Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ’Erasmus’ perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta”

(COM(2018) 367 final – 2018/0191 (COD))

(2019/C 62/32)

Esittelijä: Tatjana BABRAUSKIENĖ Toinen esittelijä: Imse SPRAGG NILSSON

Lausuntopyyntö Euroopan parlamentti, 14.6.2018 neuvosto, 21.6.2018 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan 4 kohta, 166 artiklan 4 kohta ja 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” Hyväksyminen erityisjaostossa 26.9.2018 Hyväksyminen täysistunnossa 17.10.2018 Täysistunnon nro 538 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 186/3/1

1. Päätelmät ja suositukset

ETSK

1.1 suhtautuu myönteisesti Erasmus-ohjelman tavoitteeseen auttaa ihmisiä hankkimaan tietoja, taitoja ja osaamista, joita tarvitaan yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin vastaamisessa, ja keskittyä pääasiassa nuoriin Euroopan kansalaisiin .

1.2 koulutus kokonaisvaltaisesti huomioon siten, että avaintaidoille odottaa, että tulevassa Erasmus-ohjelmassa otetaansiten, että avaintaidoille ( 1 ) ja perusosaamiselle annetaan ratkaisevan tärkeä sija osaamisen jatkuvan kehittämisen rinnalla osana elinikäistä oppimista ja että osaamisen validointiin ja tunnustamiseen kiinnitetään erityishuomiota.

1.3 ehdottaa, että nimeä ei muuteta ja se säilytetään ennallaan muodossa ”Erasmus+” , koska tämä symboloi sitä, että kaikki ohjelmat kuuluvat samaan kokonaisuuteen.

1.4 suhtautuu myönteisesti ehdotukseen ohjelman määrärahojen kaksinkertaistamisesta mutta kehottaa kolminkertaistamaan ne todellisen osallistavuuden ja osallistumismahdollisuuksien takaamiseksi kaikille, sillä se osoittaisi entistä tiiviimpää sitoutumista ihmisten koulutukselliseen, ammatilliseen ja henkilökohtaiseen kehitykseen koulutus-, nuoriso- ja urheilualalla.

1.5 katsoo, että määrärahojen kasvattamiseen olisi yhdistettävä joustavuuden ja vastuun lisääminen kansallisella tasolla .

1.6 korostaa, että nuorisoa koskevaan lukuun kuuluvilla toimilla on aiemmin onnistuttu parhaiten tavoittamaan ne, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, ja tämän pitäisi näkyä määrärahojen kohdentamisessa.

1.7 pyytää sisällyttämään DiscoverEU -aloitteeseen vahvan oppimisosion, jos sen on määrä olla ohjelman osa.

1.8 korostaa, että fyysisen kokemuksen ei pitäisi jäädä virtuaalisten työkalujen varjoon eikä sitä pitäisi korvata niillä vaan molempien olisi edelleen täydennettävä toisiaan.

1.9 kannattaa aikuiskoulutuksen ja ammatillisen jatkokoulutuksen tavoitteiden lisäämistä, ja ehdottaa, että laajennettu toimintakenttä otetaan huomioon määrärahajaossa.

1.10 pyytää keskittymään voimakkaammin alojen väliseen yhteistyöhön (avaintoimi 2) elinikäiseen oppimiseen perustuvassa lähestymistavassa ja takaamaan riittävät määrärahat laajamittaisten toimintapoliittisten hankkeiden toteuttamiseksi.

1.11 suhtautuu myönteisesti henkilöstöä koskevien määrärahojen lisäämiseen , erityisesti opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden osalta, jotta heidän ammatillista perus- ja jatkokoulutustaan voidaan tukea.

1.12 suhtautuu myönteisesti ehdotuksen hyvään aikomukseen antaa pienimuotoisia apurahoja niille, joilla ei ole aiempaa kokemusta ohjelmaan hakemisesta.

1.13 suosittaa, että uuden ohjelman nuorisoa koskevassa luvussa annetaan etusija vapaaehtoisvetoisille toimille ja organisaatioille sen sijaan, että käytetään viittauksia ”pieniin” ja ”suuriin” organisaatioihin. Pitäisi myös harkita apurahojen antamista suurille eurooppalaisille nuorisotapahtumille .

1.14 suhtautuu myönteisesti myös siihen, että ehdotuksessa korostetaan riippumattoman tarkastuselimen merkitystä kansallisten toimistojen toiminnan arvioinnissa.

1.15 katsoo, että tulevasta ohjelmasta on levitettävä tietoa ja sitä on edistettävä oppi- ja koulutuslaitosten, työvoimatoimistojen ja muiden organisaatioiden uraohjauspalveluissa entistä laajempien kohderyhmien saavuttamiseksi.

1.16 katsoo, että ehdotuksen avulla olisi edistettävä hankkeiden tulosten levittämistä EU:n tasolla ja EU:n laajuisesti ja erinomaisiksi osoittautuneiden hankkeiden jatkamista.

1.17 korostaa, että kaikille asiaankuuluville Euroopan tason sidosryhmille ja työmarkkinaosapuolille on annettava pysyvä asema ohjelmaa hallinnoivassa pysyvässä komiteassa .

1.18 suhtautuu myönteisesti nuorten osallistumistoimintaan. Tätä mallia pidettiin hyvin onnistuneena nuorisotoimintaohjelmassa (toiminta tunnettiin tuolloin nuorisoaloitteiden nimellä), sillä sen ansiosta myös järjestäytymätön nuoriso pystyi osallistumaan ohjelmaan.

2. Johdanto

2.1 Koulutusta, nuorisoa ja urheilua tuetaan tällä hetkellä EU:n rahoitusohjelmasta Erasmus+ (2014–2020). Vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen osana Euroopan komissio on julkaissut seuraavan sukupolven ohjelman nimellä ”Erasmus”.

2.2 Erasmus+-ohjelma on auttanut merkittävästi tukemaan koulutusta unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla, lisäämään EU:hun kuulumisen tunnetta (”eurooppalainen identiteetti” koko moninaisuudessaan) ja edistämään keskinäistä ymmärrystä, demokraattista kansalaisuutta, Euroopan yhdentymistä ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta, työmarkkinoille pääsemistä ja siten myös talouskasvua.

2.3 Tarkoituksena on vahvistaa ja laajentaa seuraavan sukupolven ohjelmaa kaksinkertaisten määrärahojen turvin siten, että sillä pyritään saavuttamaan yhä useampia kohderyhmiä. Tavoitteena on myös tehdä ohjelmasta osallistavampi, tukea pienimuotoisia hankkeita ja saada mukaan organisaatioita, joilla ei ole aiempaa kokemusta ohjelmaan hakemisesta. Ohjelma kattaa edelleen koulut, ammatillisen koulutuksen, korkea-asteen koulutuksen ja aikuisopiskelun, myös epävirallisen ja arkioppimisen ja vapaaehtoistyön, sekä nuoriso- ja urheiluasiat. Sitä kuitenkin järkeistetään hyödyntäen väliarviointeja ja sidosryhmien kuulemisia.

3. Yleistä

3.1 Erasmus-apurahojen riittämättömyyden ja toisessa maassa asumisen korkeat kustannukset suurimmiksi esteiksi osallistumiselle yliopistojen Erasmus-vaihto-ohjelmiin ETSK huomauttaa, että laadukkaan koulutuksen saannin ja oppimiseen liittyvän liikkuvuuden olisi oltava mahdollista kaikille. On olennaisen tärkeää, että uudessa Erasmus-ohjelmassa sitoudutaan osallistavuuteen ja tasa-arvoon ja että ne asetetaan keskeisiksi tavoitteiksi. Nykyiset tilastot osoittavat, että enemmistö liikkuvuutta harjoittavista korkeakouluopiskelijoita tulee sosioekonomisesti parempiosaisista ja akateemisista perheistä ( 2 ) . Vuonna 2016 liikkuvuuteen osallistumattomista opiskelijoista 63 prosenttia mainitsi ulkomailla opiskeleville korkeakouluopiskelijoille tarkoitettujenja toisessa maassa asumisen korkeat kustannukset suurimmiksi esteiksi osallistumiselle yliopistojen Erasmus-vaihto-ohjelmiin ( 3 ) . Ohjelman vähäinen taloudellinen tuki on osaltaan vaikuttanut siihen, että erilaisista sosioekonomisista lähtökohdista tulevilla opiskelijoilla on hyvin erilaiset mahdollisuudet osallistua ohjelmaan.

