Tiivistelmä Saksan oikeuslaitoksen ominaispiirteitä ovat maan liittovaltiorakenne ja osavaltioiden tärkeä rooli oikeudenkäytössä. Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on hyvä. Viime aikoina on keskusteltu syyttäjien riippumattomuutta koskevista suojatoimista. Saksan oikeuslaitos toimii enimmäkseen tehokkaasti, vaikka joidenkin indikaattoreiden perusteella sen yleinen suorituskyky on heikentynyt. Erityisesti panostetaan oikeuslaitoksen digitalisoinnin jatkokehitystyöhön tehokkuuden ja laadun parantamiseksi. Liittovaltiotason ja osavaltioiden välillä vuonna 2019 tehdyn ns. oikeusvaltiosopimuksen nojalla lisätään oikeuslaitoksen rahoitusta ja perustetaan vuoden 2021 loppuun mennessä 2000 uutta tuomarin- ja syyttäjänvirkaa. Tällä on merkitystä myös siksi, että eläkkeelle jäävien tuomareiden ja syyttäjien määrä kasvaa lähivuosina. Korruptiontorjunnan oikeudellinen, lainsäädännöllinen ja institutionaalinen kehys on pitkälti olemassa. Korruptiontorjuntatoimenpiteiden toteuttaminen ja rikosten syytteeseenpano kuuluvat osavaltioiden toimivaltaan. Liittovaltion tasolla ja useimmissa osavaltioissa on nähtävissä ns. pyöröovi-ilmiö. Liittopäiväedustajien ja liittovaltion hallituksen jäsenten ei ole pakko rekisteröidä yhteydenpitoaan lobbaajiin. Tätä osa-aluetta koskevia uudistuksia kuitenkin harkitaan. Väärinkäytösten paljastajien suojelu perustuu Saksassa järjestelmään, joka on integroitu yrityksiin, eli ihmisillä on käytössään ilmoituskanava institutionaalisen kanavan lisäksi. Tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta koskeva sääntely on Saksassa pitkälle vakiintunutta, ja se kuuluu enimmäkseen osavaltioiden toimivaltaan. Tiedotusvälineitä sääntelevät 14 viranomaista ovat julkisia elimiä, joiden riippumattomuus poliittisesta ja taloudellisesta vaikuttamisesta on taattu lainsäädännössä. Tiedotusvälineiden omistus on hyvin läpinäkyvää, ja käytössä on suojatoimia, joilla estetään poliittinen vaikuttaminen tiedotusvälineisiin. Perustuslaissa ja johdetussa oikeudessa taataan nimenomaisesti toimittajien oikeus suojella tietolähteidensä luottamuksellisuutta ja säännellään tiedonsaantioikeutta. Viime vuosina on noussut esiin huoli toimittajiin kohdistuvien hyökkäysten lisääntymisestä. Keskinäinen valvontajärjestelmä on vakiintunut. Vaikutustenarviointikehys ja sidosryhmien osallistuminen parantavat osaltaan lainsäädäntöprosessin laatua. Perustuslain noudattamista valvotaan sekä liittovaltion että osavaltioiden tasolla. Käytössä on säännöstö kansalaisyhteiskunnan toiminnan edistämiseksi ja toimintatapa tiedon saattamiseksi kansalaisten saataville. Kansalaisyhteiskunnan järjestöt voivat toimia vapaasti Saksassa. Oikeusvaltioasioista käytäviä säännöllisiä keskusteluja – sekä kotimaisesta että eurooppalaisesta näkökulmasta – edistetään, muun muassa osana oikeusvaltiosopimusta vuonna 2019 toteutetulla valtakunnallisella tiedotus- ja julkisuuskampanjalla, jossa kerrottiin oikeusvaltioperiaatteen merkityksestä ja suojasta, jonka se antaa yksittäisille kansalaisille ja demokraattiselle yhteiskunnalle.

I.Oikeuslaitos

Saksan tuomioistuinjärjestelmä rakentuu liittovaltioperiaatteelle. Tuomiovaltaa käyttävät liittovaltion tuomioistuimet ja 16 osavaltion tuomioistuimet. Suurin osa oikeudenhoitoon liittyvästä toimivallasta ja työtaakasta kuuluu osavaltioille. Tuomioistuinjärjestelmä muodostuu yleisistä tuomioistuimista ja erityistuomioistuimista. Yleiset tuomioistuimet jakautuvat siviili- ja rikostuomioistuimiin. Erityistuomioistuimia ovat hallintotuomioistuimet, verotuomioistuimet, työtuomioistuimet ja sosiaalituomioistuimet. Osavaltioiden tuomioistuimista vastaavat niiden oikeusministeriöt. Tuomareiden ja syyttäjien nimittäminen – liittovaltion tuomioistuimia lukuun ottamatta – kuuluu osavaltioiden toimivaltaan. Vaikka nimitysmenettelyjen yksityiskohdat ovat eri osavaltioissa erilaisia, niillä kaikilla on yhteisiä peruselementtejä, erityisesti ansioituneisuusperiaate (Leistungsprinzip) sekä nimittämisprosessin ja -päätöksen laillisuusvalvonta. Liittovaltion tuomioistuinten tuomarit valitsee valintalautakunta (Richterwahlausschuss) ja nimittää toimeenpanovalta. Tässä prosessissa on kuultava kyseisten tuomioistuinten tuomarineuvostoja (Präsidialräte). Yleisiin tuomioistuimiin kuuluu tällä hetkellä 638 paikallista alioikeutta (Amtsgericht), 115 alueellista alioikeutta (Landgericht) ja 24 osavaltion ylioikeutta (Oberlandesgericht). Lisäksi 16 osavaltiossa on 51 hallintotuomioistuinta, 15 ylempää hallintotuomioistuinta, 18 verotuomioistuinta, 108 työtuomioistuinta, 18 ylempää työtuomioistuinta, 68 sosiaalituomioistuinta ja 14 ylempää sosiaalituomioistuinta. Liittovaltion tasolla liittovaltion oikeusministeri vastaa liittovaltion ylimmästä yleisestä tuomioistuimesta, liittovaltion hallintotuomioistuimesta ja liittovaltion verotuomioistuimesta. Liittovaltion työ- ja sosiaaliministeri vastaa liittovaltion työtuomioistuimesta ja liittovaltion sosiaalituomioistuimesta. Perustuslain noudattamisen valvonnasta vastaavat liittovaltion perustuslakituomioistuin ja osavaltioiden perustuslakituomioistuimet. Saksan syyttäjälaitos on osa toimeenpanovaltaa. Liittovaltion tasolla toimii valtakunnansyyttäjä liittovaltion ylimmässä yleisessä tuomioistuimessa. Kullakin osavaltiolla on oma syyttäjälaitoksensa. Saksassa on 27 alueellista asianajajakamaria . Kaikkien 28 asianajajakamarin kattojärjestö on Saksan liittovaltion asianajajakamari Berliinissä.

Riippumattomuus

Suuren yleisön ja yritysten käsitys tuomioistuimien ja tuomareiden riippumattomuudesta on edelleen hyvä. Kaiken kaikkiaan 76 prosenttia väestöstä ja 73 prosenttia yrityksistä pitää tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuutta ’melko hyvänä tai erittäin hyvänä’ . Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on pysynyt viime vuodet hyvänä. Tämän ovat vahvistaneet myös sidosryhmät, kuten Saksan tuomari- ja syyttäjäyhdistys, Saksan asianajajakamari ja Saksan liittovaltion asianajajakamari. Saksan oikeuslaitosten riippumattomuus varmistetaan monin eri suojatoimin, joihin kuuluu erityisesti tuomioistuimiin liittyvien päätösten, kuten nimitysten, ammatillisten arviointien, ylennysten, kurinpitoseuraamusten ja irtisanomisten, laillisuusvalvonta. Lisäksi Saksan oikeuslaitokseen kuuluu joitakin oikeuslaitoksen itsehallintoelementtejä.

Oikeusministereiden oikeudesta antaa syyttäjille ohjeita yksittäisissä tapauksissa käydään parhaillaan keskustelua. Tämän oikeuden poistamista ehdotettiin sen jälkeen, kun Euroopan unionin tuomioistuin oli eurooppalaisen pidätysmääräyksen soveltamista koskevassa tuomiossaan todennut, että Saksan syyttäjänvirastot eivät tarjoa eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamisen kannalta riittäviä takeita riippumattomuudestaan suhteessa toimeenpanovaltaan. Liittopäivät hylkäsivät muutoksen 28. toukokuuta 2020. Syyttäjälaitos on rakenteellisesti osa toimeenpanovaltaa. Kuten oikeuslaitosta koskevan lain asiaa koskevissa säännöksissä säädetään, osavaltioiden oikeusministereillä ja liittovaltion oikeusministerillä on näin ollen mahdollisuus antaa yksittäisissä tapauksissa ohjeita syyttäjille. Näihin valtuuksiin sovelletaan oikeudellisia suojatoimia. Syyttäjäviranomaisten toimintaa rajoittavan laillisuusperiaatteen ja perustuslakiin sisältyvän oikeusvaltioperiaatteen lisäksi liittovaltion ja osavaltioiden tasolla on vielä muitakin suojatoimia. Tarkoituksena on varmistaa, että yksittäisessä tapauksessa annetut ohjeet eivät missään tapauksessa ylitä laissa asetettuja rajoja. Lisäksi sekä viranomaiset että sidosryhmät ovat kertoneet, että itse asiassa tätä ohjeistusoikeutta käytetään vain hyvin harvoissa tapauksissa. Tämä käytäntö ja käytössä olevat oikeudelliset suojakeinot näyttävät lieventävän ohjeistusoikeuden väärinkäytön riskiä.

Laatu

Tuomioistuinlaitoksen digitalisointi edistyy, mutta se on edelleen pidemmän aikavälin haaste. Laki sähköisten tiedostojen käyttöönotosta oikeuslaitoksessa ja sähköisen oikeudellisen viestinnän kehittämisestä tuli voimaan 1. tammikuuta 2018. Kyseisen lain mukaan tuomioistuimilla ja syyttäjillä on velvollisuus säilyttää tuomioistuin- ja oikeudenkäyntiasiakirjat yksinomaan sähköisessä muodossa viimeistään 1. tammikuuta 2026 alkaen. Sidosryhmien mukaan tietoteknisten välineiden käyttö voi tällä hetkellä vaihdella tuomioistuimesta toiseen liittovaltiosta riippumatta. Osavaltiot ovat perustaneet kolme suurta verkkoa toteuttaakseen tuomioistuinasiakirjojen digitalisoinnin (elektronische Akte) . Liittovaltiotaso on mukana joissakin näistä verkoista riippuen siitä, mikä liittovaltion tuomioistuin on kyseessä. Digitalisoinnin jatkaminen vahvistaa pyrkimyksiä parantaa oikeuslaitoksen laatua. Saksassa on säädetty muun muassa järjestelyistä, jotka koskevat koneellisesti luettavien oikeuden päätösten laatimista, vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien käytön edistämistä, oikeuslaitoksen lapsiystävällisyyden lisäämistä, tuomareiden koulutusta sekä asiakaskyselyjen hyödyntämistä tuomioistuimissa ja jatkotoimien toteuttamista niiden perusteella. Näyttää kuitenkin siltä, että oikeudenkäyntimaksut ovat Saksassa suhteellisen suuret tietyissä asiaryhmissä, kuten vähäarvoisissa kuluttajavaateissa tai tietyissä kauppaoikeudellisissa asioissa, joihin liittyy rajat ylittävä ulottuvuus.

Suuri määrä tuomareita ja syyttäjiä saavuttaa lähivuosina eläkeiän. Sekä viranomaiset että sidosryhmät totesivat, että monissa osavaltioissa, erityisesti maan itäosissa, eläkkeelle siirtymiset lisääntyvät merkittävästi tulevina vuosina. Tämä edellyttää sekä oikeusministeriöltä että valtiovarainministeriöltä sen varmistamista, että palvelukseen otetaan riittävä määrä uusia tuomareita ja syyttäjiä. Sidosryhmät ovat ilmaisseet huolensa siitä, että uusien tuomareiden ja syyttäjien aloituspalkat eivät ole kilpailukykyisiä, varsinkaan yksityiseen ammatinharjoittamiseen verrattuna, minkä vuoksi tuomioistuimiin ja syyttäjänvirastoihin on vaikeaa houkutella riittävä määrä päteviä tutkinnon suorittaneita henkilöistä. Haaste lienee joissakin osissa maata vakavampi, kun otetaan huomioon, että palkkataso voi vaihdella osavaltioittain jopa 17 prosenttia.

Vahvistaakseen oikeuslaitosta ja oikeusvaltiota Saksa panee täytäntöön oikeusvaltiosopimuksen , johon sisältyy lisäresursseja sekä liittovaltion että osavaltioiden tasolla. Liittovaltiotaso ja osavaltiot sopivat oikeusvaltiosopimuksesta 31. tammikuuta 2019. Sopimuksen mukaan liittovaltiotasolta siirretään osavaltioille 220 miljoonan euron lisärahoitus, jotta 31. joulukuuta 2021 mennessä voidaan luoda tuomareille ja syyttäjille 2000 uutta virkaa, tarvittava hallintohenkilöstö mukaan lukien. Lisäksi liittovaltio perustaa oikeuslaitosta vahvistaakseen toimivaltansa puitteissa 24 uutta virkaa liittovaltion ylimpään yleiseen tuomioistuimeen ja 71 virkaa liittovaltion ylimmän yleisen tuomioistuimen valtakunnansyyttäjänvirastoon. Sidosryhmät, erityisesti Saksan tuomari- ja syyttäjäyhdistys, pitävät oikeusvaltiosopimusta erittäin myönteisenä, koska sillä vastataan jo pitkään esitettyihin vaatimuksiin vahvistaa oikeuslaitoksen resursseja , mikä on tärkeää myös, kun otetaan huomioon odotettavissa olevat lisähaasteet, jotka liittyvät lähestyvään eläköitymisaaltoon.

Tehokkuus

Saksan oikeuslaitos toimii enimmäkseen tehokkaasti, vaikka joidenkin indikaattoreiden perusteella sen yleinen suorituskyky on heikentynyt. Siviili- ja kauppaoikeudellisissa riita-asioita käsittelevät ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimet suoriutuvat pitkälti työtaakastaan, kuten lähes 100 prosentin selvitysaste osoittaa. Vuonna 2018 selvitysaste kuitenkin aleni 97,2 prosenttiin. Siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa oikeudenkäyntien kesto ensimmäisessä oikeusasteessa on pidentynyt tasaisesti vuodesta 2012. Myös sidosryhmät ovat todenneet tämän. Hallintotuomioistuimet toimivat pääasiassa tehokkaasti, erityisesti kolmannessa oikeusasteessa, jossa asioiden ratkaisemiseen tarvittava aika on huomattavasti lyhyempi kuin ensimmäisen ja toisen oikeusasteen hallintotuomioistuimissa. Hallintotuomioistuinten käsiteltäväksi on kuitenkin tullut suhteellisen paljon asioita , mikä näkyy myös vireillä olevien asioiden suhteellisen suuressa määrässä .

II.Korruptiontorjunnan kehys

Saksassa on useita korruption ehkäisemisestä ja syytteeseenpanosta vastaavia viranomaisia. Näitä ovat liittovaltion sisä-, rakennus- ja yhteisöministeriö, liittovaltion oikeus- ja kuluttajansuojaministeriö, valtiontalouden tarkastusvirasto, rahanpesun selvittelykeskus, liittovaltion oikeusvirasto, keskusrikospoliisi sekä osavaltioiden toimivaltaiset viranomaiset (syyttäjänvirastot ja tuomioistuimet). Joissakin osavaltioissa on korruptiorikoksiin erikoistuneita syyttäjänvirastoja, toisissa taas korruptioon liittyvä asiantuntemus on jaettu kaikkiin syyttäjänvirastoihin. Säädös korruption ehkäisemisestä liittovaltion hallinnossa muodostaa torjuntatoimien oikeudellisen kehyksen. Sitä täydennetään yksityiskohtaisilla ohjeilla ja kattavilla käytännesäännöillä, joilla pyritään ehkäisemään korruptiota liittovaltion tasolla.