2009
GALILEO -OHJELMAN 
KEHITYS- JA VALIDOINTIVAIHEEN HALLINNOINTIEUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
Erityiskertomus  nro 7
FI
ISSN 1831-0958

GALILEO-OHJELMAN 
KEHITYS- JA VALIDOINTIVAIHEEN HALLINNOINTIErityiskertomus  nro 7   2009
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi2
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
P. +352 4398-45410
F. +352 4398-46410
Sähköposti: euraud@eca.europa.eu
Internet : http://www.eca.europa.eu
Erityiskertomus  nro 7   2009
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä 
Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2009ISBN 978-92-9207-330-5doi: 10.2865/47636
© Euroopan yhteisöt, 2009
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Belgium
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi3
SISÄLLYS
Kohdat
 LYHENTEET
I–XII  TIIVISTELMÄ
1–2 JOHDANTO
3–29  GALILEO-OHJELMAN VAIHEET
3–8  VARHAISET VUODET (ENNEN VUOTTA 1999)
9–12  MÄÄRITYSVAIHE (1999–2002)
13–26  KEHITYS- JA VALIDOINTIVAIHE GALILEO-YHTEISYRITYKSEN YHTEYDESSÄ (2003–2006)
27–29  KEHITYS- JA VALIDOINTIVAIHE GALILEO-YHTEISYRITYKSEN JÄLKEEN (VUODESTA 2006)
30–33  TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA
34–74  HUOMAUTUKSET
35–42  EPÄONNISTUNEET TOIMILUPANEUVOTTELUT
43–50  TEKNOLOGIAN KEHITTÄMISTOIMET VIIVÄSTYIVÄT JA YLITTIVÄT TALOUSARVION
51–57  TTK-TOIMIEN KÄYTTÖKELPOISUUS ON VÄHÄISTÄ
58–65  EGNOSIN LIITTÄMINEN GALILEO-OHJELMAAN ONNISTUI VAIN OSITTAIN
66–74  JULKISEN SEKTORIN HALLINNOINTI PUUTTEELLISTA
75–86  PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
 LIITE I –  EUROOPAN AVARUUSJÄRJESTÖ
 LIITE II –  EGNOS: FAKTOJA, LUKUJA JA ESIMERKKEJÄ
 LIITE III –  GALILEOA KOSKEVA KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ LIITE IV –  KRITEERIT, JOITA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN KÄYTTI ARVIOIDESSAAN JULKISEN SEKTORIN 
TAPAA HALLINNOIDA GALILEON TOIMILUPAPROSESSIA, SEKÄ YHTEENVETO ARVIOSTA
 LIITE V –  KERTOMUKSESSA KÄYTETYT TERMIT
 KOMISSION VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi4
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi5
LYHENTEET
ARTES  Tietoliikennejärjestelmiä koskeva kehittynyt tutkimus ( Advanced 
Research in Telecommunications Systems )
BKT  Bruttokansantuote
CNES  Ranskan kansallinen avaruustutkimuskeskus ( Centre National 
d’Etudes Spatiales )
CS Kaupallinen palvelu
EGNOS  Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä ( European 
Geostationary Navigation Overlay Service )
EOIG  EGNOSin operaattori- ja infrastruktuuriryhmä ( EGNOS Operator and 
Infrastructure Group )
ESA  Euroopan avaruusjärjestö ( European Space Agency )
EY Euroopan yhteisö
GCC  Galileo-valvonta-asema
GCS  Maanpäällinen valvontasegmentti
GIOVE  Galileon validointia kiertoradalla koskevan vaiheen osa
GJU  Galileo-yhteisyritys
GMS  Maanpäällinen lähetyssegmentti
GNSS  Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä ( Global 
Navigation Satellite System )
GPS  Maailmanlaajuinen paikannusjärjestelmä ( Global Positioning 
System )
GSA  Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) 
Euroopan valvontaviranomainen
GSTB  Galileo-järjestelmän testialusta
HoT  Pääehdot
INTOSAI  Ylimpien tarkastuselinten kansainvälinen järjestö ( International 
Organisation of Supreme Audit Institutions )
IOV  Validointi kiertoradalla
JTI Yhteinen teknologia-aloite ( Joint Technology Initiative )
Kuudes puite ohjelma  Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja innovointia tukeva 
Euroopan yhteisön kuudes tutkimuksen, teknologian kehittämisen 
ja esittelyn puiteohjelma (2002–2006)
NRSCC  Kiinan kansallinen kaukohavaintotekniikasta vastaava keskus
OS Avoin palvelu
PB-Nav  Satelliittinavigointiohjelmien johtokomitea
PFI Yksityinen rahoitusaloite
PPP  Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus
PRS  Julkisesti säännelty palvelu ( Public Regulated Service )
PwC  PricewaterhouseCoopers
SAR  Etsintä ja pelastus
SESAR  Uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen 
hallintajärjestelmä ( Single European Sky ATM Research )
SoL  Ihmishengen turvallisuus
TEN-T  Euroopan laajuiset liikenneverkot
TTK  Tutkimus ja teknologian kehittäminen
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi6
TIIVISTELMÄ
I
Euroopan geostationaarinen navigointili-
säjärjestelmä (EGNOS) ja Galileo-ohjelma  
käynnistettiin 1990-luvun puolivälissä  
eurooppalaisen maailmanlaajuisen satelliit-
tinavigointijärjestelmän luomiseksi. EGNOS 
on Euroopan alueellinen avaruusjärjestelmän avulla toimiva navigointisignaalien vahvis-
tamista koskeva järjestelmä, joka parantaa 
olemassa olevista satelliittinavigointijär-
jestelmistä, kuten maailmanlaajuisesta pai-kannusjärjestelmästä eli GPS:stä saapuvia  signaaleita. Galileo-ohjelmaa kehitetään  
parhaillaan Euroopan maailmanlaajuiseksi  satelliittinavigointijärjestelmäksi.
II
Komissio ja Euroopan avaruusjärjestö (ESA) ovat perustaneet Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnoimiseksi Gali-
leo-yhteisyrityksen, joka toimi syyskuusta  
2003 vuoden 2006 loppuun. Yhteisyrityksen 
toiminta siirrettiin vuonna 2007 maailman-
laajuisen satelliittinavigointijärjestelmän  
(GNSS) Euroopan valvontaviranomaiselle  
(GSA), joka on yksi yhteisön virastoista.
III
Galileo-ohjelma oli monessa suhteessa  
ensimmäinen laatuaan: se oli ensimmäi-
nen kerta, jolloin ESA ja komissio tekivät  tiivistä yhteistyötä tällaisen laajamittaisen 
avaruusohjelman alalla, ensimmäinen Euroo-
pan unionin tasolla hallinnoitu teollisuuden 
alan ohjelma sekä ensimmäinen kerta, jolloin 
komissio osallistui julkisen ja yksityisen sek-torin kumppanuuteen.IV
Neuvottelut toimilupasopimuksesta yksityi-sen sektorin kanssa keskeytyivät vuoden 2007 
alussa, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto 
päättivät suunnata ohjelman uudella tavalla 
syksyllä 2007. Teknologian kehittäminen on 
viivästynyt viidellä vuodella. Vuoden 2008  loppuun mennessä ei ole laukaistu toimivia 
satelliitteja ja kehitys- ja validointivaiheen 
kustannusarvio on lähes kaksinkertaistunut 
1,1 miljardista 2,1 miljardiin euroon. Tilintar-kastustuomioistuin tutki Galileo-ohjelman  kehitys- ja validointivaihetta koskevassa tar-
kastuksessaan seuraavia seikkoja:
Mitkä tekijät vaikuttivat toimilupapro- i) 
sessin epäonnistumiseen?
Mitkä tekijät vaikuttivat teknologian  ii) 
kehittämisen määräaikojen ja kustan-
nusten ylittymiseen?
Kuinka paljon Galileo-ohjelma on hyöty- iii) 
nyt tutkimus- ja kehittämistoimiin suun-
natuista menoista?
Kuinka hyvin Galileo-yhteisyritys on  iv) 
onnistunut liittämään EGNOSin Galileo-
ohjelmaan?
Onko Galileo-ohjelmaa hallinnoitu  v) 
asianmukaisesti?
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi7
V
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kehi-
tys- ja validointivaiheen hallinnointi oli  
puutteellista. Galileo-ohjelmassa havaittiin 
eritasoisia ongelmia:
Muiden kyseiseen tehtävään nimetty- i) 
jen elinten tavoin Galileo-yhteisyritys  ei ollut ohjelman vahva vetäjä. Galileo-yhteisyritys ei saavuttanut useimpia  sille asetettuja tavoitteita; tämä johtui  kuitenkin suurimmaksi osaksi yhteis-yrityksen ulottumattomissa olevista  tekijöistä.
Ohjelmalta puuttui vahva strateginen  ii) 
edistäjä ja valvoja: komissio ei ohjannut sitä aktiivisesti, joten ohjelma jäi ilman vetäjää.
Ohjelmalle asetettujen erilaisten odotus- iii) 
ten vuoksi jäsenvaltiot puuttuivat asioi-
hin oman kansallisen teollisuuden etuja 
silmällä pitäen ja viivyttivät päätöksiä.  
Kompromissit johtivat täytäntöönpano-
ongelmiin, viivästyksiin ja viime kädessä kustannusten ylittymisiin.
VI
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus oli valmisteltu ja laadittu puutteellisesti.  Galileo-yhteisyrityksen oli tästä syystä neu-
voteltava epärealistinen julkisen ja yksityi-
sen sektorin kumppanuussopimus.
VII
Galileo-yhteisyrityksen tehtävänä oli valvoa teknologian kehittämistoimia, mutta hallin-nolliset seikat, puutteellinen talousarvio,  viivästykset sekä kyseisen teollisuudenalan organisaatio kehitys- ja validointivaiheen  
aikana rajoittivat sitä merkittävällä tavalla.TIIVISTELMÄ
VIII
Keskeytykset, kuudennen puiteohjelman  
soveltumattomuus markkinakehitystoimien 
rahoittamiseen, kattavan markkinoiden  
kehittymisen lähestymistavan puuttuminen 
ja viivästykset johtivat siihen, että Gali-
leon TTK-toimien tuloksista saatu hyöty oli vähäinen.
IX
EGNOS-järjestelmän liittäminen Galileo-ohjelmaan onnistui vain osittain, sillä  
Galileo-yhteisyrityksen toimivaltuudet oli-vat epäselvät, päätös ottaa mukaan EGNOS toimilupaneuvotteluihin viivytti EGNOS-ohjelman päätökseen saamista, EGNOSin  organisaatiorakenne oli epäselvä eikä Gali-leo-yhteisyritys juurikaan panostanut EGNO-Sin markkinoiden kehittymiseen.
X
Ohjelman hallinnointi oli puutteellista.  Ohjelman kehitys- ja validointivaiheeseen  osallistuvien tahojen (EU:n ja ESAn jäsen-valtiot, komissio, Galileo-yhteisyritys ja ESA) tehtäväjakoa ei ollut määritelty riittävän sel-keästi. Komissio ei johtanut Galileo-ohjelman kehitys- ja hallintotoimia asianmukaisella  
tavalla.
XI
Jotta vuoden 2007 puolivälissä toteutettu  
EGNOS- ja Galileo-ohjelmien uudelleen suun-
taaminen voisi johtaa toivottuihin tuloksiin, 
komission on tehostettava ohjelmien hallin-
nointia merkittävästi. Tässä kertomuksessa 
on esitetty suosituksia, joilla pyritään tuke-
maan komissiota kyseisessä tehtävässä.
XII
Jos Euroopan unioni päättää ryhtyä muihin 
laajoihin infrastruktuuriohjelmiin, komission 
on varmistuttava, että sillä on mahdollisuus käyttää asianmukaisia hallintovälineitä.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi8
JOHDANTO
 1.  Tässä tarkastuskertomuksessa käsitellään Euroopan unionin osallistumista 
satelliittinavigointitoimintaan kaudella 2003–2006.
 2.  Euroopan unionin satelliittinavigointistrategia koostuu kahdesta ohjel-
masta: EGNOSista1 ja Galileosta.
EGNOS on Euroopan alueellinen järjestelmä, joka seuraa ja kor- a) 
jaa olemassa olevien satelliittinavigointijärjestelmien2 lähettämiä 
signaaleita parantamalla niiden tarkkuutta ja arvioimalla niiden luotettavuutta.
Galileo-ohjelmaa luodaan parhaillaan Euroopan maailmanlaajui- b) 
seksi satelliittinavigointijärjestelmäksi (GNSS). Se on eurooppa-
lainen vastine Yhdysvaltojen GPS-järjestelmälle ja komission ja  ESAn yhteinen aloite (ks. liite I ).1 Euroopan geostationaarinen 
navigointilisäjärjestelmä, 
European Geostationary Navigation 
Overlay Service .
2 Maailmanlaajuinen 
paikannusjärjestelmä, GPS ( Global 
Positioning System ), Yhdysvaltojen 
puolustusministeriön kehittämä ja ylläpitämä maailmanlaajuinen 
satelliittinavigointijärjestelmä; 
GLONASS entisen Neuvostoliiton 
kehittämä ja nykyisin Venäjän 
federaation hallituksen 
ylläpitämä ja sen avaruusvoimien 
käyttämä maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi9
VARHAISET VUODET (ENNEN VUOTTA 1999)
 3.  Galileo-ohjelman tarina alkaa vuodesta 1994, jolloin Euroopan komissio 
ehdotti, että Eurooppa osallistuisi satelliittinavigointitoimintaan3. 
Euroopan unionin neuvosto kehotti joulukuussa 1994 tämän ehdo-
tuksen perusteella komissiota käynnistämään tarvittavat toimet4.
 4.  Komission alustava strategia maailmanlaajuisen satelliittinavigointi-
järjestelmän kehittämiseksi oli kaksivaiheinen. Ensimmäisen vai-heen (GNSS-1) aikana oli tarkoitus täydentää käytössä olevia GPS- ja GLONASS-järjestelmiä. Tämä EGNOSiksi kutsuttu vaihe sisältää kolme geostationaarisen satelliitin transponderia ja koko Euroopan katta-van maanpäällisten asemien verkoston, joita käytetään parantamaan GPS- ja GLONASS-järjestelmien tarkkuutta (ks. alaviite 2) ja arvioimaan niiden signaalien luotettavuutta.
 5.  EGNOS perustettiin vuonna 1994 useista lähteistä (ESAn jäsenvaltiot, 
komissio, Eurocontrol ja kansallisia siviili-ilmailun toimijoita ja muita järjestöjä
5) rahoitusta saavaksi ESAn ohjelmaksi. Aluksi järjestelmän 
oli tarkoitus olla esittelyohjelma, mutta vähitellen se päätettiin muut-
taa toimenpidettä edeltäväksi ohjelmaksi ja lopulta toimenpideoh-
jelmaksi (ks. myös liite II ).
 6.  Toisen vaiheen (GNSS-2) tavoitteena oli ottaa käyttöön maailmanlaajui-
nen siviilisatelliittinavigointijärjestelmä, Galileo. Järjestelmä koostuu 
lopulta noin 23 000 kilometrin korkeudelle asennetuista 30 satellii-tista ja maanpäällisten asemien verkostosta, ja se tarjoaa viidenlaisia palveluita (ks.  laatikko 1 ).GALILEO-OHJELMAN VAIHEET
3 KOM(94) 248 – 
Satelliittinavigointipalvelut: 
eurooppalainen lähestymistapa 
(Satellite navigation services: 
a European approach ).
4 Euroopan unionin neuvoston 
19. joulukuuta 1994 päivätty päätöslauselma Euroopan 
osuudesta navigaatiosatelliitteja 
koskevan kokonaisjärjestelmän 
(GNSS) kehittämiseen.
5 Koottu EGNOSin operaattori- 
ja infrastruktuuriryhmäksi (EOIG).
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi10
 7.  Galileon perustamiselle oli kolme syytä:
poliittinen (Galileo on osoitus siitä, että Euroopalla on riippuma- a) 
ton maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä)
taloudellinen (Galileo-järjestelmää pidettiin taloudellisesti  b) 
kannattavana ja sitä perusteltiin merkittävien taloudellisten ja  
so siaalisten hyötyjen ennusteilla)
teknologinen (Galileosta oli tulossa edistynein saatavilla oleva  c) 
navigointijärjestelmä).
 8.  Galileo-ohjelma jaettiin alusta alkaen neljään vaiheeseen  
(ks. taulukko 1 ):
tekninen määritys a) 
kehitys ja validointi b) 
rakennus ja käyttöönotto c) 
käyttö. d) 
VIISI GALILEON TARJOAMAA PALVELUA
Avoin palvelu  – on käyttäjille ilmainen ja se tarjoaa muihin GNSS-järjestelmiin verrattuna kilpailukykyiset 
paikantamis- ja ajastussuoritusarvot.
Ihmishengen turvaava palvelu  tarjoaa paremman suoritustason (sisältää mm. toimintavarmuuden eli 
varoittaa ajoissa heikentyneestä tarkkuudesta) ja sertifioinnin sekä takaa palvelun kriittisen liikenneyh-
teisön, kuten ilmailun ja merenkulun osalta.
Kaupallinen palvelu  tarjoaa kahta (koodattua) lisäsignaalia, joilla tiedonsiirtonopeus kasvaa ja jotka 
takaavat käyttäjille paremman tarkkuuden.
Julkisesti säännelty palvelu  tarjoaa paikantamis- ja ajastuspalvelua erityiskäyttäjille, jotka tarvitsevat 
tehostettua palvelun jatkuvuutta (esimerkiksi pelastuspalvelut, turvallisuusjoukot ja armeija), ja sen saantia valvotaan.
Galileo edistää lisäksi 
etsintä- ja pelastuspalvelun  avulla kansainvälisen Cospas-Sarsat-etsintä- ja pelas-
tuspalvelun toimintaa. Galileo-satelliitit voivat poimia laivoilla tai lentokoneissa sijaitsevien tai ihmisten kuljettamien hätälähettimien lähettämiä signaaleja ja lähettää ne kansallisiin pelastuskeskuksiin, jotta nämä pystyvät paikantamaan tarkasti onnettomuuden sijainnin.LAATIKKO 1
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi11
GALILEO-OHJELMAN VAIHEET MARRASKUUN 2000 TIL ANTEEN MUKAISESTITAULUKKO 1
Vaiheet ja keskeiset tavoitteet Alustava aikataulu Hallintorakenne*
Määritysvaihe
Tekniset toimet
Tekniset tutkimukset• 
Kehityksen käynnistymistä edeltävät tekniset • 
tutkimukset
Muut toimet
Hallintorakenteiden valmistelu seuraavaa vaihetta • 
varten
Lainsäädännön ja liiketoiminnan kehittämistä • 
koskevat toteutettavuustutkimuksetKansainväliset sopimukset
• 1999–2000 Euroopan komissio ja 
ESA erikseen ja yhdessä ohjelman hallintokomitean, koordinointitoimiston (GPO) ja Galileon väliaikaisen rakenteen (GISS) koordinoimana
Kehitys- ja validointivaihe
Tekniset toimet
Avaruudessa ja maan päällä sijaitsevien • 
segmenttien ja käyttäjälaitteiden tarkka määrittely
Prototyyppisatelliittien ja pienten maan päällä • 
sijaitsevien segmenttien suunnittelu ja valmistusJärjestelmän validointi kiertorataoloissa
• 
Muut toimet
Tutkimusavustukset (Kuudes puiteohjelma)• 
Liiketoimintasuunnitelman laatiminen• 
Toimilupaneuvottelut• 
EGNOS-järjestelmän mukaan liittäminen• 
Kansainväliset sopimukset• 2001–2005 Euroopan komissio ja ESA 
Galileo-yhteisyrityksen kautta
Rakennus- ja käyttöönottovaihe
Tekniset toimet
Satelliittien kokoaminen ja lähettäminen • 
avaruuteen
Valmiin maanpäällisen segmentin asentaminen• 
Muut toimet
Liiketoiminnan kehittäminen• 2006–2007 Maailmanlaajuisen satel-
liittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvonta-viranomainen ja toimiluvan haltija
Käyttövaihe
Tekniset toimet
Satelliittien uusiminen• 
Keskusten käyttö• 
Ylläpito• 
Muut toimet
Kaupalliset toimet• 2008 alkaen Maailmanlaajuisen satel-
liittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvonta-viranomainen ja toimiluvan haltija
* Tässä taulukossa ei ole otettu huomioon viimeaikaisissa (vuoden 2007) komission tiedonannoissa ja 
neuvoston päätöslauselmissa ehdotettuja muutoksia Galileon hallintorakenteeseen.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi12
MÄÄRITYSVAIHE (1999–2002)
 9.  Galileo-ohjelma käynnistettiin vuonna 1999, jolloin neuvosto hyväksyi 
määritysvaiheen aloittamisen6. Tämän vaiheen aikana komissio ja  
ESA tekivät teknisiä tutkimuksia, kehityksen käynnistymistä edeltäviä 
tutkimuksia ja toteutettavuustutkimuksia. Euroopan yhteisön rahoi-
tus myönnettiin pääasiassa neljännen ja viidennen TTK-puiteohjel-
man kautta7. ESAn rahoitus hoidettiin järjestön GalileoSat-ohjelman 
kautta.
 10.  Komissio esitti Euroopan parlamentille ja neuvostolle marraskuussa 20008 
määritysvaiheen tulokset. Esitys sisälsi konkreettisia ehdotuksia jär-
jestelmän määrittämisestä, sen taloudellisista ja rahoitusnäkökoh-dista sekä hallintorakenteesta. Galileo-ohjelman seuraaville vaiheille 
laadittiin seuraava aikataulu (ks. myös taulukko 1 ):
kehitys ja validointi: 2001–2005 a) 
rakennus ja käyttöönotto: 2006–2007 b) 
käyttö: 2008 alkaen. c) 
  Komission tiedonannon mukaan EGNOS-järjestelmä oli tarkoitus ottaa 
käyttöön vuonna 2003.
 11.  Komissio totesi samassa tiedonannossa, että “kustannustehokkuus-
selvityksen tulosten mukaan Galileo on kannattava ja siinä määrin  
kiinnostava, että julkista rahoitustukea ei tarvita enää vuodesta  2007 eteenpäin”. Galileo-järjestelmän kustannukset olivat yhteensä 
3,3 miljardia euroa (kustannukset on esitetty yksityiskohtaisesti tau-
lukossa 2 ). Komission mukaan julkisen ja yksityisen sektorin välinen 
yhteistyö on “keskeinen edellytys Galileo-ohjelman onnistuneelle  
toteuttamiselle”. Tiedonannossa tuotiin lisäksi esille, että joulukuussa 2000 Nizzassa pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa on teh-
tävä viipymättä poliittinen päätös ohjelman jatkamisesta.6 Neuvoston päätöslauselma, 
19. heinäkuuta 1999, 
Euroopan osallistumisesta 
satelliittinavigointipalvelujen 
uuteen sukupolveen – Galileo – 
Määritysvaihe.
7 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös N:o 1110/94/EY,
tehty 26. huhtikuuta 1994, 
Euroopan yhteisön neljännestä 
puiteohjelmasta tutkimusta, 
teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien 
osalta (1994–1998) 
(EYVL L 126, 18.5.1994, 
s. 1); Euroopan parlamentin 
ja neuvoston päätös 
N:o 182/1999/EY, tehty 
22. joulukuuta 1998, Euroopan yhteisön tutkimusta, 
teknologista kehittämistä ja 
esittelyä tarkoittavia toimia 
koskevasta viidennestä 
puiteohjelmasta (1998–2002) (EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1).
8 KOM(2000) 750, annettu 
22. marraskuuta 2000 – komission 
tiedonanto Euroopan parlamentille 
ja neuvostolle Galileo-hankkeesta.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi13
 12.  Kuten Euroopan unionin neuvosto esitti 5. huhtikuuta 2001 antamas-
saan päätöslauselmassa, komissiolla oli useita Galileon liikennetoi-
mintasuunnitelmaa koskevia tutkimuksia. Tutkimuksissa suositeltiin toimiluvan muodossa toteutettavaa julkisen ja yksityisen sektorin  
välistä yhteistyötä
9. Neuvosto vahvisti, että rakennus- ja käyttöön-
ottovaiheen sekä käyttövaiheen rahoittamiseksi oli päätetty ottaa  
käyttöön toimilupamaksut; lisäksi se oli sopinut maaliskuussa 2002 
rakennus- ja käyttöönottovaiheen osalta, että “on pyrittävä siihen, 
että korkeintaan kolmasosa rahoituksesta otettaisiin yhteisön bud-jettivaroista ja ainakin kaksi kolmasosaa yksityiseltä sektorilta”.
KEHITYS- JA VALIDOINTIVAIHE GALILEO-
YHTEISYRITYKSEN YHTEYDESSÄ (2003–2006)
TARKOITUS
 13.  Kehitys- ja validointivaihe koostuu teknisestä näkökulmasta tarkasteltuna 
erään järjestelmän osan (kahdesta kokeellisesta ja neljästä toimin-
nassa olevasta satelliitista koostuvan alkuperäisen satelliittijärjes-telmän, niihin liittyvien maanpäällisten segmenttien ja testikäytössä 
olevien segmenttien) teknologian kehittämisestä . Tämä mahdollistaa 
validoinnin kiertorataoloissa ja maanpäällisten testien avulla (kut-
sutaan myös validoinniksi kiertoradalla tai IOV). ESA oli vastuussa  
teknologian kehittämistoimien toteuttamisesta GalileoSat-ohjelmansa kautta.
 14.  Komissio keskittyi teknologian kehittämisen ohella kehitys- ja validoin-
tivaiheen aikana myös muihin toimiin, joilla pyrittiin lähentämään  
toisiinsa järjestelmä ja sen tulevat käyttäjät. Tarkoituksena oli val-mistautua ohjelman seuraaviin vaiheisiin kehittämällä liiketoimintaa 
ja ottamalla käyttöön tarvittavia varoja. Katsottiin, että käyttäjäseg-
menttien kehittäminen varhaisessa vaiheessa oli Galileo-järjestelmän 
myöhemmän käytön kannalta olennaista, jos tarkoituksena oli saada 
suoria tuloja. Tästä syystä komissio hoiti yksityisen sektorin osallis-tumisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden kautta. Tämän 
lisäksi keskityttiin TTK-toimien rahoittamiseen kuudennen tutkimuk-
sen puiteohjelman
10 kautta, jotta tukea voitiin myöntää sekä teknolo-
gian kehittämiseen että liiketoiminnan kehittämiseen. Lisäksi ennen 
Galileon käyttöönottoa keskityttiin käyttämään EGNOS-ohjelmaa,  jotta markkinat olisivat valmiita käyttämään Galileo-ohjelmaa. EGNOS 
tarjoaa viidestä Galileon tulevasta palvelusta kolmen – avoimen pal-velun, ihmishengen turvaavan palvelun ja etsintä- ja pelastuspalve-lun – palvelun kaltaisia alueellisia palveluita (ks. laatikko 1 ).9 Suunnittelun, rakentamisen, 
rahoituksen ja toiminnan 
harjoittamisen kattava julkisen 
ja yksityisen sektorin välinen yhteistyö, jossa yksityinen 
osapuoli kattaa kustannukset 
käyttäjämaksuista tai 
käytettävyysmaksuista.
10 Euroopan parlamentin 
ja neuvoston päätös 
N:o 1513/2002/EY, tehty 
27 päivänä kesäkuuta 2002, 
eurooppalaisen tutkimusalueen 
toteuttamista ja innovointia 
tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta tutkimuksen, 
teknologian kehittämisen 
ja esittelyn puiteohjelmasta 
(2002–2006) (EYVL L 232, 
29.8.2002, s. 1).
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi14
GALILEO-YHTEISYRITYS – HALLINTOVÄLINE KEHITYS- 
JA VALIDOINTIVAIHEEN AIKANA
 15.  Galileo-yhteisyritys on komission ja ESAn perustama elin, jonka EU:n neu-
vosto ja ESAn neuvosto on hyväksynyt ja jonka oli tarkoitus vastata 
kehitys- ja validointivaiheen hallinnoinnista. Aikaisempi neuvoston 
päätös, joka koski kehitys- ja validointivaiheen täysimittaista käynnis-
tämistä, oli tehty vasta maaliskuussa 200211, 15 kuukautta suunniteltua 
myöhemmin. Viivästys johtui EU:n jäsenvaltioiden pitkittyneistä neu-
votteluista, jotka koskivat järjestelmän käyttöä sotilaallisiin tarkoituk-siin sekä yksityisen sektorin rahoitusta ja osallistumista ohjelmaan. ESAn neuvoston virallinen lupa aloittaa kehitys- ja validointivaihe vii-
västyi toukokuuhun 2003. Viivästys johtui ESAn jäsenvaltioiden pitkäl-
lisistä neuvotteluista, jotka koskivat kansallisten teollisuustoimialojen 
osallistumisesta ohjelmaan. Galileo-yhteisyrityksen perusta luotiin  asetuksella toukokuussa 2002
12 13, sen perustamisasetus allekirjoitet-
tiin kesäkuussa 2003 ja se aloitti toimintansa syyskuussa 2003.
