YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Turvallisuuden ja kehityksen edistäminen valmiuksia kehittämällä – Euroopan unionin kumppanimaille lisää keinoja kriisien ehkäisyyn ja hallintaan

1.Johdanto

Tapahtumat Afrikassa, EU:n naapurialueilla ja laajemminkin viittaavat siihen, että turvallisuustilanne maailmassa on dramaattisesti heikkenemässä. Yli 1,5 miljardia ihmistä elää epävakailla ja konfliktista kärsivillä alueilla eri puolilla maailmaa. Jos nykyinen kehityssuunta jatkuu, tämän määrän ennakoidaan kasvavan 2 miljardiin vuoteen 2030 mennessä. Epävakaat maat eivät ole saavuttaneet vuosituhattavoitteita, ja väkivaltaiset konfliktit ja huono hallinto ovat edelleen keskeisiä kehitystä jarruttavia ongelmia. Epävakautta ja väkivaltaa ovat ruokkineet myös terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden kaltaiset uudet uhat.

Euroopan unionin diplomaattisia sekä turvallisuuteen, kehitykseen ja humanitaarisiin toimiin liittyviä välineitä hyödyntävä koordinoitu ulkoinen toiminta on keskeisessä osassa, kun pyritään palauttamaan luottamusta ja varmistamaan, että kumppanimaiden instituutioilla on tarvittavat valmiudet haasteisiin vastaamiseen. EU:n ulkoisen toiminnan välineillä on erilaisia, toisiaan täydentäviä tehtäviä. Turvallisuuden ja kehityksen välinen yhteys on keskeinen periaate EU:n kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin . Se myös täydentää muun muassa sisäisen turvallisuuden politiikkoja ja meriturvallisuusalan toimia. Tämä kokonaisvaltainen lähestymistapa kaipaa kuitenkin vahvistamista, jotta EU:n toiminnassa nykyisellään olevat puutteet saataisiin korjattua. Tilanne voi olla tämä esimerkiksi silloin, jos yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatioiden puitteissa annetun koulutuksen kestävyyttä ja vaikuttavuutta heikentää kumppanimaan puutteellinen perusvarustus.

Tässä yhteydessä on lisäksi tärkeää huomata, että useat EU:n eri toimintalinjaukset ja poliittiset kehykset vaikuttavat sekä turvallisuuden että kehityksen alalla toteutettaviin toimiin. Osa niistä on parhaillaan uudelleentarkastelun kohteena. Tällaisia ovat esimerkiksi Euroopan naapuruuspolitiikka, vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskeva kehityskehys, ulkopolitiikan strateginen tarkastelu, merellinen turvallisuusstrategia ja Euroopan turvallisuusohjelma.

Tässä yhteisessä tiedonannossa kartoitetaan puutteita ja ehdotetaan korjaavia toimenpiteitä joulukuussa 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja huhtikuussa 2014 järjestetyn EU:n ja Afrikan unionin (AU) huippukokouksen julkilausuman perusteella. Vaikka tiedonannossa tarkastellaan varusteiden ja kaluston merkitystä kumppanimaiden turvallisuuteen liittyvien valmiuksien tukemisessa, siinä ei käsitellä tappavien aseiden toimittamista. EU ei aio toimittaa tällaisia aseita.

2.Turvallisuuden ja kehityksen sidos EU:n politiikassa

EU:n perussopimusten mukaan unionin ulkoisen toiminnan tavoitteena on muun muassa ”säilyttää rauha, estää konfliktit ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta [...]” sekä ”edistää kehitysmaiden talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävää kehitystä ensisijaisena tarkoituksenaan poistaa köyhyys”. Perussopimuksissa edellytetään myös johdonmukaisuutta eri politiikan alojen välillä näihin tavoitteisiin pyrittäessä.

EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan päätavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen mutta sen puitteissa käsitellään myös kestävää kehitystä, eriarvoisuutta, sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta ja ihmisoikeusloukkauksia. Tämä on olennaisen tärkeää, kun pyritään puuttumaan turvattomuuden ja konfliktien perimmäisiin syihin. Samalla on huolehdittava siitä, että kehitysyhteistyön tavoitteet otetaan huomioon sellaisessa EU:n muussa politiikassa, jolla on todennäköisesti vaikutuksia kehitysmaihin. Vuonna 2011 annetussa komission tiedonannossa ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” ja siihen liittyvissä neuvoston päätelmissä vuodelta 2012 muistutettiin tämän vuoksi tarpeesta vastata ensi tilassa turvallisuuteen, epävakauteen ja siirtymävaiheisiin liittyviin haasteisiin.

EU on lisäksi vastuussa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) määrittelystä ja toteuttamisesta, mikä käsittää myös yhteisen puolustuspolitiikan asteittaisen määrittämisen. YTPP, joka on erottamaton osa YUTP:tä, turvaa EU:n operatiiviset toimintavalmiudet. EU voi käyttää YTPP:n voimavaroja alueensa ulkopuolella toteutettaviin tehtäviin huolehtiakseen rauhanturvaamisesta, konfliktinestosta ja kansainvälisen turvallisuuden lujittamisesta Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden mukaisesti . Tähän liittyvien tehtävien kirjo on laaja .

Turvallisuuden ja kehityksen aloilla on selkeästi tarvetta toisiaan vahvistaville toimille. EU on johdonmukaisesti korostanut, että ”turvallisuus on kehityksen ennakkoedellytys” , ja että ”ilman kehitystä ja köyhyyden poistamista ei voida saada aikaan kestävää rauhaa” . Vakautta tukevien poliittisten, yhteiskunnallisten ja taloudellisten edellytysten luominen ja edistäminen on olennaisen tärkeää jokaisen maan turvallisuuden ja kehityksen kannalta. Tämä turvallisuuden ja kehityksen välinen sidos on keskeinen tekijä EU:n ulkoisen toiminnan vaikuttavuuden maksimoinnissa.

Jotta maa voisi varmistaa turvallisuutensa ja kehityksensä, sillä on oltava tai sen on hankittava riittävät valmiudet kaikilla kriittisillä aloilla, mukaan lukien turvallisuus ja puolustus. Tämä ei ainoastaan lisää kyseisen maan vakautta vaan antaa sille myös mahdollisuuden osallistua rakentavasti rauhan ja vakauden säilyttämiseen ja kriisien ehkäisemiseen alueellaan.

2.1 Valmiuksien kehittämiseen liittyvät nykyiset toimet

Turvallisuuteen liittyvien valmiuksien kehittämistoimet kumppanimaissa ulottuvat nykyisellään monille politiikan aloille. Käytössä on erilaisia välineitä, ja tavoitteena on kehittää tehokkaat, legitiimit ja kestävät institutionaaliset rakenteet, mukaan lukien tehokkaat oikeus- ja turvallisuusjärjestelmät, rajavartiolaitos ja rannikkovartiosto. Valmiuksien kehittämistoimet käsittävät muun muassa kansainvälisten välineiden hyödyntämisen, poliittisen vuoropuhelun, teknisen yhteistyön (mukaan lukien yhteiset tutkimus- ja innovointitoimet), koulutuksen (tietämyksen siirto ja osaamisen kehittäminen) sekä välttämättömien varusteiden ja materiaalin toimittamisen. Turvallisuusalan koulutuksella pyritään parantamaan kumppanimaan valmiuksia varmistaa vakaus ja kansalaisten suojelu. Kyse voi olla työuraa edeltävästä koulutuksesta, mutta koulutus voidaan myös sisällyttää operatiivisiin vaiheisiin ohjauksen tai henkilöstökoulutuksen ja käyttötuen muodossa. Kumppanimaille toimitettavat varusteet voivat vaihdella tietoliikennelaitteista, pelastautumis- ja kenttävarusteista sekä lääkintä-. kuljetus- ja muista välineistä joukkojen omasuojavarusteisiin.

EU:n tuki turvallisuuden ja kehityksen väliseen sidokseen liittyville toimille on laajentunut asteittain vuosien mittaan ja kattaa monenlaisia EU:n eri politiikkoihin ja välineisiin kuuluvia toimia.

Tähän mennessä toteutetuista 34 YTPP-operaatiosta useiden toimeksiannot ovat sisältäneet kumppanimaiden rauhan ja turvallisuuden alan toimijoiden valmiuksien kehittämisen. Valmiuksien kehittäminen on keskeinen osa esimerkiksi EU:n vuonna 2014 käynnistämien kolmen YTPP-operaation toimeksiantoa. Ukrainassa toteutettavan EU:n neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) tarkoituksena on antaa strategista tukea, neuvontaa ja ohjausta siviiliturvallisuusalan uudistamista varten. Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavalla EU:n sotilaallisella neuvontaoperaatiolla (EUMAM RCA) tuetaan maan viranomaisia turvallisuusalan uudistuksen valmistelussa. Operaation puitteissa maan armeijaa autetaan kehittämään valmiuksiaan, nostamaan tasoaan, nykyaikaistamaan ja tehostamaan toimintaansa ja parantamaan sen vastuullisuutta. Malissa toteutettavalla EU:n siviilialan YTPP-operaatiolla (EUCAP Sahel Mali) tuetaan maan kansallisten turvallisuusjoukkojen (eli poliisivoimien, santarmilaitoksen ja kansalliskaartin) uudelleenjärjestelyä. Tavoitteena on auttaa Malin viranomaisia varmistamaan perustuslaillinen ja demokraattinen järjestys ja edellytykset kestävään rauhaan. Operaatiossa yhdistetään koulutustoimet strategiseen neuvontaan.