ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ETSK yhtyy siihen Kansainvälisen energiajärjestön näkemykseen, että siirtyminen puhtaaseen energiaan voi auttaa saamaan Euroopan talouden taas käyntiin, kun energiajärjestelmiä uudistettaessa pyritään kunnianhimoisiin työpaikkojen luomista ja ilmastonmuutosta koskeviin tavoitteisiin. Koska yli 70 prosenttia maailmanlaajuisista energiainvestoinneista on suoraan tai välillisesti yhteydessä julkishallintoon, näiden tahojen toimet ovat nykyisenä kriisiaikana yhä tärkeämpiä. Toimintapolitiikkojen avulla voidaan ohjata energiaan liittyviä investointeja aktiivisesti kestävämmälle uralle ja nostaa energiatehokkuus, uusiutuva energia ja akkuvarastointi keskeiselle sijalle pyrittäessä elvyttämään taloutta. Energiateollisuuden elvytysohjelmat olisi asetettava etusijalle, jotta alan nykyiset työntekijät saisivat tukea, syntyisi uusia työpaikkoja ja päästöt pienenisivät. Kansainvälinen energiajärjestö ( 17 ) neuvoo rakentamaan jo olemassa olevan pohjalta ja tähtäämään korkealle (”Build on what you already have – and think big”). Toimintapolitiikkoja, joita varten on jo olemassa oikeudelliset ja institutionaaliset rakenteet, on helpointa laajentaa.
3.3

ETSK on kuitenkin hyvin tietoinen siitä, että covid-19-kriisi on aiheuttanut poikkeuksellisen tilanteen, joka vaikuttaa moniin eri aloihin. Kriisi on muun muassa aiheuttanut täydellisiä katkoksia osien ja komponenttien toimituksiin, minkä vuoksi valmistajille on jäänyt varastoon moottoreita ja keskeneräisiä tuotteita.
2.2

Siviili-ilmailun alalla ei ole myöskään yhtenäistä työllisyysmallia: tietyt yhtiöt tarjoavat laadukkaita työpaikkoja ja toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia, kun taas hiljattain julkaistun tutkimuksen ( Study on employment and working conditions of aircrews in the EU internal aviation market – nk. Ricardo-tutkimus) mukaan 9–19 prosenttia matkustamomiehistöstä ja noin 8 prosenttia lentäjistä ilmoitti, että heidät on palkattu jonkinlaisen välittäjäorganisaation kautta.
2.4

ETSK on vakaasti sitä mieltä, ettei ehdotusta koheesiopolitiikan talousarvion supistamisesta kaudella 2021–2027 voida hyväksyä. Koheesiopolitiikka on yksi EU:n konkreettisimmista politiikoista, ja sillä on potentiaalisesti merkittävä suora yhteys kansalaisten elämään. Emme voi vaatia ihmisiä tukemaan voimakkaammin Euroopan unionia ja samalla vähentää tällaisen tärkeän politiikan määrärahoja. On silti äärimmäisen tärkeää, etteivät koheesioinvestoinnit korvaa jäsenvaltioiden toimia vaan täydentävät niitä sekä valtio- että aluetasolla.
Hormonaalisten haitta-aineiden ymmärtämisessä ja sääntelyssä on edistytty merkittävästi, ja EU:n on nyt tunnustettu olevan maailmanlaajuinen johtaja näihin kemikaaleihin kohdistuvan toiminnan alalla. EU:n lainsäädäntö on yksi maailman suojaavimmista. Torjunta-aineita ja biosidejä, kemikaaleja yleisesti (REACH-asetus), lääkinnällisiä laitteita ja vettä koskevaan lainsäädäntöön ( 6 ) on nyt sisällytetty hormonaalisia haitta-aineita koskevia erityissäännöksiä. Muussa lainsäädännössä, kuten säädöksissä elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista, kosmetiikasta, leluista tai työntekijöiden suojelusta työpaikalla ( 7 ) , ei ole erityisiä säännöksiä näistä aineista, mutta aineisiin, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, sovelletaan tapauskohtaisia sääntelytoimia lainsäädännön yleisten vaatimusten perusteella. Koordinoinnin puute on kuitenkin johtanut nykyisen lainsäädännön hajanaisuuteen ja paikoin epäjohdonmukaisuuteen. (Esim. bisfenoli A on raaka-aine, jota käytetään yleisesti monilla teollisuudenaloilla. Se on kielletty kosmetiikassa ja tuttipulloissa mutta sallittu muissa ruoan ja rehun kanssa kosketuksissa olevissa materiaaleissa ja lämpöpaperissa.)
4.2

Ehdotetussa asetuksessa tunnustetaan vedensäästö- ja vesitehokkuustoimenpiteiden ensisijaisuus vesienhoidon hierarkiassa. Vapaaehtoista uudelleenkäyttömahdollisuutta on tarkoitus hyödyntää vain silloin, kun uudelleenkäyttö on mahdollista, turvallista ja kustannustehokasta. Kierrätetyn veden käyttöön keinokastelussa on paljon mahdollisuuksia etenkin eräissä eteläisissä EU:n jäsenvaltioissa, missä käyttö on yleisesti vähäistä. Esimerkiksi Italiassa ja Kreikassa uudelleenkäytön osuus on 5 prosenttia ja Espanjassa 12 prosenttia. On rohkaisevaa, että veden uudelleenkäyttö on lisääntymässä tasaiseen tahtiin.
3.2.3

Yhdysvalloissa on viime aikoina tapahtunut suuria yritysfuusioita, jotka osoittavat, että audiovisuaalisen sisällön tuotannossa, levityksessä ja kulutuksessa on tapahtumassa isoja muutoksia. Millainen tulee olemaan näiden suurten muutosten vaikutus EU:n audiovisuaalialaan, joka on edelleen hajanainen ja jolla on vähemmän julkista rahoitusta ja jolla kansainvälinen jakelu on jatkuvasti alhaisella tasolla rajallisen budjetin ja kielellisten esteiden vuoksi? Riippumaton tutkimus, jossa kerätään määrällisiä ja laadullisia tietoja, olisi erittäin hyödyllinen. Kiinan, Japanin, Intian ja Kanadan kaltaiset muut suuret maat ovat toteuttaneet tehokkaita ja pitkällä aikavälillä vaikuttavia kannustinjärjestelmiä tukeakseen sekä sisäisesti että ulkoisesti resurssejaan, jotka ovat osa niiden ”pehmeää valtaa”. EU:n olisi tehtävä samoin.
1.3

ETSK on samaa mieltä siitä, että jotta voidaan luottaa siihen, että jäsenvaltiot suojaavat EU:n varainkäyttöä riittävästi, oikeusvaltioperiaatetta on noudatettava. Tämä on tuon yleisen luottamuksen ennakkoehto. ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotuksella vahvistetaan EU:n taloudellisten etujen suojaamista. Komitea painottaa kuitenkin, että komission ehdottama mekanismi tulisi käynnistää automaattisesti aina silloin, kun oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvat yleiset puutteet uhkaavat vaikuttaa EU:n taloudellisiin etuihin.
1.3

ETSK on tyytyväinen siihen, että InvestEU-ohjelma on suunnattu kestävän infrastruktuurin, pk-yritysten ja tutkimuksen ja innovoinnin tukemisen lisäksi myös sosiaalisten investointien ja osaamisen edistämiseen. Tämä osoittaa, että sosiaalisilla investoinneilla on EU:n tulevan kehityksen kannalta keskeinen merkitys. Komitea kannattaa tässä yhteydessä InvestEU-ohjelman sosiaalisiin investointeihin ja osaamiseen liittyvän osan vahvaa linkittämistä sosiaalipolitiikan alan tavanomaisiin tukivälineisiin, ennen muuta Euroopan sosiaalirahastoon, nuorten työllisyyden tukivälineisiin sekä työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevaan ohjelmaan, jotta saadaan aikaan mahdollisimman mittavia investointeja kestävään sosiaaliseen infrastruktuuriin, yhteiskunnallisiin yrityksiin sekä inhimillisten voimavarojen kehittämiseen liittyviin palveluihin ja toimintakeskuksiin.
4.9

Kansalliset yhteyspisteet ovat yleensä osoittautuneet tehokkaiksi Kansalaisten Eurooppa -ohjelman alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan tukemisessa, yhteystahoina toimimisessa ja mahdollisten edunsaajien tukemisessa paikan päällä. ETSK on tyytyväinen yhteyspisteiden tehtävän laajentamiseen siten, että ne kattavat muut perusoikeuksien ja arvojen ohjelman lohkot, ja painottaa, että on varmistettava riittävä rahoitus ja nimettävä tahot, jotka ovat kansallisista hallituksista riippumattomia ja joilla on perusteellinen kansalaisyhteiskunnan alan, paikallisten toimijoiden ja niiden tarpeiden tuntemus. ETSK kehottaa laatimaan niiden riippumatonta asemaa ja tehtäviä koskevat suuntaviivat, varmistamaan ohjelman tunnettuuden parantamisen sekä järjestämään koulutusta.
1.6

Tästä samasta tavoitteesta on todettava, että vaikka hakijan matkustusasiakirjan henkilötietosivun jäljennöksen tallentaminen viisumitietojärjestelmään on hyväksyttävää ja tarpeellista, kyseisen uuden tiedonkeruuvälineen rakentaminen palautusmenettelyjen tukemiseksi, kuten komission ehdotuksessa todetaan, on kyseenalaista. ETSK ei katso, että ehdotetut muutokset johtaisivat välttämättä kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseen. Välineen tulisi sen sijaan kannustaa jäsenvaltioita ottamaan toiminnassaan asianmukaisesti huomioon sekä oleskelun laillisuus että asianomaisen henkilön etu ja hyvinvointi. Viranomaisten olisi kannustettava ja avustettava kolmansien maiden kansalaisia laillistamaan oleskelunsa sekä kannustettava heitä harkitsemaan paluuta lähtöpaikkakunnalleen.
3.1

Liikenteen osuus EU:n energiankulutuksesta on yli 30 prosenttia. Maantieliikenteen osuus unionin kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on puolestaan 22 prosenttia. Vuonna 2016 annetun tiedonannon Vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva eurooppalainen strategia tavoitteena on vähentää liikenteestä johtuvia kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2050 mennessä vähintään 60 prosentilla vuoden 1990 tasoon verrattuna. Kolmannella liikkuvuutta koskevalla toimenpidepaketilla pyritään vähentämään henkilöautojen ja raskaiden ajoneuvojen päästöjä, parantamaan maantieliikenteen turvallisuutta ja vähentämään saastumista. Samalla vähennetään osaltaan unionin riippuvuutta energian tuonnista . Ajoneuvojen renkailla on vaikutusta polttoaineenkulutukseen (ja sitä kautta kasvihuonekaasupäästöihin), meluun ja turvallisuuteen.
3.2

Komission tavoitteesta tuoda tekoäly kaikkien mahdollisten käyttäjien ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten saataville ETSK toteaa, että maailmanlaajuisen kilpailukyvyn saavuttamisen haaste edellyttää, että tekoäly on mahdollisimman monen toimijan ulottuvilla. Sen lisäksi, mitä komissio on jo suunnitellut ”tekoälyn tilausalustan” kehittämiseksi, on myös tärkeää määritellä erilaisten sidosryhmien asianmukaiset osallistumisen ja kuulemisen muodot. Näihin sidosryhmiin kuuluvat mm. pk-yritykset, yhteisötalouden verkostot ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (viimeiseksi mainituilla on ratkaisevan tärkeä rooli pyrittäessä edistämään EU:n kansalaisten valveutunutta ja aktiivista osallistumista).
4.3

Ehdotetun asetuksen 14 artiklan 2 kohta on yksi niistä kohdista, joissa komissio menee rajoituksissaan ICCAT:n suositusta pidemmälle, sillä kohdassa säädetään, että ”[k]alastusaluksilla on [– –] sallittua pitää lisäksi 2 500 [kiinnittämätöntä] varakoukkua yli kaksi päivää kestävillä matkoilla”. (Kääntäjän huomautus: sana ”kiinnittämätön” puuttuu asetusehdotuksen suomenkielisestä toisinnosta.) ICCAT:n suosituksen 18 kohdan mukaan varakoukut saavat olla käyttövalmiita. Komission ehdotus aiheuttaisi toimintaan liittyvän ongelman alusten miehistöille, joiden on noudatettava yhä useampia velvoitteita. Siksi ETSK suosittelee poistamaan kyseisestä artiklasta viittauksen kiinnittämättömiin varakoukkuihin ja käyttämään suosituksen sanamuotoa, joka kuuluu seuraavasti: ”Aluksella voi olla kahta päivää pidempiä kalastusmatkoja varten toinen sarja käyttövalmiita koukkuja edellyttäen, että sarja on asianmukaisesti sidottuna ja varastoituna alemmille kansille niin, ettei se ole heti käytettävissä”.
3.2.2

Komissio ehdottaa, että kyseisestä menetelmästä luovutaan vaiheittain vuoteen 2025 mennessä. Samalla ehdotetaan, että tällä välin ajoneuvon ennen testausta kulkemaa matkaa pidennetään tietojen paremman luotettavuuden varmistamiseksi. Ehdotuksen mukaan 1. tammikuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2024 välillä rekisteröitävien ajoneuvojen ympäristöominaisuudet on kuitenkin testattava 2 500 ajokilometrin jälkeen, jos ajoneuvon suurin nopeus on alle 130 km/h, ja 3 500 ajokilometrin jälkeen, jos suurin nopeus on vähintään 130 km/h.
2.10

Tiedonannossa tarkastellaan lähinnä jätettä. Tämä selittyy osaksi sillä, että jätettä koskevaa tietoa on paljon ja se on johdonmukaista ja vertailukelpoista. Tulevaisuudessa seurannassa on kuitenkin mentävä jäte- ja kierrätyskysymyksiä pidemmälle ja painotettava suunnittelua, tuotantoa ja kulutusta.
Riskien vähentämiseen tähtäävien aloitteiden lisäksi järjestämättömät lainat ( 10 ) ja erityisesti niiden epätasainen jakautuminen maittain ovat kysymys, jonka on edelleen oltava asialistan kärkipäässä, sillä on olennaisen tärkeää saavuttaa asiassa edistystä. Kuten äskettäin on todettu, edistystä on yleisesti ottaen tapahtunut, mutta keskiarvot eivät kerro kaikkea ( 11 ) . Jotkut pankit ovat ryhtyneet ratkaisemaan ongelmaa päättäväisesti tai ovat ainakin menossa oikeaan suuntaan, mutta edelleen on myös niitä pankkeja, jotka kieltävät koko ongelman tai eivät tartu siihen riittävän kunnianhimoisesti. Nyt kun talous on jälleen kasvussa, on tärkeää puuttua asiaan ensi sijassa, jotta voidaan ratkaista sekä vanhat että tulevat ongelmat. Haasteena on saada aikaan todellisia tuloksia kentällä. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta pankkiunionin kolmannen pilarin toteuttamisessa päästään eteenpäin.
4.1

Koska kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat erittäin riippuvaisia unionin ulkopuolelta tuotavasta energiasta, on toimitusvarmuuden vahvistaminen yksi unionin tärkeimmistä tavoitteista. Tämän asian suhteen on viime vuosina tapahtunut huomattavaa edistystä etenkin maakaasuverkkojen ja -yhteenliitäntöjen osalta. Siitä huolimatta on etusijalle edelleen asetettava niiden PCI-hankkeiden kehittäminen, joita tarvitaan sen varmistamiseksi, että kunkin maan kaasujärjestelmä täyttää asetuksessa N:o 994/2010 määritellyn N-1-kriteerin ja myöhemmin että niiden käytettävissä on mahdollisimman pian kolme vaihtoehtoista kaasuntoimituslähdettä.
7.1

Kun unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason sääntelytaakka on liiallinen, se muodostaa edelleenkin merkittävän esteen pk-yrityksille, sillä niillä on yleensä huonot valmiudet selviytyä tällaisista ongelmista. ETSK kannattaa pieniin, keskisuuriin ja mikroyrityksiin sekä kansalaisiin kohdistuvien rasitusten ja taakan keventämistä. Komission tulisikin kiinnittää huomiota laatuun määrän sijasta ja asettaa etusijalle hallinnollisen rasituksen vähentäminen, sillä se aiheuttaa yrityksille kuluja ja haittaa niiden kilpailukykyä sekä innovointia ja työpaikkojen luomista. On selvää, että tähän pyrittäessä on samalla pidettävä mielessä tavoite ja tarkoitus, joita varten velvoitteet on asetettu. ETSK painottaa, ettei noudattamismenettelyjen tulisi olla tarpeettoman kalliita tai pitkällisiä. Hiljaisen suostumuksen periaatetta on edistettävä annettaessa lainsäädäntöä unioni-, jäsenvaltio- ja aluetasolla. Jäsenvaltioita on kannustettava pitämään hallinnolliset maksut tasolla, joka ei ylitä hallinnollisia kustannuksia.
4.4

On täysin perusteltua korostaa EU:n johtavan roolin vahvistamista kestävyysperiaatteiden mukaisen sijoittamisen alalla (ensisijainen toimi nro 6). On ilman muuta tärkeää, että EU on edelläkävijänä ”hyvän” ja kestävän kasvun alalla. Laadullisen toimintaperiaatteen tulee olla tässä ensisijainen. Lisäksi on tärkeää, että säästäjät ja sijoittajat saavat käyttöönsä asiaankuuluvaa, esimerkiksi riittävän pitkän ajanjakson kattavaa tietoa. Huomattakoon esimerkiksi sijoitusten vaikutuksia ajatellen, että tietoja ylläpidetään ainoastaan kolmen vuoden ajan. Olisi harkittava tuon aikajakson mahdollista pidentämistä.
3.4

Komission julkaisema asiakirja on tervetullut ja erittäin hyödylliseksi ja tärkeäksi katsottu tiedonanto. ETSK on samaa mieltä siitä, että yhtenäinen muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus EU:n laajuisesti on olennainen tekijä sisämarkkinoiden onnistumisen kannalta ratkaisevan tärkeiden yhdenmukaisten markkinaolosuhteiden luomisessa. Yhtenäinen muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus on tarpeen myös EU:n lainsäädännössä vahvistettujen perusoikeuksien toimivan täytäntöönpanon takaamiseksi kaikkialla unionissa. Tiedonanto edesauttaa tätä.
4.8

Ennen sopimuksen tekoa annettava tieto maksatusvaiheesta ja asianomaisesta verokohtelusta on erittäin tärkeää. Vaikka ETSK on samaa mieltä siitä, että välitön velvollisuus korkealaatuisen tiedon jakamisesta on tarjoajilla, kansallisten viranomaisten rooli on kuitenkin edelleen ratkaisevan tärkeä. Eläketuotteet liittyvä erottamattomasti jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkaan ja verojärjestelmään. Tämä luo tarpeen jäsenvaltiokohtaiselle tiedottamiselle, ja näin ollen kansallisten viranomaisten on varmistettava, että mahdollisille asiakkaille jaettava tieto on paikkansa pitävää, käyttökelpoista ja kohdennettua.
2.6

Edellytyksenä on, että a) jäsenvaltion alv-vaje on vähintään 5 prosenttiyksikköä EU:n alv-vajeen mediaania suurempi, b) karusellipetosten osuus on suurempi kuin 25 prosenttia jäsenvaltion alv-vajeen kokonaismäärästä ja c) jäsenvaltio toteaa, että muut valvontatoimenpiteet eivät ole riittäviä karusellipetosten torjumiseksi sen alueella.
4.3.1

Komitea panee merkille, että monien aiempien energia-alan säädösten saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja noudattamisen valvonnassa on esiintynyt viivästyksiä ja epätarkkuuksia. Jäsenvaltioiden on siksi pyrittävä kaikin keinoin, yhteisvastuun ja sitoutumisen hengessä, käyttämään poliittista tahtoa ja hallinnollisia resursseja asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseen. Aikataulu on poikkeuksellisen vaativa. Kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmaluonnokset – jotka ensin on vietävä tehokkaan kuulemisprosessin ja alueellisen vuoropuhelun läpi – on toimitettava komissiolle 1. tammikuuta 2018. Tämä edellyttää, että kansalliset suunnitelmat ja niistä käytävät vuoropuhelut sidosryhmien ja alueellisten kumppaneiden kanssa ovat jo kehitteillä. ETSK ymmärtää, että kauden 2020–2030 uuden kehyksen ja tavoitteiden vaatimukset ovat tämän prosessin takana, mutta on huolissaan siitä, että kansalaisten oleellisen ymmärtämyksen ja osallistumisen puuttuessa EU:n energiapolitiikan legitiimiys saattaa murentua etenkin kuluttajien parissa, kun energiakustannukset nousevat.
2.4

Komissio on pannut uudelleen vireille myös CCCTB-ehdotuksen aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi ja sisämarkkinoiden edistämiseksi ja toteaa, että on ”epätodennäköistä, että CCCTB-ehdotus – – hyväksyttäisiin kokonaisuudessaan, jos ei sovelleta vaiheittaista lähestymistapaa”. Komissio korostaa kuitenkin, että yhdistäminen on kiinteä osa ehdotuksia. CCCTB:n pakollinen soveltaminen yrityksissä, joiden liikevaihto on yli 750 miljoonaa euroa, on osa strategiaa, jolla pyritään parantamaan kasvunäkymiä ja torjumaan aggressiivista verosuunnittelua. Komissio katsoo, että ehdotukset ovat yleisesti houkuttavampia yrityksille säännösten noudattamisen ja monimutkaisuuden näkökulmasta ja siksi, että niissä oma pääomaa asetetaan velan edelle verohelpotuksin. Komission mielestä ehdotusten etuna on myös se, että yhdessä jäsenvaltiossa syntyneitä tappioita voidaan tasata rajatylittävästi toisessa jäsenvaltiossa saaduilla voitoilla.
4.4

Kyseisen viraston toimialan asiantuntemuksen lisäksi hallintoneuvoston jäseniä nimitettäessä on otettava huomioon asiaankuuluva pätevyys johtamisen, hallinnon ja talousarvion aloilla. ETSK:n mielestä keskeisenä kriteerinä hallintoneuvoston jäseniä nimitettäessä on edelleen oltava se, että heillä on merkityksellistä tietämystä viraston erityisalalta. Vaikka tiettyjen perustietojen hallitseminen johtamisen, hallinnon ja talousarvion aloilla on ilman muuta järkevää, tämän ehdon tiukka tulkitseminen ei saa tarkoittaa, ettei viraston toimialan asiantuntijoiden sallita osallistuvan hallintoneuvoston työhön.
2.2.2

Kun kyseessä on edellytysten luominen ”ensimmäisen turvapaikkamaan” ja ”turvallisen kolmannen maan” käsitteiden käytölle turvapaikanhakijoiden palauttamista varten, ETSK totesi jo turvallisia alkuperämaita koskevan EU:n yhteisen luettelon laatimisesta antamassaan lausunnossa (4), että on vielä liian aikaista laatia kattavaa turvallisten alkuperämaiden luetteloa ja että luettelosta on sovittava yksinomaan yhteisten, esimerkiksi direktiivissä 2013/32/EU määriteltyjen, kriteereiden pohjalta ja maiden arvioinnissa on tukeuduttava etenkin UNHCR:n, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO), Euroopan neuvoston, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja muiden ihmisoikeusorganisaatioiden käyttämiin käytännönläheisiin ja tarkkoihin erityisindikaattoreihin. ETSK muistuttaa, ettei näitä käsitteitä saa missään tapauksessa soveltaa maihin, joissa rikotaan ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatteita. Lisäksi kolmas maa voidaan luokitella ”turvalliseksi” vain, jos varmistetaan, että kyseinen maa noudattaa palauttamiskiellon periaatteetta ja on yleensäkin varauksettomasti tunnustanut ja pannut täytäntöön Geneven yleissopimuksen, pakolaisten asemasta 31. tammikuuta 1967 tehdyn New Yorkin pöytäkirjan ja muut keskeiset sopimukset.
1.1

ETSK on aina kannattanut kaikkien erityismaksujen poistamista matkaviestinpalvelujen verkkovierailuilta. Se tukee komission aloitetta, jonka tarkoituksena on ottaa 15. kesäkuuta 2017 alkaen käyttöön niin sanotut RLAH-säännöt (roam like at home) ja poistaa sitä ennen verkkovierailujen tukkumarkkinoiden toimintahäiriöt, jotka saattavat vaarantaa edellä mainitun tavoitteen.
3.8

Tiedonannossa ”Ihmisarvoinen elämä” käsitellään kysymyksiä, jotka ovat pakolaisia ja turvapaikanhakijoita koskevaan EU:n omaan politiikkaan nähden erillisiä ja siitä irrallaan. On kuitenkin olemassa tiettyjä yhtymäkohtia erityisesti siltä osin, että on harjoitettava konkreettista ja jatkuvaa uudelleensijoittamispolitiikkaa, joka koskee tiettyä määrää pakkomuuttajia. Lisäksi EU:n – samoin kuin eräiden jäsenvaltioiden – moraalinen auktoriteetti tällä alalla on saattanut heikentyä Turkin kanssa tehtyjen sopimusten jälkeen. Tämän johdosta on sitäkin tärkeämpää noudattaa kansainvälisen oikeuden tiukimpia vaatimuksia ja parhaita käytänteitä tiedonantoa täytäntöön pantaessa. Loppukäyttäjien osallistuminen toimintapolitiikan täytäntöönpanoon on tärkeää. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kansalaisvuoropuhelu tarjoavat tässä yhteydessä merkittäviä mahdollisuuksia. Niin ikään EU:ssa on parannettava kotouttamispolitiikkoja, joilla on keskeinen merkitys pakkomuuton kannalta, sillä vaihtoehtona tulee olla monien pakkomuuttajien uudelleensijoittaminen. Nämä politiikat kattavat oikeuden työntekoon, kielellisen tuen ja syrjinnän vastaiset toimenpiteet. Erityisesti Italian hallituksen äskettäin kehittämä ”humanitaaristen käytävien” kokeiluhanke, jota on kokeiltu myös muissa EU-maissa, Sveitsissä, Kanadassa ja Yhdysvalloissa, on hyvin lupaava uudelleensijoittamista ajatellen.
—

Asetus (EU) N:o 1025/2012 eurooppalaisesta standardoinnista – EU:n standardointipolitiikan hiljattaisen tarkistuksen tuloksena annettiin asetus (EU) N:o 1025/2012 eurooppalaisesta standardoinnista ja luotiin puitteet avoimempaa, tehokkaampaa ja toimivampaa, kaikki teollisuuden alat kattavaa eurooppalaista standardointijärjestelmää varten. Tiedonanto pohjautuu asetukseen (EU) N:o 1025/2012 (1) ja liittyy laajemman sisämarkkinastrategian (COM(2015) 550 final, Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille) osana olevaan suunniteltuun standardointia koskevaan yhteiseen aloitteeseen.
2.1

Komission ehdotuksella on tarkoitus kodifioida kalastusalusten ominaisuuksista 22. syyskuuta 1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2930/86, jota on muutettu 22. joulukuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 3259/94.
2.2

Työohjelma on väline, jonka avulla pyritään parantamaan komission ja eurooppalaisen standardointijärjestelmän välistä yhteistyötä esittelemällä komission seuraavan vuoden standardointivisio ja -suunnitelmat. Komission tarkoituksena on tarkistaa yhteistyötään eurooppalaisen standardointijärjestelmän kanssa varmistaakseen, että kaikilla sidosryhmillä (mm. teollisuus, pk-yritykset, kuluttajat, ympäristöjärjestöt ja työntekijät) on riittävät osallistumismahdollisuudet.
3.2.4

Yksi yritysten kohtaamista keskeisistä esteistä on asianmukaisen ja ajankohtaisen tiedon puute. Komissio on kerta toisensa jälkeen todennut, että tiedon on oltava aukotonta ja kohtuuhintaista ja että kaikkien menettelyjen on oltava avoimia mutta tehokkaita. Tässä suhteessa se on itse tehnyt rahoitusmahdollisuuksien käytöstä melko monimutkaista. Yritykset, erityisesti mikro- ja pk-yritykset, eivät aina tiedä, mistä niiden pitäisi etsiä tietoa erilaisista komission suoraan tukemista ohjelmista ja hankkeista. Jäsenvaltioissa on kyllä keskitettyjä portaaleja, joihin on koottu tietoa kaikista toimenpideohjelmista ja rahoitusvälineistä, mutta tällainen portaali pitäisi olla myös EU:n tasolla.