1. Rautateiden tarjoamat vihreät mahdollisuudet

Euroopan rautateiden teemavuosi 2021 on erinomainen tilaisuus tuoda esille Euroopan rautateitä kaikille sopivana puhtaana, turvallisena ja kätevänä liikennemuotona. Euroopan rautatieliikenne on vihreää, sillä Euroopan unionissa 81 prosenttia junalla matkustetuista kilometreistä toteutetaan jo nyt sähkövoimalla ja Euroopan rautatieliikenteen ilmastovaikutukset ovat vähäiset . Rautateitä liikennemuotona ei kuitenkaan hyödynnetä optimaalisesti, etenkään rajatylittävänä matkustusmuotona. Rautatieliikenteen osuus rajatylittävästä joukkoliikenteestä Euroopassa on arvioiden mukaan vain noin kymmenen prosenttia.

Rautateiden hyödyntämätön potentiaali on otettava käyttöön kiireellisesti. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa rautatieliikenne on keskeisellä sijalla unionin liikennejärjestelmän viherryttämisessä. Vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelman ja kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategian taustalla olevassa yhteisessä taloudellisessa arvioinnissa tarkasteltiin useita mahdollisia etenemistapoja, joilla koko talouden kasvihuonekaasupäästöjä voitaisiin leikata vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja ilmastoneutraalius voitaisiin saavuttaa vuoteen 2050 mennessä. Keskeisenä etenemistapana on hiilen hinnoittelu yhdistettynä erityistoimenpiteisiin, joilla tuetaan multimodaalista liikkumista ja investointeja kestävään, turvalliseen ja älykkääseen liikenteeseen. Arvioinnin mukaan suurnopeusrautatieliikenne kaksinkertaistuisi vuoteen 2030 mennessä ja kolminkertaistuisi vuoteen 2050 mennessä, jos nämä toimenpiteet toteutetaan. Lisäksi kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategian tavoitteena on, että alle 500 kilometrin aikataulunmukainen joukkoliikenne olisi EU:ssa hiilineutraalia. Strategiassa korostetaan myös, että ketään ei saa jättää tämän kehityksen ulkopuolelle: on ratkaisevan tärkeää, että liikenne on kaikkien ulottuvilla ja kohtuuhintaista ja että yhteydet maaseudulle ja syrjäisille alueille paranevat.

Tällä rautateiden pitkän matkan rajatylittävän henkilöliikenteen edistämistä koskevalla toimintasuunnitelmalla osoitetaan, että komissio on sitoutunut saavuttamaan nämä kunnianhimoiset tavoitteet. Toimintasuunnitelma sisältää konkreettisen etenemissuunnitelman, johon kuuluvat toimet on tarkoitus toteuttaa pääasiassa seuraavien kahden vuoden aikana. Kaikkien näiden toimien toteuttamisen myötä rajatylittävästä rautatieliikenteestä tulee monille matkustajille eri puolilla Euroopan maanosaa huomattavasti houkuttelevampi matkustusvaihtoehto pitkille matkoille.

Sisämarkkinat ovat Euroopan unionin kulmakivi, joka tuottaa välittömiä myönteisiä vaikutuksia kuluttajille, yrityksille ja julkisille tahoille, ja ne ovat hyödyttäneet myös junamatkustajia tiheämpien junayhteyksien, innovatiivisten rautatieliikennepalvelujen ja houkuttelevampien hintojen kautta. Unionin nykyinen rautateitä koskeva sääntely- ja toimintapoliittinen kehys tarjoaa jäsenvaltioille ja rautatiealalle useita erilaisia välineitä ja mahdollisuuksia yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamiseksi, esteiden poistamiseksi ja markkinoiden avaamiseksi uusille toimijoille ja palveluille. Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa asetetut virstanpylväät suurnopeusrautatieliikenteen matkustajamäärien kasvattamiselle voidaan saavuttaa vain lisäämällä unionin, jäsenvaltioiden, rautatiealan ja yksityisten sijoittajien investointeja. Palveluja voidaan parantaa ottamalla huomioon rautatieverkon eurooppalainen ulottuvuus, kiinnittämällä huomiota kapasiteetin suunnitteluun sekä varmistamalla, että junalippuja on helposti saatavilla ja ne on hinnoiteltu houkuttelevasti siten, että junia voidaan hyödyntää myös osana miellyttävää multimodaalista matkantekoa. Vapaus liikkua yli rajojen on yksi Euroopan yhdentymisen tärkeimmistä saavutuksista, ja sen jatkuminen on varmistettava myös vastattaessa kiireelliseen liikenteen kestävyysongelmaan.

2. Rautatieliikenteen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen

Useita unionin pitkän matkan rajatylittävän rautatieliikenteen parantamiseksi tarvittavia muutoksia ollaan toteuttamassa parhaillaan, ja nyt on aika vauhdittaa näitä toimia. Vuosina 2001–2016 hyväksytyillä neljällä rautatieliikennettä koskevalla sääntelypaketilla rautatieliikenteelle on luotu unionin tasolla oikeudelliset edellytykset avaamalla rautatieliikenteen markkinat asteittain kilpailulle, edistämällä kansallisten rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta ja tarjoamalla edellytykset yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen kehittämiselle. Yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tarkoituksena on kilpailun sekä sääntöjen yhdenmukaistamisen avulla laajentaa ja parantaa markkinoiden tarjontaa matkustajille. Tätä kautta edistetään junalippujen kohtuuhintaisuutta, kun toimintoja optimoidaan ja digitalisoidaan sekä varmistetaan kilpailu markkinoilla, jolloin tarjonta vastaa paremmin asiakkaiden tarpeita, palvelujen laatu paranee ja hintakilpailu määrää hinnoittelun. Tämän prosessin keskeisiä virstanpylväitä olivat rautatieliikenteen markkinoiden avaaminen rajatylittävien palvelujen osalta vuonna 2010 ja kotimaan palvelujen osalta vuonna 2020.

Samanaikaisesti unioni on tarjonnut erittäin merkittävää ja pitkälle ajanjaksolle ulottuvaa investointitukea rautatieliikenteen Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) kehittämiseen sekä tutkimukseen ja innovointiin. Komissio investoi vuosina 2014–2020 yhdessä yksityisen sektorin kanssa yli 900 miljoonaa euroa Shift2Rail-yhteisyrityksen kautta. Tämä yhteisyritys tuki yli sataa hanketta, joissa kehitettiin huipputason innovatiivisia ratkaisuja tulevaisuuden rautatiejärjestelmien luomiseksi matkustajille. Samalla ajanjaksolla Verkkojen Eurooppa ‑välineellä tuettiin yli 400:aa rautatiehanketta yhteensä noin 16,5 miljardilla eurolla. Näissä hankkeissa keskityttiin tärkeisiin rajatylittäviin yhteyksiin, uusiin henkilö- ja tavaraliikenneyhteyksiin, verkon parantamiseen ja sähköistämiseen sekä sen digitalisointiin Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) avulla.

Unionin kansainvälisen rajatylittävän rautatieliikenteen tunnusluvut Rautatieliikenteen henkilökilometrien määrä EU27:ssä kasvoi 339,9 miljardista 407,2 miljardiin vuosina 2001–2018. Suurnopeusrautatieliikenteen osuus tästä luvusta kasvoi merkittävästi (19,2 %:sta 31 %:iin) – henkilökilometrien määrä lähes kaksinkertaistui 65 miljardista 126 miljardiin. Rautatieliikenteen osuus liikenteestä henkilökilometreinä mitattuna kasvoi hieman, 6,7 prosentista 6,9 prosenttiin. Henkilöautojen, moottorikäyttöisten kaksipyöräisten ajoneuvojen ja linja-autojen osuus pieneni, kun taas lentoliikenteen osuus kasvoi 6,1 prosentista 9,6 prosenttiin. Vaikka rajatylittävän liikenteen henkilökilometrien määrä kasvoi 20 miljardista 28 miljardiin (+ 40 %) vuosina 2007–2018, sen osuus rautatieliikenteen koko henkilökilometrimäärästä on kuitenkin vain noin 7 prosenttia. Rautatieliikenteen pitkän matkan rajatylittävien vuorojen määrä Euroopassa ei ole juurikaan muuttunut vuodesta 2001, jolloin niitä oli noin 4 500 viikossa. Kyseisenä ajanjaksona yöjunavuorojen määrä väheni 65 prosenttia ja suurnopeusjunavuorojen määrä kasvoi 95 prosenttia. Myös liikennöityjen reittien määrä väheni, kun liikennöinnissä keskityttiin tarjoamaan tiheämpiä yhteyksiä ydinreiteillä.

Covid-19-pandemia iski rajusti rautatieliikenteeseen vuosina 2020 ja 2021. Rautatieliikenteen henkilökilometrien määrä unionissa väheni 75 prosenttia vuoden 2020 toisella neljänneksellä verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2019, minkä jälkeen määrä kasvoi hieman seuraavilla vuosineljänneksillä (henkilökilometrien määrä oli 3. vuosineljänneksellä 38 % ja 4. vuosineljänneksellä 56 % alhaisemmalla tasolla). Kansalliset tukitoimenpiteet kompensoivat kriisin kielteisiä vaikutuksia vain osittain. Ilman tukia toimivat kaupalliset rautatieyritykset, jotka tarjoavat käyttöoikeuksien avoimuuteen perustuvia palveluja, osoittautuivat kriisin aikana erityisen haavoittuviksi.

Tätä taustaa vasten elpymis- ja palautumistukiväline tarjoaa ennennäkemättömän mahdollisuuden rautatiealan uudistamiseen ja uusiin rautatieinvestointeihin, sillä rautatieliikenteen odotetaan saavan lähes 50 miljardia euroa lisää rahoitusta.

