Komission tiedonanto Euroopan parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi ammattipätevyyden tunnustamisesta /* KOM/2004/0853 lopull. - COD 2002/0061 */





Bryssel 6.1.2005 KOM(2004) 853 lopullinen 2002/0061 (COD) KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi ammattipätevyyden tunnustamisesta 2002/0061 (COD) KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi ammattipätevyyden tunnustamisesta 1 - ASIAKIRJAN TAUSTA +++++ TABLE +++++ 2 - KOMISSION EHDOTUKSEN TAVOITE Nykyisten direktiivien konsolidointi, palveluiden tarjoamisen helpottaminen, nykysäännöstön yksinkertaistaminen sekä kansalaisille suunnatun tiedottamisen ja neuvonnan tehostaminen. 3 - YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET 3.1 Yleistä Komissio antaa tukensa neuvoston 18. toukokuuta 2004 laatimalle poliittiselle sopimukselle, jossa komission ehdotuksen olennaiset osat säilyvät samassa muodossa, jossa ne olivat muutetussa ehdotuksessa. Poliittinen sopimus sisältyy 23.12.2004 hyväksyttyyn yhteiseen kantaan. Yhteisen kannan sisältämät muutokset koskevat lähinnä palveluiden tarjontaa, yleisen järjestelmän alatasolle sijoittuvien ammatillisen pätevyyden tasojen virallista uudelleenjärjestelyä sekä joidenkin sellaisten yhteisön säännöstöön kuuluvien säännösten lisäämistä, jotka eivät sisältyneet komission ehdotukseen. 3.2 Yhteisessä kannassa huomioon otetut Euroopan parlamentin tarkistukset 3.2.1 Tarkistukset, jotka on sisällytetty sekä muutettuun ehdotukseen että yhteiseen kantaan Johdanto-osan 36 kappale – tarkistus 31: direktiivin soveltamisalasta poistetaan toiminta, johon, vain tilapäisestikin, liittyy suoraa ja nimenomaista julkisen vallan käyttöä. Yhteisestä kannasta poistettiin täsmentävä huomautus, jonka mukaan direktiivin soveltaminen ei rajoita perustamissopimuksen 39 artiklan 4 kohdan eikä 45 artiklan soveltamista, koska tämä johdanto-osan kappale ei voi missään tapauksessa vaikuttaa tuomioistuimen määrittelemiin perustamisopimuksen soveltamisohjeisiin. Tästä seuraa, että tätä direktiiviä sovelletaan, mikäli jäsenvaltio ei perustamissopimuksen 39 artiklan 4 kohdan mukaisesti varaa kansalaisilleen oikeutta julkishallinnon tehtäviin. Johdanto-osan 37 kappale, 2 ja 5 artikla – tarkistus 55 : lakisääteisten tilintarkastajien ammatti suljetaan pois direktiiviehdotukseen sisältyvän palvelujen tarjoamisen vapautta koskevan II osaston säännösten soveltamisalasta. Yhteisessä kannassa viitataan nimenomaisesti johdanto-osan 37 kappaleessa tarkoitettuun lakisääteisten tilintarkastajien ammattiin, ja siinä todetaan yleisemmin, ettei direktiivi estä ammattipätevyyden tunnustamiseen suoraan liittyvien, yhteisön lainsäädäntöön sisältyvien erityissäännösten soveltamista. 4 artikla – tarkistukset 39, 141 ja 189 : maahan muuttavaan ammattihenkilöön sovelletaan samoja ammatinharjoittamista koskevia ehtoja kuin vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisiin. 5, 6 ja 7 artikla – tarkistus 87 : yhteisen kannan teksti vastaa paremmin voimassa olevaa, lääkärien palvelujen tarjontaa koskevaa järjestelmää, mikä vastaa asiasisällöltään tarkistusta 87. 