Jäsenvaltioiden (komission epäviralliseksi asiantuntijaryhmäksi perustetun ERAn muutosfoorumin puitteissa) ja sidosryhmien kuulemisissa on myös käynyt ilmi, että komission vuonna 2008 antamaa suositusta henkisen omaisuuden hallinnoinnista tietämyksensiirtotoimissa on tarpeen päivittää ja saada aikaan kulttuurin muutos, jossa siirrytään perinteisestä tietämyksen siirron käsitteestä laajan tutkimus- ja innovointitoiminnan tuottaman aineettoman omaisuuden hyödyntämiseen, mikä merkitsee sitä, että erityyppiset toimijat tekevät yhä enemmän yhteiskehittämistä eri tutkimus- ja innovointiekosysteemeissä.

Tietämyksen hyödyntämisen ohjaavien periaatteiden tarkoituksena on hyväksyä yhteinen linja toimintaperiaatteista ja toimenpiteistä, joita kansalliset, alueelliset ja paikalliset poliittiset päättäjät voivat käyttää tietämyksen hyödyntämisen parantamiseksi. Ohjaavien periaatteiden täytäntöönpanolla varmistetaan, että tiedot, tutkimustulokset ja innovointi muunnetaan tehokkaasti kestäviksi tuotteiksi, prosesseiksi, palveluiksi ja politiikoiksi, joilla on sosioekonomista arvoa ja jotka hyödyttävät yhteiskuntaa. Ehdotettu aloite on SEUT-sopimuksen 179 ja 181 artiklan mukainen, ja siinä annetaan EU:lle yleinen toimivalta tukea, koordinoida tai täydentää jäsenvaltioiden toimia niiden tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan toiminnan osalta. Koska tässä ehdotuksessa neuvoston suositukseksi korostetaan tietoisuuden lisäämistä, parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja vertaisoppimista tietämyksen hyödyntämisen keskeisistä näkökohdista, sillä parannetaan tutkimus- ja innovointituloksista saatavan arvon luomista kaikissa jäsenvaltioissa ilman oikeudellisesti sitovia säännöksiä.

SEUT-sopimuksen 181 artiklan mukaisesti EU ja jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla turvatakseen kansallisen politiikan ja EU:n politiikan keskinäisen yhtenäisyyden. Komissio voi kiinteässä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa tehdä aiheellisia aloitteita tämän yhteensovittamisen edistämiseksi, erityisesti aloitteita, joilla on tarkoitus vahvistaa suuntaviivoja ja indikaattoreita, järjestää parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä valmistella tarvittavat tekijät säännöllistä seurantaa ja arviointia varten. Euroopan parlamentti pidetään täysin ajan tasalla.

Aloitteen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 182 artiklan 5 kohta ja 292 artikla. SEUT-sopimuksen 292 artiklan mukaisesti neuvosto voi antaa suosituksia, ja se tekee ratkaisunsa komission ehdotuksesta aina silloin, kun perussopimuksissa määrätään, että neuvosto hyväksyy säädöksen komission ehdotuksesta.

Eurooppalaisen tutkimusalueen tulevasta hallinnoinnista 26. marraskuuta 2021 annetuissa neuvoston päätelmissä vahvistettiin ERAn toimintapoliittinen ohjelma vuosiksi 2022–2024. ERAn toimintapoliittiseen ohjelmaan sisältyy ERAn toimi 7 ”Parannetaan EU:n ohjeistusta tietämyksen hyödyntämisen tehostamiseksi”. Tämän ensimmäisenä tuloksena on ”Laaditaan ja hyväksytään ohjaavat periaatteet tietämyksen hyödyntämiselle”.

Komission vuonna 2020 antamassa tiedonannossa ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” luodaan perusta tietämyksen hyödyntämisen ohjaavien periaatteiden sekä henkisen pääoman älykästä käyttöä koskevien käytännesääntöjen kehittämiselle ja päivittämiselle vuoden 2022 loppuun mennessä. Euroopan tutkimus- ja innovointisopimuksesta 26. marraskuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa todetaan, että tietämyksen hyödyntäminen on yksi eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) tukevan yhteisen toiminnan prioriteettialoista.

Komissio antoi vuonna 2008 suosituksen henkisen omaisuuden hallinnoinnista tietämyksensiirtotoimissa sekä korkeakoulujen ja muiden julkisten tutkimusorganisaatioiden käytännesäännöistä (K(2008) 1329). Tutkimus- ja innovointiympäristö on muuttunut huomattavasti vuodesta 2008 toimijoiden, tutkimus- ja innovointiekosysteemien monimutkaisuuden sekä maailmanlaajuisten haasteiden osalta. Myös covid-19-pandemia on osoittanut, että Euroopan unionissa (EU) tuotettua tutkimus- ja innovointiosaamista on kiireellisesti käytettävä ja hyödynnettävä. Tämä edellyttää, että poliittiset päättäjät asettavat uusia tavoitteita ja antavat päivitettyjä ohjeita tietämyksen hyödyntämisestä.

Tähän ehdotukseen, joka on osa ERA-toimintasuunnitelmaa, sovelletaan siinä vahvistettua asianmukaista seuranta-, arviointi- ja raportointimekanismia.

Tämä ehdotus ei edellytä vaikutustenarviointia, joten sitä ei ole tehty. Ehdotus on kuitenkin komission tiedonannossa "Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten" määritelty toimi, ja siinä hyödynnetään runsaasti analyysityötä ja näyttöä, jotka tukevat uutta eurooppalaista tutkimusaluetta (komission tiedonantoon "Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten" liittyvä vuonna 2020 annettu komission yksiköiden valmisteluasiakirja). Valmisteluasiakirjassa todetaan, että yksityiset ja julkiset toimijat ovat kehittäneet sekä EU:n tasolla että kansallisella ja alueellisella tasolla monia strategioita, välineitä ja toimenpiteitä tietämyksen siirron ja hyödyntämisen parantamiseksi. Tehokkaampi tietämyksen hyödyntäminen edellyttää kuitenkin siirtymistä kokonaisvaltaisempaan lähestymistapaan, jotta voidaan luoda lisäarvoa tietämyksestä ja muuttaa tutkimuksen ja innovoinnin tulokset kestäviksi ratkaisuiksi, joilla on taloudellista arvoa ja jotka hyödyttävät yhteiskuntaa.

Sidosryhmien näkemyksiä on kerätty useita kertoja. Tämä ehdotus on tulosta jäsenvaltioiden kanssa toteutetusta yhteiskehittämisprosessista ERAn muutosfoorumissa (joka on perustettu komission epäviralliseksi asiantuntijaryhmäksi) ja erityisesti foorumin tietämyksen hyödyntämistä käsittelevässä alaryhmässä, jolla oli erityinen tehtävä ja tarvittava asiantuntemus antaa komissiolle neuvontaa tietämyksen hyödyntämisen ohjaavien periaatteiden laatimisessa. Huhtikuun ja toukokuun 2021 välisenä aikana toteutettiin jäsenvaltioille ja Euroopan talousalueen maille suunnattu tietämyksen hyödyntämisen ohjaavia periaatteita koskeva kyselytutkimus. Sen tarkoituksena oli kerätä palautetta henkisen omaisuuden hallinnoinnista tietämyksensiirtotoimissa vuonna 2008 annetun komission suosituksen tilanteesta ja vaikutuksista. Heinäkuun ja syyskuun 2021 välisenä aikana järjestettiin myös julkinen kuuleminen tietämyksen hyödyntämisen ohjaavista periaatteista, jotta saatiin näkemyksiä monenlaisilta sidosryhmiltä.

Aiemmat, vuoden 2008 ohjaavat periaatteet annettiin komission suosituksena. Uusien ohjaavien periaatteiden välineeksi on valittu neuvoston suositus. Tämä valinta perustuu poliittiseen taustaan ja erityisesti tarpeeseen parantaa arvonmuodostusta ja lisätä tutkimuksen ja innovoinnin yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia, kuten Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimusta koskevassa neuvoston suosituksessa todetaan. Tämä lisää jäsenvaltioiden sitoutumista periaatteisiin, parantaa niiden näkyvyyttä ja kannustaa EU:ta hyväksymään kannan, jonka mukaan tutkimustuloksista ja innovoinnista saadaan enemmän sosioekonomista arvoa ilman oikeudellisesti sitovia säännöksiä.

Tietämyksen siirron ja hyödyntämisen parantaminen EU:ssa todettiin ratkaisemattomaksi haasteeksi komission tiedonantoon ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” liitetyssä vuoden 2020 komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Meiltä puuttuu kattava eurooppalainen hyödyntämisstrategia, jolla annettaisiin suuntaa ja tavoitteita ja ohjattaisiin tutkimus- ja innovointisuhteiden hallintaa hyödyntämisyhteistyön edistämiseksi, mukaan lukien ohjeet henkisen omaisuuden hallinnoinnista ja käytöstä. On tarpeen ottaa huomioon monimutkaisemmat tutkimus- ja innovointiekosysteemit ja osallistaa laajempi joukko sidosryhmiä ja toimijoita dynaamisen tiedonkulun varmistamiseksi.

Vuonna 2008 annettu komission suositus henkisen omaisuuden hallinnoinnista tietämyksensiirtotoimissa muutti merkittävästi monien julkisesti rahoitettujen tiedon tuottajien asemaa. Vuonna 2013 julkaistusta tutkimuksesta käy ilmi, että lähes kaikki tutkimukseen osallistuneet maat (92 %) ilmoittivat, että kansalliset ja alueelliset hallitukset tukivat tietämyksensiirtovalmiuksien ja -taitojen kehittämistä korkeakouluissa ja muissa julkisissa tutkimusorganisaatioissa. Jotkin jäsenvaltiot ovat tehneet strategisia investointeja tietämyksen siirron infrastruktuureihin ja palveluihin, kuten teknologian siirrosta vastaaviin toimistoihin ja muihin välittäjiin, ja jotkin ovat panneet täytäntöön henkiseen omaisuuteen liittyviä politiikkoja, kuten Irlannin kansallinen teollis- ja tekijänoikeuskäytäntö (National IP Protocol). Näistä saavutuksista huolimatta EU on edelleen jäljessä maailmanlaajuisista kilpailijoistaan tieteeseen perustuvien ideoiden muuttamisessa innovaatioiksi, ja tietämyksen jakaminen EU:ssa on edelleen epäyhtenäistä. Digitaalinen siirtymä, avoin tiede ja avoin innovointi ovat muuttaneet merkittävästi ekosysteemiä, jossa tutkimus- ja innovointitoimijat toimivat, ja EU:n on mukautettava toimintaansa vastaavasti.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti ehdotetun neuvoston suosituksen sisältö tai muoto eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden tekemät sitoumukset eivät ole sitovia, ja kukin jäsenvaltio voi vapaasti päättää, minkä lähestymistavan se omaksuu.

Ehdotetut toimet ovat oikeassa suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Ehdotuksella tuetaan uuden ERAn tavoitteiden saavuttamista. Sillä täydennetään jäsenvaltioiden tietämyksen hyödyntämistä koskevia toimia. Ehdotuksessa kunnioitetaan jäsenvaltioiden käytäntöjä ja noudatetaan eriytettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset taloudelliset, rahoitukselliset ja sosiaaliset olosuhteet sekä tutkimusjärjestelmien ja niihin liittyvien instituutioiden ja organisaatioiden moninaisuus. Siinä on myös otettu huomioon, että ehdotetun suosituksen täytäntöönpanotavat voivat erota toisistaan kansallisten, alueellisten tai paikallisten olosuhteiden mukaisesti.

Neuvoston suositus tuo lisäarvoa poliittiseen päätöksentekoon, sillä se lisää ohjaavien periaatteiden näkyvyyttä jäsenvaltioissa ja sidosryhmien keskuudessa. Näin EU:n on helpompi hyväksyä kanta, jotta tutkimustuloksista ja innovoinnista saadaan enemmän sosioekonomista arvoa.

(11)Komission 29 päivänä huhtikuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” korostetaan, että tieteellinen näyttö on yksi paremman sääntelyn kulmakivistä, sillä se on olennaisen tärkeää, jotta ongelmat voidaan kuvata täsmällisesti, jotta todelliset syy-yhteydet ja näin myös toimintalogiikka voidaan ymmärtää ja jotta vaikutuksia voidaan arvioida. Korkealaatuista tutkimusta ei voida tehdä yhdessä yössä, joten tarvittavan näytön saatavuuden varmistaminen edellyttää, että näytön tarvetta voidaan ennakoida ja koordinoida paremmin. Se edellyttää myös tutkimusyhteisön ottamista paremmin mukaan sääntelyprosessiin alusta alkaen.

(9)Avoin tiede on vakiomenetelmä EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien yhteydessä tehtävässä työssä, ja se on myös yksi ERAn vuosien 2022–2024 toimintapoliittisen ohjelman yhteisen toiminnan prioriteettialoista. Tieteellisen tiedon saatavuudesta ja säilyttämisestä annetussa komission suosituksessa kannustetaan jäsenvaltioita laatimaan ja panemaan täytäntöön kansalliset toimintalinjat tieteellisten julkaisujen levittämistä ja avointa saatavuutta sekä tutkimustiedon hallinnointia varten. Suosituksen mukaan tässä olisi käytettävä apuna eurooppalaisia avoimen tieteen pilvipalveluja. Open Science Policy Platform -asiantuntijaryhmän loppuraportissa mainitaan henkisen omaisuuden arvoa koskevan tietoisuuden lisääminen ja tällaisen omaisuuden hallinnointi elementteinä, joiden on kuuluttava innovointia koskevaan yhteiseen tutkimusjärjestelmään. Avoimen tieteen tutkimusta ja täytäntöönpanoa koskevasta arvioinnista 10 päivänä kesäkuuta 2022 annetuissa neuvoston päätelmissä todetaan, että tietämyksen hyödyntäminen olisi otettava huomioon kehitettäessä tutkimuksen arviointijärjestelmiä Euroopassa.

(8)Eurooppalaisen tutkimusalueen tulevasta hallinnoinnista 26 päivänä marraskuuta 2021 annettujen neuvoston päätelmien liitteenä oleva vuosien 2022–2024 ERAn toimintapoliittinen ohjelma sisältää toimen ”Parannetaan EU:n ohjeistusta tietämyksen hyödyntämisen tehostamiseksi”. Tämän ensimmäisenä tuloksena on ”Laaditaan ja hyväksytään ohjaavat periaatteet tietämyksen hyödyntämiselle”. Toimeen kuuluu myös henkisen omaisuuden älykästä käyttöä koskevien käytännesääntöjen ja standardointia koskevien, tutkijoille tarkoitettujen käytännesääntöjen laatiminen, jotta voidaan antaa yksityiskohtaisempia ohjeita siitä, miten tietyt tietämyksen hyödyntämisen näkökohdat pannaan täytäntöön.

(7)Euroopan tutkimus- ja innovointisopimuksesta 26 päivänä marraskuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa todetaan, että tietämyksen hyödyntäminen on yksi ERAa tukevan yhteisen toiminnan prioriteettialoista. Sopimuksessa tunnustetaan myös arvonmuodostus sekä yhteiskunnalliset ja taloudelliset vaikutukset osana unionin tutkimuksen ja innovoinnin yhteisiä arvoja ja periaatteita, jotka jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon tutkimus- ja innovointijärjestelmiään kehittäessään.

(5)Standardointia koskevassa EU:n strategiassa korostetaan, että on tärkeää lisätä strategista tietoisuutta standardoinnista tutkijoiden keskuudessa ja ottaa tutkimus- ja innovointiyhteisö mukaan standardointiin varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan kehittää asiaankuuluvaa asiantuntemusta ja osaamista. Strategiassa todetaan myös, että komissio laatii vuoden 2022 puoliväliin mennessä standardointia koskevat käytännesäännöt tutkijoille standardoinnin sekä tutkimuksen ja innovoinnin välisen yhteyden vahvistamiseksi.

(3)Komission 30 päivänä syyskuuta 2020 annettuun tiedonantoon ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” sisältyy innovaatioekosysteemien vahvistaminen tietämyksen jakamiseksi ja hyödyntämiseksi yhtenä uuden eurooppalaisen tutkimusalueen keskeisistä tavoitteista, ja toimi, jonka tavoitteena on ”päivittää ja kehittää ohjaavia periaatteita tietämyksen hyödyntämiseen sekä käytännesäännöt teollis- ja tekijänoikeuksien älykästä käyttöä varten”.

(2)Tietämyksen välittämisen tehostamisesta EU:ssa 29 päivänä toukokuuta 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä todetaan, että EU:n on hyödynnettävä kaikilta osin tuottamansa keskeinen tieteellinen ja teknologinen tietämys ja varmistettava, että tutkimuksen ja innovoinnin hankkeiden tulokset siirretään tehokkaammin yhteiskunnan ja teollisuuden käyttöön tutkimukseen ja innovointiin tehtävien investointien vaikutuksen maksimoimiseksi. Siinä myös kehotetaan jäsenvaltioita tarkastelemaan ja jakamaan parhaita käytäntöjä tietämyksen siirron alalla, minkä lisäksi komissiota kehotetaan laatimaan ja toteuttamaan strategia tulosten levittämiseksi ja soveltamiseksi käytännössä, jotta voidaan edelleen lisätä tutkimuksen ja innovoinnin hankkeiden tulosten saatavuutta ja käyttöä ja nopeuttaa niiden mahdollista käyttöönottoa.

(1)Komissio antoi 10 päivänä huhtikuuta 2008 suosituksen henkisen omaisuuden hallinnoinnista tietämyksensiirtotoimissa sekä korkeakoulujen ja muiden julkisten tutkimusorganisaatioiden käytännesäännöistä. Neuvosto suhtautui suositukseen ja käytännesääntöihin myönteisesti ja kannatti niitä 30 päivänä toukokuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa. Yhdessä suositus ja käytännesäännöt antoivat pontta monille julkisesti rahoitetuille tiedon tuottajille. Jotkin jäsenvaltiot ovat tehneet strategisia investointeja tietämyksen siirron infrastruktuureihin ja palveluihin, kuten teknologian siirrosta vastaaviin toimistoihin ja muihin välittäjiin, ja jotkin ovat panneet täytäntöön henkiseen omaisuuteen liittyviä politiikkoja, kuten Irlannin kansallinen teollis- ja tekijänoikeuskäytäntö (National IP Protocol). Osana innovaatiounionia (2010) on kehitetty lisätoimia tietämyksen siirron edistämiseksi EU:n tasolla.

(13)Tutkimus- ja innovointiekosysteemi on muuttunut perusteellisesti sen jälkeen, kun komissio antoi vuonna 2008 suosituksen henkisen omaisuuden hallinnoinnista tietämyksensiirtotoimissa. Päivitys on tarpeen, jotta voidaan keskittyä kaiken erityyppisten toimijoiden dynaamisessa tutkimus- ja innovointiekosysteemissä tuottaman osaamispääoman hyödyntämiseen. On vastattava uusiin haasteisiin, kuten yhä monimutkaisempiin tietämyksen arvoketjuihin, uusien teknologioiden luomiin uusiin markkinamahdollisuuksiin, teollisuuden ja korkeakoulujen välisen ja julkisen sektorin ja korkeakoulujen välisen yhteistyön uusiin muotoihin, kansalaisten osallistumiseen sekä vastavuoroisuuteen aineettoman omaisuuden hallinnoinnissa kansainvälisen tutkimus- ja innovointiyhteistyön yhteydessä.

(14)Tietämyksen hyödyntämisen kanavien ja välineiden moninaisuus olisi otettava huomioon, jotta voidaan käsitellä kestävyyttä ja sosiaalista ja poliittista innovointia ja kannustaa monitieteiseen yhteistyöhön, joka ulottuu teknologia-aloja pidemmälle, kuten yhteiskuntatieteisiin, humanistisiin tieteisiin ja taidealaan, esimerkiksi tarkastelemalla sosiaali- ja ympäristöpolitiikoiden tai talous- ja ympäristöpolitiikoiden välisiä yhteyksiä.

(15)Tietämyksen hyödyntämisen ohjaavien periaatteiden tavoitteena on hyväksyä toimenpiteitä ja poliittisia aloitteita koskeva yhteinen kanta tietämyksen hyödyntämisen parantamiseksi EU:ssa,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Tietämyksen hyödyntämisen ohjaavat periaatteet

Tausta ja soveltamisala

Euroopan komissio antoi vuonna 2008 suosituksen henkisen omaisuuden hallinnoinnista tietämyksensiirtotoimissa sekä korkeakoulujen ja muiden julkisten tutkimusorganisaatioiden käytännesäännöistä. Suositus oli suunnattu pääasiassa julkisille tutkimusorganisaatioille.

Tietämyksen hyödyntäminen on prosessi, jossa tietämyksestä synnytetään sosiaalista ja taloudellista arvoa siten, että eri osa-alueiden ja alojen välille luodaan yhteyksiä ja tietoa ja tutkimustuloksia muutetaan kestäviksi tuotteiksi ja ratkaisuiksi, jotka hyödyttävät yhteiskuntaa taloudellisen vaurauden, ympäristöhyötyjen, edistyksen ja paremman poliittisen päätöksenteon muodossa. Tietämyksen hyödyntämiseen keskittyminen edellyttää, että vuoden 2008 suosituksen soveltamisala laajennetaan kattamaan koko tutkimus- ja innovointiekosysteemi ja sen toimijat.

Tietämyksen hyödyntäminen on ajattelutavan muutos, joka tuo mukanaan uusia näkökohtia, jotka luovat arvoa nykyiselle ja tulevalle tutkimukselle ja innovoinnille sekä osaamispääomalle, mukaan lukien hiljainen tieto. Tietämyksen hyödyntäminen hyödyttää poliittista päätöksentekoa sekä uusia tapoja seurata ja arvioida tutkimusta ja innovointia kehittämällä indikaattoreita ja mittausvälineitä. Se vaikuttaa tutkimuksen ja innovoinnin rahoitukseen ja tuo lisäarvoa tieteeseen ja tutkimukseen ja niiden tuloksiin. Tietämyksen hyödyntäminen edellyttää tutkimus- ja innovointiekosysteemin toimijoiden sekä tietämyksen ja innovoinnin käyttäjien tai edunsaajien osallistumista siten, että kiinnitetään erityistä huomiota tietämyksen käyttöön ja uudelleenkäyttöön yhteiskunnan hyväksi. Näin ollen se on laajempi käsite kuin levittäminen, joka tarkoittaa tiedon ja tulosten tunnetuksi tekemistä ja saataville asettamista.

Aineettoman omaisuuden hallinta on ratkaisevan tärkeää tietämyksen tehokkaan hyödyntämisen kannalta. Aineeton omaisuus kattaa kaikki tutkimus- ja innovointitoiminnan tuottamat tulokset tai tuotteet (muun muassa patentit, tekijänoikeudet, tavaramerkit, julkaisut, data, taitotieto, prototyypit, prosessit, käytännöt, teknologiat, keksinnöt ja ohjelmistot). Keskittyminen teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointiin ja suojaamiseen rajoittaa mahdollisuuksia luoda lisäarvoa. Tutkimus- ja innovointitoiminnan tuottaman aineettoman omaisuuden täyden arvon käyttäminen edellyttää, että tutkimus- ja innovointitoimintaa harjoittavat organisaatiot hallinnoivat aineetonta omaisuutta laajassa merkityksessä eli sekä oikeudellisesti suojattua omaisuutta (muun muassa patentit, tekijänoikeudet ja tavaramerkit) että muuta aineetonta omaisuutta, jota voidaan käyttää hyödyntämistoiminnassa. Tämä edellyttää hallinnointistrategioiden kehittämistä sekä erityisten ja monialaisten taitojen edistämistä, jotta tuotetun aineettoman omaisuuden koko arvo voidaan käyttää hyväksi.

Periaatteena toimiva avoimuus tukee arvonmuodostusta, ja aineettoman omaisuuden hallinnoinnin välineiden käyttö voi johtaa tulosten parempaan käyttöön, edistää myönteisesti innovointia ja lisätä tieteellisten tulosten yleistä lisäarvoa. ”Niin avointa kuin on mahdollista ja niin suljettua kuin on tarpeen” -periaatteen mukaisesti on tärkeää tunnustaa, että sekä avoimessa tieteessä että avoimessa innovoinnissa käytetään ja hyödynnetään aineettoman omaisuuden hallinnoinnin välineitä. Tutkimustulosten järkevä käyttö sosioekonomisten hyötyjen aikaansaamiseksi lisää myös tieteellisen tutkimuksen yleistä arvoa ja merkitystä yhteiskunnalle.

Yrittäjyyskäytännöt, -prosessit ja -taidot sekä käytännöt, prosessit ja taidot, jotka helpottavat yhteydenpitoa kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja poliittisten päättäjien kanssa, ovat välttämättömiä tekijöitä menestyksekkäissä tietämyksen hyödyntämistä koskevissa aloitteissa. Tietämyksen muuntaminen uudeksi arvoksi riippumatta siitä, onko kyse asteittaisesta vai murroksellisesta innovoinnista, näyttöön perustuvasta poliittisesta päätöksenteosta tai kansalaisten hyvinvoinnista, edellyttää ennakoivaa tai yrittäjähenkistä ja yhteiskehittämiseen liittyvää tai monialaista osallistumista edistäviä asenteita tai kulttuureja yhdistettynä yrittäjyysponnisteluihin hyödyntämisprosessin joissakin tai kaikissa vaiheissa. Tällä tavoin hyödyntämisprosessi voi innostaa mukauttamaan koulutusjärjestelmiä siten, että niissä otetaan paremmin huomioon taidot, osaaminen ja asenteet, jotka johtaisivat suurempaan luovuuteen ja yhteiskunnalliseen arvonmuodostukseen. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää kehittää ja käyttää yrittäjyyteen ja osallistumiseen tai yhteistyöhön perustuvia lähestymistapoja, jotta hyödyntäminen olisi tehokasta.

Yrittäjyysprosessit ja -menetelmät ovat kokeiluihin perustuvaa löytämistä ja yhteiskehitettyjä toimia, jotka ulottuvat yli organisaatiorajojen ja joihin liittyy monenlaista täydentävää osaamista. Tällaiset prosessit ja menetelmät edellyttävät tarvittavia yhteiskuntaan ja yrittäjyyteen liittyviä taitoja ja valmiuksia, joilla helpotetaan yhteiskunnallisen tiedon heijastusvaikutuksia kaupallistamisen lisäksi. Käyttämällä eurooppalaisen koulutusalueen strategiapuitteista peräisin olevia avoimen menetelmän koordinointiverkostoja, -työkaluja ja ‑välineitä voidaan edistää tietämyksen hyödyntämistä ja siihen liittyvien taitojen kehittämistä.

Ohjaavien periaatteiden olisi siksi katettava yrittäjyyskäytäntöjen, -prosessien ja -taitojen kehittäminen, käyttö ja hallinnointi kaikilla yhteiskunnan tasoilla tietämyksen hyödyntämiseen osallistuvalla yksityisellä ja julkisella sektorilla. Tämä uusi soveltamisala edellyttää, että poliittiset päättäjät mukauttavat poliittisia tavoitteitaan vastaavasti ja ottavat käyttöön uusia lähestymistapoja, jotka ovat tarpeen tietämyksen hyödyntämiseksi. Näiden ohjaavien periaatteiden tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioiden poliittisia päättäjiä kyseisissä toimissa.

Tässä suosituksessa esitetyt ohjaavat periaatteet koskevat näin ollen politiikka-aloitteita, jotka on suunnattu kaikille tutkimus- ja innovointitoimiin osallistuville ekosysteemin toimijoille; näitä ovat esimerkiksi

·tiedemaailma, korkeakoulut, tutkimus- ja teknologiaorganisaatiot ja muut julkiset tutkimusorganisaatiot sekä akatemiat ja tieteelliset seurat

·kansalaisjärjestöt, kansalaiset ja valtiosta riippumattomat järjestöt

·yksityiset sijoittajat, rahoitus- ja investointiorganisaatiot, mukaan lukien säätiöt ja hyväntekeväisyysjärjestöt

·yksityishenkilöt, kuten innovoijat, tutkijat ja opiskelijat