Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta”

(COM(2020) 790 final)

(2021/C 341/09)

Esittelijä: Carlos Manuel TRINDADE Toinen esittelijä: Andris GOBIŅŠ

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 24.2.2021 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava jaosto ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” Hyväksyminen jaostossa 26.5.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 10.6.2021 Täysistunnon nro 561 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 231/1/8

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on Euroopan komission kanssa samaa mieltä tarpeesta vahvistaa eurooppalaisen demokratian selviytymiskykyä. Lisäksi se pitää Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa sekä myönteisenä että tarpeellisena, tukee laajalti siinä ehdotettuja toimenpiteitä ja ehdottaa lisäpainotusta ja -toimia useilla aloilla.

1.2 ETSK pitää Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa erittäin ajankohtaisena, sillä ilmassa on huolestuttavia merkkejä siitä, että demokratioihimme kohdistuvat sisäiset ja ulkomaisten toimijoiden aiheuttamat haasteet ovat heikentämässä oikeusvaltioperiaatetta.

1.3 ETSK on huolissaan useissa jäsenvaltioissa esiintyneistä pyrkimyksistä hyödyntää covid-19-pandemian luomaa vaikeaa tilannetta oikeusvaltioperiaatteen heikentämiseksi. Komission olisi ryhdyttävä asiassa poliittisiin toimiin.

1.4 ETSK suosittaa seuraavissa kolmessa kohdassa esitetyistä syistä, että komissio lisäisi Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan erillisen pilarin kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistumista ja työelämän demokratian edistämistä varten, sillä se pitää tätä uutta pilaria olennaisen tärkeänä. Komitea esittää sitä koskevia konkreettisia ehdotuksia lausunnon luvussa 6.

1.5 ETSK katsoo, että eurooppalaisia demokratioita edistettäessä Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan jo sisältyvien alojen lisäksi olisi edistettävä demokraattista osallistumista niin unioni- kuin jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla, kansalaisyhteiskunnan osallistumista sekä demokratiaa sen kaikissa ulottuvuuksissa ja kaikilla aloilla, työelämän demokratia mukaan luettuna. ETSK katsoo, että nämä demokratian toteuttamisen ulottuvuudet olisi sisällytettävä Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan, sillä kullakin niistä on omat etunsa, jotka tekevät demokratiasta dynaamisemman ja selviytymiskykyisemmän.

1.6 ETSK pahoittelee, ettei Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa ole käsitelty yhteiskuntasopimuksen roolia eriarvoisuuden vähentämisessä ja eurooppalaisten kannustamisessa omaksumaan demokraattiset ihanteet ja että siihen ei sisälly mitään toimenpiteitä tämän roolin vahvistamiseksi. Toimintasuunnitelmassa ei myöskään tunnusteta eikä tueta työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja, eikä niiden panosta eurooppalaisten demokratioiden vakauden hyväksi ole tuotu esille.

1.7 ETSK pitää myös tarpeellisena painottaa enemmän kansalaisvuoropuhelua, joka on jokaisessa demokratiassa ehdoton edellytys sille, että päätökset ovat mahdollisimman laadukkaita ja että niihin sitoudutaan, SEU-sopimuksen 11 artiklan mukaisesti. ETSK toistaa asiakokonaisuuteen SOC/627 ( 1 ) kuuluvassa lausunnossaan komissiolle esittämänsä suosituksen perustaa vuosittain kokoontuva EU-tason perusoikeus- ja oikeusvaltioperiaatefoorumi.

1.8 ETSK katsoo, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan olisi sisällytettävä laaja aloite demokratiaa ja perusoikeuksia koskevan koulutuksen edistämiseksi, sillä se on olennaisen tärkeää demokraattisten arvojen ja aktiivisen kansalaisuuden turvaamiseksi erityisesti nuorten keskuudessa.

1.9 ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa otetaan huomioon arviointi audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan tämän direktiivin nopeasti täytäntöön.

1.10 Valvonnan osalta ETSK kehottaa vaatimaan verkkoalustoilta avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ja kannattaa sääntelymekanismin kehittämistä digipalvelupalvelusäädöksen ja digimarkkinasäädöksen puitteissa disinformaation, vihapuheen ja manipuloinnin ehkäisemiseksi.

1.11 ETSK kehottaa EU:n toimielimiä toteuttamaan kiireellisesti ehdotetut toimenpiteet toimittajien turvallisuuden ja työolojen turvaamiseksi ja strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden (SLAPP-kanteet) uhreiksi joutuneiden toimittajien ja muiden yleistä etua puolustavien aktivistien häirinnän estämiseksi.

2. Taustaa

2.1 Euroopan unioni perustuu yleismaailmallisiin arvoihin, joita ovat ”ihmisen loukkaamattomat ja luovuttamattomat oikeudet sekä vapaus, kansanvalta, tasa-arvo ja oikeusvaltioperiaate” ( 2 ) , ja perusoikeuksia suojellaan sen alueella Euroopan unionin perusoikeuskirjalla ( 3 )

2.2 ETSK uskoo vakaasti eurooppalaisiin demokraattisiin arvoihin, tukee vilpittömästi komission jatkuvia pyrkimyksiä turvata nämä arvot ja vahvistaa niitä ja toistaa aiemmissa demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta käsitelleissä lausunnoissaan ( 4 ) esittämänsä päätelmät. Kansalaiset eivät saa unohtaa tai vähätellä demokratian arvoa eikä oikeusvaltioperiaatteen merkitystä yhteiskunnassamme.

2.3 Historia on osoittanut, että demokratiaa on edistettävä aktiivisesti ja puolustettava jatkuvasti toistuvilta hyökkäyksiltä. ”Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle” oli yksi kuudesta ensisijaisesta tavoitteesta, jotka komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen määritteli poliittisissa suuntaviivoissaan EU:lle ( 5 )

2.4 Digitalisaation aiheuttamat syvät poliittiset, sosiaaliset ja taloudelliset muutokset – joita covid-19-pandemia on vain kiihdyttänyt – luovat uusia riskejä ja haavoittuvuuksia, kuten ehdokkaiden yhtäläiset mahdollisuudet takaavien perinteisten mekanismien heikkeneminen vaalikampanjoissa, poliittisten toimijoiden rahoituksen valvonnan puute, toimittajien häirintä, väärän tiedon levittäminen ja koordinoidut disinformaatiokampanjat, kyberhyökkäykset ja monet muut toimintamuodot, jotka vaarantavat vaalien luotettavuuden. On myös havaittavissa tiedotusvälineiden ja tiedon moniarvoisuuteen ja julkiseen keskusteluun kohdistuvia uhkia, hyökkäyksiä median riippumattomuutta kohtaan ja kansalaisyhteiskunnan heikentymistä.

2.5 Covid-19-pandemia on vaikuttanut myös Euroopan demokratioiden laatuun, koska tämä kansanterveysuhka edellyttää poikkeuksellisia vastatoimia. Venetsian komissio totesi tutkittuaan näitä toimenpiteitä, että covid-19-kriisiä ei pitäisi hyödyntää mahdollisuutena vahvistaa hallituksia parlamenttien kustannuksella ( 6 ) . Se huomautti myös, että olisi harkittava vakavasti tarvittavan sääntelykehyksen luomista ja määriteltävä, saatetaanko osa käyttöön otetuista toimenpiteistä mahdollisesti säilyttää pidemmän aikaa.

3. Euroopan demokratiatoimintasuunnitelma

3.1 ETSK pitää Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa tarpeellisena ja ajankohtaisena, nyt kun Euroopan demokratialla on edessään vakavia haasteita, joita covid-19-pandemian johdosta toteutetut toimet kärjistävät. Siinä esitetään vahvistettu EU:n toimintakehys ja erityisiä toimenpiteitä, jotka on jaettu kolmeen pilariin: — vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien ja vahvan demokraattisen osallistumisen edistäminen — vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukeminen — disinformaation torjuminen (7).

3.2 Ehdotetussa Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa käsitellään myös vaikutusmahdollisuuksien tarjoamista kansalaisille ja kansalaisyhteiskunnalle demokratiaan ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvien uhkien torjumiseksi kaikkiin pilareihin liittyvänä monialaisena kysymyksenä.

4. Yleistä

4.1 Demokratian tila Euroopassa ja Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman tarve

4.1.1 ETSK panee huolestuneena merkille viime vuosien vakavat haasteet, jotka liittyvät demokratiaan ja yleiseen luottamukseen hallintoelimiä kohtaan. Ne ilmenevät muun muassa vaalien äänestysaktiivisuuden laskuna, oikeusvaltioperiaatteen rikkomistapauksina useissa jäsenvaltioissa, populismin ja vihapuheen esiinnousuna ja leviämisenä, toimittajien painostamisena ja jopa heihin kohdistuvana väkivaltana, hyökkäyksinä tiedotusvälineiden riippumattomuutta ja moniarvoisuutta vastaan, tiedotusvälineiden omistuksen keskittymisenä, ulkoisten tai sisäisten toimijoiden laittomana puuttumisena vaaliprosesseihin disinformaatiokampanjoiden, epäasianmukaisen rahoituksen ja ulkoisen vaikuttamisen keinoin sekä pyrkimyksinä heikentää järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja sen osallistumista päätöksentekoon ja vähentää työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen arvoa tai jopa tukahduttaa ne.

4.1.2 ETSK pitää Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa myönteisenä ja tarpeellisena välineenä ja tukee laajalti siinä ehdotettuja toimenpiteitä, vaikka esittääkin tämän lausunnon luvussa 5 erityishuomioita ja luvussa 6 ehdotuksia.

4.1.3 ETSK pitää valitettavana, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman valmistelun yhteydessä käytiin vain hyvin rajallisesti vuoropuhelua, sillä tällainen vuoropuhelu olisi lisännyt suunnitelman vaikuttavuutta.

4.2 Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman soveltamisala ja täytäntöönpano

4.2.1 ETSK:n mielestä demokratiaa edistäviin toimiin Euroopassa on kuuluttava muun muassa vaalien luotettavuuden suojeleminen, tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden vahvistaminen sekä kaikenlaisen disinformaation ja häirinnän torjuminen.

4.2.2 ETSK katsoo, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman soveltamisalaa olisi laajennettava ja siihen olisi lisättävä erillinen pilari, joka koskee kansalaisyhteiskunnan osallistumisen avulla harjoitettavan aktiivisen kansalaisuuden merkitystä (ks. lausunnon luku 6).

4.2.3 ETSK toteaa, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa olisi pitänyt antaa kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason demokratialle niille kuuluva arvo.

4.2.4 Komitean mukaan Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman olisi katettava myös kaikki eurooppalaisen demokratian ulottuvuudet ja alat, muun muassa työelämän demokratia ja jäsennelty vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa.

