FI Euroopan unionin virallinen lehti C 191/61

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta annetun direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta”

COM(2011) 778 final – 2011/0389 COD

ja ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta koskevista erityisvaatimuksista”

COM(2011) 779 final – 2011/0359 COD

2012/C 191/12

Esittelijä: Peter MORGAN

Euroopan parlamentti päätti 13. joulukuuta 2011 ja Euroopan unionin neuvosto 26. tammikuuta 2012 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta annetun direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta

COM(2011) 778 final – 2011/0389 COD.

Euroopan parlamentti päätti 15. joulukuuta 2011 ja Euroopan unionin neuvosto 26. tammikuuta 2012 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta koskevista erityisvaatimuksista

COM(2011) 779 final – 2011/0359 COD.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 17. huhtikuuta 2012.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25.–26. huhtikuuta 2012 pitämässään 480. täysistunnossa (huhtikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 110 ääntä puolesta ja 18 vastaan 63:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK oletti tilintarkastuspolitiikkaa koskevasta vihreästä kirjasta antamansa lausunnon (1) jälkeen, että voimassa olevaa tilintarkastusta koskevaa direktiiviä 2006/43/EY (2) ajantasaistettaisiin. Komissio ehdottaakin direktiivin päivittämistä osittain, mutta antaa asiasta myös asetuksen.

1.2 ETSK kannattaa ehdotettua direktiiviä. Se on yhdenmukainen komitean vihreästä kirjasta antaman lausunnon kanssa. Myös asetuksessa on monia näkökohtia, joita ETSK kannattaa.

1.3 Lainsäädännölliseksi muodoksi on valittu asetus, ja tällä näyttää olevan kaksi tavoitetta: tilintarkastusmarkkinoille tehdään perustavia muutoksia ja yritysten tilintarkastuksia koskevista menettelyistä sekä johto- tai hallintoelimen ja tarkastusvaliokunnan välisistä suhteista säädetään hyvin yksityiskohtaisesti.

1.4 ETSK:n suositusta siitä, että tilintarkastuksen uudistaminen olisi yhdistettävä hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskeviin suosituksiin, ei ole otettu suuremmin huomioon. Ehdotuksessa ei ole käsitelty, millä tavalla lakisääteisten tilintarkastajien ja tarkastusvaliokuntien olisi parannettava tiedotusta sidosryhmille ja osakkeenomistajille.

1.5 Komissio ehdottaa, että tilintarkastusmarkkinoilla toteutetaan merkittäviä muutoksia siten, että otetaan käyttöön pakollinen vaatimus vaihtaa lakisääteistä tilintarkastajaa kuuden vuoden välein ja toteutetaan rakenteellisia toimenpiteitä tilintarkastuksen oheispalveluissa tarkoituksena rajata tiettyjen yhteisöjen markkinaosuutta eräissä jäsenvaltioissa.

1.6 Sen sijaan, että tilintarkastusmarkkinoiden tilanteeseen vastataan asetuksella, komitea ehdotti viittausta kilpailuviranomaisiin. Kilpailuviranomaisilla on valmiudet tehdä täysimittaisia taloudellisia arvioita ja esittää asianmukaisia korjaavia toimia. Yhdistyneessä kuningaskunnassa asia on annettu hiljattain kilpailuviranomaisen käsiteltäväksi. ETSK kannustaa Saksaa ja Espanjaa toimimaan samalla tavalla, kuten se totesi vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa. Komitea toteaa kuitenkin, että käsiteltävänä oleva asetus antaa mahdollisuuden yhtenäistää yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteisiä tilintarkastuksia Euroopassa, ja pitää tätä ratkaisevan tärkeänä rahoitusvakaudelle ja sisämarkkinoiden vahvistamiselle.

1.7 Vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa ETSK ei kannattanut lakisääteisten tilintarkastajien pakollista rotaatiota. Komitea ehdotti sen sijaan pakollista tilintarkastussopimusten uudelleen kilpailuttamista 6–8 vuoden välein. Tutkittuaan tarkkaan uudet ehdotukset ETSK pysyy kannassaan, mutta pitää asetuksen muita näkökohtia tervetulleina. Koska tilintarkastuksen suorittamisesta vastaavan avainpartnerin on vaihduttava seitsemän vuoden välein, ETSK ehdottaa, että myös sopimukset on kilpailutettava uudelleen seitsemän vuoden välein.

1.8 Komitea esitti vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa erittäin selkeän kannan tilintarkastuksen oheispalveluista: lakisääteisten tilintarkastajien ei pitäisi tarjota lakisääteisiä tilintarkastuspalveluita ostaville asiakkailleen minkäänlaisia palveluita, jotka aiheuttavat eturistiriitoja lakisääteiselle tilintarkastajalle, toisin sanoen tilanteita, joissa lakisääteinen tilintarkastaja tarkastaisi omaa työtään. Lakisääteisten tilintarkastajien olisi samalla voitava tarjota vapaasti täysi valikoima tilintarkastuksen oheispalveluita asiakkaille, joille ne eivät tee tilintarkastuksia. Kokemuksesta hyötyisivät tilintarkastusasiakkaiden lisäksi myös muut asiakkaat.

1.9 ETSK ei ole samaa mieltä ehdotuksesta ainoastaan tilintarkastuspalveluja tarjoavista yhteisöistä. Määritelmä siitä, milloin tilintarkastusyhteisöä kielletään tarjoamasta tilintarkastuksen oheispalveluita, olisi hylättävä. Komissio on huolissaan määräävästä asemasta kolmella alueella mahdollisesti aiheutuvista vaaroista. ETSK suosittaa, että komissio puuttuu näihin muutamiin tapauksiin suoraan tai toimivaltaisten viranomaisten ja/tai kilpailuviranomaisten välityksellä.

1.10 Kaikkien ETSK:n lausuntojen tapaan tässäkin lausunnossa on otettava huomioon pk-yritysten asema. Jos pk-yrityksellä on pörssissä noteerattuja osakkeita, se määritellään yleisen edun kannalta merkittäväksi yhteisöksi ja siihen sovelletaan näin ollen asetuksen kattavia ja tiukkoja säännöksiä, jotka on selvästi suunniteltu pankkien tilintarkastusta varten. Kohdassa 4.1.1 esitetään analyysi Lontoon pörssissä noteeratuista yhtiöistä. Lontoo on EU:n muita pörssejä edellä osakepääoman tarjoamisessa pienille yrityksille. Oma pääoma on joustavampaa kuin pankkilainat. Lontoon pörssissä noteeratuista yhtiöistä puolelle tulisi myöntää joko poikkeus asetuksen soveltamiseen tai vapauttaa ne soveltamisesta. Sama koskee muuallakin Euroopassa listattuja pk-yrityksiä.

1.11 ETSK korostaa, että 14 artiklan 2 kohta rajoittaa tiukasti sitä, mitä sidosryhmät saattavat odottaa lakisääteiseltä tilintarkastukselta, ja tämä herättää kysymyksen siitä, mikä tilintarkastuksen roolin pitäisi olla.

1.12 Asetus sivuuttaa myös alalla jo käytössä olevat eettiset vaatimukset sekä kirjanpito- ja laatuvaatimukset, eikä siinä viitata millään tavalla vaatimusten asianmukaiseen kehittämiseen. Aikooko komissio jättää huomioimatta alan elinten työn?

1.13 ETSK tukee täysin tarkistettua direktiiviä ja katsoo, että asetuksessa on monia kohtia, joita se voi kannattaa. ETSK on erittäin huolissaan siitä, onko asetus sovellettavissa pk-yrityksiin, ja suosittaa, että radikaaleimpia muutoksia mietittäisiin tarkemmin.

2. Johdanto

2.1 Käsillä olevassa lausunnossa vastataan komission kahteen rinnakkaiseen ehdotukseen: asetukseen yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen tilintarkastusten laadun parantamiseksi ja direktiiviin lakisääteisten tilintarkastusten yhtenäismarkkinoiden vahvistamiseksi. Ehdotukset on laadittu vihreään kirjaan ”Tilintarkastuspolitiikka: kriisin opetukset” (3) perustuvan laajan kuulemisen pohjalta. ETSK on antanut vihreään kirjaan kattavan vastauksen, jota hyödynnetään tässä lausunnossa.

2.2 Tilintarkastuksesta on jo annettu direktiivi (2006/43/EY). (4) Komissio ehdottaa, että tätä direktiiviä muutetaan uudella direktiivillä ja että yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen tilintarkastuksia tehostetaan uudella asetuksella. Tämän vuoksi ehdotetaan, että yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta koskevat direktiivin 2006/43/EY (5) säännökset poistetaan kyseisestä direktiivistä ja yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta säännellään uudella asetuksella.

2.3 Kaikki se, mitä ETSK haluaa todeta muun muassa tilintarkastuksen yhteiskunnallisesta roolista, tilintarkastuksen roolista rahoituskriisissä ja tilintarkastuspalveluiden markkinoista, on esitetty komitean vastauksessa vihreään kirjaan. Käsillä olevassa lausunnossa keskitytään uusiin säädösluonnoksiin sisältyviin yksityiskohtaisiin ehdotuksiin.

3. ETSK:n kanta direktiiviin

3.1 Tärkeimmät muutokset lakisääteistä tilintarkastusta koskevaan direktiiviin ovat seuraavat:

3.1.1 Lakisääteistä tilintarkastusta koskevan direktiivin ja yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta koskevista erityisvaatimuksista annettavan lisäsäädöksen yhteennivominen

3.1.2 Lakisääteisen tilintarkastuksen määritelmä, jossa otetaan huomioon uusi kirjanpitodirektiivi

3.1.3 Omistajuussääntöjen muuttaminen Jäsenvaltioiden ei pitäisi enää vaatia, että lakisääteisillä tilintarkastajilla tai tilintarkastusyhteisöillä olisi oltava tietty vähimmäisosuus tilintarkastusyhteisön pääomasta, mikäli vain osakkaina olevat tilintarkastajat tai tilintarkastusyhteisöt voivat vaikuttaa tarkastuslausumien antamiseen. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava päättää tällaisen ulkopuolisen pääomaomistuksen asianmukaisuudesta kansalliset olosuhteet huomioon ottaen.

3.1.4 Tilintarkastusyhteisöjen tunnustaminen

3.1.5 Lakisääteisten tilintarkastajien hyväksyminen ja niiden edellytysten höllentäminen, jotka lakisääteisen tilintarkastajan on täytettävä, jotta se hyväksyttäisiin toisessa jäsenvaltiossa

3.1.6 Toimivaltaisia viranomaisia koskeva vaatimus tehdä koulutusvaatimuksia ja kelpoisuuskoetta koskevaa yhteistyötä

3.1.7 Tilintarkastusstandardit ja tilintarkastusraportointi

3.1.8 Toimivaltaisia viranomaisia koskevat uudet säännöt ETSK kannattaa riippumattomina kansallisina sääntelijöinä ja valvojina sekä EAMV:n kansallisena vastapuolena toimivien toimivaltaisten viranomaisten nimeämistä jäsenvaltioihin. Jos jäsenvaltioissa on kuitenkin jo hyvin toimivat riippumattomat ja toimivaltaiset tilintarkastuksen valvontaelimet (kirjanpito- ja tilintarkastuslautakunnat mukaan luettuina), ETSK toivoisi, että ne sisällytettäisiin vastaavin ehdoin uuteen valvontakehykseen eikä niitä hylättäisi.

3.1.9 Lakisääteisten tilintarkastajien tai tilintarkastusyhteisöjen nimittämiseen vaikuttavien sopimuslausekkeiden kieltäminen

3.1.10 Pienten ja keskisuurten yritysten lakisääteistä tilintarkastusta koskevat erityissäännöt

3.2 ETSK kannattaa kaikkia edellä mainittuja muutoksia. Suurin osa niistä on yhdenmukaisia ETSK:n vihreästä kirjasta antaman lausunnon kanssa.

4. ETSK:n kanta asetukseen

Tässä osiossa seurataan asetuksen rakennetta. Tärkeät tekstikohdat on esitetty sellaisenaan tai tiivistetyssä muodossa, ja sen jälkeen niitä on täydennetty tarpeen mukaan ETSK:n kommentein.

I OSASTO: KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

4.1 1–3 artikla – Kohde, soveltamisala ja määritelmät

”Asetusta sovelletaan tilintarkastajiin, jotka tekevät yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteisiä tilintarkastuksia, ja tarkastettaviin yleisen edun kannalta merkittäviin yhteisöihin (esimerkiksi säännöt tarkastusvaliokunnasta, joka yleisen edun kannalta merkittävällä yhteisöllä on oltava). Finanssialan kehittymisen myötä unionin lainsäädäntöön luodaan uusia finanssilaitosten kategorioita, joten on tarkoituksenmukaista, että yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen määritelmä sisältää myös sijoituspalveluyritykset, maksulaitokset, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset eli yhteissijoitusyritykset, sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset ja vaihtoehtoiset sijoitusrahastot.”

4.1.1 Luottolaitosten, vakuutusyhtiöiden ja muiden rahoituspalveluyritysten lisäksi yleisen edun kannalta merkittävät yhteisöt määritellään yrityksiksi, jotka on noteerattu julkisessa pörssissä. ETSK katsoo, että asetuksen vaatimukset ovat liiallisia pk-yrityksille. Pk-yritykset määritellään työpaikkojen, tulojen ja/tai taseen perusteella. Asetuksessa käytetään markkina-arvoa suurten yritysten määrittelemiseen. ETSK ehdottaa markkina-arvon käyttämistä myös pk-yritysten määrittelyssä lakisääteistä tilintarkastusta varten. Poikkeuksia tai vapautuksia tulisi myöntää yrityksille, joiden markkina-arvo on korkeintaan 120 miljoonaa euroa. Seuraavassa esitetään analyysi Lontoon pörssissä noteeratuista yhtiöistä. Markkina-arvon jakauma on samantapainen EU:n muissa pörsseissä. Samalla tapaa tulisi käsitellä myös rahoitusalan pk-yrityksiä, joiden toiminnalla ei ole todennäköisesti systeemistä merkitystä.

Yritysten oma pääomapohja (Muutettu kurssilla 1 £ = 1,20 EUR) Päämarkkinat: 985 yritystä Omien varojen arvo: 2 336 055 milj. EUR AIM-listalla olevat yritykset:1 122 yritystä Omien varojen arvo: 85 107 milj. EUR Suuruus (milj. EUR) Yritysten määrä Prosenttia yrityksistä Markkina-arvo (%) Yritysten määrä Prosenttia yrityksistä Markkina-arvo (%) Yli 2 400 116 11,8 86,2 1 0,1 4,2 1 200–2 400 87 8,8 6,4 6 0,5 13,1 600–1 200 91 9,2 3,4 16 1,4 16 300–600 106 10,6 2 34 3 15,4 120–300 169 17,2 1,4 92 8,2 20,4 60–120 101 10,3 0,4 133 11,9 13 30–60 79 8 0,2 200 17,4 9,9 12–30 88 8,9 0,1 229 20,4 5,3 6–12 40 4,1 0 156 13,9 1,5 0–6 61 6,1 0 240 21,4 0,9 Muut 47 4,7 15 1,3 > 120 569 57,7 99,4 149 13,2 69,3 < 120 369 37,5 0,6 958 85,4 30,7 < 60 268 27,2 0,2 825 73,5 17,7 < 30 189 19,2 0,1 625 55,7 7,8 Lähde: London Stock Exchange -internetsivut / ”Statistics”

4.2 4 artikla – Suuret yleisen edun kannalta merkittävät yhteisöt

”a) Kymmenen suurinta osakkeiden liikkeeseenlaskijaa kussakin jäsenvaltiossa markkina-arvolla laskettuna ja kaikki osakkeiden liikkeeseenlaskijat, joiden keskimääräinen markkina-arvo oli yli 1 000 000 000 oa kolmen edellisen kalenterivuoden lopussa.

b) ja c) Kaikki rahoitusalan yhteisöt, joiden taseen loppusumma ylittää taseessa 1 000 000 000 euroa.”

4.2.1 Nämä määritelmät liittyvät 10 artiklan 5 kohdan säännöksiin.

II OSASTO: YLEISEN EDUN KANNALTA MERKITTÄVIEN YHTEISÖJEN LAKISÄÄTEISEN TILINTARKASTUKSEN SUORITTAMISTA KOSKEVAT EDELLYTYKSET

I LUKU: Riippumattomuus ja eturistiriitojen välttäminen

4.3 5–8 artikla

4.3.1 ETSK kannattaa periaatteessa näitä neljää artiklaa.

4.4 9 artikla – Tilintarkastuspalkkiot

”2. Jos lakisääteinen tilintarkastaja tarjoaa tarkastettavalle yhteisölle 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tilintarkastuksen liitännäispalveluja, tällaisista palveluista maksettavat palkkiot saavat olla enintään 10 prosenttia palkkioista, jotka tarkastettava yhteisö maksaa lakisääteisestä tilintarkastuksesta. 3. Jos lakisääteisen tilintarkastuksen kohteena olevalta yleisen edun kannalta merkittävältä yhteisöltä saadut kokonaispalkkiot ovat joko vähintään 20 prosenttia tai kahtena peräkkäisenä vuonna vähintään 15 prosenttia lakisääteisen tilintarkastuksen suorittavan lakisääteisen tilintarkastajan saamista vuotuisista kokonaispalkkioista, kyseisen tilintarkastajan on ilmoitettava tällaisesta tilanteesta tarkastusvaliokunnalle. Tarkastusvaliokunnan on harkittava, onko toisen lakisääteisen tilintarkastajan suoritettava tilintarkastustoimeksiannon laadunvalvontatarkastus ennen kuin tilintarkastuskertomus annetaan. Jos lakisääteisen tilintarkastuksen kohteena olevalta yleisen edun kannalta merkittävältä yhteisöltä saadut kokonaispalkkiot ovat kahtena peräkkäisenä vuonna vähintään 15 prosenttia lakisääteisen tilintarkastuksen suorittavan lakisääteisen tilintarkastajan saamista vuotuisista kokonaispalkkioista, kyseisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön on ilmoitettava tällaisesta tilanteesta toimivaltaiselle viranomaiselle.”

4.4.1 ETSK kannattaa avoimuutta koskevia ehdotuksia. Artiklan 2 kohdassa esitetty 10 prosentin enimmäisarvo on kuitenkin mielivaltainen. ETSK ehdottaa, että tilintarkastuksen liitännäispalvelut (ks. 10 artiklan 2 kohta jäljempänä) liitetään osaksi tilintarkastussuunnitelmaa (ks. kohta 4.16.2 jäljempänä) ja että ne hinnoitellaan ilman tilintarkastuksen kokonaispalkkioiden mielivaltaisia raja-arvoja.

4.5 10 artikla – Kielto tarjota tilintarkastuksen oheispalveluja

”1. Yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittava lakisääteinen tilintarkastaja saa tarjota tarkastettavalle yhteisölle lakisääteisen tilintarkastuksen palveluja ja tilintarkastuksen liitännäispalveluja. 2. Tilintarkastuksen liitännäispalveluilla tarkoitetaan seuraavia: a) välitilinpäätöksen tilintarkastus tai tarkastelu; b) hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevien selvitysten varmennus; c) yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvien seikkojen varmennus; d) sääntelyn edellyttämän raportoinnin varmennus tai todistaminen finanssilaitosten sääntelyviranomaisille; e) todistuksen antaminen verovaatimusten noudattamisesta; f) mitkä tahansa muut tilintarkastustyöhön liittyvät lakisääteiset tehtävät. 3. Yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteisiä tilintarkastuksia suorittava lakisääteinen tilintarkastaja ei saa suoraan tai välillisesti tarjota tarkastettavalle yhteisölle tilintarkastuksen oheispalveluja. Tilintarkastuksen oheispalveluilla tarkoitetaan seuraavia: a) palvelut, jotka johtavat aina eturistiriitoihin: i) tilintarkastukseen liittymättömät asiantuntijapalvelut, veroneuvonta, yleiset johtamispalvelut ja muut neuvontapalvelut; ii) kirjanpito sekä kirjanpitoaineiston ja tilinpäätösten valmistelu; iii) sisäisen valvonnan tai riskienhallinnan menettelyn suunnittelu ja toteutus sekä riskineuvonta; iv) arvonmäärityspalvelut, käyvän arvon lausuntojen eli fairness opinion -lausuntojen antaminen tai luontoissuorituksia koskevat raportit; v) vakuutusmatemaattiset ja oikeudelliset palvelut, mukaan lukien riita-asioiden ratkaiseminen; vi) yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen tilinpäätöstietojärjestelmien suunnittelu ja toteutus; vii) osallistuminen asiakkaan sisäiseen tarkastukseen sekä sisäisen tarkastuksen toimintoon liittyvien palvelujen tarjoaminen; viii) välittämiseen, kauppaan, sijoitusneuvontaan tai sijoituspankkitoimintaan liittyvät palvelut; b) palvelut, jotka voivat johtaa eturistiriitoihin: i) henkilöresursseihin liittyvät palvelut; ii) tukikirjeiden (comfort letters) esittäminen sijoittajille yrityksen arvopapereiden liikkeeseenlaskun yhteydessä; iii) tilinpäätöstietojärjestelmien suunnittelu ja toteutus; iv) mahdollisia sulautumia ja omistusosuuksien hankintaa koskevat, myyjä- tai ostajapuolelle tarjottavat yritystarkastuspalvelut (due diligence).”

4.5.1 ETSK totesi vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa, että lakisääteisen tilintarkastajan ei tulisi tarjota lakisääteisiä tilintarkastuspalveluita ostaville asiakkailleen mitään palveluita, jotka aiheuttavat eturistiriitoja. Vaikka 3 kohdan a ja b alakohdassa eriteltyjen palveluiden luonteesta pitäisi vielä keskustella, ETSK kannattaa asetuksen tarkoitusta.

4.5.2 Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että joissain tilanteissa on erityisen järkevää, että lakisääteinen tilintarkastaja tarjoaa a alakohdan luettelon alakohdassa i–v tarkoitettuja palveluita lakisääteisiä tilintarkastuspalveluita ostavalle asiakkaalleen. Force majeure -tilanteet, jotka eivät ole vältettävissä, ovat mahdollisia, ja yrityksissä tapahtuu katastrofeja. Palveluita, jotka mainitaan b alakohdan luettelossa, voidaan tarjota tarkastusvaliokunnan tai toimivaltaisen viranomaisen harkinnan mukaisesti. Samaa harkintavaltaa tulisi soveltaa poikkeuksellisissa olosuhteissa a alakohdan luettelossa mainittuihin palveluihin.

”5. Jos tilintarkastusyhteisö saa yli kolmanneksen vuotuisista tilintarkastustuloistaan suurilta yleisen edun kannalta merkittäviltä yhteisöiltä ja kuuluu ketjuun, joiden jäsenten vuotuiset tilintarkastustulot ovat Euroopan unionissa yhteensä yli 1 500 miljoonaa euroa, sen on täytettävä seuraavat edellytykset: a) se ei saa tarjota suoraan tai välillisesti yhdellekään yleisen edun kannalta merkittävälle yhteisölle tilintarkastuksen oheispalveluja; b) se ei saa kuulua sellaiseen ketjuun, joka tarjoaa tilintarkastuksen oheispalveluja unionissa; e) tällaisella tilintarkastusyhteisöllä ei saa suoraan tai välillisesti olla yli 5:tä prosenttia sellaisen yhteisön pääomasta tai äänioikeuksista, joka tarjoaa 3 kohdassa lueteltuja palveluja.”

4.5.3 ETSK ymmärtää, että näiden säännösten tarkoituksena on puuttua Yhdistyneen kuningaskunnan, Saksan ja Espanjan neljän suurimman yhteisön (eri yhteisö jokaisessa tapauksessa) määräävään markkina-asemaan ja pyrkiä ehkäisemään määräävän aseman syntymistä tulevaisuudessa. ETSK ehdotti vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa, että määräävään asemaan markkinoilla puututaan viittaamalla kilpailuviranomaisiin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa asiaa tutkitaan parhaillaan. ETSK ehdottaa, että Saksa ja Espanja tekevät samoin odotettaessa ehdotetun asetuksen hyväksymistä.

4.5.4 ETSK ei kannata ainoastaan tilintarkastuspalveluita tarjoavia yhteisöjä. Komitea katsoo, että tällaisella muutoksella on todennäköisesti haitallinen vaikutus tilintarkastushenkilöstön ja lakisääteisten tilintarkastusten laatuun. ETSK on edelleenkin sitä mieltä, että lakisääteisten tilintarkastajien olisi voitava tarjota vapaasti täysi valikoima tilintarkastuksen oheispalveluita muille kuin lakisääteisen tilintarkastuksen asiakkaina oleville yhteisöille.

4.5.5 ETSK kannatti vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa sitä, että lakisääteisiä tilintarkastuspalveluita ostaville pk-yrityksille voidaan tarjota tiettyjä tilintarkastuksen oheispalveluja. Pienet yritykset saavat parempaa laatua, palvelua ja arvoa yhdeltä neuvonantajalta. ETSK pysyy kannassaan.

4.6 11 artikla – Lakisääteisen tilintarkastuksen valmistelu ja riippumattomuuteen kohdistuvien uhkien arvioiminen

4.6.1 ETSK kannattaa näitä säännöksiä.

II LUKU: Luottamuksellisuus ja salassapitovelvollisuus

4.7 12 ja 13 artikla

4.7.1 ETSK kannattaa näitä säännöksiä.

III LUKU: Lakisääteisen tilintarkastuksen suorittaminen

4.8 14 artikla – Lakisääteisen tilintarkastuksen laajuus

”2. Lakisääteisen tilintarkastuksen laajuuteen ei sisälly varmennusta tarkastetun yhteisön tulevasta kannattavuudesta eikä siitä, miten tehokkaasti tai tuloksellisesti johto- tai hallintoelin on hoitanut tai hoitaa vastaisuudessa yhteisön asioita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 22 ja 23 artiklassa tarkoitettujen raportointivaatimusten soveltamista.”

4.8.1 ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota edellä mainittuun kohtaan, koska siinä rajoitetaan tiukasti sitä, mitä sidosryhmät saattavat odottaa lakisääteiseltä tilintarkastukselta, ja se herättää kysymyksen siitä, mikä tilintarkastuksen roolin pitäisi olla.

4.9 15 artikla – Ammatillinen skeptisyys

”Lakisääteisen tilintarkastajan on säilytettävä ammatillinen skeptisyys koko tilintarkastuksen ajan. ’Ammatillisella skeptisyydellä’ tarkoitetaan asennoitumista, johon kuuluu kyseenalaistava näkemys, tarkkaavaisuus sellaisten olosuhteiden varalta, jotka saattavat antaa viitteitä virheestä tai väärinkäytöksestä johtuvasta mahdollisesta virheellisyydestä, sekä tilintarkastusevidenssin kriittinen arvioiminen.”

4.9.1 ETSK tukee ammatillisen skeptisyyden painottamista, kuten se teki vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa.

4.10 16–20 artikla

4.10.1 ETSK kannattaa kansainvälisten tilintarkastusstandardien soveltamista ja 16-20 artiklan muita säännöksiä.

IV LUKU: Tilintarkastusraportointi

4.11 21 artikla – Lakisääteisen tilintarkastuksen tulokset

”Lakisääteisen tilintarkastajan on esitettävä lakisääteisen tilintarkastuksen tulokset seuraavissa kertomuksissa: — 22 artiklan mukainen tilintarkastuskertomus, — 23 artiklan mukainen tarkastusvaliokunnalle annettava täydentävä kertomus.”

4.12 22 artikla – Tilintarkastuskertomus

”2. Tilintarkastuskertomuksen on oltava kirjallinen. Siinä on vähintään k) yksilöitävä ne vuositilinpäätöksen tai konsolidoidun tilinpäätöksen alat, jotka ovat olennaisen virheellisyyden riskin kannalta keskeisiä, mukaan lukien kriittiset kirjanpidolliset arviot tai mittausepävarmuutta sisältävät alat; l) annettava lausunto tarkastetun yhteisön tilanteesta ja erityisesti arvioitava yhteisön kykyä vastata velvoitteistaan lähitulevaisuudessa ja jatkaa siten toimintaansa; m) arvioitava yhteisön sisäistä valvontajärjestelmää, mukaan lukien lakisääteisen tilintarkastuksen aikana havaittuja merkittäviä sisäisen valvonnan puutteita, sekä kirjanpito- ja laskentajärjestelmää; o) ilmoitettava ja perusteltava kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mahdolliset rikkomiset tai lainsäädännön, yhteisön perussääntöjen, tilinpäätösten laatimisperiaatteita koskevien päätösten tai muiden yhteisön hallinnon ja ohjauksen kannalta tärkeiden näkökohtien rikkomiset; q) jos lakisääteisen tilintarkastuksen suoritti tilintarkastusyhteisö, tilintarkastuskertomuksessa on yksilöitävä kukin tilintarkastustoimeksiantoa hoitavan tiimin jäsen ja todettava, että kaikki tiimin jäsenet olivat koko ajan täysin riippumattomia eikä heillä ollut suoraa tai välillistä etua tarkastettavassa yhteisössä; t) annettava lausunto, jossa on selvästi esitettävä lakisääteisen tilintarkastajan näkemys siitä, annetaanko vuositilinpäätöksessä tai konsolidoidussa tilinpäätöksessä oikea ja riittävä kuva ja onko se laadittu asianomaisen tilinpäätössäännöstön mukaisesti; u) mainittava mahdolliset seikat, joihin lakisääteinen tilintarkastaja kiinnitti erityistä huomiota liittämättä kuitenkaan lausuntoon muistutusta. 4. Tilintarkastuskertomus saa olla enintään neljän sivun tai 10 000 merkin (ilman välilyöntejä) pituinen.”

4.12.1 Tämä kertomus korvaa tilintarkastuslausunnon, joka julkaistaan tällä hetkellä yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen vuosikertomusten ja tilinpäätösten yhteydessä. Artiklan 2 kohdassa eritellään 23 osatekijää (a-w alakohta), jotka on sisällytettävä tilintarkastuskertomuksen neljälle sivulle. ETSK suhtautui vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa kriittisesti tilintarkastuslausuntojen merkityksettömään ja vakiomuotoiseen sisältöön, josta eivät välity yritysten väliset tai toimialojen väliset erot. Tilintarkastuskertomus on paljastavampi, mikä voi ehkä olla epämieluinen seikka tarkastettaville yhteisöille.

4.12.2 Ehdotukseen sisältyy vaatimus tilintarkastuksen suorittavan tiimin nimeämisestä. Suurten yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen tapauksessa siinä saattaa olla satoja henkilöitä. Suuren yrityksen kertomuksen tulee luonnollisesti olla laajuudeltaan ja kattavuudeltaan erilainen kuin sata kertaa sitä pienemmän yrityksen. Osa vaatimuksista ei näytä vastaavan kansainvälisiä kirjanpitostandardeja. Asetuksessa ei viitata millään tavalla näihin standardeihin.

4.13 23 artikla – Tarkastusvaliokunnalle esitettävä täydentävä kertomus

”1. Täydentävä kertomus esitetään tarkastettavan yhteisön yhtiökokoukselle, jos tarkastettavan yhteisön johto- tai hallintoelin niin päättää.”

4.13.1 ETSK:n mielestä on epätodennäköistä, että tarkastettavat yhteisöt esittävät tämän kertomuksen kokonaisuudessaan. ETSK katsoo, että kertomus olisi toimitettava yrityksen työmarkkinaosapuolille työntekijöiden osallistumista koskevien erilaisten kansallisten järjestelmien mukaisesti.

”2. Täydentävässä kertomuksessa on yksityiskohtaisesti ja nimenomaisesti selitettävä suoritetun lakisääteisen tilintarkastuksen tulokset ja siinä on vähintään f) ilmoitettava ja perusteltava päätelmät olennaisesta epävarmuudesta, joka saattaa aiheuttaa epäilyksiä yhteisön kyvystä jatkaa toimintaansa; g) määriteltävä yksityiskohtaisesti, vaikuttavatko kirjanpito, laskentatoimi, kaikki tarkastetut asiakirjat, vuositilinpäätös tai konsolidoitu tilinpäätös ja mahdolliset lisäraportit asianmukaisilta; h) ilmoitettava ja perusteltava yksityiskohtaisesti kaikki tapahtumat, joissa vaatimuksia ei ole noudatettu, mukaan lukien muut kuin olennaiset tapahtumat sikäli kuin niiden katsotaan olevan tarkastusvaliokunnan tehtävien hoitamisen kannalta tärkeitä; i) arvioitava vuositilinpäätöksen tai konsolidoidun tilinpäätöksen eri eriin sovelletut arvostusmenetelmät, mukaan lukien niiden muutosten vaikutukset; j) esitettävä yksityiskohtaiset tiedot kaikista takauksista, tukikirjeistä (comfort letters) ja tukitoimista, joiden perusteelta toiminnan jatkuvuutta on arvioitu; k) vahvistettava mukanaolo inventaarion teossa ja muussa fyysisessä varmentamisessa; n) todettava, onko kaikki pyydetyt selitykset ja asiakirjat toimitettu.”

4.13.2 Täydentävä kertomus perustuu Saksan tilintarkastusyhteisöjen käyttämään laajaan kertomukseen. Sen käyttäminen kaikkialla EU:ssa voisi parantaa lakisääteisen tilintarkastuksen laatua ja tarkastetun yhteisön suhtautumista tilintarkastukseen. ETSK kannattaa täydentävää kertomusta.

4.14 24 artikla – Tarkastusvaliokunnan suorittama lakisääteisen tilintarkastuksen valvonta 25 artikla – Yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen valvontaviranomaisille annettava kertomus

4.14.1 Ehdotetun asetuksen 24 ja 25 artikla ovat yhdenmukaisia ETSK:n vihreästä kirjasta antaman lausunnon kanssa.

V LUKU: Lakisääteisten tilintarkastajien ja tilintarkastusyhteisöjen suorittama avoimuusraportointi ja tietojen säilyttäminen

4.15 26–30 artikla

4.15.1 Ehdotetun asetuksen V luku on yhdenmukainen ETSK:n vihreästä kirjasta antaman lausunnon kanssa.

III OSASTO: YLEISEN EDUN KANNALTA MERKITTÄVIEN YHTEISÖJEN SUORITTAMA LAKISÄÄTEISTEN TILINTARKASTAJIEN TAI TILINTARKASTUSYHTEISÖJEN NIMEÄMINEN

4.16 31 artikla – Tarkastusvaliokunta

”1. Tarkastusvaliokunnan on koostuttava tarkastettavan yhteisön toimivaan johtoon kuulumattomista hallintoelimen jäsenistä ja/tai tarkastettavan yhteisön valvontaelimen jäsenistä ja/tai tarkastettavan yhteisön yhtiökokouksen nimeämistä jäsenistä. Vähintään yhdellä tarkastusvaliokunnan jäsenellä on oltava tilintarkastusalan asiantuntemusta ja toisella jäsenellä laskentatoimen ja/tai tilintarkastusalan asiantuntemusta. Valiokunnan jäsenillä on kokonaisuutena katsoen oltava tarkastettavan yhteisön toiminta-alan kannalta merkityksellistä asiantuntemusta. Tarkastusvaliokunnan jäsenistä enemmistön on oltava riippumattomia. Tarkastusvaliokunnan jäsenten on nimettävä valiokunnan puheenjohtaja, jonka on oltava riippumaton.”

4.16.1 Artiklan 1 kohta on täysin ETSK:n vihreästä kirjasta antaman lausunnon suositusten mukainen, koska ”kokonaisuutena” ei tarkoita ”kaikkia”.

4.16.2 Tarkastusvaliokunnan vastuu eritellään yksityiskohtaisesti 5 kohdassa. ETSK ehdottaa vielä kahta vastuualuetta: tilintarkastussuunnitelman hyväksyminen, mukaan lukien tilintarkastuksen liitännäispalvelujen tarjoaminen, ja asiaan liittyvien talousarvioiden hyväksyminen.

4.17 32 artikla – Lakisääteisten tilintarkastajien nimeäminen

”2. Tarkastusvaliokunnan on annettava suositus lakisääteisen tilintarkastajan nimeämisestä. Suosituksessa on oltava vähintään kaksi tilintarkastustoimeksiantoa koskevaa vaihtoehtoa, ja tarkastusvaliokunnan on ilmaistava asianmukaisin perustein, mitä vaihtoehtoa se pitää parhaimpana. 3. Tarkastusvaliokunnan suositus on laadittava tarkastettavan yhteisön järjestämän valintamenettelyn jälkeen noudattaen seuraavia perusteita: a) tarkastettavalla yhteisöllä on oltava vapaus pyytää ketä tahansa lakisääteistä tilintarkastajaa tekemään lakisääteisiä tilintarkastuspalveluja koskevan ehdotuksen sillä ehdolla, että vähintään yksi pyynnön kohteina olevista tilintarkastajista on sellainen, joka ei ole saanut yli 15:tä prosenttia tilintarkastuspalkkioidensa kokonaismäärästä suurilta yleisen edun kannalta merkittäviltä yhteisöiltä kyseisessä jäsenvaltiossa edellisen kalenterivuoden aikana; b) tarkastettavalla yhteisöllä on oltava vapaus valita, millä tavoin lakisääteisiin tilintarkastajiin otetaan yhteyttä; c) tarkastettavan yhteisön on laadittava tarjouspyyntöasiakirjat, joita tarkastettava yhteisö käyttää arvioidessaan lakisääteisten tilintarkastajien tekemiä ehdotuksia; d) tarkastettavalla yhteisöllä on oltava vapaus määritellä valintamenettely, ja se voi käydä menettelyn aikana suoria neuvotteluja kiinnostuneiden tarjoajien kanssa; f) tarkastettavan yhteisön on arvioitava lakisääteisten tilintarkastajien tekemät ehdotukset tarjouspyyntöasiakirjoissa ennalta määriteltyjen valintaperusteiden mukaisesti; g) tarkastettavan yhteisön on pystyttävä osoittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle, että valintamenettely on ollut tasapuolinen. 5. Jos hallinto- tai valvontaelimen ehdotus poikkeaa tarkastusvaliokunnan suosituksesta, ehdotuksessa on perusteltava, minkä vuoksi tarkastusvaliokunnan suositusta ei ole noudatettu. 6. Jos on kyse luottolaitoksesta tai vakuutusyrityksestä, hallinto- tai valvontaelimen on toimitettava ehdotusluonnoksensa toimivaltaiselle viranomaiselle. 10. Jotta voidaan helpottaa tarkastettavan yhteisön tehtävää järjestää valintamenettely lakisääteisen tilintarkastajan nimeämiseksi, EPV, EVLEV ja EAMV antavat asiasta ohjeet.”

4.17.1 Nämä ohjeet ovat tilintarkastustoimeksiannon kestosta riippumatta potentiaalisesti hyödyllisiä yleisen edun kannalta merkittäville suurille yhteisöille, mutta ne ovat liian tiukat pk-yrityksille. Pk-yritykset eivät useinkaan noudata a alakohdassa tarkoitettua prosessia ja käyttävät yleensä toisen tai kolmannen tason yhteisöjä. Pk-yritykset katsovat, että niillä on b ja d alakohdassa tarkoitettu vapaus. Pk-yritykset eivät yleensä laadi virallisia tarjouspyyntöasiakirjoja, ne eivät useinkaan järjestä tarjouskilpailua, eivätkä ne katso olevansa velvoitettuja tekemään toimistaan selkoa toimivaltaisille viranomaisille. Artiklan 5 kohta ei koske pk-yrityksiä. Nämä säännöt on suunniteltu pankeille, ei pk-yrityksille. Pk-yritykset eivät tarvitse 10 kohdassa mainittujen lukuisten tahojen panosta hoitaakseen asioitaan.

4.17.2 Tarjouspyyntö on lähetettävä vähintään yhdelle toisen tason yhteisölle. Tämä voi tarjota toisen tason yhteisöille mahdollisuuden saada merkittävämpiä asiakkaita, mutta näiden yhteisöjen, joilla on kollektiivisesti resurssit vastata vain rajoitettuun määrään tapauksia, on selvästikin ratkaistava vielä monia kysymyksiä.

4.18 33 artikla – Tilintarkastustoimeksiannon kesto

”1. Yleisen edun kannalta merkittävän yhteisön on nimettävä lakisääteinen tilintarkastaja ensimmäistä tilintarkastustoimeksiantoa varten, jonka on oltava vähintään kahden vuoden pituinen. Yleisen edun kannalta merkittävä yhteisö saa uusia tämän toimeksiannon ainoastaan yhden kerran. Kahden yhdistetyn toimeksiannon enimmäiskesto saa olla kuusi vuotta. Jos kuusi vuotta jatkuvan toimeksiannon ajaksi on nimetty kaksi lakisääteistä tilintarkastajaa, kunkin lakisääteisen tilintarkastajan toimeksianto saa kestää enintään yhdeksän vuotta.”

4.18.1 ETSK ei kannattanut vihreää kirjaa koskevassa lausunnossaan lakisääteisten tilintarkastajien pakollista rotaatiota. Komitea ehdotti sen sijaan pakollista tilintarkastussopimusten uudelleen kilpailuttamista 6–8 vuoden välein. Tutkittuaan tarkkaan uusia ehdotuksia ETSK pysyy kannassaan, mutta pitää asetuksen muita näkökohtia tervetulleina.

4.18.2 Koska tilintarkastuksen suorittamisesta vastaavan avainpartnerin on vaihduttava seitsemän vuoden välein (4 kohta jäljempänä), ETSK ehdottaa, että myös sopimukset on kilpailutettava uudelleen seitsemän vuoden välein. Lakisääteisen tilintarkastajan seitsemän vuoden kiinteä toimiaika on kiistanalainen kysymys. Monissa jäsenvaltioissa lakisääteinen tilintarkastaja nimetään uudestaan joka vuosi, ja asetuksessa tulisi antaa mahdollisuus jatkaa tätä käytäntöä. Seitsemän vuoden määräaikaan tarvittaisiinkin joustoa, mutta seitsemän vuoden yhtäjaksoisen sopimuksen jälkeen tulisi vaatia uudelleenkilpailuttamista. ETSK korostaa, että kun sopimuksen uusi kilpailuttaminen käynnistyy, menettelyjen tulee olla avoimia, ja luottolaitosten tapauksessa toimivaltaisen viranomaisen tulee hyväksyä tulos.

”4. Lakisääteisen tilintarkastuksen suorittamisesta vastaavien avainpartnereiden on lakattava osallistumista tarkastettavan yhteisön lakisääteiseen tilintarkastukseen seitsemän vuoden kuluttua nimeämispäivästä. Lakisääteisen tilintarkastajan on perustettava asiamukainen vaiheittainen kiertojärjestelmä vastuullisimmassa asemassa olevalle henkilöstölle.”

4.18.3 ETSK kannatti tällaista kiertoa vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa, mutta muiden toimijoiden vaiheittaisen kierron tulisi olla lakisääteisen tilintarkastajan harkintavallassa.

4.19 34 artikla – Lakisääteisten tilintarkastajien erottaminen ja eroaminen

IV OSASTO: YLEISEN EDUN KANNALTA MERKITTÄVIEN YHTEISÖJEN LAKISÄÄTEISTÄ TILINTARKASTUSTA SUORITTAVIEN TILINTARKASTAJIEN JA TILINTARKASTUSYHTEISÖJEN TOIMINTOJEN VALVONTA

I LUKU: Toimivaltaiset viranomaiset

4.20 35–39 artikla

4.20.1 ETSK kannattaa toimivaltaisiin viranomaisiin liittyviä säännöksiä.

II LUKU: Laadunvarmistus, tutkimukset, markkinoiden seuranta, valmiussuunnitelmat ja toimivaltaisten viranomaisten tehtävien avoimuus

4.21 40–44 artikla

”Toimivaltaisten viranomaisten tehtäviin kuuluvat seuraavat: — suoritettujen lakisääteisten tilintarkastusten laaduntarkastukset — tutkinta, jolla pyritään havaitsemaan, oikaisemaan ja ehkäisemään puutteelliset lakisääteiset tilintarkastukset — lakisääteisten tilintarkastusten markkinakehityksen seuraaminen — suurten tilintarkastusyhteisöjen toiminnan jatkuvuuteen kohdistuvien mahdollisten uhkien, mukaan lukien voimakkaasta keskittymisestä aiheutuvat riskit, seuraaminen ja sen edellyttäminen, että suuret tilintarkastusyhteisöt laativat valmiussuunnitelmat tällaisten uhkien poistamiseksi.”

4.21.1 Ehdotus siitä, että toimivaltaisten viranomaisten pitäisi toimia suurimpien tilintarkastusyhteisöjen kanssa kullakin lainkäyttöalueella valmiussuunnitelmien kehittämiseksi, on yhdenmukainen ETSK:n vihreästä kirjasta antaman lausunnon kanassa.

III LUKU: Toimivaltaisten viranomaisten välinen yhteistyö ja suhteet Euroopan valvontaviranomaisiin

4.22 45–56 artikla

”a) Asetuksessa edellytetään, että toimivaltaisten viranomaisten EU:n laajuinen yhteistyö toteutetaan Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) välityksellä. Tällä tavoin korvataan nykyinen EU:n laajuinen yhteistyömekanismi, joka toimii Euroopan tilintarkastajien valvontaelinten asiantuntijaryhmän (EGAOB) alaisuudessa. EAMV:n olisi annettava ohjeistusta useista aiheista, esimerkiksi tilintarkastuskertomuksen ja tarkastusvaliokunnalle annettavan täydentävän kertomuksen sisällöstä ja esittämisestä, tarkastusvaliokunnan valvontatoiminnasta ja laaduntarkastusten tekemisestä.

b) Asetuksessa säädetään vapaaehtoisesta yleiseurooppalaisesta tilintarkastuksen laatutodistusten myöntämisestä EAMV:n alaisuudessa. Tavoitteena on lisätä kaikkien sellaisten tilintarkastusyhteisöjen näkyvyyttä, tunnettuutta ja mainetta, joilla on valmiudet suorittaa yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen korkealaatuisia tilintarkastuksia.”

4.22.1 ETSK kannattaa ehdotusta.

IV LUKU: Yhteistyö kolmansien maiden tilintarkastajien sekä kansainvälisten järjestöjen ja elinten kanssa

4.23 57–60 artikla

”Toimivaltaiset viranomaiset ja EAMV voivat tehdä tietojenvaihtoa koskevia yhteistyösopimuksia kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa vain, jos ilmaistavien tietojen salassapito taataan ja annettuja tietosuojasääntöjä noudatetaan.”

4.23.1 ETSK kannattaa IV lukuun sisältyviä ehdotuksia.

V OSASTO: HALLINNOLLISET SEURAAMUKSET JA TOIMENPITEET

4.24 61 artikla – Hallinnolliset seuraamukset ja toimenpiteet

4.25 62 artikla – Seuraamusvaltuudet

”1. Tätä artiklaa sovelletaan liitteessä yksilöityihin tämän asetuksen säännösten rikkomisiin. 2. Toimivaltaisilla viranomaisilla on valtuudet määrätä ainakin seuraavia hallinnollisia toimenpiteitä ja seuraamuksia: b) toimivaltaisten viranomaisten verkkosivulla julkaistava julkinen lausuma, jossa ilmoitetaan rikkomisesta vastuussa oleva henkilö ja rikkomisen luonne; f) hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, jotka ovat enintään kaksi kertaa niin suuret kuin rikkomisella saadut voitot tai vältetyt tappiot; g) jos kyseessä on luonnollinen henkilö, hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, joiden määrä on enintään 5 000 000 euroa; h) jos on kyse oikeushenkilöstä, hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, jotka ovat enintään 10 prosenttia sen vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta edellisenä tilikautena.”

4.26 63 artikla – Seuraamusten tehokas soveltaminen

”1. Päättäessään hallinnollisten seuraamusten ja toimenpiteiden tyypistä toimivaltaisen viranomaisten on otettava huomioon kaikki asiaan kuuluvat olosuhteet, seuraavat mukaan luettuina: a) rikkomisen vakavuus ja kesto; b) vastuussa olevan henkilön vastuun aste; c) vastuussa olevan henkilön taloudellinen vahvuus; d) saatujen voittojen tai vältettyjen tappioiden suuruus.”

4.27 64 artikla – Seuraamusten ja toimenpiteiden julkistaminen

”Jokainen tämän asetuksen rikkomisesta määrätty hallinnollinen toimenpide tai seuraamus on julkistettava ilman aiheetonta viivytystä, mukaan luettuina tiedot ainakin rikkomisen tyypistä ja luonteesta sekä rikkomisesta vastuussa olevien henkilöiden nimet, jollei niiden julkistaminen vakavasti vaaranna finanssimarkkinoiden vakautta.”

4.28 65 artikla – Muutoksenhaku

4.29 66 artikla – Rikkomisista ilmoittaminen

4.29.1 ETSK kaavaili vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa ammatillisen kurinpitoelimen perustamista kuhunkin jäsenvaltioon. Komitea kannattaa näitä ehdotuksia. Niiden perusteella on itse asiassa mahdollista ”nimetä ja saattaa häpeään” väärinkäytöksiin syyllistyneet.

VI OSASTO: DELEGOIDUT SÄÄDÖKSET, KERTOMUKSET SEKÄ SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

4.30 68–72 artikla

4.30.1 Käyttöön otetaan siirtymäjärjestelmä, joka koskee tilintarkastusyhteisöjen vaihtovelvoitteen voimaantuloa, velvoitetta järjestää tilintarkastusyhteisön valintamenettely sekä tilintarkastusyhteisöjen muuttamista yhteisöiksi, jotka tarjoavat ainoastaan tilintarkastuspalveluja.

4.31 LIITE: I Lakisääteisten tilintarkastajien, tilintarkastusyhteisöjen tai avainpartnereiden suorittamat rikkomiset

Kyseiset rikkomiset koskevat pääasiassa menettelyllisiä ja hallinnollisia näkökohtia ja liittyvät eturistiriitoihin, toiminnan järjestämistä koskeviin tai toimintaa koskeviin vaatimuksiin, lakisääteisen tilintarkastuksen suorittamiseen, tilintarkastusraportointiin, ilmoittamista koskeviin säännöksiin, lakisääteisten tilintarkastajien tai yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen suorittamaan lakisääteisten tilintarkastajien tai tilintarkastusyhteisöjen nimeämiseen ja laadunvarmistukseen. On epäselvää, miten tilintarkastajan epäonnistumista (esim. JPMorganin asiakkaiden varojen väärinkäytön huomaamatta jääminen) käsitellään näiden säännösten pohjalta.

4.32 LIITE: II Yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen suorittamat rikkomiset

Kyseiset rikkomiset liittyvät lakisääteisten tilintarkastajien tai tilintarkastusyhteisöjen nimeämiseen.

Bryssel 26. huhtikuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) EUVL C 248, 25.8.2011, s. 92.

(2) EYVL L 157, 9.6.2006, s. 87.

(3) COM(2010) 561 final.

(4) EYVL L 157, 9.6.2006, s. 87.

(5) Ks. alaviite 4.