9 artikla – tarkistus 53 : palvelun tarjoajalla on velvollisuus esittää palvelun vastaanottajalle todisteet siitä, että palvelujen tarjoaja on vakuutettu ammatillisesta vastuusta johtuvien riskien varalta. Muilta osin palvelujen vastaanottajille ilmoitettavia tietoja koskevia velvoitteita on kevennetty. Tämä on johdonmukaista, sillä vastaanottavien jäsenvaltioiden suorittamaa palvelun tarjoajien valvontaa on puolestaan tehostettu. 11 artikla – tarkistukset 192, 193, 216 ja 217 : muutetun ehdotuksen teksti hyväksyttiin suurelta osin pätevyystasojen määritelmien osalta. Yhteisen kannan 11 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkennetaan, että liitteessä II tarkoitetulla erityisesti rakennetulla koulutuksella viitataan ainoastaan tapauksiin, joissa kyseinen jäsenvaltio sääntelee ammattia. Tämä on yhteisön säännöstön mukaista. Muut erot ovat ainoastaan toimituksellisia: taso 5 siirretään 13 artiklan 3 kohtaan, ja säännellyn ammatillisen koulutuksen määritelmä 3 artiklan 1 kohdan d alakohtaan. 15 artikla ja johdanto-osan 13 kappale – tarkistukset 12, 68, 70 ja 185 : muutettu ehdotus sisältyy olennaisilta osiltaan yhteiseen kantaan, jossa tarkennetaan, ettei 15 artikla vaikuta millään tavoin jäsenvaltioiden toimivaltaan koulutusjärjestelmien ja ammatillisen koulutuksen sääntelyn ja järjestämisen osalta. Lisäksi muutettu ehdotus sisältyy yhteiseen kantaan siltä osin, kuin siinä käsitellään niiden ammatillisten yhdistysten ja järjestöjen edustavuutta, joilla on valtuudet esittää yhteisiä vähimmäisvaatimuksia (yhteisessä kannassa viitataan sekä kansalliseen että Euroopan laajuiseen edustavuuteen). 17 ja 18 artikla – tarkistus 207 : yhteiseen kantaan sisällytettiin tarkistus, jossa ammattipätevyyden automaattista tunnustamista varten vaadittavaa ammattikokemuksen kestoa jatketaan viidestä vuodesta kuuteen vuoteen tiettyjä toimintoja sisältävän luettelon osalta. 22 artikla – tarkistukset 81, 86, 94, 101, 159 ja 160 : osa-aikainen koulutus hyväksytään kaikkien niiden ammattien osalta, joiden koulutus on yhteensovitettua. Osa-aikaisen koulutuksen poikkeuksellinen luonne poistuu ja siitä tehdään yksinkertaista ja yhdenmukaista. Jatkokoulutuksen merkitys tunnustetaan edellä mainittujen ammattien osalta. Muutetun ehdotuksen asiasisältö sisällytettiin yhteiseen kantaan näiden kahden seikan osalta. 21, 24, 31, 34, 38, 40, 44, 46 ja 47 artikla – tarkistukset 80, 88, 90, 93, 95, 97, 154 ja 161 : muutetun ehdotuksen teksti hyväksyttiin, ja luettelot niitä ammatteja varten edellytettävistä tiedoista ja taidoista, joiden koulutusvaatimukset ovat yhteensovitettuja, siirretään lähes sellaisenaan liiteosasta varsinaiseen direktiiviin. 42 ja 45 artikla – tarkistukset 96 ja 162 : muutetun ehdotuksen teksti hyväksyttiin, ja luettelot proviisorin ja kätilön ammattitoiminnasta siirretään lähes sellaisenaan liiteosasta varsinaiseen direktiiviin. 50 artikla – tarkistukset 8, 62 ja 63 : yhteisessä kannassa vastaanottavalle jäsenvaltiolle annetaan enemmän oikeuksia kuin muutetussa ehdotuksessa, sillä sen mukaan vastaanottava jäsenvaltio voi sopimuskoulutuksen osalta ennaltaehkäistä mahdollisia väärinkäytöksiä tekemällä tiettyjä tarkistuksia ammatinharjoittajan kotijäsenvaltiossa. Yhteisessä kannassa tunnustetaan näin ollen, että sopimuskoulutuksen pohjalta saadut loppututkinnot kuuluvat periaatteessa direktiivin soveltamisalaan. 56 artikla – tarkistukset 32, 89 ja 110 : yhteisessä kannassa omaksutaan muutetun ehdotuksen lähestymistapa ja korostetaan toimivaltaisten viranomaisten välisen tiedonvaihdon merkitystä erityisesti sellaisissa vakavissa ja erityisissä tapauksissa, joilla on merkitystä ammatinharjoittamisen jatkumisen kannalta. Tämä säännös sisältyy hallinnollista yhteistyötä koskevaan osaan, joten sitä voidaan soveltaa sijoittautumisen ja palveluntarjonnan yhteydessä. Johdanto-osan 28 kappale – tarkistus 26 : yhteisessä kannassa hyväksytään tarkistus 26 yhteystahojen avoimen ilmoittamisen osalta ja selkeytetään yhteystahojen tehtäviä. Tämä on hyväksytty yhteisessä kannassa, jossa tarkennetaan lisäksi, ettei yhden yhteystahon nimeäminen estä jäsenvaltioita perustamasta useita muita yhteyspisteitä. Komission julistus asiantuntijaryhmän perustamisesta ja sen toiminnasta – tarkistus 181 : yhteisen kannan liitteenä olevassa julistuksessa komissio sitoutuu perustamaan asiantuntijaryhmän ja ilmoittaa tarkasti ammatillisten yhdistysten tehtävät joustavan kuulemismenettelyn puitteissa. 3.2.2 Tarkistukset, jotka sisätyvät muutettuun ehdotukseen, mutta joita ei ole otettu yhteiseen kantaan 2 artikla – tarkistus 34 : yhteiseen kantaan ei sisälly tarkennusta, jonka mukaan jonkin jäsenvaltion oman lainsäädäntönsä mukaisesti tunnustama, kolmannen maan antama tutkintotodistus ei anna haltijalleen oikeutta harjoittaa ammattiaan jossakin muussa jäsenvaltiossa. Tämä voidaan kuitenkin hyväksyä, sillä tämä rajoitus on selkeästi seurausta direktiiviehdotuksen 3 artiklan 3 kohdasta. 4 ja 52 artikla – tarkistukset 112 ja 139 : yhteisestä kannasta on poistettu viittaus vastaanottavan jäsenvaltion mahdollisuudesta tehdä ammattinimikkeeseen soveltuva merkintä, mikäli kyseessä on osittainen oikeus ammatinharjoittamiseen. Tämä johtuu siitä, että direktiivistä poistettiin 4 artiklan 3 kohta, joka koski osittaista oikeutta ammatinharjoittamiseen siinä muodossa kuin ammatti on määritelty vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Komissio hyväksyy tämän, sillä oikeuskäytäntö takaa maahan muuttavalle ammatinharjoittajalle riittävät takeet (asiassa C-76/90 ”Säger” 25.7.1991 annettu tuomio). Muutetun ehdotuksen johdanto-osan 7 b kappale – tarkistukset 9 ja 58 : muutettuun ehdotukseen ei sisälly johdanto-osan 7 b kappaletta, jossa tarkennetaan, ettei maahan muuttava ammatinharjoittaja voi käyttää hyväkseen vastaanottavan jäsenvaltion antamaa ammattipätevyyden tunnustamista saadakseen kotijäsenvaltiossaan sellaisia oikeuksia, jotka poikkeavat tässä jäsenvaltiossa saadun ammattipätevyyden perusteella myönnetyistä oikeuksista, silloin kun hänen ammattipätevyytensä ei ole lisääntynyt vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Tätä kysymystä on kuitenkin aina tulkittu siten, että tämänkaltainen käytäntö on kielletty ammattipätevyyden tunnustamista koskevissa direktiiveissä (Katso erityisesti komission vastausta Zappalàn esittämään kirjalliseen kysymykseen nro 512/03.) 14 artikla – tarkistus 151 : yhteiseen kantaan ei sisälly muutetun ehdotuksen tekstiä, joka koskee muuttajalle annettavasta sopeutumisajan ja kelpoisuuskokeen välisestä valintamahdollisuudesta poikkeamiseen sovellettavaa menettelyä. Yhteisessä kannassa sen sijaan otetaan joissakin tapauksissa uudelleen käyttöön muuttajan valittavissa oleva automaattinen poikkeus. Komissio hyväksyy tämän, jos siitä ei aiheudu kehityksen taantumista yhteisön säännöstön kannalta. 21 artikla, 1 kohta – tarkistukset 152 ja 153 : tämän muutettuun ehdotukseen sisältyneen muutoksen tarkoituksena oli selkeyttää tekstiä, mutta se ei sisältänyt mitään perustavanlaatuista muutosta 21 artiklassa tarkoitun automaattisen tunnustamisen periaatteen osalta. 56 artikla – tarkistukset 52, 116 ja 117 : yhteiseen kantaan ei ole otettu termiä ”toimivaltaiset elimet”, joka korvaa muutetussa ehdotuksessa termin ”toimivaltaiset viranomaiset”. Ammattipätevyyden tunnustamisesta vastaavien kansallisten viranomaisten/elinten nimittäminen riippuu kuitenkin kunkin jäsenvaltion sisäisestä hallintorakenteesta eikä tässä yhteydessä voida sulkea pois sellaisten elinten nimittämistä, jotka eivät ole hallintoviranomaisia. Johdanto-osan 32 kappale – tarkistus 29 : muutetussa ehdotuksessa ilmoitetaan tarkasti, että jäsenvaltion hallinnossa ilmenevillä puutteilla ei voida perustella viivästystä, joka on aiheutunut direktiivin sisällyttämisessä kansalliseen lainsäädäntöön. Vaikka tämä johdanto-osan kappale ei sisällykään yhteiseen kantaan, kyseessä on yhteisöjen tuomioistuimen vahvistama periaate, jota sovelletaan joka tapauksessa. 3.2.3 Muutetun ehdotuksen ja yhteisen kannan väliset erot Johdanto-osan 5 kappale ja 5 artikla – tarkistukset 4 ja 45 : tarkistusten 4 ja 45 tarkoituksena oli poistaa viittaus 16 viikon perusteeseen, jonka avulla pyrittiin helpottamaan palvelujen tarjonnan ja sijoittautumisen välisen eron tekemistä. Yhteinen kanta sisältää parlamentin tekemät tarkistukset, mutta siitä on poistettu viittaus perusteeseen, jonka pohjana on 16 viikon ajallinen kriteeri. 6 artikla ja johdanto-osan 8 kappale – tarkistukset 5, 141, 143 ja 189 : yhteisessä kannassa noudatetaan tarkistuksissa 5, 141 ja 189 esitettyä linjaa, sillä siinä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus vaatia muodollista rekisteröintiä kaikkien säänneltyjen ammattien osalta, jotta jäsenvaltioiden alueella voimassa olevien, johdanto-osan 8 kappaleessa ja 5 artiklan 3 kohdassa selkeästi ilmoitettujen kurinpitosäännösten soveltaminen olisi helpompaa. Tämä on hyväksyttävää, mikäli yhteisessä kannassa tarkennetaan, että vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen velvollisuutena on toimittaa ammatilliselle elimelle tätä tarkoitusta varten jäljennös palveluntarjoajan ilmoituksesta, jotta tämä välttyisi ylimääräisiltä hallinnollisilta tehtäviltä. 7 ja 8 artikla sekä johdanto-osan 7 kappale – tarkistukset 5, 6, 50, 136, 145 ja 146 : yhteisessä kannassa noudatetaan parlamentin toivomaa linjaa ja taataan vastaanottavalle jäsenvaltiolle mahdollisuus tiedonsaantiin. Siinä säädetään tarkistuksen 5 mukaisesti, että palveluntarjoajien on kaikkien säänneltyjen ammattien osalta osoitettava ilmoituksensa suoraan vastaanottavan jäsenvaltion viranomaisille. Ensimmäiseen ilmoitukseen on liitettävä joitakin asiakirjoja ja kevennetyn menettelyn mukaisesti laadittu vuosittainen päivitys (ainoastaan näyttö ammatillisesta vakuutuksesta on myös esitettävä vuosittain). Yhteisen kannan mukaan 8 artiklassa säädetty hallinnollinen yhteistyö rajoittuu vastaanottavalle jäsenvaltiolle annettavaan mahdollisuuteen tarkistaa, että sen saamat tiedot pitävät paikkansa. Yhteisen kannan 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyllä ennakkoilmoituksella ei ole palveluntarjontaa keskeyttävää vaikutusta, mikä vastaa myös tarkistusten 16 ja 50 asiasisältöä. Tarkistusten 6 ja 136 tarkoituksena oli ottaa käyttöön viittaus palveluntarjoajan ammattipätevyyttä tai ammattitaitoa koskevaan näyttöön. Yhteisessä kannassa noudatetaan tarkistuksissa esitettyä linjaa, sillä sen 7 artiklan 4 kohdassa säädetään, että vastaanottava jäsenvaltio voi etukäteen tarkistaa palveluntarjoajan ammattipätevyyden. Tämä koskee kuitenkin vain sellaisia kansanterveyteen tai yleiseen turvallisuuteen vaikuttavia ammatteja, joiden vähimmäiskoulutusvaatimuksia ei ole yhteensovitettu. Lisäksi tarkistus on suhteutettava tavoitteeseen, jotta voitaisiin välttää ammattipätevyyden puutteesta johtuvat, palvelujen vastaanottajien terveydelle tai turvallisuudelle aiheutuvat vakavat haitat. Komission mielestä on hyväksyttävää, että vastaanottavalla jäsenvaltiolla on mahdollisuus valvoa alueensa palveluntarjontaa, mikäli johdanto-osa (ja komission julkilausuma neuvoston pöytäkirjaan, katso liite) sisältää (sisältävät) säännöksen, jonka mukaan ajoittain tarkastellaan, onko edellä mainittu tarkistus tarpeen, kun otetaan huomioon hallintoalan yhteistyön kehittyminen. 21 artikla – tarkistukset 75 ja 77 : 21 artiklan 7 kohtaan lisätään yhteisessä kannassa arkkitehdin tutkintotodistusta koskeva, komissiolle ja jäsenvaltioille tehtävä ilmoitus. Komissio sitoutuu liitteenä olevassa julistuksessa esittelemään arkkitehdin tutkintotodistuksen perustamalleen asiantuntijaryhmälle, mikäli on epäselvää, vastaako tutkintotodistus direktiivin 46 artiklassa esitettyjä koulutusvaatimuksia. Asiantuntijaryhmän lausunnon perusteella komissio voi tarvittaessa estää tutkintotodistuksen julkaisemisen. Tämä ratkaisu on hyväksyttävä, mikäli sen toteuttamisessa lähestytään vakiintuneen oikeuskäytännön tarjoamia takeita niiden ammattien tutkintotodistusten julkaisemisesta, joiden vähimmäiskoulutusvaatimukset on yhteensovitettu. 21, 26, 35 ja 37 sekä johdanto-osan 17 kappale – tarkistukset 16, 134, 135, 156, 158 ja 179 sekä tarkistukset 127, 132, 133, 178rev/2, ja 215 : yhteisen kannan johdanto-osan 17 kappaleessa ja 21 artiklan 1 kohdassa sekä 26 artiklassa säädetään automaattisen tunnustamisen periaatteesta niiden lääketieteen ja hammaslääketieteen erikoisalojen osalta, jotka ovat yhteisiä 2/5:lle jäsenvaltioista. Näin ollen 35 artiklassa toistetaan voimassa olevat yhteensovitetut vähimmäiskoulutusvaatimukset erikoishammaslääkärien osalta, ja 37 artiklassa tarkoitettuja saavutettuja oikeuksia mukautetaan. Liitteitä ja viittauksia muutetaan vain, jos ne käsittelevät voimassa olevaa lainsäädäntöä sellaisena kuin se on ajan tasalle saatettuna komission hyväksyttyä ehdotuksen. Tämä lähestymistapa voidaan hyväksyä, sillä järjestelmän yksinkertaistaminen säilyy ehdotuksessa ja samalla automaattista tunnustamista laajennetaan. 21 artikla – tarkistukset 18, 104, 162 ja 163 : yhteisen kannan 21 artiklan 4 kohdassa otetaan uudelleen käyttöön proviisorien todistusten automaattista tunnustamista koskeva poikkeus uusien apteekkien perustamisen yhteydessä. Komissio voi hyväksyä tämän säännöksen, mikäli se sisältyy voimassa olevaan lainsäädäntöön. 53 artikla – tarkistus 114 : yhteisessä kannassa noudatetaan parlamentin esittämää linjaa ja poistetaan muutettuun ehdotukseen sisältyneet viittaukset jäsenvaltioiden tehtäviin kielitaitoon liittyvissä kysymyksissä sekä järjestelmällisten kielikokeiden nimenomaiseen poistamiseen. Komissio hyväksyy tarkistuksen sillä edellytyksellä, että säännöstä sovelletaan aina oikeuskäytännön mukaisesti. 55 artikla – tarkistus 115 : yhteisessä kannassa hyväksytään voimassa oleva lainsäädäntö ja rajoitetaan ainoastaan lääkäreiden ja hammaslääkäreiden ammatteihin jäsenvaltioiden velvollisuus olla vaatimatta maahanmuuttajilta harjoittelua tai ammattikokemusta sairausvakuutusjärjestelmän kanssa tehtävää sopimusta varten. Komissio voi hyväksyä tämän lähestymistavan, mikäli kyseisessä säännöksessä hyväksytään voimassa oleva lainsäädäntö. 3.3 Uudet säännökset 3.3.1 Säännökset, joihin ei ole tehty tarkistuksia ja jotka on kirjoitettu uudelleen yhteisessä kannassa tai jotka ovat jatkoa alkuperäisen ehdotuksen säännöksille 10 artikla : yhteisessä kannassa selkeytetään komission ehdotusta niiden tapausten osalta, joissa yleistä tunnustamisjärjestelmää sovelletaan toissijaisesti. Yhteisessä kannassa nimetään erityistilanteita, joihin tällä hetkellä sovelletaan joko tilapäisiä sääntöjä, perustamissopimuksen määräyksiä tai yleistä tunnustamisjärjestelmää. Tämä tarkennus ei edellytä perustavanlaatuisten muutosten tekemistä. 15 artikla : yhteisessä kannassa täsmennetään vähimmäisvaatimusten käsitettä sekä tapaa, jolla havaitaan huomattavat eroavaisuudet, jotka täytyy korjata, ja laajennetaan vähimmäisvaatimusten esittelyoikeus koskemaan myös jäsenvaltioita. Nämä tarkennukset vastaavat direktiiviehdotuksen henkeä. Direktiiviehdotuksessa tämän säännöksen tarkoituksena oli lisätä tunnustamismenettelyn automaattisen toiminnan osuutta silloin, kun vähimmäisvaatimukset takaavat, että hakija, joka täyttää näin asetetut kriteerit, on jo etukäteen korjannut oman koulutuksensa ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa edellytetyn koulutuksen väliset merkittävät erot. Lisäksi yhteisessä kannassa täydennetään 15 artiklaa uudella kohdalla 6, jossa komissiota kehotetaan esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle raportti tämän säännöksen toiminnasta ja tekemään tarvittaessa artiklaa koskevia muutosehdotuksia. 20, 25 ja 26 artikla : yhteisessä kannassa säädetään toimivallan siirtämisestä. Näin ollen 20 artiklassa, 25 artiklan 5 kohdassa ja 26 artiklan 2 alakohdassa muutetaan liitettä IV ja liitteen V osalta 5.1.4 kohtaa. 51 artikla : yhteisessä kannassa otetaan uudelleen käyttöön 51 artiklan 2 kohdassa mainittu neljän kuukauden määräaika, joka myönnetään vastaanottavalle jäsenvaltiolle ammattipätevyyden tunnustamista varten niiden ammattien osalta, joiden vähimmäiskoulutusvaatimuksia ei ole yhteensovitettu. 3.3.2 Uudet merkittävät säännökset 3 artikla : yhteisessä kannassa hyväksytään yhteisön säännöstö, sillä siinä otetaan 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa uudelleen käyttöön joitakin määritelmiä, jotka sisältyvät voimassa oleviin direktiiveihin. Lisäksi ”säännellyn koulutuksen” määritelmä siirretään 11 artiklasta 3 artiklan 1 kohtaan. 