ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3

Jo yli kymmenen vuoden ajan lainsäädännössä on edellytetty, että elintarvike- ja rehutuotteissa esiintyvistä muuntogeenisistä aineksista on tiedotettava säännönmukaisesti tuotteen merkinnöissä. Tällä hetkellä 85–90 prosenttia EU:ssa teollisesti tuotetusta rehusta merkitään muuntogeeniseksi tai muuntogeenistä ainesta sisältäväksi sillä perusteella, että kyseisten rehujen valmistuksessa on käytetty merkittävä määrä muuntogeenisiä raaka-aineita, jotka on joko tuotu EU:hun tai tuotettu EU:ssa ja joiden osuus teollisesti tuotetun rehun yleisestä koostumuksesta on keskimäärin 20–25 prosenttia. Jos nyt ehdotettu asetus tulee voimaan, se voi vaikuttaa tuntuvasti elintarvikkeiden ja rehun kysyntään ja tarjontaan EU:ssa. Tämän mahdolliset vaikutukset Euroopan maatalouteen ja viime kädessä YMP:hen on arvioitava perusteellisesti. EU:n säännöksiä, joilla varmistetaan, että elintarvikkeissa ja rehuissa esiintyvät muuntogeeniset organismit voidaan jäljittää asianmukaisella tavalla, tulisi laajentaa siten, että kyseiset tuotteet merkitään muuntogeenittömiksi silloin, kun ne eivät todella sisällä lainkaan muuntogeenisiä aineksia.
3.1.2

Schengenin sopimus on yksi EU:n pilareista, ja sillä on enemmän kuin symbolista merkitystä Euroopan yhdentymisen kannalta. Kyseessä on yksi näkyvimmistä EU:n kansalaisten nauttimista oikeuksia, joka antaa heille esimakua siitä, millainen on Eurooppa, josta rajat on poistettu. ETSK toivoo, että Schengen-järjestelmän toiminnassa palataan mahdollisimman pikaisesti normaaliin päiväjärjestykseen, ja kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin, joilla estetään järjestelmän lopullinen romahtaminen.
2.1

Nuorisotyöllisyysaloite on Eurooppa-neuvoston ehdotus vuodelta 2013, ja sen talousarvio vuosiksi 2014–2020 on kuusi miljardia euroa. Sen tarkoituksena on erityisesti tukea nuoria, jotka eivät osallistu yleissivistävään tai ammatilliseen koulutukseen tai joilla ei ole työpaikkaa unionin alueilla, missä nuorisotyöttömyysaste vuonna 2012 ylitti 25 prosenttia. Heidät on määrä integroida työmarkkinoille sen turvin.
1.3

Yhteisen mutta eriytetyn vastuun periaate on oikea. Useimpien valtioiden kohdalla on tarpeen aloittaa pikaisesti muutosprosessi, jossa siirrytään fossiilisista energialähteistä korkeaan resurssi- ja energiatehokkuuteen sekä uusiutuvien energiamuotojen käyttöön. Niitä valtioita, joiden osuus ilmaston kuormittamisessa on nykyisin hyvin pieni, on tuettava pyrkimyksessä siirtyä suoraan vähähiiliseen talouteen. Tässä avautuu nimenomaan innovatiivisille eurooppalaisille yrityksille suuria mahdollisuuksia, joita on tuettava poliittisesti. Tässä yhteydessä olisi huolehdittava siitä, ettei tällainen muutos köyhdytä köyhyysrajan alapuolella jo eläviä ihmisiä. Muutosta olisi ja on pikemminkin hyödynnettävä tehokkaasti siten, että luodaan uusia taloudellisia virikkeitä etenkin aluetasolla sekä kehitetään paikallisten ihmisten myötävaikutuksella uusia hajautettuja hiilettömiä energiantuotantolaitoksia.
3.3

Euroopan finanssivalvojien järjestelmän toimintaa koskevia parannusmahdollisuuksia on havaittu sen organisaatiossa ja hallintojärjestelyissä sekä sen toimintamenetelmissä ja -välineissä. Komitea on komission kanssa samaa mieltä mahdollisista toimenpidekohteista, joita komissio on eritellyt kertomuksissaan. Lisäksi se pitää tarpeellisena soveltaa keskipitkän ja pitkän aikavälin systemaattista lähestymistapaa ja katsoo, että kuluttajien ja työntekijöiden suojeluun liittyviä ehdotuksia on vahvistettava.
1.2

ETSK toteaa, että Adrian- ja Joonianmeren alueille on tyypillistä kulttuurinen, yhteiskunnallinen ja taloudellinen monimuotoisuus, minkä vuoksi EUSAIRin toteuttaminen on erityisen mutkikasta. Tästä syystä on tärkeää määritellä monitasoinen hallinto, joka kykenee tehokkaasti integroimaan ”vertikaalisen ulottuvuuden” (keskus-, alue- ja paikallishallintojen osallistuminen) ja ”horisontaalisen ulottuvuuden” (kansalaisyhteiskunnan osallistuminen). Tätä silmällä pitäen ETSK katsoo, että on otettava huomioon mahdollisuus perustaa pysyvä foorumi.
4.1.1

Viimeisten kymmenen vuoden aikana EU on hyväksynyt asteittain yhteiset oikeudelliset puitteet sellaisille kysymyksille kuin unionissa pitkään oleskelleiden henkilöiden asema ja oikeus perheenyhdistämiseen. Maahantuloedellytykset on yhtenäistetty opiskelijoiden ja tutkijoiden osalta, ja korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien osalta on otettu käyttöön sininen kortti. Lisäksi EU on antanut monialaista lainsäädäntöä, kuten yhdistelmäluvan myöntämistä kolmansista maista tuleville siirtotyöläisille koskeva direktiivi ja yrityksen sisällä siirrettävien työntekijöiden maahantulomenettelyä koskevasta direktiivi. EU:n on annettava sysäys työperäistä maahanmuuttoa koskevalle yhteiselle politiikalle ja otettava käyttöön oikeudellinen kehys, joka on johdonmukainen, kokonaisvaltainen ja laaja-alainen ja jota ohjaavat työntekijöiden oikeuksien kunnioitus, yhdenvertainen kohtelu, yritysten tarpeet ja näiden työntekijöiden laillinen työhönotto. Tarvitaan lainsäädäntöä ja yhteistyötä lähtömaiden kanssa, jotta mahdollistetaan sekä erittäin ammattitaitoisten työntekijöiden että vähäistä koulutusta edellyttävillä aloilla työskentelevien henkilöiden maahanmuutto laillisia ja avoimia kanavia pitkin. Tarvitaan yhtenäistä ja kokonaisvaltaista maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaa sekä rajavalvontaa ja lainsäädännön yhdenmukaistamista siten, että siihen osallistuvat jäsenvaltiot, Euroopan komission yksiköt, Euroopan ulkosuhdehallinto ja toimivaltaiset eurooppalaiset elimet.
5.6

Metsät tuottavat puutavaran ja energiakäyttöön tarkoitetun puun lisäksi monenlaisia muita tuotteita, joihin kiinnitetään strategiassa vain vähän huomiota. Esimerkiksi korkintuotanto on erityisesti Välimeren alueella erittäin tärkeä ala, ja sillä on useita hyviä puolia: korkki on uusiutuvista lähteistä ympäristöystävällisen prosessin avulla tuotettava luonnontuote, jonka valmistaminen ei edellytä kokonaisten puiden kaatamista. Korkkiteollisuudella on suuri merkitys, sillä se tarjoaa huomattavan määrän työpaikkoja ja edesauttaa Välimeren alueen herkän ja uhanalaisen ekosysteemin ekologisen tasapainon säilymistä.
3.1.4

Euroopan unionin ensisijaisia tavoitteita ovat tasapainoinen alueellinen ja sosiaalinen kehitys sekä elintarvikkeiden toimitusvarmuus. Kehitys on kuitenkin hyvin kaukana tasapainoisesta, eikä tilanne ole paranemassa. Toisaalta elintarvikkeiden toimitusvarmuuden aste on useissa jäsenvaltioissa laskenut jopa huolestuttavan rajan alapuolelle: esimerkiksi Slovakiassa omavaraisuusaste on vain 47 prosenttia. Tehokas maatalous on mainittujen kahden tavoitteen saavuttamisen eittämätön edellytys, eikä maatalous voi toimia asianmukaisesti, ellei tuotteille ole riittävästi menekkiä. Maatalouden taantuminen tietyissä jäsenvaltioissa liittyy suoraan kotimaisten maatalouselintarvikkeiden myynnin vähenemiseen kotimaanmarkkinoilla. Tähän on monia syitä, mutta maatalouden uusi nousu edellyttää muun muassa tiedotuskampanjoita, jotka on suunnattu oman maan kuluttajille ja joissa jaetaan tietoa kotimaisten tuotteiden eduista.
2.1

Sen jälkeen kun Eurooppa-neuvosto päätti maaliskuussa 2008 vuoteen 2020 ulottuvista ilmasto- ja energiapolitiikan 20–20–20-tavoitteista, monet asiat ovat muuttuneet. Ensinnäkin on koettu pahin talouskriisi sotien jälkeen, ja Euroopan elpyminen siitä on vasta alkanut vähitellen ja on edelleen heikkoa. Toiseksi muut tärkeät toimijat eivät ole seuranneet EU:n esimerkkiä ilmastonmuutoksen lieventämiseen tähtäävien tavoitteiden asettamisessa ja toimenpiteiden toteuttamisessa. Kolmanneksi Yhdysvaltojen ”liuskekaasuvallankumous” on muuttanut ainakin kaasusta riippuvaisten alojen energianäkymiä ja näin ollen kilpailutasapainoa. Neljänneksi energian vähittäismyyntihinnat ovat viime vuosina nousseet nopeasti laajoissa osissa EU:ta, mikä on vaarantanut teollisuuden kilpailukyvyn ja aiheuttanut ongelmia heikossa asemassa oleville kuluttajille, ja viidenneksi myös Ukrainan viimeaikaiset poliittiset tapahtumat ovat tuoneet dramaattisella tavalla esiin, että on tärkeää vähentää EU:n riippuvuutta Venäjän fossiilisista energialähteistä. Kuudenneksi uusiutuvien energiamuotojen alalla on kuitenkin tapahtunut myös suorastaan vallankumouksellista teknologista kehitystä, joka vähentää jatkuvasti vähähiilisen energiatuotannon kustannuksia. ETSK suosittaa tässä yhteydessä komissiolle, että se tekisi laajemmin tunnetuksi analyysiaan, jonka mukaan ”vähähiiliseen energiajärjestelmään siirtymisestä aiheutuvat kustannukset eivät merkittävästi eroa kustannuksista, jotka aiheutuisivat joka tapauksessa, koska vanhentumassa oleva energiajärjestelmä on uusittava. Energiajärjestelmän kustannusten odotetaan – – nousevan vuoteen 2030 mennessä noin 14 prosenttiin suhteessa BKT:hen (kun ne vuonna 2010 olivat noin 12,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Painopiste siirtyy kuitenkin polttoainemenoista korkean lisäarvon innovatiivisiin laitteisiin. Tämä vauhdittaa investoimista innovatiivisiin tuotteisiin ja palveluihin, luo uusia työpaikkoja ja kasvua sekä parantaa unionin kauppatasetta.”Seitsemänneksi tietyissä jäsenvaltioissa on kansalaisyhteiskunnan suoralla myötävaikutuksella kehittynyt kiintoisia aloitteita, jotka koskevat uusiutuviin energiamuotoihin tukeutuvaa hajautettua energiantuotantoa. Tässä yhteydessä on käynyt selväksi, että kansalaisten, kuntien ja alueiden aktiivinen ja suora osallistuminen energiantuotantoon tuo uusia mahdollisuuksia alueellisen arvonlisän luomiseksi, mikä lisää huomattavasti uuden ilmasto- ja energiapolitiikan yhteiskunnallista hyväksyntää. Kahdeksanneksi käy yhä ilmeisemmäksi, että teknologinen johtoasema uusiutuvien energiamuotojen alalla tarjoaa suuren taloudellisen tulevaisuuspotentiaalin ja että aluekehitys ja energiapolitiikka voidaan yhdistää keskenään.
1.7

