EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 6.6.2018 COM(2018) 447 final 2018/0236(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SWD(2018) 327 final}

{SWD(2018) 328 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Unioni on kasvattanut investointejaan avaruusalaan aina 1990-luvulta lähtien. Jo ennen kuin unionin tämän alan toimia määrittävät Lissabonin sopimus ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) uusi 189 artikla tulivat voimaan, unionissa oli jo menestyksekkäästi kehitetty eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia EGNOSia ja Galileoa. Kumpikin ohjelma on parhaillaan käynnissä, ja Galileoa pidetään tällä hetkellä yhtenä unionin lippulaivoista. GMES-ohjelmaan perustuva maanhavainnointiohjelma Copernicus lisättiin kahteen ensimmäiseen ohjelmaan vuonna 2014. Tämän jälkeen unioni on käynnistänyt toimia avaruusesineiden valvonnan ja seurannan, jäljempänä ’SST’, tukikehyksen puitteissa. Kaikkiin unionin avaruustoimiin, tutkimus mukaan lukien, varattiin vuosina 2014–2020 määrärahoja yhteensä 12,6 miljardia euroa. Komissio määritti 26. lokakuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Avaruusstrategia Euroopalle” Euroopan uuden avaruusstrategian, jolla on neljä strategista päämäärää: avaruudesta yhteiskunnalle ja EU:n taloudelle saatavan hyödyn maksimointi, kilpailukykyisen ja innovatiivisen eurooppalaisen avaruusalan tukeminen, Euroopan strategisen autonomian lujittaminen avaruuteen pääsyssä ja sen käytössä suojatussa ja turvallisessa ympäristössä sekä Euroopan aseman vahvistaminen maailmanlaajuisena toimijana ja kansainvälisen yhteistyön edistäminen. Euroopan avaruusstrategia hyväksyttiin, koska avaruusalalla on unionille strategista merkitystä ja Euroopan avaruusalan on mukauduttava muuttuvaan globaaliin ympäristöön. Avaruusala tukee monia unionin politiikanaloja ja strategisia painopisteitä. Avaruusasiat voivat olla ratkaisevan tärkeitä esimerkiksi ilmastonmuutoksen, kestävän kehityksen, rajavalvonnan, merialueiden valvonnan ja unionin kansalaisten turvallisuuden kaltaisiin uusiin haasteisiin tarttumisessa. Unionin uusien painopisteiden myötä myös ohjelmaa on kehitettävä uusilla tavoilla. Turvallisuusvaatimuksia on tiukennettava unionin avaruusjärjestelmiä kehitettäessä, jotta siviili- ja turvallisuustoiminnan välistä synergiaa saadaan hyödynnettyä kaikin tavoin. Avaruusasiat ovat kuitenkin myös osa globaalia arvoketjua, jossa parhaillaan tapahtuvat suuret muutokset venyttävät avaruusalan perinteisiä rajoja. ”New Space” eli avaruusalan uudet toimijat mullistavat avaruusalaa paitsi teknologisesta, myös liiketoimintamallien näkökulmasta. Avaruusala houkuttelee jatkuvasti uusia yrityksiä ja yrittäjiä, joilla ei välttämättä ole lainkaan kokemusta alasta. Tästä syystä on olennaisen tärkeää, että unioni tukee aktiivisesti koko avaruusalaa, etenkin tutkimusta ja kehitystä, uusyrityksiä sekä avaruusalalla toimivia yrityshautomoita. Ohjelmista mainittakoon tarkemmin, että komissio painotti Euroopan avaruusstrategiassa, kuinka tärkeää on varmistaa Galileosta, EGNOSista ja Copernicuksesta tarjottavien palvelujen jatkuva toiminta sekä näiden palvelujen uusien sukupolvien valmistelu, millä saadaan kehitettyä SST-palveluja. Komissio toi julki myös valtiollisen satelliittiviestintäjärjestelmän (GOVSATCOM), joka oli alun perin osa komission vuoden 2017 työohjelmaa. Komissio painotti myös komission, jäsenvaltioiden, maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien (Global Navigation Satellite Systems, GNSS) turvallisuutta käsittelevän Euroopan GNSS-viraston, Euroopan avaruusjärjestön ja kaikkien muiden Euroopan avaruuspolitiikan täytäntöönpanoon osallistuvien virastojen ja sidosryhmien välisten kumppanuuksien keskeistä roolia ja toi tällä esiin, miten ratkaisevan tärkeää on saada käyttöön tehokas ja asianmukainen hallintojärjestelmä unionin avaruusohjelman toteuttamiseen. Uuden GOVSATCOM-aloitteen osalta on huomattava, että suojattua satelliittiviestintää koskevien eurooppalaisten valmiuksien puutteita on tuotu esiin Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2013 hyväksymissä päätelmissä sekä useissa myöhemmissä neuvoston päätelmissä, komission valkoisessa kirjassa Euroopan tulevaisuudesta, 27 jäsenvaltion johtajan antamassa Rooman julistuksessa sekä useissa Euroopan parlamentin päätöslauselmissa. Lähestymistavan, jota komissio suositteli Euroopan avaruusstrategiaa koskevassa tiedonannossaan, vahvistivat sekä neuvosto 30. toukokuuta 2017 antamissaan päätelmissä että Euroopan parlamentti 12. syyskuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa. Etenkin neuvosto kannusti 30. toukokuuta 2017 antamissaan päätelmissä komissiota ja jäsenvaltioita tukeutumaan edelleen tapauksen mukaan Euroopan avaruusjärjestön ja Euroopan kansallisten avaruushallintojen tekniseen tietämykseen, kehotti komissiota analysoimaan ja arvioimaan Euroopan GNSS-viraston vastuualueiden mahdollista kehitystä sekä myönsi, että avaruusresurssien siviili- ja sotilaskäytön välillä olisi pyrittävä tarvittaessa vahvempaan synergiaan. Asetusehdotus kuuluu Euroopan avaruusstrategian jatkotoimenpiteisiin. Täysin integroidulla avaruusohjelmalla kootaan yhteen kaikki unionin toimet alalla, jolla on suuri strateginen merkitys. Tämä tarjoaa yhtenäiset puitteet tuleville investoinneille sekä parantaa näkyvyyttä ja joustavuutta. Toimintaa tehostamalla se auttaa viime kädessä ottamaan käyttöön uusia avaruusalaan perustuvia palveluja, joista on hyötyä kaikille EU:n kansalaisille. Tästä syystä ohjelman tavoitteena on –tuottaa tai auttaa osaltaan tuottamaan laadukkaita, ajantasaisia ja tarvittaessa tietoturvallisia avaruusaiheisia tietoja, dataa ja palveluja keskeytyksettä ja mahdollisuuksien mukaan globaalilla tasolla, millä vastataan nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin ja pystytään täyttämään unionin politiikan painopisteet, myös ilmastonmuutokseen sekä turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvät; –maksimoida yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt muun muassa edistämällä ohjelman komponenttien tuottamien tiedon, datan ja palvelujen mahdollisimman laajaa hyödyntämistä; –parantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta, toiminnanvapautta ja strategista autonomiaa etenkin teknologiakysymyksissä sekä näyttöön perustuvan päätöksenteon osalta; –edistää unionin asemaa kansainvälisellä toimintakentällä johtavana avaruusalan toimijana ja vahvistaa sen roolia tahona, joka tarttuu globaaleihin haasteisiin ja tukee globaaleja aloitteita myös ilmastonmuutoksen ja kestävän kehityksen osalta. Asetusehdotus sisältää näiden päämäärien saavuttamiseen sopivia toimia. Asetusehdotuksella yksinkertaistetaan ja järkeistetään huomattavasti unionin nykyistä säännöstöä, sillä siinä kootaan samaan säädökseen ja harmonisoidaan lähes kaikki säännöt, jotka ovat aiemmin olleet eri asetusten tai päätösten osia. Tämä nostaa unionin avaruuspolitiikan profiilia, mikä sopii siihen merkittävään rooliin, jonka unioni aikoo jatkossa ottaa avaruusalan globaalina toimijana.

Tämän ehdotuksen mukaiset unionin avaruusmäärärahat riittävät kaikkien suunniteltujen toimien toteuttamiseen, etenkin Galileon, EGNOSin, Copernicuksen ja SST:n jatkamiseen ja kehittämiseen sekä Govsatcom-aloitteen käynnistämiseen. Ehdotuksen ohjelman hallintoa koskevilla säännöillä selkeytetään eri asianosaisten tahojen eli pääasiassa jäsenvaltioiden, komission ja Euroopan avaruusohjelmaviraston välisiä suhteita ja rooleja sekä määritellään ohjelman kaikki komponentit kattava yhtenäinen hallinnointijärjestelmä. Ehdotuksella vahvistetaan entisen Euroopan GNSS-viraston roolia laajentamalla sen tehtäväkenttää turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän osalta siten, että tehtäviin kuuluvat jatkossa ohjelman kaikki komponentit, mikä oikeuttaa myös kyseisen viraston nimen muuttamisen Euroopan unionin avaruusohjelmavirastoksi. Lisäksi ehdotuksessa määritellään ja yhdenmukaistetaan ohjelman turvallisuuspuitteet etenkin noudatettavien periaatteiden ja menettelyjen sekä toteutettavien toimenpiteiden osalta. Tämä on olennaisen tärkeää toimien kaksikäyttöluonteen vuoksi. Tässä ehdotuksessa esitetään soveltamisen alkavan 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee 27 jäsenvaltion unionia, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Unionin avaruusalaa koskevaan säännöstöön kuuluvat tällä hetkellä seuraavat asetukset ja päätökset: –Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1285/2013 Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien (Galileo ja EGNOS) toteuttamisesta ja käytöstä –Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 377/2014 Copernicus-ohjelman perustamisesta –Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 541/2014/EU avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen perustamisesta –Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 912/2010 Euroopan GNSS-viraston perustamisesta –Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1104/2011/EU julkisesti säännellyn palvelun käyttöehdoista Galileo-ohjelmassa –neuvoston päätös 2014/496/YUTP Euroopan unionin turvallisuuteen vaikuttavista Galileo-järjestelmän käyttöönoton, toiminnan ja käytön näkökohdista. Tällä asetuksella korvataan ja kumotaan näistä teksteistä ensimmäiset neljä. Asetuksessa säädetään normeista, jotka ovat yhteisiä kaikille ohjelman komponenteille, mukaan lukien Galileo, EGNOS, Copernicus ja SST, sekä määrätään eräistä komponenttikohtaisista säännöistä. Asetukseen (EU) N:o 912/2010 tarvittavat muutokset ovat sellaisia, että selkeyden ja yksinkertaisuuden takia on suositeltavinta kumota myös tämä teksti ja sisällyttää Euroopan GNSS-viraston työtä jatkavaa uutta avaruusohjelmavirastoa koskevat säännöt unionin avaruusohjelman perustamisesta annettavaan asetusehdotukseen. Ehdotetulla asetuksella ei miltään osin muuteta päätöstä N:o 1104/2011/EU, eikä ehdotus vaikuta tähän päätökseen, vaan päätöksellä säädellään jatkossakin tiettyä Galileon tarjoamaa palvelua eli julkisesti säänneltyä palvelua (PRS). Päätöstä sovelletaan siis edelleenkin ehdotetun asetuksen ohella, ja päätös täydentää asetusehdotusta kyseistä palvelua koskevana erityissäännöksenä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimuksen) 28 artiklaan perustuvaa päätöstä 2014/496/YUTP sovelletaan samoin jatkossakin entiseen tapaan. Galileon ja EGNOSin yhteydessä päätöksessä 2014/496/YUTP säädettyjä menettelyjä sovelletaan kaikissa tapauksissa, joissa komponenttien käyttöönotto, toiminta tai käyttö saattaa haitata unionin tai jonkin sen jäsenvaltion turvallisuutta etenkin unionin toimia edellyttävän kansainvälisen tilanteen seurauksena tai silloin, kun itse komponenttien tai niiden palvelujen toimintaan kohdistuu jokin uhka. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Avaruusalalla on runsaasti myönteisiä välillisiä vaikutuksia myös muihin talouden aloihin. Unionin avaruusstrategian päätavoitteita, jotka sisältyvät myös asetusehdotukseen, ovat muun muassa avaruudesta kansalaisten hyvinvoinnille ja unionin taloudelliselle vauraudelle saatavan hyödyn maksimointi, tieteellisen ja teknisen edistyksen ja Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin tukeminen sekä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteiden edistäminen. EGNOSin, Galileon, Copernicuksen ja muiden avaruusjärjestelmien toiminnalla täydennetään suoraan toimia, jotka kuuluvat muihin unionin politiikanaloihin, etenkin tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaan, turvallisuus- ja maahanmuuttopolitiikkaan, teollisuuspolitiikkaan, yhteiseen maatalouspolitiikkaan, kalastuspolitiikkaan, Euroopan laajuisiin verkkoihin, ympäristöpolitiikkaan, energiapolitiikkaan ja kehitysapuun. SST:llä sekä uudella GOVSATCOM-aloitteella tuetaan myös Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelman ja Euroopan unionin globaalistrategian tavoitteita. Niillä lisätään turvallisuusalan toimijoiden operatiivista tehokkuutta sekä turvataan kansalaisten oikeus turvallisuuteen, diplomaatti- ja konsuliviranomaisten antamaan suojeluun sekä henkilötietojen suojaan. Lisäksi niillä parannetaan EU:n merkittävien politiikanalojen tehokkuutta esimerkiksi meriturvallisuusstrategian, EU:n kyberpuolustuspolitiikan kehyksen, arktisen politiikan, rajavalvonnan ja muuttoliikeasioiden, humanitaarisen avun, kalastuksen, liikenteen sekä kriittisen infrastruktuurin hallinnan aloilla. Ohjelman toimia olisi käytettävä käsittelemään oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteita tai optimaalista heikompia investointitilanteita niin, että toimet eivät ole päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäytä sitä ja että toimilla saadaan aikaan selvää Euroopan tason lisäarvoa. Näin varmistetaan johdonmukaisuus ohjelman toimien ja EU:n valtiontukisääntöjen välillä ja vältetään kilpailun kohtuuton vääristyminen sisämarkkinoilla.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Ehdotetun asetuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 189 artiklan 2 kohta, jonka perusteella unioni voi laatia eurooppalaisen avaruuspolitiikan ja jonka mukaan Euroopan parlamentilla ja neuvostolla on toimivalta hyväksyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen ohjelma, jolla edistetään politiikan tavoitteiden saavuttamista. Galileoa ja EGNOSia koskevat GNSS-asetus (EU) N:o 1285/2013 ja Euroopan GNSS-virastosta annettu asetus (EU) N:o 912/2010 pohjautuvat SEUT-sopimuksen Euroopan laajuisia verkkoja koskevaan 172 artiklaan, mutta tuomioistuimen oikeusperustan valintaa koskevan oikeuskäytännön perusteella ehdotetun asetuksen pohjaksi on syytä valita SEUT-sopimuksen 189 artiklan 2 kohta, kun otetaan huomioon kohdassa säädettyjen toimien sisältö ja tavoitteet. •Toissijaisuusperiaate Avaruus on huipputekninen ala, jossa liikkuu huomattavia taloudellisia resursseja ja joka on monenlaisten alojen kehittyneen teknologian sovelluskohde. Ehdotetun asetuksen edellä kuvattujen tavoitteiden saavuttaminen ei ole mahdollista edes avaruusalalla pisimmälle edistyneille jäsenvaltioille. Tosiasia on, että alan tieteellinen ja tekninen kokemus ja osaaminen ovat hajallaan EU:n eri talousalueilla sekä Euroopan avaruusjärjestössä, kansainvälisessä järjestössä, johon useimmat EU:n jäsenvaltiot kuuluvat. Taloudelliselta kannalta Galileon ja Copernicuksen kaltaisten, kaikkien unionin jäsenvaltioiden ja vieläpä kaikkien muidenkin maapallon alueiden etuja palvelevien järjestelmien rakentaminen ja käynnissä pitäminen on liian suuri tehtävä yhdelle yksinään toimivalle jäsenvaltiolle. Ehdotetun asetuksen tavoitteiden laajuus ja vaikutukset ovat niin huomattavat, että niiden riittävä saavuttaminen on mahdollista vain unionin tasolla. •Suhteellisuusperiaate Ehdotetussa asetuksessa säädetään toimenpiteistä, jotka eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ohjelman komponentit Galileo, EGNOS, Copernicus, SST sekä GOVSATCOM vastaavat unionin yritysten ja kansalaisten tarpeisiin. Niillä on merkittäviä myönteisiä vaikutuksia unionin talouteen. Näiden järjestelmien kehittämisessä tavoitteena on EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon tukeminen sekä EU:n poliittisten painopisteiden optimaalinen saavuttaminen esimerkiksi ilmastonmuutoksen sekä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan aloilla. Unionin oman avaruusalan tukeminen etenkin uusyrityksiä ja käynnistysvaiheen yrityksiä tukemalla auttaa turvaamaan unionintoiminnanvapauden sekä strategisen autonomian teknologia-asioissa ja tekemään sen toiminnasta entistä kansainvälisempää. Tämän lisäksi ohjelmalle osoitetut määrärahat ovat oikeasuhteiset tavoitteisiin nähden. Ohjelman toteuttamiseen tarvittavat rahasummat on määritelty vaikutustenarvioinnin yhteydessä tehtyjen analyysien ja arvioiden perusteella, ja niistä kerrotaan tarkemmin jäljempänä. •Toimintatavan valinta Sen lisäksi, että SEUT-sopimuksen 189 artiklan 2 kohdassa on nimenomainen määräys ohjelman perustamisesta annettavasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta, asetus on myös sopivin väline ohjelman kestävän perustan luomiseksi. Tällaisella säädöksellä varmistetaan ohjelman tehokkaan toteuttamisen edellyttämä yhdenmukaisuus ja suora soveltaminen, ja samalla annetaan ohjelmalle riittävästi näkyvyyttä sekä toteuttamisen vaatimat taloudelliset resurssit. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Galileon ja EGNOSin osalta komissio antoi GNSS-asetuksen (EU) N:o 1285/2013 34 artiklan sekä Euroopan GNSS-virastosta annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010 26 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliraportin Galileon ja EGNOSin edistymisestä sekä Euroopan GNSS-viraston toiminnasta. Tässä yhteydessä komissio teetti väliarviointitutkimuksen. Väliarviointiraportissa keskityttiin ohjelman toteutukseen vuosina 2014–2016. Siinä todettiin, että Galileo ja EGNOS ovat osoittautuneet tehokkuudeltaan riittäviksi ja ne ovat hyvää vauhtia saavuttamassa GNSS-asetuksessa vuodeksi 2020 asetettuja pitkän aikavälin tavoitteita. Galileon turvallisuushallinnossa sekä Galileon ja EGNOSin yleisessä hallinnoinnissa on kuitenkin havaittu jonkin verran tehottomuutta sekä mahdollisia kehityskohteita. Yleisen hallinnoinnin osalta vuodet 2014–2016 olivat tärkeää siirtymäkautta, jolloin hallinto- ja hallintakehyksen keskeisiä osa-alueita toteutettiin ja yhdistettiin vaiheittain. Niiden tulevalla kehityksellä on huomattava merkitys Galileon tulossa olevalle käyttövaiheelle, joten se ansaitsee erityistä huomiota. Turvallisuushallinnon osalta huomiota on kiinnitettävä varsinkin seuraavaan vaiheeseen, jotta turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan ja sen työntekijöiden riippumattomuus Galileon ja EGNOSin operatiivisesta toiminnasta voidaan taata. Rahoituksen osalta sekä Galileoa että EGNOSia on toteutettu vuoden 2016 lopulta lähtien GNSS-asetuksessa annetun 7 071 miljoonan euron talousarvion puitteissa, ja kustannukset ovat pysyneet yleisesti hallinnassa. Johdonmukaisuudessa muiden EU:n politiikkojen ja muiden GNSS-ohjelmien kanssa sekä sisäisessä johdonmukaisuudessa niin Galileo kuin EGNOSkin ovat osoittautuneet onnistuneiksi. Euroopan GNSS-virasto on myös saavuttanut hyvin Galileon ja EGNOSin edistykseen sekä tuotantoketjun loppupään markkinoiden kehitykseen liittyvät tavoitteensa hoitamalla ydintehtävänsä ja delegoidut tehtävänsä tehokkaasti. Euroopan GNSS-virastolla on kuitenkin ollut jonkin verran vaikeuksia sopivan henkilöstön palkkaamisessa.

Copernicuksen osalta komissio laati Copernicus-asetuksen (EU) N:o 377/2014 32 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliarvioinnin kaikkien Copernicuksesta rahoitettujen tehtävien tavoitteiden saavuttamisesta ja käsitteli arvioinnissa niiden tuloksia ja vaikutuksia, Euroopan tasolla saatua lisäarvoa ja resurssien käytön tehokkuutta. Komissio teetti aiheesta väliarviointitutkimuksen. Väliarviointi kattoi vuodet 2014–2016. Sen johtopäätösten mukaan Copernicuksen toteuttaminen eteni suunnitelman mukaisesti ja sillä oli jo voitu siihen kohdistuneiden merkittävien odotusten mukaisesti tukea Euroopan autonomiaa laadukkaan ja käyttökelpoisen datan tuotannossa sekä datan tuomisessa suurten käyttäjäjoukkojen hyödynnettäväksi niin institutionaalisiin kuin kaupallisiinkin tarkoituksiin. Muita esiin tuotuja Copernicus-ohjelman vahvuuksia olivat avoimen datan politiikka, käytön omaksumiseen yksityisellä sektorilla kannustavat toimet, konkreettiset taloudelliset hyödyt, johdonmukaisuus sekä sisäisesti että muiden EU:n toimien kanssa, talousarvion erinomainen toteutuminen asetuksessa säädettyjen raamien mukaisesti sekä hyvä yhteistyö niin komission sisällä kuin jäsenvaltioiden kanssa. Saatujen kokemusten hyödyntämisen osalta ohjelman esimerkillisen menestyksen sekä tuotetun tiedon määrän perusteella tehtiin kaksi havaintoa: i)Datansaantia ja jakelua on kehitettävä: rekisteröityjen käyttäjien erittäin suuren määrän vuoksi viestintäasioita, datansaantia ja jakelua sekä datan latausmahdollisuuksia on parannettava. ii)Avaruutta koskevan tiedon integrointia muihin politiikanaloihin ja talouden sektoreihin on kehitettävä painottamalla entistä enemmän käytön omaksumista: Copernicuksella tavoitetaan käyttäjäkuntia perinteiseltä avaruusalalta, mutta avaruusalan toimijoihin kuulumattomien mahdollisten käyttäjien tavoittaminen edellyttää vielä lisätoimia. SST:n osalta komissio hyväksyi 3. toukokuuta 2018 kertomuksen avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen täytäntöönpanosta (2014–2017) (COM(2018)256). Kertomuksen johtopäätöksenä esitettiin, että EU:n SST tuotti EU:n tason lisäarvoa sekä tuloksia kaikkien toimenpiteiden ja kaikkien kolmen palvelun osalta, mutta EU:n SST:tä on vielä kehitettävä, jotta sen vaikuttavuutta saataisiin parannettua. Kertomuksessa esitettyihin suosituksiin vastattiin siihen liittyvässä vaikutustenarvioinnissa. Siinä mainittiin neljä kysymystä, joihin on puututtava, jos toteuttamista halutaan tehostaa lähivuosina: i)Lisätään EU:n SST-palvelujen autonomiaa ajanmukaistamalla SST-ilmaisimet, kehittämällä uusia ilmaisimia sekä perustamalla SST-tiedon perusteella laadittava eurooppalainen avaruusesineluettelo. ii)Kehitetään EU:n SST:n eurooppalaista ulottuvuutta poistamalla tarpeettomia päällekkäisyyksiä kansallisten SST-keskusten kanssa sekä edellyttämällä erikoistumista parhaiden tulosten perusteella. iii)Muutetaan päätöksenteon rakennetta käyttämällä määräenemmistöpäätöksiä sekä perustamalla yhteinen koordinaatiotiimi, joka huolehtii teknisen työn valvonnasta. iv)Tarkistetaan rahoitusmekanismia perustamalla ohjelma, jolla on yksi budjettikohta ja pitkän aikavälin näkökulma. •Sidosryhmien kuuleminen Aloitetta on tuettu myös laajoilla julkisilla kuulemisilla ja työpajoilla, joilla on pyritty keräämään kaikkien asianomaisten sidosryhmien (esimerkiksi toimialan, jäsenvaltioiden ja tutkijoiden) näkemyksiä etenkin seuraavasti: ·Vuonna 2016 ennen Euroopan avaruusstrategian hyväksymistä komissio järjesti merkittävän julkisen kuulemisen kaikista avaruusasioihin liittyvistä näkökohdista, mukaan lukien ohjelmat, joita nyt esitetään seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten. ·Vuosina 2015–2016 avaruustutkimukseen liittyvistä asioista järjestettiin kaksi kohdennettua kuulemista, joissa kerättiin esimerkiksi jäsenvaltioiden, merkittävien toimialajärjestöjen sekä tutkimusorganisaatioiden kannanottoja. ·Vuosina 2015–2017 on järjestetty lukuisia aiheeseen keskittyviä asiantuntijatason työpajoja ja kokouksia sekä laadittu raportteja, joiden avulla on kuultu sidosryhmiä seuraavista teemoista: i) Copernicuksen ja Galileon kehitys, ii) toimialan erityistarpeet, iii) valtiollisten satelliittiviestintäjärjestelmien erityistarpeet, iv) avaruustilannetietoisuuden erityistarpeet, esimerkiksi SST, avaruussää sekä maapallon lähellä olevat kohteet. ·Vuosina 2016–2017 osana tulevan GOVSATCOM-ohjelman vaikutustenarviointia järjestettiin kohdennettuja kuulemisia kaikille asiaan liittyville sidosryhmille – jäsenvaltioille, koska ne ovat GOVSATCOMin tarjoajia ja käyttäjiä, EU:n toimielimille ja virastoille, sekä toimialan edustajille, kuten satelliittien valmistajille, operaattoreille ja pk-yrityksille – kahdenvälisen yhteydenpidon sekä yhteistyökokousten muodossa. Useimmat jäsenvaltiot ja suurin osa toimialan edustajista tukevat selkeästi ohjelmaa ja sen tavoitteita. Etenkin vahvaa turvallisuutta, kysynnän keskittämistä, kansallisiin ja kaupallisiin toimittajiin tukeutumista, siviili- ja sotilaskäytön synergiaa sekä modulaarista, palvelukeskeistä lähestymistapaa koskevat sidosryhmien suositukset otettiin osaksi ehdotusta. Komission ennen Euroopan avaruusstrategian hyväksymistä vuonna 2016 järjestämän merkittävän julkisen kuulemisen osalta keskeiset viestit ovat: Galileon ja EGNOSin osalta sidosryhmät ovat kaikkiaan riittävän tyytyväisiä EU:n toimintalogiikan toteutukseen sekä ohjelmien saavutuksiin arviointikaudella. Toimien vaikuttavuus on erityisen ilmeistä Galileon avaruussegmentin saavutuksissa sekä EGNOS-palveluntuotannon tavassa yhdistää vakaus ja hyvät tulokset; esimerkkejä ovat LPV-200:n palvelutasoa koskeva vakuutus sekä APV-I:n 98,98 prosenttia EU:n jäsenvaltioiden, Norjan ja Sveitsin maapinta-alasta kattava palvelu. Sidosryhmien näkemys kuitenkin on, että hallinnointia voitaisiin tehostaa pelkistämällä sen rakennetta, jonka monimutkaisuus aiheuttaa usein toimien päällekkäisyyttä ja viiveitä. Tämän lisäksi sidosryhmät haluaisivat mukauttaa hallinnointia vastaamaan tulevaisuuden tarpeita, kun Galileossa siirrytään käyttövaiheeseen.

Copernicuksen avoimen datan politiikkaa pidetään vahvana ansiona. Copernicuksen palveluissa käyttäjät arvostavat tuotteiden relevanttiutta, toimitusten oikea-aikaisuutta sekä tuotteiden saatavuutta. In situ komponentin koordinoinnista on saatu hyviä tuloksia, sillä käyttäjien määrä on kasvanut ja datajoukkoja on saatu tuotettua laajempi valikoima. Copernicuksen in situ komponentin kehittämistä ja relevanttien in situ datajoukkojen käyttöä on kuitenkin painotettava vielä lisää, jolloin maanhavainnointitietojen eri lähteiden integroinnista voidaan saada lisäarvoa. Copernicuksen hallinnoinnin katsotaan toimivan tehokkaasti. In situ tiedon saatavuutta on kuitenkin parannettava. In situ tiedon saatavuuden puutteet estävät Copernicus-palvelujen täysimääräisen hyödyntämisen. Copernicuksen tavoitteet ovat edelleen riittäviä, mutta sidosryhmien toiveena oli, että muitakin seikkoja otettaisiin huomioon (esimerkiksi ihmisen toiminnan aiheuttamat CO2-päästöt, ympäristö- ja ilmastovaatimusten noudattamisen varmistaminen, napa-alueet ja kulttuuriperinnön suojelu). Samalla sidosryhmät mainitsivat, että Sentinel-tietojen saatavuudessa sekä eri tietolähteiden integroinnissa olisi parantamisen varaa. Ohjelman EU:n tason ulottuvuuden osalta sidosryhmät olivat vahvasti yhtä mieltä siitä, että EU:n toimien jatkuvuuden varmistaminen on tarpeen. Samalla sidosryhmät katsoivat yksimielisesti, että EU:n nykyisten toimien lopettamisella tai peruuttamisella olisi Galileolle, EGNOSille ja Copernicukselle niin vakavia seurauksia, että koko ohjelma saattaisi vaarantua. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Aiheesta on laadittu useita erityisraportteja: ·Edellä kerrotun mukaisesti ulkopuoliset toimeksisaajat tekivät väliarviointitutkimuksen ja toimittivat sitä koskevan raportin 23. kesäkuuta 2017. Tutkimus toimi pohjana GNSS-asetuksen (EU) N:o 1285/2013 34 artiklan sekä Euroopan GNSS-virastosta annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010 26 artiklan mukaiselle komission kertomukselle Euroopan parlamentille ja neuvostolle Galileon ja EGNOSin tilanteesta sekä Euroopan GNSS-viraston perustamisesta. ·Rahoituksen vaikutusta Galileoon ja EGNOSiin selvittävä tutkimus tehtiin vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä. ·Edellä kerrotun mukaisesti ulkopuoliset toimeksisaajat tekivät myös Copernicuksen väliarviointitutkimuksen ja toimittivat sen 23. kesäkuuta 2017. Tutkimus toimi pohjana Copernicus-asetuksen (EU) N:o 377/2014 32 artiklan mukaiselle komission kertomukselle Euroopan parlamentille ja neuvostolle Copernicuksen tilanteesta. ·Ulkopuoliset toimeksisaajat tekivät Copernicuksen yhteiskunnallis-taloudellisista hyödyistä tutkimuksen, joka valmistui tammikuussa 2018. ·Ulkopuoliset toimeksisaajat tekivät tutkimuksen SST:n vaikutuksista, kustannuksista ja hyödyistä ja toimittivat sitä koskevan raportin toukokuussa 2018. ·GOVSATCOMin osalta komissio tukeutui jäsenvaltioiden, Euroopan avaruusjärjestön ja Euroopan puolustusviraston asiantuntijoiden muodostamaan ryhmään. Ryhmä kehitti GOVSATCOMin siviili-sotilaskäyttäjien korkean tason tarpeita koskevaa asiakirjaa, oli mukana vaikutustenarviointiprosessissa, mukaan lukien helmikuussa 2018 julkaistu PwC:n tekemä GOVSATCOMin vaikutustenarviointitutkimus, sekä antoi komission käyttöön satelliittiviestintää koskevaa asiantuntemustaan. Myös kansalliset viranomaiset ja toimiala antoivat käyttöön asiantuntemustaan sidosryhmien kuulemisen aikana. ·Yksittäisistä aiheista (esimerkiksi avaruuteen pääsy) on myös laadittu lisätutkimuksia. Kaikki tutkimukset ovat julkisesti saatavilla EU Bookshopissa. •Vaikutustenarviointi Parempaa sääntelyä koskevan politiikkansa mukaisesti komissio laati vaikutustenarvioinnin unionin avaruusohjelman perustamista varten. Vaikutustenarvioinnin lähtökohdaksi otettiin kolme erityistavoitetta: ·nykyisten avaruusinfrastruktuurien ja palvelujen jatkuvuuden varmistaminen sekä uusien tai entistä parempien kehittäminen, ·innovatiivisen Euroopan avaruusalan edistäminen, sekä ·autonomista pääsyä avaruuteen koskevan EU:n valmiuden ylläpitäminen, missä tukeudutaan EU:n riippumattomaan teollisuuteen, sekä EU:n avaruutta koskevien tietojen ja palveluiden turvallinen, suojattu käyttömahdollisuus. Ohjelman rahoituksen osalta tarkasteltiin kahta vaihtoehtoa.

Perusskenaariossa nykyisiä määrärahoja supistettiin nykyisestä 15 prosenttia, missä otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan ero EU:sta. Ehdotetussa skenaariossa rahoitusta ei leikattu, vaan sitä kasvatettiin 50 prosentilla nykyiseen talousarvioon verrattuna. Perusskenaariota pidettiin riittämättömänä Euroopan avaruusstrategiassa esiin tuotujen unionin avaruuspolitiikan kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiselle. Galileon osalta nykyisten määrärahojen pienentäminen johtaisi infrastruktuurien ja palvelujen tason vähittäiseen heikkenemiseen ja lopulta toiminnan lopettamiseen lähivuosikymmenten aikana. EGNOS pysyisi toiminnassa, mutta se ei voisi täydentää Galileota GNSS-asetuksessa säädetyllä tavalla. Copernicuksen osalta olisi odotettavissa vastaavia seurauksia, sillä koko Copernicus-arkkitehtuuria voitaisiin hädin tuskin jatkaa mahdollisesta parantamisesta puhumattakaan, kun nykyisiä satelliitteja ei olisi mahdollista korvata kokonaan niiden käyttöiän päättyessä kiertoradalla. Ehdotetulla skenaariolla varmistetaan jatkuvuus toiminnan ja palvelujen tarjonnassa, Galileon 30 satelliitin kokonaisuuden säilyminen sekä teknologinen kehitys. Näin edistettäisiin toisen sukupolven käyttöönottoa sekä tuettaisiin kukoistavien sovelluskohdemarkkinoiden muodostumista. Copernicuksen rahoituksen jatkaminen antaisi unionille mahdollisuuden säilyttää autonomiansa ja johtoasemansa ympäristönseurannassa, hätätilanteiden hallinnassa sekä raja- ja meriturvallisuuden tukemisessa sekä antaa toimintaketjun loppupään toimijoille jonkinasteinen varmuus siitä, että nykyiseen Copernicus-infrastruktuuriin ja palveluihin perustuvan Copernicus-datan ja tietojen käyttö ja integrointi on mahdollista. Jos Galileolle, EGNOSille, Copernicukselle ja SST:lle varataan riittävät määrärahat, niiden jatkamisesta saadaan todennäköisesti huomattavia yhteiskunnallis-taloudellisia ja ympäristöhyötyjä, joista yksi on uusien työpaikkojen syntyminen. Loppukäyttäjät hyötyvät suoraan monenlaisista uusista sovelluskohteista, jotka helpottavat matkustamista, työntekoa ja viestintää. Odotettavissa on myös, että kansalaiset hyötyvät nykyaikaisemmista, ympäristöystävällisistä liikennepalveluista, joiden ansiosta liikenne toimii tehokkaammin ja saastuttaa vähemmän. Toimivammat hätäpalvelut takaavat, että hätätilanteisiin pystytään reagoimaan nopeammin ja paremmin, kun taas maataloudessa kehittyneiden GNSS-sovellusten ja maanhavainnointitietojen käytöllä varmistetaan ravinnon kestävämpi saatavuus. GOVSATCOM-järjestelmän osalta tehtiin täysimittainen itsenäinen vaikutustenarviointi. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi myönteisen lausunnon 29. syyskuuta 2017. Arvioinnissa tarkasteltiin perusskenaariota sekä neljää toimintavaihtoehtoa, joiden ydinelementit ovat lähtökohtaisesti kaikille samat. Ydinelementtejä ovat esimerkiksi yhteiset turvallisuusvaatimukset, kansallisen ja EU:n tason kysynnän yhdistämisestä saatava synergia, tarjonnan koordinointi, siviili- ja sotilassovellusten johdonmukaisuus, mittakaavaedut ja toiminnan tehostuminen, unionin autonomian vahvistaminen ja toimialan kilpailukyky. Vaihtoehdot poikkeavat toisistaan tarjontapuolen osalta, sillä niissä käytetään kansallisia tai kaupallisia satelliittiviestintäresursseja ja palveluja tai näiden yhdistelmää. Vaihtoehdot poikkeavat toisistaan myös sen perusteella, millä tavoin avaruusinfrastruktuuria jatkossa hankitaan: joko julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussuhteen kautta tai täysin EU-lähtöisin resurssein. Säilytettävässä vaihtoehdossa hyödynnetään eri vaihtoehtojen hyviä puolia, noudatetaan toissijaisuusperiaatetta ja otetaan huomioon sidosryhmien suositukset. Siviili- ja sotilaskäyttäjien yhdistäminen kansallisella ja EU:n tasolla, palvelujen rahoittaminen ohjelman talousarviosta ja niin kansallisten kuin turvahyväksynnän saaneiden kaupallistenkin resurssien hyödyntäminen mahdollistavat toiminnan nopean käynnistämisen, lisäävät GOVSATCOM-järjestelmän joustavuutta ja laajentavat sen soveltamisalaa. Kustannustehokkaat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussuhteet katsotaan suositeltavimmaksi vaihtoehdoksi avaruusinfrastruktuurin mahdollisen tulevan kehittämisen kannalta. EU-omisteinen GOVSATCOM-keskus sekä johdonmukaiset turvallisuusvaatimukset ovat välttämättömiä. Ohjelman vaikutustenarvioinnin luonnosversio (joka ei kattanut toisessa vaikutustenarvioinnissa käsiteltyä GOVSATCOM-järjestelmää) esitettiin sääntelyntarkastelulautakunnalle 11. huhtikuuta 2018. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi kielteisen lausunnon 13. huhtikuuta 2018. Raporttiluonnosta muutettiin tämän jälkeen huomattavasti kehittämistä koskevien suositusten pohjalta etenkin seuraavasti: ·selkeytettiin kuvausta ohjelman kohtaamista haasteista esimerkiksi kuvaamalla tarkemmin haasteiden alkusyy (poliittiset haasteet, globaalit haasteet, nykyisistä ohjelmista saatuihin kokemuksiin perustuvat haasteet) ·selkeytettiin kyseisten haasteiden ja ohjelman yksittäisten tavoitteiden keskinäisiä yhteyksiä ·selkeytettiin kuvausta ohjelman painopisteistä ja siitä, kuinka ne liittyvät haasteisiin ja tavoitteisiin ·selvitettiin tarkemmin ohjelman hallinnoinnissa tapahtuvia muutoksia ·annettiin enemmän tietoa pääasiallisille toimenpiteille osoitetuista määrärahoista. Toinen luonnosversio toimitettiin sääntelyntarkastelulautakunnalle 25. huhtikuuta 2018. Lautakunta antoi myönteisen lausunnon 3. toukokuuta 2018, mutta suositteli vielä raportin kehittämistä kahdessa keskeisessä asiassa. Lautakunta ohjeisti ottamaan huomioon sen huomautukset ennen komission sisäisen lausuntokierroksen käynnistämistä, ja raporttiluonnosta muutettiin etenkin seuraavien kohtien osalta: ·selkeytettiin kuvausta Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston ja komission välisestä vastuunjaosta ·selvitettiin tarkemmin määrärahojen jakautumista jatkuville ja uusille toimille ·erotettiin selkeämmin yleiset ja erityistavoitteet. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi vaikutustenarviointiluonnoksesta myönteisen lausunnon 3. toukokuuta 2018. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Edellä kerrotun mukaisesti ehdotetulla asetuksella pyritään merkittävästi yksinkertaistamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä siten, että siinä yhdistetään unionin avaruusohjelman keskeiset komponentit samaan asetukseen ja sillä korvataan kolme Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta ja yksi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, joilla näitä komponentteja tällä hetkellä säädellään. •Perusoikeudet

Ehdotettu asetus sisältää tavanomaiset määräykset henkilötietojen ja yksityisyyden suojaamisesta. Siinä säädetään erityisesti, että kaikessa tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien ja toimien suorittamiseen liittyvässä henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan henkilötietojen suojeluun sovellettavaa lainsäädäntöä, Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston suorittamat tehtävät ja toimet mukaan luettuina. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Unionin osuus ohjelman rahoituksesta vuodesta 2021 lähtien on 16 miljardia euroa käypinä hintoina. Suurin osa talousarviosta toteutetaan välillisen hallinnoinnin kautta, sillä toteuttamisesta vastaavien tahojen kanssa on tehty rahoitusosuussopimukset. Ohjelman arvioidut kustannukset perustuvat laajoihin analyyseihin, joiden tukena on nykyisten toimien (Galileo, EGNOS, Copernicus ja SST) hallinnoimisesta komissiolle kertynyt kokemus sekä GOVSATCOMista tehdyt valmistelevat tutkimukset ja sidosryhmien kuulemiset. Tämä komissiolle kertynyt asiantuntemus on olennainen tekijä toimien jatkuvuuden varmistamisessa. Tähän asetukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä mainittu henkilöresurssien arvioitu tarve on tämän asiantuntemuksen jatkuvuutta koskevan edellytyksen mukainen. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Ehdotetussa asetuksessa säädetään, että komissio toteuttaa ohjelman varainhoitoasetuksen [108 artiklassa] tarkoitettujen työohjelmien avulla käyttäjien kehittyvät tarpeet ja teknologian kehityksen huomioon ottaen. Ehdotetun asetuksen täytäntöönpanoa on määrä valvoa useilla tavoilla. Komissio antaa ensinnäkin Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen ohjelman toteuttamisesta. Kertomuksessa on tietoa riskinhallinnasta, kokonaiskustannuksista, vuosittaisista toimintakuluista, tarjouskilpailujen tuloksista, saaduista tuloista, aikatauluista ja ohjelman tuloksista. Toiseksi siinä määritellään tulosindikaattorit ohjelman toteuttamisen ja asetuksen tavoitteiden seurantaa varten, ja unionin varojen saajat velvoitetaan toimittamaan asiaa koskevat tiedot. Tietoa on kerättävä myös tutkimus- ja innovointitoiminnan tulosten hyödyntämisestä ja käyttöönotosta esimerkiksi valvomalla etenkin Euroopan horisontti ohjelmasta peräisin olevien tutkimus- ja innovointitoiminnan tulosten omaksumiseen osoitettujen varojen käyttöä. Kolmanneksi ohjelmaa on arvioitava vähintään kerran neljässä vuodessa. Nämä arvioinnit on tehtävä hyvissä ajoin, jotta tarvittavat päätökset ehditään tehdä. Arvioinnit tehdään 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti. Sopimuksessa kolme toimielintä vahvisti, että jatkotoimia koskevien vaihtoehtojen vaikutustenarvioinnin tulisi perustua voimassa olevan lainsäädännön ja politiikan arviointiin. Arvioinneissa tarkastellaan ohjelman vaikutuksia käytännössä ohjelman indikaattoreiden/tavoitteiden perusteella ja analysoidaan, missä määrin ohjelmaa voidaan pitää merkityksellisenä, vaikuttavana, tehokkaana, riittävästi EU:n lisäarvoa tuovana ja johdonmukaisena EU:n muuhun politiikkaan nähden. Arvioinneissa hyödynnetään saatuja kokemuksia, jotta voidaan yksilöidä puutteita/ongelmia tai mahdollisuuksia parantaa toimia tai niiden tuloksia ja auttaa maksimoimaan niiden hyödyntäminen/vaikutukset. Arvioiden päätelmät ja komission huomautukset on toimitettava Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotetussa asetuksessa on 12 osastoa. Asetuksen I osastossa on yleisiä säännöksiä, joilla säädetään esimerkiksi asetuksen kohteesta, ohjelman komponenteista, kyseisen ohjelman tavoitteista sekä periaatteesta, jonka mukaan unioni omistaa ohjelmassa luodun ja kehitetyn omaisuuden. Asetuksen II osastossa säädetään ohjelman rahoitusosuuksista ja talousarviojärjestelyistä. Asetuksen III osastossa säädetään ohjelmaa koskevista varainhoitosäännöksistä. Julkisten hankintojen osalta – kun otetaan huomioon avaruusalalla laadittavien sopimusten monitahoisuus ja erityispiirteet – on syytä säätää varainhoitoasetuksen täytäntöönpanoon liittyvistä toimenpiteistä. Varainhoitosäännöksillä on myös pystyttävä vastaamaan ohjelman eri komponenttien toisistaan poikkeaviin tarpeisiin sekä mahdollistettava sidosryhmien välisen yhteistyön ja kumppanuuksien moninaisten muotojen hyödyntäminen. Asetuksen IV osastossa käsitellään ohjelman hallintoa. Siinä kerrotaan yksityiskohtaisesti ohjelman neljän päätoimijan eli komission, Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston, Euroopan avaruusjärjestön ja jäsenvaltioiden tehtävistä sekä näiden toimijoiden välisistä suhteista.

Asetuksen V osastossa käsitellään turvallisuutta, joka on erityisen tärkeä aihe, kun otetaan huomioon ohjelman monien komponenttien strateginen luonne sekä avaruus- ja turvallisuusasioiden väliset kytkennät. Ohjelmassa on päästävä korkealle turvallisuustasolle ja tasoa on ylläpidettävä säätämällä tehokkaista hallinnointijärjestelyistä, jotka perustuvat pitkälti kokemukseen, jota jäsenvaltioilla on ja jota komissio on viime vuosina kerryttänyt. Kaikkien ulottuvuudeltaan strategisten ohjelmien tapaan myös tälle ohjelmalle on saatava riippumaton turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä, jossa noudatetaan tarkoitukseen sopivia normeja. Asetuksen VI osaston aiheena ovat Galileo ja EGNOS. Nämä säännökset perustuvat suurelta osin GNSS-asetuksen (EU) N:o 1285/2013 asiaa koskeviin säännöksiin, mutta niitä on tarpeen mukaan ajantasaistettu ja mukautettu ottaen huomioon muun muassa sen, että molemmat järjestelmät ovat nykyään toiminnassa ja niistä on tullut unionin yleisen avaruusohjelman komponentteja. Asetuksen VII osastossa käsitellään Copernicusta. Eräät tämän osaston säännökset ovat varsin samankaltaisia kuin nykyisen Copernicus-asetuksen (EU) N:o 377/2014 säännökset, mutta niissä otetaan kuitenkin huomioon järjestelmässä tapahtunut merkittävä kehitys etenkin datan käsittelyn ja hallinnan sekä yleisen lainsäädäntökehyksen perustamisen osalta. Asetuksen VIII osastossa säädetään unionin avaruusohjelman muiden komponenttien eli SST:n ja GOVSATCOMin yksityiskohdista. SST:tä koskevat säännökset perustuvat SST-päätöksen N:o 541/2014/EU säännöksiin, mutta GOVSATCOMia koskeva osio on kokonaan uusi. Asetuksen IX osastossa muutetaan Euroopan GNSS-viraston nimi Euroopan unionin avaruusohjelmavirastoksi sekä muutetaan eräitä avaruusohjelmavirastoa koskevia toimintasääntöjä, joista tällä hetkellä säädetään asetuksessa (EU) N:o 912/2010. Näissä muutoksissa otetaan huomioon etenkin avaruusohjelmaviraston uusi rooli, kun sen tehtäväkenttää laajennetaan kattamaan mahdollisesti kaikki unionin avaruusohjelman komponentit. Asetuksen X osastossa annetaan muut säännökset, XI osastossa säädösvallan siirtoa ja täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevat säännökset ja XII osastossa loppusäännökset. •Ilmastotoimien valtavirtaistaminen Vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevassa komission ehdotuksessa asetetaan aiempaa kunnianhimoisempi tavoite, jonka mukaan ilmastotoimet olisi otettava huomioon kaikissa EU:n ohjelmissa, ja yleisenä tavoitteena on, että EU:n menoista 25 prosentilla tuettaisiin ilmastotavoitteita. Ohjelman vaikutusta kokonaistavoitteen saavuttamiseen seurataan EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän avulla sopivalla jaottelutasolla ja käyttämällä myös tarkempia menetelmiä, jos sellaisia on tarjolla. Komissio ilmoittaa jatkossakin asiaa koskevat tiedot vuosittain maksusitoumusmäärärahoina vuosittaisen talousarvioesityksen yhteydessä. Tukeakseen ohjelman koko potentiaalin hyödyntämistä ilmastotavoitteiden täyttämisessä komissio pyrkii määrittelemään tämän kannalta olennaisia toimia ohjelman valmistelu-, toteutus-, uudelleentarkastelu- ja arviointivaiheissa. 2018/0236 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 189 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa:

(1)Avaruusteknologiasta, datasta ja palveluista on tullut välttämätön osa eurooppalaisten jokapäiväistä elämää, ja niillä on keskeisen tärkeä merkitys monien strategisten etujen turvaamisessa. Unionin avaruusteollisuus on jo nyt yksi maailman kilpailukykyisimmistä. Uusien toimijoiden ilmaantuminen ja uuden teknologian kehitys mullistavat kuitenkin teollisuuden perinteisiä malleja. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että unioni kuuluu jatkossakin johtaviin kansainvälisiin toimijoihin, että sillä on laaja toiminnanvapaus avaruusalalla ja että se edistää tieteellistä ja teknistä kehitystä ja tukee avaruusalan yritysten kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, startup-yritysten ja innovatiivisten yritysten osalta. (2)Avaruusalan kehitys on perinteisesti ollut kytköksissä turvallisuuskysymyksiin. Monissa tapauksissa avaruusalan laitteet, komponentit ja välineet ovat kaksikäyttötuotteita. Tämän vuoksi olisikin aiheellista hyödyntää niitä mahdollisuuksia, joita avaruusala tarjoaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle. (3)Unioni on laatinut omia avaruusaloitteitaan ja ohjelmiaan 1990-luvun lopulta lähtien; näitä ovat Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä, jäljempänä ’EGNOS’, ja sittemmin Galileo ja Copernicus, joilla vastataan sekä unionin kansalaisten tarpeisiin että eri alojen politiikan vaatimuksiin. Näiden aloitteiden jatkuvuus olisi varmistettava, mutta samalla niitä on myös kehitettävä, jotta ne pysyvät jaksossakin etulinjassa uuden teknologian kehittyessä ja digitaalisen ja tieto- ja viestintäteknologian murroksen edetessä, täyttävät käyttäjien tarpeet ja vastaavat politiikan painopisteitä, kuten ilmastonmuutos (arktisen alueen muutosten seuranta mukaan luettuna), turvallisuus ja puolustusala. (4)Unionin on varmistettava toiminnanvapautensa ja autonomiansa, jotta sillä on avaruuteen pääsy ja mahdollisuus sen turvalliseen käyttöön. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että se pitää edelleen yllä autonomista, luotettavaa ja kustannustehokasta pääsyä avaruuteen, erityisesti kriittisen infrastruktuurin ja teknologian, yleisen turvallisuuden sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden osalta. Komission pitäisi tämän vuoksi voida koota laukaisupalvelut yhteen Euroopan tasolla sekä sen omia tarpeita että pyynnöstä myös muiden tahojen, jäsenvaltiot mukaan luettuina, tarpeita varten perussopimuksen 189 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti. On myös ratkaisevan tärkeää, että unionilla on jatkossakin nykyaikainen, tehokas ja joustava laukaisuinfrastruktuuri. Jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön toteuttamien toimenpiteiden lisäksi komission olisi tarkasteltava keinoja tällaisen infrastruktuurin tukemiseksi. Erityisesti jos ohjelman tarpeiden mukaisten laukaisujen toteuttamiseen tarvitaan maassa sijaitsevan avaruusinfrastruktuurin ylläpitoa tai kehittämistä, pitäisi olla mahdollista rahoittaa tällaiset muutokset osittain ohjelmasta varainhoitoasetuksen mukaisesti ja kun selkeää EU-tason lisäarvoa voidaan saavuttaa, jotta ohjelmassa saavutetaan parempi kustannustehokkuus. (5)Jotta voidaan vahvistaa unionin avaruusteollisuuden kilpailukykyä ja sen valmiuksia suunnitella, rakentaa ja käyttää omia järjestelmiään, unionin olisi tuettava koko avaruusteollisuuden syntymistä, kasvua ja kehitystä. Liiketoiminnalle ja innovoinnille suotuisan mallin luomista olisi tuettava Euroopan tasolla sekä alueellisella ja kansallisella tasolla perustamalla avaruus- ja digitaalialan ja käyttäjien yhteisiä alustoja. Jotta unioniin sijoittautuneet avaruusyritykset voisivat menestyä, unionin olisi edistettävä niiden laajentumista, myös tukemalla niiden riskirahoituksen saantia, sillä avaruusalan startup-yritysten saatavilla ei unionissa ole soveltuvaa yksityistä pääomarahoitusta, ja perustamalla innovaatiokumppanuuksia (innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden hankinta ensimmäisellä niitä koskevalla sopimuksella). (6)Kattavuutensa ja globaalien haasteiden ratkaisupotentiaalinsa ansiosta unionin avaruusohjelmalla, jäljempänä ’ohjelma’, on vahva kansainvälinen ulottuvuus. Komission olisi tämän vuoksi voitava hallinnoida sitä unionin puolesta ja koordinoida toimintaa kansainvälisellä näyttämöllä unionin puolesta, erityisesti unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen puolustamiseksi kansainvälisillä foorumeilla, mukaan lukien taajuuksien ala, tukea unionin teknologiaa ja teollisuutta ja edistää koulutusalan yhteistyötä, kun muistetaan, että osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien välillä on tarpeen varmistaa vastavuoroisuus. On erityisen tärkeää, että komissio edustaa unionia kansainvälisen Cospas–Sarsat-ohjelman elimissä tai alaan liittyvissä YK:n elimissä, mukaan lukien elintarvike- ja maatalousjärjestö, sekä Maailman ilmatieteen järjestössä. (7)Komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden ja korkean edustajan kanssa edistettävä vastuullista toimintaa avaruudessa ja ulkoavaruudessa ja tutkittava mahdollisuutta liittyä asiaankuuluviin YK:n yleissopimuksiin. (8)Ohjelmalla on samanlaisia tavoitteita kuin muilla unionin ohjelmilla, joita ovat esimerkiksi Euroopan horisontti, InvestEU-rahasto, Euroopan puolustusrahasto sekä asetuksen (EU) [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] piiriin kuuluvat rahastot. Tämän vuoksi olisi säädettävä näistä ohjelmista saatavasta kumulatiivisesta rahoituksesta, sillä edellytyksellä että rahoitus koskee samoja kustannuseriä, erityisesti unionin ohjelmista saatavaa täydentävää rahoitusta koskevilla järjestelyillä, kun hallintomääräykset sen mahdollistavat, joko peräkkäin, vuorotellen tai yhdistelemällä varoja, mukaan lukien toimien yhteisrahoitus siten, että mahdollisuuksien mukaan voidaan toteuttaa innovaatiokumppanuuksia ja rahoitusta yhdistäviä toimia. Ohjelman täytäntöönpanon aikana komission olisi tämän vuoksi edistettävä synergiaa muiden aiheeseen liittyvien unionin ohjelmien kanssa, mikä mahdollistaisi mahdollisuuksien mukaan riskirahoituksen käytön, innovaatiokumppanuudet sekä kumulatiivisen rahoituksen tai rahoitusta yhdistävät toimet. (9)Tämän ohjelman poliittisia tavoitteita käsitellään myös rahoitus- ja investointitoimia varten avustuskelpoisina aloina InvestEU-rahaston rahoitusvälineissä ja talousarviotakuussa, erityisesti sen kestävän infrastruktuurin ja tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation politiikanalojen ikkunoiden mukaisesti. Rahoitustukea olisi myös käytettävä toimiin, joilla käsitellään oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteita tai optimaalista heikompia investointitilanteita, eikä toimien pitäisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Toimissa olisi oltava selkeä Euroopan tasoinen lisäarvo. (10)Euroopan horisontin ja tämän ohjelman välisellä johdonmukaisuudella ja synergialla edistetään kilpailukykyistä ja innovatiivista eurooppalaista avaruusalaa, lujitetaan Euroopan autonomiaa avaruuteen pääsyssä ja sen käytössä suojatussa ja turvallisessa ympäristössä ja vahvistetaan Euroopan asemaa maailmanlaajuisena toimijana. Ohjelmassa tutkimus- ja innovointiyhteisön saataville tarjottavalla datalla ja palveluilla tuetaan Euroopan horisontin läpimurtoratkaisuja. (11)On tärkeää, että unioni omistaa kaikki sellaiset aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, jotka ovat syntyneet tai joita on kehitetty julkisten hankintojen kautta, jotka unioni rahoittaa osana avaruusohjelmaansa. Nykyisten omistajien kanssa olisi tehtävä tarvittavat järjestelyt, jotta kaikkia omistajuuteen liittyviä perusoikeuksia noudatetaan täysin. Tällainen unionin omistajuus ei saisi rajoittaa unionin mahdollisuutta antaa tämän asetuksen mukaisesti ja silloin, kun se katsotaan tapauskohtaisen arvioinnin perusteella asianmukaiseksi, tällainen omaisuus kolmansien osapuolten käyttöön tai luopua siitä. (12)Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (13)Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana määritellään olennaisia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen asianmukaisten arviointi- ja tarkasteluprosessien yhteydessä. (14)Ohjelman mahdollisesti tuottamat tulot olisi tuloutettava unionille, jotta unionin aiemmat investoinnit saadaan osittain takaisin, ja nämä tulot olisi käytettävä ohjelman tavoitteiden tukemiseen. Samasta syystä pitäisi olla mahdollista sisällyttää tulojenjakojärjestely yksityisen sektorin toimijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin. (15)Koska ohjelma rahoitetaan pääsääntöisesti unionin varoin, tämän ohjelman mukaisesti tehtävissä hankintasopimuksissa olisi noudatettava unionin sääntöjä. Tässä yhteydessä unionin olisi myös oltava vastuussa julkisten hankintojen tavoitteiden määrittelystä. (16)Ohjelma tukeutuu monimutkaiseen ja jatkuvasti kehittyvään teknologiaan. Ohjelman puitteissa tehtyjen hankintasopimusten osalta tukeutuminen tällaiseen teknologiaan aiheuttaa epävarmuustekijöitä ja riskejä, varsinkin jos sopimuksiin liittyy laitteistoja tai pitkän aikavälin palveluntarjontaa. Tämän vuoksi tarvitaan julkisia hankintoja koskevia erityistoimenpiteitä, joita sovelletaan varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen lisäksi. Olisi näin ollen voitava tehdä hankintasopimus monivaiheisena ehdollisena sopimuksena, liittää sopimukseen sen toteuttamisen kuluessa tietyin ehdoin lisäsopimus tai vaatia alihankinnan vähimmäisosuutta. Ohjelman komponenteille ominaisten teknisten epävarmuustekijöiden vuoksi hankintahintoja ei myöskään aina ole mahdollista määrittää täsmällisesti, joten pitäisi olla mahdollista tehdä sopimukset siten, ettei niissä määrätä kiinteää lopullista hintaa ja että niihin sisältyy unionin taloudelliset edut turvaavia lausekkeita. (17)Jotta voidaan saavuttaa ohjelman tavoitteet, on tärkeää voida tarvittaessa hyödyntää kaikki avaruusalalla toimivien unionin julkisten ja yksityisten toimijoiden valmiudet ja myös kyetä työskentelemään kansainvälisellä tasolla kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tästä syystä on säädettävä mahdollisuudesta käyttää kaikkia varainhoitoasetuksessa vahvistettuja soveltuvia välineitä (erityisesti avustuksia, palkintoja ja rahoitusvälineitä), erilaisia hallinnointitapoja (kuten suoraa ja välillistä hallinnointia, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja yhteisyrityksiä) ja yhteisiä hankintamenettelyjä. (18)Erityisesti avustuksista kokemus on osoittanut, että käyttäjät ja markkinat omaksuvat ne helpommin ja yleinen näkyvyys on suurempaa hajautetusti kuin komission ylhäältä alaspäin toteuttamana. Maksusitoumukset ovat avustuksen saajalta kolmansille osapuolille suunnatun rahoitustuen muoto, ja ne ovat kuuluneet onnistuneimpiin toimiin uusien toimijoiden ja pienten ja keskisuurten yritysten osalta. Niiden esteenä on kuitenkin ollut varainhoitoasetuksessa määrätty rahoitustuen enimmäismäärä. Tätä enimmäismäärää olisi EU:n avaruusohjelmaa varten kasvatettava, jotta voidaan pysyä mukana avaruusalan markkinasovellusten potentiaalin kasvuvauhdissa. (19)Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteuttamismenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toiminnan erityistavoitteet ja saada tuloksia, kun otetaan huomioon esimerkiksi valvonnan kustannukset, hallinnollinen rasitus ja vaatimustenvastaisuuden ennakoitu riski. Tähän olisi sisällytettävä mahdollisuus harkita kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttöä sekä varainhoitoasetuksen [125 artiklan 1 kohdassa] tarkoitettua rahoitusta, joka ei perustu kustannuksiin. (20)Tähän ohjelmaan sovelletaan asetusta (EU, Euratom) N:o [uusi varainhoitoasetus], jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä toteutusta, rahoitusapua, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita koskevat säännöt.

(21)Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneiden henkilöiden ja yhteisöjen pitäisi [viittaus päivitettävä uuden MMA:ita koskevan päätöksen mukaisesti: neuvoston päätöksen…/…/EU 88 artiklan] nojalla voida saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. (22)Tähän asetukseen sovelletaan horisontaalisia rahoitussääntöjä, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan nojalla. Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyviä yleisiä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja EU:n rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys. (23)Varainhoitoasetuksen, neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 , neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niiden perusteella syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaan toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (24)Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Myös kolmannet maat voivat osallistua muiden säädösten nojalla. Tässä asetuksessa olisi säädettävä tarvittavien valtuuksien myöntämisestä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. (25)Ohjelman vankka julkinen hallinnointi edellyttää vastuiden ja tehtävien selkeää jakoa eri osallistujatahojen välillä, jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja vähentää viivästyksiä ja kustannusylityksiä. (26)Jäsenvaltiot ovat jo pitkään toimineet avaruusalalla. Niillä on avaruuteen liittyviä järjestelmiä, infrastruktuuria sekä kansallisia virastoja ja elimiä. Tämän vuoksi ne voivat antaa suuren panoksen ohjelmaan, erityisesti sen täytäntöönpanoon, ja tehdä täysimittaista yhteistyötä unionin kanssa ohjelman palveluiden ja sovellusten edistämiseksi. Komission olisi voitava hyödyntää jäsenvaltioiden käytössä olevia välineitä, ja se voisi antaa niille muita kuin sääntelytehtäviä unionin ohjelman toteutuksessa ja hyötyä niiden tarjoamasta avusta. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen niiden alueelle perustettujen maa-asemien suojaamisen. Jäsenvaltioiden ja komission olisi lisäksi tehtävä yhteistyötä keskenään ja asiaankuuluvien kansainvälisten elinten ja sääntelyviranomaisten kanssa varmistaakseen monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU mukaisesti, että ohjelman edellyttämät taajuudet on saatavilla ja suojattu niin, että tarjottaviin palveluihin perustuvia sovelluksia voidaan kehittää ja toteuttaa täysimittaisesti. (27)Komissio on vastuussa unionin yleisen edun edistämisestä, joten ohjelman toteuttaminen, sitä koskevan kokonaisvastuun kantaminen ja ohjelman käytön edistäminen kuuluvat komission tehtäviin. Jotta eri osapuolten resursseja ja osaamista voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, komission olisi voitava siirtää tiettyjä tehtäviä muille. Lisäksi komissiolla on parhaat edellytykset vahvistaa järjestelmien ja palveluiden kehityksen kannalta tarpeelliset keskeiset tekniset ja toiminnalliset eritelmät. (28)Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston, jäljempänä ’avaruusohjelmavirasto’, jolla korvataan asetuksen (EU) N:o 912/2010 nojalla perustettu Euroopan GNSS-virasto ja joka on sen seuraaja, on tarkoitus edistää unionin avaruusohjelmaa, erityisesti turvallisuuden osalta. Tietyt ohjelman turvallisuuteen ja edistämiseen liittyvät tehtävät olisi sen vuoksi annettava avaruusohjelmavirastolle. Erityisesti turvallisuuden osalta, kun otetaan huomioon avaruusohjelmaviraston kokemus tällä alalla, sen olisi oltava vastuussa turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätehtävistä kaikissa unionin toimissa avaruusalalla. Lisäksi sen olisi hoidettava komission sille siirtämät tehtävät yhdellä tai useammalla rahoitusosuussopimuksella, jotka kattavat useita muita ohjelmaan liittyviä erityistehtäviä. (29)Euroopan avaruusjärjestö (ESA) on kansainvälinen organisaatio, jolla on laaja kokemus avaruusalasta ja joka on tehnyt Euroopan yhteisön kanssa puitesopimuksen vuonna 2004. Tämän vuoksi se on tärkeä kumppani ohjelmaa toteutettaessa, ja sen kanssa olisi luotava tarvittavat yhteydet. Tältä osin ja varainhoitoasetuksen mukaisesti on tärkeää tehdä ESAn kanssa rahoitusta koskeva puitekumppanuussopimus, joka kattaa kaikki komission, avaruusohjelmaviraston ja ESAn väliset rahoitussuhteet ja jolla varmistetaan näiden niiden johdonmukaisuus ja vaatimustenmukaisuus Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön väliseen puitesopimukseen ja erityisesti sen 5 artiklaan nähden. Euroopan avaruusjärjestö kuitenkaan ole unionin elin eikä siihen sovellettava unionin oikeutta, joten unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen suojaamiseksi on olennaisen tärkeää, että tällaisen sopimuksen edellytyksenä on asianmukaisten toimintasääntöjen käyttöönotto Euroopan avaruusjärjestössä. Sopimuksessa olisi myös oltava kaikki unionin taloudellisten etujen turvaamiseksi tarvittavat lausekkeet. (30)Euroopan unionin satelliittikeskuksen toiminta riippumattomana eurooppalaisena voimavarana, joka tarjoaa asianmukaisien avaruusresurssien ja keskeisen täydentävän datan, mukaan lukien satelliitti- ja ilmakuvien kuva-aineisto, hyödyntämiseen perustuvia tuotteita ja palveluita, on olennaisen tärkeää yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan lujittamiseksi. Satelliittikeskus pyrkii saavuttamaan parhaan mahdollisen yhteisvaikutuksen ja täydentävyyden muiden unionin toimintojen ja erityisesti ohjelman ja sen komponenttien kanssa. (31)Jotta käyttäjien edustus voidaan liittää osaksi valtiollisen satelliittiviestinnän (GOVSATCOM) hallintoa ja jotta voidaan koota yhteen käyttäjien tarpeita ja vaatimuksia kansallisten rajojen ja siviili- ja sotilastoiminnan välisen rajan yli, unionin yksiköillä, joilla on läheiset yhteydet kyseisiin käyttäjiin, olisi oltava koordinoiva tehtävä tällaisten käyttäjäryhmien osalta; näitä unionin yksiköitä ovat Euroopan puolustusvirasto, Euroopan raja- ja merivartiovirasto, Euroopan meriturvallisuusvirasto, Euroopan kalastuksenvalvontavirasto, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto, sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara / siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara ja EU:n hätäavun koordinointikeskus. Ylemmällä tasolla avaruusohjelmaviraston ja Euroopan puolustusviraston olisi edustettava yhtäältä siviili- ja toisaalta sotilaskäyttäjäyhteisöjä, ja ne voivat seurata operatiivista käyttöä, kysyntää, vaatimustenmukaisuutta sekä kehittyviä tarpeita ja vaatimuksia. (32)Koska avaruuteen liittyvät toimet ovat tärkeitä unionin taloudelle ja unionin kansalaisten elämälle ja koska näihin järjestelmiin perustuvat järjestelmän ja sovellukset ovat luonteeltaan kaksikäyttöisiä, ohjelman keskeisenä painopisteenä olisi oltava korkeatasoisen turvallisuuden saavuttaminen ja ylläpitäminen, erityisesti unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen turvaamiseksi, myös turvallisuusluokiteltujen ja arkaluonteisen turvallisuusluokittelemattomien tietojen osalta. (33)Komission ja korkean edustajan olisi kummankin oman toimivaltansa puitteissa varmistettava ohjelman turvallisuus tämän asetuksen ja, tapauksen mukaan, neuvoston päätöksen 2014/496/YUTP mukaisesti. (34)Ohjelman turvallisuuden hallinnan olisi perustuttava kolmeen keskeiseen periaatteeseen. Ensinnäkin on välttämätöntä, että jäsenvaltioiden laaja ja ainutlaatuinen kokemus turvallisuuskysymyksissä otetaan huomioon mahdollisimman laajalti. Toiseksi on erotettava toisistaan operatiiviset toiminnot ja turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntään kuuluvat toiminnot, jotta vältetään eturistiriidat ja mahdolliset puutteet turvallisuussääntöjen soveltamisessa. Kolmanneksi ohjelman kaikkien tai tiettyjen komponenttien hallinnosta vastaavalla yksiköllä on myös parhaat edellytykset hallita sille uskottujen tehtävien turvallisuutta. Vankka turvallisuushallinta edellyttää myös tehtävien asianmukaista jakoa eri toimijoiden välillä. Koska komissio on vastuussa ohjelmasta, sen olisi määritettävä kuhunkin ohjelman komponenttiin sovellettavat yleiset turvallisuusvaatimukset. (35)Kun otetaan huomioon ohjelman ainoalaatuisuus ja monimutkaisuus sekä sen yhteydet turvallisuuteen, turvallisuusjärjestelyiden hyväksynnässä olisi noudatettava tunnustettuja ja täysin vakiintuneita periaatteita. Näin ollen on välttämätöntä, että turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätoimet toteutetaan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta koskevan yhteisen vastuun pohjalta pyrkien rakentamaan yhteisymmärrystä ja ottaen mukaan kaikki ne, joita turvallisuuskysymys koskee, ja että pysyvää riskien seurantaa koskeva menettely pannaan täytäntöön. On myös erityisen tärkeää, että tekniset turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet uskotaan alan ammattilaisille, jotka ovat asianmukaisesti pätevöityneet monimutkaisten järjestelmien hyväksyntään ja joista on tehty tasoltaan riittävä turvallisuusselvitys. (36)Tiedonkulun turvaamiseksi olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotta varmistetaan turvallisuussääntöjen vastaavuus erilaisten ohjelman toteutukseen osallistuvien julkisten ja yksityisten tahojen sekä luonnollisten henkilöiden osalta. (37)Yksi ohjelman päätavoitteista on varmistaa unionin turvallisuus ja strateginen autonomia, vahvistaa sen valmiuksia toimia eri aloilla, erityisesti turvallisuuden alalla, ja hyödyntää mahdollisuuksia, joita avaruus tarjoaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle. Tämä tavoite edellyttää tiukkoja kelpoisuussääntöjä, joita sovelletaan tahoihin, jotka voivat osallistua sellaisiin ohjelmasta rahoitettaviin toimiin, joissa edellytetään EU-turvallisuusluokiteltujen tietojen tai arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen saantia. (38)Yhä useammalla talouden keskeisellä toimialalla, erityisesti liikenteen, televiestinnän, maatalouden ja energian aloilla, käytetään yhä enemmän satelliittinavigointijärjestelmiä, minkä lisäksi saadaan synergiaa toiminnoista, jotka liittyvät unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen ja puolustukseen. Kun satelliittinavigointi on kokonaisuudessaan omassa valvonnassa, voidaan taata unionin teknologinen riippumattomuus, myös pitkällä aikavälillä infrastruktuurilaitteiden komponenttien osalta, ja varmistaa sen strateginen autonomia. (39)Galileon tavoitteena on ensimmäisen sellaisen erityisesti siviilikäyttöön tarkoitetun satelliittinavigointi- ja -paikannusinfrastruktuurin perustaminen ja käyttö, joka soveltuu monien julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden käyttöön Euroopassa ja kaikkialla maailmassa. Galileo toimii muista olemassa olevista tai mahdollisesti perustettavista järjestelmistä riippumattomasti ja edistää siten muun muassa unionin strategista autonomiaa. Järjestelmän toinen sukupolvi olisi otettava asteittain käyttöön ennen vuotta 2030, aluksi rajatulla toimintakapasiteetilla. (40)EGNOSilla pyritään parantamaan olemassa olevien maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien, erityisesti Galileo-järjestelmän, lähettämien avointen signaalien laatua. EGNOSin palveluiden olisi katettava ensisijaisesti jäsenvaltioiden alueet, jotka sijaitsevat maantieteellisesti Euroopassa ja joihin tätä asetusta sovellettaessa luetaan Azorit, Kanariansaaret ja Madeira, ja tavoitteena on näiden alueiden kattaminen vuoden 2025 loppuun mennessä. EGNOSin tarjoamien palveluiden maantieteellistä peittoaluetta voitaisiin teknisen toteutettavuuden rajoissa ja ihmishengen turvaavan palvelun osalta kansainvälisten sopimusten perusteella laajentaa myös muualle maailmaan. Rajoittamatta asetuksen 2018/XXXX [EASA-asetus] soveltamista ja ilmailutarkoituksiin vaadittavaa Galileon palvelun laadun seurantaa olisi huomattava, että vaikka Galileon lähettämiä signaaleja voidaan tehokkaasti käyttää lentokoneiden paikantamiseen, ainoastaan paikalliset tai alueelliset lisäjärjestelmät kuten EGNOS Euroopassa voivat toimia ilmaliikenteen hallinnan palveluina (ATM) ja lennonvarmistuspalveluina (ANS).

(41)On välttämätöntä, että Galileo- ja EGNOS-järjestelmän tarjoamien palveluiden jatkuvuus, kestävyys ja tuleva saatavuus turvataan. Muuttuvassa ympäristössä ja nopeasti kehittyvillä markkinoilla myös niiden kehittämistä olisi jatkettava ja näiden järjestelmien uusia sukupolvia olisi valmisteltava. (42)Galileon avoin palvelu ja huipputarkka palvelu sekä EGNOSin avoin palvelu ja ihmishengen turvaava palvelu olisi tarjottava käyttäjille maksutta, jotta niiden käyttöönotto olisi mahdollisimman laajaa. (43)Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetussa asetuksessa (EU) N:o 1285/2013 käytetty käsite ’kaupallinen palvelu’ ei ole enää soveltuva, kun otetaan huomioon kyseisen palvelun kehitys. Sen sijaan olisi yksilöitävä kaksi erillistä palvelua eli huipputarkka palvelu ja todennuspalvelu. (44)Jotta tarjottuja palveluja voitaisiin käyttää parhaalla mahdollisella tavalla, Galileon ja EGNOSin tarjoamien palveluiden olisi oltava yhteensopivia ja yhteentoimivia keskenään ja mahdollisuuksien mukaan myös muiden satelliittinavigointijärjestelmien ja perinteisten navigointikeinojen kanssa, jos tällaisesta yhteensopivuudesta ja yhteentoimivuudesta määrätään kansainvälisessä sopimuksessa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta unionin strategisen riippumattomuuden tavoitteeseen. (45)Kun otetaan huomioon Galileon ja EGNOSin maassa sijaitsevan infrastruktuurin merkitys ja sen vaikutus niiden turvallisuuteen, komission olisi määrättävä infrastruktuurin sijainnista. Järjestelmien maassa sijaitsevan infrastruktuurin käyttöönotossa olisi edelleen meneteltävä avoimesti ja läpinäkyvästi. (46)Jotta Galileon ja EGNOSin yhteiskunnallis–taloudelliset hyödyt voidaan maksimoida, erityisesti turvallisuuden alalla, olisi edistettävä EGNOSin ja Galileon tarjoamien palveluiden käyttöä muissa unionin politiikoissa, kun tämä on perusteltua ja hyödyllistä. (47)Copernicuksella pitäisi varmistaa maanhavainnointi ja geoinformaatiopalveluiden kannalta autonominen ympäristöosaamisen ja keskeisen teknologian saanti, jotta unioni voi tehdä päätöksiä ja toimia itsenäisesti muun muassa ympäristön, ilmastonmuutoksen, pelastustoiminnan, turvallisuuden sekä digitaalitalouden alalla. (48)Copernicuksen olisi perustuttava Copernicus-ohjelman perustamisesta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 377/2014 ja Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 911/2010, jolla perustettiin edeltäjäohjelma (Euroopan maanseurantaohjelma – GMES), ja siinä olisi varmistettava toimintojen ja tulosten jatkuvuus, kun otetaan huomioon maanhavainnointialaan vaikuttavat tutkimuksen viimeaikaiset kehityssuunnat, teknologian kehitys ja innovaatiot sekä massadatan analysoinnin ja tekoälyteknologian kehitys ja alaan liittyvät unionin tason strategiat ja aloitteet . Siinä olisi mahdollisimman suuressa määrin käytettävä jäsenvaltioiden, ESAn, Eumetsatin sekä muiden yksiköiden valmiuksia avaruudesta tapahtuvaan seurantaan, eurooppalaiset kaupalliset aloitteet mukaan luettuina, jolloin myös edistetään elinvoimaisen kaupallisen avaruusalan kehitystä Euroopassa. Jos se on toteutettavissa ja soveltuvaa, Copernicuksessa pitäisi myös hyödyntää käytettävissä olevia, pääasiassa jäsenvaltioiden toimittamia in situ ja liitännäisdataa direktiivin 2007/2/EY mukaisesti. Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja Euroopan ympäristökeskuksen kanssa, jotta varmistetaan in situ datajoukkojen tehokas saanti ja käyttö Copernicusta varten. (49)Copernicus olisi pantava täytäntöön julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/98/EY, sellaisena kuin se muutettuna julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin 2003/98/EY muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2013/37/EU, tavoitteiden mukaisesti, joita ovat erityisesti avoimuus, palveluiden kehittämistä edistävät edellytykset ja taloudelliseen kasvuun ja työpaikkojen luomiseen myötävaikuttaminen unionissa. Copernicus-datan ja tietojen tulisi olla vapaasti ja avoimesti saatavilla. (50)Copernicus on käyttäjälähtöinen ohjelma. Sen kehityksen pitäisi tämän vuoksi perustua Copernicuksen ydinkäyttäjien muuttuviin tarpeisiin, ja samalla siinä pitäisi ottaa huomioon myös uusien käyttäjäyhteisöjen kehittyminen joko julkisella tai yksityisellä sektorilla. Copernicuksen olisi perustuttava niiden vaihtoehtojen analyysiin, joilla voidaan täyttää käyttäjien kehittyvät tarpeet, mukaan lukien toteuttamiseen liittyvät tarpeet, sekä unionin niiden politiikkojen seurantaan, jotka edellyttävät jatkuvaa ja todellista käyttäjien osallistumista, erityisesti vaatimusten määrittelyssä ja validoinnissa. (51)Copernicus on jo toiminnassa. Tämän vuoksi on tärkeää varmistaa jo valmiin infrastruktuurin ja palveluiden jatkuvuus ja samalla sopeutua muuttuvaan markkinaympäristöön, erityisesti uusiin yksityisiin avaruusalan toimijoihin (ns. ”New Space”) ja yhteiskunnallis–poliittisiin muutoksiin, joihin on reagoitava nopeasti. Tämä edellyttää Copernicuksen toiminnallisen rakenteen uudelleenmäärittelyä, jotta se vastaa paremmin siirtymistä ensimmäisen vaiheen toiminnallisista palveluista edistyneempien ja tarkemmin kohdistettujen palveluiden tarjontaan uusille käyttäjäyhteisöille ja arvonlisää tuottavien tuotantoketjun loppupään markkinoiden tukemista. Tämän vuoksi sen täytäntöönpanossa olisi jatkossa omaksuttava lähestymistapa, jossa seurataan datan arvoketjua eli datan hankintaa, datan ja tiedon käsittelyä, jakelua ja hyödyntämistä sekä toimia, joilla edistetään käytön omaksumista käyttäjien ja markkinoiden osalta, kun taas Euroopan horisontti ohjelman mukaisessa strategisessa suunnitteluprosessissa yksilöidään tutkimus- ja innovointitoimet, joissa pitäisi hyödyntää Copernicusta. (52)Datan hankinnan osalta Copernicuksen mukaisissa toimissa pitäisi pyrkiä täydentämään ja pitämään yllä nykyistä avaruusinfrastruktuuria, valmistelemaan elinkaarensa loppuun tulleiden satelliittien korvaamista pitkällä aikavälillä ja käynnistämään uusia hankkeita, joissa käsitellään uusia seurantajärjestelmiä, jotta vastaamista maailmanlaajuiseen ilmastomuutokseen (esimerkiksi ihmisen toiminnan aiheuttamien hiilidioksidi- ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen seuranta) voidaan tukea. Copernicuksen mukaisissa toimissa olisi laajennettava maailmanlaajuisen seurannan kattavuutta napa-alueilla ja tuettava ympäristövaatimusten noudattamisen varmistamista, lakisääteistä ympäristöseurantaa ja raportointia ja innovatiivisia ympäristösovelluksia (kuten viljelmien seuranta, vesivarojen hallinta ja tehostettu metsäpalojen seuranta). Tällaisella toiminnalla Copernicuksessa pitäisi saada vipuvaikutuksia ja hyödyntää mahdollisimman hyvin aiemmalla rahoituskaudella (2014–2020) tehdyt investoinnit, ja samalla tarkastella uusia toiminta- ja liiketoimintamalleja, joilla täydennetään Copernicuksen valmiuksia. Copernicuksen olisi myös rakennuttava toimiville kumppanuussuhteille jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan edelleen kehittää ohjelman turvallisuusulottuvuutta soveltuvien hallinnointijärjestelmien mukaisesti, jolloin turvallisuuden alalla voidaan vastata käyttäjien muuttuviin tarpeisiin. (53)Copernicuksessa olisi osana datan ja tietojen käsittelytoimintoa varmistettava keskeisten Copernicus-palveluiden pitkän aikavälin kestävyys ja jatkokehitys, tarjottava tietoja julkisen sektorin tarpeiden ja unionin kansainvälisistä sitoumuksista johtuvien tarpeiden täyttämiseksi ja maksimoitava mahdollisuudet kaupalliseen hyödyntämiseen. Copernicuksessa olisi erityisesti tarjottava paikallisella, kansallisella, Euroopan ja globaalilla tasolla tietoa ilmakehän tilasta; tietoa valtamerten tilasta; maakartoitusta tukevaa tietoa, jolla edistetään unionin politiikkojen toteuttamista paikallisella, kansallisella ja Euroopan tasolla; tietoa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten hillitsemisen tueksi; paikkatietoja hätätilanteiden hallinnan tueksi, ennaltaehkäisevät toimet mukaan lukien, ympäristövaatimusten noudattamisen varmistamisen tueksi ja siviiliturvallisuuden tueksi, unionin ulkoinen toiminta mukaan lukien. Komission olisi määriteltävä asianmukaiset sopimusjärjestelyt, joilla tuetaan kestävää palveluiden tarjoamista. (54)Copernicus-palveluiden toteuttamisessa komissio voi tukeutua toimivaltaisiin tahoihin, asianomaisin unionin virastoihin, kansallisten elinten ryhmittymiin tai yhteenliittymiin tai muihin asianmukaisiin elimiin, jotka ovat mahdollisesti kelpoisia rahoitusosuussopimukseen. Näitä tahoja valittaessa komission olisi varmistettava, että palveluiden toiminnassa ja tarjonnassa ei ilmene häiriöitä ja että, kun kyseessä ovat turvallisuuden kannalta arkaluonteiset tiedot, kyseisillä tahoilla on varhaisvaroitus- ja kriisinhallintavalmiudet yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja erityisesti yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) yhteydessä. (55)Copernicus-palveluiden toteuttamisella pitäisi helpottaa myös palveluiden käytön yleistä omaksumista, koska käyttäjät voisivat ennakoida palveluiden saatavuutta ja kehittymistä, sekä edistää yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten kanssa. Tätä varten komission ja palvelun tarjoamisesta vastaavien luotettujen tahojen olisi oltava tiiviisti yhteydessä eri käyttäjäyhteisöihin kautta Euroopan kehittäessään Copernicuksen palvelu- ja tietovalikoimaa edelleen sen varmistamiseksi, että vastataan julkisen sektorin ja politiikan muuttuviin tarpeisiin, jolloin voidaan maksimoida maanhavainnointitietojen käytön omaksuminen. Komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa Copernicuksen in situ komponentin kehittämiseksi ja helpottaakseen in situ datajoukkojen liittämistä avaruusdatajoukkoihin Copernicus-palveluiden päivittämistä varten. (56)Copernicuksen puitteissa tuotettu data ja informaatio olisi asetettava saataville täysimääräisesti, avoimesti ja maksuttomasti, ellei asianmukaisista edellytyksistä ja rajoituksista muuta johdu, jotta voidaan edistää sen käyttöä ja jakamista ja vahvistaa Euroopan maanhavainnointimarkkinoita, etenkin toimintaketjun loppupäässä, ja mahdollistaa näin kasvu ja työpaikkojen luominen unionissa. Tällaista tarjontaa olisi jatkettava, jotta voidaan tarjota johdonmukaisuudeltaan, jatkuvuudeltaan, luotettavuudeltaan ja laadultaan korkeatasoista dataa ja tietoa. Tämä edellyttää Copernicus-datan ja tiedon laajamittaista ja helppoa saantia, käsittelyä ja hyödyntämistä eri ajantasaisuuden tasoilla, minkä vuoksi komission pitäisi edelleen soveltaa yhdennettyä toimintatapaa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla ja mahdollistaa myös muiden data- ja tietolähteiden liittäminen mukaan. Copernicuksessa olisi edelleen tiedotettava sen datan ja tietojen saantipalveluista (Data and Information Access Services, DIAS) jäsenvaltioissa ja luotava synergiaa niiden resursseihin nähden, jotta voidaan maksimoida Copernicus-datan ja tietojen käytön omaksuminen markkinoilla ja tukea sitä. (57)Komission olisi tehtävä yhteistyötä datan toimittajien kanssa kolmannen osapuolen dataan liittyvistä lisenssiehdoista sopimiseksi, jotta helpotetaan tällaisen datan käyttöä Copernicuksessa, tämän asetuksen ja sovellettavien kolmannen osapuolen oikeuksien mukaisesti. Koska tietty Copernicus-data ja -tieto, mukaan lukien teräväpiirtokuvat, voi vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä toimenpiteitä unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen kohdistuviin riskeihin tai uhkiin puuttumiseksi. (58)Aiempien asetusten nojalla annetuissa säädöksissä olevien säännösten, joissa ei ole päättymispäivää, olisi pysyttävä voimassa, elleivät ne ole ristiriidassa uuden asetuksen kanssa. Tämä koskee erityisesti komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1159/2013, jossa vahvistetaan GMES-käyttäjien rekisteröitymis- ja lisenssiehdot ja määritellään GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saannin rajoittamista koskevat kriteerit. (59)Jotta maanhavainnointitietojen ja teknologian käyttöä voitaisiin edistää ja helpottaa sekä paikallisten viranomaisten, pienten ja keskisuurten yritysten että tutkijoiden parissa, erityisiä Copernicus-datan jakelua käsitteleviä verkkoja, mukaan lukien kansalliset ja alueelliset elimet, olisi tuettava toimilla, joilla edistetään sen käytön omaksumista käyttäjien keskuudessa. Tätä varten komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä luomaan tiiviimpiä yhteyksiä Copernicuksen sekä unionin ja kansallisten politiikkojen välille kaupallisten sovellusten ja palveluiden kysynnän lisäämiseksi ja tarjoamaan yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille sekä startup-yrityksille, mahdollisuus kehittää Copernicus-dataan ja tietoon perustuvia sovelluksia tavoitteena kehittää Eurooppaan kilpailukykyinen maanhavainnointitietojen ekosysteemi. (60)Kansainvälisellä tasolla Copernicuksen olisi tarjottava tarkkaa ja luotettavaa tietoa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä varten sekä unionin ulkoisia toimia ja kehitysyhteistyötä koskevan politiikan tueksi. Copernicusta olisi pidettävä Euroopan panoksena maailmanlaajuiseen maanhavainnointijärjestelmään (GEOSS), kaukokartoitussatelliitteja käsittelevään komiteaan (CEOS), vuoden 1992 ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten konferenssiin (COP) ja Sendain kehykseen katastrofiriskien vähentämiseksi. Siinä olisi luotava tai pidettävä yllä asianmukaista yhteistyötä alaan liittyvien YK:n elinten ja Maailman ilmatieteellisen järjestön kanssa.

(61)Copernicusta toteuttaessaan komission olisi tarvittaessa tukeuduttava Euroopan kansainvälisiin elimiin, joiden kanssa sillä jo on kumppanuussuhde, erityisesti Euroopan avaruusjärjestöön, avaruusresurssien kehittämisen ja hankinnan, datan saannin sekä kohdennettujen hankkeiden toiminnan osalta. Komission olisi tukeuduttava Euroopan sääsatelliittijärjestöön (Eumetsat) kohdennettujen hankkeiden toteuttamisessa järjestön asiantuntemuksen ja toimeksiannon mukaisesti. Palveluiden alalla komission olisi asianmukaisesti hyödynnettävä unionin virastojen, kuten Euroopan ympäristökeskuksen, Euroopan meriturvallisuusviraston ja Euroopan raja- ja rannikkovartioviraston, sekä Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskuksen tarjoamia erityisiä valmiuksia ja EU:n investointeja, joita Mercator Oceanin kautta on jo tehty meriympäristön seurantapalveluihin. Turvallisuuden osalta unionin tasolla pyritään kattavaan toimintatapaan yhdessä korkean edustajan kanssa. Komission Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) on ollut aktiivisesti mukana GMES-aloitteen alusta saakka ja on tukenut kehitystyötä Galileoa ja avaruussäätä varten. Asetuksen (EU) N:o 377/2014 mukaisesti Yhteinen tutkimuskeskus hallinnoi Copernicuksen hätätilanteiden hallintapalvelua ja sen maakartoituspalvelun globaalia komponenttia; se osallistuu tuotteiden ja tietojen laatua ja tarkoitukseensopivuutta koskevaan tarkasteluun ja niiden jatkokehitykseen. Komission olisi hyödynnettävä edelleen Yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellisiä ja teknisiä neuvoja ohjelman täytäntöönpanossa. (62)Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämien pyyntöjen seurauksena unioni perusti tukikehyksen avaruusesineiden valvontaa ja seurantaa varten 16 päivänä huhtikuuta 2014 avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen perustamisesta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 541/2014/EU . Avaruusromusta on tullut vakava uhka avaruustoimintojen turvallisuudelle ja kestävyydelle. Avaruusesineiden valvonta ja seuranta on tämän vuoksi ensiarvoisen tärkeää, jota voidaan suojata ohjelman komponenttien jatkuvuus ja niiden panos unionin toimintalinjoille. Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla, jäljempänä ’SST’, pyritään torjumaan avaruusromun lisääntymistä ja näin osaltaan varmistamaan avaruuden, joka on globaali yhteisresurssi, kestävä ja taattu saatavuus ja käyttö. (63)Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan komponentissa pitäisi edelleen kehittää SST-valmiuksien suorituskykyä ja autonomiaa. Tätä varten sen tuloksena pitäisi laatia autonominen eurooppalainen avaruusesineluettelo SST-ilmaisimien verkoston datan pohjalta. SST-komponentilla pitäisi myös edelleen tukea SST-palveluiden toimintaa ja toimittamista. Koska SST on käyttäjälähtöinen järjestelmä, olisi luotava asianmukaiset mekanismit, joilla kerätään käyttäjien vaatimuksia, myös turvallisuuteen liittyviä. (64)SST-palveluiden toimittamisen olisi perustuttava unionin ja jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön sekä olemassa olevien ja tulevien kansallisten resurssien ja asiantuntemuksen käyttöön, mukaan lukien Euroopan avaruusjärjestön kautta kehitetyt tai unionin kehittämät resurssit. Uusien avaruusesineiden valvonta- ja seurantailmaisimien kehittämiseen pitäisi olla mahdollista tarjota taloudellista tukea. Kun otetaan huomioon avaruusesineiden valvonnan ja seurannan arkaluonteisuus, osallistuvien jäsenvaltioiden pitäisi edelleen valvoa kansallisia ilmaisimia ja niiden toimintoja, ylläpitoa ja uusimista sekä avaruusesineiden valvontaa ja seurantaa koskevien palveluiden tarjontaan käytettävien tietojen käsittelyä. (65)Niiden jäsenvaltioiden, joilla on riittävä avaruusesineiden valvonta- ja seurantavalmiuksien omistus tai niiden saanti, olisi voitava osallistua avaruusesineiden valvonta- ja seurantapalveluiden toimittamiseen. Avaruusesineiden valvonta- ja seurantakonsortioon (SST-konsortio) päätöksen N:o 541/2014/EU mukaisesti osallistuvien jäsenvaltioiden pitäisi katsoa täyttävän nämä kriteerit. Näiden jäsenvaltioiden olisi toimitettava ehdotus ja osoitettava operatiiviseen rakenteeseen liittyvien muiden seikkojen mukaisuus. Jos ehdotusta ei toimiteta, näiden jäsenvaltioiden olisi voitava tehdä tarjouksia, jotka kattavat tietyn kiertorataohjelman, kuten matalan kiertoradan (LEO) sekä keskikorkean ja geostationaarisen kiertoradan (MEO ja GEO) ohjelman. Osallistuvien jäsenvaltioiden valintaa ja organisointia varten olisi laadittava asianmukaiset säännöt. (66)Kun avaruusesineiden valvonta ja seuranta on toiminnassa, siinä pitäisi noudattaa toiminnan täydentävyyden sekä korkealaatuisten ja käyttäjälähtöisten avaruusesineiden valvonta- ja seurantapalveluiden jatkuvuuden periaatteita, ja sen pitäisi perustua parhaaseen asiantuntemukseen. Avaruusesineiden valvonnassa ja seurannassa pitäisi näin välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä. Kaikki ylimääräiset valmiudet olisi tarkoin rajattava avaruusesineiden valvonta- ja seurantapalveluiden jatkuvuuden ja laadun varmistamiseen. Asiantuntijaryhmien toiminnalla pitäisi välttää tällaista tarpeetonta päällekkäisyyttä. (67)Avaruusesineiden valvonnan ja seurannan pitäisi lisäksi täydentää nykyisiä riskinvähentämistoimenpiteitä, kuten ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä käsittelevän komitean (COPUOS) antamia avaruusromun vähentämistä koskevia suuntaviivoja, tai muita aloitteita, jotta varmistetaan ulkoavaruustoimintojen turvallisuus ja kestävyys. Jotta voidaan pienentää törmäysriskiä, avaruusesineiden valvonnassa ja seurannassa pyrittäisiin myös saavuttamaan synergiaa sellaisten aloitteiden kanssa, joissa aktiivisin toimenpitein poistetaan ja passivoidaan avaruusromua. Avaruusesineiden valvonnalla ja seurannalla olisi osaltaan varmistettava ulkoavaruuden rauhanomainen käyttö ja tutkimus. Avaruusalan toiminnan lisääntymisellä voi olla vaikutusta kansainvälisiin aloitteisiin avaruusliikenteen hallinnan alalla. Unionin olisi seurattava näitä muutoksia, ja se voi ottaa ne huomioon nyt käsillä olevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä. (68)Avaruusesineiden valvonnassa ja seurannassa, avaruussäässä ja maapallon lähelle tulevissa kohteissa (NEO) olisi otettava huomioon yhteistyö kansainvälisten kumppaneiden, erityisesti Amerikan yhdysvaltojen, kansainvälisten järjestöjen ja muiden kolmansien osapuolten, kanssa, erityisesti avaruudessa tapahtuvien törmäysten välttämiseksi, avaruusromun lisääntymisen estämiseksi ja valmiuden lisäämiseksi äärimmäisten avaruussäätapahtuminen ja maapallon lähelle tulevien kohteiden vaikutusten suhteen. (69)Neuvoston turvallisuuskomitea suositteli riskinhallintarakenteen luomista sen varmistamiseksi, että tietoturvakysymykset otetaan asianmukaisesti huomioon päätöksen N:o 541/2014/EU täytäntöönpanossa. Jotta voidaan ottaa huomioon jo toteutettu työ, osallistuvissa jäsenvaltioissa olisi luotava asianmukaiset riskinhallintarakenteet ja menettelyt. (70)Äärimmäiset ja merkittävät avaruussäätapahtumat voivat uhata kansalaisten turvallisuutta ja häiritä avaruudessa sijaitsevan ja maahan sijoitetun infrastruktuurin toimintoja. Osana ohjelmaa olisi sen vuoksi vahvistettava avaruussäätä koskeva toiminto, jolla pyritään arvioimaan avaruussään riskejä ja niitä vastaavia käyttäjien tarpeita, lisäämään tietoisuutta avaruussään riskeistä, varmistamaan käyttäjälähtöisten avaruussääpalveluiden toimittaminen ja parantamaan jäsenvaltioiden valmiuksia tuottaa avaruussääpalvelua. Komission olisi asetettava tärkeysjärjestykseen alat, joilla avaruussääpalveluita on tarkoitus tarjota, ottaen huomioon käyttäjien tarpeet, riskit ja teknologinen valmius. Pitkällä aikavälillä voidaan vastata muiden alojen tarpeisiin. Palveluiden toimittaminen unionin tasolla käyttäjien tarpeiden mukaisesti edellyttää kohdennettuja, koordinoituja ja jatkuvia tutkimus- ja kehittämistoimia avaruussääpalveluiden kehityksen tueksi. Avaruussääpalveluiden toimittamisen olisi perustuttava olemassa oleviin kansallisiin ja unionin valmiuksiin, ja siinä olisi mahdollistettava jäsenvaltioiden laaja osallistuminen ja yksityisen sektorin mukaantulo. (71)Komission valkoisessa kirjassa Euroopan tulevaisuudesta, EU:n 27:n jäsenvaltion valtion- tai hallitusten johtajien antamassa Rooman julistuksessa ja useissa Euroopan parlamentin päätöslauselmissa muistutetaan siitä, että EU on keskeisessä asemassa, kun varmistetaan, että Eurooppa on turvallinen ja sopeutumiskykyinen ja kykenee vastaamaan esimerkiksi alueellisten konfliktien, terrorismin, kyberuhkien ja kasvavien muuttopaineiden asettamiin haasteisiin. Satelliittiviestinnän turvallinen ja taattu saanti on turvallisuusalan toimijoille välttämätön väline, ja tämän keskeisen turvallisuusresurssin yhdistäminen ja yhteiskäyttö unionin tasolla vahvistaa unionia, joka suojelee kansalaisiaan. (72)Eurooppa-neuvosto piti 19 ja 20 päivänä joulukuuta 2013 antamissaan päätelmissä satelliittiviestinnän alalla myönteisenä sitä, että valtiollisen satelliittiviestinnän (GOVSATCOM) seuraavaa sukupolvea valmistellaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, komission ja Euroopan avaruusjärjestön välillä. GOVSATCOM on myös nimetty yhdeksi tekijäksi EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa kesäkuussa 2016. GOVSATCOMilla pitäisi osaltaan edistää EU:n vastausta hybridiuhkiin, tarjota tukea EU:n meristrategialle ja EU:n arktiselle politiikalle. (73)GOVSATCOM on käyttäjälähtöinen ohjelma, johon kuuluu vahva turvallisuusulottuvuus. Käyttötilanteita voidaan tarkastella kolmessa pääryhmässä: kriisinhallinta, mihin voivat sisältyä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan siviili- tai sotilastoimet ja operaatiot, luonnonkatastrofit ja ihmisen aiheuttamat katastrofit, humanitaariset kriisit ja merellä sattuvat hätätilanteet; valvonta, mihin voivat sisältyä rajavalvonta, ennen rajaa tapahtuva valvonta, merirajojen valvonta, merivalvonta, laittoman kaupan valvonta; ja keskeinen infrastruktuuri, mihin voivat sisältyä diplomaattiset verkostot, poliisiviestintä, kriittinen infrastruktuuri (kuten energia, liikenne, vesiesteet) ja avaruusinfrastruktuuri. (74)Satelliittiviestintä on rajallinen resurssi, jota rajoittavat satelliittien kapasiteetti, taajuudet ja maantieteellinen kattavuus. Kustannustehokkuuden parantamiseksi ja mittakaavaetujen hyödyntämiseksi GOVSATCOMissa on tämän vuoksi optimoitava valtuutettujen käyttäjien GOVSATCOM-kysynnän ja GOVSATCOM-sopimusten nojalla toimitettavan tarjonnan vastaavuus satelliittikapasiteetin ja palveluiden osalta. Koska sekä kysyntä että potentiaalinen tarjonta muuttuvat ajan myötä, tarvitaan jatkuvaa seurantaa ja joustavuutta, jotta GOVSATCOM-palveluita voidaan sopeuttaa tilanteeseen. Mittakaavaetuja voidaan saavuttaa vain, jos kyseessä on riittävän suuri kapasiteetin ja palveluiden määrä ja käyttäjäpohja. (75)Toiminnalliset vaatimukset määritetään käyttötilanteita koskevan analyysin pohjalta. Nämä toiminnalliset vaatimukset muodostavat yhdessä turvallisuusvaatimusten kanssa lähtökohdan, josta käsin olisi laadittava palvelukokonaisuus. Palvelukokonaisuudessa olisi määritettävä GOVSATCOMin kautta tarjottaviin palveluihin sovellettava perustaso. Jotta kysyntä ja toimitetut palvelut vastaisivat edelleen mahdollisimman hyvin tosiaan, GOVSATCOMin palvelukokonaisuutta voi olla tarpeen päivittää säännöllisesti. (76)GOVSATCOMin ensimmäisessä vaiheessa (noin vuoteen 2025 asti) käytetään nykyistä yksityisten toimijoiden ja jäsenvaltioiden kapasiteettia. Tässä ensimmäisessä vaiheessa palveluita otetaan käyttöön asteittain ja aluksi unionin tason käyttäjille. Jos ensimmäisen vaiheen aikana kysynnän ja tarjonnan tulevaa kehitystä koskeva yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että toimintatapa on riittämätön kehittyvän kysynnän kattamiseksi, voidaan tehdä päätös toiseen vaiheeseen siirtymisestä ja uuden räätälöidyn avaruusinfrastruktuurin tai valmiuksien kehittämisestä yhden tai useamman julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden kautta, esimerkiksi unionin satelliittioperaattoreiden kanssa. (77)Saatavilla olevien satelliittiviestintäresurssien optimoimiseksi, niiden saannin turvaamiseksi ennalta arvaamattomissa tilanteissa, kuten luonnonmullistuksissa, ja toiminnan tehokkuuden sekä lyhyiden suoritusaikojen varmistamiseksi vaaditaan yksi tai kaksi GOVSATCOM-keskittymää (Hubs). Maasegmentti olisi suunniteltava toiminnallisten ja turvallisuusvaatimusten pohjalta. Riskien vähentämiseksi siihen voi kuulua useita fyysisiä sijaintipaikkoja. Lisäksi voidaan tarvita muita maasegmenttien osia, kuten ankkurointiasemia. (78)Satelliittiviestinnän käyttäjille kaikkein tärkein operationaalinen rajapinta ovat käyttäjälaitteet. EU:n GOVSATCOMia koskeva toimintatapa mahdollistaa sen, että useimmat käyttäjät voivat edelleen käyttää olemassa olevia käyttäjälaitteitaan GOVSATCOM-palveluihin, kun laitteissa käytetään unionin teknologioita. (79)Toiminnan tehokkuuden vuoksi käyttäjät ovat todenneet, että on tärkeää pyrkiä käyttäjälaitteiden yhteentoimivuuteen ja käyttäjien laitteisiin, joilla voidaan hyödyntää erilaisia satelliittijärjestelmiä. Voidaan tarvita tämän alan tutkimus- ja kehitystyötä. (80)Toteutustasolla tehtävät ja vastuut olisi jaettava erikoistuneille tahoille, kuten Euroopan puolustusvirastolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, Euroopan avaruusjärjestölle, avaruusohjelmavirastolle ja muille unionin virastoille siten, että varmistetaan niiden sovittaminen näiden tahojen pääasialliseen tehtävään, erityisesti käyttäjään liittyvien seikkojen osalta.

(81)Toimivaltaisen GOVSATCOM-viranomaisen tärkeänä tehtävänä on valvoa, että käyttäjät ja muut GOVSATCOMin kannalta merkittävät kansalliset tahot noudattavat jakamista ja priorisointia koskevia sääntöjä ja turvallisuusmenettelyitä, jotka on vahvistettu turvallisuusvaatimuksissa. Jäsenvaltion, joka ei ole nimennyt toimivaltaista GOVSATCOM-viranomaista, pitäisi joka tapauksessa nimetä yhteyspiste mahdollisesti havaitun GOVSATCOM-palveluun vaikuttavan häirinnän käsittelemiseksi. (82)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaiset edellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa GOVSATCOMin mukaisesti tarjottavien palveluiden toiminnallisten vaatimusten osalta. Näin komissio voi määritellä teknisiä eritelmiä kriisinhallintaan, valvontaan ja keskeisen infrastruktuurin hallintaan, mukaan lukien diplomaattiset viestintäverkot, liittyviä käyttötilanteita varten. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (83)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaiset edellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa GOVSATCOMin mukaisesti tarjottavien palveluiden palvelukokonaisuuden osalta. Näin komissio voi määritellä ominaisuuksia, mukaan lukien maantieteellinen kattavuus, taajuus, kaistanleveys, käyttäjälaitteet ja turvaominaisuudet. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (84)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaiset edellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa GOVSATCOMin yhdistetyn satelliittiviestintäkapasiteetin käyttöä koskevien jakamis- ja priorisointisääntöjen osalta. Näin komissio voi ottaa huomioon operationaaliset ja turvallisuusvaatimukset sekä riskianalyysin ja GOVSATCOMin osallistujien ennakoidun kysynnän. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (85)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaiset edellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa GOVSATCOMin maasegmentti-infrastruktuurin sijainnin osalta. Näin komissio voi ottaa huomioon operationaaliset ja turvallisuusvaatimukset tällaisten sijaintipaikkojen valintaa varten. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (86)Ohjelmaan osoitettu infrastruktuuri voi edellyttää lis