FI    FI FI 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 17.6.2008 
SEK(2008) 2027  
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
 
KOMISSION TIEDONANTOON EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS - JA SOSIAALIKOMITEALLE JA 
ALUEIDEN KOMITEALLE 
 
Yleiset periaatteet yhteisen maahanmuuttopo litiikan kehittämiseksi: perusta uudelle 
eurooppalaiselle lähestymistavalle 
 
VAIKUTUSTENARVIOINNIN TIIVISTELMÄ 
{KOM(2008) 359 lopullinen} 
{SEC(2008) 2026} 
FI 2   FI 1. JOHDANTO 
Tämän kertomuksen on laatinut oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto useiden 
muiden komission yksiköiden avustuks ella. Kyseessä on yksinkertaistettu 
vaikutustenarviointi, sillä siihen sisälty vässä ongelman määrittelyssä otetaan huomioon 
ainoastaan voimassa oleva säännöstö, tiivistelmä tärkeimmistä suuntaviivoista (perustelut) ja katsaus tuleviin menetelmiin. Seuraavista ylei sten periaatteiden tä ytäntöönpanoa koskevista 
toimenpiteistä tehdään täysi vaikutustenarviointi.  
Maahanmuutto on monitahoinen asia, ja siitä on tullut yksi näkyvimmistä haasteista, jotka 
globalisaatio tuo mukanaan EU:n jäsenvalti oille. EU:n johtajat ymmärsivät, että 
maahanmuuton hallintaan tarvitaan uusi lähestymistapa, ja laativat EU:n yhteistä 
maahanmuuttopolitiikkaa koskevat periaatteet  Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneessa 
Eurooppa-neuvostossa. Periaatteet perustuvat Amsterdamin sopimuksella hyväksyttyihin 
uusiin määräyksiin. Tampereella vuonna 1999 sovi ttu lähestymistapa va hvistettiin Haagin 
ohjelmalla (2004–2009). Joulukuussa 2007 Eurooppa-n euvosto halusi viedä poliittista 
kehitystä eteenpäin ja nopeuttaa edis tymistä kohti kokonaisvaltaista EU:n 
maahanmuuttopolitiikkaa uudistetun po liittisen sitoumuksen pohjalta.  
2. ONGELMAT
 JA HAASTEET  (ONGELMAN MÄÄRITTELY ) 
2.1. EU:N VÄESTÖN VÄHENEMINEN JA IKÄÄNTYMINEN 
EU:n väestörakenteen muuttumisen ja suur ten ikäluokkien työmarkkinoilta poistumisen 
vuoksi työikäinen väestö vähenee tulevina vuosina huomattavasti.  Kahdenkymmenenviiden 
jäsenvaltion EU:ssa ennu stetaan vanhushuoltosuhteen kaksinke rtaistumista, kasvavaa painetta 
terveydenhuoltoa ja pitkäaikaishuoltoa koht aan sekä eläkekulujen lisääntymistä ja 
vuosittaisen keskimääräisen BKT:n kasvun hidastum ista. Tätä taustaa va sten maahanmuutosta 
on tullut tärkein väestökehityks een vaikuttava tekijä EU:ssa, sillä viime vuosina sen merkitys 
on kasvanut luonnollista m uutosta suuremmaksi. 
2.2. TYÖVOIMAPULA JA AMMATTITAITOVAJE  
Useissa jäsenvaltioissa on jo nyt työvoima pulaa ja ammattitaitovajetta, mitä lisää 
työtekijöiden alhain en liikkuvuus EU:ssa. Äskettäin te htyjen keskipitkän aikavälin 
ennusteiden mukaan pula monista korkeaa ammattitaitoa vaativien henkisen työn alojen 
työntekijöistä ja myös joidenkin vähäisemp ää ammattitaitoa vaativien alojen työntekijöistä 
lisääntyy edelleen. Muut kuin EU :n kansalaiset ovat jo tärkeä ssä asemassa työmarkkinoilla, 
sillä työikäiset EU:n ulkopuolisten maiden kans alaiset ovat hieman yliedustettuja korkeaa 
ammattitaitoa vaativilla aloilla ja vielä merkittä vämmin yliedustettuja vähäistä ammattitaitoa 
vaativilla aloilla. Työvoimapulan helpotta miseksi tarvitaan EU:n ulkopuolisista maista 
tulevan väestön työllisyyden lis äämistä ja lyhyellä ai kavälillä strategioiden laatimista uusien 
työvoimamuuttajien houkuttelemiseksi.  
2.3. LAILLISTEN MAAHANMUUTTAJIEN RIITTÄMÄTÖN KOTOUTTAMINEN  
Tärkeitä haasteita ovat edel leen tiedon jakaminen, koordinoint i eri viranomaistahojen ja 
sidosryhmien kanssa sekä huomion kiinnittäm inen sukupuoleen liittyviin kysymyksiin ja 
maahanmuuttajanuorten ja -lasten erityistarpeisi in. Tällä hetkellä valmiudet kotouttamiseen 
liittyvien tietojen keräämiseen, analysointiin ja levittämiseen sekä seurantaan, kotouttamispolitiikkojen arvi ointiin ja erityisindikaattorien tunnistamiseen ovat 
riittämättömät. Kansallisiin strategioihin sisältyy edelleen liian vähän ra kenteellisia aloitteita, 
joilla vahvistetaan vastaanottavan maan väestö n valmiuksia sopeutua monimuotoisuuteen ja 
FI 3   FI joilla edistetään maahanmuuttajien osallis tumista kotouttamispoli tiikkojen laadintaan. 
Ulkomaalaisten koulutustason parantaminen, heidän integroimisensa työmarkkinoille, 
vastaanottavan yhteiskunnan ja  sen kielen tuntemus, sen varmistaminen, että kaikki 
maahanmuuttajat ymmärtävät ja kunnioittavat EU:n ja sen jäsenvaltioiden lainsäädännössä 
vahvistettuja arvoja ja oikeuks ia ja hyötyvät niistä sekä syrjimättömyyden ja yhtäläisten 
mahdollisuuksien edistäminen ovat myös tärkeitä kotouttamispolitiikan osa-alueita.  
2.4. LAITON MAAHANMUUTTO AIHE UTTAA JATKUVASTI PAINEITA 
Laiton maahanmuutto on turvallisuusuhka, sillä se voi liittyä terrorismiin, ihmiskauppaan, 
huumeiden ja aseiden salakuljetukseen, hyväks ikäyttöön, orjuuden kaltaisiin työoloihin ja 
muihin vakaviin rikoksiin. Laiton maahan muutto liittyy usein myös inhimillisiin 
murhenäytelmiin, kun EU:n alueelle pyritään pääsemään rikollisverkostojen avustuksella. 
Lisäksi laiton maahantulo, kauttakulku ja oles kelu vähentävät EU:n ja jäsenvaltioiden 
maahanmuuttopolitiikkojen uskottavuutta, ja niis tä aiheutuu yhteiskunnalle moninkertaisia ja 
monenlaisia kustannuksia. Lait on maahanmuutto jatkuu, kos ka palauttamistoimet ovat 
riittämättömiä, salakuljetusta ja ihmiskauppaa ha rjoittavat rikollisverkostot edistävät sitä ja 
koska on olemassa mahdollisuus löytää työpaikka ja saada laillisen maahanmuuttajan asema.  
2.5. RIITTÄMÄTÖN KUMPPANUUS KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA 
Viime vuosikymmeninä Euroopan unionista on tullut maailman eri osista tulevien 
maahanmuuttajien määränpää ja maahan muutto kasvoi 2000-luvun alkuvuosiin asti. 
Maahanmuuton taustalla ovat aina taloudelliset syyt. As ia on kuitenkin monita hoinen ja siihen 
liittyy useita muita tekijöitä kuten pare mman elintason hakeminen, huono hallinto, 
korruptiosta ja epävakaudesta johtuva hu ono liiketoimintaympäristö, häiriintyneet 
työvoimamarkkinat, luonnonkatastrofit ja k onfliktit. Maahanmuut on syntytekijöihin 
panostaminen on tärkeä osa maahanmuuttoa kos kevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa.  
