FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 11.6.2008 
SEK(2008) 2013 lopullinen 
  
Suositus: 
NEUVOSTON LAUSUNTO 
 
Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011 
(komission esittämä) 
FI 2   FI PERUSTELUT  
1. Y LEISTÄ TAUSTAA  
Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan 
hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen  syntyä edistävä vahva ja 
kestävä kasvu. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistett iin, todettiin, että sopimuksesta on ollut 
hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmis tamisessa. Muutoksilla pyrittiinkin lähinnä 
lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvist amaan sen talousteoreettista perustaa sekä 
turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. 
Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonna n sekä talouspolitii kan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta annetu ssa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/971, joka 
on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma ja niiden vuos ittaiset tarkistukset. Jäsenvaltiot, jotka ovat 
ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, 
jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman. Belgia toimitti ensimmäisen vakausohjelmansa joulukuussa 1998. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 15 päivänä maaliskuuta 1999 ohjelmasta lausunnon 
komission suosituksen perusteella ja tal ous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksen 
mukaan komissio arvioi ja komitea tutkii ta rkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat. 
Tarvittaessa myös neuvosto voi tutkia tark istetut ohjelmat edellä  esitettyä menettelyä 
noudattaen. 
2. T
AUSTAA TARKISTETUN OHJELMAN ARVIOINNILLE  
Komissio on tutkinut Belgian uusimman tarkistetun vakausohjelman, joka toimitettiin sille 
21 päivänä huhtikuuta 2008, ja suosittaa neuvoston la usuntoa siitä (ks. jä ljempänä keskeiset 
arviointikohteet). 
Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa  kehyksessä tarkistetussa vakausohjelmassa 
esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioid aan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista 
seikoista: 
(1) viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien 
säännösten perusteella (tiivi stelmä edellistä tarkistettua vakausohjelmaa koskevasta 
neuvoston lausunnosta) 
(2) euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymät  finanssipolitiikan suuntaviivat 
(3) maakohtaisten talouspolitiik an laajojen suuntaviivojen  päivitys toukokuussa 2008 
finanssipolitiikan alalla 
(4) komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 
esitetystä kertomuksesta. 
                                                 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 
(EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
FI 3   FI 2.1. Neuvoston lausunto edellisestä tarkistetusta ohjelmasta 
Neuvosto antoi 27 päivänä maaliskuuta 2007 lausunnon edellisestä tarkistetusta 
vakausohjelmasta, joka kattoi vuodet 2006–2010. Se tiivisti arvionsa seuraavasti: ”Neuvosto katsoo, että strategia, jossa yhä  korkean velan vähentämistä jatketaan, on esimerkki vakaus- ja 
kasvusopimuksen mukaisesta julkisen taloud en hoidosta. Vaikka ohjelmaan sisältyykin 
ylijäämien vähittäinen kerääminen (erityisesti korkomenojen alenemisen ansiosta) nimellisesti tasapainoisesta aloitusasemasta,  julkisen talouden ta voitteiden saavuttami seen liittyy joitain 
riskejä. Belgian uskotaan kuitenkin saavutta van keskipitkän aikavälin tavoitteen 
ohjelmakauden aikana.”  
Arvionsa perusteella neuvosto ke hotti Belgiaa ”varmistamaan, että julkisen talouden tavoite 
saavutetaan vuonna 2007, ja nopeuttamaan sope utustahtia kohti keskipitkän aikavälin 
tavoitetta sen jälkeen vähentämällä samalla ke rtaluonteisten toimenp iteiden käyttöä” ja 
”ottaen huomioon korkea velka-aste ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu 
kasvu toteuttamaan tehokkaampia julkisen talo uden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevia 
toimia siten, että vähintään saavutetaan ke skipitkän aikavälin ta voite sekä pannaan 
uudistuksia täytäntöön”. 
2.2. Euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymä t finanssipolitiikan suuntaviivat 
Parantaakseen finanssipolitii kan koordinointia euroalueella  euroryhmän ministerit 
keskustelivat 20 päivänä huhtikuuta 2007 jäse nvaltioiden vuoden 2007 julkisen talouden 
kehityksestä ja vuoden 2008 alustavista finanssipolii ttisista näkymistä ja niiden vaikutuksista 
euroalueeseen. 
Ministerit muistuttivat jäse nvaltioiden haluav an noudattaa tarkistetun vakaus- ja 
kasvusopimuksen mukaisen terveen finanssipolit iikan periaatteita ja kansallisia julkista 
taloutta koskevia sääntöjä sekä  sitoutuivat i) asettamaan tavoitteensa vuoden 2006 julkisen 
talouden odotettua parempien tulosten pohjal ta ja kunnianhimoisem miksi kuin vuoden 2006 
lopussa tarkistettujen vakausohjelmien tavoi tteet, ii) toteuttamaan vuoden 2007 budjetit 
suunnitellun mukaisesti ja välttämään menojen  ylityksiä sekä käyttämään odottamattomia 
lisätuloja valtion alijäämän ja velan vähentämis een ja iii) laatimaan huolellisesti vuoden 2008 
finanssipolitiikkaa koskevat suunnitelmat niin, et tä ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole 
saavuttaneet julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteit aan, nopeuttavat mukauttamista, 
ja ne, jotka ovat jo saavutta neet tavoitteensa, välttävät yl eisellä tasolla makrotalouden 
epätasapainon aiheuttamista
2. 
2.3. Maakohtaisten talous politiikan laajojen suuntaviivojen päivitys 
toukokuussa 2008 finanssipolitiikan alalla 
Neuvosto antoi 14 päivänä toukokuuta 2008 s uosituksen jäsenvaltioiden ja yhteisön 
talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen ta rkistamisesta vuonna 2008 ja jäsenvaltioiden 
työllisyyspolitiikkoje n täytäntöönpanosta3. Finanssipolitiikan alalla suositeltiin, että Belgia 
”vahvistaisi julkisen taloude n vakauttamista” ja keskittyis i ”toteuttamaan kokonaisuudessaan 
strategian, jolla pyrit ään julkisen talouden pitkän aikavä lin kestävyyden varmistamiseen sekä 
                                                 
2 Koko lausunto on luettavissa osoitteessa: 
 www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-
finalCLEAN.rtf  
3 EUVL L 139, 29.5.2008, s. 59. 
FI 4   FI menojen hillitsemiseen, julkisen talouden ylijäämiin ja valtion velan jatkuvaan 
supistamiseen”. Lisäksi suositeltiin, että kaikki  euroalueen jäsenvaltiot ”jatkavat edelleen 
julkisen talouden vakauttamista kohti keskip itkän aikavälin tavoitteitaan vakaus- ja 
kasvusopimuksen mukaisesti ja pyrkivät saav uttamaan vuotuisen rakenteellisen sopeutuksen, 
jonka viitearvo on vähintään 0,5 prosenttia s uhteessa BKT:hen” ja ”parantavat julkisen 
talouden laatua tarkistamalla julkisia me noja ja verotusta sekä nykyaikaistamalla 
julkishallintoa, tavoitteenaan parantaa tuottavuutta ja lisätä innovaatioita ja  edistää sitä kautta 
talouskasvua, työllisyyttä ja ju lkisen talouden kestävyyttä”. 
2.4. Komission arvio kansallisen uudi stusohjelman täytäntöönpanosta 
lokakuussa 2007 esitetys tä kertomuksesta  
Komissio antoi 11 päivänä joulukuuta 2007 strate giaraportin uudistetusta Lissabonin kasvu- 
ja työllisyysstrategiasta. Ra portti sisältää arvion Belgian kansallisen uudistusohjelman 
täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä kertomuksesta4. Arviosta voidaan esittää 
seuraava tiivistelmä. 
Belgian kansallisessa uudistusohjelmassa pi detään kasvun ja työpaikkojen luomiseen 
liittyvinä keskeisinä haasteina seuraavia: julkisen talouden kestävyys, työvoimakustannusten 
alentaminen, dynaamisempien työmarkkinoide n luominen, talouden elvyttäminen 
investoinneilla ja uudistuksilla, sosiaa liturvajärjestelmän parantaminen sekä 
ympäristönsuojelun ja kasvun välisen synergia n lisääminen. Komission arvion mukaan Belgia 
on edennyt hyvin kansallisen uudistusohje lmansa täytäntöönpanossa vuosina 2005–2007 
huolimatta uudistustahdin hidastumisesta vuonna 2007.  
Havaittujen vahvuuksien ja heikkouksien sekä edis tymisestä saatujen näyttöjen perusteella 
komissio suositti, että Belgialle suositettaisiin seuraavien haasteiden asettamista etusijalle: 
työhön kohdistuvan verorasituksen keventäminen ja  samalla julkisen talouden vakauttamisen 
vahvistaminen ja työmarkkinoide n toimivuuden parantaminen.  
Lisäksi Belgian olisi keskityttävä seuraaviin al oihin: julkisen talouden pitkän aikavälin 
kestävyys, kilpailu kaasu- ja sähkömarkki noilla, T&K ja innovointi  sekä ikääntyvien 
työntekijöiden ja heikommassa asemassa olevien ryhmien työllisyysaste. 
Komission strategiaraportin perusteella neuvosto anto i 14 päivänä toukokuuta 2008 
suositukset jäsenvaltioiden talouspolitiikan laaj ojen suuntaviivojen  tarkistamisesta 
vuonna 2008. Suositukset koskivat myös Belgiaa. 
                                                 
4 Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle Strategiaraportti uudistetusta Lissabonin kasvu- ja 
työllisyysstrategiasta:  uuden kauden (2008–2010) käynnistäminen , KOM(2007) 803, 11.12.2007. 
FI 5   FI Keskeiset arviointikohteet  
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan 
(lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat:  
• ovatko ohjelman taustalla olevat talout ta koskevat oletukset realistisia; 
• mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän ai kavälin tavoite ja o nko sopeutusura sopiva; 
• ovatko sopeutusuran suhteen tote utettavat ja/tai ehdotetut toime npiteet riittäviä keskipitkän 
aikavälin tavoitteen saavuttami seksi suhdannekierron aikana; 
• arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitt eeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko 
sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä  aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina 
sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – 
pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman 
kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenp iteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo 
keskipitkän aikavälin ta voitteen saavuttamiseksi); 
• määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät 
ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaes sa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin 
tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttane et tavoitteensa): sellaisten huomattavien 
rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuova t suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös 
potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen  vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen 
talouden pitkän aikavälin kestä vyyteen (edellyttäen, että säilyte tään riittävä varmuusmarginaali, 
jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suht eessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen 
talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan taka isin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen 
ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnite ttävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön 
pakollisen täysin rahastoivan pilarin sisältävä monipilarinen järjestelmä; 
• vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. 
Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden 
kevään 2008 talousennusteen perusteella ja soveltaen  yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään 
potentiaalisen tuotannon ja suhdannetaso itettujen rahoitusasemien arvioinnissa. 
Arviointi kattaa myös seuraavat: 
• kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen  talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. 
Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen  täytäntöönpanon te hostamisesta 20 päivänä 
maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota 
julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa 
tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän ai kavälin kestävyyttä olisi arvioitava5; 
• kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan 
uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallis en uudistusohjelman ja sen täytäntöönpanosta 
lokakuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. Eu rooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 
esittämiensä vuosien 2005–2008 julkis ta taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa 
Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudi stusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja 
lähentymisohjelmia;  
• onko noudatettu käytännesääntöjä6, joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien 
yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista.  
                                                 
5 Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Julkisen talouden pitkän aikavälin 
kestävyys EU:ssa , KOM(2006) 574, 12.10.2006, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen 
pääosasto (2006) The long-term sustainability of pub lic finances in the European Union , European 
Economy nro 4/2006. 
6 Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet , hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005. 
FI 6   FI Suositus: 
NEUVOSTON LAUSUNTO 
 
Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2007–2011 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/97
7 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON: (1) Neuvosto tutki [8 päivänä heinäkuuta 2008] Belgian tarkistetun vakausohjelman, joka 
kattaa vuodet 2007–2011
8. 
(2) Kokonaistuotannon kasvu on ollut kymmenen  viime vuoden ajan keskimäärin noin 
2 ¼ prosenttia eli hieman enemmän kuin euro alueella keskimäärin. Suhteellisen nopea 
BKT:n kasvu on alentanut työttömyysastetta, va ikka työllisyysaste (erityisesti nuorten 
ja ikääntyvien työntekijöiden parissa) ja  tehtyjen työtuntien määrä ovat edelleen 
alhaisia johtuen korkeasta työhön kohdistuva sta verotuksesta ja  työmarkkinoiden 
jäykkyydestä, vähäisistä työnhakuvel vollisuuksista ja alhaisesta  todellisesta eläkeiästä. 
Julkinen talous on ollut lähes tasapai nossa vuodesta 2000 saakka (lukuun ottamatta 
vuotta 2005) ja velkasuhde, joka putosi vuosien 1993 ja 2000 välillä 134 prosentista 
suhteessa BKT:hen 108 prosenttiin suhteessa BKT:hen, on jatkanut vahvaa laskuaan ja 
on nyt alle 85 prosenttia suhteessa BKT:he n. Julkisen talouden pitkän aikavälin 
kestävyyttä tukisivat työllisyysasteen nousu ja kunnianhimoiset julkisen talouden tavoitteet. 
(3) Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon 
kasvu hidastuu vuoden 2007 2,8 prosentista 1,9  prosenttiin vuonna 2008 ja vakiintuu 
                                                
 
7 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 
(EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
8 Tarkistettu ohjelma toim itettiin, kun täydet toimivaltuudet om aava hallitus oli astunut virkaan. Se 
tapahtui pitkälti käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen. 
FI 7   FI tulevina vuosina noin 2 prosenttiin. Saatavilla olevien tietojen perusteella9 
vuosien 2008 ja 2009 skenaario näyttää perustuvan varsin suotuisiin kasvuennusteisiin, sillä ulkoiset olosuhteet ova t heikentyneet ja inflaatio on kiihtynyt 
ohjelmaan sisältyvien ennusteiden laatimisen jälkeen. Kauden 2010–2011 kasvuoletukset ovat suurelta osin realistisia. Tarkistetussa ohjelmassa inflaation 
ennustetaan nousevan 3,0 prosenttiin vuonna  2008 ja hidastuvan sen jälkeen 1 ¾ 
prosenttiin kaudella 2009–2011. Ohjelm assa esitetyt kauden 2008–2009 
inflaatioennusteet vaikuttavat melko alha isilta, kun otetaan huomioon hyödykkeiden ja 
jalostettujen elintarvikkeiden hinnoissa  viime kuukausina tapahtunut jyrkkä nousu. 
Myös työllisyyden kasvuennuste, joka on tarkistetun ohjelman mukaan noin 
1 prosentti vuodessa, vaikuttaa suhteellisen korkealta, sillä BKT:n kasvu jää alle 
potentiaalisen kasvun koko ohjelmakauden aj an. Ohjelman mukainen palkkojen 
kasvua koskeva ennuste on vuoden 2008 osalta  melko alhainen, mutta seuraavien 
vuosien ennusteet vaikuttava t puolestaan varsin kork eilta (3 ¼–3 ½ prosenttia) 
erityisesti verrattuna ennakoituun alhaiseen inflaatioasteeseen. 
(4) Julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2007 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun 
tavoitteeksi oli edellisessä tarkistetussa vakausohjelma ssa asetettu 0,3 prosentin 
ylijäämä suhteessa BKT:hen. Vuoden 2007 e nnakoitua huonompi toteutuma johtui 
menojen suunniteltua suuremmasta kasvusta, jonka kattamiseen odotettua paremmasta 
vuoden 2006 toteutumasta seurannut pieni po sitiivinen perusvai kutus ja yllättävä 
tulojen kasvu eivät riittän eet. Suunniteltua suuremmat me not johtuivat ennen kaikkea 
palvelusetelijärjestelmään osallistuneill e yrityksille maksettujen tukien selvästi 
suuremmasta määrästä ja ke rtaluonteisten toimenpiteid en odotettua vähäisemmästä 
vaikutuksesta. Yllättävät tulot olivat pääosin seurausta odotettua suuremmista 
sosiaaliturvamaksuista. Tulot kasvoivat, va ikka useita suunniteltuja kertaluonteisia 
toimenpiteitä, joilla tuloja oli tarkoitus kasv attaa, jätettiin toteuttamatta. Talousarvion 
toteutus ei siis vuonna 2007 täysin nouda ttanut neuvoston 27 päivänä maaliskuuta 
2007 edellisestä tarkistetusta vaka usohjelmasta annetussa lausunnossa
10 esitettyä 
kehotusta eikä euroryhmän huhtikuussa  2007 hyväksymiä finanssipolitiikan 
suuntaviivoja, sillä odotta mattomat lisätulot käytett iin budjetoitua suurempaan 
menojen kasvuun. 
(5) Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikaväli n strategian päätavoitteena 
on varmistaa yhä korkean velkasuhteen (lähes 85 prosenttia suhteessa BKT:hen 
vuonna 2007) jatkuva supistuminen, niin että se on enää noin 71 prosenttia suhteessa 
BKT:hen vuonna 2011. Tähän päästään kasva ttamalla julkisen talouden ylijäämä 
vuoteen 2011 mennessä asteittain 1 prosentt iin, kun lähtötilanteena on vuoden 2008 
budjettitasapaino. Perusylijäämän, joka on supistunut vuodesta 2001 vuoteen 2007 
saakka (7,0 prosentista 3,7 prosenttiin suht eessa BKT:hen) velan vähentymisen myötä, 
odotetaan nousevan 4,4 prosenttiin s uhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2011. 
Odotettua huonomman vuoden 2007 toteutuman  seurauksena julkisen talouden 
tavoitteet (sekä nimelliset että rakenteelli set) ovat edellistä tarkistettua ohjelmaa 
vaatimattomammat koko ohjelmakauden ajan. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakent eellisen rahoitusaseman odotetaan  vahvistuvan ¼ prosentin 
alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2007 lä hes 1 ½ prosentin ylijäämään suhteessa 
                                                
 
9 Arvioinnissa otetaan erityisesti huomioon komission yksiköiden kevään 2008 talousennuste ja 
komission arvio kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetystä 
kertomuksesta. 
10 EUVL C 89, 24.4.2007, s. 2. 
FI 8   FI BKT:hen vuonna 2011. Keskipitkän aikavälin tavoitteen – 0,5 prosentin rakenteellinen 
ylijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdanneta soitettu ylijäämä ilman kertaluonteisia ja 
muita väliaikaisia toimenpiteitä) – s aavuttaminen on lykkääntynyt vuodella 
vuoteen 2009 verrattuna edellisen tark istetun vakausohjelman suunnitelmiin. 
Sopeutustoimet kohdistuvat sekä meno- e ttä tulopuoleen. Menoja aiotaan vähentää 
nimellisesti 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen pääasiassa velkasuhteen ennustetusta supistumisesta seuraavan korkom enojen laskun avulla. Tulot kasvavat 
0,5 prosenttia suhteessa BKT: hen veropohjan ennustetun kasvun myötä. Ohjelmassa ei 
edellisestä tarkistetusta ohjelmasta poi keten enää aiota käyt tää kertaluonteisia 
toimenpiteitä vuoden 2008 jälkeen. 
(6) Julkisen talouden toteutumat saattava t olla ohjelmassa ennakoitua huonompia. 
Ensimmäinen syy on se, että makrotaloudellin en ympäristö saattaa olla tarkistetussa 
ohjelmassa ennakoitua epäsuotuisampi eten kin vuosina 2008 ja 2009. Verotulot on 
saatettu arvioida yläkanttiin erityisesti ty öllisyyden, palkkojen ja kulutuksen kasvua 
koskevien suotuisten oletus ten perusteella. Myös e nnustettu kokonaisverojousto 
vaikuttaa korkeanpuoleiselta vuonna 2008. Oh jelmaan ei sisälly perusmenoihin 
kohdistuvia toimenpiteitä, jotk a kuitenkin vaikuttaisivat tarpeellisilta kaavaillun 
sopeutuksen toteuttamiseksi väestön ikäänty miseen liittyvien kustannusten kasvaessa 
ja palkkojen noustessa ennusteen mukaan suht eellisen paljon. Lisä ksi sopeutustoimet 
ovat korkomenojen supistusta lukuun ottama tta voimakkaasti tulopa inotteisia, mikä 
saattaa heikentää sopeutuksen  kestävyyttä. Mainittakoon myös , että vaikka talousarvio 
onkin ollut yleisesti ottaen tasapainoine n viime vuosien aikana, tavoitteena olevien 
budjettiylijäämien saavuttaminen on lykk ääntynyt. Vaikka makrotaloudelliset 
olosuhteet olivat hyvät vuonna 2007, julkisen ta louden tavoitetta ei saavutettu, sillä 
toimivaltaista hallitusta ei onnistuttu pe rustamaan kesäkuussa pi dettyjen lii ttovaltion 
vaalien jälkeen. Lisätoimet näyttävät ta rpeellisilta tavoitteen saavuttamiseksi 
vuonna 2008. Kun otetaan huomioon makrotalouden näkymiin ja edellä mainittuihin 
julkisen talouden tavoitteis iin liittyvät riskit, velkas uhde todennäköisesti kehittyy 
jonkin verran ohjelmassa ennustettua epäe dullisemmin, vaikka velka väheneekin 
edelleen selvästi. 
(7) Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty 
finanssipolitiikan viritys riitä varmista maan keskipitkän aikavälin tavoitteen 
saavuttamista vuoteen 2009 mennessä ohjelma ssa suunnitellulla tavalla. Riittävä 
varmuusmarginaali säilyy kuitenkin sen varm istamiseksi, ettei julkisen talouden 
alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihtelu issa ohjelmakauden aikana. Ohjelmassa kaavailtua 
vauhtia, jolla julkista taloutta sopeut etaan keskipitkän aikavälin tavoitteen 
saavuttamiseksi, pitäisi kiristää vuonna 2008 toteuttamalla talousarvion seurannan 
yhteydessä rakenteellisia lisä toimenpiteitä, joilla varmistetaan budjettitasapainon 
saavuttaminen. Vuonna 2009 sitä pitäisi t ukea erityisesti menopuolen toimenpitein, 
jotta vakaus- ja kasvusopimuksen mukain en 0,5 prosentin ohjeellinen parannus 
suhteessa BKT:hen toteutuisi ja jotta keskipitkän aikavälin tavoite saavutettaisiin suunnitellusti. Neuvosto huomauttaa m yös, että julkisen talouden vuoden 2008 
suunnitelmat eivät ole täysin eu roryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien 
finanssipolitiikan suuntaviivojen mukaiset . Vaikka velkasuhde saattaakin laskea 
ohjelmassa kaavailtua vähemmän, se näyttää silti supistuvan ohjelmakauden aikana riittävästi kohti viitearvoa. 
FI 9   FI (8) Belgian julkisen talouden ke stävyyteen näyttää liittyvän ke skisuuria riskejä. Väestön 
ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitk än aikavälin vaikutukset ovat suuremmat 
kuin 27 jäsenvaltion EU:ssa keskimäärin. Er ityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen 
suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:he n tulevina vuosikymmeninä. Todellinen 
eläkeikä on Belgiassa yksi EU:n alhaisimmista, ja sen nostaminen on eläkejärjestelmään useita uudistuks ia tuoneen ns. sukupolvien välisen 
solidaarisuussopimuksen tavoitteena. Se on askel oikeaan suuntaan, mutta kansalliset 
ennusteet osoittavat, ettei uudistus pienennä  kestävyyskuiluja. Ohjelmassa arvioitu 
vuoden 2007 julkisen talouden rahoitusase ma on hieman edellisen ohjelman 
lähtöasetelmaa heikompi, mutta lieventää om alta osaltaan vaikutuksia, joita väestön 
ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkisee n talouteen pitkällä aikavälillä. Se ei 
kuitenkaan täysin riitä kattamaan tulevi a menopaineita. Suurten perusylijäämien 
säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä, velk asuhteen saaminen perustamissopimuksen 
mukaisen viitearvon alapuolel le ja ikääntymiseen liit tyvien menojen huomattavaa 
kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden to teuttaminen vähentäisi vät omalta osaltaan 
julkisen talouden kestävyyt een kohdistuvia riskejä. 
(9) Vaikuttaa siltä, että vakausohjelma on tietyssä määrin sopusoinnussa kansallisen 
uudistusohjelman täytäntöönpanosta loka kuussa 2007 esitetyn kertomuksen kanssa. 
Belgian talouden suurimmaksi haasteeksi  nimetään kummassakin kertomuksessa 
julkisen talouden kestävyyde n takaaminen väestön ikääntyessä. Vakausohjelma ei 
kuitenkaan sisällä laadullist a arviota siitä, miten kans allisen uudistusohjelman 
täytäntöönpanosta lokakuussa 2007 esitetty kertomus vai kuttaa keskipitkän aikavälin 
finanssipoliittiseen strategiaan, eikä se m yöskään sisällä järjestelmällisiä tietoja 
kansallisessa uudistusohjelmassa suunnite ltujen tärkeimpien uudistusten suorista 
julkisen talouden kustannuksista/säästöistä. To isaalta vaikuttaa silt ä, että ohjelman 
julkista taloutta koske vissa ennusteissa otetaan  huomioon kansallisen 
uudistusohjelman pohjalta jo toteutettujen toimien vaikutukset julkiseen talouteen. 
(10) Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strate gia noudattaa pitkälti Li ssabonin strategian 
yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä euro alueen jäsenvaltioi den talouspolitiikan 
laajoja suuntaviivoja ja maakohtaisi a finanssipolitiikan suosituksia. 
(11) Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa  käytännesäännöissä täsmennetyistä 
tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja
11. 
Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmassa kaavaillaan velkasuhteen ripeän 
supistamisen jatkamista samaan tapaan kuin vuosina 1993–2007, joll oin velkasuhde putosi 
huimaa vauhtia 85 prosenttiin, keräämällä  vähittäin ylijäämiä julkisen talouden 
rahoitusasemassa vuonna 2007 tapahtuneen notkahduksen jälkeen. Julkisen talouden 
vakauttaminen perustuu pääasiassa korkomenojen  pienentymiseen ja verotulojen kasvuun. 
Perusmenoihin kohdistuvat toimet ovat vähä isiä. Julkisen talouden tavoitteiden 
saavuttamiseen liittyy riskejä, joita aiheu ttavat erityisesti suhteellisen positiiviset 
makrotaloudelliset taustaoletukse t sekä se, että ohjelmassa ei määritellä toimenpiteitä, joita 
tavoitteiden saavuttaminen kuitenkin mitä ilmeisimmin edellyttäisi. Sopeutus kohti 
keskipitkän aikavälin tavoitetta ei vuonna 2008 vai kuta riittävältä, ja on epätodennäköistä, että 
                                                 
11 Erityisesti tiedot sektorikohtaisista rahoitusasemista puuttuvat. 
FI 10   FI keskipitkän aikavälin tavoite saavut ettaisiin suunnitellusti vuonna 2009 ilman 
lisätoimenpiteitä. 
Belgiaa kehotetaan edellä esitetyn arvi on ja euroryhmän huhtikuussa 2007 hyväksymien 
finanssipolitiikan suunta viivojen perusteella: 
i) varmistamaan, että budjettitasapaino saavutetaan vuonna 2008 ja että keskipitkän 
aikavälin tavoitteeseen pääs tään vuonna 2009, toteuttamalla  rakenteellinen sopeutus, 
jonka viitearvo on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joka ed ellyttää muun muassa 
rakenteellisten lisätoime npiteiden täytäntöönpanoa etenkin menopuolella; 
ii) jatkamaan, kun otetaan huomioon edelle en korkea velka-aste ja väestön 
ikääntymiseen liittyvien menojen ennus tettu kasvu, julkisen  talouden pitkän 
aikavälin kestävyyden turvaamista keräämällä  suuria rakenteellisi a perusylijäämiä ja 
toteuttamalla uudistuksia, joilla nostetaan työllis yysastetta ja vauhditetaan 
potentiaalista kasvua sekä vähennetään ikääntymisestä talousarviolle aiheutuvia 
kustannuksia. 
FI 11   FI Keskeisten makrotaloutta ja  julkista taloutta koskev ien ennusteiden vertailu 
    2006 2007 2008 2009 2010 2011 
VO huhtikuu 2008  2,8 2,7 1,9 2,0 2,0 2,0 
KOM huhtikuu 2008 2,8 2,7 1,7 1,5 tieto puuttuu tieto puuttuu BKT:n määrä 
(% muutos) 
VO joulukuu 2006  2,7 2,2 2,1 2,2 2,2 tieto puuttuu  
VO huhtikuu 2008  2,3 1,8 3,0 1,7 1,8 1,8 
KOM huhtikuu 2008 2,3 1,8 3,6 2,3 tieto puuttuu tieto puuttuu YKHI-inflaatio 
(%) 
VO joulukuu 2006  2,4 1,9 1,8 1,8 1,9 tieto puuttuu  
VO huhtikuu 2008  0,1 0,3 -0,1 -0,4 -0,5 -0,8 
KOM huhtikuu 20082 0,1 0,3 -0,3 -1,0 tieto puuttuu tieto puuttuu Tuotantokuilu1 
(% suhteessa 
potentiaaliseen 
BKT:hen) VO joulukuu 2006  -0,3 -0,4 -0,4 -0,4 -0,3 tieto puuttuu  
VO huhtikuu 2008  tieto 
puut-
tuu tieto 
puut-
tuu tieto 
puut-
tuu tieto 
puut-
tuu tieto puuttuu  tieto puuttuu  
KOM huhtikuu 2008 3,4 3,2 2,6 2,4 tieto puuttuu tieto puuttuu Nettoluotonanto/-
otto verrattuna 
muuhun maailmaan 
(% suhteessa 
BKT:hen) VO joulukuu 2006  2,0 2,0 2,2 2,4 2,7 tieto puuttuu  
VO huhtikuu 2008  0,3 -0,2 0,0 0,3 0,7 1,0 
KOM huhtikuu 2008 0,3 -0,2 -0,4 -0,6 tieto puuttuu tieto puuttuu Julkisen talouden 
rahoitusasema 
(% suhteessa 
BKT:hen) VO joulukuu 2006  0,0 0,3 0,5 0,7 0,9 tieto puuttuu  
VO huhtikuu 2008  4,3 3,7 3,7 3,8 4,1 4,3 
KOM huhtikuu 2008 4,3 3,7 3,3 2,9 tieto puuttuu tieto puuttuu Perusjäämä 
(% suhteessa 
BKT:hen) VO joulukuu 2006  4,1 4,2 4,1 4,1 4,2 tieto puuttuu  
VO huhtikuu 2008  0,3 -0,4 0,0 0,5 1,0 1,4 
KOM huhtikuu 2008 0,3 -0,3 -0,2 -0,1 tieto puuttuu tieto puuttuu Suhdannetasoitettu 
rahoitusasema1 
(% suhteessa 
BKT:hen) VO joulukuu 2006  0,2 0,5 0,7 0,9 1,1 tieto puuttuu  
VO huhtikuu 2008  -0,4 -0,3 0,0 0,5 1,0 1,4 
KOM huhtikuu 2008 -0,6 -0,3 -0,2 -0,1 tieto puuttuu tieto puuttuu Rakenteellinen 
rahoitusasema3 
(% suhteessa 
BKT:hen) VO joulukuu 20064 -0,4 0,1 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuu  tieto puuttuu  tieto puuttuu  
VO huhtikuu 2008  88,2 84,9 81,5 78,1 74,7 71,1 
KOM huhtikuu 2008 88,2 84,9 81,9 79,9 tieto puuttuu tieto puuttuu Julkinen 
bruttovelka 
(% suhteessa 
BKT:hen) VO joulukuu 2006  87,7 83,9 80,4 76,6 72,6 tieto puuttuu  
Huom. : 
1 Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusa semat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet 
uudelleen ohjelmien ti etojen perusteella. 
2 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan  potentiaalinen kasvu on 2,5 % vuosin a 2006 ja 2007 ja 2,2 % vuosina 2008 ja 
2009. 
3 Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei  ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä  muita väliaikaisia  toimenpiteitä. 
Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet supist avat viimeisimmän ohjelman mukaan alijäämää 0,7 % suhteessa 
BKT:hen vuonna 2006 ja kasvattavat alij äämää 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonn a 2007. Komission yksiköiden kevään 
talousennusteen mukaan kertaluonteiset ja  muut väliaikaiset toime npiteet supistavat  alijäämää 0,9 % suhteessa BKT:hen 
vuonna 2006 ja kasvattavat a lijäämää 0,1 % vuonna 2007. 
4 Joulukuussa 2006 tarkistetussa vaka usohjelmassa ei toimitettu tie toja kertaluonteisten  toimenpiteiden käytöstä vuosina 
2008–2010. 
                
Lähde : 
Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2008 ta lousennuste (KOM), komission yksiköiden laskelmat.