Äänioikeuden pidättämisen puolesta usein esitetty perustelu on, että ulkomailla asuvat kansalaiset menettävät yhteytensä kotimaahan. Tämä on saattanut aiemmin pitää paikkansa. Nykyaikaisten viestintävälineiden ansiosta ulkomailla asuvien EU:n kansalaisten on nykyisin kuitenkin helppo pitää yllä tiiviitä yhteyksiä kotimaahansa. He voivat seurata kotimaansa ajankohtaisia tapahtumia television, radion ja internetin välityksellä, ja erityisesti internetistä on muodostunut yleinen vuorovaikutus- ja osallistumisväline. He voivat matkustaa kotimaahansa nopeasti ja edullisesti. Useissa tapauksissa he jopa maksavat veroja kotimaahansa tai saavat sieltä eläkettä. Fyysistä asuinpaikkaa voidaan tuskin pitää oikeutettuna perusteena äänioikeuden menettämiselle.
3.1.3

Vastaus ensimmäiseen kysymykseen on selvästi ”kyllä”. Haasteena on löytää kustannustehokkaita tapoja lisätä omavaraisuutta. Vuonna 2008 tapahtuneen 700 prosentin hinnannousun jälkeinen kehitys on osoittautunut arvokkaaksi. Vaikka hinnat ovat sen jälkeen laskeneet, tietoisuus olemassa olevista riskeistä on osaltaan edistänyt investointeja koko toimitusketjussa. Yhtä lailla tärkeää on lisätä tietoisuutta toimitusketjun kaikkiin vaiheisiin liittyvistä ympäristövaikutuksista ja ymmärtää, miten ne voidaan minimoida kustannustehokkaasti. Komission EIP:n ja ESPP:n avulla antama tuki tutkimukselle ja sidosryhmien osallistumiselle on ratkaisevan tärkeää.
4.5

ETSK on tyytyväinen tähän vahvaan haluun mennä eteenpäin. Se katsoo tosin, että strategialla tulee olla laaja hyväksyntä. Ala ansaitsisi eurooppalaisen teollisuuspoliittisen strategian sijaan ennemminkin todellisen yhteisen eurooppalaisen teollisuuspolitiikan, joka tarjoaisi tutkijoille kokonaisvaltaisen poliittisen vision lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. Ala on elintärkeä Euroopalle. Tavoitteena on hyödyntää kriittistä massaa, jotta tutkimus johtaisi valmisteisiin ja tämän jälkeen myyntikelpoisiin tuotteisiin. Näin ollen on laadittava teollisuudelle ennusteet vähintään viideksi vuodeksi, kuten EU:n ulkopuolisten maiden kilpailevat kaupalliset yritykset tekevät, ja toisaalta on rakennettava siltoja kansalaisyhteiskunnan suuntaan. Asiantuntijoiden huippuosaaminen on hyvin eriytynyttä, ja siirryttäessä konseptista lopullisen tuotteen myyntiin alan erikoistuneilla pk-yrityksillä on liian vähän varoja, osaamista ja tunnettuutta. EU tarvitsee strategioita, tuotteita ja johtajia. Tätä ei oteta riittävällä tavalla huomioon tiedonannossa.
3.3

Euroopan kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja niiden globaalien kumppaneiden sitouttaminen ja osallistaminen kehitysyhteistyöhön ja poliittiseen vuoropuheluun maailmanlaajuisesta kehityksestä ja maailmanlaajuisesta oikeudenmukaisuudesta on keskeinen tekijä teemavuoden menestyksen ja koko kehitysyhteistyön kannalta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on avainrooli paitsi varainkeruussa ja kehitysyhteistyötoimien toteuttamisessa myös poliittisessa prosessissa. Tämä pitää paikkansa varsinkin nuoren sukupolven osalta. Heillä on varsin monissa tapauksissa enemmän kosketuspintaa muuhun maailmaan sosiaalisen median ja muiden kommunikaatiovälineiden ansiosta. He ovat lisäksi muita tietoisempia kiireellistä huomiota vaativista nykyhetken ongelmista, jotka heidän – tulevien johtohenkilöidemme – on aikanaan ratkaistava. Niinpä on ratkaisevan tärkeää saada lapset ja nuoret, eritoten tytöt, asianmukaisesti ja suoraan mukaan eurooppalaisen teemavuoden puitteissa käytäviin keskusteluihin. Lisäksi on saatava asiaan järkevällä tavalla ja suoraan osallisiksi kansalaisia, joiden kiinnostuksen kohteet, sosiaalinen tausta jne. ovat monipuoliset. Mainittujen seikkojen tule näkyä asianmukaisesti teemavuotta valmisteltaessa ja sitä toteutettaessa, vuoden sisällössä ja sen rahoituksellisissa näkökohdissa.
1.5

