FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 16.11.2005 
KOM(2005) 582 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
LÄHETYSTÖN AVAAMISESTA VALKO-VENÄJÄLLÄ 
 
FI 2   FI KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
LÄHETYSTÖN AVAAMISESTA VALKO-VENÄJÄLLÄ 
1. J OHDANTO JA TAUSTA  
Neuvottelut Euroopan unionin ja Valko-Venäjän kumppanuus- ja 
yhteistyösopimuksesta saatiin päätökseen vuonna 1995. Kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen sekä väliaikaisen sopi muksen tekemisessä ja ratifioinnissa ei 
kuitenkaan olla edistetty sen jälk een, kun vuonna 1997 otettiin käyttöön 
valtajärjestelmä ilman demokraattista valvontaa ja tasapainoa, mihin liittyi riippumattomien tiedotusvälineiden, poliittisen opposition sekä ruohonjuuritason kansalaisyhteiskunnan lisääntynyt tukahduttaminen. 
Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden ne uvosto määritteli 22. ja  23. marraskuuta 2004 
tekemissä päätelmissään EU:n kaksiosaisen  lähestymistavan Valko-Venäjän suhteen: 
i) poliittisia kontakteja koskevat rajoit ukset: yleisten asioiden ja ulkosuhteiden 
neuvosto totesi, että kahdenväliset mini steritason yhteydet Euroopan unionin ja 
Valko-Venäjän välillä  toteutetaan ainoastaan puheenjohtajavaltion, 
pääsihteerin ja korkean edustajan, ko mission sekä troikan välityksellä;  
ii) yhteydet kansalaisyhteiskuntaan ja  Valko-Venäjän kansaan sekä niille 
annettava apu: Yhteisön ja jäsenvaltioiden avustusohjelmien avulla tuetaan 
väestön ja demokratisoitumisprosessin tarpeita, erityistesti kyseeseen tulevat 
humanitaarinen, alueellinen ja rajat yl ittävä yhteistyö sekä hankkeet, joilla 
tuetaan suoraan tai välillis esti demokratisoitumista ja Valko-Venäjän 
demokraattisia voimia.  
Yleisten asioiden ja ulkos uhteiden neuvosto painotti myös , että Valko-Venäjällä on 
Euroopan unionin lähinaapurina mahdollisuus toimia EU:n aktiivisena kumppanina 
Euroopan naapuruuspolitiikassa. Neuvosto kehottaa presidentti Lukashenkoa ja 
hänen hallitustaan muuttamaan nykyistä pol itiikkaansa ja ryhtymään toteuttamaan 
perustavaa laatua olevia demokraattisia  ja taloudellisia uudistuksia maan 
lähentämiseksi eurooppalai siin yhteisiin arvoihin. 
Euroopan naapuruuspolitiikkaa sovelletaan  Valko-Venäjään, mutta maalle ei 
toistaiseksi ole suunnitteilla toimintas uunnitelmaa. EU haluaa syventää suhdettaan 
Valko-Venäjään, kunhan tämän viranomaise t osoittavat selkeästi haluavansa 
kunnioittaa demokraattisia arvoja ja oikeusvaltiota.  
Tätä taustaa vasten jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti ovat kehottaneet komissiota 
avaamaan lähetystön Minskissä, jotta Eur oopan unionin läsnäolo ja näkyvyys Valko-
Venäjällä parantuisivat ja jo tta Euroopan naapuruuspolitiika n edut tulisivat selväksi 
Valko-Venäjän koko väestölle, kuten ylei sten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto 
totesi 22. ja 23. marraskuuta 2004 tekemissä päätelmissään. 
 
FI 3   FI 2. L ÄHETYSTÖN AVAAMINEN  
2.1. Poliittiset perusteeet 
EU:n ja Valko-Venäjän suhteet edisty ivät sen jälkeen, kun EU tunnusti Valko-
Venäjän itsenäisyyden vuonna 1991, mutta ne  alkoivat huonontua pian vuoden 1994 
presidentinvaalien jälkeen. Vuonna 1996 pres identti Lukashenko uudisti perustuslain 
keskittämällä valtaa presidentille. Demokraattiset olosuhteet kyseenalaistuivat erityisesti sen vuoksi, että demokraattisesti valittu parlamentti korvattiin presidentin 
nimittämällä kansalliskokouksella, ja myös si ksi, että oppositiota ja tiedotusvälineitä 
tukahdutettiin ja oikeuslaitoks en toimintaan puututtiin.  
Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjest ön demokraattisten instituutioiden ja 
ihmisoikeuksien toimisto (ETYJ-ODI HR) ei pitänyt vuonna 2000 pidettyjä 
parlamenttivaaleja ja syyskuussa 2001 pidettyjä presidentinvaaleja vapaina eikä rehellisinä. EU oli asiasta samaa mieltä. Lokakuussa 2004 pidetyt parlamenttivaalit ja samanaikainen kansanäänestys perust uslain muutoksesta eivät vastanneet 
demokraattisia vaaleja koskevia kansai nvälisiä vaatimuksia. Kansanäänestys 
mahdollisti presidentti Lukashenkon asettua ehdokkaaksi vuoden 2006 ja sitä seuraavissa presidentin vaaleissa.  
Ihmisoikeus- ja demokratiatilanne Val ko-Venäjällä on edelleen vakavan huolen 
aiheena ja se on viime aikoina tu llut yhä huonommaksi. Ennen vuoden 2006 
presidentin vaaleja Valko-Venäjän vira nomaiset ovat tiukentaneet otettaan 
kansalaisyhteiskunnasta ja erityisesti tiedotu svälineistä, oppositiovoimista ja valtiosta 
riippumattomista järjestöistä. Lisäks i kansainvälisten avuntantajien avun 
toimittamista rajoitetaan ankarasti. 
2.2. Avun toimittaminen 
Vuoden 2004 loppuun saakka EU:n tekninen apu (kuten jäsenvaltioden antama apu) 
oli EU:n neuvoston vuonna 1997 tekemien Valko-Venäjää koskevien päätelmien 
mukaisesti rajoitettu humanitaarisiin ja alu eellisiin hankkeisiin sekä sellaisiin, joilla 
suoraan tuetaan demokratisoitumispro sessia. Vuosina 1991-2005 Valko-Venäjälle 
annettiin apua yli 220 miljoonaa euroa.  
Yleisten asioiden ja ul kosuhteiden neuvosto totesi marraskuussa 2004 tekemissä 
Valko-Venäjää koskevissa päätelmissään, että EU:n on tuetta va aktiivisemmin 
väestön ja demokratisoitumisprosessin tarp eita. Päätelmissä todettiin, että komissio 
jatkaa ja vahvistaa Valko-Venäjälle anne ttavaa apua, jotta maan itse aiheutetusta 
eristäytyneisyydestä j ohtuviin haasteisiin voitaisiin vastata.  
Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston marraskuussa 2004 tekemien 
päätelmien mukaisesti komissio on ottanu t käyttöön kaksiosaisen  avustuspolitiikan: 
toisaalta kansalaisyhteiskunnalle ja valtiost a riippumattomille järjestöille annettavaa 
apua lisätään ja toisaalta keskitytään väestön tarpeisiin vastaamista koskeviin toimiin. Asiaa koskevien EY-välineiden väli lle on luotu käytännöl linen ja tarkasti 
suunnattu työnjako.  
 
FI 4   FI Apu demokratisoitumisen ja demokraatti sten voimien tukemiseen toimitetaan 
eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia -aloitteen ja hajautetun yhteistyövälineen 
kautta, jotka eivät edellytä Val ko-Venäjän viranomaisten hyväksyntää. 
Apu väestön tarpeiden tukemiseksi ja si ten välillisesti demokratian tukemiseen 
Valko-Venäjällä toimitetaan TACIS-ohjelma n kautta, johon tarvitaan viranomaisten 
hyväksyntä. Valko-Venäjän ka nsalaisyhteiskunta osallist uu täysin TACIS-ohjelman 
mukaisten toimien täytäntöönpanoon.  
Tällä hetkellä Valko-Venäjän avustusohj elmat pannaan täytäntöön komission Kiovan 
lähetystön kautta, joka on akkreditoitu Valko-Venäjä lle, sekä Minskin TACIS-
sivutoimiston kautta, joka osallistuu teknise n avun hallinnointiin. Kiovan lähetystö ja 
Minskin TACIS-sivutoimisto le vittävät myös tietoja Va lko-Venäjälle EU:sta ja 
Euroopan naapuruuspolitiikasta. 
Minskin lähetystön avaaminen helpottaa lis ää Valko-Venäjälle annettavan yhteisön 
avun hallintoa erilaisten käytössä olevie n välineiden avulla. Komissio voi seurata 
tarkemmin hankkeiden rekisteröintiä ja ta rpeen mukaan muita me nettelyjä ja luoda 
tehokkaan yhteistyösuhteen paikan pää llä olevien hankkeen täytäntöönpanosta 
vastaavien toimijoiden kanssa. Lähetystön avaaminen antaa komissiolle myös mahdollisuuden aktiivisemmin levittää tietoja Valko-Venäjän väestölle.  
2.3. Henkilöstö- ja budjettivarat 
Valko-Venäjän lähetystö tul ee olemaan alueellinen lähetystö, jolla on jostain muusta 
lähetystöstä siirre tty väliaikainen asiainhoitaja, joka nimitetään myöhemmin 
pysyvään virkaan. Väliaikainen asiainho itaja työskentelee komission Ukrainan 
lähetystön päällikön alaisuudessa.  
Henkilöstö- ja budjettivarat lähetystön avaamiseksi katetaan tämänhetkisistä 
ulkomaanedustukselle myönnetyistä varoista, jotka siirret ään muista lähetystöistä. 
Lähetystön organisaatiokaavioon sisältyy toiminnallinen osasto, joka perustuu 
Minskissä sijaitsevaan Valko-Venäjälle annettavan teknisen avun TACIS-toimistoon, 
ja joka on liitetty Ukrainan lähetyst ön yhteyteen, sekä hallinnollinen osasto. 
Rahoitus- ja sopimusosasto tulee sijait semaan Kiovassa, ja se on alueellisen 
lähetystön alaisuudessa. 
Kaiken kaikkiaan lähetystössä tulee olemaan yksi virkamies (väliaikainen 
asiainhoitaja), kaksi sopimusuhteista to imihenkilöä ja seitsemän paikallista 
toimihenkilöä.  
2.4. Päätelmät 
Lähetystön avaaminen mahdollistaa komission seurata tarkemmin Valko-Venäjän 
poliittista tilannetta. Sen kautta void aan myös toimittaa lisääntynyttä EU:n 
talousapua tehokkaammin ja kohdistetum min aloille, jotk a edesauttavat 
demokraattista prosessia. Lisäksi on tärkeää lisätä Eur oopan komission avun 
näkyvyyttä ja parantaa tiedon jakami sta väestön keskuudessa Euroopan 
naapuruuspolitiikasta saatavista eduista.  
 
FI 5   FI YKSINKERTAISTETTU RAHOITUSSELVITYS  
Politiikan alat: ULKOSUHTEET 
Toiminnan alat: Ulkomaanedustus  
 
TOIMENPITEEN NIMI : KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
– LÄHETYSTÖN AVAAMINEN VALKO -VENÄJÄLLÄ . 
1. BUDJETTIKOHDAT 
XX.010102: Menot yhteisön lähetystöjen pa lveluksessa olevasta henkilöstöstä 
XX.010202: Yhteisön lähetystöj en ulkopuolinen henkilöstö  
XX.010212: Yhteisön lähetystöjen muut hallintokulut 
XX.010302: Yhteisöjen lähetystöjen rake nnukset ja niihin liittyvät kulut 
19.010407 : Apu Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kumppanuusmaille – hallintomenot 
2. TALOUDELLISET  KOKONAISTIEDOT 
2.1 Toimen kokonaistalousarvio: 0,562 miljoonaa euroa 
maksusitoumusmäärärahoina (MSM ) vuonna 2005, 0,525 miljoonaa euroa 
vuonna 2006 ja sen jälkeen vuosittain. 
Kyseisten määrien osalta katsotaan, e ttä budjettikohdasta 19.010407 katettavat menot 
olisivat 0,198 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina vuonna 2005 ja 0,168 miljoonaa euroa vuonna 2006 ja sen jälkeen vuosittain. 
2.2 Soveltamisjakso 
Tässä tiedonannossa tarkoitettu lähetystön avaaminen aloitetaan mahdollisimman 
pian ja se tullaan saattaamaan loppuun varainhoitovuoden 2005 aikana. Lähetystössä 
tulee olemaan yksi virkamies (väliaikaine n asiainhoitaja), ka ksi sopimusuhteista 
toimihenkilöä ja seitsemän paikallista to imihenkilöä. Uuden lähetystön avaamiselle 
ei ole määritetty päättymispäivää.  
 
FI 6   FI 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio 
a) Tiivistelmä maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) – (rahoitusosuus)  
 Miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)  
 Vuosi n  n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 ja 
seuraav
at Yht. 
Maksusitoumusmäärära
hat (MSM)  0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
Maksumäärärahat (MM)
 0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
 
b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja siihen liittyvät kulut (jaksottamattomat määrärahat) 
MSM  0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 
MM 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 
 
Välisumma a+b         
MSM  0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
MM 0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
2.4 Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa 
 Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.  
 Ehdotus edellyttää kyseeseen tule van rahoitusnäkymien otsakkeen 
rahoitussuunnitelman muuttamista.  
 Tarpeen mukaan voidaan soveltaa toimielinten välisen sopimuksen 
määräyksiä.  
 Menolaji: menojen taloudellisen l uokituksen määrittäminen erottamalla 
toisistaan juoksevat menot ja pääomame not. Tämän luokittelun avulla erotetaan 
paremmin toisistaan talousarviokirjanpito ja liikekirjanpito.  
 Juoksevat menot: liittyvät varainhoitovuoden maksuihin.  
 Pääomamenot: liittyvät tasetietoihin. Millaista tointa kyseisillä menoilla 
aiotaan rahoittaa?  
 
FI 7   FI 3. BUDJETTITIEDOT 
Menolaji  Uusi  EFTA 
osallistuu  Hakijamaa 
osallistuu  Rahoitusnäkymien 
otsake  
Ei-pakoll.  Jaksotta
mattomat 
määrärah
at KYLLÄ  EI EI N:o 4 (19.010407) 
N:o 5 (entinen 
osasto A6)  
4. OIKEUSPERUSTA 
Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettava t henkilöstösäännöt ja erityisesti niiden 
27–31 artikla, 31, 33 ja 65 a artikla ja niiden liitteet III, VII ja X. 
Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön s ovellettavat palvelu ssuhteen ehdot.  
5. KUVAUS  JA PERUSTELUT 
5.1 Yhteisön toiminnan tarve1 
5.1.1 Tavoitteet 
Lähetystön avaamista Valko-Venäjällä pi detään tarpeellisen a sen vuoksi, että 
voidaan seurata paremmin maan  poliittista tilannetta, varmistaa demokraattiseen 
prosessiin, kansalaisyhteis kuntaan ja väestön tarpeisi in hyvin suunnattu tehokkaampi 
apu, lisätä Euroopan unionin ja komission näkyvyyttä Valko-Venäjällä ja helpottaa 
tiedon jakamista väestölle Euroopan naa puruuspolitiikan mahdollisista eduista. 
5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät säännökset 
Uusien lähetystöjen avaamisesta päätet ään yhteisön niiden taloudellisten ja 
poliittisten suhteiden kehityksen mukaises ti, jotka yhteisöllä on kyseisten maiden 
kanssa ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien muiden yksiköiden ja muiden pääosastojen 
kanssa.  
5.1.3 Jälkiarviointiin liittyvät säännökset 
Kyseessä oleva lähetystö tulee olemaan osa komission lähetystöjen verkostoa ja siten 
lähetystöjen tarkas tusyksikkö ja ulkomaanedustuks en sisäinen valvontayksikkö 
suorittavat sinne tarkastuskäyntejä.  
                                                 
1 Lisätietoja saa erillisestä ohjeesta.  
 
FI 8   FI 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön raho itustukea koskevat menetelmät  
Asia koskee uuden lähetystön avaamiseen liittyviä hallintomenoja. 
Varainhoitovuosien 2005 ja 2006 lisämenot  rahoitetaan olemassa olevista 
määrärahoista säästämällä muissa kuluissa. Nämä toimet johtavat poliittisten ja taloudellisten suhteiden paranemiseen kyseisen maan kanssa ja mahdollistavat 
komission hallinnoida paremmin toimiaan maassa. 
5.3 Toteutustavat 
Komissio hallinnoi lähetystöjen kaikkia hallintomenoja keskitetyllä suoralla 
menetelmällä käyttämällä henkilöstösääntöjen alaista henkilöstöä ja ulkoista (paikallista) henkilöstöä.