 16.  Tärkein syy Galileo-yhteisyrityksen perustamiselle oli tarve luoda ESAn 
ja komission välille koordinointifoorumi. Muita syitä yhteisyrityk-sen perustamiselle
14 olivat tarve toteuttaa ohjelmaa yhden yksikön 
kautta ja kyky houkuttaa yksityisen sektorin rahoitusta kehitystä ja 
validointia varten. Aie ei kuitenkaan koskaan toteutunut, vaikka yksi-
tyinen sektori allekirjoittamalla yhteisymmärryspöytäkirjan ilmoitti-
kin olevansa valmis myöntämään kehitys- ja validointivaiheelle jopa 200 miljoonaa euroa
15.
 17.  Yhtiöjärjestyksensä mukaisesti Galileo-yhteisyrityksen oli:
valvottava kaikkia kehitys- ja validointivaiheelle suunniteltuja  a) 
Galileo-ohjelman toimia
tehtävä tarvittavat mukautukset kehitys- ja validointivaiheen  b) 
aikana tapahtuneen kehityksen mukaan
valmisteltava rakennus- ja käyttöönottovaihetta sekä käyttövai- c) 
hetta.11 Eräitä toimia hyväksyttiin 
alustavasti huhtikuussa 2001.
12 Neuvoston asetus (EY) 
N:o 876/2002, annettu 21. päivänä 
toukokuuta 2002, Galileo-
yhteisyrityksen perustamisesta (EYVL L 138, 28.5.2002, s. 1).
13 EY:n perustamissopimuksen 
171 artikla. ”Yhteisö voi 
perustaa yhteisyrityksiä tai muita järjestelmiä, jotka 
ovat tarpeen, jotta yhteisön 
tutkimusta, teknologista 
kehittämistä ja esittelyä koskevat 
toimintaohjelmat voidaan panna 
täytäntöön asianmukaisesti.”
14 Asetus (EY) N:o 876/2002; 
Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 
2001 antamat päätelmät; 
KOM(2001) 336, annettu 
20. kesäkuuta 2001 – Ehdotus: neuvoston asetus Galileo-
yhteisyrityksen perustamisesta.
15 Asetus (EY) N:o 876/2002, 
johdanto-osan 13. kappale.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi15
 18.  Yhtiöjärjestyksensä mukaisesti Galileo-yhteisyrityksen keskeisiin tehtä-
viin kuului:
tehtävistä toimilupasopimuksista johtuvien tarjouskilpailumenet- a) 
telyiden hallinnointi
ESAn teknologian kehittämistoimien seuranta b) 
tutkimustoiminnan käynnistäminen ja hallinnointi c) 
EGNOS-järjestelmän liittäminen Galileo-ohjelmaan. d) 
 19.  Alussa Galileo-yhteisyritys koostui ainoastaan kahdesta perustajajäse-
nestä, ESAsta ja komissiosta. Kiinan kansallinen kaukohavaintoteknii-kasta vastaava keskus (NRSCC) liittyi yhteisyritykseen lokakuussa 2004 
ja israelilainen yritys Matimop syyskuussa 2005 (ks. myös liite III ).  
Galileo-yhteisyrityksen hallintorakenne on esitetty kaaviossa 2 .
RAHOITUS
 20.  Kehitys- ja validointivaiheen aikana (Euroopan laajuisesta liikenne-
verkosta16 ja kuudennesta puiteohjelmasta myönnetyt) EU:n varat  
kanavoitiin Galileo-yhteisyrityksen kautta, ja ESA yhteisrahoitti Gali-leo-ohjelmaa GalileoSat- ja Artes-ohjelmien kautta (ks. kaavio 1 ).  
Galileo-ohjelmalle vuosina 1999–2007 myönnettyjen varojen määrä 
oli 1,94 miljardia euroa.
EDISTYS
 21.  Komissio lähetti lokakuussa 2004 Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
ohjelman edistystä koskevan tiedonannon17. Tiedonannolla luotiin  
perustaa joulukuussa 2004 pidetylle liikenneasioista vastaavan neu-voston kokoukselle, jossa päätettiin ohjelman rakennus- ja käyttöön-
ottovaiheeseen siirtymisestä. Komissio ei esittänyt ajan tasalla olevaa 
aikataulua. Tuolloin teknologian kehittäminen oli viivästynyt jo noin 
kolmella vuodella.16 Neuvoston asetus (EY) 
N:o 2236/95, annettu 18. syyskuuta 
1995, Euroopan laajuisten 
verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä 
koskevista yleisistä säännöistä 
(EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1); 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23. heinäkuuta 1996 yhteisön 
suuntaviivoista Euroopan laajuisen 
liikenneverkon kehittämiseksi 
(EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1), 
sellaisena kuin se on muutettuna 
päätöksellä N:o 1346/2001/EY 
(EYVL L 185, 6.7.2001, s. 1).
17 KOM(2004) 636 lopullinen, 
komission tiedonanto Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle – 
siirtyminen eurooppalaisen 
satelliittinavigointijärjestelmän 
rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen sekä 
käyttövaiheeseen.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi16
GALILEO-OHJELMAN KEHITYS- JA VALIDOINTIVAIHE – RAHOITUS ( 1999–2007)*KAAVIO 1
ESAn jäsenvaltiot
902 miljoonaaEuroopan komissio
946 miljoonaaMuut
92 miljoonaa
Galileo-yhteisyritys
892 miljoonaa
ESA
1 716 miljoonaa
Infrastruktuurin kehittäminen
1 716 miljoonaaTTK
110 miljoonaaGalileoyhteisyrityksen
toiminta 
114 miljoonaa   92 milj.             114 milj.
            110 milj.
   750 milj.
   196 milj.
   50 milj.
   852 milj.   668 milj.
   1 716 milj.NRSCC
MatimopBelgiaTEN-T
FP6TEN-T GalileoSat
ARTESGalileoSat
FP6
* Kiinalaiset ja israelilaiset rahoitusosuudet (Kiinan 5 miljoonaa ja Israelin 4 miljoonaa euroa) koostuivat Galileo-
yhteisyrityksen peruspääomaan suoritetusta osuudesta sekä niiden kansallisen teollisuuden toiminnan 
rahoitukseen (ESA:n kanssa tehtyjen sopimusten kautta) tarkoitetusta osuudesta. Jälkimmäistä osuutta ei asetettu käyttöön täysimääräisesti.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen arvio.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi17
 22.  Tiedonannossa todettiin, että Galileo-yhteisyritys oli “menestyksekkäästi 
saattanut päätökseen tulevaa toimiluvan haltijaa koskevan valintame-
nettelyn”. Kyseistä valintamenettelyä oli kuitenkin lykätty tammikuun 2005 loppuun. Lisäksi Galileo-yhteisyritys ei päättänyt helmikuussa 
2005, kumman kahdesta ehdokkaana olleesta konsortiosta se olisi  
valinnut
18. Sen sijaan tarjouksen tekijät ehdottivat muodostavansa  
yhteenliittymän, johon yhteisyritys suostui kesäkuussa 2005, ja ne  
tekivät siten yhteisen tarjouksen.
 23.  Sekä toimilupaneuvottelut että teknologian kehittämistoimet keskey-
tettiin eräiden jäsenvaltioiden väliintulon vuoksi heinäkuun ja jou-lukuun 2005 väliseksi ajaksi. Jäsenvaltioiden väliset erimielisyydet  koskivat toimiluvasta tarjouksen esittäneen yhteenliittymän kokoon-panoa ja järjestelmän toimintakeskusten, perusinfrastruktuurin ja  päätoimipaikan sijaintia. Sovittelun jälkeen
19 päästiin sopimukseen 
joulukuussa 2005. Neuvottelut yhteenliittymän kanssa aloitettiin  
tammikuussa 2006.
 24.  Ensimmäinen kokeellinen satelliitti, Giove-A, laukaistiin onnistuneesti 
28. joulukuuta 2005, mikä varmisti pääsyn kansainvälisen televiestin-
täliiton Galileolle myöntämille taajuuksille.
 25.  Komissio julkaisi kesäkuussa 200620 päivitetyn Galileo-aikataulun21. Sen 
mukaan kehitys- ja validointivaihe kestäisi vuoden 2009 alkupuolelle 
asti ja rakennus- ja käyttöönottovaihetta toteutettaisiin vuosina 2009 
ja 2010 (alkuperäiseen aikatauluun nähden kolmen vuoden viipeellä). 
Lisäksi kehitys- ja validointivaiheen talousarviota kasvatettiin tie-donannossa 1,5 miljardiin euroon (400 miljoonaa euroa alkuperäistä talousarviota suuremmaksi). Komissio totesi toimilupaneuvotteluissa seuraavaa: on käynyt selväksi, että toimiluparatkaisu soveltuu par-haiten ohjelman erityispiirteisiin. (…) Vuoden 2006 loppuun men-nessä saadaan valmiiksi arvioidut kustannukset ja tulot sekä julkisen 
sektorin rahoitusosuus. Lisäksi vahvistetaan rahoitussuunnitelma ja 
keskeiset sopimusehdot.
 26.  Galileo-yhteisyrityksen ja yhteenliittymän neuvottelijat sopivat marras-
kuussa 2006 Galileo-ohjelmaa koskevan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden pääehdoista ( Heads of Terms, HoT ); kyse oli ensimmäi-
sestä luonnoksesta, joka ei ollut sopimusluonteisesti sitova. Asiakirja oli Galileo-yhteisyrityksen asiakirjoista toimilupasopimusta eniten  muistuttava asiakirja.18 Eurelyn ja iNavsatin konsortio. 
Kolmas esivalinnassa menestynyt, 
Eutelsat-yrityksen johtama 
konsortio vetäytyi valintavaiheesta kesällä 2004.
19 Euroopan komission 
varapuheenjohtaja nimitti entisen 
komission jäsenen välittäjäksi lokakuussa 2005 – lehdistötiedote 
IP/05/1345.
20 KOM(2006) 272, 7. kesäkuuta 
2006 – Komission tiedonanto 
Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle – Galileo-ohjelman tilannekatsaus.
21 Komissio julkaisi kyseisen 
aikataulun ensimmäisen kerran 
25. lokakuuta 2005 antamansa 
lehdistötiedotteen IP/05/1345 
toimittajille osoitetussa huomautuksessa.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi18
KEHITYS- JA VALIDOINTIVAIHE GALILEO-
YHTEISYRITYKSEN JÄLKEEN (VUODESTA 2006)
 27.  Galileo-yhteisyritys katsoi vuoden 2006 lopussa, että se on saanut tärkeim-
mät tehtävät onnistuneesti päätökseen22. Yhteisyritys lakkautettiin 
joulukuun 2006 lopussa23 ja sen toiminta siirrettiin maailmanlaajuisen 
satelliittinavigaatiojärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomai-selle, joka oli perustettu heinäkuussa 2004 huolehtimaan euroop-palaisiin GNSS-ohjelmiin liittyvien yleisten etujen valvonnasta ja  toimimaan ohjelman sääntelyviranomaisena Galileo-ohjelman raken-nus- ja käyttöönotto- ja käyttövaiheiden aikana
24. Toiminnan siirto 
vaikutti maailmanlaajuisen satelliittinavigaatiojärjestelmän (GNSS) 
Euroopan valvontaviranomaisen tehtäviin, mitä ei ollut otettu huo-
mioon sitä perustettaessa.
 28.  Toimilupaneuvottelut yhteenliittymän kanssa keskeytyivät vuoden 2007 
alussa. Komissio ilmoitti toukokuussa 2007 antamassaan tiedonan-
nossa25, että EGNOS-järjestelmään ja Galileo-ohjelmaan oli kasaantu-
nut merkittäviä viipeitä (viiden vuoden verran alustavaan aikatauluun nähden) ja kustannuksia oli ylitetty. EU:n neuvosto
26 päätti vuonna 
2007 suunnata ohjelmaa uudelleen: järjestelmää rakennettaisiin ja  
se otettaisiin käyttöön vuoteen 2013 mennessä ja se rahoitettaisiin 
kokonaan yhteisön talousarviosta (ks. taulukko 2 ), lisäksi ESA toi-
misi valtuutettuna hankkijana. Tämän pohjalta Euroopan parlamentti 
ja neuvosto antoivat asetuksen GNSS-ohjelmien toteuttamisesta27. 
Komissio julkaisi 1. heinäkuuta 2008 kiinnostuksenilmaisupyynnön  infrastruktuurin hankkimiseksi Galileo-järjestelmää varten; kiinnos-
tuksenilmaisupyyntö käsitti kuusi otsaketta (järjestelmätuki, maan-päällinen lähetyssegmentti, maanpäällinen valvontasegmentti,  avaruussegmentti (satelliitit), laukaisupalvelut ja hyödyntäminen).  
Soveltuvien hakijoiden esivalinnan jälkeen saatiin alustavat esitykset vuoden 2008 lopussa. Kilpailullinen neuvottelumenettely on määrä 
saada päätökseen vuoden 2009 kuluessa.22 Galileo-yhteisyrityksen 
lehdistötiedote, 30. marraskuuta 
2006 – Next step in the Galileo 
Program; Handover of the 
management from the Galileo Joint 
Undertaking to the European GNSS Supervisory Authority .
23 Neuvoston asetus (EY) 
N:o 1942/2006, annettu 
12. joulukuuta 2006, eurooppalaisten 
satelliittinavigointiohjelmien 
hallintorakenteista annetun asetuksen (EY) N:o 1321/2004 
muuttamisesta (EUVL L 367, 
22.12.2006, s. 18); neuvoston 
asetus (EY) N:o 1943/2006, annettu 
12. joulukuuta 2006, Galileo-yhteisyrityksen perustamisesta 
annetun asetuksen (EY) 
N:o 876/2002 muuttamisesta 
(EUVL L 367, 22.12.2006, s. 21).
24 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1321/2004, annettu 12. heinäkuuta 
2004, eurooppalaisten 
satelliittinavigointiohjelmien 
hallintorakenteista (EUVL L 246, 
20.7.2004, s. 1).
25 Komission tiedonanto Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle: Galileo 
tienhaarassa: eurooppalaisten 
GNSS-ohjelmien toteuttaminen, 
SEC(2007) 624, 16. toukokuuta 2007.
26 Neuvoston päätöslauselmat 
ja päätelmät 6.–8. kesäkuuta, 
1.–2. lokakuuta ja 29.–
30. marraskuuta 2007.
27 Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetus (EY) 
N:o 683/2008, annettu 
9. heinäkuuta 2008 eurooppalaisten 
satelliittinavigointiohjelmien 
(EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 
(EUVL L 196, 24.7.2008, s. 1).
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi19
 29.  Komissio analysoi toukokuussa 2007 antamassaan tiedonannossa huomat-
tavan yksityiskohtaisesti toimilupaneuvotteluiden epäonnistumista. 
Asiakirjalla oli tarkoitus käynnistää ohjelman uudelleensuuntaaminen. Tätä silmällä pitäen tiedonanto tarjoaa suppean näkemyksen joista-
kin epäonnistumisen syistä. Siinä todetaan, että komission oletuk-
set aikataulusta, talousarviosta ja markkinariskin ja suunnitteluriskin siirrosta saattavat olla optimistisia. Tiedonannossa käsitellään myös julkista hallinnointia, yksityisen sektorin hallinnointia sekä sitä, että 
jäsenvaltioiden kansalliset intressit menivät ohjelman pitkän aikavä-
lin strategisen pyrkimysten edelle. Tiedonannossa jätetään kuitenkin käsittelemättä muun muassa julkisen ja yksityisen sektorin kumppa-
nuuden valmistelu (sekä siihen käytetty aika ja asiantuntemus) sekä 
raportointi, joita käsitellään tarkemmin tässä kertomuksessa.
GALILEON KUSTANNUSARVIOTAULUKKO 2
Alkuperäinen 
kustannusarvio, miljoonaa 
euroa (KOM(2000) 750)Päivitetty kustannusarvio, 
miljoonaa euroa (KOM(2007) 261 
ja ESAn asiakirjat)
Määritysvaihe 80 80
Kehitys- ja 
validointivaihe1 100 2 100
Rakennus- ja 
käyttöönotto2 150 3 400
Yhteensä3 330
(josta 1 800 miljoonaa 
julkisen sektorin varoja)*5 580
(kokonaisuudessaan 
julkisen sektorin varoja)**
* Vuotuiset toimintakustannukset, mukaan lukien järjestelmän täydentäminen, 
olivat arviolta 220 miljoonaa euroa.
** Toimintakustannusten käytettävyysmaksut (kiinteä osuus), ylläpito 
sekä täydentävän rahoituksen lainan korot vuoteen 2030 ovat arviolta 
5 300 miljoonaa euroa.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi20
 30.  Tilintarkastustuomioistuin toimitti Galileo-ohjelman kehitys- ja validoin-
tivaiheen hallinnointia koskevan tarkastuksen tutkimalla seuraavia 
seikkoja:
Mitkä tekijät vaikuttivat toimilupamenettelyn epäonnistumi- a) 
seen?
Mitkä tekijät vaikuttivat teknologian kehittämisen määräaikojen b) 
ja kustannusten ylittymiseen?
Kuinka paljon Galileo-ohjelma on hyötynyt tutkimus- ja kehittä- c) 
mistoimiin suunnatuista menoista?
Kuinka hyvin Galileo-yhteisyritys on onnistunut liittämään EGNO- d) 
Sin Galileo-ohjelmaan?
Oliko Galileo-ohjelmaa hallinnoitu asianmukaisesti? e) 
 31.  Tarkastus kattoi ajanjakson, jolloin Galileo-yhteisyritys hallinnoi kehitys- 
ja validointivaihetta (syyskuu 2003 – joulukuu 2006), ja sen painopis-teenä oli yhteisyrityksen toimivaltuudet, perustamisprosessi ja sille 
osoitettujen tehtävien hallinnointi. Tarkastustyö tehtiin vuosina 2007 
ja 2008. Tilintarkastustuomioistuin seurasi ohjelman edistymistä ja 
sen uudelleen suuntaamista vuoden 2008 loppuun asti.
 32.  Tilintarkastustuomioistuin keräsi tarkastusaineistoa tutkimalla asiakirjoja 
ja tekemällä haastatteluja Galileo-yhteisyrityksessä, komissiossa ja ESAssa sekä haastattelemalla muita Galileo-ohjelman sidosryhmiä,  kuten jäsenvaltioiden edustajia, maailmanlaajuisen satelliittinavi-
gointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomaisen edustajia, tutkimushankkeiden edunsaajia, Euroopan avaruusteollisuuden edus-
tajia, toimiluvan saajiksi pyrkiviä yrityksiä sekä Galileo-yhteisyrityksen 
kanssa sopimuksen tehneitä konsultteja.
 33.  Tilintarkastustuomioistuin teki kyselytutkimuksen 482 edunsaajalle 
arvioidakseen Galileo-yhteisyrityksen tutkimus- ja kehitystoimien  
hallinnoinnin laatua. Kyseiset edunsaajat kuuluivat kuudennen pui-
teohjelman painopistealueen “ilmailu ja avaruus” yhteydessä rahoi-
tettuun yhteen tai useampaan tutkimushankkeeseen.TARKASTUKSEN SISÄLTÖ 
JA LÄHESTYMISTAPA
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi21
 34.  Jäljempänä esitetyt tarkastushavainnot kattavat Galileo-yhteisyrityksen eri 
tehtävät kehitys- ja validointivaiheen aikana (kohdat 35–65) sekä jul-
kisen sektorin hoitamaan hallinnointiin liittyvät seikat (kohdat 66–74). Jokaisessa osiossa on kuvattu yksityiskohtaisesti Galileo-yhteisyrityk-
sen tavoitteet ja näitä tavoitteita käytetään vertailukohtina tulosten 
arvioinnissa. Tilintarkastustuomioistuin arvioi syyt, miksi yhteisyritys ei saavuttanut useimpia tavoitteitaan. Vertailukohtina on käytetty, silloin kun se sopii, käynnissä olevista ohjelmista tai hankkeista tai toi-
minnassa olevista järjestöistä saatuja kokemuksia. Muissa tapauksissa 
on käytetty yleisesti hyväksyttyjä hankehallinnoinnin periaatteita.  Erityisesti kohtien 35–42 osalta tilintarkastustuomioistuin on käyt-
tänyt myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden yhteydessä 
sovelletuista parhaista käytännöistä saatuja tarkastuskriteereitä
28 
(tätä analyysiä koskevat yksityiskohdat on esitetty liitteessä IV ).
EPÄONNISTUNEET TOIMILUPANEUVOTTELUT
TAVOITE
 35.  Galileo-yhteisyrityksen tärkein tehtävä oli neuvotella julkisen ja yksityi-
sen sektorin kumppanuussopimus, jonka puitteissa yksityinen sektori 
investoisi yhdessä Euroopan komission kanssa Galileo-infrastruktuurin 
perustamiseen ja käyttöön. Alkuperäisenä tarkoituksena oli, että toi-
miluvan haltija (yksityiset yritykset) olisi nimetty ennen vuoden 2004 
loppua, jotta Galileo-yhteisyritys olisi saanut neuvottelut päätökseen vuonna 2005 ja maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän 
(GNSS) Euroopan valvontaviranomainen olisi voinut tehdä toimilu-pasopimuksen vuoden 2005 loppuun mennessä.
TULOKSET
 36.  Galileo-yhteisyritys käynnisti suunnitelmien mukaisesti vaiheittaisen 
toimilupamenettelyn (esivalinta, valinta, neuvottelut). Se julkaisi  ensimmäiset tarjouskilpailuasiakirjat huhtikuussa 2004, jonka jälkeen se järjesti kilpailullisen neuvottelumenettelyn ja esitti tarjouksen teki-jöille luonnoksen toimilupasopimuksesta ja arviointikriteereistä.
 37.  Galileo-yhteisyritys ei voinut valita voittajatarjousta lokakuussa 2004 
eikä senkään jälkeen, kun valintavaihetta oli jatkettu helmikuuhun 2005. Neuvottelut aloitettiin vasta tammikuussa 2006, sen jälkeen  kun tarjoajat olivat muodostaneet konsortion.HUOMAUTUKSET
28 INTOSAIn ohjeet julkisen/
yksityisen rahoituksen ja 
toimilupien tarkastuksesta (tarkistettu) – marraskuu 2007.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi22
 38.  Toimilupasopimusta koskevan tarjouskilpailun ratkaisupäivää oli lykätty 
kahdesti, joulukuusta 2005 ensin joulukuuhun 2006 ja edelleen joulu-
kuuhun 2007. Komissio ja maailmanlaajuisen satelliittinavigointijär-jestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomainen päättivät lopettaa 
neuvottelut vuoden 2007 alkupuolella.
EPÄONNISTUMISEN SYYT
 39.  Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus oli valmisteltu ja laadittu 
puutteellisesti. Galileo-yhteisyrityksen oli tästä syystä neuvoteltava 
epärealistinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimus.
VALMISTELU
 40.  Jäsenvaltioilla ja kolmansilla mailla on huomattavan paljon kokemusta 
julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevista hankkeista. 
Kokemuksen perusteella voidaan todeta, että paras käytäntö sisältää seuraavia osatekijöitä:
Asianmukainen valmistelu: julkisen sektorin olisi määriteltävä sel- a) 
keästi hankkeen vaatimukset, arvioitava yksityisen sektorin val-
miudet, arvioitava mahdolliset hyödyt, tutkittava vaihtoehtoiset 
keinot tarpeiden täyttämiseksi, tutkittava riskien asianmukainen 
jakaminen, tarkasteltava kustannuksia ja kustannustehokkuutta sekä laadittava liiketoimintatapaus. Ennen tietyn julkisen ja yksi-
tyisen sektorin kumppanuusmallin valintaa olisi tehtävä asianmu-kainen riskinarviointi.
Riittävä aika: muiden järjestöjen b) 
29 kokemuksen perusteella voi-
daan todeta, että kunnollisen julkisen ja yksityisen sektorin kump-
panuusmallin ja julkisen sektorin aseman määrittely kestää yli  
vuoden, jopa Galileoa yksinkertaisempien julkisen ja yksityisen  
sektorin kumppanuushankkeiden kohdalla.
Resurssien asianmukainen hallinnointi: julkisen ja yksityisen kump- c) 
panuuden hanke edellyttää tehtävään erikoistunutta ryhmää, jolla on tarvittava pätevyys ja joka on koottu riittävän ajoissa.
Tehokkaan kilpailun säilyttäminen. d) 
Käynnissä olevan kumppanuushankkeen säännöllinen seuranta,  e) 
jolla varmistetaan, että hanke on edelleen kustannustehokas.29 Julkisen ja yksityisen sektorin 
kumppanuuden / yksityisten 
rahoitusaloitteiden yhteydessä sovelletut käytännöt Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi23
 41.  Komissio ei tarkastellut osaa näistä parhaista käytännöistä Galileon 
julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden valmisteluvaiheen  
aikana30:
Asianmukainen valmistelu: Useista teettämistään tutkimuksista  a) 
huolimatta komissio ei tutkinut mahdollisuutta toteuttaa perin-teistä julkista hankintamenettelyä eikä se koskaan suorittanut  julkisen sektorin vertailumenettelyä
31. Komissio ei myöskään sel-
vittänyt etukäteen, miten riski todellisuudessa jaettaisiin julkisen 
ja yksityisen sektorin kesken, missä hankkeen vaiheessa tai minkä Galileon toiminnan osion kohdalla julkisen ja yksityisen sektorin 
kumppanuus tulisi todennäköisimmin onnistumaan. Se jätti selvit-
tämättä myös eri julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmal-
lien suhteelliset hyödyt
32. Komissio ehdotti ja neuvosto hyväksyi 
poliittisen yksimielisyyden saavuttamiseksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden Galileo-ohjelman kehitys- ja validoin-tivaiheen ajaksi. Tarkasteltuaan julkisen ja yksityisen sektorin  investointimahdollisuuksia eri tutkimusten avulla, komissio valitsi 
toimiluvan muodossa tapahtuvan julkisen ja yksityisen sektorin 
kumppanuuden (ks. kohta 12). Vaikka komission asiakirjoissa mää-
riteltiinkin toimiluvan erityispiirteet, niissä esitetään Galileolle 
ominaisten perusteluiden sijaan ainoastaan yleisluontoisia perus-teluja. Lisäksi hankintamenettelyn aikataulu oli liian kunnianhi-
moinen. Valmisteluvaiheessa
33 yksilöitiin riskejä ja ongelmia, jotka 
olisi ratkaistava, mutta komissio ei arvioinut riittävän tarkasti,  
mikä olisi niiden mahdollinen vaikutus toimen toteutettavuuteen 
tai miten julkinen sektori voisi ratkaista ne vaikuttavasti.
Riittävä aika: kunnianhimoisen aikataulun vuoksi, jonka mukaan b) 
komission oli annettava liikenneasioita käsittelevälle neuvostolle kertomus joulukuussa 2004, komissio ei antanut Galileo-yhteis-yritykselle riittävästi aikaa
34 määritellä toimilupamenettelyyn  
liittyvää toimintamallia. Useat tarjoajat olivat huolissaan siitä,  
ettei kilpailullisen neuvottelumenettelyn aikana ollut riittävästi aikaa laatia uskottavaa liiketoimintasuunnitelmaa. Tästä johtuen 
Galileo-yhteisyrityksen ensimmäisissä tarjouskilpailuasiakirjoissa 
ei ollut asetettu erityisiä tavoitteita. Siinä muun muassa jätet-
tiin käsittelemättä useimmat toimilupamalliin liittyvät ongelmat. Tämän vuoksi teollisuuden esittämissä tarjouksissa ei ollut esi-tetty kiinteitä hintoja tai sitoumuksia, vaan siinä määrin erilaisia ehtoja ja rajoituksia, ettei tarjousten riittävä vertailu tai arviointi 
ollut mahdollista. Samasta syystä yhteisyritykseltä puuttui sel-
keät ar viointikriteerit jätettyjen tarjousten vertailevaa arviointia 
varten. Ensimmäiset selkeät julkisen sektorin asemaa koskevat  
maininnat useista Galileon kannalta tärkeistä asioista olivat tar-
joajien kanssa vuoden 2006 lopussa sovitut pääehdot.30 Liitteessä IV  on esitetty 
yksityiskohtaisesti Galileo-
ohjelman toimilupamenettelyn aikana julkisen sektorin 
hallinnoinnin tarkastuksessa 
käytetyt kriteerit sekä yhteenveto 
kunkin kriteerin arviosta.
31 Julkisen sektorin 
vertailumenettely on arvio siitä, mitkä olisivat hankkeen 
kustannukset, jos käytettäisiin 
perinteisen hankintamenettelyn 
menetelmiä. Tätä käytetään silloin, 
kun halutaan selvittää, ovatko 
yksityiset rahoitustarjoukset 
kustannustehokkaampia kuin perinteinen hankintamenettely.
32 Ainoastaan yhteisyritysmalli 
ja toimilupamalli otettiin 
tarkasteltaviksi.
33 Muun muassa seuraavat 
julkisen ja yksityisen sektorin 
kumppanuuden valintaan liittyvät 
rajoitteet tuotiin esille: epävarmat 
tulot (markkinariski), teknologiset 
riskit, kehitys- ja rakennus- sekä käyttöönottovaiheiden keskinäinen 
riippuvuus (suunnitteluriski) ja 
avaruusrakennusalan teollisuuden 
keskittyminen.
