PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Vuonna 2022 taloustilanne heikkeni kaikkialla maailmassa. Olosuhteet, joiden vuoksi Moldova esitti vuonna 2022 ensimmäisen makrotaloudellista rahoitusapua koskevan pyynnön, heikkenivät entisestään. Maassa on lokakuusta 2021 lähtien kärsitty energiakriisistä, minkä lisäksi Venäjän Ukrainaa vastaan käymä hyökkäyssota vaikuttaa Moldovaan sekä suoraan että välillisesti. Sodan alkamisen jälkeen yli puoli miljoonaa ihmistä on ylittänyt Moldovan rajan, ja heistä noin 90 000 on jäänyt maahan. Tämä on lisännyt Moldovan julkiseen talouteen kohdistuvia paineita. Makrotalouden kokonaistilanne heikkeni vuonna 2022 sen vuoksi merkittävästi. Talous elpyi pandemian jälkeen huomattavasti vuonna 2021, mutta vuoden 2022 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana kasvu romahti ja maa joutui syvään taantumaan. Koska Moldovalla oli kriisin lieventämiseksi vain rajalliset puskurit, se pyysi kansainvälisiltä kumppaneilta lisäapua. Tämä ehdotus makrotaloudellisen rahoitusavun lisäämisestä on näin ollen osa laajempaa EU:n ja kansainvälisten toimijoiden Moldovalle myöntämää apua.

Moldova pyysi käynnissä olevaa makrotaloudellista rahoitusaputoimea 19. marraskuuta 2021. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 6. huhtikuuta 2022 makrotaloudellisen rahoitusavun, jonka määrä on 150 miljoonaa euroa (edullisina lainoina ja avustuksina), ja se tuli voimaan 18. heinäkuuta 2022. Kun rahoitusapuun liittyvät politiikkaehdot oli täytetty, ensimmäinen maksuerä suoritettiin 1. elokuuta 2022. Tämän meneillään olevan operaation puitteissa Moldovalla on käytettävissään vielä 100 miljoonaa euroa (edullisina lainoina ja avustuksina) tammikuuhun 2025 saakka. Toinen maksuerä on tarkoitus suorittaa vuoden 2023 ensimmäisellä neljänneksellä.

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvien tavanomaisten menettelyjen mukaisesti rahoitusapu asetettiin Moldovan käyttöön yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) uuden järjestelyn kanssa. Järjestely hyväksyttiin joulukuussa 2021, ja sitä laajennettiin toukokuussa 2022. IMF:n laajennettuun luottojärjestelyyn / laajennettuun rahoitusjärjestelyyn (ECF/EFF) sisältyvä laajennettu tuki on 795 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

Moldovalle annettavasta nykyisestä avusta huolimatta meneillään oleva energiakriisi ja Ukrainan sodan vaikutukset aiheuttavat edelleen huomattavia haasteita. IMF:n tuoreimpien arvioiden (joulukuu 2022) mukaan Moldovan ulkoinen rahoitusvaje vuonna 2023 on kasvanut 430 miljoonalla eurolla (noin 3 % suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT)) verrattuna IMF:n suorittamaan ensimmäiseen ohjelman tarkasteluun (syyskuu 2022). Tämä tarkoittaa, että kokonaisrahoitusvaje on vuonna 2023 noin 803 miljoonaa euroa (5 % suhteessa BKT:hen). Tätä taustaa vasten ja oikeudenmukaisen taakanjaon periaatteen mukaisesti komissio esittää parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen Moldovalle annettavan makrotaloudellisen rahoitusavun lisäämisestä 145 miljoonalla eurolla. Tästä määrästä 100 miljoonaa euroa myönnettäisiin lainoina ja 45 miljoonaa euroa avustuksina.

Makrotaloudellisen rahoitusavun lisäys maksettaisiin kahdessa uudessa erässä, joiden maksattamisen ehtona olisivat i) täydentävät politiikkaehdot; ii) hyvä edistyminen assosiaatiosopimuksen sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen täytäntöönpanossa; ja iii) myönteiset tulokset IMF:n ohjelman täytäntöönpanossa. Kahteen uuteen erään liittyvät politiikkaehdot perustuisivat nykyistä makrotaloudellista rahoitusapua koskevassa yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittuihin ehtoihin. Tämä vahvistaisi ohjelman kohdentamista ja varmistaisi johdonmukaisuuden EU:n ja Moldovan toimintapoliittisten painopisteiden ja Moldovan hallituksen asialistan kanssa. Lisätuki on myös linjassa sen kanssa, että EU:n ja Moldovan suhteet ovat lujittuneet, kun Moldovalle myönnettiin 23. kesäkuuta 2022 ehdokasmaan asema.

Ehdotettu operaatio on tarkoitus toteuttaa yhdessä naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) rahoitettavien talousarviotoimien yhteydessä annettavan EU:n lisätuen kanssa.

Tähän ehdotukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa selostetun mukaisesti ja Euroopan ulkosuhdehallinnon poliittisesta tilanteesta tekemän arvion perusteella komissio katsoo, että ehdotetulle makrotaloudelliselle rahoitusavulle asetetut toimintapoliittiset ja taloudelliset edellytykset täyttyvät.

•Yleinen tausta

Venäjän hyökkäys Ukrainaa vastaan on vaikuttanut Moldovan talouteen erittäin kielteisesti samalla kun globaali taloustilanne on käymässä yhä haastavammaksi. Tammi-syyskuussa 2022 Moldovan talous supistui 4 prosenttia, mikä viittaa syvään taantumaan koko vuoden aikana. Supistuminen johtui suurelta osin kotitalouksien kulutuksen ja investointien vähenemisestä. Tuotantopuolella maatalouden vaikutus kasvuun oli kesän 2022 kuivuuden jälkeen voimakkaan kielteinen. Energiakriisi, joka paheni vuonna 2022, on aiheuttanut lisäpaineita Moldovan julkiselle taloudelle. Energian hintojen jyrkkä nousu kiihdytti korkeaa inflaatiota ja lisäsi tarvetta kasvattaa tukimenoja heikoimmassa asemassa oleville kuluttajille.

Moldovan näkymät ovat vuonna 2023 edelleen heikot. Tähän vaikuttavat myös Venäjän Ukrainaan kohdistamat kiihtyvät hyökkäykset ja talouden hidastuminen kaikkialla EU:ssa (joka on Moldovan tärkein kauppakumppani). IMF:n ennusteen mukaan (marraskuu 2022) kasvun odotetaan elpyvän vuonna 2023 vain maltillisesti, 1,5 prosenttiin, ja palaavan kriisiä edeltäneelle tasolleen vasta vuosina 2024–2025.

Vuonna 2023 inflaation odotetaan hidastuvan huomattavasti, mutta pysyttelevän kaksinumeroisena, keskimäärin 13,7 prosentissa, kun se vuonna 2022 oli 28,5 prosenttia. Energian ja elintarvikkeiden hintojen nousu kiihdytti vuoden 2022 korkeaa inflaatiota, joka lokakuussa nousi huippuunsa, 34 prosenttiin. Voimakkaiden inflaatiopaineiden vuoksi keskuspankki korotti ohjauskorkoa viime vuonna kolme kertaa (kumulatiivisesti 9 prosenttiyksikköä), 21,5 prosenttiin. Vuoden lopulla inflaatio alkoi hidastua, mutta vain maltillisesti (31 prosenttiin marraskuussa), minkä vuoksi peruskorkoa alennettiin hieman eli 20 prosenttiin.

