Päätelmät rokotuksista yhtenä tehokkaimmista keinoista ehkäistä tauteja ja parantaa kansanterveyttä

(2022/C 484/05)

Johdanto

Rokotuksia pidetään yhtenä tehokkaimmista kansanterveyspolitiikan keinoista ehkäistä tartuntatauteja ja lieventää niiden haitallisimpia vaikutuksia. Rokottaminen on tärkeää paitsi lapsille, mutta myös koko eliniän ajan. Rokotteiden kehittäminen on käännekohta lääketieteen historiassa ja sillä on ollut merkittävä vaikutus kansanterveyteen. Rokotuksilla voidaan ehkäistä monia tauteja, joten niillä voidaan vähentää terveydenhuoltojärjestelmien taakkaa ja estää vuosittain noin 3,5–5 miljoonaa kuolemaa (1). Isorokko on rokotusten ansiosta jopa voitu hävittää kokonaan.

Tällä hetkellä rokotukset ovat kuitenkin oman menestyksensä uhri. Ihmiset eivät välttämättä ole enää tietoisia sellaisten tartuntatautien vaikutuksista, joita rokotusohjelmien ansiosta ei enää esiinny, joten huomattava osa heistä saattaa jopa kyseenalaistaa rokotusten tärkeän merkityksen. Rokotuskattavuus on monilla EU:n alueilla laskemassa selvästi alle suositellun tason. Näissä olosuhteissa tartuntataudit voivat palata helposti. Esimerkiksi tuhkarokkoepidemioita on viime vuosina puhjennut joissakin Euroopan maissa.

Ihmiset eivät viime vuosikymmeninä ole olleet yhtä halukkaita rokottautumaan kuin aiemmin, vaikka rokotteet ovat turvallisia, tehokkaita ja suositeltuja ja niitä on saatavilla. Maailman terveysjärjestö (WHO) luokittelee rokotevastaisuuden yhdeksi maailman kymmenestä suurimmasta terveysuhkasta. Rokotevastaisuus myös vaihtelee kontekstin, maan ja rokotetyypin mukaan, mistä syystä se on erityisen haastava ongelma. Yhtä kaikille sopivaa ratkaisua ei ole vaan on pyrittävä pitkällä aikavälillä parantamaan vuoropuhelua kansalaisten kanssa, ymmärtämään ihmisten huolenaiheita ja kehittämään räätälöityjä rokotusstrategioita kohdennettujen viestintäkampanjoiden ohella.

Covid-19-pandemia on entistä selvemmin tuonut esiin rokotevastaisuuden mittasuhteet. Covid-19-rokotevastaisuuteen ovat vaikuttaneet merkittävästi erilaiset tekijät, erityisesti huolet rokotteiden koetusta turvallisuudesta ja tehosta. Vaikka joissakin EU:n jäsenvaltioissa ei ole onnistuttu saavuttamaan kovin korkeaa rokotusastetta covid-19-rokotuskampanjoiden avulla, osassa Euroopan unionia tulokset ovat olleet vakuuttavia.

Myönteistä on se, että pandemian aikana on vauhdilla kehitetty tärkeitä ratkaisuja ja välineitä, joita voidaan jo nyt hyödyntää. Kehitys on ollut huomattavaa muun muassa digitalisaation alalla. EU:n tasolla on parannettu datankeruuta ja -vaihtoa ja luotu EU:n digitaalinen koronatodistus, joka on tärkeä osa sellaisen maailmanlaajuisen standardin vahvistamista, jolla yhdessä muiden kansanterveysalan toimenpiteiden kanssa voidaan rajoittaa pandemian leviämistä. EU:n strategia covid-19-rokotteiden kehittämiseksi (2) ja terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustaminen ovat myös suuria edistysaskeleita, joilla varmistetaan lääketieteellisten vastatoimien, kuten rokotteiden ja hoitokeinojen, kehittäminen, hankinta, osto ja jakelu EU:n tasolla. Lisäksi yhtä tärkeä saavutus on Euroopan terveysunionin perustaminen, jolla pyritään vahvistamaan keskeisten virastojen kriisivalmiutta ja kriisinhallintatoimia.

Covid-19-pandemiasta on syytä ottaa oppia, jotta voidaan varmistaa riittävät valmiudet kohdata tulevat kansanterveyskriisit. Tässä yhteydessä EU:hun suuntautuva siirtymään joutuneiden henkilöiden virta saattaa muodostaa haasteen kansanterveydelle, ennen kaikkea tälle ryhmälle itselleen mutta myös jäsenvaltioille, joiden olisi otettava kaikki tällaiset henkilöt huomioon rokotusstrategioissaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti. Lisäksi olisi keskityttävä niihin mahdollisesti kauaskantoisiin vaikutuksiin, joita ilmastonmuutoksella voi olla kansanterveyteen. Erityisesti vektorivälitteisten tartuntatautien, kuten hantaviruksen, puutiaisaivotulehduksen, Lymen taudin ja malarian, esiintymisalueet saattavat muuttua.

Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi tehostettava yhteisiä toimiaan ja otettava niissä huomioon vuonna 2018 annettu neuvoston suositus yhteistyön tehostamisesta rokotuksin ehkäistävissä olevien tautien torjunnassa (3) sekä kokemukset, jotka on saatu covid-19-pandemiasta viime vuosina.

Vaikka rokotuspalvelut, -ohjelmat ja -politiikat kuuluvat jäsenvaltioiden vastuulle, tartuntataudit ovat luonteeltaan rajatylittäviä, ja kansalliset rokotusohjelmat joutuvat vastaamaan yhteisiin haasteisiin, erityisesti covid-19-pandemiaan, muuttoliikkeeseen ja apinarokkoon, joten jäsenvaltiot voisivat hyötyä entistä koordinoidummasta EU:n lähestymistavasta, jolla pyritään ehkäisemään epidemioita ja rokotteilla ehkäistävissä olevia tauteja sekä rajoittamaan niiden leviämistä.

Rokotevastaisuuden torjunta: pienennetään mis- ja disinformaation riskiä sekä lisätään kuluttajien luottamusta rokotuksiin

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

1. MUISTUTTAA, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan mukaan kansallista politiikkaa täydentävä unionin toiminta suuntautuu kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien ehkäisemiseen sekä fyysistä ja mielenterveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan;

2. KATSOO, että koska rokotteilla ehkäistävissä olevat taudit ovat luonteeltaan rajatylittäviä, jäsenvaltioiden vastuulla olevat rokotusohjelmat voivat yleensä ottaen hyötyä lisäarvosta, jota saataisiin paremmin koordinoidusta EU:n lähestymistavasta;

3. PANEE MERKILLE, että rokotevastaisuuden perimmäiset syyt vaihtelevat. Erilaiset tilanteet, kuten rutiinirokotukset, joissa käytetään yleisesti tunnettuja rokotteita, tai rokotukset, jotka toteutetaan covid-19-pandemian kaltaisten terveyskriisien aikana ja joissa käytetään uusia rokotteita, edellyttävät erilaisia ratkaisuja;

4. TOTEAA, että covid-19-pandemia osoitti selvästi, mitä uhkia ja haasteita mis- ja disinformaatio aiheuttavat yhteiskunnillemme. ”Infodemia” – tietotulva, joka sisältää myös väärää tai harhaanjohtavaa tietoa, digitaalisessa ja fyysisessä ympäristössä taudin puhkeamisen aikana ( 4 ) – oli yksi suurimmista tekijöistä, jotka lisäsivät riskejä ihmisten terveydelle, terveysjärjestelmille ja tehokkaalle kriisinhallinnalle.

7. PALAUTTAA MIELEEN 11. joulukuuta 2020 julkaistun komission raportin ”State of Vaccine Confidence in the EU+UK” ( 14 )

8. PALAUTTAA MIELEEN Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) 29. kesäkuuta 2021 julkaiseman raportin ”Countering online vaccine misinformation in the EU” ( 15 ) , jossa tarkastellaan näyttöpohjaa sille, miten verkossa esiintyvää rokotteisiin liittyvää misinformaatiota voidaan torjua EU:ssa, ja KOROSTAA ECDC:n ylläpitämää eurooppalaista rokotustietojärjestelmää ( 16 ) , joka tarjoaa täsmällistä ja ajantasaista näyttöön perustuvaa tietoa rokotuksista sekä katsauksen EU:n mekanismeihin, joilla varmistetaan rokotteiden turvallisuus ja teho;

9. PALAUTTAA MIELEEN tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 851/2004 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen ( 17 ) sekä ON myös TYYTYVÄINEN ECDC:n yleiseen rooliin ja panostukseen, myös niiden toimien yhteydessä, joilla edistetään rokotuksiin liittyvän mis- ja disinformaation torjumista ja lisätään rokotusluottamusta. Näitä toimia ovat esimerkiksi verkkokurssit, joilla käsitellään keinoja puuttua verkossa esiintyvään rokotuksiin liittyvään misinformaatioon ( 18 )

10. SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI EU4Health-ohjelmaan, jolla edistetään kunnianhimoisesti unionin laajuista ja monialaista kriisinehkäisyä ja jossa painotetaan rokotuskattavuuden parantamista jäsenvaltioissa, erityisesti tarjoamalla rahoitusta tiedotuskampanjoihin ja viestintätoimiin, jotka on suunnattu suurelle yleisölle ja erityisille ryhmille tarkoituksena ehkäistä rokotevastaisuutta sekä mis- ja disinformaatiota ja puuttua niihin;

11. ON TYYTYVÄINEN Horisontti 2020 -ohjelman toimiin, joilla puututaan rokotteisiin liittyvään misinformaatioon, välineiden kehittämiseen rokotuskattavuuden parantamiseksi sekä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman toimiin, joilla pyritään tuottamaan näyttöä mis- ja disinformaation torjunnan tehostamiseksi;

12. PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE WHO:n 1. huhtikuuta 2020 julkaiseman ”Immunization Agenda 2030” -strategian ( 19 ) , jolla pyritään puuttumaan rokotevastaisuuteen kehittämällä luotettavia ja innovatiivisia strategioita hillitä rokotteisiin liittyvää misinformaatiota sekä vähentää sen leviämistä ja kielteisiä vaikutuksia;

13. KOROSTAA, että on jatkuvasti tarpeen analysoida rokotuksiin liittyviä yksittäisiä riskejä ja hyötyjä sekä tiedottaa niistä yleisölle, ottaen huomioon eri riskiryhmät ja erityisesti ne, joiden käytettävissä ei ole riittäviä tietolähteitä esimerkiksi sosiaalisten, kulttuuristen tai kielellisten haasteiden vuoksi;

14. KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA — hyödyntämään tieteidenvälistä (muun muassa kansanterveysalan, digitaalisen terveydenhuollon, viestinnän, sosiaalisen median ja käyttäytymistieteiden) asiantuntemusta, jotta voidaan tehostaa toimia rokotteisiin liittyvän mis- ja disinformaation torjumiseksi sekä soveltaa rokotusviestintään vahvempaa, näyttöön perustuvaa ja strategisempaa lähestymistapaa, jossa mukana olevien toimijoiden väliset viestit ovat yhdenmukaisia;

15. KEHOTTAA KOMISSIOTA — perustamaan rokotevastaisuutta käsittelevän asiantuntijafoorumin, joka tuo yhteen asiantuntijoita kaikilta asiaankuuluvilta aloilta keskustelemaan, vaihtamaan parhaita käytäntöjä, toteuttamaan jatkotoimia EU-JAV-konsortion toimien pohjalta itse hankkeen ulkopuolella sekä erityisesti helpottamaan ja nopeuttamaan viestintää EU:n virastojen kanssa, jotta voidaan antaa ohjeistusta siitä, miten rokotuskattavuutta voidaan lisätä kaikkialla Euroopan unionissa, sekä tässä yhteydessä välttämään päällekkäisyydet olemassa olevien aloitteiden kanssa ja minimoimaan jäsenvaltioille aiheutuvan hallinnollisen taakan; — tarvittaessa parantamaan koordinointia rokotuksia ja disinformaation torjuntaa koskevien EU:n toimintapolitiikkojen välillä, jotta voidaan tukea tehokkaampaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, myös antamalla tiedonannon rokotevastaisuuden torjumisesta; — antamaan yhdessä ECDC:n kanssa jäsenvaltioille pyynnöstä ei-sitovia räätälöityjä suosituksia ja suuntaviivoja siitä, miten rokotevastaisuuteen voidaan puuttua ottaen huomioon kansalliset erityispiirteet; — antamaan jäsenvaltion pyynnöstä niille, jotka vastaavat kansallisista rokotusohjelmista jäsenvaltioissa, neuvontaa kaikkien asiaankuuluvien EU:n ohjelmien ja välineiden käytöstä kohdennetuissa rokotuskampanjoissa ja siitä, miten näitä kampanjoita arvioidaan;

16. KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA — kehittämään koulutusmahdollisuuksia (viestinnän ja sosiaalisen median koulutusta), jotta terveydenhuollon ammattilaiset ja terveysviestinnän asiantuntijat harjaantuvat sellaisten tehokkaiden tekniikoiden ja välineiden käytössä, joilla torjutaan rokotuksiin liittyvää mis- ja disinformaatiota, myös verkossa. Näin voidaan kehittää viestintästrategioita tai varmistaa tehokas viestintä terveydenhuollon ammattilaisten ja kansalaisten välillä rokotusten hyödyistä (yhteinen päätöksenteko) yhteistyössä rokotuksia käsittelevän yhteenliittymän (Coalition for Vaccination) sekä kansallisten terveydenhuollon ammattilais- ja opiskelijajärjestöjen kanssa; — edistämään tiedotuskampanjoita rokotusten hyödyistä, muun muassa koulutusalan kumppanuuksien, työmarkkinaosapuolten ja tiedotusvälineisiin kohdennettujen toimien avulla, kiinnittämällä erityistä huomiota sosiaalisen median alustojen vastuuseen ja rooliin; — tukemaan kansallisia toimintapolitiikkoja, joilla varmistetaan tasapuolisten, saatavilla olevien ja houkuttelevien rokotuspalvelujen tarjonta kaikille, jotka voivat ottaa rokotuksen, ja siten viime kädessä se, etteivät he menetä mahdollisuuttaan rokotukseen.

EU:n yhteistyön vahvistaminen tuleviin haasteisiin valmistautumiseksi: kehitetään toimia parhaiden käytäntöjen ja saatujen kokemusten pohjalta

17. TOTEAA, että covid-19-pandemia on vaikuttanut rokotuspolitiikkaan Euroopan ja kansallisella tasolla merkittävällä ja ennennäkemättömällä tavalla. Vaikka joissakin jäsenvaltioissa covid-19-rokotteet on laajalti hyväksytty, monissa muissa maissa ne eivät ole saaneet riittävää hyväksyntää. Covid-19-pandemia on myös nopeuttanut sellaisten uusien välineiden ja ratkaisujen kehittämistä, joiden pohjalta EU voi edistää yhteistyötä rokotusstrategioiden ja -ohjelmien alalla.;

18. KOROSTAA hyötyjä, joita saadaan tiivistämällä EU:n yhteistyötä rokotuksiin liittyvän epäluottamuksen torjumiseksi ja rokotuskattavuuden edistämiseksi, ja toteaa tässä yhteydessä, että lähestymistavat, jotka perustuvat samoihin tieteellisiin tietoihin mutta eroavat toisistaan merkittävästi, voivat joissakin tapauksissa heikentää kansalaisten luottamusta rokotuksia kohtaan;

19. PALAUTTAA MIELEEN kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi 14. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/953, joka on ollut suuri menestys EU:lle;

20. PALAUTTAA MIELEEN komission 17. kesäkuuta 2020 esittelemän EU:n rokotestrategian covid-19-rokotteiden kehittämisen, valmistamisen ja levittämisen vauhdittamiseksi. Strategian ansiosta jäsenvaltiot voivat hankkia yhdessä covid-19-rokotteita ja varmistaa niiden oikea-aikaisen saatavuuden;

21. ON TYYTYVÄINEN terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustamiseen; sen tehtävänä on parantaa varautumista ja reagointia rajatylittäviin vakaviin uhkiin lääketieteellisten vastatoimien alalla tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Olisi kiinnitettävä huomiota lääketieteellisten vastatoimien toimituksiin liittyviin haasteisiin niiden ratkaisemiseksi;

22. TOTEAA, että koska kansainvälinen liikkuvuus ja muuttoliike ovat lisääntyneet, rokotusalan yhteistyöllä olisi aina oltava maailmanlaajuinen ulottuvuus;

23. PALAUTTAA MIELEEN komission 23. maaliskuuta 2022 antaman tiedonannon ”Ukrainan sotaa pakenevien vastaanottaminen: Eurooppa valmistautuu vastaamaan tarpeisiin”, jossa korostetaan tarvetta lisätä siirtymään joutuneiden ukrainalaisten rokotekattavuutta ja asetetaan painopisteeksi lasten rokotusohjelmat;

24. PALAUTTAA MIELEEN ECDC:n 8. maaliskuuta 2022 julkaisemat suuntaviivat asiakirjassa ”Operational public health considerations for the prevention and control of infectious diseases in the context of Russia’s aggression towards Ukraine”;

25. HUOMAUTTAA, että myös muiden maailmanlaajuisten ongelmien ja kriisien odotetaan vaikuttavan tartuntatautien esiintyvyyteen EU:ssa. Näitä ovat erityisesti ilmastonmuutos, joka todennäköisesti lisää puutiaisaivotulehduksen, Länsi-Niilin kuumeen tai denguen kaltaisten vektorivälitteisten tartuntatautien leviämistä;

26. ANTAA TUNNUSTUSTA Euroopan lääkealan sääntelyverkoston rokotteiden alalla tekemään työhön, jolla varmistetaan lääkkeiden laatu, teho ja turvallisuus Euroopan unionissa. Sääntelyverkoston työhön kuuluu tieteellistä verkostoitumista, vertailuanalyysejä ja tiivistä yhteistyötä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä, mikä edistää perusteellisen tieteellisen tietämyksen saamista rokotteista ja lisää luottamusta niihin Euroopan väestön keskuudessa;

27 KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA — edistämään aikuisten rokotuskampanjoita suojan tarjoamiseksi sellaisia tartuntatauteja vastaan, joilla voi olla vakavia seurauksia; näitä ovat muun muassa tuhkarokko, kurkkumätä, jäykkäkouristus tai polio; — jatkamaan lasten rokotuskampanjoita suojan tarjoamiseksi tartuntatauteja vastaan lapsille, jotka eivät vielä ole saaneet rokotussuojaa eli järjestämään rokotuskampanjoita puuttuvien rokotusten antamiseksi; — tukemaan terveydenhuoltojärjestelmän digitalisointia ja tutkimaan mahdollisuutta kehittää terveydenhuollon valmiuksia tallentaa sähköisiä tietoja kansalaisten rokotustilanteesta; — nostamaan terveysalan työvoiman riittävälle tasolle, jotta kyetään reagoimaan nopeasti ja tehokkaasti terveysuhkiin, ja pitämään sen kyseisellä tasolla sekä parantamaan terveydenhuollon ammattilaisten rokotuskattavuutta terveysalan hyvien käytäntöjen esimerkkinä suurelle yleisölle; — edistämään koko eliniän aikaista terveyskasvatusta ja -osaamista;

28. KEHOTTAA KOMISSIOTA — samalla kun varmistetaan terveystietojen suoja tutkimaan mahdollisuuksia poistaa kansallisen tason (ja tätä alemman tason) rokotustietojärjestelmien yhteentoimivuuden mahdolliset oikeudelliset ja tekniset esteet ja tästä saatavaa lisäarvoa hyödyntämällä nykyisiä tai tulevia rajatylittävien terveystietojen vaihtomekanismeja sekä tutkimaan rokotustodistusten digitaalisesta versiosta saatavaa lisäarvoa ottaen huomioon kokemukset eurooppalaisista digitaalisista infrastruktuureista ja muista olemassa olevista välineistä, kuten kansainvälisestä rokotustodistuksesta; — kiinnittämään erityistä huomiota tutkimukseen ja innovointiin sekä tarkastelemaan mahdollisuuksia tukea uusien rokotteiden kehittämistä (uudelleen)leviäviä infektiouhkia, erityisesti vektorivälitteisiä tartuntatauteja, vastaan; — pyytämään ECDC:tä päivittämään antamaansa kansanterveysalan ohjeistusta tartuntatautien seulonnasta ja rokotuksista niitä vastaan vastasaapuneiden maahanmuuttajien keskuudessa EU:ssa ja ETA-alueella, ottaen huomioon voimassa olevat kansalliset kansanterveyttä koskevat suuntaviivat;

29. KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA — kehittämään virtuaalisen tietokannan, joka perustuu covid-19-rokotteiden hankintaa käsittelevän johtokunnan tarpeisiin kehitetystä ”Bazaar-välineestä” saatuihin hyviin käytäntöihin ja kokemuksiin ja jolla helpotetaan vapaaehtoista tietojenvaihtoa keskeisten rokotteiden mahdollisista ylijäämistä ja vajeista tällaisten rokotteiden jälleenmyynnin tai lahjoittamisen mahdollistamiseksi jäsenvaltioiden välillä; — tarvittaessa hyödyntämään mahdollisuuksia tehdä rokotteiden yhteishankintoja ottaen samalla huomioon unionin tasolla tunnustetut vakavat rajatylittävät terveysuhkat ja jäsenvaltioiden tosiasialliset tarpeet; — tukemaan Euroopan lääkealan sääntelyverkostoa asianmukaisesti resursoidun ja joustavan mekanismin kautta, jotta voidaan vahvistaa verkoston työtä ja varmistaa sen jatkuva osallistuminen työhön pitkällä aikavälillä.

(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_

(2) COM(2020) 245 final.

(3) COM/2018/244 final

(4) https://www.who.int/health-topics/infodemic#tab=tab_1

(5) JOIN/2018/36 final

(6) COM/2018/236 final

(7) COM/2021/262 final

(8) COM/2018/245 final

(9) JOIN/2020/ 8 final

(10) ST 14064/20

(11) COM/2018/244 final

(12) https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-07/2019-2022_roadmap_en.pdf

(13) https://eu-jav.com/

(14) https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-11/2020_confidence_rep_en.pdf

(15) https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events/ecdc-launches-report-countering-online-vaccine-misinformation-eueea

(16) https://vaccination-info.eu/en

(17) 2020/0320(COD)

(18) https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events/e-learning-how-address-online-vaccination-misinformation

(19) https://www.who.int/publications/m/item/immunization-agenda-2030-a-global-strategy-to-leave-no-one-behind