2.6. RAJAVALVONNAN JA VIIS UMIPOLITIIKAN RIITTÄMÄTÖN 
MUKAUTTAMINEN GLOBALISOITUNEEN MAAILMAN TARPEISIIN  
Koska rajavalvonta on tärkeä osa laittoman maah anmuuton ja rajat ylittävän rikollisuuden 
torjuntaa, on välttämätöntä varmistaa, että se on tehokasta ja kattavaa. Tässä yhteydessä 
erityisen tärkeitä osa-alueita ovat sellaisten henkilöiden tunnistaminen, jotka jäävät maahan viisumin umpeuduttua, ja rajalla tapahtuv ien tarkastusten tehostaminen. Useimmat 
matkustajat eivät kuitenkaan m uodosta turvallisuusuhk aa ja heidän pitäis i päästä ylittämään 
rajat yksinkertaistetulla, liiasta byrokratiasta r iisutulla menettelyllä. Lisäksi kansallisilla 
viisumeilla voi päästä koko Schengenin alueelle , mikä merkitsee viisuminhakijoiden epätasa-
arvoista kohtelua ja sitä, että turvallisuustarkas tuksia ei sovelleta yhdenmukaisella tavalla. 
Monissa maissa myös jäsenvaltioiden konsulaatti sijaitsee kaukana viisumin hakijoiden 
asuinpaikasta.  
2.7. MAAHANMUUTON RIIT TÄMÄTÖN HALLINTA 
Yhden jäsenvaltion turvapaikka- ja maahanm uuttotoimilla on todennäköisesti vaikutusta 
muihin jäsenvaltioihin. Tämä johtuu rajatarkastusten poistamisesta Schengenin alueella, yhteisestä viisumipolitiikasta, tiiviistä tal oudellisista ja sosiaali sista suhteista EU:n 
jäsenvaltioiden välillä ja yhteisten maahanm uutto- ja turvapaikkapolit iikkojen kehittämisestä 
Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jä lkeen. Koska maahanmuuttokysymykset ovat 
luonteeltaan rajat yl ittäviä, kansalliset toimet  ovat riittämättömiä. Se n vuoksi tarv itaan EU:n 
tason toimia, esimerkiksi koko Eurooppaa koskevien  yhteisten sääntöjen laatimista, yhteistä 
tiedottamista mahdollisille maahan muuttajille ja neuvotteluja kol mansien maiden kanssa. On 
FI 4   FI tarpeen kehittää kansalliset ja yhteisöä koske vat rinnakkaiset ja yhdenmukaiset turvapaikka- 
ja maahanmuuttopolitiikat. Esteenä ovat tähä n asti olleet useat tekijät kuten neuvoston 
yksimielisyyden vaatimus, yhteisten tieto jen vähyys, verrattavissa olevien yhteisön 
tilastotietojen puut e, vastuun epätasainen jakautum inen, maahanmuuttoa koskevan 
lähestymistavan riittämätön kattavuus ja heik ot seuranta- ja arviointimekanismit.  
3. TÄRKEIMMÄT  POLIITTISET  SUUNTAVIIVAT  JA TAVOITTEET 
Yhteisen politiikan kehittämiseksi olisi asetetta va tavoitteita, joiden perustana ovat edellä 
analysoidut tarpeet ja ongelmat sekä EY:n m aahanmuutto- ja rajavalvontapolitiikan alan 
oikeudellinen ja poliittinen ke hys. Eurooppa-neuvosto on jo pää ttänyt useista tavoitteista ja 
toimintalinjoista. Kahta poikkeusta – maahan muuttajien aseman laillistaminen sekä 
työmarkkinaosapuolten ja alueelli sten ja paikallisten viranomaisten aktiivinen osallistuminen 
– lukuun ottamatta kaikki politiikan tavoitteet on jo vahvistettu korkei mmalla poliittisella 
tasolla.  
Komissio on laatinut tavoitteet ja  tehnyt niistä yksitoista periaa tetta käsittävän  tiivistelmän. 
Kukin näistä periaatteista konkretisoituu toimin talinjoissa ja toimissa, jotka muodostavat 
komission osuuden vuonna 2009 käytävässä politiikka a koskevassa tärkeässä keskustelussa. 
Keskustelussa pyritään määrittämään Haagin ohjelman jatko-ohjelman (2009–2014) sisältö 
maahanmuuton osalta. 
Periaate 1 – Selkeät säännöt  
Selkeät ja läpinäkyvät säännöt ovat edellytys tehokkaan ja to imivan maahanmuuttopolitiikan 
määrittelemiselle. Maahanmuuttajille olisi se n vuoksi annettava puolueettomia ja selkeitä 
tietoja laillisista maahantulokanavista, jo iden kautta he voiva t päästä Eurooppaan, 
oikeuksistaan ja velvollisuuks istaan kuten Euroopan unionin perusarvojen kunnioittamisesta, 
ja heille olisi annettava lähtö- ja kohde maissa konkreettiset ja realistiset mahdollisuudet 
täyttää viisumi- ja oleskelul upaan vaadittavat ehdot . Kotouttamisen parantamista koskevaa 
tavoitetta voidaan tukea myös myöntämällä kolma nsien maiden kansalaisille lisää oikeuksia. 
Kolmansien maiden kansalaisten tulisi hyötyä mahdollisuuksien rajoissa samoista oikeuksista 
kuin EU:n kansalaisten. 
Periaate 2 – Taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto  
Maahanmuuton edut ovat mahdollisimman suuret, kun vastaanottavan yhteiskunnan 
taloudelliset tarpeet otetaan huomioon; tämä  ei kuitenkaan koske muuta kuin työvoiman 
maahanmuuttoa. Taloudellisista syistä tapa htuvan maahanmuuton osal ta maahanpääsy olisi 
mahdollisuuksien mukaan sallittava tarvearvioin nin (johon liittyy tekeil lä oleva, vuoteen 2020 
ulottuva arvio Euroopassa tarvittavasta amma ttiosaamisesta), maahan muuttajaprofiilien ja 
työvoiman kysynnän ja tarjonnan yhteensovittamisen perusteella ja mahdollisesti lähtömaassa annettavan koulutuksen avulla. Kyseinen pol itiikka on sen vuoksi kytkeytynyt työllisyys- ja 
koulutuspolitiikkoihin, ja sen pyrkimyksenä on  hyödyntää olemassa olevaa potentiaalia ja 
vähentää EU:ssa jo laillisesti asuvien kolmansien maiden kansalaisten työttömyyttä. Sitä 
toteutetaan täysin yhteisön kansalaisten  etuuskohteluperiaatteiden mukaisesti. 
Periaate 3 – Kotouttaminen 
 
Kolmansien maiden kansalaisten kotouttamine n merkitsee sekä vastaanottavien yhteiskuntien 
että maahanmuuttajien sopeutumista tilante eseen, ja se on tärkeä tekijä maahanmuuton 
hyödyntämisessä kaikilta osin. Yhteiseen kotouttamista kosk evaan toimintasuunnitelmaan 
perustuvaa valtavirtaistamisstrategiaa on jo nouda tettu ja sitä olisi vielä vahvistettava. 
FI 5   FI Vastaanottavan yhteiskunnan velvollisuuksiin  kuuluvat tulokkaille suunnatut erityiset 
kotouttamisohjelmat, julkisten palvelujen sopeuttaminen maahanmuuttajien tarpeisiin, 
syrjinnän torjuminen, monikultt uurisuuden hallinnoinnin edistäminen työpaikoi lla ja kaikille 
sidosryhmille suunnattu tiedottaminen. Sukupuoleen l iittyviin kysymyksiin pitäisi kiinnittää 
erityistä huomiota. Indikaattoreiden kehitt äminen ja säännöllinen arviointi ovat myös 
välttämätön edellytys tilanteen parantamiselle. 
Periaate 4 – Poliittinen solid aarisuus, keskinäinen luottamu s, avoimuus sekä vastuun ja 
tietojen jakaminen  
Jotta kansallisen ja EU:n tason maahanmuutt opolitiikat olisivat tehokkaita ja yhdenmukaisia, 
on välttämätöntä vahvistaa koordin aatiota eri toimivaltaisten ta hojen kesken. Koordinaatio 
edellyttää sitä, että  jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla m aahanmuuttopolitiikka suunnitellaan ja 
toteutetaan avoimella tavalla ja kunkin tason toimivaltuuksia  täysimääräisesti kunnioittaen. 
Sen vuoksi vuonna 2006 perustetun keskinäisen tietojä rjestelmän käyttöä sekä tietojen ja 
parhaiden käytänteiden vaihtoa olisi edistettäv ä, mikä mahdollistaa keskinäisen luottamuksen 
syntymisen ja selkeiden ja yksisel itteisten viestien lähettämisen. 
Periaate 5 – Solidaarisuus  
Kustannusten jakaminen on tärkeää sen varmis tamisessa, että yhteisön lainsäädäntöä ja 
politiikkoja sovelletaan samalla tavalla ilman, että jäsenvaltioille muodostuu siitä 
kohtuuttoman suurta taakkaa. Sillä myös ediste tään keskinäisen luottamuksen syntymistä 
yhteistyön, parhaiden käytänteiden levittäm isen ja tiedon lisäämisen kautta. Koska 
puiteohjelma on suunniteltu jousta vaksi välineeksi, s itä on käytettävä s äännöllisin väliajoin. 
Ohjelman täytäntöönpanoa koskevan arvioinn in jälkeen ohjelman kokonaismäärärahoja ja 
jäsenvaltioille annettavien va rojen jakamisperusteita tarkas tellaan vuoden 2009 talousarvion 
kokonaistarkastelun yhteydessä uusien kansal listen tilanteiden huomioon ottamiseksi. 
Periaate 6 – Tarve kehittää aito kum ppanuus kolmansien maiden kanssa  
Maahanmuuttovirtojen tehokas hallinta edel lyttää aitoa kumppanuutta  kolmansien maiden 
kanssa. EU:n on sen vuoksi tulevina vuosina toimittava tiiviimmässä yhteistyössä kolmansien 
maiden kanssa kysymyksissä, jotka koskevat mahdollisuuksia lailliseen muuttoon, maahanmuuton hallintavalmiuksien kehittämistä,  työmarkkinasuuntausten ja inhimillisen 
pääoman kehittämisen parempaa yhteensovittamista, perusoikeuksien suojelemista ja laittomien muuttovirtojen torjumista. Li säksi enemmän resursseja kohdennetaan hyvien 
standardien noudattamiseen työpaikoilla. EU ke hittää edelleen politiikkoja, jotka koskevat 
eettisiä työhönottokäytäntöjä, aivov iennin ja tietojen ja taitoje n hukkaan joutumisen estämistä 
ja vähentämistä, mahdollisuuksia kiertomuuttoon, rahalähetysten kehityspotentiaalin hyödyntämistä ja kotimaahan palaavien muu ttajien yritystoiminnan helpottamista. 
Liikkuvuutta edistäviä kumppanuuksia tutkitaan  parhaillaan tarkoituksena saada aikaan 
vakaita työvoiman maahanmuuton ha llintajärjestelyjä valikoituje n pitkäaikaisten strategisten 
kumppanien kanssa.  
Periaate 7 – Turvallisuuden parantaminen ja  vilpittömässä miel essä liikkuvien 
matkustajien maahantulon helpottaminen  
On välttämätöntä jatkaa jo saavutettujen tulosten pohjalta ja pyrkiä suurempaan 
yhdenmukaisuuteen ottamalla käy ttöön ehdotettu viisumisäännöstö  ja lisäämällä yhteistyötä 
jäsenvaltioiden kesken. Ainoastaan lyhytai kaista oleskelua varten myönnettävän 
eurooppalaisen viisumin kehittäminen takaa kaikkien viisuminhakijoiden tasapuolisen 
kohtelun. Rinnakkain eurooppalais ten viisumien kehittämisen kanssa olisi loogista ja 
FI 6   FI välttämätöntä perustaa yhteisiä eurooppal aisia viisumikeskuksia. Voimavarojen 
yhdistämisellä ja saavutettavilla mittakaavaeduilla varmistettaisiin hakijoiden helppo pääsy 
paikkoihin, joissa viisumeita myönnettäisiin.  
Periaate 8 – Schengenin alueen koskemattomuus  
Tämän periaatteen varmistamiseksi tarvitaan  monenlaisia toimia kuten rajavalvonnan 
kehittämistä, jäsenvaltioiden toimien koordi noinnin tehostamista Frontexin avulla ja 
maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän käyt töönottoa. Kyseisellä jä rjestelmällä kirjataan 
jokaisen kolmannen maan kansalaisen, jolla on l upa tulla Schengenin alueelle, maahantulo- ja 
maastapoistumispäivät. On myös välttämät öntä varmistaa sisä- ja ulkopolitiikkojen 
johdonmukaisuus rajavalvonnan alalla. Avaina semassa olevien kumppaneiden valinnassa 
tarvitaan strategisempaa lähestymistapaa, jossa määritetään selkeämmin kattavat pitkän aikavälin tavoitteet. On myös jatkuvasti tarke nnettava järjestelmiä, joilla varmistetaan 
tehtävien tasainen jakautuminen ja keskinäine n solidaarisuus jäsenvaltioiden välillä EU:n 
ulkorajojen valvonnan osalta. 
Periaate 9 – Laittoman työnteon torjunnan tehostaminen
 
Tämän osa-alueen aloitteide n olisi kohdistuttav a ehkäisytoimiin, seuraamuksiin ja 
lainsäädännön soveltamisen valvontaan ja EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja tärkeimpien 
sidosryhmien kuten työmarkkinaosapuolten on osalli stuttava niihin. Tärkeä edistysaskel tulee 
olemaan maassa laittomasti oleskelevien kol mansien maiden kansalaisten työnantajiin 
kohdistettavien seuraamusten säätäm isestä annetun direktiiviehdotuksen1 hyväksyminen. 
Lailliseen työntekoon olisi kannus tettava ja seuraamusten täyt äntöönpanoa olisi lisättävä, 
mikä merkitsee taloudellisten resurssien ja henk ilöstön lisäämistä kans allisella tasolla. Tähän 
sisältyy erityisten valvontaelinte n perustaminen, riskianalyys it, parempi koordinaatio ja 
valvonnan arvioinnin tehostami nen. Lisäksi lainsäädäntö, valvonta ja seuraamukset on 
mukautettava uusiin petostyypp eihin kuten alihankintaan ja  näennäiseen itsenäiseen 
ammatinharjoittamiseen.  
Periaate 10 – Maahanmuuttajien salaku ljetuksen ja ihmi skaupan torjunta  
Kansallista ja yhteisön lainsäädäntöä on tarkasteltava uudelleen rikollisuuden uusien 
muotojen huomioon ottamiseksi ja uhrien suojel un tehostamiseksi. Voima ssa olevaa laittoman 
maahantulon ja oleskelun avus tamista sekä lasten seksuaal ista hyväksikäyttöä koskevaa 
lainsäädäntöä olisi tiukennettav a ja mukautettava nykypäivän todellisuuteen. Lisäksi olisi 
varmistettava, että jäsenvaltiot myöntävät tarvittavat varat tutkintaan, kansalaisjärjestöjen rahoittamiseen ja yleensä ottaen kaikkiin syyttä mis- ja suojelutoimenpiteisiin. Toisaalta koska 
kyseessä on rajat ylittävä rikol lisuus, EU:n toimintaa olisi tehostettava alueellisella ja 
kansainvälisellä tasolla erityisesti käyttämällä  hyväksi ihmiskaupan torjunnassa käytettäviä 
kansainvälisiä välineitä. 
Periaate 11 – Kestävä ja tehokas pala uttamispolitiikka – laillistamiset
 
Tehokkaan takaisinotto- ja palauttamispolitiika n edellytyksenä on jäsenvaltioiden lisääntynyt 
operationaalinen yhteistyö, Frontexin roolin tehostaminen yhteisten palauttamistoimien 
tukemiseksi, tiiviimpi yhteistyö ja kumppanuus kolmansien maiden kanssa sekä yhteisten normien laatiminen. Samalla kuitenkin henkilöiden ihmisoikeuksia ja perusvapauksia on kunnioitettava. Lisäksi kokemus on  osoittanut, että turvapaikka - ja maahanmuuttopolitiikkaan 
                                                
 
1 KOM(2007) 249 lopullinen, 16.5.2007. 
FI 7   FI liittyviä jäsenvaltioiden toimenpiteitä koskevan keskinäisen tiedottamismenettelyn 
käyttöönotosta 5 päivänä lokakuu ta 2006 tehty neuvoston päätös ei  ole riittävä erityisesti, kun 
on kyse laillistamistoimenpiteistä, joilla voi olla vaikutuksia muihin jäsenvaltioihin. 
4. TULEVAT  MENETELMÄT:  MAAHANMUUTON  PAREMPI  HALLINTA 
Koska maahanmuutto on monitahoinen ja monimuot oinen ilmiö, sen hallinta edellyttää toimia 
esimerkiksi seuraavilla aloilla: väestöpaineet, taloudelliset tarpeet, yhteiskunnan odotukset, 
terveysvaikutukset, kauppasitoumukset, kehitystarpeet, koulutusmahdollisuudet ja 
turvallisuus. Lisäksi jaetusta toimivallasta jo htuen koordinaatiota EU:n ja kansallisen tason 
välillä on huomattavasti tehostettava erityisesti talous-, sosiaali- ja 
kehitysyhteistyöpolitiikkojen osalta. On va rmistettava, että politiikan kehityssuunnista 
keskusteltaessa kaikkia asianomaisia sidosryh miä kuullaan ajoissa, avoimella tavalla ja 
järjestelmällisesti. 
Politiikkaa kehitettäessä on otettava huomioon kunkin jäsenvaltion maahanmuuttotilanne 
maassa jo olevan maahanmuuttajaväestön ja uus ien tulijoiden osalta. Sen vuoksi olisi kullekin 
jäsenvaltiolle laadittava erityiset maah anmuuttoprofiilit, jotta maassa olevan 
maahanmuuttajaväestön taidot saataisiin selville ja todettaisiin mahdolliset tulevat 
työvoimatarpeet. Maahanmuuttoprofiilien perust eella olisi määriteltävä monivuotiset 
suuntaviivat ja tavoitteet. On myös välttämätönt ä laatia arviointi- ja  seurantajärjestelmät, 
joiden avulla päättäjät saavat säännöllistä palautetta. Jotta politiikkoja voitaisiin tehostaa, olisi kehitettävä määrällisesti laskettavissa olevia  suoritusindikaattoreit a ja vertailuarvoja. 
Tilastotietojen ja niiden edellyttämän analysointikapasiteetin saatavuus on 
arviointimekanismin kehittämisen keskeinen osatekijä. Euroopan komission olisi annettava 
vuosittain maahanmuuttoa koskeva kertomus, jonka avulla saadaan tilanteesta kattava yleiskuva ja voidaan analysoida mahdollisia työmarkkinoiden tarpeita. Kertomus antaa myös neuvostolle mahdollisuuden tehdä tilanteesta poliittin en arviointi ja ant aa politiikkaa koskevia 
suosituksia.