Julkisen talouden alijäämän odotetaan pysyvän suurena vuonna 2023 eli 6 prosentissa suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2022 oli 4,2 prosenttia. Alijäämän kasvu johtuu paljolti siitä, että kaikkein heikoimmassa asemassa oleville kuluttajille kohdistetut tukimenot kasvavat energiatariffien nousun vuoksi. Lisäksi inflaation kiihtymisen vuoksi on katsottu tarpeelliseksi korottaa joitakin julkisen sektorin palkkoja. Moldovan julkinen velka suhteessa BKT:hen on alhainen verrattuna useimpiin alueen verrokkimaihin. Sen odotetaan kuitenkin kasvavan 38 prosenttiin vuonna 2023, kun se vuoden 2022 lopussa oli 36 prosenttia suhteessa BKT:hen. Monenväliset velkojat myönsivät noin 95 prosentille Moldovan julkisesta ulkomaanvelasta lisäaikaa edullisin ehdoin. Koska maa on erittäin herkkä ulkoisille häiriöille, IMF on kuitenkin tarkistanut Moldovan velkavaikeuksien riskiä koskevaa luokitustaan alhaisesta keskitasoon.

Ulkoisella puolella vaihtotaseen alijäämä on edelleen suuri, 13,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2022 kolmannella neljänneksellä, ja sen odotetaan pysyvän vuonna 2023 vastaavalla tasolla eli 11,8 prosentissa suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu pitkälti suuresta negatiivisesta kauppataseesta, joka oli vuoden 2022 kolmannella neljänneksellä noin 32 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ulkomailta tulevat rahalähetykset pysyivät kuitenkin jokseenkin vakaina (14,2 % suhteessa BKT:hen) huolimatta joistakin alustavista ennusteista, joiden mukaan erityisesti Venäjältä ja Itsenäisten valtioiden yhteisöstä tulevat rahalähetykset vähenisivät huomattavasti. Suorat ulkomaiset nettosijoitukset pysyivät jokseenkin ennallaan vuoden 2022 alkupuoliskolla (mikä johtui pääasiassa yritysten suurista uudelleensijoitetuista voitoista). IMF:n ennusteen mukaan (marraskuu 2022) ne kuitenkin supistuvat vuoden 2022 aikana sodan aiheuttaman epävarmuuden vuoksi jyrkästi eli 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen alkamisesta lähtien Moldovan valuuttavaranto on vaihdellut voimakkaasti, mikä on johtanut keskuspankin mittaviin interventioihin. Aluksi Moldovan valuuttavaranto supistui huhtikuussa 2022 huomattavasti vuoden 2021 lopun 3,9 miljardista Yhdysvaltain dollarista (joka kattoi 5,5 kuukauden tuonnin) alimmillaan 3,3 miljardiin Yhdysvaltain dollariin (joka kattoi 4,5 kuukauden tuonnin). Tämä johtui suurelta osin siitä, että pankkitalletuksia nostettiin nopeaan tahtiin. Moldovan leu myös heikkeni vuoden 2022 alkupuoliskolla Yhdysvaltain dollariin nähden noin 7 prosenttia. Vaikka varantotasot palautuivat vuoden 2022 loppuun mennessä, heikkenemisriskit ovat edelleen olemassa, mikä johtuu suurelta osin Ukrainassa meneillään olevasta sodasta. Keskuspankki ennustaa varantojen supistuvan vuoden 2023 alussa, mikä johtuu osittain talouden lievästä elpymisestä ja lisääntyneestä tuontikysynnästä sekä valuuttamarkkinoiden uusista vaihteluista.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetulla makrotaloudellisen rahoitusavun lisäyksellä täydennettäisiin varoja, jotka Moldovalle on osoitettu 150 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Moldovalle lainoina ja avustuksina 6. huhtikuuta 2022 hyväksytyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/563 nojalla. Korotettuun määrään liittyvät lisäehdot perustuisivat nykyisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa esitettyihin uudistusprioriteetteihin, joissa keskitytään julkisen talouden hallintoon, oikeusvaltioperiaatteeseen, korruption torjuntaan, liiketoimintaympäristön parantamiseen ja energia-alan lisäuudistusten edistämiseen.