[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 1.2.2006

SEK(2006) 108 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005–2009

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Taustaa

Heinäkuun 1. päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta muutettiin ensimmäisen kerran vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Belgia toimitti ensimmäisen vakausohjelmansa joulukuussa 1998. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 15 päivänä maaliskuuta 1999 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esiteltävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska talouden tila ja julkisen talouden rahoitusasema on unionin eri jäsenvaltioissa erilainen ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta poiketa väliaikaisesti.

Komissio on tutkinut Belgian viimeksi toimittaman tarkistetun vakausohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.

Arviointi

(1) Belgia toimitti tarkistetun vakausohjelmansa 5 päivänä joulukuuta 2004, viikon myöhässä määräajasta. Ohjelma kattaa vuodet 2005–2009. Ohjelmassa noudatetaan pitkälti uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien mallirakennetta ja tietovaatimuksia[3].

(2) Belgian kokonaistuotanto on kasvanut viime vuosikymmenen aikana keskimäärin miltei 2 prosenttia, hieman euroalueen keskiarvoa enemmän. Työllisyysaste on kuitenkin alhainen (noin 60 prosenttia), työttömyysluvuissa on huomattavia alueellisia eroja ja pitkäaikaistyöttömyyttä on paljon. Belgian julkisen talouden rahoitusasema on ollut vuodesta 2000 lähtien lähellä tasapainoa.

(3) Ohjelmassa esitetyn makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotanto kasvaa vuosina 2006–2009 jonkin verran keskimäärin 2,2 prosenttiin vuoden 2005 heikohkon tuloksen (1,4 prosenttia) jälkeen. Myös työllisyys kasvaa hitaasti mutta tasaisesti (0,7 prosenttia vuodessa). Tätä skenaariota voidaan pitää realistisena, ja se poikkeaa vain hyvin vähän komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteesta. Ohjelman mukaan negatiivinen tuotantokuilu kapenee ohjelmakauden loppua kohti. Vaikka inflaatio ennustetaan korkeammaksi kuin komission yksiköiden syksyn talousennusteessa, ennusteet vaikuttavat realistisilta, sillä ulkoiset oletukset ovat puolestaan aiempaan verrattuna hieman vähemmän suotuisat.

(4) Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa Belgian vuoden 2004 tarkistetussa vakausohjelmassa esitetyn julkista taloutta koskevan strategian. Komission syksyn 2005 ennusteessa todetaan vuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta, että julkinen talous on tasapainossa. Tämä vastaa aiemmassa tarkistetussa vakausohjelmassa asetettua tavoitetta huolimatta BKT:n huomattavasti ennakoitua hitaammasta kasvusta. Eurostatin kanssa on kuitenkin selvitettävä joidenkin kertaluonteisten toimenpiteiden tilastointia, mikä voi johtaa siihen, että vuoden 2005 alijäämän toteutuma kasvaa huomattavasti[4].

(5) Tarkistetussa ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla tähdätään siihen, että julkisen talouden tasapaino säilytetään vuoteen 2006 asti ja sen jälkeen kasvatetaan ylijäämää (vuoteen 2009 mennessä jo 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen), jotta velkasuhteen laskusuuntausta voidaan pitää yllä. BKT on laskenut asteittain vuoden 2001 7,2 prosentista 4,3 prosenttiin vuonna 2005, ja vuodesta 2006 alkaen perusylijäämä vakiintunee hieman yli 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennakoidaan julkisen tulosuhteen supistuvan (pääasiassa työvoiman verorasituksen pienentymisen vuoksi), mutta tämä kompensoituu selvästi menosuhteen (pääosin korkomenojen) supistumisella. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat vuonna 2006 edelleen huomattavia (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen), vaikka Belgian viranomaiset ennustavat tällaisten toimenpiteiden vähenevän vuodesta 2006 alkaen. Uudessa tarkistuksessa vahvistetaan edellisessä ohjelmassa esitetty strategia ja kasvunäkymät ovat ovat säilyneet lähes ennallaan.

(6) Komission yksiköt ovat tehneet laskelmia ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti. Laskelmien perusteella rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannetasoitettuna ja ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan paranevan ohjelmakauden aikana miltei 1 prosentin suhteessa BKT:hen. Se heikkenee ensin vuoden 2005 nollasta prosentista 0,25 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen vuonna 2006, ja vuonna 2007 on 0,5 prosentin ylijäämä. Tämän jälkeen rakenteellinen rahoitusasema kohenee asteittain vuoteen 2009 asti, jolloin ylijäämä on miltei 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Belgian viranomaiset ovat määrittäneet vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetuksi keskipitkän aikavälin tavoitteeksi noin 0,5 prosentin rakenteellisen ylijäämän suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa oletetaan, että tavoite saavutetaan vuoteen 2007 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman sisältämä keskipitkän aikavälin tavoite voidaan katsoa arvioinnin perusteella asianmukaiseksi, sillä se sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille. Se on myös määritetty vaativammaksi kuin velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät.

(7) Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi erityisesti vuosina 2006–2007. Makroekonomista skenaariota voidaan pitää realistisena, ja hallitus on hiljattain ottanut käyttöön uusia toimenpiteitä terveydenhoitomenojen hallitsemiseksi, mutta ohjelmassa arvioidut verotulot vaikuttavat jokseenkin optimistisilta eivätkä menoennusteet näytä tarjoavan riittävää varmuusvaraa epäsuotuisan kehityksen varalta. Ohjelmasta ei käy ilmi, miten kertaluonteisista ja muista väliaikaisista toimenpiteistä muodostuvan merkittävän toimenpidepaketin päättyminen kompensoidaan vuonna 2007. On kuitenkin huomattava, että Belgian viranomaiset ovat viime vuosina osoittaneet vahvaa sitoutumista julkisen talouden tasapainoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen.

(8) Kun otetaan huomioon edellä esitetty riskinarviointi, on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2007 mennessä, kuten Belgian viranomaiset ovat ennakoineet. Kuten edellä kuitenkin todettiin, ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vaativampi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa edellytetään, ja ohjelman finanssipoliittinen strategia näyttäisi riittävän varmistamaan, että saavutetaan julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema, joka voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiseksi koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys myös tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa. Vaikka rakenteellinen rahoitusasema kohenee vuosittain keskimäärin vain vähän, mukautusten vauhtia keskipitkän aikavälin tavoitteeseen pyrittäessä voidaan pitää suurin piirtein sopivana. Sopeutus ei kuitenkaan noudata vakaus- ja kasvusopimusta vuonna 2006, jolloin rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0;25 prosenttia suhteessa BKT:hen samalla, kun tuotantokuilu kapenee (vaikka onkin vielä negatiivinen).

(9) Belgian julkinen velka (vuoden 2005 lopussa 94 prosenttia suhteessa BKT:hen) ylittää edelleen selvästi viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhde on kuitenkin laskenut vakuuttavasti vuodesta 1993 (jolloin se oli 137 prosenttia suhteessa BKT:hen). Se supistui väliaikaisesti hitaammin vuonna 2005, kun valtio otti hoitaakseen kansallisen rautatieyhtiön SNCB:n velat (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), mutta tämän jälkeen velkasuhteen ennustetaan jatkavan supistumistaan siten, että vuoteen 2009 mennessä se on alle 80 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vähenemisen pääsyy on edelleen suuri perusylijäämä (joka on kuitenkin laskenut vuoden 2001 yli 7 prosentista yli 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005). Koska julkisen talouden toteutuma voi olla odotettua heikompi, velka ei välttämättä kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan. Velkasuhde vaikuttaa kuitenkin pienenevän riittävästi ja nopeasti kohti viitearvoa.

(10) Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Belgiassa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski. Bruttovelka on vähenemässä, mutta se on edelleen selvästi viitearvon yläpuolella, ja velkasuhteen tasainen supistaminen edellyttää, että perusylijäämä pysyy suurena pitkän ajan. Belgian strategia, jossa julkisen talouden hoidossa keskitytään pitkän aikavälin ongelmiin ja myös velan vähentämiseen, vähentää epäilemättä kestävyyteen liittyviä riskejä. Ikääntymisrahastoa koskevalla lailla vahvistetaan poliittista sitoutumista, sillä siinä asetetaan oikeudellisesti sitovat julkisen talouden tavoitteet. Lisäksi hiljattain toteutetut toimenpiteet todellisen eläkeiän nostamiseksi ja työllisyyden lisäämiseksi vaikuttavat myönteisesti kestävyyteen. Nykyinen julkisen talouden rahoitusasema ei ehkä kuitenkaan ole riittävän vahva kattamaan väestön ikääntymisestä johtuvaa menojen huomattavaa kasvua, minkä vuoksi on tärkeää, että perusylijäämä säilyy tulevina vuosina suurena.

