Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus geneettisesti muunnetuista elintarvikkeista ja rehuista"

(KOM(2001) 425 lopullinen - 2001/0173 COD)

(2002/C 221/22)

Neuvosto päätti 2. lokakuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 2002. Esittelijä oli Sandra Thomas.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. toukokuuta 2002 pitämässään 391. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 53 ääntä puolesta ja 40 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Komission ehdotuksessa esitetään säädettäväksi parannetusta, yhdenmukaistetusta, yhtenäisestä ja avoimesta menettelystä geneettisesti muunnettujen elintarvikkeiden turvallisuuden arviointia varten. Ehdotuksen päätavoitteet ovat (i) suojella ihmisten ja eläinten terveyttä, (ii) vahvistaa yhteisön menettelyt geneettisesti muunnettujen elintarvikkeiden ja rehujen sääntelemistä varten sekä (iii) vahvistaa geneettisesti muunnettujen elintarvikkeiden ja rehujen merkintöjä koskevat säännökset, jotta kuluttajilla olisi todellinen valinnan vapaus.

1.2. Komission ehdotuksen soveltamisalaan kuuluvat muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut, muuntogeenisiä organismeja sisältävät tai niistä koostuvat elintarvikkeet ja rehut sekä elintarvikkeet ja rehut, jotka on valmistettu muuntogeenisistä organismeista tai sisältävät muuntogeenisistä organismeista valmistettuja ainesosia (3 ja 16 artikla). "Geneettisesti muunnetuista organismeista tuotetuilla" tuotteilla tarkoitetaan sitä, että osa valmiista tuotteesta on johdettu alkuperäisestä muuntogeenisestä aineksesta. Ehdotettu asetus kattaisi nämä tapaukset. Asetus ei kattaisi "geneettisesti muunnetun organismin avulla tuotetuiksi" kutsuttuja tuotteita, joilla tarkoitetaan valmiita tuotteita, jotka on valmistettu muuntogeenisen organismin avulla mutta joissa ei ole muuntogeenisestä organismista johdettua ainesta. Tämä käytäntö on yhdenmukainen uuselintarvikkeista annetun asetuksen säännösten kanssa.

1.3. Ehdotetun asetuksen mukaan yhdellä hakemuksella on mahdollista saada sekä lupa muuntogeenisten organismien tarkoitukselliseen levittämiseen ympäristöön että lupa kyseisten muuntogeenisten organismien käyttöön elintarvikkeissa tai rehuissa tai molemmissa.

1.4. Nykyiset muuntogeenisiä elintarvikkeita koskevat lupamenettelyt ovat uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annetun asetuksen (EY) N:o 258/97(1) säännösten mukaiset. Muuntogeenisiä organismeja sisältäviä rehuja koskevat lupamenettelyt ovat tähän asti olleet direktiivin 90/220/ETY(2) säännösten mukaiset. Muuntogeeniselle rehulle ei ole lupamenettelyä.

1.5. Säädetyn menettelyn mukaisesti myönnetty lupa on voimassa koko yhteisössä kymmenen vuotta. Lupa voidaan uusia.

2. Merkinnät

2.1. Nykyiset merkintöjä koskevat säännökset ulotetaan ehdotuksella koskemaan kaikkia muuntogeenisiä elintarvikkeita riippumatta DNA:n tai proteiinin havaittavuudesta. Kaikkiin tuotteisiin, joihin sovelletaan ehdotetun asetuksen mukaista lupamenettelyä, sovelletaan myös pakollisia merkintöjä. Siten useisiin elintarvikkeisiin, joihin ei tällä hetkellä vaadita merkintöjä, olisi kyseiset merkinnät lisättävä. Tällaisia ovat esimerkiksi muuntogeenisistä organismeista peräisin olevat pitkälle jalostetut öljyt. Samoin olisi merkittävä useat eläinrehut, joille tällä hetkellä ei vaadita merkintöjä.

3. Täytäntöönpano

3.1. Elintarvikkeissa tai rehuissa saattaa olla jäljellä muuntogeenisen aineksen vähäisiä jäämiä, jotka johtuvat adventiivisesta kontaminaatiosta tai kontaminaatiosta, jota on teknisesti mahdoton välttää. Ehdotettuun asetukseen sisältyvät merkintösäännökset eivät koskisi näitä tapauksia. Muuntogeenisen aineksen vähäisille jäämille ehdotetaan 1 prosentin kynnysarvoa. Merkintöjä koskevat säännökset eivät koskisi elintarvikkeita tai rehuja, jotka sisältävät muuntogeenistä ainesta tätä kynnysarvoa vähemmän.

3.2. Asetuksen täytäntöönpanokelpoisuuden varmistamiseksi ehdotuksessa vaaditaan, että luvanhakijoiden on toimitettava havaitsemismenetelmä, johon sisältyvät näytteenotto ja muunnostapahtuman tunnistus.

3.3. Ehdotuksessa esitetään perustettavaksi yhteisön vertailulaboratorio, jonka tehtävänä on havaitsemis- ja tunnistusmenetelmän testaaminen ja validointi. Tällä tavalla edistetään yhdenmukaisen valvontamenettelyn toteuttamista koko yhteisön alueella.

3.4. Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavasta tehokkaasta seuraamusjärjestelmästä (44 artikla).

4. Yleistä

4.1. Lausunnossa käsiteltävää ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi geneettisesti muunnetuista elintarvikkeista ja rehuista on tarkasteltava laajassa yhteiskunnallisessa kontekstissa. Euroopassa käytännössä ja edelleen voimassa oleva muuntogeenisten kasvien viljelyssä otettu aikalisä on päättymässä. Euroopan maatalous on siirtymässä uuteen aikakauteen, muuntogeenisten tuotteiden laaja-alaiseen käyttöön.

4.2. Komitea pitää hyvin valitettavana, että meneillään olevaa aikalisää ei ole hyödynnetty järjestelmälliseen ja laajaan yhteiskunnalliseen keskusteluun hyödyistä ja haitoista, jotka ovat seurauksena geenitekniikan käytöstä maataloudessa.

4.3. Yhteiskunnassa esiintyy lukuisia erilaisia geenitekniikkaa koskevia asenteita. On kuitenkin todettava, että nykyisin argumentointi on erittäin eriytynyttä. Keskusteluissa erotellaan selkeästi toisistaan "punainen geenitekniikka" (eli geeniteknisten tuotteiden hyödyntäminen lääketieteessä) ja "vihreä geenitekniikka" (geeniteknisten tuotteiden hyödyntäminen maataloudessa / elintarvikealalla).

4.4. Lisäksi "vihreän geenitekniikan" alalla on keskustelussa havaittavissa kaksi erillistä suuntausta. Toinen koskee muuntogeenisten organismien käyttöä vapaassa maataloudessa (eli suljettujen järjestelmien ulkopuolella) sekä niiden asianmukaista käyttöä ihmisten ja eläinten ravinnoksi. Toinen suuntaus taas koskee suljetuissa järjestelmissä tuotettujen muuntogeenisten entsyymien, vitamiinien, lisäaineiden jne. hyödyntämistä maatalouden raakatuotteiden jatkokäsittelyssä. ETSK pitää tärkeänä, että komissio soveltaa samaa jakoa.

4.5. Myös muuntogeenisten kasvien geenien siirtymisestä hiljattain ilmestyneen Euroopan ympäristöviraston kertomuksen(3) perusteella voidaan todeta, että kuluttajat toivovat saavansa selkeitä tietoja paitsi itse tuotteista myös niiden koko tuotantoketjusta.

4.6. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa komission aloitetta, jolla yhdistetään ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi geneettisesti muunnettujen organismien jäljitettävyydestä ja merkinnöistä ja geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY(4) muuttamisesta sekä ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi geneettisesti muunnetuista elintarvikkeista ja rehuista. Komitea on hyvillään varsinkin keskitetyn menettelytavan (one door - one key) soveltamisesta. Se lienee omiaan parantamaan turvallisuutta ja lisäämään kuluttajien luottamusta. ETSK hyväksyy sen, että yhteisön nykyisen muuntogeenisiä organismeja koskevan lainsäädännön soveltamisalaa on laajennettava käsittämään myös rehut ja että elintarvikkeiden lisäaineita, aromiaineita tai rehujen lisäaineita koskevan geneettisen muuntelun erityisarviointi on tarpeen silloin, kun kyseiset aineet on tuotettu muuntogeenisistä organismeista. ETSK on huolissaan siitä, että kyseisessä kahdessa asetusehdotuksessa käsitellään vain muuntogeenisistä organismeista, ei muuntogeenisten organismien avulla valmistettuja tuotteita. Tällä tavoin asetusten soveltamisalan ulkopuolelle jätetään tiettyjä merkittäviä elintarvikeketjun osia. Lisäksi komitea vetoaa komissioon, jotta se järjestäisi kuluttajien tiedotuskampanjoita, joista selviävät muuntogeenisten organismien mahdolliset edut ja haitat, jotta kuluttajat voivat perustaa valintansa laajapohjaiseen tietoon.

4.6.1. Komitea toteaa, että ehdotuksen eräät osat ovat liian sekavia ja voivat johtaa täysin vastakkaisiin tulkintoihin, kuten johdanto-osan perustelukappale 15 sekä 3 ja 16 artiklat. Komitea suosittelee sen vuoksi, että komissio muuttaa asetusta selventääkseen ja eritelläkseen senkaltaisia käsitteitä kuin 2 artiklan 3 ja 6 kohdissa mainitut käsitteet.

4.7. Komissio julkaisi ehdotuksensa muuntogeenisistä organismeista aikana, jolloin joukko elintarvikkeisiin liittyviä terveysriskejä on horjuttanut kuluttajien luottamusta elintarviketurvallisuuteen. Joukkoviestimet tarttuvat uusiin ja vieraisiin tuotteisiin väistämättä liittyviin epävarmuuden tunteisiin, ja on herännyt epäilyksiä tiukkojen ihmisten terveyttä koskevien turvallisuustestien luotettavuudesta. Lisäksi luottamus viranomaisiin, poliitikkoihin, toimittajiin ja jopa tutkijoihin horjuu yhä enemmän; tähän on vaikuttanut osittain hidas reagointi BSE-kriisin aikana. Komitea korostaakin, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen toiminta on pantava tehokkaasti käyntiin elintarviketurvallisuuden riittävän tason takaamiseksi. Myös tuotteiden selkeä, helppotajuinen, täsmällinen ja informatiivinen luokittelu ja merkitseminen on ratkaisevan tärkeää tällaisten epäilysten hälventämiseksi. Eurobarometri-tutkimus osoittaa kiistattomasti kuluttajien haluavan, että muuntogeenisiä organismeja sisältävät tai niiden avulla valmistetut elintarvikkeet ovat helposti tunnistettavissa. Kuluttajan valinnanvapaus voidaan säilyttää vain merkintäjärjestelmän avulla.

4.8. Ehdotuksessa esitetty tarve merkitä sellaisia elintarvike- ja rehutuotteita, joissa ei ole lainkaan muuntogeenistä ainesta mutta jotka on valmistettu muuntogeenisistä organismeista, on perusteltava selvemmin. Komitea huomauttaa, että tällaiset tuotteet ovat jo läpäisseet tiukat ihmisten terveyttä koskevat turvallisuustestit (myös allergiatestit). Jos näiden tuotteiden merkitsemisen tarkoituksena on tiedottaa kuluttajille, että vaikka tuotteet eivät sisälläkään muuntogeenistä ainesta, ne on kuitenkin tuotettu muuntogeenisistä viljelykasveista, ja antaa kuluttajalle tällä tavalla suurempi valinnanvapaus, pitäisi tämä tavoite tuoda selvästi esille. ETSK pitää tätä periaatteessa tärkeänä edistysaskeleena. Kuluttajille on kuitenkin vaikeaa perustella, miksi eläinperäisille tuotteille, jotka on valmistettu muuntogeenisellä rehulla ruokituista eläimistä, ei vaadita merkintöjä, kun taas esimerkiksi muuntogeenisistä maataloustuotteista valmistetut pitkälle jalostetut öljyt on merkittävä (vaikka muunneltu DNA ei olisikaan havaittavissa). Komitea katsoo, että kuluttajan täydellisen valinnanvapauden varmistamiseksi on välttämättä määriteltävä mahdollisimman avoimesti ja selkeästi muuntogeenisiä organismeja sisältävien tuotteiden merkintäjärjestelmä. Järjestelmän piiriin tulisi sisällyttää myös muuntogeenisistä kasveista valmistetut elintarvikkeet ja rehut tai muuntogeenisten organismien avulla valmistetut tuotteet, jotka voivat sisältää analyysein havaittavia proteiineja tai geneettistä materiaalia.

4.9. ETSK pyytää komissiota tarkastelemaan uudelleen asetusehdotuksen perustelua. Geenitekniikan käyttöä harkittaessa johtoajatuksena on, että hyväksytään ja käytetään ainoastaan sellaisia tuotteita, jotka eivät aiheuta minkäänlaista haittaa ympäristölle tai kuluttajien terveydelle. Kuluttajat voisivat näin ollen "luottaa sokeasti" kaikkiin tuotteisiin. Komissio haluaa kuitenkin tarjota kuluttajille valinnanvapauden mahdollistavia tietoja. Komitea pitää tätä erittäin tervetulleena. Sulkemalla kuitenkin esimerkiksi eläinperäiset tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muuntogeenisiä rehuja, merkintäjärjestelmän ulkopuolelle, kuluttajilta viedään valinnanvapaus; heillä ei ole tietoa siitä, onko tarjolla olevan tuotteen valmistuksessa käytetty geenitekniikkaa vai ei.

4.10. Elintarvikkeet ja rehut, jotka on johdettu muuntogeenisistä aineksista mutta jotka eivät sisällä siirtogeenistä ainesta (eli DNA:ta tai proteiinia), saattavat yllyttää laittomiin toimiin ja petoksiin. Komitea on huolissaan siitä, että pelkät tuotteiden alkuperän osoittavat asiakirjat eivät ehkä riitä torjumaan petoksia. Tietyt muuntogeenisistä viljelykasveista johdetut tuotteet, kuten pitkälle jalostetut öljyt, ovat koostumukseltaan geneettisesti muuntamattomien tuotteiden kaltaisia. Asetuksessa ehdotetuista havaitsemis- ja merkitsemismenetelmistä ei käy ilmi, kuinka petoksia pyritään torjumaan. Komitean mielestä on asianmukaista, että kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi ja muuntogeenisten tuotteiden varman seurannan turvaamiseksi koko elintarvikeketjussa tulisi määritellä nykyistä paremmin tehokas jäljitettävyysjärjestelmä.

4.10.1. Komitea on ilahtunut siitä, että ehdotettu asetus soveltuu myös EU:n ulkopuolelta tapahtuvaan tuontiin. On ryhdyttävä tehokkaisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että tuonnissa täytetään samat kriteerit. EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden välisen reilun kilpailun takaamiseksi on sekä valvonta- että merkintäjärjestelmien oltava luotettavia ja tehokkaita, etenkin tuontitavaran kohdalla. Komitean mielestä on asianmukaista määritellä sääntelykehys adventiiviselle kontaminaatiolle, joka alittaa muuntogeenisille tuotteille asetetun kynnysarvon tärkeimmissä unionin ulkopuolisissa maissa, mutta joka ei ole sallittu EU:ssa.

4.11. Ehdotetun asetuksen säännösten on pelätty aiheuttavan kuluttajille lisäkustannuksia. Komitea myöntää, että tuotteiden merkitsemistä koskevat uudet vaatimukset tulevat nostamaan lopputuotteiden hintoja. Se katsoo kuitenkin, että suuri yleisö kannattaa laajasti järjestelmästä kuluttajille koituvia hyötyjä, kuten esimerkiksi vuonna 2001 tehty Eurobarometri-kysely(5) osoittaa. Komitea ehdottaa kuitenkin, että komissio aloittaa säännölliset vaikutusten arvioinnit selvittääkseen jäljitettävyydestä, erottelusta ja merkinnöistä aiheutuvat kustannukset.

4.12. ETSK pitää erittäin valitettavana, että muuntogeenisten kasvien hyväksymiseen ei ole liitetty selkeää korvausvastuujärjestelmää. Jo nyt on selvä, että kanteita on odotettavissa. Muuntogeenisen siitepölyn kantautuminen esimerkiksi yhteisön luomuviljelyasetuksen mukaisesti viljellylle pellolle johtaa siihen, että asianomainen maanviljelijä ei enää pysty markkinoimaan tuotteitaan "luonnonmukaisina", koska ne sisältävät (muualta kantautuneita) muuntogeenisiä ainesosia. Maanviljelijä kärsii siten selvän taloudellisen vahingon, jonka korvaamisesta ei voida saattaa ketään vastuuseen, ellei ole selkeää korvausvastuujärjestelmää. Komitean mielestä selkeän korvausvastuujärjestelmän puuttumista ei voida hyväksyä.

5. Erityistä

5.1. Komitea kannattaa elintarvikkeita ja rehuja koskevien kohtuullisten kynnysarvojen vahvistamista muuntogeenisen aineksen sellaiselle vähäiselle esiintymiselle tavanomaisissa (eli geneettisesti muuntamattomissa) elintarvikkeissa, joka on adventiivista tai teknisesti mahdotonta välttää. Komitea katsoo myös, että yhden prosentin taso vastaa tällä hetkellä sekä muita vastaavia kynnysarvoja että sitä, mikä on teknisesti toteutettavissa (5 artikla ja 18 artikla). Uusia tilannearvioita tulisi kuitenkin tehdä jatkuvasti tunnistusmenetelmien kehittyessä, jotta raja voidaan asettaa lähelle tunnistettavuuskynnystä.

5.2. Elintarvikkeiden ja rehujen kontaminaation kynnysarvojen määrittelystä ja käyttöönotosta komitea on sitä mieltä, että on määriteltävä standardoitu analyysimenetelmä, joka on tunnustettu niin yhteisön tasolla kuin kansainvälisesti. Komitea on siksi tyytyväinen komission ehdotukseen perustaa yhteisön vertailulaboratorio, jonka tehtävänä on ehdotettujen havaitsemis- ja tunnistusmenetelmien testaaminen ja validointi. Komitean mielestä asetuksessa ehdotettujen muuntogeenisten elintarvikkeiden merkintä- ja jäljitettävyysjärjestelmien tehokkaan täytäntöönpanon ja hallinnan edellytyksenä on tehokas ja yhdenmukaistettu lähestymistapa koko yhteisön alueella. (33 artikla).

6. Päätelmät

6.1. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää oikeansuuntaisena komission aloitetta, jolla pyritään selkeyttämään ja laajentamaan nykyistä sääntelyjärjestelmää. Muuntogeenisiä viljelykasveja viljellään laajalti tietyissä osissa maailmaa, erityisesti Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Argentiinassa. Euroopassa, jossa on otettu aikalisä lupien myöntämisessä uusien muuntogeenisten organismien markkinoille saattamiseksi, valtaosa kansalaisista haluaisi välttää geenimuunneltuja elintarvikkeita. Talous- ja sosiaalikomitea panee merkille, että asetusehdotuksen päätavoitteena on kuluttajien etujen turvaamisen ohessa ihmisten ja eläinten terveyden ja hyvinvoinnin suojelu (1 artikla). Ehdotuksessa käsitellään kuitenkin käyttöä ja kulutusta koskevien lupien myöntämistä sellaisille tuotteille, joille on jo tehty tarkka terveys- ja ympäristöriskien arviointi, sekä niiden merkitsemistä. Helpottaessaan muuntogeenisten elintarvikkeiden merkitsemistä elintarvikeketjussa uudet säännökset lisäävät avoimuutta ja kuluttajien valinnanvapautta. Sääntelyn ulottaminen rehuihin on erityisen tervetullutta.

6.2. ETSK katsoo kuitenkin, että muuntogeenisten tuotteiden merkitseminen pitäisi ulottaa koskemaan kaikkia muuntogeenisten organismien avulla tuotettuja elintarvikkeita ja rehuja. Tällaisia tuotteita ovat ne, joiden valmistuksessa on käytetty muuntogeenisiä organismeja, kuten geneettisesti muunnettuja entsyymeitä, tai muuntogeenisistä mikro-organismeista tuotettuja, muuntogeenistä ainesta sisältämättömiä entsyymeitä. Tämä lisäys antaa kuluttajille mahdollisuuden saada riittävästi tietoa geenitekniikan käytöstä tuotantoprosessin kaikissa vaiheissa, jolloin kuluttajat voivat perustaa valintansa laajapohjaiseen tietoon.

6.3. ETSK kannattaa ehdotusta merkitä sellaiset elintarvikkeet ja rehut muuntogeenisiksi, joiden sisältämän, adventiivisesta kontaminaatiosta johtuvan muuntogeenisen aineksen määrä ylittää 1 prosentin rajan. Komitea suosittelee sääntelykehyksen määrittelemistä sellaisille EU:n ulkopuolelta tuotaville muuntogeenisille tuotteille, jotka ovat sallittuja niiden alkuperämaassa mutta eivät EU:ssa. ETSK:n mielestä tulevaisuudessa monet kuluttajat pitävät tuotteita, joiden valmistusprosessissa muuntogeenisten organismien osuus ei ole koko tuotantoketjun aikana ylittänyt yhden prosentin rajaa, yhtä lailla "laatutuotteina" kuin esimerkiksi tiettyjä alueellisia tuotteita, lattiakanaloiden munia tai luomutuotteita.

6.4. Komitea suosittaa myös, että merkintöjen edellyttäminen sellaisilta elintarvikkeilta, jotka on johdettu muuntogeenisistä tuotteista mutta jotka eivät sisällä lainkaan muuntogeenistä ainesta, perustellaan selvästi. Jos tärkeimpänä syynä kyseisten elintarvikkeiden merkitsemiseen on muuntogeenisistä viljelykasveista johdettujen elintarvikkeiden yhteiskunnallisen ja poliittisen hyväksyttävyyden lisääminen, pitäisi tämä ilmaista selvästi. Ehdotettua elintarvikkeiden merkintäjärjestelmää voitaisiin parantaa ottamalla samalla käyttöön merkinnät, joiden perusteella kuluttaja voisi erottaa toisistaan "geneettisesti muunnetun organismin avulla tuotetut" ja "geneettisesti muunnetuista organismeista tuotetut" elintarvikkeet.

6.5. Komitea ehdottaa, että tehdään arviointi siitä, kuinka altis ehdotettu järjestelmä on petoksille, sekä arvioidaan laajemmalti järjestelmän toimeenpanoon liittyviä kysymyksiä. Tämä koskee erityisesti ehdotusta merkitä ne elintarvikkeet, jotka on johdettu muuntogeenisistä viljelykasveista, mutta joiden ei voida havaita sisältävän DNA:ta tai proteiinia.

6.5.1. Kuluttajat vaativat ja heillä on oikeus yhä tiukempiin elintarvikeketjun elintarvikkeita koskeviin turvallisuusmääräyksiin. ETSK:n mielestä Euroopan teollisuus on keskeisessä asemassa pyrittäessä vastaamaan kuluttajien vaatimuksiin. Teollisuuden tehtävänä on tuottaa markkinoille turvallisia ja laadukkaita tuotteita sekä edistää tutkimusta ja asianmukaisten arviointimenetelmien käyttöä. Euroopan teollisuuden on oltava tarkasti valvottua ja sen on tarjottava kuluttajille todenmukaista, avointa ja riittävää tietoa. Tällöin teollisuus voi tarjota kuluttajille parhaat valinnanmahdollisuudet ottamalla samalla huomioon muuntogeenisten organismien käyttöön mahdollisesti liittyvät riskit ja edut.

Bryssel, 30. toukokuuta 2002.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) Ks. talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (ETY) uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista", EYVL C 108, 19.4.1993, s. 8 (ei suomeksi).

(2) Ks. talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön annetun direktiivin 90/220/ETY muuttamisesta", EYVL C 407, 28.12.1998, s. 1.

(3) Genetically modified organisms (GMOs): The significance of gene flow through pollen transfer. Environmental issue report No 28. Euroopan ympäristövirasto.

(4) Ks. talous- ja sosiaalikomitean 21. maaliskuuta 2002 antama lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi geneettisesti muunnettujen organismien jäljitettävyydestä ja merkinnöistä ja geneettisesti muunnetuista organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta".

(5) Eurobarometri-tutkimus 55.2 "Europeans, Science and Technology" (Eurooppalaiset, tiede ja teknologia), Euroopan komissio, tutkimuksen pääosasto, joulukuu 2001.

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Käsittelyssä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat vähintään neljänneksen annetuista äänistä.

Kohta 4.6

Poistetaan seuraavat virkkeet: "ETSK on huolissaan siitä, että kyseisessä kahdessa asetusehdotuksessa käsitellään vain muuntogeenisistä organismeista, ei muuntogeenisten organismien avulla valmistettuja tuotteita. Tällä tavoin asetusten soveltamisalan ulkopuolelle jätetään tiettyjä merkittäviä elintarvikeketjun osia."

Perustelu

Velvoite sellaisten tuotteiden merkitsemisestä, joissa ei voida jäljittää muuntogeenisiä organismeja, johtaisi vilppiin. Lisäksi identtisten tuotteiden osalta heräisi kysymys, onko elintarvikkeiden turvallisuudessa eroja. Siitä ei ole kyse.

Äänestystulos

Jaa-ääniä: 46, ei-ääniä: 55, tyhjiä: 71.

Kohta 4.8

Poistetaan seuraavat virkkeet: "Komitea katsoo, että kuluttajan täydellisen valinnanvapauden varmistamiseksi on välttämättä määriteltävä mahdollisimman avoimesti ja selkeästi muuntogeenisiä organismeja sisältävien tuotteiden merkintäjärjestelmä. Järjestelmän piiriin tulisi sisällyttää myös muuntogeenisistä kasveista valmistetut elintarvikkeet ja rehut tai muuntogeenisten organismien avulla valmistetut tuotteet, jotka voivat sisältää analyysein havaittavia proteiineja tai geneettistä materiaalia."

Perustelu

Velvoite sellaisten tuotteiden merkitsemisestä, joissa ei voida jäljittää muuntogeenisiä organismeja, johtaisi vilppiin. Lisäksi identtisten tuotteiden osalta heräisi kysymys, onko elintarvikkeiden turvallisuudessa eroja. Siitä ei ole kyse.

Äänestystulos

Jaa-ääniä: 42, ei-ääniä: 54, tyhjiä: 1.

Kohta 4.9

Poistetaan seuraavat virkkeet: "Kuluttajat voisivat näin ollen 'luottaa sokeasti' kaikkiin tuotteisiin. Komissio haluaa kuitenkin tarjota kuluttajille valinnanvapauden mahdollistavia tietoja. Komitea pitää tätä erittäin tervetulleena. Sulkemalla kuitenkin esimerkiksi eläinperäiset tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muuntogeenisiä rehuja, merkintäjärjestelmän ulkopuolelle, kuluttajilta viedään valinnanvapaus; heillä ei ole tietoa siitä, onko tarjolla olevan tuotteen valmistuksessa käytetty geenitekniikkaa vai ei."

Perustelu

Jälleen viitataan epäoikeutetusti elintarvikkeiden turvallisuuteen. Lisäksi kehotetaan merkitsemään yhä enemmän tuotteita, joiden ei voida analyysin perusteella todeta sisältävän muuntogeenisiä organismeja. Tämä johtaa ostohintojen nousuun sekä vilppiin ja vääristää kilpailuolosuhteita, koska tuontituotteita ei ole mahdollista valvoa tehokkaasti.

Äänestystulos

Jaa-ääniä: 43, ei-ääniä: 58, tyhjiä: 1.

Kohta 5.1

Muutetaan kuulumaan seuraavasti: "Komitea kannattaa elintarvikkeita ja rehuja koskevien kohtuullisten kynnysarvojen vahvistamista muuntogeenisen aineksen sellaiselle vähäiselle esiintymiselle tavanomaisissa (eli geneettisesti muuntamattomissa) elintarvikkeissa, joka on adventiivista tai teknisesti mahdotonta välttää. Komitea katsoo myös, että yhden prosentin taso vastaa tällä hetkellä sekä muita vastaavia kynnysarvoja että sitä, mikä on teknisesti toteutettavissa (5 artikla ja 18 artikla). Uusia tilannearvioita tulisi kuitenkin tehdä jatkuvasti tunnistusmenetelmien kehittyessä, jotta raja voidaan asettaa lähelle tunnistettavuuskynnystä Komitea ehdottaa, että yhden prosentin kynnysarvoa tarkastellaan uudelleen, ja katsoo, että mahdollisen uuden kynnysarvon tulisi olla sellainen, että GMO:eja sisältämättömien tuotteiden viljely on käytännössä mahdollista ilman ostohintojen nousua aiheuttavia toimenpiteitä."

Perustelu

Tekstin perusteella saa epäoikeutetusti sen käsityksen, että on kyse vaarallisista tuotteista, vaikka GMO-tuotteiden tulee täyttää kaikki turvallisuusvaatimukset. On ilmaistava selvästi, että mikäli kynnysarvo asetetaan alemmaksi kuin yhteen prosenttiin, on käytännössä mahdotonta viljellä GMO:eja sisältämättömiä tuotteita ilman, että kyseisten tuotteiden hinnat nousevat kohtuuttomasti.

Äänestystulos

Jaa-ääniä: 36, ei-ääniä: 54, tyhjiä: 6.

Kohta 6.2

Poistetaan.

Perustelu

Kyseisenlainen merkitsemisvelvoitteen laajentaminen on täysin järjetöntä, sillä GMO:eja ei pystytä millään tavalla jäljittämään. Vilppialttius asetuksen kiertämiseksi vain kasvaisi entisestään. Mainitunlainen merkintävelvoite ei myöskään olisi pätevä WTO-yhteyksissä.

Äänestystulos

Jaa-ääniä: 41, ei-ääniä: 57, tyhjiä: 1.

Kohta 6

Lisätään kohdan 6 loppuun seuraava uusi alakohta "EU:n niille tuottajille, jotka tuottavat muuntogeenittömiä tuotteita, ei saa syntyä taakkaa ostohintoja kohottavista toimenpiteistä, joita aiheutuisi käsillä olevan tuotteiden merkintöjä koskevan asetuksen ja GMO-tuotteiden viljelyn seurauksena. Tämä tarkoittaa sitä, että kynnysarvon, jonka ylittäminen edellyttää tuotteen merkitsemistä, on oltava riittävän korkea, jotta normaaleissa tuotanto-olosuhteissa ei ole tarpeen ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin kyseisen kynnysarvon alapuolella pysymiseksi."

Perustelu

Tämä päätelmä on tarpeen, jotta vältetään tilanne, jossa GMO-tuotteiden viljely uhkaa muuntogeenittömien tuotteiden viljelyä. Yhtäältä saatetaan tarvita ostohintoja kohottavia toimenpiteitä, toisaalta seurauksena saattaa olla tulojen menetys, mikäli tuotteet pitää merkitä GMO-tuotteiden tahattoman risteytymisen johdosta. Viimeksi mainittu on nimittäin tällä hetkellä odotettavissa tapauksissa, joissa luonnonmukaisia tuotteita ei enää voida myydä luonnonmukaisina, jos merkintää edellyttävä kynnysraja ylittyy. Tulojen vähenemistä voi markkinoiden kehityksestä riippuen aiheutua myös muuntogeenittömien mutta "ei-luonnonmukaisten" tuotteiden tuotannossa.

Äänestystulos

Jaa-ääniä: 38, ei-ääniä: 54, tyhjiä: 3.