1.TAUSTAA

Neuvosto voi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY, jäljempänä ”alv-direktiivi”, 395 artiklan mukaan antaa yksimielisesti komission ehdotuksesta jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön tästä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä arvonlisäveron (alv) kantamisen yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten tai veron kiertämisen estämiseksi. Koska menettelyllä vahvistetaan poikkeuksia alv:hen sovellettaviin yleisiin periaatteisiin, poikkeusten olisi Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oltava oikeasuhteisia ja soveltamisalaltaan rajoitettuja.

Latvia pyysi komission 8. elokuuta 2017 saapuneeksi kirjaamalla kirjeellä lupaa toteuttaa alv-direktiivin 193 artiklasta poikkeava toimenpide. Komissio antoi alv-direktiivin 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Latvian pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 3. marraskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä (kirje Portugalille oli päivätty 6. marraskuuta 2017). Komissio ilmoitti Latvialle 7. marraskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.

Alv-direktiivin 193 artiklan mukaisesti verovelvollinen, joka suorittaa tavaroiden luovutuksen, on pääsääntöisesti velvollinen maksamaan arvonlisäveron veroviranomaisille. Latvian pyytämän poikkeuksen tarkoituksena on siirtää kyseinen veronmaksuvelvollisuus tiettyjen tuotteiden, kuten rakennustarvikkeiden osalta henkilölle, jolle tuotteet luovutetaan (ns. käänteinen verovelvollisuus). Pyydetyn poikkeuksen tarkoituksena on petoksentorjunta.

2.KÄÄNNETTY VEROVELVOLLISUUS

Alv-direktiivin 193 artiklan mukaan arvonlisäveron maksamisvelvollisuus kuuluu tavaran luovuttavalle tai palvelun suorittavalle verovelvolliselle. Käännetyn verovelvollisuuden tarkoituksena on siirtää maksamisvelvollisuus sille verovelvolliselle, jolle tavarat luovutetaan tai palvelu suoritetaan.

Missing trader ‑petos tapahtuu, kun toimija myy tavaroita tai suorittaa palveluja ja kantaa asiakkaaltaan alv:n, mutta katoaa sen jälkeen maksamatta asiakkailtaan kantamaansa veroa veroviranomaisille. Kaikkein aggressiivisimmillaan tällaisissa verovilppitapauksissa samat tavarat luovutetaan tai samat palvelut suoritetaan ns. karusellijärjestelmässä (jossa tavaroilla tai palveluilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä) useita kertoja ilman, että veroviranomaisille maksetaan alv:tä, ja toisaalta samaan aikaan asiakas vähentää luovuttajalle tai suorittajalle maksamansa alv:n. Kun tällaisessa tapauksessa henkilö, jolle tavarat luovutetaan tai palvelut suoritetaan, nimetään arvonlisäverovelvolliseksi, käännetyn verovelvollisuuden on todettu poistavan mahdollisuuden tällaiseen veropetokseen.

3.PYYNTÖ

Latvia pyytää alv-direktiivin 395 artiklan nojalla, että neuvosto myöntää komission ehdotuksesta Latvialle luvan soveltaa alv-direktiivin 193 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä eli soveltaa käännettyä verovelvollisuutta rakennustarvikkeiden luovutukseen kotimaassa.

Rakennuspalvelualalla esiintyneiden petosten vuoksi Latvia on jo ottanut käyttöön käännetyn verovelvollisuuden kyseisellä alalla alv-direktiivin 199 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla. Latvian mukaan tämä on vähentänyt alv-petoksia rakennuspalvelualalla. Latvia toteaa kuitenkin, että verovelvollisille suoritettavien alv-palautusten määrän on havaittu kasvaneen sen jälkeen, kun käännetty verovelvollisuus otettiin käyttöön rakennuspalvelualalla, ja että tähän on osasyynä rakennustarvikkeiden luovutukseen liittyvien petosten lisääntyminen. Latvia väittää olevan syytä epäillä, että osa rakennusalan rekisteröidyistä alv-velvollisista toimii vilpillisesti jättämällä ilmoittamatta rakennuspalvelujen suorittamisen yhteydessä käyttämiensä rakennustarvikkeiden todelliset määrät.

Latvian esittämien tietojen perusteella rakennusalan alv-velvolliset harjoittavat samanlaista verovilppiä kuin eräiden muiden alojen toimijat: a) tuotantopanoksiin kohdistuvan veron määrää lisätään aiheettomasti, b) rakennustarvikkeita toimittavat yritykset ovat epäilyttäviä (”missing trader” -toimijoita), minkä vuoksi tuotteiden alkuperää on mahdoton selvittää, ja c) tarvikkeita hankitaan ”bulvaaneilta” ja ilmoitetaan tuotantopanoksiin kohdistuva vero.

Latvia toteaa myös, että harmaan talouden eli yritystulojen ilmoittamatta jättämisen ja pimeästi maksettujen palkkojen osuus on rakennusalalla suurempi kuin millään muulla alalla.

Nimeämällä arvonlisäverovelvolliseksi henkilön, jolle rakennustarvikkeet luovutetaan tai jolle rakennuspalvelut suoritetaan, Latvia haluaisi torjua edellä kuvatun kaltaisia petoksia rakennustarvikealalla. Latvian pyynnöstä ja komissiolle 12. lokakuuta 2017 lähetetystä kirjeestä käy ilmi, että Latvia aikoo soveltaa käännettyä verovelvollisuutta näiden tavaroiden luovutuksiin 1. tammikuuta 2018 alkaen.

4.KOMISSION KANTA

Kun komissio vastaanottaa 395 artiklan mukaisia pyyntöjä, se tarkastelee niitä siltä kannalta, täyttyvätkö niiden hyväksymisen perusedellytykset eli yksinkertaistaako ehdotettu erityistoimenpide verovelvollisia ja/tai verohallintoa koskevia menettelyjä tai estääkö ehdotus tietyntyyppistä verovilppiä tai veron kiertämistä. Komissio on aina suhtautunut tällaisiin tapauksiin rajoittavasti ja varovaisesti varmistaakseen, etteivät poikkeukset heikennä yleisen alv-järjestelmän toimintaa ja että ne ovat soveltamisalaltaan rajallisia sekä tarpeellisia ja oikeasuhteisia.

Erinä tapahtuvan maksamisen järjestelmästä voidaan näin ollen poiketa vain viimeisenä keinona hätätilanteissa. Tällöin on annettava takeet siitä, että myönnetty poikkeus on välttämätön ja luonteeltaan poikkeuksellinen.

Tätä taustaa vasten on syytä muistuttaa, että komission linjana on ollut harkita käännettyyn verovelvollisuuteen perustuvan poikkeuksen myöntämistä ainoastaan silloin, kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: kyseiset tavarat eivät saavuta loppukuluttajaa, heikko veronmaksaja korvataan luotettavalla veronmaksajalla, ja vaaraa petosten siirtymisestä vähittäiskaupan tasolle tai muihin järjestelmää käyttämättömiin jäsenvaltioihin ei ole.

Ensinnäkin on todettava, että kyseiset tuotteet voi olla tarkoitettu yksityiseen kulutukseen. Siksi on olemassa vaara, että petos siirtyy eteenpäin toimitusketjussa, jolloin sitä voi olla entistä vaikeampi valvoa. Tällöin koko alv-velvollisuuden siirtäminen ketjun viimeiselle lenkille lisäisi riskejä. On myös vaara, että petokset siirtyvät toisiin jäsenvaltioihin.

Toisaalta poikkeus ei ole missään tapauksessa pitkän aikavälin ratkaisu, eikä sillä voida korvata alaa ja verovelvollisia koskevia asianmukaisia valvontatoimenpiteitä. Vaikka Latvia ilmoitti pyynnössään, että sillä on nykyään käytössään kattava joukko valvontatoimenpiteitä alv-petosten torjumiseksi, se ei osoittanut, miksi nämä valvontatoimenpiteet eivät riitä petosten torjumiseksi rakennustarvikealalla. Latvia ei myöskään kertonut, mitä konkreettisia toimia on toteutettu tai aiotaan toteuttaa petosten torjumiseksi rakennustarvikealalla.