käsitystä taloudellisiin tai muihin erityisiin etuihin kohdistuvasta häirinnästä tai paineesta ja lähes yhtä tärkeänä käsitystä häirinnästä tai paineesta hallituksen ja poliitikoiden taholta. Koska viimeisin kattava tutkimus tuomioistuinten käyttäjien tai oikeusalan ammattilaisten parissa tehtiin vuonna 2015, ei ole tuoreita tietoja, joiden perusteella olisi tarkasteltu yksityiskohtaisemmin eri sidosryhmien keskuudessa erityisiä syitä siihen, että käsitys Kroatian oikeuslaitoksen riippumattomuudesta pysyy huonona.

Valtion tuomarineuvostolla ja valtion syyttäjäneuvostolla on ratkottavanaan haasteita, jotka johtuvat muutoksista, joilla heikennettiin niiden roolia tuomarien ja valtion syyttäjien valinnassa. Lakia valtion tuomarineuvostosta ja lakia valtion syyttäjäneuvostosta muutettiin vuonna 2018. Nämä muutokset johtuivat vuonna 2018 annetusta tuomiosta, jossa perustuslakituomioistuin katsoi, että valtion tuomarineuvosto ei ollut perustellut riittävästi päätöstään nimittää tuomari toiseen tuomioistuimeen. Tuomarien ja syyttäjien virat täytetään ansioihin perustuvalla menettelyllä, joka perustuu puolestaan pisteytysjärjestelmään, jossa otetaan huomioon kaksi seikkaa. Ensimmäinen on joko ehdokkaiden lopullinen pistemäärä kansallisessa tuomari- tai syyttäjäkoulussa tai, jos kyseessä on nykyisen tuomarin nimittäminen toiseen tuomioistuimeen, arvio oikeudenkäytöstä. Toinen on haastattelu asianomaisessa neuvostossa. Kuten perustuslakituomioistuin on todennut, hakijat voitiin kuitenkin valita ilman asianmukaisia perusteluja, vaikka he olivat saaneet vähemmän pisteitä. Vuoden 2018 muutosten tavoitteena oli lisätä nimitysmenettelyn objektiivisuutta ja avoimuutta muun muassa pienentämällä pistemäärää, jonka kukin neuvosto voi antaa hakijoille haastattelun perusteella. Muutoksilla kuitenkin rajoitettiin neuvostojen mahdollisuutta tehdä ero hakijoiden välillä myöntämällä pisteitä haastattelun jälkeen. Niillä myös rajoitettiin hakijoiden joukkoa, josta neuvostot voivat valita hakijoita haastatteluun. Näiden muutosten yhteisvaikutuksen oli määrä heikentää neuvostojen roolia valittaessa ehdokkaita tuomarin tai syyttäjän virkaan. Näiden muutosten vaikutukset näkyivät joissakin nimitysmenettelyissä vuosina 2019 ja 2020, jolloin neuvostoilla oli vaikeuksia yrittäessään välttää nimittämismenettelyn kaventuminen mekaaniseen pisteiden laskentaan. Perustuslakituomioistuimen päätös on käynnistänyt valtion tuomarineuvostossa ja valtion syyttäjäneuvostossa pohdinnan siitä, miten ne voisivat parantaa päätöstensä ja lausuntojensa perustelemista, muun muassa määrittelemällä tarkemmin kriteerit, jotka on otettava huomioon annettaessa pisteitä haastatteluissa. Kummankin neuvoston työn laatua on mahdollista parantaa muun muassa noudattamalla parhaita käytäntöjä, joita neuvostot ovat kehittäneet tuomareiden nimittämistä varten, mutta se on työläämpää ja riippuu siksi riittävien taloudellisten resurssien ja henkilöresurssien saatavuudesta. Tältä osin on huomattava, että kummallakin neuvostolla on merkittäviä resurssihaasteita ja että niiden hallinnolliset valmiudet ovat hyvin heikot taloudellisten resurssien lisäämisestä huolimatta.

Tuomareiden ja valtion syyttäjien varallisuusilmoitusten tarkistaminen on edelleen haasteellista valtion tuomarineuvostolle ja valtion syyttäjäneuvostolle. Valtion tuomarineuvostosta vuonna 2018 annetun lain muutoksilla ja valtion syyttäjäneuvostosta vuonna 2018 annetulla uudella lailla säädettiin tuomioistuinten virkamiesten varallisuusilmoituksia koskevasta sähköisestä järjestelmästä. Verkkoalustalla pyritään lisäämään integriteettiä ja läpinäkyvyyttä, ehkäisemään eturistiriitoja ja vahvistamaan kansalaisten luottamusta oikeuslaitokseen. Tuomareiden ja valtion syyttäjien varallisuuden julkistaminen, joka on nyt odotettavissa vuoden 2020 aikana, viivästyi, koska tietosuojaviranomaisen esiin tuomiin tietosuojavaatimuksiin oli vastattava. Suunniteltu tietotekninen järjestelmä varallisuusilmoitusten automaattista tarkistamista varten ei kuitenkaan ole vielä toiminnassa. Varallisuusilmoitustietokantaa ei ole vielä liitetty veroviranomaisen tietokantaan eikä kiinteistörekisteriin. Näin ollen ilmoitettujen ja todellisten varojen välisiä eroja ei ole vielä mahdollista havaita automaattisesti. Sähköisiin välineisiin liittyvää tukea ja riittäviä henkilöresursseja tarvittaisiin sen varmistamiseksi, että valtion tuomarineuvosto ja valtion syyttäjäneuvosto voivat tarkistaa ilmoitukset tehokkaasti ja nopeasti, mahdollisuuksien mukaan jo ennen niiden julkaisemista verkossa. Vain tarkistettujen ja korjattujen tietojen julkistaminen on tärkeää, jotta voidaan saavuttaa uudistuksen ilmoitettu tavoite eli lisätä kansalaisten luottamusta oikeuslaitokseen.

Laatu

Jatkuvasta edistyksestä huolimatta sähköisten viestintäjärjestelmien ja sähköisten asianhallintajärjestelmien käyttö tuomioistuimissa on edelleen vähäistä. Asianhallintaan ja tuomioistuinten ja asianosaisten väliseen sähköiseen viestintään tarkoitetut tieto- ja viestintäteknologiat ovat EU:n vähiten kehittyneitä. Aina ei esimerkiksi ole mahdollista saattaa asiaa käsiteltäväksi sähköisesti tai saada haasteita sähköisesti. Viime vuosina on edistytty jatkuvasti asianhallintaan tarkoitetun tieto- ja viestintäteknisen järjestelmän osalta, mukaan lukien suunnitelmat yhtenäisen järjestelmän ulottamisesta koskemaan hallintotuomioistuimia, joissa käytetään nykyisin perinteistä tieto- ja viestintäjärjestelmää. Tuomioistuinten ja asianosaisten välisen sähköisen viestinnän osalta mahdollisuus esittää vaateita sähköisesti on tähän mennessä otettu käyttöön kaikissa kauppatuomioistuimissa, maakunnallisissa tuomioistuimissa ja kunnallisissa tuomioistuimissa. Parantamisen varaa on kuitenkin edelleen erityisesti maakunnallisissa ja kunnallisissa tuomioistuimissa, joissa välineiden käyttö yhteydenpidossa veroviranomaisten kanssa ja välineiden suosio oikeusalan ammattilaisten keskuudessa on edelleen vähäistä.