PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Lapsen oikeuksista tehdyssä Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 24 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan, että lasten etujen ja hyvinvoinnin suojelu ja hoito ovat lapselle kuuluvia oikeuksia. Yhdistyneiden kansakuntien lapsen oikeuksien komitea korosti vuonna 2021, että näitä oikeuksia on suojeltava samalla tavoin digitaalisessa ympäristössä. Lasten suojelu sekä verkossa että sen ulkopuolella on yksi unionin prioriteeteista.

Vähintään joka viides lapsi joutuu seksuaalisen väkivallan uhriksi lapsuudessa. Vuonna 2021 tehdyssä maailmanlaajuisessa tutkimuksessa todettiin, että useampaa kuin joka kolmatta vastaajaa oli lapsena pyydetty tekemään jotain seksuaalista verkossa ja että yli puolet oli kokenut jonkinlaista lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa verkossa. Vammaisilla lapsilla on vielä suurempi riski joutua seksuaaliväkivallan kohteeksi: jopa 68 prosenttia kehitysvammaisista tytöistä ja 30 prosenttia pojista kokee seksuaaliväkivaltaa ennen 18-vuotispäiväänsä. Lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistava kuvamateriaali on lapsiin kohdistuvasta fyysisestä seksuaaliväkivallasta syntyvä tuotos. Sen tunnistaminen ja siitä ilmoittaminen on välttämätöntä, jotta voidaan estää sen tuottaminen ja levittäminen, ja se on olennainen keino tunnistaa ja auttaa sen uhreja. Pandemian vuoksi lapset ovat joutuneet alttiiksi huomattavasti suuremmalle määrälle ei-toivottuja lähestymisiä verkossa, muun muassa lapsen houkuttelulle seksuaalisiin tarkoituksiin. Vaikka lapsiin kohdistuva seksuaaliväkivalta ja lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistava kuvamateriaali on kriminalisoitu kaikkialla EU:ssa vuonna 2011 hyväksytyllä lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskevalla direktiivillä, on selvää, että EU ei edelleenkään suojele lapsia seksuaaliväkivallan uhriksi joutumiselta ja että verkkoulottuvuus on erityinen haaste.

Sen vuoksi Euroopan komissio hyväksyi 24. heinäkuuta 2020 EU:n strategian lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamiseksi. Siinä esitetään kattava vastaus lapsiin sekä verkossa että sen ulkopuolella kohdistuvan seksuaaliväkivallan kasvavaan uhkaan parantamalla ennaltaehkäisyä, tutkintaa ja uhrien auttamista. Strategiaan sisältyy kahdeksan aloitetta, joilla luodaan vahva oikeudellinen kehys lasten suojelemiseksi ja helpotetaan koordinoitua lähestymistapaa lasten suojeluun ja tukemiseen osallistuvien lukuisten eri toimijoiden keskuudessa. Näillä aloitteilla pyritään kartoittamaan lainsäädännön puutteita ja varmistamaan, että EU:n lainsäädäntö mahdollistaa tehokkaan reagoinnin, vahvistamaan lainvalvontatoimia kansallisella ja EU:n tasolla, antamaan EU-maille mahdollisuus suojella lapsia paremmin ennaltaehkäisyn avulla, tehostamaan alan toimijoiden toimia lasten suojelemiseksi niiden tarjoamien palvelujen käytön yhteydessä ja parantamaan lasten suojelua maailmanlaajuisesti useiden sidosryhmien yhteistyön avulla. Tätä strategiaa tuetaan muilla täydentävillä toimilla. Euroopan komissio hyväksyi 24. maaliskuuta 2021 lapsen oikeuksia koskevan kattavan EU:n strategian, jossa ehdotetaan tehostettuja toimenpiteitä lasten suojelemiseksi kaikenlaiselta väkivallalta, myös verkkovälitteiseltä. Lisäksi komissio kehottaa yrityksiä jatkamaan toimiaan laittoman verkkosisällön, myös verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan, tunnistamiseksi, siitä ilmoittamiseksi ja sen poistamiseksi yritysten alustoilta ja palveluista. Ehdotettu eurooppalainen julistus digitaalisen vuosikymmenen digitaalisista oikeuksista ja periaatteista sisältää myös sitoumuksen suojella kaikkia lapsia laittomalta sisällöltä, riistolta, manipuloinnilta ja seksuaaliväkivallalta verkossa sekä estää digitaalisen tilan käyttö rikosten tekemiseen tai helpottamiseen.

Tässä yhteydessä säilytyspalvelujen tai henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajilla, jäljempänä ’palveluntarjoajat’, on erityisen tärkeä rooli. Niiden vastuullinen ja huolellinen käyttäytyminen on olennaisen tärkeää turvallisen, ennakoitavan ja luotettavan verkkoympäristön ja perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien toteutumisen kannalta. Lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistavien kuvien ja videoiden levittäminen, joka on lisääntynyt voimakkaasti digitaalisen maailman kehittyessä, pidentää uhrien kärsimää vahinkoa määräämättömäksi ajaksi, minkä lisäksi rikoksentekijät ovat löytäneet näiden palvelujen kautta uusia keinoja päästä käsiksi lapsiin ja kohdistaa heihin seksuaaliväkivaltaa.

Jotkin palveluntarjoajat käyttävät jo vapaaehtoisesti teknologiaa verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan tunnistamiseen, siitä ilmoittamiseen ja sen poistamiseen palveluistaan. Palveluntarjoajien toteuttamat toimenpiteet vaihtelevat kuitenkin suuresti, ja valtaosa ilmoituksista on peräisin muutamalta palveluntarjoajalta, kun taas huomattava osa niistä ei toteuta mitään toimia. Myös EU:n lainvalvontaviranomaisten palveluntarjoajilta saamien ilmoitusten laatu ja merkityksellisyys vaihtelevat huomattavasti. Kuitenkin sellaiset järjestöt kuin kadonneiden ja seksuaaliväkivallasta kärsineiden lasten kansallinen keskus (National Centre for Missing and Exploited Children, NCMEC), joille yhdysvaltalaiset palveluntarjoajat ovat Yhdysvaltojen lainsäädännön nojalla velvollisia ilmoittamaan saadessaan tiedon lapsiin kohdistuvasta seksuaaliväkivallasta palveluissaan, sai vuonna 2020 yli 21 miljoonaa ilmoitusta, joista yli miljoonalla oli yhteys EU:n jäsenvaltioihin. Tuorein ilmoitusluku vuodelta 2021 osoittaa, että kasvu on jatkunut ja lähestyy 30 miljoonan rajaa.

Joidenkin palveluntarjoajien merkittävästä panoksesta huolimatta on osoittautunut, että vapaaehtoiset toimet eivät riitä suitsimaan verkkopalvelujen väärinkäyttöä lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan tarkoituksiin. Tämän vuoksi useat jäsenvaltiot ovat alkaneet valmistella ja hyväksyä kansallisia sääntöjä verkossa tapahtuvan lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan torjumiseksi. Kuten tähän ehdotukseen liittyvä vaikutustenarviointiraportti osoittaa, tämä johtaa erilaisten kansallisten vaatimusten kehittymiseen, mikä puolestaan lisää palvelujen digitaalisten sisämarkkinoiden hajanaisuutta. Tätä taustaa vasten tarvitaan yhdenmukaisia unionin sääntöjä, jotka koskevat verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan tunnistamista, siitä ilmoittamista ja sen poistamista, jotta voidaan täydentää digipalvelusäädöstä, poistaa nykyiset digitaalisten sisämarkkinoiden esteet ja estää tällaisten esteiden leviäminen. Tällä ehdotuksella puututaan toimien pirstaloitumisen vaaraan. Tällöin on otettava huomioon tarve taata lasten perusoikeudet huolenpitoon, suojella heidän hyvinvointiaan, mielenterveyttään ja etuaan sekä tukea yleistä etua, joka koskee lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan tuloksellista ehkäisemistä, tutkimista ja syytteeseenpanoa vakavana rikoksena.

Näihin haasteisiin vastaamiseksi ja neuvoston ja Euroopan parlamentin esittämien kehotusten vuoksi tällä ehdotuksella pyritään luomaan selkeä ja yhdenmukaistettu oikeudellinen kehys verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Sillä pyritään takaamaan palveluntarjoajille oikeusvarmuus niiden velvollisuuksista arvioida ja lieventää riskejä ja tarvittaessa tunnistaa tällaiset väärinkäytökset, ilmoittaa niistä ja poistaa ne palveluistaan tavalla, joka on perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien ja EU:n oikeuden yleisten periaatteiden mukainen. Verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan torjuntaan liittyy eri sidosryhmille kuuluvia tärkeitä oikeuksia ja etuja. Sen vuoksi on erityisen tärkeää saada aikaan oikeudenmukainen tasapaino seksuaaliväkivallan lapsiuhrien ja heidän perusoikeuksiensa suojelua koskevien toimenpiteiden, joilla pyritään saavuttamaan yleistä yhteiskunnallista etua koskevat tärkeät tavoitteet, sekä muiden käyttäjien ja palveluntarjoajien perusoikeuksien välillä.

Sen vuoksi tässä ehdotuksessa esitetään kohdennettuja toimenpiteitä, jotka ovat oikeassa suhteessa siihen riskiin, että jotakin palvelua käytetään väärin verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan harjoittamiseksi, ja joihin sovelletaan tiukkoja ehtoja ja takeita. Ehdotuksella pyritään myös varmistamaan, että palveluntarjoajat voivat täyttää velvollisuutensa, perustamalla lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan EU-torjuntakeskus, jäljempänä ’EU-keskus’, helpottamaan ja tukemaan tämän asetuksen täytäntöönpanoa ja siten osaltaan poistamaan sisämarkkinoiden esteitä, erityisesti suhteessa tämän asetuksen mukaisiin palveluntarjoajien velvoitteisiin tunnistaa verkkovälitteistä lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa, ilmoittaa siitä ja poistaa lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistava kuvamateriaali. EU-keskuksen tehtävänä on erityisesti perustaa ja ylläpitää tietokantoja verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan indikaattoreista, joita palveluntarjoajien on käytettävä tunnistamisvelvoitteiden noudattamiseksi, sekä huolehtia niiden toiminnasta. Näiden tietokantojen olisi sen vuoksi oltava valmiit ennen kuin asetusta aletaan soveltaa. Sen varmistamiseksi komissio on jo antanut jäsenvaltioiden käyttöön rahoitusta näiden tietokantojen valmistelua varten. EU-keskuksen olisi myös suoritettava tiettyjä täydentäviä tehtäviä, kuten toimivaltaisten kansallisten viranomaisten avustamista niiden tämän asetuksen mukaisten tehtävien suorittamisessa ja uhrien tukemista palveluntarjoajien velvoitteiden yhteydessä. Sen olisi myös hyödynnettävä keskeistä asemaansa helpottaakseen yhteistyötä sekä tietojen ja asiantuntemuksen vaihtoa, muun muassa näyttöön perustuvaa päätöksentekoa ja ennaltaehkäisyä varten. Ennaltaehkäisy on yksi komission ensisijaisista tavoitteista lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan torjunnassa.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Tällä ehdotuksella täytetään lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamista koskevassa EU:n strategiassa annetut sitoumukset. Ne koskevat erityisesti sellaisen lainsäädännön ehdottamista, jolla torjutaan tehokkaasti verkkovälitteistä lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa, muun muassa vaatimalla palveluntarjoajia tunnistamaan lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistava tiedossa oleva kuvamateriaali, ja lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa käsittelevän eurooppalaisen keskuksen perustamisen valmistelua. EU:n nykyinen oikeudellinen kehys tällä alalla koostuu lapsiin kohdistuvaan seksuaaliväkivaltaan liittyvästä unionin lainsäädännöstä, kuten lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumista koskevasta direktiivistä ja verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi annetusta asetuksesta (EU) 2021/1232, jota sovelletaan 3. elokuuta 2024 saakka, jäljempänä ’väliaikainen asetus’.

Ehdotuksella asetetaan palveluntarjoajille velvoite paljastaa lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistava kuvamateriaali, ilmoittaa siitä sekä estää pääsy siihen ja poistaa se palveluistaan. Näin sillä parannetaan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumista koskevassa direktiivissä tarkoitettujen rikosten tunnistamista, tutkintaa ja syytteeseenpanoa. Ehdotetulla lainsäädännöllä täydennetään uutta eurooppalaista Parempi internet lapsille -strategiaa. Strategian tavoitteena on luoda lapsille turvallisia digitaalisia kokemuksia ja edistää digitaalista voimaannuttamista. EU-keskuksen olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä Europolin kanssa. Se saa ilmoitukset palveluntarjoajilta, tarkistaa ne välttääkseen ilmeisen väärien epäilyjen ilmoittamisen ja toimittaa ne Europolille ja kansallisille lainvalvontaviranomaisille. EU-keskuksen hallintoneuvostoon kuuluu Europolin edustaja. Europolin hallintoneuvostossa voisi puolestaan olla EU-keskuksen edustaja tehokkaan yhteistyön ja koordinoinnin varmistamiseksi. Ehdotettu lainsäädäntö edistää myös useissa kansainvälisen oikeuden välineissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Tältä osin merkityksellisiä ovat lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan tehty Euroopan neuvoston Lanzaroten yleissopimus, jonka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet ja jossa vahvistetaan aineellista rikosoikeutta, uhrien auttamista ja interventio-ohjelmia koskevat vähimmäisvaatimukset, sekä lähes kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ratifioima tietoverkkorikollisuutta koskeva Euroopan neuvoston Budapestin yleissopimus, jossa edellytetään, että osapuolet määrittelevät tietyt lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistavaan kuvamateriaaliin liittyvät rikokset.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa