Muutettu Ehdotus Euroopan parlamentin ja Neuvoston direktiivi valmispakkauksiin pakattujen tuotteitten nimellismääristä sekä neuvoston direktiivien 75/106/ETY ja 80/232/ETY kumoamisesta ja neuvoston direktiivin 76/211/ETY muuttamisesta (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) /* KOM/2006/0171 lopull. - COD 2004/0248 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.4.2006 KOM(2006) 171 lopullinen 2004/0248 (COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI valmispakkauksiin pakattujen tuotteitten nimellismääristä sekä neuvoston direktiivien 75/106/ETY ja 80/232/ETY kumoamisesta ja neuvoston direktiivin 76/211/ETY muuttamisesta (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) 2004/0248 (COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI valmispakkauksiin pakattujen tuotteitten nimellismääristä sekä neuvoston direktiivien 75/106/ETY ja 80/232/ETY kumoamisesta ja neuvoston direktiivin 76/211/ETY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. TAUSTAA Ehdotus annettiin – KOM(2004) 708 lopullinen 25. lokakuuta 2004 Ehdotus toimitettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille– KOM(2004) 708 lopullinen, 2004/0248 (COD) –perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti 25. lokakuuta 2004 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 6. huhtikuuta 2005 Euroopan parlamentin antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 2. helmikuuta 2006 2. KOMISSION EHDOTUKSEN TAVOITE Ehdotuksen tavoitteena on yksinkertaistaa nimellismääristä annettua EY:n lainsäädäntöä. Sillä puretaan EY:n ja kansallisen tason sääntelyä alalla. Pakolliset nimellismäärät säilytetään ainoastaan viinien ja tislattujen alkoholijuomien osalta, ja ne koskevat vain kuluttajille eniten myytäviä pakkauskokoja. 3. KOMISSION LAUSUNTO EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSISTA 3.1. Komission hyväksymät tarkistukset: 1, 2, 8, 10, 11, 13, 14, 16 Komissio voi hyväksyä seuraavat tarkistukset siinä muodossa kuin Euroopan parlamentti on niitä ehdottanut. Tarkistuksessa 1 todetaan tosiseikkana, että kuluttajansuoja on parantunut vakiokokojen käyttöönoton jälkeen annettujen yleisten direktiivien vaikutuksesta. Tarkistuksella 2 (joka on osittain päällekkäinen johdanto-osan 7 kappaleen kanssa) lisätään viittaus siihen, että jotkin pakolliset nimellismäärät on säilytettävä toistaiseksi. Tarkistuksella 8 lisätään johdanto-osaan nyttemmin vakiokappaleeksi muodostunut kappale, joka koskee direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tarkistuksella 10 täsmennetään, että nimellismääräsääntöjä ei sovelleta verovapaissa myymälöissä tapahtuvaan myyntiin. Tarkistuksella 11 korvataan 20-vuotinen raukeamislauseke, joka koskee nimellismääristä tiettyjen alojen osalta tehtävää poikkeusta, lausekkeella, jossa kehotetaan komissiota tarkastelemaan poikkeusten tarvetta uudelleen (tarkistus 16). Tarkistuksella 13 poistetaan viittaus 4 artiklaan, koska aerosolipakkauksia koskevat pakolliset nimellismäärät poistetaan uudella 4 artiklalla (tarkistus 12). Tarkistuksella 14 poistetaan vaatimus, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi laadittava taulukko säännösten vastaavuudesta. Tämä on seurausta tarkistuksella 8 lisätystä uudesta johdanto-osan kappaleesta. Tarkistuksella 16 lisätään uudelleentarkastelulauseke, jonka mukaan komissio laatii säännöllisesti asiaan liittyviä kertomuksia. Tämän uuden tehtävän taustalla on se, että tarkistuksella 11 poistettiin raukeamislauseke. 