Määräaika – kesäkuu 2015 –, jolloin komissio kaavailee eManifestin otettavan käyttöön, on toki optimistinen, mutta osuvasti valittu. Kysehän on samasta ajankohdasta, jona jäsenvaltiot ovat itse sitoutuneet avaamaan kansalliset yhden palvelupisteen järjestelmänsä. Sellainen palvelu on eManifestin hyvän toiminnan kannalta välttämätön, eikä sen teknisessä valmistelussa voi siis odottaa enää yhtään vuotta.
3.1.2

"Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta" on valvottava ja se on varmistettava entistä tarkemmin. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan (sellaisena kuin se on muutettu Lissabonin sopimuksella) mukaisen kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden velvoitteen on oltava politiikan ja täytäntöönpanon ytimenä ulkoisen toiminnan välineiden kaikissa säännöksissä, ja sitä tulisi siksi nimenomaisesti soveltaa kaikissa EU:n politiikoissa, ohjelmissa ja toimissa. Uusien EU-aloitteiden johdonmukaisuus on arvioitava 100 prosentissa tapauksista. Kaikkien ohjelmien (samoin kuin niiden arvioiden ja budjettikohtien) tulisi heijastaa EU:n kansainvälisiä sitoumuksia ja velvoitteita, jotka koskevat ihmisoikeuksia ja kehitystä (mukaan lukien YK:n yhteisesti hyväksymä periaate ihmisoikeusperustaisen lähestymistavan soveltamisesta kehitysyhteistyössä), ja niiden tulisi keskittyä kaikkein syrjäytyneimpiin ja heikoimmassa asemassa oleviin ihmisryhmiin. On myös tärkeää valvoa, että kun siirtymäprosessissa ja EU:hun integroitumisessa tapahtuu yhdellä alalla myönteistä kehitystä, siihen ei liity kielteistä kehitystä muilla aloilla.
2.3

Euroopan komissio esitteli 16. toukokuuta 2013 uuden ehdotuksen biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä annetun asetuksen (EU) N:o 528/2012 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyistä markkinoillepääsyn edellytyksistä (6). Kyseinen niin sanottu biosidivalmisteasetus hyväksyttiin 22. toukokuuta 2012 (7) ja sen on määrä tulla voimaan 1. syyskuuta 2013. Uusi säädös kumoaa direktiivin 98/8/EY, ja sen pohjana on ollut laaja julkinen kuuleminen sekä Euroopan komission laatima yksityiskohtainen vaikutustenarviointi (8).
4.2.1

ETSK suosittaa painokkaasti, että sekä direktiivissä että asiantuntijakomitean päätelmissä esitettäisiin erityissäännöksiä ohjaamon mukavuuden parantamiseksi. Yhä useammat kuljettajat viettävät EU:ssa tehtävien kansainvälisten kuljetusten aikana lepoaikaansa tavarankuljetusajoneuvossa, ja äärimmäistapauksessa kuljettajat, joiden kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa (kuljettajat, jotka työskentelevät muusta kuin asuinmaastaan käsin), tosiasiassa asuvat kuukausia tavarankuljetusajoneuvossaan. Ohjaamoa on välttämättä parannettava. Näitä parannuksia on epäilemättä täydennettävä pantaessa täytäntöön asetusta (EY) N:o 561/2006, jossa kielletään kuljettajia viettämästä viikkolepoaan ajoneuvossa, sekä toteutettaessa toimia, joiden avulla pyritään rakentamaan uusia turvattuja ja kohtuuhintaisia pysäköintialueita.
1.9

Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota tarpeeseen taata opiskelijoille, tutkijoille, vapaaehtoistyöntekijöille ja au paireille vastaava suoja, kun he tekevät työtä maksua vastaan tai ovat aktiivisia työmarkkinoilla. Maksua vastaan tehtävän työn taustalla on usein työsuhde, ja tällaisen tilanteen mahdollistamia väärinkäytöksiä on torjuttava varmistamalla kaikkien ryhmien yhdenvertainen kohtelu. Erityistä huomiota tulee kiinnittää henkilöihin (erityisesti naisiin), jotka tekevät kotitaloustyötä au paireina.
2.1

Eurooppa-neuvoston päätettyä 28. helmikuuta 2013 nuorisotakuun perustamisesta komissio on tehnyt kaksi ehdotusta: ensimmäisessä (COM(2013) 145 final) muutetaan komission ehdotusta COM(2011) 607 final/2 – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta – ja toisessa (COM(2013) 146 final) muutetaan komission ehdotusta COM(2012) 496 final – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eri rahastoja koskevista yhteisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta.
1.3

Mikäli pankeilla on tulevaisuudessa, mikä on todennäköistä, vähemmän merkittävä rooli pitkäaikaisen rahoituksen tarjoajina, muille välikäsille, kuten kansallisille ja kansainvälisille kehityspankeille, yhteisösijoittajille, valtiollisille sijoitusrahastoille ja, mikä on ratkaisevan tärkeää, obligaatiomarkkinoille, voi avautua uusia mahdollisuuksia. On kuitenkin tärkeää, että vältetään luomasta haittatekijöitä, jotka estävät pankkeja hoitamasta tehtäväänsä tärkeimpinä pitkäaikaisen rahoituksen tarjoajina, ja että on olemassa oikeudellinen kehys, jonka avulla vältytään ajamasta rahoitusta ja pääomavirtoja säännellyn alan ulkopuolelle.
2.2

Syrjäisimmät alueet laajentavat merkittävästi EU:n aluetta ja unionin läsnäoloa kansainvälisissä yhteyksissä: ne laajentavat näin Euroopan poliittista, taloudellista ja kulttuurista vaikutusvaltaa sekä tarjoavat laajoja kalastusalueita Atlantin ja Intian valtamerillä. Tätä roolia Euroopan sillanpääasemana on hyödynnettävä paremmin liittämällä syrjäisimmät alueet Euroopan laajuisiin verkkoihin (Euroopan laajuiset liikenneverkot, digitaaliset verkot) ja takaamalla niille ensisijainen pääsy eurooppalaisiin maapallon havainnointiohjelmiin (GMES, Galileo) sekä uusiutuvaa energiaa ja luonnon monimuotoisuutta käsitteleviin eurooppalaisiin tutkimusohjelmiin. Liikkuvuus- ja yhteistyöohjelmien kautta syrjäisimpiä alueita on hyödynnettävä myös EU:n vaikutusvallan viestittäjinä maailmassa. EU:n erityisedustajien läsnäolo näillä alueilla on oikeutettua syrjäisyyden vuoksi ja paitsi antaa vahvan poliittisen signaalin on myös tehokas väline edistää tätä sillanpääaseman roolia.
4.3

Enemmän työpaikkoja vihreässä ja osallistavassa taloudessa. Nykyinen talouden hidastuminen uhkaa vakavasti vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista vuonna 2015, koska sillä on suuri vaikutus työpaikkoihin ja yrityksiin. Kriisi voi kuitenkin olla myös mahdollisuus edistää toimintaa vihreän talouden puolesta ja saada aikaan suunnanmuutoksen kohti kestävää kehitystä. Tässä mielessä ILO:n globaali työllisyyssopimus on uusi väline, jonka tarkoituksena on edistää paljon työpaikkoja tarjoavaa kehitystä ja lisätä työn ja taitojen kysyntää luomalla maailmanlaajuinen sosiaalinen perusturva ja ottamalla mukaan epävirallinen sektori ihmisarvoista työtä koskevalla kansallisella suunnitelmalla.
3.10

ETSK toivoo, että EU:ssa aloitetaan todellinen keskustelu energiajärjestelmien muuttamisesta, siihen liittyvistä haasteista sekä sen kustannuksista ja koordinoinnista jäsenvaltioiden välillä. Euroopan unioni ei voi olla 27:n itsekkäästi toteutetun energiapolitiikan summa. Unionin on kyettävä arvioimaan, kuinka yhden maan tekemät valinnat vaikuttavat muihin maihin. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on tältä osin erittäin tärkeää, ja se, että on erilaisia foorumeita, on myönteistä. Eurooppalainen, kaikki sidosryhmät yhteen kokoava todellinen vuoropuhelu energiasta on käynnistettävä erityisesti jäsenvaltioissa sopusoinnussa eurooppalaisen ulottuvuuden kanssa.
13.1

Yhteisessä strategiakehyksessä on nimenomaisesti tunnustettava alueelliset ja paikalliset erityispiirteet, jotka liittyvät pääasiassa taloudellisten, yhteiskunnallisten ja alueellisten ja paikallisten rakenteiden kokoon ja luonteeseen ja joilla on vaikutusta yhteisen strategiakehyksen kattamien rahastojen hyödyntämiseen. Tämä on tärkeä näkökulma yhteiseen strategiakehykseen, koska siten jäsenvaltiot voivat varmistua siitä, että kumppanuus suunnitellaan täyttämään niiden kehitystarpeet ja siten myös alueiden ja seutujen erityisvaatimukset.
1.4

ETSK suhtautuu myönteisesti uudessa asetusluonnoksessa esitettyyn tavoitteeseen yksinkertaistaa ja vähentää rahoitustuen hallinnointiin liittyviä rasitteita. Komitea suhtautuu kuitenkin varauksellisesti tuen myöntämisen toimialakohtaiseen lähestymistapaan. Kyseistä mekanismia tulisi käyttää harkitusti kunkin edunsaajamaan erityisten olosuhteiden mukaan pitäen mielessä, että liittymistä valmistelevan tuen tarkoitus on auttaa ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita valmistautumaan tulevaan jäsenyyteen. IPA:n avulla maat voivat testata jäsenyysvelvoitteiden noudattamista ennen liittymistään, rakenne-, koheesio-, maatalous- ja maaseudun kehittämisrahastojen hallinnointi mukaan luettuna. Siksi toimialakohtaista lähestymistapaa tulisi soveltaa vasta, kun asianmukaiset säännöt ja menettelyt ovat käytössä (esim. suhteessa julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin, eturistiriitoihin jne.) ja kun valtion talousarvion menopuolen suunnitelma on riittävän väljä ja ulottuu yhtä vuotta pidemmälle. Tavallisesti toimialakohtainen lähestymistapa liittyy esimerkiksi terveyden ja koulutuksen kaltaisiin aloihin, kun vastaavasti IPA-tuessa keskitytään myös korruption torjunnan ja julkishallinnon valmiuksien kehittämisen kaltaisiin aloihin, joiden yhteensopivuus tämän lähestymistavan kanssa on vähemmän todennäköistä, koska tukea saavia tahoja on useita yhden ainoan elimen sijasta.
3.4

Kaakkoisaasialaisten romutustelakoiden turvallisuus- ja terveysolot ovat äärimmäisen huolestuttavat. Vakavien onnettomuuksien riski on suuri, koska puuttuu paitsi raskaita työkoneita myös työntekijöiden turvallisuusvarusteita. Intian hallitus on julkaissut raportin, jonka mukaan Alangissa sijaitsevilla telakoilla tapahtui vuosina 1996–2003 yhteensä 434 onnettomuutta, joissa kaikkiaan 209 työntekijää menetti henkensä. Pakistanista on puolestaan raportoitu, että vuosina 1986–2006 maassa menetti yli 400 työntekijää henkensä ja 6 000 loukkaantui vaikeasti. On myös arvioitu, että tuhannet työntekijät saavat parantumattomia sairauksia siitä, että he käsittelevät ja hengittävät vaarallisia aineita ilman minkäänlaisia varotoimia tai suojaa. Työntekijöistä useimmat ovat peräisin kaikkein köyhimmiltä seuduilta, ovat ammattitaidottomia, työskentelevät vailla työsopimusta, sairaus- ja tapaturmavakuutusta, eivätkä he saa järjestäytyä ammatillisesti. Intiassa tehdystä tutkimuksesta käy lisäksi ilmi, että lapsityövoiman osuus on suuri. Neljännes kaikista työntekijöistä on alle 18-vuotiaita, ja 10 prosenttia jopa alle 12-vuotiaita.