Neuvoston 8 päivänä joulukuuta 1995 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 34/95 neuvoston direktiivin 95/.../EY antamiseksi tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista



Virallinen lehti nro C 356 , 30/12/1995 s. 0013



Neuvoston 8 päivänä joulukuuta 1995 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 34/95 neuvoston direktiivin 95/. . ./EY antamiseksi tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (95/C 356/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä(3), sekä katsoo, että tiettyjen tieliikenteen ajoneuvojen painoista, mitoista ja eräistä muista teknisistä ominaisuuksista 19 päivänä joulukuuta 1984 annetussa neuvoston direktiivissä 85/3/ETY(4) vahvistettiin yhteisen liikennepolitiikan mukaisesti yhteiset vakioarvot, joiden ansiosta tieliikenteen ajoneuvoja voidaan käyttää tehokkaammin jäsenvaltioiden välisessä liikenteessä, direktiiviä 85/3/ETY on muutettu olennaisesti useaan otteeseen; kyseistä direktiiviä jälleen muutettaessa olisi se selvyyden ja järkevyyden vuoksi muotoiltava uudelleen yhdistäen se yhdeksi tekstiksi ajoneuvojen direktiivin 85/3/ETY mukaisuuden osoittamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/364/ETY(5) kanssa, jäsenvaltioissa voimassa olevien tieliikenteen hyötyajoneuvojen painoja ja mittoja koskevien vakioarvojen erot saattavat vaikuttaa haitallisesti kilpailun edellytyksiin ja olla esteenä liikkumiselle jäsenvaltioiden välillä, toissijaisuusperiaatteen mukaisesti olisi toteuttava yhteisötason toimenpiteitä tällaisen esteen poistamiseksi, edellä tarkoitetut vakioarvot kuvastavat tasapainoa tieliikenteen hyötyajoneuvojen järkevän ja taloudellisen käytön, infrastruktuurin ylläpidon vaatimusten, liikenneturvallisuuden sekä ympäristön ja elinympäristön suojelun välillä, tavaroiden kuljetukseen tarkoitettujen ajoneuvojen mittoja koskevien yhteisten vakioarvojen olisi voitava pysyä pitkään muuttumattomina, jäsenvaltiossa rekisteröityihin tai käyttöön otettuihin hyötyajoneuvoihin voidaan soveltaa ajoneuvojen painoja ja mittoja koskevia täydentäviä teknisiä vaatimuksia; nämä vaatimukset eivät saa olla esteenä hyötyajoneuvojen liikkumiselle jäsenvaltioiden välillä, olisi laajennettava direktiivin 85/3/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 89/338/ETY(6), 2 artiklassa olevaa "paksuseinäisen kylmäkuljetusajoneuvon" määritelmää, jotta jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus sallia sellaisten lämpöeristettyjen ajoneuvojen, jotka eivät vastaa mainitussa artiklassa määriteltyjä eristysvaatimuksia, liikkuminen niiden alueella, on tarpeen selventää käsitettä "jakamaton kuorma" tämän direktiivin yhdenmukaisen soveltamisen takaamiseksi kyseisentyyppistä kuormaa kuljettaville ajoneuvoille tai ajoneuvoyhdistelmille myönnettävien lupien osalta, tonnia käytetään yleisesti ajoneuvojen painon mittayksikkönä ja se on painon mittayksiköksi hyväksytty, minkä vuoksi sitä käytetään tässä direktiivissä, vaikka myönnetään, että painon varsinainen yksikkö on newton, sisämarkkinoita toteutettaessa tämän direktiivin soveltamisala olisi ulotettava myös kansalliseen liikenteeseen niiltä osin kuin se koskee ominaisuuksia, joilla on suuria vaikutuksia kilpailun edellytyksiin liikenteen alalla ja erityisesti tavaroiden kuljettamiseen tarkoitettujen ajoneuvojen ja ajoneuvoyhdistelmien suurimpaa sallittua pituutta ja leveyttä koskeviin arvoihin, ajoneuvojen muiden ominaisuuksien osalta jäsenvaltioiden sallitaan soveltaa alueellaan muita kuin tässä direktiivissä säädettyjä arvoja ainoastaan kansallisessa liikenteessä käytettäviin ajoneuvoihin, pidentyviä kytkinjärjestelmiä käyttävien perävaunuyhdistelmien suurin pituus on käytännössä 18,75 m pisimmässä mahdollisessa tilassa; sama suurin mahdollinen pituus olisi sallittava kiinteitä kytkinjärjestelmiä käyttäville perävaunuyhdistelmille, on mahdollista, että tavaroiden kuljettamiseen tarkoitettujen ajoneuvojen suurin sallittu leveys, 2,50 m, ei jätä tarpeeksi sisätilaa kuormalavojen tehokasta kuormausta varten, mikä on antanut aihetta soveltaa tämän arvon ylittäviä sallittuja poikkeamia jäsenvaltioiden sisäistä liikennettä koskevassa lainsäädännössä; teknisten vaatimusten selventämiseksi tarvitaan näin ollen yleistä mukauttamista tämänhetkiseen tilanteeseen ottaen huomioon kyseisten ominaisuuksien tieliikenneturvallisuuteen liittyvät seikat, jos tavaroiden kuljetukseen tarkoitettujen ajoneuvojen suurimmaksi leveydeksi säädetään 2,55 m, kyseisen vakioarvon olisi koskettava myös linja-autoja; linja-autojen osalta olisi kuitenkin sallittava siirtymävaihe, jotta asianomaiset valmistajat voivat mukauttaa tuotantolaitteensa, jäsenvaltioiden olisi voitava sallia sellaisten ajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien, joiden mitat eroavat tällä direktiivillä vahvistetuista mitoista, liikkumisen alueellaan kansallista tavaroiden kuljetusta varten silloin, kun nämä ajoneuvot harjoittavat liikennettä, joka tässä direktiivissä määritellään sellaiseksi, että se ei vaikuta huomattavasti kansainväliseen kilpailuun liikenteen alalla, toisin sanoen erikoistarkoitukseen rakennetuilla ajoneuvoilla harjoitettua liikennettä sekä moduulimallin mukaisesti harjoitettua liikennettä, moduulimallin mukaisesti harjoitetun liikenteen osalta olisi sallittava siirtymävaihe, jotta jäsenvaltio voisi mukauttaa tieinfrastruktuurinsa, uutta teknologiaa soveltaen tai uuden kuljetusjärjestelmän mukaisesti sekä tällä direktiivillä vahvistetuista vakioarvoista poikkeavasti valmistettujen ajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien olisi voitava harjoittaa paikallisliikennettä koejakson ajan, jonka tarkoituksena on tekniikan kehityksen hyödyntäminen, ajoneuvojen, jotka otetaan käyttöön ennen tämän direktiivin täytäntöönpanopäivää ja jotka aiemmin toisistaan poikenneiden kansallisten säännösten tai mittausmenetelmien vuoksi eivät ole tässä direktiivissä vahvistettujen mittojen mukaisia, olisi sallittava jatkaa liikenteen harjoittamista siirtymävaiheen ajan siinä jäsenvaltiossa, jossa ajoneuvo on rekisteröity tai otettu käyttöön, viisi- tai kuusiakselisten ajoneuvoyhdistelmien tyyppihyväksyntää koskevien direktiivien antamiseksi on tapahtunut edistystä; tämän vuoksi muut kuin painoon ja mittoihin liittyvät yhtenäisyysvaatimukset, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 85/3/ETY liitteessä II, olisi poistettava, kyseinen muutos olisi aiheellista tehdä myös tieliikennettä ja liikkumista koskevien kansainvälisten yleissopimusten kanssa ristiriidassa olevien sääntöjen välttämiseksi, tämän direktiivin noudattamisen valvonnan helpottamiseksi olisi tarpeen huolehtia, että ajoneuvoissa on merkintä siitä, että ne ovat tämän direktiivin mukaisia, ja tämä direktiivi ei vaikuta niihin päivämääriin, joihin mennessä jäsenvaltioiden on saatettava korvatut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä tai joista alkaen niitä on sovellettava, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla 1. Tätä direktiiviä sovelletaan a) sellaisten M2, M3 ja N2 ja N3 luokkien moottoriajoneuvojen ja niiden 03 ja 04 luokkien perävaunujen mittoihin, jotka on määritelty moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY(7) liitteessä II, b) edellä a alakohdassa tarkoitettujen ja tämän direktiivin liitteessä I olevassa 2 kohdassa tarkemmin määriteltyjen ajoneuvojen painoihin ja eräisiin muihin ominaisuuksiin. 2. Kaikki liitteessä I mainitut painot koskevat ajoneuvojen käyttöä kuormattuina liikenteessä, eivätkä ne ole tuotantostandardeja, jotka määritellään myöhemmässä direktiivissä. 2 artikla Tässä direktiivissä - "moottoriajoneuvolla" tarkoitetaan moottorikäyttöistä ajoneuvoa, joka kulkee tiellä omalla voimalla, - "perävaunulla" tarkoitetaan tavaran kuljetukseen rakennettua ja varustettua ajoneuvoa, joka on tarkoitettu kytkettäväksi moottoriajoneuvoon, ei kuitenkaan puoliperävaunua,- "puoliperävaunulla" tarkoitetaan tavaran kuljetukseen rakennettua ja varustettua ajoneuvoa, joka on tarkoitettu kytkettäväksi moottoriajoneuvoon siten, että osa vaunusta lepää moottoriajoneuvon päällä ja että moottoriajoneuvo kantaa huomattavan osan sen painosta sekä sen kuorman painosta, - "ajoneuvoyhdistelmällä" tarkoitetaan - perävaunuyhdistelmää, joka koostuu moottoriajoneuvosta ja siihen kytketystä perävaunusta, tai - puoliperävaunuyhdistelmää, joka koostuu moottoriajoneuvosta ja siihen kytketystä puoliperävaunusta, - "lämpöeristetyllä ajoneuvolla" tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka kiinteät tai irrotettavat korirakenteet on erityisesti varustettu tavaroiden kuljetukseen säädellyssä lämpötilassa ja jonka sivuseinät ovat eriste mukaan lukien vähintään 45 millimetriä paksut, - "linja-autolla" tarkoitetaan matkustajien ja matkatavaroiden kuljetukseen rakennettua ja varustettua ajoneuvoa, jossa on kuljettajan istuin mukaan lukien enemmän kuin yhdeksän istumapaikkaa. Se voi olla yksi- tai kaksikerroksinen, ja se voi myös vetää matkatavaraperävaunua, - "nivellinja-autolla" tarkoitetaan linja-autoa, joka koostuu kahdesta nivelosalla toisiinsa liitetystä jäykästä osasta. Kummankin jäykän osan matkustajaosaston on tämän tyyppisessä ajoneuvossa oltava yhteydessä toisiinsa, ja nivelosan on sallittava matkustajien vapaa liikkuminen jäykkien osien välillä. Näiden kahden osan liittäminen yhteen ja irrottaminen saa olla mahdollista ainoastaan korjaamolla, - "suurimmilla sallituilla mitoilla" tarkoitetaan tämän direktiivin liitteessä I säädettyjä enimmäismittoja ajoneuvoa käytettäessä, - "suurimmalla sallitulla painolla" tarkoitetaan kansainvälisessä liikenteessä käytetyn kuormatun ajoneuvon enimmäispainoa, - "suurimmalla sallitulla akselipainolla" tarkoitetaan kansainvälisessä liikenteessä käytetyn kuormatun ajoneuvon suurinta akseli- tai telipainoa, - "jakamattomalla kuormalla" tarkoitetaan kuormaa, jonka jakaminen kahteen tai useampaan kuormaan maantiekuljetusta varten aiheuttaisi kustannuksia tai huomattavan vahingonvaaran ja jota ei sen mittojen tai painojen vuoksi voida kuljettaa moottoriajoneuvolla, perävaunulla, perävaunuyhdistelmällä tai puoliperävaunuyhdistelmällä, joka kaikissa suhteissa vastaa tämän direktiivin säännöksiä, - "tonnilla" tarkoitetaan tonnin massan aiheuttamaa painoa, joka vastaa 9,8 kilonewtonia (kN). Liitteessä I eritellyt suurimmat sallitut mitat mitataan ilman positiivisia toleransseja direktiivin 70/156/ETY liitteen I mukaisesti. 3 artikla 1. Jäsenvaltiot eivät saa kieltää - ajoneuvon mittoja tai painoja koskevin perustein toisessa jäsenvaltiossa rekisteröidyn tai käyttöön otetun ajoneuvon käyttöä alueellaan kansainvälisessä liikenteessä, - ajoneuvon mittoja koskevin perustein toisessa jäsenvaltiossa rekisteröidyn tai käyttöön otetun ajoneuvon käyttöä tavaroiden kuljetukseen alueellaan kansallisessa liikenteessä, jos ajoneuvo on liitteessä I määriteltyjen raja-arvojen mukainen. Tätä säännöstä sovelletaan siitä huolimatta, että a) kyseiset ajoneuvot eivät ole jäsenvaltion säännösten mukaisia sellaisilta paino- ja mitta-arvoiltaan, jotka eivät sisälly liitteeseen I, b) sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jossa ajoneuvot on rekisteröity tai otettu käyttöön, sallii liitteessä I vahvistettuja raja-arvoja korkeampia arvoja, joita ei mainita 4 artiklan 1 kohdassa. 2. Mitä 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa säädetään, ei kuitenkaan vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen vaatia, ottaen kuitenkin asianmukaisesti huomioon yhteisön oikeuden, että jäsenvaltion alueella rekisteröidyt tai käyttöön otetut ajoneuvot täyttävät liitteeseen I sisältymättömät kansalliset paino- ja mittavaatimukset. 3. Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että lämpöeristettyjen ajoneuvojen mukana on yhdenmukaisuuden ATP:n kanssa todistava asiakirja tai kilpi, josta määrätään 1 päivänä syyskuuta 1970 tehdyssä sopimuksessa helposti pilaantuvien elintarvikkeiden kansainvälisistä kuljetuksista ja tällaisissa kuljetuksissa käytettävästä erityiskalustosta. 4 artikla 1. Jäsenvaltiot eivät saa sallia normaalia liikennettä alueellaan kansalliseen tavarankuljetukseen tarkoitetuilla ajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, jotka eivät täytä liitteen I kohdissa 1.1, 1.2, 1.4-1.8, 4.2, ja 4.4 mainittuja vaatimuksia. 2. Jäsenvaltiot saavat kuitenkin sallia liikenteen alueellaan tavarankuljetukseen tarkoitetuilla ajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, jotka eivät täytä liitteen I kohdissa 1.3, 2, 3, 4.1, ja 4.3 mainittuja vaatimuksia. 3. Ajoneuvojen ja ajoneuvoyhdistelmien, jotka ylittävät enimmäismitat, voidaan sallia liikkuvan vain toimivaltaisen viranomaisen ilman syrjintää myöntämien erikoislupien nojalla tai näiden viranomaisten kanssa tapauskohtaisesti sovittujen syrjimättömien ehtojen perusteella, jos ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät kuljettavat tai ovat tarkoitetut kuljettamaan jakamattomia kuormia. 4. Jäsenvaltiot voivat sallia, että tavarankuljetukseen käytetyt ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät, joita käytetään tiettyihin kansallisiin kuljetuksiin ja jotka eivät vaikuta merkittävästi kansainväliseen kilpailuun kuljetusalalla, liikkuvat jäsenvaltion alueella mitoilla, jotka poikkeavat liitteen I kohdissa 1.1, 1.2, 1.4-1.8, 4.2 ja 4.4 mainituista mitoista. Kuljetusten ei katsota vaikuttavan merkittävästi kansainväliseen kilpailuun kuljetusalalla, jos yksi kohdissa a) tai b) olevista ehdoista on täytetty: a) kuljetukset suoritetaan jäsenvaltion alueella erikoistarkoitukseen rakennetuilla ajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä sellaisissa olosuhteissa, joissa kuljetuksia ei normaalisti suoriteta muista jäsenvaltioista lähtöisin olevilla ajoneuvoilla, esimerkiksi metsien hyväksikäyttöön ja metsäteollisuuteen liittyvät kuljetukset, b) jäsenvaltio, joka sallii kuljetukset alueellaan ajoneuvoilla ja ajoneuvoyhdistelmillä, joiden mitat poikkeavat liitteessä I säädetyistä mitoista, sallii käytettäväksi myös liitteen I mittasäännökset täyttäviä kuorma-autoja, perävaunuja ja puoliperävaunuja kytkettyinä siten, että voidaan saavuttaa vähintään tässä jäsenvaltiossa sallittu kuormatilan pituus, jotta jokainen liikennöitsijä voi hyödyntää tasapuolisia kilpailuedellytyksiä (moduulimalli). Jäsenvaltio, jonka tulee sopeuttaa tieinfrastruktuurinsa pystyäkseen täyttämään kohdassa b) mainitut ehdot, voi kuitenkin kieltää enintään 31 päivään joulukuuta 2003 saakka kansallisen tavaraliikenteen alueellaan sellaisilla ajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä, jotka ylittävät kansalliset voimassa olevat mittoja koskevat normit, ehdolla, että kansallista lainsäädäntöä edelleen sovelletaan kaikkiin yhteisön liikennöitsijöihin syrjimättömällä tavalla. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, jotka ne toteuttavat tämän kohdan noudattamiseksi. 5. Jäsenvaltiot voivat sallia, että ajoneuvoja ja ajoneuvoyhdistelmiä, jotka sisältävät uutta teknologiaa tai uuden kuljetusjärjestelmän eivätkä voi täyttää yhtä tai useampaa tämän direktiivin vaatimusta, käytetään tiettyihin paikallisiin kuljetustehtäviin koekauden ajan. Jäsenvaltioiden tulee ilmoittaa tästä komissiolle. 6. Jäsenvaltiot voivat sallia, että tavarankuljetukseen käytetyt ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät, jotka on rekisteröity tai otettu käyttöön ennen tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja jotka kansallisista määräyksistä tai mittaustavasta johtuen ylittävät liitteen I kohdissa 1.1, 1.2, 1.4-1.8, 4.2 ja 4.4 mainitut raja-arvot, liikkuvat jäsenvaltion alueella näillä mitoilla 31 päivään joulukuuta 2006. 5 artikla Rajoittamatta 4 artiklan 6 kohdan soveltamista a) ennen 1 päivää tammikuuta 1991 käyttöön otettujen puoliperävaunuyhdistelmien, jotka eivät ole liitteessä I olevassa 1.6 kohdassa ja 4.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia, katsotaan olevan 3 artiklan tarkoittamassa mielessä näiden vaatimusten mukaiset, jos yhdistelmän kokonaispituus on enintään 15,50 metriä, b) perävaunuyhdistelmien, joiden moottoriajoneuvo on otettu käyttöön ennen 31 päivää joulukuuta 1991 ja jotka eivät ole liitteessä I olevan 1.7 ja 1.8 kohdan vaatimusten mukaisia, katsotaan 31 päivään joulukuuta 1998 asti olevan 3 artiklan tarkoittamassa mielessä näiden vaatimusten mukaiset, jos ajoneuvoyhdistelmien kokonaispituus on enintään 18,00 metriä. 6 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 1 artiklassa tarkoitetuissa ja tämän direktiivin mukaisissa ajoneuvoissa on yksi a, b ja c alakohdassa tarkoitetuista todisteista: a) seuraavien kahden kilven yhdistelmä: - direktiivin 76/114/ETY(8) mukainen, siinä säädetyllä tavalla kiinnitetty "valmistajan kilpi", - liitteessä III vahvistettuja mittoja koskeva ja direktiivin 76/114/ETY mukainen, siinä säädetyllä tavalla kiinnitetty kilpi;b) yksi direktiivin 76/114/ETY mukainen, siinä säädetyllä tavalla kiinnitetty kilpi, jossa on a alakohdassa tarkoitettujen kahden kilven tiedot; c) sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antama asiakirja, jossa ajoneuvo on rekisteröity tai otettu käyttöön. Asiakirjassa on oltava samat otsikot ja tiedot kuin a alakohdassa tarkoitetuissa kilvissä. Asiakirja on säilytettävä helposti tarkastettavassa paikassa, ja se tulee suojata asianmukaisesti. 2. Jos ajoneuvon ominaisuudet eivät enää vastaa vaatimustenmukaisuustodisteeseen merkittyjä ominaisuuksia, jäsenvaltion, jossa ajoneuvo 86/364/ETY on rekisteröity, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vaatimustenmukaisuustodistetta muutetaan. 3. Jäsenvaltioiden on tunnustettava 1 kohdassa tarkoitetut kilvet ja asiakirjat tässä direktiivissä säädetyksi todisteeksi siitä, että ajoneuvo on vaatimusten mukainen. 4. Ajoneuvoon, jossa on vaatimustenmukaisuustodiste, voidaan kohdistaa - yhteisiä painojen raja-arvoja koskevia pistokokeita, - yhteisiä mittojen raja-arvoja koskevia pistokokeita vain silloin, kun epäillään, että direktiiviä ei noudateta. 5. Painoja koskevan vaatimustenmukaisuustodisteen keskimmäisessä sarakkeessa on tarvittaessa ilmoitettava kyseistä ajoneuvoa koskevat yhteisön painoja koskevat raja-arvot. Liitteessä I olevassa 2.2.2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta merkinnän "44 t" on oltava suluissa ajoneuvoyhdistelmän suurimman sallitun painon alapuolella. 6. Jäsenvaltio voi päättää alueellaan rekisteröidyn tai käyttöön otetun ajoneuvon osalta, että kansallisessa lainsäädännössä sallitut suurimmat painot on merkittävä vaatimustenmukaisuustodisteen vasempaan sarakkeeseen ja teknisesti sallitut painot oikeaan sarakkeeseen. 7 artikla Tällä direktiivillä ei estetä soveltamasta jäsenvaltiossa voimassa olevia tieliikennesäännöksiä, joissa sallitaan ajoneuvon painon ja/tai mittojen rajoittaminen joillakin teillä tai maa- ja vesirakentamishankkeiden yhteydessä ajoneuvon rekisteröintimaasta tai käyttöönottomaasta riippumatta. 8 artikla Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei 31 päivään joulukuuta 1998 asti sovelleta 3 artiklaa siltä osin kuin se koskee a) liitteessä I olevissa 2.2, 2.3.1, 2.3.3, 2.4 ja 3.3.2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, jolloin - poikkeuksena ovat 2.2.2 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot, joiden i) kokonaispaino kuormattuna ei saa ylittää 38:aa tonnia, ii) jokaisen kolmiakselisen telin, jonka akseleiden välinen etäisyys on määritelty kohdassa 3.3.2, akselipaino saa olla enintään 22,5 tonnia, - poikkeuksena ovat 2.2.3, 2.2.4, 2.3 ja 2.4 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot, joiden kokonaispaino kuormattuna saa olla enintään i) 2.2.3 ja 2.2.4 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta 35 tonnia, ii) 2.3.1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta 17 tonnia, iii) 2.3.3 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta 30 tonnia, jos sanotussa kohdassa ja 4.3 kohdassa määriteltyjä vaatimuksia noudatetaan, iv) 2.4 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta 27 tonnia, b) liitteessä I olevassa 3.4 kohdassa tarkoitettua vaatimusta, poikkeuksena 2.2, 2.3 ja 2.4 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot, joiden vetävän akselin paino saa olla enintään 10,5 tonnia. 9 artikla Liitteessä I olevassa 1.2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun vaatimuksen osalta jäsenvaltiot voivat kieltäytyä sallimasta tai kieltää linja-autojen, joiden leveys on enemmän kuin 2,50 m, käytön alueellaan 31 päivään joulukuuta 1999. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, jotka ne toteuttavat tämän artiklan noudattamiseksi. Komissio ilmoittaa asiasta toisille jäsenvaltioille. 10 artikla Kumotaan liitteessä IV olevassa A osassa luetellut direktiivit 11 artiklassa mainitusta päivästä alkaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä IV olevassa B osassa viitattujen päivämäärien noudattamista, jotka koskevat jäsenvaltioiden velvollisuutta saattaa kyseiset säädökset osaksi kansallista lainsäädäntöä. Viittauksia kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä V olevan vastaavuustaulukon mukaisesti. 11 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan . . .(9*). Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle. 12 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 13 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä. . . Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL N:o C 38, 8.2.1994, s. 3 ja EYVL N:o C 247, 23.9.1995, s. 1 (2) EYVL N:o C 295, 22.10.1994, s. 72 (3) Euroopan parlamentin lausunto annettu 15 päivänä marraskuuta 1994 (EYVL N:o C 341, 5.12.1994, s. 39), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu . . . (sitä ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja Euroopan parlamentin päätös tehty . . . (sitä ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä) (4) EYVL N:o L 2, 3.1.1985, s. 14, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/7/ETY (EYVL N:o L 57, 2.3.1992, s. 29) (5) EYVL N:o L 221, 7.8.1986, s. 48 (6) EYVL N:o L 142, 25.5.1989, s. 3 (7) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla (8) EYVL N:o L 24, 30.1.1976, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 78/507/ETY (EYVL N:o L 155, 13.6.1978, s. 31) (9*) Yhden vuoden kuluessa direktiivin voimaantulosta LIITE I >TAULUKON PAIKKA> LIITE II ILMAJOUSITETTUJEN VETÄVIEN AKSELIEN TAI ILMAJOUSITETUN VETÄVÄN AKSELIN JOUSITUSTA VASTAAVIEN JOUSITUSJÄRJESTELMIEN EHDOT 1. JOUSITUKSEN MÄÄRITELMÄ Jousitusjärjestelmää pidetään ilmajousituksena, jos vähintään 75 % joustosta aiheutuu ilmajousesta. 2. VASTAAVUUS ILMAJOUSITUKSEN KANSSA Jousituksen on, ilmajousitusta vastaavaksi tunnustamista varten, täytettävä seuraavat edellytykset: 2.1 Vetävän akselin tai telin yläpuolella olevan jousitetun massan vapaan lyhytaikaisen matalataajuisen pystysuoran värähtelyn aikana mitatun taajuuden ja vaimennuksen on oltava 2.2-2.5 kohdassa määrättyjen rajojen mukainen, kun jousitukseen kohdistuu suurin mahdollinen kuorma. 2.2 Jokainen akseli on varustettava hydraulisilla vaimentimilla. Kaksiakselisessa telissä hydrauliset vaimentimet on sijoitettava siten, että telin akseleiden värähtely on mahdollisimman pieni. 2.3 Vaimennussuhteen keskiarvon D on oltava yli 20 % ripustuksen kriittisestä vaimennuksesta, silloin kun hydrauliset vaimentimet toimivat tavanomaisesti. 2.4 Kun kaikki hydrauliset vaimentimet on poistettu tai ne eivät toimi, jousituksen vaimennussuhde saa olla enintään 50 % D:stä. 2.5 Vetävän akselin tai telin yläpuolella olevan jousitetun massan taajuus vapaassa lyhytaikaisessa pystysuorassa värähtelyssä saa olla korkeintaan 2,0 Hz. 2.6 Jousituksen taajuus ja vaimennus on esitetty 3 kohdassa. Testausmenetelmistä taajuuden ja vaimennuksen mittaamiseksi määrätään 4 kohdassa. 3. TAAJUUDEN JA VAIMENNUKSEN MÄÄRITELMÄ Tämä määritelmä koskee vetävän akselin tai telin yläpuolella olevaa jousitettua massaa M (kg). Tienpinnan ja jousitetun massan välinen akselin tai telin vertikaalinen kokonaisjousivakio on K newtonia metrillä (N/m) ja kokonaisvaimennuksen kerroin on C newtonia per metri ja sekunti (N/ms). Jousitetun massan pystysuora siirtymä on Z. Jousitetun massan vapaan värähtelyn liikeyhtälö on seuraava: M >NUM>d² Z >DEN>dt² + C >NUM>d Z >DEN>dt + kZ = 0 Jousitetun massan värähtelyn taajuus F rad/s on: F = √>NUM>K>DEN>M - >NUM>C²>DEN>4M² Vaimennus on kriittinen kun C = C°, jossa C° = 2√KM Vaimennussuhde kriittisen vaimennuksen murto-osana on C /C°. Jousitetun massan vapaan lyhytaikaisen värähtelyn aikana massan pystysuora liike seuraa vaimennettua sinimuotoista käyrää (kuva 2). Taajuus voidaan arvioida mittaamalla kaikkiin havaittavissa oleviin värähtelyjaksoihin kuluva aika. Vaimennus voidaan arvioida mittaamalla samansuuntaisten peräkkäisten värähtelyhuippujen korkeus. Jos ensimmäisen ja toisen värähtelyjakson huippuamplitudit ovat A1 ja A2' vaimennussuhde D on: D = >NUM>C >DEN>C° = >NUM>1 >DEN>2p . ln >NUM>A1 >DEN>A2 "In" on amplitudien suhteen luonnollinen logaritmi. 4. TESTAUSMENETELMÄ Jotta voitaisiin kokeellisesti todeta vaimennussuhde D, kun hydrauliset iskunvaimentimet on poistettu, ja ripustuksen taajuus F, kuormitettua ajoneuvoa olisi joko a) ajettava hiljaisella nopeudella (5 km/h ± 1 km/h) 80 mm korkean askelman yli, jonka profiili on esitetty kuvassa 1. Taajuuden ja vaimennuksen analysointiin tarvittava lyhytaikainen värähtely ilmenee, kun vetävän akselin pyörät ovat ylittäneet askelman; tai b) vedettävä alas alustasta, niin että vetävän akselin kuorma on 1,5 kertaa akselin suurin sallittu staattinen arvo. Alhaalla pidetty ajoneuvo päästetään äkkiä irti ja sitä seuraava värähtely analysoidaan; tai c) nostettava alustasta, niin että jousitettu massa kohoaa 80 mm vetävän akselin yläpuolella. Ylhäällä pidetty ajoneuvo pudotetaan äkkiä, ja sitä seuraava värähtely analysoidaan; tai d) testattava muilla menetelmillä, sikäli kuin valmistaja on osoittanut tekniselle tutkimuslaitokselle, että ne ovat näitä vastaavia. Ajoneuvo olisi varustettava pystysuoraa siirtymää mittaavalla anturilla, joka sijoitetaan vetävän akselin ja alustan väliin suoraan vetävän akselin yläpuolelle. Sen antamasta jäljestä voidaan mitata ensimmäisen ja toisen puristushuipun välinen aika, jotta saadaan taajuus F, ja amplitudisuhde, jotta saadaan vaimennus. Kun on kyse kahdella vetoakselilla varustetusta telistä, pystysuoraa seinämää mittaavat anturit olisi sijoitettava kunkin vetoakselin yläpuolelle alustan väliin. >VIITTAUS KAAVIOON> LIITE III EDELLÄ 6 ARTIKLAN 1 KOHDAN A ALAKOHDASSA TARKOITETTU MITTOJA KOSKEVA KILPI I. Mittoja koskevassa kilvessä, joka on kiinnitettävä mahdollisimman lähelle direktiivissä 76/114/ETY tarkoitettua kilpeä, täytyy olla seuraavat tiedot: 1. Valmistajan nimi(1) 2. Ajoneuvon valmistenumero(2) 3. Moottoriajoneuvon, perävaunun tai puoliperävaunun pituus (L) 4. Moottoriajoneuvon, perävaunun tai puoliperävaunun leveys (W) 5. Tiedot ajoneuvoyhdistelmien pituuden mittaamiseksi: - etäisyys a moottoriajoneuvon etuosasta kiinnityslaitteen keskelle (vetotappi tai -pöytä); siirrettävän vetopöydän osalta on ilmaistava pienin ja suurin mitta (amin ja amax), - etäisyys b perävaunun kiinnityskohdan keskipisteestä (vetosilmukka perävaunussa ja vetotappi puoliperävaunussa) perävaunun tai puoliperävaunun takaosaan; siirrettävällä kiinnityspisteellä varustetun kiinnityslaitteen osalta on ilmaistava pienin ja suurin mitta (bmin ja bmax). Ajoneuvoyhdistelmän pituus on moottoriajoneuvon ja sen taakse kytketyn perävaunun tai puoliperävaunun pituus, milloin niiden pituusakselit ovat samalla suoralla linjalla. II. Vaatimustenmukaisuustodisteen arvojen on vastattava tarkoin ajoneuvon todellisia mittoja. (1) Tätä tietoa ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvossa on yksi ainoa sekä painot että mitat ilmaiseva kilpi. LIITE IV OSA A Kumottavat direktiivit (10 artiklassa tarkoitetut) - Direktivi 85/3/ETY tiettyjen tieliikenteen ajoneuvojen painoista, mitoista ja eräistä muista teknisistä ominaisuuksista ja siihen tehdyt muutokset: - Direktiivi 86/360/ETY - Direktiivi 88/218/ETY - Direktiivi 89/338/ETY - Direktiivi 89/460/ETY - Direktiivi 89/461/ETY - Direktiivi 91/60/ETY - Direktiivi 92/7/ETY. - Direktiivi 86/364/ETY, jossa säädetään todisteesta sen osoittamiseksi, että ajoneuvot ovat tiettyjen tieliikenteen ajoneuvojen painoista, mitoista ja eräistä muista teknisistä ominaisuuksista annetun direktiivin 85/3/ETY mukaisia. OSA B >TAULUKON PAIKKA> LIITE V >TAULUKON PAIKKA> NEUVOSTON PERUSTELUT I. JOHDANTO Komissio toimitti 15 päivänä joulukuuta 1993 neuvostolle EY:n perustamissopimuksen 75 artiklaan perustuvan ehdotuksen direktiiviksi yhteisössä liikkuvien yli 3,5 tonnia painavien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista sallituista painoista ja mitoista(1). Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 15 päivänä marraskuuta 1994(2) ja talous- ja sosiaalikomitea omansa 1 päivänä kesäkuuta 1994(3). Näiden lausuntojen perusteella komissio toimitti muutetun ehdotuksen(4) neuvostolle 27 päivänä kesäkuuta 1995. Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 8 päivänä joulukuuta 1995 EY:n perustamissopimuksen 189 c artiklan mukaisesti. II. EHDOTUKSEN TAVOITE Komission muutetun, useita Euroopan parlamentin ehdottamia tarkistuksia sisältävän ehdotuksen tarkoituksena on poistaa yhteisön tasolla tavaroiden ja henkilöiden kuljetukseen tarkoitettujen tieliikenteen ajoneuvojen painoihin ja mittoihin sovellettavien vakioarvojen välisistä eroista johtuvat esteet niiden liikkumiselle jäsenvaltioiden välillä. Siten ehdotuksessa erityisesti - koonnetaan tiettyjen tieliikenteen ajoneuvojen painoista, mitoista ja eräistä muista teknisistä ominaisuuksista 19 päivänä joulukuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 85/3/ETY(5), sellaisena kuin se on useaan kertaan muutettuna, ja direktiivi 86/364/ETY todisteesta sen osoittamiseksi, että ajoneuvot ovat direktiivin 85/3/ETY mukaisia(6), - ulotetaan kansalliseen (tavaroiden ja matkustajien) kuljetukseen ne direktiivin säännökset, joilla on merkittäviä vaikutuksia kilpailun edellytyksiin liikenteen alalla, erityisesti ajoneuvojen ja ajoneuvoyhdistelmien suurimmat sallitut mitat sekä neli-, viisi- ja kuusiakselisten ajoneuvoyhdistelmien suurimmat sallitut painot, - korotetaan perävaunuyhdistelmän suurin sallittu pituus 18,35 metristä 18,75 metriin, - laajennetaan "paksuseinäisen kylmäkuljetusajoneuvon" nykyistä määritelmää, niin että näitä ajoneuvoja kutsutaan tästä lähtien "lämpöeristetyiksi ajoneuvoiksi", - korotetaan muiden kuin lämpöeristettyjen ajoneuvojen suurin sallittu leveys 2,50 metristä 2,55 metriin, - korotetaan kuusiakselisten ajoneuvoyhdistelmien suurin sallittu paino 40 tonnista 44 tonniin silloin, kun ne on varustettu infrastruktuurille suotuisalla jousituksella. III. NEUVOSTON YHTEISEN KANNAN ERITTELY 1. Neuvoston vahvistama yhteinen kanta sisältää suurimman osan komission ehdotuksesta sillä edellytyksellä, että ne komission ehdotuksen osat, joita yhteinen kanta ei koske, säilytetään. a) Neuvoston yhteinen kanta vastaa komission muutettua ehdotusta seuraavin osin: - direktiivien 85/3/ETY ja 86/364/ETY koontaminen, - yhteisen kannan liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa tarkoitettu perävaunuyhdistelmien suurimman sallitun pituuden korotus 18,35 metristä 18,75 metriin, jonka seurauksena 1.8 kohdassa tarkoitettua suurinta sallittua pituutta korotettiin 16,00 metristä 16,40 metriin, - liitteessä I olevassa 1.2 kohdassa tarkoitettu muiden kuin lämpöeristettyjen ajoneuvojen suurimman sallitun leveyden korotus 2,50 metristä 2,55 metriin, - yhteisen kannan 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu, kansainväliseen liikenteeseen säädettyjä mittoja koskevien vakioarvojen ulottaminen kansalliseen tavaroiden kuljetukseen, lukuun ottamatta suurinta sallittua korkeutta koskevaa vakioarvoa (4,00 m), jota siis sovelletaan ainoastaan kansainväliseen liikenteeseen. Linja-autojen enimmäisleveyden osalta yhteisen kannan 9 artiklassa annetaan jäsenmaille mahdollisuus kieltää 31 päivänä joulukuuta 1999 päättyvän siirtymävaiheen aikana enimmäisleveydeltään yli 2,50 metriä olevien linja-autojen käyttö alueellaan, - käsitteen "paksuseinäiset kylmäkuljetusajoneuvot" korvaaminen 2 artiklan viidennessä luetelmakohdassa, 3 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä I olevassa 1.2 b kohdassa tarkoitetulla käsitteellä "lämpöeristetyt ajoneuvot". b) Neuvoston yhteinen kanta ei sisällä komission muutetun ehdotuksen muita osia, joita ovat seuraavat: - kansainväliseen liikenteeseen tarkoitettuja enimmäismittoja koskevien vakioarvojen ulottaminen kansalliseen matkustajaliikenteeseen (4 artiklan 1 ja 2 kohta), - neli-, viisi- ja kuusiakselisten ajoneuvoyhdistelmien suurimpia sallittuja painoja koskevien vakioarvojen ulottaminen kansalliseen tavara- ja matkustajaliikenteeseen (4 artiklan 1 ja 2 kohta), - infrastruktuurille suotuisalla jousituksella varustettujen kuusiakselisten ajoneuvoyhdistelmien suurimman sallitun painon korottaminen 40 tonnista 44 tonniin (komission ehdotuksen I liitteen uudet 2.2.1 c alakohta ja 2.2.2 d alakohta). 2. Lisäksi neuvoston yhteisessä kannassa on uusia säännöksiä, joita ei ollut komission muutetussa ehdotuksessa eikä Euroopan parlamentin ehdottamissa tarkistuksissa ja joista tärkeimmät ovat seuraavat: - yhteisen kannan 3 artiklan 3 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta vaatia, että lämpöeristetyissä ajoneuvoissa on ATP-sopimuksen mukaisuuden osoittava asiakirja tai -kilpi ajoneuvon eristyskyvyn todistamisen helpottamiseksi (ks. edellä oleva 1 a kohta), - yhteisen kannan 4 artiklan 4 kohdassa neuvosto on tehnyt tiettyjä muutoksia sallittujen poikkeusmahdollisuuksien tarkentamiseksi. Uudessa 4 kohdassa säädetään tiettyjen alueiden tai teollisuudenalojen erityistilanteen huomioon ottamiseksi, että jäsenvaltio voi sallia tavaroiden kuljetukseen alueellaan käytettävien ajoneuvojen poiketa direktiivin mukaisista mitoista, silloin kun kyseinen kuljetus ei vaikuta merkittävästi kansainväliseen kilpailuun liikenteen alalla. Kyseisesä artiklassa määritellään tyhjentävästi sellainen liikenteen harjoittaminen, jonka ei katsota vaikuttavan kansainväliseen kilpailuun, sillä varauksella, että tiettyjä ehtoja noudatetaan, ja siinä säädetään, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mainittua kohtaa soveltaessaan toteuttamistaan toimenpiteistä. Yhteisen kannan 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkennetaan, että kyseessä on erikoisajoneuvoilla tai -ajoneuvoyhdistelmillä harjoitettu liikenne. Yhteisen kannan 4 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkennetaan, että kyseessä on sellainen jäsenvaltion alueella harjoitettu liikenne, jota harjoittavat kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyt ajoneuvot, joiden enimmäismitat poikkeavat direktiivin mukaisista mitoista, sillä edellytyksellä, että kyseinen jäsenvaltio sallii kaikista jäsenvaltioista peräisin olevien moottoriajoneuvojen, vakioperävaunujen ja/tai -puoliperävaunujen yhdistelmien liikkumisen alueellaan siten, että kaikki liikenteen harjoittajat voivat hyödyntää yhtäläisiä kilpailuedellytyksiä (moduuliperiaate). Neuvoston yhteisessä kannassa lisätään mahdollisuus myöntää väliaikainen poikkeus 4 artiklan 4 kohdan b alakohdassa olevaan säännökseen. Siten 31 päivänä joulukuuta 2003 päättyvän siirtymävaiheen aikana jäsenvaltio, joka joutuu mukauttamaan maantieinfrastruktuurinsa voidakseen sallia alueellaan b alakohdan mukaisen liikenteen harjoittamisen, voi kieltää kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevat mitat ylittäviltä ajoneuvoyhdistelmiltä tavaroiden kuljetuksen kansallisessa liikenteessä alueellaan. - Yhteisen kannan 4 artiklan 6 kohdassa neuvosto säätää komission ehdotuksessa tarkoitetun poikkeuksen pidentämisestä kohtuullisen kuoletusajan takaamiseksi nykyisille ajoneuvoille. Jäsenvaltiot voivat siten sallia yhteisessä kannassa säädettyjen enimmäismittojen uudet arvot ylittävien ajoneuvojen liikkumisen alueellaan 31 päivään joulukuuta 2006 saakka. - Yhteisen kannan 9 artiklassa neuvosto säätää kansallista liikennettä harjoittavien linja-autojen suurinta sallittua leveyttä koskevasta väliaikaisesta poikkeuksesta (ks. edellä olevan III jakson 1 kohdan a alakohta). - Yhteisen kannan 11 artiklassa neuvosto säätää, että jäsenvaltioiden on pantava direktiivi täytäntöön vuoden kuluttua sen voimaantulosta. IV. EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET 1. Neuvoston hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset a) Komission hyväksymät tarkistukset Neuvosto noudatti komission ehdotusta hyväksymällä asiasisällöltään, joskaan ei sanamuodoltaan, jäljempänä olevat Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset: - johdanto-osan viidennessä kappaleessa tarkistuksen 2, jonka tarkoituksena on lisätä direktiiviin uusi johdanto-osan kappale, jossa otetaan huomioon ympäristönsuojelua koskevat näkökulmat, - 4 artiklan 4 kohdassa tarkistus 5, jonka tarkoituksena on täsmentää johdanto-osan kuudennessatoista kappaleessa, että on komission tehtävä evätä 4 artiklan 4 kohdassa määrättyjen poikkeusten myöntäminen jäsenvaltiossa, jos komissio voi osoittaa, että siitä seuraisi liikennealan häiriö. Yhteisessä kannassa oleva uusi 4 kohta on vastaus Euroopan parlamentin huolenaiheisiin, koska siinä määritellään tarkasti jäsenvaltioiden mahdollisuudet myöntää kyseisiä poikkeuksia, ja siinä tapauksessa riittää, että ne ilmoittavat asiasta komissiolle (ks. edellä oleva III kohdan 2 kohta), - 2 artiklan viidennessä luetelmakohdassa, 3 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä I olevassa 1.2 kohdan b alakohdassa tarkistukset 6 ja 9, jotka koskevat käsitteen "lämpöeristetty ajoneuvo" käyttöönottoa direktiivissä (ks. edellä oleva III kohdan 2 kohta), - liitteessä I olevassa 1.1 ja 1.8 kohdassa tarkistukset 8 ja 11, jotka koskevat perävaunuyhdistelmää koskevan suurimman sallitun pituuden ja etäisyyden lisäämistä (ks. edellä olevan III kohdan 2 kohta). b) Tarkistukset, joita komissio ei hyväksynyt Kuten III kohdan 1 kohdan b alakohdasta käy ilmi, neuvosto hyväksyi Euroopan parlamentin tarkistukset 12 ja 13, minkä vuoksi yhteisessä kannassa ei säädetä kuusiakselisten, infrastruktuurille suotuisalla jousituksella varustettujen ajoneuvoyhdistelmien suurimman sallitun painon korottamisesta 40 tonnista 44 tonniin. 2. Euroopan parlamentin tarkistukset, joita neuvosto ja komissio eivät hyväksyneet Neuvosto, joka myös muutti yhteisen kantansa nimeä ottaakseen huomioon uuden soveltamisalueen, ei hyväksynyt tarkistusta 1, koska ottaen huomioon, että yhteinen kanta perustui EY:n perustamissopimuksen 75 artiklaan, olisi viitattava yhteisöön eikä unioniin. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 3, jonka tarkoituksena oli sisällyttää johdanto-osan viidenteen kappaleeseen erityinen viittaus pyrkimykseen edistää yhdistettyjä kuljetuksia ja välttää mahdollisimman suurissa määrin kuormattomilla ajoneuvoilla tapahtuvaa ajoa, koska se piti viittausta tarpeettomana. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 4, jonka tarkoituksena oli ottaa huomioon neljä-, viisi-, kuusi- tai useampiakselisten ajoneuvoyhdistelmien painot sekä kaksi-, kolme- tai useampiakselisten moottoriajoneuvojen painot johdanto-osan kahdeksannessa kappaleessa, ottaen huomioon yhteisen kannan soveltamisalan, jossa ei ole kyse suurimpia sallittuja painoja koskevien standardien laajentamisesta kansalliseen liikenteeseen. Jos tällaisesta laajennuksesta olisi säädetty, yhteiseen kantaan olisi pitänyt sisällyttää johdanto-osan kappaleen lisäksi myös vastaava artikla. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 7, koska se katsoi, ettei 2 artiklan kuudennessa luetelmakohdassa olevassa linja-auton määritelmässä ollut tarpeen täsmentää matkatavaraperävaunun käsitettä. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 10, jonka tarkoituksena oli muuttaa liitteessä I olevaa 1.4 kohtaa lisäämällä siihen siirrettävät kuljetusvälineet, kuten kontit, siirtolaatikot ja vakiokuljetuslaatikot, koska se katsoi, että kohdan nykyinen sanamuoto vastasi Euroopan parlamentin vaatimuksia, koska kontti oli esitetty esimerkkinä eikä rajoituksena. (1) EYVL N:o C 38, 8.2.1994, s. 3 (2) EYVL N:o C 341, 5.12.1994, s. 39 (3) EYVL N:o C 295, 22.10.1994, s. 72 (4) EYVL N:o C 176, 11.7.1995, s. 2 (5) EYVL N:o L 2, 3.1.1985, s. 14. Direktiiviä on muutettu viimeksi ja seitsemännen kerran 10 päivänä helmikuuta 1992 annetulla direktiivillä 92/7/ETY (EYVL N:o L 57, 2.3.1992, s. 29). (6) EYVL N:o L 221, 7.8.1986, s. 48