3.2. Komission periaatteessa hyväksymät tarkistukset: 3, 6, 7, 12, 20 Komissio voi hyväksyä periaatteessa seuraavat tarkistukset: Tarkistuksella 3 lisätään johdanto-osan 5 kappaleen jälkeen uusi kappale, jonka mukaan olisi toteutettava yksikköhintoja koskeva tiedotuskampanja. Komissio jättäisi sanamuodon avoimemmaksi: ”Direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä olisi annettava kuluttajille ja elinkeinonharjoittajille enemmän tietoa, jotta yksikköhinnat ymmärrettäisiin paremmin .” Tarkistuksella 6 muutetaan johdanto-osan 8 kappaletta, jolla perustellaan pakollisiin nimellismääriin liittyvää raukeamislauseketta, ja otetaan sen sijaan käyttöön uudelleentarkastelulauseke. Komissio hyväksyy uudelleentarkastelulausekkeen mutta ehdottaa sille sanamuotoa, joka vastaisi paremmin ehdotuksen perusajatusta, jonka mukaan pakollisten nimellismäärien vahvistamista on pidettävä poikkeuksena sääntelyn purkamisen periaatteesta. Kappaleessa olisi lisäksi tehtävä selväksi, että niillä aloilla, joille kuitenkin vahvistetaan nimellismäärät, niiden olisi koskettava pelkästään kuluttajille eniten myytäviä pakkauskokoja. ” Koska pakollisten nimellismäärien säilyttämistä olisi pidettävä poikkeustapauksena, sitä olisi aika ajoin arvioitava uudelleen kokemusten perusteella, jotta voitaisiin vastata kuluttajien ja tuottajien tarpeisiin. Kyseisten alojen osalta on mukautettava yhteisön lainsäädäntöä ja etenkin rajoitettava yhteisön nimellismäärien käyttö pelkästään niihin pakkauskokoihin, joita kuluttajille myydään eniten.” Tarkistuksella 7 parlamentti lisää johdanto-osan 9 kappaleeseen toisen virkkeen, jossa se ilmaisee huolensa määrien ilmoittamisesta pakkausmerkinnöissä. Komissio on parlamentin kanssa samaa mieltä tästä asiasta, joka liittyy direktiivin 76/211/ETY liitteessä 1 olevassa 3 kohdassa vahvistettuihin valmispakkauksia koskeviin metrologisiin vaatimuksiin. Komissio ei kuitenkaan allekirjoita parlamentin tarkistuksessaan ilmaisemaa näkemystä, jonka mukaan vahvistetut nimellismäärät suojelisivat heikommassa asemassa olevia kuluttajia. Sitä paitsi tarve parantaa pakkausmerkintöjen luettavuutta olisi ilmaistava omassa johdanto-osakappaleessaan. Johdanto-osan 9 kappale: ”Selkeyden lisäämiseksi olisi kaikki valmispakkauksiin pakattavia tuotteita koskevista nimellismääristä annetut säännökset kerättävä yhteen ja samaan säädökseen ja kumottava direktiivit 75/106/ETY ja 80/232/ETY.” Johdanto-osan 9 a kappale: Kuluttajille ja etenkin esimerkiksi vammaisten ja ikääntyneiden kaltaisille, muita heikommassa asemassa oleville kuluttajille tarjottavan suojan parantamiseksi olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota kulutustuotteiden pakkausmerkinnöissä annettaviin painoa ja tilavuutta koskeviin tietoihin ja parannettava niiden luettavuutta ja näkyvyyttä esillepanoltaan tavanomaisissa valmispakkauksissa. Tarkistuksella 12 halutaan poistaa pakolliset nimellismäärät aerosolipakkauksissa myytäviltä tuotteilta. Komissio on samaa mieltä, mutta katsoo, että tarkistuksen sanamuodossa olisi noudatettava aerosolidirektiivin 75/324/ETY terminologiaa. ”1. Aerosoleissa on ilmoitettava astian kokonaisnimellistilavuus. Merkinnän on oltava sellainen, ettei se aiheuta sekaannusta sisällön nimellistilavuuden kanssa. 2. Poiketen siitä, mitä säädetään direktiivin 75/324/ETY 8 artiklan 1 kohdan e alakohdassa, aerosoleina myytäviin tuotteisiin ei tarvitse merkitä sisällön nimellispainoa.” Tarkistuksella 20 lisätään tislattujen alkoholijuomien pakkauskokoluokkaan kaksi kokoa, mitä myös alan teollisuus on pyytänyt. Komissio on samaa mieltä. Jotta terminologia vastaisi tislatuista alkoholijuomista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 terminologiaa, parlamentin tarkistuksen englanninkielisessä versiossa käytetty termi ”Spirits” olisi korvattava termillä ”Spirit drinks”. ”Tislatut alkoholijuomat Kokoluokka 100–2 000 ml – vain seuraavat 9 kokoa: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1 000 — 1 500 — 1 750 — 2 000 ml ” 3.3. Komission hylkäämät tarkistukset: 4, 5, 9, 15, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33 Komissio ei hyväksy tarkistusta 4 , jolla johdanto-osaan lisätään uusi kappale, jonka mukaan ”direktiivin vaikutuksesta tehty tutkimus” osoittaa vakiokokojen olevan merkityksellisiä muita heikommassa asemassa oleville kuluttajille. Komissio perustelee kantaansa seuraavilla syillä: - Viittaus ”tutkimukseen” on liian epämääräinen. - Näkemystä ei ole perusteltu vakuuttavasti parlamentin laatimassa vaikutustutkimuksessa. Komission tekemä vaikutustenarvio ei tue parlamentin vaikutustutkimuksen päätelmiä. - Pakolliset pakkauskokomääräykset eivät paranna heikommassa asemassa olevien kuluttajien asemaa. Pakkauksen todellista sisältöä ei voi päätellä pelkästään sillä perusteella, että näkee pakkauksen, koska vaikutelmaan vaikuttavat voimakkaasti pakkauksen materiaali (tetrapakkaus, muovipakkaus, lasipakkaus), tyyppi (kertakäyttöpakkaus, kierrätyspakkaus) ja muoto (pyöreä, kulmikas). Kuluttajien on siksi luettava sisältömerkinnät. Komissio ei hyväksy tarkistusta 5 , koska siitä ei ole näyttöä, että pakkauskokojen vapauttaminen lisäisi pakkauskokojen määrää ja aiheuttaisi sekaannusta markkinoille – etenkään parlamentin lisättäviksi haluamilla aloilla. Myöskään ympäristövaikutuksia ei ole osoitettu. Tarkistuksella 9 poistetaan eräitä aloja direktiivin 1 artiklan soveltamisalasta, ja siinä todetaan, että kyseisiin aloihin sovelletaan edelleen kansallista lainsäädäntöä. Komissio on asiasta eri mieltä, koska olemassa ei ole näyttöä, jolla voitaisiin perustella tarvetta säännellä näitä aloja. Sitä paitsi direktiivillä ei pitäisi vaarantaa sisämarkkinoiden toimivuutta sallimalla kansalliset poikkeukset, joita ei kuitenkaan missään tapauksessa voitaisi soveltaa tuotteisiin, jotka on laillisesti valmistettu tai saatettu markkinoille toisessa jäsenvaltiossa. Tarkistuksella 15 otetaan käyttöön siirtymäjärjestely niille tuotteille, joiden osalta parlamentti ehdottaa pakollisten nimellismäärien käyttöönottoa. Koska komissio ei kannata uusien alojen sääntelyä, se vastustaa myös siirtymäaikaa. Tarkistuksella 17 vahvistetaan pakolliset nimellismäärät kulutukseen tarkoitetulle maidolle, jolle ei tätä nykyä ole vahvistettu EU:n tasolla pakollisia kokoja. Joissakin jäsenvaltioissa on käytössä omia kokoluokkia, jotka ovat joko pakollisia tai vapaaehtoisia kotimaisille tuottajille. Kansallista lainsäädäntöä ei kuitenkaan milloinkaan sovelleta tuotteisiin, jotka on laillisesti valmistettu tai saatettu markkinoille toisessa jäsenvaltiossa. Sellaisia seikkoja ei ole esitetty, jotka riittäisivät perustelemaan yhteisön tason sääntelyn, jolla vahvistettaisiin pakolliset nimellismäärät maitotuotteille. Tarkistuksissa 18 ja 19 kyse on Yhdistyneen kuningaskunnan pakollisista nimellismääristä, jotka koskevat pint-yksikköinä myytävää maitoa. Koska komissio ei hyväksy tarkistusta 17, myös tarkistukset 18 ja 19 olisi hylättävä. Tarkistuksilla 21, 22, 23, 24 ja 25 pyritään vahvistamaan pakolliset koot viidelle uudelle alalle, joille sellaisia ei tätä nykyä ole vahvistettu EU:n tasolla. Joissakin jäsenvaltioissa on käytössä omia kokoluokkia, jotka ovat joko pakollisia tai vapaaehtoisia kotimaisille tuottajille. Kansallista lainsäädäntöä ei kuitenkaan milloinkaan sovelleta tuotteisiin, jotka on laillisesti valmistettu tai saatettu markkinoille toisessa jäsenvaltiossa. Sellaisia seikkoja ei ole esitetty, jotka riittäisivät perustelemaan yhteisön tason sääntelyn, jolla vahvistettaisiin pakolliset nimellismäärät kyseisille aloille. Tarkistuksissa 26, 27, 28, 29 ja 30 annetaan määritelmät kyseisille viidelle uudelle alalle. Koska komissio vastustaa pakollisten kokojen vahvistamista näille aloille, niitä ei tarvitse määritellä ehdotuksessa. Tarkistuksella 31 oikaistaan tiettyjen sellaisten liitteen 4 kohdassa mainittujen kosmeettisten valmisteiden määritelmät, joita pakolliset nimellismäärä eivät koskisi, kun kyseisiä tuotteita myytäisiin aerosoleina. Parlamentti on kuitenkin poistanut pakolliset nimellismäärät aerosoleina myytäviltä tuotteilta (tarkistukset 8, 12 ja 13). Siksi ei ole mitään perustetta säilyttää 4 kohta liitteessä. Tarkistuksella 32 poistetaan tarkistuksesta 9 voi ja kahvi mutta säilytetään muut siinä mainitut alat, mitä komissio ei voi hyväksyä. Tarkistuksella 33 lisätään Ruotsissa käytetyt 300 ja 330 millilitran koot tarkistuksessa 17 vahvistettuun, kulutukseen tarkoitettua maitoa koskevaan kokoluokkaan, mitä komissio ei voi hyväksyä. 4. MUUT EHDOTUKSET Kun liukoista kahvia ja valkoista sokeria koskevia vertikaalisia yhdenmukaistamisdirektiivejä tarkasteltiin uudelleen 1990-luvun lopulla, komissio ehdotti vahvistettujen nimellismäärien poistamista, mutta parlamentti vastusti sitä. Sovittelumenettelyssä vertikaalisia direktiivejä lopulta muutettiin, jolloin komissio suostui ehdottamaan kyseisille tuotteille nimellismääriä valmiiksi pakattujen tuotteitten nimellismääriä koskevassa horisontaalisessa lainsäädännössä. Niinpä kun komissio vuonna 2004 teki nykyisen ehdotuksensa, jonka mukaan nimellismääriä koskeva sääntely puretaan, kyseisten tuotteiden kohdalla tehtiin poikkeus. Komissio oli kaavaillut poikkeusta myös liukoiselle sikurille, mutta alan edustajat ovat sittemmin pyytäneet, ettei pakollisia nimellismääriä vahvistettaisi. Komission yksiköiden joulukuussa 2005 tekemästä selvityksestä kävi ilmi, että useimmissa jäsenvaltioissa aloja ei enää säännellä tai että sääntelytoimia ei enää panna täytäntöön. Koska vankkoja perusteita pakollisten nimellismäärien ottamiselle uudelleen käyttöön näiden tuotteiden osalta ei ole, komissio ehdottaa, että liitteen 2 kohta poistetaan kokonaan ja liitteen 3 kohdasta vastaavasti poistetaan ”valkoisen sokerin” ja ”liukoisen kahvin” määritelmät. Tämä vastaa myös nykyisin painotettavaa pyrkimystä yksinkertaistaa ja parantaa sääntelyä. Tällöin liitteen 3 kohdasta tulee 2 kohta. 5. Muutettu ehdotus EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla komissio muuttaa ehdotustaan edellä kuvatulla tavalla.