EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 30.06.1997 
KOM(97) 327 lopull. 
Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille 20 
päivänä kesäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 
1467/94, täytäntöönpanosta 

SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO 
1. JOHDANTO 5 
1.1 Tausta 5 
1.2 Tämä kertomus 5 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 6 
2.1 Pysyvä luettelointi 6 
2.1.1 Pysyvän luettelon ensimmäinen versio 7 
2.1.2 Pysyvän luettelon toinen versio 7 
2.2 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan sekä yhdistetyt toimet 9 
2.2.1 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan, sekä yhdistetyt toimet; 
Ensimmäinen ehdotuspyyntö 10 
2.2.2 Toinen ehdotuspyyntö 11 
2.3 Liitännäistoimenpiteet 11 
2.3.1 Tekniset erityisryhmät :..... 12 
2.3.2 Seminaarien, teknisten konferenssien ja yhteistoimintakokousten 
järjestäminen 13 
2.3.3 Erikoistuneen henkilöstön koulutukseen ja liikkuvuuteen liittyvät 
toimet 13 
. 2.3.4 Tulosten hyödyntämisen edistäminen 14 
2.4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla 14 
2.4.1 Kansainvälinen keskustelu 15 
2.4.2 Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat yhteisön 
ohjelmat 15 
2.4.3 Muut yhteisön asetukset ja direktiivit 16 
2.5 Taloudellinen tilanne 18 
3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 20 
3.1 Hallinnointiin liittyvät näkökohdat... 20 
3.2 Tekniset ja tieteelliset näkökohdat 21 
SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO 
LIITTEET i 
A TYÖOHJELMA ii 
1. LUETTELOINTI ...ii 
1.1 Oikeusperusta ii 
1.2 Luettelon ensimmäinen versio ii 
1.3 Luettelon toinen versio iii 
2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT 
TOIMET !.. iii 
2.1 Oikeusperusta iii 
2.2 Komitean kuuleminen iv 
2.3 Ensimmäinen ehdotuspyyntö v 
2.4 Toinen ehdotuspyyntö v 
2.5 Yhteenveto :. vi 
2.6 Yksityiskohtaisia tietoja ensimmäisessä ehdotuspyynnössä valituista 
yhdeksästä hankkeesta vi 
2.7 Yksityiskohtaisia tietoja viidestä toisen tarjouspyynnön yhteydessä 
hyväksytystä hankkeesta ix 
SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO 
B TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS xi 
1. TUTKIMUKSEN PÄÄTELMÄT ;.... xi 
1.1 Yhteisön taso -. xi 
1.2 Kansallinen taso xiii 
1.3 Hankkeiden taso xiv 
2. KATSAUS JA TUTKIMUS JÄSENVALTIOISSA TOTEUTETUN 
TOIMINNAN KEHITYKSESTÄ xv 
2.1 Asetus N:o 1467/94 xv 
2.2 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälinen 
toimintaympäristö xvi 
2.3 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainväliset 
kumppanuussuhteet xix 
2.4 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kansalliset 
kumppanuussuhteet , xx 
2.5 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; säilyttäminen 
alkuperäpaikalla xxi 
2.6 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; alkuperäpaikan ulkopuolella 
tapahtuva säilyttäminen .'...xxii 
2.7 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kuvaaminen xxv 
2.8 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat: käyttö xxv 
2.9 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; taustaa xxvi 
2.10 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälinen 
toimintaympäristö xxvii 
2.11 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälinen kehitys xxix 
2.12 Eläimiin liittyvät geneettiset -voimavarat; kansainvälisiä 
kumppanussuhteita •. xxxi 
2.13 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansallisia kumppanussuhteita xxxii 
2.14 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; in vivo -säilyttäminen xxxiii 
2.15 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; säilyttäminen in vitro xxxiv 
2.16 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kuvaaminen xxxv 
2.17 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; käyttö xxxvi 
2.18 Eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen erityislaatu xxxvii 
SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO 
C JULKAISTU EYVL:SSÄ • xxxix 
1. ASETUS N:0 1467/94 (EYVL N:0 L 159,28.6.1994, S. 1) xxxix 
2. TYÖOHJELMA SEKÄ LISÄTIETOJA NIILLE, JOTKA TEKEVÄT 
EHDOTUKSIA YHDISTETTYIKSI TOIMIKSI JA HANKKEIKSI, 
JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN xxxix 
3. ENSIMMÄINEN EHDOTUSPYYNTÖ (EYVL N:0 C 368,23.12.1994, S. 24) xxxix 
4. TOINEN EHDOTUSPYYNTÖ (EYVL N:0 C 114, 19.4.1996, S. 21). xxxix 
D EUROOPAN UNIONIN JULISTUKSET ' xl 
1. EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS EUROOPPAA KOSKEVASSA FAO:N 
VALMISTELEVASSA KOKOUKSESSA. NITRA, SLOVAKIA 
(SYYSKUU 1995) . xl 
2. EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS FAO.N GENEETTISIÄ 
VOIMAVAROJA KÄSITTELEVÄN KOMISSION TOISESSA 
YLIMÄÄRÄISESSÄ KOKOUKSESSA. ROOMASSA (MAALISKUU 
1996) xl 
3. EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS LEIPZIGISSÄ (KESÄKUU 1996) xl 
4. ALUSTAVA LUETTELO KASVEIHIN LIITTYVIÄ GENEETTISIÄ 
VOIMAVAROJA KOSKEVASTA EUROOPAN UNIONIN 
LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ. xl 
Näiden asiakirjojen jäljennöksiä on saatavilla (ainoastaan englanninkielisinä) 
maatalouden tutkimuksen koordinoinnista vastaavan osaston F.II.3. sihteeristöstä, 
Euroopan yhteisöjen komissio (DG VI F II 3), 200 rue de la Loi (Loi 130 6-233), 
B-1049 Bruxelles/Wetstraat 200, B-1049 Brussel, Telekopio:(+32) 2 296 30 29, 
tunnuksella "Geneettiset voimavarat, Sähköposti: Richard 
Hardwick@dg6.cec.be." 
1. JOHDANTO 
1.1 Tausta 
1. JOHDANTO 
1.1 Tausta 
Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97 maatalouden geneettisten voimavarojen 
säilyttämisestä, kuvauksesta, keräämisestä ja käytöstä annettiin 20 päivänä 
kesäkuuta 1994. 
Asetuksen tavoitteena on maatalouden geneettisten voimavarojen 
säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevan jäsenvaltioissa 
toteutetun työn yhteensovittaminen ja edistäminen yhteisön tasolla yhteisen 
maatalouspolitiikan tavoitteiden toteuttamiseksi sekä jäsenvaltioissa 
toteutetun toiminnan tukemiseksi ja täydentämiseksi läheisyysperiaatteen 
mukaisesti siltä osin kuin nämä työt vaikuttavat tällä hetkellä 
riittämättömiltä. 
Asetuksessa vahvistetaan komission ja jäsenvaltioiden tehtävät edellä 
mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Siinä annetaan ensimmäistä kertaa 
määräyksiä maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvausta, 
keräämistä ja käyttöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta. Tämä 
ensimmäinen toimintaohjelma, jonka talousarvion arvioitu suuruus oli 20 
miljoonaa ecua, hyväksyttiin 21. marraskuuta 1994 viiden vuoden 
määräajaksi. 
1.2 Tämä kertomus 
Asetuksen (EY) 1467/94 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio 
tutkii ohjelman kolmantena täytäntöönpanovuotena (joka alkaa vuoden 1996 
kesäkuussa ja päättyy vuoden 1997 kesäkuussa) ohjelmaa uudelleen ja 
analysoi tilannetta erityisesti taloudellisesta näkökulmasta ja, että komissio 
esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämä uudelleen 
tutkimisen tuloksista. Tämä kertomus on laadittu asetuksen 11 artiklan 1 
kohdan mukaisesti. Kertomuksen pääasiallinen sisältö esitetään 2 luvussa 
(sivu 6) ja ohjelman hallinnoinnin kannalta välttämättömät päätelmät ja 
suositukset annetaan 3 luvussa (sivu 20). 
Merkitykseltään pienempiin, asetuksen toiminnallisiin näkökohtiin liittyvät 
päätelmät sekä jäsenvaltioiden ja niiden asiantuntijoiden huomioitaviksi 
tarkoitetut päätelmät esitetään liitteen kohdassa B.l ("Toivottu tuleva 
kehitys", sivu xi). 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.1 Pysyvä luettelointi 
Liitteessä (liitteen kohta A, sivu ii) annetaan myös täydentäviä tietoja 
hallinnollisista, tieteellisistä ja teknisistä yksityiskohdista sekä erilaisia 
viiteasiakirjoja koskevia tietoja. Liitteen kohta A sisältää myös asetuksen 
(EY) N :o 1467/94 16 artiklassa tarkoitetun aineiston. 
Asetuksen 16 artiklassa säädetään, että komissio esittää säännöllisin 
väliajoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen maatalouden 
geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä 
koskevista toimista. Tämä kertomus on ensimmäinen asetuksen (EY) N:o 
1467/94 16 artiklassa tarkoitettu "säännöllisin väliajoin" esitettävä kertomus 
(tähän mennessä ei ole ollut käytettävissä riittävästi aineistoa 16 artiklassa 
tarkoitetun erillisen kertomuksenlaatimiseksi). 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
Asetuksen 1467/94 mukaan ohjelman täytäntöönpanoa koskeviin toimenpiteisiin on 
sisällyttävä: 
I. yhteisön maatalouden geneettisten voimavarojen pysyvä luettelointi, 
II. yhdistetyt toimenpiteet sekä näiden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, 
kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevat hankkeet, joiden kustannukset on 
jaettu, 
III. liitännäistoimenpiteet. 
Tässä osassa käsitellään edellä mainittujen asetuksen 1467/94 mukaisten 
toimenpiteiden tämänhetkistä tilannetta, toimenpiteiden yhteensovittamista yhteisön 
tasolla sekä 
(4) rahoitustilannetta. 
2.1 Pysyvä luettelointi 
Pysyvä luettelointi koostuu pääosin yhteisön maatalouden geneettisiä 
voimavaroja ja niiden tilaa koskevan luettelon laatimisesta, säännöllisestä 
päivittämisestä ja julkaisemisesta sekä näiden geneettisten voimavarojen 
säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevien ajankohtaisten 
toimien luetteloinnista. Tämän luettelon laatimisesta ja sen säännöllisestä 
julkaisemisesta aiheutuvat kustannukset sisällytetään ohjelman 
täytäntöönpanoa varten myönnettyihin kokonaissaataviin. 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.1 Pysyvä luettelointi 
Komission yksiköt ovat laatineet pysyvän luettelon ensimmäisen version (2 
luvun 2.1.1 kohta), jonka päivitetty toisen version luonnos (2 luvun 2.1.2 
kohta) on hiljattain valmistunut. 
Luettelointiin liittyviä muita hallinnollisia yksityiskohtia esitetään liitteessä 
(liitteen kohta A.l, sivu ii). 
2.1.1 Pysyvän luettelon ensimmäinen versio 
Vuoden 1994 marraskuussa komissio sai valmiiksi ensimmäisen versionsa 
Euroopan maatalouden kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen 
luetteloinnista. Luetteloinnin painettu versio sisältää 441 sivua. Luetteloon 
sisältyvät kunkin kokoelman osalta seuraavat tiedot: kokoelman nimi ja 
täydellinen osoite, kokoelman kerääjän tai vastaavan henkilön nimi, 
kokoelman tyyppi sekä tietoja parhaillaan käynnissä olevasta työstäjä tiedot 
tulosten julkaisemisesta. 
Luettelo sisältää tietoja kasveihin liittyvistä geneettisistä voimavaroista. 
Tiedot kerättiin kaikkialle jäsenvaltioiden alueelle jaettujen 
kyselylomakkeiden perusteella, joihin liitettiin Kasveihin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja käsittelevältä kansainväliseltä instituutilta (Roomassa Italiassa) 
saatuja tietoja sekä tieteellisiin julkaisuihin suorassa yhteydessä olevista 
tietokannoista saatuja tietoja. 
Luettelon ensimmäisen version jakelu jäsenvaltioille toteutettiin (sekä 
painetussa että sähköisessä (tietokanta-) muodossa) ohjelmakomitean 
ensimmäisen kokouksen yhteydessä (21. marraskuuta 1994). Jäsenvaltioita 
kehotettiin tarkistamaan tiedot ja tekemään niihin tarvittavat korjaukset. 
2.1.2 Pysyvän luettelon toinen versio 
Internetin WWW -sivuilla on ollut saatavilla runsaasti "maatalouden 
geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä 
koskeviin toimenpiteisiin liittyviä teknisiä, taloudellisia ja rahoitukseen 
liittyviä tietoja" sen jälkeen kun luettelon ensimmäinen versio saatiin 
valmiiksi ja jaettiin jäsenvaltioiden edustajille. Tämän kehityksen johdosta 
luetteloinnin toisesta versiosta oli mahdollista tehdä ensimmäiseen versioon 
verrattuna dynaamisempi ja käyttökelpoisempi. 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.1 Pysyvä luettelointi 
Komission yksiköt laativat WWW -sivuilla olevia tietoja koskevan alustavan 
lähdeluetteloinnin. Tähän luettelointiin on liitetty asetusta 1467/94 koskevia 
täydentäviä tietoja. Luettelon toisen version kappaleet ovat seuraavat. 
I. Internetissä saatavilla olevia tietoja koskeva lähdeluettelointi 
("inventory of sources"). Luetteloinnin kussakin kappaleessa 
annetaan lukijalle lyhyt kuvaus kyseessä olevasta lähteestä 
(maatalouden kasveihin tai eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat) 
sekä internet -yhteydestä mainittuun lähteeseen. Tällä tavalla asiasta 
kiinnostuneet henkilöt, jotka haluavat lisätietoja, voivat siirtyä 
välittömästi lähteeseen. Toistaiseksi on tunnistettu vasta 200 
mainitun kaltaista "yhteyttä". Esimerkiksi sokerijuurikkaan 
luettelointikohdan kautta voidaan päästä välittömästi seuraaville 
kotisivuille: 
• Alankomaissa sijaitseva tietokone, jossa on tietoja sokerijuurikkaan 
geneettisiin voimavaroihin liittyvistä hankkeista, joiden kustannukset 
jaetaan; 
• FAO:n tietokanta "Kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva 
maailman tieto- ja varajärjestelmä" ("World Information and Early 
Warning System on Plant Genetic Resources") (WIEWS), joka sisältää 
kansainvälisiä laitoksia sekä näiden kokoelmien osia ja laitosten toimintaa 
koskevia tietoja. 
• ja niin edelleen. 
II. Asetuksessa 1467/94 tarkoitetut yhteydet jäsenvaltioihin, 
III. asetuksen 1467/97 teksti sekä työohjelman tekstit (kaikilla kielillä), 
IV. tiedot kaikista ohjelman kautta rahoitettavista hankkeista, 
V. alustava luettelo kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja 
koskevasta Euroopan unionin lainsäädännöstä (katso sivu xli). 
Tietoihin voitaisiin lisätä myös jäsenvaltioille vuonna 1994 jaetun luettelon 
ensimmäinen versio, mutta osa tämän ensimmäisen version sisältämistä 
tiedoista on jo saatavilla WWW -sivuilla, minkä vuoksi komission luettelon 
ensimmäistä versiota ei tarvita. 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.2 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan sekä yhdistetyt toimet 
Lähdeluettelointi toimitettiin ohjelmakomitealle 16. lokakuuta 1996 
huomioita ja lisäyksiä varten. Se käsittää noin 565 kilotavua aineistoa 
diskettimuotoisena. Luettelo on tarkoitus saattaa korjausten tekemisen 
jälkeen saataville painetussa ja sähköisessä muodossa edellyttäen, että 
asetuksen 1467/94 täytäntöönpanosta vastaavan henkilöstön vaje 
komissiossa saadaan ratkaistua. 
2.2 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan sekä yhdistetyt toimet 
Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan, ovat kahden tai useamman toisistaan 
riippumattoman ja eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden osapuolten 
toteuttamia uusia toimia, jotka koskevat maatalouden geneettisten 
voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä. 
Yhdistetyt toimet ovat yhteisön toteuttamaa toimintaa jäsenvaltioissa 
toteutettujen maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, 
kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevien yksittäisten toimien 
yhteensovittamiseksi. 
Sopimukset, jotka liittyvät yhdistettyihin toimiin sekä hankkeisiin, joiden 
kustannukset jaetaan, on yleensä tehtävä Euroopan yhteisöjen virallisessa 
lehdessä julkaistaviin ehdotuspyyntöihin perustuvan valintamenettelyn 
perusteella. Kustakin hankkeesta saatavien ensimmäisten tulosten odotetaan 
valmistuvan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, eli 3-5 vuoden kuluessa. 
Tulokset on tarkoitus levittää laajalle, jotta hankkeesta saataisiin suurin 
mahdollinen hyöty koko Euroopan unionin alueella. 
; Julkisia ehdotuspyyntöjä on ollut kaksi: ensimmäinen julkaistiin 23. 
joulukuuta 1994 ja toinen 19. huhtikuuta 1996. Jäljempänä esitellään 
pääkohdittain kutakin valittua hanketta koskevia tietoja. Yhdistettyjä toimia 
sekä hankkeita, joiden kustannukset jaetaan, koskevat täydelliset 
hallinnolliset ja oikeudelliset yksityiskohdat (oikeusperusta ja 
yksityiskohtaiset säännöt; komitean kuuleminen, arviointi, aikataulua 
koskeva yhteenveto) esitetään liitteessä (A kohta, sivu ii). 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.2 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan sekä yhdistetyt toimet 
2.2.1 Hankkeet, joiden kustannukset jaetaan, sekä yhdistetyt toimet; 
Ensimmäinen ehdotuspyyntö 
Vastauksia ensimmäiseen ehdotuspyyntöön tuli 72 ja riippumattomien 
asiantuntijoiden suorittaman ehdotusten teknisten ja tieteellisten ansioiden 
arvioimisen jälkeen komission yksiköt valitsivat 9 hanketta, jotka täyttivät 
asetuksessa tarkoitetut ensisijaiset edellytykset. Nämä edellytykset liittyvät 
teknisiin ansioihin sekä hankkeista saatavaan mahdolliseen hyötyyn ottaen 
huomioon yhteisen maatalouspolitiikan tarpeet. Valinta saatettiin 
ohjelmakomitean käsiteltäväksi ja se antoi myönteisen lausunnon. Valitut 
hankkeet olivat: 
"Sikoihin liittyvät geneettisen voimavarat" ("Sikoihin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja koskeva eurooppalainen geenipankkihanke"; viitenumero 012) 
"Kaneihin liittyvät geneettiset voimavarat" Eurooppalaisiin kaneihin 
liittyvien geneettisten voimavarojen luettelointi, kuvaus, arviointi, 
säilyttäminen ja käyttö";viitenumero 060). 
"y4/////w-lajikkeet ja luonnonvaraiset lajit" (Euroopan yhteisön lajikkeiden 
turvaaminen tulevaisuudessa: ,4//wm-lajikkeiden ja luonnonvaraisten lajien 
säilyttämistä, kuvausta, arviointia ja keräämistä koskeva ohjelma"; 
viitenumero 020). 
1 "Vähemmän merkitykselliset hedelmäpuulajit" (Vähemmän 
merkityksellisten hedelmäpuulajien säilyttäminen, arviointi, hyödyntäminen 
ja kerääminen"; viitenumero 029). 
"Perunat" (Perunoiden geneettiset voimavarat" mukaan lukien 
"Epätavallisten perunalajikkeiden säilyttäminen, kuvaus ja käyttö Euroopan 
luonnonmukaisten tuotantojärjestelmien kannalta";viitenumerot 034 ja 045). 
"Eurooppalainen riisi" ("Riisin (Oryza sativa) liittyvien Euroopan 
laajuisten geneettisten voimavarojen perustaminen, kuvaus ja tehokas 
hallinnointi",viitenumero 037). 
"Eurooppalaiset juurikkaat" ("Beta -kokoelmien arviointi ja kehittäminen 
maataloustuotannon laajaperäistämiseksi"; viitenumero 042) 
"Ruusut" ("Eurooppalainen verkosto Rosa -suvun ituplasman kuvausta ja 
arvioimista varten"; viitenumero 052). 
"Prunus" ("Prunus -lajiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva 
kansainvälinen verkosto"; viitenumero 061). 
Lisätietoja edellä mainittujen hankkeiden tavoitteista esitetään liitteessä 
(A.2.6 kohta, sivu vi). 
10 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.3 Liitännäistoimenpiteet 
2.2.2 Toinen ehdotuspyyntö 
Vastauksia ensimmäiseen ehdotuspyyntöön tuli 28 ja riippumattomien 
asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin jälkeen komission yksiköt valitsivat 
5 hanketta. Hankkeet annettiin ohjelmakomitean hyväksyttäviksi, ja se antoi 
niistä myönteisen lausunnon. 
"Jalavat" ("Eurooppalaisiin jalaviin liittyvien geneettisten voimavarojen 
säilyttämisen, kuvauksen, keräämisen ja käytön yhteensovittaminen"; 
viitenumero 078). 
"Viiniköynnökset" ("Eurooppalainen verkosto viiniköynnökseen liittyvien 
geneettisten voimavarojen säilyttämistä ja kuvausta varten"; viitenumero 
081). 
"Maissi" ("Eurooppalaisen verkoston perustaminen eurooppalaisen maissin 
maatiaislajikkeisiin liittyvien geneettisten voimavarojen arvioimista, 
säilyttämistä ja käyttöä varten"; viitenumero 088). 
"Oliivit" ("Oliiviin (Olea europaea) liittyvien geneettisten voimavarojen 
säilyttäminen, kuvaus, kerääminen ja käyttö; viitenumero 097). 
"Eläinluettelo" (Euroopan kotieläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja 
koskeva pysyvä luettelo sekä voimavarojen kuvausta, säilyttämistä ja käyttöä 
koskevat toimenpiteet"; viitenumero 083). 
Lisätietoja edellä mainittujen hankkeiden tavoitteista esitetään liitteessä 
, (A.2.7 kohta, sivu vii). 
2.3 Liitännäistoimenpiteet 
Asetuksessa 1467/94 (Liite I; II kohta "Yleiset määräykset") annetaan 
määräyksiä liitännäistoimenpiteiden toteuttamiseksi myönnettävästä 
yhteisön rahoituksesta. Liitännäistoimenpiteiksi määritellään seminaarien, 
teknisten konferenssien tai yhteistoimintakokousten järjestäminen, sisäiset 
yhteensovittamista koskevat toimet teknisten erityisryhmien avulla, 
erikoistuneen henkilöstön koulutus ja liikkuvuuteen liittyvät toimet ja 
tulosten hyödyntämisen tehostaminen. 
11 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.3 Liitännäistoimenpiteet 
23A Tekniset erityisryhmät 
Komissio antoi 20. huhtikuuta 1994 maatalouden geneettisten voimavarojen 
säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevan asetuksen 
luonnoksen käsittelyn yhteydessä Euroopan parlamentille lausunnon, jonka 
mukaan komissio järjestää vähintään kerran vuodessa maatalouden 
geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä 
käsittelevän kokouksen. Kokouksiin kutsutaan kaikkien toimivaltaisten 
tahojen edustajat tietojen vaihtamiseksi. Tämä järjestely koskee ohjelman 
liitännäistoimenpiteitä. Ottaen huomioon epävirallisen sektorin tärkeän 
tehtävän maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämisen, kuvaamisen, 
keräämisen ja käytön kannalta, komissio aikoo varmistua, että erityisesti 
epävirallisella sektorilla toimivien henkilöiden edustajat kutsutaan näihin 
kokouksiin kokouksen aiheen mukaisesti. 
Komission Euroopan parlamentille antaman mainitun lausunnon mukainen 
ensimmäinen kokous järjestettiin 14. huhtikuuta 1996. Geneettisiä 
voimavaroja käsittelevän komitean jäsenvaltioiden edustajia pyydettiin 
toimittamaan luettelo valtiosta riippumattomista järjestöistä, jotka toimivat 
aktiivisesti maatalouden geneettisten voimavarojen alalla. Näiden tietojen 
perusteella kokoukseen kutsuttiin 44 valtiosta riippumatonta järjestöä ja 29 
näiden järjestöjen edustajaa. Kokoukseen osallistui myös Euroopan 
parlamentin jäseniä. Kokouksessa vaihdettiin yleisesti käsityksiä, jotka 
koskivat useita asetuksen 1467/94 täytäntöönpanoon liittyviä näkökohtia 
sekä täydentävää lainsäädäntöä. 
Kokouksessa päätettiin ehdottaa seuraavaa: 
• tiedot asetuksen 1467/94 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista 
säännöistä olisi levitettävä mahdollisimman laajalle, 
• olisi harkittava koulutushankkeita koskevan ehdotuspyynnön 
järjestämistä. 
Kokouksessa ehdotettiin myös, että seuraavaan vastaavaan kokoukseen olisi 
kutsuttava myös virallisen sektorin edustajia ja että olisi edistettävä 
yhteistoimintaa samoja lajeja koskevien hankkeiden välillä. 
Seuraava kokous on määrä järjestää ennen vuoden 1997 loppua. 
12 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.3 Liitännäistoimenpiteet 
2.3.2 Seminaarien, teknisten konferenssien ja yhteistoimintakokousten 
järjestäminen 
Edellä mainitun valtiosta riippumattomien järjestöjen kokouksen lisäksi 
muita seminaareja, teknisiä konferensseja tai yhteistoimintakokouksia ei ole 
toistaiseksi järjestetty. Tämä johtuu henkilöstö vajeesta. Ohjelmaa varten ei 
ole voitu nimittää henkilöstöä hallinnollisten rajoitusten vuoksi (katso 2 
luvun 5 jaksoa (12), jossa ongelmaa käsitellään; komission 
rahoitusmäärärahoina ei voida käyttää niin kutsuttuja mini-budjetteja ("mini­
budgets")). Jos henkilöstöongelmat voidaan ratkaista pikaisesti, ja jos 
määrärahoja on käytettävissä varainhoitovuoden 1997 osalta, komissio 
järjestää vuodesta 1997 alkaen konferenssisarjan, jossa käsitellään 
mahdollisesti seuraavia aiheita: 
Eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen hallinnointi; Konferenssi 
eläinten suojakeskusten (animal rescue centres) roolista eläimiin liittyvien 
geneettisten voimavarojen säilyttämisessä, kuvaamisessa ja käytössä, 
Kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen käyttö; Työryhmä 
käsittelee aihetta Kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen 
säilyttäminen alkuperäisellä kasvupaikalla; lajikeyhdistelmät ja kasvitautien 
torjunta, 
Nautaeläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; Työryhmä käsittelee 
aihetta Nautoihin liittyvät geneettiset voimavarat - harvinaisten rotujen 
eroosio ja tavanomaisten rotujen yhdenmukaistuminen, 
Kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevat 
tietokantakäytännöt; Työryhmä käsittelee tietokantoihin liittyviä hyviä 
käytäntöjä niille, jotka ovat ryhtymässä perustamaan geenipankkejaan 
koskevaa tietokantaa. 
Tietokantojen liittäminen internetiin; Työryhmä kokoelmien hoitajille, 
joilla jo on tietokanta ja jotka haluavat, että tietokantaa voidaan käyttää 
internetin kautta. 
2.3.3 Erikoistuneen henkilöstön koulutukseen ja liikkuvuuteen liittyvät 
toimet 
Tätä liitännäistoimenpidettä koskevia toimia ei ole toistaiseksi toteutettu 
henkilöstövajeen vuoksi. Mikäli henkilöstöongelmat voidaan ratkaista 
pikaisesti, ja jos varainhoitovuoden 1997 osalta on käytettävissä tarvittavia 
määrärahoja, komissio tutkii mahdollisuuksia järjestää vuonna 1997 
• kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen asiantuntijoille tarkoitetun 
kolme viikkoa kestävän koulutusohjelman. 
13 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla 
Koulutuksen tavoitteena on antaa perustiedot geneettisten voimavarojen 
kokoelmien keräämistekniikkoja koskevasta tieteellisestä perustasta ja 
viimeaikaisesta kehityksestä: siementen säilyttäminen, in vivo säilyttäminen, 
in vitro -säilyttäminen, kuvaamisessa sovellettavat molekyylibiologiset 
menetelmät, maataloustieteellisen arvon kuvaaminen, säilyttämisen 
otoskokoon liittyvät kysymykset ja niin edelleen. On toivottavaa, että 
osallistujat voivat soveltaa oppimansa asiat käytäntöön välittömästi. 
2.3.4 Tulosten hyödyntämisen edistäminen 
Asetuksen N:o 1467/94 6 artiklan 2. kohdan mukaisesti komissio panee 
täytäntöön keinot "maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, 
kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevan toiminnan tuloksista 
tiedottamisen ja niiden hyödyntämisen edistämiseksi." 
Edellä (2 luvun 2.1.2 kohdassa sivulla 7) mainitussa luettelossa (toinen 
versio) annetaan kuvaus kustakin ohjelman kautta rahoitettavasta geneettisiä 
voimavaroja koskevasta hankkeesta ja tiedot levitetään internetin kautta. 
Niihin lisätään kustakin hankkeesta saatavat tulokset, sen jälkeen kun ne 
ovat saatavilla. Edellyttäen, että henkilöstö vajeesta johtuvat ongelmat 
saadaan ratkaistua, tämä opas saatetaan sekä painettuun että sähköiseen 
muotoon, mikä helpottaa työn tulosten levittämistä ja käyttöä. 
2.4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla 
Asetuksen 1467/94 1 artiklan mukaisesti komission tehtävänä on 
"jäsenvaltioissa toteutetun maatalouden geneettisten voimavarojen 
säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevan toiminnan 
yhteensovittaminen ja edistäminen yhteisön tasolla". 
14 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla 
2.4.1 Kansainvälinen keskustelu 
Kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan yhteisön kannan 
yhteensovittaminen on toteutettu FAO:n neljännen kansainvälisen kasveihin 
liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan teknisen konferenssin (FAO 
Fourth International Technical Conference on Plant Genetic Resources) 
yhteydessä (Leipzigissa Saksassa 14.-23. kesäkuuta 1996). Komissio esitti 
luettelon kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevasta Euroopan 
unionin lainsäädännöstä (liitteen D kohta D.4, sivu xli) ja kussakin 
jäsenvaltiossa valmisteltiin laaja kartoitus kasveihin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja, niiden säilyttämistä ja käyttöä koskevasta kansallisesta 
tilanteesta. Tarkempia yksityiskohtia esitetään jäljempänä liitteen B 
kohdassa B.2.2 sivulla xvi. Euroopan unionin kansainvälisessä 
konferenssissa esittämää lausuntoa koskevaa luonnosta käsiteltiin 
asiantuntijoiden kanssa ohjelmakomitean ja siemeniä käsittelevän komitean 
kokousten yhteydessä 15. tammikuuta 1996, 31. maaliskuuta 1996 ja 28. 
maaliskuuta 1996, ja lausuntoluonnos hyväksyttiin neuvoston "Produits de 
base" -komiteassa (PROBA) Tämän jälkeen lausuntoluonnos (katso liitteen 
D kohta D.3 sivulla xli) luovutettiin FAO:lle tavanomaisten kanavien 
välityksellä. 
2.4.2 Tutkimusta ja teknologista kehittämisiä koskevat yhteisön ohjelmat 
Asetuksessa 1467/94 todetaan nimenomaisesti, että ..." Yhteisön 
osallistuminen rahoitukseen ohjelman mukaisesti ei koske erityisesti 
seuraavia loimia: teoreettiset opinnot, tutkimukset olettamusten 
todentamiseksi, työvälineiden tai -tekniikoiden parantamiseen tähtäävät 
tutkimukset, testaamattomia tekniikoita tai mallijärjestelmiä koskevat työt ja 
kaikki muu tutkimustoiminta... " 
Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat yhteisön ohjelmat 
toteutetaan osana puiteohjelmaa. Eräät näistä ohjelmista koskevat geneettisiä 
voimavaroja; BioTech, Ympäristö ja ilmasto (Environment and Climate) 
sekä FAIR -ohjelmat. Komission yksiköt seuraavat läheisesti seuraavia 
ohjelmia: 
15 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla 
Bioteknologiaa koskevassa ohjelmassa kehitetään molekyylibiologisia 
menetelmiä biologisen monimuotoisuuden mittaamisen nopeuttamiseksi ja 
syventämiseksi. Eräässä käynnissä olevassa hankkeessa tutkitaan 
kavioeläimiin (nautaeläimet, lampaat ja vuohet) sovellettavia 
molekyylibiologisia menetelmiä; toisessa tutkitaan metsäpuihin sovellettavia 
molekyylibiologia menetelmiä ja kolmas hanke käsittelee tavallisimpien 
viljelykasvien erityisiä geneettisiä elementtejä ("siirrettävät elementit") 
("transposable elements"). Kunkin hankkeen tavoitteena on tietyn 
organismiluokan biologisen monimuotoisuuden mittaaminen ja pyrkimys 
sen luonteen ymmärtämiseen. Eläinlajit voivat erota toisistaan kromosomien 
joidenkin kohtien (loci) osalta tai yleisemmin koko genomin osalta, mitä 
tutkimuksissa parhaillaan selvitetään; yksittäiset metsäpuut ovat tunnetusti 
hyvin erilaisia, ja PCR-tekniikkoja on mukautettava ; siirrettäviä elementtejä 
(tranposable elements) voidaan käyttää osoittimina viljelykasvien 
geneettisen monimuotoisuuden mittaamisessa ja tunnistamisessa, ja tällä 
alalla tehdään järjestelmällisesti työtä. 
Ympäristö- ja ilmasto-ohjelman perusteella on perustettu tutkimusta ja 
biologista monimuotoisuutta käsittelevä ad hoe -työryhmä. Tavoitteena on 
aikaansaada yhteinen tutkimusta koskeva toimintaohjelma, jonka käsittelyyn 
ja hyväksymiseen osallistuvat useat toimijat, joita asia koskee. Näitä ovat 
esimerkiksi tutkijat, päätöksentekijät, kansainväliset toimielimet, valtiosta 
riippumattomat järjestöt, yksityinen sektori ja niin edelleen. Ensimmäinen 
viitteellinen luonnos asiakirjasta "Biologista monimuotoisuutta koskeva 
tutkimus" ("Research into Biological Diversity") ja kyselylomake ovat 
saatavilla internetissä osoitteessa http://www.oden.se./~ewgrb. 
AIR ja FAIR -ohjelmiin liittyy useita geneettisen monimuotoisuuden 
arviointia ja sen käyttöä kestävässä maataloudessa koskevia hankkeita, joista 
mainittakoon erityisesti nautojen geneettistä monimuotoisuutta koskeva 
analyysi, Euroopan mansikkalajikkeiden seurantakeskus sekä rehukaalin 
(Brassicas) kasvintuhoojia ja kasvitauteja vastustavien geenien 
paikallistaminen ja hyödyntäminen. 
2.4.3 Muut yhteisön asetukset ja direktiivit 
Monet yhteisön asetukset ja direktiivit koskevat maatalouden geneettisten 
voimavarojen säilyttämistä, kestävää käyttöä ja hyödyntämistä. Komission 
yksikköjen ja erityisesti seuraavien asetusten ja direktiivien soveltamisaloista 
vastaavien yksikköjen yhteydenpitoja kuuleminen on säännönmukaista: 
16 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.4 Yhteensovittaminen yhteisön tasolla 
Asetus (ETY) N:o 2078/92, eräs yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen 
"liitännäistoimenpiteistä" ("flanking methods"), joka koskee 
ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten 
kanssa sopusointuisia maatalouden tuotantomenetelmiä. Asetuksessa 
säädetään muunmuassa vuosittaisten palkkioiden maksamisesta 
karjankasvattajille, jotka kasvattavat uhanalaisiin rotuihin kuuluvia eläimiä, 
sekä paikallisiin oloihin sopeutuneiden uhanalaisten hyötykasvien viljelylle 
ja lisäämiselle. 
Asetus (ETY) N:o 2081/92 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden 
maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta; ja 
Asetus (ETY) N:o 2082/92 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden 
erityisluonnetta koskevista todistuksista. Nämä kaksi asetusta edesauttavat 
sellaisten korkealaatuisten tuotteiden ja elintarvikkeiden kaupan pitämistä, 
joilla on tunnistettavissa oleva erityisluonne ja maantieteellinen alkuperä; 
tällaisia ovat esimerkiksi elintarvikkeet, joiden perustana on paikallinen rotu 
tai lajike. 
Kantakirjoja koskevat perusteet ja yksityiskohtaiset määräykset sellaisina 
kuin niistä säädetään neuvoston direktiivissä 77/504/ETY ja komission 
päätöksessä 84/247/ETY (nautaeläimet); neuvoston direktiivissä 89/361 sekä 
komission päätöksessä 90/254(ETY) (lampaat ja vuohet); neuvoston 
direktiivissä 90/427/ETY sekä komission päätöksessä 92/353/ETY 
(hevoseläimet). 
17 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.5 Taloudellinen tilanne 
2.5 Taloudellinen tilanne 
Asetuksessa 1467/94 säädetään yhteisön ensimmäisestä viiden vuoden 
ajanjaksoksi hyväksytystä toimintaohjelmasta, jonka arvioitu talousarvio on 
20 miljoonaa ecua henkilöstö- ja hallintokulut mukaanluettuna. Asetuksen 
1467/94 liitteessä II annetaan talousarvion viitteellinen jakauma, joka 
esitetään seuraavassa. Erityisesti olisi huomattava, että menojen suhde 
(kasvit.eläimet) on 3:1. 
Pysyvä luettelointi 10% 
Geneettisten voimavarojen säilyttäminen, 
kuvaaminen, kerääminen ja käyttö: 
kasvit 66% 
eläimet 22% 
Ohjelman arviointi 2% 
Yhteensä 100% 
On huomattava, että budjettivallan käyttäjä määrittää täsmälliset vuosittaiset 
määrät. 
Ohjelman viitteellinen monivuotinen aikataulu esitetään seuraavassa: 
1994 1995 1996 1997 1998 1999 
Sitoumukset 0.017 3,5 2,5 0 
Maksut 0 0.015 1.1 1.915 
Koska työohjelmasta päätettiin vasta vuoden 1994 marraskuussa, kyseisenä 
vuonna ei voitu järjestää ehdotuspyyntöä. 
18 
2. TÄMÄNHETKINEN TILANNE 
2.5 Taloudellinen tilanne 
Vuonna 1995 käynnistettiin ensimmäinen ehdotuspyyntö, ja valittujen 
hankkeiden rahoittamiseen osoitettiin 3 500 000 ecua. 
Vuonna 1996 valittiin toisella ehdotuspyynnöllä viisi hanketta, joihin 
osoitettiin 2 500 000 ecua vuoden 1996 loppuun mennessä. 
Vuoden 1997 yleistä talousarviota koskevassa alustavassa suunnitelmassa 
komissio esitti p.m. -maininnan lisäämistä budjettikohtaan B2-5170 
kiinnittääkseen Euroopan parlamentin huomion siihen, että komission 
yksikköjen oli pitänyt vastata asetuksen 1467/94 täytäntöönpanosta ilman 
lisähenkilöstöä, ja että asian korjaamiseksi on pikaisesti löydettävä ratkaisu. 
Tämä johtuu siitä, että asetus 1467/94 annettiin aikana, jona 
työvoimakustannuksia voitiin sisällyttää talousarvion B2 osaan, esimerkiksi 
tutkimusta koskevaan budjettikohtaan B6. Mainitusta käytännöstä luovuttiin 
aikana, jona asetus 1467/94 oli hyväksyttävänä neuvostossa ja Euroopan 
parlamentissa. Tämän vuoksi virallisesta tekstistä huolimatta varojen 
saaminen työvoimakustannuksista aiheutuvia menoja varten oli asetuksen 
täytäntöönpano vaiheessa mahdotonta. 
Tulevaisuudessa menojen tasapainottaminen eläimiin liittyvien geneettisten 
voimavarojen hyväksi on erittäin tärkeää. Asetuksessa vahvistetusta menojen 
viitteellisestä suhteesta 3:1 (kasvit:eläimet) huolimatta ensimmäisessä ja 
toisessa ehdotuspyynnössä hyväksyttyjen 14 ehdotuksen osalta todellinen 
luku oli 4,3:1. 
Tasapainon (kasvit:eläimet) palauttamiseksi kohti viitteellistä lukua 3:1 on 
lisättävä kunkin ehdotuspyynnön osalta käytettävissä olevia varoja. Tämä 
johtuu siitä, että eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevat hankkeet 
ovat luonteeltaan huomattavasti kalliimpia kasveihin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja koskeviin hankkeisiin verrattuna. 
Lopuksi todettakoon, että jos tarvittavat varat ja budjettivallan käyttäjän 
hyväksyntä saadaan, käytettävissä olevaa määrää yhtä tarjouspyyntöä 
kohden olisi kahden jäljellä olevan vuoden osalta (1998 ja 1999) nostettava 5 
miljoonan ecun tasoiseksi, jotta jäljellä olevia määrärahoja voitaisiin 
parhaalla mahdollisella tavalla hyödyntää ja jotta varojen osalta päästäisiin 
lähemmäs tavoitteen mukaista 3:1 suhdelukua kasveja ja eläimiä koskevien 
hankkeiden välillä. 
19 
3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 
3.1 Hallinnointiin liittyvät näkökohdat 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 
Seuraavat ohjelman hallinnointia koskevat päätelmät ja suositukset perustuvat 
tämän kertomuksen 2 luvussa esitettyyn analyysiin. 
Lisäksi esitetään useita tieteellisiä ja teknisiä näkökohtia koskevia päätelmiä ja 
suosituksia, jotka tulisi ottaa hallinnoinnin osalta huomioon. Nämä perustuvat 
Jäsenvaltioissa toteutettavien hankkeiden kehitystä koskevaan kartoitukseen ja 
tutkimukseen, joka esitetään liitteessä (liitteen B kohta B.2 kohta, sivu xv). 
Tutkimuksen perusteella esitetään lisäpäätelmiä liitteen B kohdassa B.l (sivulla xi). 
3.1 Hallinnointiin liittyvät näkökohdat 
• Ohjelmakomitea on korostanut eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja 
koskevien menojen lisäämisen tärkeyttä, jolloin asetuksen mukaisesti 
kasveihin ja eläimiin liittyvien kustannusten välinen suhde noudattaisi 
tavoitteen mukaista suhdetta 3:1. Tämän suhteen saavuttamiseksi olisi 
lisättävä eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen suhteellista osuutta 
menoista. Koska eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevat 
hankkeet ovat yleensä huomattavasti kasveihin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja koskevia hankkeita kalliimpia, tämä edellyttää suurempaa 
määrärahaosuutta kutakin jäljellä olevaa tarjouspyyntöä kohden. 
• Ottaen huomioon Internetin ja WWW:n kasvavan merkityksen sekä 
käyttömahdollisuudet tietojen säilyttämisen ja levittämisen kannalta, 
komission lähdeluettelointi ("Inventory of Sources") olisi määrätietoisesti 
pyrittävä saattamaan päätökseen, jotta se voitaisiin julkaista WWW:ssa. 
• Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä liitännäistoimenpiteisiin, joita ei ole 
toistaiseksi toteutettu. Erityisen tärkeitä olisivat: 
- Seminaarit, yhteistoimintakokoukset ja tekniset konferenssit, joissa 
käsitellään erityisesti geneettisten voimavarojen kestävää käyttöä, ja 
jotka täydentävät aiheita, joita käsitellään olemassa olevissa 
yhdistetyissä toimissa sekä hankkeissa, joiden kustannukset jaetaan; 
- Koulutus, jonka tarkoituksena on erityisesti tukea geneettisten 
voimavarojen hallinnoinnissa päivittäin työskenteleviä valtiosta 
riippumattomia järjestöjä. Seminaarit, yhteistoimintakokoukset ja 
tekniset konferenssit, jotka tukevat valtiosta riippumattomia järjestöjä 
niiden yhteensovillaessa ja valmistellessa vastauksia 
ehdotuspyyntöihin. 
20 
3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 
3.2 Tekniset ja tieteelliset näkökohdat 
3.2 Tekniset ja tieteelliset näkökohdat 
Liitteen B kohdassa B.2 sivulla xv esitetään Jäsenvaltioissa toteutettujen 
toimien kehitystä koskeva katsaus sekä tutkimus, joka koskee toivottua 
tulevaa kehitystä jäsenvaltioissa maatalouden geneettisten voimavarojen 
säilyttämisen, kuvaamisen, keräämisen ja käytön osalta. Mainittuun liitteen 
kohtaan B.2 liittyvät olennaiset päätelmät esitetään seuraavassa. 
• Asetus, kohta B.2.1 (sivu xv): Mikäli neuvosto päättää uudistaa viiden 
vuoden ajanjaksoksi (1999-2004) hyväksytyn toimintaohjelman, 
toimintasuunnitelman sanamuotoa on ehkä asianmukaista muuttaa, jotta 
voitaisiin selvästi osoittaa, että asetuksen soveltamisalaan kuuluvat 
"eurooppalaisten" geneettisten voimavarojen lisäksi myös vastaavat 
luonnonvaraiset sukulaiset. 
Kasvit, kohta B.2.2 (sivut xvi-xviii): Jäsenvaltiot ovat päättäneet, että 
kansainvälisillä sopimuksilla vahvistetut ja maailmanlaajuisesti käyttöön 
otetut käyttösopimukset (access agreements) ovat erittäin tärkeitä 
kasveihin liittyvien maatalouden geneettisten voimavarojen tehokkaan 
säilyttämisen ja kestävän käytön kannalta. Mikäli voimakasta 
eurooppalaista läsnäoloa ei varmisteta kaikilla niillä foorumeilla, joilla 
kansainvälisistä pääsyä koskevista sopimuksissa neuvotellaan, on 
olemassa vaara, että Euroopassa säilytettävät geneettiset voimavarat 
menettävät käyttökelpoisuutensa Euroopan lisäksi muualla maailmassa. 
Kasvit, kohta B.2.2 (sivu xvi): Biologista monimuotoisuutta koskevassa 
yleissopimuksessa vahvistetun uuden tilanteen täydellisen 
yhteensovittamisen varmistamiseksi jäsenvaltioissa olisi hyödyllistä, jos 
kokoelmien kerääjät jäsenvaltioissa kokoontuisivat käsittelemään niitä 
keinoja, joiden avulla uudet kansainvälisesti määritellyt ensisijaiset osa-
alueet voidaan parhaiten toteuttaa. 
Kasvit, kohta B.2.2 (sivu xvi): Ottaen huomioon yleisen toimintaohjelman 
tärkeyden sekä jäsenvaltioiden Leipzigissa tekemät sitoumukset, olisi 
tärkeää, että toimintasuunnitelman täytäntöönpano jäsenvaltioissa 
sisältyisi pysyvästi maatalouden geneettisiä voimavaroja käsittelevän 
komitean käsittelemiin kysymyksiin. 
21 
3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 
3.2 Tekniset ja tieteelliset näkökohdat 
Kasvit, kohta B.2.3 (sivu xix): Ottaen huomioon Euroopan geneettisten 
voimavarojen asiantuntijoiden toiminnan ESCORENAssa ja 
EUFORGENissa', olisi suositeltavaa, että asetuksen 1467/94 
täytäntöönpanosta vastaavat tahot pitäisivät yllä säännönmukaisia 
yhteyksiä verrattaviin tahoihin muiden kansainvälisten ohjelmien osalta 
suurimman mahdollisen yhteisvaikutuksen ja lisäarvon saavuttamiseksi. 
Erityisesti olisi pyrittävä käynnistämään asetuksen 1467/94 mukaisia 
hankkeita, joissa käsitellään muilla kansainvälisillä foorumeilla tällä 
hetkellä harvemmin käsiteltyjä lupaavia alueita, kuten merkittävyydeltään 
vähäisempiä viljelylajikkeita sekä teollisia lajikkeita. Lisäksi olisi 
otettava huomioon alakohtaisia harvemmin käsiteltyjä aiheita, kuten 
kasveihin liittyvien kokoelmien kerääjien ja käyttäjien välinen 
vuoropuhelu. 
Kasvit, koilta B.2.4 (sivu xx): Tarvitaan eurooppalaista 
yhteensovittamista ja yhteistoimintaa, jotta jäsenvaltiot voisivat 
varmistua siitä, että kansallisissa ohjelmissa hyödynnetään parhaalla 
mahdollisella tavalla saatavilla olevia taloudellisia ja hallinnollisia 
voimavaroja. 
Kasvit, kohta B.2.8 (sivu xxv): Geneettisten voimavarojen kestävän 
käytön edistämiseksi ja markkinamahdollisuuksien määrittämiseksi olisi 
tutkittava geneettisiin voimavaroihin liittyviä kustannuksia ja etuja sekä 
taloudellisia ja rahoitukseeen liittyviä näkökohtia. 
Eläimet, kohta B.2.14 (sivu xxxiii): Yksittäisissä jäsenvaltioissa 
tapahtuva yksittäisiä paikallisia rotuja koskeva in vivo -säilyttäminen 
muu/oin kuin asetuksen 2078/92 nojalla katsotaan olevan yksinomaan 
jäsenvaltioille kuuluvaa toimintaa. 
Eläimet, kohta B.2.15 (sivu xxxïv):On ilmeisesti aiheellista seurata 
FAO.n ja muiden kansainvälisten toimielinten toimintaa eläimiin 
liittyvien geneettisten voimavarojen alalla. Joka tapauksessa FAO-
komission lyön edistyessä tarvitaan yhteisön täydellistä koordinaatiota. 
Eläimet, kohta B.2.15 (sivu xxiv): Ottaen huomioon kasveihin liittyvien 
geneettisten voimavarojen saatavuutta ja omistusoikeutta koskevat tällä 
hetkellä käynnissä olevat vaikeat kansainväliset neuvottelut, unionin olisi 
viisasta omaksua ennalta ehkäisevästi eläimiin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja koskeva yhtenäinen kanta. 
1 ESCORENA = European system of Cooperative Research Networks in Agriculture; EUFORGEN 
The European Forest Genetic Resources Programme 
22 
3. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 
3.2 Tekniset ja tieteelliset näkökohdat 
Eläimet, kohta B.2.18 (sivu xxxvii): On ehkä syylä hyödyntää erityisesti 
asetukseen 1467/94 sisältyviä liitännäistoimenpiteitä valtiosta 
riippumattomien järjestöjen työn yhteensovittamiseksi asetusta 1467/94 
koskevien ehdotusten valmistelun yhteydessä. 
Eläimet, kohta B.2.18 (sivu xxxvii): Asetuksen 1467/94 työohjelmassa 
säädettyihin vaiheisiin ("steps") ei pitäisi tehdä muutoksia asetukseen 
tulevaisuudessa tehtävien muutosten yhteydessä, mikäli se olisi haitallista 
hankkeen hyväksyttävän hallinnoinnin kannalta. 
23 
A - TYÖOHJELMA 
LIITTEET 
A -TYÖOHJELMA 
1.LUETTELOINTI 
A Työohjelma 
Nämä liitteet sisältävät 2 lukua koskevia lisätietoja, jäljennöksiä komission aiemmin 
julkaisemista asiaankuuluvista asiakirjoista sekä Jäsenvaltioissa toteutettujen toimien 
kehitystä koskevan katsauksen ja tutkimuksen, (kohta B.2, sivu xv). Yhteenveto 
kartoituksen päätelmistä esitetään liitteen B kohdassa B.l, sivulla xi. 
1. LUETTELOINTI 
Tässä liitteessä annetaan luetteloa koskevia hallinnollisia lisätietoja. 
1.1 Oikeusperusta 
Kuten asetuksen 1467/94 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, komissio laatii 
"pysyvän luettelon (1 kohdassa tarkoitetuista) toimista ja asianmukaisin 
toimenpitein kannustaa tietojenvaihtoon jäsenvaltioiden toimivaltaisten 
viranomaisten välillä,...". 
Pysyvän luettelon tarkoituksena on pääasiallisesti yhteisössä kerättyihin 
tietoihin perustuvan maatalouden voimavarojen tilanteen ja luonteen 
toteaminen, säännöllinen päivittäminen ja julkaiseminen sekä yhteisössä 
suoritettujen maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, 
kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevien tämän hetkisten töiden 
luettelointi. Asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden "on 
toimitettava säännöllisin väliajoin komissiolle samat tiedot, jotka liittyvät 
maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, 
keräämistä ja käyttöä koskeviin toimiin, joita eivät ole toteuttaneet tai 
suunnitelleet niiden alaiset toimielimet.". 
Luetteloinnin tavoitteena on ohjelman toimien tukeminen ja säilynyttä 
aineistoa koskevan mahdollisimman laajan . tietämyksen ja käytön 
edistäminen. Luettelo palvelee säilytettyjen ituplasmakokoelmien sekä 
näihin liittyvien toimien kartoitusta yhteisössä. 
Luetteloinnista on toteutettu kaksi versiota seuraavasti: 
1.2 Luettelon ensimmäinen versio 
Luettelon ensimmäinen versio laadittiin kolmen lähteen perusteella: 
Komission kyselylomake. Komission yksiköt toimittivat vuonna 1992 
jäsenvaltioille geneettisiä voimavaroja koskevan kyselylomakkeen 
IBPGR:n luettelot. Tietokanta on tarkastettu ja sitä on laajennettu 
Ituplasmakokoelmien hakemistosta (Directory of Germplasm Collections) 
saatujen tietojen perusteella (Kansainvälinen kasveihin liittyvien geneettisten 
voimavarojen instituutti, Rooma). 
A-TYÖOHJELMA 
2.HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET 
On-line -tietokannat. Lisätietoja erityisesti käynnissä olevasta työstä on saatu 
on-line -tietokannoista, jotka sisältävät tietoja tieteellisistä kirjoittajista ja 
julkaisuista. Luettelon ensimmäinen versio jaettiin jäsenvaltioihin (sekä 
painetussa että sähköisessä (tietokanta- ) muodossa ohjelmakomitean 
ensimmäisen tapaamisen yhteydessä (21. marraskuuta 1994). Kutakin 
jäsenvaltiota pyydettiin tarkastamaan tiedot ja tekemään niihin 
asiaankuuluvat korjaukset. 
1.3 Luettelon toinen versio 
Luettelon toisen vaiheen valmistelua käsitellään sivulla 6 (2 luku 2.1.2 
kohta). 
2. HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT 
TOIMET 
Tässä liitteessä annetaan hallinnollisia lisätietoja, jotka liittyvät hankkeisiin, joiden 
kustannukset jaetaan, sekä yhdistettyihin toimiin. 
2.1 Oikeusperusta 
Asetuksessa 1467/94 säädetään ensimmäisestä viiden vuoden ajanjaksoksi 
hyväksyttävästä toimintaohjelmasta, jonka talousarvio on 20 miljoonaa ecua. 
Talousarvion suurin osa osoitetaan yhdistetyille toimille sekä hankkeille, 
joiden kustannukset jaetaan. 
Yhdistettyjen toimien avulla yhteensovitetaan yksittäisiä jäsenvaltioissa 
käynnissä olevia toimia. Uusia toimia edistetään hankkeilla, joiden 
kustannukset j aetaan. 
Työohjelmassa määritellään yksityiskohtaiset tavoitteet, toteutettavien 
toimien tyypit sekä vastaavat rahoitusta koskevat säännökset. Työohjelman 
perusteella tehdään julkisia ehdotuspyyntöjä (asetuksen 1467/94 10 artikla). 
Työohjelmassa määrätään, että kuhunkin yhdistettyyn toimeen ja 
hankkeeseen, joiden kustannukset jaetaan, sisältyvässä työssä olisi 
keskityttävä joihinkin erityisiin kasvi- tai eläinryhmiin (tapauskohtaisesti 
esimerkiksi suku, laji tai alalaji). Hankkeissa tulisi pyrkiä käsittelemään 
sellaisia aihealueita, joilla on merkitystä yhteisön kannalta. 
Yksityiskohtaisten sääntöjen osalta asetuksessa säädetään, että kukin hanke 
etenee johdonmukaisesti kuusivaiheisen suunnitelman mukaisesti: 
A -TYÖOHJELMA 
2.HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET 
Vaihe 1: Työsuunnitelman laatiminen 
Vaihe 2: Kokoelmien kuvaaminen 
Vaihe 3: Arviointi (toissijainen kuvaaminen) 
Vaihe 4: Kokoelmien lajitteleminen 
Vaihe 5: Kokoelmien järkeistäminen 
Vaihe 6: Geneettisten voimavarojen hankkiminen (kerääminen) 
Myöhempää vaihetta koskevat työt eivät ole oikeutettuja yhteisön tukeen, 
ellei pystytä osoittamaan, että edeltävät vaiheet on toteutettu joko ohjelman 
osana tai aikaisemmin. Erityisesti vaiheet 1-5 on toteutettava ennen vaiheen 
6 (kerääminen) toteuttamista. 
Asetuksen 1467/94 liitteen I kappaleessa III säädetään, että etusija annetaan 
sellaisille yhdistetyille toimille sekä hankkeille, joiden kustannukset jaetaan, 
ja joissa: 
• työskentelee vähintään kaksi riippumatonta eri jäsenvaltioihin 
sijoittautunutta osallistujaa. Ohjelmaan voi osallistua luonnollinen 
henkilö tai oikeushenkilö, joka on jäsenvaltion kansalainen ja joka on 
sijoittautunut yhteisön alueelle. Etusija annetaan hankkeille, joilla 
pystytään takaamaan laajin mahdollinen kattavuus koko unionissa. 
Yhteisön rahoituksen myöntämistä sellaisille hankkeille, joihin osallistuu 
kolmansien maiden kansalaisia, harkitaan tapauskohtaisesti. 
• sovelletaan kaikkia asiankuuluvia tieteenaloja (esimerkiksi fysiologia, 
taksonomia, patologia, kvantitatiivinen genetiikka ja molekyylibiologia). 
Erityisesti kannustetaan niiden tieteenalojen osallistumista, joiden avulla 
voidaan edistää säilytettyjen geneettisten voimavarojen käyttöä. 
• erityisasemassa on geneettisten voimavarojen käyttö tuotannon 
monimuotoisuuden, tuotteiden laadun parantamisen ja ympäristön 
paremman huomioonottamisen edistämiseen. 
2.2 Komitean kuuleminen 
Asetuksessa perustetaan "maatalouden geneettisten voimavarojen 
säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä käsittelevä komitea, jossa on 
jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja" (asetuksen 
1467/94 13 artikla). 
Komissio pyysi asetuksen 1467/94 9 artiklan mukaisesti komitealta 
lausunnon, joka koski "työohjelman laatimista ja päivittämistä ja julkisten 
toimintaehdotuksia koskevien kehotusten sisältöä". 
A -TYÖOHJELMA 
2.HANKKKET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET 
2.3 Ensimmäinen ehdotuspyyntö 
Ensimmäinen geneettisiin voimavaroihin liittyviä ohjelmia koskeva 
ehdotuspyyntö julkaistiin 23. joulukuuta 1994, ja päättyi 31. toukokuuta 
1995 (EYVL N:oC 368, s.24). 
Vastauksia tuli 72. Näistä 28 koski kotieläimiin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja, ja 44 ehdotusta käsitteli kasveihin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja (maa- ja puutarhatalouden kasvit ja metsäpuut). Ensimmäiseen 
ehdotuspyyntöön osallistui Euroopan unionin eri puolilta noin 400 järjestöä, 
joiden joukossa oli geenipankkeja, hedelmätarhoihin liittyviä kokoelmia, 
tieteellisiä laboratorioita sekä eläinten jalostajien järjestöjä, yliopistoja ja 
julkisen ja yksityisen sektorin siemenyrityksiä (valtiosta riippumattomat 
järjestöt mukaan lukien). 
Komitean jäsenet hankkivat 261 asiantuntijan nimitiedot. Asiantuntemuksen, 
saatavuuden sekä saatujen ehdotusten perusteella kutsuttiin 25 riippumatonta 
asiantuntijaa arvioimaan ehdotuksia (10 eläimiin liittyvien geneettisten 
voimavarojen asiantuntijaa ja 15 kasveihin liittyvien geneettisten 
voimavarojen asiantuntijaa). Asiantuntijat työskentelivät Brysselissä 3.-14. 
heinäkuuta 1995. Hankkeista 23 sai teknisen arvosanan "B" (hyvä) tai "A" 
(erittäin hyvä): näistä 4 oli eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja 
koskevia hankkeita ja 19 kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja 
koskevia hankkeita. Komission yksiköiden kuulemisen jälkeen hyväksyttiin 
10 yhteisön tukeen oikeutettua ehdotusta sisältävä valintaluettelo. 
2.4 Toinen ehdotuspyyntö 
Toinen geneettisiin voimavaroihin liittyviä ohjelmia koskeva ehdotuspyyntö 
julkaistiin 19. huhtikuuta 1996, ja se päättyi 28. kesäkuuta 1996 (EYVL N:o 
C114,s.21). 
Vastauksia tuli 28. Näistä 14 koski kotieläimiin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja ja 14 kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja (maa- ja 
puutarhatalouden kasvit ja metsäpuut). Toiseen ehdotuspyyntöön osallistui 
noin 200 järjestöä Euroopan unionin eri puolilta. 
A-TYÖOHJELMA 
2.HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET 
Asiantuntemuksen, saatavuuden sekä saatujen ehdotusten perusteella 
kutsuttiin 12 riippumatonta asiantuntijaa arvioimaan ehdotuksia (6 eläimiin 
liittyvien geneettisten voimavarojen asiantuntijaa ja 6 kasveihin liittyvien 
geneettisten voimavarojen asiantuntijaa). Asiantuntijat työskentelivät 
Brysselissä 15.-19. heinäkuuta 1996. Hankkeista 11 sai teknisen arvosanan 
"B" (hyvä) tai "A" (erittäin hyvä): näistä 4 koski eläimiin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja ja 7 kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja. Komission 
yksiköiden kuulemisen jälkeen valittiin 5 ehdotusta, joille voidaan myöntää 
yhteisön tukea (3 ehdotusta hyväksyttiin varsinaiseen luetteloon ja 2 
ehdotusta hyväksyttiin varaluetteloon). Komitea hyväksyi valintaluettelon 
16. lokakuuta 1996. 
2.5 Yhteenveto 
1. Ehdotuspyyntö 2. Ehdotuspyyntö 
Komitean hyväksyminen 
Julkaiseminen EYVL:ssä 
Päättymispäivä 
Lykkäys julkaistiin 
Päivämäärä lykkäämisen jälkeen 
Saadut ehdotukset 
Hyväksytyt ehdotukset 
Komitean hyväksymät valitut ehdotukset 
Osoitetut määrärahat ecuina 21.11.94 
23.12.94 
31.03.95 
29.03.95 
31.05.95 
72 
10 
29.11.95 
3.400.000 06.02.96 
19.04.96 
28.06.96 
28 
5 
16.10.96 
2.411.000 
2.6 Yksityiskohtaisia tietoja ensimmäisessä ehdotuspyynnössä valituista 
yhdeksästä hankkeesta 
"Pig genetic resources" ("European gene banking project for pig genetic 
resources"; viitenumero 012). Tällä hetkellä on jo olemassa joitakin 
paikallisia tuotteita ("produits du terroir"), jotka perustuvat alkuperäisiin 
sikarotuihin. Hankkeen avulla pyritään edistämään tätä kehitystä. 
Pyrkimyksenä on myös sikojen kasvatuksessa sovellettavien entistä 
monipuolisempien menetelmien edistäminen tukemalla voimakasrakenteisia 
ulkoilmaan sopeutuneita rotuja. Voimakasrakenteinen sikarotu tarvitsee 
myös vähemmän lääkkeitä. Lisäksi hankkeen avulla pyritään tutkimaan 
lihaksensisäistä rasvaa, mikä on lihan laatuun olennaisesti vaikuttava tekijä 
(esimerkiksi Gascon ja Meisshan- rotujen lopullisella risteytyksellä 
saavutetut tulokset ovat maatiaisrotua parempia). Ulkona tapahtuvaa 
siankasvatusta pidetään vaikutuksiltaan vähemmän saastuttavana kuin 
sisätiloissa tapahtuvaa tehostettua tuotantoa. 
A -TYÖOHJELMA 
2.HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET 
"Rabbit genetic resources" ("Inventory, characterization, evaluation, 
conservation and utilization of european rabbit genetic resources"; 
viitenumero 060). Hankkeen tavoitteena on edistää kaninkasvatusta 
maanviljelijöiden piirissä ja lisätä saatavilla olevien kanirotujen 
monimuotoisuutta. Hankkeella tuetaan myös angoravillan, -turkiksen ja 
(huovan) tuotantoa. Sillä pyritään myös lisäämään kaninlihasta 
valmistettujen tuotteiden valikoimaa. 
Hankkeen tavoitteena on pyrkiä suojelemaan monimuotoisimpia tyypillisiä 
rotuja kaikkiaan sadan yhteisön alueella oletettavasti elävän rodun joukosta 
(joista yhteisö biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 
perusteella vastaa). 
"Allium crops and wild species" ("Protecting future European Community 
crops: a programme to converse, characterize, evaluate and collect Allium 
crops and wild species": viitenumero 020). Hankkeen avulla viljelijöille 
tarjotaan vähemmän viljeltyjä ruohosipulin, purjon ja salottisipulin 
lajikkeita. Pitkällä aikavälillä tämä auttaa jalostajia lisäämään laatuun 
vaikuttavia ominaisuuksia, kuten korkeaa kuiva-ainepitoisuutta, mikä on 
tärkeä ominaisuus teollisuuden kannalta. Hankkeesta saadaan myös aineistoa 
sellaisia lajikkeita kehittäville jalostajille, jotka osoittavat taudinkestävyyttä 
sekä luontaista kestävyyttä kasvintuhoojia vastaan, ja eivät tämän vuoksi 
vaadi kemiallisia torjunta-aineita (tämä merkitsee tuotantotekijöiden käytön 
ja voimaperäisen tuotannon vähenemistä). Hankkeesta saadaan myös lyhyen 
aikavälin tuloksia, joista mainittakoon viruksista vapaan ja tämän vuoksi 
runsaampisatoisen valkosipulin yleistyminen). 
"Minor fruit tree species" ("Conservation, evaluation, exploitation and 
collection of minor fruit tree species"; viitenumero 029). Näitä vähemmän 
merkityksellisiä hedelmäpuita ovat seuraavat Välimeren altaan lajit: viikuna, 
granaattiomena, japaninpersimoni, japaninmispeli, viikunakaktus, kvitteni 
hedelmäntuotantoa varten, jalo kastanja, pistaasi, silkkiäispuu, 
johanneksenleipäpuu, azerole, mispeli, madrona, punamarjakanukka, jujuba 
sekä pihlaja. Hankkeen tavoitteena on edistää näiden vähemmän 
hyödynnettyjen hedelmien käyttöä. Tarkoituksena on arvioida kaupallisia 
ominaisuuksia, kuten sadonkorjuun jälkeisiä piirteitä sekä täysmehujen ja 
uutteiden valmistusta. Tiedot toimitetaan käytön edistämisestä vastaaville 
järjestöille ja tuottajaorganisaatioille. Lisätavoitteena on 
"kaksoiskappaleiden" tunnistaminen ja poistaminen kokoelmista. Tämä lisää 
huomattavasti myytäväksi tarkoitettujen tuotteiden laatua ja luotettavuutta. 
Jotkut mainituista puista sopivat erityisen hyvin marginaalisille alueille, 
millä voidaan edistää ympäristönsuojelua. 
A -TYÖOHJELMA 
2.HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET 
"Potatoes" ("Genetic Resources of Potato" including 'Conservation, 
characterization and utilization of secondary potato varieties for ecological 
production systems in Europe'": viitenumero 034 ja 045). Hankkeen avulla 
pyritään lisäämään kuluttajan saatavilla olevien perunalajikkeiden 
valikoiman monipuolisuutta. Eräät kaupat ja valintamyymälät pyrkivät 
parhaillaan monipuolistamaan valikoimiaan; hankkeen avulla lisätään 
tietoisuutta perunan epätavallisemmista lajikkeista sekä näiden lajikkeiden 
käytöstä. Eräs erityisen tärkeä osa-alue on virusten poistaminen varastoista, 
mikä parantaa siemenperunan laatua. Myös vanhojen lajikkeiden 
ominaisuuksia tuodaan esille. Näistä mainittakoon maku sekä 
kypsentämiseen ja säilyvyyteen liittyvät ominaisuudet. Kestävyys 
perunarupea, hometta (Phytopthera) ja kärsäkästä vastaan tutkitaan. Lisäksi 
määritellään lannoitteiden käytön tehokkuus. Tämä on erityisen tärkeää 
perunantuotannon laajentamisen kannalta tulevaisuudessa. 
"European rice" ("Constitution, description, et gestion dynamique des 
resources génériques riz (Oryza sativa) a vocation européenne."; viitenumero 
037). Yhteisössä on riisiviljelmiä noin 350 000 hehtaaria ja ne tuottavat 1,2 
miljoonaa tonnia pehmeää riisiä (japonica). Hankkeesta on tulevaisuudessa 
hyötyä jalostajille, jotka pyrkivät lisäämään kestävyyttä kasvintuhoojia 
vastaan sekä taudinkestävyyttä ja ympäristöstä aiheutuvan stressin 
(erityisesti pyrale, pyriculariose, helminthosporiose, suolapitoisuus, matala 
lämpötila) sietokykyä sekä auttavat vähentämään kemiallisten ruiskutusten 
aiheuttamia ympäristöhaittoja. 
"European beets" ("Evaluation and enchancement of Beta collections for 
extcnsification of agricultural production"; viitenumero 042).Vaikka 
juureksia käyttivät jo assyyrialaisel, sokerijuurikkaan geneettinen perusta 
(sleesialainen juurikas) on hyvin kapea; nykyaikainen sokerijuurikas on 
hyvin homogeeninen ja altis kasvitaudeille. Taudinkestävyyden 
lisääntyminen vähentää tulevaisuudessa kasvintorjunta-aineiden käyttöä. 
Hankkeen avulla pyritään myös lisäämään kuivuudenkestävyyttä sekä 
parantamaan j uurikkaiden laatua tulevaisuudessa. 
"Roses" ("European network for characterisation and evaluation of genus 
Rosa germplasm"; viitenumero 052). Tällä yhdistetyllä toimella 
käynnistetään yhteistyö tämän tärkeimmän kukkalajikkeen 
monimuotoisuuden lisäämiseksi, laadun parantamiseksi sekä sellaisten 
keinojen löytämiseksi ja käyttöönottamiseksi, joiden avulla lisätään 
taudinkestävyyttä sekä kestävyyttä kasvintuhoojia vastaan. 
A-TYÖOHJELMA 
2.HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET 
"Prunus" ("International network on Prunus genetic resources"; viitenumero 
061). Hankeella pyritään kuvaamaan mantelien, kirsikoiden, luumujen, 
persikoiden ja nektariinien taudinkestävyyttä tärkeimpien tautien osalta (k, 
Monilia) sekä kestävyyttä viruksia ja kasvintuhoojia (kirvat) vastaan. Saadut 
tiedot saatetaan jalostajien tiedoksi, jotta voitaisiin vähentää kemiallisten 
torjunta-aineiden käyttöä. Tarkoituksena on kerätä aineistoa, jota voidaan 
hyödyntää tulevaisuuden jalostusohjelmissa, lajikkeiden kehittämisessä, 
taudinkestävyyden lisäämisessä ja myös esimerkiksi satokauden 
pidentämisessä. Huomiota kiinnitetään myös Prunus -lajiin jalopuuna ja 
maisemapuuna. 
2.7 Yksityiskohtaisia tietoja viidestä toisen tarjouspyynnön yhteydessä 
hyväksytystä hankkeesta 
"Elms" ("Coordination for conservation, characterization, collection and 
utilization of genetic resources of European Elms"; viitenumero 078). Jalava 
on tärkeä pensasaita- ja maisemapuu, josta saadaan käyttökelpoista 
puutavaraa. Lajia uhkaa tällä hetkellä jalavatauti. Hankkeen avulla pyritään 
koordinoimaan tietoja olemassa olevista eurooppalaisista jalavakokoelmista 
kokoelman osien kuvaamisen yhteensovittamiseksi sekä jalavan luontaisen 
taudinkestävyyden arvioinnin järjestämiseksi erityisesti jalavataudin osalta. 
"Grapevines" ("European network for grapevine genetic resources 
conservation and characterization": viitenumero 081). Hankkeen avulla 
yhteensovitetaan kaikki unionin suurimmat viiniköynnöskokoelmat ja 
pyritään vaihe vaiheelta edistyneempään yhteensovittamiseen ja käyttöön 
erityisesti päällekkäisten esiintymien sekä harvinaisen aineiston 
tunnistamisen avulla. 
"Maize" ("Implementation of the European Network for evaluation, 
conservation and utilization of European maize landacres genetic resources"; 
viitenumero 088). Ensimmäiset löytöretkeilijät toivat maissin Eurooppaan 
Amerikasta. Maissista on sittemmin kehitetty useita paikallisia lajikkeita, 
joista eräillä on todettu maatalouden kannalta arvokkaita ominaisuuksia 
(kuten kylmänkestävyys). Myös useita muita lajikkeita on kerätty, mutta 
näitä ei ole toistaiseksi arvioitu. Hankkeen tarkoituksena on kuvata ja 
arvioida tämän tärkeän viljelykasvin eurooppalaista perimää ja levittää 
aineistoa ja tietoja laajasti saataville. 
"Olives" ("Conservation, characterization, collection and utilization of 
Genetic Resources in olive (Olea europaea)"; viitenumero 097). Viljelty 
oliivi on peräisin Välimeren altaan alueelta. Eurooppalaisten 
oliivikokoelmien kerääjät järjestävät jo nyt ajoittain vapaamuotoisia 
tapaamisia. Tämän hankkeen avulla edistetään kokoelmien 
yhteensovittamista ja vakautta kiinnittäen erityistä huomiota oliivin 
laadullisten ominaisuuksien kuvaamisen yhteensovittamiseen sekä oliivin 
taudinkestävyyteen ja luonnolliseen kestävyyteen kasvintuhoojia vastaan. 
A -TYÖOHJELMA 
2.HANKKEET, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN JA YHDISTETYT TOIMET 
"Animal Inventory" ("A permanent inventory of European farm animal 
genetic resources and of activities on characterization, conservation and 
utilization of those resources"; viitenumero 083). Erityisesti 
kantakirjayhdistykset ovat keränneet ja kirjanneet eläimiin liittyviä 
geneettisiä voimavaroja paikallisesti, mutta viime aikoihin saakka työtä on 
tehty hyvin vähän Euroopan tasolla. Tämän hankkeen tarkoituksena on 
käynnistää ensimmäiset vaiheet Euroopan kotieläimiin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja koskevan laajan tietokannan luomiseksi. Tietokanta on 
hyödyllinen erityisesti uhanalaisia lajeja tutkiville henkilöille, rodun 
kulttuurisen ja geneettisen merkityksen määrällisessä arvioinnissa, 
hallinnointitekniikoiden määrittelemiseksi joidenkin tiettyjen rotujen 
pitkäaikaista säilyttämistä varten sekä jonkin tietyn rodun ominaisuuksien 
erityistä käyttöä koskevien tietojen hankkimiseksi. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
1. Tutkimuksen päätelmät 
B Toivottua tulevaa kehitystä koskeva tutkimus 
1. TUTKIMUKSEN PÄÄTELMÄT 
Tässä osuudessa käsitellään tutkimus, joka koskee toivottua tulevaa kehitystä 
jäsenvaltioissa maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämisen, kuvaamisen, 
keräämisen ja käytön osalta. 
Tutkimus esitetään kokonaisuudessaan jäljempänä (kohta B.2, sivu xv). 
Ne toivottua tulevaa kehitystä koskevat päätelmät, jotka ovat merkittäviä lähinnä 
yksittäisten geenipankkien osalta, esitetään kohdassa B.l.3 (sivu xiv). Ne päätelmät, 
jotka ovat olennaisia ennen kaikkea kansallisella tasolla, ovat puolestaan kohdassa 
B.l.2 (xiii), ja asetuksen N:o 1467/94 toimintaa yhteisössä koskevat päätelmät ovat 
kohdassa B.l.l. Asetuksen N:o 1467/94 hallinnointia koskevat päätelmät on esitetty 
edellä kertomuksen jaksossa 3.2 (sivu 20). 
1.1 Yhteisön taso 
• Kasvit, kohta B.2.2 (sivu xvi): Jäsenvaltioiden kansallisia kokoelmia 
määriteltäessä, järkiperäistettäessä ja vahvistettaessa on aika päättää siitä, 
voidaanko World Wide Webia varten kehitettyä tietotekniikkaa 
hyödyntää Euroopassa kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja 
koskevan hajautetun julkisen tietokantajärjestelmän luomisessa. 
Tärkeimmät seikat tämän mahdollisuuden toteuttamisen kannalta ovat 
tietoja koskevien standardien kehittäminen ja laadunvalvontamenettelyjen 
luominen. 
• Kasvit, kohta B.2.5 (xxi): Tarvitaan lisää apua sen varmistamiseen, että 
maatalousalan museoiden ja muiden alkuperäpaikalla tapahtuvaa 
säilytystyötä tekevien tahojen asiantuntemus otetaan huomioon asetuksen 
N:o 1467/94 mukaisissa hankkeissa. 
Kasvit, kohta B.2.7 (sivu xxv): Koska kaikkien asetuksen N:o 1467/94 
mukaisissa hankkeissa käytettävien tietokantojen on eurooppalaisen 
yhteenkuuluvuuden vuoksi voitava olla mukana tietojenvaihdossa, on 
mahdollisesti kehitettävä vakiintuneiden kansainvälisten suuntaviivojen 
mukaisesti tietoja koskevia standardeja kasveihin ja eläimiin liittyviä 
tietokantoja varten. 
Kasvit, kohta B.2.7 (sivu xxv): On tarpeen lisätä sellaisten nopeiden ja 
edullisten arviointivälineiden käyttöä, joissa hyödynnetään biokemiallisia 
tekniikoita ja molekyylitekniikoita ituplasman kuvaamiseksi. Näitä 
nykyaikaisia tekniikoita koskevan koulutuksen kehittäminen ja 
tarjoaminen lienee tarpeen. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
1. Tutkimuksen päätelmät 
Kasvit, kohta B.2.8 (xxv): Geneettisiin voimavaroihin liittyvät 
taloudelliset ja liiketoiminnalliset näkökohdat on tutkittava näiden 
voimavarojen jatkuvan hyödyntämisen edistämiseksi sekä kaupallisten 
mahdollisuuksien, kustannusten ja tuoton määrittämiseksi. 
Eläimet, kohta B.2.11 (sivu xxix): Vaikuttaa siltä, että olisi hyödyllistä 
kannustaa eläimiin liittyviä tietokantoja jäsenvaltioissa ylläpitäviä 
henkilöitä tapaamaan toisiaan silloin tällöin. 
Eläimet, kohta B.2.11 (sivu xxix): Asiantuntijoiden, joilla on jonkin 
verran kokemusta FAO.n (Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja 
maatalousjärjestön) ja EAAPin (European Association for Animal 
Productionin, joka on Euroopan eläintuotantoalalla toimiva yhdistys) 
tietokannoista, olisi hyödyllistä kokoontua yhteen pohtimaan 
kokemuksiaan ja laatia suosituksia kaikissa jäsenvaltioissa toimivien 
tietokannan käyttäjien muodostaman yhteisön näkökulmasta 
loppukäyttäjien tietokannasta saaman hyödyn lisäämiseksi. 
• 
• Eläimet, kohta B.2.11 (sivu xxix): Lienee asianmukaista ja ajankohtaista 
käynnistää Euroopan asiantuntijoiden kuuleminen eläinten geneettisten 
voimavarojen hallinnoinnin osalta yhteisen maatalouspolitiikan tarpeiden 
näkökulmasta sekä pohtia FAO:n asiantuntijoiden laatimia suosituksia. 
Kuulemisen tulokset on toimitettava eteenpäin maatalouden geneettisiä 
voimavaroja käsittelevälle ohjelmakomitealle. 
Eläimet, kohta B.2.12 (sivu xxxi): Asetuksen N: o 1467/94 
hallinnointiryhmän on yleisesti ottaen ylläpidettävä eläinten geneettisiin 
voimavaroihin liittyviä säännöllisiä virallisia ja epävirallisia yhteyksiä 
muihin kansainvälisiin foorumeihin. 
Eläimet, kohta B.2.12 (sivu xxxi): Saattaisi olla asianmukaista harkita 
asetuksen N:o 1467/94 liitännäistoimenpiteiden mukaisia erityistoimia 
samojen tai toisiaan läheisesti muistuttavien rotujen eri maissa olevien 
kasvattajien välisen vaihtotoiminnan hyväksi, jolloin tavoitteena olisi 
yhteisten säilyttämisohjelmien kehittäminen. 
Eläimet, kohta B.2.13 (sivu xxxii): Kuten edellä todettiin, maatalouden 
geneettisiä voimavaroja käsittelevän komitean on tarkkailtava 
kansainvälisten elinten toimintaa eläimiin liittyvien geneettisten 
voimavarojen alalla. Lisäksi komitean olisi silloin tällöin saatava 
kertomuksia eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevista 
kansallisista toimenpiteistä. 
Eläimet, kohta B.2.13 (sivu xxxii): Komitean olisi pohdittava, olisiko 
hyödyllistä edistää kansainvälistä vaihtotoimintaa kansallisten 
rotuyhdistysten välillä. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
1. Tutkimuksen päätelmät 
Eläimet, kohta B.2.16 (sivu xxxv): Saattaa olla asianmukaista harkita 
tiettyjen harvinaisten rotujen sopeutumiskykyä tai muuta ominaisuutta 
käsitteleviin todentamattomiin kuvauksiin liittyvien tutkimusten tukemista 
puiteohjelman yhteydessä. 
Eläimet, kohta B.2.16 (sivu xxxv): Asetuksen N:o 1467/94 nojalla 
ylläpidettyjen yhteisön luetteloiden ei tarvitse sisältää geneettisistä 
arvoista saatavilla olevaa tietoa, mutta niissä on oltava tietoa siitä, mistä 
tällaisia tuloksia voi löytää. 
Eläimet, kohta B.2.16 (sivu xxxv): Asetuksen N:o 1467/94 nojalla 
ylläpidettyjen luetteloiden ei tarvitse sisältää genomien kartoittamistyön 
tuloksista käytettävissä olevaa tietoa, mutta on tärkeää, että niissä on 
tietoa siitä, mistä tällaisia tuloksia voi löytää. 
• Eläimet, kohta B.2.18 (sivu xxxvii): Tämän jälkeen saattaa olla syytä 
kutsua koolle kokous, jossa keskustellaan rajat ylittävistä eläimiin 
liittyvien geneettisten voimavarojen hallinnoinnin näkökohdista 
maatalousalalla. (Jäsenvaltioilta pyydettiin huomioita viimeksi 
järjestetyssä kokouksessa 16. lokakuuta 1996.) 
1.2 Kansallinen taso 
Kasvit, kohta B.2.2 (sivu xvi): Jäsenvaltioissa olevia kokoelmia hoitavien 
tahojen näyttäisi olevan hyödyllistä kokoontua pohtimaan, kuinka 
kansainvälisellä tasolla määritellyt ensisijaiset tavoitteet parhaiten 
saavutetaan, jotta varmistetaan, että biologista monimuotoisuutta 
koskevan yleissopimuksen aikaansaamaan uuteen tilanteeseen liittyvä 
yhteensovittaminen on toteutettu jäsenvaltioissa täysipainoisesti. 
Kasvit, kohta B.2.4 (sivu xx): Euroopan sisäinen yhteensovittaminen ja 
yhteydenpito on tarpeen, jotta jäsenvaltiot voivat varmistua siitä, että 
kansallisissa ohjelmissa hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla 
käytettävissä olevia taloudellisia ja hallinnollisia voimavaroja. 
Eläimet, kohta B.2.14 (sivu xxxiii): Muun kuin asetuksessa N:o 2078/92 
tarkoitetun toiminnan osalta yksittäisten paikallisten rotujen säilyttämistä 
in vivo yksittäisessä jäsenvaltiossa pidetään ainoastaan jäsenvaltioille 
kuuluvana toimintana. 
Eläimet, kohta B.2.14 (sivu xxxiii): On asianmukaista harkita, pitäisikö -
ja voidaanko - Euroopan tasolla toteuttaa sellaisia toimia kuin 
geenivarannon muodostaminen kaikkein uhanalaisimpia rotuja varten. 
Eläimet, kohta B.2.15 (sivu xxxiv): Muilta osin paikallisten rotujen 
säilyttämistä in vitro pidetään ensisijaisesti jäsenvaltioille itselleen 
kuuluvana toimena. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
1. Tutkimuksen päätelmät 
1.3 Hankkeiden taso 
• Kasvit, kohta B.2.4 (sivu xx): Geenipankkien ja niiden mahdollisten 
käyttäjien välisiä yhteistyötä pitäisi edelleen parantaa, jotta voidaan 
hyödyntää tutkijoiden, viljelijöiden ja kuluttajien panosta. 
Kasvit, kohta B.2.5 (sivu xxi): Jotta yleisön ja markkinoiden etuun 
liittyviin vaatimuksiin voidaan vastata tehokkaasti, uudet ja vanhat 
maatiaislajikkeet on arvioitava vanhojen lajikkeiden väitetyn 
soveltuvuuden selvittämiseksi. Toiminnassa voidaan tämän jälkeen 
edellyttää maatiaiskantojen ja vanhojen maatiaislajikkeiden 
hyödyntämistä - ja siis säilyttämistä - maatiloilla alkuperäisillä 
paikoillaan. 
Kasvit, kohta B.2.6 (sivu xxii): Painopistealueita ovat järkiperäistäminen 
ja varmuustoisinnot. (Ne ovat myös kaikille asetukseen N:o 1467/94 
liittyville asiaa koskeville hankkeille esitetty perusvaatimus.) 
Kasvit, kohta B.2.6 (sivu xxii): Jotta voidaan vahvistaa, että kokoelmissa 
olevat "aukot" ovat todellisia ja merkittäviä, tarvitaan entistä parempia 
alkuperää ja sukulaisuutta koskevia testejä. On pantava merkille, että 
kaikessa keräämisessä on noudatettava biologista monimuotoisuutta 
koskevan yleissopimuksen määräyksiä. Tämä on erityisen tärkeää silloin, 
kun kootut geneettiset voimavarat saatetaan viedä alkuperämaan 
ulkopuolelle. 
Kasvit, kohta B.2.6 (sivu xxii): Jäsenvaltioissa saatu kokemus osoittaa, 
että näytteiden geneettisen omaleimaisuuden huomioon ottavia 
ituplasman elvyltämistapoja on parannettava entisestään erityisesti 
ristisiitoslajien osalta. 
Kasvit, kohta B.2.8 (sivu xxv): Ituplasman kuljettamiseen liittyviä 
karanteenisääntöjä on noudatettava tiukasti kaikessa jäsenvaltioiden 
välisessä yhteistyössä. 
• Kasvit, kohta B.2.8 (sivu xxv): Geenipankkien hallinnoinnista vastaavia 
tahoja on autettava keräämään tietoja geenipankkien kokoelmien 
käyttäjiltä. 
• Kasvit, kohta B.2.8 (sivu xxv): Kuluttajien vaatimia ominaisuuksia 
voidaan ehkä löytää ituplasmakokoelmien avulla. Näitä ominaisuuksia on 
etsittävä mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti. 
• Kasvit, kohta B.2.8 (sivu xxv): "Ydinkokoelmaan" perustuvaan 
lähestymistapaan liittyvät käytännössä ilmenevät myönteiset ja kielteiset 
seikat on arvioitava. Lähestymistapaan liittyvää koulutusta on 
mahdollisesti kehitettävä. • 
XIV 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
• Eläimet, kohta B.2.15 (sivu xxxiv): Eurooppalaisiin rotuihin liittyvissä 
toimissa on olettava asianmukaisella tavalla huomioon muissa maissa 
läheisien rotujen osalta tehdyn geneettisiä etäisyyttä koskevan työn 
tulokset. 
• Eläimet, kohta B.2.16 (sivu xxxv): Geneettisen etäisyyden kartoittaminen 
on tärkeää kullekin eläinrodulle luonteenomaisten ominaisuuksien 
seuraamisen kannalta. Tutkimustulosten on oltava geenipankissa yleisesti 
käytettävissä. 
• Eläimet, kohta B.2.17 (sivu xxxvi): Saattaa olla tarpeen koota, tutkia ja 
levittää tähän mennessä todentamatonta tietoa harvinaisten rotujen 
maatalouden kannalta hyödyllisistä ominaisuuksista sekä edistää niitä 
koskevien väitteiden virallista tutkimista. 
2. KATSAUS JA TUTKIMUS JÄSENVALTIOISSA TOTEUTETUN TOIMINNAN 
KEHITYKSESTÄ 
Tässä osassa esitetään katsaus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä sekä 
tutkimus, joka koskee toivottua tulevaa kehitystä jäsenvaltioissa maatalouden 
geneettisten voimavarojen säilyttämisen, kuvaamisen, keräämisen ja käytön osalta ja 
tämän alan toiminnan yhteensovittamista yhteisön tasolla; huomioon on otettu 
yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet ja tällä ohjelmalla jo saavutetut tulokset. 
Toivottua tulevaa kehitystä käsittelevät kohdat on painettu kursiivilla. 
2.1 Asetus N:o 1467/94 
Asetuksen N:o 1467/94 liitteessä I (Yksityiskohtaiset määräykset 
toimintaohjelman toteuttamisesta; Soveltamisala; Tukeen oikeutetut toimet) 
todetaan seuraavaa: 
Ohjelma koskee sellaisten kasveihin ja eläimiin liittyvien geneettisten 
voimavarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä, joita tavataan 
nykyisin yhteisön alueella ja joita uhkaa tuhoutuminen, jollei 
erityistoimenpiteitä toteuteta. 
Yllä olevan virkkeen voitaisi tulkita merkitsevän sitä, että ohjelman 
ulkopuolelle jäävät kaikki ne aineistot, jotka voisivat olla hyödyllisiä 
Euroopan maataloudelle, mutta joita esiintyy ainoastaan Euroopan 
ulkopuolella (esimerkiksi useimpien viljelykasvien ja maatalouseläinten 
esivanhemmat). 
Kun seuraavaa viisivuotisohjelmaa (1999-2004) valmistellaan, kannattaa 
todennäköisesti tarkistaa kyseisen toimintaohjelman sanamuotoa, jotta siitä 
kävisi selvästi ilmi, että asetus kattaa Euroopan geneettisten voimavarojen 
lisäksi niille sukua olevat luonnonvaraiset lajikkeet. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
2.2 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälinen 
toimintaympäristö 
Kasveihin ja eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan 
jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehitykseen on tarkasteltavana 
ajankohtana paljolti vaikuttanut FAO:n järjestämän kasveihin liittyviä 
geneettisiä voimavaroja koskevan teknisen elintarvikkeita ja maataloutta 
käsittelevän maailmankonferenssin valmistelu (Konferenssi järjestettiin 
Leipzigissä kesäkuussa 1996; Euroopan alueen valmisteleva tapaaminen oli 
Slovakiassa syyskuussa 1995). Nitrassa järjestettyä kokousta varten jokainen 
jäsenvaltio oli valmistellut laajan katsauksen kasveihin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja sekä niiden säilyttämistä ja käyttöä koskevasta kansallisesta 
tilanteestaan. Komissio oli laatinut luettelon kasveihin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja koskevasta Euroopan unionin lainsäädännöstä. Seuraavassa 
selvityksessä tukeudutaan voimakkaasti mainittuihin katsauksiin sekä 
kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja käsittelevän kansainvälisen 
lautakunnan Nitran kokousta varten laatimaan yhteenvetoon. 
Myös kaksi muuta, tarkasteltavan ajanjakson lopulla järjestettyä 
kansainvälistä tapaamista ohjasi kansallista suhtautumista: biologista 
monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolten kolmas 
konferenssi, jossa keskusteltiin biologisesta monimuotoisuudesta 
maataloudessa (Buenos Aires marraskuussa 1996), sekä tapaaminen (Cork 
marraskuussa 1996), jossa käsiteltiin Euroopan maaseutua vuonna 2000 sen 
yhtenäisen kehityksen kannalta merkittävänä poliittisena kysymyksenä ja 
jossa esitettiin kymmenen kohtaa sisältävä Euroopan unionin maaseudun 
kehittämisohjelma, johon sisältyy muun muassa kohta 4, jonka mukaan 
politiikan avulla on edistettävä maatalouden kehittämistä siten, että kehitys 
. tukee Euroopan maaseutumaisemien laatua ja kauneutta (sekä 
luonnonvaroj a, biologista monimuotoisuutta j a kulttuuri-identiteettiä). 
Yleisen taustan kaikelle yllä esitetylle loi kuitenkin Yhdistyneiden 
kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssi (UNCED), joka järjestettiin 
Rio de Janeirossa kesäkuussa 1992. 
Rion huippukokouksessa laadittiin kaksi sitovaa yleissopimusta (biologista 
monimuotoisuutta koskeva yleissopimus ja ilmaston muuttumista koskeva 
yleissopimus) sekä kolme muuta asiakirjaa (Agenda 21, ympäristöä ja 
kehitystä koskeva Rion julistus ja metsiä koskevia periaatteita käsittelevä 
sopimus). 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen allekirjoittajat 
(mukaan lukien kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ja komissio) 
sitoutuivat suojelemaan omia alkuperäisiä geneettisiä voimavarojaan niiden 
alkuperäpaikoilla ja näiden ulkopuolella vastatakseen huomattaviin kehitystä 
koskeviin tarpeisiin. Tämä edellyttää suojeltavien alkuperäpaikkojen 
tunnistamista sekä alkuperäpaikkojen ulkopuolella olevien kokoelmien 
osalta vahvistamista ja niiden järkiperäistä liittämistä kokoelmiin, jotka 
. sisältävät edustavan joukon saatavissa olevia erilaisia alkuperäisiä 
geneettisiä voimavaroja sekä muita kyseiselle maalle mahdollisesti 
hyödyllisiä geneettisiä voimavaroja. 
Monien, erityisesti jäsenvaltioiden jalostuslaitoksissa sijaitsevien 
kokoelmien osalta tämä merkitsee sitä, että on valittava suojelua koskevia 
pitkän aikavälin painopistealueita sekä pohdittava kasveihin liittyvien 
geneettisten voimavarojen suojelemista niiden alkupaikoilla sekä 
luonnonvaraisena luonnollisessa elinympäristössään että kasvattamalla niitä 
maatiloilla, puutarhoissa ja hedelmätarhoissa. Tämä tavoite on lisättävä 
kokoelmien perinteiseen tavoitteeseen, joka on jalostuksen tukeminen. 
Tämän vuoksi jäsenvaltioissa olevia kokoelmia hoitavien tahojen näyttäisi 
olevan hyödyllisiä kokoontua pohtimaan, kuinka kansainvälisellä tasolla 
määritellyt ensisijaiset tavoitteet parhaiten saavutetaan, jotta varmistetaan, 
että biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen aikaansaamaan 
uuteen tilanteeseen liittyvä yhteensovittaminen on toteutettu jäsenvaltioissa 
täysipainoisesti. 
F AO:n järjestämässä neljännessä kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja 
koskevassa teknisessä konferenssissa (Leipzigissä 14.-23. kesäkuuta 1996) 
laadittiin "Leipzigin julistus", sovittiin kasveihin liittyvien maailman 
geneettisten voimavarojen nykytilaa elintarviketuotannon ja maatalouden 
näkökulmasta koskevan kertomuksen julkaisemisesta sekä hyväksyttiin 
kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja elintarviketuotannon ja 
maatalouden kannalta käsittelevä maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma. 
Suunnitelmaan sisältyy joukko ensisijaisia toimia koskevia suosituksia, jotka 
on jaoteltu neljään luokkaan: 
• säilyttäminen ja kehittäminen alkuperäisillä sijaintipaikoilla 
• säilyttäminen alkuperäisten sijaintipaikkojen ulkopuolella 
• kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen käyttäminen 
• laitokset ja kapasiteetin lisääminen 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Jokaisen jäsenvaltion on pantava suunnitelma täytäntöön. Kuten jäljempänä 
todetaan, jäsenvaltiot ovat aktiivisesti mukana kaikissa yllä mainituissa 
toimissa. Maailmanlaajuisen toimintasuunnitelman ja niiden velvoitteiden, 
joihin jäsenvaltiot sitoutuivat Leipzigissa, laajuuden vuoksi on 
asianmukaista, että suunnitelman täytäntöönpaneminen jäsenvaltioissa 
otetaan pysyvästi osaksi maatalouden kasveihin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja käsittelevän komitean asialistaa pohdintaa ja keskustelua 
silmällä pitäen. 
Ensimmäinen askel biologista monimuotoisuutta koskevassa 
yleissopimuksessa ja maailmanlaajuisessa toimintasuunnitelmassa 
asetettujen kansainvälisten velvoitteiden noudattamisessa on kansallisten 
kokoelmien määritteleminen, järkiperäistäminen ja vahvistaminen. Tämä työ 
onkin jo käynnissä monissa jäsenvaltioissa. Sekä maan alueella 
(alkuperäisillä sijaintipaikoilla) olevaa että kansallisissa kokoelmissa 
(alkuperäpaikkojen ulkopuolella) olevaa geneettistä monimuotoisuutta 
koskevissa kansallisissa luetteloissa on kuitenkin vielä puutteita. Tällaiset 
luettelot olisivat hyödyllisiä säilyttämisohjelmien tehokkuuden ja 
edullisuuden kannalta, ja ne kuuluvat yleissopimuksen ja Agenda 21:n 
sisältämiin velvoitteisiin. Hajautettuun tietokantaan on avoin pääsy, sen 
ylläpito on hajautettua, ja se mahdollistaa keskitettyihin tietokantoihin 
liittyvien ongelmien ratkaisemisen (tietojen keräämisestä aiheutuvat 
kustannukset ja päällekkäisen työn tekeminen). Jäsenvaltioiden kansallisia 
kokoelmia määriteltäessä, järkiperäistettäessä ja vahvistettaessa on aika 
päättää siitä, voidaanko World Wide Webia varten kehitettyä tietotekniikkaa 
hyödyntää Euroopassa kasveihin liittyviin geneettisiin voimavaroihin 
liittyvän hajautetun julkisen tietokantajärjestelmän luomisessa. Tärkeimmät 
seikat tämän mahdollisuuden toteuttamisen kannalta ovat tietoja koskevien 
standardien kehittäminen ja laadunvalvontamenellelyjen luominen. 
Sopimusta geneettisten voimavarojen saatavuudesta oli tarkistettava 
biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen vuoksi. Asiaa 
koskevat neuvottelut ovat parhaillaan käynnissä geneettisiä voimavaroja 
käsittelevässä FAO:n komissiossa. Jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että 
kansainvälisesti hyväksytyt ja maailmanlaajuisesti täytäntöönpannut 
geneettisten voimavarojen saatavuutta koskevat sopimukset ovat ratkaisevan 
tärkeitä kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen tehokkaalle 
säilyttämiselle ja kestävälle hyödyntämiselle maataloudessa. Ellei Euroopan 
unioni ole voimakkaasti läsnä kaikilla foorumeilla, joilla neuvotellaan 
kansainvälisistä geneettisten voimavarojen saatavuutta koskevista 
sopimuksista, on olemassa todellinen vaara, että Euroopassa olevat 
geneettiset voimavarat menettävät merkityksensä niin Euroopan kuin muun 
maailman kannalta. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
2.3 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainväliset 
kumppanuussuhteet 
Ennen asetuksen N:o 1467/94 hyväksymistä monet kasveihin liittyvien 
geneettisten voimavarojen asiantuntijat olivat tottuneet tekemään 
kahdenvälistä yhteistyötä ja yhteistyötä sellaisilla kansainvälisillä 
foorumeilla kuin Pohjoismaiden geenipankki, ESCORENA, EUFORGEN, 
WANA-NETjaECP/GR. 
Komissio työskenteli 1980-luvulla ECP/GR:n (European Cooperative 
Programme for Crop Genetic Resources, joka on viljelykasvien geneettisiä 
voimavaroja koskeva eurooppalainen yhteistyöohjelma) kanssa 
helpottaakseen kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen 
asiantuntijoiden välistä alueellista yhteistyötä. Tämän tuloksena syntyi useita 
sekakomiteoiden ja IBPGR:n julkaisuja kasvien kuvaajista. IBPGR:hen 
liittyvää verkostoitumista jatkettiin tarkasteltavana ajanjaksona useilla 
yhteistyöaloitteilla. Vuonna 1994 ECP/GR aloitti viidennen 
viisivuotiskautensa. Aktiivisesti toimii seitsemän työryhmää (Allium, Avena, 
ohra, Brassica, rehukasvit, Prunus ja palkoviljat). Muiden ryhmien 
käynnistämisestä keskustellaan parhaillaan (vehnä ja Malus). ECP/GR:n 
toimet vastaavat komission yhtenäistä toimintaa, eikä ECP/GR:n kautta ole 
saatavissa rahoitusta uusia töitä varten. ECP/GR:n ansiosta toteutetut toimet 
ovat kuitenkin johtaneet siihen, että Euroopan yhteisön kumppanussuhteiden 
yhteydessä on tehty onnistuneita ehdotuksia asetuksen N:o 1467/94 
mukaisten säilyttämistoimenpiteiden rahoittamiseksi (Allium ja Prunus) sekä 
FAIR-ohjelman mukaisen tutkimustoiminnan rahoittamiseksi (Brassica ja 
palkoviljat). 
FAO perusti ESCORENAn (European System of Cooperative Research 
Networks in Agriculture, joka on maatalousalaa koskevan tutkimuksen 
yhteistyöverkostona toimiva eurooppalainen järjestelmä) vuonna 1974 
Euroopan maataloudesta vastaavan komitean (1972) suosituksesta. Tämän 
ohjelman yhteydessä toimii parhaillaan kymmenen kasvikohtaista verkostoa 
ja kolme erityistä tutkimusryhmää, jotka paneutuvat vaihtelevassa määrin 
geneettisiä voimavaroja koskeviin ongelmiin. Oliivipuihin liittyviä 
geneettisiä voimavaroja koskeva hanke kehittyi ESCORENA-
kumppanuuden ansiosta, ja myöhemmin sitä ehdotettiin - ja se hyväksyttiin -
toisen ehdotuspyynnön yhteydessä (katso edellä kohta A.2.7, sivu ix). 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
EUFORGEN (European Forest Genetic Resources Programme, joka on 
Euroopan metsiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva ohjelma) 
perustettiin vuonna 1994 Helsingissä järjestetyn Euroopan metsien suojelun 
ministerikokouksen (1993) seurauksena. EUFORGENin tärkeimpiä tehtäviä 
ovat Euroopan metsiin liittyvien geneettisten voimavarojen alkuperäpaikoilla 
ja niiden ulkopuolella tapahtuvan säilyttämisen yhteensovittaminen ja 
edistäminen sekä asiantuntemuksen ja tietojen vaihtaminen. Ohjelmaa 
koordinoi kansallinen kasveihin liittyviä geneettisiä voimavaroja käsittelevä 
laitos IPGRI läheisessä yhteistyössä FAO:n metsäosaston kanssa. 
Koeluontoisia verkostoja on perustettu metsäkuusen (Picea abies), 
korkkitammen (Quercus suber), mustapoppelin (Populus nigra) ja kovien 
jalopuiden osalta. 
ESCORENAn ja EUFORGENin asiantuntijoiden sekä muiden Euroopan 
geneettisten voimavarojen asiantuntijoiden toimintaa silmällä pitäen 
vaikuttaisi hyödylliseltä, että asetuksen N:o 1467/94 hallinnoinnista 
vastaavat henkilöt ylläpitäisivät säännöllisiä yhteyksiä muissa 
kansainvälisissä ohjelmissa toimiviin kollegoihinsa parhaan mahdollisen 
yhteisvaikutuksen ja lisäarvon saavuttamiseksi. Erityisesti olisi ponnisteltava 
sellaisten asetuksen N:o 1467/94 mukaisten toimintojen käynnistämiseksi, 
jotka kattavat lupaavia tutkimusaloja (kuten erityiskasvit ja teollisesti 
kasvatettavat kasvit), mutta joita on kuitenkin laiminlyöty muilla 
kansainvälisillä foorumeilla. Laiminlyötyihin alakohtaisiin aiheisiin, kuten 
kasvikokoelmia hoitavien tahojen ja kokoelmien käyttäjien välisen 
vuoropuhelun helpottamiseen, olisi myös paneuduttava kattavasti. 
2.4 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kansalliset 
kumppanuussuhteet 
Biologista monimuotoisuutta koskevassa yleissopimuksessa edellytetään, 
että valtiot laativat tarvittavan lainsäädännön ja tekevät tarvittavat poliittiset 
päätökset kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämistä, 
kestävää käyttöä ja kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen 
saatavuutta varten kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Leipzigin 
julistuksessa (kesäkuussa 1992) jäsenvaltiot sitoutuivat perustamaan 
kansallisia ohjelmia kasveihin liittyviä maatalouden geneettisiä voimavaroja 
silmällä pitäen. Näihin ohjelmiin osallistuvat kaikki asianmukaiset 
kumppanit erilaisista toimivaltaisista ministeriöistä, tutkimuslaitoksista, 
yliopistoista, yksityisiltä yhteistyötahoilta ja valtiosta riippumattomista 
järjestöistä. Kansalliset ohjelmat tarvitsevat riittävän oikeusperustan, 
asianmukaisen toimintakehyksen ja yhteensovittamismekanismin, jotta 
vältetään ponnistelujen päällekkäisyys, hyödynnetään käytettävissä olevia 
voimavaroja mahdollisimman tehokkaasti ja helpotetaan osallistumista 
kansainväliseen yhteistyöhön. Euroopan sisäinen yhteensovittaminen ja 
yhteydenpito on tarpeen, jotta jäsenvaltiot voivat varmistua siitä, että 
kansallisissa ohjelmissa hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla 
käytettävissä olevia taloudellisia ja hallinnollisia voimavaroja. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Monet valtioista riippumattomat järjestöt ovat aktiivisesti mukana kasveihin 
liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämisessä ja niiden kestävän 
käytön edistämisessä. Suuntauksena on, että ministeriöt ja valtion laitokset 
muodostavat kansallisten ohjelmien yhteydessä yhä useammin 
kumppanuussuhteita valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa. 
Epävirallisen toiminnan, mukaan lukien valtiosta riippumattomat järjestöt, 
tuottajajärjestöt ja muut yhdistykset, merkitys kasveihin liittyvien 
geneettisten voimavarojen säilyttämisessä ja kestävässä käytössä voi olla 
huomattava, ja usein se on luonteeltaan täydentävä. Epävirallisen ja 
virallisluonteisen toiminnan välisiä yhteyksiä on edistettävä. Kasvien 
kasvattajien, niitä tutkivien fysiologien ja biokemistien sekä muiden 
ituplasman käyttäjien rooli kasveihin liittyvien geneettisten voimavarojen 
säilyttämisprosessissa ja hyödyntämisessä on merkittävä. Geenipankkien ja 
niiden mahdollisten käyttäjien välistä yhteistyötä pitäisi edelleen parantaa, 
jotta voidaan hyödyntää tutkijoiden, viljelijöiden ja kuluttajien panosta. 
2.5 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; säilyttäminen 
alkuperäpaikalla 
Kaikki jäsenvaltiot ovat toteuttaneet toimenpiteitä tiettyjen elinympäristöjen 
ja tiettyjen lajien suojelemiseksi, mikä mahdollistaa ekosysteemin ja lajien 
suojelun. Kaikissa jäsenvaltioissa on metsäalueita, muuta luonnontilassa 
olevaa kasvistoa ja erityisiä elinympäristöjä, jotka on suojeltu lainsäädännön 
avulla. Useimmissa jäsenvaltioissa on tehty tutkimuksia, tunnistettu 
uhanalaisia kotoperäisiä lajeja, laadittu luetteloita uhanalaisimmista lajeista 
sekä toteutettu toimenpiteitä näiden lajien ja niiden kasvupaikkojen 
suojelemiseksi. 
Metsissä kasvavien lajien suojelu onkin toteutunut suhteellisen hyvin tällä 
tavoin. Alkuperäpaikoilla ja maatiloilla tapahtuvaan säilyttämiseen on 
kiinnitetty vähemmän huomiota. Vain muutamissa maissa on tutkittu 
erityisesti viljelykasveille sukua olevien luonnonvaraisten lajien asemaa1. 
Tulevan kehityksen ennustetaan olevan se, että valtioissa päätetään osoittaa 
suojelualueita kasveihin liittyvä elintarviketuotannon ja maatalouden 
geneettisten voimavarojen suojelemiseksi alkuperäpaikoilla. Maatalouden 
kasvilajien alkuperäpaikoilla tapahtuvaa säilyttämistä, dokumentaatiota ja 
käyttöä varten on kehitettävä sopivia menetelmiä, jotta suuntausta kohti 
lisääntyvää alkuperäpaikoilla säilyttämistä voidaan käyttää täysipainoisesti 
hyväksi. 
1 Katso Vernon H. Heywood ja Daniel Zohary: "A catalogue of the wild relatives of cultivated plants 
native to Europe". Flora Mediterranea, nide 5, sivut 375-415. 
xxi 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Yleisön kiinnostus maatalouden muuttamiseen nykyistä perinteisempien ja 
yhdistettyjen viljelymenetelmien avulla ympäristönäkökohdat aiempaa 
paremmin huomioon ottavaksi on lisääntynyt tarkasteltavana ajankohtana. 
On usein väitetty, että paikalliset maatiaislajikkeet ja vanhat lajikkeet 
soveltuvat paremmin vähän tuotantotekijöitä tarvitsevaan, kestävään ja 
ympäristöystävällisempään maatalouteen. Jotta yleisön ja markkinoiden 
etuun liittyviin vaatimuksiin voidaan vastata tehokkaasti, uudet ja vanhat 
maatiaislajikkeet on arvioitava vanhojen lajikkeiden väitetyn soveltuvuuden 
selvittämiseksi. Toiminnassa voidaan tämän jälkeen edellyttää 
maatiaiskantojen ja vanhojen maatiaislajikkeiden hyödyntämistä - ja siis 
säilyttämistä - maatiloilla alkuperäpaikoillaan. 
Valtiosta riippumattomat järjestöt ovat erityisen aktiivisia paikallisten 
satokasvien ja lajikkeiden säilyttämisen ja käytön edistämisessä. Useissa 
jäsenvaltioissa maatalousalan kansanperinteeseen erikoistuneilla museoilla 
on suuri merkitys maatiaiskantojen ja vanhojen maatiaislajikkeiden 
säilyttämisessä ja saatavilla pitämisessä. Tarvitaan lisää apua sen 
varmistamiseen, että maatalousalan museoiden ja muiden alkuperäpaikalla 
tapahtuvaa säilytystyötä tekevien tahojen asiantuntemus otetaan huomioon 
asetuksen N:o 1467/94 mukaisissa hankkeissa. 
2.6 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; alkuperäpaikan ulkopuolella 
tapahtuva säilyttäminen 
Alkuperäisen kasvupaikan ulkopuolella tapahtuva säilyttäminen on paras ja 
usein ainoa tapa varmistaa tietyn ituplasman selviytyminen pitkällä 
aikavälillä. Ei ole epäilystäkään siitä, että monet vanhat lajikkeet ovat 
katoamassa maatiloilta. Esimerkiksi Italia ilmoitti Nitrassa järjestetyssä 
konferenssissa, että niistä 41 maatilasta, joilla 1970-luvulla kasvatettiin 
rehukasvien maatiaislajikkeita, ainoastaan yksi jatkaa edelleen tätä 
toimintaa. Niiden lajien joukossa, joiden ilmoitetaan olevan uhanalaisia, on 
sekä viljeltyjä (esimerkiksi linssit ja kahviherne) että luonnonvaraisena 
kasvavia satokasveja (esimerkiksi Artemisia granatensis, Sotureja spp., 
Thymius spp., Beta maritima, Sideritis spp., Origanum spp., Nepeta cataria, 
Digitalis lanata, Astragalus dasynthus ja Calamintha nepeta). Suurin osa 
maatiloilta kadonneesta siemenaineksesta on kerätty alkuperäpaikkojen 
ulkopuolella oleviin kokoelmiin. Varastoidun aineksen pitkän aikavälin 
turvallisuuteen on kiinnitettävä huomiota. 
Seuraava luettelo sisältää ne Euroopassa sijaitsevat alkuperäpaikkojen 
ulkopuolella olevat siemenkasvien kokoelmat, joiden kanssa IPGRI (tuolloin 
IBPGR) on tehnyt sopimukset viljelykasvien geeni varantojen 
säilyttämisestä. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Belgia: Jardin Botanic National de Belgique, Meise; luonnonvarainen 
Phaseolus spp., luonnonvarainen Vigna spp. 
Ranska: 1NRA-CIRAD, Korsika; Citrus ja siihen liittyvät lajikkeet. Alue: 
Afrikka ja Välimeri (kenttägeenipankki) 
Ranska: CIRAD-CA, Montpellier; Gossypium spp. 
Saksa: Institut fur Pflanzen-zuechtung und Kultur-pflanzenforshung, 
Gatersleben; Lycopersicon spp., Lupinus spp. 
Saksa: Institut fur Pflanzenbau (FAL), Braunschweig-Voelkenode; Avena 
spp., Beta spp., Brassica carinata, B. campestris, B. juncea, B. napus, 
Sinapis spp. ja Phaseolus spp. 
Kreikka: Greek Gene Bank, Thessalonika; Brassica, Nicotiana, Beta spp. 
Italia: Germplasm Institute (CNR), Bari; vehnälajikkeet 
Alankomaat: Centre for Genetic Resources (CGN), Wageningen; 
lehtisalaatti, Allium cepa, A. ampeloprasum, luonnonvarainen Allium spp., 
Capsicum spp., Brassica oleraceaja. Solanum melongena 
Portugali: Portuguese Gene Bank, Braga; maissi 
Espanja: Universidad Politecnica, Madrid: ristikukkaisten viljelykasvien 
luonnonvaraiset sukulaiset 
Espanja: INI A, Madrid; Citrus. Cucumis spp. ja Citrullus spp. 
(luonnonvaraiset lajikkeet) 
Ruotsi: Nordic Gene Bank (NGB), Alnarp; Pisum spp., Hordeum spp., 
Avena spp., Secale spp. ja Beta spp. 
Yhdistynyt kunigaskunta: Royal Botanic Garden (RBG), Kew; Trifolium 
spp., Cenhrus spp., Digitaria spp. ja Lotononis spp. 
Yhdistynyt kunigaskunta: Horticulture Research International (HRI), 
Wellesbourne; porkkana, Brassica oloracea, B. campestris, B. juncea, B. 
napus, Raphanus spp., Allium spp. ja Beta spp. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Euroopassa olevien kokoelmien varmuustoisintojen käytön tasoa on yleisesti 
ottaen vaikea arvioida. Suuri osa erityisesti Itä-Euroopassa sijaitsevissa 
geenipankeissa olevasta aineistosta on kehittyneitä maatiaislajikkeita, jotka 
ovat yleisiä useissa geenipankeissa. Vain muutamassa ohjelmassa on 
toistaiseksi tunnistettu ainutlaatuisia aineistoja ja huolehdittu niiden 
varmuustoisinnoista. Tämä merkitsee sitä, että tärkeitä kokoelmissa olevia 
näytteitä saattaa joutua vaaraan. Painopistealueita ovat järkiperäistäminen 
ja varmuustoisinnot. (Ne ovat myös kaikille asetukseen N:o 1467/94 
liittyville asiaa koskeville hankkeille esitetty perusvaatimus.) 
Jonkin verran huolestumista on aiheuttanut niiden ituplasma-aineistojen 
kohtalo, jotka eivät enää herätä kasvattajissa välitöntä mielenkiintoa. On 
epäilty, että aineisto, jolle ei ole välitöntä käyttöä, on vaarassa jäädä 
säilyttämisestä vastaavien laiminlyömäksi. Tällä alalla tarvitaan entistä 
paremmin yhteensovitettua lähestymistapaa. Tämä kuuluu kaikkien 
asetuksen N:o 1467/94 mukaisesti toteutettujen hankkeiden edellytyksiin. 
Aineistoa, jota on helposti saatavilla muualta, ei tarvitse varastoida. 
Menetelmiä ja sopimuksia on kehitettävä ja pantava täytäntöön 
päällekkäisyyksien havaitsemiseksi ja poistamiseksi. Jotkin kokoelmien 
hoidosta vastaavat tahot ovat havainneet, kokoelmissaan merkittäviä aukkoja 
ja huomauttavat, että myös keräystyötä on tehtävä. Moitteeton hallinnointi 
edellyttää kuitenkin, että jo koottuna oleva aineisto on luetteloitava ennen 
kuin kerätään lisää näytteitä. Jotta voidaan vahvistaa, että kokoelmissa 
olevat "aukot " ovat todellisia ja merkittäviä, tarvitaan entisiä parempia 
alkuperää ja sukulaisuutta koskevia testejä. On pantava merkille, että 
kaikessa keräämisessä on noudatettava biologista monimuotoisuutta 
koskevan yleissopimuksen määräyksiä. Tämä on erityisen tärkeää silloin, 
kun kootut geneettiset voimavarat saatetaan viedä alkuperämaan 
ulkopuolelle. 
Monissa jäsenvaltioissa ollaan parhaillaan toteamassa, että kansallisten 
kokoelmien kokoa on rajoitettava joko keskittymällä ydinkokoelmaan tai 
rajaamalla kokoelma koskemaan sellaista kyseisestä jäsenvaltiosta peräisin 
olevaa ituplasmaa, jolla on maan kannalta erityistä arvoa. 
Jotkin säilytettävät ituplasmat saattavat olla vaarassa alhaisen 
elinkelpoisuuden vuoksi. Asetuksessa N:o 1467/94 hyväksytään aineiston 
elvyttäminen tukeen oikeutettuihin kuluihin sellaisten toimien yhteydessä, 
joiden kulut jaetaan. Jäsenvaltioissa saatu kokemus osoittaa, että näytteiden 
geneettisen omaleimaisuuden huomioon oltavia ituplasman elvyttämistapoja 
on paranneltava entisestään erityisesti ristisiitoslajien osalla. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
2.7 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat; kuvaaminen 
Kuvaukset ja arvioinnit ovat ratkaisevan tärkeitä geneettisten voimavarojen 
välittömän hyödyntämisen kannalta. Kumpikin tehtävä edellyttää 
huomattavaa työpanosta. On tarpeen lisätä sellaisten nopeiden ja edullisten 
luokitteluvälineiden käyttöä, joissa hyödynnetään biokemiallisia tekniikoita 
ja molekyylilekniikoita ituplasman kuvaamiseksi. Näitä nykyaikaisia 
tekniikoita koskevan koulutuksen kehittäminen ja tarjoaminen lienee tarpeen. 
Ituplasmakokoelmien mahdollisten käyttäjien on kyettävä löytämään 
etsimänsä tieto. Nykyisin ainoastaan muutamiin kokoelmiin liittyy kattava ja 
käyttäjäystävällinen dokumentointijärjestelmä, mutta internetin WWW -
sivujen tekniikan kehittyessä tarvittavia työkaluja alkaa olla saatavilla. 
Näyttää siltä, että lähes jokaisella ituplasmakokoelmalla on oma 
järjestelmänsä kuvaustulosten tallentamista varten. Jotkut ovat sitä mieltä, 
että dokumentointijärjestelmien keskitetty yhdenmukaistaminen niin 
kansallisella kuin yhteisönkin tasolla on tarpeen. Kuten edellä jo todettiin, 
vaikuttaa kuitenkin siltä, että on taloudellisempaa valita hajautettu malli, 
johon on avoin pääsy, jonka ylläpito on myös hajautettua ja jonka ansiosta 
ponnistelujen päällekkäisyydet vähenevät. Tärkeimmät näkökohdat näiden 
mahdollisuuksien toteutumisen kannalta ovat tietoja koskevien standardien 
kehittäminen sekä laadunvalvontamenetelmien luominen. Koska kaikkien 
asetuksen N:o 1467/94 mukaisissa hankkeissa käytettävien tietokantojen on 
eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden vuoksi voitava olla mukana 
tietojenvaihdossa, on mahdollisesti kehitettävä tietoja koskevia standardeja. 
2.8 Kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat: käyttö 
Yksikään maa ei ole omavarainen kasveihin liittyvien geneettisten 
voimavarojen suhteen, eivätkä kaikki maat voi koota sellaisia geneettisiä 
voimavaroja, että ne tyydyttäisivät kyseisen maan kaikki tarpeet. Tämä 
merkitsee sitä, että jäsenvaltioiden asiantuntijoiden on tehtävä yhteistyötä 
paikallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla. Ituplasman 
kuljettamiseen liittyviä karanteenisääntöjä on noudatettava tiukasti kaikessa 
jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä. 
Geenipankkeihin varastoitujen kasveihin liittyvien geneettisten 
voimavarojen käytön määrää on vaikea arvioida. Hajautetun aineiston 
loppukäyttöä koskevasta palautteesta on laajasti puutetta. Geenipankkien 
hallinnoinnista vastaavia tahoja on autettava keräämään tietoja 
geenipankkien kokoelmien käyttäjiltä. Asetuksen N:o 1467/94 mukaisissa 
hankkeissa tähän liittyvät kustannukset ovat tukikelpoisia. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Jotta voidaan kehittää sellaisia viljelykasvien lajikkeita, satokasvilajikkeita, 
jotka eivät edellytä kemiallisten tuotteiden käyttöä nykyisessä määrin, 
kasvinjalostajat pyrkivät löytämään hyvää abioottisen stressin (esimerkiksi 
kuivuus ja kylmyys) sietokykyä, hyvää bioottisen stressin (esimerkiksi taudit 
ja tuhoeläimet) sietokykyä, laadukkaita ominaisuuksia ja tuotantopanosten 
entistä parempaa hyödyntämistä siten, etteivät tulot vähene. Puutarhakasvien 
ja maataloustuotteiden valikoimien ja lajikevaihtoehtojen odotetaan olevan 
yhä laajempia, ja vaihtoehtojen monipuolisuutta maun, värin, ravintoarvojen 
sekä aikaisuuden ja myöhäisyyden osalta pidetään markkinoilla suuressa 
arvossa. Kuluttajien vaatimia ominaisuuksia voidaan ehkä löytää 
ituplasmakokoelmien avulla. Näitä ominaisuuksia on etsittävä 
mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti. 
Viime vuosina on kehitetty nopeita kemiallisia menetelmiä geneettisten 
ominaisuuksien mittaamiseksi sekä biometrisiä menetelmiä saatujen tulosten 
käsittelemiseksi. Näin laskettua näytteiden välistä geneettistä etäisyyttä 
koskevaa tulosta voidaan käyttää sellaisen osajoukon eli ytimen 
määrityksessä, johon sisältyy suuri osa kaikkien näytteiden 
kokonaismuuntelusta. Tällöin voidaan kuvata ja arvioida "ydinkokoelma" 
siten, että tiedetään suurimman osan vaihtelusta olevan mukana. 
Ydinkokoelmien perustaminen on yksinkertainen keino mahdollistaa entistä 
laajempi muuntelu kokoelmissa. Monissa tutkimuskeskuksissa kokoelmiin 
liittyvää dokumentointia lähestytään kannattavuuden näkökulmasta. 
"Ydinkokoelmaan" perustuvaan lähestymistapaan liittyvät käytännössä 
ilmenevät myönteiset ja kielteiset seikat on arvioitava. Lähestymistapaan 
liittyvää koulutusta on mahdollisesti kehitettävä. 
Yleisön kiinnostus liian vähäisessä määrin hyödynnettyihin viljelykasveihin 
on lisääntymässä. On kuitenkin epäselvää, kuinka suuret ja kuinka vakaat 
näiden erityiskasveista valmistettujen uusien tuotteiden markkinat ovat. 
Geneettisiin voimavaroihin liittyvät taloudelliset ja liiketoiminnalliset 
näkökohdat on tutkittava näiden voimavarojen jatkuvan hyödyntämisen 
edistämiseksi sekä kaupallisten mahdollisuuksien, kustannusten ja tuoton 
määrittämiseksi. 
2.9 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; taustaa 
Useiden viimeaikaisten tutkimusten aineisto osoittaa, että eläimet eivät ole 
luonnostaan yhtä monimuotoisia kuin kasvit. Toimet eläinten säilyttämiseksi 
vaivat enemmän aikaa kuin kasvien säilyttämistoimet. Kotieläimiin liittyvät 
geneettiset voimavarat ovat usein saaneet osakseen vähemmän huomiota 
säilyttämisestä vastaavilta tahoilta kuin maatalouskasvien geneettiset 
voimavarat. Näin ollen eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen 
hallinnoiminen on merkittävästi erilaista kuin kasveihin liittyvien 
geneettisten voimavarojen hallinnointi, ja joskus väitetään, että eläimet ovat 
verraten epäsuotuisessa asemassa. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
2.10 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälinen 
toimintaympäristö 
Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa, joka 
järjestettiin Rio dc Janeirossa kesäkuussa 1992,. hyväksyttiin useita 
asiakirjoja Agenda 21 mukaan lukien. Agenda 21 :n 14. luvussa, jossa 
käsitellään kestävän maatalouden ja maaseudun kehittymisen edistämistä, 
huomautetaan eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen olevan 
uhanalaisena ja suositellaan erityisen sopeutumiskyvyn ja sairauksien 
vastustuskyvyn omaavien paikallisten rotujen säilyttämistä. Agenda 21:n 14. 
luvussa todetaan edelleen, että kaikkien karjarotujen kuvaamiseen tarvitaan 
kymmenen vuoden toimintaohjelma. Lisäksi siinä kehotetaan perustamaan 
ohjelmia uhanalaisten rotujen suojelemiseksi sekä suunnittelemaan 
toimenpiteitä alkuperäisten rotujen säilyttämiseksi ja kehittämiseksi. 
Luvussa esitetään, että uhanalaiset eläinlajit on tunnistettava. 
Agenda 21 :n ansiosta perustettiin kestävää kehitystä käsittelevä 
Yhdistyneiden kansakuntien komissio, mutta Agenda ei kuitenkaan ole 
lainvoimainen sopimus eikä täytäntöönpanoväline. Hallitukset ja muut 
elimet voivat vapaasti noudattaa tai olla noudattamatta siinä olevia 
suosituksia. Joidenkin jäsenvaltioiden hallitukset ja hallituksesta 
riippumattomat elimet pyrkivät kyseisiin tavoitteisiin jo ennen Rion 
kokousta, toiset ovat alkaneet toteuttaa eräitä toimenpiteitä vasta äskettäin. 
Merkittävin yhteistoimin toteutettu tapahtuma on ollut Hannoverin 
tietokannan ilmestyminen. Tätä eläimiin liittyviä geenejä koskevia tietoja 
käsittelevää tietokantaa kutsutaan myös nimellä EAAP Animal Genetic Data 
Bank. Tietokantaa vastaa joitakin Agenda 21:ssä esitettyjä vaatimuksia. 
Tietokannan avulla seurataan erityisesti karjaa, lampaita, vuohia, sikoja 
hevosia koskevaa tietoa 15:ssä Euroopan unionin jäsenvaltiossa sekä 18:ssa 
muussa, Euroopan unioniin kuulumattomassa maassa. 
Tavoitteena on tarkkailla tilanteen kehittymistä ja riskitekijöitä sekä 
kannustaa tuotantoeläinten geneettisen monimuotoisuuden hyödyntämistä ja 
säilyttämistä Euroopassa. Tietokantaan sisältyy tietoja yhteensä 877 
tuotantoeläinrodusta. 
Nämä tiedot on välitetty myös tuotantoeläimiin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja sisältävään yleismaailmalliseen geenipankkiin (Global 
Databank for Farm Animal Genetic Resources), jota FAO kehittää ja 
ylläpitää. Näin ollen Euroopan tilannetta on mahdollista tarkastella 
maailmanlaajuisesta näkökulmasta. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Hannoverin tietokannan mukaan Euroopan unionin jäsenvaltioissa on 586 
tuotantoeläinrotua (172 karjarotua, 229 lammasrotua, 52 vuohirotua, 68 
sikarotua ja 65 hevosrotua). Eurooppaa koskevat tiedot on esitetty FAO:n 
äskettäin julkistamassa tietokannassa "World Watch List for Domestic 
Animal Diversity" (FAO, 19952). Sekä Hannoverin tietokantaan että FAO:n 
tietokantaan pääsee nykyisin internetin kautta, mikä mahdollistaa 
jäsenvaltioita koskevien tietojen saannin. FAO:n tietokannasta tietoja voi 
hakea maan, lajin mukaisen ryhmittelyn, uhanalaisuusasteen tai nimen 
mukaisen aakkosjärjestyksen perusteella. 
FAO:n mukaan Euroopassa on noin kaksi kolmasosaa maailmassa olemassa 
olevista kanoihin, ankkoihin ja hanhiin liittyvistä geneettisistä 
voimavaroista, puolet karjaan, hevosiin ja kalkkunoihin liittyvistä 
geneettisistä voimavaroista sekä yksi kolmasosa vuohiin, sikoihin ja 
viiriäislajeihin liittyvistä geneettisistä voimavaroista. 
Jäsenvaltioissa rodut luokitellaan erittäin uhanalaisiin, uhanalaisiin, erittäin 
uhanalaisiin, joiden kantaa pidetään yllä ja uhanalaisiin, joiden kantaa 
pidetään yllä. Rotujen lukumäärät ovat seuraavat: 
karja 
vuohet 
hevoset/aasit 
lampaat 13 erittäin uhanalaista rotua 
15 uhanalaista rotua 
23 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
21 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
7 erittäin uhanalaista rotua 
11 uhanalaista rotua 
0 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
6 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
13 erittäin uhanalaista rotua 
23 uhanalaista rotua 
6 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
10 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
15 erittäin uhanalaista rotua 
19 uhanalaista rotua 
5 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
19 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
ISBN 92-5-10 37 29-9 
XXVIII 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
siat • 5 erittäin uhanalaista rotua 
• 4 uhanalaista rotua 
• 7 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
• 3 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
siipikarja • 47 erittäin uhanalaista rotua 
• 57 uhanalaista rotua 
• 0 erittäin uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
• 0 uhanlaista rotua, joiden kantaa pidetään yllä 
2.11 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälinen kehitys 
Vaikka kotieläinten monimuotoisuus tunnustettiin Yhdistyneiden 
kansakuntien ympäristö-'ja kehityskonferenssissa (Rio de Janeiro 1992), 
biologista monimuotoisuutta koskevassa sopimuksessa ja Agenda 21:ssä 
tärkeäksi osaksi maapallon biologista monimuotoisuutta, virallinen 
kansainvälinen toiminta eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen 
säilyttämiseksi on yhä erittäin harvinaista verrattuna kasveihin liittyviä 
geneettisiä voimavaroja koskevaan toimintaan. On kuitenkin muistettava, 
että eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen alalla työskentelevät tahot 
ovat toteuttaneet epävirallisia toimia ja tehneet jo vuosien ajan yhteistyötä 
kansallisten rajojen yli. Tämä yhteydenpito on voimistunut viime aikoina 
muun muassa yhteisesti ylläpidettyjen geenejä koskevaa tietoa sisältävien 
kansainvälisten tietolähteiden kehittymisen ansiosta. Niissä on tietoja 
sikojen, nautojen ja siipikarjan genomeista. 
Virallisella tasolla komissio kutsui tammikuussa 1992 koolle erityisen 
asiantuntijaryhmän, jonka suosituksia on tuotu esiin eri puolilla tätä 
asiakirjaa. FAO kutsui puolestaan huhtikuussa 1992 koolle kansainvälisiä 
asiantuntijoita, joita kuultiin eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen 
osalta. FAO:n asiantuntijaryhmä antoi suosituksia, jotka koskivat neljää alaa: 
• kansainvälisiä rakenteita 
• eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen seurantaa ja 
uhanalaisia rotuja koskevan tärkeysjärjestyksen perusteita 
• rotuj en kehittämis- j a säilyttämisohj elmia 
• bioteknologiaa. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
FAO:n on tarkoitus panna nämä suositukset täytäntöön geneettisiä 
voimavaroja käsittelevän komission avulla. Euroopan unionin komissio ja 
jäsenvaltiot ovat tämän komission täysivaltaisia jäseniä. Toistaiseksi asiasta 
on kuitenkin keskusteltu vain vähän. Lienee asianmukaista ja ajankohtaista 
käynnistää Euroopan asiantuntijoiden kuuleminen eläinten geneettisten 
voimavarojen hallinnoinnin osalta yhteisen maatalouspolitiikan tarpeiden 
näkökulmasta sekä pohtia FAO:n asiantuntijoiden laatimia suosituksia. 
Kuulemisen tulokset on toimitettava eteenpäin maatalouden geneettisiä 
voimavaroja käsittelevälle ohjelmakomitealle. 
Edellä on jo ehdotettu, että komitean olisi tarkkailtava FAO:n kasveihin 
liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevan maailmanlaajuisen suunnitelman 
täytäntöönpanoa. Lisäksi saattaisi olla hyödyllistä tarkkailla FAO:n sekä 
muiden kansainvälisten elinten toimintaa eläimiin liittyvien geneettisien 
voimavarojen alalla. 
FAO:n komission työn edistyessä tarvitaan joka tapauksessa yhteisön 
täysipainoisia yhteensovittamisponnistuksia. 
Tarkasteltavana ajankohtana huomattavin tapahtuma tekniseltä kannalta 
katsottuna oli "World Watch List for Domestic Animal Diversity" -
tietokannan ilmestyminen. FAO julkisti sen Yhdistyneiden kansakuntien 
ympäristöohjelman (UNEP:n) tuella. Eurooppalaisista lähteistä on ollut 
huomattavaa apua tietokannan sisällön laatimisessa. Erityisesti siinä on 
hyödynnetty asiakirjaa "World Dictionary of Livestock Breeds, Types and 
Varieties", joka oli alunperin Kansainyhteisön maatalousasioista vastaavan 
elimen (Yhdistyneessä kuningaskunnassa) sisäisessä käytössä ja joka 
myöhemmin julkaistiin, sekä Hannoverissa Saksassa ylläpidettyä "Databank 
- on Animal Genetic Diversity in Europe" -tietokantaa, jota Deutsche 
Forschungsgemcinsehafi rahoittaa ja joka laadittiin EAAP:n (European 
Association on Animal Production) avulla. Euroopan unioni on lukenut 
EAAP:lä jo useiden vuosien ajan. Olisi ehkä asianmukaista tukea toimintaa 
EAAP:n tietokannan sisältämän tiedon laadun parantamiseksi ja määrän 
lisäämiseksi. Tätä asiaa koskeva hanke tulikin valituksi toisen 
ehdotuspyynnön yhteydessä (katso edellä kohta A.2.7, sivu ix). 
Jäsenvaltioiden hallitukset ja muut tahot voivat nyt hyödyntää FAO:n ja 
EAAP:n tietokantoja internetin kautta. Koska eläimiin liittyviä geneettisiä 
voimavaroja säilytetään yleensä in vivo, ne katoavat paljon helpommin kuin 
kasveihin liittyvät geneettiset voimavarat. Tämän vuoksi tietokantoja on 
seurattava ja niistä on tiedotettava säännöllisesti. Vaikuttaa siltä, että olisi 
hyödyllistä kannustaa eläimiin liittyviä tietokantoja jäsenvaltioissa 
ylläpitäviä henkilöitä tapaamaan toisiaan silloin tällöin. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Jäsenmaiden hallitukset voivat myös hankkia jäljennöksen tietokannassa 
olevista tiedoista, jotka koskevat niiden alueella sijaitsevia eläimiin liittyviä 
geneettisiä voimavaroja. Joskus väitetään, että kussakin maassa ollaan hyvin 
tietoisia tiettyjen rotujen uhanalaisesta asemasta ja sitä koskevasta 
huolestumisesta ja että ponnistelut tietokantojen ylläpitämiseksi ovat 
tarpeettomia. Toiset puolestaan väittävät, että tietopankit ovat erityisen 
hyödyllisiä neljänlaisten hallinnointikysymysten yhteydessä: 
• Millaisia hyödyntämismahdollisuuksia eri roduilla on? 
• Millainen on geneettisen köyhtymisen vaara kunkin rodun kohdalla? 
• Miten kiireellisiä toimia tietyn uhanlaisen rodun säilyttäminen vaatii? 
(Mitkä ovat sen geneettiset ominaisuudet, onko sillä kulttuurista 
merkitystä, onko muissa maissa samanlaisia rotuja...?) 
• Miten säilytystoimia pitäisi hallinnoida (muuttaa vaaratekijöitä, millaista 
syväjäädytysmenetelmää käyttää säilyttämisessä ja niin edelleen)? 
Asiantuntijoiden, joilla on jonkin verran kokemusta FAO:n (Yhdistyneiden 
kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön) ja EAAP:n tietokannoista, 
olisi hyödyllistä kokoontua yhteen pohtimaan kokemuksiaan ja laatia 
suosituksia kaikissa jäsenvaltioissa toimivien tietokannan käyttäjien 
muodostaman yhteisön näkökulmasta loppukäyttäjien tietokannasta saaman 
hyödyn lisäämiseksi. 
2.12 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansainvälisiä 
kumppanussuhteita 
Kuten edellä todettiin, EAAP (European Association on Animal Production) 
on eräs niistä hyvin harvoista kansainvälisistä foorumeista ja ohjelmista, 
joiden yhteydessä eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen asiantuntijat 
ovat tottuneet työskentelemään yhdessä. Hallituksesta riippumattomia 
järjestöjä edustavat sellaiset järjestöt kuin SAVE (Safeguard for Agricultural 
Varieties in Europe) ja Rare Breeds International. Tonavan maat (Saksa, 
Itävalta, Tsekin tasavalta, Slovenia, Slovakia, Kroatia, Unkari ja Romania) 
tekevät yhteistyötä DAGENEn yhteydessä. 
Asetuksen N:o 1467/94 hallinnointiryhmän on yleisesti ottaen ylläpidettävä 
eläinten geneettisiin voimavaroihin liittyviä säännöllisiä virallisia ja 
epävirallisia yhteyksiä muihin kansainvälisiin foorumeihin. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Samojen rotujen kasvattajat ovat tehnccl vain vähän kansalliset rajal 
ylittävää yhteistyötä. (Tästä on kuitenkin poikkeuksena Itävallan, Italian, 
Romanian, Unkarin ja Slovakian tekemä esimerkillinen yhteistyö Lipizzan 
hevosten kasvattamiseksi.) Tällaista yhteistyötä ei saada käynnistettyä 
nopeasti. Saattaisi olla asianmukaisia harkita asetuksen N:o 1467/94 
liitännäistoimenpiteiden mukaisia erityistoimia samojen tai toisiaan 
läheisesti muistuttavien rotujen eri maissa olevien kasvattajien välisen 
vaihtotoiminnan hyväksi, jolloin tavoitteena olisi yhteisten 
säilyttämisohjelmien kehittäminen. 
2.13 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kansallisia 
kumppanussuhteita 
Biologista monimuotoisuutta koskevan sopimuksen mukaan valtioilla on 
täysi määräysvalta omiin biologisiin voimavaroihinsa nähden, ja ne oval 
vastuussa biologisen monimuotoisuutensa säilyttämisestä ja sen 
käyttämisestä kestävällä tavalla. Näin ollen eläimiin liittyvien geneettisten 
voimavarojen säilyttäminen ja käyttö on siis sekä biologista 
monimuotoisuutta koskevan sopimuksen että yhteisön 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti järjestettävä ensisijaisesti paikallisella ja 
kansallisella tasolla. Kuten edellä todettiin, maatalouden geneettisiä 
voimavaroja käsittelevän komitean on tarkkailtava kansainvälisten elinten 
toimintaa eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen alalla. Lisäksi 
komitean olisi silloin tällöin saatava kertomuksia eläimiin liittyviä 
geneettisiä voimavaroja koskevista kansallisista toimenpiteistä. 
Jotkin maat (esimerkiksi Ranska ja Espanja) ovat säätäneet lakeja, joiden 
myötä eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämisestä on tullut 
kansallisen lainsäädännön alaista, ja monissa maissa myönnetään valtion 
tukea geneettisten voimavarojen säilyttämiseen (valtion tuen myöntäminen 
harvinaista rotua olevien eläinten omistajille, tuen myöntäminen 
syväjäädytyksen avulla tapahtuvaan säilyttämiseen perustuville ohjelmille ja 
kansallisella tasolla tapahtuvan työn yhteensovittaminen). Tästä huolimatta 
eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen säilyttämistä, niiden kestävää 
käyttöä ja niiden hyödyntämistä maataloudessa koskevan työn 
yhteensovittamista on tehty vasta vähän kansallisella tasolla. 
Toisaalta eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskeva kansallinen 
toiminta on erittäin kehittynyttä eräällä tietyllä alalla eli 
kantakirjayhdistysten työssä. Kantakirjayhdistyksiä voidaan pitää 
teollisuuteen suuntautuneina järjestöinä. Monilla niistä on harvinaislaatuisen 
yksityiskohtaisia tietoja jokaisen niiden mielenkiinnon kohteena olevaan 
rotuun kuuluvan, kyseisessä maassa olevan eläimen sukupuusta. Yleisten 
rotujen kantakirjayhdistykset ovat usein kansallisia yhdistyksiä, kun taas 
pienilukuisten rotujen kantakirjayhdistystoiminta tapahtuu paikallisella 
tasolla. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Viime vuosina on ilmaantunut muita hallituksesta riippumattomia järjestöjä, 
jotka ovat kiinnostuneita eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen 
säilyttämisestä ja käytöstä, ja kuten edellä mainittiin, hallituksesta 
riippumattomat järjestöt tekevät suuren osan harvinaisia rotuja koskevasta, 
alkuperäpaikalla tapahtuvasta käytännön työstä. Tämä työ on usein 
luonteeltaan paikallista. Komitean on pohdittava, olisiko hyödyllistä edistää 
kansainvälistä vaihtotoimintaa kansallisten rotuyhdistysten välillä. 
2.14 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; in vivo -säilyttäminen 
Sukupuuton partaalla olevia rotuja tai tietyn eläimen geenit voidaan säilyttää 
elävinä eläiminä niiden alkuperäisellä esiintymispaikalla (in vivo 
alkuperäpaikalla), elävinä eläiminä eläinpuistoissa (in vivo alkuperäpaikan 
ulkopuolella) tai pakastettuna siemennesteenä, varhaismunasoluina tai 
alkioina (in vitro). 
Säilyttäminen in vivo on kulttuurisesti ja historiallisesti hyödyllistä, se 
mahdollistaa geeniyhdistelmien säilyttämisen ja uusiintumisaika on lyhin 
mahdollinen. Toisaalta in vivo -säilytys on kallista, aineisto on vaarassa 
kärsiä sisäsiitosdepressiosta ja mutaatioista sekä verotukseen liittyvistä 
vaikeuksista. Jotkin maat - mutta eivät kaikki - vetoavat asetukseen N:o 
2078/92, joka on yksi yhteisen maatalouspolitiikan uudistamiseen liittyvistä 
liitännäistoimenpiteistä ja joka mahdollistaa valtion tuen maksamisen 
harvinaisiin rotuihin kuuluvien eläinten omistajille pääluvun perusteella. 
(Tässä yhteydessä on pantava merkille, että neuvosto keskusteli syyskuussa 
1994 joistakin asetukseen N:o 2078/92 liittyvistä teknisistä näkökohdista, 
jotka koskevat vaihtoehtoista harvinaisuuden määrittelyperusteita sekä tuen 
maksamista koskevia vaihtoehtoisia yksityiskohtaisia sääntöjä.) Koska 
samaan (tai hyvin .samantapaiseen) rotuun kuuluvia eläimiä voi olla 
useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, jäsenvaltioita, joissa kasvatetaan 
samantapaisia rotuja, on kenties autettava toimiensa yhteensovittamisessa 
Euroopan tasolla. Jos esimerkiksi on mahdotonta säilyttää kokonaista 
uhanalaiseen rotuun kuuluvien eläinten ryhmää, niiden geenit voidaan 
säilyttää muodostamalla geenivaranto sattumanvaraisen yhdistämisen avulla 
(kasvitieteessä puhuttaisiin massaristeytyksestä). On 
asianmukaista harkita, pitäisikö -ja voidaanko - Euroopan tasolla toteuttaa 
sellaisia toimia kuin geenivarannon muodostaminen kaikkein 
uhanalaisimpia rotuja varten. 
Asetuksen N:o 2078/92 mukaisia toimia pidetään merkittävinä in vivo -
säilyttämisen kannalta. Muun kuin asetuksessa N:o 2078/92 tarkoitetun 
toiminnan osalta yksittäisten paikallisten rotujen säilyttämistä in vivo 
yksittäisessä jäsenvaltiossa pidetään ainoastaan jäsenvaltioille kuuluvana 
toimintana. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
2.15 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; säilyttäminen in vitro 
Säilyttäminen in vitro mahdollistaa sen, että suurta määrää geneettistä 
monimuotoisuutta säilytetään loputtomiin. Tämä helpottaa 
kasvatusohjelmien hallinnointia, suojaa geeni varantoja introgressiolta 
(ristisiitokselta) ja geneettiseltä ajautumiselta sekä pitää yllä mahdollisuutta 
soveltaa uusia tekniikoita. Jotkut korostavat tarvetta säilyttää 
varhaismunasoluja tai alkioita tai säilyttämistä alkuperäpaikalla. Yleisesti on 
kuitenkin hyväksytty näkemys, jonka mukaan useista siitoseläimistä saadun 
siemennesteen kerääminen ja varastoiminen on yksinkertaisin, edullisin ja 
tehokkain menetelmä eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen 
säilyttämiseksi. Se suojaa sekä harvinaiset että kaikista yleisimmät rodut 
geneettiseltä köyhtymiseltä. 
Viimeisimmät luvut harvinaisten tai uhanalaisten rotujen säilytyksestä in 
vitro Euroopassa ovat seuraavanlaiset (tiedot ovat peräisin EAAP:n 
tietokannasta): 
karja Jäsenvaltioissa on merkitty olevan yhteensä 232 rotua. 
Uhanalaisina pidetään 71 rotua, joista 65 prosentin siemennestettä 
on varastoitu. 
lampaat Jäsenvaltioissa on merkitty olevan yhteensä 283 rotua. 
Uhanlaisina niistä pidetään 51 rotua, joista 11 prosentin 
siemennestettä on varastoitu. 
siat Jäsenvaltioissa on merkitty olevan yhteensä 73 rotua. 
Uhanlaisina niistä pidetään 30 rotua, joista 23 prosentin 
siemennestettä on varastoitu. 
Useissa tapauksissa näytteitä on otettu ainoastaan muutamilta uroksilta. 
Ainoastaan viisi prosenttia roduista on sellaisia, joiden kohdalla näytteitä on 
otettu useammasta kuin 25 uroksesta; monet asiantuntijat pitävät 25:ttä 
ehdottomana vähimmäismääränä. Lisäksi on huomattava, että koko 
maailmaa koskevien taulukoiden mukaan maantieteellisessä Euroopassa on 
eniten karja-, vuohi-, hevos- ja lammasrotuja. (EAAP:n tietokannan mukaan 
Euroopan unionin jäsenvaltioissa on 76 vuohirotua ja 110 hevosrotua.) 
Tämä merkitsee sitä, että tarvitaan kiireellisiä toimenpiteitä sen 
varmistamiseksi, että kunkin uhanalaisen karja-, lammas-ja sikarodun osalta 
on varastoituna siemennestettä, joka on kerätty riittävältä määrältä (yli 20 
eläintä) toisilleen vain kaukaista sukua olevia uroksia. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä-
Ei ole tarpeellista varastoida jokaisen uroksen - eikä toistaiseksi edes 
jokaisen rodun -siemennestettä. Ainoastaan geneettisesti ainutlaatuisten 
rotujen säilyttämistä harkitaan. Ne jäsenvaltiot, joissa pidetään yllä 
samanlaisten rotujen kantoja, saattavat tarvita apua toimiensa 
yhteensovittamisessa Euroopan unionin tasolla. Muilta osin paikallisten 
rotujen säilyttämistä in vitro pidetään ensisijaisesti jäsenvaltioille itselleen 
kuuluvana toimena. 
Monet Euroopan ulkopuolella tällä hetkellä elävät rodut ovat peräisin 
Euroopasta. Esimerkiksi se karja, jota uudisasukkaat veivät mukanaan 
Latinalaiseen Amerikkaan, on peräisin Iberian niemimaalta. Eurooppalaisiin 
rotuihin liittyvissä toimissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon 
muissa maissa läheisten rotujen osalta tehdyn geneettistä etäisyyttä 
koskevan työn tulokset. 
Alkuperäpaikan ulkopuolella tapahtuvaan säilyttämiseen liittyy eräitä 
hyödyntämisoikeutta, jälkeläisten omistusoikeutta sekä kuhunkin 
yksittäiseen perintötekijään liittyviä lainmukaisia oikeuksia ja henkisen 
omaisuuden omistusoikeutta koskevia kysymyksiä, joita ei vielä ole 
ratkaistu. Kun otetaan huomioon kasveihin liittyvien geneettisten 
voimavarojen hyödyntämis- ja omistusoikeudesta nyt käytävien 
kansainvälisten keskustelujen vaikeus, Euroopan unionin olisi viisasta 
päättää ennakoivasti eläimiin liittyviä geneettisiä voimavaroja koskevasta 
yhtenäisestä kannasta. 
2.16 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; kuvaaminen 
Komissio kutsui tammikuussa 1992 koolle erityisen asiantuntijaryhmän, joka 
havaitsi i, että varsinkin geneettistä etäisyyttä ja kartoittamista koskevaa 
tutkimusta tarvitaan. Tarkasteltavana olevana ajankohtana asiaan liittyvä 
tekniikka on tullut huomattavasti tehokkaammaksi. Säilyttämisen pitkän 
aikavälin tavoitteena on selvittää, missä määrin kahdella eri rodulla voi olla 
yhteistä DNA-perimää. Geneettisten etäisyyksien kuvaaminen lisää 
säilytettävien rotujen valinnan tieteellistä täsmällisyyttä. Geneettisen 
etäisyyden kartoittaminen on tärkeää kullekin eläinrodulle luonteenomaisten 
ominaisuuksien seuraamisen kannalta. Tutkimustulosten on oltava 
geenipankissa yleisesti käytettävissä. 
B - TOIVOTTUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Joidenkin harvinaisten rotujen kerrotaan olevan ainutlaatuisella tavalla 
sopeutuneita tiettyyn ympäristöön tai omaavan ainutlaatuista yleistä 
kestävyyttä. Tietokantoihin on sisällytettävä myös tietoa tällaisista 
ominaisuuksista, mutia on tärkeää ilmoittaa, miten luotettavaa tällainen 
todentamaton maatiloilta saatuun kokemukseen perustuva tieto on. Lisäksi 
on tärkeää toistaa asiaa koskevia kokeita maatiloilla tehdyt kokeet mukaan 
lukien. Kuvausten laatiminen on tärkeää asetukseen N:o 1467/94 liittyvää 
toimintaa, mutta tukea ei kuitenkaan myönnetä yksittäisten olettamusten 
todentamiseen. Saattaa olla asianmukaista harkita tiettyjen harvinaisten 
rotujen sopeutumiskykyä tai muuta ominaisuutta käsitteleviin 
todentamattomiin kuvauksiin liittyvien tutkimusten tukemista puiteohjelman 
yhteydessä. 
25 päivänä heinäkuuta 1977 annetussa neuvoston asetuksessa N:o 
77/504/ETY (EYVL N:o L 206, 12.8.1977, s. 8), sellaisena kuin se on 
muutettuna 27 päivänä heinäkuuta 1994 annetulla komission päätöksellä 
(EYVL N:o L 207/30, 10.8.1994) aiemmat muutokset mukaan lukien, 
säädetään karjan yksilötuotosten seurannan ja jalostusarvon arvioinnin 
menetelmistä puhdasrotuisten jalostusnautojen osalta. Hyväksyttyjen elinten 
on kerättävä ja julkaistava tiedot kussakin jäsenvaltiossa. Asetuksen N:o 
1467/94 nojalla ylläpidettyjen yhteisön luetteloiden ei tarvitse sisältää 
geneettisistä arvoista käytettävissä olevaa tietoa, mutta niissä on oltava 
tietoa siitä, mistä tällaisia tuloksia voi löytää. 
Genomien kartoittaminen saattaa lopulta johtaa sellaisten DNA-jaksojen 
eristämiseen, jotka säätelevät tiettyjä kestävyyttä muodostavia 
ominaisuuksia, kuten loisten vastustuskyky. Tätä aihepiiriä tutkitaan 
parhaillaan. Asetuksen N:o 1467/94 nojalla ylläpidettyjen luetteloiden ei 
tarvitse sisältää genomien kartoittamistyön tuloksista käytettävissä olevaa 
tietoa, mutta on tärkeää, että niissä on tietoa siitä, mistä tällaisia tuloksia 
voi löytää. 
2.17 Eläimiin liittyvät geneettiset voimavarat; käyttö 
Kaikki biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen (kesäkuu 
1992) allekirjoittaneet jäsenvaltiot ovat jo alkaneet kehittää kansallisia 
strategioita, suunnitelmia tai ohjelmia biologisen monimuotoisuuden, 
mukaan lukien maatalouden biologinen monimuotoisuus, säilyttämiseksi ja 
sen käyttämiseksi kestävällä tavalla. Asetus N:o 1467/94, joka kattaa niin 
eläimiin kuin kasveihinkin liittyvät geneettiset voimavarat, on osa tätä 
suunnittelutyötä Euroopan unionissa. 
On hyödyllistä luokitella eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen 
käyttötavat nousevaan tärkeysjärjestykseen taloudellisen merkityksen 
perusteella: 
B - TOIVOTTUA TULEVAA Kl-IIITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
• maanviljelytoiminta laajimmassa merkityksessään (esimerkiksi 
kotieläinpuistot sekä matkailutoiminta) 
• ympäristön suojelu (esimerkiksi laiduntavien eläinten käyttö palolinjojen 
ylläpitäjinä metsissä) 
• tuotteiden laatu (esimerkiksi Reggiana-karjan kasvattaminen Parmesan-
juuston valmistusta varten) 
• tuotteiden valikoimat (esimerkiksi riistaeläinten lihan ja eksoottisten 
eläinten, kuten strutsin ja krokotiilin, lihan äskettäin tapahtunut 
ilmestyminen valintamyymälöihin) 
• tuotanto erikoislaatuisessa ympäristössä (esimerkiksi North Ronaldsay 
-lampaat ovat sopeutuneet elämään rannikolla ja syömään meriruohoa). 
Harvinaisia rotuja voidaan hyödyntää joko puhtaana tai osana 
jalostusohjelmaa, jolloin puolet tai neljännes lopullisen tuotantoeläimen 
perimästä on peräisin harvinaisesta rodusta. 
Eläinten omistajat ovat hyvin tietoisia kasvattamansa rodun 
erityisominaisuuksista ja käyttömahdollisuuksista, mutta tämä tietous eivät 
aina leviä eteenpäin eikä sitä luokitella alan yleisessä kirjallisuudessa. 
Saattaa olla tarpeen koota, tutkia ja levittää tähän mennessä todentamatonta 
tietoa harvinaisten rotujen maatalouden . kannalta hyödyllisistä 
ominaisuuksista sekä edistää niitä koskevien väitteiden virallista tutkimista. 
2.18 Eläimiin liittyvien geneettisten voimavarojen erityislaatu 
Eläimiä koskevien hankkeiden yhteydessä on arvosteltu jonkin verran sitä, 
että asetuksen N:o 1467/94 mukaisissa hankkeissa työn on edettävä kuuden 
pakollisen vaiheen kautta. On sanottu, etteivät nämä vaiheet sovellu eläimiä 
koskevaan työhön. Kun asiasta keskusteltiin ohjelmakomiteassa, huomiota 
kiinnitettiin siihen, että edellyttämällä vaiheittaista työskentelyä neuvoston 
asetuksessa pyritään varmistamaan, että jokainen hanke etenee 
yhteensovitetulla ja johdonmukaisella tavalla. Asetuksessa No 1467/94 
säädetyn työohjelman vaiheita ei pidä muuttaa tulevien tarkistusten 
yhteydessä, jos siitä on haittaa hankkeiden moitteettomalla hallinnoinnille. 
Komiteassa on keskusteltu myös huomiosta, jonka mukaan valtiosta 
riippumattomien järjestöjen työ jäsenvaltioissa on geneettisten voimavarojen 
säilyttämisen kannalta erittäin tärkeää. Tätä näkökohtaa verrattiin siihen, 
kuinka vähäisessä määrin valtiosta riippumattomat järjestöt ovat 
osallistuneet kyseiseen ohjelmaan. Saattaa olla asianmukaista hyödyntää 
asetuksen No 1467/94 liitännäistoimenpiteitä erityisellä tavalla, jotta 
voidaan auttaa valtiosta riippumattomia järjestöjä kyseisen asetuksen 
mukaisia hankkeita koskevan valmistelutyön yhteensovittamisessa. 
B - TOI VOITUA TULEVAA KEHITYSTÄ KOSKEVA TUTKIMUS 
2. Katsaus ja tutkimus jäsenvaltioissa toteutetun toiminnan kehityksestä 
Lisäksi komiteassa on keskusteltu niistä tarpeista ja vaikeuksista, joita liittyy 
kansalliset rajat ylittävään geneettisten voimavarojen hallinnointiin. 
Uhanalaisia kasvilajikkeita koskevan rajat ylittävän yhteistyön tekeminen on 
selvästi helpompaa kuin uhanalaisia eläimiä koskevan rajat ylittävä 
yhteistyön. Sellaisen Euroopassa olevia rotuja koskevan luettelon, johon 
sisältyisivät kattavat yksityiskohtaiset tiedot lisääntymiskykyisistä uroksista 
ja naaraista, laatimisen ja päivittämisen olisi oltava hyödyllinen ensiaskel 
(katso kohta A.2.7, sivu ix). Tämän jälkeen saattaa olla syytä kutsua koolle 
kokous, jossa keskustellaan rajat ylittävistä eläimiin liittyvien geneettisten 
voimavarojen hallinnoinnin näkökohdista maatalousalalla. (Jäsenvaltioilta 
pyydettiin huomioita viimeksi järjestetyssä kokouksessa 16. lokakuuta 1996.) 
XXXVIII 
C - Julkaistu EYVL:ssä 
C Julkaistu EYVL-.ssä 
1. ASETUS N:o 1467/94 (EYVL N:0 L 159,28.6.1994, s. 1) 
Asetuksen teksti on liitteessä C. 1. 
2. TYÖOHJELMA SEKÄ LISÄTIETOJA NIILLE, JOTKA TEKEVÄT EHDOTUKSIA 
YHDISTETTYIKSI TOIMIKSI JA HANKKEIKSI, JOIDEN KUSTANNUKSET JAETAAN. 
Tietopaketti on liitteessä C.2. 
3. ENSIMMÄINEN EHDOTUSPYYNTÖ (EYVL N:o C 368,23.12.1994, s. 24) 
EYVL:ssä julkaistu teksti on liitteessä C.3. 
4. TOINEN EHDOTUSPYYNTÖ (EYVL N:o C 114,19.4.1996, s. 21) 
EYVL:ssä julkaistu teksti on liitteessä C.4. 
D - Euroopan unionin julistukset 
D Euroopan unionin julistukset 
1. EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS EUROOPPAA KOSKEVASSA FAO:N 
VALMISTELEVASSA KOKOUKSESSA. NITRA, SLOVAKIA (SYYSKUU 1995) 
Teksti on liitteessä D. 1. 
2. EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS FAO:N GENEETTISIÄ VOIMAVAROJA 
KÄSITTELEVÄN KOMISSION TOISESSA YLIMÄÄRÄISESSÄ KOKOUKSESSA. 
ROOMASSA (MAALISKUU 1996) 
Teksti on liitteessä D.2. 
3. EUROOPAN YHTEISÖN JULISTUS LEIPZIGISSÄ (KESÄKUU 1996) 
Teksti on liitteessä D.3. 
4. ALUSTAVA LUETTELO KASVEIHIN LIITTYVIÄ GENEETTISIÄ VOIMAVAROJA 
KOSKEVASTA EUROOPAN UNIONIN LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ 
Teksti on liitteessä D.4. 
ISSN 1024-4492 
K0M(97) 327 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 15 
Luettelonumero : CB-CO-97-318-FI-C 
ISBN 92-78-21756-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg