EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 13.12.1996 
KOM(96) 653 lopull. 
KOMISSION VUOSIKERTOMUS 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA 
SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
EUROOPAN TALOUSALUE 
RAHOITUSJÄRJESTELMÄ 

I. Rahoitusjärjestelmä 
Rahoitusjärjestelmä perustettiin 1. tammikuuta 1994 tukemaan kehityshankkeita 
Kreikassa, Irlannissa, Pohjois-Irlannissa, Portugalissa ja osassa Espanjaa (tavoitteeseen 1 
kuuluvat alueet vuoden 1988 määritelmän mukaisesti), ja sen tavoitteena oli taloudellisen 
yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistäminen Euroopan talousalueen (ETA) alueiden 
välillä (ETA-sopimuksen 115 ja 116 artikla ja pöytäkirja 38). 
Viiden vuoden pituisen elämänkaarensa aikana, joka päättyy 31. joulukuuta 1998, 
rahoitusjärjestelmästä myönnetään varoja edunsaajana oleville alueille 500 miljoonaa ecua 
tukina ja 2 prosentin suuruisena vuosittaisina lainojen korkotukina (kymmenen vuoden 
ajaksi kahdella vapaavuodella) 1,5 miljardin ecun suuruisille lainoille Euroopan 
investointipankista (EIP). 
Etusija tulisi antaa hankkeille, jotka painottavat erityisesti ympäristöä (mukaan luettuna 
kaupunkien kehittäminen), liikennettä (mukaan luettuna liikenteen perusrakenteet) tai 
koulutusta ja ammatillista koulutusta. Yksityisten yritysten esittämien hankkeiden osalta 
painotetaan erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä. 
Järjestelmän hallintoa hoitaa EIP. Se arvioi kunkin hankkeen rahoituksellisten, 
taloudellisten ja teknisten periaatteiden mukaisesti sekä hankkeen yhteensopivuuden EU:n 
tavoitteiden alakohtaisten politiikkojen ja ympäristöä koskevien asetusten ja vaatimusten 
kanssa. 
Sen jälkeen EIP toimittaa ehdotukset rahoitusjärjärjestelmäkomitealle, joka on 
järjestelmään osallistuvien EFTA-valtioiden sekä komission nimeämä ja päättää 
järjestelmässä käytettävissä olevien taloudellisten resurssien myöntämisestä. 
Järjestelmän rahoittivat alunperin siihen osallistuvat EFTA-valtiot. Komission tehtävänä 
oli lausunnon antaminen ehdotusten perusteella ennen EFTA: n 
rahoitusjärjestelmäkomitean hyväksyntää. 
Seuraten Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymistä 
Euroopan unioniin 1. päivästä tammikuuta 1995 liittymisehdoista ja niiden sopimusten 
mukautuksista, joihin, Euroopan unioni perustuu, annetun asiakirjan 83, 111 ja 136 
artiklassa määrätään, että kolmen liittyvän maan järjestelmän rahoittamista koskevat 
velvoitteet vahvistetaan ETA-sopimuksen 116 artiklassa ja ne rahoitetaan Euroopan 
yhteisöjen yleisestä talousarviosta. 
Tämän vuoksi komissiosta on tullut järjestelmän yhteisvastuullinen osapuoli 
perustamissopimuksen 205 artiklan mukaisesti, jolla komissio toteuttaa talousarviota. 
Komission 30. maaliskuuta 1995 antamassa tiedonannossa (K(95) 753) vahvistettiin 
toiminnalliset puolet rahoitusjärjestelmään liittyvissä asioissa komissiossa. 
ETA-sopimus tuli voimaan Liechtensteinin ruhtinaskunnan osalta 1 päivänä toukokuuta 
1995, ja ruhtinaskunta on nykyisin täysipainoisesti mukana järjestelmässä. 
n. Toinen vuosikertomus 
Komissio esitti ensimmäisen vuosikertomuksen neuvostolle kesäkuussa 1995, ja se koski 
järjestelmän toimintaa ajanjaksolla 1.1.1994 - 31.5.1995. 
Toinen vuosikertomus esittelee järjestelmän toimintaa ajanjaksolla 1.1.1995 - 30.6.1996. 
1. Järjestelmän toiminta 30.6.1996 asti 
Järjestelmän luomisesta 30. päivään kesäkuuta 1996 
rahoitusjärjestelmäkomitean hyväksymien tukihakemusten määrä on yhteensä 
148,2 miljoonaa ecua ja lainojen korkotukien määrä 548,9 miljoonaa ecua 
seuraavasti: 
Hyväksytyt tuet Hyväksytyt lainat 
Kreikka 22,6 42,9 
Irlanti — : 
Pohjois-Irlanti ^0 -
Portugali 25J5 127,7 
Espanja 92J 378,3 
YHTEENSÄ 1 148,2 | 548,9 
Hyväksytyt tuet (miljoonaa ecua 
Liikenne 
Ympäristö 
Koulutus 
Muu Kreikka 
12,1 
8,3 
1,1 
1,1 
22,6 Irlanti Pohjois-
Irlanti 
8,0 
8,0 Portu­
gali 
25,5 
25,5 Espan­
ja 
46,7 
45,4 
92,1 Yhteen-sä 
45,6 
55,0 
46,5 
1,1 
148,2 
Hyväksytyt lainat (miljoonaa ecua) 
Liikenne 
Ympäristö 
Koulutus Kreikka 
42,9 
42,9 Irlanti Pohjois-
Irlanti Portu­
gali 
127,7 
127,7 Espanja 
164,1 
214,2 
378,3 Yhteen­
sä 
334,7 
214,2 
548,9 
Toiminta vuonna 1995 
Vuonna 1995 hyväksyttiin seuraavat tukihakemukset, joiden suuruus oli 68,07 miljoonaa 
ecua: 
Athoksen alueen luostarit Kreikassa: Tuet luostarirakennusten restauroimiseksi ja 
laajentamiseksi: Ivironin luostarille 3,684 miljoonaa ecua ja Simonos Petrasin luostarille 
0,89 miljoonaa ecua; tuet diagnostisen keskuksen kehittämistä varten Bysantin ja sen 
jälkeisten uskonnollisten maalausten tutkimukseen ja Ormylian luostarin kahden sisäpihan 
restauroimiseen 1,745 miljoonaa ecua; ja Stavronikitan luostarin kiviperustuksen 
tukemiseen 1,833 miljoonaa ecua. Hankkeiden toteuttaminen edistää ainutlaatuisten 
kulttuurimuistomerkkien säilyttämistä ja antaa mahdollisuuden kehittää alueen 
matkailumahdollisuuksia ja monipuolistaa aluetta korkealuokkaiseksi 
kulttuurimatkailukohteeksi. 
Santorinin jätevedenpuhdistamo Kreikassa: Uudistetun, alhaisempia kustannuksia 
käsittävän investointiehdotuksen valmisteluun 50 000 ecua. Taloudellisia etuja odotetaan 
ympäristön parantumisen myötä lisääntyvänä matkailuna. 
Tsivlosin vesivoimala Kreikassa: 2,5 MW: n vesivoimalan rakentamiseen 
Peloponnesokseen 1,071 miljoonaa ecua. Hanke edistää paikallisten energiavoimavarojen 
kehitystä, mikä vähentää Kreikan riippuvaisuutta ulkopuolisista toimituslähteistä. 
Pireuksen satamahanke Kreikassa: Ikonion II -konttiterminaalin käsittelylaitteistoja 
varten 12,1 miljoonaa ecua. Hanke parantaa satamatoimintojen tehokkuutta ja tuo 
taloudellista hyötyä Kreikalle, jonka merikuljetusten osuus kansainvälisessä kaupassa on 
tällä hetkellä yli 90 prosenttia. 
Puertosin merten tarkkailu hanke Espanjassa: Merten tarkkailu- ja valvontaverkon 
laajentamiseen Espanjan vesille Asturiasin, Galician, Andalusian ja Kanariansaarten 
rannikkoalueille 4,7 miljoonaa ecua. Hankkeen tärkeimmät taloudelliset hyödyt ovat 
onnettomuuksien todennäköisyyden väheneminen tärkeimmillä laivaväylillä, öljyvuotojen 
vaikutusten väheneminen ja paremman rannikkoalueiden suojelun mahdollistaminen, mikä 
auttaa välttämään matkailu- ja kalastustoiminnalle aiheutuvia mahdollisia haittoja. 
Vigon kaupunkialueen uudistushanke Espanjassa: Ranta-alueen uudistamiseksi 19,5 
miljoonaa ecua. Hanke on toinen vaihe Vigon yleistä kaupunkialueiden 
uudistamisohjelmaa, jossa pyritään parantamaan kansalaisten elämän laatua ja yleisemmin 
lisäämään kaupungin vetovoimaa. 
Gandian kaupunkialueen uudistushanke Espanjassa: Ranta-alueen ja historiallisen 
keskuksen kunnostamiseen 22,5 miljoonaa ecua. Hanke pyrkii parantamaan paikkakunnan 
kaupunki- ja luonnonalueiden matkailuympäristöä. 
Vuonna 1995 hyväksyttiin seuraavat korkotukihakemukset, joiden osalta lainojen 
suuruus oli yhteensä 302,4 miljoonaa ecua: 
Galician maanteiden perusrakenteita koskeva hanke Espanjassa: Kahden 
moottoritieosuuden rakentamiseen ja alueellisten tieosuuksien parantamiseen korkotukea 
19,5 miljoonan ecun suuruiselle lainalle; ja Espanjan Galician tiemaksullisia moottoritietä 
koskeva hanke: kolmen tiemaksullisen moottoritieosuuden rakentamiseen korkotukea 32 
miljoonan ecun suuruiselle lainalle. 
Molemmat hankkeet parantavat liikenteen edellytyksiä Galiciassa, jossa ei ole 
moottoriteiden perusrakenteita. 
Andalusian metsittämishanke Espanjassa: Metsittämishankkeelle on myönnetty 
korkotukea 32 miljoonan ecun lainalle. Hankkeeseen kuuluvat taimitarhat, 
vahingoittuneiden metsäalueiden uudistaminen, metsäteiden rakentaminen ja 
parantaminen, työt eroosion vähentämiseksi ja metsien palontorjuntakyvyn vahvistaminen. 
Hanke edistää selvästi ympäristön suojelua. 
ICO:n ympäristöalan globaali lainahanke Espanjassa: EIP:n globaalille lainalle Espanjan 
valtion luottolaitoksille ja Instituto de Credito Oficial -kehityspankille korkotukea 64 
miljoonan ecun lainalle, joka on tarkoitettu yksityisellä ja julkisella sektorilla Espanjan 
tukikelpoisilla alueilla sijaitsevien pienten ja keskisuurten ympäristöhankkeiden 
rahoitukseen; ja 
BCL:n ympäristöalan globaali lainahanke Espanjassa: EIP:n globaalille lainalle Espanjan 
Banco de Crédito Localille korkotukea 32 miljoonan ecun suuruiselle lainalle, joka on 
tarkoitettu Espanjan tukikelpoisilla alueilla sijaitsevien ympäristöalan hankkeiden 
rahoitukseen. 
Molemmat hankkeet edistävät ympäristönsuojelua sekä saasteiden vähentymistä Espanjan 
alueilta. 
Rautateitä koskeva RENFE-hanke Espanjassa: Espanjan sukkulaliikenneverkkojen ja 
Espanjan kaupunkien välisten linjojen liikkuvan kaluston ja perusrakenteiden parantamista 
koskevien investointien osittaiseksi rahoittamiseksi korkotukea 60 miljoonan ecun 
suuruiselle lainalle. Hankkeesta on hyötyä nykyisille käyttäjille ja se houkuttelee uusia 
asiakkaita vähentäen siten liikenneruuhkia ja parantaen ympäristöä. 
Extremaduran maanteiden parantamista ja juomavesihuollon laitteistoja koskeva hanke 
Espanjassa: Badajozin ja Câceresin kuntien 15:n vesihuoltojärjestelmän ja 17:n suppean 
tienparannusjärjestelmän rahoittamiseen korkotukea 20 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. 
Vesihuollon perusrakenteiden parannuksilla odotetaan olevan myönteinen vaikutus 
ympäristöön (parempi vesihuolto) ja perustieverkkoon tehtyjen investointien tulisi 
parantaa Extremaduran alueen kehitysedellytyksiä. 
Pireuksen satamahanke Kreikassa: Ikonion II -konttiterminaalin rakentamiseen ja 
käsittelylaitteistoihin korkotuki 42,9 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. Hanke parantaa 
satamatoimintojen tehokkuutta ja tuo taloudellista hyötyä ulkomaankaupassaan tällä 
hetkellä yli 90 prosenttisesti merikuljetuksia käyttävälle Kreikalle. 
Toiminta vuonna 1996 (30.6.1996 asti) 
Hyväksyttiin ainoastaan yksi tukihakemus, joka koskee Ballycastlen/Rathlin Islandin 
satamia Pohjois-Irlannissa. Näiden kahden sataman parannustöihin on myönnetty 8 
miljoonaa ecua. Hankkeen tuomia hyötyjä ovat alueen kulkuyhteyksien parantuminen ja 
Pohjois-Irlannin matkailun kehittyminen. 
Seuraavat suuruudeltaan 68,5 miljoonaa ecua olevat korkotukihakemukset, joiden osalta 
lainojen kokonaismäärä on 68,5 miljoonaa eca, hyväksyttiin: 
ENA Galicia kaksi tiemaksullista moottoritietä: Kahden maksullisen moottoritieosuuden 
rakentamiseen ja toimintaan saattamiseen La Corunan ja Ponteverdan kunnissa 
korkotukea 32 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. Hanke edistää Galician, jolta puuttuu 
riittävät moottoriteiden perusrakenteet, liikenteen edellytysten parantamista. 
Castillay Leönin alueen vesihuoltoa ja metsänhoitoa koskevat suunnitelmat: Vesihuollon 
ja metsänhoidon investointiohjelman rahoitukseen osallistuminen myöntämällä korkotukea 
20 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. Ohjelma edistää juomaveden säännöllistä ja 
luotettavaa toimittamista kaupunkeihin ja tukee taloudellista toimintaa. Metsänhoitoa 
koskevat hankkeet edistävät alueen metsävarojen turvaamista ja laajentamista. 
Murcian jäteveden käsittelyjä maantiejärjestelmät: Jäteveden käsittelyn perusrakenteisiin 
ja maanteihin kohdistuvien investointien rahoituksen edistäminen myöntämällä korkotukea 
16,5 miljoonan ecun suuruiselle lainalle. Hanke edistää jäteveden käsittelyn 
perusrakenteiden laajentamista ja parantamista Murcian alueella nykyaikaisten vaatimusten 
mukaisesti eli EY:n direktiivejä noudattaen sekä ympäristöllisesti vaativampaa 
matkailutoimintaa. 
2. Yhteisön rahoitusosuus 
Liittymisasiakirjassa (83, 111 ja 136 artikla) määritellään, että uusien jäsenvaltioiden 
rahoitusosuus rahoitusjärjestelmästä katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä 
talousarviosta. Komission ehdotuksessa (KOM(94) 398) rahoituksellinen näkökulma on jo 
uudistettu vastaavasti lisäämällä uusi budjettikohta kohtaan "Rakenteellinen toiminta". 
Vuosille 1995 ja 1996 hyväksytyissä talousarvioissa on vastaavat huomautukset sisältävä 
budjettikohta (B2-401). Kummankin vuoden arvio on 108 miljoonaa ecua. 
Varsinaisten maksujen osalta uusien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista vastaaminen 
merkitsee 30. kesäkuuta 1992 tehdyn EFTA-maiden ja EIP:n välisen 
yhteistyösopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 18. kesäkuuta 1993 tehdyllä 
pöytäkirjan muutoksella, 4A artiklan yksityiskohtaisten sääntöjen noudattamista. 
Näiden menettelyjen mukaisesti rahoitusjärjestelmäkomitea päätti vastaavasti vuosien 
1995 ja 1996 rahoitusosuuksista ja järjestelmään osallistuvien EFTA-maiden ja komission 
välisistä rahoitusosuuksista 19. joulukuuta 1994 ja 20. joulukuuta 1995. Kyseiset 
rahoitusosuudet laskettiin bruttokansantuotteen mukaisesti markkinahintoina, käyttäen 
kolmen edellisen kalenterivuoden tietoja ja olettaen, että yhteisön ja EFTA-valtioiden 
vuosittainen kokonaisrahoitusosuus on 110 miljoonaa ecua. 
Tämän vuoksi komission yhteisön talousarviosta maksama määrä on 89 793 000 ecua 
vuonna 1995 ja 87 076 000 ecua vuonna 1996. Nämä määrät ovat paljon pienempiä kuin 
yhteisön talousarviossa esitetty kalenterivuosittainen 108 miljoonan ecun arvio. Määrää, 
jota ei ole siirretty yhteisön talousarviosta EIP:n tilille, ei voida siirtää myöhemmässä 
vaiheessa. 
ElPssa järjestelmän tilillä varsinaisesti oleva rahamäärä, jota ei ole vielä käytetty 
järjestelmän toiminnan hitaan kehityksen vuoksi, kasvaa korkoa kuukausittain 
määritettävällä kurssilla. Vaikka kaikkia rahoitusosuuksia ei ole käytetty, on tärkeää pitää 
vuosittain kohtuullista rahoitusosuutta järjestelmän tilillä, jotta tuleviin lopullisiin 
velvoitteisiin voidaan vastata vuoden 1998 lopussa. 
Rahoitusjärjestelmän alkuperäisen ja täydentävän rahoituksen kustannusten jakautuminen: 
miljoonaa ecua 
mk& U'néjftl 
, ^\<*' gMtiktt&to ft&tite' j/ènoœi' i "liaofcS f vw*«ns* 
IH/LM'I ['"iimin1 i 
tmîfffatàtoSWYto WKwfeste ÏSPS i "V /y '"'<i 
i,078 
(0,98%) 18,436 
(16,76%) 0,187 
(0,17%) 29,348 20,526 40,425 
(26,68%) (18,66%) (36,75%) 
Yhteensä: (82,09%) 110 
1,111 
(1,01%) 19,063 
(17,33%) 0,198 
(0,18%) 89,628' 
(81,48%) 110 
1,122 
(1,02%) 21,604 
(19,64%) 0,198 
(0,18%) 87,076 
(79,16%) 110 
3,311 59,103 0,583 267,003 330 
Komissio ei pyytänyt Liechtensteinin korvauksen siirtoa elokuussa 1995. Sen vuoksi tämä määrä 
vähennettiin kolmannesta erästä vuonna 1996. 
3. Järjestelmän tili EIP:ssa 
Rahoitusjärjestelmän tilin saldo oli 212 923 519 ecua 31. joulukuuta 1995. Yhteenvetona 
tilin tapahtumat vuonna 1995 olivat seuraavat: 
Saldo 31.12.1994 113 665 937 
Saatavaa 
Toinen erä vuonna 1995 110 000 000 
Vuonna 1995 kasvanut korko 10 842 555 
Liechtensteinin korvaus2 405 236 
Vastattavaa 
Korkotuet - 7 964 055 
Suoritetut maksut3 - 13 789 898 
Liechtensteinin korvauksen siirto4 - 236 256 
Saldo 31.12.1995 212 923 519 
Rahoitusjärjestelmän tilin saldo oli 302 326 080 ecua 30 päivänä kesäkuuta 1996. Tilin 
tapahtumat olivat 30 päivään kesäkuuta 1996 asti yhteenvetona seuraavat: 
Saldo 31.12.1995 212 923 519 
Saatavaa 
Kolmas erä vuonna 19965 110 000 000 
-4 183 
Kasvanut korko 30.6.1996 6 203 935 
Vastattavaa 
Korkotuet -9 286 183 
Suoritetut maksut - 17 511 007 
Saldo 30.6.1996 302 326 080 
Liechtensteinin ETA-sopimuksen voimaantulon 1. toukokuuta 1995 jälkeen ruhtinaskunta 
korvasi Itävallalle, Suomelle, Islannille, Norjalle, Ruotsille ja komissiolle niiden ennakkona 
maksamat määrät Liechtensteinin rahoitusosuuden kattamiseksi järjestelmästä vuosina 1994-
1995 eli 405 236 ecua. 
Itävallan, Suomen, Norjan ja Ruotsin osalta vastaavat niäärät (yhteensä 236 256 ecua) siirrettiin, 
mutta komission ja Islannin osuudet pidetään rahoitusjärjestelmän ulilla ja ne vähennetään 
kolmannesta erästä vuonna 1996. 
Suoritettujen maksujen summa sisältää varsinaiset suoritetut maksut, johon summaan on lisätty 
0,5 prosenttia EIP:n hallinnollisten kustannusten määrästä. 
Itävallan, Suomen, Norjan ja Ruotsin osalta siirrettiin vastaavat määrät (yhteensä 236 256 ecua), 
mutta komission ja Islannin osuudet pidetään rahoitusjärjestelmän tilillä ja ne vähennetään 
kolmannesta erästä vuonna 1996. 
Islanti ei pyytänyt Liechtensteinin korvauksen siirtoa elokuussa 1995. Islanti on sen mukaisesti 
vähentänyt maksuistaan 4 183 ecua. 
4. Yhteensovittaminen ia täydentävyys Euroopan unionin muiden 
rahoitusvälineiden kanssa 
Komissio turvaa yhteistyön puitteissa rahoitusjärjestelmässä toteutettavien 
hankkeiden sekä rakennerahastojen, koheesiorahaston, Euroopan investointipankin 
ja muiden Euroopan unionin rahoitusvälineiden välisen yhteensovittamisen ja 
johdonmukaisuuden. 
Tässä suhteessa rahoitusjärjestelmän tuen yhdistämistä ja päällekkäisyyttä muiden 
yhteisön tukien kanssa koskevat toimintasäännöt on selvästi määritelty komission 
ja Euroopan investointipankin välillä 9. maaliskuuta 1994 laadituissa 
"Toimintajärjestelyissä". 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 653 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 10 13 
Luettelonumero : CB-CO-96-665-FI-C 
ISBN 92-78-13248-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
lO