FI Euroopan unionin virallinen lehti C 173/38

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta erityistoimenpiteiden osalta, jotka koskevat lisätuen antamista luonnonmullistuksista kärsiville jäsenvaltioille”

(COM(2016) 778 final – 2016/0384 (COD))

(2017/C 173/07)

Esittelijä: Pietro Vittorio BARBIERI

Lausuntopyyntö Euroopan unionin neuvosto, 11.1.2017 Euroopan parlamentti, 15.12.2016 Oikeusperusta EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 ja 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” Hyväksyminen erityisjaostossa 2.2.2017 Hyväksyminen täysistunnossa 22.2.2017 Täysistunnon nro 523 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 183/0/2

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen 2016/0384 asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta (1) erityistoimenpiteiden osalta, jotka koskevat lisätuen antamista luonnonmullistuksista kärsiville jäsenvaltioille.

1.2 ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen alkaa hyödyntää Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) täydentämään Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR) käytettävissä olevia varoja vakavien luonnonkatastrofien kohtaamien jäsenvaltioiden ja alueiden hyväksi.

1.3 ETSK kannattaa erillisen toimintalinjan perustamista EAKR:n tukemille jälleenrakennustoimille toimenpideohjelman sisällä ilman kansallista yhteisrahoitusta Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 2012/2002 mukaisesti.

1.4 ETSK kannattaa tukikelpoisuuden laajentamista siten, että aiheutuneita menoja voidaan korvata siitä päivästä lähtien, jona luonnonkatastrofi on tapahtunut, vaikka kyseinen päivämäärä olisi aiempi kuin tässä tarkasteltavan asetusta muuttavan ehdotuksen voimaantulopäivä.

1.5 ETSK on tyytyväinen ehdotukseen, jonka mukaan jäsenvaltiot, jotka ovat jo sisällyttäneet toimiaan komissiolle aiemmin esittämäänsä maksatushakemukseen, voivat tehdä tarpeelliset tarkistukset seuraavaan maksatushakemukseen.

1.6 Aiemmissa lausunnoissaan esittämänsä mukaisesti ETSK suhtautuu myönteisesti edellä esiin tuotuihin komission toimiin, joiden avulla pyritään yksinkertaistamaan ja nopeuttamaan tukien saamista, jotta luonnonkatastrofeihin voidaan reagoida oikea-aikaisemmin, tehokkaammin ja näkyvämmin.

1.7 Samalla on ETSK:n mielestä välttämätöntä käynnistää rahaston lisätarkistusprosessi, jotta voidaan tarkentaa rahaston toiminta-alaa siten, ettei suljeta pois ilmastonmuutoksesta ja terroriteoista johtuvia katastrofeja, sekä tarkistaa ETSK:n mielestä liian korkeita kynnysarvoja.

1.8 ETSK katsoo, että rahasto on tärkeä osoitus eurooppalaisesta solidaarisuudesta ja että sen näkyvyyttä on edistettävä unionin kansalaisten keskuudessa.

2. Lausunnon perusteluja ja erityishuomioita

2.1 Euroopalla on ikäviä kokemuksia erilaisista luonnonkatastrofeista. Kuluneina vuosina monissa EU:n jäsenvaltioissa on valitettavasti sattunut vakavia onnettomuuksia.

2.1.1 Vuonna 2002 Keski-Euroopassa, etenkin Saksassa, Itävallassa, Tšekin tasavallassa ja Slovakiassa, kärsittiin vakavista tulvista. EU päätti samana vuonna perustaa Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (EUSR), jonka avulla unioni voi reagoida suuriin luonnonkatastrofeihin ja osoittaa solidaarisuutta katastrofialueille. Sen jälkeen solidaarisuusrahastoa on käytetty useiden erityyppisten katastrofien, kuten tulvien, metsäpalojen, maanjäristysten, rajuilmojen ja kuivuuden, yhteydessä (2).

2.2 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) (3) käytetään täydentämään EUSR:ää vakavissa katastrofitapauksissa. Molemmilla rahastoilla on samanlaiset eettiset tehtävät sekä tiettyjä yhteisiä ohjelmallisia toimintakriteereitä. Molemmat rahastot ovat osoitus EU:n solidaarisuudesta, ja niistä yleensä rahoitetuilla toimilla on yhtäläinen tavoite edistää talouskasvua sekä oikeudenmukaista ja kestävää kehitystä Euroopan alueilla (4).

2.3 ETSK on jo aiemmin todennut, että avun oikea-aikaisuus on keskeinen tekijä, jotta voidaan varmistaa sen tehokkuus ja asiaankuuluva näkyvyys. ETSK on tuonut esiin etenkin EUSR:n aikaa vievän byrokratian (5) sekä liian pitkät odotusajat avun antamisessa (6).

2.4 ETSK vahvistaa aiemmin jo esittämänsä kannan rahaston toiminnasta: — On selvennettävä lopullisesti rahaston toiminta-ala, jotta ei luoda perusteettomia odotuksia ja vältetään se, että rahastoa käytetään poliittisen tiedotuksen välineenä. — On määriteltävä taloudellisten vaikutusten kynnysarvo, jonka avulla katastrofin laajuus voidaan arvioida riittävän suureksi, jotta rahastoa käytetään vain poikkeustapauksissa. — On vähennettävä edelleen toimintamekanismeja ja avun antamiseen kuluvaa aikaa, jotta apu olisi todella välitöntä.

2.4.1 ETSK on myös huolissaan luonnon- ja muiden katastrofien määrän lisääntymisestä ja painottaa tarvetta vahvistaa ennaltaehkäisytoimia.

2.5 ETSK kannattaa sitä, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 120 artiklaan lisätään 8 kohta, jonka myötä perustetaan erillinen toimintalinja ja otetaan käyttöön EAKR:n 100 prosenttiin ulottuva yhteisrahoitusosuus edellyttäen, että — hallintoviranomaiset valitsevat toimet reaktiona vakaviin luonnonkatastrofeihin; — toimet ovat luonnonkatastrofien johdosta toteutettavia jälleenrakennustoimia; — toimia tuetaan EAKR:n investointiprioriteettien puitteissa.

2.6 ETSK kannattaa poikkeusta siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 65 artiklan 9 kohdassa säädetään, jotta kyseisen toimintalinjan mukaisista toimista aiheutuvat menot ovat korvattavissa siitä päivästä, jona luonnonmullistus tapahtui.

3. ETSK:n kanta

3.1 ETSK on sitä mieltä, että asetusehdotusta on tarkasteltava yhdessä asetuksen (EU) N:o 2012/2002 ja siihen tehtyjen muutosten kanssa, sillä se täydentää ja muuttaa tätä. Ehdotetut muutokset ovat ETSK:n aiemmissa lausunnoissaan esittämän mukaisia, eli niiden avulla pyritään nopeuttamaan ja yksinkertaistamaan rahaston toimintamekanismeja. Muutamia puutteita on kuitenkin vielä tuotava esiin.

3.2 ETSK toteaa, että asetus on erityisen merkittävä toimenpide, sillä se on osoitus eurooppalaisesta solidaarisuudesta. Siinä vahvistetaan toissijaisuusperiaatteen säilyttäminen, sillä se täydentää jäsenvaltioiden poliittisia toimia, sekä koordinointi Euroopan unionin muiden poliittisten toimien, muun muassa rakennerahastojen ja Euroopan investointipankin puitteissa toteutettujen ohjelmien kanssa. ETSK katsoo, että siinä on otettava huomioon myös ne vakaussopimuksen poikkeukset, joita sovelletaan luonnon- ja muista katastrofeista kärsiviin jäsenvaltioihin.

3.3 Asetusta sovelletaan vakavissa luonnonkatastrofeissa, eikä jäsenvaltioille myönnetä tukea, jos luonnonkatastrofin aiheuttamien vahinkojen voidaan arvioida alittavan summan, joka on ETSK:n mielestä aivan liian korkea kynnysarvo ja jota tulisikin tarkistaa.

3.4 Asuminen luetaan tukikelpoisiin toimiin vain, jos kyse on tilapäisestä hätämajoituksesta. Muutoin on valtion tai vakuutusyhtiön asia toimia tässä yhteydessä. Vanhojen kylien olemassaolo saattaa riippua vapaa-ajan asumiseen liittyvästä matkailusta. ETSK katsoo, että on puututtava asumisen ja taloudellisen toiminnan välille tehtyyn jakoon.

3.5 Asetuksessa säädetään myös, ettei päällekkäisyyksiä muissa alueellisissa hätätilanteissa – johtuivatpa ne luonnon- tai muista katastrofeista – sovellettavien EU:n toimien kanssa voi olla. Yksi tärkeimmistä rahaston hyödyntämisedellytyksistä on ennaltaehkäisytoimia koskeva suunnitelma luonnonkatastrofiriskin varalta. ETSK on sitä mieltä, että unionin toimielimet ja jäsenvaltiot eivät painota riittävästi ennaltaehkäisyä.

3.6 Asetuksessa säädetään, että rahastosta rahoitusta saavien toimien on vastattava perussopimuksen määräyksiä ja perussopimuksen pohjalta annettuja sääntelyvälineitä. Tämä koskee etenkin asianmukaista varainhoitoa, julkisten hankintojen avoimuutta sekä ympäristönsuojelua ja ilmastonmuutokseen mukautumista sekä ympäristöystävällisiin infrastruktuuritoimiin suunnattuja investointeja. Asetusta annettaessa erillinen esteettömyysdirektiivi (7) ei vielä ollut voimassa. Koska esteettömien tuotteiden ja palvelujen kysyntä on lisääntynyt entisestään Euroopan unionin väestön ikääntyessä (8), on esteettömyyttä ETSK:n mielestä painotettava hätäapu- ja jälleenrakennustoimien yhtenä tärkeimmistä kriteereistä.

Bryssel 22. helmikuuta 2017. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Georges DASSIS

(1) COM(2016) 778 final – 2016/0384 (COD)

(2) Komission EUSR:n kautta myöntämä apu on ollut ratkaisevassa asemassa pyrittäessä selviytymään esimerkiksi Bulgariassa, Italiassa ja Romaniassa vuonna 2014 sattuneista luonnonkatastrofeista.

(3) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) on yksi Euroopan unionin rakennerahastoista. Sen tavoitteena on kuroa umpeen Euroopan eri alueiden välistä kehityskuilua ottaen huomioon eräiden alueiden luonnonhaitat ja väestökehitykseen liittyvät haitat. EAKR:n toimien tarkoituksena on edistää talouskasvua mukauttamalla rakenteellisesti kehityksessä jälkeen jääneitä alueita.

(4) Taloudellisen toiminnan elvyttämiseksi asianomaisilla alueilla painopisteiksi on päätetty asettaa tarkoin määritellyt hätä- ja pelastustoimet, kuten tilapäismajoituksen rakentaminen väestölle sekä tuhoutuneen keskeisen infrastruktuurin jälleenrakentaminen.

(5) EUVL C 181, 21.6.2012, s. 52

(6) EUVL C 170, 5.6.2014, s. 45

(7) Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä, COM(2015) 615 final – 2015/0278 (COD)

(8) Vuonna 2020 EU:ssa on arviolta 120 miljoonaa ihmistä, joilla on jonkinasteinen vamma. Lisäksi on korostettava, että maaseutu- ja vuoristokylissä, joita on äskettäin kohdannut luonnonkatastrofi, asuu enimmäkseen iäkästä väestöä.