PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvoston asetuksella (EU) 2020/672 (SURE-asetus) vahvistetaan oikeudellinen kehys unionin taloudellisen avun myöntämisestä jäsenvaltioille, joiden taloudessa on tai joiden taloutta vakavasti uhkaa covid-19:n leviämisen aiheuttama vakava häiriö. SURE-välineen tuella rahoitetaan ensisijaisesti työajan lyhentämisjärjestelyjä tai vastaavia, työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien suojelemiseen ja sitä kautta työttömyyden ja tulonmenetysten vähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä sekä toissijaisesti joitakin terveyteen liittyviä toimenpiteitä erityisesti työpaikalla.

Viro pyysi 4. helmikuuta 2021 SURE-asetuksen mukaista unionin taloudellista apua. Komissio on kuullut SURE-asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Viron viranomaisia varmistaakseen niiden toteutuneiden ja suunniteltujen julkisten menojen äkillisen ja voimakkaan kasvun, jotka liittyvät suoraan covid-19:n leviämisen johdosta toteutettuihin lyhytaikaisiin työmarkkinajärjestelyihin ja vastaaviin toimenpiteisiin sekä terveyteen liittyviin toimenpiteisiin. Erityisesti kyse on seuraavista:

a) Lyhytaikainen työmarkkinajärjestely työpaikkojen säilyttämiseksi. Tavoitteena oli tukea yksityisen sektorin työntekijöitä, joiden ansiot tai työtunnit ovat tilapäisesti vähentyneet hätätilanteen huomattavan vaikutuksen vuoksi. Työntekijät saivat tukea enintään 70 prosenttia keskimääräisestä kuukausiansiostaan 1 000 euron enimmäismäärään asti työntekijää kohti kuukaudessa. Kyse oli tilapäisestä toimenpiteestä hätätilanteen aikana maaliskuusta toukokuuhun 2020. Koska hätätilanteen vaikutus työllisyyteen pitkittyi, lomautusjärjestelmän voimassaolo jatkui kesäkuussa 2020 ja sen ehtoja mukautettiin siten, että valtion tuki työntekijää kohti supistettiin enintään 50 prosenttiin työntekijän keskimääräisestä kuukausiansiosta ja sen enimmäismääräksi asetettiin 800 euroa työntekijää kohti. Saadakseen valtion tukea työntekijöille yritysten oli maksettava vähintään 150 euroa (brutto) työntekijää kohti kuukaudessa, jolloin jokainen työntekijä sai vähintään 584 euron kuukausiansiot, mikä vastaa vähimmäispalkkaa.

b) Toimeentulotuki vanhemmille, joiden piti hätätilanteessa keskeyttää työskentely erityisopetusta tarvitsevien lastensa hoitamiseksi. Kyse oli tilapäisestä toimenpiteestä hätätilanteen aikana 12. maaliskuuta – 17. toukokuuta 2020. Tuki laskettiin asianomaisen vanhemman palkasta vuonna 2019 maksetun sosiaaliturvamaksun perusteella. Tuki kattoi 70 prosenttia toisen vanhemman keskimääräisestä päiväansiosta.

c) Lyhytaikainen työmarkkinajärjestely freelancetaiteilijoille, urheiluvalmentajille sekä kuoronjohtajille ja tanssiryhmien ohjaajille. Kyse oli tilapäisestä toimenpiteestä hätätilanteen aikana 1. maaliskuuta – 31. toukokuuta 2020. Freelancetaiteilijoita tuettiin vähimmäispalkkaa vastaavalla määrällä kahden kuukauden ajan. Kuoronjohtajat, kansantanssiryhmien ohjaajat ja urheiluvalmentajat saivat valtiolta tukea, joka oli 70 prosenttia lokakuun 2019 ja helmikuun 2020 välisestä keskiansiosta ja jonka enimmäismäärä oli 1 000 euroa kuukaudessa työntekijää kohti. Urheiluvalmentajien saama tuki oli 50 prosenttia heidän tavanomaisesta ansiostaan, ja urheiluseura maksoi toiset 50 prosenttia.

d) Terveyteen liittyvä tukitoimenpide julkisiin menoihin, jotka aiheutuvat henkilönsuojaimista sekä muista tarvikkeista ja kulutushyödykkeistä.

e) Sairaaloille suunnattu tilapäinen tukijärjestely niiden kustannusten korvaamiseksi, jotka aiheutuvat väliaikaisen henkilöstön palkkaamisesta covid-19- ja tehohoitoyksiköihin sekä lääkäreille, sairaanhoitajille ja muulle henkilöstölle maksettavista ylityökorvauksista. Järjestely kattoi kustannukset, joita aiheutui lisähenkilöstön tarpeesta sairaaloiden covid-19- ja tehohoitoyksiköissä. Lisähenkilöstön palkka oli korkeampi (kerroin 2,0) henkilöstön motivoimiseksi hätätilanteessa.

f) Korvaukset työntekijöille ensimmäisiltä kolmelta sairauslomapäivältä hätätilanteen aikana 13. maaliskuuta – 17. toukokuuta 2020. Covid-19-pandemiasta johtuva sairaus- ja omaishoitovapaan käytön lisääntyminen korvattiin henkilöille, jotka olivat vakuutettuina Viron sairausvakuutuskassassa, kolmen ensimmäisen sairauspäivän ajalta (jotka työntekijä tavallisesti maksaa itse).

Viro on toimittanut komissiolle asiaankuuluvat tiedot.

Toimitetun näytön perusteella komissio ehdottaa neuvostolle, että se antaisi SURE-asetuksen nojalla täytäntöönpanopäätöksen taloudellisen avun myöntämisestä Virolle edellä mainittujen toimenpiteiden tukemiseksi.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotus noudattaa kaikilta osin neuvoston asetusta (EU) 2020/672, jonka nojalla se on tehty.

Ehdotuksen lisäksi unionilla on toinen säädös, jonka nojalla jäsenvaltioille annetaan tukea hätätilanteissa: Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/461, jolla edellä mainittua säädöstä muutetaan sen soveltamisalan laajentamiseksi kattamaan vakavat kansanterveysuhat sekä rahoituskelpoisten toimien määrittämiseksi, annettiin 30. maaliskuuta 2020.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotus on osa toimenpiteitä, joita on otettu käyttöön meneillään olevan covid-19-pandemian johdosta. Yksi niistä on koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite, jolla täydennetään muita työllisyyttä tukevia välineitä, kuten Euroopan sosiaalirahastoa, Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) ja InvestEU-ohjelmaa. Ehdotuksessa käytetään lainanantoa ja -ottoa jäsenvaltioiden tukemiseen covid-19:n leviämisen johdosta. Se on lisätoimenpide, jolla rahoitetaan työajan lyhentämisjärjestelyjä ja vastaavia toimenpiteitä työpaikkojen suojelemiseksi ja siten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien suojaamiseksi työttömyysriskiltä.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE