FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 23.12.2005 
KOM(2005) 699 lopullinen 
  
KOMISSION KERTOMUS 
budjettivallan käyttäjälle ylei sestä talousarviosta katett avien takauksien käytöstä 
 
– tilanne 30. kesäkuuta 2005 
  
{SEC(2005)1769}  
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
Osa I: Tapahtumat 31. joulukuuta 2004 anne tun kertomuksen jälkeen, riskitilanteen 
kehittyminen ja talousarviosta myönnettyjen takausten käyttöönotto ....................................... 3 
1. Johdanto: rahoitusjärjestelyjen luonne......................................................................... 3 2. Tapahtumat 31. joulukuuta 2004 annetun kertomuksen jälkeen.................................. 3 3. Riskitilanne ................................................................................................................ .. 4 
3.1. Lainakanta 30. kesäkuuta 2005.................................................................................... 4 3.2. Unionin talousarviosta katettava vuo sittainen enimmäisriski: 30. kesäkuuta 2005 
mennessä nostetut lainat (katso liitteessä oleva taulukko A2)..................................... 5 
3.3. Unionin talousarviosta katettava vuos ittainen laskennallinen enimmäisriski: 
30. kesäkuuta 2005 mennessä nostetut ja sov itut lainat (katso  liitteessä oleva 
taulukko A3) ................................................................................................................ 5 
4. Talousarviosta myönnettyjen takausten käyttöönotto.................................................. 5 
4.1. Maksut kassavaroista ................................................................................................... 5 4.2. Maksut takuurahastosta................................................................................................ 5 5. Arvio yhteisön laskennallisesta lainan anto- ja takauskapasiteetista yhteisön 
ulkopuolisten maiden osalta......................................................................................... 6 
6. Takuurahaston tilanne 30. kesäkuuta 2005 .................................................................. 7 7. Suhteellinen vakaus...................................................................................................... 7 
Toinen osa: Riskien arvioint i: tärkeimmistä lainatoimist a hyötyvien EU:n ulkopuolisten 
maiden talouksien tila......................................................................................................... ........ 8 
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 8 
2. Ehdokasmaat ................................................................................................................ 8  
3. Länsi-Balkan ................................................................................................................ 9 
4. Uudet itsenäiset valtiot................................................................................................. 9 
 
FI 3   FI Osa I: Tapahtumat 31. jouluku uta 2004 annetun kertomuksen 
jälkeen, riskitilanteen kehi ttyminen ja talousarviosta 
myönnettyjen takausten käyttöönotto1 
1. J OHDANTO : RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE  
Yhteisön talousarviosta katettavat risk it liittyvät erityyppis iin lainananto- ja 
takaustoimenpiteisiin, jotka voi daan jakaa kahteen ryhmään: ma krotaloudellisiin tarkoituksiin 
myönnettyihin Euroopan yhteisöjen lainoihin (j äsenvaltioiden maksutaseiden tukemiseen 
tarkoitetut lainat ja yhteisön ulkopuolisille maille myönnetty makrotaloudellinen rahoitusapu) 
ja mikrotaloudellisiin tarkoit uksiin myönnettyihin lainoihin (Euratom-lainat ja Euroopan 
investointipankin (EIP) lainat2 yhteisön ulkopuolisille maille). 
2. T APAHTUMAT 31. JOULUKUUTA 2004  ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN  
Tarkastelujaksolla ei tehty uusia neuvoston päätöksiä makrotaloude llisen rahoitusavun 
myöntämisestä yhteisön ulkopuolis ille maille. Aiempiin päätöks iin perustuvista lainoista 
voidaan todeta, että Serbia ja Montenegro nosti sille myönnetyn 15 miljoonan euron lainan. 
Avustuksia maksettiin yhteensä 22 miljoon aa euroa: 15 miljoonaa euroa Bosnia ja 
Hertsegovinalle ja 7 miljoonaa euroa Tadžikistanille. 
Euratom-lainoista voidaan todeta, että Bulg aria nosti aiemmin tehdyn päätöksen mukaisesti 
25 miljoonan euron lainaerän (Kozloduy). Li säksi Romania nosti komission päätöksen3 
perusteella kaksi lainaerää (Cernavod ă, 100 miljoonaa euroa ja 90 miljoonaa euroa). 
EIP:n valtuuksien osalta neuvosto päätti4 22. joulukuuta 2004 myöntää EIP:lle yhteisön 
takauksen Venäjällä, Ukrainassa, Moldovassa ja Valko-Venäjällä toteutet taviin tietynlaisiin 
hankkeisiin myönnetyistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta. Takauksen 
enimmäismäärä on 500 miljoonaa euroa. Komissi o päätti 23. toukokuuta 2005, että Venäjä ja 
Ukraina olivat tukikelpoisia edellä mainitun päätöksen5 mukaisesti.  
Komissio hyväksyi 12. huhtikuuta 2005 ehdotuks en neuvoston asetuk seksi takuurahaston 
perustamisesta ulkosuhteis iin liittyville hankkeille annetun asetuksen (EY, 
Euratom) N:o 2728/946 muuttamisesta. Asetuksella on tarkoitus muuttaa menettelyä, jota 
noudattaen varoja siirretään takuurahastoon. Ehdotuksella pyritään etenkin tehostamaan 
talousarvioon otettujen määrär ahojen käyttöä. Sen mukaan varoja siirretään kyseiseen 
rahastoon jälkikäteen sen perusteella, mite n suuri takauksilla katettu lainakanta on. 
                                                 
1 Tämän kertomuksen liite sisältää komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jossa esitetään 
kertomukseen liittyviä yksityiskohtaisia taulukoita ja selityksiä. 
2 EIP:n valtuutuksia koskevat tiedot ovat liitteen taulukossa A1. 
3 C(2004)891/2, 30.3.2004. 
4 EUVL L 21, 25.1.2005, s. 11. 
5 C(2005)1499. 
6 KOM(2005) 130. 
 
FI 4   FI Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymistä annetun komission tiedonannon7 mukaan määrää, joka 
voidaan siirtää takuurahastoon, ei  tulevaisuudessa enää teoriassa rajoiteta,  koska rahaston 
toimintaa ei vastaisuudessa rahoiteta nykyise stä erityisvarauksesta vaan otsakkeeseen 4 
(ulkosuhteet) kuuluvasta budjettikohdasta. 
3. R ISKITILANNE  
Seuraavassa riskianalyysissa käytetään vakiintuneita mittareita, joita ovat lainakanta, yhteisön 
talousarviosta katettava vuosittainen enimmäis riski ja yhteisön talo usarviosta katettava 
vuosittainen laskennallinen eni mmäisriski (käytetyt menetelm ät on selitetty komission 
yksiköiden valmisteluasiakirjassa). Yksityiskohtaiset numerotiedot näistä mittareista on esitetty liitteen taul ukoissa A1, A2 ja A3. 
3.1. Lainakanta 30. kesäkuuta 2005 
Kokonaisriski oli 30. kesäkuuta 2005 yhteensä 16 333 miljoonaa euroa. Vastaava riski 
31. joulukuuta 2004 oli 15 284 miljoonaa euroa. 
Seuraavassa taulukossa on esitetty lainakannan kehitykseen edellisen kertomuksen antamisen 
jälkeen vaikuttaneet tapahtumat. 
Taulukko 1: Lainakanta 30. kesäkuuta 2005*  milj. euroa (pyöristetty)
Lainakanta 31. joulukuuta 2004 15 284
Lainojen 
takaisinmaksut   
   E u r a t o m  0
   Makrotaloudellinen 
rahoitusapu -38
   EIP -561
Nostetut lainat    
   Euratom 215
   Makrotaloudellinen 
rahoitusapu 15
   EIP 1 565
Muiden valuuttakurssien vaihtelu suhteessa euroon -147
Lainakanta 30. kesäkuuta 2005 16 333
* Kaikki (jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden) lainat, joilla on takaus, lukuun ottamatta 
erääntyneitä maksamattomia kork oja ja maksulaiminlyöntejä. 
 
                                                 
7 KOM(2004) 487, 14.7.2004. 
 
FI 5   FI Jäsenvaltioiden osalta lainakanta 30. kesäkuuta 2005 oli 3 214 miljoonaa euroa. Vastaava 
lainakanta 31. joulukuuta 2004 oli 3 360 miljoonaa euroa. 
Yhteisön ulkopuolisten maiden osalta lainak anta 30. kesäkuuta 2005 oli 13 119 miljoonaa 
euroa. Vastaava lainakanta 31. joulukuuta 2004 oli 11 924 miljoonaa euroa. 
3.2. Unionin talousarviosta katettava vuos ittainen enimmäisri ski: 30. kesäkuuta 
2005 mennessä nostetut lainat (katso  liitteessä oleva taulukko A2) 
– Vuosittainen enimmäisriski on vuoden 2005 jälkipuoliskolla yhteensä 
1 053 miljoonaa euroa. 
– Jäsenvaltioiden lainoihin liittyvä  riski on 265 miljoonaa euroa.  
– Yhteisön ulkopuolisten maiden lainoihin li ittyvä riski on 789 miljoonaa euroa. 
3.3. Unionin talousarviosta katettava vuos ittainen laskennallinen enimmäisriski: 
30. kesäkuuta 2005 mennessä nostetut ja sovi tut lainat (katso liitteessä oleva 
taulukko A3) 
– Laskennallinen enimmäisriski on vuoden 2005 jälkipuoliskolla yhteensä 
1 103 miljoonaa euroa. Jos tietyt oletukset pitävät paikkansa, vuonna 2013 tämä riski 
on arviolta 3 480 miljoonaa euroa. 
– Jäsenvaltioiden lainoihin liittyvä laskennallinen enimmäisriski on sama kuin 
3.2 kohdassa ilmoitettu vuosittainen enimmäisriski. 
– Yhteisön ulkopuolisten maiden lainoihin lii ttyvä laskennallinen enimmäisriski on 
vuoden 2005 jälkipuoliskolla yhteensä 839 miljoon aa euroa, ja sen arvioidaan olevan 
3 253 miljoonaa euroa vuonna 2013. 
4. T ALOUSARVIOSTA MYÖNNETTYJEN TAKAUSTEN KÄYTTÖÖNOTTO  
4.1. Maksut kassavaroista 
Jos velallisen maksu komissiolle m yöhästyy, komissio käyttää kassavarojaan8 välttääkseen 
maksujen myöhästymisen ja siitä aiheutuva t kustannukset omien lainojensa hoidossa. 
4.2. Maksut takuurahastosta 
Lokakuun 31. päivänä 1994 annetussa neuvost on asetuksessa (EY, Euratom) 2728/94, 
sellaisena kuin se on muut ettuna, säädetään takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin 
liittyville hankkeille. Jos yhteisön myöntämän tai takaaman lainan  saajan erääntyneet maksut 
                                                 
8 Yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä 
toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000, sellaisena kuin se on 
muutettuna, 12 artiklan nojalla. 
 
FI 6   FI myöhästyvät, voidaan edellyttää, että suoritta matta jäänyt maksu katetaan takuurahastosta 
kolmen kuukauden kuluessa eräpäivästä9. 
Vuoden 2005 ensimmäisellä puoliskolla takuurahastos ta ei suoritettu maksuja, koska tällaisia 
maksuviivästyksiä ei esiintynyt.  
5. A RVIO YHTEISÖN LASKENNALLISESTA LAINANANTO - JA TAKAUSKAPASITEETISTA 
YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN OSALTA  
Takuurahastomekanismi rajoittaa käytännössä si tä, miten paljon lainaa ja takauksia yhteisö 
voi myöntää yhteisön ulkopuolisille maille. Takuur ahaston täydentämiseksi käytettävissä 
olevat määrärahat määräytyvät takuuvarauks een nykyisissä rahoitusnä kymissä sisällytetyn 
määrän mukaan10. 
Liitteen taulukossa A4 esitetään arvio siitä, miten paljon lainaa yhteisö voi 
takuurahastomekanismin mukaisesti myöntää yhteisön ulkopuolisille maille vuosina 2005–2006. Tarkemmat tiedot laskentamenetelmäs tä ja säädösviitta uksista ovat tämän 
kertomuksen liitteessä. 
Taulukosta 2 ilmenee, että yhteisön ulkopuolis ten maiden laina- ja takauskanta oli 
30. kesäkuuta 2005 yhteensä 13 245 miljoonaa euroa. 
Taulukko 2: Yhteisön ulkopuolisten maid en laina- ja takaus kanta (milj. euroa, 
pyöristetty)  
1. Lainakanta, EY (makrotaloudell inen rahoitusapu), Euratom 1 576 
2. Lainakanta, EIP 11 543 
3. Maksulaiminlyönnit 0 
4. Viivästyskorot 1 
5. Erääntyneet maksamattomat korot* 125 
Lainakanta 30. kesäkuuta 2005 13 245 
*Takuurahaston perustamisasetuksessa tarkoitetut maksamattomat erääntyneet korot.  
Takuurahaston perustamisesta annetussa asetuk sessa määritelty takuurahaston varojen ja 
jäljellä olevien pääomasitoumusten suhde oli 9,8 prosenttia, eli suur empi kuin takuurahaston 
perustamisesta annetun asetuksen N:o 272 8/94 muuttamisesta annetussa asetuksessa 
N:o 1149/99 tavoitteeksi asetettu 9 prosenttia. Asetuksessa säädetään, että jos tavoitesumma 
                                                 
9 Tarkempia tietoja liitteen kohdassa 2.5. 
10 Vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymiin otettu vuosimäärä on 200 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina; 
vuonna 2005 määrä on 223 miljoonaa euroa. 
 
FI 7   FI ylitetään vuoden lopu ssa, jäännös palautetaan Euroopa n unionin yleisen talousarvion 
tulotaulukossa olevaan er illiseen budjettikohtaan.  
6. T AKUURAHASTON TILANNE 30. KESÄKUUTA 2005 
Takuurahastossa oli 30. kesäkuuta 2005 yhteensä 1 298,35 miljoonaa euroa. Rahaston tilanne 
muuttui vuoden 2005 alkupuo liskolla seuraavasti: 
– Talousarvioon palautettiin 338 831 402,07 euroa 10. tammikuuta 2005. Määrä on 
9 prosenttia asetuksen N:o 2273/200411 mukaisesti uusille jäsenvaltioille 
myönnetyistä lainoista ja takauksis ta (3 764 793 356,32 euroa 1. toukokuuta 2004). 
– Rahaston varojen sijoitustulot olivat 30. kesäkuuta 2005 yhteensä 25,1 miljoonaa 
euroa. 
Maksurästit, ts. Argentiinan maksamatta olevat erääntyneet viivästyskorot, olivat 
30. kesäkuuta 2005 yhteensä 1 718 493,12 Yhdysva ltain dollaria (1 261 649,75 euroa). 
7. S UHTEELLINEN VAKAUS  
Takuurahaston varojen (1 298,35 miljoonaa euroa 30. kesäkuuta 2005) ja yhteisön 
ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen v uoden 2005 laskennallisen enimmäisriskin 
(839 miljoonaa euroa) suhde on arviolta 77 prosenttia (ks. liitteen taulukko A3)12. 
                                                 
11 EUVL L 396, 31.12.2004. 
12 Taulukossa A3 esitetty arvio vuoden 2005 laskenna llisesta enimmäisriskistä koskee vain vuoden 2005 
jälkipuoliskoa. Vertailun helpottamiseksi kyseinen luku on normalisoitu 12 kuukauden jaksolle. 
 
FI 8   FI Toinen osa: Riskien arviointi: tärkeimmistä lainatoimista 
hyötyvien EU:n ulkopuoliste n maiden talouksien tila 
1. J OHDANTO  
Ensimmäisessä osassa on esitetty numerotietoja yleisestä talousarviosta  katettaviin riskeihin 
liittyvistä määristä. Nämä tiedot  on kuitenkin suhteutettava ri skin laatuun, joka määräytyy 
lainatoimen lajin ja lainansaajan tilanteen mukaan. Maariskit on esite tty taulukoissa, jotka 
sisältyvät erilliseen komission yk siköiden valmisteluasiakirjaan13. Seuraavassa on lyhyt 
yhteenveto näiden riskien analyysista. Niiden yhteisön ulkopuolisten maiden tilannetta, joita 
ei ole käsitelty jäljempänä, an alysoidaan liitteen kohdassa 3.1. 
2. E HDOKASMAAT  
Komission laatiman ennusteen mukaan Bulgarian  talouskasvu on vuonna 2005 arviolta 
6,0 prosenttia. Kasvu johtuu pääasiassa vahvast a kotimaisesta kysynnästä, joka on seurausta 
elvyttävästä finanssi- ja palkkapolitiikasta. M aan vaihtotaseen alijäämä oli 7,4 prosenttia 
suhteessa BKT:hen vuonna 2004, ja sen odotetaan kasvavan 8,5 prosenttiin vuonna 2005. Kasvu johtuu siitä, että tuonti on jatkuva sti lisääntynyt voimakkaasti. Bulgariaan 
suuntautuneet ulkomaiset suorat sijoitukset olivat 8,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 
2004. Ulkomaanvelka lisääntyi hieman ja oli v uoden 2004 lopulla 63,0 prosenttia suhteessa 
BKT:hen. 
Romanian  talouskasvu jatkuu maan talousnäky mien mukaan tasaisena ja on vuosina 
2005–2006 noin 5–6 prosenttia (5,3 prosenttia vuonna 2004). Vaihtotaseen alijäämä kasvaa 
samalla jaksolla edelleen vuoden 2004 alijäämästä, joka oli 7,5 pr osenttia suhteessa BKT:hen. 
Tämä kehitys on seurausta ulkomaisten s uorien sijoitusten merkittävästä määrästä 
(7,1 prosenttia suhteessa BKT: hen) ja ulkomaanvelan vähäises tä kasvusta (37 prosenttiin 
suhteessa BKT:hen). 
Turkissa  kokonaistuotanto kasvoi 8,9 prosentt ia vuonna 2004. Vuoden 2005 ensimmäisellä 
neljänneksellä kasvu kuitenkin hidastui 4,8  prosenttiin. Komission vuodeksi 2005 laatiman 
ennusteen mukaan kokonaistuot anto kasvaa kyseisenä vuonna  5 prosenttia. Kasvuun 
vaikuttavat etenkin investoinnit ja  yksityinen kulutus. Vaihtota seen alijäämä o li 5,2 prosenttia 
suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Sen oletet aan kasvavan hieman vuonna 2005, lähes 
6 prosenttiin. Tämä on se urausta energian hinnannoususta  ja tuontikysynnän kasvusta. 
Ulkomaiset suorat sijoitukset olivat 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä auttoi osaltaan 
supistamaan ulkomaanvelan 46 prosentt iin suhteessa BKT:hen vuoden 2004 loppuun 
mennessä.  
                                                
 
13 SEC(2005) 1769 
 
FI 9   FI 3. L ÄNSI -BALKAN  
Bosnia ja Hertsegovinan  kokonaistuotannon kasvun oletetaan  säilyvän vuoden 2004 tasolla 
noin 5 prosentissa. Vaihtotaseen alijäämä sä ilyi 23 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 
2004. Sen odotetaan supistuvan hieman vuonna 2005 vahvana säilyvän viennin ja tuonnin 
kasvun hidastumisen seurauksena. Ulkomaiset suor at sijoitukset olivat 7 prosenttia suhteessa 
BKT:hen vuonna 2004. Ulkomaanvelka suhteessa BK T:hen jatkoi supistumistaan ja oli 
vuoden 2004 lopulla 30 prosenttia. Sen sijaan kotimainen velka kasvaa todennäköisesti 
vastaisuudessa huomattavasti suurten velanmaksujen vuoksi.  
Jugoslavian entisessä tasavallassa Makedoniassa  talouskasvu oli vuoden ensimmäisellä 
puoliskolla 3,7 prosenttia. Tämä vastaa Kansai nvälisen valuuttarahast on ennustetta, jonka 
mukaan maan talouskasvu on 3,7 prosent tia vuonna 2005. Kasvuvauhti kiihtyi toisella 
vuosineljänneksellä lähinnä te ollisuuden ja palvelualojen tuotannon kasvun ansiosta. 
Vaihtotaseen alijäämä oli 7,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, ja sen odotetaan 
supistuvan viennin kasvun seurauksena vuonna 2005. Ulkomaiset suorat sijoitukset olivat 
2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna  2004. Maan ulkomaanvelka oli vuoden 2004 
loppuun mennessä supistunut 38 prosenttiin suhteessa BKT:hen. 
Serbia ja Montenegrossa  kokonaistuotanto kasvoi 7,2 prosenttia vuonna 2004 lähinnä 
vilkkaan kotimaisen kysynnän ja kauppatase tilanteen paranemisen ansiosta. Vuonna 2005 
tämä kasvu on Kansainvälisen valuuttara haston ennusteen mukaan 4,6 prosenttia. 
Vaihtotaseen alijäämä oli 13 prosenttia s uhteessa BKT:hen vuonna 2004, ja sen odotetaan 
supistuvan 9,5 prosenttiin vuonna 2005 viennin lis ääntymisen ansiosta. Ulkomaiset suorat 
sijoitukset olivat 4,3 prosenttia suhteessa  BKT:hen vuonna 2004, ja maan ulkomaanvelka oli 
vuoden 2004 loppuun mennessä supistunut 62 prosenttiin suhteessa BKT:hen. 
4. U UDET ITSENÄISET VALTIOT  
Armeniassa kokonaistuotannon kasvu säily i noin 10 prosentissa vuonna 2004 ja vuoden 2005 
alkupuolella. Maan hallitus on vuonna 2005 kasv attanut sosiaali- ja pääomamenoja 
köyhyyden vähentämiseen tähtäävän strategian mukaisesti. Julkisen talouden alijäämän 
ennustetaan säilyvän alle 3 pros entissa suhteessa BKT:hen. Vaihto taseen alijäämä supistui 4,7 
prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, ja keskuspankin kokonaisvaluuttavaranto vastaa 
lähes neljän kuukauden tuontia . Julkisen talouden ulkom aanvelka on vuonna 2005 noin 
29 prosenttia suhteessa BKT:hen (kun va staava luku vuonna 2004 o li 33 prosenttia). 
Georgiassa öljy- ja kaasuputkistojen rakentaminen ed istää edelleen talouskasvua, mutta on 
samalla syynä vaihtotaseen alijäämän merk ittävään kasvuun (joka  johtuu rakennusalan 
suuresta tuontikysynnästä). Tämä alijäämä on vu osien 2004 ja 2005 välisenä aikana kasvanut 
8,1 prosentista 11,8 prosenttiin suhteessa BK T:hen. Hallitus aikoo vuonn a 2005 lisätä julkisia 
menoja huomattavasti (sosiaali-, puolustus- ja infrastruktuurimenot), minkä vuoksi julkisen 
talouden alijäämän ennustetaan olevan  4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. 
Kokonaisvaluuttavaranto kasvoi vuonna 2004 lä hes kahden kuukauden tuontia vastaavaksi. 
Georgian julkinen ulkomaanvelka suhteessa  BKT:hen oli noin 36 prosenttia vuonna 2004 
(46 prosenttia vuonna 2003). 
Valko-Venäjällä  BKT kasvoi 11 prosenttia vuonna  2004, ja kasvuvauhdin odotetaan 
lähestyvän 9:ää prosenttia vuonna 2005 (jollo in kokonaistuotannon kumulatiivinen kasvu 
vuodesta 1996 on yli 80 prosenttia). Julkinen talous oli vuoden 2005 puolivälissä jälleen 
 
FI 10   FI ylijäämäinen. Ylijäämä oli tuo lloin 2,7 prosenttia suhteessa  BKT:hen, kun se vuonna 2004 oli 
1,8 prosenttia. Ulkomaanvelka, josta suurin os a on lyhytaikaista velkaa, säilyi kohtuullisella 
tasolla. Velka oli alle 20 pros enttia suhteessa BKT: hen. Huolimatta edellä kuvatusta tilanteen 
paranemisesta Valko-Venäjän talous on edelleen haavoittuva monilla aloilla. Maalla on muun 
muassa hyvin pieni valuutta varanto, joka vastaa vain  alle kuukauden tuontia. 
Moldovassa  talouskasvu ylitti 7 prosenttia vuo nna 2004, mutta sen odotetaan hidastuvan 
6 prosenttiin vuonna 2005. Inflaatiovauhtia kuvaavat  luvut ovat edelleen  kaksinumeroisia. 
Talousarvio palautuu vuonna 2005 todennäköisesti ylijäämäiseksi tuontiverojen korottamisen 
ansiosta. Ulkomaanvelan odotetaan olevan valuut an vahvistumisen ja BKT:n kasvun ansiosta 
enää yksi kolmannes suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopulla. 
Ukrainassa  kokonaistuotanto kasvoi ennätyksel listä 12 prosentin vauhtia vuonna 2004. 
Kasvun odotetaan kuitenkin hidastuvan 5,5–6 prosenttiin vuonna 2005. Hallituksen vuoden 
2005 ensimmäiseksi puoliskoksi asettamat tu lonkeruutavoitteet saavutettiin, joten 
2,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen vaikutt aa realistiselta tavoitteel ta. Maksutasetilanne 
on hyvä, sillä vaihtotaseen ylijäämän odot etaan olevan merkittävä myös vuonna 2005 
(7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun va staava suhdeluku vuonna 2004 oli 10,5 prosenttia) 
Koska paikallinen valuutta on tosiasiassa sidottu  Yhdysvaltain dollariin, maan valuuttavaranto 
kasvaa nopeasti. Se vastaa tällä hetkellä  3½ kuukauden tuontia. Julkisen talouden 
ulkomaanvelan ennustetaan supistuvan edell een vuonna 2005 noin 16 pr osenttiin suhteessa 
BKT:hen (noin 19 prosentista vuonna 2004). 
Tadžikistanin talouskasvu on vuonna 2005 jatkunut voimakkaana huolimatta ulkoisten 
olosuhteiden heikkenemisest ä seuranneista kasvua hi dastavista vaikutuksista. 
Kokonaistuotannon kasvun odotetaan olevan koko vuoden osalta 7 prosenttia, kun vastaava 
luku vuonna 2004 oli 10,6 prosenttia. Julkisen talouden vuoden 2005 alijäämän ennustetaan 
olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ul komaanvelka on supistunut  vuoden 2003 tasosta, 
joka oli 66,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, 41,1 prosenttiin vuonna 2004, ja sen ennustetaan 
supistuvan edelleen 38,4 prosenttiin vuonna 2005. Tämä  on ollut seurausta velkajärjestelyistä, 
joista Tadžikistan on sopinut tärkeimmän ve lkojansa Venäjän sekä Pakistanin kanssa. 
Vaihtotaseen alijäämä on vuoden 2005 ensimmäise llä neljänneksellä kasvanut edelleen 
vuodesta 2004, jolloin se oli jo  4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tähän on ollut syynä 
kauppataseen alijäämän merkittävä kasvu.