KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan kehitysrahaston tilinpäätös – varainhoitovuosi 2019

(2020/C 387/01)

SISÄLTÖ

VARMENNUSLAUSUMA 2

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO 3

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT 6

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 8

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 44

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 58

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 63

VUOTUINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUS – EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN HALLINNOIMAT VARAT 95

VARMENNUSLAUSUMA

Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2019 tilinpäätös on laadittu yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen X osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Ilmoitan olevani vastuussa Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjältä sekä Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahaston varat ja velat sekä sen talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahaston taloudellisesta asemasta.

Rosa ALDEA BUSQUETS Tilinpitäjä 16. kesäkuuta 2020

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO

1. TAUSTAA

Euroopan unioni (jäljempänä ”EU”) tekee yhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän yhteistyön päätavoitteena on tukea talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvää kehitystä, ja sen pitkän aikavälin tärkeimpänä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja poistaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. EU laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamista varten. Kehitysyhteistyöhön osoitetut EU:n varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat

— EU:n talousarvio

— Euroopan kehitysrahasto

— Euroopan investointipankki.

Euroopan kehitysrahasto (jäljempänä ”EKR”) on tärkein väline, jolla EU tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (jäljempänä ”AKT-valtiot”) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (jäljempänä myös ”‘MMA”) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä.

EKR ei saa rahoitusta EU:n talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Se on perustettu neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien sisäisellä sopimuksella, ja sen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta vastaa Euroopan komissio (jäljempänä ”komissio”’) ja investointikehyksen hallinnoinnista Euroopan investointipankki (jäljempänä ”EIP”’).

AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitetaan myös vuosina 2014–2020 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi, ja kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään kyseisen rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tarkoituksena on antaa kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen tilanteesta.

Neuvostossa kokoontuneet EKR:oon osallistuvien jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen kesäkuussa 2013 (1). Se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015.

Neuvosto hyväksyi vuonna 2018 yhdenteentoista EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen (2). Sillä kumottiin aiempi asetus, ja sitä sovelletaan aiemmista EKR:ista rahoitettuihin toimenpiteisiin tämän rajoittamatta voimassa olevia oikeudellisia sitoumuksia. Asetusta ei sovelleta aiempien EKR:jen investointikehykseen.

AKT–EU-kumppanuussopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa EIP. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän selvityksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa II), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva.

2. MITEN EKR RAHOITETAAN?

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2. joulukuuta 2013 pitämässään kokouksessa monivuotisen rahoituskehyksen vuosiksi 2014–2020. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta EU:n talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta.

EU:n talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina vuodeksi kerrallaan. EKR:n toiminta perustuu EU:n talousarviosta poiketen monivuotisuuteen. Jokainen EKR toteutetaan kokonaisrahastona, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin.

EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen tehtäväksi komissiolle, joka hallinnoi varoja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien rinnalla omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oma toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan.

Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon.

3. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

3.1 TILINPÄÄTÖS

EKR:n tilinpäätös laaditaan EKR:n varainhoitoasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoriteperusteisena. Laadintasäännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Komission tilinpitäjän antamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä noudatetaan kaikissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla. Näitä EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä sovelletaan myös EKR:oon siten, että samalla otetaan huomioon EKR:n toiminnan erityispiirteet.

EKR:n vuotuisen tilinpäätöksen laatimisesta vastaa komission tilinpitäjä, joka on myös EKR:n tilinpitäjä. Tilinpitäjä varmistaa, että EKR:n tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

Tilinpäätös esitetään seuraavasti:

Osa I: Komission hallinnoimat varat

(i) EKR:n tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot (ii) EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat (iii) EKR:n ja EU:n erityisrahastojen konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (iv) EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva selvitys.

Osa II: Vuotuinen täytäntöönpanokertomus – EIP:n hallinnoimat varat

(i) Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat.

Osio ”EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat” sisältää EKR:n alaisuuteen perustettujen kahden erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat. Kyseiset rahastot ovat Bêkou-erityisrahasto (ks. ”Bêkou-erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat”) ja EU:n Afrikka-hätärahasto (ks. ”EU:n Afrikka-hätärahaston tilinpäätöslaskelmat”). Erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmien laatimisesta on vastuussa komission tilinpitäjä, ja ne tarkastaa ulkopuolinen yksityinen tarkastaja. Tähän tilinpäätökseen sisältyvät erityisrahastoja koskevat luvut ovat alustavia.

Komissio hyväksyy tilinpäätöksen tilinpäätöspäivää seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tämän jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastuuvapauden myöntämistä varten.

4. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

4.1 TILINTARKASTUS

EKR:n tilinpäätöksen tarkastaa ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä ”tilintarkastustuomioistuin”), joka laatii vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.2 VASTUUVAPAUS

Vastuuvapauden myöntäminen on viimeinen vaihe tarkastuksissa, jotka koskevat EKR:n varojen käyttöä tarkastuksen kohteena olevan varainhoitovuoden aikana. Sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella Euroopan parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman) sekä komission vastauksiin vastuuvapauden myöntävän viranomaisen sille esittämiin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT

SISÄLTÖ

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 8

EKR:N TASE 9

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA 10

EKR:N RAHAVIRTALASKELMA 11

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 12

EKR:N TASE RAHASTOITTAIN 13

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN 15

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN 16

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 19

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 44

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2019 45

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 2019 51

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 58

KONSOLIDOITU TASE 59

KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA 60

KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA 61

KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 62

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 63

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT (3)

EKR:N TASE

(milj. euroa) Liitetieto 31.12.2019 31.12.2018 PITKÄAIKAISET VARAT Rahoitusvarat 2.1 36 — Ennakkomaksut 2.2 910 887 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2.3 266 201 1 213 1 088 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.2 1 288 1 448 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.4 123 138 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 1 179 387 2 590 1 973 VARAT YHTEENSÄ 3 803 3 061 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat 2.6 (19) (18) (19) (18) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (516) (241) Menojäämät ja tuloennakot 2.8 (1 319 ) (1 281 ) (1 835 ) (1 523 ) VELAT YHTEENSÄ (1 854 ) (1 540 ) NETTOVARAT 1 948 1 521 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Käyvän arvon rahasto 2.9 (2) — Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.10 54 809 50 423 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.10 2 252 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (51 155 ) (47 037 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 956 ) (4 118 ) NETTOVARAT 1 948 1 521





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

(milj. euroa) Liitetieto 2019 2018 TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 Takaisinperintä 28 4 28 4 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 Rahoitustuotot 7 10 Muut tuotot 39 46 46 57 Tuotot yhteensä 74 60 KULUT Tukivälineet 3.3 (3 755 ) (4 054 ) Yhteisrahoituskulut 3.4 (14) 17 Rahoituskulut 3.5 (1) 7 Muut kulut 3.6 (260) (148) Kulut yhteensä (4 030 ) (4 178 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 956 ) (4 118 )





EKR:N RAHAVIRTALASKELMA

(milj. euroa) Liitetieto 2019 2018 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 956 ) (4 118 ) Toiminnan rahavirta Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (netto) 4 385 4 250 Erityisrahastoihin osoitettujen rahoitusosuuksien (lisäys)/väheneminen (65) (38) Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen 136 (235) Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen 15 (46) Varausten lisäys/(väheneminen) — (4) Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) 2 3 Velkojen lisäys/(väheneminen) 275 (322) Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) 37 548 Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa (2) — Investointien rahavirta Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen (36) — NETTORAHAVIRTA 792 40 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) 792 40 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.5 387 347 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.5 1 179 387





LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

(milj. euroa) Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Käyvän arvon rahasto (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 — 1 389 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (4 118 ) — (4 118 ) SALDO 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Käyvän arvon muutokset (2) (2) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (3 956 ) — (3 956 ) SALDO 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948





EKR:N TASE RAHASTOITTAIN

(milj. euroa) 31.12.2019 31.12.2018 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11.EKR Yhteensä PITKÄAIKAISET VARAT Rahoitusvarat 2.1 — — — 36 36 — — — — — Ennakkomaksut 2.2 — 6 325 580 910 — 23 520 344 887 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2.3 — — — 266 266 — — — 201 201 — 6 325 882 1 213 — 23 520 546 1 088 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.2 0 26 441 821 1 288 0 19 445 984 1 448 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.4 183 121 2 201 (2 382 ) 123 183 176 2 457 (2 679 ) 138 EKR:jen väliset tilit 182 53 2 160 (2 395 ) (0) 183 111 2 421 (2 715 ) (0) Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 — — — 1 179 1 179 — — — 387 387 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 367 306 5 323 (4 023 ) 1 973 VARAT YHTEENSÄ 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 367 329 5 843 (3 477 ) 3 061 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat 2.6 — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 — (5) (108) (404) (516) (0) (6) (125) (111) (241) Menojäämät ja tuloennakot 2.8 — (96) (240) (983) (1 319 ) (0) (83) (358) (840) (1 281 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) (0) (89) (482) (951) (1 522 ) VELAT YHTEENSÄ — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) (0) (89) (484) (967) (1 540 ) NETTOVARAT 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 366 240 5 359 (4 444 ) 1 521 Käyvän arvon rahastot 2.9 — — — (2) (2) — — — — — Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.10 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä 2.10 (2 510 ) 2 109 265 136 — (2 509 ) 2 137 55 317 — Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) NETTOVARAT 183 53 2 618 (905) 1 948 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN

(milj. euroa) 2019 2018 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 Takaisinperintä 0 — 18 10 28 0 3 (3) 4 4 0 0 18 10 28 0 3 (3) 4 4 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 Rahoitustuotot (0) — 3 4 7 0 2 8 1 10 Muut tuotot 1 6 21 12 39 1 6 27 12 46 1 6 24 16 46 1 8 35 13 57 Tuotot yhteensä 1 6 42 26 74 1 11 32 17 60 KULUT Tukivälineet 3.3 (0) (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) Yhteisrahoituskulut 3.4 — — (9) (5) (14) — — 18 (1) 17 Rahoituskulut 3.5 (0) 2 (2) (1) (1) 0 1 5 1 7 Muut kulut 3.6 (1) (8) 20 (272) (260) (1) (7) (71) (70) (148) Kulut yhteensä (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 )

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN

(milj. euroa) 8. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (7) (7) SALDO 31.12.2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 183 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (1) (1) SALDO 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183





(milj. euroa) 9. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (40) (40) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (53) (53) SALDO 31.12.2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet 15 (15) (15) Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (27) (27) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (34) — (34) SALDO 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53





(milj. euroa) 10. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2017 20 960 0 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 47 47 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — (112) (112) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (1 000 ) (1 000 ) SALDO 31.12.2018 20 960 0 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 28 28 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — 181 181 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (529) — (529) SALDO 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618





(milj. euroa) 11. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Käyvän arvon rahasto (G) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) + (G) SALDO 31.12.2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 — (3 025 ) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 250 ) 4 250 — 4 250 Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta — — 112 112 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (3 065 ) — (3 065 ) SALDO 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Käyvän arvon muutokset (2) (2) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 400 ) 4 400 (181) 4 219 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (3 393 ) — (3 393 ) SALDO 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905)

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT (4)

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1 TILINPÄÄTÖSPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle.

Yleiset periaatteet (laskentaperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään EU:n tilinpäätössäännössä nro 1 (”Tilinpäätös”), ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, todenmukaisen kuvan antaminen (luotettavuus), ymmärrettävyys, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja todennettavuus.

1.2 LAATIMISPERUSTA

1.2.1 Tilikausi

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.2.2 Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Tilinpäätös laaditaan tuhansina euroina, koska euro on EU:n toiminta- ja raportointivaluutta. Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Valuutta 31.12.2019 31.12.2018 Valuutta 31.12.2019 31.12.2018 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,2568 4,3014 CZK 25,4080 25,7240 RON 4,783 4,6635 DKK 7,4715 7,4673 SEK 10,4468 10,2548 GBP 0,8508 0,8945 CHF 1,0854 1,1269 HRK 7,4395 7,4125 JPY 121,9400 125,8500 HUF 330,5300 320,9800 USD 1,1234 1,145

1.2.3 Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätöslaskelmiin sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot, varaukset, muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, ehdolliset varat ja velat sekä omaisuuserien arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista.

Asianmukaiset arviot ovat olennainen osa tilinpäätöslaskelmien laadintaa, eivätkä ne vähennä laskelmien luotettavuutta. Arviota voidaan joutua tarkistamaan, jos sen perustana olevat olosuhteet ovat muuttuneet tai jos sen osalta saadaan uutta tai tarkempaa tietoa. Tarkistus ei koske aikaisempia tilikausia, eikä se ole virheen oikaisu. Kirjanpidolliseen arvioon tehdyn muutoksen vaikutus otetaan huomioon sen kauden ylijäämässä tai alijäämässä, jonka aikana muutos tuli tietoon.

1.3 TASE

1.3.1 Aineettomat hyödykkeet

Aineeton hyödyke on yksilöitävissä oleva ei-monetaarinen omaisuuserä, jolla ei ole aineellista olomuotoa. Omaisuuserä on yksilöitävissä, jos se joko on erotettavissa (eli se pystytään erottamaan tai irrottamaan yhteisöstä ja myymään, siirtämään, lisensoimaan, antamaan vuokralle tai vaihtamaan joko sellaisenaan tai yhdessä siihen liittyvän sopimuksen taikka yksilöitävissä olevan omaisuuserän tai velan kanssa riippumatta siitä, aikooko yhteisö toimia niin) tai jos se johtuu sitovista järjestelyistä (kuten sopimukseen perustuvista tai muista laillisista oikeuksista) riippumatta siitä, ovatko nämä oikeudet siirrettävissä tai ovatko ne erotettavissa yhteisöstä tai muista oikeuksista ja velvoitteista.

Hankitut aineettomat hyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Menot liittyvät pelkästään omaisuuserän kehitysvaiheeseen. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

Aineettomista omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana (3–11 vuotta). Aineettomien hyödykkeiden arvioitu taloudellinen vaikutusaika riippuu niiden sopimuksessa määritellystä taloudellisesta tai oikeudellisesta käyttöajasta.

1.3.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan, rakentamiseen tai siirtämiseen. Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että yhteisö saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät. Maa-alueista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää niiden arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

Omaisuuserän laji Tasapoisto prosentteina Rakennukset 4–10 % Koneet ja kalusto 10–25 % Irtaimisto ja ajoneuvot 10–25 % Tietokonelaitteet 25–33 % Muut 10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokrasopimukset

Vuokrasopimus on sopimus, jonka mukaan vuokralle antaja antaa vuokralle ottajalle oikeuden käyttää omaisuuserää sovitun ajan maksua tai toistuvia maksusuorituksia vastaan. Vuokrasopimukset luokitellaan joko rahoitusleasingsopimuksiksi tai käyttöleasingsopimuksiksi.

Rahoitusleasingsopimukset ovat vuokrasopimuksia, joilla kohdeomaisuuserän omistamiselle ominaiset riskit ja edut siirretään kaikilta olennaisilta osin vuokralle ottajalle. Kun rahoitusleasingsopimus tehdään vuokralle ottajana, rahoitusleasingsopimuksen nojalla hankitut omaisuuserät kirjataan varoiksi ja niihin liittyvät vuokravelvoitteet veloiksi vuokrasopimuksen alkamisesta alkaen. Varat ja velat kirjataan määrään, joka on yhtä suuri kuin vuokratun hyödykkeen käypä arvo tai sitä alempi vähimmäisvuokrien nykyarvo, jotka molemmat määritetään sopimuksen syntymisajankohtana Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserän taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi. Vähimmäisvuokrat jaetaan rahoitusmenoon (koron osuus) ja velan vähennykseen (pääoman osuus). Rahoitusmenot kohdistetaan jokaiselle vuokra-aikaan kuuluvalle kaudelle siten, että jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti, ja velka esitetään soveltuvin osin lyhytaikaisena/pitkäaikaisena. Muuttuvat vuokrat on kirjattava niiden kausien kuluiksi, joiden aikana ne toteutuvat.

Käyttöleasingsopimus on vuokrasopimus, joka ei ole rahoitusleasingsopimus, eli se on vuokrasopimus, jossa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralle antajalla. Kun käyttöleasingsopimus tehdään vuokralle ottajana, käyttöleasingin maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana siten, että vuokrattua omaisuuserää ja leasingvelkaa ei merkitä taseeseen.

1.3.3 Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja / hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Omaisuuserille, joista tehdään poistoja / hankintamenon jaksotuksia, tehdään arvonalentumistesti aina, kun tilinpäätöspäivänä on viitteitä siitä, että omaisuuserän arvo saattaa olla alentunut. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.3.4 Rahoitusvarat

Rahoitusvarat luokitellaan seuraavasti: tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

(i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos yhteisö on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2019.

(ii) Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun yhteisö antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainat ja muut saamiset sisältävät sellaiset määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta.

(iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka yhteisö aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2019.

(iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin yhteisö aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajankohta on tavallisesti erääntymispäivä. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2019.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan niiden kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona yhteisö sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Muut rahavarat ja lainat kirjataan silloin, kun raha talletetaan rahoituslaitokseen tai siirretään lainanottajille. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon.

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun yhteisöllä ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun yhteisö on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle.

Myöhempi arvostaminen

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan alkuperäisen arvostamisen jälkeen käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon käyttämällä efektiivisen koron menetelmää.

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan alkuperäisen arvostamisen jälkeen käypään arvoon. Käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Yhteisön kirjanpidossa arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja onko tuotto- ja kululaskelmaan tarpeen kirjata arvonalentumistappio.

1.3.5 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, tuensaajan on palautettava ennakkomaksu yhteisölle. Koska yhteisö säilyttää määräysvallan ennakkomaksuun ja on oikeutettu tukeen oikeuttamattoman osan palautukseen, määrä esitetään varana.

Ennakkomaksut kirjataan alun perin taseeseen, kun raha siirretään vastaanottajalle. Ne arvostetaan annetun vastikkeen määrään. Myöhempinä tilikausina ennakkomaksut arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (mukaan lukien tarvittaessa arvioidut määrät).

1.3.6 Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Näiden kahden luokan erottamiseksi toisistaan termi ”saamiset” on varattu vaihtoon perustuville transaktioille, kun taas muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista, joissa EU saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa, käytetään termiä ”kerrytettävissä olevat rahamäärät” (esimerkiksi omiin varoihin liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta).

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusinstrumenttien määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi ja arvostetaan tällaisten saamisten tapaan (ks. edellä liitetieto 1.3.4 above).

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuun alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei yhteisö pysty perimään kaikkia saataviaan kyseisten rahamäärien alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.3.7 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä määräajalla maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

1.3.8 Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun yhteisöllä on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöstä ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

Tappiollisia sopimuksia koskevat varaukset arvostetaan sopimuksen päättämisen arvioitujen kustannusten nykyarvoon tai sopimuksen jatkamisen arvioitujen nettokustannusten nykyarvoon sen mukaan, kumpi niistä on pienempi.

1.3.9 Velat

Velat sisältävät sekä määrät, jotka liittyvät vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, että määrät, jotka liittyvät muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tuensaajilta saatuihin maksupyyntöihin, avustuksiin tai muuhun EU:n rahoitukseen taikka saatuihin ennakkomaksuihin (ks. liitetieto 1.4.1).

Tuensaajille myönnettyjen avustusten tai muun rahoituksen tapauksessa maksupyynnöt kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Kun kyseisten menojen tukikelpoisuus on tarkastettu ja hyväksytty, vastaava velka arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa ja vastaavat menot kirjataan, kun yhteisö on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.3.10 Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos yhteisön toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. sopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelkoihin tuloennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan tilinpitäjän antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevista palveluista tai tavaroista on suoritettu maksu etukäteen, vastaavat menot merkitään tilinpäätökseen siirtosaamisiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.4 TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.4.1 Tulot

Tuotot sisältävät sen taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin bruttomäärän, jonka yhteisö on saanut tai tulee saamaan ja joka johtaa nettovarojen lisäykseen, lukuun ottamatta omistajien tekemistä oman pääoman sijoituksista johtuvaa nettovarojen lisäystä.

Tuotto- ja kululaskelmassa erotetaan kirjaamiseen johtaneen liiketoimen luonteen mukaan seuraavat erät:

(i) Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ovat veroja ja siirtoja, koska siirtäjä antaa vastaanottavalle yhteisölle varoja ilman, että kyseinen yhteisö antaa siirtäjälle likimäärin vastaavan arvoisen vastikkeen suoraan vaihdossa.

Siirrot ovat muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista tulevaisuudessa saatavaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia veroja lukuun ottamatta. Yhteisön on kirjattava siirtoihin liittyvä omaisuuserä silloin, kun sillä on aikaisemman tapahtuman (siirto) seurauksena määräysvalta kyseisiin resursseihin ja kun se olettaa saavansa niistä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja kun niiden käypä arvo voidaan määrittää luotettavasti. Muusta kuin vaihtoon perustuvasta transaktiosta saadut omaisuuseräksi kirjatut resurssit (ts. käteisvarat) kirjataan myös tuotoiksi lukuun ottamatta sitä osuutta, jonka osalta yhteisöllä on olemassa oleva kyseiseen siirtoon liittyvä velvoite (ehto), joka on täytettävä ennen kuin tuotto voidaan kirjata. Tällaista osuutta vastaavat tuotot kirjataan siirtovelaksi (saatu ennakkomaksu) siihen asti, kun ehto on täytetty.

(ii) Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

1.4.2 Menot

Kulut ovat tilikauden aikana tapahtuvia taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin vähennyksiä, jotka toteutuvat varojen siirtymisenä pois yhteisöstä, varojen arvon alentumisena tai velkojen kasvuna ja johtavat nettomaisuuserien/nettopääoman vähentymiseen. Niihin kuuluvat kulut sekä vaihtoon perustuvista että muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun yhteisö vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen määrään. Lisäksi sellaisiin jakson aikana yhteisölle toimitettuihin palveluihin liittyvät menot, joita koskevaa laskua ei ole vielä saatu tai hyväksytty, kirjataan tilinpäätöspäivänä kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Kulut muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa seuraaviin kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset. Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Vuoden lopussa tuensaajien tukikelpoiset menot, joita nämä eivät ole vielä ilmoittaneet, arvioidaan ja kirjataan menojäämäksi.

1.5 EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.5.1 Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.5.2 Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöstä tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti. Ehdolliset velat ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois rahastosta.

1.6 YHTEISRAHOITUS

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin sovelletaan ehtoja, ja ne esitetään velkoina jäsenvaltioille, kolmansille maille ja muille tahoille. EKR:n on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat vastaavat saatuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään.

Yhteisrahoitushankkeisiin liittyvät kulut kirjataan, kun ne ovat toteutuneet. Vastaava rahoitusosuuksien määrä kirjataan toiminnan tuotoiksi, joten näillä erillä ei ole vaikutusta varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

2. TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

2.1 RAHOITUSVARAT

EKR:n rahoitusvarat olivat 36 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2019 (2018: nolla). Ne koostuvat myytävissä olevista rahoitusvaroista, jotka ovat lähes kokonaan sijoituksia oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin.

2.2 ENNAKKOMAKSUT

Monissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa.

Ennakkomaksun käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun käytölle asetettu määräaika on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tämän vuoksi jotkin ennakkomaksut esitetään pitkäaikaisissa varoissa.

(milj. euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.2.1 — 6 325 580 910 887 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2.2 0 26 441 821 1 288 1 448 Yhteensä 0 32 766 1 401 2 199 2 335

Ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 31. joulukuuta 2019 pienempi kuin edellisvuoden vastaavana ajankohtana. Tämä johtuu pääasiassa 10. EKR:n ennakkomaksujen vähenemisestä (2018: 964 miljoonaa euroa). EKR:n elinkaaren mukaisesti monet 10. EKR:oon liittyvät sopimukset saatiin täytettyä ja päätettiin. EKR:n avointen sopimusten määrä väheni vuosien 2018 ja 2019 välisenä aikana noin 2 600:sta noin 2 300:aan. Näin ollen tuensaajille maksettujen avointen ennakkomaksujen määrä väheni samalla, kun kuitattujen ennakkomaksujen määrä lisääntyi.

Tätä vähenemistä kompensoi osittain 11. EKR:oon liittyvien ennakkomaksujen lisääntyminen (2018: 1 328 miljoonaa euroa). Yhdennentoista EKR:n toiminta käynnistyi vuonna 2015, ja hyväksyttyjen toimien täytäntöönpano oli vuonna 2019 päässyt täyteen vauhtiin. Avointen sopimusten määrä kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välisenä aikana noin 2 300:sta 3 400:aan, minkä seurauksena avointen ennakkomaksujen kokonaismäärä kasvoi 73 miljoonalla eurolla.

2.2.1 Pitkäaikaiset ennakkomaksut

(milj. euroa) 31.12.2019 31.12.2018 Suora hallinnointi Toteuttajana: komissio 190 140 EU:n toimeenpanovirastot 6 — EU:n edustustot 49 48 244 188 Välillinen hallinnointi Toteuttajana: EIP ja EIR 313 367 kansainväliset järjestöt 291 280 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 22 6 julkisoikeudelliset yhteisöt 22 24 kolmannet maat 17 21 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 1 — 665 698 Yhteensä 910 887

2.2.2 Lyhytaikaiset ennakkomaksut

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Ennakkomaksut, brutto 0 115 1 627 3 288 5 030 5 153 Kuitattu tilikausien erottamisen yhteydessä — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 705 ) Yhteensä 0 26 441 821 1 288 1 448

2.2.3 Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu. EKR:lle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien arvo 31. joulukuuta 2019 oli 46 miljoonaa euroa (2018: 79 miljoonaa euroa).

Suurin osa ennakkomaksuista maksetaan osana välillistä hallinnointia. Tällöin vakuuden edunsaajana ei ole EKR vaan hankintaviranomainen. Vaikka EKR ei ole edunsaaja, kyseiset vakuudet toimivat sen omaisuuserien vakuutena.

2.3 ERITYISRAHASTOIHIN MAKSETUT RAHOITUSOSUUDET

Tässä kohdassa esitetään EU:n Afrikka-hätärahastoon ja EU:n Bêkou-erityisrahastoon maksetut rahoitusosuudet. Rahoitusosuuksista on vähennetty erityisrahastojen kulut, ja ne kirjataan EKR:n varoiksi.

EKR hallinnoi rahoitusosuuksia suoraan ja huolehtii niiden käyttämisestä.

(milj. euroa) Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2018 Vuonna 2019 maksetut rahoitusosuudet Erityisrahastojen nettokulut vuonna 2019 Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2019 Afrikka 193 600 (530) 263 Bêkou 9 — (5) 4 Yhteensä 201 600 (535) 266

2.4 VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUHUN KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

(milj. euroa) Liitetieto 31.12.2019 31.12.2018 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 2.4.1 32 37 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista 2.4.2 91 101 Yhteensä 123 138

2.4.1 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Jäsenvaltiot — 0 — 1 1 5 Tuensaajat 1 4 17 4 27 26 Julkisoikeudelliset yhteisöt — 9 11 1 21 25 Kolmannet maat 0 2 4 0 7 5 Arvon alentuminen (2) (13) (12) (1) (27) (27) EKR:n ja EU:n toimielinten väliset yhdystilit — — — 4 4 3 Yhteensä 0 3 20 9 32 37

2.4.2 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Tulojäämät 1 65 21 0 88 81 Saamiset EU:lta — — — 4 4 20 EKR:jen väliset yhdystilit 182 53 2 160 (2 395 ) (0) (0) Yhteensä 183 119 2 181 (2 391 ) 91 101

Tulojäämät sisältävät hankkeisiin liittyvistä ennakkomaksuista kertyneitä korkoja (65 miljoonaa euroa) ja EU:n Afrikka-hätärahastoon liittyvistä ennakkomaksuista kertyneitä korkoja (21 miljoonaa euroa).

EU:lta oleva saaminen on Euroopan komission omistamalle varainhoitotilille siirretty määrä.

Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu 11. EKR:oon. Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välillä EKR:jen välisillä yhdystileillä.

EKR:jen väliset yhdystilit esitetään ainoastaan yksittäisten EKR:jen osalta. EKR:jen välisten yhdystilien kokonaisvaikutus on nolla.

2.5 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT (5)

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Erityistilit Keskuspankit — — — 729 729 276 — — — 729 729 276 Käyttötilit Liikepankit — — — 421 421 87 Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat — — — 30 30 24 — — — 450 450 111 Yhteensä — — — 1 179 1 179 387

Tämän kohdan määrien kasvu 792 miljoonalla eurolla johtuu lähinnä siitä, että maksuja on suoritettu ennakoitua vähemmän. EKR:n maksujen määrä oli 31. joulukuuta 2019 yhteensä 3 910 miljoonaa euroa, kun vuotuinen tavoite on 4 400 miljoonaa euroa. Tähän eroon on kaksi keskeistä syytä. Toinen niistä on maailmanlaajuista koulutuskumppanuutta koskevan, Maailmanpankin kanssa tehtävän sopimuksen allekirjoittamisen lykkääminen ja toinen Tšadin, Haitin ja Beninin budjettitukimaksujen lykkääminen.

Lisäksi liikepankkien tileillä olevien käteisvarojen lisääntyminen liittyy Yhdistyneen kuningaskunnan joulukuun lopussa Natwest-liikepankin tilille maksamaan 264 miljoonan euron suuruiseen vuoden 2020 pääomaosuuteen (ks. liitetieto 2.7.2.1).

Kuten edellisinäkin vuosina, keskuspankkien tileillä oli enemmän käteisvaroja kuin liikepankkien tileillä, jotta vastapuoliriskiä voitiin rajoittaa (ks. liitetieto 5.1).

VELAT

2.6 RAHOITUSVELAT

2.6.1 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat ovat EKR:n yhteisrahoitussopimusten yhteydessä saamia varoja. EKR:n on käytettävä näitä rahoitusosuuksia sovittujen palvelujen toimittamiseen kolmansille osapuolille ja palautettava käyttämättömät varat rahoittajille. Yhteisrahoitusosuuksien käytön ajoitus ratkaisee sen, ilmoitetaanko niihin liittyvät velat lyhyt- vai pitkäaikaisina velkoina.

Vuoden lopussa tehdään tapauskohtainen arvio kaikista yhteisrahoitusosuuksiin liittyvistä veloista, ja kaikki määrät, joita ei todennäköisesti käytetä seuraavien 12 kuukauden aikana, katsotaan pitkäaikaisiksi veloiksi.

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkäaikaiset velat — — 1 18 19 18 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät lyhytaikaiset velat — — 38 31 69 68 Yhteensä — — 39 50 88 86

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvien velkojen kokonaismäärän lisääntyminen 2,6 miljoonalla eurolla vastaa vuonna 2019 saatujen uusien yhteisrahoitusosuuksien (17 miljoonaa euroa) ja yhteisrahoitushankkeista aiheutuneiden kustannusten (14,4 miljoonaa euroa) yhteisvaikutusta. Toteutuneilla määrillä ei yhteisrahoitusta koskevien kirjanpitosääntöjen mukaisesti ollut vaikutusta varainhoitovuoden tulokseen, koska ne kirjattiin sekä yhteisrahoituskuluihin (liitetieto 3.4) että yhteisrahoitustuottoihin (liitetieto 3.1.1).

2.7 VELAT

(milj. euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Lyhytaikaiset velat 2.7.1 — 5 72 106 182 173 Muut velat 2.7.2 — (0) 36 298 334 68 Yhteensä — 5 108 404 516 241

2.7.1 Lyhytaikaiset velat

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Tuensaajat ja toimittajat — 4 67 27 97 102 Jäsenvaltiot — 0 0 2 2 1 Kolmannet maat 0 — 4 74 78 37 Julkisoikeudelliset yhteisöt — 2 70 20 92 43 Muut lyhytaikaiset velat (0) (1) (70) (17) (88) (10) Yhteensä — 5 72 106 182 173

Lyhytaikaisiin velkoihin kirjataan EKR:n saamat sen antamiin avustuksiin liittyvät menoilmoitukset. Menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun maksupyyntö on vastaanotettu. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Nämä siirtyvät erät on arvioitu ja arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan. Tukikelvottomat määrät on kirjattu muihin lyhytaikaisiin velkoihin.

2.7.2 Muut velat

(milj. euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat 2.6.1 — — 38 31 69 68 Pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat 2.7.2.1 — — — 264 264 — Muut velat — — (2) 3 1 0 Yhteensä — — 36 298 334 68

2.7.2.1 Pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat

Joulukuun 31. päivänä 2019 koko 264 miljoonan euron määrä liittyi Yhdistyneen kuningaskunnan EKR:lle joulukuun lopussa maksamaan vuoden 2020 rahoitusosuuteen. Joulukuun 31. päivänä 2018 ei ollut etukäteen maksettuja pääomaosuuksia.

2.8 MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Menojäämät — 96 240 982 1 318 1 279 Muut menojäämät ja tuloennakot — — 0 1 1 3 Yhteensä — 96 240 983 1 319 1 281

Menojäämät muodostuvat sellaisista voimassa oleviin tai päättyneisiin sopimuksiin liittyvistä arvioiduista toimintamenoista, joista ei ole vielä hyväksytty maksupyyntöjä ja joiden tapauksessa tuensaajille aiheutuneet tukikelpoiset menot on arvioitu käyttämällä parhaita saatavilla olevia tietoja. Se osuus arvioiduista menojäämistä, joka liittyy maksettuihin ennakkomaksuihin, on kirjattu ennakkomaksujen vähennykseksi (ks. liitetieto 2.2 above).

Tämän kohdan määrän kasvu vastaa 11. EKR:n menojäämien lisääntymisen (2018: 838 miljoonaa euroa) ja 10. EKR:n menojäämien vähenemisen (2018: 358 miljoonaa euroa) yhteisvaikutusta. Tämä on EKR:n elinkaaren mukaista ja liittyy myös edellä mainittujen EKR:jen avointen sopimusten määrän kehitykseen: 11. EKR toimi täysipainoisesti vuonna 2019, minkä vuoksi 31. joulukuuta 2019 oli huomattavasti edellisvuotta enemmän avoimia sopimuksia, joihin liittyvät menojäämät oli arvioitava. Sen sijaan monet 10. EKR:n sopimukset saatiin täytettyä ja päätettiin vuonna 2019, mikä johti tämän EKR:n avointen sopimusten ja menojäämien vähenemiseen.

NETTOVARAT

2.9 KÄYVÄN ARVON RAHASTO

Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset merkitään tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon.

(milj. euroa) 31.12.2019 31.12.2018 Sisältyy käyvän arvon rahastoon (2) — Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan — — Yhteensä (2) —

2.10 RAHASTON PÄÄOMA

2.10.1 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — (0) (0) (22 840 ) (22 840 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2018 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Rahaston pääoma 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — (15) (0) (18 440 ) (18 455 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809

Rahaston pääoma tarkoittaa kunkin EKR:n saamisia jäsenvaltioilta. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin. Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa määriä, joita jäsenvaltioita ei ole vielä pyydetty maksamaan. Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa rahoitusosuuksia, joiden maksamista EKR on pyytänyt ja jotka jäsenvaltiot ovat siirtäneet kassatileille (ks. jäljempänä 2.10.2.).