Rautateiden henkilöliikenteen alalla on tarvetta tehokkaammille toimille, ja nyt on oikea hetki toteuttaa ne. Jäsenvaltiot ovat osoittaneet sitoutumisensa muun muassa perustamalla rautateiden kansainvälistä henkilöliikennettä käsittelevän Platform on International Rail Passenger Transport ‑foorumin ja esittelemällä Trans-Europe Express 2.0 ‑suunnitelman. Kesäkuussa 2021 neuvosto kannusti kehittämään edelleen rautateiden henkilöliikennettä Euroopassa. Viimeisin päivittäistä ja kaukoliikennettä koskeva Eurobarometri-kysely vahvistaa, että eurooppalaiset ovat valmiita siirtymään pitkillä matkoilla kestävämpään liikennemuotoon edellyttäen, että he pääsevät sillä määränpäähänsä yhtä nopeasti (37 %) tai samalla hinnalla (36 %) kuin heidän tavallisesti käyttämällään liikennemuodolla. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 15. tammikuuta 2020 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa korostetaan, että ”yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue on yksi liikennemuotosiirtymän edellytys”, ja siinä korostetaan tarvetta ”mahdollistaa julkisen rautatieliikenteen yhdenvertaiset käyttömahdollisuudet kaikkialla EU:ssa ja tehdä rautateiden henkilöliikenteestä houkuttelevampaa”. Vuoden 2021 julistaminen Euroopan rautateiden teemavuodeksi komission ehdotuksesta nosti odotuksia, ja nyt on aika täyttää nämä odotukset.

3. Toimet rautateiden pitkän matkan ja rajatylittävän henkilöliikenteen edistämiseksi

Rautateiden henkilöliikenteen markkinat ovat olleet avoimet rajatylittävien palvelujen osalta vuodesta 2010 ja kotimaisten palvelujen osalta joulukuusta 2020 lähtien. Käyttöoikeuksien avoimuuteen perustuvia palveluja tarjoavat toimijat voivat tarjota palvelujaan vapaasti, kunhan ne eivät vaaranna olemassa olevien julkisten palvelujen jatkuvuutta. Kokemus ja rautatieyritysten julkaisemat viimeaikaiset tiedot osoittavat, että kauko- ja suurnopeusliikennepalveluja, myös yöjunapalveluja, on usein mahdollista tarjota kannattavasti käyttöoikeuksien avoimuuteen perustuvina palveluina. Kilpailun mahdollistaminen suurnopeusradoilla Italiassa ja Espanjassa ja tavanomaisilla radoilla Tšekissä, Slovakiassa ja Ruotsissa on lisännyt tarjonnan houkuttelevuutta ja usein myös laskenut hintoja ja kasvattanut matkustajamääriä.

Kun on kyse sellaisista yhteyksistä tai verkoista, joilla markkinat eivät (vielä) kykene tai ole halukkaita tarjoamaan palveluja, joita pidetään liikenneyhteyksien kannalta tarpeellisina tai muutoin hyödyllisinä yhteiskunnalle, toimivaltaiset viranomaiset voivat määrätä rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista annetun asetuksen (EY) N:o 1370/2007 , jäljempänä ’maaliikenteen julkisen palvelun velvoitteita koskeva asetus’, mukaisesti julkisen palvelun velvoitteita ja tehdä palveluhankintasopimuksia rautatieliikenteen harjoittajien kanssa. Julkisen palvelun velvoitteita voidaan määrätä ainoastaan silloin, kun käyttöoikeuksien avoimuuteen perustuvien palvelujen tarjoajat eivät tarjoa näitä palveluja siinä laajuudessa ja sen laatuisina kuin toimivaltaiset viranomaiset katsovat tarpeelliseksi.

Riippumatta siitä, tarjotaanko palveluja käyttöoikeuksien avoimuuteen perustuvina palveluina vai julkisen palvelun velvoitteen alaisina, rautatieliikenteen alalla on edelleen teknisiä, operatiivisia ja oikeudellisia esteitä, jotka haittaavat rautatieliikenteen alan kehitystä ja markkinoille pääsyä alalla. Sen vuoksi komissio on teettänyt tutkimuksen ja määrittänyt seuraavat toimet, joilla poistetaan esteitä rautateiden rajatylittävän ja pitkän matkan henkilöliikenteen kehittämisen tieltä.

3.1. Unionin rautateitä koskevan säännöstön täytäntöönpanon parantaminen ja yhteentoimivuustavoitteen vauhdittaminen

Sääntöjen yhdenmukaistamisen ja markkinoiden avaamisen toteuttamiseksi on keskeisen tärkeää varmistaa, että nykyinen unionin sääntelykehys pannaan asianmukaisesti ja kaikilta osin täytäntöön. Komissio jatkaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimia sen varmistamiseksi, että rautateitä koskeva säännöstö pannaan täytäntöön ja sitä sovelletaan asianmukaisesti ja kaikilta osin, mukaan lukien mahdollisten tarpeettomien kansallisten sääntöjen poistaminen. Erilaisten järjestelmien käytöstä johtuvat tekniset ja operatiiviset esteet vaikeuttavat rajatylittävää liikennettä ja nostavat kustannuksia, ja tässä yhteydessä Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERMTS) käyttöönotto on äärimmäisen tärkeää hyötyjen tuottamiseksi matkustajille.