2008
ÄLYKÄS ENERGIAHUOLTO
20032006EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
Erityiskertomus  nro 7
FI

ÄLYKÄS ENERGIAHUOLTO 
20032006Erityiskertomus  nro 7   2008
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan
toisen alakohdan nojalla)
2
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
P. (352) 43 98-45410
F. (352) 43 98-46430
Sähköposti: euraud@eca.europa.eu
Internet : http://www.eca.europa.eu
Erityiskertomus  nro 7   2008
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä 
Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2008
ISBN 978-92-9207-053-3
DOI 10.2865/16634
© Euroopan yhteisöt, 2008
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Belgium
SISÄLLYS
Kohdat 
IV  YHTEENVETO
17 JOHDANTO
89 TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA
1042  TARKASTUSHAVAINNOT
1018 OHJELMATYÖ JA VAROJEN JAKAMINEN
1518  VAHVUUDET JA RAJOITUKSET
1929 SEURANTA JA OHJELMAN ARVIOINTI
2124 MENESTYKSET JA RAJOITUKSET
2529 TAPAUSTUTKIMUS: PAIKALLISTEN ENERGIATOIMISTOJEN ARVIOINTI
3038  HALLINTOMENOT: EHDOTUSTEN VALMISTELU, 
HANKERAPORTOINTI JA OHJELMAN HALLINNOINTI
3233 OSALLISTUJILLE AIHEUTUNEET MENOT34 TOIMEENPANOVIRASTOLLE AIHEUTUNEET MENOT
3536 ENERGIAN JA LIIKENTEEN PÄÄOSASTOLLE AIHEUTUNEET MENOT
3738 HALLINTOMENOT YHTEENSÄ
3942 ONKO TOIMEENPANOVIRASTO PAREMPI HALLINNOIJA?
4354  PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
4345 OHJELMAN SUUNNITTELU
4651 SEURANTA JA ARVIOINTI
5254 OHJELMAN HALLINNOINTI
  LIITE I 
 KOMISSION VASTAUKSET
I.
Ohjelmalla ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” 
pyritään edistämään energiatehokkuutta ja  
uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja moni-puolistamaan energiansaantia. Sen tarkoituk-
sena on luoda olosuhteet, joissa relevantti  
teknologia ja sen merkitys tunnetaan laajalti.
II.
Ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” kauden 2003–2006 talousarvio oli 250 mil-joonaa euroa. Varoilla tuettiin lähes 450 han-
ketta. Ohjelman toteuttamiseen osallistui yli  1700 elintä (mm. paikallisia viranomaisia, tut-kimuslaitoksia, sääntelyviranomaisia, toimiala-järjestöjä, ammattiyhdistyksiä, konsultteja ja valmistajia).
III.
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti
miten komissio jakoi ohjelman ”Älykäs ener- –
giahuolto Euroopassa” varat
miten komissio seurasi ja arvioi ohjelmaa –
mitkä olivat ohjelman hallintomenot –
mikä merkitys toimeenpanovirastolla oli   –
ohjelman hallinnointiin.YHTEENVETO
5
V.
Tilintarkastustuomioistuin suositti seuraa-
via mahdollisia parannuksia tulevien ”Älykäs  
energiahuolto Euroopassa” -ohjelmien (ja  muiden vastaavien ohjelmien) rakenteeseen  
ja täytäntöönpanoon:
Ohjelmaehdotusten olisi perustuttava ekspli- –
siittiseen toimintalinjamalliin ja kuvastettava oletettua menojen, tuotosten ja vaikutusten 
välistä yhteyttä
Seurannan olisi ulotuttava yksittäisiä hank- –
keita pidemmälle, helpotettava kokonaiskä-
sityksen saamista ohjelmasta ja vastattava  
ohjelman ilmoitettua tavoitetta
ohjelmat olisi arvioitava tavalla, jonka myötä  –
arvioinnista on mahdollisimman paljon hyö-
tyä ”palautteen” lähteenä; olisi tehtävä mah-
dollisesti enemmän ”pitkittäistutkimusta”,  
jossa kiinnitetään huomiota keskeisten  
hankeryhmien vaikutukseen peräkkäisinä  menokehyskausina
ohjelmien hallintomenoja koskevat tiedot   –
olisi kirjattava ja analysoitava aiempaa järjes-
telmällisemmin ottaen huomioon edunsaajien kattamat menot; kyseisiä tietoja olisi käytet-
tävä ohjelmien vertailussa ja parhaiden käy-
täntöjen kartoittamisessa ja levittämisessä.IV.
Tarkastuksessa tehtiin seuraavat havainnot:
Komissio muunsi ohjelman ”Älykäs energia- –
huolto Euroopassa” tavoitteet yksityiskoh-
taiseksi työohjelmaksi ja käytti ulkopuolista 
asiantuntija-apua ehdotusten arvioinnissa.  
Toisaalta ohjelman suunnitteluun ei sovel-
lettu parhaita käytäntöjä ja varojen jakaminen useille toiminta-aloille rajoitti mahdollisuuk-
sia saavuttaa erityistä ja todennettavissa  olevaa edistystä millään yksittäisellä alalla.  Ohjelma ei ollut selkeästi kohdennettu meno-
ohjelma.
Komissio seurasi hankkeiden edistymistä,   –
mutta seurannan ja arvioinnin perusteella ei 
ollut mahdollista muodostaa käsitystä ohjel-
man yleisestä laadusta ja rakenteesta. Komis-
sio ei kyennyt arvioimaan, oliko paikallisilla 
ja alueellisilla energiatoimistoilla merkittävä 
vaikutus, eikä arvioimaan, paransivatko ne  
energiatehokkaan teknologian edistämisen  koordinointia. Arviointikertomuksilla ei ollut 
vaikutusta lainsäädännöstä käytyihin keskus-
teluihin, koska kertomuksia ei ollut vielä siinä 
vaiheessa saatavilla.
Ehdotusten valmisteluun, hankeraportointiin  –
ja ohjelman hallinnointiin liittyvien menojen 
(menestyneiden hakijoiden kattamat menot 
mukaan luettuina) arvioidaan vastaavan vuo-
sina 2003–2006 maksatettuja määriä. Kun  
huomioon otetaan myös tulevat maksatukset, 
näistä toimista aiheutuvien kokonaismenojen voi olettaa vastaavan yli kuudesosaa maksa-
tetuista määristä.
Toimeenpanovirastolla oli myönteinen vaiku- –
tus asiakastyytyväisyyteen.YHTEENVETO 
 1.  Euroopan unioni käyttää monenlaisia välineitä saavuttaakseen energiapoliittiset 
tavoitteensa1. Näitä ovat:
kansainväliset sopimukset –
energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden tutkimus- ja kehi- –
tystyölle annettava tuki
energiatehokkuutta edistävä lainsäädäntö (kuten EU:n energiamerkki) –
esittelyhankkeiden edistäminen –
rakennerahastojen rahoitus energiahankkeille –
päästökauppa. –
 2.  Ohjelmalla ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” pyritään täydentämään kyseisiä 
välineitä edistämällä energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden  
käyttöä sekä monipuolistamaan energiansaantia. Sen tarkoituksena on luoda 
olosuhteet, joissa relevantti teknologia ja sen merkitys tunnetaan laajalti.  
Ohjelmalla edistetään mm. kokemusten ja tietotaidon vaihtoa ja parhaiden 
käytäntöjen ja parhaan käytettävissä olevan teknologian leviämistä. Tarkoi-
tuksena on täten edistää energiatoimitusten turvallisuutta, kilpailukykyä ja 
ympäristönsuojelua. Ohjelmalla ei tueta suoranaisesti uuden teknologian  kehittämistä
2.1 EU on määritellyt toiminnalleen 
seuraavat tavoitteet:
–  lisätä energiansaannin turvaamista
–  varmistaa Euroopan talouksien 
kilpailukyky ja kohtuuhintaisen 
energian saatavuus
–  edistää ekologista kestävyyttä ja 
ilmastonmuutoksen torjumista.
Puheenjohtajan päätelmät, Bryssel, 
maaliskuu 2007 (neuvoston asiakirja 
7224/07).
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston 
päätös N:o 1230/2003/EY, 1 ja 2 artikla (EUVL L 176, 15.7.2003, s. 29).JOHDANTO
YHTEISKUNNAN TUKEMIEN ASUNTOJEN JÄLKIASENNUSTYÖT: ÄLYKÄSTÄ 
ENERGIAHUOLTOA KOSKEVA KOULUTUS EIEDUCATION  SAVEHANKELAATIKKO 1
Tavoite: 
Antaa yhteiskunnan tukemista asunnoista vastaaville rakennusyhtiöille energiatehokasta jälkiasennustyötä 
koskevia tietoja ja välineitä.
Kesto:
Tammikuu 2006 – joulukuu 2006
Talousarvio:
457 291 euroa (EU:n rahoitusosuus 50 prosenttia)
Hankkeen yhteydessä kehitettiin koulutusohjelma ja julkaistiin opaskirja, jonka tarkoituksena on auttaa 
yhteiskunnan tukemista asunnoista vastaavia rakennusyhtiöitä, kuntia ja muita asunto-osakkaita tekemään 
jälkiasennustyönsä ”älykkään energiahuollon” mukaisesti, mikä tarkoittaa vähintään 30 prosentin energia-
säästöä kunnostusta edeltävään tilanteeseen verrattuna.
7
ÄLYKÄS ENERGIAHUOLTO EUROOPASSA 
20032006
 3.  Ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” (2003–2006) talousarvio oli 250 mil-
joonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja neljäksi vuodeksi. Varoilla tuettiin 
lähes 450 hanketta. Määrä pitää sisällään konsortiot (keskimäärin seitsemästä 
kahdeksaan osallistujaa) kaikkialla unionissa, muissa Euroopan talousalueen jäsenmaissa tai ehdokasvaltioissa. Osallistujia olivat mm. paikalliset viran-
omaiset, tutkimuslaitokset, säätelyviranomaiset, toimialajärjestöt, ammatti-
yhdistykset, konsultit ja valmistajat. Ohjelmaan osallistui yli 1700 elintä.
 4.  Älykäs energiahuolto Euroopassa (2003–2006) käsittää neljä alakohtaista  
alaohjelmaa:
SAVE: erityisesti rakennusalan ja teollisuuden energiatehokkuus –3
Altener: uudet ja uusiutuvat energialähteet –3
STEER: liikenteen energianäkökohdat –
Coopener: yhteistyö kehitysmaiden kanssa –
  ja viisi monialaista toimintakokonaisuutta, jotka yhdistävät useita edellä mainit-
tuja ja/tai yhteisön painopisteisiin liittyviä alaohjelmia.3 SAVE- ja Altener- alaohjelmat 
ovat peräisin vuodelta 1993. Niitä 
rahoitettiin aikaisemmin muista 
ohjelmista (ks. erityiskertomus NRO 17/98 uusiutuvien 
energialähteiden tukemisesta 
Joule-Thermie-ohjelmaan liittyvien 
kustannusten jaolla toteutettavien 
toimien ja Altener-ohjelmaan liittyvien koehankkeiden yhteydessä 
(EYVL C 356, 20.11.1998)).
”GREENLODGES”  ALTENERHANKELAATIKKO 2
Tavoite:
Edistää ja helpottaa uusiutuvaan energiaan perustuvien ja pienen kokoluokan sähkön ja lämmön yhteistuo-
tantolaitteiden (mikro-CHP) käyttöä maaseudulla sijaitsevissa syrjäisissä lomamökeissä.
Kesto:
1. tammikuuta 2005 – 31. tammikuuta 2007
Talousarvio:
849 652 euroa (EU:n rahoitusosuus 50 prosenttia)
Hankkeen yhteydessä laadittiin eri puolilla EU:ta lomamökeissä toimitettuihin energiatarkastuksiin perus-
tuva opas, jota maaseudulla sijaitsevien ja vastaavien majoituspaikkojen omistajat/johtajat voivat käyttää ottaessaan käyttöön uusiutuvaan energiaan perustuvia ja pienen kokoluokan yhteistuotantolaitteita. Tietoa 
välitettiin myös alueellisissa ja kansallisissa työryhmätapaamisissa.
8
 5.  Alaohjelmien (jotka vastaavat kunkin osa-alueen allekirjoitettuja avustussopi-
muksia) mukaisesti sidottujen menojen ja muiden menojen tulos esitetään 
taulukossa 1 . Maksujen suorittaminen sujui paljon hitaammin kuin mak-
susitoumusten tekeminen: vuoden 2006 lopussa osallistujille oli maksettu  yhteensä 46,8 miljoonaa euroa.
AJOKÄYTTÄYTYMISEN, ENERGIATEHOKKUUDEN JA LIIKENNETURVALLISUUDEN 
PARANTAMISTA KOSKEVA EUROOPPALAINEN KAMPANJA ECODRIVEN: STEERHANKELAATIKKO 3
Tavoite:
Edistää energiatehokasta ja turvallisempaa ajotyyliä/ajokäyttäytymistä (taloudellinen ajotapa)
Kesto:
Tammikuu 2006 – joulukuu 2008
Talousarvio: 
1 440 040 euroa (EU:n rahoitusosuus 50 prosenttia)
Ecodriven oli taloudellista ajotapaa koskeva koko Euroopan kattava kampanja, joka oli suunnattu henkilö-
autojen, jakeluautojen, kuorma-autojen ja linja-autojen ajajille yhdeksässä EU:n jäsenvaltiossa.
9
ENERGIATEHOKKUUTTA KOSKEVIEN SOPIMUSTEN EDISTÄMISEN EUROOPPALAINEN 
KEHYS EUROCONTRACT: ”HORISONTAALINEN HANKE” LAATIKKO 4
Tavoite: 
Parantaa energiankäyttöä koskevia sopimuserittelyjä
Kesto:
Tammikuu 2005 – joulukuu 2007
Talousarvio: 
2 302 036 euroa (EU:n rahoitusosuus 50 prosenttia)
Hankkeen yhteydessä kehitettiin energiapalveluja koskevat mallisopimukset, tarjousasiakirjat ja laatu-
standardit, joiden perusteella laadittiin käsikirjoja kuntien, yleishyödyllisten asuntoyhtiöiden ja muiden 
asumispalveluita tarjoavien tahojen käyttöön.SIDOTUT MENOT 20032006TAULUKKO 1
Avustusta saaneet hankkeetAllekirjoitettu-
jen avustussopi-
musten määrämiljoonaa 
euroa
Altener (uusiutuvat energialähteet) 118 61,6
SAVE (energiatehokkuus) 106 56,2
STEER (liikenne) 28 19,7
Monialaiset toimet 80 44,5
Erityistuki tapahtumille 77 2,7
Coopener 38 14,5
Avustusrahoitteiset hankkeet yhteensä 447 199,2
Hankkeet, joihin liittyy julkinen tarjouskilpailu128
Hankkeet, joihin liittyy yhteinen toiminta22,2
Energian ja liikenteen pääosaston viestintä- ja tukimenot 2,5Toimeenpanoviraston toimintakulut 8,9
YHTEENSÄ
3240,81 Julkinen tarjouskilpailu: komission 
aloitteesta tehdyt sopimukset 
(useimmiten tutkimuksia tai 
it-palveluja).
2 Yhteiset toiminnat: käynnistettiin 
yhteinen toiminta, joka koskee 
rakennusten energiatehokkuutta 
koskevan direktiivin saattamista 
osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen 
täytäntöönpanoa.
3 Kokonaismäärä sisältää Eftan 
rahoitusosuuden ohjelmalle ”Älykäs 
energiahuolto Euroopassa”.
10
ENNEN OHJELMAA ”ÄLYKÄS ENERGIAHUOLTO 
EUROOPASSA” 20032006...
 6.  SAVE- ja Altener- hankkeita sekä joitakin vuonna 2003 Coopener-ohjelmaan 
sisällytettyjä toimintoja rahoitettiin aiemmin energia-alan puiteohjelmasta 
(1998–2002). Kauden 2003–2006 ohjelmaan tehtiin seuraavat keskeiset  
muutokset:
ohjelmaa toteuttamaan perustettiin toimeenpanovirasto –
yhteisön tuet sellaisille energia-aloille, joilla edistetään kestävää kehi- –
tystä, koottiin yhdeksi ohjelmaksi luotiin erityinen alaohjelma, josta rahoitetaan liikenteeseen liittyviä   –
toimintoja.
... JA SEN JÄLKEEN
 7.  Seuraava, kaudella 2007–2013 toteutettava ohjelma ”Älykäs energiahuolto Euroo-
passa 2” sisältää seuraavat muutokset:
erityistukea ei enää anneta pienille yksittäisille tapahtumille –
Coopener siirrettiin ohjelman ulkopuolelle –
sallittiin markkinoille saattamista koskevat hankkeet (innovatiivisten tek- –
niikoiden edistäminen, menestyksekkäästi esitellyt prosessit tai tuotteet, 
jotka eivät vielä ole levinneet markkinoilla) ja
lisättiin EU:n enimmäisrahoitusosuutta 75 prosenttiin menoista ja   –
250 000 euroon siinä tapauksessa, että perustetaan uusia paikallisia ja alueellisia energiatoimistoja ja sallittiin, että energiatoimistojen perusta-
misehdotuksia esitetään pikemminkin yksittäin kuin konsortion osana.
 8.  Tilintarkastustuomioistuin katsoi, toteuttiko komissio toimia tarkoituksenmu-
kaisesti varmistaakseen, että ohjelma ”Älykäs energiahuolto Euroopassa”  
suunniteltiin ja toteutettiin vaikuttavalla tavalla ja siten että sen avulla luotiin 
lisäarvoa Euroopassa. Tarkastuksessa tarkastettiin:
miten komissio jakoi varat –
miten komissio seurasi ja arvioi ohjelmaa –
mitkä olivat ohjelman hallintomenot –
mikä oli toimeenpanoviraston merkitys ohjelman hallinnoinnissa. –
 9.  Tarkastuksen aikana:
analysoitiin ohjelman oikeusperusta, päätöksentekoprosessiin liittyviä  a) 
asiakirjoja ja ohjelmaa ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” sekä sitä edel-
täneitä ja seuraavia ohjelmia koskevia arviointeja
analysoitiin toimeenpanoviraston raportteja ja seuranta-asiakirjoja b) 
haastateltiin energian ja liikenteen pääosaston ja toimeenpanoviraston c) 
henkilöstöä
analysoitiin ehdotuspyyntöjä d) 
arvioitiin 65 hanketiedostoa e) 
tehtiin kysely, jossa saatiin tietoja 736:lta hankkeen osallistujalta f) 4
analysoitiin hanketietokantaa. g) 4 Kyselytutkimuksen luonnos 
lähetettiin komission yksiköille 
marraskuussa 2006. Kysely lähetettiin 
kaikille, jotka olivat hakeneet rahoitusta 7. marraskuuta 2006 mennessä. 
Vastauksia saatiin yhteensä 736 ja 
vastausprosentti oli 29. Useimmat 
vastanneista olivat osallistuneet 
useampaan kuin yhteen hankkeeseen, joten heillä oli laajaa kokemusta 
ohjelman toiminnasta. Esimerkiksi 
puolet vastanneista pystyi vertaamaan, 
millaista oli ollut työskennellä yhtäältä 
energian ja liikenteen pääosaston 
ja toisaalta toimeenpanoviraston 
kanssa. Kyselyssä hakijoita pyydettiin erittelemään ehdotusten 
valmistelumenot ja menestyneitä 
hakijoita pyydettiin erittelemään lisäksi 
Brysseliin suoritetusta raportoinnista 
aiheutuneet menot.TARKASTUKSEN SISÄLTÖ 
JA LÄHESTYMISTAPA
OHJELMATYÖ JA VAROJEN JAKAMINEN
 10.  Julkisten tukitoimien vaikuttava suunnittelu edellyttää, että tavoitteet on määri-
telty selkeästi, kyseisten tavoitteiden saavuttamistapa on ymmärretty oikein ja ehdotusten valintakriteerit ovat selkeät.
 11.  Yhteisön lainsäädännön mukaan ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” 
(2003–2006) varoja tulisi myöntää hankkeille, jotka:
edistävät kestävää kehitystä, energiansaannin varmuutta, kilpailukykyä a) 
tai ympäristönsuojelualuovat tai kehittävät kestävää energiaa kehittäviä rakenteita ja  b) 
välineitä
edistävät kestäviä energiajärjestelmiä ja laitteita c) 
tarjoavat tietoa, opetusta ja koulutusta d) 
seuraavat yhteisöaloitteiden täytäntöönpanoa ja vaikutusta e) 
arvioivat ohjelmasta rahoitettujen toimenpiteiden vaikutusta f) 
5.
  Rahoitustuen oli määrä riippua yhteisön tasolla saatavasta lisäarvosta sekä ehdo-
tetun toimen hyödystä ja vaikutuksista6.
 12.  Komissio noudatti näitä periaatteita käytännössä ja laati:
kauden 2003–2006 yleisen työohjelman, jossa vahvistettiin 17 avaintointa,  –
jotka on jaoteltu 63 kohdealaan ( liite I )
vuotuiset työohjelmat, joissa on annettu alaohjelmia, avaintoimia ja valin- –
takriteereitä koskevat ohjeet7
ehdotuspyynnöt, joissa vahvistettiin tukikelpoisuus- ja valintakriteerit  –
ja joiden perusteella allekirjoitetaan avustussopimukset komission ja  
kyseessä olevan konsortion kesken käytyjen neuvottelujen jälkeen 
tarjouspyynnöt, joiden perusteella tehdään palvelusopimukset. –5 Päätös N:o 1230/2003/EY, 
4 artiklan 1 kohta.
6 Päätös N:o 1230/2003/EY, 
4 artiklan 2 kohta.
7 Nämä työohjelmat laadittiin 
yhteistyössä kaikkien ohjelmaan 
osallistuneiden maiden edustajien 
kanssa.TARKASTUSHAVAINNOT
13
 13.  Avaintoimien kohdalla perustettiin asiantuntijaryhmiä jokaista ehdotuspyyntöä 
varten (ks. liite I ). Ryhmien jäsenet arvioivat ehdotukset seuraavien viiden 
kriteerin perusteella:
toimen/viraston/tapahtuman laatu –
lähestymistavan laatu –
yhteisön tasolla saatava lisäarvo –
kustannukset ja hyöty –
ryhmän organisaatio. –
 14.  Arviointikomitea laati asiantuntijaryhmien raporttien perusteella luettelon parem-
muusjärjestykseen asetetuista ehdotuksista hyväksyntää varten. Ehdotus  hyväksyttiin ainoastaan, jos sen kokonaispistemäärä ja viidennen valintakri-teerin (ryhmän organisaatio) pistemäärä oli vähintään 70 prosenttia enim-
mäispistemäärästä eikä yhdenkään yksittäisen kriteerin pistemäärä ollut alle 
50 prosenttia enimmäispisteistä. Saaduista ehdotuksista hyväksyttiin noin  33 prosenttia.
VAHVUUDET JA RAJOITUKSET
 15.  Komissio muunsi ohjelman tavoitteet erityistoimiksi. Se laati järjestelmän ehdo-
tusten objektiivista arviointia ja sopimusten tekoa varten. Ehdotuksia arvioi-
neet ja pisteyttäneet asiantuntijat perustelivat ja dokumentoivat arviointinsa 
ja ehdotusten pisteytyksen asianmukaisesti.
 16.  Suuri osa tästä ohjelmasta rahoitusta saaneista toimista oli peräisin aiemmista 
ohjelmista. Avustukseen oikeutettuihin kohdealoihin kuului myös tietoisuu-den lisääminen esimerkiksi seuraavilla aloilla: hyötyajoneuvojen polttoaine-
tehokkuus ja rakennusten eristäminen. Riippumattomien asiantuntijoiden  
mukaan kyseisillä aloilla on merkittävästi mahdollisuuksia ottaa kustannuste-
hokkaasti käyttöön vähemmän kasvihuonekaasuja tuottavia teknologioita.
8
 17.  Toisaalta ohjelman mahdollisuudet saavuttaa merkittäviä vaikutuksia millään 
yksittäisellä alalla vähenivät, koska kyseiselle suhteellisen pienelle meno-ohjelmalle määriteltiin jopa 63 kohdealaa. Ohjelma ”Älykäs energiahuolto  
Euroopassa” ei ollut selkeästi kohdennettu meno-ohjelma.8 Ks. esimerkiksi äskettäin tehty 
analyysi ” A Cost curve for Greenhouse 
Gas Reduction ”, McKinsey Quarterly, 
2007.
14
 18.  Ohjelman mukaisesti9 rahoitetun kertomuksen päätelmät tarjoavat vertailukohdan 
arvioitaessa ohjelman täytäntöönpanoon liittyviä järjestelyitä. Komission  
työohjelmassa ei:
tehty toimintalinjamallista eksplisiittisempää (toisin sanoen siinä ei   –
selvennetty miten Euroopan unionin avustukset auttaisivat poistamaan 
energiatehokkaan teknologian käyttöönoton erityiset esteet)
asetettu ohjelmalle erityisiä mitattavissa olevia ja aikaan sidottuja   –
tavoitteitaanalysoitu tärkeimpiä markkinatoimijoita. (Markkinatoimijat on analysoitu  –
seuraavan ohjelman työohjelmassa, mutta siinä luetellut 41 kohderyhmää on usein määritelty varsin löyhästi, kuten esimerkiksi ”koulutusjärjes-telmä”, ”ammattitaitoiset työntekijät” ja ”media”).
SEURANTA JA OHJELMAN ARVIOINTI
 19.  Varainhoitoasetuksen10 mukaan komission on asetettava talousarvion kaikille 
aloille erityiset, mitattavissa ja saavutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja  
ajallisesti määrätyt tavoitteet ja seurattava niiden saavuttamista suoritusin-
dikaattoreiden avulla.
 20.  Komissio vahvisti seurantajärjestelyt ainoastaan yksittäisten hankkeiden tasolla. 
Tästä seurasi, että:
avustussopimuksissa kuvailtiin hankkeen sisältö ja sen tuloksena syntyvät  –
välittömät tuotteet (suoritteet) sekä sovitut suoritusindikaattorit avustussopimuksissa vahvistettiin myös, miten usein hankkeen etenemi- –
sestä on raportoitava; tästä johtuen laadittiin kolmesta neljään raporttia 
hankkeen kestosta riippuen (vähämerkityksisistä tapauksista raportoitiin 
ainoastaan kerran) 
kullekin hankkeelle nimettiin hanketta hallinnoiva virkamies, joka seurasi  –
raportointia ja hankkeen edistymistä sopimuksessa olevaan hankeku-
vaukseen nähdentoimeenpanoviraston yksiköt seurasivat hanketta hallinnoivien virka- –
miestensä työtä
seurannasta raportoitiin energian ja liikenteen pääosastolle. –9 ECOFYS teki ohjelman ”Älykäs 
energiahuolto Euroopassa” 
yhteydessä raportin, jossa se arvioi 
20 energiatehokasta välinettä, joista 17 oli käytössä jäsenvaltioissa (” From 
Theory Based Policy Evaluation to SMART 
Policy Design”, ECOFYS , huhtikuu 2007 – 
http://www.aid-ee.org/documents/
SummaryreportFinal.PDF?bcsi_
scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_
scan_filename=SummaryreportFinal.PDF – 10. kesäkuuta 2008). 
Raportti toimii vertailukohtana 
energiatehokkuuden alan ohjelmien 
suunnittelun ja seurannan hyville 
käytännöille. Konsulttien raportin mukaan energiatehokkuutta koskevassa 
ohjelmassa tulisi muun muassa:
–  olla eksplisiittinen toimintalinjamalli 
(joka kuvastaa oletettua menojen, 
tuotosten ja vaikutusten välistä 
yhteyttä)
–  asettaa tietyn ajan kuluessa 
saavutettavat erityistavoitteet 
ja yksilöidä mitattavissa olevat 
indikaattorit, joita seurataan
–  arvioida mahdollisten 
toimintavälineiden mahdolliset vaikutukset asetettujen tavoitteiden 
saavuttamiseksi
–  analysoida relevantit markkinat 
ja alat, yksilöidä keskeiset 
markkinatoimijat, energiatehokkuutta jarruttavat, rajoittavat ja estävät 
tekijät ja toimintavälineiden 
mahdollinen vaikuttavuus näiden 
ongelmien ratkaisemisen kannalta.
10 Neuvoston asetus (EY, Euratom) 
N:o 1605/2002, 27 artikla (EUVL L 248, 16.9.2002, s. 1).
15
MENESTYKSET JA RAJOITUKSET
 21.  Järjestelyt vastasivat muiden EU:n ohjelmien järjestelyitä ja komissio pystyi nii-
den avulla seuraamaan yksittäisten hankkeiden toimia. Toisaalta pyydetyt ja toimitetut seurantatiedot eivät liittyneet niihin indikaattoreihin, joilla mita-
taan ohjelman toteuttamisen onnistumista kokonaisuudessaan. Tiedoista oli 
komissiolle vain vähän hyötyä, kun se muodosti käsityksen ohjelman onnis-
tumisesta ja arvioi, tulisiko ohjelmaa tai hankkeen vaatimuksia muuttaa
11. 
Ehdotettujen hankkeiden arviointikriteereihin ei tehty lainkaan muutoksia koko ohjelman aikana (myös SAVE- ja Altener-alaohjelmien arviointikriteerit 
pysyivät edellisiin ohjelmiin nähden ennallaan).
 22.  Ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” käyttökelpoista arviointia vaikeutti 
lisäksi varojen maksatusaste12. Ohjelman väliarviointi saatiin valmiiksi tam-
mikuussa 2006, jolloin ohjelma oli jo loppuvaiheessa. Tässä vaiheessa oli  
maksatettu vasta alle 5 prosenttia ohjelman kokonaismenoista. Hankkeen  tutkimuksesta vastaavan ryhmän päätelmien mukaan arviointien perusteella 
oli vielä liian aikaista havaita [hankkeiden] pitkän aikavälin vaikutuksia. Mak-
sujen yhteismäärä oli vuoden 2006 loppuun mennessä kasvanut ainoastaan 
46,8 miljoonaan euroon, joten 80 prosenttia ohjelman yhteydessä maksetta-
vista varoista maksatettaisiin vasta ohjelmakauden jälkeen.
 23.  Ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” oletuksena oli, että energiatehok-
kaiden tuotteiden, prosessien ja käytäntöjen käyttöönoton sekä uusiutuvien 
energialähteiden käytön merkittävänä esteenä oli relevantin tiedon puute. 
Hyviin käytäntöihin perustuvan ohjelman seurannalla olisi voitu mitata, missä 
määrin päätöksentekijät olivat hyödyntäneet relevantteja tietoja ohjelman 
ansiosta. Komissio ei saanut tällaista tietoa ohjelmatasolla.
 24.  Ohjelman arvioinnin keskeisenä heikkoutena oli, että arviointikertomuksia ei 
ollut käytettävissä niin ajoissa, että niillä olisi ollut vaikutusta lainsäädäntöön 
liittyviin keskusteluihin. Raportit eivät myöskään sisältäneet merkityksellisiä 
analyysejä ohjelman vaikutuksista. SAVE- ja Altener-alaohjelmien arvioin-
tiraportit eivät olleet saatavilla ennen kuin ohjelma ”Älykäs energiahuolto 
Euroopassa” hyväksyttiin. Tätä ohjelmaa seuranneen ”Älykäs energiahuolto Euroopassa 2” -ohjelman ennakkoarviointi laadittiin jo ennen kuin ensin mai-
nitusta ohjelmasta oli saatavilla tietoja (raportti
13 julkaistiin syyskuussa 2004, 
ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” ensimmäisen ehdotuspyynnön 
määräaika oli huhtikuussa 2004 ja kautta 2003–2006 koskevan ohjelman avus-
tussopimukset allekirjoitettiin vasta syksyllä 2004).11 Ohjelman ”Älykäs energiahuolto 
Euroopassa 2 ” ennakkoarvioinnin tehneen konsultin raportin 
mukaan nykyisen ”Älykäs 
energiahuolto Euroopassa” 
-ohjelman indikaattorijärjestelmä 
rajoittuu kehityksen tässä vaiheessa 
hanketasolle, joten hakijoiden on 
ehdotettava sellaisia indikaattoreita, joihin nähden heidän hankkeidensa 
edistymistä voidaan mitata. Näitä 
indikaattoreita ei pystytä kuitenkaan 
yhdenmukaistamaan ohjelmatasolla. 
Asiasta kuullut henkilöt ovat kertoneet olevansa huolissaan järjestelmästä. Se 
saattaa johtaa sekaannuksiin ja estää 
mielekkään vaikutusten seurannan, 
koska se kannustaa mittaamaan eri 
hankkeissa eri tuotoksia, tuloksia ja 
vaikutuksia. Tällä tavoin arvioinneissa 
on erittäin vaikea mitata vaikutuksia ja tehdä päätelmiä ohjelman 
menestyksekkyydestä ( Ex-ante 
evaluation of a renewed multiannual 
Community programme in the field of 
energy (2007-2013) , ECOTEC Research 
and Consulting Limited, s. 38). 
12 Mid Term Evaluation of the 
Multiannual Programme for Action in 
the Field of Energy ”Intelligent Energy – Europe, 2003-2006” , ECOTEC Research 
and Consulting Limited, Yhdistynyt 
kuningaskunta (http://ec.europa.eu/
dgs/energy_transport/evaluation/
activites/doc/reports/energie/no52_
eie_midterm_final_report.pdf).
13 Yksi syy siihen oli ohjelman 
hyväksymisaikataulu (ks. raportti, s. 2).
16
TAPAUSTUTKIMUS: PAIKALLISTEN ENERGIATOIMISTOJEN ARVIOINTI
 25.  Euroopan unioni on yhteisrahoittanut useiden ohjelmien yhteydessä paikallisten 
energiatoimistojen (ks. laatikko 5) perustamista jäsenvaltioissa viimeisten  15 vuoden ajan. Tänä aikana EU:n tuella on perustettu noin 300 toimistoa  
(EU:n rahoitusosuuden enimmäismäärä on ollut 200 000 euroa). Komissio  
katsoo, että toimistot ovat EU:n energiapolitiikan paikallisia ”edistäjiä ja  
täytäntöönpanijoita” ja että ne toimivat muiden paikallisten tai alueellisten 
toimien yhteydessä ”energia-alan asiantuntijoina”. 
 26.  Ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” mukaan paikallisen tai alueellisen 
energiatoimiston perustamista ehdottavan julkisen viranomaisen tai muun elimen on esitettävä alustava työohjelma. Työohjelman on sisällettävä sekä paikallisia tai alueellisia toimia että koko yhteisön kattavia toimia. Ohjelmassa 
olisi oltava myös osoitus siitä, että paikalliset tai alueelliset toimet hyötyvät 
unionin muilta alueilta uuteen toimistoon tulevista panoksista.
 27.  Kauden 2003–2006 yleisessä työohjelmassa esitetty lähestymistapa uusien toimis-
tojen perustamisen tukemiseen oli valikoiva (toimistojen on oltava tarpeellisia 
ja asianmukaisia, lisäksi paikallisten viranomaisten on sitouduttava pitkällä 
aikavälillä määrätietoisesti tällaisen infrastruktuurin tukemiseen). Etusijalle 
oli määrä asettaa toimistojen perustaminen (tuolloisiin) ehdokasmaihin.  
Käytännössä näin ei tapahtunut: eniten toimistoja perustettiin tuolloisiin  jäsenvaltioihin ja toimistot keskittyivät niihin jäsenvaltioihin, joissa oli jo  
ennestään eniten paikallisia energiatoimistoja.
PAIKALLISET ENERGIATOIMISTOTLAATIKKO 5
Toimistot ovat yleensä paikallisviranomaisten aloitteesta perustettuja pieniä organisaatioita (jotka työllis-
tävät kahdesta kymmeneen henkilöä). Niiden hallinnosta vastaa johtaja, joka raportoi hallintokomitealle. 
Hallintokomiteaan saattaa kuulua yksityisen sektorin edustajia, mutta suurin osa hallintokomitean jäsenistä 
edustaa julkista sektoria.
Raporttien mukaan niiden yleisin toimintamuoto on neuvonta (joko paikallisille päätöksentekijöille tai 
kuluttajille).
17
 28.  Komissio ei ole saanut riippumatonta arviota paikallisten energiatoimistojen 
vaikutuksista. Se sai sitä vastoin käyttöönsä SAVE-alaohjelman energiatoi-
mistojen tuotoksia, suorituksia ja tulevaisuudennäkymiä käsittelevän tut-
kimuksen14, joka perustui asiantuntijoiden tutkimukseen Tšekin tasavallan, 
Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan energiatoimistoista. Tutki-
muksessa kiinnitettiin huomiota erityisesti tukeen, jota komissio on antanut 
paikallisille energiatoimistoille, mutta siinä myös pidettiin huolestuttavana 
toimistojen seurantaa ja niiden toteuttamaa yksityisen ja julkisen sektorin 
välisten elinten koordinointia energiatehokkuuden alalla.
 29.  Tästä huolimatta ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa 2” kautta uusien 
energiatoimistojen perustamiseen myönnetään enemmän tukea: rahoituksen enimmäismäärä on korotettu 250 000 euroon (200 000 eurosta) ja 75 prosent-tiin tukikelpoisista menoista (aiemmin 50 prosenttia).14 Tutkimus SAVE-energiatoimistojen 
tuotoksista, tuloksista ja 
tulevaisuudennäkymistä, 
loppukertomus ECUBA srl 2005.
SAVE II OHJELMAN 19982004 AIKANA PERUSTETUT ENERGIATOIMISTOT

18
HALLINTOMENOT: EHDOTUSTEN VALMISTELU, 
HANKERAPORTOINTI JA OHJELMAN HALLINNOINTI
 30.  Ohjelmaan ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” liittyviä hallintomenoja  
aiheutuu:
ohjelmaan osallistujille ja (toisinaan ohjelmien rahoittajille) –
ja vuodesta 2006 alkaen ohjelmaa toteuttavalle toimeenpanovirastolle  –
sekä asiasta vastaaville komission yksiköille (pääasiassa energian ja lii-
kenteen pääosastolle). Komission ja osallistujien hallintomenojen tulisi olla oikeassa suhteessa ohjelman kokoon nähden eikä suuremmat kuin 
mitä ohjelman tehokas täytäntöönpano edellyttää.
 31.  Komissiolla ei ole esimerkiksi vastaaviin ohjelmiin perustuvia, hallintomenoja kos-
kevia ohjeita tai vertailukohtia eikä se kerää niitä koskevia kattavia tietoja.
OSALLISTUJILLE AIHEUTUNEET MENOT
 32.  Tilintarkastustuomioistuin teetti kyselyn saadakseen selville osallistujien arvioi-
mat ehdotusten valmistelu- ja hankeraportointimenot. Vastaajien ilmoittamat, 
ehdotuksen tekemisestä ja neuvotteluista aiheutuneet menot ovat keskimää-rin noin 10 prosenttia pyydetystä määrästä. Lisäksi on otettava huomioon  
(EU:n tukeen oikeuttavat) raportointimenot, joiden osuus EU:n rahoituksesta 
on vähintään 6 prosenttia. Kun näitä prosenttilukuja sovelletaan koko ohjel-
maan, käy ilmi, että menestyneiden hakijoiden menot olivat 22 miljoonan  
euron suuruusluokkaa
15.15 Kyseinen 22 miljoonan euron 
luku on saatu laskemalla yhteen 
10 prosenttia myönnettyjen avustusten 
kokonaismäärästä (199,2 miljoonaa 
euroa – ks. taulukko 1 ) ja 6 prosenttia 
edunsaajille kaudella 2003–2006 
maksetuista kokonaismääristä (43,6 miljoonaa euroa). Hanke-
ehdotusten menot ovat aiheutuneet 
myös valitsematta jääneistä 
ehdotuksista. Raportointimenot 
liittyvät lopulta hankkeille maksettuun kokonaismäärään (todennäköisesti 
lähes 200 miljoonaa euroa).
19
 33.  Kaavioissa 1  ja 2 esitetään hakijoiden arvioimien ehdotuksen tekemisestä aiheu-
tuneiden menojen prosentuaalinen osuus pyydetystä rahoituksesta. Kaavi-
ossa 3  esitetään hakijoiden arvioimien raportointimenojen prosentuaalinen 
osuus rahoituksesta16. Yli puolet hakijoista oli sitä mieltä, että hakemuksen 
täyttämiseen tarvittava aika oli kohtuullinen, mutta hankkeen koordinoijista vain 40 prosenttia piti aikaa kohtuullisena. Välivaiheen arvioinnin havain-noista kävi ilmi, että vastaavasti myös ehdotuksen valmistelumenoista ja  komission kanssa käytävien neuvottelujen kustannuksista oltiin huolissaan. 
Hakijat toivat esille, että sopimuksen neuvotteluprosessi oli yhä aikaavievem-
pää ja että hakijoiden on toimitettava paljon asiakirjoja. Sopimuksen teke-mistä edeltävä aika saattaa kuluttaa joidenkin organisaatioiden resurssit  
lähes loppuun
17. Välivaiheen arvioinnissa käytettiin samanlaista kyselyyn  
perustuvaa lähestymistapaa kuin tilintarkastustuomioistuin soveltaa, mutta 
osallistujien määrä oli pienempi ja vastausprosentti oli alhaisempi (tilintar-
kastustuomioistuimen tutkimukseen saatiin 736 vastausta ja vastausprosentti 
oli 29; arvioitsijoiden tutkimuksessa vastauksia saatiin 82 ja vastausprosentti 
oli 22). 16 Tilintarkastustuomioistuin teki 
ohjelman ”Älykäs energiahuolto 
Euroopassa” hakijoille kyselyn ohjelman toiminnasta. Kyselyyn vastasi 
736 hakijaa.
17 Mid Term Evaluation of the 
Multiannual Programme for Action in 
the field of Energy ”Intelligent Energy – 
Europe, 2003-2006” , ECOTEC Research 
and Consulting Limited, Yhdistynyt 
kuningaskunta (s. 42) (http://ec.europa.
eu/dgs/energy_transport/evaluation/
activites/doc/reports/energie/no52_
eie_midterm_final_report.pdf).
ARVIOITUJA EHDOTUKSEN TEKEMISESTÄ AIHEUTUNEITA MENOJA KOSKEVIEN VASTAUSTEN 
JAKAUTUMINEN PROSENTTIOSUUTENA HAETUSTA RAHOITUKSESTA 689 VASTAAJAAKAAVIO 1
11–15 %16–20 %yli 20 %
alle 5 %
6–10 %
20
RAPORTOINTIMENOJA KOSKEVIEN VASTAUSTEN JAKAUTUMINEN 
PROSENTTIOSUUTENA SAADUSTA RAHOITUKSESTA 529 VASTAAJAAKAAVIO 3ARVIOITUJA EHDOTUKSEN TEKEMISESTÄ KOORDINOIJILLE AIHEUTUNEITA MENOJA 
KOSKEVIEN VASTAUSTEN JAKAUTUMINEN PROSENTTIOSUUTENA HAETUSTA RAHOITUKSESTA 121 KYSELYYN VASTANNUTTA KOORDINOIJAAKAAVIO 2
11–15 %16–20 %yli 20 %
alle 5 %
6–10 %
11–15 %16–20 %yli 20 %
alle 5 %
6–10 %
21
TOIMEENPANOVIRASTOLLE AIHEUTUNEET MENOT
 34.  Eräs ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” uudistuksista oli ohjelman hal-
linnoinnista vastaavan toimeenpanoviraston perustaminen (ks. laatikko 6)18. 
Komissio käytti ohjelman budjettikohdan varoista 8,5 miljoonaa euroa toi-
meenpanoviraston rahoittamiseen vuosina 2005 ja 2006. Vuonna 2006 viraston tilinpäätöksen mukaan menojen määrä oli (suoriteperusteisen kirjanpidon  perusteella) 4 miljoonaa euroa
19 ja 31. joulukuuta 2006 ylijäämä oli kasvanut 
0,9 miljoonaksi euroksi. Näin ollen virastolle ohjelman hallinnoinnista aiheu-
tuvat menot olivat vuosina 2005 ja 2006 noin 7,6 miljoonaa euroa. Viraston henkilöstöön kuului vuoden 2006 lopussa 41 henkilöä, joista viisi oli komen-
nuksella olevaa komission virkamiestä, 11 komissiosta siirrettyä väliaikaista 
toimihenkilöä ja 25 sopimussuhteista toimihenkilöä.18 Toimeenpanovirasto hoiti ainoastaan 
ohjelman ”Älykäs energiahuolto 
Euroopassa” hallinnoinnin, eikä se 
osallistunut aikaisemmista ohjelmista 
rahoitettujen toimien hallinnointiin. 
Uusi ohjelma ”Älykäs energiahuolto 
Euroopassa 2” on ollut vuodesta 
2007 osa kilpailukyvyn ja innovaation puiteohjelmaa. Virasto hallinnoi 
nykyisin muita kilpailukyvyn ja 
innovaation puiteohjelman toimia 
ja ohjelman ”Älykäs energiahuolto 
Euroopassa” jatkuvia toimia.
19 Vuoden 2006 tuloslaskelma. 
Kertomus älykkään energiahuollon 
toimeenpanoviraston tilinpäätöksestä 
varainhoitovuodelta 2006 sekä viraston 
vastaukset (EUVL C 309, 19.12.2007, 
s. 18). Henkilöstömenojen osuus on 66 prosenttia kokonaismenoista. 
Merkittävä osuus muista 
hallintomenoista koostuu asiantuntija- 
ja tutkimusmenoista sekä korvauksista 
komissiolle sen tarjoamista 
toimistotiloista ja muista palveluista.
ÄLYKKÄÄN ENERGIAHUOLLON TOIMEENPANOVIRASTON PERUSTAMINENLAATIKKO 6
Älykkään energiahuollon toimeenpanovirasto on ensimmäinen yhteisön toimeenpanovirasto ja se aloitti 
toimintansa vuonna 2005. Sen tehtävänä oli panna täytäntöön pääosa ohjelmasta ”Älykäs energiahuolto 
Euroopassa” (2003–2006). Käytännössä virasto hoitaa seuraavia tehtäviä:
Hankkeen elinkaari:
vuotuisten ehdotuspyyntöjen julkaiseminen, ehdotusten valinta ja sopimusten teko –
hankkeiden seuranta (edistyminen ja rahoituksen seuranta) –
hankkeiden kohdealoille kohdistuvien todellisten vaikutusten seuranta –
EU:n rahoitusosuuden maksattaminen sopimusehtoja noudattaen –
ohjelmasta ja siihen kuuluvista hankkeista tiedottaminen ja niiden edistäminen. –
Raportointi komissiolle:
ohjelman toimeenpanosta raportointi –
palautteen antaminen ohjelman tulevaa kehitystä silmällä pitäen ja palaute kansallisista aloitteista –
viraston toiminnasta ja sen toimintatalousarviosta raportointi –
viraston toiminta ja hallinto (mm. henkilöstöresurssit ja rahoitus…). –
Virastolle on annettu nykyisin lisää tehtäviä (kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma) ja sen nimi on 
muutettu ”kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirastoksi”. Lisäksi sen toimintakautta on jatkettu 
vuoden 2015 loppuun.
22
ENERGIAN JA LIIKENTEEN PÄÄOSASTOLLE AIHEUTUNEET MENOT
 35.  Energian ja liikenteen pääosastolle aiheutuneita ohjelman ”Älykäs energiahuolto 
Euroopassa” henkilöstömenoja ei ole ilmoitettu erikseen komission tilin-
päätöksessä, mutta menot voidaan arvioida henkilöstömäärien perusteella. 
Komission ilmoituksen mukaan vuonna 2003 ohjelman hallinnointiin osallis-tui 38 henkilöstön jäsentä [KOM(2002) 162]. Kun virasto saatiin täysin toi-mintakuntoiseksi, määrä pieneni 20 henkilöön (joista 16 oli komennuksella 
olevaa virkamiestä). Toimeenpanoviraston luomista perusteltaessa laadittiin 
kustannustehokkuusarvioita
20, joissa oletettiin, että henkilöstömenot olisivat 
vuosina 2003–2006 noin 16 miljoonaa euroa.
 36.  Hallintomenot (jotka kattavat pääasiassa selvityksiin, kokouksiin, tiedottamiseen 
ja mainontaan liittyvät menot) olivat vuosina 2003–2006 yhteensä 2 miljoonaa 
euroa.20 Ohjelman ”Älykäs energiahuolto 
Euroopassa” ulkoistamisjärjestelyt. 
Kustannustehokkuutta koskeva arvio, 
Eureval-C3E, 2002.
23
HALLINTOMENOT YHTEENSÄ
 37.  Ohjelmasta ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” Euroopan unionille aiheutuneet 
hallintomenot (toimeenpanoviraston toimintamenot mukaan luettuina) olivat 
vuosina 2003–2006 noin 25 miljoonaa euroa. Ohjelmaan osallistuville tehdyn 
kyselyn mukaan ehdotusten valmistelu- ja hankeraportointimenot olivat noin 22 miljoonaa euroa. Osallistujille suoritettujen maksujen määrä oli vuoden 2006 lopussa yhteensä 46,8 miljoonaa euroa. Tämä antaa ymmärtää, että  
kyseisen kauden aikana ohjelman hallinnointiin, ehdotusten valmisteluun ja 
hankeraportointiin liittyvät menot olivat samaa suuruusluokkaa kuin edun-saajille operatiivista toimintaa varten suoritetut maksut.
 38.  Ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” kaltaisissa ohjelmissa menot ovat 
usein suuret ohjelman aloitusvaiheessa. Esimerkiksi ehdotuspyyntöjen val-
misteluun liittyvät menot painottuvat väistämättä ohjelman alkuvaiheeseen 
ja hallinto- ja toimintamenojen suuruus vaihtelee ohjelman etenemisen  
aikana. Tästä huolimatta arviolta yli kuudesosa kokonaismaksusitoumuk-sista on hallinnoinnista sekä ehdotusten valmistelusta ja hankeraportoinnista 
aiheutuneita menoja. Hallintomenoja aiheutuu vielä tulevaisuudessa lisää  
toimeenpanoviraston jatkaessa sopimusten seurantaa ja osallistuessa yhä  
enemmän korvaushakemusten tarkastamiseen. Edunsaajille puolestaan aiheu-
tuu edelleenkin raportointimenoja ja niiden on käytettävä lisää resursseja  menoilmoitusten laatimiseen ja tarkastuslausuntojen saamiseen.
24
ONKO TOIMEENPANOVIRASTO PAREMPI HALLINNOIJA?
 39.  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikana todettiin, että toimeenpano-
virastossa on tapahtunut seuraavia muutoksia:
ohjelman tiedottaminen on parantunut (internet-sivustojen, internetissä  –
näytettävien videoiden ja tiedotteiden ansiosta)hakemusasiakirjat ovat parantuneet –
virasto on vähentänyt osittain hakijoiden hallinnollista taakkaa –
ohjelman edistymistä ja rahoitusta koskeva raportointiväli on harventu- –
nut kuudesta kuukaudesta yhdeksään ja niitä käsitteleviä kertomuksia  laaditaan vain yksi.
 40.  Hallintomenettelyiden muutokset näkyvät ohjelman edunsaajien asenteissa tapahtu-
neena muutoksena. Arviointikriteereiden ”opastus hakuvaiheen aikana” ja ”menet-
telyn kesto” ( kaavio 4 ) osalta 10 prosenttia enemmän hakijoita antoi arvosanan 
”hyvä tai erinomainen” toimeenpanoviraston tarjoamille palveluille kuin komission palveluille. Ero on erityisen suuri arvosanan ”erinomainen” kohdalla.
 41.  Yleisesti ottaen osallistujat asioivat mieluummin toimeenpanoviraston kanssa, 
mutta noin puolet osallistujista ei nähnyt suuria eroja tarjotun palvelun  
tasossa. Hankkeen koordinoijat (joilla on enemmän yhteyksiä Brysseliin kuin muilla osallistujilla) ilmoittivat olevansa tyytyväisempiä viraston kuin komis-
sion toimintaan ( kaaviot 5  ja 6).
 42.  Viraston toiminnasta on liian varhaista tehdä lopullisia päätelmiä, mutta ohjelman 
osallistujat kuitenkin arvioivat, että viraston toiminta on alkanut lupaavasti.
HAKUMENETTELYN KESTOKAAVIO 4
Erinomainen
Hyvä
Tyydyttävä
Heikko
Ei palveluaKyselyyn vastanneiden näkemys asioinnista…
… toimeenpano- 
vuraston kanssa
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %… komission kanssa
25
KAAVIO 5
KAIKKIEN EDUNSAAJIEN NÄKEMYS KOMISSION JA TOIMEENPANOVIRASTON 
TARJOAMIEN PALVELUIDEN LAATUEROISTA
KAAVIO 6
HANKKEEN KOORDINOIJIEN NÄKEMYS KOMISSION JA TOIMEENPANOVIRASTON 
TARJOAMIEN PALVELUIDEN LAATUEROISTAKomissioSaman-
arvoinenToimeenpano-
virasto
KomissioSaman-
arvoinen
Toimeenpano-
virasto
KomissioSaman-
arvoinen
Toimeenpano-
virasto
KomissioSaman-
arvoinenToimeenpano-
virasto
KomissioSaman-
arvoinenToimeenpano-
virasto
KomissioSaman-
arvoinenToimeenpano-
virastoTietoa on paremmin
saatavillaHakumenettely 
on nopeampiKäynnissä olevia
hankkeita koskeva
raportointimenettely 
on helpompi
Tietoa on paremmin
saatavillaHakumenettely 
on nopeampiKäynnissä olevia
hankkeita koskeva
raportointimenettely 
on helpompi020406080100120140160180
051015202530354045
OHJELMAN SUUNNITTELU
 43.  Komissio muunsi ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” tavoitteet yksi-
tyiskohtaiseksi työohjelmaksi ja käytti ehdotusten arvioinnissa ulkopuolisia 
asiantuntijoita. Eräillä ohjelman toimintaan liittyvillä kohdealoilla näyttää 
olevan merkittäviä mahdollisuuksia ottaa kustannustehokkaasti käyttöön  vähemmän kasvihuonekaasuja tuottavia teknologioita.
 44.  Toisaalta ohjelman suunnitteluun ei sovellettu parhaita käytäntöjä. Komissio 
ei:
tehnyt toimintalinjamallistaan eksplisiittisempää –
asettanut erityisiä mitattavissa olevia ja aikaan sidottuja tavoitteita –
analysoinut tärkeimpiä markkinatoimijoita. –
 45.  Varojen käytön jakaminen monille toiminta-aloille rajoitti väistämättä mahdol-
lisuuksia saavuttaa merkittävää ja todennettavissa olevaa edistystä millään 
yksittäisellä alalla. Ohjelma ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” ei ollut sel-
keästi kohdennettu meno-ohjelma.
SUOSITUS 1  SUUNNITTELU
Komission tulisi varmistaa, että ohjelmaehdotukset perustuvat eksplisiit-
tiseen toimintalinjamalliin ja kuvastavat oletettua menojen, tuotosten ja 
vaikutusten välistä yhteyttä.PÄÄTELMÄT 
JA SUOSITUKSET
27
SEURANTA JA ARVIOINTI
 46.  Seuranta- ja arviointimenettelyt eivät pitäneet sisällään vaikuttavaa palaute-
mekanismia. Komissio seurasi hankkeita, mutta se ei pyrkinyt seuraamaan  
ohjelman toteuttamista kokonaisuudessaan. Edellinen ohjelma arvioitiin  
liian myöhään, jotta sillä olisi voinut olla vaikutusta ohjelman ”Älykäs ener-giahuolto Euroopassa” rakenteeseen, lisäksi seuraavasta ohjelmasta tehtiin sopimus ennen edellä mainitun ohjelman arviointia. Ohjelmasta suoritettiin 
välivaiheen arviointi. Arviointia vaikeutti se, että tässä vaiheessa maksuista 
oli suoritettu vasta ainoastaan 5 prosenttia. 
 47.  Komissio ei voinut seuranta- ja arviointijärjestelyiden avulla muodostaa näke-
mystä ohjelman yleisestä laadusta ja rakenteesta eikä esimerkiksi arvioida, 
oliko perinteinen hankkeisiin perustuva lähestymistapa sopiva keino saa-
vuttaa toiminnan tavoitteet21, ja mikäli tämä pitää paikkansa, voitaisiinko  
huomattavasti kohdennetummalla ohjelmalla saavuttaa paremmin ohjelman 
”Älykäs energiahuolto Euroopassa” tavoitteet. Eräs tämän ohjelman lähtökoh-dista oli, että relevantin tiedon puute esti päätöksentekijöitä hyväksymästä 
asianmukaisia teknologioita. Vaikuttavalla seurannalla voitaisiin arvioida,  
onko päätöksentekijöillä nykyisin enemmän tietoa.
 48.  Komissio ei voinut arvioida, oliko energiatoimistojen vaikutus merkittävä tai 
paransiko niiden olemassaolo energiatehokkaan teknologian edistämistoi-
mien koordinointia. Kauden 2007–2013 ohjelmaan tehdyillä muutoksilla kui-
tenkin lisättiin näiden elinten saamaa rahoitustukea.
 49.  Ohjelma ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” oli niihin (energia)markkinoihin 
nähden pieni, joihin sen oli tarkoitus vaikuttaa. Ohjelman hankkeista saa-
tiin välituotoksia (usein esimerkiksi neuvoja päätöksentekijöille, osallistujia tapahtumiin tai mainosmateriaalia). On vaikeaa sanoa, aiheuttivatko nämä tuotokset muutoksia käyttäytymisessä.21 Mainittakoon, että esimerkiksi 
eri lähestymistapaa soveltavien 
jäsenvaltioiden päätöksentekijät ovat 
usein pitäneet energiayhtiöitä sopivina 
kanavina saada tietoja energiaa 
säästävistä teknologioista. Tämän 
etuna on, että näillä yhtiöillä on tiiviit 
suhteet energian käyttäjiin, ja että niillä on mahdollisuus mitata toimien 
vaikutuksia energiankulutukseen. 
Haittana on, että tämän alan yhtiöillä 
on ilmeisiä liiketaloudellisia intressejä, 
mikä ei ole optimaalista tasapuolisen ja 
avoimen neuvonnan kannalta.
28
 50.  On myös luonnollisesti hankalaa päättää, milloin ja miten arvioidaan monivuotisia 
ohjelmia, jotka aloitetaan hitaasti (tai myöhässä) ja joiden menojen seu rauk-
set ulottuvat virallisen ohjelmakauden ulkopuolelle. Kuten tilintarkastus-tuomioistuin totesi rakennerahastojen välivaiheen menettelyitä koskevassa 
kertomuksessaan (erityiskertomus nro 1/2007), arviointi, joka tehdään ohjel-
makaudella niin ajoissa, että sen tuloksilla on vaikutusta seuraavan ohjelman 
rakenteeseen, perustuu todentavaan aineistoon, joka koskee vain pientä osaa 
suunnitelluista menoista. Toisaalta arviot, jotka perustuvat huomattavan  
suureen määrään menoja, tehdään yleensä niin myöhään, että niillä ei ole  
vaikutusta seuraavien ohjelmien rakenteeseen.
 51.  Näiden vaikeuksien vuoksi on sitäkin tärkeämpää, että komissio soveltaa tark-
koja ja kattavia suoritusindikaattoreita ja varmistaa, että arviointi tehdään 
mahdollisimman sopivana ajankohtana.
SUOSITUS 2  SEURANTA
Komission tulisi varmistaa, että ohjelmia seurataan siten, että niiden vaiku-
tuksista saadaan mahdollisuuksien mukaan käyttökelpoista tietoa. Tiedon 
tulisi ulottua yksittäisiä hankkeita pidemmälle ja sen tulisi helpottaa koko-naiskäsityksen saamista ohjelmasta tavalla, joka ottaa huomioon ohjelmalle 
asetetut tavoitteet.
SUOSITUS 3  ARVIOINTI
Ohjelmat olisi arvioitava siten, että arvioinnista on mahdollisimman paljon 
hyötyä palautteen lähteenä. Näin toimimalla meno-ohjelmia on mahdollista 
parantaa. Komission tulisi harkita mahdollisuutta hyödyntää enemmän ”pit-
kittäistä” arviointia tarkastelemalla keskeisen hankeryhmien vaikutuksia peräkkäisinä menokehyskausina. Komission saamat kertomukset jäsenval-
tioiden ohjelmista voisivat muodostaa asianmukaisen arviointikehyksen.
29
OHJELMAN HALLINNOINTI
 52.  Tilintarkastustuomioistuimen tekemä tarkastustyö antaa ymmärtää, että ehdo-
tusten valmisteluun, hankeraportointiin ja hallinnointiin liittyvät kokonais-
menot olivat samansuuruiset kuin hankkeille kaudella 2003–2006 siirretyt  
kokonaisvarat. Kun otetaan huomioon tulevat maksatukset ja hallintomenot, 
näiden kolmenlaisten menojen kokonaismäärän voidaan olettaa vastaavan yli 
kuudesosaa maksatetusta määrästä.
 53.  Vaikka Euroopan komissiossa on käynnissä monia ohjelmia, joiden rakenne on 
samankaltainen ohjelman ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” kanssa, sillä  
ei ole ohjelmien hallintomenojen arviointikehystä. Tästä syystä ohjelman  
”Älykäs energiahuolto Euroopassa” hallintomenoja ei ole helppoa verrata  
muiden ohjelmien vastaaviin menoihin.
SUOSITUS 4  HALLINTOMENOT
Komission tulisi kirjata ja analysoida järjestelmällisemmin ohjelmien hallin-
tomenoja koskevat tiedot (ottaen huomioon sellaiset indikaattorit, kuten 
menot maksatettua euroa kohden ja menot arvioitua ehdotusta kohden). ”Menoihin” tulisi sisältyä komissiolle aiheutuneiden menojen lisäksi edun-
saajille aiheutuneet menot. Komission olisi käytettävä tätä tietoa, kun se 
vertailee ohjelmia ja määrittelee parhaat käytännöt ja levittää niitä.
 54.  Toimeenpanovirastolla on ollut myönteinen vaikutus asiakastyytyväisyyteen: 
osallistujat (ja varsinkin hankkeen koordinoijat) asioivat mieluummin viraston 
kuin komission kanssa.
  Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
4. syyskuuta 2008 pitämässään kokouksessa.
  Tilintarkastustuomioistuimen  
puolesta
  Vítor Manuel da Silva Caldeira
presidentti

30
YHTEENVETO ALAKOHTAISISTA AVAINTOIMISTA JA NIIHIN LIITTYVISTÄ
KOHDEALOISTA SAVE, ALTENER JA STEERLIITE I
ALUEALAKOHTAISET AVAINTOIMET KOHDEALAT
NIMI NIMISAVERAKENNUSTEN 
ENERGIATEHOKKUUDEN 
PARANTAMINENVälineet rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin 
hyväksymisprosessin käynnistämiseksi
Rakennusten energiapalveluiden täytäntöönpano-ohjelmat
Eräiden esimerkillisten julkisten rakennusten ottaminen malliksi Energiatehokkaita rakennuksia koskevien parhaiden 
käytäntöjen edistäminen
YHTEISKUNNAN TUKEMIEN 
ASUNTOJEN JÄLKIASENNUSTYÖTTietoisuuden lisääminen, opetus ja koulutus
Mukautettujen rahoitusohjelmien valmistelu
Edistyneet integroidut jälkiasennusratkaisutLainsäädännölliset ja institutionaaliset muutokset
TEOLLISUUDEN INNOVATIIVISET 
LÄHESTYMISTAVATEnergianhallinta (välineet) 
Energiapalvelut pk-yrityksissäMonimuototuotanto
ENERGIATEHOKKAAT LAITTEET 
JA TUOTTEETEU-merkkien ja energiatehokkuuden vähimmäisstandardien 
soveltamisen tukeminen sekä niitä koskevan tietoisuuden lisääminen
Teknologioiden hankinta, ostajien aloitteet ja muut 
toimenpiteet markkinoiden muuttumisen nopeuttamiseksi
Markkinoiden muuttumisen seuranta ja perustan luominen 
uusille politiikan aloitteilleALTENERSÄHKÖN TUOTANTO UUSIUTUVISTA 
ENERGIALÄHTEISTÄKansalliset ohjeelliset tavoitteet
Tukijärjestelmät
Sähköverkkoon liittyvät seikatVihreä sähköJaetun sähkön tuotanto
LÄMMÖNTUOTANTO UUSIUTUVISTA 
ENERGIALÄHTEISTÄLainsäädäntö, polttoainestandardit ja -normit
Jakeluketju ja markkinarakenteetErityissovellukset ja integroitavuus rakennuksiin
PIENIMUOTOISET UUSIUTUVIEN 
ENERGIALÄHTEIDEN SOVELLUKSETAurinkoenergialla tapahtuva veden lämmitys, lämmitys ja 
jäähdytys
Aurinkosähkön tuotantoBiomassan käyttö kotitalouksien lämmitykseen
Pienimuotoinen sähkön ja lämmön yhteistuotanto ja 
lämpöpumput
AJONEUVOJEN VAIHTOEHTOINEN 
KÄYTTÖVOIMALainsäädäntö, verosäännökset ja polttoainestandardit ja -normit
Biopolttoaineiden jakeluketju ja markkinarakenteetSTEERErillisiä jakeluketjuja vaativien vaihtoehtoisten polttoaineiden 
jakeluketjut ja markkinarakenteet 
Vaihtoehtoista käyttövoimaa käyttävien ajoneuvojen kysyntäLiitännäistoimenpiteet
TOIMET ENERGIATEHOKKUUDEN 
EDISTÄMISEKSI LIIKENTEESSÄLiikenteen kysynnän vähentäminen
Kuljetustapojen energiatehokkuuden lisääminen
Vähemmän energiaa käyttäviin kuljetustapoihin siirtymisen 
kannustaminen
Taloudelliset välineet ja kannustimet
Tiedottaminen, tietoisuus ja koulutus
PAIKALLISTEN HALLINTOELINTEN 
TIEDON LISÄÄMINEN 
LIIKENTEEN ALALLAPaikallisten toimistojen kouluttaminen ja opettaminen energian 
tehokkaaseen käyttöön ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöön liikenteessä
Yhteistyön ja kumppanuuden edistäminen: tukea paikallisia 
toimijoita osallistumaan ohjelmaan ja hankkeisiin
Lähde: Ohjelma ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” 2003–2006 – Yleinen työohjelma vuosiksi 2003–2006.
31
YHTEENVETO ALAKOHTAISISTA AVAINTOIMISTA JA NIIHIN LIITTYVISTÄ
COOPENERIN KOHDEALOISTA
ALAALAKOHTAISET AVAINTOIMET KOHDEALAT
NIMI NIMICOOPENERENERGIAPOLITIIKAT, LAINSÄÄDÄNTÖ 
JA MARKKINAOLOSUHTEET 
KÖYHYYDEN LIEVITTÄMISEKSI 
KEHITYSMAISSAEnergiapolitiikan ketju kehittämisestä edistämiseen ja 
täytäntöönpanoon
Energiaa ja köyhyyttä koskevien asetusten laatiminen 
aiheinaan kestävyys, tavoitteiden täytäntöönpano ja hajautettu energiantuotanto 
Kaupunkialueiden, lähiöiden ja maaseutualueiden 
energiasuunnittelu
Energia-alan ohjelmien ja hankkeiden rahoitus-, investointi- ja 
tukijärjestelmät kiinnittäen erityistä huomiota pk-yrityksiin
Energiapalveluiden parhaiden käytäntöjen edistäminen köyhien 
tarpeiden täyttämiseksi
PAIKALLISEN ENERGIA-
ASIANTUNTEMUKSEN LUJITTAMINEN 
KEHITYSMAISSAPoliittisten päätöstentekijöiden, lainsäätäjien ja suunnittelijoiden 
koulutus ja verkottuminen energia-alalla
Energia-alan asiantuntijoiden koulutus, verkottuminen, 
liikkuvuus ja opintokäynnit
Nykyisten energiakeskusten, -toimistojen ja toimialajärjestöjen 
lujittaminen
Lähde: Ohjelma ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” 2003–2006 – Yleinen työohjelma vuosiksi 2003–2006.
YHTEENVETO MONIALAISISTA AVAINTOIMISTA JA NIIHIN LIITTYVISTÄ
KOHDEALOISTA
ALAMONIALAISET AVAINTOIMET KOHDEALAT
NIMI NIMIKAIKKIKESTÄVÄT ENERGIAYHTEISÖTEnergiakansalaisuuden edistäminen ja paikallisten energia-alan 
toimijoiden liikkeelle saaminen
Paikallisten yhteisöjen organisointi uusiutuvista energialähteistä 
saatavan energian sekä perinteisen energian käyttämiseksi tehokkaasti, kysynnän hallinnointi ja vaikutukset siihen liittyvään liikkuvuuteen
Suotuisten olosuhteiden luominen paikallisille 
energiamarkkinoille ja palveluille kriittisen massan saavuttamiseksi
AJATTELE GLOBAALISTI, 
TOIMI PAIKALLISESTIManagEnergy: väline, jolla helpotetaan paikallisten energia-alan 
toimien toteuttamista
Tukea paikallisten ja alueellisten energianhallintotoimistojen 
perustamiseen ja kansallisten toimistojen yhteenliittymien toimintaan
Ajattele globaalisti: yhteisön tasolla saatava lisäarvo 
(mietintäryhmä)
RAHOITUSMEKANISMIT 
JA KANNUSTIMETMaiden välinen rahoitusmekanismien vertailuanalyysi
Innovatiivisten rahoitusmekanismien kehittäminen ja 
edistäminen uudistuviin energialähteisiin ja energian järkevään käyttöön liittyvissä investoinneissa
Oikeus oikeudenmukaiseen kilpailuunFoorumi rahoitusmekanismeista ja kannustimista saatujen 
kokemusten vaihtoon
SEURANTA JA ARVIOINTIUudistuvia energialähteitä ja energian järkevää käyttöä koskevien politiikkojen ja toimenpiteiden seuranta ja arviointi
Tulevaisuuden suuntauksia ja politiikan vaikutuksia koskevat 
menetelmät, indikaattorit ja niiden mallintaminen
Foorumi seurannasta ja arvioinnista saadun kokemuksen 
vaihtoon
TIEDON LEVITTÄMINEN 
JA EDISTÄMINENHankkeen tulosten levittäminen
Alan parhaiden käytäntöjen levittäminenOhjelman ja sen saavutusten levittäminen
Kampanja ”Kestävän energian Eurooppa”, jolla lisätään julkista 
tietoisuutta 
Lähde: Ohjelma ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” 2003–2006 – Yleinen työohjelma vuosiksi 2003–2006.
KOMISSION VASTAUS 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN  ERITYISKERTOMUKSEEN ÄLYKKÄÄSTÄ  ENERGIAHUOLLOSTA 
20032006
33
YHTEENVETO
I.
Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelman  
tarkoituksena on tukea Euroopan unionin  energia-alaan liittyviä politiikkoja, jotka on  vahvistettu energiansaannin varmuutta koske-vassa vihreässä kirjassa, liikennettä koskevassa valkoisessa kirjassa ja muussa alaan liittyvässä yhteisön lainsäädännössä, sekä edistää tasa-painoisella tavalla yleisinä tavoitteina olevia  energiansaannin varmuutta, kilpailukykyä ja  ympäristönsuojelua (ohjelmaa koskevan pää-
töksen 1 artikla).
IV.
Ensimmäinen luetelmakohta
Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma toi-
mii ensisijaisesti liikkeellepanevana voimana: 
ohjelmasta annetaan verrattain pieniä avus-
tuksia, joiden on tarkoitus kannustaa paljon  
suurempiin investointeihin tulevaisuudessa.
Ensisijaisten kohdealueiden valinta on vält-
tämätöntä, kun kyseessä on niinkin laaja ala  
kuin energiahuolto. Parlamentti ja neuvosto  
määrittelivät Älykäs energiahuolto Euroopassa 
1 -ohjelman soveltamisalan ja tavoitteet sekä 
jaottelivat ne neljään erityisalaan. Älykäs ener-giahuolto Euroopassa 1 -ohjelmasta tehdyssä päätöksessä viitataan erityistiedonantoihin,  jotka koskevat ohjelman kutakin neljää alaa ja 
joissa kaikissa on lueteltu tärkeitä toimialoja
1. 
Komissio katsoo, että ohjelman suunnittelu,  
jossa oli tarkoitus käsitellä lainsäädännössä  
määriteltyjä politiikan aloja, on riittävän kor-keatasoista, kun otetaan huomioon tämän-
tyyppiseen politiikan välineeseen sisältyvät  
rajoitukset.
1 Esimerkiksi yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva 
valkoinen kirja [KOM(1997) 599 lopullinen, 26.11.1997] sisältää neljä toimialuetta ja 22 erityistoimea, jotka liittyvät pelkästään uusiutu-viin energialähteisiin. Komission tiedonannossa ”Toimintasuunni-telma energiatehokkuuden parantamiseksi Euroopan yhteisössä” [KOM(2000) 247, 26.4.2000] esitetään toimia kaikilla aloilla ja 15 avainalueella. Vuonna 2006 tämä lähestymistapa vahvistettiin ener-giatehokkuutta koskevasta vihreästä kirjasta annetussa Euroopan parlamentin lausunnossa, jossa esitettiin yli 100 suositusta (Euroo-pan parlamentin kertomus P6_A(2006)0160, 3.5.2006, ja energiate-hokkuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta 19. lokakuuta 2006 annettu komission tiedonanto, jossa määritellään kuusi aluetta, 10 painopistettä ja 75 kustannustehokasta toimea, jotka on valittu vaikutustenarvioinnin perusteella).Toinen luetelmakohta
Älykäs energiahuolto Euroopassa 1 -ohjelman 
soveltamisala on laaja, jotta kestävä energian-käyttö voitaisiin ottaa huomioon kaikilla yhteis-kunnan osa-alueilla parlamentin ja neuvoston päätöksen mukaisesti. Ohjelmaa seurataan  hankekohtaisesti, jolloin vaikutuksia voidaan arvioida hankkeiden tavoitteiden perusteella. Komissio katsoo seurantajärjestelmän olleen  tarkoituksenmukainen.
Ohjelmaa tuskin olisi mahdollista seurata laa-
jemmin, koska on vaikea määrittää ohjelman  
tulosten aikaansaamien vaikutusten ja makro-
taloudellisten suuntausten, kuten EU:n ener-giariippuvuuden, välisiä kausaalisia yhteyksiä. 
Komissio katsoo, ettei tämä heikennä Älykäs  
energiahuolto Euroopassa -ohjelman yleistä  
laatua ja rakennetta.
Energiatoimistojen kasvanut kysyntä ja toimis-
tojen julkisilta viranomaisilta saama pitkäaikai-nen rahoitus osoittavat vahvasti, että tällaisilla 
toimistoilla on merkittävä vaikutus.
Arviointien ajoituksen suhteen on otettava huo-
mioon, että Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma on jatkuva ohjelma, jossa edeltävistä ohjelmista saadut kokemukset hyödynnetään tulevissa ohjelmissa. Arviointituloksia hyödyn-
netään systemaattisesti sellaisenaan valmistel-
taessa ja laadittaessa tulevia ohjelmia koskevia 
lainsäädäntöehdotuksia.
34
Kolmas luetelmakohta
Tilintarkastustuomioistuin laskee yhteen  
komissiolle ja toimeenpanovirastolle aiheu-tuneet kulut ja edunsaajien arvioimat lisä-
kulut. Viimeksi mainitut kulut ovat kuitenkin  luonteeltaan hyvin erilaisia, joten niitä olisi  tarkasteltava erikseen. Ehdotuksen valmistelu on sijoitus hyvän ja kilpailukykyisen hank-keen suunnitteluun. Hankkeesta raportointi  
on yhteisrahoitettava sopimusvelvoite, jonka avulla tuloksista ilmoitetaan sidosryhmille.  
Hankkeen hallinnoinnista vastaavat ainoastaan 
komissio ja toimeenpanovirasto. Älykäs ener-
giahuolto Euroopassa -ohjelman tapauksessa 
hankkeen hallintomenoihin kuuluu myös toi-meenpanoviraston perustamisinvestointi, josta saadaan hyötyä ja kustannussäästöjä tulevai-suudessa.
 Ohjelmasta maksettavan rahoituksen 
osalta tilintarkastustuomioistuin on oikeassa 
todetessaan kohdassa 38, että Älykäs ener-
giahuolto Euroopassa -ohjelman kaltaisessa  
ohjelmassa ehdotusten valmistelukulut painot-tuvat ohjelman alkuvaiheeseen. Edunsaajille  
suoritettavat maksut puolestaan painottuvat  
ohjelman loppupuolelle. Osallistujille ehdotus-
ten valmistelusta aiheutuvat kulut arvioidaan 
kyselytutkimuksesta suoritetun ekstrapolaa-
tion perusteella. Tilintarkastustuomioistuimen 
kyselytutkimuksessa ei määritelty huomioon  otettavien kulujen luonnetta eikä niiden mää-
rittämismenetelmää. Kyselyyn vastanneita,  joita oli 29 prosenttia, ei pyydetty antamaan  kirjanpitotietoja eikä heidän vastauksiaan  tarkastettu. Näin ollen vastaukset ovat väistä-mättä hyvin likimääräisiä ja niistä suoritetut  ekstrapolaatiot epäluotettavia.V.
Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio katsoo, että Älykäs energiahuolto  
Euroopassa -ohjelma keskittyy selkeästi EU:n  energiapolitiikan tärkeimpiin tavoitteisiin eli 1) kysynnän hallintaan (kulutuksen erottami-seen kasvusta) ja 2) uusiutuvien energialäh-teiden osuuden lisäämiseen EU:n energian  loppukulutuksesta.
Työohjelman tarkoituksena oli käsitellä lain-
säädännössä määriteltyjä politiikan aloja.  
Ehdotusten tekijöiden vastuulla on esittää  
vakuuttavat ennusteet odotettavista tulok-
sistaan, ja komission vastuulla on päättää  yksityiskohtaisen kustannuslaskelman sisältä-vän hanke-ehdotuksen perusteella, sopivatko ehdotettu lähestymistapa ja odotettavat tulok-
set kustannustehokkaasti yhteen yhteisön poli-
tiikan tavoitteiden kanssa.
Toinen luetelmakohta
Ohjelmaa seurataan hankekohtaisesti, jolloin 
ohjelman vaikutuksia voidaan arvioida sen  
tavoitteiden perusteella.
Seurantakulujen olisi oltava oikeasuhteisia,  
eivätkä ne saisi merkittävästi lisätä ohjelman toimintakuluja.
Kolmas luetelmakohta
Komissio aikoo toteuttaa ohjelmien arviointia 
koskevat suositukset. Uusi tutkimus käynniste-
tään tarjouskilpailulla vuoden 2008 Älykäs ener-giahuolto Euroopassa -työohjelman puitteissa, 
ja se toteutetaan pitkittäistutkimuksena.
35
Neljäs luetelmakohta
Joka vuosi alustavan talousarvioesityksen  
tueksi esitettävissä valmisteluasiakirjoissa2 
eritellään pääosaston toimintoihin liittyvät  hallintomenot ja jokaisen toimeenpanoviras-ton hallintomenot. Vuoden 2008 menettelystä lähtien nämä asiakirjat sisältävät Euroopan  parlamentin pyynnöstä myös prosenttiosuu-den, joka ohjelman talousarviosta on käytetty toimeenpanoviraston toimintakuluihin.
Komissio tarjoaa niille toimeenpanoviras-
toille, jotka käyttävät komission IT-pohjaista  
kirjanpitojärjestelmää (ABAC) omien kirjanpi-
tojärjestelmiensä tukena, välineet kohdentaa viraston kulut toimintokohtaisesti. Näin viras-tot pystyvät paremmin raportoimaan kuluis-taan ja hallintomenoistaan. Suunnitelmissa  
on tarjota näitä välineitä joillekin virastoille  
varainhoitovuodesta 2009 lähtien, minkä jäl-
keen välineiden käyttöä laajennetaan myös  
muihin virastoihin.
Komissio ei katso, että osallistujille aiheutu-
neet kulut voitaisiin sisällyttää ohjelmien hal-
lintomenoihin. Tällä hetkellä ei ole perusteita 
rasittaa sekä edunsaajia että komissiota lisä-
taakalla, jonka edunsaajien ehdotusten valmis-
telukuluihin liittyvien tietojen kerääminen ja tarkastaminen aiheuttaisivat.
2 Alustavan talousarvioesityksen valmisteluasiakirjat II, III ja IV.TARKASTUSHAVAINNOT
17.
Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma toi-
mii ensisijaisesti liikkeellepanevana voimana: ohjelmasta annetaan verrattain pieniä avus-
tuksia, joiden on tarkoitus kannustaa paljon  suurempiin investointeihin tulevaisuudessa.  Parlamentti ja neuvosto määrittelivät Älykäs  energiahuolto Euroopassa 1 -ohjelman sovelta-misalan ja tavoitteet sekä jaottelivat ne neljään 
erikoisalaan. Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelmasta tehdyssä päätöksessä viitataan eri-
tyistiedonantoihin, jotka koskevat ohjelman  
kutakin neljää alaa ja joissa kaikissa on lueteltu 
tärkeitä toimialoja
3.
Komissio katsoo, että Älykäs energiahuolto  
Euroopassa -ohjelma keskittyy selkeästi EU:n  
energiapolitiikan tärkeimpiin tavoitteisiin eli 
1) kysynnän hallintaan (kulutuksen erottami-
nen kasvusta) ja 2) uusiutuvien energialäh-
teiden osuuden lisäämiseen EU:n energian  
loppukulutuksesta.
18.
Ensimmäinen luetelmakohta
Työohjelmassa oli tarkoitus käsitellä lainsää-
dännössä määriteltyjä politiikan aloja.
Ehdotusten tekijöiden vastuulla on esittää  
vakuuttavat ennusteet odotettavista tulok-sistaan, ja komission vastuulla on päättää  yksityiskohtaisen kustannuslaskelman sisältä-vän hanke-ehdotuksen perusteella, sopivatko ehdotettu lähestymistapa ja odotettavat tulok-set kustannustehokkaasti yhteen yhteisön poli-tiikan tavoitteiden kanssa. Valintamenettelyllä varmistetaan, että tuetut ohjelmat edistävät  politiikan tavoitteita tehokkaimmin.
3 Esimerkiksi yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa kos-
keva valkoinen kirja [KOM(1997) 599 lopullinen, 26.11.1997] sisäl-tää neljä toimialuetta ja 22 erityistoimea, jotka liittyvät pelkästään uusiutuviin energialähteisiin. Komission tiedonannossa ”Toiminta-suunnitelma energiatehokkuuden parantamiseksi Euroopan yhtei-sössä” [KOM(2000) 247, 26.4.2000] esitetään toimia kaikilla aloilla ja 15 avainalalla. Vuonna 2006 tämä lähestymistapa vahvistettiin ener-giatehokkuutta koskevasta vihreästä kirjasta annetussa Euroopan parlamentin lausunnossa, jossa esitettiin yli 100 suositusta (Euroo-pan parlamentin kertomus P6_A(2006)0160, 3.5.2006, ja energiate-hokkuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta 19. lokakuuta 2006 annettu komission tiedonanto, jossa määritellään kuusi aluetta, 10 painopistettä ja 75 kustannustehokasta toimea, jotka on valittu vaikutustenarvioinnin perusteella).
36
Toinen luetelmakohta
Neuvoston ja parlamentin päätöksissä ase-
tetaan erityisiä mitattavissa olevia ja aikaan  sidottuja tavoitteita koko unionille. Esimerkkejä 
asiakirjoista ovat uusiutuvia energialähteitä  koskevat direktiivit ja komission tiedonannot, kuten liikennettä koskeva valkoinen kirja ja  energiatehokkuutta koskeva toimintasuunni-telma. Jokaisen hankkeen tavoitteiden pitää  
liittyä vastaaviin yhteisön tavoitteisiin.
Kolmas luetelmakohta
Älykäs energiahuolto Euroopassa 1 -ohjelman 
kohderyhmät on esitetty erillisessä asiakirjassa. 
Ohjelma on tarkoitettu ammatinharjoittajille, joiden edellytetään esittävän omat analyysinsä markkinatoimijoista, joille heidän hankkeensa on suunnattu.
21.
Ohjelman yleistä onnistumista mittaavien  indikaattoreiden ja seurannan osalta voidaan todeta, että Älykäs energiahuolto Euroopassa 1 
-ohjelman soveltamisala on laaja, jotta kestävä 
energiankäyttö voitaisiin ottaa huomioon kai-
killa yhteiskunnan osa-alueilla parlamentin ja 
neuvoston päätöksen mukaisesti. Tätä taustaa 
vasten komissio pysyy kannassaan, että seuran-
tajärjestely on ollut tarkoituksenmukainen.
Komissio ja toimeenpanovirasto ovat saaneet 
hankkeiden seurannasta arvokasta tietoa tule-vien hankkeiden vaatimuksia varten.22.
Ohjelma käynnistyi neuvoston ja parlamentin päätöksen tultua voimaan elokuussa 2003.  Täytäntöönpanoaikataulusta voidaan lisäksi  todeta, että oikeusperustan hyväksymisestä  (neuvoston ja parlamentin kesäkuussa 2003  tekemä päätös) ensimmäisten avustussopi-musten allekirjoittamiseen loppuvuonna 2004 kului puolitoista vuotta. Tätä voidaan pitää  normaalina, kun otetaan huomioon työohjel-man hyväksymisen, ehdotuspyyntömenettelyn käynnistämisen, ehdotusten valitsemisen ja  sopimusten tekemisen edellyttämä aika.
Kaikki sitoumukset tehtiin ohjelmajakson  
aikana. Maksuaikataulu riippuu yksittäisten  hankkeiden kestosta. Useimmat hankkeet jat-
kuvat vuoden 2006 jälkeen.
23.
Komissio sekä pyysi että sai tietoja energia-tehokkaiden ratkaisujen käyttöönottoon liit-tyvien esteiden poistamisesta ja erityisesti  
tiedonpuutteeseen liittyvistä esteistä. Ehdo-
tusten tekijöitä pyydettiin nimenomaan sisäl-
lyttämään tällaisia tietoja hanke-ehdotusten  
tekniikan tasoa koskevaan arvioon. Ajanta-
saista tietoa tällaisista esteistä sekä siitä, missä 
määrin niitä oli poistettu, pyydettiin ja saatiin tuettujen hankkeiden aikana ja niitä koskevissa 
raporteissa. Komissio kerää myös palautetta  tiedonsaantitarpeista. Esimerkkinä tästä voi-daan mainita energiatehokkuutta koskevaan  vihreään kirjaan liittyvä julkinen kuuleminen, joka päättyi 31.3.2006.
37
24. 
Arviointien ajoituksen suhteen on otettava huo-
mioon, että Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma on jatkuva ohjelma, jossa edeltävistä 
ohjelmista saadut kokemukset hyödynnetään tulevissa ohjelmissa. Arviointituloksia hyödyn-netään systemaattisesti sellaisenaan valmistel-taessa ja laadittaessa tulevia ohjelmia koskevia lainsäädäntöehdotuksia.
25.
Paikallisista energiatoimistoista suoritetaan  
riippumaton tutkimus Älykäs energiahuolto  
Euroopassa 2008 -työohjelmasta rahoitettavan 
tarjouskilpailun puitteissa.
27.
Toimistojen perustaminen riippuu lähinnä siitä, 
onko paikallis- ja aluetasolla yhteisrahoituk-
sen edellyttämiä rakenteita, ja siitä, ollaanko 
paikallis- ja aluetasolla valmiita sitoutumaan 
pitkäaikaisesti toimiston toimintaan.  Komissio 
tunnusti vallitsevan erilaisuuden ja kannusti  
erityisesti uusia jäsenvaltioita perustamaan  
energiatoimistoja (esimerkiksi vuoden 2004  
pyyntömenettelyssä asetettiin etusijalle toi-
mistojen perustaminen uusiin jäsenvaltioihin).  
Näin pystyttiin vauhdittamaan toimistojen  
perustamista ja vaikuttamaan paikallistason  päätöksentekoprosessiin.  Hitaan alun jälkeen 
jäsenvaltioihin perustettiin vuosina 2005–2007 yhteensä 16 uutta energiatoimistoa.
28.
ECUBA-tutkimuksesta, jonka suorittivat toi-mistojen työhön tiiviisti osallistuneet (komis-siosta riippumattomat) asiantuntijat, saatiin  hyödyllistä tietoa energiatoimistojen alue- ja paikallistason hallinnointiin liittyvistä haas-teista. Uusi tutkimus käynnistetään tarjous-kilpailulla vuoden 2008 Älykäs energiahuolto Euroopassa -työohjelman puitteissa, ja sen  suorittaa yhteenliittymä, jolla ei ole aikaisem-pia kytköksiä paikallisten energiatoimistojen toimintaan.Managenergy-ryhmä ja sen mietintäryhmä  
(MERG) keräävät säännöllisesti palautetta  komissiolle toimistojen toiminnasta. Ne  
kokoontuvat kaksi tai kolme kertaa vuodessa keskustelemaan paikallisten toimijoiden, eri-tyisesti energiatoimistojen tarpeista, paino-pisteistä ja toiminnoista. Managenergy-ryhmä päivittää Managenergy-verkkosivustolla olevaa 
toimistoja koskevaa osiota ja siihen liittyvää  toimistojen esitettä tarkistamalla vuosittain,  
että toimistot ovat edelleen toiminnassa.
29.
Komissio tukee energiatoimistoja ainoastaan  käynnistysvaiheessa. Useimpien komission  tuella perustettujen toimistojen toiminnan jat-
kuminen osoittaa, että toimistoille on kysyntää 
ja riittävästi julkista käyttöä kaikkialla Euroo-
passa, jotta julkisten varojen investointi niihin 
olisi perusteltua.
31.
Komissiolla on tietoja komissiolle ja viras-
tolle ohjelman hallinnoinnista aiheutuneista  
kuluista. Osallistujille ehdotusten valmiste-
lusta aiheutuneet kulut eivät normaalisti sisälly 
näihin hallintomenoina.
38
32.
Nykyisessä oikeusperustassa hanke-ehdotusten 
tekemisestä hakijoille aiheutuvia ”kuluja” ei  määritellä korvauskelpoisiksi.
Komission mielestä tällaiset kulut syntyvät  
hanketoimintoihin liittyvästä välttämättö-mästä vaiheesta eikä niitä voida määritellä  hallintomenoiksi. Toisaalta raportointikus-
tannuksia ei voida katsoa pelkästään hallinto-menoiksi.
 Kyse on kuluista, joita osallistujille 
syntyy kaikissa kilpailumenettelyissä (tilintar-
kastustuomioistuimen kyselyn mukaan lähes  
60 prosenttia vastaajista pitää näitä kuluja  
”oikeudenmukaisina”).
Ehdotuksen valmistelu on sijoitus hyvän ja   –
kilpailukykyisen hankkeen suunnitteluun, ja 
raportointi on sekä sopimukseen että toi-
mintaan perustuva velvoite, jonka avulla  
toimeenpanovirasto ja komissio voivat antaa 
sidosryhmille tietoa hankkeiden tuloksista.  Tällaisilla julkaisuilla on myönteisiä heijastus-
vaikutuksia, ja ne lisäävät kiinnostusta ohjel-
maan. Näin yhteisön rahoituksesta saatava  
hyöty on mahdollisimman suuri ja hankkeen 
vastuuorganisaation uskottavuus paranee.
Vastaajien arvioimien kulujen määrää on   –
vaikea määrittää systemaattisesti kulujen  
luonteen vuoksi. Komissio huomauttaa, että 
tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn kuu-
luvassa lomakkeessa ei määritelty huomioon 
otettavien kulujen luonnetta eikä niiden  ar viointimenetelmää. Kyselyyn osallistuneita 
ei pyydetty antamaan kirjanpitotietoja eikä  
heidän vastauksiaan tarkastettu. Vastaukset, 
joita kyselyyn osallistuneet 29 prosenttia  
antoivat, ovat näin ollen väistämättä vastaa-jien subjektiivisia käsityksiä ja sisällöltään  vaihtelevia. Vastauksista suoritetut ekstra-polaatiot ovat myös epäluotettavia.33.
Jotkut sidosryhmät ovat todenneet, että haku-
menettely on yksinkertaistunut ja että menet-tely ja siihen liittyvät arviointiperusteet ovat 
selkeämpiä. Näin ollen komissio päättelee,  että ulkopuoliseen arviointiin osallistuneet  vastaajat arvioivat hakuprosessin myöntei-seksi. Asia liittyy tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin ehdotusten valmistelukuluihin.  
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema  ”sopimusneuvotteluprosessi” ei ole osa ehdo-
tusvaihetta vaan aivan erillinen vaihe. Prosessi 
koskee ainoastaan ehdotuksia, jotka valitaan  
rahoitusta varten, ja siinä on tarkoitus laatia  
edunsaajien yhteenliittymän ja komission väli-nen avustussopimus. Näin ollen sopimusneu-votteluihin käytettäviä varoja olisi tarkasteltava erillään ehdotuksen valmistelukuluista.
37-38.
Tilintarkastustuomioistuin laskee yhteen  komissiolle ja toimeenpanovirastolle aiheu-tuneet kulut ja edunsaajien arvioimat ”kulut”. 
Viimeksi mainitut kulut ovat kuitenkin luon-
teeltaan hyvin erilaisia, joten niitä olisi tar-
kasteltava erikseen. Ehdotuksen valmistelu  
on sijoitus hyvän ja kilpailukykyisen hank-
keen suunnitteluun. Hankkeesta raportointi  
on yhteisrahoitettava sopimusvelvoite, jonka avulla tuloksista ilmoitetaan sidosryhmille.  
Hankkeen hallinnoinnista vastaavat ainoas-taan komissio ja toimeenpanovirasto. Älykäs  energiahuolto Euroopassa -ohjelman tapauk-sessa hankkeen hallintomenoihin kuuluu myös toimeenpanoviraston perustamisinvestointi,  josta saadaan hyötyä ja kustannussäästöjä  tulevaisuudessa.
39
Osallistujien arvioimien ehdotusten valmistelu-
kulujen ja hankkeiden raportointikustannusten osalta (22 miljoonaa euroa tilintarkastus-
tuomioistuimen kyselyn mukaan) komissio  huomauttaa, kuten kohdassa 32 annetussa  vastauksessa, että nämä ovat luonteeltaan  erilaisia kuluja, jotka ovat aiheutuneet han-ketoimintoihin kuuluvasta välttämättömästä  
vaiheesta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn kuuluvassa lomakkeessa ei määritelty 
huomioon otettavien kulujen luonnetta eikä  
niiden arviointimenetelmää. Kyselyyn osallis-
tuneita ei pyydetty antamaan kirjanpitotietoja 
eikä heidän vastauksiaan tarkastettu. Kyselyyn vastanneiden 29 prosentin vastaukset ovat näin ollen väistämättä hyvin likimääräisiä ja niistä suoritetut ekstrapolaatiot epäluotettavia.
Komissio katsoo, ettei osallistujille ehdotus-
ten valmistelusta ja raportoinnista aiheutuvien 
kulujen arvioita voida samaistaa, yhdistää tai verrata hallintomenoihin, joita komissiolle  
ja virastolle aiheutuu ohjelman hallinnoin-
nista, koska kulut ovat luonteeltaan erilaisia. 
Ohjelmasta maksettavan rahoituksen osalta  
tilintarkastustuomioistuin on oikeassa tode-
tessaan kohdassa 38, että Älykäs energiahuolto 
Euroopassa -ohjelman kaltaisessa ohjelmassa ehdotusten valmistelukulut painottuvat ohjel-
man alkuvaiheeseen. Edunsaajille suoritetta-vat maksut puolestaan painottuvat ohjelman loppupuolelle.PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
44.
Komissio katsoo, että ohjelman suunnittelu,  
jossa oli tarkoitus käsitellä lainsäädännössä  määriteltyjä politiikan aloja, on riittävän kor-
keatasoista, kun otetaan huomioon tämän-tyyppiseen politiikan välineeseen sisältyvät  rajoitukset. Työohjelmassa oli tarkoitus käsi-tellä lainsäädännössä määriteltyjä politiikan  aloja.
Katso kohtaan 18 annettu vastaus.
45.
Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma toi-
mii ensisijaisesti liikkeellepanevana voimana: ohjelmasta annetaan verrattain pieniä avus-tuksia, joiden on tarkoitus kannustaa paljon  suurempiin investointeihin tulevaisuudessa.  
Parlamentti ja neuvosto määrittelivät Älykäs  
energiahuolto Euroopassa 1 -ohjelman sovelta-
misalan ja tavoitteet sekä jaottelivat ne neljään 
erikoisalaan. Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelmasta tehdyssä päätöksessä viitataan eri-
tyistiedonantoihin, jotka koskevat ohjelman  
kutakin neljää alaa ja joissa kaikissa on lueteltu 
tärkeitä toimialoja
4.
4 Esimerkiksi yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa kos-
keva valkoinen kirja [KOM(1997) 599 lopullinen, 26.11.1997] sisäl-tää neljä toimialuetta ja 22 erityistoimea, jotka liittyvät pelkästään uusiutuviin energialähteisiin. Komission tiedonannossa ”Toiminta-suunnitelma energiatehokkuuden parantamiseksi Euroopan yhtei-sössä” [KOM(2000) 247, 26.4.2000] esitetään toimia kaikilla aloilla ja 15 avainalalla. Vuonna 2006 tämä lähestymistapa vahvistettiin ener-giatehokkuutta koskevasta vihreästä kirjasta annetussa Euroopan parlamentin lausunnossa, jossa esitettiin yli 100 suositusta (Euroo-pan parlamentin kertomus P6_A(2006)0160, 3.5.2006, ja energiate-hokkuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta 19. lokakuuta 2006 annettu komission tiedonanto, jossa määritellään kuusi aluetta, 10 painopistettä ja 75 kustannustehokasta toimea, jotka on valittu vaikutustenarvioinnin perusteella).
40
SUOSITUS 1 – SUUNNITTELU
Katso kohtiin 17 ja 18 annetut vastaukset.
Komissio toteuttaa parhaillaan suunnittelua  
koskevaa tilintarkastustuomioistuimen suo-situsta. Komissio on laatinut eksplisiittisen  toimintalinjamallin Älykäs energiahuolto  Euroopalle -ohjelmaa varten. Malli kuvastaa  oletettua menojen, tuotosten ja vaikutusten  välistä yhteyttä kaikkien toimenpidealueiden tasolla. Tätä seurataan konkreettisesti jokaisen hankkeen yhteydessä.
46.
Älykäs energiahuolto Euroopassa 1 -ohjelman soveltamisala on laaja, jotta kestävä ener-giankäyttö voitaisiin ottaa huomioon kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla parlamentin ja neu-voston päätöksen mukaisesti. Tätä taustaa  vasten komissio pysyy kannassaan, että seuran-tajärjestely on ollut tarkoituksenmukainen.
Komissio ja toimeenpanovirasto ovat saaneet 
hankkeiden seurannasta arvokasta tietoa tule-
vien hankkeiden vaatimuksia varten.
Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma on 
jatkuva ohjelma, jossa edellisistä ohjelmista  saatua kokemusta hyödynnetään tulevissa  
ohjelmissa. Arviointituloksia hyödynnetään  systemaattisesti sellaisenaan valmisteltaes sa  ja laadittaessa tulevia ohjelmia koskevia  lainsäädäntöehdotuksia.47.
Ohjelmaa seurataan hankekohtaisesti, jolloin 
ohjelman vaikutuksia voidaan arvioida sen  tavoitteiden perusteella. Ohjelmaa tuskin olisi 
mahdollista seurata laajemmin, koska on vaikea määrittää ohjelman tulosten aikaansaamien  vaikutusten ja makrotaloudellisten suuntaus-ten, kuten EU:n energiariippuvuuden, välisiä  kausaalisia yhteyksiä. Komissio katsoo, ettei  
tämä heikennä Älykäs energiahuolto Euroo-passa -ohjelman yleistä laatua ja rakennetta.
Katso myös kohtaan 23 annettu vastaus.
48.
Julkisilta viranomaisilta kaikkialta EU:sta saatu 
palaute vahvistaa sen, että viranomaiset usko-
vat paikallisella tai alueellisella toimistolla ole-
van huomattava vaikutus. Tästä on todisteena 
myös tällaisten toimistojen kysynnän kasvu  
julkisten viranomaisten keskuudessa. Jokaisen 
julkisen viranomaisen on paitsi osallistuttava toimiston yhteisrahoitukseen Älykäs energia-
huolto Euroopassa -ohjelman kolmen ensim-
mäisen tukivuoden ajan myös varmistettava  
viraston toiminnan jatkuminen viisi vuotta  
tämän jälkeen. Tämä osoittaa, että paikallis-
viranomaiset ovat vakuuttuneita tällaisen toi-
miston tuomasta hyödystä. Katso myös kohtaan 28 annettu vastaus.
49.
Käyttäytymisessä tapahtuvaa muutosta voidaan arvioida vasta pitkän ajan kuluttua vahvistet-tujen, esimerkiksi Eurostatin toimittamien tie-
tojen avulla. Kaikesta huolimatta ohjelmalla  
on ollut myönteinen vaikutus EU:n politiikan 
kehittämiseen.
41
50.
Kun arviointia käytetään hyödyksi tulevien  
ohjelmien suunnittelussa, olemassa olevat  ar viointitulokset (nykyisen ohjelman väli/
loppuarviointi ja edellisen ohjelman jälki-arviointi) ovat avainasemassa seuraavien  ohjelmien ennakkoarvioinnissa/vaikutusten  arvioinnissa.
Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma on 
jatkuva ohjelma, jossa edellisistä ohjelmista  saatua kokemusta hyödynnetään tulevissa  ohjelmissa. Arviointituloksia hyödynnetään  systemaattisesti sellaisenaan valmisteltaes sa  ja laadittaessa tulevia ohjelmia koskevia  lainsäädäntöehdotuksia.
51.
Tulosindikaattoreita ajatellen ohjelman hal-linnoinnin siirtäminen toimeenpanovirastoon täysipäiväiselle, tehtävään erikoistuneelle  ammattilaisryhmälle johtaa tehokkaampaan ja jatkuvaan palauteprosessiin, joka mahdollistaa ohjelman suuntaamisen ja sen painopisteiden tarkistamisen tai uudelleen kohdistamisen vuo-sittain siten, että voidaan vastata markkinoilla ja EU:n politiikan kehityksessä tapahtuviin  
muutoksiin.
SUOSITUS 2 – SEURANTA
Ohjelmaa seurataan hankekohtaisesti, jolloin 
ohjelman vaikutuksia voidaan arvioida sen  tavoitteiden perusteella.
Seurantakulujen olisi oltava oikeasuhteisia,  
eivätkä ne saisi merkittävästi lisätä ohjelman toimintakuluja.
SUOSITUS 3 – ARVIOINTI
Komissio aikoo toteuttaa ohjelmien arviointia koskevat suositukset. Uusi tutkimus käynniste-
tään tarjouskilpailulla vuoden 2008 Älykäs ener-giahuolto Euroopassa -työohjelman puitteissa, 
ja se toteutetaan pitkittäistutkimuksena.52.
Tilintarkastustuomioistuin laskee yhteen  
komissiolle ja toimeenpanovirastolle aiheu-tuneet kulut ja edunsaajien arvioimat ”kulut”. 
Nämä kulut ovat kuitenkin luonteeltaan hyvin erilaisia, joten niitä olisi tarkasteltava erik-seen. Ehdotuksen valmistelu on sijoitus hyvän ja kilpailukykyisen hankkeen suunnitteluun.  Hankkeesta raportointi on yhteisrahoitettava 
sopimusvelvoite, jonka perusteella tuloksista ilmoitetaan sidosryhmille. Hankkeen hallin-
tomenoja aiheutuu ainoastaan komissiolle ja  
toimeenpanovirastolle, ja kyseisenä ajanjak-
sona niihin kuuluu myös toimeenpanoviraston 
perustamisinvestointi, josta saadaan hyötyä ja kustannussäästöjä tulevaisuudessa.
42
Tilintarkastustuomioistuimen kyselyssä ei mää-
ritelty huomioon otettavien kulujen luonnetta 
eikä niiden määrittelymenetelmää. Kyselyyn  osallistuneita ei pyydetty antamaan kirjanpi-
totietoja eikä heidän vastauksiaan tarkastettu. Näin ollen vastaukset ovat väistämättä hyvin likimääräisiä.
Ohjelmasta maksettavan rahoituksen osalta  
tilintarkastustuomioistuin on oikeassa tode-tessaan kohdassa 38, että Älykäs energiahuolto 
Euroopassa -ohjelman kaltaisessa ohjelmassa 
ehdotusten valmistelukulut painottuvat ohjel-
man alkuvaiheeseen. Edunsaajille suoritetta-
vat maksut puolestaan painottuvat ohjelman loppupuolelle.
53.
Joka vuosi alustavan talousarvioesityksen  tueksi esitettävissä valmisteluasiakirjoissa
5 
eritellään pääosaston toimintoihin liittyvät  
hallintomenot ja jokaisen toimeenpanoviras-ton hallintomenot. Vuoden 2008 menettelystä 
lähtien nämä asiakirjat sisältävät Euroopan  
parlamentin pyynnöstä myös prosenttiosuu-
den, joka ohjelman talousarviosta on käytetty 
toimeenpanoviraston toimintakuluihin.
Komissio tarjoaa niille virastoille, jotka käyttä-
vät komission IT-pohjaista kirjanpitojärjestel-mää (ABAC) omien kirjanpitojärjestelmiensä  tukena, välineet kohdentaa viraston kulut  toimintokohtaisesti. Näin virastot pystyvät  paremmin raportoimaan kuluistaan ja hallin-tomenoistaan. Suunnitelmissa on tarjota näitä välineitä joillekin virastoille varainhoitovuo-desta 2009 lähtien, minkä jälkeen välineiden  käyttöä laajennetaan myös muhin virastoihin.
5 Alustavan talousarvioesityksen valmisteluasiakirjat II, III ja IV.SUOSITUS 4 – HALLINTOMENOT
Komission IT-pohjaista kirjanpitojärjestelmää käyttäville virastoille tarjotaan välineet koh-dentaa viraston kulut toimintokohtaisesti.
 
Tällä hetkellä ei ole perusteita rasittaa sekä  edunsaajia että komissiota lisätaakalla, jonka edunsaajien ehdotusten valmistelukuluihin  liittyvien tietojen kerääminen ja tarkastaminen aiheuttaisivat. Komissio ylläpitää kirjanpito- ja analyysitietoja ohjelman hallintomenoistaan.
43
LIITE 1
Katkelma asiakirjasta: Väliarviointi energia-alan monivuotisesta toimintaohjelmasta
”Älykäs energiahuolto Euroopassa vuosina 2003–2006”,
ECOTEC Research & Consulting Limited, Yhdistynyt kuningaskunta
Ohjelman lisäarvo (sivu 58)
Arvioijien mukaan Älykäs energiahuolto Euroo-
passa -ohjelma tarjoaa merkittävää lisäarvoa  vahvistamalla alojen välistä synergiaa. Näin  voidaan tuoda yhteen uusiutuvien energia-lähteiden, energiatehokkuuden ja liiken-teen alojen toimijoita. Edellisten ohjelmien  ar vioinnit ja selvityksemme ovat osoittaneet, että rahoitetut hankkeet ovat saaneet jäsen-valtiot muuttamaan politiikkaansa ja johta-neet toimenpiteisiin. On liian aikaista sanoa,  
että tällä hetkellä rahoitettavien hankkeiden  vaikutukset olisivat samanlaisia. Arvioijat  ovat kuitenkin sitä mieltä, että tällaisia vai-kutuksia on kohtuullista odottaa, sillä hank-keet ovat samantapaisia kuin niitä edeltävät  hankkeet. Tätä kysymystä olisi käsiteltävä  Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelman  jälkiarvioinnissa.



Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Erityiskertomus nro 7/2008
Älykäs energiahuolto 2003–2006
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto2008 – 43 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-053-3DOI 10.2865/16634

Mistä EU:n julkaisuja saa?
Julkaisutoimiston tuottamia myytäviä julkaisuja on saatavilla EU Bookshopissa 
osoitteessa http://bookshop.europa.eu, jonka kautta voi jättää tilauksen valittuun myyntipisteeseen.
Luettelo maailmanlaajuisen myyntiverkostomme jäsenistä on saatavilla faksitse 
numerosta (352) 29 29-42758.
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN TARKASTELEE  
ERITYISKERTOMUKSESSAAN ”ÄLYKÄS ENERGIAHUOLTO 
20032006” ENERGIATEHOKKUUDEN JA UUSIUTUVAN 
ENERGIAN KÄYTÖN EDISTÄMISEEN TÄHTÄÄVÄN EUTUKIJÄRJESTELMÄN OSALTA EUVAROJEN KÄYTTÖÄ JA TUKIJÄRJESTELMÄN SEURANNAN JA ARVIOINNIN ONNISTUMISTA JA RAJOITTEITA. LISÄKSI TARKASTELLAAN SEKÄ KOMISSIOLLE ETTÄ TUKIJÄRJESTELMÄÄN  OSALLISTUJILLE AIHEUTUNEITA YLEISKUSTANNUKSIA. KERTOMUKSESSA ANNETAAN SUOSITUKSIA, JOILLA PYRITÄÄN PARANTAMAAN SAMANKALTAISTEN OHJELMIEN SUUNNITTELUA TULEVAISUUDESSA, SAAMAAN  SEURANNASTA JA ARVIOINNISTA MAHDOLLISIMMAN SUURI HYÖTY JA PITÄMÄÄN YLEISKUSTANNUKSET KOHTUULLISINA. 
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUINQJ-AB-08-003-FI-C
ISBN 978-92-9207-053-3