4.2.5 ETSK toivoo, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa toteutettaessa otetaan huomioon, että EU:lla olisi oltava keskeinen rooli demokraattisten arvojen ja normien edistämisen, kuten EU:n sisäisen ja ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden, mallina.

4.2.6 ETSK katsoo, että EU:n on toimittava Euroopan demokratioiden selviytymiskyvyn, yhteiskuntasopimuksen ja taloudellisen kilpailukyvyn vahvistamiseksi Euroopan tulevaisuuskonferenssin tavoitteiden mukaisesti.

4.3 Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman sisällyttäminen EU:n toimintapolitiikkoihin ja sen tehokas seuranta

4.3.1 ETSK toteaa, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman olisi onnistuakseen oltava tiiviisti yhteydessä muihin EU:n tasolla käynnissä oleviin aloitteisiin, joilla edistetään samoja tavoitteita, ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan täytäntöönpanoon, eurooppalaiseen oikeusvaltiomekanismiin ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja uusien tasa-arvostrategioiden täytäntöönpanoon, ja pitää valitettavana, että tämä yhteys ei ole riittävän näkyvä. ETSK suosittaa, että eri toimintasuunnitelmien väliset yhteydet tuodaan selkeästi esille ja niistä tehdään tehokkaita.

4.3.2 ETSK muistuttaa asiakokonaisuuteen SOC/627 kuuluvassa lausunnossaan komissiolle esittämästään suosituksesta perustaa vuosittain kokoontuva EU-tason perusoikeus- ja oikeusvaltioperiaatefoorumi. Komitea ehdottaakin, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan lisätään demokratian tilaa koskeva erillinen osa, johon sisältyy myös kysymys Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan soveltamisesta.

4.3.3 ETSK pitää valitettavana, ettei Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan liity seurantakehystä ja -mallia edistymisen mittaamiseksi ja että monille toimenpiteille ei ole asetettu määräaikoja, mikä vaikeuttaa vuodelle 2023 suunnitellun arvioinnin oikea-aikaista seurantaa. ETSK ehdottaa asianmukaisen seurantakehyksen luomista. Oikeusvaltiokertomuksella voi olla tässä merkittävä rooli, kuten lausunnon luvussa 6 todetaan.

4.3.4 ETSK korostaa sosiaalisen eriarvoisuuden voimakkaan vähentämisen merkitystä demokratian vahvistamisessa ja pitää kielteisenä sitä, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa ei mainita sosiaalisen yhteenkuuluvuuden säilyttämistä eurooppalaisten demokratioiden vakauden keskeisenä osatekijänä, yhteiskuntasopimuksen roolia eurooppalaisten demokraattisten ihanteiden noudattamisessa eikä tarvetta toteuttaa toimia sen säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi. ETSK suosittaa, että tämä ulottuvuus sisällytetään Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan.

4.4 Digitalisaation vaikutus demokraattisiin yhteiskuntiin

4.4.1 Demokraattiseen toimintaan kohdistuvien hyökkäysten vaikutusta pahentaa – hyvin pieneen joukkoon keskittyneiden, maailmanlaajuisessa käytössä olevien – verkkoalustojen sääntelyn puute sekä niiden läpinäkymättömien algoritmien vaikutus. Näiden alustojen vastuun varmistamiseksi tarkoitetut mekanismit ovat riittämättömiä. Sen takaaminen, että vaaliprosessit ovat osallistavia, moniarvoisia, oikeudenmukaisia ja avoimia, on kaikkia demokraattisia valtioita koskeva ongelma, joka vaatii huomiota ja toimintaa.

4.4.2 ETSK toistaa asiakokonaisuuteen NAT/794 ( 8 ) kuuluvassa lausunnossa esittämänsä toteamuksen, jonka mukaan EU:n on otettava käyttöön politiikkoja, joilla edistetään yhteiskunnallisia arvojamme vastaavaa digitaalitaloutta.

4.4.3 ETSK on samaa mieltä siitä, että verkkoalustojen sääntelyyn on suhtauduttava määrätietoisemmin, jotta varmistetaan, että suurimmat toimijat ovat vastuussa kansalaisille ja että viranomaiset ovat riittävän vahvoja harjoittaakseen sääntelyä.

4.4.4 ETSK suhtautuu myönteisesti alustaviin sääntelytoimiin, jotka on toteutettu verkkoalustojen, erityisesti hyvin suurten verkkoalustojen, saattamiseksi vastuuseen ehdotettujen digipalvelusäädöksen ja digimarkkinasäädöksen avulla.

4.4.5 Lisäksi se pitää disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen arviointia ja päivittämistä tärkeänä välivaiheena, jolla varmistetaan disinformaation vaikutusten tiivis seuranta myös covid-19-pandemian osalta sekä siihen liittyvät verkkoalustojen vastaukset.

5. Erityistä

5.1 Vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien ja vahvan demokraattisen osallistumisen edistäminen

5.1.1 ETSK on samaa mieltä tarpeesta toteuttaa toimia poliittisen mainonnan ja viestinnän avoimuuden takaamiseksi (Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman jakso 2.1) ja kannattaa EU:n lainsäädännön hyväksymistä sen varmistamiseksi, että poliittisluonteinen sponsoroitu sisältö esitetään kansalaisille aina täysin avoimesti kaikilla päätöksenteon tasoilla. Kansallisten viranomaisten on saatava kaikki tarvittavat tiedot sosiaalisen median verkostoilta ja muilta toimijoilta voidakseen varmistaa vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit EU:n tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

5.1.2 ETSK kannattaa lisärajoitusten asettamista läpinäkymättömien algoritmien ja psykologisen profiloinnin avulla tapahtuvalle mikrokohdentamiselle poliittisessa kontekstissa. Komissio aikoo selvittää asiaa lainsäädäntöehdotuksessa sponsoroidun poliittisen sisällön avoimuudesta.

5.1.3 ETSK katsoo, että vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit, jotka ovat osa luotettavia vaalijärjestelmiä, ovat pysyvä haaste kaikille demokraattisille järjestelmille, ja suhtautuu myönteisesti vaaleja koskevan eurooppalaisen yhteistyön tiivistämiseen EU:ssa. Komitea kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita kehittämään edelleen tiiviimmän yhteistyön muotoja tällä alalla, jotta varmistetaan, että vaalit ovat osallistavampia, avoimempia ja edustavampia. Näitä toimia olisi tuettava laatimalla kooste parhaista käytännöistä.

5.1.4 ETSK suhtautuu myönteisesti uuden EU:n operatiivisen mekanismin käyttöönottoon häiriönsietokykyisten vaaliprosessien tukemiseksi. Se järjestetään ja sitä koordinoidaan Euroopan vaaliyhteistyöverkoston kautta (toimintasuunnitelman jakso 2.3).

5.1.5 ETSK yhtyy Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa esitettyyn huoleen, joka liittyy Euroopan demokraattisiin prosesseihin kohdistuvan ulkomaisen vaikuttamisen ehkäisemiseen ja torjumiseen, ja pitää aiheellisena, että Euroopan unioni määrää rahallisia seuraamuksia yhteisillä, selkeillä ja vahvoilla sanktioilla tällaisista vaikutusoperaatioista vastuussa oleville tahoille ja käynnistää yhteisen kyberturvallisuutta koskevan aloitteen.

5.1.6 ETSK katsoo, että vaaliprosessit olisi määriteltävä kriittiseksi infrastruktuuriksi, ja tämä voidaan ottaa jo huomioon arvioitaessa ulkomaisia suoria sijoituksia ( 9 ) . EU:n operatiivisella mekanismilla, jolla tuetaan häiriönsietokykyisiä vaaliprosesseja, olisi oltava toimintaedellytykset ja keinot, joilla taataan menettelyjen turvallisuus, myös vaalien kyberturvallisuus, kaikilla tasoilla.

5.1.7 ETSK suosittaa, että verkkosisällöstä tehdään todella avointa. Tähän kuuluu muun muassa algoritmien tarkastaminen, verkkomainonnan ehtojen parempi avoimuus ja sisällön edistämistä tai poistamista koskevat avoimet prosessit, kansalaisyhteiskunnan (korkeakoulupiirit, tutkijat, toimittajat, kansalaisjärjestöt) ja riippumattomien sääntelyviranomaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen niiden roolissa verkkotoimijoiden vastuullisuuden valvojina sekä seuraamusten määrääminen niille, jotka toimivat vilpillisessä mielessä, erityisesti silloin, kun avoimuuden ja yhteiskunnallisen vastuuvelvollisuuden välttely on toistuvaa.

5.1.8 ETSK pitää valitettavana, ettei Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa oteta demokraattisen osallistumisen ja aktiivisen osallistumisen edistämistä vaalien ulkopuolella erilliseksi pilariksi ja ettei siinä tunnusteta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitystä demokratian vakauden kannalta eikä suunnitella tätä varten erityisiä toimenpiteitä. ETSK suosittaa, että työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun edistäminen, yritysten ja ammattijärjestöjen yhdistymisvapaus, työehtosopimusneuvottelut sekä oikeus saada tietoja ja tulla kuulluksi sisällytetään lausunnon luvussa 6 ehdotettuun uuteen pilariin.

5.1.9 Mitä tulee Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa jo esitettyihin ehdotuksiin, jotka koskevat demokraattisen osallistumisen ja aktiivisen osallistumisen edistämistä vaalien ulkopuolella (toimintasuunnitelman jakso 2.4), ETSK katsoo, että toimintasuunnitelmaan olisi sisällytettävä laaja aloite demokratiakoulutuksen – myös media- ja informaatiolukutaidon – edistämiseksi, mutta suhtautuu myönteisesti siihen, että kansalaiskasvatus mainitaan rakennerahastojen käytön yhteydessä.

5.1.10 ETSK muistuttaa asiakokonaisuuteen SOC/627 kuuluvassa lausunnossa esittämästään kehotuksesta, joka koskee kunnianhimoista kansalaisille suunnattua viestintä-, koulutus- ja valistusstrategiaa, jossa keskitytään perusoikeuksiin, oikeusvaltioperiaatteeseen ja demokratiaan. Strategiassa olisi keskityttävä vahvasti aktiiviseen kansalaisuuteen.

5.1.11 ETSK suosittelee, että jäsenvaltiot hyödyntävät rakennerahastoja ja että komissio itse käyttää käytettävissään olevia varoja tukeakseen ja vahvistaakseen kansalaisyhteiskunnan valmiuksia.

5.1.12 Riippumattomien faktantarkistajien olisi saatava riittävästi rahoitusta voidakseen toimia reaaliaikaisesti, kuten ETSK on jo suositellut disinformaation torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä ( 10 ) . Olisi lisättävä komission valmiuksia EU:n tasolla, jotta se voisi toimia paremmin tällä tasolla ja tukea paremmin jäsenvaltioiden toimia kansallisella tasolla.

5.1.13 ETSK suosittelee, että varmistetaan mahdollisimman tarkkaan, että vihapuheen kriminalisointia Euroopan tasolla (toimintasuunnitelman jakso 2.4) ei voida tulkita sananvapauden rajoittamiseksi, ja korostaa, että kaikkien tämän alan aloitteiden on oltava toissijaisuusperiaatteen mukaisia.

5.1.14 ETSK panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa pyritään edistämään tasa-arvoa kaikilla tasoilla samoin kuin naisten, hlbtiq-henkilöiden, heikommassa asemassa olevien nuorten, etnisiin tai kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, vammaisten henkilöiden sekä sellaisten henkilöiden tai ryhmien osallistumista poliittiseen elämään, joilla on heikompi digitaalinen lukutaito ja heikommat mahdollisuudet digitaaliseen osallistumiseen.

5.2 Vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet

5.2.1 Toimittajien turvallisuuden osalta (toimintasuunnitelman jakso 3.1) ETSK on huolissaan siitä, että on merkkejä toimittajien vapauden rajoittamisesta ja muun muassa heidän fyysiseen koskemattomuuteen kohdistuvista uhista, ja on samaa mieltä siitä, että tilanne on hälyttävä. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että komissio aikoo laatia tätä koskevan suosituksen ennen vuoden 2021 loppua, ja kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita ehdottamaan pikaisesti tehokkaita mekanismeja, jotta voidaan suojella toimittajia, toimituksellista riippumattomuutta, monimuotoisuutta ja moniarvoisuutta, medialukutaitoa ja alan kestävyydelle suotuisaa ympäristöä sekä toimittajien hyviä työoloja.

5.2.2 ETSK tuomitsee toimittajiin ja muihin yleisen edun puolustamiseen osallistuviin aktivisteihin strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden (strategic lawsuits against public participation, SLAPP) muodossa kohdistuvan häirinnän. EU:n on varmistettava, että tällaisten kanteiden torjunta kattaa muun muassa muun muassa toimittajat, aktivistit, korkeakoulupiirit, tutkijat, digitaalisen turvallisuuden tutkijat, ihmisoikeuksien puolustajat sekä media- ja kansalaisjärjestöt.

5.2.3 ETSK pitää valitettavana, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelma on median moniarvoisuutta tukeviin toimenpiteisiin (toimintasuunnitelman jakso 3.4) liittyen hyvin epämääräinen sen suhteen, miten komissio aikoo toimia tiedotusvälineiden moniarvoisuuden – joka on kirjattu perusoikeuskirjaan – säilyttämiseksi erityisesti tiedotusvälineiden omistussuhteita koskevan erittäin tärkeän kysymyksen osalta. Euroopan unionin on omaksuttava ennakoivampi asenne, kun otetaan huomioon, että vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksen mukaan joissakin jäsenvaltioissa ei ole käytössä järjestelmää tiedotusvälineiden omistussuhteiden läpinäkyvyyden varmistamiseksi tai omistussuhteiden tehokkaalle julkistamiselle on esteitä. ETSK kehottaakin komissiota syventämään tietämystään mediamarkkinoiden toimijoista sekä moniarvoisuutta edistävistä suojatoimista ja edellytyksistä ja seuraamaan jakeluverkostojen ja välittäjien keskittymistä, sillä ne vaikuttavat yhä enemmän tiedotusvälineiden ja sisällön saatavuuden edellytyksiin ja luonteeseen tai määrittävät niitä. Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman yhteydessä järjestetystä julkisesta kuulemisesta kävi vielä ilmi, että selkeiden velvollisuuksien asettaminen kaikille tiedotuskanaville ja yrityksille, jotta ne julkaisevat omistussuhteistaan yksityiskohtaisia tietoja, saa kannatusta.

5.2.4 ETSK on huolissaan useissa jäsenvaltioissa esiintyvistä jatkuvista pyrkimyksistä hyödyntää covid-19-pandemian aiheuttamaa vaikeaa tilannetta, joka on heikentänyt media-alaa, ja hyökätä lehdistönvapautta vastaan loukkaavin ja syrjivin toimin ja jopa vainoamalla. ETSK kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa korjatakseen oikeusvaltiokertomuksessa havaitun puutteen, joka koskee sääntöjä valtion tiedotusvälineissä julkaiseman mainonnan jakamisesta.

5.2.5 ETSK kehottaa komissiota tutkimaan tiedotusvälineiden moniarvoisuuden rahoitusmekanismeja, joilla tuetaan innovointia, freelance-toimittajia ja paikallisia tiedotusvälineitä. Voitaisiin harkita tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla annetussa direktiivissä lehtikustantamoille myönnetyn lähioikeuden täytäntöönpanon ja tehokkuuden arvioimista.

5.2.6 Koska määräaika, johon mennessä jäsenvaltioiden oli pantava audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi täytäntöön, oli 19. syyskuuta 2020, ETSK pyytää komissiota varmistamaan, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa otetaan huomioon tämän prosessin arviointi, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan kyseisen direktiivin nopeasti täytäntöön.

5.2.7 ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta sallia julkisten tiedotusvälineiden maksuton suoratoisto kaikissa jäsenvaltioissa muun muassa kaapeliverkkojen ja suoratoistopalvelujen kautta. Tämä olisi selkeä askel kohti monikielisyyttä ja parempaa keskinäistä ymmärrystä ja yhteistyötä ja kehittäisi EU:ta kohti yhteistä julkista tilaa tuomalla ihmisiä yhteen moninaisuudessaan ja moniarvoisuudessaan.

5.3 Disinformaation torjuminen

5.3.1 ETSK on samaa mieltä disinformaation torjumisen painottamisesta (toimintasuunnitelman jakso 4) ja pitää tässä tärkeänä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön vahvistamista.

5.3.2 ETSK korostaa digipalvelusäädöksen (toimintasuunnitelman jakso 4.2) merkitystä verkkoalustojen valvonnan, vastuun ja avoimuuden kannalta ja kannattaa disinformaation ehkäisemistä koskevan sääntelymekanismin laatimista.

5.3.3 ETSK katsoo, että koska demokratiakoulutus on tärkeää demokraattisen toiminnan laadun kannalta (toimintasuunnitelman jakso 4.3), Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman olisi oltava tässä suhteessa paljon kunnianhimoisempi ja siinä olisi asetettava tavoitteita ja päämääriä innovatiivisten hankkeiden tukemiseksi ja kansalaisyhteiskunnan aloitteiden rahoittamiseksi tällä alalla.

5.3.4 EU:n mekanismeilla on tuettava toimivaltaisten sääntelyviranomaisten parempaa yhteistyötä, jotta vähennetään vaaraa, että disinformaatiota levitetään EU:ssa rekisteröityjen propagandakanavien kautta.

5.3.5 Verkkomainonta-alustoja olisi vaadittava toimittamaan vuotuiset avoimuusraportit mahdollisuuksien mukaan nimetylle riippumattomalle tarkastusviranomaiselle. Vuotuisiin avoimuusraportteihin voisi sisältyä yksityiskohtaisia tietoja ja selvityksiä toimintalinjoista ja sisäisistä prosesseista, joilla torjutaan disinformaatiota, näkyvyyden alentamis- ja ylentämisperusteista sekä sisällön valinta- ja esitysmekanismeista, mainosten kohdentamis- ja esittämisperiaatteista, paikkansapitävien (esimerkiksi covid-19-pandemiaa ja vaaleja koskevien) tietojen esittämistä koskevista periaatteista sekä perusteettomasti poistettua sisältöä koskevista muutoksenhakumekanismeista. Riippumattomana tarkastuselimenä voisi olla EU-tason elin, joka koostuisi kansallisista valvontaviranomaisista, eli uusi EU:n elin, jonka tehtävänä olisi sosiaalisen median alustojen tarkastaminen.

5.3.6 Koska digipalvelusäädös tarjoaa mahdollisuuden puuttua demokratiaan huomattavalla tavalla vaikuttavien digitaalisten portinvartijoiden, kuten Googlen ja Facebookin, aiheuttamaan vallan ja tiedon epätasapainoon, Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman olisi varmistettava, että digipalvelusäädöksessä noudatetaan oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa.

5.3.7 EU:n poliittisten päättäjien olisi varmistettava sananvapauden periaatteiden suojeleminen ja annettava lainsäädäntöä disinformaation torjumiseksi. Erityisesti rikosoikeuden käyttö laajamittaisen disinformaation torjumiseksi voi luoda vaarallisen tilanteen, jossa ihmisoikeuksia saatetaan loukata valtioiden tukemalla pelottelulla ja tukahduttamalla perusteettomasti kriittiset äänet.

6. Ehdotus Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman neljännestä pilarista: ”Aktiivisen ja demokraattisen osallistumisen edistäminen vaalien ulkopuolella”

6.1 Taustaa

6.1.1 Jotta toimintasuunnitelmassa annettaisiin asianmukainen painoarvo aktiivista kansalaisuutta koskevalle selkeälle strategialle, ETSK katsoo, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan olisi lisättävä asiaa koskeva pilari. Se on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa harmonisempi elpyminen nykyisestä kriisistä ja tasoittaa tietä kestävämmälle ja vakaammalle demokratialle Euroopassa.

6.1.2 Tähän uuteen pilariin olisi sisällytettävä myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun, työehtosopimusneuvottelujen ja kansalaisvuoropuhelun edistäminen.

6.1.3 Euroopan unionista tehty sopimus toi mukanaan merkittävän innovaation: sopimuksen 11 artiklassa otettiin käyttöön kansalaisten osallistumisen käsite. Yli kymmenen vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta kansalaisten mahdollisuudet osallistua päätöksiin vaalien ulkopuolella eivät kuitenkaan edelleenkään vastaa läheskään tarpeita, mikä johtaa usein kahtalaiseen tyytymättömyyteen, joka kohdistuu sekä itse politiikkoihin että puutteellisiin mahdollisuuksiin vaikuttaa päätöksiin. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä asiakokonaisuuteen SOC/423 ( 11 ) kuuluvassa lausunnossa esittämästään kannasta, jonka mukaan on erittäin tärkeää laatia ehdotuksia käytännön toimiksi, jotta EU:n eri toimielimet ryhtyvät niiden toimivaltaan kuuluviin aloitteisiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanon edellyttämien asianmukaisten toimien määrittelemiseksi.

6.1.4 Samoin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 152 artiklassa todetaan, että Euroopan unioni tunnustaa työmarkkinaosapuolten aseman.

6.1.5 Näin ollen ETSK ehdottaa, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan lisätään neljäs pilari ”Aktiivisen ja demokraattisen osallistumisen edistäminen vaalien ulkopuolella”, joka hahmotellaan tässä lausunnossa.

6.2 Aktiivisen osallistumisen kulttuurin edistäminen

6.2.1 Avoimen ja suotuisan ympäristön luominen Euroopan kansalaisyhteiskunnalle — Kansalaistoiminnalla olisi oltava oikeusvaltiokertomuksessa erityinen pilari tai osio ja siihen olisi kiinnitettävä enemmän huomiota muun muassa arvioimalla perusteellisesti kunkin jäsenvaltion kansalaistoimintaa ottaen huomioon sen eri osatekijät, niiden keskinäiset yhteydet ja niiden vaikutus poliittiseen järjestelmään ja oikeusvaltioperiaatteeseen. — Komission olisi laadittava voimassa olevan kansainvälisen oikeuden (12) ja yksityiskohtaisempien ohjeiden (13) pohjalta ja yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa suuntaviivat kansalaistoiminnan puolustamiseksi ja edistämiseksi unionissa ja sen jäsenvaltioissa. Tähän olisi sisällyttävä 1) yhdistymisvapaus, 2) oikeus toimia vapaasti ilman valtion puuttumista toimintaan, 3) sananvapaus, 4) oikeus yhteistyöhön ja viestintään, 5) oikeus julkisiin tietoihin, 6) oikeus rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen, 7) oikeus hankkia ja saada resursseja, 8) valtion suojeluvelvollisuus, 9) akateeminen vapaus ja 10) hyväntekeväisyystoiminta. Olisi arvioitava nykyisen ja uuden lainsäädännön ja sen täytäntöönpanon mahdollisia kielteisiä sivuvaikutuksia (esim. rahanpesua ja avoimuutta koskevan lainsäädännön olisi oltava riskiperusteista ja oikeasuhteista). — Komission olisi huolehdittava siitä, että sen organisaatiossa on kansalaisvuoropuhelusta vastaavia yhteyshenkilöitä, sekä pyrittävä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vahvistamaan kansalaisvuoropuhelun rakenteita ja tukemaan EU:n varoin niiden perustamista sinne, missä niitä ei vielä ole. — Kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman olisi oltava eurooppalaisten, valtakunnallisten ja paikallisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, myös EU:n perusarvoja edistävien ja suojelevien ihmisoikeusaktivistien, saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa. Tästä ohjelmasta myönnettävän rahoituksen olisi katettava toimintakustannukset sekä riita-asioista, valmiuksien kehittämisestä, valvontatoimista ja EU:n tason yhteistyöstä aiheutuvat kustannukset. — Erasmus+-ohjelmassa olisi annettava mahdollisuus vaihtoon kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten välillä vastavuoroista oppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten.

6.2.2 Demokraattista kansalaisuutta ja ihmisoikeuksia koskevan koulutuksen olisi oltava yksi EU:n prioriteeteista. — Aktiivisen kansalaisuuden ja kansalaisten osallistumisen tärkeänä edellytyksenä on kansalaiskasvatus (medialukutaito mukaan luettuna), jota annetaan kaikilla tasoilla virallisessa ja epävirallisessa koulutuksessa sekä opetussuunnitelmien puitteissa että niiden ulkopuolella kaikissa jäsenvaltioissa. Kansalaiskasvatus on keskeinen väline pyrittäessä torjumaan demokratianvastaisia suuntauksia, edistämään eurooppalaisia arvoja ja ylittämään nykyiset kuilut. — Koska käytännöt vaihtelevat huomattavasti eri puolilla EU:ta, olisi laadittava erilliset vähimmäisvaatimukset tai suositukset demokratia- ja ihmisoikeuskasvatusta koskevan Euroopan neuvoston peruskirjan (CM/Rec (2010) 7) pohjalta. — Aktiivisen osallistumisen kulttuuri edellyttää erityistä huomiota sen varmistamiseksi, että yksikään EU:ssa asuva kansalainen ei syrjäydy tai ole syrjäytymisen tai syrjinnän vaarassa siitä syystä, että hänen poliittisia tai sosioekonomisia oikeuksiaan ei kunnioiteta.

6.3 Otetaan kansalaiset ja heidän järjestönsä aidosti mukaan EU:n päätöksentekoprosessiin

6.3.1 EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi tuettava kansalaisten aktivointia ruohonjuuritasolla ja annettava heille kaikessa moninaisuudessaan mahdollisuus puhua puolestaan toteuttamalla käytännössä kansalaisten ”oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa”, joka on kirjattu SEU-sopimuksen 10 artiklaan. EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi annettava kansalaisille keinot käydä ”avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa” (SEU-sopimuksen 11 artikla). ETSK:n olisi laadittava asiasta vuosittain kertomus.

6.3.2 Kansalaisten ja heitä edustavien järjestöjen olisi voitava osallistua täysipainoisesti EU:n toimintapolitiikkojen muotoiluun. Eri sidosryhmien panosten välillä olisi varmistettava asianmukainen tasapaino tarkistamalla kuulemismenettelyjä siten, että niihin osallistuisi enemmän yhteiskunnallisia ja kansalaisjärjestöjä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla, sekä hyödyntämällä eurooppalaisen kansalaisaloitteen tarjoamia mahdollisuuksia, jotta kansalaiset voisivat vaikuttaa asialistaan.

6.3.3 SEU-sopimuksen 11 artiklan määräys avoimesta ja säännöllisestä vuoropuhelusta etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa olisi pantava kattavasti täytäntöön kaikilla EU:n politiikan aloilla. Komission olisi tehtävä aloite eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää kansalaisvuoropuhelua koskevasta toimielinten välisestä sopimuksesta .

6.3.4 Olisi varmistettava kansalaisyhteiskunnan mielekäs ja osallistava osallistuminen Euroopan tulevaisuuskonferenssiin ja yhteys Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan tilaisuutena keskustella siitä, miten demokraattisia prosesseja ja kansalaisten aktiivista osallistumista voidaan vahvistaa.

6.3.5 Jäsenvaltioita olisi kehotettava osoittamaan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisissa suunnitelmissaan riittävät resurssit kansalaisvuoropuhelun rahoittamiseen ja lisäämään kansalaisyhteiskunnan järjestöjen valmiuksia osallistua päätöksentekoon. Komission olisi sisällytettävä kansalaisten osallistuminen / demokratia maakohtaisten suositustensa horisontaalisiin painopisteisiin .

6.3.6 Olisi käynnistettävä vuotuinen tapahtuma , jossa EU:n toimielinten ylimmän tason edustajat ja edustavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja organisaatioiden sekä alakohtaisten vuoropuhelujen ja paikallisten, alueellisten, kansallisten ja makroalueellisten (valtioiden rajat ylittävien ja naapuruuspolitiikan) vuoropuhelujen edustajat voisivat jakaa parhaita käytäntöjä ja laatia vuotuisen suunnitelman demokratian, osallistumisen ja kansalaisvuoropuhelun vahvistamiseksi . Komission ja ETSK:n olisi oltava tässä merkittävässä roolissa järjestäjinä.

6.4 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen tukirakenteiden vahvistaminen

6.4.1 Demokratiaa on tarpeen edistää taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden avulla, myös edistämällä työelämän demokratiaa. Demokratiaa vastaan hyökätään myös tällä tasolla, ja pandemia on nostanut esiin tärkeitä kysymyksiä, joihin on löydettävä nopeasti ratkaisu.

6.4.2 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat parhaita esimerkkejä demokraattisesta toiminnasta. Vuoropuhelu omia etujaan ja arvojaan edustavien järjestöjen välillä muodostaa jäsennellyt puitteet, joissa voidaan keskustella ja neuvotella kaikkien kannalta tärkeistä asioista, vaikka osapuolten edut ovat erilaisia. Kumppaneiden vastavuoroinen tunnustaminen ja keskinäinen kunnioitus sekä rationaalinen pyrkimys tilanteiden, ongelmien ja konfliktien ratkaisemiseen ovat demokraattisen kulttuurin kulmakiviä.

6.4.3 Pilariin olisi sisällyttävä esimerkiksi seuraavia toimenpiteitä, joilla edistetään näitä periaatteita: — Kaikki jäsenvaltiot noudattavat ILO:n yleissopimuksia ja erityisesti tärkeimpiä yleissopimuksia, jotka koskevat vapaata ammattiyhdistystoimintaa. — Käytössä on jäsennelty tiedotus- ja kuulemisprosessi, ja tästä prosessista laaditaan kaikkien jäsenvaltiotason lainsäädäntöaloitteiden osalta loppuraportti. — Tuetaan talous- ja sosiaalineuvostojen vahvistamista ja tarvittaessa niiden perustamista. — Nimitetään – sen jälkeen, kun eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat hyväksyneet nimityksen – komission tasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisestä ja seurannasta jäsenvaltioissa ja EU:ssa vastaava johtava EU:n virkamies, joka voi myös vastata kansalaisvuoropuhelun tukemiseen liittyvistä tehtävistä, jos kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sen jälkeen, kun niitä on kuultu asiassa, ovat yhtä mieltä tästä. — Järjestetään kahdesti vuodessa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun korkean tason kolmikantakokous (eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet, komissio ja jäsenvaltiot) työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiseksi ja seuraamiseksi Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla. — Hyväksytään toimenpide, jolla edistetään työehtosopimusneuvotteluja julkisissa hankinnoissa ja julkisten varojen, myös EU:n varojen, saatavuutta ja edellytetään toimeksisaajina olevilta työnantajilta työehtosopimusta tai tällaisten sopimusten puuttuessa varmistetaan laadukkaat työpaikat sovellettavien oikeussääntöjen pohjalta noudattamalla sovellettavia kansallisia säädöksiä ja käytäntöjä, jotka ovat seurausta työmarkkinaosapuolten ja hallitusten välisistä sopimuksista kansallisella tasolla. Näin estetään sosiaalinen polkumyynti ja varmistetaan terve kilpailu. — Otetaan käyttöön työmarkkinaosapuolten edustajille tarkoitettuja koulutusohjelmia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi.

Bryssel 10. kesäkuuta 2021. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) EUVL C 282, 20.8.2019, s. 39.

(2) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osa.

(3) EUVL C 202, 7.6.2016, s. 389.

(4) Ks. muun muassa seuraavat lausunnot: EUVL C 228, 5.7.2019, s. 24, EUVL C 282, 20.8.2019, s. 39, EUVL C 429, 11.12.2020, s. 16.

(5) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_fi.pdf

(6) Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights, Venetsian komission (verkossa 8. ja 9. lokakuuta 2020 järjestetyssä) 124. täysistunnossaan hyväksymä väliraportti, https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e

(7) COM(2020) 790 final.

(8) EUVL C 429, 11.12.2020, s. 187.

(9) Kuten tiedonannossa ja erityisesti alaviitteessä 17 todetaan.

(10) ETSK:n lausunto (EUVL C 228, 5.7.2019, s. 89), päätelmät, kohta 1.7.

(11) EUVL C 11, 15.1.2013, s. 8.

(12) Euroopan ihmisoikeussopimus, Euroopan unionin perusoikeuskirja.

(13) Etyj/ODIHR, Guidelines on the Freedom of Association.