34 Galileo-yhteisyritys julkaisi 
ensimmäiset tarjouskilpailuun 
liittyvät asiakirjat alle kahdeksan 
kuukautta sen jälkeen, kun 
yhteisyritys oli aloittanut 
toimintansa.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi24
Resurssien asianmukainen hallinnointi: Galileo-yhteisyritys oli uusi c) 
organisaatio, jolla oli uudenlainen oikeudellinen kehys, äskettäin 
koottu henkilökunta, uusi päällikkö eikä aikaisempaa kokemusta toimilupaneuvotteluista. Ulkopuolisia neuvonantajia käytettiin  
vasta syyskuussa 2004 (toisin sanoen sen jälkeen, kun tarjouskil-
pailuasiakirjat oli julkaistu ja kilpailullisen neuvottelumenettelyn ensimmäinen vaihe oli käynnistetty).
Kilpailun säilyttäminen: syksystä 2004 lähtien oli olemassa kaksi d) 
kilpailevaa teollisuuskonsortiota. Toukokuussa 2005 ne ehdottivat voimiensa yhdistämistä yhteisen tarjouksen tekemiseksi. Galileo-
yhteisyritys suostui konsortioon tietyin edellytyksin
35 paremman 
kustannustehokkuuden toivossa. Julkisen sektorin vertailumenet-
telyn puuttuessa menettelyltä puuttui viimeinenkin kilpailullinen 
tekijä.
Säännöllinen seuranta: julkisen sektorin olisi valvottava sään- e) 
nöllisesti käynnissä olevaa julkisen ja yksityisen sektorin  
kumppanuushanketta varmistaakseen, että hanke on edelleen kus-
tannustehokas. Vaikka toimilupamenettelyn arviointia koskevissa 
yhteisyrityksen kertomuksissa yksilöitiinkin useita riskejä ja ongel-
mia36, yhteisyritys raportoi ohjelman edistymisestä liian myön-
teisesti. Yhteisyrityksen säännöllisissä virallisissa ilmoituksissa  
ei koskaan kyseenalaistettu toimiluvan toteutettavuutta, vaan  
lykättiin vuosittain sopimuksen tekemisen määräaikaa 12 kuu-
kaudella eteenpäin. Tämän vuoksi yhteisyrityksen onnistumiseen 
uskovilla jäsenvaltioilla ei ollut riittävästi tietoja, joiden pohjalta 
ne olisivat voineet ryhtyä korjaaviin toimiin (ks. myös kohta 74, 
f alakohta).
MALLIKSI  VALITTIIN  JULKISEN  JA YKSITYISEN  SEKTORIN  KUMPPANUUS
 42.  Komissio ehdotti toimiluvan muodossa toteutettavan julkisen ja yksi-
tyisen sektorin kumppanuuden valintaa ja neuvosto hyväksyi ehdo-
tuksen jäsenvaltioiden välisen poliittisen yksimielisyyden vallitessa. 
Kyseinen toimilupasopimus, joka perustui kustannusten jakamisperi-aatteeseen (julkinen sektori vastaa enintään kolmasosasta kustannuk-sista ja yksityinen sektori vähintään kahdesta kolmasosasta) ja josta Galileo-yhteisyrityksen oli määrä neuvotella, poikkesi monelta osin 
merkittävästi muista tuolloin olemassa olleista julkisen ja yksityisen 
sektorin kumppanuuksista
37:
Galileolla on korkea teknologinen riski. Sillä on 30 keskikorkeus- a) 
kiertoradalla olevaa satelliittia, joissa on uusia, avaruudessa tois-
taiseksi testaamattomia komponentteja (kuten uudentyyppisiä  atomikelloja).
Tulojen tuottamista on vaikeata ennustaa, sillä maailmanlaajuisen b) 
paikannusjärjestelmän avoimet signaalit ovat vapaasti saatavilla. 
Hyödyntämismalli on vielä määriteltävä.35 Julkisia hankintoja ja 
kilpailua koskevan yhteisön 
lainsäädännön noudattaminen, tiukka aikataulu, tarjousten 
merkittävä parantuminen aiempiin 
yksittäisiin tarjouksiin nähden 
ja yhteenliittymän sitoutuminen 
yhteiseen ja asianmukaiseen 
oikeuskehykseen.
36 Arviointikertomukset lokakuulta 
2004, helmikuulta 2005 ja 
kesäkuulta 2005.
37 Perinteiset julkisen ja yksityisen 
sektorin kumppanuuden 
infrastruktuurihankkeet liittyvät esimerkiksi tunneleihin 
ja teihin. Galileota eniten 
muistuttava kumppanuus 
Paradigm / Skynet (Yhdistyneen 
kuningaskunnan puolustuksen televiestintäjärjestelmä) 
poikkeaa kuitenkin 
Galileosta monella tapaa: sen 
teknologinen riski on pienempi, 
Yhdistyneen kuningaskunnan 
puolustusministeriö on varma 
perustulojen lähde, toimien tulokset ovat saatavilla ja 
hanketta johtaa yksi ainoa 
hankkeen edistäjä, jolla on 
kokemusta julkisen ja yksityisen 
sektorin kumppanuudesta (Yhdistyneen kuningaskunnan 
puolustusministeriö).
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi25
Galileo-toimiluvan käyttö oli tarkoitus aloittaa pikemminkin  c) 
sen jälkeen kun järjestelmä oli suunniteltu ja julkinen sektori  
oli osittain luonut infrastruktuurin eikä sitä ennen. Vaikka Gali-leon kumppanuus muistuttaakin DBFO-toimilupasopimustyyppiä 
(suunnittelu, rakentaminen, rahoitus, hyödyntäminen), se poikkesi 
siitä huomattavasti siltä osin, että yksityisen toimiluvan haltijan edellytetään sitoutuvan rakentamaan, rahoittamaan ja hyödyntä-mään julkisen sektorin laatimaa ja luovuttamaa uutta järjestelmää 
(laatikko 2 ).
KESKEISET TOIMILUPAAN LIITTYVÄT RISKIT
Kolme keskeistä toimilupaneuvotteluita haittaavaa tekijää ovat markkinariskin ja suunnitteluriskin siirto 
julkiselta sektorilta yksityiselle sektorille sekä siviilioikeudellisen vastuun järjestelmä.
Markkinariskin  siirtämistä varten oli tarpeen saada varmuus siitä, että markkinoilta voidaan saada tuloja 
markkinakehityksen sovitun perusmallin mukaisesti. Riskin siirtoa yksityiselle sektorille vaikeuttivat kuitenkin markkinoiden epävarmuus, näkymät tulojen saannista vasta pitkällä tulevaisuudessa sekä aikaistettu julkisen sektorin keskeinen rooli markkinoiden kehittymisessä.
Suunnitteluriskin  siirtoa silmällä pitäen oli tarpeen saada varmuus siitä, että suunnitteluun (jonka ESA 
on tehnyt kehitys- ja validointivaiheen aikana) ei liity luonnostaan ongelmia, joiden vuoksi järjestelmä 
toimisi virheellisesti tai heikosti (mistä toimiluvan haltija olisi vastuussa käytön aikana). Galileon suun-
nittelun teknisen monimutkaisuuden ja toimiluvan haltijalta odotettujen tuotosten lisäksi riskin siirtoa 
vaikeutti myös tehtävien jako suunnittelun ja kehittämisen (ESA) ja toisaalta rakentamisen ja käyttöön-oton, käytön ja ylläpidon (toimiluvan haltija) kesken.
Siviilioikeudellista vastuuta koskeva järjestelmä  koskee sopimuksen ulkopuolisia vastuita Galileo-järjes-
telmän puutteiden mahdollisiin uhreihin nähden; näiden osalta ei ole olemassa erityistä oikeudellista 
tai vakuutukseen liittyvää mallia.LAATIKKO 2
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi26
TEKNOLOGIAN KEHITTÄMISTOIMET VIIVÄSTYIVÄT 
JA YLITTIVÄT TALOUSARVION
TAVOITE
 43.  Toinen Galileo-yhteisyrityksen neljästä keskeisestä tehtävästä oli valvoa 
ESAn teknologian kehittämistoimia, ja varmistaa näin, että satelliit-
teja ja maasegmenttilaitteita oli rakennettu riittävästi ja ne olivat  toiminnassa järjestelmän valmiuden ja luotettavuuden osoittamiseksi 
suunnitellun aikataulun ja talousarvion mukaisesti (ks. kohta 13).
TULOKSET
 44.  Joulukuuhun 2006 mennessä oli toiminnassa ainoastaan yksi koesatelliitti 
(GIOVE-A) ja sille oli onnistuttu saamaan kansainväliseltä televiestin-
täliitolta pääsy Galileon taajuuksille. Toinen koesatelliitti (GIOVE-B) 
laukaistiin huhtikuussa 2008, 30 kuukautta alkuperäisestä aikatau-lusta jäljessä. Nykyisen aikataulun mukaan
38 kehitys- ja validointivaihe 
päättyy vuonna 2010 – viisi vuotta myöhässä. ESAn heinäkuussa 200839 
laatimien kustannusarvioiden mukaan ohjelman kehitys ja validointi 
maksaa 1 miljardia euroa enemmän kuin alustava 1,1 miljardin talous-
arvio (ks. taulukko 3 ).
VUOSINA 2001 JA 2008 L AADITTUJEN KEHITYS- JA VALIDOINTIVAIHEEN  
TALOUSARVIOIDEN VERTAILU (MILJOONAA EUROA – VUODEN 2001 HINTOINA)TAULUKKO 3
Toiminta Alkuperäinen talousarvio Heinäkuun 2008 talousarvio
Galileo-järjestelmän testialusta (GSTB-V2) 85 173
Kantoraketit 90 224
Validointi kiertoradalla (IOV) 747 1 253ESAn kustannukset 110 303Muut 68 151Yhteensä 1 100 2 104
Lähde : ESA.38 Asetus (EY) N:o 683/2008.
39 Arvioita päivitettiin 
aiemmin helmikuussa 2005 ja 
toukokuussa 2007.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi27
VIIVÄSTYSTEN JA KUSTANNUSTEN YLITTYMISEN SYYT
 45.  Hallinnolliset seikat, puutteellinen talousarvio, viivästykset sekä kehitys- 
ja validointivaiheen toimialan organisointi hankaloittivat selvästi Gali-
leo-yhteisyrityksen tehtävää valvoa teknologian kehittämistoimia.
 46.  Galileo-yhteisyritykselle annettiin tehtäväksi valvoa teknologian kehit-
tämistä, mutta tehtävää ei määritelty tarkemmin. Käytännössä ESA  toimi ilman yhteisyrityksen valvontaa, mutta omien sääntöjensä ja  menettelyidensä mukaisesti. Yhteisyrityksen tehtävä valvoa ESAa oli ristiriidassa yhteisyrityksen hallintorakenteen kanssa. Asiaa tarkas-tellaan yksityiskohtaisemmin hallinnoinnin ongelmia käsittelevissä kohdissa 66–74.
 47.  Neuvostolle40 esitetty  Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen  
talousarvio oli puutteellinen . Siinä ei ollut varauksia ennakoimatto-
mia menoja varten41. Ohjelman 1,1 miljardin euron talousarvio oli  
pienempi kuin määrittelyvaiheen perusteella laaditut kustannusar-
viot. Galileo-yhteisyritykselle osoitetun komission 50 miljoonan euron 
rahoitusosuuden huomioon ottamiseksi ei myöskään tehty mukau-
tuksia eikä turvallisuutta koskevia vaatimuksia (120 miljoonaa euroa) 
huomioitu42. Resursseja koskevat yleiset vaatimukset ja hankkeen  
kustannukset sekä tarvittaessa varaukset ennakoimattomia menoja 
varten olisi vahvistettava suunnitteluvaiheessa. Muista järjestöistä saatujen kokemusten perusteella voidaan todeta, että avaruusoh-
jelmissa on yleensä tarpeen pitää ennakoimattomia menoja varten  varausta, jonka suuruus on 10–40 prosenttia talousarviosta, ohjelman monimutkaisuudesta, innovaatioasteesta ja tuntemattomien osateki-
jöiden määrästä riippuen.
 48.  Kehitys- ja validointivaihe aloitettiin vasta toukokuussa 2003, eli 29 kuu-
kautta suunniteltua myöhemmin (ks. kohta 15). ESAn tekemien ja  
Galileo-yhteisyrityksen vahvistamien laskelmien mukaan tästä vii-västyksestä voidaan katsoa aiheutuvan noin 142 miljoonan euron  lisäkustannukset
43.40 KOM(2000) 750, annettu 
22. marraskuuta 2000.
41 ESAn osallistumisessa kehitys- 
ja validointivaiheeseen (joka 
on puolet koko talousarviosta) 
sovelletaan 20 prosentin ennakoimattomien menojen 
varausta: jos kumulatiivinen 
kustannusten ylittyminen on 
vähemmän kuin 20 prosenttia 
ohjelman määrärahoista, 
ohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot 
eivät voi vetäytyä ohjelmasta.
42 Turvallisuusvaatimukset otettiin 
ohjelmassa huomioon liian 
myöhään: vuonna 2004 Galileon 
turvallisuusneuvosto ilmoitti lisävaatimuksista, joista aiheutuisi 
arviolta 120 miljoonan euron 
lisäkustannukset. Lisävaatimuksista 
johtuneilla 1 000 muutospyynnöllä 
oli pitkälle ulottuvia vaikutuksia 
tekniseen perustaan ja näin 
ollen myös meneillään oleviin kehitystoimiin.
43 Määrä koostuu seuraavista 
kustannuksista: a) 41 miljoonaa 
euroa toisen testisatelliitin kehittämiseksi, tarkoituksena 
pienentää riskiä, joka aiheutuu 
taajuuspyynnön turvaamisesta 
ennen kesäkuuta 2006 (riski 
on liian suuri, jos käytössä 
on ainoastaan yksi satelliitti); 
b) 15 miljoonaa euroa hyötykuormaan liittyvistä 
ylimääräisistä kehitysvaiheista; 
c) ESAlle aiheutuneet 40 miljoonan 
euron lisäkustannukset, jotka 
johtuivat aikatauluun tehdyistä merkittävistä muutoksista; 
d) teollisuuden 46 miljoonan euron 
ylimääräiset työvoimakustannukset 
muuttuvien taloudellisten 
olosuhteiden vuoksi.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi28
 49.  Kehitys- ja validointivaiheessa toimialan organisointi , jolle oli ominaista 
tilapäiseen pääurakoitsijaan perustuva erityislaatuinen organisaa-
tiorakenne, aiheutti viivästyksiä ja kustannusten ylittymistä . Toimin-
taympäristöstä, jossa on kilpailua, on yleensä hyötyä, jotta tulokset saavutetaan ajoissa ja talousarvion rajoissa. Vuonna 2000 perustettiin Euroopan johtavista avaruusalan yrityksistä koostuva yhteisyritys
44, 
jonka tarkoituksena oli toimia Galileo-ohjelman infrastruktuuria kehit-tävänä ja levittävänä teollisuuden toimialan päätekijänä. Euroopan avaruusteollisuuden kaltaisessa oligopolistisessa toimintaympäris-tössä yhteisyrityksen luominen vähensi kilpailua entisestään. ESAlla 
ei ollut heinäkuun 2001 ja joulukuun 2004 välisenä aikana muuta  
vaihtoehtoa kuin myöntää useita sopimuksia kyseiselle yhteisyrityk-
selle. Useat sopimukset viivästyivät ja niiden kustannukset ylittyivät 
huomattavan paljon. Ongelmat liittyivät ESAn raporttien mukaan  
hallinnoinnin ongelmiin, epäselviin raportointi- ja päätöksenteko-suhteisiin; lisäksi aliurakoitsijoiden valintaan vaikuttivat kustan-
nusvaikuttavuuden ja määräaikojen noudattamisen sijaan toimialan 
itsensä laatimat jakeluun liittyvät rajoitteet. Kehitys- ja validointi-
vaiheen pääsopimuksen täytäntöönpanossa ilmenneiden vakavien  
ongelmien seurauksena ESA päätti joulukuussa 2007 muuttaa oleel-
lisesti kiertoradalla validointiin liittyvää toimialan organisointia  ja  
sopimusjärjestelyitä. ESA otti hoitaakseen pääurakoitsijan tehtävät ja velvollisuudet. Tästä uudelleenjärjestelystä aiheutuu kehitys- ja  
validointivaiheen aikana lisäkustannuksia
45. ESAn arvioiden mukaan 
toimialan uusille puitteille aiheutuu 350 miljoonan euron ja ESAlle 
194 miljoonan euron kustannukset46.
 50.  Toimilupaneuvotteluiden pitkittyminen  vuoden 2005 toisella puoliskolla 
(ks. kohta 23) vaikutti myös teknologian kehittämistoimiin: ohjelma 
viivästyi neljällä ja puolella kuukaudella. Tästä viivästyksestä sekä  
5. joulukuuta 2005 tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta47 aiheutui 
103 miljoonan euron lisäkustannukset.
TTK-TOIMIEN KÄYTTÖKELPOISUUS ON VÄHÄISTÄ
TAVOITE
 51.  Galileo-yhteisyrityksen kolmantena tehtävänä48 oli käynnistää tarvittavat 
tutkimustoimet ja hallinnoida niitä ja tukea näin Galileo-ohjelman  
kehitys- ja validointivaiheen keskeisten tehtävien loppuunsuorit-tamista ja tavoitteiden saavuttamista (teknologian kehittäminen ja 
käyttäjäsegmenttien kehittäminen varhaisessa vaiheessa – ks. myös 
kohdat 13 ja 14).44 Hallitusten välisen sopimuksen 
aiheena oli pääkonttorin 
sijoittaminen ja tehtävät, yrityksen hallintorakenteen ja 
osittaishankkeiden jakaminen 
aliurakoitsijoille.
45 Johon sisältyi kiertoradalla 
tapahtuvaa validointia koskevan 
sopimuksen päättäminen.
46 Kiertoradalla tapahtuvan 
validoinnin kattavuuden 
jatkaminen vuoteen 2010 
ja hankintaa koskevien vastuualueiden valmistelu täyttä 
operatiivista toimintakykyä varten.
47 Yhteenliittymän osapuolet 
sopivat kahden samanlaisen 
Galileon valvontakeskuksen 
perustamisesta; valvontakeskukset koostuvat maanpäällisestä 
lähetyssegmentistä 
(Ground Mission Segment ) 
ja maanpäällisestä 
valvontasegmentistä ( Ground 
Control Segment ); valvontakeskus 
toimii ristiin Saksassa sijaitsevan 
maanpäällisen lähetyssegmentin ja 
Italiassa sijaitsevan maanpäällisen 
valvontasegmentin avulla, sen 
sijaan että käytettäisiin yhtä 
valvontakeskusta ja toinen olisi varalla. Sovittiin myös kolmannen, 
varalla ja käyttämättömänä 
olevan maanpäällisen 
lähetyssegmentin sekä kolmannen 
maanpäällisen valvontasegmentin 
perustamisesta.
48 Komissio myönsi nämä 
toimivaltuudet Galileo-
yhteisyritykselle 9. joulukuuta 
2002 tehdyssä kuudennen 
puiteohjelman työohjelmassa (ensisijainen aihealue 1.4: ”ilmailu 
ja avaruus”). Nämä muunnettiin 
kolmeksi Galileo-yhteisyrityksen 
kanssa tehdyksi (kuudennen 
puiteohjelman) vuosittaiseksi erityistukitoimisopimukseksi.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi29
TULOKSET
 52.  Galileo-yhteisyritys valitsi, neuvotteli ja seurasi syyskuun 2003 ja joulu-
kuun 2006 välisenä aikana yhteensä 70 tutkimushanketta. Hankkeiden 
arvo oli yhteensä 110 miljoonaa euroa, ja ne rahoitettiin kuudennesta 
puiteohjelmasta useiden ehdotuspyyntöjen kautta. Toiminnassa kes-kityttiin käyttäjäsegmentin kehittämiseen, joka käsitti asiaankuuluvan teknologian innovatiivisten palveluiden ja sovellusten (vastaanottimia ja paikallisia komponentteja) edistämistä, ja toisena painopisteenä 
oli markkinoiden kehittyminen eri käyttäjäyhteisöjen keskuudessa. 
TTK-toimiin liittyi myös Galileo-järjestelmän teknologian kehittämistä 
ja EGNOS-järjestelmän demonstraatiotoimia.
 53.  Tarkastus osoitti49, että Galileo-yhteisyritystä pidettiin yleisesti vaikut-
tavana välineenä toteuttaa kuudennen puiteohjelman työohjelman 
Galileo-toimintakokonaisuutta50. Tutkimushankkeet lisäsivät käyttä-
jäyhteisöjen kiinnostusta ja tietämystä ja lisäksi niiden yhteydessä 
on onnistuttu saattamaan yhteen eri järjestöjä ja sidosryhmiä. TTK-
toimien lopullinen hyödyntäminen on Galileo-ohjelmassa kuitenkin vähäistä. Yhteisyritys ei hyödyntänyt riittävästi hankkeen tuloksia,  
joiden avulla olisi laadittu yhdenmukaiset, käyttäjien validoimat  
vaatimukset, joita ESA voisi käyttää Galileo-järjestelmän eritelmien 
perustana. Monet hankkeet sisälsivät yksityiskohtaisia analyyseja sekä 
EU :n että jäsenvaltioiden tasolla tarvittavista lainsäädännöllisistä toi-mista, joilla suositaan GNSS-järjestelmän sovellusten käyttöä monilla taloudellisilla ja sosiaalisilla aloilla. Näiden hankkeiden tuloksia ei  seurattu.
VÄHÄISEN KÄYTTÖKELPOISUUDEN SYYT
 54.  Galileon TTK-tulosten vähäisen käyttökelpoisuuden syitä ovat keskeytykset, 
kuudennen puiteohjelman soveltumattomuus markkinakehitystoimien 
rahoittamiseen, kokonaisvaltaisen markkinakehityslähestymistavan 
puuttuminen ja viivästykset.
 55.  Ehdottaessaan Galileo-yhteisyrityksen perustamista komission tar-
koituksena oli varmistaa ohjelman jatkuminen  siirtämällä toiminta  
maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomaiselle mahdollisimman sujuvasti
51. Yli 50 hankkeen 
seurantatehtävän siirto Galileo-yhteisyritykseltä valvontaviranomai-
selle aiheutti kuitenkin viivästyksiä ja ongelmia hankkeen tukemisessa 
ja seurannassa sekä sen tulosten levittämisessä52.49 Erityisesti kuudennen 
puiteohjelman osallistujille 
tehtyjen kyselyjen ja 
haastatteluiden avulla.
50 Kyselytutkimuksen tulokset 
osoittivat, että Galileo-yhteisyrityksen hallinnoinnista 
on yleensä myönteinen 
käsitys erityisesti seuraavilla 
aloilla: tarjouskilpailuasiakirjat 
(työselvitykset), sopimusten hallinnointi, seuranta ja katsaukset. 
Parannuksia pidettiin tarpeellisina 
seuraavilla aloilla: teollis- ja 
tekijänoikeuspolitiikka sekä 
tulosten levittäminen ja käyttö.
51 KOM(2006) 261 – 
ehdotus neuvoston 
asetukseksi eurooppalaisten 
satelliittinavigointiohjelmien 
hallintorakenteista annetun 
asetuksen (EY) N:o 1321/2004 muuttamisesta, 2. kesäkuuta 2006.
52 Kyselyyn osallistuneesta 
482 henkilöstä 75 prosenttia 
ilmoitti, että siirto vaikutti 
kielteisesti heidän hankkeeseensa 
tai hankkeisiinsa.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi30
 56.  Puiteohjelman tukien myöntämisväline ei sovellu markkinakehitystoimien 
rahoittamiseen. Kuudennen puiteohjelman avustuksissa (ehdotus-
pyynnön jälkeen) sovelletaan alhaalta ylöspäin tapahtuvaa lähesty-mistapaa eikä tuloksia hyödynnetä keskitetysti. Ihanteellisinta olisi 
ollut, jos kuudennen puiteohjelman toimia olisi tuettu vahvistamalla 
niiden tuloksia kokonaisvaltaisella ylhäältä alaspäin suuntautuvalla  
markkinoiden kehittymisen toimintamallilla  yhteisyrityksen ja valvon-
taviranomaisen tasolla (ks. myös EGNOS, kohta 65). Ilman tällaista  
ennakoivaa toimintamallia on vaikea varmistaa, että hankkeet ovat 
päättymisensä jälkeenkin Galileo-ohjelman kannalta hyödyllisiä.
 57.  Kyselytutkimuksen tulokset niin ikään osoittivat, että ohjelman kasaan-
tuneet viivästykset  (jotka koskivat teknologian kehittämistä, EGNOS-
toimia ja toimilupaneuvotteluita) haittasivat sekä kuudennen  
puiteohjelman hankkeiden toteuttamista (esimerkiksi siten, että  
EGNOS-signaalia ei ollut saatavilla) että hanketulosten hyödyntämistä 
tulevaisuudessa (GNSS:n liiketoiminnan ja tutkimuksen kehitysmah-
dollisuuksiin kohdistuvien vaikutusten vuoksi).
EGNOSIN LIITTÄMINEN GALILEO-OHJELMAAN 
ONNISTUI VAIN OSITTAIN
TAVOITE
 58.  EGNOS-järjestelmällä on Galileon edeltäjänä tärkeä tehtävä varhaisessa 
vaiheessa tapahtuvassa käyttäjäsegmenttien kehittämisessä (ks. myös 
kohta 14). Galileo-yhteisyrityksen neljäntenä tehtävänä oli valvoa,  
”että EGNOS-järjestelmä liitetään Galileo-ohjelmaan mahdollisim-man hyvin” (ks. alaviite 12). Koska EGNOS ja Galileo ovat kaksi täysin 
itsenäistä järjestelmää (järjestelmiä on vertailtu yksityiskohtaisesti 
liitteessä II ), EGNOSin liittäminen ei merkitse infrastruktuurin teknistä 
jakamista, vaan koskee seuraavia seikkoja:
EGNOSin liittämistä Galileon hallintorakenteisiin pidettiin tar- a) 
peellisena esimerkiksi seuraavien kysymysten ratkaisemiseksi:  sopimuksen tekeminen EGNOSin omistajien kesken
53, EGNOSin ja 
Galileon rahoituksen liittäminen toisiinsa54 sekä EGNOSin talou-
dellisen toimijan nimittämistä koskeva aikataulu.
Markkinoiden kannalta EGNOSin liittämisen tarkoituksena oli val- b) 
mistella Galileon tuomista markkinoille käyttämällä EGNOSia edel-
läkävijänä, sillä se tarjoaa viidestä Galileon tulevasta palvelusta 
kolmen palvelun kaltaisia alueellisia palveluita.53 Tätä kutsutaan myös EGNOS-
puitesopimukseksi.
54 Tavoite asetettiin EGNOSin 
tammikuussa 2006 kohtaamien 
rahoitusongelmien vuoksi.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi31
TULOKSET
 59.  Poliittisesti tarkasteltuna EGNOS ja Galileo on liitetty yhtenäiseen euroop-
palaiseen GNSS-toimintalinjaan. Taloudellisesta näkökulmasta tarkas-
teltuna EGNOSin komissiolta saama rahoitus on vastaavasti sisällytetty 
Galileon rahoitukseen.
 60.  EGNOSin toiminta on kuitenkin kärsinyt viivästyksistä, ja ohjelman suu-
rimpiin haasteisiin, kuten markkinoiden kehittyminen, sertifiointi ja 
eri sidosryhmien roolit, ei ole vielä vastattu.
EGNOSin omistajuutta ja tulevaa hyödyntämistä koskevasta pui- a) 
tesopimuksesta on käyty neuvotteluita lokakuusta 2004 alkaen. 
Sopimusta ei ollut vielä tehty syyskuuhun 2008 mennessä. EGNO-
Sin avoimen palvelun signaali on ollut käytettävissä teknisesti  
heinäkuusta 2006 alkaen, mutta sen ei voida ilmoittaa olevan toi-
mintakunnossa, sillä taloudellinen toimija puuttuu55.
Galileo-yhteisyrityksen markkinoillepääsyä koskevaa suunnitelmaa b) 
ei koskaan toteutettu ja EGNOSin sertifioitavissa olevan version 
oletetaan olevan valmis vasta maaliskuussa 2009, ainakin kaksi  
vuotta suunniteltua myöhemmin56.
SYYT VAIN OSITTAISEEN ONNISTUMISEEN
 61.  Galileo-yhteisyrityksen neljännen tavoitteen saavuttamista haittasivat 
useat tekijät:
Yhteisyrityksen roolia ja toimivaltuuksia EGNOSiin nähden ei ollut a) 
määritelty selvästi.
Päätös EGNOSin liittämisestä Galileoon tehtiin EGNOSille epä- b) 
edullisella tavalla.
EGNOSin institutionaalinen rakenne on hyvin monimutkainen. c) 
Yhteisyritys ei ponnistellut markkinakehitystoimien eteen  d) 
riittävästi.55 Tämä johtuu vastuukysymyksistä 
ja epävarmuudesta EGNOSin 
rahoituksen ja hallinnoinnin 
tulevaisuudesta.
56 Tämä on ainoastaan varovainen 
arvio, sillä EGNOSilta puuttuu selkeästi määritellyt välitavoitteet 
ja suunnitelma.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi32
 62.  Yhteisyrityksen roolia ja toimivaltuuksia EGNOSiin nähden ei ollut mää-
ritelty selvästi . Yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksessä todetaan ainoas-
taan, että yhteisyritys “valvoo, että EGNOS liitetään Galileo-ohjelmaan mahdollisimman hyvin”. Kolmikantasopimuksen
57 mukaan ESA vas-
tasi ARTES-9-ohjelmansa kautta EGNOSin teknologian kehittämisestä 
ja toiminnasta. Näissä säännöksissä ei kuitenkaan selvennetä, kuka 
on EGNOSin yleinen ohjelman vetäjä. Koska EGNOSilla ei ollut ohjel-
man vetäjää , siltä puuttui pitkän aikavälin strateginen näkemys58, 
mikä aiheutti epävarmuutta, viivästyksiä ja kustannusten ylittymistä 
(liite II ).
 63.  Vaikka päätös EGNOSin liittämisestä Galileon toimilupaneuvotteluihin  
takasi ohjelmalle yhteisön jatkuvan rahoituksen, se samalla viivytti EGNOS-ohjelman päätökseen saamista seuraavista syistä:
viivästykset toimilupaneuvotteluissa lykkäsivät EGNOSin tekno- a) 
logian kehittämisen määräaikoja
kaikki EGNOSin taloudellisen toimijan nimittämiseen liittyvä toi- b) 
minta keskeytettiin, sillä asia kuului Galileon toimiluvan haltijan vastuualueeseen.
  Näiden lisäksi tarve tehdä EGNOSia koskeva puitesopimus monimutkaisti 
toimilupaneuvotteluita.
 64.  EGNOSin institutionaalinen rakenne on hyvin monimutkainen . EGNOSin 
lukuisilla taloudellisilla sidosryhmillä on eri painopisteet. ESA toimii 
ARTES-9-ohjelman aikaisena EGNOSin omaisuuden omistajana niiden 
maiden puolesta, jotka ovat taloudellisesti osallisena ohjelmassa.  
Omaisuuden siirrolle on saatava näiden maiden hyväksyntä59. Komis-
siolla ei ole EGNOSiin liittyviä omistusoikeuksia, mutta asetuksen (EY) 
N:o 1321/2004 mukaisesti siitä pitäisi tulla maailmanlaajuisen satel-
liittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomaisen 
kautta EGNOSin omaisuuden omistaja. Koska yhteisyritykseltä puuttui-
vat selvät toimivaltuudet johtaa EGNOS-ohjelmaa, heräsi epäilys, oliko 
yhteisyrityksellä valtuudet neuvotella EGNOSin puitesopimuksesta.57 Euroopan yhteisön, Euroopan 
avaruusjärjestön ja Euroopan 
lentoturvallisuusjärjestön välinen sopimus Euroopan 
osuudesta maailmanlaajuisen 
satelliittinavigointijärjestelmän 
(GNSS) kehittämisessä, 
tehty vuonna 1998 
(EYVL L 194, 10.7.1998, s. 16).
58 Esimerkkeinä mainittakoon 
pitkän aikavälin taloudellinen 
sitoutuminen, vakaa tekninen 
perusta, selkeä linja kohti tulevaa 
hallinnointia, tavoitteiden asettaminen tärkeysjärjestykseen 
EGNOSin laajentamiseksi 
Euroopan ulkopuolelle, selkeä 
näkemys EGNOSin ja Galileon 
täydentävyydestä.
59 ESAn ja kahdeksan 
kansallisen ilmailuliikenteen 
(hallinnoinnin) palvelun 
tarjoajan ja muiden elinten 
kanssa tehtyjen kahdenvälisten 
sopimusten mukaan.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi33
 65.  Lisäksi Galileo-yhteisyritys keskittyi institutionaalisiin, taloudellisiin ja 
kansainväliseen yhteistyöhön liittyviin kysymyksiin, joten EGNOSin  
palvelujen täytäntöönpanon mahdollistavien tekijöiden kehittämiselle  varhaisessa vaiheessa osoitettiin vain vähän aikaa ja resursseja . Yhteis-
yritys ei hyödyntänyt kuudennen puiteohjelman markkinakehityksen 
tuloksia keskitetysti (kohta 56) eikä toteuttanut EGNOSin markkinoil-
lepääsyä koskevaa suunnitelmaa.
JULKISEN SEKTORIN HALLINNOINTI PUUTTEELLISTA
 66.  Seuraavissa kohdissa esitellään tarkemmin tehtävien jakautuminen ja 
tapa, jolla komissio on toteuttanut tehtäväänsä Galileo-ohjelman  pääasiallisena edistäjänä.
EPÄSELVÄ TEHTÄVÄJAKO
 67.  Ohjelman kehitys- ja validointivaiheessa mukana olevien osapuolten 
(EU :n ja ESAn jäsenvaltiot, komissio, Galileo-yhteisyritys ja ESA)  
välistä tehtävänjakoa ei ollut määritelty selkeästi.
 68.  Galileo-yhteisyrityksen mahdollisuuksia hallinnoida ohjelmaa vaikutta-
vasti haittasivat seuraavat seikat:
Galileo-yhteisyrityksen hallintorakenne ( a) kaavio 2 ) 
Yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksessä sille osoitetaan ESAn tekemän 
teknologian kehittämistyön valvontatehtävä. ESA oli kuitenkin  sekä yhteisyrityksen perustajajäsen (ja niin ollen edustettuna  
hallituksessa ja hallintoneuvostossa) että sopimuspuoli (ESAn ja 
yhteisyrityksen sopimuksen nojalla tuensaaja ja ohjelman toteut-
tamisesta vastaava). Käytännössä yhteisyritys ei siis ollut sellai-
sessa asemassa, että se olisi voinut valvoa ESAa vaikuttavasti  
kyseisen ESAn eturistiriidan vuoksi.
Galileo-yhteisyrityksen väliaikaisuus b) 
Yhteisyrityksen lopettaminen ennen kehitys- ja validointivaiheen 
päättymistä haittasi sen arvovaltaa
60.60 Komissio myönsi toukokuussa 
2007 antamassaan tiedonannossa, 
että aikataulu toimintojen siirtämiselle yhteisyritykseltä 
valvontaviranomaiselle 
1. tammikuuta 2007 ei ollut 
osoittautunut parhaaksi 
mahdolliseksi (…). 
Valvontaviranomainen oli vielä 
perustamisvaiheessa eivätkä sen suhteet komissioon ja ESAan 
olleet vielä vakiintuneet.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi34
 69.  ESAn ja Galileo-yhteisyrityksen sopimusta, joka koskee teknologian kehit-
tämistoimien täytäntöönpanoa kehitys- ja validointivaiheen aikana, 
(sopimus neuvoteltiin komission kanssa ennen yhteisyrityksen toi-minnan aloittamista
61) ei ollut laadittu riittävän täsmällisesti (ESAn 
ja Euroopan sääsatelliittijärjestön EUMETSATin62 kesken tehdyt sopi-
mukset olisivat soveltuneet paremmiksi esimerkeiksi63). Tästä johtuen 
julkisia hankintoja64, omistuksen siirtoa, raportointia ja täytäntöönpa-
noa koskevat säännöt olivat epäselviä65. Sopimuksessa ei selvennetty 
eri toimijoiden tehtäviä. ESA:n ja Euroopan yhteisön kesken tehdyn 
puitesopimuksen mukaisesti66 tehtävien olisi täytynyt olla toisiaan  
täydentäviä: ESA olisi toimivaltainen tekninen elin, komissio vastaisi poliittisesta ulottuvuudesta ja yhteisyritys vastaisi käyttäjien vaati-muksista ja sertifioinnista.
 70.  ESA osallistui ohjelman hallinnointiin (Galileo-yhteisyrityksen kautta) ja 
vastasi lisäksi sekä Galileon että EGNOSin teknologian kehittämistoi-
mien päivittäisestä hallinnoinnista.
 71.  Toimijoiden välinen tilivelvollisuus oli epäselvää, koska tehtävät oli jaettu 
epäselvästi. Moniin Galileoon liittyviin päätöksiin vaikutti seikka, ettei 
yksikään toimija (komissio, yhteisyritys, ESA tai jäsenvaltiot) ottanut 
asiasta täyttä vastuuta. Tällaisia päätöksiä olivat esimerkiksi päätös 
kehitysvaiheen ja rakennus- ja käyttöönottovaiheen toisistaan erotta-
misen puolesta, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden valinta, 
tarjouksen tekijöiden sulautumisehdotuksen hyväksyminen, ESAn  ja yhteisyrityksen kesken tehty sopimus, puutteellinen talousarvio, 
viivästykset EGNOSin teknologisessa kehittämisessä ja kiertoradalla validoinnin organisointi.
 72.  Ohjelman hallinnointia vaikeutti myös jäsenvaltioiden puuttuminen yksit-
täisten ohjelman osien hallinnointiin (kohdat 23 ja 49).61 Yhteisyrityksen hallintoneuvosto 
on hyväksynyt sopimuksen 
muodollisesti tämän jälkeen ja toimitusjohtaja on sen 
allekirjoittanut.
62 EUMETSAT (Euroopan 
sääsatelliittijärjestö) on 
valtioiden välinen järjestö, joka 
perustettiin tarjoamaan palveluita yhteensä 21 jäsenvaltiolle ja 
yhdeksälle yhteistyösopimuksen 
allekirjoittajavaltiolle.
63 ESA on vastuussa EUMETSATin 
ohjelmien avaruussegmentin 
kehittämisestä ja EUMETSAT puolestaan vastaa järjestelmästä 
yleisesti. ESAn ja EUMETSATin 
kesken tehdyt sopimukset ovat 
yksityiskohtaisempia esimerkiksi 
seuraavilta osin:
rahoitusvastuun jakautuminen • 
valmistuskustannuksiin ja ESAn 
kustannuksiin, menettelyt, 
joilla varmistetaan, että 
rahoitusvastuun rajoja 
noudatetaan
hallinnollisen varauksen käyttö • 
ja menettelyiden hyväksyminen
selkeät tiedottamisperiaatteet• 
selkeät menettelyt, joilla • 
hoidetaan alkuperäisesti 
suunniteltuun työhön kuulumattomia 
sopimusmuutoksia
aineellisen omaisuuden ja • 
tekijänoikeuksien omistajuus.
64 ESA soveltaa teollisuuspolitiikassaan ”oikeudenmukaisten palautumien” periaatetta. Toisin sanoen maa, joka suorittaa ESAlle 
rahoitusosuuden, saa tiettyyn rajaan asti rahoitusosuuden arvoa vastaavalla määrällä teollisuussopimuksia. Teoriassa periaate koskee ainoastaan 50 prosenttia kehitys- ja validointivaiheen talousarviosta. Käytännössä on mahdotonta soveltaa kyseisiä säänt öjä 
50 prosenttiin toiminnasta, jota hallinnoidaan yhtenä ja jakamattomana toimintana.
65 Esimerkiksi tiettyjen sopimusmuutosten täytäntöönpanon ja rahoituksen osalta, näitä ovat mm. todentaminen, tietojenvaihto, 
tarkan paikannuksen palvelu ja 5. joulukuuta tehty sopimus.
66 Euroopan yhteisön ja ESAn välinen puitesopimus (EUVL L 261, 6.8.2004, s. 64).
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi35
GALILEO-YHTEISYRITYKSEN HALLINTORAKENNEKAAVIO 2
GJU:n valvontaneuvosto
(EU:n jäsenvaltiot)Satelliittinavigointiohjelmien
johtokomitea
(ESA:n jäsenvaltiot)Galileo-järjestelmän
suojauskomitea
GJU:n hallintoneuvosto
GJU:n toimitusjohtaja GJU:n hallitus
ESA Teollisuus KonsultitMuut
sopimuspuoletESA-GJU-sopimus TTK-avustukset TutkimussopimuksetGalileo-yhteisyritys (GJU)
Galileo-yhteisyritystä hallinnoi toimitusjohtaja, neljä neuvostoa ja hallitus. Kaikki hallintoneuvoston 
esityslistalla olevat asiat valmisteltiin hallituksen kokouksissa ja niistä keskusteltiin ensin EU:n 
jäsenvaltioiden tasolla yhteisyrityksen valvontaneuvostossa ja ESAn jäsenvaltioiden tasolla satelliittinavigointiohjelmien johtokomiteassa. ESAlla ja komissiolla on yhtä monta ääntä hallintoneuvostossa, jonka kaikki päätökset on tehtävä yksimielisesti.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi36
OHJELMALTA PUUTTUI VAHVA STRATEGINEN EDISTÄJÄ 
JA VALVOJA
 73.  Komissio toimi vuosina 1999–2004 aktiivisena ohjelman aloittajana ja 
käynnistäjänä. Viivästyksiä ja kustannusten ylittymistä ilmeni vuoden 2005 aikana, mutta merkittäviin korjaaviin toimiin ryhdyttiin vasta maaliskuussa 2007.
 74.  Komissio ei ohjelman pääasiallisena edistäjänä ottanut huomioon seu-
raavia johtamisen perusperiaatteita koko ohjelman aikana:
Asettaa selkeitä, realistisia ja hyväksyttäviä tavoitteita – ohjel- a) 
malla on monia tavoitteita, minkä vuoksi sidosryhmillä oli moni-naisia odotuksia. Poliittisten, taloudellisten ja teknologiaan  
liittyvien motiivien (kohta 7) lisäksi jäsenvaltiot ovat pitäneet  
Galileo-ohjelmaa keinona lujittaa Euroopan avaruusteollisuutta. 
Eräille jäsenvaltioille järjestelmän käyttö mahdollisiin sotilaallisiin 
tai puolustuksellisiin tarkoituksiin on ollut myös tärkeä tavoite. 
Komissio ei missään vaiheessa asettanut tärkeysjärjestykseen  ohjelman tavoitteita.
Määritellä asianmukaisia strategioita ja keinoja niiden toteutta- b) 
miseksi: komissio ei ole pyrkinyt laatiman pitkän aikavälin stra-
tegista näkemystä EGNOS – ja Galileo ohjelmista
67, vaan se on  
keskittynyt lyhytaikaisiin tavoitteisiin ja päätöksiin. Osoituksena 
näistä puutteista:
EGNOSia ja Galileoa koskeva etenemissuunnitelma puuttuu. i) 
Esimerkiksi Galileon ja EGNOSin tulevaisuuden hyödyntämis-mallit, järjestelmää varten laadittujen painopistealueiden  toteuttaminen (esimerkiksi määritellä, mitkä palvelut tulisi  toteuttaa ensimmäisenä) tai sotilaalliseen ilmailuun tarkoi-tettujen markkinoiden kehittäminen EGNOSia varten olivat  ratkaisematta vuoden 2008 lopussa.
EGNOS-puitesopimusta koskevien neuvotteluiden yhteydessä ii) 
ilmeni ongelmia. Koska EGNOS- ja Galileo-ohjelmat olivat osa Euroopan satelliittinavigointipolitiikkaa, komissio ehdotti näi-den yhdistämistä samaan hankkeeseen, toisin sanoen Euroo-pan satelliittinavigointiohjelmiin. Yhdistäminen tapahtui  kuitenkin ilman muiden EGNOSin sidosryhmien ennakkohy-väksyntää (kohdat 5 ja 64) ja ottamatta juurikaan huomioon, 
että kyseessä oli monimutkainen institutionaalinen rakenne. Galileo-yhteisyritys (ja myöhemmin GSA) oli vastuussa sopi-
musneuvotteluista, mutta vuoden 2008 loppuun mennessä  
asiassa ei ollut edistytty. Tästä johtuen yhdellekään yksikölle 
ei ollut annettu valtuuksia päättää keskeisistä EGNOSia kos-
kevista kysymyksistä (lukuun ottamatta ESA:n hallinnoimia  
teknisiä kysymyksiä) ja johtaa ohjelmaa.67 Esimerkiksi näiden 
kahden ohjelman toisiaan 
täydentävyydestä, malleista, 
joilla EGNOSia ja Galileoa 
hyödynnetään tulevaisuudessa, tai 
järjestelmän painopistealueiden toteuttamisesta.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi37
Komissio on keskittynyt ohjelmassa niiden asioiden käsittelyyn, iii) 
joille on ollut tärkeätä saada hyväksyntä seuraavaa neuvoston 
kokousta varten (ks. esimerkiksi kohdat 21 ja 22, joissa käsitel-lään 6. lokakuuta 2004 annettua komission tiedonantoa).
Luoda tuleva (pysyvä) organisaatio: komissio laati heinäkuun  c) 
1999 ja joulukuun 2006 välisenä aikana kuusi erilaista väliaikaista organisaatiorakennetta, joiden tehtävänä oli antaa teknistä tukea Galileo-ohjelman hallinnoinnissa tai ottaa vastuu ohjelman tosi-
asiallisesta johtamisesta. Galileo-yhteisyritys oli viides näistä  aloitteista. Yhteisyritys olisi voinut johtaa ohjelmaa vaikuttavasti, 
sillä sen organisaatio on joustava ja nimenomaisesti tätä asiaa  
varten perustettu ja sillä on yrityshenkinen ajattelutapa. Yhteisyri-
tyksen asemaa heikensi sen väliaikainen luonne
68, hallintorakenne 
(ks. kaavio 2 ) ja asiantuntemuksen puute.
Varmistaa asianmukainen pätevyys, jolla voidaan hoitaa kaikki  d) 
julkisen sektorin hallinnoimat ja valvomat ohjelman osa-alueet. 
Komissio ei kiinnittänyt riittävästi huomiota Galileo-yhteisyritystä 
perustaessaan siihen, että yhteisyritys on uusi organisaatio, jolla 
ei ollut tehtäviensä hoitamiseen riittävästi kokemusta ja asian-
tuntemusta (ks. myös kohdan 41 alakohta c).
Hoitaa riskinhallintaa. Komissio ei arvioinut ohjelman alussa riit- e) 
tävästi Galileon toimilupaan liittyviä riskejä (esimerkiksi markki-
nariski, suunnitteluriski ja teknologinen riski) (ks. myös kohdan 41 
alakohta a ja laatikko 2 ) ja tästä syystä se käynnisti toimilupame-
nettelyn valmistautumatta siihen.
Tehdä kaikkia ohjelman osa-alueita koskevia oikea-aikaisia pää- f) 
töksiä. Komissio ei tarkastellut tai valvonut riittävän kriittisesti Galileo-yhteisyrityksen edistymistä koskevia kertomuksia. Komis-sion tiedonannoissa toistettiin yhteisyrityksen virallisten ilmoitus-
ten myönteistä sävyä sitä mitenkään muuttamatta. Tästä johtuen komissio ei pyytänyt ryhtymään tai itse ryhtynyt merkittäviin kor-
jaaviin toimiin ennen maaliskuuta 2007, vaikka toimiluvan mää-
räaikaa oli joka vuosi lykätty vuodella eteenpäin.68 Komissio julkaisi jopa ennen 
yhteisyrityksen toiminnan 
aloittamista ehdotuksen neuvoston asetukseksi, jossa 
yhteisyrityksen seuraajaksi 
vahvistetaan GSA. (KOM(2003) 471 
lopullinen, 31. heinäkuuta 2003).
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi38
PÄÄTELMÄT 
JA SUOSITUKSET
 75.  Kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi oli puutteellista. Galileo-ohjel-
massa ilmeni ongelmia eri tasoilla:
Muiden kyseiseen tehtävään nimettyjen elinten tavoin Galileo- a) 
yhteisyritys ei ollut ohjelman vahva vetäjä. Galileo-yhteisyritys  
ei saavuttanut useimpia sille asetettuja tavoitteita; tämä johtui kuitenkin suurimmaksi osaksi yhteisyrityksen ulottumattomissa  olevista tekijöistä.
Ohjelmalta puuttui vahva strateginen edistäjä ja valvoja: komis- b) 
sio ei ohjannut sitä aktiivisesti, joten ohjelma jäi ilman vetäjää. Ohjelman hallinnoinnissa oli useita puutteita: realistisia tavoit-teita, asianmukainen strategia ja taitoja puuttui; valmistelutyö oli riittämätöntä ja korjaaviin toimiin ryhdyttiin myöhään.
Ohjelmalle asetettujen erilaisten odotusten vuoksi jäsenvaltiot  c) 
puuttuivat asioihin oman kansallisen teollisuutensa etuja silmällä 
pitäen, mikä viivästytti päätöksiä. Kompromissit johtivat täytän-
töönpano-ongelmiin, viivästyksiin ja viime kädessä kustannusten 
ylittymisiin.
MITKÄ TEKIJÄT VAIKUTTIVAT 
TOIMILUPAPROSESSIN EPÄONNISTUMISEEN?
 76.  Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus oli valmisteltu ja laadittu 
puutteellisesti. Galileo-yhteisyritys joutui tästä syystä neuvottele-maan epärealistisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusso-
pimuksen (kohdat 35–42).
MITKÄ TEKIJÄT VAIKUTTIVAT TEKNOLOGIAN 
KEHITTÄMISEN MÄÄRÄAIKOJEN JA KUSTANNUSTEN YLITTYMISEEN?
 77.  Galileo-yhteisyrityksen tehtävänä oli seurata teknologian kehittämis-
toimia, mutta hallinnolliset seikat, puutteellinen talousarvio  sekä  
kehitys- ja validointivaiheen viivästykset ja kyseisen toimialan orga-
nisaatio rajoittivat sitä merkittävällä tavalla (kohdat 43–50).
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi39
KUINKA PALJON GALILEO-OHJELMA 
ON HYÖTYNYT TUTKIMUS- JA KEHITTÄMISTOIMIIN 
SUUNNATUISTA MENOISTA?
 78.  Keskeytykset, kuudennen puiteohjelman soveltumattomuus markki-
nakehitystoimien rahoittamiseen, kokonaisvaltaisen markkinoiden  kehittymisen lähestymistavan puuttuminen ja viivästykset johtivat  siihen, että Galileon TTK-toimien tuloksista saatu hyöty oli vähäistä 
(kohdat 51–57).
KUINKA HYVIN GALILEO-YHTEISYRITYS ON ONNISTUNUT 
LIITTÄMÄÄN EGNOSIN GALILEO-OHJELMAAN?
 79.  EGNOS-järjestelmän liittäminen Galileo-ohjelmaan onnistui vain osittain, 
sillä Galileo-yhteisyrityksen toimivaltuudet olivat epäselvät, päätös 
ottaa mukaan EGNOS toimilupaneuvotteluihin viivytti EGNOS-ohjel-
man päätökseen saamista, EGNOSin organisaatiorakenne oli epäselvä 
eikä Galileo-yhteisyritys juurikaan panostanut EGNOSin markkinoiden kehittymiseen (kohdat 58–65).
HALLINNOITIINKO GALILEO-OHJELMAA 
ASIANMUKAISESTI?
 80.  Ohjelman hallinnointi oli puutteellista. Ohjelman kehitys- ja validointi-
vaiheeseen osallistuvien tahojen (EU:n ja ESAn jäsenvaltiot, komissio, Galileo-yhteisyritys ja ESA) tehtäväjakoa ei ollut määritelty riittävän selkeästi. Komissio ei onnistunut johtamaan Galileo-ohjelman kehi-tys- ja hallintotoimia asianmukaisesti (kohdat 66–74).
OPPIA TULEVAISUUTTA VARTEN
 81.  Galileo-ohjelman organisaatio on muuttunut paljon vuodesta 2007. 
Silti monet yhteisyrityksestä saadut opetukset ovat hyödyllisiä sekä 
Galileo-ohjelman jatkon että mahdollisten tulevien yhteisyritysten  
ja teollisten ohjelmien kannalta.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi40
 82.  Komissio on ehdottanut voivansa hoitaa ohjelman vetäjän  tehtävää, joka 
on vaativa tehtävä ja josta sillä on vähän kokemusta. Lyhyellä aika-
välillä tämä saattaa vaikuttaa järkevältä ratkaisulta, mutta komission tulisi harkita, onko se pitkällä aikavälillä asianmukaisin järjestely.  
Tilintarkastustuomioistuin esitti seuraavat suositukset:
SUOSITUS NRO 1
Saadakseen arvovaltaa ohjelman vetäjänä komission tulisi mukaut-taa voimavaransa sekä oikeudelliset ja rahoitusvälineensä teollisen 
ohjelman kehittämisen ja hallinnoinnin erityispiirteisiin:
Henkilöstöresurssien määrän ja asiantuntemuksen tulisi olla  a) 
oikeassa suhteessa ohjelman vetäjän tehtäviin nähden.
Olisi luotava asianmukaiset puitteet EU:n ja ESAn väliselle  b) 
yhteistyölle.
Komission tulisi varmistua siitä, että sillä on tarvittavat rahoi- c) 
tusvälineet infrastruktuurin rahoittamiseen (muuten kuin avus-tuksin), ja sitoutua pitkällä aikavälillä kattamaan vuotuiset  
toiminta- ja hankintakustannuksensa.
Ohjelman vetäjän tulisi voida hoitaa tehtävänsä (määri- d) 
tellä odotukset, myöntää valtuuksia ja valvoa suorituksia)  johdonmukaisesti.
 83.  Onnistuakseen tehtävässään Galileolla on oltava selkeä suunta. Komissio 
ei voi yksin päättää Galileon tulevaisuudesta, vaan ohjelman selkeä johtaminen on ehdoton edellytys.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi41
SUOSITUS NRO 2
Komission tulisi viipymättä selventää ohjelman poliittiset tavoit-
teet ja muuntaa ne strategisiksi ja toiminnallisiksi tavoitteiksi , jotka 
tarjoavat Galileolle selkeän etenemissuunnitelman tästä hetkestä 
ohjelman lopulliseen käyttöönottoon asti. Esimerkiksi:
Miten Galileo tulisi asettaa kaupalliseen järjestelmään? Onko a) 
siitä tarkoitus tulla taloudellisesti kannattava vai tarvitseeko se 
jatkuvaa julkisen sektorin tukea? Onko ohjelman tarkoitus tuot-taa mahdollisimman paljon tuloja vai mahdollisimman paljon 
makrotaloudellisia hyötyjä ja tuottaa Galileon koko arvoketjulle 
palveluita ja hyödykkeitä sovellustensa kautta?
Mikä on EGNOSin ja Galileon välinen suhde sen jälkeen, kun  b) 
Galileo on täysin toiminnassa? Ovatko ne tuolloin olemassa  rinnakkain, jotta samojen palveluiden tarjoaminen on turvattu, 
vai lakkautetaanko EGNOS?
 84.  Toimilupaneuvotteluiden kariutuminen ei merkitse sitä, etteikö Gali-
leon toimiluvalle olisi perusteita tulevaisuudessa. Tulevaisuudessa 
tehtävien yritysten saada mukaan yksityistä rahoitusta on kuitenkin 
perustuttava realistisempiin arvioihin siitä, mikä on markkinakel-
poista, ja tällöin on myös määriteltävä, onko julkisen ja yksityisen  
sektorin kumppanuus harkitsemisen arvoinen vaihtoehto. Olisi pan-
tava merkille, että muilla kansainvälisillä satelliittihankkeilla, kuten Inmarsatilla, Intelsatilla, Eutelsatilla ja Eumetsatilla on onnistuneita 
hyödyntämismalleja.
SUOSITUS NRO 3
Komission olisi varattava riittävästi aikaa kaupallisen toimintavai-heen valmisteluun hyödyntäen jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä, ottaen huomioon erilaiset yksityisen sektorin aloitteita koskevat mallit sekä vastaavanlaisilta aloilta saadut kokemukset.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi42
 85.  EU:n on joko sitouduttava edistämään Galileon/EGNOSin tulojen markkina-
kehitystä varhaisessa vaiheessa (jotta kertyisi suoria tuloja kattamaan 
kustannuksia) tai suostuttava rahoittamaan Galileon mahdolliset  kokonaiskustannukset (mahdollisesti 10 miljardia euroa seuraavan  
20 vuoden aikana) siitä riippuen, miten Galileo päätetään asettaa  
kaupalliseen järjestelmään (ks. suositus nro 2). Ensin mainitussa  ta pauksessa käyttäjille olisi luotava siihen soveltuva toimintakehys.
SUOSITUS NRO 4
Komission olisi varmistettava, että seuraavat asiat otetaan huo-
mioon:
Analysoidaan, vahvistetaan ja validoidaan asianmukaiset ja  a) 
kestävät käyttäjävaatimukset
Kehitetään asiaankuuluvia toimia (kuten tarvittava oikeudelli- b) 
nen ja lainsäädännöllinen kehys)
Mainostetaan EGNOSta Galileon näytekappaleena sertifioimalla c) 
EGNOSin ihmishengen turvaava palvelu ja tekemällä EGNOSin 
ja Galileon hyödyntämismallit yhteensopiviksi
Luodaan selkeä ja yhteensopiva hinnoittelupolitiikka tai tulo- d) 
malli Galileon ja EGNOSin palveluille sekä laaditaan teollis- ja 
tekijänoikeuksia koskevat toimintaperiaatteet.
 86.  Komissio on sittemmin perustanut muitakin yhteisyrityksiä (SESAR, kan-
sainvälinen lämpöydinkoereaktori (ITER) ja useita yhteisiä teknologia-aloitteita). Galileosta saatujen kokemusten perusteella voidaan sanoa, 
että näiden uusien yritysten yhteydessä toteutetun toimintamallin 
olisi oltava hyvin suunniteltu ja realistinen.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi43
SUOSITUS NRO 5
Niiden yhteisyritysten ja teollisten ohjelmien  osalta, joihin EU päät-
tää tulevaisuudessa  osallistua, komission olisi:
varmistuttava siitä, että yhteisyrityksen perustamiselle on sel- a) 
keät ja painavat syyt
varmistuttava siitä, että kaikki yksityisen sektorin yhteistyön b) 
realistiset vaihtoehdot on otettu asianmukaisesti huomioon
pyrittävä luomaan sellainen hallintorakenne, joka ei estä yhteis- c) 
yritystä hallinnoimasta ohjelmaa hyvin.
  Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxem-
burgissa 14. toukokuuta 2009 pitämässään kokouksessa.
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 ta astustuo o stu e puo e
Vítor Manuel da Silva Caldeira
presidentti
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi44
EUROOPAN AVARUUSJÄRJESTÖ
Euroopan avaruusjärjestö ESA on valtioiden välinen järjestö, joka on ollut 
olemassa nykymuodossaan vuodesta 1975. Tuolloin yhdistettiin kaksi järjes-töä, ELDO ( European Launcher Development Organisation ) ja ESRO ( European 
Space Research Organisation ). ESAan kuuluu 18 jäsenvaltiota: Alankomaat, 
Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Luxemburg, Norja, Portugali, 
Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekin tasavalta ja Yhdistynyt kuningaskunta. Näiden maiden avaruusalan kansalliset elimet ovat mukana 
ESAn neuvostossa.
ESAn tarkoituksena on edistää Euroopan valtioiden välistä, yksinomaan 
rauhanomaisiin tarkoituksiin tehtävää yhteistyötä avaruustutkimuksen ja -teknologian aloilla sekä niiden soveltamista avaruudessa. ESAn päämääränä on tutkimuksen ja teknologian hyödyntäminen tieteellisiin tarkoituksiin ja avaruuden operatiivisten sovellusjärjestelmien kehittämiseen.
ESAlla on kahdenlaista toimintaa: pakollista ja vapaaehtoista. Yleisestä 
talousarviosta ja tiedeohjelman talousarviosta rahoitettavat ohjelmat ovat 
pakollisia. Nämä ohjelmat kattavat järjestön perustoiminnan (tuleviin hank-keisiin liittyvät tutkimukset, teknologiaa koskeva tutkimus, yhteiset tekniset 
investoinnit, tietojärjestelmät ja koulutusohjelmat). Kaikki ESAn jäsenvaltiot 
osallistuvat näiden ohjelmien rahoittamiseen määrällä, joka lasketaan niiden 
BKT:n pohjalta. Muihin, vapaaehtoisiin, ohjelmiin osallistuu pienempi joukko 
ESAn jäsenvaltioita, jotka voivat vapaasti päättää osallistumisensa tasosta. ARTES-9 ja GalileoSat ovat vapaaehtoisia ohjelmia. Varainhoitovuonna 2006 
ESAn talousarviomenot olivat lähes kolme miljardia euroa.
ESA ja Euroopan yhteisö ovat toisistaan riippumattomia. Niillä on eri jäsen-
valtiot ja niitä hallinnoidaan eri säännöin ja menettelyin. EU:n säännöt eivät koske ESAa.
ESAn ja Euroopan yhteisön välisestä yhteistyöstä on tehty puitesopimus (voi-
massa toukokuusta 2004 alkaen). Eurooppalaista avaruuspolitiikkaa koske-
vassa asiakirjassa, joka allekirjoitettiin toukokuussa 2007, yhdenmukaistetaan 
ESAn ja yksittäisten EU:n jäsenvaltioiden lähestymistapa ja luodaan ensim-mäistä kertaa yhteiset poliittiset puitteet avaruusalan toimille Euroopassa.LIITE I
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi45
EGNOS: FAKTOJA, LUKUJA JA ESIMERKKEJÄ
EGNOS- JA GALILEO-JÄRJESTELMIEN VERTAILULIITE II
EGNOS Galileo
Yhteys muihin GNSS-
järjestelmiinParantaa GPS- ja GLONASS-signaalejaTäysin riippumaton muista GNSS-
järjestelmistä
Palvelut3: avoin palvelu, ihmishengen 
turvallisuus, etsintä ja pelastus5: avoin palvelu, kaupallinen palvelu, 
julkisesti säännelty palvelu, ihmishengen turvallisuus, etsintä ja pelastus
Kattavuus Alueellinen (Eurooppa) Maailmanlaajuinen
Avaruussegmentti3 transponderia geostationaarisissa 
(GEO) satelliiteissa kiertoradalla 36 000 km:n korkeudella30 satelliittia keskikorkealla kiertoradalla 
(medium earth orbit, MEO) 23 000 km:n korkeudella
Maanpäällinen segmentti4 satelliittien valvontakeskusta (Mission 
Control Centre, MCC)
34 välitys- ja yhtenäisyyden valvonta-
asemaa (Ranging and Integrity Monitoring Station, RIMS)
6 navigointimaa-asemaa (Navigation 
Land Earth Station, NLES)3 Galileo-valvontakeskusta (Galileo 
Control Centre, GCC)
20 Galileo-tarkkailuasemaa (Galileo 
Sensor Station, GSS)
5 S-taajuuskaista-asemaa
10 C-taajuuskaista-asemaa
RahoittajaESA, Euroopan komissio, 
Eurocontrol, EGNOSin operaattori- ja infrastruktuuriryhmä, Galileo-yhteisyrityksen sidosryhmätESA, Euroopan komissio, Kiina, Israel
EGNOSIN RAHOITUSLÄHTEET
EGNOSin rahoituslähteet (kaikkiaan 630 miljoonaa euroa vuoden 2001 hinnoin)
Vuosina 1995–2007 myönnetyt varat
EGNOSin operaattori- ja
infrastruktuuriryhmä
26 %Eurocontrol
2 %Galileo-yhteisyrityksen
sidosryhmät
7 % Euroopan komissio (Euroopan
laajuiset liikenneverkot +
seitsemäs puiteohjelma)
28 %
ESAn jäsenvaltiot
(Tietoliikennejärjestelmiä
koskeva kehittynyt tutkimus)
37 % Lähde : Tilintarkastustuomioistuimen arvio.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi46
EGNOSIL TA PUUTTUI PITKÄN AIKAVÄLIN VISIO
EGNOSin tavoitteita mukautettiin vähitellen sitä mukaa kuin se kehittyi esit-
telyohjelmasta täysimittaiseksi toimenpideohjelmaksi. Sitä haittasivat pitkän aikavälin strategian ja poliittisen sitoutumisen puute. Esimerkiksi:
Euroopan komission myöntämät EGNOS-avustukset maksettiin vuosittai- a) 
sina erinä, jotka järjestelmällisesti viivästyivät. Myös ESAn jäsenvaltioiden 
maksuosuudet myöhästyivät. Tämän vuoksi jotkin ohjelmaan kuuluvat 
toimet viivästyivät, mikä herätti epävarmuutta ohjelman käyttöönotto-
suunnitelman osalta.
Ohjelman puolivälissä vaatimusten muuttuminen, standardien kehittymi- b) 
nen ja järjestelmän varmentamista koskevat uudet ajatukset aiheuttivat 
viiveitä ja lisäkustannuksia.
Syyskuussa 2008 EGNOSia varten ei vieläkään ollut laadittu etenemis- c) 
suunnitelmaa.
EGNOSin avoimen palvelun signaali on ollut käytettävissä heinäkuusta d) 
2006 alkaen, mutta järjestelmää ei ollut ilmoitettu toimintakuntoiseksi 
vielä syyskuussa 2008. Tähän ovat syynä yksityisoikeudelliseen vastuu-
seen liittyvät kysymykset, epävarmuus ohjelman rahoituksesta ja hallin-
nosta tulevaisuudessa sekä komission haluttomuus antaa järjestelmälle 
tekninen hyväksyntä.
Vaikka ESA ja Galileo-yhteisyritys ovat esitelleet EGNOSin käyttömah- e) 
dollisuuksia Euroopan ulkopuolella (esimerkiksi Afrikassa, Kiinassa ja Etelä-Amerikassa), EGNOSin tukemiseksi muualla ei ole laadittu varsi-naista strategiaa.
Galileo-yhteisyrityksen organisaatiorakenteessa EGNOS osoitettiin tek- f) 
niseen osastoon sen sijaan, että sitä olisi käsitelty täysimittaisena moni-
alaisena ohjelmana. Ennen vuotta 2006 Galileo-yhteisyritys ei saanut komissiolta varoja nimenomaan EGNOSiin liittyviä tutkimuksia varten.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi47
GALILEOA KOSKEVA KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ
EU on tehnyt useita Galileoon liittyviä kansainvälisiä sopimuksia.
EU on tehnyt yhteistyösopimuksen Yhdysvaltain (vuonna 2004) ja Venäjän 
(vuonna 2006) kanssa, jotta Galileon yhteentoimivuus ja yhteensopivuus jo olemassa olevien maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien, kuten GPS:n ja GLONASSin, kanssa voitaisiin varmistaa.
Kiinan (vuonna 2003) ja Israelin (vuonna 2004) kanssa tehtyjen yhteistyöso-
pimusten ansiosta Kiinan kansallisesta kaukohavaintotekniikasta vastaavasta 
keskuksesta ja israelilaisesta Matimop-yrityksestä tuli Galileo-yhteisyrityksen 
jäseniä.
EU on tehnyt yleiset yhteistyösopimukset Ukrainan (vuonna 2005), Intian 
(vuonna 2005), Marokon (vuonna 2005) ja Etelä-Korean (vuonna 2006) kanssa, 
mutta sopimukset eivät ole johtaneet käytännön osallistumiseen eivätkä 
jäsenyyteen Galileo-yhteisyrityksessä.
Kaikkien sopimusten tarkoituksena on ollut minimoida tekniset ja poliitti-
set riskit, lisätä yritysten asiantuntemusta sekä poliittista asiantuntemusta, 
edistää järjestelmän sovellusten tarjontaa, tukea pääsyä kolmansien mai-
den markkinoille, edistää Galileoa kansainvälisenä standardina ja valmis-
tella maan päälliseen segmenttiin kuuluvien osien perustamista maailman 
eri alueille.
Galileo-yhteisyrityksen lakkauttaminen ja ongelmat, joita ilmeni sopimus-
ten siirtämisessä maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomaiselle, vahingoittivat suhteita asianomaiseen kiinalaiseen ja israelilaiseen yritykseen. Myös neuvottelut yhteistyöstä eräi-
den muiden maiden, kuten Brasilian, Meksikon, Chilen, Kanadan, Argentii-
nan ja Australian kanssa lopetettiin sen jälkeen, kun Galileo-yhteisyritys oli lakkautettu.LIITE III
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi48KRITEERIT, JOITA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN KÄYTTI ARVIOIDESSAAN JULKISEN SEKTORIN TAPAA  
HALLINNOIDA GALILEON TOIMILUPAPROSESSIA, SEKÄ YHTEENVETO ARVIOSTALIITE IV
Kriteeri (lähde: INTOSAIn 
ohjeet julkisen/yksityisen 
rahoituksen ja toimilupien 
tarkastuksesta)VastuutahoTäyttyikö 
kriteeri?Yhteenveto arviosta
A Hankkeen soveltamisala
A.1 Hankkeen valinta
Miten tarkastuskohde priorisoi 
mahdolliset hankkeet? Toteuttiko se ne asettamassaan tärkeysjärjestyksessä?Komissio 
(neuvosto)Ei arvioitu
(poliittinen 
päätös)Galileo oli ainutlaatuinen hanke, ja päätös sen toteuttamisesta oli luonteeltaan poliittinen. Komissio teki asiaa 
koskevan aloitteen 1990-luvun alussa, minkä jälkeen neuvosto hyväksyi Galileo-ohjelman ja antoi sen hallinnoinnin Euroopan komission tehtäväksi.
Myöhemmin jäsenvaltiot tekivät poliittisen yksimielisyyden vallitessa komission ehdotuksesta päätöksen julkisen ja 
yksityisen sektorin kumppanuudesta sekä toimiluvasta, niin että kehitysvaihe voitiin käynnistää. Tarkoituksena oli, että myöhempien vaiheiden hallinnointi ja rahoitus noudattaisivat tätä mallia. Ks. useat komission tiedonannot ja selvitykset sekä neuvoston päätelmät vuosilta 1994–2003.
A.2 Hankkeen vaatimusten määrittelyIlmoittiko tarkastuskohde 
vaatimuksensa selkeästi alusta lähtien? Ilmaisiko se ne tuotoksen näkökulmasta siten, että yksityiseen sektoriin mahdollisesti kohdistuvat erityiset rajoitteet tulivat selvästi esiin?Komissio 
(neuvosto)Osittain Kuten komission tekemästä valmistelutyöstä ja neuvoston päätöksistä voidaan havaita, eurooppalainen julkinen 
sektori ilmaisi vaatimuksensa hyvin yleisluontoisesti. Ehdotetun toimiluvan oli tarkoitus kattaa Galileo-järjestelmän kehittämisen ja käytön rahoitus ja hallinnointi, satelliittikannan uudistaminen mukaan lukien. Tätä varten toimiluvan haltija tuottaisi järjestelmän, huolehtisi laukaisusta sekä käyttäisi, hyödyntäisi ja ylläpitäisi järjestelmää ja sen osia toimiluvan voimassaolon ajan voidakseen tarjota Galileon viittä satelliittipalvelua ja edistää myöhemmin jatkosovellusten kehittämistä. Galileon toimilupajärjestelyissä otettiin lisäksi huomioon EGNOSin hallinnointi ja EGNOSin palvelujen tuottaminen.
Toimilupaa koskeva komission valmistelutyö ei hälventänyt epätietoisuutta monien keskeisten kysymysten, 
esimerkiksi perustana käytettävän tulomallin ja kehitys- ja käyttöönottovaiheen välisen siirtymän, osalta. Valmistelutyön yhteydessä yksilöitiin lyhyesti joitakin tekijöitä, joiden rajoissa yksityisen sektorin osallistuminen tapahtuu, mutta ei laadittu strategiaa, jota julkinen sektori voisi ehdottaa yksityiselle sektorille.
Komission valmistelutyön yhteydessä ei niin ollen esitetty yksityiselle sektorille selkeästi, millaisia vaatimuksia ja 
rajoittavia tekijöitä ehdotettuun Galileo-toimilupaan liittyy.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi49A.3 Yksityisen sektorin valmiudet
Laatiko tarkastuskohde alustavan 
arvion yksityisen sektorin valmiuksista täyttää vaatimukset?Komissio Osittain Komissio päätyi valmistelutyössään myönteisiin, joskin yleisluontoisiin, päätelmiin toimilupaan perustuvan 
mallin paremmasta toteutettavuudesta verrattuna toiseen vaihtoehtoon, joka olisi perustunut yhteisyrityksen muodostamiseen (jälkimmäinen vaihtoehto toteutui osallistumisena Galileo-yhteisyrityksen pääomaan). Yksityinen sektori katsottiin haluttomaksi osallistumaan ja investoimaan yhteisyritykseen, johon liittyisi epävarmuutta odotettavissa olevasta taloudellisesta tuloksesta ja mahdollisia eturistiriitoja kehitys- ja validointivaiheessa.
Komissio päätyi myös siihen myönteiseen päätelmään, että Euroopan yksityisellä sektorilla oli tarvittavat valmiudet 
tuottaa Galileo-järjestelmä ja -palvelut vakiintuneen teknisen taitotietonsa ja suurten hankkeiden rahoittamisessa ja hallinnoimisessa saamansa kokemuksen ansiosta.
Hankkeeseen liittyvät vaatimukset eivät kuitenkaan olleet riittävän selkeät, kuten kohdassa A.2 mainittiin. Tämän 
vuoksi arvio siitä, millaiset valmiudet yksityisellä sektorilla oli täyttää vaatimukset, jäi liian yleisluonteiseksi.
Komission ei näin ollen ollut mahdollista muodostaa alustavaa arviota yksityisen sektorin valmiuksista.
A.4 Mahdollisten hyötyjen arvioiminen
Arvioiko tarkastuskohde ennalta, 
mitkä hyötyjä se tavoittelee?Komissio 
(neuvosto)Osittain Galileo toteutettiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden muodossa muun muassa seuraavista syistä (ks. 
komission tiedonanto 10. helmikuuta 1999): täydentävä rahoitus, parempi hankesuunnittelu, kustannustehokkuus, palvelujen tehokkaampi käynnistäminen, käyttäjien tarpeiden erityinen huomioon ottaminen sekä kustannusten parempi hallinta.
Eräässä komission toimeksiannosta tehdyssä selvityksessä lueteltiin tavoitteita seuraavasti: saavuttaa täysimittainen 
toimintavalmius mahdollisimman nopeasti (parhaassa tapauksessa vuoden 2008 alussa, jolloin tarjolla olevat maailmalaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien markkinoiden mahdollisuudet haluttiin hyödyntää); rahoittaa merkittävä osuus käyttöönoton kustannuksista yksityisistä lähteistä (noin 2/3); toimia kustannustehokkaasti (optimoimalla tekniset ratkaisut ja järjestelmä, optimoimalla hankintaan liittyvä kilpailu ja hankintamenettelyjen tehokkuus, siirtämällä riskiä asianmukaisessa määrin ja luomalla taloudellisia kannustimia tuloksellisuuden edistämiseksi); ottaa mukaan eurooppalainen teollisuus (jotta se hyötyisi järjestelmän rakentamista ja käyttäjille suunnattujen laitteiden valmistamista koskevista sopimuksista); antaa yksityiselle sektorille vastuu siitä, että järjestelmän suorituskyky ja ominaisuudet vastaavat markkinoiden ja yksityisen sektorin vaatimuksia; optimoida markkinoilta saatava tulo; vähentää julkisten varojen tarvetta ja jakaa julkinen rahoitusosuus pitkälle ajalle; optimoida hankkeen koko elinkaaren mittaan aiheutuvat kustannukset hyödyntämällä yksityisen sektorin tehokkuutta. Selvityksessä todettiin, että hankkeessa, jolla on näin monia tavoitteita, jouduttaisiin tekemään kompromisseja.
Komission tekemän valmistelutyön yhteydessä ei kuitenkaan mainittu kompromisseja. Lisäksi tavoitteet olivat 
yleisluonteisia eikä niitä määritelty riittävän tarkasti ehdotettua Galileo-toimilupaa varten. Komission olisi pitänyt laatia strategia, jossa olisi tuotu esiin esimerkiksi: i) Galileon kaupalliseen hyödyntämiseen liittyvät julkisen sektorin toiveet; ii) julkisen sektorin strategia siitä, millaisen muutospolun avulla käytännössä selvitetään kehitys- ja käyttöönottovaiheiden keskinäiset riippuvuusnäkökohdat.
Näitä seikkoja olisi myöhemmin voitu käyttää tarkoituksenmukaisina kriteereinä, joiden avulla tarjouskilpailussa 
saatuja tarjouksia olisi arvioitu ja valinta suoritettu.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi50A.5 Toiminnan laajemmat tavoitteet (sekä lainsäädännölliset näkökohdat)
Arvioiko tarkastuskohde, millaisia 
vaikutuksia toiminnan laajemmilla tavoitteilla voisi olla hankkeeseen?Komissio 
(neuvosto)Osittain Galileo-hanketta rajoittavat strategiset seikat (esimerkiksi mahdollinen sotilaskäyttö), joista jäsenvaltiot eivät pääs e 
yksimielisyyteen. Noin kolmanneksen Galileon mahdollisista tuloista odotetaan tulevan julkisesti säännellystä palvelusta, jota voisivat hyödyntää esimerkiksi pelastuspalvelut, turvallisuusjoukot ja armeija.
Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän sovellusten kehittäminen riippuu suuresti myös 
lainsäädännöllisistä toimenpiteistä, joita on toteutettava niin jäsenvaltioiden kuin EU:n tasolla. Noin kolmanneksen mahdollisista tuloista katsottiin riippuvan julkisen sektorin lainsäädännön muodossa antamasta tuesta, jota ilman yksityinen sektori ei voi odottaa saavansa tuloja. Komissio ei kuitenkaan esittänyt suunnitelmaa Galileon onnistumismahdollisuuksien parantamiseksi lainsäädännöllisillä toimenpiteillä.
A.6 Tarkoituksenmukaisimman kumppanuusmuodon valintaTutkiko tarkastuskohde useita 
vaihtoehtoisia toimintatapoja, jotka voisivat vastata sen tarpeita (esimerkiksi perinteinen julkisen sektorin hankintamenettely tai yksityistäminen), ennen kuin se valitsi julkiseen/yksityiseen rahoitukseen ja toimilupaan perustuvan vaihtoehdon?Komissio 
(neuvosto)Ei Komissio ei valmistelutyönsä yhteydessä tutkinut perinteisen julkisen hankinnan mahdollisuutta. Komissio selvitti 
ainoastaan i) Galileo-ohjelman liiketoimintasuunnitelman kehittämistä ja ii) sitä, millainen olisi tarkoituksenmukainen julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden rakenne. Komission valmisteluasiakirjoissa ehdotettiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta toimilupaan perustuvan mallin muodossa vastakohtana yhteisyritykseen perustuvalle mallille.
Vastoin PricewaterhouseCoopersin tekemässä kahdessa (marraskuussa 2001 ja tammikuussa 2003) tutkimuksessa 
annettua suositusta myöhemmin ei kehitetty julkisen sektorin vertailumenettelyä, vaikka sen avulla olisi voitu mitata yksityisen sektorin tekemistä tarjouksista saatava kokonaishyöty julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudelle. Tämä olisi parantanut julkisen sektorin neuvotteluasemaa.
A.7 InnovaatioYksilöikö tarkastuskohde ennalta, 
millaisia innovointimahdollisuuksia on esimerkiksi suunnittelun ja rakentamisen sekä hyödyntämisen ja hankerahoituksen aloilla?Komissio Osittain Komissio totesi valmisteluasiakirjoissaan, että ehdotetun Galileo-toimiluvan yhteydessä tarvitaan innovointia, mutta 
niissä ei yksilöity täsmällisesti, missä kohdin tai millä tavoin innovointi voisi tapahtua.
Komissio ei tehnyt enempää valmistelutyötä. Toimilupaa koskevan valintamenettelyn alussa tarjoajia kannustettiin 
tarjouskilpailuasiakirjoissa esittämään innovatiivisia ratkaisuja ja tarjoajille annettiin mahdollisuus esittää vaihtoehtoisia tarjouksia.
Koska Galileon toimilupaan liittyviä vaatimuksia ei kuitenkaan ilmoitettu selkeästi (ks. A.2), innovaatiota ei voitu pitää 
valintamenettelyssä ensisijaisena tekijänä.
A.8 RiskinarviointiTutkiko tarkastuskohde ennalta, 
miten hankkeen riskit voitaisiin jakaa asianmukaisesti julkisen ja yksityisen sektorin osapuolten kesken?Komissio Ei Valmistelun aikana ei tutkittu riskien jakamista. Niin olisi voitu tehdä, jos yksityiselle sektorille olisi asetettu selkeät 
vaatimukset.Kriteeri (lähde: INTOSAIn 
ohjeet julkisen/yksityisen 
rahoituksen ja toimilupien 
tarkastuksesta)VastuutahoTäyttyikö 
kriteeri?Yhteenveto arviosta
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi51A.9 Kustannukset ja todennäköinen kustannustehokkuus
Selvittikö tarkastuskohde ennen 
hankintamenettelyn aloittamista, olisivatko hankkeen kustannukset todennäköisesti kohtuulliset ja hanke kustannustehokas?Komissio Ei Valmisteluvaiheessa yksilöitiin riskitekijät ja vaikeudet, jotka on ratkaistava ennen toimiluvan antamista 
yksityiselle sektorille, mutta ei arvioitu sitä, missä määrin tällaiset epävarmuustekijät voisivat vaikuttaa hankkeen toteutettavuuteen. Galileon mahdolliset hyödyt selvitettiin, mutta toimilupaan perustuvaa lähestymistapaa koskevia myönteisiä ja kielteisiä näkökohtia ei pohdittu kaikilta osin.
Galileo-toimiluvan kustannusten kohtuullisuuteen ja todennäköiseen kustannustehokkuuteen ei paneuduttu ennen 
hankintamenettelyn käynnistämistä.
A.10 Liiketoimintatapauksen laatiminenValmisteliko tarkastuskohde 
asianmukaisen liiketoimintatapauksen hankintamenettelyn käynnistämistä koskevan päätöksen tueksi?Komissio Osittain Neuvoston pyynnöstä (päätöslauselma 5. huhtikuuta 2001) komissio teki jonkin verran valmistelutyötä Galileo-
ohjelmaa koskevan liiketoimintatapauksen kehittelyn tueksi ja tutkiakseen asianmukaista mallia (liiketoimintatapaus) julkisen ja yksityisen sektorin välistä kumppanuutta varten.
Valmisteluasiakirjassa suhteuduttiin myönteisesti julkisen sektorin tuen myöntämiseen ja tuotiin esiin hyvä 
kustannus-hyötysuhde, mutta siinä ei esitetty selvästi toimilupaan perustuvan mallin hyviä ja huonoja puolia.
B Hankkeen hallinnointi
B.1 Hanketiimi
Arvioiko tarkastuskohde, mitä taitoja 
hankkeen onnistuminen edellyttää? Mistä tarkastuskohde voisi saada mukaan asianomaiset taidot omaavia henkilöitä: esimerkiksi oman hen-kilöstön joukosta tai ulkoisten neu-vonantajien keskuudesta? Kokosiko tarkastuskohde hanketiimin ajoissa?Jaettu vastuu: 
komissio – Galileo-yhteisyritysOsittain Galileo-yhteisyritys aloitti toimintansa syyskuussa 2003, jolloin se otti palvelukseensa Galileon väliaikaisen rakentee n 
henkilöstön. Lisäväkeä palkattiin, mutta yhteisyritys ei onnistunut palkkaamaan henkilöstöä, jolla olisi ollut aiempaa suoraa kokemusta julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden käynnistämisprosessin ja toimiluvan myöntämisprosessin hallinnoimisesta.
Yhteisyritys nimitti ulkoisia neuvonantajia vasta myöhäisessä valintamenettelyn vaiheessa (tarjouskilpailuasiakirjojen 
julkaisemisen ja kilpailullisen neuvottelumenettelyn jälkeen).
B.2 Markkinatutkimus
Tekikö tarkastuskohde ennen 
hankinnan virallista aloittamista markkinatutkimuksen, jotta saataisiin selville, onko olemassa tahoja, jotka ovat halukkaita osallistumaan tarjouskilpailuun?Komissio Osittain Komissio julkaisi yrityksille suunnatun Galileon toimilupajärjestelmää koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön 
22. helmikuuta 2003 (EUVL C 43, 22.2.2003, s. 12). Tarkoituksena oli perustaa tietokanta kiinnostuneista yrityksistä ja antaa niille mahdollisuus valmistautua tarjouskilpailuun. Kiinnostuksensa ilmaisi 85 yritystä, jotka tallennettiin tietokantaan. Aiheesta järjestettiin päivän mittainen tiedotustilaisuus, mutta yritysten käsityksiä tai ymmärrystä ehdotettuun toimilupaan liittyvistä vaatimuksista ei pyritty arvioimaan.
Yleisesti ottaen voidaan todeta, että mahdolliset tuottajat olivat kiinnostuneita Galileo-hankkeesta, mutta ne olisivat 
tarvinneet täsmällisempiä tietoja vaatimuksista ennen toimilupaprosessiin lähtöä.
B.3 SopimusnäkökohdatYksilöikö tarkastuskohde hankinta-
prosessin mittaan todennäköisesti esiin tulevat sopimusnäkökohdat? Laatiko se sopimusluonnoksen, jossa se toi esiin alustavat ehdotukset kusta-kin aiheesta?Galileo-
yhteisyritysOsittain Valintavaiheessa ja kilpailullisen neuvottelumenettelyn aikana laadittiin sopimusluonnos.
Sopimusluonnos oli kuitenkin vielä hyvin keskeneräinen, mikä johtui lukuisista epävarmuustekijöistä – joista vähäisin 
ei ollut se, ettei sovellettavasta lainsäädännöstä ollut varmuutta.
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi52B.4 Tarjouskilpailuun liittyvä strategia
Laatiko tarkastuskohde 
tarjouskilpailun osalta strategian, josta käyvät ilmi tarjouskilpailun kierrosten määrä, kussakin vaiheessa pyydettävien tarjousten määrä, yhteydenpitoa tarjoajien kanssa koskevat periaatteet sekä realistinen aikataulu?Jaettu vastuu: 
komissio – Galileo-yhteisyritysOsittain Komission valmistelutyön tuloksena laadittiin valintaa ja neuvotteluja koskeva alustava hankintasuunnitelma, johon 
sisältyi kiinnostuksenilmaisupyyntö, toimilupajärjestelmää koskeva kiinnostuksenilmaisupyyntö, esivalintavaihe ja valintavaihe. Sopimus oli tarkoitus tehdä 14 kuukauden kuluessa menettelyn aloittamisesta. Vaikka Galileo-yhteisyritys käynnisti toimensa viiveellä, komissio ja yhteisyritys pitäytyivät aluksi suunnitelmassaan tehdä valinta ja järjestää neuvottelut lyhyessä ajassa vuosina 2003 ja 2004 (toimilupaa koskeva ilmoitus EUVL 2003/S 200 – 179789).
Aikataulu oli kuitenkin hyvin tiukka. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden / yksityisten rahoitusaloitteiden 
yhteydessä Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovelletuista käytännöistä voidaan päätellä, että tarkasti määriteltyjen ja johdonmukaisten tavoitteiden asettaminen vie huomattavasti kauemmin (usein 18 kuukautta) jopa tavanomaisessa eikä erityisen monimutkaisessa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvassa hankkeessa. Myös ESAn vakiintuneiden hankintakäytäntöjen perusteella näyttää siltä, että harkitun lähestymistavan määrittäminen Euroopan avaruusteollisuuden muodostamassa toimintaympäristössä vie kokeneeltakin organisaatiolta huomattavasti kauemmin kuin vuoden.
B.5 Hankkeen aikatauluValmisteliko tarkastuskohde 
realistisen aikataulun, johon oli merkitty välitavoitteita etenemisen mittaamista varten? Asettiko se prosessiin merkkipaaluja, joiden kohdalla sen oli tarkoitus arvioida, oliko hanke yhä elinkelpoinen?Jaettu vastuu: 
komissio – Galileo-yhteisyritysOsittain Galileo-ohjelmalle alun perin asetetusta yleisestä aikataulusta tiedotettiin useaan otteeseen vuosina 2000–2004 (ks. 
taulukko 1 ).
Aikataulu oli kuitenkin hyvin yleisluonteinen eikä siihen kuulunut välitavoitteita, joiden avulla ohjelman 
elinkelpoisuutta olisi voitu arvioida uudelleen. Aikataulun päivittämisestä ilmoitettiin virallisesti vuosina 2006 ja 2007.
Toimilupamenettelyyn liittyviä välitavoitteita lykättiin useita kertoja ilman, että hankkeen toteutettavuutta olisi 
otettu esiin.
B.6 Kustannusten ja hyötyjen vertailuVertasiko tarkastuskohde julkiseen/
yksityiseen rahoitukseen perustuvan vaihtoehdon kustannuksia ja hyötyjä muunlaisten hankintamenettelyiden kustannuksiin ja hyötyihin?Jaettu vastuu: 
komissio – Galileo-yhteisyritysEi Komission valmistelutyöhön sisältyi Galileo-hankkeen kustannus-hyötyanalyysi, mutta ehdotettuun toimilupaan 
perustuvaa lähestymistapaa ei verrattu vaihtoehtoisiin hankinnan muotoihin vastaavalla tavalla.
Kuten kohdassa A.6 mainittiin, PricewaterhouseCoopersin tutkimuksissa suositeltiin, että kehitettäisiin hyvin 
perusteltu julkisen sektorin vertailumenettely. Suositusta ei koskaan noudatettu.
B.7 Luettelo tarjoajista
Onnistuiko tarkastuskohde laatimaan 
asianmukaisen luettelon tarjoajista?Jaettu vastuu: 
komissio – Galileo-
yhteisyritysOsittain Ennalta valittuihin konsortioihin (ks. myös B.2) oli ryhmittynyt hyvä valikoima Galileo-järjestelmän toteuttamiseen 
kykeneviä eurooppalaisia yrityksiä.
Avaruusteollisuuden yritykset kuitenkin syrjäyttivät operaattorit ja jatkosovelluksia valmistavat yritykset. Tilannetta 
pahensi vielä se, että yksi kolmesta ennalta valitusta konsortiosta päätti kesällä 2004 vetäytyä valintamenettelystä.Kriteeri (lähde: INTOSAIn 
ohjeet julkisen/yksityisen 
rahoituksen ja toimilupien 
tarkastuksesta)VastuutahoTäyttyikö 
kriteeri?Yhteenveto arviosta
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi53B.8 Vaatimuksia koskeva eritelmä
Erittelikö tarkastuskohde vaatimukset 
selkeästi?Galileo-
yhteisyritysEi Galileo-yhteisyrityksen tarjouskilpailuasiakirjojen tarkoituksena oli ensisijaisesti auttaa tarjoajia jäsentämään 
ehdotuksensa. Asiakirjoissa esitettiin yleisiä periaatteita, mutta ei pohdittu erityisiä tavoitteita, selviä riskipositioita eikä parhaimpina pidettyjä lähestymistapoja, joita yhteisyritys olisi julkisen sektorin edustajana kannattanut. Tarjouskilpailuasiakirjoissa ei etenkään käsitelty suunnitteluvirheitä eikä ehdotetulle toimilupajärjestelylle ominaisia ongelmia. Yhteisyritys ei esimerkiksi ilmaissut, mitä markkinoiden kehittämisen vaihtoehtoa se piti parhaana (eikä tuonut esiin muita vaihtoehtoja), vaan vain pyysi tarjoajia ehdottamaan lähestymistapoja. Lisäksi yhteisyritys kyllä pyysi tarjoajia kuvailemaan strategiaa, jota ne käyttäisivät ottaessaan vastaan validointia kiertoradalla koskevat tulokset sekä yksityisoikeudellista vastuuta koskevien kysymysten yhteydessä, mutta yhteisyritys ei määritellyt, mitä lainsäädäntöä toimilupasopimukseen sovellettaisiin. Tämä olisi kuitenkin auttanut tarjoajia analysoimaan tilannetta. Ainoa toivomus, jonka yhteisyritys poikkeuksellisesti esitti, koski kantoraketteja, joiden osalta se selkeästi ilmoitti pitävänsä Ariane 5:tä ja Sojuzia sopivimpina vaihtoehtoina.
Näin ollen tarjoajilla ei ollut riittävän yksityiskohtaisia tietoja julkisen sektorin asemasta ja toiveista, ja tarjoajat 
joutuivat laatimaan tarjoukset oman harkintansa mukaan ilman ehdotusten laatimista koskevia ohjeita, eikä heillä ollut mahdollisuutta vastata täsmällisesti selkeisiin vaatimuksiin.
B.9 Kilpailun ylläpitäminenOnnistuiko tarkastuskohde pitämään 
yllä kilpailupainetta tarjouskilpailun ratkeamiseen asti ja neuvottelemaan valitun tarjoajan kanssa onnistuneesti?Galileo-
yhteisyritysEi Galileo-yhteisyritys ei kahdesti pystynyt valitsemaan tarjoajaa, ja se hyväksyi konsortion muodostamisen, joten tältä 
osin se ei kyennyt pitämään yllä kilpailupainetta.
B.10 Säännöllinen seuranta
Arvioiko tarkastuskohde säännöllisesti 
hankintamenettelyn aikana, oliko hanke edelleen kustannustehokas?Jaettu vastuu: 
komissio – Galileo-yhteisyritysEi Galileo-yhteisyritys ilmaisi säännöllisesti tiedonannoissaan sitoutuneensa vakaasti siihen, että yksityisen sektorin 
kanssa päästään sopimukseen, mutta se ei arvioinut hankkeen toteutettavuutta ja kustannustehokkuutta (ks. myös kohta B.5).
B.11 Hankekustannuksiin tarkoitetut määrärahat
Laatiko tarkastuskohde kattavat 
realistiset talousarviot, jotka kattoivat sisäiset ja ulkoiset resurssit mukaan lukien kaikki hankekustannukset? Valvoiko se näiden talousarvioiden toteutumista?Jaettu vastuu Kyllä Galileo-yhteisyrityksen toiminta perustui sen eri tehtäviä varten vuosittain hyväksyttäviin määrärahoihin.
Komissio ja yhteisyritys eivät kuitenkaan arvioineet koko valinta- ja neuvotteluprosessin aikana aiheutuvia julkisen ja 
yksityisen sektorin menoja. Yksityinen sektori arvioi lokakuussa 2005 menojen määräksi 24,5 miljoonaa euroa.
B.12 Neuvonantajien nimittäminen
Nimittikö tarkastuskohde päteviä 
ulkoisia neuvonantajia kilpailun perusteella?Jaettu vastuu Osittain Galileo valitsi kokeneita ulkoisia neuvonantajia tarjouskilpailun perusteella, mutta heidät nimitettiin va lintaprosessin 
myöhäisessä vaiheessa (tarjouskilpailuasiakirjojen julkaisemisen ja kilpailullisen neuvottelumenettelyn jälkeen).
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi54B.13 Kustannusten hallinta
Millä tavoin tarkastuskohde seurasi ja 
hallinnoi hankekustannuksia, sisäiset ja ulkoiset resurssit mukaan lukien?Jaettu vastuu Osittain Galileo-yhteisyritys palkkasi ulkoisia neuvonantajia ja konsultteja tarjouskilpailuihin perustuvien puites opimusten 
mukaisesti. Kustannuksia hallittiin yksittäisten työtilausten avulla.
Yhteisyritys ei kuitenkaan ollut päättänyt pitkän aikavälin toimintalinjasta ulkoisiin neuvonantajiin liittyvien 
kustannusten osalta.
C Tarjoukset ja sopimukset
C.1 Tarjoajien ehdotukset
Ehdottivatko tarjoajat monipuolista valikoimaa erilaisia 
ratkaisuja?Osittain Galileo-yhteisyrityksen saamat tarjoukset kuvastivat tarjoajien asiantuntemusta ja kokemusta alan johtavina 
yrityksinä Euroopassa.
Julkinen sektori ei kuitenkaan antanut täsmällisiä eritelmiä (ks. kohta B.8), joten tarjoajilla ei ollut ehdotusten 
laatimista koskevia ohjeita eikä mahdollisuutta vastata täsmällisesti selkeisiin vaatimuksiin.
Yksi esivalituista tarjoajista yksilöi ongelman ja ennusti toimilupamenettelyn tuloksen oikein keväällä 2004 
(kilpailulliseen neuvottelumenettelyyn liittyvän kokouksen pöytäkirjasta):
Galileo-yhteisyrityksen tarjouskilpailuasiakirjoissa on monia hyödyllisiä ohjeita ja kahdenvälisiä kokouksia 
on tarkoituksenmukaista järjestää kahden viikon välein (kilpailulliseen neuvottelumenettelyyn liittyvät kokoukset), mutta tärkeitä kysymyksiä jää yhä vaille vastausta. Yhteisyrityksen vaatimusten analysoimiseen, Galileo Operating Companyn liiketoimintasuunnitelman laatimiseen ja tarjouksen tekemiseen on annettu aivan liian vähän aikaa (tämän vuoden syyskuun 1. päivään asti). Ajoissa laaditut tarjoukset joudutaan hyvin suurelta osin perustamaan arvauksiin. Tarjoajille suullisesti annettu ohje tehdä parhaansa on ristiriidassa kirjallisten ohjeiden kanssa, joiden mukaan tarjoajien on laadittava ja esitettävä laillisesti sitova tarjous. Yhteisyrityksen ei ole mahdollista verrata asianmukaisesti tarjouksia toisiinsa löytääkseen julkisen sektorin kannalta kokonaistaloudellisesta edullisimman tarjouksen. Yhteisyritys ei ole laatimassa julkisen sektorin liiketoimintasuunnitelmaa, jonka avulla se voisi tehdä tällaisia vertailuja, eikä se ehdi sellaista tekemään tarjouskilpailun aikataulun puitteissa. Tarjousten vertaileminen tulee olemaan epäjohdonmukaista erityisesti siksi, että: i) tarjoajat joutuvat liittämään tarjouksiinsa lukuisia ehtoja, jotka ovat kussakin tarjouksessa erilaiset ja joita yhteisyritys ei kykene arvioimaan; ii) Galileo-yhteisyritys pyytää tarjoajia määrittelemään itse, mihin keskeisiin tuotoksiin ne sitoutuvat, ja myös nämä sitoumukset ovat erilaiset kussakin tarjouksessa eikä yhteisyritys kykene arvioimaan niitä. Tästä seuraa, että tarjoajiin kohdistuu tarjouskilpailuun liittyvä riski, joka on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevien yleisesti hyväksyttyjen periaatteiden vastainen.
Kuten tarjoaja ennusti, tarjouksissa ei ollut kiinteitä hintoja eikä sitoumuksia, ja Galileo-yhteisyrityksen täytyi 
pidentää valintavaihetta. Yhteisyrityksen neuvonantajan joulukuussa 2004 laatimassa huomautuksessa vahvistettiin edellä mainittu arvio:
Tarjoajat eivät ole eritelleet ehdotuksiaan kovinkaan tarkasti, mikä monilta osin kuvasti epävarmuutta siitä, mitkä 
Galileo-yhteisyrityksen vaatimukset ovat. Epävarmuudesta johtuen tarjoukset olivat rakenteeltaan hyvin erilaisia (mikä vaikeutti niiden suoraa vertaamista toisiinsa), ja kumpikin tarjoaja esitti vain suuntaa-antavia hintoja.Kriteeri (lähde: INTOSAIn 
ohjeet julkisen/yksityisen 
rahoituksen ja toimilupien 
tarkastuksesta)VastuutahoTäyttyikö 
kriteeri?Yhteenveto arviosta
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi55C.2 Tarjousten arviointi
Arvioiko tarkastuskohde tarjoukset monipuolisesti? Osittain Galileo-yhteisyritys arvioi ja pisteytti saamansa tarjoukset ennalta asettamiensa yleisten arviointikriteerien 
perusteella (taloudelliset, tekniset ja hallinnointiin liittyvät näkökohdat).
Helmikuussa 2005 yhteisyritys kuitenkin lopulta arvioi kilpailevat tarjoukset yleisesti ottaen yhtä hyviksi (ks. myös 
C.1).
C.3 Tarjoajan valintaAnalysoiko tarkastuskohde arviointien tulokset niin, että 
valituksi tulisi kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous?Osittain Galileo-yhteisyritys arvioi tarjoukset tarjouskilpailuissa käytettävien virallisten kriteerien avulla. Se ei kuitenkaan  
käyttänyt yksityiskohtaisia ja tarkoituksenmukaisia arviointikriteereitä, jotka olisivat kuvastaneet täsmällisiä vaatimuksia ja joihin kilpailevia tarjouksia olisi voitu verrata (ks. myös A.4).
Yhteisyritys ilmoitti kahdesti olevansa kykenemätön valitsemaan tarjouskilpailun voittajan: lokakuussa 2004 sekä 
valintavaiheen pidentämisen jälkeen helmikuussa 2005.
C.4 Valitun tarjoajan kanssa neuvotellut muutoksetHuolehtiko tarkastuskohde siitä, että valitun tarjoajan 
kanssa käytyjen lopullisten neuvottelujen aikana sopimusehtoja muutettiin mahdollisimman vähän?Ei Sen jälkeen kun Galileo-yhteisyritys oli hyväksynyt sulautumisen ja yhteisen tarjouksen jättämisen, se ei enää 
kyennyt johtamaan neuvotteluja. Yhteisyritys ei voinut pakottaa konsortiota noudattamaan sulautumisehtoja, ja yhteenliittymän kokoonpano ja kykenemättömyys saavuttaa yksimielisyys haittasivat neuvotteluja (mikä johtui osakkaiden lukumäärästä ja erilaisista intresseistä, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevista kokemuksista jne.).
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi56
KERTOMUKSESSA KÄYTETYT TERMIT
Eturistiriita : Tietty henkilö tai organisaatio toimii kahdessa roolissa, joiden 
tavoitteet tai intressit ovat vastakkaiset.
Galileon käyttäjäsegmentti : Toisin kuin järjestelmän avaruussegmentti ja 
maanpäällinen segmentti, käyttäjäsegmentti muuntaa signaalit lopullisille 
käyttäjille tarkoitetuiksi palveluiksi. Käyttäjäsegmentti koostuu erilaisista päätelaitteista.
Hallintorakenne : Järjestelmä, jonka avulla hallinnoijat voivat valvoa hanketta 
ja johon sisältyvät muun muassa hallinnon vastuualueiden jakautuminen sekä johdolle suuntautuvaa raportointia koskevat toimintamallit ja mekanismit.
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus : Julkinen palvelu tai yksityinen 
liikeyritys, jota rahoitetaan ja jonka toimintaa hoidetaan viranomaisten ja 
yhden tai useamman yksityisen sektorin yrityksen välisen kumppanuuden 
avulla.
Julkisen sektorin vertailumenettely : Arvio siitä, paljonko hanke maksaisi, jos 
käytettäisiin perinteisiä hankintamenettelyjä. Menettelyn avulla määritetään, 
onko yksityisen rahoituksen käyttö kustannustehokkaampaa kuin perinteis-
ten hankintamenettelyjen.
Kilpailupaine : Kilpailijat joutuvat kilpailuasemansa säilyttääkseen tekemään 
tavara- tai palveluhankintoihin liittyvistä tarjouksistaan hankinnan toteutta-
van organisaation kannalta mahdollisimman houkuttelevia, jolloin hankin-
taviranomainen voi toteuttaa hankintansa paremmin ehdoin.
Käytettävyysmaksu : Maksu, jonka julkinen viranomainen suorittaa säännölli-
sesti toimiluvan haltijalle vastineeksi siitä, että se saa käyttöönsä infrastruk-
tuureita ja niihin liittyviä palveluja.
Liiketoimintasuunnitelma : Virallinen asiakirja, jossa ilmoitetaan liiketoimin-
nan tavoitteet sekä esitetään perustelut tavoitteiden saavutettavuudelle ja suunnitelma niiden saavuttamiseksi.
Liiketoimintatapaus : Sisältää perustelut hankkeen toteuttamiselle ja jatkami-
selle. Vastaa kysymykseen siitä, miksi hankkeeseen on aiheellista ryhtyä.LIITE V
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi57
Perinteinen hankinta : Sopimus, jonka mukaan asiakas yksinkertaisesti maksaa 
toimeksisaajalle hyödykkeen tuottamisesta sitä mukaa kuin työ sen tuotta-miseksi etenee. Koko määrä maksetaan hyödykkeen valmistuttua. Hyödyk-keen ylläpidosta tehdään erilliset sopimukset, mutta sen toiminnasta vastaa 
julkinen sektori.
Riskien jakaminen : Julkisen ja yksityisen sektorin välisen rahoitus- tai toimilu-
pajärjestelyn osapuolten välinen sopimus, jossa määritellään, mikä osapuoli 
tai mitkä osapuolet kantavat tietyn haitallisen tapahtuman toteutumisesta aiheutuvat taloudelliset tai muut seuraukset, minimoivat tällaisen tapahtu-man todennäköisyyden ja huolehtivat toteutuneen tapahtuman vaikutusten lieventämisestä.
Riskinsiirto : Riski, josta tavallisesti vastaa hankinnan toteuttava organisaatio, 
siirretään yksityisellä sektorilla toimivan palveluntarjoajan kannettavaksi.
Tarjouskilpailumenettely : Menettely, jossa useilta yksityisen sektorin yrityk-
siltä pyydetään ja saadaan tarjouksia, jotka koskevat julkisen ja yksityisen sektorin välisten rahoitus- ja toimilupajärjestelyjen alaisia palveluja. Tar-
joukset arvioidaan kustannustehokkaimman vaihtoehdon valitsemiseksi.
Toimilupasopimus : Julkisten ja yksityisten kumppanien välinen sopimus, 
jossa yksityisille kumppaneille myönnetään yksinomainen oikeus vastata yleishyödyllisen palvelun toiminnasta, ylläpitää sitä ja investoida siihen.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi58
KOMISSION VASTAUKSET
YHTEENVETO
I–V
Galileo ja EGNOS ovat kaksi uraauurta-
vaa ohjelmaa, joiden tavoitteena on luoda  
eurooppalainen maailmanlaajuinen satel-liittinavigointijärjestelmä (GNSS). Euroopan avaruusjärjestö (ESA) ja komissio käynnisti-
vät kyseiset kaksi ohjelmaa yhteisenä aloit-
teena ja saivat ESAn ja EU:n jäsenvaltioilta vahvan tuen ohjelmille.
ESA vastasi teknologisesta kehittämisestä ja 
komissio toimintapolitiikasta. Ne perustivat yhdessä Galileo-yhteisyrityksen (GJU) koor-dinointifoorumiksi valvomaan kehitys- ja  validointivaiheen täytäntöönpanoa.
Rakennus- ja käyttöönottovaihetta sekä käyt-
tövaihetta varten neuvosto perusti komission 
ehdotuksesta sääntelyviranomaisen (GSA)  
edustamaan julkisen sektorin etuja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudessa.
Jäsenvaltioilla ja Euroopan avaruusjärjes-
töllä oli keskeinen asema ohjelman perus-tamisesta alkaen. Koska rahoitusta oli vaikea löytää yksityissektorilta, integroidusta Gali-leo/Egnos-ohjelmasta tuli vuonna 2008 koko-naan EU:n talousarviosta rahoitettu EU:n  ohjelma. Kyseisestä ajankohdasta alkaen  
komissio on toiminut ohjelman hallinnoi-
jana. Uuden järjestelyn myötä vastuut on sel-
vitetty, ja komissio katsoo, että ohjelma on oikealla tiellä saavuttaakseen tavoitteensa. 
Komissio myöntää, että toteutus viivästyi ja talousarvio ylittyi, mutta kun otetaan huo-mioon esihankkeen innovatiivinen luonne  
ja tekninen edistyneisyys, komissio katsoo, 
että tilintarkastustuomioistuimen arvio kehi-
tys- ja validointivaiheen hallinnoinnista on liian negatiivinen. Jälkiviisaasti tarkastel-
tuna näyttää siltä, että enemmän olisi voitu tehdä eräiden ongelmien ratkaisemiseksi jo aikaisemmin.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi59
V
i)
Galileo-yhteisyritys perustettiin toimimaan linkkinä teknologian kehitystoimintojen  toteuttamisesta (IOV eli validointi kiertora-dalla) vastaavan ESAn ja toimintapoliittisista seikoista vastaavan Euroopan komission  välillä.
ii)
Komissio valvoi ohjelmaa jatkuvasti puut-
tumatta ESAn vastuualueisiin erityisesti  
teknisissä ja teollisissa asioissa. Komissio  puuttui asioihin tarvittaessa pullonkaulojen välttämiseksi ja ehdottaakseen muutoksia  ohjelmaan.
VI
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuu-den valinta oli neuvoston poliittinen päätös. 
Komissio sai selvän poliittisen mandaatin jul-
kisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden valmistelemiseksi lyhyessä ajassa ja laati sen 
niiden tietojen perusteella, jotka tuolloin  
olivat saatavilla tällä hyvin erikoistuneella ja 
innovatiivisella alalla. Alan toimijat esittivät vakavasti otettavia ja realistisia ehdotuksia 
vastauksena julkisen ja yksityisen sektorin  
kumppanuushankkeeseen liittyvää toimilu-
paa koskevaan tarjouskilpailuun.
VIII
Komissio on käyttänyt ensin Galileo-yhteis-yrityksen ja sittemmin GSA:n kautta kuu-dennen puiteohjelman varoja teknologian  kehittämistoimintojen rahoittamiseen sekä sovelluksiin liittyvään tutkimukseen ja tek-
nologian kehittämiseen (TTK). Nämä TTK-
hankkeet ja erityisesti sovelluksiin liittyvä  
TTK tuottavat tulosta keskipitkällä ja pitkällä 
aikavälillä (2009–2015). TTK:n hyödyntämi-nen aiotaan sisällyttää tulevaan GNSS:n sovel-
tamista koskevaan toimintasuunnitelmaan.IX
Komission ehdotus EGNOSin liittämisestä  Galileoon pelasti EGNOS-ohjelman, ja sillä  
varmistettiin hankkeen jatkamisen edellyt-
tämän rahoituksen saanti. Komissio säilytti 
tämän integroidun lähestymistavan toimi-lupaneuvottelujen aikana ja myös niiden  jälkeen.
X
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa 
ei oteta täysin huomioon tuolloisia olosuh-
teita. Ohjelman toteuttamiseen osallistui  monia julkisen sektorin sidosryhmiä (EU:n  ja ESAn jäsenvaltiot, ESA, kolmansia maita, komissio), joilla oli erilaiset institutionaali-set roolit ja vastuut. Komissio toimi aktiivi-sesti löytääkseen keinot, joiden myötä kaikki 
kyseiset sidosryhmät olisivat pystyneet osal-
listumaan ohjelman toteuttamiseen. Komis-
sio edistyi merkittävästi kansainvälisen  
yhteistyön alalla. Galileo-yhteisyrityksen ja GSA:n perustaminen sekä ohjelman uudel-
leensuuntaamista koskevat ehdotukset,  
jotka johtivat asetuksen (EY) N:o 683/2008 
antamiseen, ovat osoitus komission johto-asemasta ottaen huomioon sidosryhmien  
eri roolit.
XI
Koska komissio sai selkeän toimivallan huo-lehtia ohjelman hallinnoinnista rakennus-  
ja käyttöönottovaiheessa, se on ryhtynyt  
mukauttamaan hallinnointiaan sekä oma-toimisesti että pätevien ulkopuolisten neu-
vonantajien tuella.
XII
Galileosta saaduista kokemuksista tiedote-taan jäsenvaltioille ja muille sidosryhmille  
suurten infrastruktuuriohjelmien hallinnoin-nin parantamiseksi.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi60
JOHDANTO
2.
Euroopan avaruusjärjestö (ESA) ja komissio 
käynnistivät EGNOSin ja Galileon yhteisenä 
aloitteena ja saivat ESAn ja EU:n jäsenval-tioilta vahvan tuen ohjelmille.
ESA otti vastuulleen teknologisen kehittämi-
sen, ja komissio vastasi toimintapolitiikasta. Ne perustivat yhdessä Galileo-yhteisyrityk-
sen koordinointifoorumiksi valvomaan kehi-
tys- ja validointivaiheen täytäntöönpanoa.
Rakennus- ja käyttöönottovaihetta sekä käyt-
tövaihetta varten neuvosto perusti komission ehdotuksesta sääntelyviranomaisen (GSA)  edustamaan julkisen sektorin etuja julkisen 
ja yksityisen sektorin kumppanuudessa.
GALILEO-OHJELMAN VAIHEET
15.
Galileo-ohjelman kehitysvaiheen toteut-
tamista varten perustettiin Galileo-yhteis-yritys, jonka tarkoituksena oli huolehtia  
hankkeen hallinnoinnin yhtenäisyydestä ja 
varainhoidon valvonnasta Galileo-ohjelman 
tutkimus-, kehittämis- ja esittelyvaiheen  
aikana sekä käyttää tätä tarkoitusta varten 
ohjelmalle myönnettyjä varoja (asetuksen  
(EY) N:o 876/2002 1 artikla). Tämän vai-
heen tekninen vastuu annettiin ESAlle sen  GalileoSat-ohjelman puitteissa. Teolliset  
toiminnot alkoivat sen jälkeen kun ESAn  jäsenvaltiot olivat hyväksyneet GalileoSat-ohjelman. Galileo-yhteisyritys oli ESAn ja  
komission välinen koordinointifoorumi kehi-
tys- ja validointivaiheessa.17.–18.
Galileo-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen  
2 artiklan mukaan sen päätehtävät ovat  
seuraavat:
1)  valvoa, että EGNOS liitetään Galileo-
ohjelmaan, ja johtaa Galileon kehittely- 
ja validointivaiheen toteuttamista;
2)  käynnistää ESAn kautta kehittelyvaiheen 
teolliset toiminnot;
3)  valmistella yhdessä komission ja ESAn  
kanssa rakennus- ja käyttöönottovai-hetta sekä käyttövaihetta hallinnoimalla tarjousmenettelyä, jonka perusteella  tehdään toimilupaa koskeva sopimus;
4) valvoa kaikkien ohjelmien toteuttamista.
21.
Liikenneasioista vastaavan neuvoston maa-
liskuussa 2004 komission lokakuussa 2004  antamalle tiedonannolle esittämän tavoit-
teen mukaan tarkoituksena ei ollut raportoida 
kehitys- ja validointivaiheen edistymisestä 
vaan rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen alkamisesta.
Tuolloin katsottiin, että teknologisen kehi-
tyksen (IOV eli validointi kiertoradalla)  
viivästyminen ei merkinnyt sitä, etteikö  
ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen 
toimintoja voitaisi aloittaa vuonna 2006.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi61
22.
Tuolloin saatavilla olleiden tietojen mukaan 
oli kohtuullista odottaa hankintamenettelyn 
onnistuvan. Tiedonannossa todettiin, että  menettely oli toistaiseksi ollut onnistunut, ja siinä pyydettiin neuvoston vahvistusta,  
jotta
–  yhteisyritys voisi saattaa päätökseen  
vuonna 2005 allekirjoitettavaa toimilu-
pasopimusta koskevat neuvottelut, ja
–  yksityissektorin sidosryhmät voisivat  
vahvistaa tarjouksensa ja rahoitussitou-muksensa.
23.
Täyttääkseen poliittisen vastuunsa komissio 
loi edellytykset jäsenvaltioiden väliselle sopi-
mukselle ja pyysi entistä komissaaria Karel 
Van Miertia välittäjäksi. Komissio onnistui  jatkamaan jumiutuneita toimilupaneuvot-
teluja ja niitä kehitys- ja validointivaiheen 
toimintoja, jotka olivat olleet keskeytyk-
sissä jäsenvaltioiden erimielisyyksien vuoksi heinä- ja joulukuun 2005 välisenä aikana.
26.
Vuonna 2006, erityisesti kyseisen vuoden  
toisella puoliskolla, Galileo-yhteisyritys sai 
komission ja Euroopan investointipankin  
vahvalla tuella supistettua yhteenliittymän 
kanssa olleet erimielisyydet muutamaan  tärkeään jäljellä olleeseen hankalaan kysy-
mykseen. Neuvottelujen tulos sekä neuvot-telutiimi ja muut Galileo-yhteisyrityksen  toiminnot siirrettiin GSA:lle vuoden 2006  
lopussa.27.
Vuoden 2005 lopussa komissio valmisteli  
rakennus- ja käyttöönottovaiheen perustaa 
toimintojen siirtämiseksi kehitysvaihetta  varten perustetusta Galileo-yhteisyrityk-sestä GSA:lle, joka oli perustettu hallin-
noimaan julkisen sektorin etuja julkisen ja  
yksityisen sektorin kumppanuushankkeen  rakennus- ja käyttöönottovaiheessa sekä  
käyttövaiheessa.
Komissio perusti nämä toimensa kahteen  
oletukseen: että 1) toimilupaa koskevat neu-vottelut saataisiin päätökseen vuoden 2006 loppuun mennessä, kuten oli jokseenkin  uskottavaa yhteenliittymän perustamisen  
jälkeen vallinneessa neuvottelutilanteessa, 
ja 2) validointia kiertoradalla koskevan vai-
heen viivästysten vuoksi kyseinen vaihe  
jatkuisi Galileo-yhteisyrityksen purkamisen jälkeenkin.
28.
Samanaikaisesti ESAlla oli vuosina 2006 ja  2007 vakavia vaikeuksia hallinnoida sekä  
EGNOSia että Galileoa. EGNOSin vaikeu-
det olivat enimmäkseen teknisiä. Galileon  
teolliset järjestelyt ja ESAn hoitama hallin-
nointi olivat viivästyneet merkittävästi ja  
talousarvio oli ylittynyt. ESA alkoi uudistaa 
perusteellisesti GalileoSat-ohjelmaa varten 
luomiaan sopimussuhteita.
Näiden vaikeuksien vuoksi ja koska toimi-
lupamenettely oli jumiutunut, komissio  ehdotti neuvostolle ja parlamentille ohjel-man uudelleensuuntaamista, rakennus- ja  käyttöönottovaiheen rahoittamista yhtei-sön talousarviosta, komission toimimista  ohjelman hallinnoijana ja ESAn käyttämistä valtuutettuna hankkijana rakennus- ja käyt-töönottovaiheessa. GNSS-ohjelmien toteut-tamisesta annettiin 9. heinäkuuta 2008  asetus (EY) N:o 683/2008.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi62
29.
Toukokuussa 2007 julkaistun tiedonannon  tarkoituksena ei ollut kuvailla yksityiskohtai-sesti toimilupaneuvottelujen epäonnistumi-sen syitä, vaan tarkastella neuvottelutuloksia ja ehdottaa jatkotoimia.
TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA 
LÄHESTYMISTAPA
31.
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamalla kaudella (syyskuusta 2003 joulukuuhun  2006) perustettiin Galileo-yhteisyritys, jonka tarkoituksena oli huolehtia Galileo-ohjelman tutkimus-, kehittämis- ja esittelyvaiheen hal-linnon yhtenäisyydestä ja varainhoidon val-
vonnasta sekä käyttää tätä tarkoitusta varten 
ohjelmalle myönnettyjä varoja.
HUOMAUTUKSET
39.
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus-suunnitelma perustui Galileon määrittely-
vaiheen aikana toteutettuihin tutkimuksiin 
ja raportteihin, joiden mukaan Galileon  
rakentaminen ja käyttöönotto sekä käyttö  
ja kaupallinen hyödyntäminen voitaisiin  
toteuttaa kumppanuusrakenteen puitteissa, 
johon liittyisi yksityistä rahoitusta. Neuvosto 
on edistänyt julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta ja vahvistanut sen. Kump-
panuushankkeen valmistelua rajoitti ajan  puute. Alan toimijat esittivät vakavasti otet-tavia ja realistisia ehdotuksia vastauksena  
kumppanuushankkeeseen liittyvää toimilu-
paa koskevaan tarjouskilpailuun.
41.
Komission käytettävissä olevien tutkimusten mukaan julkisen ja yksityisen sektorin kump-panuutta koskevat parhaat käytännöt otettiin ehdottomasti huomioon. Nämä parhaat käy-tännöt on kuitenkin kehitetty sellaisilla teol-
lisuuden ja palvelujen aloilla (moottoritiet, sairaalat, energialaitokset jne.), joilla riskit 
on jo määritelty suhteellisen hyvin ja kus-
tannuksia koskevat vertailutekijät on helppo 
luoda olemassa olevien kustannustietojen  perusteella. Tämä ei edelleenkään päde Gali-
leon rakentamiseen ja käyttöönottoon sekä 
käyttöön ja kaupalliseen hyödyntämiseen.a)
Galileo-hankkeen ennennäkemättömän luon-teen vuoksi oli erittäin vaikeaa soveltaa jul-kisen ja yksityisen kumppanuutta koskevia parhaita käytäntöjä, kuten luoda luotettava julkisen sektorin vertailumenettely, sillä tie-dot olivat puutteelliset.
Kiertoradalla tapahtuvan validoinnin tuot-
tamia tietoja ei myöskään voitu käyttää  vertailumenettelyn kehittämiseksi kyseisen 
validoinnin ja täyden operatiivisen toimin-
tavalmiuden kattavuuden välisen olennaisen eron vuoksi.
Komission ja Galileo-yhteisyrityksen teet-
tämistä tutkimuksista ilmeni selvästi riskit, jotka liittyivät ehdotetun infrastruktuu-rin rakentamiseen ja käyttöönottoon sekä  
käyttöön ja kaupalliseen hyödyntämiseen.  
Lisäksi niissä katsottiin, että riskien jakami-
nen olisi mahdollista julkisen ja yksityisen  sektorin kumppanuushankkeeseen liittyvän 
toimiluvan perusteella.
b)
Aikarajoitusten vuoksi ja koska oli vaikea löy-tää riittävästi perustana käytettäviä ennak-
kotapauksia, komissio ja Galileo-yhteisyritys 
valitsivat hankintaa varten kilpailullisen  
neuvottelumenettelyn, jotta tarjouseritel-
miä voitaisiin hioa asteittain.
Kilpailullista neuvottelumenettelyä käyte-
tään käsiteltäessä monimutkaisia asioita,  kuten Galileo-ohjelman julkisen ja yksityi-sen sektorin kumppanuushanketta, kun ote-taan huomioon sen tekninen, taloudellinen ja oikeudellinen kehys.
Tarkoituksena oli, että Galileo-ohjelman jul-
kisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta  
koskeviin tuntemattomiin tekijöihin puutut-taisiin vakavasti otettavien tarjoustenteki-jöiden kanssa käytävissä neuvotteluissa.
Menettelyn kestoa jatkettiin, jotta ehdok-
kailla oli mahdollisuus esittää hiottu ja  uskottavampi liiketoimintasuunnitelma ja  
rahoitusmalli.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi63
Neuvottelumenettelyn jatkaminen ja Gali-
leo-yhteisyrityksen ja ehdokkaiden väliset  yhteydet (myös ehdokkaiden yhteenliittymi-sen jälkeen) tuottivat merkittäviä tuloksia, jotka otettiin huomioon pääehdoissa.
c)
Galileo-yhteisyrityksen henkilökuntaan kuu-
lui ammattilaisia, joilla oli erityinen kokemus avaruusalasta ja -hankkeista samoin kuin  
julkisen sektorin infrastruktuurihankkeiden 
johtamisesta ja hankkeiden rahoituksesta.  Teollisuuden ryhmiin verrattuna yhteisyri-tyksellä ei ollut puutetta tiedoista.
Kokeneet neuvonantajat osallistuivat ohjel-
man suunnitteluvaiheeseen (ks. erityisesti  
perustamistutkimus). Kilpailullisen neuvot-
telumenettelyn aktiivivaiheen alusta alkaen 
kokeneet neuvonantajat (Price Waterhouse 
Coopers, Lovell’s jne.) ja Euroopan inves-tointipankin ylemmät toimihenkilöt avus-
tivat Galileo-yhteisyritystä neuvotteluissa  
joko ennen ehdokkaiden yhteenliittymistä  
tai sen jälkeen ja myös itse yhteenliittymis-prosessin aikana.
d)
Galileo-yhteisyritys ja komissio eivät tuke-
neet tai kannustaneet kyseisten kahden kil-
pailijan yhteenliittymistä. Lievittääkseen  
tilintarkastustuomioistuimen kuvaileman  
prosessin vaikutuksia (ensisijaisesti kilpailun puute) komissio asetti ehtoja yhteenliitty-
män hyväksymiselle.
Tutkittuaan huolellisesti yhteisen ehdotuk-
sen Galileo-yhteisyritys arvioi sen erittäin  
pätevien neuvonantajien avulla ja katsoi,  
että ehdotus antoi paremman vastineen  rahoille yksittäisiin tarjouksiin verrattuna.e)
Jäsenvaltioiden ei tarvinnut nojautua vain  yhteisyrityksen viralliseen raportointiin,  koska niillä oli edustajat yhteisyrityksen hal-lintoneuvostossa, jolle tiedotettiin laajasti neuvottelujen edistymisestä ja joka sai sään-nöllisesti tietoja ohjelman etenemisestä.
Niillä oli edustajat myös työryhmissä, erityi-
sesti julkisen ja yksityisen sektorin kump-panuushankkeen asiantuntijakokouksessa,  
jolloin ne pystyivät seuraamaan tiiviimmin 
neuvotteluprosessia, ja niille tiedotettiin  kattavasti neuvotteluissa esiintyneistä vai-keuksista ja erityisesti toimilupa-asioista.
Vaikka neuvottelut olivat monimutkaiset, ne 
oli jäsennelty ja niiden molemmat osapuo-
let kävivät neuvotteluja vakavalla mielellä  
ja ammattimaisesti. Neuvottelut eivät anta-
neet yhteisyritykselle riittävästi syytä epäillä 
toimilupakäytännön soveltuvuutta. Galileo-yhteisyrityksen kertomukset oli suunnattu  
jäsenvaltioita laajemmalle yleisölle ja sen  
vuoksi tietyt kaupalliset tiedot oli pidettävä 
luottamuksellisina.
42.
Komission ehdottama julkisen ja yksityisen 
sektorin kumppanuusmalli poikkesi muista 
silloisista kumppanuusmalleista. Toiminto-
jen erityisen luonteen ja niihin liittyvien ris-
kien vuoksi muita käynnissä olevia hankkeita 
ei voitu ottaa Galileo-hankkeen vertailukoh-daksi riskienjaon ja julkisen ja yksityisen sek-
torin rahoitusosuuksien osalta.
a)
Galileo-hankkeen teknologinen monimutkai-
suus on tosiasia, jonka kaikki mukana olleet 
sidosryhmät (ja erityisesti yksityissektori)  hyvin ymmärsivät.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi64
b)
Perustamistutkimuksista ilmeni selvästi,  
että tuloja oli vaikea ennustaa, mutta  tämän ei katsottu vaikeuttavan julkisen ja  
yksityisen sektorin kumppanuushankkeen  
toteuttamista.
Julkisen sektorin suorittamat käytettä-
vyysmaksut katsottiin asianmukaiseksi  
välineeksi taloudellisen elinkelpoisuuden  varmistamiseksi.
Pääehtoihin kuului mahdollinen käytettä-
vyysmaksurakenne, josta päästiin sopimuk-
seen korkealla tasolla yksityisen sektorin  kanssa.
c)
Se, että julkinen sektori vastasi suunnitel-
man laatimisesta kehitysvaiheessa, oli yksi-
tyisen sektorin tiedossa, ja sitä korostettiin 
monimutkaistavana tekijänä toimilupajärjes-telmään liittyvän riskienjaon kannalta.
Alan asiantuntijoiden raporteissa ei kui-
tenkaan koskaan katsottu tätä merkit-
täväksi esteeksi toimilupajärjestelmän  toimivuudelle.
On muistettava, että toimilupasopimus-
ehdokkaat edustivat suuressa määrin  toimialaa, joka oli luonut suunnitelman  kehitysvaiheessa.
Laatikko 2Markkinariski, suunnitteluriski ja vähem-
mässä määrin siviilioikeudellisen vastuun  järjestelmä olivat merkittävimmät kiistan-aiheet neuvotteluissa.Neuvotteluissa kuitenkin edistyttiin ainakin 
siviilioikeudellisen vastuun järjestelmän ja markkinariskin jakamisen suhteen.
Toimilupaneuvotteluiden epäonnistumi-
sen todennäköisenä syynä saattaa olla  myös muita tekijöitä, kuten se, että toi-mialalla tajuttiin, että on edullisempiakin  
rahoitusvaihtoehtoja.
Markkinariskin  siirtämisen vaikeus havaittiin 
ja sen vuoksi pääehdoissa viitattiin selvästi 
mahdolliseen sopimukseen, jossa riskin siir-
täminen olisi vähäistä ensimmäisessä vai-heessa. Lisäksi mainittiin mekanismit, joiden 
avulla riskiä siirrettäisiin asteittain sopimuk-
sen voimassaoloaikana.
Suunnitteluriskin  siirtäminen on ollut julki-
sen ja yksityisen sektorin kumppanuusneu-
vottelujen kiistanalaisin kysymys.
Validointia kiertoradalla koskevan vaiheen 
tavoitteena oli alun perin vähentää suunnitte-
luriskejä. Yksityinen sektori katsoi kuitenkin, 
että vaihe rajoitti riskinottohalukkuutta.
Toimiala kieltäytyi ottamasta vastuulleen  
suunnitteluriskiä validointia kiertoradalla  koskevan vaiheen näkyvyyden puuttumisen sekä osallistumis- ja validointimahdollisuuk-
siin liittyvien kysymysten vuoksi. Tätä asen-
netta arvosteltiin ankarasti neuvottelujen  kuluessa, sillä mahdollinen toimiluvan hal-
tija olisi muodostunut pääasiassa samoista 
alan toimijoista, joiden oma toiminta sai  
näkyvyyttä suunnitteluvaiheessa.
Siviilioikeudellisen vastuun  lieventämistä  
koskevan rakenteen perustekijöistä sovittiin pääehdoissa.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi65
43.
Galileo-yhteisyrityksestä annetun asetuksen 
mukaan ”yhteisyritys antaa Euroopan ava-ruusjärjestölle tehtäväksi toteuttaa järjes-
telmän avaruudessa toteutettavaa osaa ja  
järjestelmään liittyvää maassa toteutettavaa osaa koskevat kehittelyvaiheen edellyttämät toimet”.
ESA toteutti kyseiset toimet GalileoSat-
ohjelman puitteissa, jota rahoittivat ESAn  jäsenvaltiot vapaaehtoiselta pohjalta sekä  Euroopan yhteisö.
45.
ESA vastasi GalileoSat-ohjelman toteut-tamisesta ja raportoi toimistaan Galileo-
yhteisyritykselle. Yhteisyrityksen suorittama 
valvonta rajoittui asetuksen 2 artiklan 4  
kohdan mukaisesti sen varmistamiseen,  
että kaikki ohjelman vaiheet sopivat yhteen 
 asianmukaisesti, eikä sen tarkoituksena ollut korvata ESAn teknistä asiantuntemusta.
47.
Kehitykseen ja validointiin myönnetty Gali-
leon budjetti laadittiin komission tilaamien 
tutkimusten perusteella, ja ESA hyväk-
syi ne GalileoSat-ohjelmaa koskevassa  julkilausumassa.
GalileoSat-ohjelmaa koskevan julkilausuman 
mukaan ESAn rahoitusosuuden joustovara oli 
tavallisesti 20 prosenttia, mikä tosiasiassa  tarkoitti sitä, että kokonaistalousarviossa  
oli 10 prosentin varaus ennakoimattomia  
menoja varten. Tämä osoittautui riittämättö-
mäksi ohjelman monimutkaisuuden vuoksi.
48.
Koska ESAn jäsenvaltiot käynnistivät Gali-leoSat-ohjelman myöhään, toimintojen  aloittaminen viivästyi, mistä aiheutui lisäkus-tannuksia, joita ei koskaan saatu takaisin.49.
Validointia kiertoradalla koskevaan vaihee-
seen liittyvät hankinnat toteutti ESA omaa hankintamenettelyään noudattaen.
ESAn valitsemassa toimialan organisointi-
mallissa oli yksi pääurakoitsija, mutta ESA  varmisti ainakin ESAn jäsenvaltioiden rahoit-taman ohjelmaosuuden osalta aliurakoitsi-
joiden maantieteellisen jakauman.
Galileo oli ensimmäinen ja ainoa GNSS-
ohjelma, joka oli avoin Euroopan avaruus-
alan toimijoille. Valitulla pääurakoitsijalla  
oli tämän vuoksi tietty kilpailuetu tulevissa kilpailuissa (erityisesti niissä, jotka koskivat 
rakennus- ja käyttöönottovaihetta). Tällä  
oli huomattavia vaikutuksia ESAn ajamaan  
toimialapolitiikkaan.
Tämän ja useiden jäsenvaltioiden toimien  
seurauksena lopulta valittu pääurakoitsija  oli toistensa kanssa kilpailevien yritysten  
muodostama yhteisyritys. Kyseiset yritykset 
eivät koskaan pystyneet toimimaan tehok-
kaasti yhdessä.
Kustannusten kasvun ja viivästysten vuoksi 
ESA valitsi lopulta joulukuussa 2007 eri-laisen toimialan organisointia ja sopimuk-sia koskevan kehyksen, jonka puitteissa se  ottaisi hoitaakseen keskeiset velvollisuudet ja tekisi alihankkijoiden kanssa sopimukset 
eri toimintakokonaisuuksista.
53.
Kuudennesta puiteohjelmasta rahoitetta-
vat tutkimustoimet kohdennettiin kaikkiin  tärkeimpiin käyttäjäsektoreihin keskittyen  sovelluksia koskevaan tutkimukseen ja  muihin aiheisiin (standardointi, lakiasioita  ja palveluntarjontaa koskevat kysymykset,  
markkinat jne.), jotka edistävät Galileon  käyttöä tulevaisuudessa. Eri käyttäjäsek-
toreilla toteutettaviin tutkimushankkeisiin  
on yleensä sisältynyt kehitys-, testaus- ja  
esittelytoimintoja.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi66
Tutkimusten hyödyntäminen aiotaan sisäl-
lyttää tulevaan GNSS:n soveltamista koske-vaan toimintasuunnitelmaan.
Järjestelmän eritelmien perustan muodosta-
vat palvelut oli määritelty viidennen puite-ohjelman varoilla jo aikaisemmin.
54.
Puiteohjelman tavoitteena on edistää tekno-logioiden ja palvelujen kehittämistä, mutta markkinatoimijat voivat vapaasti valita,  millä alalla kyseiset kehitystoimet toteute-taan. Tämä lähestymistapa on osoittautunut oikeaksi siinä suhteessa, että useat yrityk-
set, varsinkin pk-yritykset, ovat hankkineet 
tietämystä ja kokemusta, joiden ansiosta  
ne ovat markkinajohtajia. Esimerkkeinä  
mainittakoon Ifen ja Septentrio Galileo/
GPS-vastaanottimissa, Polestar lähipaikan-
nusratkaisuissa ja Telesys paikannukseen  perustuvissa palveluissa.
Kuten kaikessa tutkimustoiminnassa, hank-
keiden tulos ei ole varma vaan se riippuu  
useista komissiosta riippumattomista teki-jöistä. Tulosten käytön kaupallisilla mark-
kinoilla on oltava hankekonsortioiden  päätösvallassa.
55.
GSA käytti hankkeiden seurannassa enimmäk-
seen henkilöitä, jotka olivat työskennelleet näiden hankkeiden parissa jo Galileo-
yhteisyrityksessä. GSA edisti hanketulosten 
levittämistä perustamalla tuloksista inter-
net-pohjaisen tietokannan, järjestämällä  kaksi menestyksellistä, tulokset huomioivaa ”Galileo-järjestelmän kehittäminen” -tapah-tumaa ja julkaisemalla tuloskoosteen.Monet kuudenteen puiteohjelmaan kuulu-
vat hankkeet ovat viivästyneet, mutta han-kekohtaisesta analyysista ilmenee, että eri  
syyt eivät välttämättä liittyneet siirtoon.
56.
Kuudennesta puiteohjelmasta rahoitettuja  toimintoja ovat uusien sovellusten kehittä-minen, markkinapotentiaalin arvioiminen,  mahdollisten liiketoimintamallien selvit-täminen ja sovellusten kaupallistamiseen  soveltuvien liiketoimintasuunnitelmien tut-kiminen. Markkinoiden kehittymisestä ja tek-nologisesta innovoinnista saadut kokemukset osoittavat, että markkinat luovat suurimman 
osan markkinoiden innovaatioista, ne eivät 
synny ylhäältä alaspäin -lähestymistavalla. 
Tämä pätee erityisesti tämän kaltaisiin kehit-
tyviin markkinoihin, joilla Galileo-yhteis-
yrityksellä tai GSA:lla olisi ollut vaikeuksia 
laatia kattavia kehitysstrategioita.
57.
Galileo/EGNOS-ohjelman viivästykset voi-
vat osin selittää eräiden kuudennen pui-
teohjelman piiriin kuuluvien hankkeiden  viivästymisen.
60.
EGNOS on kärsinyt viivästyksistä, jotka joh-tuvat ensi sijassa komissiosta riippumatto-mista, kehittämisen viivästykseen viittaavista 
teknologisista ongelmista.
a)
EGNOS-sopimuksen tekeminen osoittautui  
hyvin vaikeaksi EGNOSin toimintaan osal-listuvien eri osapuolten välisiin suhteisiin  liittyvien ongelmien vuoksi. Sopimus tehtiin lopulta vuoden 2008 lopussa ja allekirjoi-tettiin 31. maaliskuuta 2009. Lisäksi ESAn  
EGNOSia varten luoma ohjelma (ARTES9),  jonka puitteissa EGNOS tällä hetkellä toi-
mii, päättyy 31. maaliskuuta 2009, jolloin  
järjestelmän pitäisi olla niiden teknisten  
eritelmien mukainen, joita talouden toimija tarvitsee sen hyödyntämiseksi.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi67
b)
Järjestelmä on sertifioitavissa maaliskuussa 
2009 ja tarkoituksena on sertifioida järjestel-män toimija vuoteen 2010 mennessä yhte-
näistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan  
asetuksen mukaisesti.
61.
b)
Vaikka EGNOSin liittäminen Galileoon oli  poliittinen tavoite, se on aina aiheuttanut  
sopimuksiin liittyviä ongelmia.
Tästä syystä toimilupasopimusehdokkai-
den edellytettiin ottavan huomioon EGNO-Sin liittäminen Galileoon vaihtoehtoisena  
skenaariona.
Saaduista tarjouksista ilmeni selvästi, että  
kyseisten kahden järjestelmän yhdistämi-
nen olisi hyödyllistä, ja kahden ehdokkaan 
yhteenliittymisen jälkeen toimilupaneu-vottelut käytiin yhdennetyn skenaarion  
perusteella.
c)
EGNOSin institutionaalinen rakenne on  monimutkainen ohjelman perustamiseen  
liittyvistä syistä.
d)
Galileo-yhteisyritys on tilannut EGNOSia  varten useita liiketoimintasuunnitelmia ja  tutkimuksia sen palvelujen mahdollisesta  kaupallistamisesta. Niistä ilmeni, että EGNO-Sin tuottomahdollisuudet olivat suhteellisen vähäiset.
Ilmailualan kanssa käydyt keskustelut ovat 
osoittaneet, kuinka vaikeaa on luoda EGNOS-signaalille tuottomekanismi, sillä signaali  on avoin ja kaikkien käyttäjien saatavilla  ilmaiseksi.Tältä osin on korostettava, että EGNOS OS ja 
SoL eivät teknisesti poikkea toisistaan, kun tarkastellaan niiden saatavuutta käyttäjien 
kannalta. Ne eroavat toisistaan vain serti-
fioinnin osalta.
Nämä oletukset olivat peruste Galileo-
yhteisyrityksen kannalle olla investoimatta 
markkinoiden kehitystoimintoihin EGNOSia varten.
62.
EGNOS-ohjelma toteutettiin ESAn ohjelmana 
(ARTES 9), jota rahoittivat pääasiassa ESAn jäsenvaltiot ja EGNOSin operaattori- ja inf-rastruktuuriryhmä (EOIG). EU:n rahoitus oli vähäistä.
ARTES 9 -ohjelman viivästykset ja kustan-
nusten ylitykset ovat johtuneet erilaisista  
teknisistä syistä.
63.
a)
Toimilupamenettelystä erillään EGNOSilla oli 
monia teknologisia ongelmia, joihin komis-
sio tai Galileo-yhteisyritys eivät voineet  
vaikuttaa ja jotka myös johtivat ohjelman  viivästymiseen.
b)
On erittäin vaikeaa nimittää toimijaa sel-
laista infrastruktuuria varten, joka ei ole  teknisesti valmis. Lisäksi komission olisi  
ollut mahdotonta antaa toimintavastuuta  
toimijalle ilman oikeuksia toiminnan koh-
teena olevaan omaisuuteen.
EGNOSin taloudellisen toimijan nimittämistä 
viimeistellään parhaillaan Euroopan komis-sion johdolla.
Puitesopimuksen tekemisellä oli vähäinen  
vaikutus toimilupaneuvotteluihin.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi68
64.
Galileo-yhteisyritys sai selvät valtuudet liit-
tää EGNOS Galileoon. Tämän vuoksi oli tar-peen neuvotella EGNOSin eri sidosryhmien 
kanssa puitesopimus, jotta EGNOSin omistus 
voitaisiin myöhemmin siirtää.
Galileo-yhteisyrityksen johdolla käydyt pui-
tesopimusneuvottelut eivät lopulta onnis-
tuneet monimutkaisen institutionaalisen  rakenteen vuoksi, kuten tilintarkastustuo-
mioistuin itsekin toteaa, mutta neuvottelut 
ovat toimineet komission kanssa tehdyn  
sopimuksen pohjana.
65.
Ohjelman viivästymisen vuoksi Galileo-
yhteisyritys ei pannut täytäntöön EGNOSin 
markkinoillepääsyä koskevaa suunnitel-
maa.
67.
Osapuolten välisen yhteistyön periaate oli  
perustana tehtävien jakamiselle osapuolten 
kesken kehitysvaiheessa. Näin voitiin luoda 
yhteinen foorumi ohjelman kehittämiselle.
Tätä lähestymistapaa on tarkistettu GNSS-
asetuksessa rakennus- ja käyttöönottovai-hetta varten. Asetuksessa säädetään eri  osapuolten välisestä tehtävien ja vastuiden selkeästi jaosta.
68.
a)
Galileo-yhteisyrityksen päätehtävien osalta 
katso komission kanta 17 kohdassa.
Komissio huomauttaa, että tämä hallin-
torakenne ja erityisesti ESAn kaksoisrooli  määritettiin selkeästi yhteisyrityksen  perustamisasetuksessa.b)
Galileo-yhteisyrityksen lopettaminen ei vai-
kuta yhteisyrityksen asemaan mainitussa  ohjelmavaiheessa.
Toisaalta yhteisyrityksen lopettaminen oli  
tarpeen sen ja GSA:n roolien päällekkäisyy-den välttämiseksi.
69.
ESAn ja Galileo-yhteisyrityksen sopimuksen tarkoituksena oli luoda hanketta yhdessä  rahoittavien osapuolten kumppanuus niin, että ESA olisi soveltanut omia sääntöjään  sopimusten tekemiseen.
Täytäntöönpanoa ja raportointia koskevat  
järjestelyt eivät olleet yksityiskohtaisia  
kuten tavanomaisissa sopimussuhteissa  
sopimuksen yhteistyöluonteen vuoksi. Gali-
leo-yhteisyrityksen hallitus laati raportoin-
tia koskevat yksityiskohtaiset säännöt, kun maksuvelvollisuuksien täyttäminen ESAlle  
alkoi.
Komission ja ESAn joulukuussa 2008  
allekirjoittamassa rakennus- ja käyt-
töönottovaihetta koskevassa siirtosopi-
muksessa määrätään tiukoista valvonta- ja  raportointivelvollisuuksista.
70.
ESA vastasi sekä validointia kiertoradalla  
koskevasta vaiheesta että EGNOSista Gali-leoSat- ja ARTES 9 -ohjelmiensa kautta.
71.
Komissio katsoo, että ESAlla on selvä vastuu toteuttamiensa teknologisten kehittämistoi-miensa tuloksista. Komissio on selvästi otta-nut poliittisen vastuun ohjelmasta. Jokainen 
päätös voidaan johtaa takaisin siihen eli-
meen, jonka toimivaltaan kyseinen päätös  
kuuluu.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi69
73.
Komissio toimi GNSS-ohjelmien keskeisenä 
edistäjänä.
Vuosina 2005–2007 käytiin toimilupaneu-
votteluja ja joulukuussa 2006 toimitettiin  odotetut pääehdot.
Korjaaviin toimenpiteisiin ryhdyttiin, kun  
toimilupaneuvottelujen epäonnistumisesta saatiin näyttöä.
Neuvotteluissa vuoden 2006 loppuun asti  
esiintyneet vaikeudet eivät olleet niin suuria, 
että olisi katsottu mahdottomaksi toteuttaa Galileo-infrastruktuuri julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeeseen liittyvän toimilupajärjestelmän puitteissa.
Vasta vuoden 2007 alussa komissiolla oli  
käytössään tiedot, joiden perusteella se  
arvioi, että toimilupamenettelyn jatkami-nen ei olisi kannattanut julkisen sektorin  
näkökulmasta tarkasteltuna, ja siksi se päätti 
lopettaa neuvottelut.
Komissio viittaa myös 23 kohtaan anta-
maansa vastaukseen.
74.
Kehitysvaiheen vaikeudet johtuivat syistä,  joihin komissio ei pystynyt vaikuttamaan ja joihin komission toimia ohjaavat johtamisen 
perusperiaatteet eivät suurelta osalta myös-kään vaikuttaneet.
a)
Komissio onnistui asettamaan eurooppalai-sille GNSS-ohjelmille selkeät tavoitteet, jotka vahvistettiin neuvostossa ja parlamentissa.Ohjelman suuruusluokan vuoksi on todennä-
köistä, että sidosryhmillä on erilaisia odotuk-sia ja erityisesti jäsenvaltiot ovat saattaneet 
edistää erilaisia tavoitteita, mutta tämä ei  
ole muuttanut ohjelman alussa määritettyjä tavoitteita.
b)
Toimiluvan muodossa toteutettava julki-sen ja yksityisen sektorin kumppanuus,  
jonka piiriin kuuluvat hankkeen eri vaiheet 
(rakentaminen ja käyttöönotto sekä käyttö ja 
kaupallinen hyödyntäminen), on todellakin 
pitkän aikavälin strategisen näkemyksen ja suunnittelun mukainen.
Menettelyn epäonnistuminen ei vaikuta  
neuvoston vahvistamaan pitkän aikavälin  
lähestymistapaan.
i)
Toimiluvan muodossa toteutettavassa  
julkisen ja yksityisen sektorin kumppa-
nuushankkeessa yksityisen sektorin ole-
tetaan toimittavan hyödyntämismallin ja  
etenemissuunnitelman.
Yhtenä syynä tämän mallin valintaan on juuri 
se, että yksityisen sektorin on katsottu voi-van toimittaa se.
GNSS-asetuksen antamisen jälkeen komissio 
vastaa Galileo-ohjelman etenemissuunnitel-man määrittelystä, samalla kun infrastruk-
tuuri otetaan käyttöön.
EGNOSin osalta voidaan todeta, että ete-
nemissuunnitelman laatimisesta neuvo-tellaan tulevan EGNOS-toimijan valinnan  yhteydessä.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi70
ii)
EGNOS-puitesopimuksen neuvotteluissa  
esiintyneet ongelmat johtuivat suurelta  osin EGNOSin sidosryhmien välisestä  dynamiikasta.
GSA otti vastuulleen sopimusneuvottelut ja 
komissio vei ne päätökseen ilman katkoa tai puutteita neuvotteluvaltuuksissa.
Komission ja EOIG:n sopimus saatiin val-
miiksi joulukuuhun 2008 mennessä ja alle-kirjoitettiin 31. maaliskuuta 2009.
iii)
Ottaen huomioon ohjelman poliittisen ja  
strategisen luonteen komissio on huoleh-
tinut säännöllisestä tiedottamisesta neu-
voston kokouksissa ja varmistanut niiden  konsensuksen.
c)
Perustamissopimuksen määräysten vuoksi  
komission oli luotava kaksi oikeudellista  
rakennetta: Galileo-yhteisyritys (171 artiklan 
mukaisesti), joka toimii yhteistyövälineenä ESAn kanssa kehitys- ja validointivaiheessa, 
ja GSA (308 artiklan mukaisesti), joka ohjaa rakennus- ja käyttöönottovaihetta sekä käyt-tövaihetta. Näiden kahden oikeuskehyksen 
käyttöönottamiseksi toteutettiin neljän eri sopimuksen mukaisia tukitoimenpiteitä,  
mutta näihin ei liittynyt oikeuskehysten  
luomista.
d)
Katso komission huomautukset 41 c  kohdassa.e)
Toimilupaa varten neuvotteluvaiheessa luo-
tiin kattava riskimatriisi Galileo-yhteisyrityk-sen kokeneiden neuvonantajien avulla.
Mainittujen riskien yksilöimisestä ja mahdol-
lisesta jakamisesta laadittiin kattava joukko asiakirjoja toimilupaehdokkaiden kanssa  
käytyjen neuvottelujen aikana.
Edellä kuvatun hankkeen luonteen vuoksi  
näitä riskejä ei voitu etukäteen yksilöidä  perusteellisesti eikä määritellä niiden  suuruutta.
f)
Komissio toimi GNSS-ohjelmien keskeisenä 
edistäjänä. Korjaaviin toimenpiteisiin ryh-
dyttiin, kun toimilupaneuvottelujen epäon-nistumisesta saatiin näyttöä.
Neuvotteluissa vuoden 2006 loppuun asti  
esiintyneet vaikeudet eivät olleet niin suuria, 
että olisi katsottu mahdottomaksi toteuttaa 
Galileo-infrastruktuuri julkisen ja yksityisen 
sektorin kumppanuuteen liittyvän toimilu-pajärjestelmän puitteissa.
Vasta vuoden 2007 alussa komissiolla oli  
käytössään tiedot, joiden perusteella se  
arvioi, että toimilupamenettelyn jatkami-nen ei olisi kannattanut julkisen sektorin  
näkökulmasta tarkasteltuna, ja siksi se päätti 
lopettaa neuvottelut.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi71
PÄÄTELMÄT 
JA SUOSITUKSET
75.
Hankkeen innovatiivisen luonteen ja tekni-
sen edistyneisyyden vuoksi komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen arvio kehi-tys- ja validointivaiheen hallinnoinnista on 
liian negatiivinen.
a)
Galileo-yhteisyritystä ei perustettu vahvaksi 
toimintaohjelman hallinnoijaksi. Asetuksessa 
(EY) N:o 876/2002 säädetään nimenomaisesti, 
että ”Galileo-satelliittinavigointiohjelman  kehittelyvaiheen toteuttamiseksi peruste-taan Euroopan yhteisön perustamissopimuk-sen 171 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys  
neljäksi vuodeksi. Yhteisyrityksen tehtävänä 
on huolehtia Galileo-ohjelman tutkimus-,  
kehittämis- ja esittelyvaiheen hallinnon  
yhtenäisyydestä ja varainhoidon valvon-nasta sekä käyttää tätä tarkoitusta varten  
ohjelmalle myönnettyjä varoja.” Lisäksi ase-
tuksen mukaan ”yhteisyritys antaa Euroopan 
avaruusjärjestölle tehtäväksi toteuttaa jär-
jestelmän avaruudessa toteutettavaa osaa ja 
järjestelmään liittyvää maassa toteutettavaa 
osaa koskevat kehittelyvaiheen edellyttämät toimet”. Käytännössä asetuksessa vahviste-
taan ESAn vastuu teknologisten kehitystoi-mintojen toteuttamisesta.
b)
Komissio valvoi ja ohjasi ohjelmaa jatkuvasti 
vastuunsa puitteissa. Komissio ryhtyi tarvit-
taessa toimiin pullonkaulojen välttämiseksi, 
lisävarojen hankkimiseksi ja ohjelman raken-teiden mukauttamiseksi.Komissio ehdotti vuonna 2008 ohjelman  
uudelleensuuntaamista, jonka puitteissa  ohjelman hallinnointi annettiin selkeästi  komission tehtäväksi, jotta voitaisiin puut-
tua tilintarkastustuomioistuimen mainitse-
maan kysymykseen.
76.
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus 
valmisteltiin tuolloin saatavilla olevien tie-
tojen perusteella, käyttäen pohjana selvityk-siä, joiden tiimoilta konsultoitiin parhaita  ulkopuolisia neuvonantajia.
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta 
koskeva suunnitelma perustui Galileon mää-
rittelyvaiheen aikana toteutettuihin tut-
kimuksiin ja raportteihin, joiden mukaan  Galileon rakentaminen ja käyttöönotto  
sekä käyttö ja kaupallinen hyödyntäminen  
voitaisiin toteuttaa kumppanuusrakenteen 
puitteissa niin, että siihen liittyisi yksityistä 
rahoitusta. Neuvosto on edistänyt julkisen ja 
yksityisen sektorin kumppanuutta ja vahvis-
tanut sen. Kumppanuushankkeen valmiste-lua rajoitti ajan puute. Galileon julkisen ja 
yksityisen sektorin kumppanuutta koskivat erityiset haasteet, jotka liittyivät ensi sijassa tekniikan ja markkinoiden erityispiirteisiin, 
selittävät suurelta osin sen, miksi toimilupa-menettelyä ei saatu päätökseen.
77.
ESAlla oli teknisiä ja ohjelmasuunnitteluun liittyviä vaikeuksia, jotka selittävät viiväs-tykset ja kustannusten ylitykset.
78.
Tutkimus ja teknologian kehittäminen on  
ollut keskeisellä sijalla määritettäessä Gali-
leon tehtävää ja toimintaa, keskityttäessä  
kaikkiin pääkäyttäjien aloihin ja kohden-nettaessa tutkimustoiminta sovelluksiin ja  
muihin seikkoihin, jotka edistävät Galileon 
käyttöä tulevaisuudessa.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi72
Nämä toiminnot ovat synnyttäneet huo-
mattavaa mielenkiintoa käyttäjien parissa,  ja niiden avulla on kehitetty tekniikkaa ja  
tietämystä, jota hyödynnetään myöhemmin 
kaupallistamisvaiheessa.
79.
EGNOSin liittäminen Galileoon on ollut tär-
keää varmistettaessa EGNOS-ohjelman jat-kuvuus ja tarvittava rahoitus.
Teknologisista vaikeuksista huolimatta ja  
komission aloitteesta tehdyn institutionaa-
lisen kehyksen selvennyksen ansiosta EGNOS on ensimmäinen toimiva eurooppalainen  GNSS-ohjelma.
80.
Komission oli toimittava edistäjän roolissaan 
ohjelman koko keston ajan ottaen huomioon 
kaikki sidosryhmät, erityisesti ESAn tämän  yhteisen aloitteen kumppanina. Komissio  
ohjasi tilannetta aktiivisesti ja teki säännöl-
lisesti aloitteita ohjelman edistämiseksi ja  
esteiden raivaamiseksi.
81.
Komissio on uudistanut ohjelman hallinnoin-nin ottaen huomioon monia tilintarkastus-
tuomioistuimen suosituksia.
82.
Komissio päätti ehdottaa Galileon hallinnoin-nista huolehtimista ohjelman ratkaisevassa 
vaiheessa. Neuvosto ja Euroopan parlamentti 
vahvistivat ehdotuksen antamalla asetuksen 
(EY) N:o 683/2008. Komission tehtäviin kuu-luu ehdottaa asianmukaisinta ratkaisua pit-källä aikavälillä.Suositus 1
Komissio on jo ryhtynyt konkreettisiin toi-
miin voimavarojensa sekä oikeudellisten ja rahoitusvälineidensä mukauttamiseksi toi-
miakseen ohjelman hallinnoijana. Tämän  
prosessin helpottamiseksi on perustettu toi-mielinten välinen Galileo-paneeli.
a)
Komissio on vahvistanut 30 kokeneen toi-mihenkilön (joista osalla on kokemusta jo  
Galileo-yhteisyrityksestä) siirron GSA:sta ja 
saattanut päätökseen Galileo-ryhmän perus-
tamiseksi tarvittavat sisäiset rekrytoinnit.
b)
Asetuksessa (EY) N:o 683/2008 selvennetään 
ESAn ja komission tehtäviä ja vastuita. Ase-
tuksen soveltamiseksi komissio on tehnyt  
ESAn kanssa siirtosopimuksia hankintatoi-
mintojen toteuttamiseksi täyttä operatiivista 
toimintakykyä varten ja EGNOSin kehittämi-seksi edelleen.
c)
Asetuksessa (EY) N:o 683/2008 säädettiin,  
että komissiolla on erillinen Galileo-bud-
jettikohta infrastruktuurin rahoittamiseksi. 
Komissio käyttää julkisia hankintamenette-lyjä infrastruktuuria ostaessaan.
Toiminta- ja hankintakustannusten osalta  
komissio valmistelee seuraavaa rahoitus-
kehystä budjetin riittävän kattavuuden  varmistamiseksi. Se aikoo myös tarkistaa  
varainhoitoasetuksen nojalla käytettävissä  
olevia rahoitusvälineitä varmistaakseen, että 
ne riittävät ohjelman rahoittamiseen.
d)
Asetuksella (EY) N:o 683/2008 luodussa hal-lintokehyksessä jaetaan selvästi tehtävät ja vastuut.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi73
83.
Asetuksessa (EY) N:o 683/2008 annetaan sel-
västi komissiolle johtoasema ja valtuudet  ehdottaa neuvostolle ja parlamentille Gali-
leoa koskevia rakennus- ja käyttöönottovai-
heen jälkeistä aikaa koskevia suunnitelmia. Lisäksi on perustettu toimielinten välinen  Galileo-paneeli.
Suositus 2
Asetuksessa (EY) N:o 683/2008 toistetaan  ohjelman poliittiset tavoitteet, jotka eivät  ole muuttuneet vuosien mittaan. Asetus  on myös tarjonnut ohjelmalle vakaan ete-nemissuunnitelman rakennus- ja käyttöön-ottovaihetta varten. Lisäksi asetuksessa  edellytetään, että komissio antaa vuonna  2010 tiedonannon Galileon tulevaisuudesta rakennus- ja käyttöönottovaiheen jälkeen.
a)
Komission tiedonannon on tarkoitus kat-taa muun muassa Galileon strategiset ja  
toiminnalliset tavoitteet. Siinä käsitellään  
järjestelmän toimintomallia koskevaa kysy-
mystä ottaen huomioon markkinarealiteetit 
ja järjestelmän suotava asema arvoketjussa. 
Lisäksi korostetaan ehdotettujen mallien  
seurauksia talousarvion ja julkisen sektorin vastuiden kannalta.
b)
Tiedonannossa käsitellään EGNOSin liittä-
mistä Galileoon.
84.
Komissio on jo aloittanut työn useiden sidos-
ryhmien kanssa tiedonannon laatimiseksi ja pyytänyt ulkopuolisten neuvonantajien apua selvittämään vuosien mittaan erityisesti toi-milupaneuvotteluista saadun kokemuksen  
myötä kerättyjä tietoja.Suositus 3
Komissio on jo aloittanut käyttövaiheen  
valmistelun, jotta se olisi valmis raken-nus- ja käyttöönottovaiheen loppuun men-
nessä. Komissio ottaa huomioon saadut  
kokemukset.
85.
Komissio analysoi vaihtoehtoja ja esittää  
päätelmänsä vuonna 2010, kuten asetuk-sessa (EY) N:o 683/2008 edellytetään.
Suositus 4
(a + b)
Komissio kerää tiedonannon puitteissa käyt-täjävaatimukset ja kartoittaa asiaankuulu-vat toimet, joita tarvitaan GNSS-teknologian käytön edistämiseksi. Tämän perusteella  
komissio voi ehdottaa asianmukaista  
sääntelykehystä.
c)
Komissio on ryhtynyt toimiin sen varmistami-
seksi, että toimiva EGNOS täyttää (erityisesti 
ilmailualalla toimivien) käyttäjiensä tarpeet, 
ja on sitä varten valinnut kokeneen toimijan, 
jolla on vahva ilmailualan tausta.
86.
Komissio on perustanut muitakin yhteis-yrityksiä ja saattaa perustaa niitä lisää.  Kukin yhteisyritys suunnitellaan huolelli-
sesti ja arvioidaan niiden toiminnan kan-
nalta keskeisten kriteerien perusteella  tapauskohtaisesti.
Suositus 5
Komissio tutkii huolellisesti kunkin uuden  yhteisyrityksen perusteet ja optimaalisen  hallintotavan.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi74
LIITE II
EGNOS-ohjelma toteutettiin ESAn valin-
naisen ohjelman (ARTES 9) puitteissa ESAn 
toimiessa ohjelman hallinnoijana. Koska  
EGNOS oli ESAn ensimmäinen navigaatio-
alan ohjelma, se kärsi monista teknisistä  
vaikeuksista.
b)
Tutkimusohjelma on ollut käynnissä yli 10  
vuotta, ja sen aikana tekniset vaatimukset  
ovat muuttuneet ja sertifiointiympäristö on 
kehittynyt.
c)
Koska toimilupaneuvottelut eivät onnis-
tuneet, EGNOSia koskeva etenemissuunni-
telma oli laadittava uudelleen asetuksella  
(EY) N:o 683/2008 heinäkuussa 2008 perus-
tetun uuden hallintotavan mukaisesti.
d)
Tärkeimpiä syitä siihen, miksi EGNOS ei ole 
ollut toimintakykyinen, ovat olleet vaikeudet, 
joita ESAlla on ollut signaalin pitämisessä  
käytössä niin, että sen laatu ja luotettavuus mahdollistaisivat sertifioinnin.
ESA aloitti teknisiä seikkoja koskevan hyväk-
symismenettelyn vasta vuoden 2009 maa-liskuun alussa. Tämä on edellytys sille, että järjestelmä voidaan siirtää komissiolle, joka tuolloin (ei sitä ennen) hyväksyy järjestel-
män, jos se täyttää ne tavoitteet, jotka ESA on 
asettanut itselleen ARTES 9 -ohjelmassa.e)
Komissio on koordinoinut ja rahoittanut  ESAn ja Galileo-yhteisyrityksen pyrkimyksiä osoittaa EGNOSin toimintavalmiuden meren-takaisilla alueilla. Selvitysten perusteella  komissio päättää, aikooko se ehdottaa EGNO-Sin ulottamista Euroopan ulkopuolelle.
f)
Galileo-yhteisyritys sai komissiolta TEN-T  
2004- ja TEN-T 2005 -rahoitusta, joka oli  
nimenomaan kohdistettu EGNOSiin, sekä  
rahoitusta yhteistyötoimisto EuropeAidilta 
vuonna 2005. Lisäksi useat kuudennen pui-teohjelman hankkeet liittyivät EGNOSiin.  
Galileo-yhteisyritys on saanut rahoitusta  
harkinnanvaraisesta tutkimusbudjetista,  
jonka sen hallintoneuvosto on vuosit-
tain hyväksynyt ja jota olisi voitu käyttää  
EG NOSiin liittyvien tutkimusten rahoittami-
seen, jos yhteisyrityksen hallinto olisi niin  päättynyt.
LIITE III
NRSCC:n ja MATIMOPin sekä Galileo-yhteis-
yrityksen väliset sopimukset siirrettiin  
GSA:lle. Galileo-yhteisyrityksen purkami-
sesta sovittiin MATIMOPin ja NRSCC:n kanssa hallintoneuvostotasolla. Kolmansien maiden kanssa pidettyihin neuvotteluihin osallis-tui komissio, ei Galileo-yhteisyritys, joten  
yhteisyrityksen lopettamisella ei ollut vai-
kutusta neuvotteluihin.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi75
LIITE IV
Komissio viittaa yleisesti tilintarkastustuo-
mioistuimen kertomukseen annettuihin vas-
tauksiin, erityisesti 39, 41 ja 42 kohta.
A.2
Hankkeen täysin uudenlaisen luonteen  vuoksi ei ollut mahdollista määrittää vaa-timuksia ja rajoituksia yhtä yksityiskohtai-sesti kuin vakiintuneilla aloilla ja palveluissa 
toteutettavissa hankkeissa (moottoritiet,  
sairaalat, voimalat jne.), joita koskevat riskit 
on jo suhteellisen hyvin kartoitettu ja kus-
tannuksia koskevat vertailutekijät on helppo luoda olemassa olevien kustannustietojen  
perusteella. Aikarajoitusten vuoksi ja koska 
oli vaikea löytää riittävästi perustana käy-
tettäviä ennakkotapauksia, komissio ja Gali-
leo-yhteisyritys valitsivat hankintaa varten 
kilpailullisen neuvottelumenettelyn, jotta  
tarjouseritelmiä voitaisiin hioa asteittain.
Kilpailullista neuvottelumenettelyä käyte-
tään käsiteltäessä monimutkaisia asioita,  
kuten Galileo-ohjelman julkisen ja yksityi-
sen sektorin kumppanuushanketta, kun ote-taan huomioon sen tekninen, taloudellinen 
ja oikeudellinen kehys.
Tarkoituksena oli, että Galileo-ohjelman jul-
kisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta  
koskeviin tuntemattomiin tekijöihin puutut-taisiin vakavasti otettavien tarjoustenteki-
jöiden kanssa käytävissä neuvotteluissa.
Neuvottelumenettelyn jatkaminen ja Gali-
leo-yhteisyrityksen ja ehdokkaiden väliset  
yhteydet (myös ehdokkaiden yhteenliittymi-sen jälkeen) tuottivat merkittäviä tuloksia, 
jotka otettiin huomioon pääehdoissa.A.3
Ks. vastaus A.2 kohtaan.
A.4
Ks. vastaus A.2 kohtaan.
A.5
Komissio on sisällyttänyt kaikkiin viimeai-kaisiin sääntelytoimiinsa määräykset, jotka edistävät GNSS-sovelluksia (ks. esimerkiksi sähköisen maksunkeruun Euroopan laajui-
nen palvelu).
Komissio on kuitenkin varmistanut huolel-
lisesti, ettei kilpailu vääristy Galileon tai  
EGNOSin hyväksi.
Toimiluvan haltija arvioi neuvottelujen  
aikana suoraan tai välillisesti julkisesta sek-
torista riippuvaiset tulo-osuudet. Galileon  
tulevaisuutta koskevassa tiedonannossa aio-taan arvioida uudelleen näitä lukuja ja ehdot-
taa asianmukaisia sääntelytoimenpiteitä.
A.6
Neuvosto on edistänyt julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta ja vahvistanut sen.
Luotettavan julkisen sektorin vertailumenet-
telyn kehittäminen ei ollut realistinen vaih-toehto, koska asianmukaisia tietoja ei ollut toisin kuin perinteisimmillä toimialoilla.
Kiertoradalla tapahtuvan validoinnin tuot-
tamia tietoja ei myöskään voitu käyttää  
vertailumenettelyn kehittämiseksi kyseisen 
validoinnin ja täyden operatiivisen toimin-
tavalmiuden kattavuuden välisen olennaisen eron vuoksi.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi76
A.7
Kilpailullisen neuvotteluvaiheen aikana  
tarjouksen tekijät tuottivat ja ehdottivat  innovatiivisia ratkaisuja, joista keskusteltiin 
perusteellisesti.
Erityisen huolellisesti arvioitiin tarjouksen 
tekijöiden esittämiä innovatiivisia kaupallis-tamisratkaisuja. Menettelyn aikana komissio sai hyvän käsityksen uusista sovelluksista ja markkinoista.
A.9
Näitä aiheita käsiteltiin Price Waterhouse  
Coopersin toteuttamissa selvityksissä, joi-den päätelmien mukaan julkisen ja yksityi-sen sektorin kumppanuus antaisi paremman vastineen rahoille.
B.1
Galileo-yhteisyrityksen henkilökuntaan kuu-
lui ammattilaisia, joilla oli erityinen kokemus avaruusalasta ja -hankkeista samoin kuin  
julkisen sektorin infrastruktuurihankkeiden 
johtamisesta ja hankkeiden rahoituksesta.  
Teollisuuden ryhmiin verrattuna yhteisyri-
tyksellä ei ollut puutetta tiedoista.
Kokeneet neuvonantajat osallistuivat ohjel-
man suunnitteluvaiheeseen (ks. erityisesti  perustamistutkimus). Kilpailullisen neuvot-telumenettelyn aktiivivaiheen alusta alkaen 
kokeneet neuvonantajat (Price Waterhouse 
Coopers, Lovell’s jne.) ja Euroopan inves-tointipankin ylemmät toimihenkilöt avus-
tivat Galileo-yhteisyritystä neuvotteluissa  
joko ennen ehdokkaiden yhteenliittymistä  
tai sen jälkeen ja myös itse yhteenliittymis-prosessin aikana.B.2
Koko kilpailullisen neuvotteluvaiheen ajan 
erityistä huomiota kiinnitettiin sen arvi-oimiseen ja edistämiseen, että kaikki osa-
puolet ymmärtävät toimilupaan liittyvät  
vaatimukset.
Tämä oli yksi syy kilpailullisen neuvottelu-
menettelyn valitsemiseen.
B.3
Kilpailullisen neuvotteluvaiheen aikana  
sopimusluonnosta hiottiin ja laajennettiin  
ja sovellettavasta lainsäädännöstä käytiin  
perusteellisia keskusteluja.
B.4
Suunnitelma oli kunnianhimoinen, ja Galileo-
yhteisyritys muutti sitä, jotta voitiin ottaa  
huomioon se, että neuvottelut olivat moni-
mutkaisempia kuin alun perin odotettiin.
B.5
Hankkeen jatkuvaa toteutettavuutta tarkis-
tettiin säännöllisesti ja sitä kommentoitiin 
erityisesti komission tiedonannoissa.
B.6
Ks. vastaus A.6 kohtaan.
B.7
Kuten tilintarkastustuomioistuin huomaut-taa, tarjousmenettelyyn osallistui monen-laisia eurooppalaisia yrityksiä, jotka olivat  lujasti sitoutuneet hankkeeseen. On luon-nollista, että avaruusteollisuuden yrityksillä oli keskeinen rooli konsortiossa, kun otetaan huomioon avaruushankkeen innovatiivinen ja haastava luonne. Kaikissa kilpailevissa  konsortioissa oli kuitenkin myös toimijoita.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi77
B.8
Ks. vastaus A.2 kohtaan.
B.11
Yksityisen sektorin tarjouskustannuksia ei  
arvioitu, koska niitä ei aiottu rahoittaa jul-kisin varoin.
B.12
Ks. vastaus B.1 kohtaan.
B.13
Ulkopuolisten neuvonantajien kustannuksia 
seurattiin jatkuvasti.
C.1
Ks. vastaus B.2 kohtaan.
C.2
Tarjouksia arvioitiin ja vertailtiin  
perusteellisesti.
C.4
Sulautumisesta huolimatta Galileo-yhteis-
yritys onnistui ohjaamaan neuvottelu-
prosessia ja monessa asiassa näkemykset  
lähenivät, kuten selviää vuoden 2006 lopussa 
yhteenliittymän kanssa allekirjoitetuista  
pääehdoista.

KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 7/2009 – Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi79
Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Erityiskertomus nro 7/2009
Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaiheen hallinnointi
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto2009 – 77 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-330-5doi: 10.2865/47636

EU-julkaisujen tilaukset
EU-julkaisuja voi ostaa
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)• kirjakaupasta julkaisun nimen, julkaisijan ja/tai ISBN-numeron perusteella•  suoraan myyntiedustajiltamme, joiden yhteystiedot ovat saatavissa internetistä 
http://bookshop.europa.eu, tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
Ilmaisjulkaisuja voi tilata• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)•  Euroopan komission edustustoista tai lähetystöistä, joiden yhteystiedot 
ovat saatavissa internetistä http://ec.europa.eu/, tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
GALILEO-OHJELMA KÄYNNISTETTIIN 1990-L UVUN PUOLIVÄLISSÄ 
EUROOPPALAISEN MAAILMANLAAJUISEN SATELLIITTINAVIGOIN-TIJÄRJESTELMÄN LUOMISEKSI. SE ON KUITENKIN VIIVÄSTYNYT 
HUOMATTAVASTI JA KUSTANNUKSET OVAT YLITTYNEET  
MERKITTÄVÄSSÄ MÄÄRIN. TÄTÄ ERITYISKERTOMUSTA VARTEN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN SELVITTI TARKASTUKSESSAAN, MITKÄ TEKIJÄT OLIVAT AIHEUTTANEET GALILEO-OHJELMAN KEHITYS- JA VALIDOINTIVAIHEEN ONGELMAT. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN TOTESI, ETTÄ KEHITYS- JA VALIDOINTIVAIHEEN HALLINNOINTI OLI PUUTTEELLISTA. JOTTA VUODEN 2007 PUOLIVÄLISSÄ TOTEUTETTU 
EGNOS- JA GALILEO-OHJELMIEN UUDELLEEN SUUNTAAMINEN VOISI JOHTAA TOIVOTTUIHIN TULOKSIIN, KOMISSION ON TEHOSTETTAVA OHJELMIEN HALLINNOINTIA MERKITTÄVÄSTI. KERTOMUKSESSA ON 
ESITETTY SUOSITUKSIA, JOILLA PYRITÄÄN TUKEMAAN KOMISSIOTA 
KYSEISESSÄ TEHTÄVÄSSÄ. JOS EUROOPAN UNIONI PÄÄTTÄÄ RYHTYÄ MUIHIN LAAJOIHIN INFRASTRUKTUURIOHJELMIIN, KOMISSION ON 
KÄYTETTÄVÄ ASIANMUKAISIA HALLINTOVÄLINEITÄ.
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUINQJ-AB-09-006-FI-C
ISBN 978-92-9207-330-5