2.10.2 Jäsenvaltiokohtainen erittely rahaston pääomasta, jonka maksamista on pyydetty, ja rahaston pääomasta, jonka maksamista ei ole pyydetty

(milj. euroa) Rahoitusosuudet 11. EKR:sta % Maksua ei pyydetty, 31.12.2018 Maksua pyydetty vuonna 2019 Maksua ei pyydetty, 31.12.2019 Itävalta 2,40 548 (105) 442 Belgia 3,25 742 (143) 599 Bulgaria 0,22 50 (10) 40 Kroatia 0,23 51 (10) 42 Kypros 0,11 25 (5) 21 Tšekki 0,80 182 (35) 147 Tanska 1,98 452 (87) 365 Viro 0,09 20 (4) 16 Suomi 1,51 345 (66) 278 Ranska 17,81 4 068 (784) 3 285 Saksa 20,58 4 700 (906) 3 795 Kreikka 1,51 344 (66) 278 Unkari 0,61 140 (27) 113 Irlanti 0,94 215 (41) 173 Italia 12,53 2 862 (551) 2 311 Latvia 0,12 27 (5) 21 Liettua 0,18 41 (8) 33 Luxemburg 0,26 58 (11) 47 Malta 0,04 9 (2) 7 Alankomaat 4,78 1 091 (210) 881 Puola 2,01 458 (88) 370 Portugali 1,20 273 (53) 221 Romania 0,72 164 (32) 132 Slovakia 0,38 86 (17) 69 Slovenia 0,22 51 (10) 41 Espanja 7,93 1 812 (349) 1 463 Ruotsi 2,94 671 (129) 542 Yhdistynyt kuningaskunta 14,68 3 353 (646) 2 707 Yhteensä 100,00 22 840 (4 400 ) 18 440

Koska 8., 9. ja 10. EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty ja se on maksettu kokonaisuudessaan edellisinä vuosina, vuonna 2019 on pyydetty maksettavaksi 4 400 miljoonan euron määrä, joka liittyy kokonaan 11. EKR:ään.

2.10.3 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Toimintansa päättäneistä EKR:ista siirretyt varat 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tähän kohtaan sisältyvät toimintansa päättäneistä EKR:ista kahdeksanteen ja yhdeksänteen EKR:oon siirretyt varat.

2.10.4 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Saldo 31.12.2017 (2 503 ) 2 177 120 206 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (7) (40) 47 — 0 Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — (112) 112 — Saldo 31.12.2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (1) (27) 28 — (0) Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — 181 (181) — Saldo 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 —

Tähän kohtaan sisältyvät toiminnassa olevien EKR:jen välillä siirretyt varat.

Cotonoun sopimuksen tultua voimaan kaikki aikaisempien, toiminnassa olevien EKR:jen käyttämättä jääneet varat on siirretty viimeksi avattuun EKR:oon sitoumusten vapauttamisen jälkeen. Euroopan kehitysrahastojen välillä siirrettävät varat kasvattavat kohderahaston määrärahoja ja vähentävät alkuperärahaston määrärahoja. Kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n suoritusvarauksiin siirrettyjä varoja voidaan sitoa ainoastaan tietyin edellytyksin sisäisten sopimusten mukaisesti.

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TUOTOT

(milj. euroa) Liitetieto 2019 2018 Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 28 4 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 46 57 Yhteensä 74 60

3.1 TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

(milj. euroa) Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2019 2018 Varojen takaisinperintä 0 0 9 4 13 21 Stabex-varojen takaisinperintä — — 0 — 0 0 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot 3.1.1 — — 9 5 14 (17) Yhteensä 0 0 18 10 28 4

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatavat tuotot voidaan jakaa hallinnointitavan mukaan seuraavasti:

(milj. euroa) 2019 2018 Suora hallinnointi Toteuttajana: komissio 1 1 EU:n edustustot 6 3 6 4 Välillinen hallinnointi Toteuttajana: kolmannet maat 15 (13) kansainväliset järjestöt 5 12 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 2 1 22 — Yhteensä 28 4

3.1.1 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin sovelletaan ehtoja. Niiden ei tämän vuoksi pitäisi saantihetkellä vaikuttaa tuotto- ja kululaskelmaan. Yhteisrahoitusosuudet säilytetään veloissa (ks. liitetieto 2.6.1) siihen asti, kun niihin liittyvät ehdot on täytetty eli tukikelpoiset menot ovat aiheutuneet (ks. liitetieto 3.4). Menoja vastaava määrä kirjataan tämän jälkeen tuotto- ja kululaskelmaan yhteisrahoitusosuuksista saatuina muina kuin vaihtoon perustuvina tuottoina. Tämän seurauksena vaikutus tilikauden taloudelliseen tulokseen on nolla.

3.2 TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2019 2018 Rahoitustuotot (0) (0) 3 4 7 10 Muut tuotot 1 6 21 12 39 46 Yhteensä 1 6 24 16 46 57

Rahoitustuotot muodostuvat pääasiassa erääntyneistä perintämääräyksistä kertyneistä koroista (6,6 miljoonaa euroa) ja ennakkomaksujen koroista. Muut tuotot muodostuvat kokonaisuudessaan kurssivoitoista. Vastaavat kurssitappiot kirjataan muihin menoihin (ks. liitetieto 3.6).

KULUT

3.3 TUKIVÄLINEET

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2019 2018 Ohjelmoitava apu 0 (0) 295 1 824 2 119 2 001 Makrotaloudellinen tuki — 29 — — 29 26 Alakohtaiset politiikat — 0 — — 0 2 AKT-valtioiden väliset hankkeet — 2 272 678 951 827 Hätäapu — 4 12 97 112 873 Institutionaalinen tuki — — 0 7 7 18 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin — — — 535 535 307 Yhteensä 0 35 579 3 141 3 755 4 054

EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin, ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan.

Tämän kohdan määrän väheneminen vastaa 11. EKR:n menojen lisääntymisen (2018: 3 012 miljoonaa euroa) ja 10. EKR:n menojen vähenemisen (2018: 984 miljoonaa euroa) yhteisvaikutusta. Tämä on EKR:n elinkaaren mukaista ja liittyy myös edellä mainittujen EKR:jen avointen sopimusten määrän kehitykseen: 11. EKR toimi täysipainoisesti vuonna 2019, mikä vuoksi 31. joulukuuta 2019 oli huomattavasti enemmän avoimia sopimuksia, joista aiheutui menoja. Sen sijaan monet 10. EKR:n sopimukset saatiin täytettyä ja päätettiin vuonna 2019, mikä johti tämän EKR:n menojen vähenemiseen.

Yhdennentoista EKR:n osalta voidaan todeta, että tukivälineiden menojen rakenne on muuttunut vuoteen 2018 verrattuna. Tässä EKR:ssa hätäapumenot vähenivät merkittävästi (2018: 811 miljoonaa euroa), kun taas ohjelmoitavaan apuun, AKT-valtioiden välisiin hankkeisiin ja erityisrahastoihin osoitettuihin rahoitusosuuksiin liittyvät menot kasvoivat merkittävästi (2018: 1 468 miljoonaa euroa, 410 miljoonaa euroa ja 307 miljoonaa euroa).

3.4 YHTEISRAHOITUSKULUT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2019 2018 Yhteisrahoitus — — 9 5 14 (17)

Tässä kohdassa ilmoitetut määrät ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2019 liittyneitä kuluja. Lukuja tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että kulut sisältävät tilikausien erottamiseen liittyvät määrät, jotka on arvioitu (ja ne sisältävät tämän vuoksi myös viime vuotta koskevien arvioitujen määrien peruutukset).

Vastaavat tuotot on kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan (ks. liitetieto 3.1.1).

Tukivälineet ja yhteisrahoituskulut hallinnointitavan mukaan eriteltyinä

(milj. euroa) 2019 2018 Suora hallinnointi Toteuttajana: komissio 86 122 EU:n toimeenpanovirastot (13) 31 Erityisrahastot 483 594 EU:n edustustot 1 141 1 003 1 697 1 750 Välillinen hallinnointi Toteuttajana: EIP ja EIR 145 44 kansainväliset järjestöt 1 003 920 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 126 114 julkisoikeudelliset yhteisöt 184 231 kolmannet maat 613 977 EU:n elimet ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet 1 1 2 073 2 287 Yhteensä 3 770 4 037

3.5 KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2019 2018 Saamisten arvon alentuminen 0 (2) 2 1 1 (7)

Tässä kohdassa on esitetty arvio sellaisista saamisista aiheutuvista kuluista, joita ei saada perittyä takaisin.

3.6 MUUT KULUT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2019 2018 Hallinnolliset ja tietotekniset kulut — — (41) 262 220 112 Riski- ja kuluvaraus — — — — — (4) Myyntisaamisiin liittyvät realisoituneet tappiot — 2 1 1 3 1 Kurssitappiot 1 6 21 9 37 39 Yhteensä 1 8 (20) 272 260 148

Tämä erä sisältää pääasiassa tukimenot, jotka ovat EKR:jen ohjelmasuunnitteluun ja niiden varojen käyttöön liittyviä hallintokuluja. Tällaisiin kuluihin kuuluvat hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvät kustannukset sekä tietotekniikkaan ja tekniseen apuun liittyvät kustannukset.

4. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.1 EHDOLLISET VARAT

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Suoritustakuut — 10 5 0 15 11 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet — 5 4 — 9 7 Yhteensä — 15 8 0 24 17

EKR:n rahoitusta saavilta tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että ne noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaajat täyttävät sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset vakuudet esitetään ehdollisina varoina.

Kun kyse on välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvista sopimuksista, vakuus ei kuulu EKR:lle vaan hankintaviranomaiselle. Vakuutta ei tämän vuoksi ilmoiteta EKR:n tilinpäätöksessä.

4.2 MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.2.1 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Jäljempänä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

(milj. euroa) 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2019 31.12.2018 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi (0) 42 576 7 946 8 564 9 071

Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2019 yhteensä 10 270 miljoonaa euroa (vuonna 2018 vastaava määrä oli 10 616 miljoonaa euroa).

5. RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassanhallintatoimiin, jotka komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi.

5.1 RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassanhallintasäännöt ja -periaatteet vahvistetaan yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa ja sisäisessä sopimuksessa.

Varainhoitoasetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

(a) Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi.

(b) Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muina valuuttoina.

(c) Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

Erityistilien lisäksi komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Kassanhallinta- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Kassanhallinta- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joiden tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti.

5.2 VALUUTTARISKI

EKR:oon kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

(milj. euroa) 31.12.2019 31.12.2018 USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä Rahoitusvarat Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät — — — — 115 8 123 63 — 0 — 67 8 138 Käteisvarat ja muut rahavarat 1 — — — 1 178 — 1 179 1 0 — — 386 — 387 1 — — — 1 293 8 1 302 64 0 0 — 453 8 525 Rahoitusvelat Pitkäaikaiset rahoitusvelat — — — — (19) — (19) — — — — (18) — (18) Velat (7) — — — (509) — (516) (1) — — — (218) (22) (241) (7) — — — (528) — (535) (1) — — — (236) (22) (259) Yhteensä (6) — — — 765 8 767 63 0 0 — 217 (14) 267

Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassanhallintatoimintoihin ei kohdistu valuuttariskiä.

5.3 KORKORISKI

EKR ei ota lainaa, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä.

EKR:n pankkitileillä oleville varoille kertyy kuitenkin korkoa. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja.

Kukin jäsenvaltio maksaa rahoitusosuutensa EKR:n talousarvioon nimeämässään rahoituslaitoksessa olevalle erityistilille. Koska osa näihin tileihin sovellettavista koroista voi olla nykyään negatiivisia, tileillä olevat saldot pidetään mahdollisimman pieninä kassanhallintaan liittyvillä menettelyillä. Lisäksi negatiivisesta korosta aiheutuvista kustannuksista vastaa neuvoston asetuksen (EU) 2016/888 (6) mukaan asianomainen jäsenvaltio.

Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu markkinoiden viitekorkoon ja jossa on otettu huomioon kyseisen koron vaihtelut. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa.

5.4 LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI)

Rahoitusvarat, joihin liittyvä suoritus ei ole myöhästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

(milj. euroa) Yhteensä Määrä, joka ei ole myöhässä ja johon ei ole tehty arvonalennusta Myöhässä oleva määrä, johon ei ole tehty arvonalennusta < 1 vuosi 1–5 vuotta >5 vuotta Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 123 100 16 7 — Yhteensä 31.12.2019 123 100 16 7 — Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 138 121 12 5 — Yhteensä 31.12.2018 138 121 12 5 —





Rahoitusvarat riskiluokittain

(milj. euroa) 31.12.2019 31.12.2018 Saamiset Käteisvarat Yhteensä Saamiset Käteisvarat Yhteensä Vastapuolet, joilla on ulkopuolisen tahon antama luottoluokitus Paras tai erittäin hyvä luottoluokitus 7 958 965 5 303 308 Parempi keskitason luottoluokitus — 220 220 — 80 80 Heikompi keskitason luottoluokitus — 1 1 — 4 4 Spekulatiiviluokka — 0 0 — 0 0 7 1 179 1 186 5 387 391 Vastapuolet, joilla ei ole ulkopuolisen tahon antamaa luottoluokitusta Ryhmä 1 (velalliset, joilla ei ole aikaisempia maksulaiminlyöntejä) 116 0 116 133 0 134 Ryhmä 2 (velalliset, joilla on aikaisempia maksulaiminlyöntejä) — — — — — — Yhteensä 116 0 116 133 0 134 Yhteensä 123 1 179 1 302 138 387 525

Spekulatiiviluokkaan ja heikompaan keskitason luottoluokitusluokkaan kuuluvat rahoitusvarat ovat pääasiassa EKR-rahoitusosuuksia, jotka jäsenvaltiot ovat maksaneet avaamilleen erityistileille EKR:n varainhoitoasetuksen 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen asetuksen mukaan nämä määrät on pidettävä erityistileillä siihen asti, kun maksut tulevat suoritettaviksi.

Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksiensa maksamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin).

Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni.

EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailuilla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä heikompikin luokitus.

5.5 LIKVIDITEETTIRISKI

Analyysi rahoitusvastuista sopimuksen jäljellä olevan voimassaoloajan mukaan

(milj. euroa) < 1 vuosi 1–5 vuotta >5 vuotta Yhteensä Rahoitusvelat 516 2 17 535 Yhteensä 31.12.2019 516 6 22 516 Rahoitusvelat 241 7 11 259 Yhteensä 31.12.2018 241 7 11 259

EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä.

Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, minkä lisäksi EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy kausittaisuutta.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta.

Edellä mainitun lisäksi EKR:n kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja.

6. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

EKR:n lähipiiriksi katsotaan EU:n Bêkou-erityisrahasto, EU:n Afrikka-hätärahasto ja Euroopan komissio. Näiden yhteisöjen väliset liiketoimet ovat osa EKR:n normaalia toimintaa, joten niistä ei EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaan tarvitse antaa tietoja erikseen.

EKR on komission hallinnoima rahasto, joten sillä ei ole omaa erillistä hallintoa. EU:n, myös komission, johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet on ilmoitettu Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen kohdassa 7.2 ”Johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet”.

7. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

EKR:n tilinpitäjän tietoon ei alustavan tilinpäätöksen toimittamispäivään mennessä ollut jäljempänä mainittuja seikkoja lukuun ottamatta tullut tai saatettu sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

Yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista

Yhdistynyt kuningaskunta lakkasi olemasta Euroopan unionin jäsenvaltio 1. helmikuuta 2020. Kun Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskeva sopimus, jäljempänä ”erosopimus”, oli tehty sopimuspuolten välillä, Yhdistynyt kuningaskunta sitoutui maksamaan kaikki nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ja aiempien rahoitusnäkymien mukaiset velvoitteensa ikään kuin se olisi edelleen jäsenvaltio.

Erosopimuksessa todetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta pysyy EKR:n osapuolena 11. EKR:n ja kaikkien sellaisten aiempien EKR:jen osalta, joiden toiminta ei ole päättynyt, niiden päättymiseen saakka. Yhdistynyt kuningaskunta sitoutuu tältä osin noudattamaan samoja velvoitteita kuin jäsenvaltiot EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen mukaisesti sekä aiemmista EKR:ista aiheutuvia velvoitteita niiden päättymiseen saakka. Se voi osallistua EKR-komiteaan tarkkailijana, mutta sillä ei ole äänioikeutta.

Lisäksi erosopimuksessa todetaan, että jos 10. EKR:n tai aiempien EKR:jen hankkeisiin liittyviä määriä ei ole sidottu tai jos kyseiset määrät on vapautettu erosopimuksen voimaantulopäivään mennessä, Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta kyseisistä määristä ei käytetä uudelleen. Samaa sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuuteen sellaisista 11. EKR:n varoista, joita ei ole sidottu tai jotka on vapautettu 31. joulukuuta 2020 jälkeen.

Tämän alustavan tilinpäätöksen toimittamispäivänä ei tehdyn ja jo voimassa olevan erosopimuksen perusteella ollut EKR:n vuoden 2019 tilinpäätöslaskelmissa raportoitavaa taloudellista vaikutusta.

Koronavirustauti 2019 (covid-19)

Vuoden 2020 ensimmäisen neljänneksen aikana koronaviruspandemialla on ollut valtavia maailmanlaajuisia vaikutuksia myös rahoitusmarkkinoihin, joilla kaikki tärkeimmät indeksit ovat laskeneet merkittävästi. Tämä on lisännyt myös EKR:n taseeseen käypään arvoon kirjattujen rahoitusinstrumenttien arvon volatiliteettia. Koska koronaviruspandemia on tapahtuma, jonka johdosta tilinpäätöslaskelmia ei oikaista, se ei edellytä mukautuksia ilmoitettuihin lukuihin. Myöhempien tilikausien osalta covid-19 vaikuttaa todennäköisesti joidenkin varojen ja velkojen kirjaamiseen ja arvostamiseen tilinpäätöksessä. Tämän alustavan tilinpäätöksen toimittamishetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella koronavirusepidemian taloudellisia vaikutuksia ei voida luotettavasti arvioida.

8. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat operatiiviset tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää. Seuraavassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät. Taulukon liitetiedoissa on lisätietoja tärkeimmistä täsmäytyseristä.

(milj. euroa) 2019 2018 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 956 ) (4 118 ) Tulot Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan — (1) Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu (16) (11) Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot 23 11 Ennakkomaksujen nettovaikutus 53 36 Siirtosaamiset (netto) (67) (39) Muut (3) (1) Menot Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot 107 115 Varainhoitovuonna maksetut aikaisempien vuosien menot (672) (366) Ennakkomaksujen nettovaikutus (44) (179) Siirtovelat (netto) 719 484 VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA (3 856 ) (4 069 )

8.1 TÄSMÄYTYSERÄT – TULOT

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella.

Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan, kirjataan taloudelliseen tulokseen, mutta niitä ei voida lukea tuloiksi talousarviossa, sillä maksuja vastaava määrä siirretään varantoihin eikä sitä voida sitoa uudelleen ilman neuvoston päätöstä.

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu tuensaajilta perityillä määrillä kuitatuista ennakkomaksuista. Nämä maksut kuuluvat tuloihin, mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, ja tästä syystä ne on lisättävä täsmäyttämistä varten.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

8.2 TÄSMÄYTYSERÄT – MENOT

Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin. Varainhoitovuonna maksetut aiempien vuosien menot on sen sijaan täsmäytystä tehtäessä vähennettävä taloudellisesta tuloksesta, sillä ne kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen tai vähentävät oikaisujen tapauksessa kuluja.

Maksujen peruutuksista saatavat määrät eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu varainhoitovuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperustetta sovellettaessa kuluja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu on kirjattu talousarviomenoksi jo ennakkomaksun suoritusajankohtana.

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat.

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2019 (7)

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA

Yleistä taustatietoa unionin erityisrahastoista

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”) (8) 234 ja 235 artiklan ja yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (9) 35 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten. Unionin eritysrahastot perustetaan muiden rahoittajien kanssa tehtävillä sopimuksilla. Rahastoilla vastataan tarpeeseen toteuttaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia tai temaattisia toimia.

Euroopan komissio perustaa unionin erityisrahastot päätöksellä kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tai näiden annettua hyväksyntänsä. Päätös sisältää perustamista koskevan sopimuksen muiden rahoittajien kanssa.

Unionin erityisrahastoja perustetaan ja käytetään vain seuraavien edellytysten täyttyessä:

— Unionin toimella luodaan lisäarvoa: unionin erityisrahastojen tavoitteet voidaan erityisesti niiden laajuuden tai mahdollisten vaikutusten ansiosta saavuttaa paremmin unionin tasolla kuin kansallisella tasolla, ja olemassa olevat rahoitusvälineet eivät riittäisi unionin toiminnalle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.

— Unionin erityisrahastot lisäävät selvästi unionin poliittista näkyvyyttä ja tuottavat hallinnollisia etuja, ja niiden avulla unioni voi valvoa paremmin riskejä sekä unionin maksuja ja muiden rahoittajien rahoitusosuuksia.

— Unionin erityisrahastot eivät saa olla päällekkäisiä jo käytössä olevien rahoituskanavien tai samankaltaisten välineiden kanssa, vaan niiden on jollain tavoin täydennettävä tällaisia kanavia tai välineitä.

— Unionin erityisrahastojen tavoitteet mukautetaan sen unionin välineen tai budjettikohdan tavoitteisiin, josta ne rahoitetaan.

Kullekin unionin erityisrahastolle perustetaan komission johtama hallitus, joka varmistaa rahoittajien tasapuolisen edustuksen ja päättää varojen käytöstä. Hallitukseen kuuluu edustaja kustakin rahastoon osallistumattomasta jäsenvaltiosta tarkkailijana. Hallituksen kokoonpanoa koskevat säännöt ja sen sisäiset säännöt vahvistetaan unionin erityisrahaston perustamisesta tehtävässä sopimuksessa.

Unionin erityisrahastot perustetaan määräajaksi, joka määritellään niiden perustamissopimuksissa. Tätä määräaikaa voidaan jatkaa unionin erityisrahaston hallituksen pyynnöstä ja komission julkaistua raportin jatkamisen perusteluista. Euroopan parlamentti ja/tai neuvosto voi(vat) pyytää komissiota keskeyttämään maksut erityisrahastolle tai tarkistamaan perustamisasiakirjaa rahaston purkamiseksi.

Komission tilinpitäjä toimii unionin erityisrahastojen tilinpitäjänä. Tilinpitäjä laatii kaikille unionin erityisrahastoille yhteiset kirjanpito- ja tilinpäätösmenettelyt sekä tililuettelot. Komission sisäisellä tarkastajalla, OLAFilla, ja tilintarkastustuomioistuimella on samat valtuudet unionin erityisrahastoihin nähden kuin muihin komission toteuttamiin toimiin nähden. Unionin erityisrahastoille tehdään myös riippumaton ulkoinen tarkastus vuosittain.

Nykyiset EU:n erityisrahastot

Komissio on tähän mennessä perustanut neljä EU:n erityisrahastoa:

— EU:n Bêkou-erityisrahasto, jonka tavoitteena on tukea kaikkia Keski-Afrikan tasavallan kriisistä selviytymisen ja jälleenrakentamisen osa-alueita. Rahasto perustettiin 15. heinäkuuta 2014.

— EU:n Syyria-erityisrahasto (Madad-rahasto) eli Syyrian kriisin johdosta perustettu EU:n alueellinen erityisrahasto. Rahasto perustettiin 15. joulukuuta 2014.

— EU:n Afrikka-hätärahasto eli Euroopan unionin Afrikka-hätärahasto vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi. Rahasto perustettiin 12. marraskuuta 2015.

— EU:n Kolumbia-erityisrahasto, jolla tuetaan rauhansopimuksen täytäntöönpanoa konfliktin jälkeisessä varhaisessa olojen ennalleen palauttamisessa ja vakauttamisessa. Rahasto perustettiin 12. joulukuuta 2016.

EU:n Bêkou-erityisrahasto

EU:n ensimmäinen monenvälinen erityisrahasto eli Bêkou-erityisrahasto (sangonkielinen sana ”bêkou” tarkoittaa toivoa) perustettiin 15. heinäkuuta 2014. Sen perustajina olivat komissio (jota edustivat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto sekä Euroopan ulkosuhdehallinto) ja kolme EU:n jäsenvaltiota (Saksa, Ranska ja Alankomaat). Bêkou-erityisrahaston tavoitteena on edistää Keski-Afrikan tasavallan tilanteen vakauttamista ja maan jälleenrakentamista. Rahaston toimikausi on enintään 60 kuukautta. EU hyväksyi toukokuussa 2019 EU:n Bêkou-erityisrahaston toimikauden jatkamisen joulukuuhun 2020 asti, jolloin sen kokonaiskesto on 78 kuukautta.

Bêkou-erityisrahaston hallitus ja toimintakomitea koostuvat rahoittajien ja komissio edustajista sekä tarkkailijoista. Hallitus hyväksyy erityisrahaston strategian ja tarkistaa sitä. Hallitus kokoontuu vähintään kerran vuodessa.

Toimintakomitea tarkistaa ja hyväksyy rahaston rahoittaman toiminnan täytäntöönpanon ja valvoo sitä. Lisäksi komitea hyväksyy tilinpäätöksen ja vuotuisen kertomuksen erityisrahaston rahoittamasta toiminnasta.

EU:n Bêkou-erityisrahaston tilinpäätös

Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavia toimia varten perustetun Euroopan unionin erityisrahaston eli Bêkou-erityisrahaston perustamisesta tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan mukaan rahaston tilinpäätös muodostuu kahdesta osasta: 1) erityisrahaston johtajan vastuulla oleva vuotuinen rahoituskertomus ja 2) vuotuiset tilinpäätöslaskelmat, jotka on laatinut komission tilinpitäjä, joka on edellä mainitun artiklan nojalla myös erityisrahaston tilinpitäjä.

Bêkou-erityisrahaston perustamisesta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaan tilinpäätöslaskelmat laaditaan komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaisesti (EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöt). Nämä säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS).

Tilinpäätöksen tarkastaa riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja, ja erityisrahaston johtaja ja tilinpitäjä toimittavat lopullisen tilinpäätöksen toimintakomitealle hyväksymistä varten (8 artiklan 3 kohdan 4 alakohdan c alakohta).

Bêkou-erityisrahaston tilinpäätös konsolidoidaan Euroopan kehitysrahaston tilinpäätökseen.

Varainhoitovuoden tärkeimmät tapahtumat

Perustamisensa (heinäkuu 2014) jälkeen Bêkou-erityisrahasto on hyväksynyt 19 ohjelmaa ja saavuttanut yli 2,5 miljoonaa tuensaajaa. Ohjelmien tarkoituksena on auttaa Keski-Afrikan tasavaltaa ja sen väestöä vuoden 2013 kriisin jälkeen. Bêkou-erityisrahasto pyrkii erityisesti varmistamaan peruspalvelujen (pääasiassa terveydenhuolto sekä vesi- ja jätevesihuolto) saatavuuden, tukemaan talouden elpymistä ja työpaikkojen luomista sekä edistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja sovittelua.

Huolimatta demokraattisesti valitusta hallituksesta ja rauhansopimuksen allekirjoittamisesta helmikuussa 2019 turvallisuustilanne Keski-Afrikan tasavallassa on edelleen epävakaa. Tässä monitahoisessa ja hauraassa toimintaympäristössä Bêkou-erityisrahaston tarjoamat suhteelliset edut tulevat hyödynnettyä täysimääräisesti. Nämä ovat joustavuus ja mukautuvuus muuttuviin olosuhteisiin. Lisäksi Bêkou-erityisrahasto on edelleen ainoa väline, jolla parannetaan sekä väestön että valtion selviytymiskykyä aidolla hätäapua, kunnostustoimia ja kehitysyhteistyötä niveltävällä lähestymistavalla.

EU hyväksyi toukokuussa 2019 Keski-Afrikan tasavallan nykytilanteen vuoksi EU:n Bêkou-erityisrahaston toimikauden jatkamisen joulukuuhun 2020 asti, jolloin sen kokonaiskesto pidentyi 60 kuukaudesta 78 kuukauteen. Virallinen menettely, johon sisältyi Euroopan parlamentin ja neuvoston kuuleminen, aloitettiin 2018 erityisrahaston hallituksen virallisesta pyynnöstä.

Vuoden 2019 tärkeimpiä toimia olivat seuraavat:

— Bêkou-erityisrahasto hyväksyi toukokuussa rauhansopimuksen allekirjoittamisen jälkeen uuden monialaisen toimen, jolla tuetaan sosioekonomista elpymistä maan kaakkoisosassa, johon aiemmin ei ollut pääsyä. Toimella pyritään uudistamaan valtion ja väestön välinen yhteiskuntasopimus tukemalla talouden elpymistä, palauttamalla perusterveydenhuolto- sekä vesi- ja jätevesihuoltopalvelut, edistämällä vuoropuhelua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä vahvistamalla paikallisviranomaisia ja valtiovallan läsnäolon palauttamista. Määrärahat: 18 miljoonaa EUR.

— Lokakuussa Bêkou-erityisrahasto hyväksyi ohjelman, jolla tuetaan yrittäjyyden edistämistä kaupunki- ja maaseutualueilla yhteensä 15 miljoonalla eurolla. Lisäksi hyväksyttiin uusi teknisen avun ja viestinnän tukiväline. Bêkou-erityisrahasto lisäsi myös kolmen käynnissä olevan toimen määrärahoja. Nämä toimet koskevat terveydenhuoltoa (lisäys 21,76 miljoonaa euroa), sukupuolten vaikuttamismahdollisuuksien lisäämistä (lisäys 0,5 miljoonaa euroa) ja sosioekonomista kuntouttamista (lisäys 0,78 miljoonaa euroa).

— Bêkou-erityisrahaston toimintakauden jatkamisen jälkeen hallituksen kokouksessa marraskuussa hyväksyttiin toimintastrategia vuosiksi 2019–2020. Siinä yksilöidään kolme laajaa toiminta-alaa, jotka ovat edelleen merkityksellisiä erityisrahaston kannalta: i) sosiaalialat (pääasiassa terveydenhuolto sekä vesi- ja jätevesihuolto), ii) talouden selviytymiskykyä ja elpymistä edistävät toimet ja iii) tehostettu tuki valtiovallan läsnäolon palauttamiselle ja sovittelutoimille.

— Bêkou-erityisrahaston hankkeita leimasivat epävakaa turvallisuustilanne (paikalliset konfliktit Banguissa ja sisämaassa, ja niitä seuranneet suhteellisen vakaat kaudet), mutta myös tehokkaampi hallituksen, kumppaneiden ja humanitaarisen alan toimijoiden välinen koordinointi.

Erityisrahaston rahoittajien rahoitussitoumusten määrä oli vuoden 2019 lopussa lähes 296 miljoonaa euroa. Niiden määrä oli näin 53 miljoonaa euroa suurempi kuin vuonna 2018. Näistä 295 miljoonasta eurosta 31 miljoonaa euroa on yhä varmentamatta.

Bêkou-erityisrahasto allekirjoitti 11 uutta sopimusta vuonna 2019, ja niiden kokonaisarvo oli yli 28 miljoonaa euroa. Sopimuksilla edistetään erityisrahaston ohjelmien täytäntöönpanoa terveydenhuollon, maaseudun selviytymiskyvyn, työpaikkojen luomisen, alueiden avaamisen ja sosioekonomisen elpymisen aloilla.

Lisäksi vuonna 2019 maksettiin yli 23 miljoonaa euroa aiempina vuosina suoritettujen maksujen lisäksi; Bêkou-erityisrahaston perustamisen jälkeen suoritettujen maksujen kokonaismäärä on nyt lähes 151 miljoonaa euroa.

Tilinpäätöslaskelmissa edellä mainittujen toimien vaikutukset ovat näkyvimmät seuraavissa erissä:

— Ennakkomaksut: 11 405 tuhannen euron vähennys, joka johtuu vuoden 2018 lopussa avoimina olleiden määrien kirjaamisesta kuluiksi vuonna 2019 ja maksettujen ennakkomaksujen vähentymisestä.

— Käteisvarat ja muut rahavarat: 3 506 tuhannen euron lisäys, joka johtuu lähinnä maksettujen ennakkomaksujen vähentymisestä.

TASE

(tuhatta euroa) Liitetieto 31.12.2019 31.12.2018 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 3 273 3 443 3 273 3 443 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 18 312 29 546 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 1 853 1 138 Käteisvarat ja muut rahavarat 17 432 13 926 37 597 44 611 VARAT YHTEENSÄ 40 870 48 054 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat (29 727 ) (42 737 ) (29 727 ) (42 737 ) LYHYTAIKAISET VELAT Velat (10) (918) Menojäämät ja tuloennakot (11 133 ) (4 399 ) (11 143 ) (5 317 ) VELAT YHTEENSÄ (40 870 ) (48 054 ) NETTOVARAT — — RAHASTON VARAT JA VARANNOT Jäsenten rahoitusosuudet — — Kertynyt ylijäämä — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — NETTOVARAT — —

TUOTTO- JA KULULASKELMA

(tuhatta euroa) Liitetieto 2019 2018 TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista Tuotot rahoittajilta 48 343 33 682 Varojen takaisinperintä 68 — 48 410 33 682 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista Rahoitustuotot (2) 1 (2) 1 Tuotot yhteensä 48 408 33 683 KULUT Toimintakulut (47 620 ) (32 825 ) Muut kulut (789) (858) Kulut yhteensä (48 408 ) (33 683 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS — —

RAHAVIRTALASKELMA

(tuhatta euroa) 2019 2018 Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen 11 405 (24 839 ) Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen (715) (261) Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (13 010 ) (1 982 ) Velkojen lisäys/(väheneminen) (908) 202 Menojäämien ja tuloennakkojen lisäys/(väheneminen) 6 734 863 NETTORAHAVIRTA 3 506 (26 017 ) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) 3 506 (26 017 ) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 13 926 39 943 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 17 432 13 926

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 2019 (10)

TAUSTATIETOA EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTOSTA

Yleistä taustatietoa unionin erityisrahastoista

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”) (11) 234 ja 235 artiklan ja yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen (12) 35 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten. Unionin eritysrahastot perustetaan muiden rahoittajien kanssa tehtävillä sopimuksilla. Rahastoilla vastataan tarpeeseen toteuttaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia tai temaattisia toimia.

Euroopan komissio perustaa unionin erityisrahastot päätöksellä kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tai näiden annettua hyväksyntänsä. Päätös sisältää perustamista koskevan sopimuksen muiden rahoittajien kanssa.

Unionin erityisrahastoja perustetaan ja käytetään vain seuraavien edellytysten täyttyessä:

— Unionin toimella luodaan lisäarvoa: unionin erityisrahastojen tavoitteet voidaan erityisesti niiden laajuuden tai mahdollisten vaikutusten ansiosta saavuttaa paremmin unionin tasolla kuin kansallisella tasolla, ja olemassa olevat rahoitusvälineet eivät riittäisi unionin toiminnalle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.

— Unionin erityisrahastot lisäävät selvästi unionin poliittista näkyvyyttä ja tuottavat hallinnollisia etuja, ja niiden avulla unioni voi valvoa paremmin riskejä sekä unionin maksuja ja muiden rahoittajien rahoitusosuuksia.

— Unionin erityisrahastot eivät saa olla päällekkäisiä jo käytössä olev