KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Toimintasuunnitelma etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen toiminnan seuraamiseksi /* COM/2014/0105 final */





Tässä komission neuvostolle antamassa tiedonannossa esitetään toimintasuunnitelma etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen toiminnan seuraamiseksi. Toimintasuunnitelma etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen toiminnan seuraamiseksi SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 2. Nykyisen järjestelmän oikeudellinen kehys, velvoitteet ja hallintajärjestelyt 3. Nykyisen järjestelmän heikkoudet 4. Korjaustoimenpiteet 5. Tiivistelmä 1. JOHDANTO Seuraamalla asianmukaisesti etuuskohtelujärjestelyjen toimintaa pyritään varmistamaan, että lainsäädäntökehys pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että etuuksia sovelletaan ainoastaan tosiasiallisesti kumppani-/edunsaajamaasta tai -alueelta peräisin olevaan tuontiin.[1] Komissiolla on huomattavia oikeuksia ja valtuuksia, kun se valvoo ja seuraa alkuperäsääntöjen asianmukaista soveltamista ja tarkastelee tuontitullien palauttamista tai peruuttamista koskevia hakemuksia. Riittämättömällä seurannalla voi olla vakavia seurauksia. Se voi johtaa esimerkiksi tullikoodeksin 239 artiklassa tarkoitettuun ”erityistilanteeseen”[2]. Seurannan avulla voidaan näin ollen suojata EU:n taloudellisia etuja sekä edistää EU:n ja sen kauppakumppanien välistä hyvän kauppatavan mukaista kauppaa. Komissio totesi 16. maaliskuuta 2005 antamansa tiedonannon KOM(2005) 100 lopullinen 3.2.1 kohdassa, että ensimmäiseksi olisi määriteltävä seurannan oikeusperustat, tekniset yksityiskohdat ja kustannusten rahoitus ja että olisi perustettava tietokeskus, johon etuuskohtelujärjestelyjen käyttöä koskevat tiedot toimitetaan (ks. 2.2 kohta). Komissio on sittemmin perustanut työryhmän[3], joka seuraa alkuperäsääntöjen täytäntöönpanoa ja toimii tällaisena tietokeskuksena. 2. NYKYISEN JÄRJESTELMÄN OIKEUDELLINEN KEHYS, VELVOITTEET JA HALLINTAJÄRJESTELYT 2.1 Oikeudellinen kehys 2.1.1 Yksipuoliset ja kahdenväliset etuuskohtelujärjestelyt Yleinen tullietuusjärjestelmä (GSP)[4] muodostaa oikeudellisen kehyksen seurannalle, joka käsittää myös komission tai jäsenvaltioiden tulliviranomaisten suorittamat tarkastuskäynnit. Merentakaisista maista ja alueista (MMA) tehdyssä päätöksessä[5] ei säädetä seurannan oikeudellisesta kehyksestä, toisin kuin tulevassa merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta tehtävässä päätöksessä[6]. Ennen kuin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden kanssa tehdään ja sovelletaan tarkistettuja talouskumppanuussopimuksia, markkinoillepääsyasetuksen[7] nojalla otettiin 1. tammikuuta 2008 käyttöön väliaikainen yksipuolinen järjestelmä. Markkinoillepääsyasetuksen liitteeseen I sisältyy luettelo alueista ja valtioista, jotka ovat saaneet päätökseen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut neuvottelut, ja 4 artiklan 3 kohdassa säädetään alkuperäsääntöjen täytäntöönpanon seurannasta kyseisten alueiden ja valtioiden kanssa käytävän kaupan yhteydessä. Luetteloon sisällytetään 1. lokakuuta 2014 alkaen kuitenkin ainoastaan valtiot, joiden kanssa jo sovelletaan talouskumppanuussopimusta, ja markkinoillepääsyasetuksen nojalla toteutettavan seurannan soveltamisalaa supistetaan. Tämän jälkeen markkinoillepääsyasetuksen nojalla edunsaajina olevia AKT-valtioita ovat ainoastaan talouskumppanuussopimusten kumppanimaat, jotka kuuluvat kyseisten kahdenvälisten sopimusten soveltamisalaan. Muihin yksipuolisiin tai etuuskohtelujärjestelyihin (lukuun ottamatta GSP-järjestelmää, MMA-päätöstä ja markkinoillepääsyasetusta) ei sisälly nimenomaisia seurantasääntöjä. 2.1.2 Hallinnollisten virheiden käsittelyä koskeva lauseke Hallinnollisten virheiden käsittelyä koskevaa lauseketta voidaan soveltaa, jos edunsaaja-/kumppanimaihin liittyvissä seurantatoimissa ilmenee, että EU on menettänyt tuontitulleja etuuskohtelujärjestelyjen hallinnoinnissa tapahtuneiden virheiden vuoksi. Kyseisen lausekkeen nojalla sopimuspuoli, jolle on aiheutunut tällaisia menetyksiä, voi vaatia, että sopimuksessa kyseiseen tehtävään nimetty elin tarkastelee mahdollisia toimenpiteitä tilanteen ratkaisemiseksi. EU ehdottaa kyseisen lausekkeen sisällyttämistä neuvotteluvaiheessa oleviin uusiin etuuskohtelukauppaa koskeviin sopimuksiin. 2.1.3 Tulliyhteistyö, keskinäinen hallinnollinen apu ja etuuksien väliaikainen peruuttaminen Etuuskohtelukauppaa koskeviin menettelyihin sisältyy tavallisesti tulliyhteistyötä ja keskinäistä hallinnollista apua[8] koskevia sääntöjä, joissa edellytetään säännöllistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä tullilainsäädännön asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi erityisesti ehkäisemällä, tutkimalla ja torjumalla laitonta toimintaa. Kyseisten sääntöjen mukaan etuudet peruutetaan tai keskeytetään väliaikaisesti tietyissä olosuhteissa, jos edunsaaja-/kumppanimaa · jättää toistuvasti tarkastamatta alkuperäaseman[9] · kieltäytyy toistuvasti tekemästä alkuperäselvityksen jälkitarkastusta ja/tai ilmoittamasta kyseisen tarkastuksen tuloksista tai viivyttelee aiheettomasti näin tehdessään · kieltäytyy toistuvasti myöntämästä lupaa (OLAFin tai jäsenvaltioiden aloitteesta tehtäviin) selvityskäynteihin, joilla tarkastetaan asiakirjojen aitous tai kyseisen etuuskohtelun myöntämisen kannalta merkityksellisten tietojen oikeellisuus, tai viivyttelee aiheettomasti näin tehdessään. Kyseiset säännöt sisällytetään GSP-asetukseen[10] ja tulevaan MMA-assosiaatiopäätökseen[11] , ja niitä ehdotetaan sisällytettäviksi uusiin etuuskohtelujärjestelyihin. 2.1.4 Rikkomusmenettelyt jäsenvaltioita vastaan Vakavat poikkeavuudet etuuskohtelukauppaa koskevissa menettelyissä voivat johtua myös siitä, ettei jäsenvaltio noudata EU:n lainsäädäntöä. Havaitessaan tällaisen laiminlyönnin komissio voi panna vireille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 258 artiklassa tarkoitetun menettelyn velvollisuuden täyttämättä jättämisen vuoksi. 2.2 Komission velvoitteet Komission tehtävänä on varmistaa, että etuuskohtelukauppaa koskevat menettelyt pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Vaikka seurantaa ei ole nimenomaisesti mainittu sopimuksissa, niissä voidaan antaa komissiolle tiettyjä vaihtoehtoja, muun muassa · vuoropuhelu seka- tai yhteistyökomiteoissa · yleiset tietopyynnöt · EU:n tuojien varoittaminen tapauksissa, joissa on herännyt sopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa koskevia epäilyjä. Jotta voidaan varmistaa etuuskohteluun oikeuttavien alkuperäsääntöjen vaikuttavuus ja tehokkuus, ongelmiin on puututtava ja ne on korjattava. Etuuskohteluun oikeuttavien alkuperäsääntöjen, myös hallinnollista yhteistyötä koskevien sääntöjen, noudattaminen on tärkeää varmistaa tulevien vapaakauppasopimusten täytäntöönpanon uskottavuuden vuoksi ja tällaisista sopimuksista käytävien neuvottelujen aikana. 2.3 Hallinnointijärjestelyt 2.3.1 Säännöllisen raportoinnin järjestelmä Jäsenvaltioiden toimittamat ja komission säännöllisen raportoinnin järjestelmässä kerätyt tiedot koskevat pääasiassa pyydettyjen tarkastusten määrää edunsaajamaittain, saatuja vastauksia ja vastaukselle asetettujen määräaikojen noudattamista. Tiedot arvioidaan, ja edunsaaja-/kumppanimaat valitaan seurantakokouksiin, joihin osallistuu tapauksen mukaan jäsenvaltioiden asiantuntijoita. Komissio arvioi parhaillaan ajatusta seurantatietokannan perustamisesta. 2.3.2 SMS (Specimen Management System) ‑järjestelmän tietokanta Etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen hallinnollista yhteistyötä koskevaan lukuun sisältyy tavallisesti sääntö, jonka mukaan edunsaaja-/kumppanimaiden on toimitettava komissiolle viranomaistensa alkuperätodistuksia tai tavaratodistuksia antaessaan käyttämien leimasinten leimanäytteet. Komissio tallentaa näytteet sekä alkuperäselvitysten antamiseen ja tarkastukseen oikeutettujen viranomaisten nimet SMS-tietokantaansa. Tietokantaa päivitetään jatkuvasti, ja jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voivat tutustua siihen tehdessään tavaroiden tulliselvityksiä tai arvioidessaan tarvetta lähettää tarkastuspyyntöjä edunsaaja-/kumppanimaille. 2.3.3 Tuojille osoitettavat ilmoitukset Kun on perusteltu syy epäillä tullietuusjärjestelyjen nojalla tuotujen tavaroiden alkuperää, komissio voi julkaista tuojille osoitettavia ilmoituksia Euroopan unionin virallisessa lehdessä.[12] Velan maksamisesta vastuussa olevat henkilöt eivät voi virheellisten alkuperäselvitysten tapauksessa vedota vilpittömään mieleen, jos komissio on julkaissut ilmoituksen, jossa todetaan, että on perusteltua aihetta epäillä, ettei kyseinen maa sovella järjestelmää moitteettomasti.[13] 2.3.4 Rekisteröityjen viejien järjestelmä (REX) Komissio viimeistelee parhaillaan rekisteröityjen viejien järjestelmässä (REX) tarvittavaa tietotekniikkaa. Järjestelmän on tarkoitus kattaa yleisen tullietuusjärjestelmän edunsaajamaat sekä merentakaisten maiden ja alueiden viejät 1. tammikuuta 2017 alkaen, ja sitä on tarkoitus soveltaa myöhemmin vapaakauppasopimusten yhteydessä. Sen sijaan, että toimivaltaiset viranomaiset antaisivat alkuperäselvityksiä, yleisen tullietuusjärjestelmän edunsaajamaiden viejät antavat alkuperävakuutuksia i) rekisteröityinä viejinä – jos lähetyksen arvo on yli 6 000 euroa tai ii) rekisteröitymättöminä viejinä – jos lähetyksen arvo on enintään 6 000 euroa. Järjestelmään sisältyy keskustietokanta, jossa on edunsaajamaan viranomaisten (ja samaa kahdenvälisen kumulaation todentamisjärjestelmää käyttävien jäsenvaltion viranomaisten) toimittamat tiedot. Varmistaakseen alkuperäsääntöjen noudattamisen edunsaajamaat tarkastavat tavaroiden alkuperäaseman jäsenvaltion tulliviranomaisten pyynnöstä sekä toteuttavat säännölliset viejiin kohdistuvat tarkastukset omasta aloitteestaan. 3. NYKYISEN JÄRJESTELMÄN HEIKKOUDET Nykyisissä seurantatoimissa on seuraavat heikkoudet: · Säännöllisessä raportointijärjestelmässä kerätään lähinnä määrällisiä tietoja hallinnollisen yhteistyön muodollisuuksista ja ainoastaan vähäisessä määrin varmistetaan alkuperäsääntöjen noudattaminen. · Käytössä ei ole vielä säännöllistä raportointijärjestelmää siitä, miten edunsaajamaat hallinnoivat ja valvovat etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää. · Pääasiassa jäsenvaltiot ja joissakin tapauksissa muut komission yksiköt toimittavat nykyään seurantaan käytettävät tiedot. Muita lähteitä ei hyödynnetä, eikä tiedonannossa KOM(2005) 100 tarkoitettuja tarkastuskäyntejä ole vielä tehty. · Kaikkia havaittuja puutteita käsitellään kirjallisesti tai komission, jäsenvaltioiden ja asianomaisten edunsaaja-/kumppanimaiden välisissä seurantakokouksissa. Tällaisia kokouksia järjestetään nykyään tapauskohtaisesti ja kahdenvälisten sopimusten nojalla perustettujen komiteoiden kokousten lisäksi. Ongelmiin puuttumiseksi ei toistaiseksi käytetä muita keinoja. · Komission toteuttama seuranta ei kata jäsenvaltioiden toimenpiteitä, joilla varmistetaan alkuperäsääntöjen noudattaminen erityisesti alkuperäselvityksiä annettaessa. · Yhteiseen riskinhallintajärjestelmään[14] ei sisälly alkuperäsääntöjen riskiprofiileja. Näiden heikkouksien kumulatiivinen vaikutus kannustaa komissiota parantamaan nykyistä järjestelmää. 4. KORJAUSTOIMENPITEET Nykyisen järjestelmän heikkouksien korjaamiseksi on tärkeää keskittyä seuraaviin tavoitteisiin. 4.1 Tiedonkeruun parantaminen ja täytäntöönpanossa esiintyvien laiminlyöntien havaitseminen 4.1.1 Tietojen keruu ja analysointi Seurannan kannalta merkityksellisiä tietoja olisi täydennettävä yhdennetyn tilastotietokannan (Integrated Statistical Database, ISDB) sekä Comext-, Comtrade- ja Taric-tietokantojen tiedoilla ja jäsenvaltioiden toimittamilla tiedoilla. Ensimmäiseksi komission olisi arvioitava yleisesti 89:ää yleisen tullietuusjärjestelmän edunsaajamaata koskevia saatavilla olevia tietoja. Tässä arvioinnissa olisi keskityttävä kauppavirroista ja tullien tasossa olevista eroista johtuviin mahdollisiin riskeihin sekä otettava huomioon jäsenvaltioiden toimittamat tiedot. Myöhemmin voitaisiin arvioida muita edunsaaja-/kumppanimaita koskevia tietoja. 4.1.2 Maiden valinta lisäseurantaan Komissio valitsee arviointinsa perusteella pienen määrän edunsaaja-/kumppanimaita tarkkaan seurantaan. Jos kumppanimaan etuuskohtelujärjestelyissä ei ole nimenomaisia seurantaa koskevia sääntöjä, kumppanimaan täytyisi nimenomaisesti hyväksyä tällainen seuranta. Vuodesta 2014 alkaen komissio tekee ehdotuksen vuotuiseksi seurantasuunnitelmaksi, jossa keskitytään maihin ja tuotteisiin, joiden kohdalla tarkempaa seurantaa pidetään hyödyllisenä, ja jossa lyhyen aikavälin tarpeille ja riskeille jätetään joustovaraa. 4.1.3 Kyselylomakkeet Komissio lähettää valituille maille yksityiskohtaisia kyselylomakkeita alkuperäsääntöjen käytännön hallinnoinnista ja etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien selvitysten antamisesta. Kysymykset mukautetaan tiettyihin olosuhteisiin ja toimintoihin, etenkin jos REX-järjestelmä on käytössä. Vastaukset arvioidaan, ja niitä käytetään seurantakokousten ja tarkastuskäyntien valmistelussa. 4.2 Korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen 4.2.1 Seurantakokoukset, tarkastuskäynnit ja seka- tai yhteistyökomiteat Kun tiedot (ks. 4.1.1 kohta) ja kyselylomakkeiden vastaukset (ks. 4.1.3 kohta) on arvioitu, komissio päättää tapauskohtaisesti, järjestetäänkö · seurantakokouksia · kyseiseen maahan tehtäviä tarkastuskäyntejä vai · seka- tai yhteistyökomitean keskusteluja etuuskohteluun oikeuttavien alkuperäsääntöjen asianmukaiseen soveltamiseen liittyvien huolenaiheiden käsittelemiseksi ja yksityiskohtaisten selitysten antamiseksi, jotta voidaan lisätä tietoa ja antaa opastusta. Komissio laatii kussakin tapauksessa edunsaaja-/kumppanimaalle toimitettavan yksityiskohtaisen raportin, jossa esitetyt havainnot sisällytetään seuraavan vuoden seurantasuunnitelmaan. 4.2.2 Korjaus- ja suojamekanismien käyttö Kyseisen tehostetun seurantamenettelyn tulosten (ks. 4.2.1 kohta) perusteella komission olisi – mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä edunsaaja-/kumppanimaan kanssa – päätettävä toteutettavista toimista havaittujen riskien käsittelemiseksi. Tällaisia toimenpiteitä voivat olla · kohdennetun lisäkoulutuksen tai teknisen avun tarjoaminen asiasta vastaaville virkailijoille · ilmoitusten osoittaminen tuojille (ks. 2.3.3 kohta) tai · etuuksien väliaikainen peruuttaminen tai keskeyttäminen, jos tällaisesta korjaustoimenpiteestä määrätään kyseessä olevassa etuuskohtelujärjestelyssä. 4.2.3 Riskiprofiilit Lisäksi komissio arvioi, onko laadittava ja pantava täytäntöön alkuperää koskevia yhteisiä riskiprofiileja, ja jos on, missä muodossa. Työtä tehdään edelleen tehokkaiden yhteisten tarkastusstandardien[15] ja jälkitarkastusten laatimiseksi ja ajan tasalla pitämiseksi lähentämällä tarkastusstandardeja koskevaa hanketta ja tullin yritystarkastusopasta. 4.2.4 Jäsenvaltioiden toimien seuranta Tarve soveltaa EU:n tullilainsäädäntöä moitteettomasti ja yhdenmukaisesti ei rajoitu omia varoja koskeviin säännöksiin vaan liittyy kaikkiin tullioikeuden näkökohtiin. Unionin ja edunsaaja-/kumppanimaiden suhteisiin liittyvän uskottavuuden vuoksi komission olisi seurattava myös alkuperäselvitysten antamista koskevia jäsenvaltioiden menettelyjä. Tämä on erityisen tärkeää varmistettaessa etuuskohteluun oikeuttavan alkuperän jäljitettävyys kumulaatiota varten. Jäsenvaltiosta poistuvia tavaroita voidaan käyttää tuotteiden valmistuksessa edunsaaja-/kumppanimaassa, josta ne tuodaan takaisin kumulaatiojärjestelyjen nojalla. Komissio lähettää kaikille jäsenvaltioille kyselylomakkeita alkuperäsääntöjen käytännön hallinnoinnista ja etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien selvitysten antamisesta. Komissio päättää asianmukaisista toimista kyselylomakkeiden vastausten ja muiden saatavilla olevien tietojen perusteella. 4.2.5 Tullikoodeksin soveltamisasetuksen[16], yksipuolisten järjestelyjen ja kahdenvälisten etuuskohtelusopimusten muuttaminen Arvioidessaan etuuskohtelun väliaikaista peruuttamista tai keskeyttämistä GSP-asetuksen nojalla komission olisi pohdittava, voidaanko kyseisiä toimenpiteitä soveltaa yksinomaan tiettyihin CN-nimikkeisiin tietyin edellytyksin. Tästä mahdollisuudesta säädetään GSP-asetuksen 15, 19 ja 21 artiklassa. Verrattuna siihen, että kaikkeen yhdestä tai useammasta edunsaajamaasta etuusjärjestelyjen nojalla tapahtuvaan tuontiin kohdistuisi vaikutuksia, peruuttaminen tai keskeyttäminen tiettyjen CN-nimikkeiden osalta voisi olla vaikuttavampi ja tehokkaampi keino puuttua ongelmiin, jos ne koskevat yksinomaan tiettyjä CN-nimikkeitä. Lisäksi voitaisiin miettiä, voidaanko seurantaa koskeva oikeudellinen kehys ottaa käyttöön muissa yksipuolisissa järjestelmissä tai voidaanko niistä neuvotella kahdenvälisten etuuskohtelujärjestelyjen yhteydessä. Jälkimmäisessä tapauksessa lähestymistapaa olisi ehkä vielä arvioitava huolellisesti. Komission olisi myös arvioitava yksityiskohtaisemmin, miten (tiedonannon KOM(2005) 100 3.2.1 kohdassa tarkoitettu) säännöllisen raportoinnin järjestelmä siitä, miten edunsaajamaat hallinnoivat ja valvovat etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää, voidaan sisällyttää erilaisiin etuuskohtelujärjestelyihin. 4.3 Keinot ja seurantatoimet 4.3.1 Rahoitus Edellä mainituilla seurantatoimilla edistetään monivuotisen Tulli 2020 ‑ohjelman[17] tavoitteiden saavuttamista, ja niiden yhteydessä ehdotetaan rahoitettavaksi seuraavat: i) matkakustannukset, jotka aiheutuvat jäsenvaltioiden asiantuntijoiden osallistumisesta kokouksiin ja tarkastuskäynteihin ii) tietotekniikkaohjelmien ja tietokantojen kehittäminen. Edunsaaja-/kumppanimaiden koulutustoimet voidaan rahoittaa kauden 2014–2020 EU:n ulkoisen avun ohjelmista[18]. 4.3.2 Raportointi ja tietojen jakaminen Kunkin kalenterivuoden lopussa komissio julkaisee raportin seurantatoimistaan. Se myös toimittaa jäsenvaltioille kaikki keräämänsä asiaankuuluvat tiedot. 5. TIIVISTELMÄ Etuuskohtelukauppaa koskevien menettelyjen toiminnan seurantaa olisi parannettava · edunsaaja-/kumppanimaihin ja jäsenvaltioihin liittyvällä säännöllisellä raportointijärjestelmällä · tehostamalla tiedonkeruuta · analysoimalla saatavilla olevia tietoja sekä määrittämällä maat ja tuotteet, joiden lisäseuranta vaikuttaa tarpeelliselta. Tällainen seuranta olisi toteutettava · luomalla yhteyksiä kyseisiin maihin · laatimalla kyselylomakkeita · tarvittaessa seurantakokouksilla tai tarkastuskäynneillä. Komissio arvioi lisätoimien tarvetta edellä mainittujen toimenpiteiden tulosten perusteella. Tämän toimintasuunnitelman täytäntöönpano olisi aloitettava heti tämän tiedonannon antamisen jälkeen. Komissio pyytää neuvostoa antamaan täyden tukensa tässä tiedonannossa esitetyille toimille. [1] Yksipuolisista kaupan toimenpiteistä hyötyvistä valtioista käytetään nimitystä ”edunsaajamaat” ja valtioista, joiden kanssa EU on sopinut kahdenvälisestä etuuskohtelusta, nimitystä ”kumppanimaat”. [2] Erityistilanne johtuu olosuhteista, joissa ei voida osoittaa asianomaisen syyllistyneen vilpilliseen menettelyyn tai ilmeiseen laiminlyöntiin. [3] Työryhmä perustettiin syyskuussa 2013 muuttamalla verotuksen ja tulliliiton pääosaston organisaatiokaaviota. [4] Nykyään 97 k artikla ja 1. tammikuuta 2017 alkaen asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (tullikoodeksin soveltamisasetus) 68 ja 69 artikla, sellaisina kuin ne ovat muutettuina asetuksella (EU) N:o 1063/2010. [5] Neuvoston päätös 2001/822/EY, tehty 27. marraskuuta 2001, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön (EYVL L 314, 30.11.2001). [6] MMA-assosiaatiopäätöstä koskevan ehdotuksen liitteessä VI oleva 51 artikla (COM(2012) 362 final, 16.7.2012). [7] Neuvoston asetus (EY) N:o 1528/2007. [8] Jälkimmäisestä vastaa OLAF. [9] Eli sen, että tuote/tuotteet on/ovat tosiasiallisesti peräisin alueelta tai valtiosta, jolle etuuskohtelu on myönnetty. [10] Asetuksen (EU) N:o 978/2012 21 artikla (EUVL L 303, 31.10.2012). [11] MMA-assosiaatiopäätöstä koskevan ehdotuksen 46 artikla (COM(2012) 362 final, 16.7.2012). [12] Ks. tiedonanto 2012/C 332/01 (EUVL C 332, 30.10.2012, s. 1). [13] Ks. tullikoodeksin 220 artiklan 2 kohdan b alakohta. [14] Euroopan komissio antoi 8. tammikuuta 2013 tiedonannon tullialan riskienhallinnasta ja toimitusketjun turvallisuudesta (COM(2012) 793). Siinä esitetään strategia, jonka avulla tulliala voi käsitellä paremmin kansainvälisissä toimitusketjuissa käytävään tavaroiden kauppaan liittyviä riskejä. [15] Tullivalvonta asetetaan painopisteeksi Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1294/2013 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa. [16] Asetus (ETY) N:o 2454/93. [17] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1294/2013 Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta. [18] Kehitysyhteistyön rahoitusväline, Euroopan kehitysrahasto (2014–2020), Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusväline ja yleisafrikkalainen väline. Kyseisten toimenpiteiden rahoitusta koskevia säädösehdotuksia valmistellaan vielä.