Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi 13 päivänä maaliskuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta /* COM/2013/0796 final - 2013/0410 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Yleinen tausta Toimet tullilainsäädännön rikkomisen torjumiseksi ovat olennainen osa Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamista ja tulliyhteistyön kehittämistä. Tullilainsäädäntöä voidaan rikkoa erilaisilla käytännöillä, kuten antamalla tuodusta tavarasta väärä kuvaus alhaisemmista tulleista hyötymiseksi tai ilmoittamalla tavaran alkuperä väärin polkumyynnin vastaisten tullien kiertämiseksi ja/tai tuontirajoitusten/-kiintiöiden välttämiseksi tai käyttämällä passitusjärjestelmää väärin siten, että tosiasiallisesti maahan tuotujen tavaroiden ilmoitetaan sovellettavien tullien kiertämiseksi olevan passituksessa. Näiden tullilainsäädännön rikkomisten torjunta edellyttää laajaa tietojenvaihtoa sekä jäsenvaltioiden keskinäisen että jäsenvaltioiden ja komission välisen yhteistyön puitteissa. Vaikka tällaista yhteistyötä on jo tehty menestyksekkäästi, joillakin aloilla on havaittu tarvetta lisätoimille. Lähinnä on kyse petostentorjuntajärjestelmän toiminnasta tullialalla ja tullialan riskienhallinnan parantamisesta sekä jäsenvaltioiden että unionin tasolla.[1] 1.2. Oikeudellinen tausta Oikeudelliset välineet, joita tullilainsäädännön rikkomisiin sovelletaan tässä yhteydessä, ovat jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi 13 päivänä maaliskuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 515/97 ja tietotekniikan käytöstä tullialalla 30 päivänä marraskuuta 2009 tehty neuvoston päätös 2009/917/YOS. Asetus (EY) N:o 515/97 koskee tulliliittoon liittyviä asioita, jotka kuuluvat EU:n yksinomaiseen toimivaltaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. Neuvoston päätöksessä 2009/917/YOS käsitellään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyviä asioita, jotka SEUT-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan j alakohdan mukaisesti kuuluvat unionin ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin. Tältä pohjalta komissio loi asiaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa varten tietoteknisen rakenteen, petostentorjunnan tietojärjestelmän, jäljempänä ’AFIS-järjestelmä’, jossa on tietokantoja sekä tulliasioille että lainvalvontaviranomaisten yhteistyöhön liittyville asioille. 1.3. Erityiskysymykset 1.3.1. Tarve puuttua puutteisiin olemassa olevissa tullipetosten havaitsemisjärjestelmissä EU:n alueella laillisesti toimivien talouden toimijoiden on noudatettava erilaisia tulleja, veroja, maksuja ja määrällisiä rajoituksia. Niiden välttämisestä saatava taloudellinen hyöty antaa yllykkeen petokseen, kuten tavaran alkuperän ilmoittamiseen väärin, väärän kuvauksen antamiseen tavaroista ja passitusjärjestelmän käyttämiseen väärin. Näin on etenkin siksi, että nykyiset järjestelmät tullipetosten havaitsemiseksi eivät ole riittävän kehittyneitä ja keinot tuotujen tavaroiden todellisen alkuperän tarkistamiseksi ovat tällä hetkellä rajalliset. Erityisesti tullivirkailijoiden on mahdotonta tarkistaa, vastaako tavaroiden ilmoitettu alkuperä tavaroiden kuljetukseen käytetyn kontin kulkemaa reittiä. Konttien liikkeitä koskevia tietoja (Container Status Messages), jäljempänä ’CSM-tiedot’, pidetään välttämättöminä väärien alkuperäilmoitusten havaitsemiseksi. Myös nykyinen järjestelmä tavaroista annettujen väärien kuvausten havaitsemiseksi on epätyydyttävä. Tässä yhteydessä tulliviranomaiset havaitsevat epäilyttävät tapaukset eri lähteistä (kuten muilta tulliviranomaisilta tai talouden toimijoilta) saamiensa ilmoitusten ja rajallisiin tietoihin pohjautuvien riskianalyysien perusteella. Menettelyn suurin haittapuoli on se, että tarkastukset eivät ole edelleenkään riittävän kohdennettuja, sillä ne perustuvat rajallisen tiedon analysointiin. Puutteita on myös järjestelmässä passitusjärjestelmän väärinkäytösten havaitsemiseksi. Tällä hetkellä käytössä oleva järjestelmä passituksessa olevien tavaroiden tarkastamiseksi perustuu asiakirjojen tarkastamiseen ja fyysisiin tarkastuksiin. Näiden menetelmien tehokkuutta ja tuloksellisuutta rajoittavat kuitenkin käytettävissä olevat resurssit sekä niiden tietojen kattavuus ja laatu, joita on käytettävissä automaattiseen riskianalyysiin ja tarkastusten kohdentamiseen. Vääriin alkuperäilmoituksiin, vääriin tavarankuvauksiin ja passitusjärjestelmän väärinkäyttöön liittyvien tapausten tehokkaaksi torjumiseksi on asianmukaista käyttää automatisoituja ja tieteellisiä riskianalyysimenetelmiä epäilyttävien lähetysten havaitsemiseksi. Komissio katsoo, että näiden menetelmien täytäntöönpano voisi olla tehokkaampaa ja vaikuttavampaa, jos niiden tueksi olisi järjestelmällisesti saatavilla korkealaatuisia ja ajankohtaisia CMS-, tuonti-, vienti- ja passitustietoja sekä kansallisella että EU:n tasolla. 1.3.2. Tarve tehostaa tullialan riskienhallintaa ja toimitusketjun turvallisuutta sekä kansallisella että EU:n tasolla Tarve soveltaa unionin tullialueelle tuotaviin ja sieltä vietäviin tavaroihin samantasoisia tullitarkastuksia on tunnustettu, samoin tarve ottaa käyttöön unioninlaajuinen riskinhallintajärjestelmä yhteisen lähestymistavan tueksi. Tähän liittyen yhteisön tullikoodeksia muuttavassa asetuksessa (EY) N:o 648/2005 säädetään yhteisestä riskinhallintajärjestelmästä, jonka komissio ja jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön. Komissio yksilöi tullialan riskienhallinnasta ja toimitusketjun turvallisuudesta antamassaan tiedonannossa[2] joukon strategisia täytäntöönpanohaasteita. Etusijalla ovat vaikeudet, jotka johtuvat puutteista niiden tietojen saatavuudessa ja laadussa, joita käytetään vaarattomuutta ja turvallisuutta koskevien riskien arvioinnissa ennen tavaroiden saapumista. Tiedonannossa korostetaan, että ”on erittäin tärkeää, että kaupan toimijat antavat laadukkaita tietoja ja että tiedot ovat riskienhallintaan osallistuvien viranomaisten saatavilla asianmukaisilla tasoilla”. Tässä yhteydessä CSM-tietojen kerääminen ja niiden sisällyttäminen saapumista edeltävään riskianalyysiin voi antaa keskeisen panoksen toimitusketjun turvallisuuden tehostamiseen yleisesti ja komission ja jäsenvaltioiden työhön niiden riskien hallitsemiseksi, jotka yksilöidään yhteisön tullikoodeksin 4 artiklan 25 kohdassa, mukaan lukien unionin turvallisuuteen, kansanterveyteen, ympäristöön ja kuluttajiin kohdistuvat uhkat. 1.3.3. Tarve puuttua viivästyksiin OLAFin tutkimuksissa Sähköisen tullin hiljattaisen käyttöönoton myötä tuonti- ja vienti-ilmoituksia tukevat tositteet (lasku, alkuperätodistus jne.) säilytetään talouden toimijoiden eikä enää tulliviranomaisten hallussa. On tärkeää huomata, että nämä asiakirjat ovat monesti tarpeen, jotta OLAF voi suorittaa tutkimuksiaan. OLAFin nykyinen menettely kyseisten asiakirjojen saamiseksi on pyynnön lähettäminen jäsenvaltioille. Tällainen järjestelmä on kuitenkin tehoton, koska kuten edellä mainittiin, jäsenvaltioilla ei ole enää hallussaan olennaisia tietoja, vaan niiden on pyydettävä tiedot talouden toimijoilta ennen niiden toimittamista edelleen komissiolle. Tässä hukataan aikaa ennen kuin asiakirjat ovat OLAFin käytettävissä. Lainsäädännössä ei ole tällä hetkellä säännöstä, jota voitaisiin hyödyntää OLAFin tutkimustoimintaan liittyvien menettelyjen nopeuttamiseksi. 1.3.4. Tarve selventää mahdollisuutta rajoittaa tietojen näkyvyyttä AFIS-tietotekniikkajärjestelmää käytetään tällä hetkellä liian vähän, koska jäsenvaltiot eivät pysty valitsemaan järjestelmään syöttämiensä tietojen potentiaalisia käyttäjiä. Näin ollen unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja tulliyhteistyö ei ole optimaalista ja häiriintyy tarpeettomasti. Niinpä tarvitaan tekninen selvennys siitä, että omistajien syöttämät tiedot voidaan rajata vain tietyille käyttäjille. Asetuksen säännös, joka antaisi selkeästi tietojen omistajalle mahdollisuuden rajata näkyvyys vain tietyille käyttäjille, lisäisi huomattavasti tietojenvaihtoa ja parantaisi entisestään mahdollisuuksia estää, havaita ja tutkia tullipetoksia. Lisäksi rajattu näkyvyys suojaa luottamuksellisuutta ja parantaa näin ollen luottamusta järjestelmään. Mahdollisuus arkaluonteisten tietojen suojaamiseen kasvattaisi halukkuutta jakaa tietoa AFIS-järjestelmässä. Lisäksi rajatun näkyvyyden ominaisuus antaisi komissiolle mahdollisuuden parantaa tietohallintoa, mikä puolestaan mahdollistaisi sellaisten tietojen säilyttämisen, päivittämisen ja etsimisen, joita tähän mennessä on ainoastaan vaihdettu. 1.3.5. Tarve tehostaa tietosuojavalvontaa Nykyisen lainsäädännön mukaan tarkastuksia suorittaa kaksi eri elintä, Euroopan tietosuojavaltuutettu, jäljempänä ’tietosuojavaltuutettu’, ja tullialan yhteinen valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’. Joissakin tapauksissa näiden elinten välisen koordinoinnin puute johtaa eriäviin suosituksiin, mikä puolestaan johtaa komission ja jäsenvaltioiden resurssien tehottomaan käyttöön. Täytäntöönpanoprosessi pitkittyy, koska huomioon on otettava sekä tietosuojavaltuutetun että valvontaviranomaisen suositukset. Tämä aiheuttaa tehottomuutta ja ylimääräisiä kuluja ajan ja resurssien hukkaamisen muodossa. Suositusten toteuttaminen saattaa jatkua vielä vuosi tarkastuksen jälkeen. Mainittujen elinten on näin ollen tarpeen tiivistää yhteistyötään. Toinen tietosuoja-alan seikka, jota on selvennettävä lisää, on vastuu teknisistä järjestelmistä, jotka komissio on perustanut asetuksen (EY) N:o 515/97 nojalla. Tällä hetkellä komissio tarjoaa jäsenvaltioille teknisten järjestelmien kautta teknistä tukea, koulutusta, tiedonvälitystä tai muuta operatiivista tukea. Vastuuta näihin teknisiin järjestelmiin liittyvästä tietosuojavalvonnasta ei kuitenkaan ole osoitettu kenellekään. Tästä syystä ehdotuksessa selvennetään tietosuojavaltuutetun toimivaltaa. 1.3.6. Tarve selventää keskinäisen avunannon puitteissa kerätyn todistusaineiston hyväksyttävyyttä Kansalliset syyttäjät ovat tällä hetkellä haluttomia käyttämään keskinäisen avunannon kanavien kautta saatuja asiakirjoja todistusaineistona rikosoikeudenkäynneissä, koska asetuksessa (EY) N:o 515/97 ei säädetä tästä mahdollisuudesta riittävän selvästi. Tämä viivästyttää väistämättä kansallisia rikosoikeudenkäyntejä tai saattaa jopa johtaa kanteen hylkäämiseen vanhentumisen vuoksi. Lisäksi on tärkeää huomata, että se heikentää oikeusvarmuuden periaatetta, sillä asetuksen (EY) N:o 515/97 asiaankuuluvia säännöksiä tulkitaan eri tavoin. Vaikuttaa olevan tarpeen selkeyttää sitä, että syyttäjät voivat käyttää keskinäisen avunannon kautta saatua todistusaineistoa kansallisissa rikosoikeudenkäynneissä. Ehdotuksessa ei velvoiteta kansallisia tuomioistuimia hyväksymään tällaista todistusaineistoa automaattisesti, sillä sen on kuitenkin oltava kansallisten prosessioikeudellisten sääntöjen mukaista. 1.3.7. Euroopan syyttäjänvirasto Komissio ehdotti hiljattain Euroopan syyttäjänviraston perustamista.