EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA (EU) 2020/1882,

annettu 14 päivänä toukokuuta 2020,

joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2018, pääluokka IV – Euroopan unionin tuomioistuin

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

— ottaa huomioon päätöksensä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2018, pääluokka IV – Euroopan unionin tuomioistuin,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 100 artiklan ja liitteen V,

— ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon,

— ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0027/2020),

A. haluaa korostaa vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena vastuuvapausmenettelyn yhteydessä, että unionin toimielinten demokraattista legitimiteettiä on erityisen tärkeää vahvistaa edelleen lisäämällä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta sekä soveltamalla tulosbudjetoinnin käsitettä ja noudattamalla henkilöresursseja koskevaa hyvää hallintotapaa;

1. panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin totesi vuotta 2018 koskevassa vuosikertomuksessaan, ettei se ollut havainnut merkittäviä puutteita Euroopan unionin tuomioistuimen henkilöresursseihin ja hankintamenettelyihin liittyvillä tarkastetuilla aihealueilla;

2. panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen päätelmän, ettei virhetaso kokonaisuutena tarkastellen ollut olennainen tuomioistuimen hallintomenoihin liittyvien maksujen osalta 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja että tarkastetut valvontajärjestelmät olivat vaikuttavia;

3. pitää yleisesti ottaen valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2018 koskevan vuosikertomuksen 10. luku ”Hallinto” ja sen päätelmät ovat melko suppeat, olkoonkin, että monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 5 ”Hallinto” riskitasoa pidetään alhaisena;

4. panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin valitsi kaikkien unionin toimielinten ja elinten osalta yhteensä 45 tapahtuman otoksen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5 ”Hallinto”; panee merkille, että tarkoituksena oli poimia edustava otos otsakkeen 5 eri menoista, jotka edustavat 6,3:a prosenttia unionin talousarviosta; panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen tulosten perusteella hallintomenoihin liittyvä riski on vähäinen; katsoo kuitenkin, että ”muihin toimielimiin” liittyvien valittujen tapahtumien määrä ei ole riittävä, ja pyytää tilintarkastustuomioistuinta lisäämään tarkastettavien tapahtumien määrää vähintään 10 prosentilla;

5. panee merkille, että vuonna 2018 tuomioistuimen talousarvio oli 410 025 089 euroa (399 344 000 euroa vuonna 2017), mikä merkitsee 2,67 prosentin kasvua; panee merkille, että talousarvion yleinen toteutusaste oli 99,18 prosenttia (98,69 prosenttia vuonna 2017);

6. on tyytyväinen siihen, että tuomioistuimen varainhoito oli kaiken kaikkiaan järkevää ja moitteetonta varainhoitovuonna 2018; panee merkille talousarvion korkean toteutusasteen osastossa 1 (tuomioistuimen henkilöstö, osuus toteutuneesta talousarviosta 75 prosenttia), jossa toteutusaste oli 99,0 prosenttia (98,6 prosenttia vuonna 2017), ja osastossa 2 (kiinteistöt, kalusteet, laitteet ja erityiset hallinnosta johtuvat menot, jäljellä oleva osuus toteutuneesta talousarviosta), jossa toteutusaste oli 99,8 prosenttia (99,1 prosenttia vuonna 2017);

7. panee merkille tuomioistuimen pyrkimykset välttää merkittävät erot maksusitoumusten (99,18 prosenttia) ja maksujen (94,04 prosenttia) välillä; pitää myönteisenä, että tuomioistuin seuraa hyvin tiiviisti talousarvionsa toteuttamista vuoden aikana laatimalla kuukausittaisia tulostauluja, joilla varmistetaan saataville asetettujen resurssien optimaalinen käyttö;

8. korostaa, että tuomioistuin on soveltanut tulosbudjetoinnin periaatteita kaikkiin hallintoyksiköihinsä; panee merkille, että tuomioistuin on asettanut erityisiä tavoitteita, joihin liittyy yksi tai useampi vuotuisen talousarvion valmistelun kannalta olennaisen tärkeä mitattavissa oleva indikaattori; panee merkille, että kaikkien yksiköiden kanssa on järjestetty työpajoja talousarvioon sovellettavan toimintatavan yhdenmukaistamiseksi ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi;

9. pitää kuitenkin valitettavana budjettikohdan 2022 ”Siivous ja ylläpito” menojen kasvua 11,81 prosentilla vuosien 2017 ja 2018 välillä, mikä johtui uudesta kiinteistöhuoltosopimuksesta ja muista tekijöistä, joiden osalta ei ollut tehty ennakkoarviointia ja jotka johtivat tämän budjettikohdan määrärahojen lisäämiseen vuoden 2018 aikana; kehottaa tuomioistuinta jatkamaan ponnistelujaan luotettavien ennakkoarvioiden laatimiseksi;

10. on tyytyväinen siihen, että kokousten ja konferenssien lopullisten määrärahojen käyttöaste nousi 98,83 prosenttiin vuonna 2018 (81,40 prosenttia vuonna 2017); toteaa, että tämä budjettikohta on osittain tarkoitettu rahoittamaan virallisia vierailuja ja juhlatilaisuuksia, joita koskeva talousarviosuunnittelu ei ole yhtä hyvin ennakoitavissa odottamattomien tapahtumien vuoksi;

11. pitää myönteisenä tuomioistuimen pyrkimystä julkaista vuotuinen toimintakertomuksensa 29. huhtikuuta; panee merkille, että tuomioistuin tutkii edelleen yhteistyössä muiden toimielinten kanssa mahdollisuutta nopeuttaa aikataulua, mikä antaisi vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle enemmän aikaa perehtyä asioihin perusteellisemmin ja toteuttaa vastuuvapausmenettely;

12. toteaa, että tuomioistuin on sitoutunut toteuttamaan toimia tilintarkastustuomioistuimen antamien suositusten täytäntöön panemiseksi, erityisesti kun on kyse ennakoivasta asianhallinnasta ja aikataulujen mukauttamisesta eri tapausten luonteen ja monimutkaisuuden mukaan; antaa tuomioistuimelle tunnustusta huolellisesta suunnittelusta ja seurannasta lainkäytön sujuvan jatkuvuuden varmistamiseksi; panee merkille, että menettelyjen keskimääräinen kesto vuonna 2018 oli 15,7 kuukautta unionin tuomioistuimessa (16,4 kuukautta vuonna 2017) ja 20 kuukautta unionin yleisessä tuomioistuimessa (20,6 kuukautta vuonna 2015 ja 16 kuukautta vuonna 2017); kannustaa tuomioistuinta jatkamaan ponnistelujaan menettelyjen keston lyhentämiseksi aina kun se on mahdollista;

13. toteaa, että näiden kahden tuomioistuimen käsiteltäviksi saatettujen asioiden käsittely kohtuullisessa ajassa sekä ratkaisujen laadun säilyttäminen ovat tuomioistuimen tärkeimmät tavoitteet; panee merkille, että menettelyjen keskimääräisen keston lyhentäminen viime vuosien aikana on ollut mahdollista tiukan valvontajärjestelmän ja herkeämättömän valppauden ansiosta; toteaa kuitenkin, että tämä edellyttää jatkuvaa tarkkailua, eritoten työmäärän kasvaessa;

14. pitää myönteisenä, että käyttäjät ovat ilmaisseet tyytyväisyytensä e-Curia-sovellukseen (jonka käyttö on ollut pakollista asianajajien ja unionin yleisen tuomioistuimen välisessä oikeudenkäyntiasiakirjojen vaihdossa 1. joulukuuta 2018 alkaen); panee merkille, että tuomioistuin ei ole tehnyt e-Curia-sovelluksen käyttöä pakolliseksi; kannustaa tuomioistuinta seuraamaan yleisen tuomioistuimen antamaa hyvää esimerkkiä ja harkitsemaan e-Curia-sovelluksen pakollista käyttöönottoa; on tyytyväinen siihen, että tämä kehitys on parantanut asiakirjojen vaihdon turvallisuutta ja nopeutta, edistänyt ympäristönsuojelua (paperin käytön vähentymisen myötä) sekä vähentänyt postituskuluja; kannustaa tuomioistuinta jatkamaan ponnistelujaan oikeusprosessin kaikkien vaiheiden laajan digitalisoinnin toteuttamiseksi;

15. ottaa huomioon, että tarvitaan lisää organisatorisia ja menettelyllisiä toimenpiteitä, jotta tuomioistuin voi selviytyä jatkuvasti kasvavasta työtaakastaan ja samalla pitää kiinni tavoitteistaan; panee merkille, että tuomioistuin esitti 26. maaliskuuta 2018 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 281 artiklan toisen kohdan nojalla pyynnön Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 3 muuttamiseksi ja että kyseinen lainsäädäntömenettely päättyi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2019/629 (1) hyväksymiseen ja voimaantuloon;

16. panee merkille, että vuonna 2018 tuomioistuimessa oli 2 217 virkaa/toimea (2 180 virkaa/toimea vuonna 2017), jotka jakautuivat seuraavasti: 1 413 virkamiestä (64 prosenttia), 650 väliaikaista toimihenkilöä (29 prosenttia) ja 154 sopimussuhteista toimihenkilöä (7 prosenttia);

17. huomauttaa, että henkilöstön jakautuminen toimialoittain on pysynyt samana kuin aiempina vuosina, ja toteaa, että vähintään 85 prosenttia täytetyistä viroista/toimista liittyy tuomioistuintoimintaan tai kielellisiin tehtäviin; panee merkille, että virkojen/toimien täyttöaste pysyi vuonna 2018 erittäin korkeana (97 prosenttia), sillä jatkuva lainkäyttötoiminta edellyttää nopeaa ja optimaalista rekrytointia kaikkiin avoimiin virkoihin/toimiin;

18. muistuttaa tapausten määrän jatkuvasti kasvaessa, että resurssien joustava kohdentaminen, erityisesti nykyisten lakimiesavustajien tapauksessa, voisi lisätä tuomioistuimen tehokkuutta; kehottaa tuomioistuinta raportoimaan toteutetuista konkreettisista toimenpiteistä;

19. on huolissaan siitä, että vuonna 2018 tuomioistuimessa työskenteli 274 harjoittelijaa ja vain 87 heistä oli oikeutettu 1 120 euron suuruiseen kuukausittaiseen apurahaan; panee tyytyväisenä merkille, että tuomioistuin hyväksyi uudet harjoittelijoita koskevat säännöt ja pyysi lisämäärärahoja voidakseen rahoittaa harjoittelijoiden harjoittelujaksoja tuomioistuimen jäsenten kabineteissa vuodesta 2019 alkaen; panee kuitenkin merkille, että kaikista tarjotuista harjoittelujaksoista ei edelleenkään makseta oikeudenmukaista korvausta; kehottaa tuomioistuinta hyväksymään pikaisesti päätöksen korvauksen maksamisesta kaikista harjoittelujaksoista pitäen mielessä syrjimättömät käytännöt ja oikeudenmukaisen korvauksen periaatteen; kehottaa tuomioistuinta varmistamaan, että koko sen palveluksessa olevalle henkilöstölle maksetaan oikeudenmukainen korvaus;

20. on tyytyväinen yleisen tuomioistuimen uudistukseen, jolla helpotettiin tapaussuman purkamista ja lyhennettiin menettelyjen keskimääräistä kestoa; panee merkille, että vuonna 2018 yleinen tuomioistuin saattoi päätökseen 13 prosenttia enemmän asioita kuin vuonna 2017 ja vähensi vireillä olevien asioiden määrää 12 prosentilla;

21. panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan unionin tuomioistuimen kaksi tuomioistuinta saattoivat vuonna 2018 päätökseen 1 769 asiaa, mikä merkitsee ennätysmäistä tuottavuutta ja vahvistaa yleisen suuntauksen, jonka mukaan tuomioistuinten toiminnan määrä kasvoi vuosina 2012–2018 huomattavasti;

22. huomauttaa, että tuomioistuimella oli vuonna 2018 ennätyksellisen paljon vireille saatettuja uusia asioita (849 asiaa eli 15 prosenttia enemmän kuin vuonna 2017); panee tyytyväisenä merkille päätökseen saatettujen asioiden ennätyksellisen määrän (760 asiaa eli kymmenen prosenttia enemmän kuin vuonna 2017);

23. pitää myönteisenä sitä, että vuonna 2018 unionin yleinen tuomioistuin saattoi ensimmäisen kerran historiansa aikana päätökseen yli tuhat asiaa (kaikkiaan 1 009 asiaa); korostaa samalla, että vireillä olevien asioiden määrä on vähentynyt merkittävästi (12 prosenttia) vuoteen 2017 verrattuna (1 333 asiaa vireillä 31. joulukuuta 2018, kun vastaava luku vuotta aiemmin oli 1 508);

24. panee merkille naisten määrän tasaisen kasvun johtotehtävissä ja toteaa, että naisten osuus oli 37,7 prosenttia vuonna 2018, 35 prosenttia vuonna 2016 ja 30 prosenttia vuonna 2013; panee merkille, että vuonna 2018 naisjohtajia oli 27 (21 keskijohdon tehtävissä ja 6 ylemmän johdon tehtävissä), kun miespuolisia johtajia oli 45; pitää myönteisinä tuomioistuimen pyrkimyksiä vahvistaa yhtäläisiä mahdollisuuksia ja monimuotoisuutta koskevaa politiikkaansa perustamalla erityinen yksikkö, jonka tehtävänä on järjestää konkreettisia ohjelmia, toimenpiteitä ja tietoisuutta lisääviä kokouksia sekä toteuttaa niihin liittyviä jatkotoimia; kehottaa tuomioistuinta jatkamaan ponnistelujaan;

25. panee kuitenkin merkille, että naiset ovat edelleen määrällisesti epätasapainoisesti edustettuina sekä unionin tuomioistuimen että yleisen tuomioistuimen tuomarien viroissa; kehottaa jälleen kerran neuvoston jäseniä puuttumaan tähän tilanteeseen edistämällä aktiivisesti sukupuolten tasapuolista edustusta tuomareita nimitettäessä SEUT-sopimuksen 8 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklassa vahvistettujen periaatteiden sekä Euroopan parlamentin asetuksien (EU, Euratom) 2015/2422 (2) ja (EU, Euratom) 2019/629 nojalla tehtyjen sitoumusten mukaisesti;

26. toteaa jälleen, että olisi seurattava tiiviisti maantieteellistä tasapainoa eli henkilöstön jakautumista kansallisuuden mukaan etenkin johtotehtävissä; panee merkille, että tuomioistuimen 57 yksikönpäälliköstä vain 15 ja 13 johtajasta vain kaksi oli kotoisin Euroopan unioniin vuoden 2004 toukokuussa ja sen jälkeen liittyneistä jäsenvaltioista; kannustaa jälleen kerran tuomioistuinta laatimaan toimintaperiaatteet maantieteellisen tasapainon parantamiseksi ja raportoimaan asiasta vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle tältä osin;

27. suhtautuu myönteisesti tuomioistuimen sitoumukseen edistää työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen tähtääviä toimenpiteitä ja mainitsee esimerkkinä päätöksen sallia satunnainen etätyö rakenteellisten etätyöjärjestelyjen ohella; panee merkille myös saavutukset tietotekniikan alalla työsovellusten etäkäyttömahdollisuuksien parantamiseksi; panee lisäksi tyytyväisenä merkille pyrkimyksen suojella henkilöstön psyykkistä terveyttä tarjoamalla henkilöstölle mahdollisuuden käyttää osa-aikaisesti työskentelevän psykologin palveluja;

28. on huolissaan tuomioistuimessa ilmenneistä työuupumustapauksista, joita oli 12 sekä vuonna 2017 että vuonna 2018; pyytää siksi tuomioistuinta arvioimaan, jakautuuko työtaakka oikeassa suhteessa eri tiimien ja henkilöstön jäsenten kesken;

29. kehottaa tuomioistuinta julkaisemaan vuosittain taulukon, jossa esitetään yksityiskohtaiset tiedot tuomioistuimen tekemien toimielinten välisten yhteistyösopimusten mukaisista maksuista ja palveluista ja niihin liittyvistä seikoista; muistuttaa, että on tärkeää tehdä yhteistyötä toimielinten välillä eri aloja, kuten henkilöstöhallinto, turvallisuus ja tietotekniikka, koskevien yksikön tason sopimusten avulla; yhtyy sisäisen tarkastuksen antamiin suosituksiin, joiden mukaan hyvien käytäntöjen vaihtoa muiden toimielinten kanssa olisi lisättävä ja mahdollisuuksia tiivistää yhteistyötä esimerkiksi tietotekniikka-asioihin liittyvien sopimusten valmistelussa ja hallinnoinnissa olisi tutkittava; pitää valitettavana, että parlamentti ei ole saanut tuomioistuimen yhteistyötä Euroopan petostentorjuntaviraston kanssa koskevassa kysymyksessään edellytettyjä tietoja; kannustaa tuomioistuinta etsimään keinoja lisätä yhteistyötään Euroopan petostentorjuntaviraston kanssa;

30. panee merkille, että tuomioistuin saattoi tietojenkäsittelytoimensa ajan tasalle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (3) voimaantulon jälkeen; panee tyytyväisenä merkille, että tietoturvaloukkauksista raportointia varten otettiin käyttöön erityinen menettely;

31. on tyytyväinen tuomioistuimen pyrkimyksiin parantaa toimielimen kyberturvallisuutta; toteaa, että toimintaa on koordinoitu EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän (CERT-EU) kanssa sekä toimielinten välisen tietotekniikkakomitean turvallisuutta käsittelevän alaryhmän kanssa;

32. pitää myönteisenä henkilöstön valinta- ja palvelukseenottomenettelyjen toimivuutta koskevaa sisäistä tarkastusta, jolla pyritään löytämään synergioita ja virtaviivaistamismahdollisuuksia menettelyjen tehostamiseksi; panee merkille että vuonna 2018 saatiin päätökseen vuonna 2016 käynnistetty toimintasuunnitelma, jonka mukaisia toimenpiteitä olivat muun muassa uuden palvelukseenottokäsikirjan käyttöönotto, henkilöstöhallinnon tietojärjestelmän moduulien ajan tasalle saattaminen ja uusien moduulien käyttöönotto, hallinnon menettelyjen yksinkertaistaminen sekä avoimia toimia koskevien ilmoitusten laatimisen virtaviivaistaminen; panee merkille toimet, joilla pyritään lisäämään tuomioistuimen ja Luxemburgin-toimipaikan houkuttavuutta toimielinten välisissä yhteyksissä;

33. korostaa sisäisen tarkastajan jatkotoimia, joiden tarkoituksena on arvioida, ovatko tarkastuksen kohteena olleiden yksiköiden toteuttamat toimenpiteet asianmukaisia, vaikuttavia ja oikea-aikaisia, sekä havaita ja kirjata toteutetut parannukset; panee tyytyväisenä merkille, että kaikki toteutetut tarkastukset saatettiin päätökseen, mutta toteaa, että lisätarkastukset ovat vielä mahdollisia;

34. panee merkille tuomioistuimen petostentorjuntastrategian, jolla torjutaan petoksia, lahjontaa ja kaikenlaista unionin etuja vahingoittavaa laitonta toimintaa; toteaa, että tämä strategia perustuu asiaan liittyviin varainhoitoasetuksen säännöksiin ja henkilöstösääntöjen määräyksiin sekä lisäksi joukkoon sisäisiä päätöksiä ja sääntöjä; toteaa, että strategia on olennainen osa tuomioistuimen riskienhallintapolitiikkaa sisäisen valvonnan järjestelmän yhteydessä;

35. panee merkille tuomioistuimen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1221/2009 (4) perustuvan ympäristöasioiden hallintajärjestelmän; toteaa, että vuonna 2018 tuomioistuin paransi ympäristönsuojelun tasoaan perusvuoteen 2015 verrattuna seuraavasti: paperinkulutus väheni 15,5 prosenttia, sähkönkulutus väheni 8,3 prosenttia ja videoneuvottelujen määrä lisääntyi 52,9 prosenttia; pitää myönteisinä myös muita hankkeita, kuten kertakäyttömuovien vähentämistä, henkilökohtaisten tulostimien määrän vähentämistä sekä osallistumista yhdessä muiden Luxemburgissa sijaitsevien unionin toimielinten kanssa itsepalvelupolkupyöräjärjestelmään ”vel’OH”;

36. suhtautuu myönteisesti tuomioistuimen sitoumukseen noudattaa täysin tuomioistuimen rakennusten viidennen laajennuksen (kolmannen tornin rakentaminen, jolloin saadaan 50 000 lisäneliötä) aikataulua ja talousarviota ja panee merkille, että laajentamisen ansiosta tuomioistuimen koko henkilöstö voidaan koota yhteen paikkaan; panee merkille turvajärjestelyjen parannustoimet ja on tyytyväinen siihen, että tuomioistuimen rakennukset on suunniteltu siten, että vammaisilla henkilöillä on niihin helppo pääsy;

37. panee tyytyväisenä merkille, että kyseisen viidennen laajennuksen 25 vuoden poistoajan kuluessa saadaan aikaan noin 100 miljoonan euron säästöt verrattuna tilanteeseen, jossa olisi jatkettu rakennusten vuokraamista, ja katsoo tämän selvästi osoittavan ostamiseen perustuvan kiinteistöpolitiikan arvon; korostaa EU:n toimielinten toimistotiloja tarkastelleen tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 34/2018 lopputulosta ja toteaa, että erityiskertomuksessa esitettiin viisi hyvin myönteistä havaintoa tuomioistuimen kiinteistöpolitiikan tehokkuudesta;

38. panee kiinnostuneena merkille, että tuomioistuimen henkilöstökomitea toteutti vuonna 2017 avokonttoreita käsitelleen kyselytutkimuksen ja esitteli sen tulokset pääjohtajille 30. tammikuuta 2018; suhtautuu myönteisesti tuomioistuimen aloitteeseen perustaa työryhmä, johon kuuluu kiinteistö- ja turvallisuusosaston johtaja, henkilöstökomitean puheenjohtaja sekä avokonttoreissa työskenteleviä henkilöstön jäseniä; panee merkille, että informaatioteknologiaosasto muunsi työryhmän suositusten perusteella osan toimistotiloistaan erillisiksi toimistoiksi; kehottaa tuomioistuinta kertomaan näkemyksiään tästä kokemuksesta muille toimielimille ja erityisesti komissiolle;

39. onnittelee tuomioistuinta siitä, että Euroopan oikeusasiamies on nimennyt sen yhdeksi kolmesta finalistista Hyvän hallinnon palkinto -kilpailussa (kategoriassa ”huippuosaamiseen yhteistyön avulla”) tunnustuksena Euroopan unionin tuomioistuinverkoston luomisesta; on yhtä mieltä siitä, että suojatun alustan perustaminen tammikuussa 2018 oli avoimuuden ja yhteistyön näkökulmasta merkittävä askel oikeaan suuntaan, sillä se mahdollisti aiemmin julkistamattomien asiakirjojen asettamisen verkostoon osallistuvien tuomioistuinten saataville;

40. panee merkille tuomioistuimen verkkosivuston uudistuksen aloittamisen kesäkuussa 2018 sekä merkittävät toimet ja ponnistelut yleisölle annettavien tietojen lisäämiseksi, selkeyttämiseksi ja yksinkertaistamiseksi; pitää myönteisenä verkkosivuston uutta tuotetta ”aiheenmukaiset muistiot”, joilla on tarkoituksena esittää yleiskatsaus tietyn unionin oikeuden alan oikeuskäytäntöön kaikilla virallisilla kielillä; panee merkille, että äskettäisen kyselytutkimuksen mukaan käyttäjät ovat hyvin tyytyväisiä sivustoon, sillä 80 prosenttia käyttäjistä antoi arvosanaksi 4 tai 5 viidestä;

41. pitää myönteisenä tuomioistuimen viestintästrategiaa, jonka tavoitteena on tuomioistuimen tuominen lähemmäksi kansalaisia; panee merkille tuomioistuimen viestintäbudjetissa tapahtuneen kehityksen (330 500 eurosta vuonna 2013 yhteensä 429 000 euroon vuonna 2018); panee merkille tuomioistuimen YouTube-kanavalla 23 virallisella kielellä saatavilla olevat lyhyet animaatioelokuvat, joita katsottiin 82 800 kertaa vuonna 2018, sen läsnäolon Twitterissä, jossa sillä on yli 74 000 seuraajaa (42 000 vuonna 2017), sekä sen tiedotustapahtumat, kuten toimittajille suunnatut seminaarit sekä avointen ovien päivät;

42. kannustaa tuomioistuinta lähettämään julkiset kuulemisensa ja asettamaan niiden tallenteet saataville verkossa; katsoo, että avoimuuden lisääminen olisi SEUT-sopimuksen 15 artiklan mukaista ja hyödyttäisi kaikkia, jotka työskentelevät oikeusalalla tai opiskelevat oikeustiedettä unionissa;

43. huomauttaa, että tuomioistuin on perustanut Euroopan unionin tuomioistuinverkoston, johon kuuluvat jäsenvaltioiden perustuslakituomioistuimet ja ylimmät tuomioistuimet, ja koordinoi sitä;

44. pitää myönteisenä, että tuomioistuimen tarkistettujen menettelysääntöjen mukaisesti tuomioistuimen verkkosivustolla julkaistaan sen jäsenten virkamatkoja (tuomioistuimen edustaminen juhlatilaisuudessa tai virallisessa tapahtumassa) koskeva luettelo, josta ilmenee muun muassa osallistuvan jäsenen nimi ja tapahtuman tarkoitus, paikka ja järjestäjä; kehottaa tuomioistuinta julkistamaan muiden unionin toimielinten tavoin myös asiaan liittyvät kulut; kehottaa jälleen tuomioistuinta julkaisemaan aiempaa tarkempia tietoja jäsentensä muista toimista, kuten lueteltujen tapahtumien tarkoitus, päivämäärä, paikka sekä matka- ja päivärahat ja tieto, maksoiko ne tuomioistuin vai kolmas osapuoli;

45. on tyytyväinen siihen, että tuomioistuimen jäseniin sovelletaan menettelysääntöjä, jotka koskevat jäsenten riippumattomuutta, puolueettomuutta, rehellisyyttä, sitoutuneisuutta, kollegiaalisuutta, vastuita ja velvoitteita; toteaa, että tuomioistuin käyttää jäsentensä taloudellisia sidonnaisuuksia koskevia ilmoituksia sisäisenä keinona varmistaa puolueettomuus ja riippumattomuus; kehottaa tuomioistuinta harkitsemaan ilmoitusten julkistamista julkisen valvonnan mahdollistamiseksi;

46. toteaa, että taloudellisia sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset perustuvat pakostakin siihen, mitä asianosaiset itse haluavat ilmoittaa, eikä tuomioistuimella nykyinen oikeudellinen kehys huomioon ottaen ole tutkintavaltuuksia, jotta se voisi varmistaa ilmoitettujen tietojen todenperäisyyden ja kattavuuden; kehottaa tuomioistuinta parantamaan järjestelmää yhdessä muiden unionin toimielinten kanssa;

47. kehottaa jälleen tuomioistuinta julkistamaan verkkosivustollaan kaikkien jäsentensä ansioluettelot ja sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset; panee merkille, että verkkosivustolla on julkaistu kunkin jäsenen lyhyt biografia, joka ei kuitenkaan sisällä tietoa jäsenyyksistä muissa organisaatioissa; toteaa, että jäsenten uusien menettelysääntöjen mukaan jäsenten on ottaessaan vastaan tehtävänsä toimitettava ilmoitus taloudellisista sidonnaisuuksistaan sen tuomioistuimen presidentille, jonka jäseniä he ovat; kehottaa tuomioistuinta julkistamaan nämä ilmoitukset verkkosivustollaan;

48. panee merkille sisäiset menettelyt, joilla tarkistetaan ennen tietyn asian osoittamista jäsenelle taloudellisista sidonnaisuuksistaan antaman ilmoituksen perusteella, onko kyseisellä jäsenellä tapaukseen liittyviä taloudellisia sidonnaisuuksia; panee merkille, että jäsenet ottavat yhteyttä sen tuomioistuimen presidenttiin, jonka jäseniä he ovat, aina kun ilmenee menettelysääntöjen tulkintaan liittyvä ongelma ja että neuvoa-antava komitea kutsutaan koolle vain poikkeustapauksissa, kuten silloin, kun jäsenestä on tehty valitus; kehottaa tuomioistuinta tiedottamaan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle tämän järjestelyn toimivuudesta;

49. pitää valitettavana, että parlamentille ei ole annettu tietoja tuomioistuimen ylempien henkilöstön jäsenten pyöröovitapauksia koskevien sisäisten menettelyjen parantamisessa tapahtuneesta edistyksestä; muistuttaa tuomioistuinta Euroopan oikeusasiamiehen vuonna 2018 käynnistämästä strategisesta aloitteesta ylempien henkilöstön jäsenten pyöröovitapauksia koskevien henkilöstösääntöjen määräysten täytäntöön panemiseksi; kehottaa tuomioistuinta laatimaan ja julkistamaan viipymättä tiukat säännöt tässä asiassa;

50. panee merkille uusia henkilöstön jäseniä koskevan menettelyn, joka liittyy ennen palvelukseenottoa annettavaan ilmoitukseen eturistiriidattomuudesta; panee lisäksi merkille, että palvelukseenottomenettelyä on muutettu sen varmistamiseksi, että kyseiset ilmoitukset arvioidaan ja nimittävälle viranomaiselle ehdotetaan tarvittaessa erityisiä toimenpiteitä; panee merkille myös, että tuomioistuin on parhaillaan laatimassa sääntöjä henkilöstön jäsenten muita toimia varten; kehottaa tuomioistuinta raportoimaan tästä parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle;

51. panee merkille tuomioistuimen menettelyt ja sisäiset säännöt, joilla on määrä estää kaikkinainen häirintä työpaikalla ja jotka on julkistettu sen verkkosivustolla; pitää myönteisinä annettuja tietoja siitä, miten käynnistetään virallinen tai epävirallinen menettely asiattoman käytöksen tapauksessa;

52. kiittää toimielinten välistä häirintäyhdyshenkilöiden verkostoa, johon kaikki Luxemburgissa sijaitsevat unionin toimielimet osallistuvat ja joka on perustettu häirinnän ehkäisemistä ja siihen liittyvää neuvontaa koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi; on tyytyväinen tuomioistuimen häirintäyhdyshenkilöille annettuun tehokkaaseen koulutukseen;

53. pitää valitettavana, että tuomioistuin ei ole ilmoittanut parlamentille suunnitelmista tehostaa virka-autojen käyttöä koskevaa valvontajärjestelmää; korostaa vaatimusta siitä, että kuljettajien olisi saatettava jäseniä näiden kotimaihin vain perustelluissa poikkeustapauksissa; kehottaa painokkaasti tuomioistuinta ottamaan pikaisesti käyttöön toimenpiteitä sellaisten tilanteiden välttämiseksi, joissa kuljettaja ajaa virka-autolla jäsenen kotimaahan ilman, että jäsen on kyydissä; korostaa, että tällaiset käytännöt voivat aiheuttaa tuomioistuimelle suuria maineeseen liittyviä ja eettisiä riskejä; kehottaa tuomioistuinta raportoimaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle tämän asian edistymisestä kesäkuuhun 2020 mennessä;

54. panee merkille, että käännöstyömäärästä ulkoistettiin yli 40 prosenttia ja että ulkoistetun käännössivun kustannus vuonna 2018 oli 103,10 euroa (111,30 euroa vuonna 2017); panee merkille, että talon sisällä käännetyn sivun kustannus vuonna 2018 oli 128,07 euroa (136,70 euroa vuonna 2017); toteaa, että sisäisiin kustannuksiin sisältyvät kaikki tarvittavat alakulut, kuten tietotekniikka, toimistotilat ja vastaavat kulut; toteaa, että nykytilanteessa tuomioistuin ei pidä suositeltavana nostaa ulkoistamisastetta entisestään ja että toimielimen käsittelemien tietojen arkaluonteisuuden vuoksi osa käännöstyöstä olisi säilytettävä talon sisällä; pyytää tuomioistuinta esittämään talousarvion valvontavaliokunnalle perustelunsa tässä asiassa;

55. toteaa, että henkilöstön jäseniin kuuluville Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisille on ilmoitettu, että nimittävä viranomainen ei aio vaatia virkamiehiä, jotka eivät enää ole minkään jäsenvaltion kansalaisia, eroamaan Yhdistyneen kuningaskunnan erottua unionista; panee merkille, että samoin Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuleville väliaikaisille ja sopimussuhteisille toimihenkilöille on ilmoitettu, että arviointi, joka perustuu yksikön etuun, tehdään tapauskohtaisesti;

56. korostaa kaikkea viime vuosina tehtyä työtä sellaisilla aloilla kuin tulosbudjetointi, eettiset toimintapuitteet lukuisine niihin liittyvine sääntöineen ja menettelyineen, tehostetut viestintätoimet ja lisääntyneet toimenpiteet avoimuuden parantamiseksi; panee tyytyväisenä merkille toimielinten välisten yksikön tason sopimusten ja yhteistyösopimusten merkittävän määrän; korostaa unionin toimielinten ja elinten välisen yhteistyön ja kokemustenvaihdon merkitystä; kehottaa analysoimaan mahdollisuutta virallistaa verkostoitumistoimia eri aloilla parhaiden käytäntöjen jakamiseksi ja yhteisten ratkaisujen kehittämiseksi.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2019/629, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 1).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2015/2422, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta (EUVL L 341, 24.12.2015, s. 14).

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) ja asetuksen (EY) N:o 761/2001 ja komission päätösten 2001/681/EY ja 2006/193/EY kumoamisesta (EUVL L 342, 22.12.2009, s. 1).