11 ja 13 artikla : vaikka komissio oli ehdottanut, että liitteet II ja III (jotka vastaavat direktiivin 92/51/ETY nykyisiä liitteitä C ja D) olisivat luonteeltaan suuntaa-antavia, yhteisessä kannassa lisätään yhteisön säännöstön mukaisesti 11 artiklan 4 kohdan b alakohtaan sekä 13 artiklan 2 kohdan 3 alakohtaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukainen komiteamenettely. Komissio katsoo, että liitteitä muutettaessa on ennen direktiivin antamista noudatettava tällä hetkellä voimassa olevia erityisiä menettelyjä. 14 artikla : yhteisessä kannassa 14 artiklan 3 kohtaan lisätään uudelleen joitakin yhteisön säännöstöön sisältyviä seikkoja (automaattinen poikkeaminen muuttajalle annettavasta valintamahdollisuudesta niiden ammattien osalta, jotka edellyttävät yksityiskohtaista kansallisen oikeuden tuntemusta ja joihin oikeudellisten neuvojen ja/tai oikeusavun antaminen kuuluu olennaisena osana; direktiivin 1999/42/EY soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan sovellettavaa automaattista poikkeusta koskeva erityisjärjestelmä) sekä mahdollisuus automaattiseen poikkeamiseen muuttajalle annettavasta valintamahdollisuudesta sellaisissa tapauksissa, jotka eivät tällä hetkellä kuulu yleisen tunnustamisjärjestelmän piiriin ja jotka ehdotuksen 10 artiklan mukaisesti jatkossa kuuluvat yleisen tunnustamisjärjestelmän piiriin. 23, 33, 37, 39, 43 ja 49 artikla : yhteiseen kantaan sisältyvät ne saavutettuihin oikeuksiin liittyvät säännökset, jotka kuuluvat Kyproksen, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Tšekin, Slovakian ja Slovenian liittymissopimuksiin. 33 ja 43 artikla : Puolassa on hyväksytty kansallinen säännös, jonka tarkoituksena on antaa niille yleissairaanhoidosta vastaaville sairaanhoitajille ja kätilöille, joiden koulutus ei vastaa vähimmäiskoulutusvaatimuksia, mahdollisuus nostaa koulutustasoaan lisäkoulutuksen avulla. Yhteiseen kantaan sisältyy saavutettuihin oikeuksiin liittyviä poikkeussäännöksiä, jotta voidaan varmistaa niiden ammatinharjoittajien ammattipätevyyden automaattinen tunnustaminen, jotka ovat suorittaneet edellä mainitun lisäkoulutuksen. 45 artikla : yhteisessä kannassa 45 artiklan 4 kohtaan lisätään uudelleen Luxemburgiin tällä hetkellä sovellettava poikkeus, joka koskee toisessa jäsenvaltiossa saadun ammattikokemuksen tunnustamista. Tarkoituksena on saada valtion myöntämä lupa yleisölle avoimen apteekin pitämiseen. 59 artikla : yhteisen kannan 59 artiklan 2 kohdassa säädetään, että komissio laatii viiden vuoden välein direktiivin täytäntööpanoa koskevan raportin. 4 - PÄÄTELMÄT Komission mielestä yhteisen kannan teksti käsittää pääpiirteissään kaikki tärkeimmät näkökohdat, jotka sisältyivät sen alkuperäiseen ehdotukseen ja Euroopan parlamentin tarkistuksiin sellaisina kuin ne sisältyivät komission muutettuun ehdotukseen. Palveluntarjonnan osalta komissio pahoittelee, ettei palveluntarjoajaa koskevia velvoitteita kevennetty enempää yhteisessä kannassa, mutta hyväksyy periaatteen vastaanottavan jäsenvaltion suorittamasta valvonnasta. Komissio on itse asiassa sitä mieltä, että jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön nykytila huomioon ottaen yhteisen kannan tekstiin sisältyy hyväksyttävä tasapaino palveluntarjonnan helpottamisen ja vastaanottavan jäsenvaltion suorittamien, sen alueella tarjottujen palveluiden valvonnan välillä. Tämän vuoksi komissio puoltaa yhteistä kantaa, jonka neuvosto on hyväksynyt määräenemmistöllä. Liite Komission lausuma palvelujen tarjoamisen vapaudesta Komissio katsoo, että pätevien ammattihenkilöiden tarjoamia palveluja koskevien erityisvaatimusten tarvetta, myös neuvoston sopimaa ilmoituksen tekemistä siihen jäsenvaltioon, jossa palvelu on määrä tarjota, on tarkasteltava ajoittain sen perusteella, mitten jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä koskevan yhteisön rakenteen luominen edistyy. Tämän sopimuksen ei myöskään pitäisi haitata toimia, joilla pyritään hyödyntämään sisämarkkinoiden palvelujen alalla tarjoamat merkittävät mahdollisuudet EU:n kilpailukyvyn parantamiseksi. Komission lausuma asiantuntijaryhmän perustamisesta ja toiminnasta erityisesti 58 ja 15 artiklan sekä 21 artiklan 7 kohdan yhteydessä Komissio aikoo perustaa asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä olisi antaa tietoja ja neuvoja komissiolle kaikissa direktiivin soveltamiseen liittyvissä asioissa. Erityisesti tarkoituksena on, että ryhmällä olisi mahdollisuus keskustella komission käsiteltävänä olevista asioista, jotka koskevat yhteisön lainsäätäjän komissiolle siirtämän toimivallan käyttöä, ennen toimintaehdotusten antamista direktiivin nojalla perustetulle komitealle. Asiantuntijaryhmään olisi kuuluttava jäseniä, jotka komissio nimittää ja jotka edustavat jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia. Tämä ei kuitenkaan rajoita sitä, etteikö kyseisten asiantuntijoiden mukana ryhmän kokouksiin voisi tarvittaessa osallistua myös muita henkilöitä, joilla on erityisasiantuntemusta tietyistä esityslistalla olevista asioista. Asiantuntijaryhmän olisi toimittava joustavana ja nykyaikaisena rakenteena eurooppalaisia ammattijärjestöjä ja koulutuslaitoksia edustavien elinten kuulemiseksi erityisesti niiden ammattien osalta, joita koskevat tutkinnot tunnustetaan automaattisesti koulutuksen yhteensovittamiselle asetettujen vähimmäisvaatimusten perusteella. Kun kokouksen esityslistalla on asianosaisten tekemiä toimintaehdotuksia, kyseisten asianosaisten edustajat voidaan kutsua esittelemään tehdyt ehdotukset ja vastaamaan kysymyksiin. Asiantuntijaryhmää kuullaan myös direktiivin 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissiolle toimitetuista yhteisistä vähimmäisvaatimuksista asiantuntijoiden näkemysten saamiseksi niistä jäsenvaltioista, joissa säännellään vähimmäisvaatimusten kohteena olevaa ammattia. Jos jollain jäsenvaltiolla on vakavia epäilyksiä siitä, täyttääkö jokin direktiivin 21 artiklan 7 kohdan mukaisesti julkaistu arkkitehdin muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja direktiivin 46 artiklassa säädetyt vaatimukset, komissio aikoo tuoda asian asiantuntijaryhmän käsiteltäväksi. Asiantuntijaryhmä tarjoaa komissiolle siantuntemusta, jonka perusteella komissio voi tarvittaessa peruuttaa asianomaisen arkkitehdin muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan.