Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle - Kohti torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaista strategiaa"

(KOM(2002) 349 lopullinen)

(2003/C 85/24)

Komissio päätti 1. heinäkuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. tammikuuta 2003. Esittelijä oli Staffan Nilsson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 22. ja 23. tammikuuta 2003 pitämässään 396. täysistunnossa (tammikuun 23. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 74 ääntä puolesta, 2 vastaan 11:n pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä

1.1. ETSK kannattaa komission pyrkimystä kehittää torjunta-aineiden käyttöä koskeva strategia tiedonannossa hahmoteltujen periaatteiden mukaisesti. Strategiaan tulee sisällyttää voimassa olevaan direktiiviin jo sisältyvien toimenpiteiden lisäksi kiinteällä ja yhdenmukaisella tavalla myös täydentäviä toimia, jotta voitaisiin välttää päällekkäisyydet, jotka saattavat johtaa tehtävien sekaantumiseen tai talouden toimijoille aiheutuviin liiallisiin kustannuksiin. Komitea katsoo edelleen, että on syytä kiinnittää huomiota viljelmien suojelemiseen muun muassa käyttämällä torjunta-aineita, joiden vaarat ja hyödyt tulee arvioida vankoin tieteellisin perustein.

1.2. Tulevan strategian sisältämistä uusista toimista tulee päättää siten, että toteutettavia toimenpiteitä koskevista yhteisistä kriteereistä, suuntaviivoista ja muista parametreista päätetään yhteisön tasolla, kun taas jäsenvaltiot vastaavat toimintaohjelmien laatimisesta. ETSK pitää tällaista jakoa asianmukaisena, sillä sen yhteydessä on mahdollista soveltaa yleisiä kriteerejä paikallisen tilanteen ja ratkaistavina olevien ongelmien luonteen mukaisesti.

1.3. Tärkeitä toimenpiteitä, joilla voidaan pienentää torjunta-aineiden käytöstä aiheutuvia ympäristö- ja terveysriskejä, ovat maanviljelijöiden, maataloustyöntekijöiden, kausityöntekijöiden ja muiden käyttäjien koulutus ja neuvonta. ETSK katsoo, että komission tulee harkita mahdollisuutta rahoittaa osa kyseisistä toimista torjunta-aineista tähän tarkoitukseen perittävän kohtuullisen maksun avulla. Kilpailun vääristymisen välttämiseksi komission tulisi pyrkiä siihen, että vastaavia maksuja otetaan käyttöön myös unionin ulkopuolisissa maissa.

1.4. On oikein kiinnittää huomiota ennen kaikkea torjunta-aineiden käytöstä aiheutuvien riskien vähentämiseen. Tässä yhteydessä voidaan myös vähentää käytettävien kemikaalien määrää erityisesti siten, että otetaan huomioon maakohtaiset, alueelliset ja paikalliset vaatimukset.

1.5. Komitea kannattaa direktiivin 91/414/ETY tarkistamista ja pitää mm. korvaamisperiaatetta ja alueellista testausta koskevia ehdotuksia myönteisinä.

2. Johdanto

Torjunta-aineiden käyttö maataloustuotannossa on usein välttämätöntä viljelykasvien suojelemiseksi tuhohyönteisiltä, sieniltä ja kasvitaudeilta, jotka muutoin tuhoaisivat sadon tai vahingoittaisivat sitä. Useat kuluttajat asettavat kuitenkin kemiallisten torjunta-aineiden käytön maataloustuotannossa kyseenalaiseksi. Ympäristöjärjestöissä vastustetaan jyrkästi torjunta-aineiden käyttöä ja toivotaan, että sitä voidaan vähentää nopeasti ja merkittävästi. Samaan aikaan teollisuus tekee tärkeää työtä jatkaessaan nykyistä parempien ja turvallisempien torjunta-aineiden - sekä kemiallisten että biologisten - kehittämistä. Siksi komission ja jäsenvaltioiden aktiivinen toiminta asiassa on erittäin tärkeää.

3. Komission tiedonannon pääsisältö

3.1. Kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa esitetään, että on kehitettävä torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskeva teemakohtainen strategia. Komission nyt antama tiedonanto on tärkeä osa strategian valmistelua. Tämän lisäksi sidosryhmät oli kutsuttu 4. marraskuuta 2002 pidettyyn konferenssiin, jossa strategiasta keskusteltiin. Kaikki asiaan liittyvä materiaali sekä aiheesta pidetyt puheenvuorot ovat lisäksi saatavilla komission Internet-sivuilla, jonne myös yleisö voi lähettää omia näkemyksiään.

3.2. Strategian tavoitteena on vähentää torjunta-aineiden ympäristö- ja terveysvaikutuksia samalla kun viljelykasveja suojellaan riittävästi. Strategian tavoitteet ovat seuraavat:

- Vähennetään mahdollisimman paljon torjunta-aineiden käytöstä terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia vaaroja ja riskejä.

- Parannetaan torjunta-aineiden käytön ja jakelun valvontaa.

- Pienennetään haitallisten tehoainejäämien tasoa erityisesti korvaamalla haitallisimmat aineet turvallisemmilla vaihtoehdoilla, myös muilla kuin kemikaaleilla.

- Edistetään vähän torjunta-aineita käyttävää tai torjunta-aineetonta viljelyä.

- Perustetaan avoin järjestelmä strategian edistymisen raportointia ja seurantaa varten sekä kehitetään sopivia indikaattoreita.

3.3. Komissio ilmoittaa keskittyvänsä tiedonannossa kasvinsuojeluaineiden käyttöön etenkin maataloudessa. Vaikka ympäristötoimintaohjelmassa käytetään termiä "torjunta-aine", kyseessä ovat selvästikin ennen kaikkea kasvinsuojeluaineet. Termi "torjunta-aine" on yleisnimitys, joka kattaa kaikki maataloudessa käytettävät tuotteet sekä myös osan maatalouden ulkopuolella (ratapenkereiden ja puistojen hoidossa sekä kulutustavaroina) käytettävistä tuotteista. Suurin osa torjunta-aineista koostuu kemiallisista yhdisteistä, mutta ne voivat sisältää myös kemiallisia ja biologisia valmisteita.

3.4. Tiedonannossa tarkastellaan Euroopan unionissa jo voimassa olevia säännöksiä. Siinä korostetaan yhteyksiä muihin EU:n politiikkoihin ja aloitteisiin sekä otetaan huomioon unionin laajentuminen ja yhteisön kansainväliset velvollisuudet. Tiedonannossa annetaan myös esimerkkejä joissain jäsenvaltioissa jo toteutetuista tehokkaista toimenpiteistä ja tehdään teemakohtaiseen strategiaan mahdollisesti sisällytettäviä toimia koskevia ehdotuksia.

3.5. Laajan konsultaation päätyttyä komissio laatii vuoden 2003 kuluessa teemakohtaisen strategian, jossa täsmennetään ehdotetut toimenpiteet. Komissio esittää strategian neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuoden 2004 alussa.

4. Yleistä

4.1. ETSK kannattaa komission aloitetta, jonka tavoitteena on torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan strategian kehittäminen. Koska käytettävät kemialliset valmisteet ovat ympäristölle vieraita ja mahdollisesti haitallisia, on riskien pienentämiseen keskittyvä lähestymistapa sopiva. Pitkän aikavälin yleisenä tavoitteena tulee olla maanviljelyn riippuvuuden vähentäminen kemiallisten torjunta-aineiden käytöstä. Huomio tulisi suunnata erilaisten biologisten vaihtoehtojen, kasvien oman vastustuskyvyn sekä sellaisten viljelymenetelmien kehittämiseen, jotka mahdollistavat torjunta-aineiden käytön vähentämisen. Maataloudessa on kuitenkin samaan aikaan edelleen tarve käyttää torjunta-aineita erilaisten tuholaisten torjuntaan. Siksi komission tiedonanto on tärkeä askel kohti torjunta-aineiden kestävää käyttöä.

4.2. Torjunta-aineiden käytön lisäksi myös useilla muilla toimenpiteillä ja käytettävillä aineilla on luonnollisesti ympäristö- ja terveysvaikutuksia. Tämän takia torjunta-aineiden käyttöön liittyvät riskit tulee strategiassa suhteuttaa myös yhteiskunnan muista toiminnoista riippuviin riskeihin.

4.3. Komitea katsoo, että komission tulee jatkaa työskentelyään samoja periaatteita noudattaen, jotta se voi esittää teemakohtaisen strategian vuonna 2004. Komitea toivoo, että torjunta-aineiden käyttöön liittyviä hyötyjä ja haittoja esiteltäisiin yksityiskohtaisemmin ja selkeämmin. ETSK katsoo, että komission ehdotukset perustuvat oikeutetusti haluun suojella ympäristöä ja terveyttä ja että ne on realistisesti mahdollista toteuttaa myöhemmin määriteltävissä määräajoissa.

4.4. ETSK:n mielestä kyseisen strategian ei tule täydentäävoimassa olevaa lainsäädäntöä, kuten direktiiviä 91/414/ETY, vaan strategian tulee toimia yleiskehyksenä, joka kattaavoimassa olevan lainsäädännön ja jonka puitteissa voidaan kaiken järjen mukaan tehdä myös uusia säädösehdotuksia. On tärkeää, että komissio selventää tulevan strategian roolia ja pitää huolen siitä, että soveltamisvaiheessa vältetään yhteisön ja paikallistason sääntöjen päällekkäisyyttä, joka saattaa johtaa sekaannuksiin ja lisäkustannuksiin.

4.5. Vaikka tiedonannon yhdessä kohdassa puhutaankin torjunta-aineiden käytön eduista, komissio ei ota esiin viljelykasvien tuholaisten torjunnasta suoraan seuraavia myönteisiä vaikutuksia. Myönteisiin vaikutuksiin kuuluu se, että elintarviketuotanto on mahdollista säilyttää määrältään, laadultaan ja viljelykasvien valikoiman suhteen elintarvikehuollon turvaamisen edellyttämällä tasolla. Tulevan strategian yhteydessä tulee myös selvittää, minkälainen vaikutus kemiallisen torjunnan käytöllä on elintarvikkeiden hintoihin. Ellei edellä mainittuja syitä olisi ollut, torjunta-aineiden käytöstä olisi voitu luopua lyhyessä ajassa.

4.6. ETSK katsoo, että mahdolliset uhat tulisi esittää perusteellisemmin kuin komissio tekee, eli tulisi puhua torjunta-aineiden käytön todellisista syistä. Torjunta-aineiden käytön syiden ymmärtäminen edellyttää hyviä tietoja rikkaruohojen, sienten ja hyönteisten maataloudelle aiheuttamista ongelmista. ETSK toivoo, että tulevassa strategiassa otetaan esiin mahdolliset uhat: Kuinka suuria sadonmenetyksiä rikkaruohot, sienet ja hyönteiset nykyään aiheuttavat? Miten suuria vahingot olisivat, jos käytettäisiin nykyisin tunnettuja vaihtoehtoisia menetelmiä? Miten torjunta-aineista luopuminen vaikuttaisi elintarvikehuoltoon ja elintarvikkeiden hintaan Euroopassa?

4.7. Kun torjunta-aineiden käytöstä aiheutuvia riskejä pyritään pienentämään, erilaisten ympäristötoimenpiteiden tavoitteet menevät ristiin. Esimerkiksi mekaanisen maanmuokkauksen ilmastovaikutuksia täytyy verrata torjunta-aineiden käytön aiheuttamiin riskeihin. Torjunta-ainestrategiassa tulee ottaa kantaa tällaisiin ristiriitoihin.

4.8. Vaikka tiedonannossa keskitytäänkin torjunta-aineiden käytöstä aiheutuvien riskien pienentämiseen, on tärkeää, että strategian tavoitteeksi asetetaan myös aineiden käytön vähentäminen. Maatalouden näkökulmasta torjunta-aineet ovat tuotantopanos. Aineiden käyttöä voidaan vähentää käyttämällä niitä nykyistä tehokkaammin, sovittamalla käyttö tarpeen mukaan sekä tehostamalla käyttötekniikoita ja muita aineiden käyttöön liittyviä toimenpiteitä. Komission tulee lisäksi laatia strategia, jolla pyritään vähentämään torjunta-aineiden käyttöä maatalouden ulkopuolella (mm. yksityiset ja julkisyhteisöt). Käytön vähentäminen saattaa pienentää riskejä.

4.9. Kauppa ja elintarviketeollisuus ovat laatineet omia aloitteitaan ja sääntöjään, jotka sisältävät torjunta-aineiden käyttöä maataloudessa koskevia vaatimuksia. Vahvistaakseen tuotemerkkiensä asemaa tietyt kauppaketjut, elintarvikealan yritykset sekä maatalouden osuustoimintajärjestöt ovat asettaneet viljelijöille toimitusehtoja, millä voi olla vaikutusta torjunta-aineiden käyttöön. Kuluttajien valinnat sekä niistä johtuvat kaupan ja elintarviketeollisuuden asettamat yksityiskohtaiset vaatimukset vaikuttavat ratkaisevasti siihen, miten maataloustuotantoa harjoitetaan. Lisäksi kuluttajat suosivat usein ulkonäöltään moitteettomia elintarvikkeita, mikä puolestaan lisää haluja pitää tuholaiset pois viljelmiltä. Markkinalähtöinen kehitys voi kuitenkin johtaa siihen, että torjunta-aineita käytetään vähemmän ja kestävämmin kuin mihin pelkästään lainsäädäntöä kehittämällä päästäisiin. Tässä yhteydessä esimerkiksi tuotteiden merkitsemisen lisääminen voi tarjota uusia mahdollisuuksia.

5. Erityistä

5.1. Luvussa 6 esitellään keskeiset elementit, joista komission tuleva teemakohtainen torjunta-ainestrategia voisi koostua. Seuraavat yksityiskohtaiset kommentit koskevat tiedonantoon sisältyviä eri ehdotuksia. Suluissa olevat numerot viittaavat komission tiedonannon vastaaviin kohtiin.

5.2. (1 a) ETSK kannattaa kansallisten suunnitelmien laatimista ja tahtoo erityisesti korostaa maanviljelijöiden ja maatalousjärjestöjen, maataloustyöntekijöiden sekä kemianteollisuuden osallistumisen merkitystä. On kuitenkin tärkeää, että suunnitelmat perustuvat yhteisön tasolla päätettäviin, toteutettavia toimenpiteitä koskeviin yhteisiin kriteereihin, suuntaviivoihin ja muihin parametreihin, jottei sisämarkkinoille synny häiritsevää kilpailua. Useat muut komission strategian yhteydessä ehdottamista toimenpiteistä tulee sisällyttää kansallisiin ohjelmiin. Kansallisten ohjelmien tuloksia tulee arvioida säännöllisin väliajoin.

5.3. (1 b) Kun ryhdytään erityisiin turvatoimenpiteisiin poikkeuksellisen pilaantumisherkillä alueilla, kuten vesistönsuojelualueilla tai Natura 2000 -verkostoon kuuluvilla alueilla, on tärkeää, että paikalliset olosuhteet otetaan huomioon. ETSK katsoo, että yhteisistä säännöistä ja minimitasoista sopiminen saattaa olla myönteinen asia. Tarvittavan suojelun tason saavuttamiseen tähtäävistä yksityiskohtaisista toimista tulee kuitenkin päättä paikallisten olosuhteiden perusteella. Yksilön oikeuksien kannalta on kohtuullista ja ratkaisevan tärkeää, että maan tai tuotannon arvon aleneminen oikeuttaa korvauksiin silloin, kun toimenpiteet vaikuttavat aktiiviseen maankäyttöön. Sen, missä määrin tällaiset alueet tarvitsevat ylimääräistä suojelua, tulee käydä ilmi luontotyyppien suojelua koskevasta direktiivistä 92/43/ETY, vesipolitiikan puitedirektiivistä 2000/60/EY tai jostakin niiden johdannaisdirektiiveistä, joissa uhkia käsitellään kattavasti.

5.4. (1 c,d) ETSK katsoo, että on yhteiskunnallisesti tärkeää saada jatkuvasti lisätietoja torjunta-aineiden käyttöön liittyvistä riskeistä sekä siitä, miten riskejä voidaan pienentää. Yksi asia, jota komissio ei käsittele tiedonannossaan on se, miten torjunta-ainejäämien sekä torjunta-aineiden hajoamistuotteiden pitoisuudet vesistöissä onnistutaan mittaamaan. Tulevassa teemakohtaisessa strategiassa voidaan hahmotella, millä tavalla nykyisiä toimintatapoja tulee muuttaa tai täydentää. Myös komission pyrkimys kehittää sopivia indikaattoreita voi auttaa ratkaisemaan ongelman.

5.5. (2 a,b,c) On tärkeää, ettei kallista raportointi- ja hallinnointijärjestelmää perusteta, ellei siitä ole selvää hyötyä. Käyttäjien toimittamien tietojen tulee olla sellaisia, että käyttäjät voivat pitää tietojen keräämistä tuotantoteknisesti perusteltuna.

5.6. (2 d) Torjunta-ainejäämiä sisältävien pakkausten keräystä koskevat säännökset on tärkeää laatia siten, että keräys voidaan järjestää yhdessä muiden vaarallisten jätteiden, kuten paristojen, jäteöljyn ja loisteputkien, keräämisen kanssa. On useita hyviä esimerkkejä eri jäsenmaissa (mm. Saksassa ja Belgiassa) järjestetyistä vanhentuneiden torjunta-aineiden ja niiden pakkausten keräyskampanjoista. On tärkeää kiinnittää nykyistä enemmän huomiota laitteiden täyttöön ja puhdistamiseen sekä pakkausten käsittelyyn liittyvään saastumiseen.

5.7. (2 e,f) ETSK kannattaa levityskaluston teknisten tarkastusten käyttöönottoa sekä koulutusta ja pätevöitymistä koskevien vaatimusten ulottamista koskemaan kaikkia torjunta-aineiden käyttäjiä (maanviljelijöitä, maataloustyöntekijöitä, kausityöntekijöitä jne.). Eri jäsenvaltioissa tehdyt lukuisat tutkimukset osoittavat, että käyttäjien koulutuksella ja neuvonnalla riskejä voidaan pienentää merkittävästi. Lisäksi voimassa olevan lainsäädännön tuntemusta on pyrittävä parantamaan koulutusta järjestämällä. Koulutus, pätevöityminen ja tekniset tarkastukset tulee tehdä pakollisiksi.

5.7.1. (2) Komissio aikoo ehdottaa kohtia 2a-f varten asianmukaisia pakollisia vaatimuksia kahden vuoden kuluessa teemakohtaisen strategian vahvistamisesta. Lisäksi komissio ehdottaa, että kyseisten vaatimusten noudattaminen voidaan kytkeä yhteiseen maatalouspolitiikkaan niin kutsutun cross-complience -periaatteen kautta. Tämä tarkoittaa sitä, että tuki voidaan jättää maksamatta, jos tuen saajat eivät noudata tiettyjä säännöksiä, tässä tapauksessa torjunta-aineiden käyttöä koskevia sääntöjä. YMP:n väliarviointia koskevassa lausunnossaan ETSK katsoi, että on ensin nähtävä, minkälaisen muodon säännökset saavat, ennen kuin niin kutsuttuja cross-compliance -säännöksiä voidaan arvioida. Ei voida myöskään pitää järkevänä, että yhdestä ja samasta syystä voisi saada sekä rangaistuksen että menettää korvauksia.

5.8. (3) Jatkossa tulee kiinnittää erityistä huomiota tehoaineiden arviointiin, jotta ne voidaan sisällyttää direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, eikä uusia viivästyksiä asiassa tule hyväksyä. Komissio ehdottaa, että kyseistä direktiiviä täydennetään ottamalla käyttöön korvaamisperiaate. Ehdotus on järkevä, sillä siten voidaan jatkuvasti pienentää torjunta-aineiden käyttöön liittyviä ympäristö- ja terveysriskejä. ETSK edellyttää, että komissio asettaa ehdotuksessaan kohtuulliset aikarajat, joiden kuluessa haitallisten aineiden käytöstä tulee luopua korvaamisperiaatteen mukaisesti, jotta valmistajat tuntisivat asemansa turvatuksi ja olisivat valmiit kehittämään uusia, vähemmän haitallisia valmisteita.

5.8.1. Direktiivin 91/414/ETY tarkistuksen yhteydessä on myös tärkeää arvioida, kuinka eri valmisteiden testaus voidaan suorittaa nykyistä tehokkaammin. Testaus voitaisiin toteuttaa esimerkiksi alueellisesti, jolloin yksittäisten jäsenvaltioiden päätäntävaltaa ei tarvitsisi tästä syystä kaventaa. Alueellinen testaus johtaisi siihen, että tietyt tuotteet, joiden käyttökohteet ovat rajalliset ja jotka saatetaan nykyään vetää markkinoilta taloudellisista syistä, voisivat tulevaisuudessa säilyä markkinoilla. ETSK katsoo, että niiden aineiden, jotka aiheuttavat suurimmat ympäristö- ja terveysriskit, tulee poistua markkinoilta eikä välttämättä niiden, joita käytetään vähiten.

5.9. (4 a) Torjunta-aineriippuvuutta vähentävien maatalouskäytäntöjen tukeminen eri tavoin on myönteinen ja erittäin tärkeä asia. Lisäksi on tärkeää säilyttää mahdollisuus tukea vapaasti eri menetelmiä, jotka vähentävät tavalla tai toisella torjunta-aineiden käyttöä ja siihen liittyviä riskejä. YMP:n tulevaisuudesta antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa(1) ETSK tarkasteli eri tapoja ottaa ympäristökysymykset nykyistä paremmin huomioon maatalouspolitiikassa. Maatalouspolitiikan niin kutsuttu toinen pilari tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea viljelijöitä, jotka onnistuvat pienentämään kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyviä riskejä. Tällaisia toimenpiteitä voidaan rahoittaa myös Euroopan sosiaalirahastosta tai perimällä torjunta-aineista yhdenmukainen maksu.

5.10. (4 b) Kun kehitetään hyviä maatalouskäytäntöjä, on tärkeää ottaa huomioon torjunta-aineiden käsittelyä koskevat voimassa olevat säännöt. Jos luodaan sääntelyjärjestelmä, jota käyttäjien on teknisistä syistä tai puutteellisten tietojen takia vaikea noudattaa, syyllistetään käyttäjät. Tämä ei edistä pyrkimystä jatkaa torjunta-aineiden käyttöön liittyvien riskien pienentämistä vastaisuudessakin, sillä käyttäjien sitoutuminen on oleellisen tärkeää tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta.

5.11. (4 c) Maksun periminen torjunta-aineista on perusteltua yhtäältä siksi, että siten torjunta-aineiden käyttöä voidaan vähentää, ja toisaalta siksi, että sillä tavalla tietyt toimenpiteet voidaan rahoittaa kollektiivisesti. Koska useiden komission ehdottamien toimenpiteiden toteuttaminen vaatii resursseja, on kohtuullista, että torjunta-aineiden käyttäjät vastaavat osasta kustannuksia. Siksi voisi ajatella, että jokaisesta käytetystä kilosta aktiivista ainetta perittäisiin pieni maksu, jolla voitaisiin rahoittaa osa komission ehdottamista toimenpiteistä, kuten tiedotus- ja koulutustoimet. Keräämällä pienikin yhdenmukainen maksu saataisiin huomattavasti varoja jäsenvaltioiden laatimien, riskien pienentämiseen tähtäävien suunnitelmien käyttöön. Pienikin maksu kallistaisi kuitenkin entisestään tuotantoa EU:ssa. Jotta kilpailu ei vääristyisi, tulisi komission pyrkiä saamaan vastaava maksu käyttöön myös unionin ulkopuolisissa maissa. Komitea pitää tärkeänä, että luodessaan ympäristön tilan parantamiseen tähtääviä säännöksiä EU ottaa huomioon globaalin näkökulman. Kun vastaavat toimenpiteet toteutetaan myös EU:n ulkopuolisissa maissa, voidaan ympäristön tilan parantamiseen tähtäävät toimet toteuttaa vaarantamatta unionin maatalouden kilpailukykyä.

5.12. (4 d) Komission mukaan torjunta-aineiden alv vaihtelee nykyään 3:sta 25 prosenttiin. ETSK katsoo sisämarkkinoiden toiminnan ja oikeudenmukaisten kilpailuolosuhteiden turvaamisen edellyttävän, että sekä torjunta-aineista perittävät maksut että niiden alv-kannat yhdenmukaistetaan.

5.13. (5) On välttämätöntä luoda sopiva järjestelmä toteutettujen toimenpiteiden tulosten selvittämiseksi, jotta toimia voidaan arvioida ja tehostaa. Siksi on tärkeää kehittää indikaattoreita, jotka osoittavat parannuksiin tähtäävien toimien tulokset. Elintarvikkeissa tai käyttäjien veressä olevien torjunta-ainejäämien muutoksia on teknisesti mahdollista mitata kemiallisten analyysien avulla. Komitea kannattaa komission ehdotusta kehittää ekosysteemeille ja vesiympäristölle aiheutuvien riskien seurantaa varten indikaattoreita, jotka eivät keskity aineiden käyttömääriin vaan ottavat huomioon ennen kaikkea valmisteiden ominaisuudet ja käyttötavat.

5.14. (6) Ehdokasvaltioissa toteutettaviksi esitetyt toimenpiteet ovat järkeviä, ja niiden rahoittamiseksi tulee löytää sopivia rahoitustapoja. On myös otettava huomioon, että ehdokasvaltioiden maatalouden uudistaminen tulee todennäköisesti lisäämään torjunta-aineiden käyttöä. ETSK katsoo, että komission tulee seurata erityisen tarkasti ehdokasvaltioiden tilanteen kehittymistä. Lisäksi tulee kehittää järjestelmä aineiden keräämistä ja niiden vaarattomiksi tekemistä varten.

5.15. (7) EU:n ei tule sallia, että unionin ulkopuolelta tuodut tuotteet sisältäisivät suurempia torjunta-ainejäämiä kuin yhteisön alueella tuotetut tuotteet. Kyse ei ole pelkästään oikeudenmukaisten kilpailuolosuhteiden turvaamisesta vaan ennen kaikkea kansanterveyden kannalta merkittävästä kysymyksestä. Tämän takia ETSK kannattaa komission aktiivista toimintaa asiassa.

Bryssel, 23. tammikuuta 2003.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch

(1) EYVL C 125, 27.5.2002, s. 87-99.

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat yli neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin käsittelyn aikana:

Kohta 4.5

Muutetaan toinen virke kuulumaan seuraavasti:

"Myönteisiin vaikutuksiin kuuluu se, että elintarviketuotanto on mahdollista säilyttää määrältään ja laadultaan ja viljelykasvien valikoiman suhteen elintarvikehuollon turvaamisen edellyttämällä tasolla."

Perustelu

Kasvinsuojeluaineiden käyttö on tähän mennessä vaikuttanut osaltaan huomattavasti lajien ja lajikkeiden geneettiseen köyhtymiseen.

Äänestystulos

Puolesta: 27, vastaan: 44, pidättyi äänestämästä: 11.

Kohta 5.2

Muutetaan ensimmäinen virke kuulumaan seuraavasti:

"ETSK kannattaa kansallisten suunnitelmien laatimista ja tahtoo erityisesti korostaa maanviljelijöiden ja maatalousjärjestöjen, maataloustyöntekijöiden, ympäristö- ja kuluttajajärjestöjen sekä kemianteollisuuden osallistumisen merkitystä."

Perustelu

On välttämätöntä, että kansallisten suunnitelmien laatimiseen osallistuu laaja joukko sellaisia organisaatioita, joita asia koskee.

Äänestystulos

Puolesta: 25, vastaan: 55, pidättyi äänestämästä: 3.

Kohta 5.9

Lisätään toisen virkkeen jälkeen seuraavaa:

"- - ja siihen liittyviä riskejä. YMP:n niin sanotun ensimmäisen pilarin yhteydessä on tukien jakamista muuttamalla tarjottava myös mahdollisuus vähentää nykyistä enemmän kasvinsuojeluaineiden käyttöä koko maataloudessa. YMP:n tulevaisuudesta antamassaan - -."

Perustelu

YMP:n ensimmäisestä pilarista jaetut tuet vaikuttavat huomattavasti maanviljelijöiden viljelyvalikoimaan ja siten myös kasvinsuojeluaineiden käytön tarpeeseen ja laajuuteen.

Äänestystulos

Puolesta: 26, vastaan: 53, pidättyi äänestämästä: 5.