Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 248/08)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA TIEDONANTO

”COTEȘTI”

PDO-RO-A1577-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 6. huhtikuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Viininviljelyn tuotosten muuttaminen

Kuukausittainen keskilämpötila on viime vuosina noussut erityisesti kuukausina, joiden aikana suojatun alkuperänimityksen ”Cotești” rajatulle maantieteelliselle alueelle istutetut lajikkeet kypsyvät, ja samalla kosteutta on ollut saatavissa aiempaa enemmän. Sen takia satomäärät ovat nousseet 15–25 prosenttia, eikä sadon laatu ole siitä kärsinyt.

Uusia viinitarhoja on perustettu tuotantosuunnan muutos- tai uudelleenjärjestelyhankkeissa, joissa on istutettu etupäässä alkuperäislajikkeita Tămâioasa Românească, Busuioaca de Bohotin, Feteasca Regală, Feteasca Albă ja Feteasca Neagră sekä kansainvälisiä lajikkeita Traminer roz, Riesling de Rhin, Chardonnay, Sauvignon ja Cabernet Sauvignon. Osa istutetuista lajikkeista oli peräisin kloonijalostuksesta, jonka tuotosmääriä koskevat tiedot oli laadittu vähemmän suotuisia alueita (esimerkiksi viininviljelyvyöhykettä B) varten, mutta kun ne istutettiin huomattavasti suotuisampaan ilmastoon, osoittautui, että niiden tuotospotentiaali oli selkeästi suurempi.

Kloonijalostuksen mukauttaminen ja asianmukaisen perusrunkorakenteen käyttäminen ovat osaltaan lisänneet tuotoksia merkittävästi.

Laajat hankkeet, joissa viinitarhoja on järjestelty uudelleen tai niissä on siirrytty uusiin lajikkeisiin, ovat muuttaneet huomattavasti viinitarhojen tiheyttä ja puhtautta siten, että keskimääräinen istutustiheys on kasvanut aiempaa suurempi. Muutokset liittyvät viininvalmistusmenetelmiin, mistä osoituksena ovat uudet viiniyttämislaitteet ja viininvalmistuslaitteistojen uusien teknisten ratkaisujen käyttö. Tämä on osaltaan lisännyt viinien määrää ja laatua.

Muutetaan tuote-eritelmän IV lukua ja yhtenäisen asiakirjan 5.1 ja 5.2 kohtaa.

2. Rajatun maantieteellisen alueen muuttaminen

Maantieteellinen alue laajenee Slobozia Ciorăștin kuntaan ja siihen lisätään seuraavat kylät: Jiliște, Slobozia Ciorăști ja Armeni, jotka sijaitsevat suojatun alkuperänimityksen ”Cotești” viininviljelyalueeseen kuuluvien Dumbrăvenin, Popeștin ja Urecheștin viininviljelykeskusten eteläpuolella ja siis lähellä suojatun alkuperänimityksen ”Cotești” rajatun alueen eteläosaa.

Kyseisten kuntien maantieteellinen sijainti Karpaattien vuorijonon jatkeen ulkopuolella antaa niille samankaltaisia edafisia sekä maaperään ja ilmastoon liittyviä piirteitä (riittävästi aurinkolämpöä ja optimaalinen sadejakauma, keskimääräisesti auringonsäteilyä, joka varmistaa rypäleiden kypsymisen ja optimaalisen sokeripitoisuuden, kevyt ja keskikarkea, valkoviineille sopiva maaperän koostumus jne.). Sen takia viiniköynnösistutuksilla on tarvittavat edellytykset samanlaiseen laadulliseen kehitykseen kuin viininviljelykeskusten viinitarhoilla ja naapurialueiden viineillä. Kunta ja sen kylät hyötyvät olosuhteista, jotka liittyvät niiden sijaintiin Râmnajoen vesistöalueella.

Luetteloon on siis sisällytettävä myös seuraavat kunnat: Jiliște, Slobozia Ciorăști ja Armeni. Muutetaan tuote-eritelmän II lukua ja yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

3. Lisäys roseeviinien tuotantoedellytyksiin

Täydennetään tuote-eritelmää: siinä täsmennetään vastedes, että Pinot Gris ja Traminer Roz -rypälelajikkeita voidaan tuottajan teknologisen valinnan mukaan käyttää valko- tai roseeviinien tuottamiseen.

Muutetaan tuote-eritelmän IV lukua ja yhtenäisen asiakirjan 5.1 kohtaa.

4. Uuden lajikkeen lisäys viiniksi valmistettavien rypäleiden viljelyyn

Täydennetään suojatun alkuperänimityksen ”Cotești” tuote-eritelmää lisäämällä siihen viiniksi valmistettava rypälelajike Syrah ja sen aistinvaraiset ominaisuudet. Syrah antaa viineille tummien metsämarjojen, lakritsin, tumman suklaan ja pippurin aromeja, ja sillä on korkea tanniinipitoisuus. Lajike sopii oikein hyvin viiniytettäväksi yksinään, vaikka siihen yhdistetään usein muita lajikkeita, kuten Cabernet Sauvignon ja Merlot.

Muutetaan tuote-eritelmän III lukua ja yhtenäisen asiakirjan 7 kohtaa.

5. Viinien jalostusta maantieteellisen alueen läheisyydessä koskeva poikkeus

Täydennetään tuote-eritelmää määräyksillä, joita sovelletaan, kun ilmasto-olosuhteet vaikuttavat myönteisesti saatavaan tuotokseen, johon joillakin lajikkeilla on potentiaalia. Tällöin rajatulla maantieteellisellä alueella sijaitsevista viinitarhoista korjatut rypäleet voidaan jalostaa alkuperänimityksellä ”Cotești” suojatuksi rypälemehuksi ja/tai viiniksi myös nimityksen rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolella olevalla viereisellä alueella, jonka viininvalmistuskeskusten kapasiteetti on optimaalinen. Viereisen alueen kapasiteetin avulla voidaan taata nopea viiniyttäminen valvotussa lämpötilassa ja käyminen valvotussa lämpötilassa, jotta tiettyjen lajikkeiden aromaattinen potentiaali säilytetään. Kyseessä ovat seuraavat, Vrancean maakuntaan kuuluvat kunnat: Panciu, Movilița, Odobești, Unirea, Jariștea ja Bolotești.

Muutetaan tuote-eritelmän V lukua ja yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Coteşti

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

1. Kuluttajille myytävien viinien analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet

LYHYT KUVAUS

Fetească albă – aromiltaan neutraali laatuviini; jos viini käytetään matalassa lämpötilassa, siihen voi kehittyä käymisaromeja.

Fetească regală – eloisa ja miellyttävä viini, jossa on hienovarainen omenan aromi ja kukkaisvivahteita.

Galbenă de Odobești – hienovarainen aromi; potentiaalinen alkoholipitoisuus alhainen.

Tămâioasă românească – ensimmäisinä vuosina erittäin runsas aromaattisuus; hilloruusun aromi; vanheneminen tuo viiniin myskin, rusinoiden, hunajan ja mausteiden vivahteita.

Șarba – sitrushedelmien ja yrttien vivahteet tuovat viiniin eloisuutta ja raikkautta; lisäksi ruusun kukkaisaromeja ja basilikaa.

Frâncuşă – viinillä on kohtalainen alkoholipitoisuus ja neutraali luonne.

Crâmpoșie – kellertävän valkoinen väri, jossa on vihreään vivahtavia heijastuksia; hienoinen tuoreiden marjojen aromi

Riesling – neutraali maku.

Sauvignon – kuiva viini, jonka hapokkuus on keskitasoa tai suuri; voimakkaan raikas, yrttisiä vivahteita, trooppisten hedelmien makeita aromeja ja usein viiniköynnöksen kukkien aromi.

Chardonnay – erilaisia neutraaleja aromaattisia vivahteita, voin aromi, trooppisia vivahteita; hapokkuutensa ansiosta erinomainen lajike kuohuviinien pohjaksi.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

15

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus:

3,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra):

250

2. Kuluttajille myytävien viinien analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet

LYHYT KUVAUS

Fetească neagră – luonteeltaan hillitty; viiniyttäminen puolikuivaksi ja puolimakeaksi korostaa erityistä auringossa kuivattujen luumujen aromia; nuoret viinit ovat väriltään punavioletteja.

Băbească neagră – potentiaalinen alkoholipitoisuus 10–11 tilavuusprosenttia.

Cabernet Sauvignon – soveltuu hyvin kypsytettäväksi ja vanhennettavaksi; makuprofiili vivahtaa metsäkasvillisuuteen ja villikasveihin; vihreän paprikan ja mustaherukan aromeja.

Merlot – kohtalaisen ryhdikäs; vallitsevia makuvivahteita ovat vadelma, luumu ja mustaherukka; lajiketta arvostetaan etenkin sekoituksissa Cabernet Sauvignonin kanssa.

Pinot noir – lajikkeessa on nuorena kirsikan, luumun ja mansikan vivahteita (kypsät punaiset marjat); kypsymisen mittaan siihen kehittyy rusinoiden, kuivatun heinän, tupakan, nahan, herkkusienien ja mustapippurin vivahteita sekä ruskehtavan punainen läpikuultava väri.

Syrah – voimakasmakuinen viini tuo mieleen tummat metsämarjat, mausteet, lakritsan, tumman suklaan ja pippurin. Maku on hyvin tai kohtalaisen tiivis, ja tanniinipitoisuus on yleensä korkea, minkä takia se on erinomainen valinta mausteisten ruokien sekä karitsan- ja riistanlihan kumppaniksi. Syrahia pidetään yleensä lajikkeena, joka riittää viiniyttämiseen yksinään, vaikkakin yhdistämällä Syrah esimerkiksi Cabernet Sauvignon- tai Merlot-lajikkeisiin saadaan usein huomattavan elegantteja ja pitkäikäisiä viinejä.

Sokeri- ja alkoholipitoisuus ovat korkeita, ja kirkkaanpunaisessa värissä on toisinaan violettiin vivahtavia heijastuksia. Voimakkaassa maussa on monivivahteisia pippurin, tummien kirsikoiden ja tuoreiden metsämarjojen aromeja. Kyseessä on tasapainoisen hapokas ja rakenteeltaan samettinen viini.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

15

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus:

3,5 (mEq/l)

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra):

250

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Pinot Gris ja Traminer Roz -rypälelajikkeita voidaan tuottajan teknologisen valinnan mukaan käyttää valko- tai roseeviinien tuottamiseen.

5.2. Enimmäistuotokset

1. Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay, Muscat Ottonel, Traminer aromat

14 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

2. Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin, Traminer roz

14 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

3. Fetească albă, Riesling de Rhin, Băbească gri, Crâmpoșie selecționată, Șarba, Băbească neagră, Burgund mare, Cadarcă, Negru Aromat

15 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

4. Fetească regală, Riesling italian, Aligote, Frâncușă, Galbenă de Odobești, Mustoasă de Măderat, Plăvaie, Furmint

18 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

5. Syrah

21 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

6. Fetească neagră, Cabernet Sauvignon, Pinot noir, Merlot

17 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

7. Valko- ja roseeviinit

135 hehtolitraa/ha

8. Punaviinit

130 hehtolitraa/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Vrancean maakunta:

— kunnat Vârteşcoiu, Câmpineanca, Pietroasa, Faraoanele, Râmniceanca, Beciu, Pietroasa ja Olteni;

— kunnat Broşteni, Căpătanu, Pituluşa ja Arva

— kunnat Cârligele, Dălhăuţi, Bonţeşti ja Blidari;

— kunnat Coteşti, Budeşti, Valea Coteşti ja Goleştii de Sus;

— kunnat Urecheşti, Popeşti ja Tercheşti;

— kunnat Dumbrăveni, Dragosloveni, Cândeşti, Alexandru Vlahuţă ja Dumbrăveni;

— kunnat Bordeşti ja Bordeştii de Jos

— kunnat Tâmboeşti, Slimnic, Trestieni, Pietroasa, Pădureni ja Obrejiţa

— kunnat Slobozia Bradului, Sihlea, Coroteni, Valea Beciului, Cornetu ja Olăreni;

— kunnat Slobozia Ciorăști, Jiliște ja Armeni.

Buzăun maakunta:

— kunnat Grebănu, Zăplazi, Livada, Livada Mică, Plevna ja Homeşti;

— kunnat Podgoria, Oraţia, Coţatcu ja Tăbăcari

— kunnat Topliceni ja Răduceşti.

7. Pääasialliset rypälelajikkeet

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Băbească gri G

Băbească neagră N – Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Cadarcă N – Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete budai

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Madchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Madchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Frâncuşă B – Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova, Poamă creaţă

Furmint B – Furmin, Şom szalai, Szegszolo

Galbenă de Odobeşti B – Galbenă de Căpătanu, Galbenă Uriaşă, Galbenă

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Mustoasă de Măderat B – Lampau, Lampor, Mustafer, Mustos Feher, Straftraube

Negru Aromat N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Şarba B

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Maantieteellistä aluetta koskevat tiedot

Suojatun alkuperänimityksen ”Cotești” maantieteellinen alue sijaitsee Vrancean vuorten alarinteiden eteläisessä osassa, Karpaattien ja Etelä-Karpaattien itäpuolella. Alue rajoittuu pohjoisessa Panciun ja Odobeștin alueisiin, joiden kanssa se muodostaa yhdessä kuuluisat ”Vrancean” tai ”Putnan viinitarhat”, ja ulottuu pohjois–eteläsuuntaisena nauhana Milcovin ja Ramnan laaksojen väliselle alueelle. Kyseessä on esivuoristoalue, jolla biologiset, maaperän ja ilmaston olosuhteet vaihtelevat Romanian tasangolta idässä (korkeus alle 100 m) yli 300 m korkeaan Subcarpaţii de Curbură-alueeseen lännessä (Dealu Deleanu 698 m ja Dealul Căpăţânei 592 m).

Litologinen kasvualusta on vuorotellen hiekkaa ja alarinteiden soraa varhaiselta ja keskipleistoseenikaudelta, ja niitä peittää savinen ja hiekkainen lössikerros. Tämän pleistoseenikaudella muodostuneen kerrostuneen aineksen alla on plioseenikauden merisedimenttejä (hiesua, savea ja hiekkaa).

Pinnanmuodostukselle tyypillisiä ovat jokien väliset suuret, lähes horisontaaliset alueet, jotka pääosin avautuvat kaakkoon ja itään. Jopa pohjoisrinteet ovat riittävän aurinkoisia viininviljelyyn, mistä johtuu viinitarhojen suhteellisesti suuri määrä.

Ilmasto on paikalliselle metsäarolle tyypillinen ja tarjoaa erinomaiset edellytykset korkealaatuisten rypälelajikkeiden kehitykselle. Tärkeimpiä tekijöitä ovat auringon lämpö ja suotuisat sademäärät. Auringon säteilyteho ja aurinkotuntien keskimääräinen lukumäärä takaavat viiniköynnöksen kasvulle, rypäleiden kypsymiselle ja sokerin muodostumiselle optimaaliset olosuhteet.

8.2. Tuotetta koskevia tietoja, syy- ja seuraussuhteet

Punaviinit ovat voimakkaan värisiä ja kohtalaisen ryhdikkäitä. Niiden vallitsevia aromaattisia vivahteita ovat vadelmien, luumujen, herukoiden, kirsikoiden, mansikoiden, rusinoiden, herkkusienten ja mustapippurin aromit, ja niiden hapokkuus on tasapainossa ja rakenne samettinen.

Valkoviinit erottuvat raikkaudellaan. Useimmiten niissä on trooppisten tai sitrushedelmien aromeja, ruusun kukkaisaromeja ja vivahdus basilikaa. Maku on raikas ja hapokkuus optimaalinen. Toisinaan voi havaita myös tuoreiden vihreiden omenien aromeja.

Valkoviinit ovat maaperän happamuuden takia raikkaita ja viinillisiä, ja niissä on tuoreiden marjojen vivahteita.

Metsäarolle tyypillisen ilmaston vuoksi punaviinit ovat samettisia ja tanniinit ovat muiden tekijöiden kanssa hyvin sopusoinnussa. Aurinkolämpöresurssit ja keskimääräinen auringonpaiste takaavat viiniköynnöksen optimaalisen kehityksen ja rypäleiden sokeripitoisuuden.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Tuotantoa koskeva poikkeus

Oikeudellinen kehys:

Määritelty unionin lainsäädännössä.

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus

Tietyt ilmasto-olosuhteet vaikuttavat suotuisasti saatavaan tuotokseen, johon joillakin lajikkeilla on potentiaalia. Tässä tapauksessa rajatulla maantieteellisellä alueella sijaitsevista viinitarhoista korjatut rypäleet voidaan jalostaa alkuperänimityksellä ”Cotești” suojatuksi rypälemehuksi ja/tai viiniksi myös nimityksen rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolella olevalla viereisellä alueella, jonka viininvalmistuskeskuksilla on optimaalinen kapasiteetti. Nopea viiniyttäminen ja käyminen valvotussa lämpötilassa auttavat säilyttämään tiettyjen lajikkeiden aromaattisen potentiaalin, ja sitä varten määritelty viereinen alue käsittää seuraavat Vrancean maakunnan kunnat: Panciu, Movilița, Odobești, Unirea, Jariștea ja Bolotești.

Arvioituaan saadun tuotannon ominaisuudet ja laadun tuottaja voi missä tahansa tuotantoprosessin vaiheessa vaatimusten mukaisuuden säilyttämiseksi luokitella viininvalmistustuotteensa muihin tuoteryhmiin, siten kuin ne on määritelty voimassa olevassa lainsäädännössä.

Linkki eritelmään

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_cotesti_modificat_cf_cererilor_96_2017_1836_2017_si_1423_2019_no_track_changes_0.pdf

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.