FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 25.6.2009 
SEC(2009) 815 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
KOMISSION EUROOPAN PARLAMEN TILLE JA NEUVOSTOLLE ANTAMAAN 
TIEDONANTOON 
  
Hiilidioksidin talteenottoa ja geologista varastointia koskevat esittelyhankkeet 
 
nopeasti kehittyvissä kehitysmaissa: 
Lähes päästötöntä hiilivoimalaa koskevan  EU:n ja Kiinan hankkeen rahoitus 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
[KOM(2009) 284 final] 
[SEC(2009) 814]
FI 2   FI TIIVISTELMÄ  
1. ONGELMAN MÄÄRITTELY : MIKÄ ON TARKALLEEN OTTAEN ONGELMA , KEIHIN SE 
VAIKUTTAA ENITEN JA MIKSI JULKINEN TUKI ON TARPEEN ? 
Jotta voitaisiin saavuttaa tavoite  maapallon keskilämpötilan nousun rajoittamisesta alle kahteen 
celsiusasteeseen esiteollisen kauden lämpö tiloihin verrattuna, kasvihuonekaasupäästöjen 
vähentämiseksi on toimittava sekä teollisuusma issa että kehitysmaissa. Euroopan komission 
analyysi osoittaa, että kahden ce lsiusasteen tavoitteen mukaisessa päästöskenaariossa noin 
18 prosenttia fossiilisia poltto aineita käyttävistä voimalait oksista koko maailmassa olisi 
varustettava hiilidioksidin talteenotto- ja varastointijärjestelmä llä vuoteen 2030 mennessä. 
CCS on eräs vähäpäästöisistä teknologioista. Se n käyttö fossiilista poltto aineista riippuvaisissa 
nopeasti kehittyvissä kehitysmaissa voi merkittävästi edistää maailmanlaajuisen kestävän kehityksen saavuttamista. Jos kuitenkin toimia jatketaan entiseen tapaan (eli julkinen sektori ei anna lisätukea, eikä kansainvälisiin tai kansalli siin sopimuksiin hiilidioksidin markkinanhinnasta 
päästä), CCS-järjestelmää ei voida esitellä kaupallis essa laajuudessa OECD-maiden ulkopuolella. 
Näin ollen CCS-järjestelmä ei olisi kestävä otet tavaksi maailmanlaajuisesti käyttöön sellaisessa 
aikataulussa, jota maailmanlaajuisten päästöje n vähentäminen vähintään 50 prosentilla vuoteen 
2050 mennessä edellyttäisi. Jos CCS -järjestelmää ei kehitetä, es itellä, levitetä ja käytetä 
maailmanlaajuisesti, saattaa taistelu ilmaston muutosta vastaan olla merkittävästi kalliimpaa. 
CCS-prosessin osat ovat jo käyttövalmiina, mutta  haasteena on yhdistää kaikki nämä elementit, 
jotta CCS-järjestelmää voitaisiin käyttää ka upallisesti sähköntuotanno ssa. CCS-järjestelmän 
esittelylle ja myöhemmälle levittämiselle keh itysmaissa on vielä moni a esteitä. Julkisen 
rahoituksen saaminen auttaisi poi stamaan joitakin näistä esteistä  ja houkuttelemaan yksityistä 
rahoitusta, jota ei muuten olis i saatavilla. Esittelyllä voidaan edistää teknisten, metodologisten, 
poliittisten, oikeudellisten ympäristönsuojel ullisten, yleiseen hyväksyntään liittyvien ja 
rahoituksellisten kysymysten ymmärrystä ja helpo ttaa näin ollen arvion tekemistä siitä, missä 
määrin voimme luottaa CCS-järjestelmään yhtenä keskeisenä päästöjen vähentämisteknologiana. 
Myönteinen esittelykokemus vähentää koettua riskiä , helpottaa esittelyn ja tkamista kohti käyttöä 
ja levittämistä ja auttaa ku stannusten leikkaamisessa.  
2. T
OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI : OVATKO EU: N TOIMET PERUSTELTUJA 
TOISSIJAISUUDEN PERUSTEELLA ( TARPEELLISUUS JA EU: N LISÄARVO )? 
Ongelman laajuudesta ja kustannusten suuruudes ta johtuen yksittäisen jäsenvaltion toimilla 
tuskin on vaikutuksia. Vuonna 2005 EU ja Kiina sit outuivat kehittämään ja esittelemään Kiinassa 
ja EU:n alueella edistynyttä, lä hes päästötöntä hiiliteknologiaa, jossa hyödynnetään hiilidioksidin 
talteenottoa ja varastointia. CCS:n kehittäminen  ja käyttö Kiinassa ja muissa kehittyvissä 
talouksissa olisi viiv ästynyt merkittävästi  ilman teollisuusmaiden apua. EU:n sitoumus 
teknologisella ja taloudellisell a avulla täydennettynä on ainutl aatuinen tarjous, jonka avulla 
voidaan edistää CCS:n mahdollisuuksien maksimaalista hyödyntämistä nopeasti kehittyvän talouden maissa.  
FI 3   FI Euroopalla on johtava asema ilmastonmuutospolitiikassa ja ilmastoteknologioiden 
kehittämisessä. Kiinassa puolestaan on massiiv iset mahdollisuudet vähentää päästöjä, koska 
Kiinan hiilivoimalakapas iteteettia laajennetaan voimakkaasti. Nä istä syistä Euroopalla ja Kiinalla 
on ainutlaatuinen mahdollisuus työskennellä yhdessä  ja kehittää sekä esitellä CCS-teknologioita 
niiden käyttöönottamiseksi tulevaisuudessa. Nä mä ovat osa vuonna 2005 käynnistetyn EU:n ja 
Kiinan ilmastonmuutoskumppanuuden tavoitteita.  
Kiina hyväksyi kansallisen ilmastonmuutosohjel mansa kesäkuussa 2007, ja siinä mainitaan 
erityisesti CCS-teknologioiden kehittäminen. Er ityiset CCS-teknologioita  koskevat suuntaviivat 
julkaistaneen vuonna 2009.  
3. EU: N ALOITTEEN TAVOITTEET : MITKÄ OVAT TÄRKEIMMÄT TAVOITTEET ? 
EU:n yleinen poliittinen tavoite on: 
• maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen kahteen celsiusasteeseen verrattuna 
esiteollisen ajan lämpötiloihin; tämän ta voitteen saavuttaminen edellyttää, että 
maapallon kasvihuonekaasupäästöt saavuttavat huippunsa vuoteen 2020 mennessä ja että niitä vähennetään vähintään 50 pr osentilla vuoden 1990 ta soihin verrattuna 
vuoteen 2050 mennessä ja myös tämän jälkeen.  
Tämän tavoitteen saavuttamisessa hyödynne tään seuraavaa er ityistavoitetta: 
• CCS:n varhaisen hyödyntämisen helpottaminen nopeasti kasvavan talouden maissa ja 
kehitysmaissa, jotta voidaan maksimoida näiden teknologioiden yleiset hyödyt 
(kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset, ilman laadun parantuminen) siirryttäessä 
esittelyvaiheesta käyttövaiheeseen. Kiinan tapaustutkimuksen tavoitteena on lisäksi saada lisää kokemuksia tästä teknologias ta, hyödyntää mittakaavaetuja ja alentaa 
kustannuksia. 
Toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat: 
• Kiinassa toimivan suuren mittakaavan CCS-esittelylaitoksen lisärahoitustarpeen 
selvittäminen, jos käytössä ei ole maa ilmanlaajuista hiilin hintaa tai muita 
kannustimia. Tarkoituksena olisi käynnist ää esittely nopeammi n kuin se olisi 
mahdollista normaaleissa markkinaolosuhteissa. 
• Rahoituksen saaminen Kiinan CCS-esittelyl aitokselle elinkelpoisen rahoitusmallin 
avulla. Rahoitusta hankittaisiin sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Hanke toimisi kansainvälisissä ilmastonmuutosne uvotteluissa konkreet tisena esimerkkinä 
teollisuusmaiden ja kehitysmaiden välisestä  teknologia- ja raho itusyhteistyöstä.  
• Ottaen huomioon yhteisön talousarvi on rajalliset re surssit olisi määriteltävä julkisen 
ja yksityisen rahoituksen osuudet , jotta voidaan maksimoida yksityisen rahoituksen 
saanti julkisen rahoituksen lisäksi. Tätä ol isi tutkittava edelleen suunniteltaessa edellä 
mainittua rahoitusjärjestelmää. 
FI 4   FI 4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT : MITÄ VAIHTOEHTOJA ON TARKASTELTU JA MITKÄ 
VAIHTOEHDOT ON ARVIOITU  YKSITYISKOHTAISESTI ? 
CCS-esittelyn rahoitusvaihtoehdot nopeasti kasvav an talouden maissa ovat a) rahoitukseen ei 
osallistuta, b) nojaudutaan julkis iin avustuksiin ja c) yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuus. 
Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö voi perustua kolmeen malliin: yhteisyritys, ITER-
tyyppinen ad hoc kansainvälinen sopimus (I TER=kansainvälinen lämpöydinreaktori) ja 
hankeyhtiö (special purpo se vehicle, SPV).  
5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI : MITKÄ OVAT TÄRKEIMMÄT TALOUDELLISET , 
YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄT JA SOSIAALISET VAIKUTUKSET ? 
Jotta voidaan arvioida tarvittavi en sijoitusten ja riittävän julkisen/yksityisen rahoituksen määrä 
yksityisten sijoittajien asianmukaisen tuoton va rmistamiseksi, tutkittiin olemassa oleva 
kirjallisuus ja kaupallisen ta son CCS-esittelylaitoksen kusta nnusarviot (ottaen huomioon, että 
yhtään tällaista laitosta ei ole vi elä rakennettu). Näitä tuloksia käytettiin erityisten laskelmien 
perustana. Tämä 400MW:n esittelylaitos1 on ensimmäinen laatuaan, ja sen ylimääräisten pääoma-  
ja toimintakustannusten  arvioidaan laitoksen 25 toiminta vuoden aikana olevan 730 miljoonaa 
euroa IGCC-laitoksen osalta (pääomakustannukset noin 125 miljoonaa euroa, käyttökustannukset noin 340 miljoonaa euroa sekä kuljetus- ja vara stointikustannukset noin 265 miljoonaa euroa
2) ja 
noin 980 miljoonaa euroa hiilipölylaitoksen osalta (pääomakustannukset noin 235 miljoonaa 
euroa, toimintakustannukset noin  445 miljoonaa euroa ja kuljetus-  sekä varastointikustannukset 
noin 300 euroa3). Tällä ajanjaksolla voidaan odottaa, että maailmanlaajuiset hiilimarkkinat 
vahvistuvat ja kaikissa tärkeimmissä talouksissa  määritellään kotimaisen hiilen hinta. Kun 
oletetaan, että hiilidioksidin hinta (vuonna 2015 10 euroa/hiilidioksiditonni) nousee vaiheittaan 
20 euroon, rahoitusvaje on noin 300 miljoonaa euroa IGCC-laitoksen osalta ja 550 euroa hiilipölylaitoksen osalta. Herkkyysanalyysi os oitti, että kustannusarvio voi vaihdella +
 40 
prosenttia riippuen valitust a teknologiasta sekä rakennus- ja varastointipaikasta.  
Tämän vaikutustenarvioinnin puitteissa ei ole mahdollista arvioida kaikkia vaikutuksia, josta 
CCS:n hyödyntämisestä Kiinassa aiheutuu. Se ei myöskään ole välitön poliittinen tavoite. Sen 
sijaan pyrimme arvioimaan vai kutuksia, lähinnä taloudellisi a vaikutuksia, joita aiheutuu 
käytettäessä sekä julkista että yksityistä rahoitu sta tukemaan poliittisia tavoitteita, ja tekemään 
mahdollisuuksien mukaan päätelmiä laajemmista vaikutuksista. Tässä analyysissä keskitytään yhteen esittelylaitokseen. Pelkästään tämän laitoksen avulla ei saatane merkittäviä päästövähennyksiä tai välittömi ä taloudellisia hyötyjä. Myöski n välittömät sosiaaliset ja 
työllisyysvaikutukset ovat tode nnäköisesti hyvin rajalliset johtuen CCS-esittelyhankkeiden 
rajallisesta laajuudesta. 
                                                
 
1 Ilmaistuna vuoden 2010 nettonykyarvona, kun rakennusvaihe kestää 4 vuotta ja käyttöikä in 25 vuotta, 
soveltaen 2,5 prosentin sosiaalista diskonttokorkoa (inflaatiosta puhdistettu korko).  
2 Tähän sisältyvät pääoma- ja toimintakustannukset 25 vuoden ajalta (7 euroa/varastoitu hiilidioksiditonni). 
3 Tähän sisältyvät pääoma- ja toimintakustannukset 25 vuoden ajalta (7 euroa/varastoitu hiilidioksiditonni). 
FI 5   FI Yleisesti ottaen ja laajemmassa mittakaavassa CCS:n ympäristövaikutukset liittyvät parempaan 
paikalliseen ilmanlaatuun ja kasvihuonekaasujen pitoisuuksien vähenemiseen ilmakehässä. Tästä 
puolestaan seuraa terveys- ja ta loudellisia vaikutuksia, kun altistuminen ilmansaasteille vähenee 
ja kun ilmastonmuutosvaikutukset vähenevät. Ma hdollisten hiilidioksidivuotojen aiheuttamia 
fyysisiä ongelmia voidaan välttää käyttämällä asianmukaisia laitoksen sijoituspaikkaa, mallintamiseen ja seurantaan liittyviä tekniikoita. 
Kiina on mahdollisesti maailmanlaajuisen CCS-esi ttelyn ensimmäisessä aallossa. Tärkeimmät 
vaikutukset liittyvät tietämyksen lisäämisestä ja etulyöntiasemast a saataviin etuihin tulevien 
päästövähennysten saavuttamisen ja hiil ilukkiutuman (carbon lock-in) osalta.  
CCS-esittelyhankkeet ja sitä tukevat rahoitusjärje stelmät on suunniteltu olet taen, että hiilellä on 
tulevaisuudessa Kiinassa ja muissa  nopeasti kehittyvän talouden ma issa sekä kehitysmaissa arvo, 
jossa otetaan huomioon hiilen sosiaalinen hinta.  
6. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU : MIKÄ ON SUOSITELTAVA VAIHTOEHTO JA MINKÄ 
PERUSTEIDEN MUKAISESTI ? 
Jotta saataisiin kokoon riittä vä rahoitus ja jotta minimoitaisiin julkisten varojen käyttö, pidetään 
julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta soveltuvimpana vaihtoehtona CCS-esittelyhankkeen rahoittamiseksi Kiinassa. Tutkittavana oli kolme erilaista kumppanuusmallia : hankeyhtiö (special 
purpose vehicle, SPV), EY:n perustamissopimuksen  171 artiklan mukainen yhteisyritys ja ad hoc 
kansainvälinen sopimus (jollaista  käytettiin ITER-yhteistyössä s uunniteltaessa ja rakennettaessa 
kokeellista fuusioreaktoria). Soveltuvimpan a mallina pidettiin SPV:tä tai vastaavaa 
rahoitusvälinettä. Yksityissektorin sijoit usten kannustimena tulisi olla mahdolliset 
hiilimarkkinoilta saatavat  tulot tulevaisuudessa.  
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI : MILLÄ TAVOIN VOIDAAN MÄÄRITELLÄ HALUTTUJEN 
VAIKUTUSTEN SAAVUTTAMISEEN LIITTYVÄT TODELLISET KUSTANNUKSET JA HYÖDYT ? 
SPV:n toimintaa olisi seurattava. Riskinhalli nnalla ja sääntöjen noudattamista koskevilla 
menettelyillä varmistettaisiin asianmukaisten la kien ja ohjeiden noud attaminen. Soveltuvalla 
hallintorakenteella (inv estointikomitea tai johtokunta) varmis tettaisiin, että investointi- ja 
divestointipäätösten täytäntöönpa noa seurataan ja valvotaan. 
Yhteisön rahoitusosuus tulisi ympäristöä ja luonnonvarojen kestävää hoitoa koskevasta 
teemakohtaisesta ohjelmasta (ENRTP). ENRTP: n puitteissa tehtävää CCS -yhteistyötä Kiinan 
kanssa seurattaisiin kehitysy hteistyön rahoitusvälin eeseen sovellettavien vakiosäännösten 
mukaisesti.