FI Euroopan unionin virallinen lehti C 317/13

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2013/C 317/08

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa rekisteröintihakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

”MIELE VARESINO”

EY-N:o: IT-PDO-0005-0990-24.04.2012

SMM ( ) SAN ( X )

1. Nimi

”Miele Varesino”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.4 – Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, maitotuotteet lukuun ottamatta voita jne.)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Miele Varesino on akasiankukkien (Robinia pseudoacacia L.) medestä valmistettu lajihunaja.

Kemiallis-fysikaaliset ominaisuudet

Miele Varesino -hunajalla on oltava seuraavat kemiallis-fysikaaliset ominaisuudet: Kulutukseen saatettaessa hydroksimetyylifurfuraalipitoisuuden (HMF) on oltava alle 15 mg/kg, ja vesipitoisuus saa olla enintään 17,50 %.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Miele Varesino -hunajan aistinvaraiset ominaisuudet ovat seuraavat:

Väri: läpikuultava, lähes värittömästä oljenkeltaiseen

Tuoksu: hunajalle ominainen, kevyt ja hienostunut, vailla voimakkaita vivahteita

Maku: hyvin makea

Aromi: hienostunut sokeroidun mantelin ja vaniljan aromi

Rakenne: tyypillisesti juokseva, kiteytyy harvoin ja joka tapauksessa hyvin myöhäisessä vaiheessa.

Melisopalinologiset ominaisuudet

Miele Varesino tuotetaan mehiläisten keräämästä valeakasian (Robinia pseudoacacia) kukkien medestä. Siitepölyn laatumäärityksessä esiintyy valeakasian siitepölyä.

Miele Varesino -hunajan mesikoostumuksessa on oltava yli 25 % valeakasian siitepölyä; mesikoostumus lasketaan vähentämällä muiden kuin mettä tuottavien lajien siitepöly ja kontaminanteiksi luokiteltava siitepöly.

Edustavuus PK/10 g alle 20 000 (keskim. 9 500).

Yleisin valeakasiaan yhdistyvä siitepölykoostumus on seuraava: Muut kuin mettä tuottavat lajit: Palma Trachycarpus fortunei, Ilex aquifolium, Graminaceae, Fraxinus, Quercus robur, Rumex, Sambucus nigra, Chelidonium, Luzula, Actinidia, Pinaceae. Mettä tuottavat lajit: Acer, Prunus f., Salix, Trifolium repens ja Castanea sativa (aina mukana siitepölykoostumuksessa), Aesculus, Gleditsia, Liriodendron.

Miele Varesino -hunaja ei saa sisältää seuraavien lajien siitepölyä: Loranthus europaeus, Hedysarum coronarium, Onobrychis.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Muuta kuin paikallista alkuperää olevaa siitepölyä sisältävien tuotteiden käyttö valkuaispitoisena ravintona on ehdottomasti kielletty.

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien tuotantovaiheiden luonnossa tapahtuvasta siitepölyn keräämisestä käsittelyyn ja jalostukseen kulutusta varten on tapahduttava Varesen maakunnassa.

3.6 Viipaloimista, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Hunaja on elävä tuote, johon ympäristö vaikuttaa ratkaisevalla tavalla. Se on erittäin hygroskooppinen, lämpötilanvaihteluille ja valolle altis aine, minkä vuoksi se on kypsytettävä (dekantoitava) ja pakattava tuotantoalueella. Hunajaa ei saa kuljettaa tai siirtää muualle ennen pakkaamista, jotteivät sen laatu, tuoreus ja säilyvyys kärsi.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Etiketissä on oltava seuraavat maininnat:

— nimi ”Miele Varesino”;

— lyhenne ”DOP” (SAN) tai auki kirjoitettuna ”Denominazione di origine protetta” (suojattu alkuperänimitys);

— EU:n tunnus;

— tuotteen tunnus;

— säilytysohjeet: ”da conservarsi in luogo fresco e asciutto e al riparo dalla luce” (säilytettävä viileässä ja kuivassa, valolta suojattuna);

— parasta ennen -päivä: ”da consumarsi preferibilmente entro: mese ed anno” (parasta ennen: kuukausi ja vuosi); enintään 36 kuukautta linkoamisesta.

Miele Varesino -akasiahunaja pakataan metallikannella suljettuihin lasipurkkeihin; kanteen kiinnitetään sinetti, jossa on oltava tuotteen tunnus.

Sinetit toimitetaan tuottajille, jotka ovat ilmoittaneet hyväksyvänsä kaikilta osin eritelmän vaatimukset ja suostuvansa valvontatarkastuksiin.

Hunaja voidaan pakata myös asianmukaisesta materiaalista valmistettuihin pieniin annospusseihin, -rasioihin tai -purkkeihin, joiden etiketeissä on oltava voimassa olevan lainsäädännön mukaiset tiedot.

Jäljempänä kuvattu Miele Varesino -akasiahunajan tunnus muodostuu keskellä olevasta kuvasta, jossa on valkoisella pohjalla kolme oranssinväristä kuusikulmiota, joiden yläpuolelle kohoaa 5-terälehtinen mehiläiskukka; taustalla kohoaa kolme tyyliteltyä vaaleansinistä vuorta, ja niiden alapuolella on kuusi asteittain ohenevaa niin ikään sinistä viivaa, jotka kuvaavat järveä; kuvaa ympäröi keltainen reunus, jossa on tummansinisin kirjaimin teksti ”MIELE VARESINO D.O.P” ja ”di acacia”; tunnuksen ympärillä on oranssinvärinen reunus.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen tuotantoalue sijaitsee Alppien juurella Ticino- ja Olonajokien ja Lago Maggioren ja Luganojärven välissä ja vastaa Varesen maakunnan aluetta.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisellä alueella vallitsee lauhkea mannerilmasto. Lämpötilanvaihtelut niin kesällä kuin talvellakin ovat vähäisiä johtuen järvien leudontavasta vaikutuksesta. Tämän ansiosta maantieteellisellä alueella esiintyy myös eksoottisia puulajeja.

Järvet todellakin leudontavat ilmastoa, minkä vuoksi kevät alkaa alueella aikaisemmin kuin Milanon seudulla. Tämä mahdollistaa runsaan ja pitkään kestävän kukinnan loivilla aurinkoisilla rinteillä.

Valeakasia (Robinia pseudoacacia L.) on levinnyt runsaana Varesen alueelle ja on siellä yleisin hunajakasvilaji. Toisinaan se on jopa vallannut yksittäisiä pieniä alueita maanviljelykseltä muodostaen paikoitellen kokonaisia metsiä.

Valeakasian kukinta-aikana mikään muu mesikasvilaji Varesen maakunnassa ei kuki yhtä runsaana. Suurimmassa osassa aluetta sen kukinta-aika ajoittuu porrastetusti pitkälle aikavälille johtuen etelään suuntautuvista laaksoista, kuten Valle del Ticino ja Valle dell’Olona, ja aurinkoisista tuulensuojaista rinteistä.

Varesen maakunnan alueen kasvillisuus on siten seurausta pinnanmuodostuksen, ilmaston ja maaperän yhteisvaikutuksesta, johon lisäksi yhdistyy myös ihmisen toiminta.

Tälle alueelle rakennettiin 1600- ja 1900-lukujen välisenä aikana paljon palatsimaisia huviloita suurine puistoineen, joihin istutettiin koristeellisia eksoottisia puu- ja kasvilajeja. Suotuisan ilmaston ansiosta ne ovat ajan myötä vakiintuneet siinä määrin, että niitä voidaan pitää jopa haitallisina tulokaslajeina sekä puistoissa ja puutarhoissa että paikallisten metsien aluskasvillisuudessa.

Mehiläishoito on aina ollut yleistä Varesen maakunnan alueella erityisesti viljelijöiden, kirkollisten yhteisöjen jäsenten ja tieteellisestä tutkimustyöstä kiinnostuneen porvariston keskuudessa.

Valeakasian räjähdysmäinen leviäminen metsiin viime vuosisadan alussa alueen suotuisten ympäristötekijöiden seurauksena sai paikalliset mehiläishoitajat erikoistumaan yhä enemmän nimenomaan akasiahunajan tuotantoon, koska se erottui muista samalla alueella siihen mennessä tuotetuista hunajalaaduista erityisten aistinvaraisten ja fysikaalisten ominaisuuksiensa perusteella.

Siitä lähtien Varesen mehiläistaloudessa on erikoistuttu hunajan ja erityisesti akasiahunajan tuotantoon, ja siitä onkin tullut alueella yleisimmin tuotettu hunajalaatu.

Uudentyyppisiin mehiläispesiin ja uusiin tuotantomenetelmiin liittyvän kokeilutoiminnan aloittamisen myötä maakunnassa siirryttiin asteittain ammattimaiseen mehiläishoitoon.

Tuotantomenetelmien kehittymistä edisti siirtyminen perinteisestä mehiläishoidosta järkiperäiseen mehiläishoitoon, kun perinteiset olkipesät korvattiin irrotettavilla kehillä varustetuilla mehiläispesillä ja otettiin käyttöön hunajalingot, joiden avulla voitiin valmistaa lajihunajaa ja tyhjentää hunajakennot irrotettavista kehistä rikkomatta niitä.

Myös yhä tuottavampien ja taudeille vastustuskykyisempien mehiläisrotujen jatkuva jalostustoiminta on osaltaan parantanut Varesen alueella tuotetun hunajan laatua ja lisännyt tuotantomääriä.

5.2 Tuotteen erityisyys

Miele Varesino on mesikoostumuksen alkuperän suhteen erittäin puhdas akasiahunaja, joka sisältää valeakasian mettä ja siitepölyä sekä vähäisemmässä määrin muiden koristekasvien siitepölyä.

Sen saostumassa on mettä tuottavien lajien ja muiden lajien siitepölyä (ks. 3.2 kohta).

Hunaja on erityisen juoksevaa ja väriltään vaaleaa, läpikuultavasta oljenkeltaiseen, sen tuoksu on kevyt ja hienostunut, vailla voimakkaita vivahteita, ja maku erittäin makea. Aromi on hienostunut sokeroidun mantelinen ja vaniljainen.

Toinen Miele Varesino -hunajan erityispiirre on se, että siinä ei ole esparsetin (Onobrychis), punanätkimen (Hedysarum coronarium) eikä etenkään mistelikasveihin kuuluvan euroopanmistelin (Loranthus europaeus) siitepölyä; arvostetut kasvitieteilijät ovat vahvistaneet, ettei viimeksi mainittua esiinny tämän hunajan tuotantoalueella.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Tällä alueella erittäin runsaana ja pitkään kukkiva valeakasia (Robinia pseudoacacia L.) on jo vähintään puolentoista vuosisadan ajan edistänyt mehiläishoidon harjoittamista ja Miele Varesino -hunajan tuotantoa. Lajin runsas esiintyminen Varesen alueen metsissä on myötävaikuttanut paikallisen mehiläistalouden kehitykseen tuotantomenetelmien tehostamisen ja mehiläisrotujen jalostustoiminnan edistämisen kautta.

Yhä useammat mehiläistarhaajat ovat vuosien myötä ryhtyneet harjoittamaan mehiläishoitoa pääasiallisena ammattinaan, harrastuksenaan tai sivutoimenaan, mikä ilmenee mehiläispesien määrän jatkuvana lisääntymisenä alueen metsissä valeakasian kukinta-aikana. Tämä johtuu siitä, että muista akasiahunajan tuotantoalueista poiketen Varesen alueella ei ole sellaisia viljelmiä tai luonnonvaraisia lajeja, joiden kukinta vaikuttaisi tuotteen laatuun. Näin ollen hunaja säilyy puhtaampana ja ominaisuuksiltaan tyypillisempänä akasiahunajana.

Myös maantieteellisen alueen erityisyys ja etenkin sen ilmaston ja ympäristön erityispiirteet mahdollistavat muista erottuvan akasiahunajan tuotannon. Puutarhoissa ja puistoissa perinteisesti viljellyt koristekasvit saavat aikaan sen, että Miele Varesino -hunajassa on – muista Lombardiassa tuotetuista akasiahunajista poiketen – paikalliseen ympäristöön hyvin sopeutuneiden eksoottisten koristekasvilajien siitepölyä. Nämä lajit vaikuttavat Miele Varesino hunajan aistinvaraisiin ominaisuuksiin ja erityisesti sen aromiin, joka on ainavihantien lajien (Ilex aquifolium, Trachycarpus fortunei) siitepölyn ansiota.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

Italian hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 22. joulukuuta 2011Italian tasavallan virallisen lehden numerossa 297 ehdotuksen suojatun alkuperänimityksen ”Miele Varesino” hyväksymiseksi. Eritelmän konsolidoitu teksti on saatavilla internetosoitteessa:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

tai

menemällä suoraan maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön kotisivulle (http://www.politicheagricole.it), valitsemalla ensin ”Qualità e sicurezza” (ylhäällä oikealla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Katso alaviite 2.