[3] Kun otetaan huomioon muutokset, joita Euroopan syyttäjänviraston perustaminen aiheuttaa unionin taloudellisia etuja vahingoittavien rikosten tutkinta- ja syytetoimiin, komission olisi arvioitava tarvetta tarkistaa nykyistä asetusta viraston perustamisen jälkeen. Tällöin kaikkien jäsenvaltioiden viranomaisten ja kaikkien unionin toimielinten, elinten ja laitosten olisi ilmoitettava Euroopan syyttäjänvirastolle välittömästi kaikesta toiminnasta, joka saattaa täyttää sen toimivallan piiriin kuuluvan rikoksen tunnusmerkistön. Euroopan syyttäjänviraston perustamista koskevan asetusehdotuksen mukaisesti syyttäjänvirastolla on käytettävissään komission tai jäsenvaltioiden tämän asetuksen nojalla hallinnoimat tietokannat. 1.4. Ratkaisuehdotus Edellä esitettyjen puutteiden korjaamiseksi vaikuttaa tarpeelliselta muuttaa asetusta (EY) N:o 515/97. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET 2.1. Kuuleminen Komissio on kuullut sidosryhmiä useita kertoja ja ottanut saamansa kommentit huomioon. 2.1.1. Jäsenvaltioiden tulliviranomaiset Jäsenvaltioita kuultiin kyselylomakkeen avulla helmikuussa 2012. Ne ilmaisivat tarpeensa saada käyttöönsä tullitietoja (tuonti, passitus, vienti) toisessa jäsenvaltiossa tehdyistä liiketoimista sekä kokemuksensa konttien liikkeitä koskevien tietojen hyödyllisyydestä. Ne esittivät näkemyksiään myös siitä, miten tällaisia tietoja olisi paras kerätä, säilyttää ja analysoida. Komissio järjesti toukokuussa 2012 konferenssin kootakseen jäsenvaltioiden asiantuntijoilta palautetta ja ehdotuksia petostentorjunnan tietojärjestelmän (AFIS) kokonaistoiminnasta sekä asetuksen (EY) N:o 515/97 täytäntöönpanosta ja tulevaisuudesta. Konferenssi muodostui täysistunnosta sekä neljästä työpajasta, joissa käsiteltiin oikeudellisia asioita, yhteisiä tullioperaatioita, sovelluksia ja AFIS-järjestelmän nykyiseen asemaan ja tulevaan kehitykseen liittyviä teknisiä ja tietoturvakysymyksiä. Komissio kuuli useita kertoja asetuksen (EY) N:o 515/97 43 artiklan nojalla perustettua keskinäistä avunantoa käsittelevää komiteaa, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista, jotka vastaavat keskinäiseen hallinnolliseen apuun liittyvistä asioista. Keskusteluja on käyty hiljattain 24. toukokuuta 2012 ja 25. syyskuuta 2012 pidetyissä kokouksissa. 2.1.2. Merenkulkuyritykset – Maailman merenkulkuneuvosto (World Shipping Council) Merenkulkualan edustajille järjestettiin 15. maaliskuuta 2012 tärkeä kuuleminen, johon osallistui yksityissektorin yrityksiä sekä Maailman merenkulkuneuvosto[4]. Tavoitteena oli antaa rahdinkuljettajille tietoa ehdotetusta aloitteesta sekä saada palautetta suunnitellusta CSM-tietojen toimittamisesta komissiolle. Lisäksi komissio ehdotti pilottihankkeen toteuttamista tällä alalla. Keskusteluissa keskityttiin mm. siihen, minkä tyyppisiä tietoja konttialusten on toimitettava komissiolle ja miten, sekä toimitustapoihin. Komissio teki parhaansa saadakseen merenkulkualan mukaan valmisteluihin varmistaakseen ehdotuksensa täytäntöönpanon helppouden. Komissio ja Maailman merenkulkuneuvoston edustajat pitivät lisäksi useita kokouksia. Näiden kuulemisten perusteella määriteltiin, millaisia tietoja yritysten on toimitettava. Kustannustehokkain tapa on toimittaa päivittäin jäljennös kaikista konttien liikkeitä koskevista tiedoista (ns. koonti-ilmoitus). Vaihtoehtoisesti yritykset voivat valita valikoivan tietojen toimittamisen. Muita sääntöjä on tarkennettava myöhemmin. Merenkulkuala on korostanut tarvetta varmistaa, että yritysten tarvitsee toimittaa tiedot vain kerran. Komission olisi tämän jälkeen vastattava siitä, että tiedot välitetään kansainvälisille tai eurooppalaisille elimille sekä jäsenvaltioille niitä tarkoituksia varten, joihin tietokanta luotiin. 2.1.3. Tietosuojaa valvovat elimet Tätä ehdotusta valmisteltaessa järjestettiin touko- ja kesäkuussa 2012 tapaamiset tietosuojavaltuutetun ja valvontaviranomaisen kanssa. 2.2. Vaikutustenarviointi Komissio tarkasteli eri toimintavaihtoehtoja vaikutustenarvioinnissa, jossa otetaan huomioon sidosryhmien kuulemisen tulokset. Se päätteli muun muassa, että asetuksen tärkeimmillä muutoksilla pyritään ainakin seuraaviin tuloksiin: · Luodaan olosuhteet sellaisten tullipetosten torjunnan tehostamiseen, jotka liittyvät tavaran väärään alkuperäilmoitukseen, siten, että syvänmeren konttikuljetuksista toimitetaan komissiolle konttien liikkeitä koskevia tietoja. Suositeltu toimitustapa on yleinen raportointi (koonti-ilmoitus), josta ei juurikaan aiheudu kustannuksia. Myös muut toimitustavat ovat mahdollisia. · Luodaan olosuhteet sellaisten tullipetosten torjunnan tehostamiseen, jotka liittyvät vääriin tavarankuvauksiin, luomalla tuonti- ja vientitietojen keskustietokanta. Tällaisten tietojen toimittamista varten on luotava oikeusperusta. Tästä toimenpiteestä ei aiheudu jäsenvaltioille lisäkustannuksia, sillä kaikki vaaditut tiedot ovat jo olemassa sähköisessä muodossa komission hallinnoimissa tietokannoissa. Näin ollen tarvitaan ainoastaan jäsenvaltioiden suostumus näiden tietojen kopioimiseen. · Luodaan olosuhteet sellaisten tullipetosten torjunnan tehostamiseen, jotka liittyvät passitusjärjestelmän väärinkäyttöön, luomalla passitustietojen keskitetty tietovarasto. · Nopeutetaan OLAFin tutkimuksia mahdollistamalla tuonti- ja vienti-ilmoituksia tukevien tositteiden saaminen suoraan käyttöön. Yksityissektorille ei odoteta aiheutuvan juurikaan kustannuksia, koska velvoite on jo olemassa (yritysten on kansallisen lainsäädännön ja tullikoodeksin mukaisesti säilytettävä asiaankuuluvat asiakirjat). On tärkeää huomata, että OLAFin tutkimusten kannalta tarpeellisten, talouden toimijoille osoitettavien pyyntöjen määrän odotetaan olevan hyvin pieni (muutama tapaus vuodessa). Vaikutustenarvioinnissa todettiin, että ehdotetut vaihtoehdot ovat perusoikeuksien mukaisia. Tässä yhteydessä on tärkeää huomata, että suunniteltu CSM-tietokanta ei sisältäisi lainkaan henkilötietoja. Tuontia, vientiä ja passitusta koskevat tietokannat sisältäisivät henkilötietoja, joiden suojaamista valvoo tietosuojavaltuutettu asetuksessa (EY) N:o 515/97 vahvistettujen, jo voimassa olevien standardien mukaisesti. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Oikeusperusta Asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamista koskevan ehdotuksen olisi perustuttava SEUT-sopimuksen 33 ja 325 artiklaan. SEUT-sopimuksen 33 artikla muodostaa perustan, joka kattaa suurimman osan tulliyhteistyötä varten tehtävästä tulliviranomaisten keskinäisestä ja tulliviranomaisten ja komission välisestä tietojenvaihdosta. SEUT-sopimuksen 325 artiklassa vahvistetaan EU:n toimivalta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, joilla on ennaltaehkäisevä vaikutus, unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi petolliselta menettelyltä ja muulta laittomalta toiminnalta sekä tällaisen menettelyn ja toiminnan torjumiseksi. SEUT-sopimuksen 325 artiklan 4 kohdassa ja 33 artiklassa määrätään lainsäätämisjärjestyksestä, jota noudattaen hyväksytään tarvittavat toimenpiteet tehokkaan ja yhtäläisen suojelun tarjoamiseksi. 3.2. Toissijaisuus, oikeasuhteisuus ja perusoikeuksien noudattaminen 3.2.1. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Keskinäistä hallinnollista avunantoa ja tulliyhteistyötä koskevan EU-tason lainsäädännön tarve perustuu seuraaviin tosiseikkoihin: · Unionin lainsäätäjä on jo tunnustanut keskinäistä hallinnollista avunantoa ja tulliyhteistyötä koskevan EU:n lainsäädännön tarpeen hyväksyessään asetuksen (EY) N:o 515/97 ja neuvoston päätöksen 2009/917/YOS. · On yleisesti tunnustettua, että monet tullialan riskit tulevat esiin kansainvälisissä tilanteissa. Laittomat toimitusketjut voivat mukautua nopeasti riskinhallintaympäristön parannuksiin tietyssä saapumispaikassa ja keskittyä muihin saapumispaikkoihin, joissa suojan taso on matalampi. EU-tason toimet ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että ulkorajojen kaikissa saapumispaikoissa on samantasoinen suoja tulliriskejä vastaan asetuksessa (EY) N:o 648/2005 tarkoitetulla tavalla. · Koska kauppa on maailmanlaajuista, jäsenvaltiot eivät pysty yksinään tehokkaasti tarkkailemaan, havaitsemaan ja lieventämään tullilainsäädännön rikkomiseen liittyviä ja muita tullialan riskejä. Täydentävillä EU-tason toimilla jäsenvaltioita voitaisiin auttaa huomattavasti tutkimusten toteuttamisessa etenkin tapauksissa, joihin liittyy tavaroiden kuljettamista rajojen yli. Tulliyhteistyöhön liittyvien toimien organisoiminen EU:n tasolla tuottaisi huomattavaa lisäarvoa yhdenmukaisen lähestymistavan ja toimien koordinoinnin kautta. · EU:lla on yksinomainen toimivalta petostentorjunnan ja tulliliiton aloilla. · Kaupan alan sidosryhmien kuulemisessa kävi selkeästi ilmi, että CSM-tietojen keskitetystä toimittamisesta yhtenä eränä aiheutuu vähemmän kustannuksia kuin tietojen toimittamisesta vain sille jäsenvaltiolle, jonka kautta kontti saapuu unionin tullialueelle tai poistuu sieltä. · EU:lla on parhaat mahdollisuudet edistää tällaisia yhteisiä toimia, koska sillä on jo käytettävissään tarpeelliset järjestelmät sekä tarvittava kokemus ja asiantuntemus, joita tietojen nopean ja kustannustehokkaan keräämisen, välittämisen ja jakamisen takaaminen edellyttää. · Kansalliset tulliviranomaiset eivät voi yksinään tehokkaasti jakaa tietoja ja toteuttaa laajamittaisia toimia tullilainsäädännön rikkomisen ja muiden tulliriskien torjumiseksi kohtuullisin kustannuksin. EU:ta ja sen jäsenvaltioita uhkaavien tulliriskien analysoimiseen tarvittavien tietojen järjestelmällinen kerääminen olisi kohtuuttoman raskasta 28 jäsenvaltiolle; se voidaan toteuttaa tehokkaammin ja vaikuttavammin EU-tason toimin. Näin ollen voidaan todeta, että EU:n toimet tässä asetuksessa yksilöityjen tietojen keräämiseksi, säilyttämiseksi, käsittelemiseksi, käyttämiseksi ja jäsenvaltioiden käyttöön asettamiseksi petosten ja muiden tulliriskien torjuntaa silmällä pitäen ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisia sekä tarpeellisia ja oikeassa suhteessa kyseisten riskien luonteeseen ja laajuuteen. 3.2.2. Perusoikeudet Tämä aloite koskee erityisesti perusoikeutta henkilötietojen suojaan. Kyseinen oikeus vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklassa ja SEUT-sopimuksen 16 artiklassa, joka perustuu direktiiviin 95/46/EY, sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa. Henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden kunnioittaminen on jo otettu asianmukaisesti huomioon asetuksessa (EY) N:o 515/97 ja neuvoston päätöksessä 2009/917/YOS tietojen sisällön kattavuutta, tietojen tallentamista ja tietosuojan valvontaa koskevilla tiukoilla säännöillä. Tässä yhteydessä on tärkeää huomata, että suunniteltu CSM-tietokanta ei sisältäisi lainkaan henkilötietoja. Tuontia, vientiä ja passitusta koskevat tietokannat sisältäisivät henkilötietoja, joiden suojaamisesta huolehtii tietosuojavaltuutettu asetuksessa (EY) N:o 515/97 vahvistettujen, jo voimassa olevien standardien mukaisesti. 3.2.3. Lisäarvo Ehdotetut EU:n tason toimet parantaisivat merkittävästi tullipetosten havaitsemista, tutkintaa ja ehkäisemistä lisäämällä tietojen ja saatavilla olevan todistusaineiston vaihtoa sekä parantamalla vakiintuneen järjestelmän toimintaa tehden näin toimista tehokkaampia ja tuloksellisempia. Lisäksi se tehostaisi huomattavasti EU:n kykyä tunnistaa ja lieventää yhteisön tullikoodeksin 4 artiklan 25 kohdassa yksilöityjä riskejä, kuten unionin turvallisuuteen, kansanterveyteen, ympäristöön ja kuluttajiin kohdistuvia uhkia. Näin ollen suunnitellut toimet vahvistavat unionin taloudellisten etujen suojaa, parantavat riskienhallintaa ja edistävät tulliyhteistyötä entisestään. Maksimaalisen hyödyn takaamiseksi komissio varmistaa, että tulevien tietokantojen sekä CSM-, passitus-, tuonti- ja vientitietojen hallinnointi jaetaan muodollisesti sen yksiköiden välillä asetuksessa mainittuja tarkoituksia varten. Se varmistaa, että tietokannat ovat saumattomasti käytettävissä komission ja jäsenvaltioiden riskienhallintatoimissa, mukaan lukien järjestelmällisessä ja reaaliaikaisessa saapumista tai poistumista edeltävässä riskianalyysissa. Operatiivisen hallinnoinnin ja tietosuojaa ja ‑turvaa koskevan vastuunjaon yksinkertaistamiseksi luodaan asianmukainen yksiköiden välinen hallintorakenne. 3.3. Sääntelytavan valinta Ehdotettu säädös on asetus, koska myös muutettava säädös on asetus. 3.4. Erityiset säännökset 3.4.1. Määritelmät – 2 artikla Tullilainsäädännön määritelmää ajantasaistetaan terminologian yhdenmukaistamiseksi tullialan kanssa erityisesti lisäämällä viittaukset tavaroiden saapumiseen ja poistumiseen. Kansainvälisessä toimitusketjussa toimivat palveluntarjoajat määritellään sen selventämiseksi, keihin 18 c artiklan 1 kohdassa asetettua velvoitetta sovelletaan. 3.4.2. Todistusaineiston hyväksyttävyys – 12 artikla Muutoksella, jota ehdotetaan 12 artiklaan, on tarkoitus poistaa oikeudellinen epävarmuus, joka tällä hetkellä koskee keskinäisen avunannon kautta kerättyjen tietojen käyttämistä todistusaineistona kansallisissa rikosoikeudenkäynneissä. 3.4.3. Konttien liikkeisiin liittyvät tiedot – 18 a artikla ja uudet artiklat 18 c, 18 d, 18 e ja 18 f Asetuksen (EY) N:o 515/97 18 a artiklassa säädetään tietorekisterin perustamisesta konttien liikkeitä koskevien tietojen keräämiseksi ja analysoimiseksi. Tämän artiklan sanamuoto ei kuitenkaan velvoita asiaankuuluvia talouden toimijoita (rahdinkuljettajia) toimittamaan komissiolle rekisteriin syötettäviä tietoja (konttien liikkeitä koskevia CSM-tietoja). Näin ollen vaikka komissio on testannut tällaisen rekisterin tehokkuutta ja sen analysointijärjestelmä on todistetusti laadukas, siinä on määrällisiä puutteita, koska tarvittavia tietoja ei ole saatavilla riittävästi. Ehdotettujen muutosten tavoitteena on varmistaa tarvittavien tietojen toimittaminen luomalla uudella 18 c artiklalla asiaankuuluville palveluntarjoajille velvoite antaa kyseiset tiedot. Näillä tiedoilla voidaan antaa merkittävä panos erilaisten tullipetosten, kuten väärien alkuperäilmoitusten, torjuntaan sekä muiden yhteisön tullikoodeksin 4 artiklan 25 kohdassa mainittujen tulliriskien hallintaan. Uudessa 18 d artiklassa täsmennetään, että unionin tullialueelle tuotaviksi tarkoitettujen konttien osalta raportoinnin määräaika rajautuu sen mukaan, milloin kontti on tyhjä. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että rahdinkuljettajien on ilmoitettava EU:n alueelle tuotujen konttien CSM-tiedot siitä hetkestä, kun kontti viimeksi oli tyhjä ennen unionin tullialueelle tuomista, siihen hetkeen, kun kontin ilmoitetaan taas olevan tyhjä unionin tullialueelta poistumisen jälkeen. Unionin tullialueelta poistuvien konttien osalta raportoinnin määräaika rajoittuu siihen hetkeen, jona kontin raportoidaan olevan tyhjä unionin tullialueen ulkopuolella. Mikäli ei ole mahdollista määritellä hetkiä, jolloin kontti on ollut tyhjä, rahdinkuljettajat voivat raportoida CSM-tietoja seuraavien määräaikojen mukaisesti: (a) kontit, joiden on tarkoitus saapua unionin tullialueelle: 3 kuukautta ennen unionin tullialueelle saapumista ja 1 kuukausi unionin tullialueelle saapumisen jälkeen tai silloin, kun EU:n ulkopuolella sijaitseva kohde on saavutettu (riippuen siitä, kumpi ajankohdista on aikaisempi); (b) unionin tullialueelta poistuvat kontit: 3 kuukauden kuluessa siitä, kun kontti on poistunut unionin tullialueelta. Käynnissä olevan analyysin tuloksia ennakoimatta voidaan ajatella, että tulevien delegoitujen säädösten pääkohdat ovat seuraavat: Asetuksen 18 f artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla delegoiduilla säädöksillä määritellään muun muassa tarkasti ne tapahtumat, joista komissiolle on ilmoitettava CSM-tiedot. Niitä voivat olla esimerkiksi seuraavat: varausvahvistus, saapuminen lastaus- tai purkupaikalle, lähtö lastaus- tai purkupaikalta, lastaus kuljetusvälineeseen tai purku kuljetusvälineestä, pakkaus-/purkumääräys, pakkaus-/purkuvahvistus, terminaalin sisäiset liikkeet, terminaalin porttitarkastus ja lähettäminen korjattavaksi. Raportoinnin tiheyden suhteen kukin rahdinkuljettaja voi valita seuraavista: (a) kaikkien rahdinkuljettajan sähköisen laitteidenseurantajärjestelmän viimeksi kuluneiden 24 tunnin aikana tuottamien tai keräämien uusien CSM-tietojen toimittaminen päivittäin riippumatta siitä, koskevatko CSM-tiedot sellaisia kontteja, jotka on tarkoitus tuoda unionin tullialueelle tai viedä sieltä, (koonti-ilmoitus); tai (b) kaikkien rahdinkuljettajan sähköisen laitteidenseurantajärjestelmän viimeksi kuluneiden 24 tunnin aikana tuottamien tai keräämien sellaisia (tyhjiä tai kuormattuja) kontteja koskevien CSM-tietojen toimittaminen päivittäin, jotka on tarkoitus tuoda unionin tullialueelle tai viedä sieltä. Delegoiduilla säädöksillä määritellään myös CSM-viestinnän vähimmäistiedot. CSM-viestien muodot ja toimitustavat määritellään täytäntöönpanosäädöksillä. 3.4.4. Tuontiin, vientiin ja passitukseen liittyvät tiedot – uusi 18 g artikla Tarkastusten kohdentamisen parantamiseksi ja tullipetosten torjunnan tehostamiseksi ehdotetaan oikeusperustan luomista tuonti- ja vientitietojen käsittelemiselle. Passitukseen liittyvien tietojen osalta käynnistettiin vuonna 2011 komission ja jäsenvaltioiden välinen petostentorjuntaan tarkoitettua passitustietojärjestelmää (ATIS)[5] koskeva hallinnollinen järjestely. Tässä järjestelyssä OLAF saa automaattisesti tiedot passitukseen asetettujen tavaroiden liikkeistä. OLAF analysoi tiedot ja laatii raportit, jotka toimitetaan säännöllisesti jäsenvaltioille ja komission asiaankuuluville yksiköille. Vaikka useat jäsenvaltiot antavatkin arvoa komission ponnisteluille, ne kuitenkin katsovat, että komission olisi määriteltävä tälle toiminnalle selkeä oikeusperusta, joka korvaisi nykyisen järjestelyn. Asianmukainen oikeusperusta luodaan tällä ehdotuksella. Jäsenvaltioille ei aiheudu ylimääräistä raportointirasitusta, sillä tietoja siirretään ja vaihdetaan jo jäsenvaltioiden välillä komission hallinnoiman sähköisen järjestelmän kautta. Ehdotuksen mukaan komission hallinnoimien järjestelmien tiedot kopioidaan ja analysoidaan petostapausten jäljittämiseksi sekä sellaisten käytänteiden muodostamiseksi, joista olisi hyötyä mahdollisten tullipetostapausten tunnistamisessa ja Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisessa. Ehdotettu tietokanta on komission ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisten käytettävissä. Komissio on sen rekisterinpitäjä. Yhteisön tullikoodeksin perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 13 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että muiden tullitarkastusten kuin satunnaistarkastusten on perustuttava riskianalyysiin, jossa käytetään automaattista tietojenkäsittelymenetelmää. Lisäksi säädetään tähän liittyen yhteisen riskinhallintajärjestelmän perustamisesta. Asetuksen 4 artiklan 25 kohdassa määritellään kyseiset riskit, ja 4 artiklan 26 kohdassa säädetään riskinhallintatoimenpiteistä, jotka kattavat ”tietojen keräämisen, riskin analysoinnin ja arvioinnin, toimien määrittelemisen ja toteuttamisen sekä prosessin ja sen tulosten säännöllisen seurannan ja tarkastelun kansainvälisten, yhteisön ja kansallisten lähteiden ja strategioiden perusteella”. Näin ollen on tarkoituksenmukaista varmistaa, että kerättyjä tietoja voidaan käyttää kaikkien tulliriskien hallintaan, sekä säätää EU:n ja jäsenvaltioiden asiaankuuluvien viranomaisten mahdollisuudesta käyttää niitä tähän tarkoitukseen tietyissä tilanteissa. 3.4.5. Tositteet – uusi 18 h artikla Jos OLAF tarvitsee tutkimuksissaan tullitositteita, sen on hankittava ne kansallisten viranomaisten välityksellä, koska se ei voi pyytää niitä suoraan talouden toimijoilta. Tämä viivästyttää tutkimuksia ja johtaa usein tutkimusten mitätöitymiseen rikoksen vanhentumisen vuoksi. Tämä on erityisen ongelmallista niissä tulliin liittyvissä asioissa, joissa sovelletaan kolmen vuoden vanhentumisaikaa. Tilanne on huonontunut sen jälkeen, kun sähköinen tulli otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2011, sillä tuonti- ja vienti-ilmoituksia tukevat tositteet (laskut, alkuperätodistukset jne.) eivät ole enää tulliviranomaisten vaan talouden toimijoiden hallussa. Tutkimusmenettelyjen nopeuttamiseksi ehdotetaan uutta säännöstä, jolla komissiolle annettaisiin valtuudet saada tuonti- ja vienti-ilmoituksia tukevat tositteet suoraan yksityissektorin yrityksiltä asetukseen (EY) N:o 515/97 perustuvia tutkimuksia varten. 3.4.6. Rajattu näkyvyys ja viranomaisten julkistaminen – 29 ja 30 artikla On odotettavissa, että mahdollisuus valita tietojen potentiaaliset käyttäjät (rajattu näkyvyys) lisäisi huomattavasti tietokantojen käyttöä jäsenvaltioissa ja edistäisi näin ollen vaikuttavuutta. Niinpä 29 artiklaa ehdotetaan muutettavaksi vastaavasti. Ehdotettuun muutokseen sisältyy myös aiempaa joustavampi tapa julkaista päivityksiä 29 ja 30 artiklassa mainittuihin viranomaisluetteloihin. 3.4.7. Tietosuoja – 18 b, 33, 37 ja 38 artikla Tietosuojasääntöjen valvonnan monimutkainen rakenne johtuu tullitietojärjestelmän, jäljempänä ’TTJ’, kaksitasoisesta oikeudellisesta rakenteesta, jonka muodostavat asetuksen (EY) N:o 515/97 37 artiklan 3 kohdan a alakohta ja neuvoston päätöksen 2009/917/YOS 25 artiklan 2 kohta, joka heijastaa Lissabonin sopimusta edeltävää rakennetta. Näin ollen on perustettu kaksi erillistä elintä, valvontaviranomainen ja tietosuojavaltuutettu, varmistamaan, että tietosuojasääntöjä sovelletaan lainsäädännön mukaisesti. Koska suositukset koskevat tietoteknisen järjestelmän molempia osia, erilaisia kantoja ja suosituksia on ilmeisen vaikeaa soveltaa. Tämä aiheuttaa päällekkäisyyksiä resurssien käytössä. Ongelman ratkaisemiseksi ehdotukseen sisältyy uusi säännös, jonka tarkoituksena on yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa kumpaankin järjestelmään sovellettavien tietosuojasääntöjen valvontaa. Tavoitteena on varmistaa valvontaprosessin johdonmukaisuus ja kannustaa toteuttamaan yhteisiä tarkastuksia ja laatimaan niistä yhteisiä kertomuksia. Lisäksi ehdotuksella selvennetään, että tietosuojavaltuutettu on vastuussa niiden teknisten järjestelmien tietosuojavalvonnasta, jotka komissio on perustanut tämän asetuksen nojalla. Ehdotuksella otetaan käyttöön myös kymmenen vuoden enimmäissäilytysaika TTJ:ään säilötyille tiedoille ja säädetään lisäksi, että jos henkilötietoja säilytetään yli viisi vuotta, siitä on ilmoitettava tietosuojavaltuutetulle. Tietosuojasääntöjen noudattamisen varmistamiseksi 38 artiklaan lisätään erityinen käsittelyn turvallisuutta koskeva säännös. 3.4.8. Johdonmukaisuus suhteessa Lissabonin sopimukseen – 23 artiklan 4 kohta, 25 artiklan 1 kohta, 33 artikla, 38 artikla, 43 artikla ja 43 a artikla Jotta voidaan varmistaa, että asetus (EY) N:o 515/97 on SEUT-sopimuksen mukainen, ehdotuksessa otetaan huomioon tarpeelliset mukautukset, jotka koskevat säädösvallan (SEUT-sopimuksen 290 artikla) tai täytäntöönpanovallan (SEUT-sopimuksen 291 artikla) siirtämistä komissiolle. 3.5. Voimaantulo Ehdotetun 18 c artiklan 1 kohdassa asetetaan kansainvälisessä toimitusketjussa toimiville julkisen tai yksityisen sektorin toimijoille velvoite lähettää komissiolle tietoja konttien liikkeistä. Koska tämä säännös saattaa olla ristiriidassa yritysten ja niiden asiakkaiden välisten, salassapitoa ja luottamuksellisuutta koskevien sopimusvelvoitteiden kanssa, voimaantuloa koskevassa artiklassa säädetään asianmukaisesta siirtymäajasta, jonka aikana rahdinkuljettajien olisi neuvoteltava yksityisoikeuden alaan kuuluvat sopimuksensa uudelleen siten, että ne ovat muutetun asetuksen mukaisia. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Talousarviovaikutukset liittyvät lähinnä tietotekniikkakustannuksiin, jotka muodostuvat nykyisen AFIS-järjestelmän ylläpidosta ja kehittämisestä. Tämän ehdotuksen täytäntöönpanoon liittyvistä kustannuksista huolehditaan monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvien nykyisten ennusteiden puitteissa, joten lisämäärärahapyyntöjä ei tarvita. Ehdotuksen kokonaiskustannuksia voidaan verrata edellisen kauden kustannuksiin, ja niitä pidetään vain toistuvien kulujen jatkumona. Ehdotuksen vaikutus talousarvioon on monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. 2013/0410 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi 13 päivänä maaliskuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33 ja 325 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ovat kuulleet Euroopan tietosuojavaltuutettua, ovat kuulleet tilintarkastustuomioistuinta, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Jotta voidaan varmistaa, että asetus (EY) N:o 515/97 kattaa kaikki mahdolliset unionin tullialueeseen liittyvät tavaroiden liikkeet, on tarpeen selventää tullilainsäädännön määritelmää tavaroiden saapumisen ja poistumisen käsitteiden osalta. (2) Sääntöjenvastaisuuksien käsittelyä koskevien hallinnollisten ja rikosoikeudellisten menettelyjen tehostamiseksi entisestään on tarpeen varmistaa, että keskinäisen avunannon kautta saatua todistusaineistoa voidaan pitää hyväksyttävänä pyynnön esittävän viranomaisen jäsenvaltion hallinto- ja oikeusviranomaisten menettelyissä. (3) Tullialan riskienhallinnasta ja toimitusketjun turvallisuudesta annetussa komission tiedonannossa (COM(2012) 793) tunnustetaan kiireellinen tarve parantaa saapumista edeltävässä riskianalyysissa käytettävien tietojen laatua ja saatavuutta etenkin pitäen silmällä vaarattomuutta ja turvallisuutta koskevien riskien tunnistamista ja vähentämistä jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 13 artiklan 2 kohdan nojalla perustetun yhteisen riskinhallintajärjestelmän puitteissa. Konttien liikkeitä koskevien tietojen sisällyttäminen saapumista edeltävään riskinhallintaan parantaa huomattavasti toimitusketjun näkyvyyttä ja lisää merkittävästi EU:n ja jäsenvaltioiden mahdollisuuksia kohdistaa tarkastukset riskialttiisiin lähetyksiin ja helpottaa samalla laillisia kauppavirtoja. (4) Selkeyden, johdonmukaisuuden ja läpinäkyvyyden lisäämiseksi on tarpeen määritellä konkreettisemmin viranomaiset, joiden pitäisi voida käyttää tämän asetuksen perusteella laadittuja rekisterejä. Tätä tarkoitusta varten luodaan yhtenäinen viittaus toimivaltaisiin viranomaisiin. (5) Konttien liikkeitä koskevat tiedot mahdollistavat sellaisiin tavaroihin liittyvien petos- ja riskisuuntausten tunnistamisen, joita kuljetetaan unionin tullialueelle ja sieltä pois. Näistä tiedoista on apua sellaisen toiminnan ehkäisemisessä, tutkimisessa ja syytetoimissa, jotka ovat tai vaikuttavat olevan tullilainsäädännön vastaisia, sekä viranomaisten auttamisessa asetuksen (ETY) N:o 2913/92 4 artiklan 25 kohdassa määriteltyjen riskien hallinnassa. Jotta voidaan kerätä ja hyödyntää mahdollisimman täydellisiä tietoja aiheuttamatta kielteisiä vaikutuksia rahdinhuolinta-alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille, kansainvälisessä toimitusketjussa toimivien julkisen tai yksityisen sektorin palveluntarjoajien on tarpeen toimittaa komissiolle konttien liikkeitä koskevia tietoa sikäli kuin ne keräävät kyseisiä tietoja sähköisessä muodossa laitteidenseurantajärjestelmiensä kautta tai kyseiset tiedot ovat niiden käytettävissä. (6) Petosten havaitseminen, riskisuuntausten tunnistaminen ja tehokkaiden riskinhallintamenettelyjen soveltaminen ovat voimakkaasti riippuvaisia olennaisten operatiivisten tietojen yksilöimisestä ja vertailusta keskenään. Tästä syystä on tarpeen laatia tavaroiden tuonti-, vienti- ja passitustiedoista Euroopan unionin tasolla rekisteri, joka kattaa myös tavaroiden passituksen jäsenvaltioissa sekä suoran viennin. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi sallittava tavaroiden tuonti-, vienti- ja passitustietojen järjestelmällinen kopiointi komission hallinnoimista järjestelmistä ja toimitettava komissiolle tiedot, jotka koskevat tavaroiden passitusta jäsenvaltiossa sekä suoraa vientiä. (7) Komissio on luonut 18 b artiklan täytäntöönpanoa varten joukon teknisiä järjestelmiä, jotka mahdollistavat teknisen tuen, koulutuksen, tiedonvälityksen tai muun operatiivisen tuen tarjoamisen jäsenvaltioille. Näihin teknisiin järjestelmiin on viitattava tässä asetuksessa yksiselitteisesti, ja niihin on sovellettava tietosuojavaatimuksia. (8) Vuonna 2011 käyttöön otetun sähköisen tullin myötä tuonti- ja vientitositteet eivät ole enää tulliviranomaisten vaan talouden toimijoiden hallussa, mikä on aiheuttanut viivästyksiä Euroopan petostentorjuntaviraston, jäljempänä ’OLAF’, tullialaa koskevissa tutkimuksissa, koska OLAFin on hankittava kyseiset asiakirjat tulliviranomaisten välityksellä. Lisäksi viranomaisten hallussa oleviin tulliasiakirjoihin sovellettava kolmen vuoden vanhentumisaika asettaa tutkimusten onnistumiselle lisärajoitteita. Tullialalla suoritettavien tutkimusten nopeuttamiseksi komissiolla olisi näin ollen oltava oikeus pyytää tuonti- ja vienti-ilmoituksia tukevat tositteet suoraan asianomaisilta talouden toimijoilta. Nämä talouden toimijat olisi velvoitettava antamaan pyydetyt asiakirjat komissiolle. (9) Tallennettujen tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi olisi säädettävä tietojen käytön rajaamisesta vain tietyille käyttäjille. (10) Jotta voidaan varmistaa tietojen ajantasaisuus sekä avoimuus ja rekisteröityjen henkilöiden tiedonsaantioikeus, sellaisina kuin ne on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 45/2001 ja direktiivissä 95/46/EY, olisi asetukseen sisällytettävä mahdollisuus julkaista internetissä päivitettyjä luetteloita niistä jäsenvaltioiden ja komission yksiköiden nimeämistä toimivaltaisista viranomaisista, joilla on oikeus käyttää tullitietojärjestelmää, jäljempänä ’TTJ’. (11) Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annettua asetusta (EY) N:o 45/2001 olisi sovellettava Euroopan unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn. (12) Tietosuojavalvonnan yhdenmukaisuuden parantamiseksi Euroopan tietosuojavaltuutetun on tehtävä tiivistä yhteistyötä neuvoston päätöksellä 2009/917/YOS perustetun yhteisen valvontaviranomaisen kanssa TTJ:n tarkastusten koordinoimiseksi. (13) Säännökset, jotka koskevat tietojen säilyttämistä TTJ:ssä, johtavat usein tietojen perusteettomaan häviämiseen. Tämä johtuu siitä, että jäsenvaltiot eivät toteuta järjestelmällisesti vuotuisia tarkasteluja niihin liittyvän hallinnollisen taakan vuoksi. Tästä syystä on tarpeen yksinkertaistaa tietojen säilyttämistä TTJ:ssä koskevaa menettelyä poistamalla velvoite tarkastella tietoja vuosittain ja asettamalla kymmenen vuoden enimmäissäilytysaika, joka vastaa tämän asetuksen perusteella perustetuille rekistereille säädettyä säilytysaikaa. Tämä säilytysaika on tarpeen sääntöjenvastaisuuksien käsittelyn pitkien menettelyjen vuoksi ja koska kyseisiä tietoja tarvitaan yhteisten tullioperaatioiden ja tutkimusten suorittamiseen. Lisäksi tietosuojasääntöjen noudattamisen varmistamiseksi Euroopan tietosuojavaltuutetulle olisi ilmoitettava tapauksista, joissa henkilötietoja säilytetään TTJ:ssä yli viiden vuoden ajan. (14) Petosten analysointimahdollisuuksien tehostamiseksi entisestään ja tutkimusten suorittamisen helpottamiseksi tullitutkintatietokantaan sisältyvien, meneillään olevaa tutkintaa koskevien tietojen tunnistettavuus olisi poistettava, kun viimeisimmästä havainnosta on kulunut vuosi, ja tiedot olisi säilytettävä muodossa, josta rekisteröidyn henkilöllisyys ei käy ilmi. (15) Koska jäsenvaltiot eivät pysty yksinään riittävällä tavalla saavuttamaan tavoitteita, jotka koskevat yhteisön tullikoodeksista annetun asetuksen (ETY) N:o 2913/92 4 artiklan 25 ja 26 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdassa määritellyn tullialan riskienhallinnan tehostamista ja tullipetosten havaitsemisen, tutkinnan ja ehkäisyn parantamista unionissa, unioni voi toimia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. (16) Kansainvälisessä toimitusketjussa toimivilla julkisen tai yksityisen sektorin palveluntarjoajilla, joita tämän asetuksen tullessa voimaan sitovat konttien liikkeitä koskevien tietojen toimittamista koskevat yksityisoikeudelliset sopimusvelvoitteet, olisi oltava mahdollisuus 18 c artiklan soveltamisen lykkäämiseen, jotta ne voisivat neuvotella sopimuksensa uudelleen ja varmistaa, että tulevissa sopimuksissa noudatetaan velvoitetta toimittaa tietoja komissiolle. (17) Asetuksessa (EY) N:o 515/97 komissiolle annetaan valta panna täytäntöön eräitä kyseisen asetuksen säännöksiä. Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä komissiolle tämän asetuksen nojalla annettu täytäntöönpanovalta on mukautettava perussopimuksen 290 ja 291 artiklaan. (18) Asetuksen (EY) N:o 515/97 tiettyjen muiden kuin keskeisten osien täydentämiseksi ja etenkin selkeän ja järjestelmällisen CSM-tietorekisterin luomiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti tilanteista, joissa CSM-tiedot olisi raportoitava, CSM-raportoinnin vähimmäistiedoista ja raportoinnin tiheydestä. (19) Asetuksen (EY) N:o 515/97 tiettyjen muiden kuin keskeisten osien täydentämiseksi ja etenkin TTJ:ään syötettävien tietojen erittelemiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti niiden maatalouslainsäädännön soveltamista koskevien toimien määrittelystä, joita koskevia tietoja on tallennettava TTJ:ään. (20) On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (21) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa CSM-tietojen muodon ja toimitustavan osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[6] mukaisesti. Täytäntöönpanosäädösten hyväksymisessä olisi sovellettava tarkastelumenettelyä. (22) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa niiden erityisten tietojen osalta, jotka sisällytetään TTJ:ssä kuhunkin 24 artiklan a–h alakohdassa tarkoitettuun luokkaan. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[7] mukaisesti. Täytäntöönpanosäädösten hyväksymisessä olisi sovellettava tarkastelumenettelyä. TTJ:ään sisällytettävät erityiset tiedot perustuvat komission asetuksen (EY) N:o 696/98 liitteessä lueteltuihin tietoihin, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 515/97 seuraavasti: 1. Muutetaan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti: (a) Korvataan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti: ”— ’tullilainsäädännöllä’ unionin säännösten ja niihin liittyvien delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten kokonaisuutta, joka koskee tavaroiden alueelle tuloa ja alueelta lähtöä, tuontia, vientiä, passitusta ja alueella oloa jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisessä kaupassa sekä jäsenvaltioiden välisessä kaupassa siltä osin kuin on kyse tavaroista, joilla ei ole perustamissopimuksen 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua unioniasemaa, tai tavaroista, joiden unioniaseman vahvistamiseksi tarvitaan lisätarkastuksia tai ‑tutkimuksia;”. (b) Lisätään luetelmakohta seuraavasti: ”— ’kansainvälisessä toimitusketjussa toimivilla palveluntarjoajilla’ omistajia, lähettäjiä, vastaanottajia, rahdin huolitsijoita, rahdinkuljettajia ja muita kansainvälisessä toimitusketjussa toimivia välittäjiä ja henkilöitä.” 2. Korvataan 12 artikla seuraavasti: ”Asiakirjat, oikeaksi todistetut asiakirjajäljennökset, todistukset, kaikki hallintoviranomaisten antamat säädökset tai näiden tekemät päätökset, kertomukset ja kaikki muu pyynnön vastaanottaneen viranomaisen henkilöstön hankkima ja pyynnön esittäneelle viranomaiselle 4–11 artiklassa säädetyn avun yhteydessä toimitettu tietämys voivat olla hyväksyttävää todistusaineistoa pyynnön esittäneen jäsenvaltion hallinnollisissa tai oikeudellisissa menettelyissä samaan tapaan kuin jos ne olisi hankittu siinä jäsenvaltiossa, jossa menettely käydään.” 3. Muutetaan 18 a artikla seuraavasti: (a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Asetuksen (ETY) N:o 2913/92 4 artiklan 25 ja 26 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdassa määriteltyä riskienhallintaa varten ja auttaakseen 29 artiklassa tarkoitettuja viranomaisia havaitsemaan tavaran liikkeet, joihin saattaa liittyä tulli- ja maatalouslainsäädännön vastaisia toimia, sekä kyseiseen tarkoitukseen käytetyt kuljetusvälineet kontit mukaan luettuina, komissio perustaa tietorekisterin, johon sisältyy kansainvälisessä toimitusketjussa toimivilta julkisilta ja yksityisiltä palveluntarjoajilta saatuja tietoja, ja hallinnoi sitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa. Näillä viranomaisilla on oltava suora pääsy tietorekisteriin.” (b) Korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Tietorekisteriä hallinnoidessaan komissiolla on oikeus a) tutustua tietoihin millä tahansa keinolla ja missä tahansa muodossa ja poimia ja säilyttää niitä ja käyttää niitä hallinnollista tai oikeudellista menettelyä varten noudattaen immateriaalioikeuksiin sovellettavaa lainsäädäntöä. Komission on toteutettava riittävät suojatoimet viranomaisten mielivaltaista asioihin puuttumista vastaan mukaan lukien tekniset ja organisatoriset toimenpiteet ja rekisteröityihin liittyvät avoimuusvaatimukset. Rekisteröidyillä on oltava oikeus tutustua tätä tarkoitusta varten käsiteltäviin tietoihin ja oikaista niitä; b) vertailla keskenään tietorekisterissä käytettävissä olevia tai siitä poimittuja tietoja, indeksoida niitä, täydentää niitä muista tietolähteistä peräisin olevilla tiedoilla ja analysoida niitä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001[8] säännöksiä noudattaen; c) saattaa tietorekisterin tiedot 29 artiklassa tarkoitettujen viranomaisten käyttöön sähköistä tietojenkäsittelymenetelmää käyttäen.” (c) Lisätään 5 ja 6 kohta seuraavasti: ”5. Euroopan tietosuojavaltuutettu valvoo tämän rekisterin yhdenmukaisuutta asetuksen (EY) N:o 45/2001 kanssa. Komissio toteuttaa tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, luvattomalta luovuttamiselta, muuttamiselta tai tietoihin pääsyltä ja kaikelta muulta luvattomalta käsittelyltä. 6. Komissio voi kansainvälisessä toimitusketjussa toimivien julkisen tai yksityisen sektorin palveluntarjoajien suostumuksella siirtää 18 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tietoja kansainvälisille järjestöille ja/tai EU:n toimielimille/laitoksille, jotka osallistuvat unionin taloudellisten etujen suojaamiseen ja tullilainsäädännön moitteettomaan soveltamiseen ja joiden kanssa komissio on sopinut asianmukaisesta järjestelystä tai tehnyt yhteisymmärryspöytäkirjan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamista. Tietoja siirretään tämän kohdan nojalla ainoastaan tämän asetuksen yleisiin tarkoitusperiin, unionin taloudellisten etujen suojaaminen mukaan luettuna, sekä asetuksen (ETY) N:o 2913/92 4 artiklan 25 ja 26 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdassa määriteltyä riskienhallintaa varten. Järjestelyn tai yhteisymmärryspöytäkirjan, jonka perusteella tietoja voidaan tämän kohdan nojalla siirtää, on sisällettävä muiden muassa tietosuojaperiaatteita, kuten rekisteröityjen mahdollisuus käyttää tietoihin tutustumista ja niiden oikaisua koskevia oikeuksiaan sekä hakea muutosta hallinto- ja oikeusteitse, sekä riippumaton valvontamekanismi, jolla varmistetaan tietosuojatoimenpiteiden noudattaminen. Kansainvälisessä toimitusketjussa toimivilta julkisen tai yksityisen sektorin palveluntarjoajilta saadut tiedot säilytetään vain niin kauan kuin on tarpeen sen tarkoituksen toteutumiseksi, jota varten ne tallennettiin, ja niitä saa säilyttää enintään kymmenen vuoden ajan. Jos henkilötietoja säilytetään yli viiden vuoden ajan, asiasta on ilmoitettava Euroopan tietosuojavaltuutetulle.” 4. Muutetaan 18 b artikla seuraavasti: (a) Korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Komissio voi tarjota jäsenvaltioille sekä tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 87 artiklassa tarkoitetun tulliyhteistyön toteuttamisessa jäsenvaltioille kuuluvien tehtävien hoitamiseksi asiantuntemusta, teknistä tai logistista tukea, koulutusta, tiedonvälitystä tai mitä tahansa muuta operatiivista tukea. Komissio perustaa tätä tarkoitusta varten asianmukaiset tekniset järjestelmät.” (b) Lisätään 3 kohta seuraavasti: ”3. Euroopan tietosuojavaltuutettu valvoo kaikkien tämän artiklan perusteella perustettujen teknisten järjestelmien yhdenmukaisuutta asetuksen (EY) N:o 45/2001 kanssa.” 5. Lisätään artiklat seuraavasti: ”18 c artikla 1. Edellä 18 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisessä toimitusketjussa toimivien julkisen tai yksityisen sektorin palveluntarjoajien, jotka säilyttävät tietoja konttien liikkeistä ja asemasta tai joilla on tällaisia tietoja käytössään, on ilmoitettava komissiolle konttien liikkeitä koskevat tiedot (Container Status Messages), jäljempänä ’CSM-tiedot’. 2. Vaaditut CSM-tiedot on toimitettava seuraavissa tilanteissa: (a) kontit, jotka on tarkoitus tuoda aluksella unionin tullialueelle kolmannesta maasta; (b) kontit, jotka viedään aluksella unionin tullialueelta kolmanteen maahan. 3. Vaadituissa CSM-tiedoissa on ilmoitettava 18 f artiklassa tarkoitetut tapahtumat, jos ne ovat kansainvälisessä toimitusketjussa toimivan julkisen tai yksityisen sektorin palveluntarjoajan tiedossa. 4. Komissio perustaa ilmoitettuja CSM-tietoja koskevan rekisterin ja hallinnoi sitä. 18 d artikla 1. Kun kontti, myös ne kontit, joita ei pureta unionissa, on tarkoitus tuoda aluksella unionin tullialueelle kolmannesta maasta, julkisen tai yksityisen sektorin palveluntarjoajien, joihin sovelletaan 18 c artiklan 1 kohdassa tarkoitettua velvoitetta, on ilmoitettava CSM-tiedot kaikista tapahtumista siitä hetkestä, kun kontin ilmoitettiin olevan tyhjä ennen unionin tullialueelle tuomista, siihen hetkeen, kun sen ilmoitetaan taas olevan tyhjä. 2. Tapauksissa, joissa olennaiset tyhjään konttiin liittyvät tapahtumat eivät tietyn tapauksen osalta ole palveluntarjoajan sähköisissä tallenteissa, palveluntarjoajan on ilmoitettava CSM-tiedot tapahtumista vähintään kolmen kuukauden ajalta ennen kontin fyysistä saapumista unionin tullialueelle ja kuukauden ajalta unionin tullialueelle saapumisen jälkeen tai ajalta ennen unionin tullialueen ulkopuolella sijaitsevaan kohteeseen saapumista, mikäli tämä ajankohta on aikaisempi. 18 e artikla 1. Kun kontti on lähdössä aluksella unionin tullialueelta kolmanteen maahan, julkisen tai yksityisen sektorin palveluntarjoajien, joihin sovelletaan 18 c artiklan 1 kohdassa tarkoitettua velvoitetta, on ilmoitettava CSM-tiedot kaikista tapahtumista siitä hetkestä, kun kontin ilmoitettiin olevan tyhjä unionin tullialueella, siihen hetkeen, kun kontin ilmoitetaan taas olevan tyhjä unionin tullialueen ulkopuolella. 2. Tapauksissa, joissa olennaiset tyhjään konttiin liittyvät tapahtumat eivät tietyn tapauksen osalta ole palveluntarjoajan sähköisissä tallenteissa, palveluntarjoaja voi ilmoittaa CSM-tiedot tapahtumista vähintään kolmen kuukauden ajalta unionin tullialueelta lähdön jälkeen. 18 f artikla 1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 43 artiklan mukaisesti; artiklassa säädetään konttien asemaa koskevista tapahtumista, joista on ilmoitettava CSM-tiedot 18 c artiklan mukaisesti, CSM-raportoinnin vähimmäistiedoista ja raportoinnin tiheydestä. 2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä säännökset, jotka koskevat CSM-viestien muotoa ja toimitustapaa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 43 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 18 g artikla 1. Komissio perustaa komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 liitteissä 37 ja 38 eritellyn tavaroiden tuonti-, vienti- ja passitustietojen rekisterin, joka kattaa myös tavaroiden passituksen jäsenvaltiossa, jäljempänä ’tuonti-, vienti- ja passitusrekisteri’, ja hallinnoi sitä. Jäsenvaltioiden on valtuutettava komissio kopioimaan järjestelmällisesti tavaroiden tuonti-, vienti- ja passitustiedot niistä lähteistä, joita komissio hallinnoi yhteisön tullikoodeksista annetun asetuksen (ETY) N:o 2913/92 nojalla. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot tavaroiden passituksesta jäsenvaltiossa sekä suorasta viennistä. 2. Rekisteriä käytetään avuksi sellaisten toimien ehkäisemisessä, tutkimisessa ja syytetoimissa, jotka ovat tai vaikuttavat olevan tullilainsäädännön vastaisia, sekä yhteisön tullikoodeksista annetun asetuksen (ETY) N:o 2913/92 4 artiklan 25 ja 26 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdassa määritellyssä riskienhallinnassa, mukaan lukien riskiin perustuvat tullitarkastukset. 3. Rekisteriä voivat käyttää ainoastaan komission yksiköt ja 29 artiklassa tarkoitetut kansalliset viranomaiset. Komission ja kansallisten viranomaisten sisällä ainoastaan tehtävään nimetyillä analyytikoilla on valtuudet käsitellä tämän rekisterin sisältämiä henkilötietoja. Komissio voi tiedot toimittaneen jäsenvaltion suostumuksella siirtää 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti hankittuja valittuja tietoja kansainvälisille järjestöille ja/tai EU:n toimielimille/laitoksille, jotka osallistuvat unionin taloudellisten etujen suojaamiseen ja tullilainsäädännön moitteettomaan soveltamiseen ja joiden kanssa komissio on sopinut asianmukaisesta järjestelystä tai tehnyt yhteisymmärryspöytäkirjan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamista. Tietoja siirretään tämän kohdan nojalla ainoastaan tämän asetuksen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi, unionin taloudellisten etujen suojaaminen mukaan luettuna, sekä asetuksen (ETY) N:o 2913/92 4 artiklan 25 ja 26 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdassa määriteltyä riskienhallintaa varten. Järjestelyn tai yhteisymmärryspöytäkirjan, jonka perusteella tietoja voidaan tämän kohdan nojalla siirtää, on sisällettävä muiden muassa tietosuojaperiaatteita, kuten rekisteröityjen mahdollisuus käyttää tietoihin tutustumista ja niiden oikaisua koskevia oikeuksiaan sekä hakea muutosta hallinto- ja oikeusteitse, sekä riippumaton valvontamekanismi, jolla varmistetaan tietosuojatoimenpiteiden noudattaminen. 4. Komissiossa tapahtuvaan, tähän rekisteriin sisältyviin tietoihin liittyvään henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan asetusta (EY) N:o 45/2001. Komissiota on pidettävä asetuksen (EY) N:o 45/2001 2 artiklan d alakohdassa tarkoitettuna rekisterinpitäjänä. Euroopan tietosuojavaltuutetun on tarkastettava ennakolta tuonti-, vienti- ja passitusrekisteri asetuksen (EY) N:o 45/2001 27 artiklan mukaisesti. Tuonti-, vienti- ja passitusrekisteriin sisältyvät tiedot säilytetään vain niin kauan kuin on tarpeen sen tarkoituksen toteuttamiseksi, jota varten ne tallennettiin, ja niitä saa säilyttää enintään kymmenen vuoden ajan. Jos henkilötietoja säilytetään yli viiden vuoden ajan, asiasta on ilmoitettava Euroopan tietosuojavaltuutetulle. 5. Tuonti-, vienti- ja passitusrekisteri ei sisällä asetuksen (EY) N:o 45/2001 10 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja erityisiä tietoluokkia. Komissio toteuttaa tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, luvattomalta luovuttamiselta, muuttamiselta tai tietoihin pääsyltä ja kaikelta muulta luvattomalta käsittelyltä. 18 h artikla 1. Komissio voi saada suoraan talouden toimijoilta tuonti- ja vienti-ilmoituksia tukevat tositteet, jotka koskevat 2 artiklan 1 kohdassa määritellyn tullilainsäädännön täytäntöönpanoon liittyviä tutkimuksia. 2. Talouden toimijoilla on velvoite säilyttää olennaiset tiedot tietyn aikaa, ja tuon ajanjakson aikana niiden on pyynnöstä toimitettava komissiolle 1 kohdassa mainitut tiedot.” 6. Muutetaan 23 artiklan 4 kohta seuraavasti: ”Siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritellään ne maataloussäädösten soveltumiseen liittyvät toimet, jotka vaativat tietojen tallentamista TTJ:ään.” 7. Muutetaan 25 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä säännökset, jotka koskevat niitä kuhunkin 24 artiklan a–h alakohdassa tarkoitettuun luokkaan kuuluvia tietoja, jotka tallennetaan TTJ:ään siltä osin kuin on tarpeen järjestelmän tavoitteen saavuttamiseksi. Henkilötietoja ei ilmoiteta 24 artiklan e alakohdassa tarkoitetussa luokassa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 43 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” 8. Muutetaan 29 artikla seuraavasti: (a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”Oikeus saada TTJ:ään sisältyvät tiedot käyttöönsä varataan yksinomaan kunkin jäsenvaltion nimeämille kansallisille viranomaisille ja komission nimeämille yksiköille. Näitä kansallisia viranomaisia ovat tullihallinnot, mutta niihin voi kuulua myös muita viranomaisia, joilla kyseisen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen nojalla on valta toimia 23 artiklan 2 kohdassa ilmoitetun tavoitteen saavuttamiseksi. Tiedot toimittaneella TTJ-osapuolella on oltava oikeus määrittää, ketkä edellä mainituista viranomaisista voivat saada käyttöönsä kyseisen osapuolen TTJ:ään tallentamat tiedot.” (b) Korvataan 2 kohta seuraavasti: ”Kunkin jäsenvaltion on lähetettävä komissiolle luettelo nimeämistään toimivaltaisista kansallisista viranomaisista, joilla on oikeus saada TTJ:ään sisältyvät tiedot käyttöön, ja ilmoitettava tässä luettelossa kunkin viranomaisen osalta, mitä tietoja se saa käyttää ja mihin tarkoituksiin. Komissio ilmoittaa tästä muille jäsenvaltioille. Se myös tarkastaa kansallisten viranomaisten luettelon nimitysten epäsuhdan välttämiseksi ja ilmoittaa kaikille jäsenvaltioille vastaavat tiedot niistä komission yksiköistä, jotka on valtuutettu käyttämään TTJ:ää. Komissio julkaisee näin nimettyjen kansallisten viranomaisten ja komission yksiköiden luettelon tiedoksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja luettelon päivitykset julkaistaan internetissä.” 9. Korvataan 30 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti: ”Komissio julkaisee internetissä luettelon näin nimetyistä viranomaisista ja yksiköistä.” 10. Korvataan 4 luvun otsikko seuraavasti: ”4 Luku Tietojen säilyttäminen”. 11. Muutetaan 33 artikla seuraavasti: ”TTJ:ään tallennettuja tietoja säilytetään vain niin kauan kuin on tarpeen sen tarkoituksen toteuttamiseksi, jota varten ne tallennettiin, ja niitä saa säilyttää enintään kymmenen vuoden ajan. Jos henkilötietoja säilytetään yli viiden vuoden ajan, asiasta on ilmoitettava Euroopan tietosuojavaltuutetulle.” 12. Muutetaan 37 artikla seuraavasti: (a) Korvataan 3 a kohta seuraavasti: ”3 a. Tällä asetuksella täsmennetään ja täydennetään asetusta (EY) N:o 45/2001. Euroopan tietosuojavaltuutettu valvoo TTJ:n yhdenmukaisuutta asetuksen (EY) N:o 45/2001 kanssa.” (b) Lisätään 5 kohta seuraavasti: ”5. Euroopan tietosuojavaltuutettu ja neuvoston päätöksellä 2009/917/YOS perustettu yhteinen valvontaviranomainen, jotka kumpikin toimivat oman toimivaltansa puitteissa, koordinoivat toimiaan TTJ:n valvonnan ja tarkastusten koordinoinnin varmistamiseksi.” 13. Muutetaan 38 artikla seuraavasti: (a) Poistetaan 1 kohdan b alakohta. (b) Korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on erityisesti a) estää asiaankuulumattomilta henkilöiltä tietojen käsittelyyn käytettävien laitteiden käyttö; b) estää asiaankuulumattomia henkilöitä lukemasta, jäljentämästä, muuttamasta tai poistamasta tietoja ja tietovälineitä; c) estää tietojen oikeudeton tallennus, käyttö, muuttaminen tai poistaminen; d) estää asiaankuulumattomia henkilöitä käyttämästä TTJ:ssä olevia tietoja tiedonsiirtovälineiden avulla; e) taata, että TTJ:n käyttöön oikeutetut henkilöt saavat käyttöönsä ainoastaan heidän toimivaltaansa kuuluvia tietoja; f) taata, että on mahdollista tarkastaa ja osoittaa, mille viranomaisille tietoja voidaan välittää tiedonsiirtovälineillä; g) taata, että on mahdollista tarkastaa ja todeta jälkeenpäin, mitä tietoja TTJ:ään on tallennettu, milloin ja ketkä tallensivat tiedot, sekä valvoa kyselyjä; h) estää tietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen tietojen välittämisen tai tallennusmuotojen siirtämisen aikana.” (c) Korvataan 3 kohta seuraavasti: ”3. Komissio todentaa, että toteutetut haut ovat olleet luvallisia ja toimivaltaisten käyttäjien toteuttamia. Vähintään yksi prosentti kaikista hauista on tarkastettava. Tällaisten hakujen ja tarkastusten luettelo on syötettävä järjestelmään, ja sitä on käytettävä ainoastaan mainittuun todentamiseen. Se on poistettava kuuden kuukauden kuluttua.” 14. Muutetaan 41 d artikla seuraavasti: (a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Tietojen sallittu säilyttämisaika määräytyy tiedot toimittaneen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti. Seuraavia ei-kumulatiivisia enimmäismääräaikoja, joiden lasketaan alkavan samana päivänä kuin tiedot tallennetaan tullitutkintatietokantaan, ei kuitenkaan saa ylittää: (a) meneillään olevaa tutkintaa koskevia tietoja ei saa säilyttää yli kolmea vuotta, jos sinä aikana ei havaita tulli- ja maatalouslainsäädännön vastaisia toimia; tietojen tunnistettavuus on poistettava tätä ennen, jos viimeisimmästä havainnosta on kulunut vuosi; (b) sellaista hallinnollista selvitystä tai rikostutkintaa, jossa on todettu tulli- ja maatalouslainsäädännön vastainen toimi mutta jonka perusteella ei ole annettu hallinnollista päätöstä tai tuomiota tai määrätty sakkoa tai hallinnollista seuraamusta, koskevia tietoja saa säilyttää enintään kuuden vuoden ajan; (c) sellaista hallinnollista selvitystä tai rikostutkintaa, jonka perusteella on annettu hallinnollinen päätös tai tuomio tai määrätty sakko tai hallinnollinen seuraamus, koskevia tietoja saa säilyttää enintään kymmenen vuoden ajan.” (b) Korvataan 3 kohta seuraavasti: ”3. Komissio poistaa tietojen tunnistettavuuden heti, kun 1 kohdan mukaiset tietojen enimmäissäilytysajat umpeutuvat.” 15. Korvataan 43 artikla seuraavasti: ”1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin. 2. Siirretään 18 f artiklan 1 kohdassa ja 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi [… päivästä …kuuta …] [lisätään tämän asetuksen voimaantulopäivä]. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 18 f artiklan 1 kohdassa ja 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, se antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 5. Edellä olevien 18 f artiklan 1 kohdan ja 23 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.” 16. Lisätään 43 artiklan jälkeen artikla seuraavasti: ”43 a artikla 1. Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.” 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Niiden julkisen tai yksityisen sektorin palveluntarjoajien osalta, joita tämän asetuksen tullessa voimaan sitovat yksityisoikeudelliset sopimukset, jotka estävät täyttämästä 18 c artiklan 1 kohdassa säädettyä velvoitetta, velvoite tulee voimaan vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoite (Tavoitteet) 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi 13 päivänä maaliskuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[9] Toimintalohko: Petostentorjunta Toiminto: osasto 24 Ehdotuksen/aloitteen luonne ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen.[10] n Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. Tavoitteet Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Ehdotetulla muutoksella tuetaan unionin sitoumusta torjua petoksia ja muuta laitonta toimintaa tullialalla sekä vahvistaa Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaa. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 5: petosten ja korruption ehkäisy ja torjunta Erityistavoite 5 a: petostentorjuntapolitiikan ja -lainsäädännön kehittäminen Toiminto toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 24 04 Petostentorjunnan tietojärjestelmä (Anti-Fraud Information System – AFIS) Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Komissio: Ehdotettujen muutosten ansiosta komissio voi parantaa riskienhallintaa, riskiin perustuvat tullitarkastukset mukaan lukien, ja tehostaa tullipetosten havaitsemista, tutkintaa ja analysointia. On myös odotettavissa, että ehdotus parantaa vaikuttavuutta tietosuojan alalla ja edistää entisestään yhteistyötä optimoimalla järjestelmiä ja menettelyjä, minkä pitäisi johtaa olemassa olevien välineiden parempaan käyttöön. Jäsenvaltiot: Ehdotetut muutokset helpottavat entisestään tulliyhteistyötä jäsenvaltioiden kesken sekä jäsenvaltioiden ja komission välillä. Tarkistettu asetus tarjoaa pitkällä aikavälillä mahdollisuuden lisätä tulliin liittyvien petostapausten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien havaitsemista huomattavasti ja auttaa siten suojaamaan Euroopan unionin taloudellisia etuja ja torjumaan muita yhteisön tullikoodeksissa määriteltyjä riskejä. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Tuonti-, vienti-, passitus- ja CSM-tiedot: • havaittujen lainsäädännön rikkomisten määrä • näiden tietojen perusteella käynnistettyjen tutkimusten määrä • tutkijoiden tekemien tietojenkäyttöpyyntöjen määrä • näiden tietojen perusteella takaisin perittyjen summien määrä Asiaan liittyvien OLAFin tutkimusten kesto • nopeuttiko muutos menettelyjä • lisäsikö se tutkimusten ja takaisin perittyjen summien määrää Ehdotuksen/aloitteen perustelut Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Lyhyellä ja pitkällä aikavälillä pyritään saavuttamaan mm. seuraavat tavoitteet: – luodaan olosuhteet sellaisten tullipetosten torjunnan tehostamiselle, jotka liittyvät tavaroiden vääriin alkuperäilmoituksiin – luodaan olosuhteet sellaisten tullipetosten torjunnan tehostamiselle, jotka liittyvät vääriin tavarankuvauksiin – luodaan olosuhteet sellaisten tullipetosten torjunnan tehostamiselle, jotka liittyvät passitusjärjestelmän väärinkäyttöön – nopeutetaan OLAFin tutkimuksia. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Kansalliset tulliviranomaiset eivät voi yksinään tehokkaasti jakaa tietoja ja toteuttaa laajamittaisia toimia tullilainsäädännön rikkomisen torjumiseksi kohtuullisin kustannuksin. EU:ta ja sen jäsenvaltioita uhkaavien tulliriskien analysoimiseen tarvittavien tietojen järjestelmällinen kerääminen olisi kohtuuttoman raskasta 28 jäsenvaltiolle, ja se voidaan toteuttaa tehokkaammin ja vaikuttavammin EU-tason toimin. Tehokkaamman tulliriskienhallinnan tarve, erityisesti suhteessa vaarattomuutta ja turvallisuutta koskeviin riskeihin, tunnustetaan komission tiedonannossa Tullialan riskienhallinta ja toimitusketjun turvallisuus (COM(2012) 793). Vastaavista toimista saadut kokemukset ConTraffic-pilottihanke, jonka OLAF kehitti yhteistyössä komission Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa, osoittaa, että konttien liikkeitä analysoimalla on mahdollista havaita tehokkaasti epäjohdonmukaisuudet tuojan ilmoittaman alkuperän ja reititystiedoista saadun maantieteellisen alkuperän / lähettäjämaan välillä. Alustavat tulokset ovat osoittaneet, että yli 50 prosenttiin tällaisia indikaattoreita käyttämällä havaituista tapauksista liittyy tullilainsäädännön rikkominen. Tämä pilottihanke tuo täydellisesti esiin niiden tietojen lisäarvon, jotka eivät tällä hetkellä ole komission käytettävissä. ATIS, joka on OLAFin ja jäsenvaltioiden yhteinen hanke, tuo esiin passitustietojen merkityksen tullipetosten havaitsemisessa. Sitä käytetään passitustietojen analysoinnissa, jotta voidaan havaita passitustapahtumien poikkeavuudet ja määränpään vaihtaminen. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Synergiaetujen asetuksen (EU) N:o 883/2013 kanssa odotetaan lisääntyvän erityisesti tositteiden käyttöön saamisen kannalta. Nykyisessä sääntely-ympäristössä talouden toimijoilla on velvoite antaa tositteet komissiolle, jos tutkimus perustuu asetukseen (EU) N:o 883/2013 tai asetukseen (EY) N:o 2185/96. Kuitenkin niissä tapauksissa, joissa tutkimus perustuu asetukseen (EY) N:o 515/97, komission on pyydettävä tositteita kansallisilta viranomaisilta. Ehdotuksen tavoitteena on poistaa nämä epäjohdonmukaisuudet yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi. Riskienhallintaan liittyvää uutta tiedonkeruuta koskeva säännös tukee merkittävällä tavalla suunnitelmaa, jota ehdotetaan komission tiedonannossa Tullialan riskienhallinta ja toimitusketjun turvallisuus ja samasta aiheesta annetuissa neuvoston päätelmissä (8761/3/13). Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV. ¨ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. n Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)[11] n Suora keskitetty hallinnointi, josta vastaa komissio ¨ Välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty ¨ toimeenpanovirastoille ¨ yhteisöjen perustamille elimille[12] ¨ kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yhteisöille ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ Hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ¨ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: HALLINNOINTI Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Komissio raportoi asetuksen soveltamisesta Euroopan parlamentille, tilintarkastustuomioistuimelle ja neuvostolle kolmen vuoden välein asetuksen voimaantulopäivästä laskien. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä Todetut riskit – Ilman sopimusta laskutetut menot Koska sopimukset myönnetään hankintamenettelyn päätteeksi, tämä riski on rajallinen, sillä suureen osaan menoista sovelletaan puitesopimuksessa määrättyjä juridisia ja taloudellisia ehtoja. Komission vaatimusten mukaisesti riskinarviointi suoritetaan vuosittain. – Tietojen siirtämisen toteutus saattaa osoittautua teknisesti haastavaksi. Valvontamenetelmä(t) Tämän aloitteen valvontamenettelyt ovat varainhoitoasetuksen mukaisia. Sitoumuksista ja maksuista tehdään ennakkotarkastukset. OLAF on päättänyt soveltaa varainhoitoon osittain hajautettua hallinnointia, jonka yhteydessä kaikista ennakkotarkastuksista vastaa keskitetty talousarvioyksikkö. Kaikki asiakirjat tarkastetaan OLAFissa vähintään kolmeen kertaan (asiakirjahallinnosta vastaava johtaja ja rahoitustarkastaja talousarvioyksikössä sekä toiminnasta vastaava tarkastaja menoista vastaavassa yksikössä), ennen kuin edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä hyväksyy ne. Jokainen yksikönpäällikkö on saanut pääjohtajalta edelleenvaltuutuksen, joten jokainen heistä on vastuussa ohjelman hänelle kuuluvan osan täytäntöönpanosta. – Rahoitustarkastaja suorittaa ennakkotarkastuksen kaikille toimille, joille on saatava edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän hyväksyntä. – Tarkastukset toteutetaan kirjanpidon laatua koskevan raportin yhteydessä suoritetun riskinarvioinnin tulosten pohjalta, ja ne koskevat eräitä herkkiä muuttujia (mm. oikeussubjekti (LE, Legal Entity), tilitiedot (BA, Bank account), pääkirjan tilit (G/L, General Ledger), budjettikohdat, määrät ja laskentatavat). – Laaditaan yksityiskohtaiset tarjouseritelmät, joita käytetään sopimusten perustana. Kaikissa OLAFin ja ulkopuolisen tahon välisissä sopimuksissa määrätään petostentorjuntatoimenpiteistä. – OLAF tarkastaa kaikki suoritteet ja valvoo kaikkia toimeksisaajan toteuttamia toimia ja palveluja. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Tarkastuksia voidaan suorittaa sopimuksen voimassaoloaikana sekä viiden vuoden ajan viimeisen maksun suorittamisesta. Tarvittaessa komissio voi tehdä takaisinperintää koskevia päätöksiä. Lisäksi määritellään komission henkilöstön ja luvan saaneen ulkopuolisen henkilöstön tiedonsaantioikeus ja oikeus päästä toimeksisaajien tiloihin. Tilintarkastustuomioistuimella ja OLAFilla on samat oikeudet. Tarkastusten avulla OLAF voi saada riittävän varmuuden menojen laadusta ja asianmukaisuudesta. Samalla vähennetään sääntöjenvastaisuuksien riskiä. Kaikkien allekirjoitettujen sopimusten osalta tehdään nelostason perusteellinen arviointi. Nämä tarkastukset supistavat mahdolliset riskit käytännössä nollaan, ja ne kattavat kaikki edunsaajat. Paikan päällä tehtäviä tarkastuksia voidaan harkita. Ohjelman valvontastrategian katsotaan olevan riittävän tehokas, jotta sillä voidaan rajoittaa sääntöjenvastaisuuksien riskiä. Lisäksi se on oikeasuhteinen riskiin nähden. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus­kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä­rahalaji || Rahoitusosuudet Numero […][Nimi………………………………………...……….] || JM/EI-JM ([13]) || EFTA-mailta[14] || ehdokas­mailta[15] || kolman­silta mailta || varainhoito­asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1 A || 24.0401 Petostentorjunnan tietojärjestelmä (AFIS) || JM || EI || EI || EI || EI Arvioidut vaikutukset menoihin Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Numero || 1 A Älykäs ja osallistava kasvu OLAF || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || YHTEENSÄ  Toimintamäärärahat || || || || || || || || || 24.0401 || Sitoumukset || (1) || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Maksut || (2) || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || (1) 4,938 || 49,438 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) || || || || || || || || || Maksut || (2a) || || || || || || || || || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[16] || || || || || || || || || Budjettikohdan numero || || (3) || || || || || || || || || OLAFin määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Maksut || =2+2 a +3 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Maksut || (5) || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || (2) 4,938 || 49,438  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 A kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Maksut || =5+ 6 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || || || || Maksut || (5) || || || || || || || || ||  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Maksut || =5+ 6 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ OLAF ||  Henkilöresurssit || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 7,098  Muut hallintomenot || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 3,990 OLAF YHTEENSÄ || Määrärahat || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || || || || || || || || milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 8,007 || 8,506 || 8,213 || 8,735 || 9,248 || 8,779 || 9,038 || || 60,526 Maksut || 7,384 || 7,784 || 7,584 || 7,984 || 8,484 || 8,084 || 8,284 || 4,938 || 60,526 Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. n Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || vuosi 2014[17] || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YHTEENSÄ || TUOTOKSET || Tyyp­pi || Keski­määr. kus­tan­nukset || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tan­nus || Lukumäärä || Kus­tan­nus || Lukumäärä || Kus­tan­nus || Lukumäärä || Kus­tan­nus || Lukumäärä || Kus­tan­nus || Lukumäärä || Kus­tan­nus || Luku­määrä yh­teensä || Kus­tannus || TOIMINTATAVOITE 1 || Luoda olosuhteet sellaisten tullipetosten torjunnan tehostamiselle, jotka liittyvät tavaroiden vääriin alkuperäilmoituksiin Toimenpide 1: CSM-tietokannan kehittäminen, käyttöönotto ja ylläpito || || || || || || || || || || || || || || || || || || CSM-tietokannan kehittäminen ja käyttöönotto || || || 2 || 0,100 || 3 || 0,150 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 0,5 || 0,025 || 0,5 || 0,025 || 9 || 0,450 CSM-tietokannan ylläpito || || || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 7 || 0,700 Välisumma toimintatavoite 1 || 3 || 0,200 || 3 || 0,200 || 4 || 0,250 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 1,5 || 0,125 || 1,5 || 0,125 TOIMINTATAVOITE 2 || Luoda olosuhteet sellaisten tullipetosten torjunnan tehostamiselle, jotka liittyvät vääriin tavarankuvauksiin Toimenpide 1: Tuontia ja vientiä koskevan tietokannan kehittäminen, käyttöönotto ja ylläpito || || || || || || || || || || || || || || || || || || Tuontia ja vientiä koskevan tietokannan kehittäminen ja käyttöönotto || || || 2 || 0,075 || 2,5 || 0,106 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 0,5 || 0,017 || 0,5 || 0,017 || 8,5 || 0,320 Tuontia ja vientiä koskevan tietokannan ylläpito || || || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 7 || 0,560 Välisumma toimintatavoite 2 || 3 || 0,155 || 3 || 0,155 || 3,5 || 0,186 || 2 || 0,115 || 2 || 0,115 || 2 || 0,115 || 1,5 || 0,097 || 1,5 || 0,097 TOIMINTATAVOITE 3 || Luoda olosuhteet sellaisten tullipetosten torjunnan tehostamiselle, jotka liittyvät passitusjärjestelmän väärinkäyttöön Toimenpide 1: Passitustietokannan kehittäminen, käyttöönotto ja ylläpito || || || || || || || || || || || || || || || || || || Passitustietokannan kehittäminen ja käyttöönotto || || || 2 || 0,020 || 2,5 || 0,026 || 1 || 0,008 || 1 || 0,008 || 1 || 0,008 || 0,5 || 0,005 || 0,5 || 0,005 || 8,5 || 0,080 Passitustietokannan ylläpito || || || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 7 || 0,140 Välisumma toimintatavoite 3 || 3 || 0,040 || 3 || 0,040 || 3,5 || 0,046 || 2 || 0,028 || 2 || 0,028 || 2 || 0,028 || 1,5 || 0,025 || 1,5 || 0,025 TOIMINTATAVOITE 4 || Tukea tulliasioihin liittyvää keskinäistä avunantoa Toimenpide 1: Nykyiset TTJ- ja tullitutkintatietokannat korvaavan, rajoitetusti näkyvän keskinäistä avunantoa koskevan tietokannan kehittäminen, käyttöönotto ja ylläpito || || || || || || || || || || || || || || || || || || Uuden rajoitetusti näkyvän keskinäistä avunantoa koskevan tietokannan kehittäminen ja käyttöönotto || || || 5 || 0,600 || 5 || 0,500 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 26 || 2,700 Uuden rajoitetusti näkyvän keskinäistä avunantoa koskevan tietokannan ylläpito || || || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 20 || 2,000 Toimenpide 2: Yhteisten tullioperaatioiden järjestäminen EU:n laajuisesti ja alueellisesti || || || || || || || || || || || || || || || || || || Koordinointi-, logistiikka- ja teknisen tuen antaminen jäsenvaltioille EU:n laajuisten ja alueellisten yhteisten tullioperaatioiden toteuttamiseen || || || 10 || 1,000 || 12 || 1,200 || 14 || 1,400 || 16 || 1,600 || 18 || 1,800 || 20 || 2,000 || 22 || 2,200 || 112 || 11,200 Yhteisten tullioperaatioiden aikaista turvallista tietojenvaihtoa tukevan virtuaalisen koordinointiyksikön parantaminen, ylläpito ja toiminta || || || 5 || 0,500 || 6 || 0,600 || 7 || 0,700 || 8 || 0,800 || 9 || 0,900 || 10 || 1,000 || 10 || 1,100 || 55 || 5,600 Välisumma toimintatavoite 4 || 24 || 2,500 || 27 || 2,700 || 28 || 2,800 || 30 || 3,000 || 32 || 3,200 || 35 || 3,500 || 37 || 3,800 || 213 || 21,500 TOIMINTATAVOITE 5 || Avustaa jäsenvaltioita turvallisten sähköisten viestintävälineiden käytössä, jotta ne voivat täyttää velvoitteensa ilmoittaa havaitsemistaan, maatalous-, rakenne-, koheesio- ja kalatalousrahastoihin sekä liittymistä valmistelevaan tukeen liittyvistä sääntöjenvastaisuuksista Toimenpide 1: Uusien, sääntöjenvastaisuuksista ohjelmakaudella 2014–2020 raportointiin tarkoitettujen moduulien kehittäminen, käyttöönotto ja ylläpito || || || || || || || || || || || || || || || || || || Uusien, sääntöjenvastaisuuksista ohjelmakaudella 2014–2020 raportointiin tarkoitettujen moduulien kehittäminen ja käyttöönotto || || || 4 || 0,500 || 4 || 0,500 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 24 || 2,600 Uusien, sääntöjenvastaisuuksista ohjelmakaudella 2014–2020 raportointiin tarkoitettujen moduulien ylläpito || || || 3 || 0,300 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 15 || 1,500 Välisumma toimintatavoite 5 || 7 || 0,800 || 6 || 0,700 || 6 || 0,600 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 39,0 || 4,100 TOIMINTATAVOITE 6 || Hallinnoida, ylläpitää ja kehittää AFIS-palvelualustaa teknisten valmiuksien, tietoturvan ja toiminnan jatkuvuuden takaamiseksi Toimenpide 1: AFIS-infrastruktuurin ja IT-palvelualustan toiminta, ylläpito ja parantaminen || || || || || || || || || || || || || || || || || || Laitteistojen, ohjelmistojen, verkoston ja turvalaiteinfrastruktuurin toiminta, ylläpito ja parantaminen || || || 6 || 0,700 || 6 || 0,700 || 6 || 0,636 || 6 || 0,700 || 8 || 0,800 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 42 || 4,536 Liike-elämän AFIS-sovelluksien sijaintipaikan, AFIS-portaalin, teknisten ominaisuuksien ylläpito ja parantaminen || || || 7 || 0,728 || 7 || 0,840 || 7 || 0,700 || 8 || 0,858 || 8 || 0,871 || 5 || 0,548 || 5 || 0,507 || 47 || 5,052 Käyttötukipalveluiden, verkko-opetuksen, koulutuksen sekä teknisen ja yritystuen tarjoaminen AFIS-järjestelmän loppukäyttäjille || || || 7 || 0,700 || 8 || 0,800 || 8 || 0,800 || 8 || 0,800 || 10 || 1,000 || 9 || 0,900 || 9 || 0,900 || 59 || 5,900 Välisumma toimintatavoite 6 || 26 || 2,728 || 28 || 3,040 || 29 || 2,936 || 32 || 3,358 || 36 || 3,671 || 29 || 2,948 || 29 || 2,907 || 209 || 21,588 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 66 || 6,423 || 72 || 6,922 || 69 || 6,629 || 73 || 7,151 || 79 || 7,664 || 73,5 || 7,195 || 75,5 || 7,454 || 508 || 49,438 Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin Yhteenveto ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. þ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEEN­SÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 7,098 Muut hallintomenot || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 3,990 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[18] || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || YHTEENSÄ || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 Henkilöresurssien arvioitu tarve ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. n Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) 24 01 07 00 01 01 01 OLAF || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[19] 24 01 07 00 01 02 01 (kansalliset asiantuntijat) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || XX 01 04 yy [20] || – päätoimi­paikassa[21] || || || || || || || – EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || YHTEENSÄ || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Tietojen siirtoa verotuksen ja tulliliiton pääosaston Surveillance 2 ‑järjestelmästä AFIS-järjestelmään koskevan pilottihankkeen hallinnointi Tuonti- ja vientitietoja ja konttien liikkeitä koskevia tietoja sisältävien uusien AFIS-tietokantojen IT-kehityshankkeiden hallinnointi Vastuu uusien AFIS-palvelualustan tietokantojen käyttöönotosta Yhteisiin tullioperaatioihin liittyvien toimien ja koulutuksen järjestäminen Sihteeritehtävät Ulkopuolinen henkilöstö || Tehtävään nimetty kansallinen asiantuntija Päävastuuna on Surveillance 2 ‑järjestelmään ja vientivalvontajärjestelmään tehtävien muutosten projektinhallinta; muutokset ovat edellytyksenä tuonti- ja vientitietojen siirtämiselle uusiin AFIS-tietokantoihin. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa n Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[22] Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. Arvioidut vaikutukset tuloihin þ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. ¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: ¨ vaikutukset omiin varoihin ¨ vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoito­vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[23] vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || … ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) Momentti ................ || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄN RAHOITUSSELVITYKSEN LIITE II.6.2 Ehdotuksen/aloitteen nimi: jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi x päivänä maaliskuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta 1. TARVITTAVIEN HENKILÖRESURSSIEN MÄÄRÄ JA KUSTANNUKSET 2. MUISTA HALLINTOMENOISTA AIHEUTUVAT KUSTANNUKSET 3. LASKENTAMENETELMÄT KUSTANNUSTEN ARVIOIMISEKSI 3.1. Henkilöresurssit 3.2. Muut hallintomenot Tämä liite on liitettävä säädökseen liittyvään rahoitusselvitykseen komission yksiköiden lausuntokierroksen alkaessa. Tietotaulukoita käytetään säädökseen liittyvän rahoitusselvityksen taulukoiden lähteinä. Ne on tarkoitettu vain komission sisäiseen käyttöön. 1. Tarvittavien henkilöresurssien kustannukset o Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. þ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ Koko­aikai¬set virat || Määrä-rahat || Koko¬aikai¬set virat || Määrä­rahat || Koko­aikai¬set virat || Määrä­rahat || Koko­aikai¬set virat || Määrä­rahat || Koko­aikai¬set virat || Määrä­rahat || Koko¬aikai¬set virat || Määrä­rahat || Koko¬aikai¬set virat || Määrä­rahat || Koko­aikai¬set virat || Määrä­rahat || || || || ||  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) 24 01 07 00 01 01 01 OLAF || AD || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,917 AST || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 01 02 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || AD || || || || || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö[24] 24 01 07 00 01 02 01 OLAF || CA || || || || || || || || || || || || || || || || SNE || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,546 INT || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || CA || || || || || || || || || || || || || || || || LA || || || || || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || || || || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 1,463 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || ... ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ Koko­aikaiset virat || Määrä­rahat || Koko­aikaiset virat || Määrä­rahat || Koko­aikaiset virat || Määrä­rahat || Koko­aikaiset virat || Määrä­rahat || Koko­aikaiset virat || Määrä­rahat || Koko­aikaiset virat || Määrä­rahat  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenki