Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tietoyhteiskunnan sovellusten täytäntöönpanon metodologiasta" CdR 20/96



Virallinen lehti nro C 129 , 02/05/1996 s. 0032



Alueiden komitean lausunto aiheesta: "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tietoyhteiskunnan sovellusten täytäntöönpanon metodologiasta", ja "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista" (96/C 129/07) Työvaliokunta päätti 18. heinäkuuta 1995 antaa lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta sekä edellä mainitusta ehdotuksesta. Neuvosto päätti 14. syyskuuta 1995 perustamissopimuksen 129 d artiklan 1 kohdan mukaisesti pyytää alueiden komitean lausunnon edellä mainitusta aiheesta. Asian valmistelusta vastasivat alavaliokunta 3 ja valiokunta 3. Esittelijänä oli Risto Koivisto. Alavaliokunta 3 valmisteli lausunnon toisen osan ja valiokunta 3 hyväksyi 14. joulukuuta 1995 lausunnon kokonaisuudessaan. Alueiden komitea hyväksyi 11. täysistunnossaan (syyskuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. TAUSTA JA SÄÄDÖSPERUSTA Komission selonteon ensimmäisellä osalla pyritään selkeyttämään niitä menetelmiä, joilla tietoyhteiskunnan uusia palveluja ja sovelluksia kehittämään pyrkiviä hankkeita voitaisiin yhteensovittaa erityisesti tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelman ja Euroopan laajuisten tietoliikenneverkkojen kesken. Se on laadittu teollisuuden ja tietoliikenteen alan ministereiden yhteisneuvoston aloitteesta. Selonteon toinen osa perustuu perustamissopimuksen 129 b artiklassa kuvattujen Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseen ja erityisesti 129 c artiklassa määriteltyyn periaatteeseen, jonka mukaan yhteisö vahvistaa näiden verkkojen toteuttamiseksi suunniteltujen toimenpiteiden tavoitteet, painopisteet sekä pääperiaatteet ja yksilöi samalla niihin liittyvät yhteistä etua koskevat hankkeet. Käsiteltävässä asiakirjassa on kyse näiden suuntaviivojen päättämisestä tietoliikenneverkkojen osalta. JOHDANTO Selonteon ensimmäisen osan mukaan yhteisön rahoitusvälineiden käytön optimointiin pyritään tiedottamalla tehokkaammin mahdollisista yksityisistä ja julkisista kumppanuuksista, parantamalla yhteisön tuen saatavuutta sekä varmistamalla eri rahoitusvälineiden välinen synergia. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisön tehtävä on katalyyttinen: sen pitää auttaa yksityisiä tahoja luomaan kriittistä massaa ja nopeuttamaan markkinoiden syntymistä. Tältä osin unionilla on kolme päätehtävää: tiedotus- ja valistustehtävä, kuten hankkeiden luettelointi ja teknologioista sekä lainsäädännöstä tiedottaminen; eri osapuolia yhteensaattava välitystehtävä; rahoitustuen saantia koskeva neuvontatehtävä. Yhteisön toimenpiteiden ei katsota olevan tarpeen silloin, jos hanke on sinällään kaupallisilta lähtökohdiltaan riittävän houkutteleva. Yhteistä etua palvelevat hankkeet eivät kuitenkaan ainakaan aluksi täytä tätä ehtoa, jolloin yhteisöllä on mahdollisuus käyttää niiden toteuttamiseksi eri rahoitusvälineitä koordinoidusti ja hyödyntäen niiden keskinäistä täydentävyyttä. Rahoituksen osalta sovelletaan seuraavia periaatteita: Hankkeiden valinta perustuu kysyntään ja tapahtuu julkista ehdotuspyyntömenettelyä noudattaen, jolloin yhtenä valintaperusteena voi olla myös pyydetyn tuen määrä; kullakin rahoitusvälineellä on omat sääntönsä ja erityisvaatimuksensa; ehdotuspyynnöt voidaan sitoa ajallisesti yhteen, jos usean rahoitusvälineen käyttö on mahdollista. Näitä periaatteita varten komission tarkoituksena on laatia erityinen yhteensovittamiskehys, jonka yhdeksi osaksi on tarkoitettu selonteon toisessa osassa esitetyt Euroopan laajuisia tietoliikenneverkkoja koskevat suuntaviivat. Ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia tietoliikenneverkkoja koskeviksi suuntaviivoiksi verkkojen muodostamisen ensisijaiseksi painopistealueeksi on yhteisön varojen käytön optimoinnin näkökannalta esitetty sovellusten kehittämisen vauhdittamista, jonka puolestaan arvioidaan synnyttävän tarvetta uusiin infrastruktuuriinvestointeihin. Toiseksi painopistealueeksi esitetään verkkojen geneerisiä palveluita (esimerkiksi sähköposti, tiedostojen siirtojärjestelmät, videopalvelut), joiden tehtävänä on tukea sovellusten yhteentoimivuutta. Kolmantena painopistealueena ovat perusverkot, joiden osalta erityistä huomiota kiinnitetään pk-yritysten tarpeisiin. Yleistavoitteina yhteisön tuelle yhteentoimivien tietoliikenneverkkojen muodostamiseksi ovat: tietoyhteiskuntaan siirtymisen helpottaminen erityisesti sosiaalisten tarpeiden täyttämisen edistämiseksi ja elämisen laadun parantamiseksi; eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn parantaminen ja sisämarkkinoiden lujittaminen; sosiaalisen ja taloudellisen koheesion lujittaminen; työpaikkoja luovien toiminta-alojen kasvun nopeuttaminen. Tavoitteiden toteuttamiseen pyritään ennen kaikkea määrittelemällä työohjelman muodossa sellaiset kehykset, joiden perusteella yhteistä etua palvelevat hankkeet pystyttäisiin ehdotuspyynnössä yksilöimään. Päätöksen täytäntöönpanosta komissio raportoisi kahden vuoden välein mm. alueiden komitealle. LAUSUNNON SISÄLTÖ Lausuntonaan alueiden komitea: 1. korostaa jo aikaisemmin esitettyihin näkemyksiinsä viitaten paikallisten tietoyhteiskuntaan liittyvien toimien ensiarvoisuutta erityisesti uusien työpaikkojen synnyttämisessä sekä pyrittäessä heikentämään uusien välineiden kansalaisia eriarvoistavaa vaikutusta. Tämän vuoksi alueiden komitean sekä alue- ja paikallisyhteisöjen tulee toimia siten, että Euroopan kansalaiset oppivat tuntemaan unionin roolin tietoyhteiskunnan toteuttamisessa. Tämän vuoksi varsinkin tietoyhteiskunnan sovelluksia suunniteltaessa ja toteutettaessa tulisi läheisyysperiaatteen mukaisesti yhteisön tukea paikallista innovointia ja välttää yleisiä sovellusten sisällön määrittelyjä. Erityisesti komission tiedonannon ensimmäisen osan osalta alueiden komitea: 2. toteaa komission esityksiin yhtyen tässä vaiheessa olevan mahdotonta ja ilmeisesti myös tarpeetonta muuttaa tietoyhteiskunnan kannalta merkityksellisten yhteisön rahoitusvälineiden säännöissä olevia periaatteellisia eroja. 3. toivoo komission kuitenkin jatkavan edelleen hakumenettelyn kehittämistä sellaiseksi, että eri rahoituslähteiden säännöissä olevat erot eivät vaikeuttaisi näiden instrumenttien käyttöä. Varsinaisen hakumenettelyn yksinkertaistamisen lisäksi olisi toivottavaa pyrkiä tietoyhteiskunnan tukemisessa jatkuvaan ja eri rahoituslähteiden osalta yhdenmukaiseen hakujärjestelmään tavoitteena tilanne, jossa päätös käytettävistä rahoituslähteistä voitaisiin mahdollisimman usein tehdä vasta silloin, kun hankkeen tukemisesta muutoinkin päätetään. 4. ilmaisee huolensa siitä, että rahoitusvälineiden luomat rajat voivat tietyissä tapauksissa pikemminkin eristää alueita toisistaan kuin edistää tavoiteltua alueiden välistä koheesiota. Rahoitusvälineistä aiheutuvien syiden vuoksi tietyssä hankkeessa mukana olevat osapuolet ovat yleensä samantyyppisiä, jolloin ei pystytä täysin ottamaan irti toisiaan lähellä sijaitsevien keskusalueiden ja vähemmän kehittyneiden alueiden tiiviistä vuorovaikutuksesta yleensä saatavia hyötyjä. 5. katsoo selonteossa yhteisön roolista esitettyihin näkemyksiin viitaten, että varsinkin alueellisen koheesion kannalta olisi myönteistä, jos unionin omassa piirissä olevaa asiantuntemusta voitaisiin yhtenä osapuolena entistä enemmän käyttää hyväksi käytännön tietoyhteiskuntahankkeissa, erityisesti niissä, jotka aiheeltaan tai tietosisällöltään ovat Euroopan laajuisia. 6. tukee tavoitteita laajentaa jäsenvaltioihin ja myös alueille ISPO:n (Information Society Project Office) toimintaa, josta saadut hyvät kokemukset tiedonvälittäjänä ja eri osapuolten yhteensaattajana sopivat erinomaisesti komission esittämään unionin rooliin. Olemassa olevien resurssien käytön optimoimiseksi ISPO:n toiminnan laajentamisessa tulisi käyttää hyväksi myös niitä organisaatioita, jotka jo nyt kantavat vastuuta alueellisesta kehittymisestä. Samalla komitea kiinnittää huomiota siihen, että paikallisesti alueilla toteutetaan jatkuvasti ilman unionin rahoitusvälineitä hyvinkin menestyksekkäitä tietoyhteiskuntahankkeita, joista saadut kokemukset eivät tähän mennessä ole juurikaan olleet mukana yhteisön luetteloimissa hankkeissa. Erityisesti komission tiedonannon toisen osan osalta alueiden komitea: 7. toteaa teleoperaattoreiden kilpailun lisääntymisen sinänsä väistämättä hidastavan vähemmän kehittyneiden alueiden palvelujen tason kasvua uusien toimintojen vahvistuessa lähinnä siellä, missä käyttäjävolyymi on liiketaloudellisesti riittävällä tasolla. Toisaalta tariffien alentuminen ja palvelujen monipuolistuminen kilpailun myötä antaa myös vähemmän kehittyneille alueille uusia mahdollisuuksia omaehtoiseen toimintaan, jonka tukemisen tulisi tapahtua kilpailua mahdollisimman vähän vääristäen. Sääntelyn purkaminen ja palvelujen toimittajien välisen kilpailun lisääntyminen lisäävät tele- ja dataviestintäpalveluja. (Tulee muistaa, että televiestintä on USA:ssa huomattavasti edullisempaa kuin Euroopassa.) Alentuneiden televiestintäkustannusten myötä Euroopan kilpailukyky maailman markkinoilla paranee, taloudellinen kehitys voimistuu ja työllisyys kasvaa. Alentuneet kustannukset hyödyttävät myös kehitysalueita ja harvaan asuttuja seutuja. Tietotekniikan myötä yritysten ja julkisen alan riippumattomuus ajasta ja paikasta kasvaa. Kuntien ja alueiden kannalta kielteisiä vaikutuksia voi ilmetä ainoastaan, jos kyseinen kunta tai alue suhtautuu asiaan passiivisesti. Julkiset toimielimet, jotka käyttävät tietotekniikkaa työvälineenä parantaakseen omaa tehokkuuttaan ja uudistaakseen omaa organisaatiotaan, muodostavat tulevaisuudessa palvelujen toimittajille tärkeät markkinat. Uusien tiedonvälityspalvelujen käyttöönoton myötä tästä hyötyy myös alueellinen ja paikallinen elinkeinoelämä. 8. pitää erityisen tärkeänä esitettyä sovellusten asemaa Euroopan laajuisissa tietoliikenneverkoissa, koska sisällön merkitys jatkuvasti kasvaa. Komitea myös yhtyy komission näkemykseen siitä, että käyttäjien tarpeita hyvin palvelevien sovellusten aikaansaaminen vauhdittaa verkon geneeristen palveluiden sekä perusinfrastruktuurin kehitystä siten, että se on myös teleoperaattoreille liiketaloudellisesti kannattavaa. Talouselämän kiinnostus yhteisön alueen kattavien ja maailmanlaajuistenkin sovellusten syntymiseen on olemassa, joten yhteistä etua palvelevien sovellusten painopisteen tulisi olla paikallista kulttuuria edistävissä ja kansalaisten sekä pk-yritysten tarpeita palvelevissa ratkaisuissa. Komitea viittaa hyviin kokemuksiin, joita tähän mennessä on kertynyt kansalaisten lisäksi pk-yritykset ja julkishallinnon yhdistävistä paikallisista alueverkoista. Koska käyttäjille verkottuminen juuri lähiympäristöön ja nimenomaan paikallisten palveluiden sisältö ovat usein tärkeitä, komitea toivoo, että tällaisten ratkaisujen Inter-regional Information Society Initiative (IRIS) -hanke hyvänä esimerkkinä vauhdittaminen nostettaisiin muuntyyppisten sovellusten kehittämisen edelle. Myös alueellisia multimediapalveluja kehittävien ja tuottavien palvelukeskuksien merkitys olisi otettava tässä mielessä huomioon. Alueellisten hankkeiden onnistuminen luo puolestaan kysyntää laaja-alaisemmille muille sovelluksille ja komission kuvaamalla tavalla edelleen infrastruktuurin kehitykselle. Väärinkäsitysten välttämiseksi komitea toivoo, että sovellusten pääalueen "Kaupunki tiedon valtatie" otsikko muutettaisiin yleisempään muotoon, joka paremmin kuvaisi sen alla esitettyjä tavoitteita myös haja-asutusalueiden näkökulmasta. Se, että paikallis- ja alueviranomaiset ryhtyvät käyttämään uusia sovelluksia tulee olemaan yksi tärkeimmistä tieto- ja tiedontuotantoteollisuuden kehitystä edistävistä tekijöistä. Etäostosten, -lääketieteen, -opetuksen sekä maantieteellisten tietojärjestelmien ja liikenteen telematiikkasovellusten kaltaiset sovellukset ovat hyviä esimerkkejä työvälineistä, jotka piristävät markkinoita ja samalla mahdollistavat työtapojen muuttamisen, rahan säästämisen ja julkisten palvelujen paremman asiakas- ja palvelulähtöisyyden. 9. aikaisemmin esitettyyn viitaten esittää, että yhteistä etua palvelevien sovellusten yksilöinnissä suosittaisiin aloitteita, joissa on mukana erilaisia alueita ja käytetään hyväksi eri rahoituslähteitä. 10. toteaa sosiaalisten vaikutusten tasaamiseksi koulujen ja kirjastojen kehittämisen tietoyhteiskunnan vaatimusten mukaisiksi nousevan tärkeimpien yhteistä etua palvelevien sovellusalueiden joukkoon. 11. kiinnittää huomiota Internetin käytön ja sen sisältämien palveluiden nopeaan kasvuun, jonka olemassaoloa komissio nykyistä näkyvämmin voisi hyödyntää myös Euroopan laajuisten tietoliikenneverkkojen kehittämisessä. Erityisesti esitetyistä sovellusten pääalueista Internetin olemassaolo tulisi ottaa huomioon kehitettäessä korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia palvelevaa Euroopan laajuista verkkoa, koska niiden osalta ollaan jo tosiasiassa lähellä kuvattua tavoitetilaa. 12. toivoo, että yhteistä etua koskevien sovellusten ehdotuspyynnössä edellytettäisiin suunniteltujen palvelujen kuvaamista siten, että niiden tulevat käyttäjät ymmärtäisivät sisällön yksiselitteisesti. Palvelujen sisällön kuvaamista varten tulee pyrkiä kehittämään yleiskäyttöiset puitteet. 13. geneeristen palvelujen osalta kiinnittää komission huomiota varsinkin alueellisista eduista lähtevään tarpeeseen kehittää sellaisia Euroopan laajuisia hakemistopalveluja ja -käytäntöjä, joissa viestin vastaanottaja voitaisiin yleisesti kuvata asian sisällön eikä henkilön nimen mukaan. 14. kiinnittää perusverkkojen osalta erityistä huomiota Euro-ISDN -verkon edelleen kehittämiseen laajakaistasovellusten osalta, tarjonnan laajentamiseen ja standardin vakauden takaamiseen. Eurooppalaisten alueiden kannalta ISDN on tällä hetkellä ainoa tapa, jolla voidaan nopeasti nykyisiä investointeja pääosin hyödyntäen saada aikaan alueellisesti mahdollisimman kattava, mutta silti kapasiteetiltaan tietoyhteiskunnan sovelluksia tyydyttävästi palveleva yleinen ja yhtäläinen infrastruktuuri. ISDN-palvelujen laaja ja tariffeiltaan edullinen tarjonta hyödyttää erityisesti kansalaisia ja pk-yrityksiä. 15. korostaa langattomien laajakaistaisten verkkojen kehittymisen merkitystä erityisesti niillä yhteisön alueilla, joilla investoinnit kiinteisiin verkkoihin eivät esimerkiksi maantieteellisten olosuhteiden vuoksi ole tarkoituksenmukaisia. Yhteentoimivuus erilaisten laajakaistaisten verkkojen (kiinteät, matkaviestimet, satelliitit) kesken on luonnollisesti välttämätöntä. Kansalaisten liikkuvuuden lisääntyessä ja esimerkiksi etätyön mahdollisuuksien parantamiseksi tulisi samalla vauhdittaa myös sellaisten päätelaitteiden kehittämistä, jotka taloudellisesti ja vaivattomasti pystyvät käyttämään hyväkseen kaikkia kuvattuja laajakaistaisia verkkoja. 16. pitää jatkuvasti kiihtyvän kehityksen vuoksi komission esittämää kahden vuoden välein tapahtuvaa raportointiväliä liian pitkänä. Komitea toivoo raportoinnissa kiinnitettävän huomiota myös alueellisen kehityksen ja alueiden välisten erojen kuvaamiseen. Erityisesti kuvattaessa tietoyhteiskunnan ja Euroopan laajuisten verkkojen tilaa yleisesti yhteisön alueella olisi oikeampaa käyttää lähtökohtana kärjessä etenevien sijasta tilannetta vähiten kehittyneillä alueilla. Bryssel, 18. tammikuuta 1996. Alueiden komitean puheenjohtaja Jacques BLANC