(11) Julkisen talouden alalla suunnitellut toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaisia vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Erityisesti velkasuhdetta pienennetään tyydyttävällä vauhdilla ja joitakin uudistuksia ollaan tekemässä sosiaaliturvajärjestelmän kestävyyden parantamiseksi. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2006 ei täysin vastaa yhdennettyjä suuntaviivoja, joiden mukaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset korjaustoimenpiteet.

(12) Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Belgian kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Belgia toimitti 26 päivänä lokakuuta 2005, tuodaan esille seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) työllisyyden tukeminen työvoiman verotaakkaa pienentämällä ja ii) talousarvion pitäminen lähellä tasapainoa ja ylijäämän kerryttäminen vuodesta 2007 alkaen, jotta velkasuhteen supistamista voidaan jatkaa. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien vaikutuksia julkiseen talouteen ei ole kuitenkaan otettu täysimääräisesti huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Vakausohjelmassa suunnitellut julkisen talouden toimenpiteet ovat pitkälti kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella julkisen talouden rahoitusasemaa voidaan pitää terveenä ja ohjelmassa suunniteltu velan vähentämisen jatkaminen on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta julkisen talouden hoidosta. Belgian olisi kuitenkin syytä lisätä rakenteellisia mukautuksia vuonna 2006 sekä yksilöidä ja toteuttaa seuraavina vuosina rakenteellisia lisätoimenpiteitä julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi, ja vähentää näin kertaluonteisten toimenpiteiden käyttöä.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005–2009

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

1. Belgiassa kokonaistuotanto on kasvanut viime vuosikymmenellä keskimäärin miltei 2 prosenttia, hieman euroalueen keskiarvoa enemmän. Työllisyysaste on kuitenkin alhainen (noin 60 prosenttia), työttömyysluvuissa on huomattavia alueellisia eroja ja pitkäaikaistyöttömyyttä on paljon. Belgian julkisen talouden rahoitusasema on ollut vuodesta 2000 lähellä tasapainoa.

2. Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa Belgian vuoden 2004 tarkistetussa vakausohjelmassa esitetyn julkista taloutta koskevan strategian.

3. Komission syksyn 2005 ennusteessa todetaan vuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta, että julkinen talous on tasapainossa. Tämä vastaa aiemmassa tarkistetussa vakausohjelmassa asetettua tavoitetta huolimatta BKT:n huomattavasti ennakoitua hitaammasta kasvusta. Eurostatin kanssa on kuitenkin selvitettävä joidenkin kertaluonteisten toimenpiteiden tilastointia, mikä voi johtaa siihen, että vuoden 2005 alijäämän toteutuma kasvaa huomattavasti[6].

4. Neuvosto tarkasteli [14 päivänä helmikuuta 2006] Belgian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2009. Ohjelmassa noudatetaan pitkälti uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien mallirakennetta ja tietovaatimuksia[7].

5. Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2005 1,4 prosentista keskimäärin 2,2 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuennusteisiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

6. Ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla tähdätään siihen, että julkisen talouden tasapaino säilyy vuoteen 2006 asti ja sen jälkeen kertyy ylijäämää (jota on vuoteen 2009 mennessä jo 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen), jotta velan laskusuuntausta voidaan pitää yllä. Perusylijäämä, joka oli 7,2 prosenttia vuonna 2001, on tämän jälkeen supistunut asteittain ja vakiintunee vuodesta 2007 alkaen hieman yli 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennakoidaan julkisten tulojen vähenevän (pääasiassa työvoiman verotaakan pienentymisen vuoksi), mutta tämä kompensoituu selvästi menosuhteen (pääosin korkomenojen) supistumisella. Uudessa tarkistuksessa vahvistetaan edellisessä ohjelmassa esitetty strategia ja kasvunäkymät ovat ovat säilyneet lähes ennallaan.

7. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan parannettavaksi ohjelmakauden aikana miltei 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Viranomaiset asettavat julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellisen ylijäämän, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joka pyritään saavuttamaan vuoteen 2007 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman sisältämä keskipitkän aikavälin tavoite voidaan katsoa arvioinnin perusteella asianmukaiseksi, sillä se sijoittuu vaihteluvälille, joka vakaus- ja kasvusopimuksessa sekä käytännesäännöissä asetetaan euroalueelle ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille. Se on myös määritetty vaativammaksi kuin velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät.

8. Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua heikompi erityisesti vuosina 2006 ja 2007. Makroekonomista skenaariota voidaan pitää realistisena, ja hallitus on hiljattain ottanut käyttöön uusia toimenpiteitä terveydenhoitomenojen hallitsemiseksi, mutta ohjelmassa arvioidut verotulot vaikuttavat jokseenkin optimistisilta eivätkä menoennusteet näytä tarjoavan riittävää varmuusvaraa epäsuotuisan kehityksen varalta. Ohjelmasta ei käy ilmi, miten kertaluonteisista ja muista väliaikaisista toimenpiteistä muodostuvan merkittävän toimenpidepaketin päättyminen kompensoidaan vuonna 2007. On kuitenkin huomattava, että Belgian viranomaiset ovat viime vuosina osoittaneet vahvaa sitoutumista julkisen talouden tasapainoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen.

9. Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2007 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Kuten kuitenkin edellä todettiin, ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettuja tavoitteita vaativampi. Ohjelman finanssipoliittinen strategia näyttäisi riittävän varmistamaan, että saavutetaan julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema, joka voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiseksi koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä ylitä ohjelmakaudella 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Vaikka rakenteellinen rahoitusasema kohenee vuosittain keskimäärin vain vähän, mukautusten vauhtia keskipitkän aikavälin tavoitteeseen pyrittäessä voidaan pitää suurin piirtein sopivana. Sopeutus ei kuitenkaan noudata vakaus- ja kasvusopimusta vuonna 2006, jolloin rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen samalla, kun tuotantokuilu kapenee (vaikka onkin vielä negatiivinen).

10. Julkisen velan arvioidaan olevan 94 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopussa, joten velkasuhde on paljon yli perustamissopimuksessa asetetun viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 16 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana, eli se olisi ohjelmakauden lopussa alle 80 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen kehitys ei ehkä ole niin suotuisaa kuin ohjelmassa on ennustettu, kun otetaan huomioon edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit. Velkasuhde vaikuttaa kuitenkin pienenevän riittävästi ja nopeasti kohti viitearvoa.

11. Julkiset menot, joita ennustetaan aiheutuvan väestön ikääntymisestä, näyttävät Belgiassa olevan julkisen talouden kestävyyden kannalta keskisuuri riski. Bruttovelka on vähenemässä, mutta se on edelleen selvästi viitearvon yläpuolella, ja velkasuhteen tasainen supistaminen edellyttää, että perusylijäämä pysyy suurena pitkän ajan. Belgian strategia, jossa julkisen talouden hoidossa keskitytään pitkän aikavälin ongelmiin ja myös velan vähentämiseen, vähentää epäilemättä kestävyyteen liittyviä riskejä. Ikääntymisrahastoa koskevalla lailla vahvistetaan poliittista sitoutumista, sillä siinä asetetaan oikeudellisesti sitovat julkisen talouden tavoitteet. Lisäksi hiljattain toteutetut toimenpiteet todellisen eläkeiän nostamiseksi ja työllisyyden lisäämiseksi vaikuttavat myönteisesti kestävyyteen. Nykyinen julkisen talouden rahoitusasema ei ehkä kuitenkaan ole riittävän vahva kattamaan väestön ikääntymisestä johtuvaa menojen huomattavaa kasvua, minkä vuoksi on tärkeää, että perusylijäämä säilyy tulevina vuosina suurena.

12. Julkisen talouden alalla suunnitellut toimet ovat pääpiirteissään yhdenmukaisia vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Erityisesti velkasuhdetta pienennetään tyydyttävällä vauhdilla ja joitakin uudistuksia ollaan tekemässä sosiaaliturvajärjestelmän kestävyyden parantamiseksi. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2006 ei täysin vastaa yhdennettyjä suuntaviivoja, joiden mukaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saamiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset korjaustoimenpiteet.

13. Kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Belgian kansallisessa uudistusohjelmassa, jonka Belgia toimitti 26 päivänä lokakuuta 2005, tuodaan esille seuraavat julkiseen talouteen merkittävästi vaikuttavat haasteet: i) työllisyyden tukeminen työvoiman verotaakkaa pienentämällä ja ii) talousarvion pitäminen lähellä tasapainoa ja ylijäämän kerryttäminen vuodesta 2007 alkaen, jotta velkasuhteen supistamista voidaan jatkaa. Kansallisessa uudistusohjelmassa määritettyjen toimien vaikutuksia julkiseen talouteen ei ole kuitenkaan otettu täysimääräisesti huomioon vakausohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Vakausohjelmassa suunnitellut julkisen talouden toimenpiteet ovat pitkälti kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien mukaisia.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto on sitä mieltä, että julkisen talouden rahoitusasema on yleisesti terve ja ohjelmassa suunniteltu velan vähentämisen jatkaminen on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta julkisen talouden hoidosta. Belgian olisi kuitenkin lisättävä rakenteellisia mukautuksia vuonna 2006 sekä yksilöidä ja toteuttaa seuraavina vuosina rakenteellisia lisätoimenpiteitä julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi, ja vähentää näin kertaluonteisten toimenpiteiden käyttöä.

Taulukko: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

BKT:n määrä (muutos, %) | VO joulukuu 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |

KOM marraskuu 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | VO joulukuu 2005 | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |

KOM marraskuu 2005 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 20051 | -0,2 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 |

KOM marraskuu 20052 | -0,1 | -0,8 | -0,8 | -1,0 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 20041 | -0,8 | -0,5 | -0,2 | -0,4 | -0,5 | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |

KOM marraskuu 2005 | 0,0 | 0,0 | -0,3 | -0,5 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | Tieto puuttuu |

Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |

KOM marraskuu 2005 | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 20051 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |

KOM marraskuu 2005 | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 20041 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | Tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema3 (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 20054 | Tieto puuttuu | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |

KOM marraskuu 20055 | -0,6 | 0,0 | -0,4 | 0,0 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

Julkisen velan bruttomäärä (suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2005 | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |

KOM marraskuu 2005 | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

VO joulukuu 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | Tieto puuttuu |

Huom. 1 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 2 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,0 prosenttia vuonna 2004, 2,1 prosenttia vuonna 2005, 2,1 prosenttia vuonna 2006 ja 2,3 prosenttia vuonna 2007. 3 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 4 Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006; kaikki kyseiset toimenpiteet pienentävät alijäämää). Belgian viranomaiset toimittivat kertaluonteisia toimenpiteitä koskevat tiedot vuodesta 2007 alkaen (vuonna 2007 0,2 prosenttia, vuonna 2008 0,1 prosenttia ja vuonna 2009 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) ohjelman toimittamisen jälkeen ja mainitsivat, että lukuja olisi pidettävä oletusarvoina eivätkä ne vaikuta Belgian viranomaisten tekemiin päätöksiin. 5 Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,5 prosenttia vuonna 2006; kaikki kyseiset toimenpiteet pienentävät alijäämää). Lähde: Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet, jonka Ecofin-neuvosto hyväksyi 11. lokakuuta 2005.

[3] Ohjelmassa ei ole erillistä osiota julkisen talouden institutionaalista piirteistä. Myös uusien käytännesääntöjen mukaiset pakolliset tiedot ovat ohjelmassa puutteellisia eikä siinä ole kaikkia vapaaehtoisia tietoja.

[4] Toistaiseksi sillä, että valtio on ottanut vastatakseen rautatieyhtiön velasta vuonna 2005 (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), ei ole toistaiseksi katsottu olevan välitöntä vaikutusta julkisen talouden alijäämään, kun taas verorästien arvopaperistaminen (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) on tilastoitu alijäämää supistavaksi.

[5] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät Internet-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Toistaiseksi sillä, että valtio on ottanut vastatakseen rautatieyhtiön velasta vuonna 2005 (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), ei ole toistaiseksi katsottu olevan välitöntä vaikutusta julkisen talouden alijäämään, kun taas verorästien arvopaperistaminen (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) on tilastoitu alijäämää supistavaksi).

[7] Ohjelmassa ei ole erillistä osiota julkisen talouden institutionaalista piirteistä, mutta niistä on joitakin tietoja muissa osioissa. Myös uusien käytännesääntöjen mukaiset pakolliset tiedot ovat ohjelmassa puutteellisia, eikä siinä ole annettu kaikkia vapaaehtoisia tietoja.