Alueiden komitean lausunto aiheesta "Alueiden komitean ehdotukset hallitustenväliselle konferenssille"



Virallinen lehti nro C 023 , 27/01/2004 s. 0001 - 0007



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Alueiden komitean ehdotukset hallitustenväliselle konferenssille" (2004/C 23/01) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon työvaliokuntansa 1. heinäkuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa "perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa" -valiokunnan tehtäväksi laatia lausunto aiheesta "Alueiden komitean ehdotukset hallitustenväliselle konferenssille", ottaa huomioon Euroopan perustuslakia koskevan sopimusehdotuksen, joka luovutettiin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle Roomassa 18. heinäkuuta 2003 (CONV 850/03), ottaa huomioon Nizzassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän julistuksen unionin tulevaisuudesta, ottaa huomioon Laekenissa 14. ja 15. joulukuuta 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät ja erityisesti Laekenin julistuksen Euroopan unionin tulevaisuudesta, ottaa huomioon Thessalonikissa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman ehdotuksesta sopimukseksi Euroopan perustuslaista ja Euroopan parlamentin kannan hallitustenvälisen konferenssin koollekutsumiseen (A5-0299/2003), ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta "Perustuslaki unionille - Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukainen komission lausunto jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin järjestämisestä niiden sopimusten tarkistamiseksi, joihin unioni perustuu" (KOM(2003) 548 lopullinen), ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2003 annetun AK:n päätöslauselman aiheesta "Eurooppa-valmistelukunnan suositukset" (CdR 198/2003 fin)(1) (CONV 827/03), ottaa huomioon ehdotukset, jotka AK teki Eurooppa-valmistelukunnalle tämän työskentelyn aikana ja joita ei ole sisällytetty perustuslakiluonnokseen (ks. liite 1), ottaa huomioon "perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa" -valiokuntansa 26. syyskuuta 2003 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 169/2003 rev.), jonka esittelijät olivat Albert Bore, alueiden komitean puheenjohtaja, Birminghamin kaupunginjohtaja (UK, PSE) ja Reinhold Bocklet, alueiden komitean ensimmäinen varapuheenjohtaja, Baijerin Eurooppa- ja liittovaltioasiain ministeri (DE, PPE), katsoo, 1. että Nizzassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymässä julistuksessa unionin tulevaisuudesta määriteltiin sen prosessin periaatteet, jonka viimeinen vaihe on alkamassa juuri hallitustenvälisen kokouksen edellä. Julistuksella prosessille asetettiin seuraavat neljä tavoitetta: EU:n ja jäsenvaltioiden selkeämmän vallanjaon toteuttaminen ja valvominen toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, Nizzassa annetun EU:n perusoikeuskirjan saattaminen Kölnissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaiseen asemaan, sopimusten yksinkertaistaminen niiden selkeyden ja ymmärrettävyyden lisäämiseksi merkitystä muuttamatta, jäsenvaltioiden parlamenttien roolin määrittely Euroopan valtarakenteissa, 2. että joulukuussa 2001 annetulla Laekenin julistuksella Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan tehtäväksi annettiin valmistella seuraavaa hallitustenvälistä kokousta mahdollisimman laajasti ja avoimesti sekä tarkastella seuraavia tavoitteita: Euroopan unionin toimivallan jaon ja määrittelyn parantaminen, EU:n välineiden yksinkertaistaminen, demokratian, avoimuuden ja tehokkuuden lisääminen EU:ssa sekä Euroopan kansalaisten perustuslain laatiminen, 3. että EU:n uuden rakenteen paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden täysimittainen tunnustaminen parantaisi unionin tehokkuutta ja samalla sen kansalaisläheisyyttä, 4. että Eurooppa-valmistelukunnan valtioiden ja hallitusten päämiehille esittämä ehdotus muodostaa perustan tulevalle sopimukselle Euroopan perustuslaista, joka hallitustenvälisen konferenssin tulee viimeistellä, hyväksyi 9. lokakuuta 2003 pitämässään 51. täysistunnossa seuraavan lausunnon. 1. Alueiden komitean kanta Alueiden komitea Taustaa 1.1. pitää kansalaisläheistä päätöksentekoa yleisen maailmanlaajuistumisen tarpeellisena vastapainona ja täydennyksenä. 1.2. katsoo, että laajentuneessa unionissa Euroopan yhdentämistä ei tulisi rajoittaa enää pelkästään taloudelliseen yhteistyöhön vaan sen tulisi entistä enemmän kattaa myös poliittinen päätöksenteko, jossa otetaan huomioon myös paikallis- ja alueviranomaisten näkemys, sillä yleensä tällainen prosessi vaikuttaa kaikkiin hallintotasoihin. 1.3. uskoo, että paikallis- ja alueviranomaisten on saatava riittävästi tietoa meneillään olevista prosesseista, jotta ne voivat osallistua täydellä panoksella unionin päätöksentekoprosessiin, jonka tuloksien täytäntöönpanosta ne vastaavat. Paikallis- ja alueviranomaisia on myös kuultava riittävästi ja hyvissä ajoin. 1.4. pitää tervetulleena 1990-luvun alussa käynnistynyttä yleistä kehityssuuntaa paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden huomioon ottamiseksi EU:n päätöksentekoprosessissa. Tämä kehitys, joka on ilmennyt AK:n perustamisena sekä valtiotasoa alempien hallintotasojen vastuualojen ja toimivallan samanaikaisena laajenemisena, heijastaa eräissä jäsenvaltioissa vallallaan olevia hajauttamispyrkimyksiä. 1.5. pitää Euroopan hallintotapaa käsittelevää komission valkoista kirjaa osoituksena siitä, että EU on siirtynyt monitasoisen hallinnon järjestelmään ja että näin ollen hallinnon paikallis- ja aluetasoille on myönnettävä suurempi rooli ja niiden toimivaltaa on kunnioitettava. 1.6. korostaa tarvetta Euroopan komission ja paikallis- ja aluehallinnon sekä niitä edustavien järjestöjen säännölliselle vuoropuhelulle ja katsoo, että AK kykenee edistämään tehokasta keskustelua keskeisistä politiikan aloista. 1.7. pitää Euroopan komission ja alueiden komitean allekirjoittamaa yhteistyöpöytäkirjaa tiiviimmän yhteistyön vahvana perustana ja katsoo, että tätä yhteistyötä olisi nyt AK:n rooli Euroopan paikallisyhteisöjen ja alueiden yhteisten etujen edustajana huomioon ottaen aihetta tiivistää entisestään. 1.8. pitää myönteisenä AK:n lisääntynyttä osallistumista neuvoston epävirallisiin kokouksiin. 1.9. toistaa, että Euroopan komission keskeisten ehdotusten taloudellisten ja hallinnollisten vaikutusten arvioinnissa tulisi jatkossakin ottaa huomioon myös niiden vaikutus paikallis- ja aluehallintoon. Valmistelukuntaprosessi ja kuulemiset 1.10. pitää tervetulleena Eurooppa-valmistelukunnan antamaa tunnustusta paikallis- ja alueviranomaisten roolille ja asemalle Euroopan yhdentymisprosessissa, jonka osoituksena aiheelle omistettiin kokonainen istunto. 1.11. pitää tervetulleena valmistelukunnan työskentelyn yhteydessä AK:n ja paikallis- ja aluehallintoa edustavien järjestöjen välille kehittynyttä hyvää yhteistyötä. 1.12. pitää tervetulleena myös hyviä suhteita Euroopan parlamenttiin, jotka muodostettiin parlamentin laatiessa mietintöään alue- ja paikallisviranomaisten roolista Euroopan yhdentymisessä, ja pyrkii vahvistamaan näitä suhteita edelleen. 1.13. arvioi, että nyt on aika vahvistaa paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden roolia Euroopan hallinnossa ja EU:n toimielinrakenteessa valmistelukunnan 7. helmikuuta 2003 pidetyssä istunnossa yleisesti hyväksytyn ajatuksen mukaisesti. Uuden perustuslain arviointi 1.14. on tyytyväinen Euroopan kansalaisia palvelevan perustuslain puolesta ilmaistuun yksimielisyyteen. Kyseessä on historiallinen askel Euroopan rakentamisprosessissa. 1.15. suhtautuu myönteisesti valmistelukunnan jäsenten saavuttamaan huomattavaan edistykseen pyrkimyksissä taata entistä tarkoituksenmukaisempi toimivaltuuksien määrittely ja jako Euroopan unionissa, varmistaa unionin toimintavälineiden yksinkertaistaminen sekä vahvistaa unionin toimielinten demokraattista oikeutusta ja niiden toiminnan avoimuutta ja tehokkuutta. Komitea huomauttaa kuitenkin EU:n jatkokehityksen edellyttävän, että pohditaan ja päätetään, millaisia tehtäviä huomattavasti laajentuneessa unionissa voidaan hoitaa yhteisesti. 1.16. on tyytyväinen tunnustukseen, joka ehdotuksessa sopimukseksi Euroopan perustuslaista annetaan alue- ja paikallisviranomaisten roolille unionissa. Erityisesti seuraavat seikat ilmentävät kyseistä tunnustusta: - perusarvoille ja perusoikeuksille asetettu painoarvo - paikallisen ja alueellisen itsehallinnon kunnioittaminen - kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden tunnustaminen - alueellisen yhteenkuuluvuuden lisääminen yhdeksi unionin tavoitteista - lähidemokratian merkityksen tunnustaminen unionissa - toissijaisuusperiaatteen uusi määritelmä - alue- ja paikallisviranomaisia edustavien järjestöjen sekä kansalaisyhteiskunnan entistä aikaisempi kuuleminen säädösehdotuksia annettaessa - alueiden komitean kutsuminen osallistumaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisen jälkikäteisvalvontaan - alueiden komitealle myönnettävä kanneoikeus tuomioistuimeen komitean oikeuksien puolustamiseksi - alueiden komitean jäsenten toimikauden pidentäminen neljästä vuodesta viiteen vuoteen Euroopan komission ja Euroopan parlamentin käytäntöä vastaavaksi. 1.17. pitää tervetulleena perustuslakiluonnoksessa hahmoteltuja tulevia vastuualueitaan ja oikeuksiaan, joita kaavaillaan esimerkiksi toissijaisuusperiaatteen soveltamista koskevassa pöytäkirjassa. AK on valmis toteuttamaan tarvittavat sisäiset uudistukset, jotta se pystyy asianmukaisesti toteuttamaan laajennettuja tehtäviään. 1.18. tunnustaa tarpeen vahvistaa sisäisiä menettelytapojaan tuottaakseen lausuntoja sellaisista lausuntopyynnöistä, jotka koskevat odotettuja uusia pakollisen lausuntopyynnön aloja, vastatakseen Euroopan komission pyyntöihin tuottaa vaikutuksia käsitteleviä ja suuntaa-antavia selvityksiä sekä pystyäkseen tarpeen tullen käyttämään tarkoituksenmukaisella tavalla kanneoikeuttaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. 1.19. korostaa, että mikäli AK:n pakollisen kuulemisen piiriin kuuluvia aloja laajennetaan samalla kun perustuslakiluonnoksen mukaan lisätään Euroopan parlamentin yhteispäätösvaltuuksia, suhteita Euroopan parlamenttiin on tiivistettävä, jotta se antaa riittävää huomiota paikalliselle ja alueelliselle ulottuvuudelle. Tässä yhteydessä Euroopan parlamentin lienee myös aiheellista hyödyntää paremmin voimassa olevien perussopimusten mukaista mahdollisuutta AK:n kuulemiseen. 1.20. osallistuu mielellään säännöllisesti asianmukaisiin ministerineuvoston kokouksiin ja neuvoston epävirallisiin kokouksiin paikallis- ja aluenäkökulman esiin tuomiseksi. 2. Alueiden komitean suositukset Alueiden komitea 2.1. kehottaa jäsenvaltioiden ja niiden hallitusten päämiehiä hyväksymään ehdotuksen sopimukseksi Euroopan perustuslaista hallitustenvälisessä konferenssissa käytävien neuvottelujen lähtökohdaksi, sillä perustuslakiluonnoksessa heijastuu Eurooppa-valmistelukunnassa huolella neuvoteltu toimielinten välinen tasapaino. 2.2. pyytää kuitenkin tekemään eräitä pieniä mutta merkittäviä ja tässä lausunnossa täsmennettyjä muutoksia, jotka korjaisivat perustuslain eri osien välisiä ristiriitoja horjuttamatta toimielinten välistä tasapainoa. 2.3. suosittelee näin ollen, että yhtäpitävästi I osan sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan mukaisen AK:n roolin kehittämisen kanssa III osassa mainitut alueiden komitean pakollisen kuulemisen piiriin kuuluvat alat laajennetaan käsittämään myös seuraavat, suoraan paikallis- ja aluetasoon vaikuttavat asiat: maatalous, valtiontuet ja yleishyödylliset palvelut, tutkimus ja kehitys, teollisuus ja maahanmuutto, sosiaalinen suojelu, turvallisuus ja oikeus. 2.4. kehottaa vahvistamaan nykyistä neuvoa-antavaa tehtäväänsä horisontaalisella lausekkeella, jossa määrätään, että AK:ta on kuultava jaetun toimivallan kysymyksissä, talous- ja työllisyyspolitiikan koordinaatioon liittyvissä toimenpiteissä sekä tuki-, koordinaatio- tai täydentäviä toimia koskevissa kysymyksissä. 2.5. on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että perustuslakia koskevassa sopimusehdotuksessa unionin tavoitteet ja eräät sellaiset politiikat, joita ei ole tarkistettu ehdotuksessa, eivät ole riittävän koherentteja. Komitea kehottaa hallitustenvälistä konferenssia johdonmukaistamaan perustuslain määräykset kokonaisuudessaan. 2.6. suosittelee lisäksi, että VI osaston "Demokratian toteutuminen unionissa" edustuksellisen demokratian periaatetta käsittelevässä 45 artiklassa mainitaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden parlamenttien ohessa myös alueiden komitea, sillä sen jäsenet edustavat demokraattista kansalaisläheisyyden periaatetta unionin ytimessä. 2.7. kehottaa myöntämään alueiden ministereille oikeuden osallistua neuvoston kokouksiin EY:n perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti ja varmistamaan tulevaisuudessa, että tämä myös toteutuu. 2.8. vaatii, että otetaan huomioon sekä valmistelukunnassa vaikuttaneiden alueiden komitean edustajien että jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin sekä jäsenvaltioiden parlamenttien useiden edustajien ehdotus kirjata rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö perustuslakisopimuksen III osaan, koska sekä jäsenvaltioiden että liittyvien valtioiden alueet pitävät tätä erityisen tärkeänä osana Euroopan yhdentymisprosessia. Komitea kehottaa hallitustenvälistä konferenssia varmistamaan, että perustuslakisopimukseen sisällytetään selkeät puitteet ystävyyskaupunkitoiminnan tukemiselle. 2.9. kehottaa sisällyttämään perustuslakisopimukseen selkeän maininnan siitä, että Euroopan unionin on taattava paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason viranomaisten toimivallan säilyminen yleishyödyllisten palvelujen järjestämisessä. 2.10. toistaa Eurooppa-valmistelukunnan puheenjohtajan Valéry Giscard d'Estaingin ilmaiseman toivomuksen, että hallitustenvälinen kokous toimii valmistelukunnan tavoin avoimesti, ja vaatii näin ollen sopimusehdotukseen mahdollisesti tehtävien merkittävien muutosten julkaisemista, jotta kansalaiset pystyvät seuraamaan prosessia ja jotta heillä on tarvittaessa mahdollisuus reagoida muutoksiin. 2.11. kannattaa ehdotusta vakiinnuttaa avoimen valmistelukuntamenetelmän soveltaminen Euroopan perustuslakisopimusta koskevan ehdotuksen tarkistamismenettelyssä ja katsoo, että menettelyä vahvistaisi alueiden komitean edustajien täysivaltainen osallistuminen sekä viestinnän parantaminen jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa. Bryssel 9. lokakuuta 2003. Alueiden komitean puheenjohtaja Albert Bore (1) EUVL C 256, 24.10.2003, s. 62. LIITE talous- ja alueiden komitean lausuntoon Tiivistelmä tärkeimmistä alueiden komitean Eurooppa-valmistelukunnalle sen työskentelyn kuluessa esittämistä ehdotuksista, joita ei ole sisällytetty perustuslakiluonnokseen (CONV 850/03, 18.7.2003) - ASEMA UUDESSA TOIMIELINJÄRJESTELMÄSSÄ Perustuslakiluonnoksen I osaa koskien AK pyysi, että komitea lisättäisiin 18 artiklan 2 kohdassa mainittujen toimielinten joukkoon. Lisäksi komitea jätti I osaan seuraavat muutosehdotukset: 31 artikla: Unionin neuvoa-antavat elimetAlueiden komitea 1. Euroopan parlamenttia, ministerineuvostoa ja komissiota avustaa alueiden komitea sen varmistamiseksi, että paikallinen ja alueellinen ulottuvuus sekä Euroopan kansojen kulttuurien ja perinteiden moninaisuus otetaan huomioon unionin politiikkoja laadittaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa. Alueiden komitea edistää myös toissijaisuus-, kansalaisläheisyys- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen valvontaa. 2. Alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. Alueiden komitean jäseniä eivät sido mitkään ohjeet. He hoitavat tehtäväänsä unionin yleisen edun mukaisesti täysin riippumattomina. 3. Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission on kuultava alueiden komiteaa 13, 14 ja 16 artiklassa mainituissa tapauksissa sekä III osassa määrätyin edellytyksin. Komitea seuraa tarkkailijan ominaisuudessa näitä aloja koskevaa lainsäädäntöprosessia(1). 4. Euroopan parlamentti, ministerineuvosto tai komissio voi kuulla alueiden komiteaa muissa aiheellisiksi katsomissaan tapauksissa, erityisesti rajojen yli ulottuvan yhteistyön osalta. 5. Komitea voi antaa lausuntoja myös omasta aloitteestaan tapauksissa, joissa se katsoo sen aiheelliseksi. 6. Alueiden komitean kokoonpanoa, jäsenten nimeämistä, toimivaltuuksia ja toimintaa koskevat säännöt määritellään tämän perustuslain II III osan 268, 269, 270 III-292-III-294 artiklassa. Ministerineuvosto tarkistaa komission ehdotuksesta sekä Euroopan parlamenttia ja alueiden komiteaa kuultuaan sen kokoonpanoa koskevat säännöt säännöllisin väliajoin unionin taloudellisen, yhteiskunnallisen javäestöllisen kehityksen huomioon ottamiseksi. III osaa koskien AK on ehdottanut seuraavia muutoksia III-294 artiklaan: Euroopan parlamentti, ministerineuvosto tai komissio kuulee alueiden komiteaa tässä perustuslaissa määrätyissä tapauksissa sekä 13, 14 ja 16 artiklassa mainituissa tapauksissa muissa aiheellisiksi katsomissaan tapauksissa, erityisesti rajojen yli ulottuvan yhteistyön osalta, kun se katsoo sen aiheelliseksi. Mikäli perustuslain määräysten nojalla lausuntoa pyytänyt toimielin ei noudata komitean suosituksia, on sen perusteltava menettelynsä. Alueiden komitealla on oikeus esittää komissiolle kirjallisia ja suullisia kysymyksiä. - AK:N KUULEMISEN PIIRIIN KUULUVIEN ALOJEN LAAJENTAMINEN AK:n Eurooppa-valmistelukunnalle esittämät perustuslakiluonnoksen III osaa koskevat muutosehdotukset Uudet painopistealat, joista AK pyytää tulla kuulluksi: - äänestyssäännöt ja ehdokkaaksi asettuminen kunnallisvaaleissa III-10 - kansalaisuutta koskeva komission kertomus III-13 - palveluiden vapauttaminen III-32 - välillisiä veroja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen III-62 - lainsäädännön lähentäminen sisämarkkinoiden alalla III-64, III-65 - valtiontuet III-56, III-57, III-58 - yhteistyö sosiaalisen suojelun alalla III-116 - maatalous III-127 - tutkimus ja teknologian kehittäminen III-149, III-150, III-151, III-152, III-154 Painopistealat, joihin AK haluaa lisättävän viittauksen paikallis- ja alueviranomaisiin: - yleistä taloudellista etua koskevat palvelut III-6 - valtiontuet III-56, III-57 - sisäinen turvallisuus (vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue) III-158-III-178 - lainsäädännön lähentäminen sisämarkkinoiden alalla III-64, III-65 - AK:N KOKOONPANO AK esitti muutosehdotuksen, joka koski sen kuulemista asiassa. AK ei kuitenkaan esittänyt varsinaista kokoonpanoaan koskevaa ehdotusta. III-292 artikla Alueiden komitean jäsenten määrä saa olla korkeintaan 350. Komitean kokoonpano vahvistetaan alueiden komitean kuulemisen jälkeen ministerineuvoston yksimielisellä eurooppapäätöksellä. - PÖYTÄKIRJALUONNOS TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATTEIDEN SOVELTAMISESTA AK esitti joukon muutosehdotuksia pöytäkirjaluonnokseen, joka eroaa nyt huomattavasti alkuperäisestä. AK:n keskeisinä ehdotuksina oli, että Euroopan komissio kuulisi alueiden komiteaa useammassa tapauksessa ja että AK:lle - kuten EU:n toimielimille ja jäsenvaltioiden parlamenteille - toimitettaisiin kaikki viralliset asiakirjat. AK toivoi erityisesti, että se pääsisi osallistumaan yhdessä jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa kuuden viikon varoitusajan käsittävään toissijaisuusperiaatteen vaalimisprosessiin ja että sillä olisi oikeus toimittaa perusteltu lausunto, mikäli ehdotus rikkoo toissijaisuusperiaatetta vastaan. AK pyysi myös, että komission selvitys unionin perustuslain 9 artiklan soveltamisesta toimitetaan muiden toimielinten ja jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien lisäksi myös alueiden komitealle. - DEMOKRATIAN TOTEUTUMINEN UNIONISSA 45 artiklan 2 kohta Euroopan parlamentti on kansalaisten suora edustaja unionin tasolla. Jäsenvaltioita edustavat Eurooppa-neuvostossa ja ministerineuvostossa niiden hallitukset, jotka puolestaan ovat vastuussa kansalaisten valitsemille kansallisille parlamenteille. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat edustettuina alueiden komiteassa, jonka jäsenet ovat joko kansalaisten valitsemia tai poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. - RAJOJEN YLI ULOTTUVA JA ALUEIDEN VÄLINEN YHTEISTYÖ Euroopassa on pitkä rajojen yli ulottuvan ja alueiden välisen yhteistyön perinne. Se on yksi Euroopan yhdentymisen sosiokulttuurisista perusteista. Oikeusperusta on siis välttämätön yhteistyön mahdollistavia unionin välineitä ajatellen. 3 artikla 3. Unioni edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, alueiden välistä ja rajojen yli ulottuvaa yhteistyötä ja jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta. 13 artikla Lisätään niihin aloihin, joihin jaettua toimivaltaa pääasiassa sovelletaan "rajojen yli ulottuva ja alueiden välinen yhteistyö". 56 artikla Rajojen yli ulottuva ja alueiden välinen yhteistyö lienee oleellinen osa hyvää naapuruutta. III-116 artikla Edistääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi. Unioni pyrkii erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden tai saarien jälkeenjääneisyyttä, maaseutu mukaan luettuna. Unionin tulee edistää rajojen yli ulottuvaa ja alueiden välistä yhteistyötä. - PERUSTUSLAISTA TEHDYN SOPIMUKSEN TARKISTUSMENETTELY AK on myös pyytänyt, että se otetaan täysivaltaisena jäsenenä mukaan mahdolliseen IV-7 artiklassa tarkoitettuun perustuslaista tehdyn sopimuksen tarkistusmenettelyyn. (1) Ks. CONV 618/03, AK:n panos Eurooppa-valmistelukunnalle.