3.2 Seuraavalla Erasmus-ohjelmalla on olennainen merkitys keskinäisen ymmärryksen ja EU:hun kuulumisen tunteen vahvistamisessa ja nuorten taitojen ja osaamisen parantamisessa, jotta he voivat toimia demokraattisina kansalaisina ja parantaa mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla. Ohjelma on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan vahvistaa osallistavuutta ja yhteisiä eurooppalaisia arvoja, edistää sosiaalista integraatiota, parantaa kulttuurienvälistä ymmärrystä ja estää radikalisoitumista ottamalla nuoret mukaan demokraattisiin prosesseihin ja tukea tätä opiskelijoiden liikkuvuudella ja yhteistyöllä Euroopan kansalaisten, koulutuslaitosten, järjestöjen, sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kesken. Tämä kaikki on unionin tulevaisuuden kannalta ensiarvoisen tärkeää.

3.3 ETSK suhtautuu myönteisesti Erasmus-ohjelman tavoitteeseen auttaa nuoria Euroopan kansalaisia tulevina edunsaajina hankkimaan tietoja, taitoja ja osaamista, joita osallistuminen jatkuvasti muuttuvaan työelämään sekä vastaaminen yhteiskunnallisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vaatii. Tämä edellyttää sitä, että koulutusjärjestelmistä tehdään nykyaikaisempia, saavutettavia ja digiaikaan soveltuvia ja että oppijoilla on aiempaa paremmat valmiudet kehittyä demokraattisesti aktiivisiksi kansalaisiksi ja vahvoiksi ehdokkaiksi laadukkaisiin ja oikeudenmukaisiin työpaikkoihin.

3.4 koulutus kokonaisvaltaisesti huomioon siten, että avaintaidoille ja erityisesti STEM-alojen ETSK odottaa, että tulevassa Erasmus-ohjelmassa otetaansiten, että avaintaidoille ja erityisesti STEM-alojen ( 4 ) perusosaamiselle annetaan ratkaisevan tärkeä sija osaamisen jatkuvan kehittämisen rinnalla osana elinikäistä oppimista. Ohjelman avulla olisi ensisijaisesti tuettava demokraattista kansalaisuutta ja yhteisiä eurooppalaisia arvoja, jotta voidaan taata rauha, turvallisuus, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, solidaarisuus ja vastavuoroinen kunnioitus ja edistää avoimia markkinoita, kestävää kasvua sekä sosiaalista osallisuutta ja oikeudenmukaisuutta samalla kun kunnioitetaan ja vahvistetaan yhteenkuuluvuuden tunnetta ja kulttuurista moninaisuutta.

3.5 Poliittisen tavoitteen osalta ETSK tukee sitä, että asetuksen perustana on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari . Komitea katsoo, että seuraavaa Erasmus-ohjelmaa olisi käytettävä välineenä pilarin ensimmäisen periaatteen täytäntöön panemiseen, jotta voidaan varmistaa, että laadukas ja osallistava koulutus ja elinikäinen oppiminen ovat kaikkien oikeuksia.

3.6 EU:n perusoikeuskirjaan oikeus tasa-arvoon ja osallistumismahdollisuudet kaikille . ETSK kehottaa korostamaan lopullisessa asetuksessa vieläkin enemmän sitä, että ohjelmassa sovelletaan ja sen avulla vahvistetaan yhdenvertaisen kohtelun, oikeudenmukaisuuden ja sukupuolten tasapuolisen osallistumisen periaatteita. ETSK tukee myös sitä, että asetus pohjautuu ( 5 ) , jotta voidaan taata. ETSK kehottaa korostamaan lopullisessa asetuksessa vieläkin enemmän sitä, että ohjelmassa sovelletaan ja sen avulla vahvistetaan yhdenvertaisen kohtelun, oikeudenmukaisuuden ja sukupuolten tasapuolisen osallistumisen periaatteita.

3.7 erityistä henkilökohtaista apua ja taloudellista tukea varten osoitetaan asianmukaiset määrärahat. Uudessa Erasmus-ohjelmassa on selvästi otettu huomioon ”vammaiset henkilöt, siirtolaiset sekä syrjäisillä alueilla asuvat unionin kansalaiset”. ETSK pyytää kuitenkin noudattamaan YK:n vammaisyleissopimusta ( 6 ) ja takaamaan, että vammaisille annettavaavarten osoitetaan asianmukaiset määrärahat.

3.8 Kaikille nuorille on annettava enemmän taloudellista apua , jotta voidaan tukea heidän oppimiseen liittyvää liikkuvuuttaan ja jotta voidaan tarjota sosioekonomisesti epäedullisista lähtökohdista tuleville ihmisille, muun muassa juuri saapuneille muuttajille, enemmän mahdollisuuksia saada laadukasta koulutusta ja edistää heidän yhteiskunnallista osallisuuttaan.

3.9 EU:n perusoikeuskirjassa määrätään kaikkien (ei pelkästään EU:n kansalaisten) oikeudenmukaisesta kohtelusta. Myös muuttajat , pakolaiset ja turvapaikanhakijat tarvitsevat tukea, jotta he voivat saada koulutustasonsa tunnustetuksi ja jotta heille voidaan antaa lisäkoulutusta siten, että he pääsevät EU:n koulutusjärjestelmään ja työmarkkinoille.

3.10 kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla annetun Pariisin julistuksen ETSK suhtautuu myönteisesti myös siihen, että seuraavassa Erasmus-ohjelmassa keskitytään ( 7 ) täytäntöönpanoon, koska ääriliikkeiden ja radikalisoitumisen torjuminen Euroopassa on nyt tärkeämpää kuin koskaan ennen.

4. Erityistä

4.1 ETSK korostaa, että Erasmus-ohjelmalla on tärkeää täydentää jäsenvaltioiden ja unionin poliittisia tavoitteita ja toimia . Ohjelman avulla toteutettaviin poliittisiin tavoitteisiin kuuluvat muun muassa eurooppalainen koulutusalue, EU:n nuorisostrategia ja tulevat eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet alakohtaisine toimintaohjelmineen. Lisäksi olisi tehtävä selväksi, miten ohjelmalla tuetaan jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia ja muita sidosryhmiä näiden tulevien strategioiden indikaattoreiden ja viitearvojen saavuttamisessa.

4.2 ETSK kehottaa kolminkertaistamaan Erasmus-ohjelman määrärahat , sillä se osoittaisi entistä tiiviimpää sitoutumista oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen. Näin osoitettaisiin myös, että sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, eurooppalaisiin arvoihin, integroitumiseen ja kansalaisuuteen on investoitava. Uuden Erasmus-ohjelman on katettava edellä mainitut poliittiset lisätavoitteet. Poliittisten päättäjien on huolehdittava siitä, että tämä ei johda luvattoman alhaiseen onnistumisasteeseen ohjelman eri osissa, kuten edellisissä ohjelmissa on käynyt.

4.3 ETSK katsoo, että seuraavalla Erasmus-ohjelmalla on täydennettävä muita unionin rahastoja ja ohjelmia , erityisesti tulevaa Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+). Komitea korostaa kuitenkin samalla, että kansallisten koulutus-, nuoriso- ja urheilubudjettien on oltava itsessään kestäväpohjaisia ja että Erasmus-ohjelmaa ei pidä käyttää niiden investointipuutteiden korjaamiseen. Talouspolitiikan EU-ohjausjakson olisi edelleen oltava aktiivisesti käytössä, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukaiset ja kestävät kansalliset investoinnit koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen.

4.4 ETSK korostaa, että seuraavan Erasmus-ohjelman määrärahoin on tärkeää edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä , jotta niiden koulutusjärjestelmiä voidaan parantaa neuvoston ja Euroopan parlamentin yhteistyössä työmarkkinaosapuolien ja ETSK:n kanssa käsittelemien ja sopimien, demokraattisesti päätettyjen poliittisten tavoitteiden ja toimien mukaisesti. Määrärahojen kasvattamiseen olisi yhdistettävä joustavuuden ja vastuun lisääminen kansallisella tasolla . Tämä koskee sisältöön liittyviä tavoitteita, kuten kaikkia muutoksia, joilla ohjelmaa mukautetaan nykyiseen ja tulevaan poliittiseen ja sosioekonomiseen kehitykseen Euroopassa.

4.5 ETSK kannattaa sitä, että komission ehdotuksessa mahdollistetaan kolmansien maiden osallistuminen ohjelmaan. Komitea näkee tämän mahdollisuutena lisätä kansainvälistymistä ja keinona vahvistaa yhteistyötä erilaisten koulutuslaitosten sekä nuoriso- ja urheiluorganisaatioiden välillä kaikkialla maailmassa, koska kumppanimaiden nuoret saavat näin entistä enemmän mahdollisuuksia opiskella Euroopassa ja päinvastoin. Näiden osallistujien pääsyä ohjelmaan on helpotettava ja heille on annettava riittävästi hallinnollista, taloudellista ja sosiaalista tukea , jotta eurooppalaiselle koulutukselle voidaan taata paikka koulutuksen maailmannäyttämöllä.

4.6 ETSK myöntää, että virtuaalisen yhteistyön työkalujen merkitys on kasvanut, ja on samaa mieltä siitä, että ehdotuksessakin korostetun monimuotoisen liikkuvuuden kaltaiset vaihtoehdot ovat loistava tapa helpottaa sellaisten ryhmien osallistumista ohjelmaan, joilla on erityisiä fyysisen liikkuvuuden esteitä. Esimerkkinä mainittakoon syrjäisillä alueilla asuvat, perheenhuoltajat ja vammaiset. Näillä työkaluilla voidaan lisätä ohjelmamaiden välistä yhteistyötä ja viestintää ja auttaa tulevien osallistujien valmistautumisessa ja ohjaamisessa. Komitea korostaa kuitenkin, että virtuaalisilla työkaluilla ei pitäisi korvata fyysistä kokemusta ja että niillä olisi edelleen vain täydennettävä sitä. Laadukkaaseen fyysiseen liikkuvuuteen tehtävien investointien on oltava etusijalla.

4.7 ETSK esittää, että ehdotuksessa otetaan esiin byrokraattiset esteet, joita voi syntyä, kun eri kansalaisuuksia edustavien ja eri asemassa olevien oppijoiden ryhmät haluavat osallistua liikkuvuusaloitteeseen, varsinkin jos kohdemaa on EU:n ulkopuolinen maa (esimerkiksi erilaiset viisumivaatimukset tai pääsyrajoitukset kansalaisuudesta riippuen).

4.8 ETSK katsoo, että ohjelman nimi on ratkaisevan tärkeä. Lisäksi on varmistettava, että suuri yleisö ymmärtää selkeästi, mitä ohjelman varoin tuetaan ja että ohjelma kattaa kaikki koulutusvaiheet ja oppimismuodot, ei vain korkea-asteen koulutusta . Puolet Erasmus-rahoituksesta menee nimittäin koulutuksen ja aikuiskoulutuksen edistämiseen ja nuorison ja urheilun tukemiseen, minkä ansiosta nuoret ja henkilöstön jäsenet voivat viettää ajanjaksoja ulkomailla. Nyt, kun +-merkki, joka symboloi sitä, että kaikki ohjelmat kuuluvat yhteen kokonaisuuteen, kuitenkin katoaa nimestä, ohjelma voi ”menettää” korkeakoulutusalan ulkopuolisia toimijoita. Komitea ehdottaakin, että nimi ”Erasmus+” säilytetään ennallaan .

4.9 ETSK kannattaa aikuiskoulutuksen ja ammatillisen jatkokoulutuksen tavoitteiden lisäämistä, ja ehdottaa, että laajennettu toimintakenttä otetaan huomioon määrärahajaossa. ETSK huomauttaa, että aikuiskoulutuksen kohteena ovat myös sosioekonomisesti huonompiosaiset , muun muassa pakolaiset. Komitea onkin huolissaan siitä, että aikuiskoulutusta ja vähäisen ammattitaidon omaaville aikuisille tarkoitettua tukea varten osoitetaan jälleen kerran pienin osuus määrärahaoista. ETSK epäilee, että tämä määrä ja tulevat ESR+-määrärahat tuskin riittävät niiden 70 miljoonan vähäisen ammattitaidon omaavan aikuisen tukemiseen, jotka on saatava integroitua työmarkkinoille, joiden pitäisi pystyä säilyttämään työpaikkansa tai jotka tarvitsevat tukea siirtyessään työpaikasta toiseen.

4.10 ammatillisen koulutuksen määrärahoja , mutta on syytä todeta, että entistä laadukkaamman, houkuttelevan, saavutettavan ja osallistavan ammatillisen koulutuksen tarjoamiseksi ei ole kaavailtu erityisiä toimenpiteitä. Myös ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden ja oppisopimusopiskelijoiden liikkuvuutta on parannettava laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista annetun neuvoston suosituksen ETSK arvostaa pyrkimyksiä lisätä, mutta on syytä todeta, että entistä laadukkaamman, houkuttelevan, saavutettavan ja osallistavan ammatillisen koulutuksen tarjoamiseksi ei ole kaavailtu erityisiä toimenpiteitä. Myös ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden ja oppisopimusopiskelijoiden liikkuvuutta on parannettava ( 8 ) , ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) ja ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen (EQAVET) mukaisesti (nykyään vain 1 prosentti eurooppalaisista oppisopimusopiskelijoista päättää oleskella ulkomailla koulutuksensa aikana ( 9 ) , ja vuodeksi 2020 asetettu tavoite on 6 prosenttia).

4.11 alojen väliseen yhteistyöhön (avaintoimi 2) ja taattava riittävät määrärahat laajamittaisten toimintapoliittisten hankkeiden toteuttamiseksi , koska ne tarjoavat suuria mahdollisuuksia sekä kansallisella että EU:n tasolla, kuten ETSK:n Erasmus+-ohjelmaa käsittelevä tiedonanto ETSK toivoo, että elinikäiseen oppimiseen perustuva lähestymistapa toteutuu käytännössä, ja katsoo, että siinä olisi keskityttävä enemmän(avaintoimi 2) ja taattava riittävät määrärahat, koska ne tarjoavat suuria mahdollisuuksia sekä kansallisella että EU:n tasolla, kuten ETSK:n Erasmus+-ohjelmaa käsittelevä tiedonanto ( 10 ) osoittaa.

4.12 ETSK suhtautuu myönteisesti myös henkilöstöä koskevien määrärahojen lisäämiseen, erityisesti opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden osalta, jotta heidän ammatillista perus- ja jatkokoulutustaan voidaan tukea. Opettajien, kouluttajien ja muun (opetus)henkilöstön liikkuvuudella on keskeinen merkitys, sillä se auttaa parantamaan koulutuksen laatua. Lisäksi se edistää olennaisen tärkeää kansainvälistä yhteistyötä koulutuslaitosten ja muiden organisaatioiden välillä sekä niiden kansainvälistymistä. Komitea katsoo, että ehdotuksessa voitaisiin osoittaa lisätukea opettajille, kouluttajille, muulle (opetus)henkilöstölle, yliopistoprofessoreille ja tutkijoille, joille tarvitaan sijainen liikkuvuusjaksojen ajaksi . Heitä olisi tuettava kieltenopiskelussa, ja heidän liikkuvuusvapaansa olisi katsottava osaksi heidän työtään ja tunnustettava jatkuvan henkilökohtaisen ja ammatillisen kehittämisen muodoksi.

4.13 ETSK katsoo, että seuraavasta Erasmus-ohjelmasta on levitettävä tietoa ja sitä on edistettävä oppi- ja koulutuslaitosten ja työvoimatoimistojen uraohjauspalveluissa ja siitä on kampanjoitava enemmän tiedotusvälineissä laajempien kohderyhmien saavuttamiseksi.

4.14 määrärahojen osoittaminen ja konkreettiset apurahat on tärkeää kytkeä tiukkoihin laadunarviointimenettelyihin ja oppimistulosten kuvaukseen . Ehdotuksessa olisi myös painotettava erityisesti ulkomailla ja verkossa suoritetun koulutuksen validointia ja tunnustamista ja näin ollen viitattava neuvoston suositukseen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista ( 11 ), laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisiin puitteisiin ETSK kehottaa mainitsemaan ehdotetussa asetuksessa, ettäon tärkeää. Ehdotuksessa olisi myös painotettava erityisestija näin ollen viitattava ( 12 ) , Bolognan prosessiin ja sen perusarvoihin ja kansallisiin opintosuoritusjärjestelmiin sekä sellaisiin eurooppalaisiin työkaluihin ja välineisiin kuin eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF), Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisteri (EQAR), ECVET ja EQAVET.

4.15 Erasmus-ohjelma on ratkaisevan tärkeä tekijä nuorisojärjestöjen toimien ja päivittäisen työn tukemisessa, ja erityisen tärkeää on epäviralliseen ja arkioppimiseen sekä nuorisotyön kehittämiseen tarkoitettu tuki. Siksi ehdotus siitä, että nuorisoa koskeva luku säilytetään seuraavassa ohjelmassa omana kokonaisuutenaan, on myönteinen. Nuorisoa koskevaan lukuun kuuluvat toimet ovat joka tapauksessa ratkaisevan tärkeitä asetettujen päämäärien saavuttamiseksi, sillä niiden avulla pystytään tavoittamaan yhä useampia ja erityisesti sellaisia nuoria, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Nykyisen ohjelman väliarvioinnin mukaan mahdollisuuksiltaan vähäosaisempia nuoria on onnistuttu tavoittamaan parhaiten nuorisoa koskevan luvun toimilla, joissa on sovellettu osallistavan ja epävirallisen oppimisen lähestymistapoja. Tämä olisi otettava huomioon, kun määrärahoja kohdennetaan eri luvuille, ja nuorisoa koskevan luvun olisi siis saatava enemmän rahoitusta. Pitäisi myös harkita apurahojen antamista suurille eurooppalaisille nuorisotapahtumille (siten, että kyseisenlaisille tapahtumille myönnetään apuraha ”tapahtumaa kohden” eikä ”henkeä kohden”), sillä näin Erasmus+-ohjelmalla voitaisiin tavoittaa huomattavasti suurempi joukko nuoria.

4.16 Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu (EVS), joka on tärkeä osa Erasmus+-ohjelmaa, on nyt poistettu. Koska tämän toiminnan on vastedes määrä kuulua Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimialaan Erasmus+-ohjelman sijasta, näiden kahden ohjelman välisiä yhteyksiä olisi kehitettävä ja selkeytettävä edelleen.

4.17 ETSK on huolissaan koulutusosioiden puuttumisesta DiscoverEU-aloitteessa . Erasmus+-ohjelman ydin on liikkuvuus, ja ohjelmassa on vahva oppimisosio. Sellainen aloite, josta tämä puuttuu, ei kuulu Erasmus+-ohjelmaan. On toki pidettävä myönteisenä, että nuoria tuetaan Euroopan maanosaan tutustumisessa, koska tästä on hyötyä, kun ajatellaan mahdollisuutta oppia tuntemaan eri maita, ihmisiä, kieliä, kulttuureita yms. DiscoverEU-aloitteesta saa kuitenkin sen käsityksen, että se hyödyttää lähinnä parempiosaisia nuoria. Se kattaa vain matkakustannukset, jolloin sen ulkopuolelle jäävät muita heikommassa asemassa olevat nuoret, joilla ei ole varaa matkustaa. Lisäksi nuorisojärjestöjen asemasta tämän toimen täytäntöönpanossa on tehtävä tarkemmin selkoa. Jotta aloite olisi todella tarkoituksenmukainen ja hyödyllinen, siinä on oltava koulutusosio ja osallistumisen on oltava oikeasti mahdollista kaikille nuorille.

4.18 yksinkertaistettava ja järkeistettävä hankehakemuksia. ETSK:n Erasmus+-ohjelman väliarvioinnista antaman tiedonannon erikokoisten ja -tyyppisten organisaatioiden osallistaminen on ollut puutteellista. Komitea suhtautuu siksi myönteisesti ehdotuksen hyvään aikomukseen antaa pienimuotoisia apurahoja niille, joilla ei ole aiempaa kokemusta ohjelmaan hakemisesta. Yksinkertaistamisen yhteydessä on kuitenkin huolehdittava siitä, että vältetään huonoa hallinnointia. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa korostetaan riippumattoman tarkastuselimen merkitystä kansallisten toimistojen toiminnan arvioinnissa. Seuraavassa Erasmus-ohjelmassa on erityisestihankehakemuksia. ETSK:nantaman tiedonannon ( 13 ) ja työmarkkinaosapuolten tekemän tutkimuksen ( 14 ) mukaan EU:n kaikilta maantieteellisiltä alueilta peräisin olevienon ollut puutteellista. Komitea suhtautuu siksi myönteisesti ehdotuksen hyvään aikomukseen antaa pienimuotoisia apurahoja niille, joilla ei ole aiempaa kokemusta ohjelmaan hakemisesta. Yksinkertaistamisen yhteydessä on kuitenkin huolehdittava siitä, että vältetään huonoa hallinnointia. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa korostetaan riippumattoman tarkastuselimen merkitystä kansallisten toimistojen toiminnan arvioinnissa.

4.19 Nuorisoa koskevassa luvussa käytetyt viittaukset ”pieniin” ja ”suuriin” organisaatioihin eivät vastaa edunsaajien todellisuutta. ETSK suosittaa, että uudessa ohjelmassa annetaan sitä vastoin etusija vapaaehtoisvetoisille toimille ja organisaatioille , joissa nuorilla on keskeinen asema oman koulutuksellisen kehityksensä ohjaamisessa. Lisäksi paikallisten nuorisoryhmien pitäisi voida rekisteröityä edunsaajiksi itsenäisinä nuorisoryhminä kansallisesta oikeudellisesta muodosta riippumatta. Paikallisten nuorisoryhmien olisi saatava tarvitsemaansa ohjausta maansa kansalliselta toimistolta. Tämä auttaisi kanavoimaan rahoitusta nuorten omiin aloitteisiin ja pienentäisi sitä riskiä, että suuri osa rahoituksesta menee ammattimaisille toimijoille, kuten nykyisen ohjelman aikana on valitettavasti tapahtunut. Tätä kritisoitiin kuulemisissa, joita ETSK järjesti väliarvioinnin yhteydessä.

4.20 Myös hankkeiden kestävyys ja tulosten levittäminen ovat erittäin tärkeitä asioita. Ehdotetun asetuksen olisi edistettävä hankkeiden tulosten asianmukaista levittämistä, erinomaisiksi osoittautuneiden hankkeiden jatkamista ja hankkeiden lopputulosten koordinoitua levittämistä EU:n tasolla ja EU:n laajuisesti.

4.21 Virallisen ja epävirallisen koulutuksen aloille olisi tarjottava samansuuruiset toiminta-avustukset . Tämä vahvistaisi täydentävyyttä ja parantaisi epävirallisen koulutuksen alan mahdollisuuksia tarjota korkealaatuisia osallistavia ohjelmia. Toiminta-avustuksen pitäisi myös olla suhteessa vaikutuksen laajuuteen ohjelman painopistealoilla sekä eurooppalaisten foorumien toimintakustannuksiin.

4.22 Lisäksi ETSK katsoo, että seuraavassa ohjelmassa hakemuksia olisi Euroopan tason hankkeiden yhteydessä voitava tehdä keskityn asiointipisteen kautta kansallisten toimistojen sijaan. Tämä takaisi eurooppalaisille verkostoille ja organisaatioille paremmat osallistumismahdollisuudet ja auttaisi torjumaan rinnakkaisten hankkeiden päällekkäistä rahoitusta.

4.23 Koska ohjelman budjetti perustuu EU:n kansalaisten taloudelliseen panokseen, ETSK korostaa tulevan ohjelman demokraattisen hallinnon merkitystä ja painottaa, että kaikille asiaankuuluville Euroopan tason sidosryhmille ja työmarkkinaosapuolille on ehdottomasti annettava pysyvä asema ohjelmaa hallinnoivassa pysyvässä komiteassa sen sijaan, että ne toimivat vain tapauskohtaisesti tarkkailijoina.

Bryssel 17. lokakuuta 2018. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 22. toukokuuta 2018 annettu neuvoston suositus. Avaintaidoiksi määritellään seuraavat: lukutaito ja kielitaito, matematiikan, luonnontieteiden ja insinööritieteiden taidot, digitaalitaidot, henkilökohtaiset, sosiaaliset ja oppimistaidot, kansalaistaidot, yrittäjyystaidot sekä kulttuuritietoisuuteen ja kulttuurin ilmaisumuotoihin liittyvät taidot. Näihin kuuluu myös kattava arvojen, taitojen ja asenteiden joukko demokraattisen yhteiskunnan toimintaan osallistumista varten.

(2) Erasmus-ohjelman vaikutuksista tehdyssä tutkimuksessa (The Erasmus Impact Study, 2014) todettiin, että opiskelijoista lähes kahdella kolmasosalla vähintään yksi vanhempi työskenteli johto-, asiantuntija- tai teknisissä tehtävissä.

(3) What are the obstacles to student mobility during the decision and planning phase? Intelligence brief No. 02 (2016) http://www.eurostudent.eu/download_files/documents/EV_IB_mobility_obstacles.pdf

(4) Luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka (STEM).

(5) http://www.europarl.europa.eu/charter/pdf/text_fi.pdf

(6) https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities.html

(7) http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/news/2015/documents/citizenship-education-declaration_en.pdf

(8) http://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2018/03/15/quality-and-effective-apprenticeships-council-adopts-european-framework/

(9) http://www.institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/extendingerasmus-fernandesbertoncini-june2017.pdf?pdf=ok

(10) https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/erasmus-mid-term-evaluation

(11) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=celex%3A32012H1222%2801%29

(12) http://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2018/03/15/quality-and-effective-apprenticeships-council-adopts-european-framework/

(13) https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/erasmus-mid-term-evaluation

(14) ETUC – ETUCE – CEEP – EFEE: Investment in Education, 2017 https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/files/investment_in_education_and_training_-etuc_-ceep.pdf