KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE SESAR-yhteisyrityksen väliarvioinnista ja yhteisyrityksen edistyksestä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman täytäntöönpanossa /* KOM/2011/0014 lopull. */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 24.1.2011 KOM(2011) 14 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE SESAR-yhteisyrityksen väliarvioinnista ja yhteisyrityksen edistyksestä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman täytäntöönpanossa KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE SESAR-yhteisyrityksen väliarvioinnista ja yhteisyrityksen edistyksestä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman täytäntöönpanossa YLEINEN TAUSTA Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tutkimusohjelma (SESAR) on yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan aloitteen[1] teknologinen pilari. SESAR-ohjelmassa on määritelty ja kehitetään ilmaliikenteen hallintaan korkealaatuisia uuden sukupolven teknologioita, järjestelmiä ja menettelyjä, jotka ovat yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevien tavoitteiden ja vaatimusten mukaisia. Jatkossa SESAR-ohjelma vastaa myös näiden käyttöönotosta. Yksi ohjelman määrittelyvaiheen keskeisimmistä tuloksista on eurooppalainen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma (ATM-yleissuunnitelma), joka on yhteisesti kehitetty, EU:n neuvoston hyväksymä ja sidosryhmien tunnustama etenemissuunnitelma. Suunnitelman tavoitteena on uuden sukupolven teknologian ja menettelyjen käyttöönotto ilmaliikenteen hallinnassa tulevien 10–15 vuoden aikana. ATM-yleissuunnitelma ohjaa näiden teknologioiden kehitystyötä ja on keskeinen väline niiden käyttöönoton hallinnassa. SESAR-ohjelma on nyt kehittämisvaiheessaan, jota johtaa SESAR-yhteisyritys. Yhteisyritys on ensimmäinen ilmaliikenteen hallinnan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, joka on muodoltaan EU:n elin. Yhteisyrityksen tehtävänä on varmistaa eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän nykyaikaistaminen koordinoimalla ja keskittämällä alan tutkimus- ja kehitystoimintaa EU:ssa. Yhteisyritys kehittää ja validoi ilmaliikenteen hallintaan yhteisen eurooppalaisen ilmatilan edellyttämiä uuden sukupolven teknologioita ja menettelyjä. Yhteisyritys vastaa myös ATM-yleissuunnitelman täytäntöönpanosta ja ylläpidosta. Yhteisyrityksen perustajaosakkaita ovat EU ja Eurocontrol. Lisäksi yhteisyritykseen kuuluu 15 osakasta teollisuudesta sekä useita muita liitännäiskumppaneita. Komissio teki SESAR-yhteisyritystä koskevan asetuksen[2] mukaisesti ensimmäisen väliarvioinnin yhteisyrityksestä vuonna 2010 ja esittää tulokset Euroopan unionin neuvostolle ja parlamentille. Lisäksi neuvosto pyysi 30.3.2009 hyväksymässään päätöslauselmassa komissiota raportoimaan yhteisyrityksen edistymisestä ATM-yleissuunnitelman täytäntöönpanossa. Tämä kertomus käsittelee näitä kahta aihetta ja täyttää siten mainitut vaatimukset. SESAR-OHJELMA SESAR-ohjelma on yksi tärkeimmistä Euroopan unionin käynnistämistä tutkimus- ja kehityshankkeista ilmaliikenteen hallinnan alalla. Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila muodostaa oikeudelliset puitteet tehokkaammille, suorituskykyyn perustuville ja ympäristöystävällisemmille ilmaliikenteen hallinnan menettelyille. SESAR-ohjelmassa kehitetään teknologisia ratkaisuja, toimintoja ja järjestelmiä sekä ehdotetaan standardeja. Näiden toimien avulla voidaan saavuttaa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tavoitteet kapasiteetin kolminkertaistamisesta, ilmaliikenteen hallinnan kustannusten puolittamisesta, turvallisuuden parantamisesta kymmenkertaisesti ja jokaisen lennon ympäristövaikutusten pienentämisestä kymmenellä prosentilla. SESAR-ohjelma koostuu kolmesta vaiheesta: Määrittelyvaihe Määrittelyvaiheessa (2005–2008) laadittiin etenemissuunnitelma ilmaliikenteen hallinnalle asetettujen suoritustasojen saavuttamiseksi. Lisäksi laadittiin korkean tason työsuunnitelma, jossa määritellään uuden sukupolven ilmaliikenteen hallintajärjestelmien sisällöt ja niiden toteuttamisen edellyttämät osatekijät. Määrittelyvaiheen toteutti 30 organisaation yhteenliittymä, jossa oli edustettuna laaja kirjo ilmaliikenteen hallinnan sidosryhmiä. Yhteenliittymän teknologisesta koordinaatiosta vastasi Eurocontrol. Määrittelyvaiheen kustannukset olivat yhteensä 60 miljoonaa euroa, josta EU ja Eurocontrol kumpikin rahoitti puolet. Kehittämisvaihe Kehittämisvaihe (2008–2013) perustuu määrittelyvaiheen tuloksiin, ja siinä kehitetään tarvittavat peruselementit. Kehittämisvaiheen hallinnoinnista vastaa SESAR-yhteisyritys. Kehittämisvaiheen kustannusten arvioidaan olevan 2,1 miljardia euroa. Rahoituksesta vastaavat SESAR-yhteisyrityksen osakkaat, joten rahoitus koostuu sekä julkisista että yksityisistä varoista. Käyttöönottovaihe Käyttöönottovaihe (2013–2020) käsittää uuden ilmaliikenteen hallinnan infrastruktuurin laajamittaisen tuotannon ja toteuttamisen. Infrastruktuuri perustuu kehittämisvaiheessa luotuihin uusiin menettelyihin ja teknologiaan ja auttaa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tavoitteiden toteuttamisessa. Tavoitteiden avulla saavutetaan korkea suorituskyky eurooppalaisessa ilmaliikenteessä. Käyttöönoton arvioidaan maksavan 30 miljardia euroa[3] vuosina 2008–2025. SESAR-YHTEISYRITYS SESAR-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke. Se on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan mukaisesti perustettu EU:n elin, jonka toiminta-aika on 27.2.2007–31.12.2016. Yhteisyrityksen toimeksiantoon kuuluu - koordinoida ja keskittää kaikkea oleellista ilmaliikenteen hallintaa koskevaa tutkimusta ATM-yleissuunnitelman mukaisesti - panna täytäntöön ATM-yleissuunnitelma - varmistaa kehittämisvaiheessa tarvittava rahoitus - varmistaa sidosryhmien osallistuminen - organisoida tekninen työ ja validointitoimet - varmistaa yhteisten tuotteiden kehittämiseen liittyvien toimien valvonta. Täytäntöönpanopäätökset tekee hallintoneuvosto, jonka puheenjohtajana toimii EU:ta edustava komissio. Pääjohtaja vastaa yhteisyrityksen päivittäisen toiminnan hallinnoinnista. Perustajaosakkaat EU ja Eurocontrol ovat sitoutuneet yhteisyrityksen rahoitukseen kumpikin 700 miljoonalla eurolla. Puolet unionin rahoitusosuudesta maksetaan tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännen puiteohjelman määrärahoista ja puolet monivuotisesta Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ohjelmasta. Avoimella valintamenettelyllä valitut yhteisyrityksen teollisuusosakkaat ovat sitoutuneet yhteensä noin 700 miljoonan euron rahoitusosuuteen. Yhteisyrityksen työohjelma käsittää 17 työkokonaisuutta[4], ja sitä toteutetaan noin 300:lla yhteisyrityksen osakkaiden ja niiden kumppaneiden toteuttamalla hankkeella. Työohjelma jakautuu kolmeen aihepiiriin: 1. Ilmaliikenteen hallinnan toimintoja koskeva tutkimus , johon lukeutuvat toiminnot matkalennon aikana, lähestymisalueella ja lentoasemilla sekä verkostoituminen 2. Järjestelmiä koskeva tutkimus , johon sisältyvät ilma-alusten järjestelmät, matkalentoon ja lähestymiseen liittyvät lennonjohdon järjestelmät, lento-/lennostotoiminnan keskukset ja säätietopalvelut, lentoasemajärjestelmät, verkoston tiedonhallintajärjestelmät ja muut kuin lentoelektroniikkaa hyödyntävät viestintä-, suunnistus- ja valvontajärjestelmät 3. Ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta 4. Laaja-alaiset toimet , kuten validointi-infrastruktuuri, turvallisuutta, ilmailun turvaamista, ympäristöä ja inhimillistä suorituskykyä koskevien toimien kehittäminen, ATM-yleissuunnitelman ylläpito ja päivittäminen sekä tavoiteltu konsepti ja sen rakenne. SESAR-yhteisyritys keskittää tutkimus- ja kehitystyötä, ohjaa niitä painottamaan käyttöönottoa ja osallistaa sidosryhmiä aktiivisesti. Tämän vuoksi yhteisyritys on optimaalinen vastaus ilmatilan käyttäjien ja palveluntarjoajien tarpeisiin. EU:n osallistumisella julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen varmistetaan, että ohjelmaan sisällytetään yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvät yhteiskunnallisesti merkittävät tavoitteet, kuten turvallisuus ja hiilidioksidipäästöjen vähentäminen. Toimintatavan ansiosta on ollut mahdollista hankkia ja yhdistää rahoitusta ja osaamista, minkä vuoksi ollaan voitu välttää vastaavista kansallisista ja alueellisista hankkeista aiheutuvaa sirpaloitumista. Yhteisyritys kykenee hyödyntämään yksityisen sektorin osaamista ja innovaatiokykyä julkisen sektorin riskinjakojärjestelmien puitteissa. Käyttöönottovaiheen riskien pienentämiseksi on kuitenkin tärkeää varmistaa, että yhteisyritys toteuttaa ajoissa siltä odotetut tulokset. Kehittämistoimien päästessä kunnolla käyntiin komissio lisää valvontaansa varmistaakseen, että toimet vastaavat yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevia tavoitteita. Komission on varmistettava etenkin, että yhteisyritys osakkaidensa sitoumuksella ja tuella hankkii käyttöönsä tarvittavan asiantuntemuksen, perustaa riittävät validointiympäristöt, mahdollistaa käyttöönoton käynnistämisen ja saavuttaa nopeasti hyödyllisiä tuloksia. Kansainvälisesti tarkasteltuna SESAR-yhteisyrityksestä on tullut Euroopan ”teknologialähettiläs”, joka edistää ilmaliikenteen hallintajärjestelmien maailmanlaajuista yhteentoimivuutta ja avaa teollisuudelle uusia mahdollisuuksia. Tällä alalla otettiin suuri edistysaskel, kun EU ja Yhdysvallat allekirjoittivat siviili-ilmailun tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskevan yhteistyöpöytäkirjan. Yhteistyöpöytäkirjaan kuuluu liite, joka koskee yhteistyötä SESAR- ja NextGen[5]-ohjelmien yhteentoimivuuden edistämiseksi. EU:ssa liitteen toimenpiteet toteuttaa SESAR-yhteisyritys. SESAR-yhteisyritys on osoittautunut joustavaksi ja dynaamiseksi välineeksi. Se on onnistunut tukemaan kehitystyön ja käyttöönoton vuorovaikutusta mukautumalla sekä palvelujen tarjoajien ja käyttäjien tarpeisiin että yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan muuttuviin vaatimuksiin. Yhteisyritys on ottanut toiminnassaan huomioon myös ilma-alusten suorituskyvyn kehittymisen. SESAR-yhteisyrityksen ensimmäisen väliarvioinnin tulokset SESAR-yhteisyritystä koskevan asetuksen 7 artiklan mukaisesti komission on joka kolmas vuosi arvioitava - yhteisyritystä koskevan asetuksen toimeenpanoa - yhteisyrityksen saavuttamia tuloksia ja sen työtapoja - yhteisyrityksen yleistä taloudellista tilaa. Ensimmäiset arvioinnit aloitettiin maaliskuussa 2010, ja ne koskivat jaksoa 27.2.2007–31.12.2009[6]. Arviointien toteutustapa Komissio on tehnyt ensimmäiset arvioinnit riippumattoman ulkopuolisen konsultin COWI A/S:n avulla. Arvioinnit perustuvat viiteen komission käyttämään vakioperusteeseen: 5. Merkityksellisyys viittaa siihen, kuinka olennaisia yhteisyrityksen tavoitteet ovat suhteessa käsiteltäviin tarpeisiin, ongelmiin ja kysymyksiin. 6. Tuloksellisuus tarkoittaa sitä, kuinka hyvin asetetut tavoitteet on saavutettu. Tuloksellisuuteen lukeutuu myös hallintorakenteiden toiminta ja se, miten ne tukevat organisaatiota tulosten saavuttamisessa. 7. Tehokkuus mittaa, saavutetaanko halutut vaikutukset kohtuullisin menoin. 8. Hyödyllisyys viittaa siihen, kuinka hyvin saavutetut vaikutukset vastaavat käsiteltäviä tarpeita, ongelmia ja kysymyksiä. Koska yhteisyrityksen toiminta on vielä alkuvaiheessa, hyödyllisyysarviointi oli ainoastaan alustava ja koski työn edistymistä ja tähän asti saavutettuja tuloksia. 9. Kestävyys tarkoittaa todennäköisyyttä, jolla myönteiset vaikutukset jatkuvat toimenpiteen päätyttyä. Kuten yhteisyrityksen hyödyllisyyden arviointi, myös kestävyyden arviointi on alustava ja keskittyy yhteisyrityksen saavuttamien tulosten todennäköiseen kestävyyteen. Aineisto kerättiin pääasiassa yhteisyrityksestä vastaavan liikenteen ja liikkumisen pääosaston kautta sekä COWIn toteuttamalla kirjallisen aineiston tutkimuksella. Tietoja täydennettiin sähköisellä kyselyllä, joka oli suunnattu yhteisyrityksen hallintoneuvostolle ja EU:n jäsenvaltioille (yhtenäisen ilmatilan komitean kautta[7]) sekä COWIn toteuttamilla henkilö- ja kohderyhmähaastatteluilla. Vaikka kerättyä aineistoa ei voitu täysin hyödyntää alhaisten vastausprosenttien vuoksi, tulokset antavat kuvan tärkeimpien sidosryhmien käsityksistä yhteisyrityksestä. Henkilöhaastatteluja tehtiin yhteensä 30 ja kohderyhmähaastatteluja kolme. Arviointien tulokset Ensimmäisten väliarviointien lopputulos on, että SESAR-yhteisyritys suoriutui tarkasteltuna ajanjaksona hyvin organisaationsa perustamisesta ja kehittämisestä sekä sille osoitetuista tehtävistä. Arvioinnit osoittivat myös, että yhteisyrityksen sidosryhmät ovat tyytyväisiä yhteisyrityksen toimintaan. Yhteisyrityksen vuoden 2009 toimintakertomuksessa[8] kuvaillaan yksityiskohtaisesti yrityksen toteuttamia toimia ja sen taloudellista tilannetta tarkastelukauden aikana. Asetuksen toimeenpano Tarkasteltuna ajanjaksona SESAR-yhteisyritystä koskevan asetuksen säännökset pantiin täytäntöön asianmukaisesti, vaikka muutamissa tapauksissa toimet hieman viivästyivät. On tärkeää huomata, että yhteisyritystä koskevan asetuksen muutoksella yhteisyrityksestä tehtiin EU:n elin. Tämä hidastutti perustamisprosessia, koska yhteisyritykselle oli vahvistettava uudet, EU:n elimiltä vaadittavat varainhoitoa koskevat säännöt sekä laadittava uudet työsopimukset ja kirjanpitoperiaatteet. SESAR-yhteisyrityksen saavuttamat tulokset ja sen työtavat Yleisesti ottaen SESAR-yhteisyritys on toteuttanut suunnitellut toimenpiteet ja saavuttanut odotettuja tuloksia. Sidosryhmät ovat yleisesti erittäin tyytyväisiä yhteisyrityksen toimintaan. Tarkastelukauden keskeisiä saavutuksia olivat muun muassa - sidosryhmien kokoaminen ja sitouttaminen yhteiseen tutkimus- ja kehitysohjelmaan - järkeistämistä ja yhdenmukaisuutta tukevan työohjelman kehittäminen puutteita ja päällekkäisyyksiä välttäen - ohjelman toteuttamisessa tarvittavien menetelmien ja työkalujen kehittäminen - useiden hankkeiden käynnistäminen nopeasti mutta laatuvaatimuksista tai tehtäväkokonaisuuksien ja hankkeiden koordinoinnista tinkimättä. Yhteisyritys on perustamisestaan alkaen edistynyt hyvin, ja se on vakaa perusta ATM-yleissuunnitelman täytäntöönpanolle. Yhteisyrityksen haasteena on ylläpitää suorituskykyään työkokonaisuuksien ja hankkeiden koordinoinnissa ja tuotosten validoinnissa. Yhteisyrityksen organisaatiorakenne vastaa sille uskottuja tehtäviä, ja sen henkilökunta yhteisyrityksen tavoitetta. Tehtävät on jaettu selvästi ja hallintajärjestelmät ja menettelytavat määritelty selkeästi. Yhteisyrityksellä on toimiva taloushallinto ja tilintarkastusvalmiudet, vaikka joitakin järjestelmiä ja tukitoimia oli vielä otettava käyttöön arvioinnin aikaan. Yhteisyrityksen osakkaat ymmärtävät, kuinka tärkeää on, että yrityksellä on tehokas riskinhallintajärjestelmä, johon osakkaat voivat osallistua täysimääräisesti. Yhteisyrityksessä on kehitteillä riskinhallintajärjestelmä (”Enterprise Risk Management Framework”), joka on määrä ottaa käyttöön vuonna 2010. Ohjelman tukitoimet ja ATM-yleissuunnitelman täytäntöönpanon strategiasta ja johdonmukaisuudesta vastaavat yksiköt muodostavat suuren osan yhteisyrityksen organisaatiosta. Ohjelman yhtenäisellä hallintasuunnitelmalla varmistetaan, että eri hankkeissa käytetään samoja menetelmiä. Siten sen avulla saavutetaan yhtenäisiä ja johdonmukaisia tuloksia, vaikka suunnitelmaa ei vielä työohjelman toteuttamisen alkuvaiheessa voidakaan hyödyntää täysimääräisesti. Viestintäprosesseja ja -välineitä olisi kehitettävä edelleen, jotta ne vastaisivat yhteisyrityksen perustajaosakkaiden, osakkaiden ja muiden sidosryhmien sekä hallintoneuvostoon kuuluvien osakkaiden ja hallintoneuvoston muiden edustajien yksilöllisiä viestintätarpeita. Hallintoneuvoston tiedotus- ja koordinointitoimet ovat tyydyttäviä, vaikka joidenkin yhteisyrityksen osakkaiden mielestä hallinnollisia asioita on painotettu liikaa. Nämä osakkaat toivovat hallintoneuvoston asialistalle enemmän teknisiä aiheita. Hallinnollisten asioiden painottuminen johtui siitä, että tarkastelukaudella yhteisyritys keskittyi pääasiassa organisaationsa rakentamiseen ja käynnissä oli vain joitakin operatiivisia toimia. Yhteisyrityksen tuottamaa ja keräämää aineistoa olisi käytettävä mahdollisimman kattavasti käyttöönottovaiheen kustannus-hyötyanalyysissa. Tiedot olisi sisällytettävä strategisiin viestintätoimiin, jotka antavat Euroopan poliittisille päättäjille oikeat välineet viestiä SESAR-ohjelman sosioekonomisista vaikutuksista ja lieventävistä toimista. Koordinointi yhteisyrityksen, sen perustajaosakkaiden ja valittujen osakkaiden välillä on yleisesti tyydyttävää. Selkeä vastuunjako yhteisyrityksen, perustajaosakkaiden ja valittujen osakkaiden välillä perustuu oikeudelliseen kehykseen. Koordinointi kahden perustajaosakkaan välillä on tyydyttävää, ja perustajaosakkaat pyrkivät koordinoimaan panoksensa yhteisyrityksen hallintoneuvostossa. Yhteisyrityksen ja komission väliset seuranta- ja raportointijärjestelyt määritellään joulukuussa 2009 tehdyssä yleisessä sopimuksessa. Järjestelyt ovat tyydyttäviä. Kuten missä tahansa uudessa organisaatiossa, tehokkaat ja tulokselliset toimet edellyttävät, että yhteisyrityksen hallinto keskittyy luomaan yhteistä organisaatiokulttuuria, jota tarvitaan yrityksen innovatiivisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmallin toteuttamisessa. Yhteisyrityksen olisi kehitettävä osakkailleen kiinnostavia koulutustoimia ja -välineitä ja sovellettava niitä, jotta osakkaiden hankkeissa työskentelevän henkilöstön kokonaiskapasiteettia voitaisiin lisätä. Yleinen taloudellinen tilanne SESAR-yhteisyritys on luonut toiminnalleen puitteet, jotka ovat yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien sääntöjen ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaiset. Tilintarkastustuomioistuin otti hiljattain kantaa yhteisyrityksen varainhoitoa koskeviin sääntöihin ja korosti eräitä osa-alueita, joita olisi kehitettävä. Yhteisyritys on ryhtynyt useisiin toimiin toteuttaakseen parannukset. Kaikki yhteisyrityksen osakkaat ovat vahvistaneet rahoitussitoumuksensa asianmukaisilla sopimuksilla yhteisyrityksen kanssa: - Komissio osallistuu rahoitukseen 700 miljoonalla eurolla, ja se maksaa osuutensa rahana. - Eurocontrolin rahoitusosuus on 700 miljoonaa euroa, josta 535 miljoonaa euroa maksetaan luontoissuorituksina ja 165 miljoonaa euroa rahana. - Muut osakkaat ovat sitoutuneet yhteensä 537 miljoonan euron rahoitukseen, josta 5 prosenttia maksetaan rahana. Merkityksellisyys SESAR-yhteisyritystä koskevan asetuksen ja yhteisyrityksen arvioidaan olevan kaiken kaikkiaan erittäin merkityksellisiä. Arvio perustuu seuraaviin päätelmiin: - Kerätty aineisto osoittaa, että yhteisyritysmalli on sopiva tapa toteuttaa SESARin kehittämisvaihe ja panna täytäntöön ATM-yleissuunnitelma. - Ohjelman monimutkaisuuden ja määrärahojen suuruuden vuoksi SESARin kehittäminen edellyttää kohdistettua hallintoa ja eri sidosryhmistä hankittua teknistä asiantuntemusta. Sidosryhmien mielestä yhteisyrityksen valinta ohjelman toteuttamisvälineeksi on ollut perusteltu. - Yhteisyrityksen strategiset tavoitteet vuodelle 2012 ja sen vuosittaiset työsuunnitelmat ovat ATM-yleissuunnitelman ja yhteisyrityksen tehtävien mukaisia. - Yhteisyrityksen toiminta vastaa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännen puiteohjelman ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ohjelmien vaatimuksia. Tuloksellisuus SESAR-yhteisyrityksen arvioidaan olevan erittäin tuloksellinen. Yhteisyritys on suorittanut tehtävänsä ja saavuttanut siltä vaaditut tulokset suunnitelmien mukaisesti: 10. Yhteisyritys perustettiin tehokkaasti ja ajoissa, ja se toteutti erityisesti seuraavat toimet: 11. muodosti hallintoneuvoston, nimitti pääjohtajan ja perusti päätoimipaikkansa 12. hyväksyi ATM-yleissuunnitelman, johon sen työohjelma perustuu 13. neuvotteli ja teki monenvälisen puitesopimuksen, sopimukset osakkaidensa kanssa, yleisen sopimuksen komission kanssa sekä erityissopimuksen Eurocontrolin kanssa 14. rekrytoi keskeisimmät työntekijät ja laati tarvittavat säännöt ja menettelyt, jotka ovat EU:n henkilöstösääntöjen mukaisia. 15. Yhteisyrityksen muutos EU:n elimeksi saatettiin päätökseen. Vaikka aseman muuttuminen vaikuttaa erittäin myönteisesti yhteisyritykseen ja ohjelman kehittämisvaiheeseen, muutos viivästytti hieman yhteisyrityksen toimintojen perustamista. 16. Yhteisyritys on organisoinut ja koordinoi teknisiä toimia ATM-yleissuunnitelman mukaisesti ja välttäen toimien sirpaloitumista ja päällekkäisyyttä. 17. Yhteisyritys on hankkinut rahoitusta osakkailtaan ja hallinnoi varoja. 18. Yhteisyritys on pyrkinyt osallistamaan useita eri sidosryhmiä osakkuuksien avulla, perustamalla tieteellisen komitean ja käynnistämällä strategisen toiminnan yhteistyötä. Lisäksi hallintoneuvosto otti vuonna 2010 käyttöön ”liitännäisjäsenen” aseman, jonka avulla yhteisyritys ja sen osakkaat voivat osallistaa yhteisyrityksen toimintaan yhä useampia sidosryhmiä. Erityisesti yritetään tavoittaa pk-yrityksiä, tutkimuslaitoksia ja korkeakouluja. Työjärjestelyjä on tehty myös kansallisten valvontaviranomaisten ja Euroopan lentoturvallisuusviraston kanssa. 19. Yhteisyritys on kehittänyt myös kansainvälistä yhteistyötä käynnistämällä teknisiä toimia, kuten AIRE-aloitteen (”Atlantic Interoperability Initiative to reduce emissions”) ja OPTIMI-hankkeen (”Oceanic position tracking improvement and monitoring”). EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöpöytäkirjan nojalla on myös ryhdytty kehittämään SESAR- ja NextGen-ohjelmien yhteentoimivuutta. Tehokkuus Vaikka on liian varhaista arvioida SESAR-yhteisyrityksen tehokkuutta kokonaisuudessaan, tarkastelujakson aikana tapahtunut kehitys osoittaa, että yhteisyritys on ollut SESAR-hankkeen kehittämisvaiheessa perinteistä tutkimus- ja kehityshankkeiden ehdotuspyyntöä tehokkaampi toimintatapa. Yhteisyritys on tehokkaasti koonnut yhteen asiaankuuluvat sidosryhmät ja koordinoinut ilmaliikenteen hallinnan tutkimustyötä EU:ssa. Kehittämisvaiheen tehokas toteuttaminen riippuu pitkälti yhteisyrityksen työkokonaisuuksien ja hankkeiden koordinoidusta hallinnoinnista, jolla saavutetaan myös mittakaavaetuja. Kerätty aineisto osoittaa, että yhteisyrityksen sisäiset työskentelytavat ja hallinto ovat tehokkaita. Tehokkuuden odotetaan parantuvan entisestään, kun uudet tietotekniikkajärjestelmät, etenkin taloushallinnossa (ABAC/SAP), otetaan käyttöön vuonna 2010. Kestävyys/hyödyllisyys SESAR-yhteisyrityksen sidosryhmien välinen yhteistyö luo vakaan perustan kestävien pitkän aikavälin hyötyjen saavuttamiselle lentoliikenteessä, mikä tukee yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tavoitteita. On kuitenkin liian varhaista arvioida, riittääkö tämä varmistamaan pitkän aikavälin kestävyyden. Pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseen vaikuttavat seuraavat tekijät: - sääntelyviranomaisten tuki ja sääntelykehys, joka tukee teknologian ja menettelyjen käyttöönottoa - keskeisten toimijoiden (ilmatilan käyttäjät, asianomainen henkilöstö, lennonvarmistuspalvelun tarjoajat jne.) sitoutuminen validoitujen teknologioiden ja menettelyjen käyttöönottoon ja käyttöönoton rahoittamiseen - uuden ilmaliikenteen hallinnan teknologian kehittäminen muualla maailmassa sekä muiden alueiden teknologian ja eurooppalaisten järjestelmien lähentyminen - tuleva talouskehitys ja lentomatkojen kysynnän suuntaukset. ATM-YLEISSUUNNITELMA ATM-yleissuunnitelma on yhteisesti sovittu etenemissuunnitelma, jonka ylläpidosta ja täytäntöönpanosta vastaa SESAR-yhteisyritys. Yleissuunnitelman tavoitteena on uusi ilmaliikenteen hallinnan toimintaratkaisu, joka tukee yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tavoitteita. Yleissuunnitelmaa tulisi pitää eurooppalaisena viitekehyksenä vakaalle ja uskottavalle suunnittelulle, sillä sen ansiosta sidosryhmät voivat ennakoida uusia toimintoja, sovittaa ne investointisykleihin ja suunnitella jälkiasennustoimia. ATM-yleissuunnitelma on jatkuvasti kehittyvä asiakirja, joka kattaa sekä SESAR-hankkeen kehittämis- että käyttöönottovaiheen. ATM-yleissuunnitelma ohjaa kehittämisvaiheen työohjelmaa ja on keskeinen väline käyttöönottovaiheen hallinnassa. Yhteisyrityksen edistyminen ATM-yleissuunnitelman täytäntöönpanossa SESARin määrittelyvaiheessa luotiin pohja uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmäkonseptin kehittämiselle ja toteuttamiselle. Määrittelyvaiheessa käsiteltiin myös tutkimus- ja kehitystoimintaa, validointitoimia ja näitä seuraavaa koordinoitua käyttöönottoa. SESARin määrittelyvaiheen tärkein tuotos on SESAR-yleissuunnitelma, johon sisältyy suorituskyvyn parantamisen ja uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmäkonseptin osa-alueita sekä kustannus-hyötyanalyysi. Lisäksi SESAR-yleissuunnitelmassa esitetään etenemissuunnitelma toiminnan parantamiseen tähtäävien toimien toteuttamiseksi yhtenäisen työohjelman muodossa. SESAR-yhteisyritystä koskevan asetuksen mukaisesti SESAR-yleissuunnitelma siirrettiin Eurocontrolista yhteisyritykselle 7.11.2008. Neuvosto vahvisti 30.3.2009 SESAR-yleissuunnitelman ATM-yleissuunnitelman alustavaksi versioksi, joka sisältää etenemissuunnitelman SESAR-ohjelman kehittämis- ja käyttöönottovaiheille. Neuvosto vahvisti myös, että ilmaliikenteen hallintajärjestelmän nykyaikaistaminen ja sen saavuttamiseksi ehdotettu aikataulu ovat EU:lle tärkeitä poliittisia painopistealueita. Yhteisyrityksen hallintoneuvosto hyväksyi ATM-yleissuunnitelman 12.6.2009. Täytäntöönpanon edistyminen 20. Kehittämisvaihe SESAR-yhteisyrityksen tutkimus- ja kehitystoiminta käynnistettiin 3.6.2009. Vuotta myöhemmin 85 prosenttia ohjelman 300 hankkeesta oli käynnistetty ja noin 160 hankkeessa oli aloitettu varsinainen tutkimus- ja kehitystyö. Pisimmälle edenneet hankkeet ovat jo toimittaneet ensimmäiset tuotoksensa yhteisyritykselle. Tulevan eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän kehittämisen ja validoimisen parissa työskentelee yhteisyrityksen kautta parhaillaan 1 500 asiantuntijaa. Nämä edustavat 16:tta yhteisyrityksen osakasta ja työskentelevät 17 jäsenvaltiossa. Tällä hetkellä ensisijaisena tavoitteena on hyödyntää nopeasti alkuvaiheen tuloksia, joita on saavutettu tiedonhallinnassa, liikenteen sijoittelussa ja ohjauksessa sekä lentoreitin hallinnassa ilmasta käsin. Yhteisyrityksen odotetaan validoivan ensimmäiset teknologiat vuoden 2012 alkuun mennessä. 21. Käyttöönottovaihe ATM-yleissuunnitelmassa määritellään tällä hetkellä kolme toistensa varaan rakentuvaa toimeenpanokokonaisuutta: - Toimeenpanokokonaisuus 1 sisältää SESAR-hankkeen toimintaratkaisun validoidut perustoiminnot ja -teknologiat, jotka eivät edellytä lisätutkimusta ja ovat valmiit otettaviksi käyttöön. Toimeenpanokokonaisuudessa 1 luodaan lähtökohdat kehittyneempien toimintojen käyttöönotolle tulevaisuudessa. - Toimeenpanokokonaisuus 2 koostuu ilmaliikenteen hallinnan osatekijöistä, jotka edellyttävät lisätutkimusta ja kehittämistä. Näitä elementtejä voidaan esittää standardoitaviksi ja toteutettaviksi vuodesta 2014 lähtien. - Toimeenpanokokonaisuus 3 koostuu SESAR-hankkeen toimintaratkaisun edistyneimmistä osista, jotka mahdollistavat täydellisen siirtymisen neliulotteiseen lentoreittien suunnitteluun ja aikaperustaiseen lentotoimintaan. Teknologiat ja menetelmät otetaan käyttöön vuoden 2020 jälkeen. Ohjelman tässä vaiheessa ilmaliikenteen hallinnan toimijat ovat ottaneet käyttöön ainoastaan toimeenpanokokonaisuuden 1. Toimeenpanokokonaisuuden 1 toiminnallisten parannusten edellyttämät toiminnot ja teknologiat on validoitu ja ne ovat teollisessa tuotannossa. Ne ovat valmiina otettaviksi käyttöön tai ovat jo käytössä. Toimeenpanokokonaisuudella pyritään parantamaan nykyistä eurooppalaista ilmaliikenteen hallintajärjestelmää lyhyellä aikavälillä. Tavoitteena on yhdenmukaistaa järjestelmää toteuttamalla parhaita toimintatapoja, parantamalla koordinointia ja valmistelemalla lentoreitteihin tai aikaan perustuvia toimintoja. Toimeenpanokokonaisuus 1 on keskeinen osa käyttöönottovaihetta, sillä mahdolliset viivästykset lyhyen aikavälin aloitteiden toteuttamisessa ovat merkittävä uhka SESAR-ohjelmalle. Komissio vastasi tarpeeseen ohjata toimeenpanokokonaisuuden käyttöönottoa perustamalla sille ohjausryhmän, joka toimii yhtenäisen ilmatilan komitean alaisuudessa ja jäsenvaltioiden, SESAR-yhteisyrityksen, Eurocontrolin ja sidosryhmien tukemana. Ryhmä perustettiin 27.4.2010 tilapäiseksi toimintarakenteeksi, jonka tavoitteena on valvoa toimeenpanokokonaisuuden 1 käyttöönottoa. Ohjausryhmä tekee komissiolle, EU:n jäsenvaltioille, Eurocontrolille, SESAR-yhteisyritykselle ja yksityisille sijoittajille (lennonvarmistuspalvelun tarjoajat, lentoyhtiöt, lentoasemat) ehdotuksia, joiden avulla saadaan todellisuus vastamaan paremmin ATM-yleissuunnitelmassa esitettyä käyttöönottosuunnitelmaa. 22. ATM-yleissuunnitelman päivitykset Neuvosto pyysi SESAR-yhteisyritystä toimittamaan ATM-yleissuunnitelman ensimmäisen päivityksen maaliskuuhun 2010 mennessä[9]. Yhteisyritys toimitti odotetun ehdotuksen hallintoneuvostolleen, joka käsitteli ehdotusta 30.4.2010. Ensimmäinen päivitys ei ollut laaja-alainen, eikä siten vaikuttanut yleiseen suunnitteluun, tarvittaviin investointeihin tai odotettuun suorituskykyyn. Päivitys koostui seuraavista osa-alueista[10]: - toimeenpanokokonaisuuden 1 toiminnallisten parannusten tarkentaminen - sääntelyä ja standardointia koskevien etenemissuunnitelmien käyttöönotto - riskinhallintasuunnitelman päivitys. Ehdotus hyväksyttiin sellaisenaan EU:n yhtenäisen ilmatilan komiteassa 7.5.2010 ja Eurocontrolissa (”Stakeholders Consultancy Group”) 17.5.2010. Yhteisyrityksen hallintoneuvosto hyväksyi ehdotuksen 12.7.2010. Tulevaisuudessa päivityksiä odotetaan 18–24 kuukauden välein. Päivitysten olisi mahdollistettava saavutetun edistyksen tarkastelu sekä turvattava asiakirjan vakaus ja sidosryhmien sitoutuminen. ATM-yleissuunnitelman seuraavassa päivityksessä voitaisiin keskittyä suorituskykysuunnitelman (korkean tason tarpeet) ja ATM-yleissuunnitelman (teknologinen vastaus verkon suorituskyvyn kehitystarpeeseen) väliseen yhteyteen. [1] Asetukset (EY) N:o 549/2004, 550/2004, 551/2004, 552/2004 (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1–26), sellaisina kuin ne ovat muutettuina 21.10.2009 annetulla asetuksella (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34). [2] Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, 27.2.2007 (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 1). [3] ATM-yleissuunnitelma , s. 84 http://www.sesarju.eu/sites/default/files/documents/reports/European_ATM_Master_Plan.pdf [4] Yksityiskohtainen tekninen kuvaus työstä: http://www.sesarju.eu/public/standard_page/library_list.html [5] NextGen on Yhdysvaltain ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamisohjelma. [6] Koko raportti: http://ec.europa.eu/transport/evaluations/research_en.htm tai http://ec.europa.eu/transport/evaluations/trans_european_networks_en.htm [7] Asetus (EY) N:o 549/2004, 10.3.2004, 5 artikla (EUVL L 96, 31.2.2004). [8] SESAR-yhteisyrityksen vuotuinen toimintakertomus 2009, 10.3.2010: www.sesarju.eu/sites/default/files/documents/reports/Annual_Activity_Report_2009_Adopted.pdf [9] Maaliskuun 30. päivänä 2009 hyväksytty neuvoston päätöslauselma, 3 kohta. [10] https://www.atmmasterplan.eu