Ehdotus neuvoston asetus maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta /* KOM/2007/0058 lopull. - CNS 2007/0026 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 15.2.2007 KOM(2007) 58 lopullinen 2007/0025 (CNS) 2007/0026 (CNS) 2007/0027 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVI tietyistä osittain tai kokonaan kuivatuista elintarvikkeena käytettävistä säilötyistä maidoista annetun direktiivin 2001/114/EY muuttamisesta Ehdotus NEUVOSTON ASETUS maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta Ehdotus NEUVOSTON ASETUS maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevista lisäsäännöistä kulutukseen tarkoitetun maidon osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2597/97 muuttamisesta (komission esittämät) PERUSTELUT I Johdanto Tämä ehdotuspaketti sisältää seuraavien säädösten muutokset: - tietyistä osittain tai kokonaan kuivatuista elintarvikkeena käytettävistä säilötyistä maidoista annettu neuvoston direktiivi 2001/114/EY, - maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1255/1999, ja - maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevista lisäsäännöistä kulutukseen tarkoitetun maidon osalta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2597/97. Ehdotettujen muutosten avulla eräitä maitotuotealan sääntöjä saadaan yksinkertaistettua kaikkien sidosryhmien eduksi. II Neuvoston direktiivi 2001/114/EY Yhteisön meijeriteollisuus sekä maitojauheen ja tiivistetyn maidon viejät ovat jo pitkään toivoneet muutosta kyseisten tuotteiden valkuaisainepitoisuuksia koskeviin yhteisön sääntöihin. Kerätyn maidon luontainen valkuaisainepitoisuus olisi nykyisin säilytettävä säilötyssä maidossa. Valkuaisainepitoisuutta ei ole sallittua mukauttaa jollekin tietylle tasolle. Codex Alimentarius -komitea on kuitenkin vuodesta 1999 alkaen sallinut valkuaisainepitoisuuden standardoinnin vahvistamassaan maitojauhetta koskevassa kansainvälisessä standardissa. Mainittujen standardien mukaisesti tuotantoa harjoittavat yhteisön ulkopuoliset kilpailijat saavat tämän vuoksi taloudellista etua yhteisön tuottajiin nähden. Liitteenä olevien ehdotusten tavoitteena on muuttaa tätä tilannetta siten, että valkuaisainepitoisuuden standardointi sallitaan yhteisössä Codex-standardien mukaisesti (vähintään 34 %:n pitoisuus rasvattomasta kuiva-aineesta). Kun maitojauheen valkuaisainepitoisuus, joka on luontaisesti 31–37 prosenttia, standardoidaan 34 prosenttiin, johtaa tämä todennäköisesti siihen, että yhteisön markkinoille tulee merkittäviä valkuaisainemääriä. Maitoproteiinien markkinoiden ennakoitavissa olevan, voimakkaan kysynnän ohjaaman kehityksen perusteella ei kuitenkaan uskota, että saatavilla olevien määrien lisääntyminen aiheuttaisi yhteisölle interventioiden, vientitukien tai myyntitukien vuoksi suuria lisäkustannuksia, jos niitä ylipäänsä aiheutuu. Valkuaisaineiden korkeampi kaupallinen kokonaisarvo yhdessä maailmanmarkkinoiden paremman kilpailukyvyn kanssa saattaa jopa johtaa maidonhinnan nousuun, jolloin kaupallinen hyöty ulottuu maidontuottajiin. Rasvattoman maitojauheen interventiohinta perustuu nykyisellään 35,6 prosentin valkuaisainepitoisuuteen. Jos sen valkuaisainepitoisuus standardoidaan yhteisössä 34 prosenttiin, interventiostandardi olisi loogisesti saatettava samalle tasolle ja myös interventiohintaa olisi mukautettava (ks. III kohdan a alakohta). III Neuvoston asetus (EY) N:o 1255/1999 a) Rasvattoman maitojauheen interventiohinnan alentaminen Edellä tarkoitettu rasvattoman maitojauheen interventiohintaan tehtävä mukautus on tiukan matemaattinen, ja se noudattaa voimassa olevia hinnanalennussääntöjä, joita sovelletaan, jos rasvattoman maitojauheen valkuaisainepitoisuus on alempi kuin 35,6 prosentin interventiostandardi. Kuhunkin mainitun standardin alittavaan prosenttiyksikköön sovelletaan 1,75 prosentin vähennystä. Uusi 34 prosentin interventiostandardi johtaisi täten uuteen interventiohintaan, joka on 2,8 prosenttia (1,6 % x 1,75) nykyistä alempi. Lisäksi tämän uuden rasvattoman maitojauheen standardointimahdollisuuden vuoksi interventioon olisi hyväksyttävä ainoastaan standardin mukaista rasvatonta maitojauhetta, jonka valkuaisainepitoisuus on 34 prosenttia. Sen vuoksi 7 artiklaa olisi muutettava vastaavasti. b) Voin interventiokynnyksen poistaminen Voimassa olevissa voin interventiosäännöissä säädetään, että interventio on avoinna 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään elokuuta jäsenvaltiossa, jossa voin keskimääräinen markkinahinta on kahden peräkkäisen viikon ajan ollut alle 92 prosenttia interventiohinnasta. Ostojen keskeyttämisestä päätetään sellaisen jäsenvaltion osalta, jossa voin kahden peräkkäisen viikon keskihinta on vähintään 92 prosenttia interventiohinnasta. Tosiasiallinen kiinteä ostohinta on 90 prosenttia interventiohinnasta. Tästä järjestelmästä aiheutuu jäsenvaltioille ja komissiolle hallinnollisia rasitteita eikä siitä ole käytännön hyötyä. Interventiojärjestelmän arvoa heikentämättä kyseisiä säännöksiä olisi sen vuoksi yksinkertaistettava poistamalla 92 prosentin interventiokynnys. Interventioelimet voivat 1 päivästä maaliskuuta alkaen yksinkertaisesti ostaa voita hinnalla, joka on 90 prosenttia interventiohinnasta, kunnes yhteisön yleinen kokonaismäärä on saavutettu. Komissio voi sen jälkeen joko keskeyttää interventio-ostot tai antaa niiden jatkua tarjouskilpailumenettelyn kautta, kuten säännöissä jo säädetään. Sen vuoksi 6 artiklan 1 kohtaa olisi muutettava vastaavasti. c) Voin kansallisen laatuluokan poistaminen Viittaus ”kansalliseen laatuluokkaan” sisällytettiin yhteisöön lainsäädäntöön aikana, jolloin voille ei ollut vahvistettu yhteisön standardeja. Vuonna 1995 otettiin käyttöön voin interventiota koskevat yhteiset laatuvaatimukset. Vaatimuksia pidettiin hyvin tiukkoina ja niiden noudattamisen tarkastamista vaivalloisena, minkä vuoksi eri tukijärjestelmissä viitattiin edelleenkin voin kansallisiin laatuluokkiin. Kuitenkin, koska käytössä on nykyisin 27 kansallista laatuluokkaa, vaarana on, että tukien myöntämisessä sovelletaan erilaisia laatuun ja tarkastusjärjestelmiin liittyviä vaatimuksia. Se vuoksi ehdotetaan, että kyseinen, voin laatukriteerinä käytetty kansallinen luokka korvataan vientituella vietävää voita koskevilla yhteisön vaatimuksilla. Nämä vaatimukset eivät ole pelkästään interventiovaatimuksia "kevyempiä" vaan myös helpompia tarkastaa. Sen vuoksi 6 artiklan 2 ja 3 kohtaa olisi muutettava vastaavasti. d) Eräiden yksityisen varastoinnin tukien poistaminen Koska toimijat eivät viime aikoina ole käytännössä turvautuneet maitotuotemarkkinoiden tukitoimenpiteinä kerman tai rasvattoman maitojauheen yksityisen varastoinnin tukeen, nämä kaksi toimenpidettä voidaan katsoa vanhentuneiksi, ja ne olisi poistettava maitotuotealan perusasetuksesta. e) Armeijalle myönnettävän myyntituen poistaminen Mahdollisuus myöntää voin myyntitukea armeijalle (13 artiklan 1 kohdan b alakohta) on niin ikään vanhentunut, ja tämä säädös olisi poistettava asetuksesta. f) Yhtenäisen tukitason vahvistaminen koulumaidolle Asetuksen 14 artiklassa säädetään yhteisön tuen myöntämisestä koulumaidon tarjoamiseen. Vaikka järjestelmällä on epäilemättä sekä merkittävää ravitsemuksellista että myynninedistämisarvoa, sen täytäntöönpano on jäsenvaltioiden mielestä monimutkaista ja vaivalloista. Järjestelmän yksinkertaistamiseksi ehdotetaan, että otetaan käyttöön yksi yhtenäinen tukitaso riippumatta siitä, millaista maitoa koululaisille toimitetaan. Yhtenäinen tukitaso olisi vahvistettava koulumaitojärjestelmään kuuluvien eri maitolaatujen aiemman käytön perusteella. Tämä yhtenäinen tukitaso olisi otettava huomioon, kun määritellään muista tukikelpoisista maitotuotteista maksettavan tuen määrää. g) Tuontilisenssin pakollisesta käytöstä luopuminen Asetuksen 26 artiklassa säädetään, että kaikkia 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita yhteisöön tuotaessa on esitettävä tuontilisenssi. Tuontikiintiöiden suhteen voidaan kuitenkin todeta, että komission verotuksen ja tulliliiton pääosasto on jo jonkin aikaa valvonut eri maataloustuotteiden tuontia ”ensin tullutta palvellaan ensin” -järjestelmän avulla. Järjestelmä perustuu tuontimäärien päivittäiseen seurantaan jäsenvaltioiden kanssa perustetun luotettavan tietoverkon avulla. Tämä verotuksen ja tulliliiton pääosaston valvontajärjestelmä, joka toimii myös sidosryhmien tietolähteenä, tarjoaa tarkempia, ajantasaisempia ja avoimempia tietoja kuin mihin nykyinen lisenssijärjestelmä pystyisi. Tästä syystä ehdotetaan, että toimijat vapautetaan tuontilisenssin esittämisvelvoitteesta tapauksissa, joissa tuontikiintiöt kuuluvat tai tulevat kuulumaan verotuksen ja tulliliiton pääosaston valvontaan. IV NEUVOSTON ASETUS (EY) N:O 2597/97 Tässä asetuksessa säädetään nykyisellään, että yhteisössä voidaan tuottaa ja pitää kaupan ainoastaan kolmenlaista kulutukseen tarkoitettua maitoa: - rasvatonta maitoa (enintään 0,5 % rasvaa), - kevytmaitoa (1,5–1,8 % rasvaa), - täysmaitoa (vähintään 3,5 % rasvaa). Näihin luokkiin on kuitenkin eri liittymissopimuksien yhteydessä hyväksytty suuri määrä poikkeuksia. Kaikkien poikkeusten voimassaolo päättyy vuonna 2009 lukuun ottamatta Viroa, jota koskeva poikkeus päättyy huhtikuussa 2007. Viro on esittänyt virallisen pyynnön poikkeuksensa jatkamiseksi, ja erillisessä ehdotuksessa esitetään, että kyseiseen pyyntöön olisi yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi suostuttava jatkamalla poikkeusta vuoteen 2009 asti. Yhteisössä on monien vuosien ajan ollut erityisesti kulutukseen tarkoitetun maidon osalta havaittavissa selkeä ja vakaa suuntaus vähärasvaisempiin maitotuotteisiin. Näihin ravintotottumusten muutoksiin reagoimiseksi sekä maataloustuotteiden markkinoiden kysynnän mukaisen tuotannon edistämistä koskevan yleisen tavoitteen saavuttamiseksi ehdotetaan kulutukseen tarkoitetun maidon markkinoiden vapauttamista sallimalla sellaisen maidon tuotanto ja kaupan pitäminen yhteisössä, jonka rasvapitoisuudet eivät noudata edellä mainittuja kolmea luokkaa, edellyttäen, että rasvapitoisuus ilmoitetaan pakkausmerkinnöissä selkeästi ja helposti luettavassa muodossa. Markkinoiden vapauttamisen myötä jotkut edellä mainituista poikkeuksista jäisivät tarpeettomiksi samalla kuin jäsenvaltioiden välinen avoimuus ja kauppa lisääntyisi. V Taloudelliset vaikutukset Säilötyn maidon standardointi yhdessä rasvattoman maitojauheen interventiohintaan tehtävän 2,8 prosentin alennuksen kanssa johtaa todennäköisesti rasvattoman maitojauheen tuotannon hienoiseen lisääntymiseen, vaikka valtaosa standardoinnin johdosta saaduista valkuaisaineen lisämääristä käytetäänkin juuston ja tuoreiden maitotuotteiden lisääntyneeseen tuotantoon. Viimeksi mainittu lisäys johtaisi puolestaan kyseisten tuotteiden rasvapitoisuuden kohoamiseen ja vastaavasti voin tuotannon ja voin viennin vähenemiseen. Standardoinnilla saataisiin siis kaiken kaikkiaan aikaan budjettisäästöjä. Perusasetukseen (asetus (EY) N:o 1255/1999) ehdotetut muutokset ovat rasvattoman maitojauheen interventiohintaa lukuun ottamatta luonteeltaan teknisiä tai koskevat vanhentuneita säännöksiä, eivätkä ne saa aikaan säästöjä tai aiheuta uusia budjettimenoja. Koulumaidon yhtenäisen tukitason täytäntöönpano ei aiheuta muutoksia järjestelmän kokonaismäärärahoihin. Lopuksi arvioidaan, että kulutukseen tarkoitettua maitoa koskevan sääntelyn vapauttaminen (asetus (EY) N:o 2597/97) ei vaikuta siihen, miten nopeassa tahdissa kuluttajat siirtyvät suosimaan vähärasvaisempaa kulutukseen tarkoitettua maitoa. Koska kulutussuuntauksen ei odoteta muuttuvan keskimääräisen rasvapitoisuuden suhteen, ehdotuksella ei ole budjettivaikutuksia nykyiseen lainsäädäntöön verrattuna. 2007/0025 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVI tietyistä osittain tai kokonaan kuivatuista elintarvikkeena käytettävistä säilötyistä maidoista annetun direktiivin 2001/114/EY muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[1], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2], sekä katsoo seuraavaa: 1. Koska kansainvälistä kauppaa on kasvavassa määrin tarpeen yhdenmukaista, olisi säädettävä rasvattoman maitojauheen, täysmaitojauheen ja tiivistetyn maidon valkuaisainepitoisuuden standardoinnin sallimisesta siten, että pitoisuus on vähintään 34 prosenttia rasvattomasta kuiva-aineesta. 2. Standardoinnin sallimisen myötä on tarpeen määritellä valkuaisainepitoisuuden mukauttamiseen käytetyt raaka-aineet ja raaka-aineiden koostumus. 3. Sen vuoksi neuvoston direktiiviä 2001/114/EY[3] olisi muutettava, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivin 2001/114/EY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti. 2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2008. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE Muutetaan direktiivin 2001/114/EY liite I seuraavasti: 1) Korvataan 1 kohdan (”Osittain kuivattu maito”) ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”tarkoittaa makeutettua tai makeuttamatonta nestemäistä tuotetta, joka on saatu poistamalla vesi osittain maidosta, kokonaan tai osittain rasvattomasta maidosta tai näiden tuotteiden sekoituksesta, johon on mahdollisesti lisätty kermaa, kokonaan kuivattua maitoa tai molempia; kokonaan kuivattua maitoa saa lisätä valmiiseen tuotteeseen enintään 25 prosenttia maidon kuiva-ainepitoisuudesta.” 2) Korvataan 2 kohdan (”Kokonaan kuivattu maito”) ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”tarkoittaa jauheena olevaa tuotetta, joka on saatu poistamalla vesi maidosta, kokonaan tai osittain rasvattomasta maidosta, kermasta tai näiden sekoituksesta, ja jonka vesipitoisuus on enintään 5 prosenttia valmiin tuotteen painosta.” 3) Muutetaan 3 kohta (”Käsittelyt”) seuraavasti: a) Korvataan b alakohdan johdantolause seuraavasti: ”Rajoittamatta eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004* soveltamista, on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden säilöminen toteutettava: * EUVL 139, 30.4.2004, s. 55. Oikaisu EUVL L 226, 25.6.2004, s. 22.” b) Lisätään c alakohta seuraavasti: ”Maidon valkuaisainepitoisuutta voidaan ainoastaan tämän liitteen 1 ja 2 kohdan koostumusta koskevien vaatimusten noudattamiseksi mukauttaa vähintään 34 prosenttiin (rasvattomasta kuiva-aineesta) lisäämällä ja/tai poistamalla maidon ainesosia siten, ettei heraproteiinin ja kaseiinin välistä maidon pitoisuussuhdetta muuteta.” 4) Korvataan 4 kohta (”Sallitut lisäämiset”) seuraavasti: ”4. Sallitut lisäämiset ja raaka-aineet a) Vitamiinien lisääminen on 2 artiklan nojalla sallittua tässä liitteessä tarkoitettujen tuotteiden osalta, jollei direktiivistä 90/496/ETY muuta johdu. b) Edellä 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua valkuaisaineen mukauttamista varten sallitut raaka-aineet ovat seuraavat: i) maitoretentaatti Maitoretentaatti on tuote, joka saadaan, kun maitoproteiinia konsentroidaan maidon, osittain rasvattoman tai rasvattoman maidon ultrasuodatuksen avulla; ii) maitopermeaatti Maitopermeaatti on tuote, joka saadaan, kun maidosta, osittain rasvattomasta maidosta tai rasvattomasta maidosta poistetaan maitoproteiinit ja maitorasva ultrasuodatuksen avulla; ja iii) laktoosi Laktoosi on maidon luontainen ainesosa, joka saadaan tavallisesti herasta, jonka vedetön laktoosipitoisuus on vähintään 99,0 prosenttia (m/m) kuiva-aineesta. Se voi olla vedetön tai sisältää yhden molekyylin kidevettä taikka olla molempien muotojen sekoitus.” 2007/0026 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[4], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[5], sekä katsoo seuraavaa: 4. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999[6] 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että interventioon ostettavan rasvattoman maitojauheen valkuaisainepitoisuuden on oltava vähintään 35,6 prosenttia rasvattomasta kuiva-aineesta. Koska yhteisössä sallitaan tiettyjen kuivattujen säilöttyjen maitojen valkuaisainepitoisuuden standardointi 34 prosenttiin, interventiovarastojen hyvän hallinnon vuoksi on aiheellista säätää, että interventiolaatu vahvistetaan samalle tasolle. Mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettua rasvattoman maitojauheen interventiohintaa olisi muutettava valkuaisainepitoisuuden uuden standardin huomioon ottamiseksi. 5. Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 1 kohdassa säädetään interventioelinten toteuttamista voin interventio-ostoista silloin, kun voin markkinahinnat ovat yli kahden viikon aikana alhaisemmat kuin 92 prosenttia interventiohinnasta. Tällainen järjestely on hallinnollisesti raskas. Interventiojärjestelmään tehtyjen uusimpien muutosten vuoksi ja kyseisen järjestelmän yksinkertaistamiseksi interventiokynnysjärjestely olisi kumottava. 6. Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 3 kohdassa säädetään, että voin yksityisen varastoinnin tukea voidaan myöntää ainoastaan kansallisia laatuluokkia vastaavalle voille. Erilaisten laatuluokkien soveltaminen jäsenvaltioissa johtaa erilaiseen kohteluun tuen suhteen. Yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi ja yksityisen varastoinnin tuen hallinnon yksinkertaistamiseksi kansalliset vaatimukset olisi korvattava muiden markkinatukitoimenpiteiden yhteydessä käytettävillä yhteisön vaatimuksilla. 7. Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti kermalle on markkinointitukitoimenpiteenä myönnettävä yksityisen varastoinnin tukea. Kyseisen asetuksen 7 artiklan 3 kohdan nojalla tukea voidaan myöntää myös rasvattoman maitojauheen yksityiselle varastoinnille. Koska näitä kahta tukitoimenpidettä ei ole käytännössä sovellettu pitkään aikaan edes tilanteissa, joissa maitorasvan ja maitoproteiinin markkinat ovat olleet erittäin epävakaat, ne voidaan katsoa vanhentuneiksi, joten ne olisi kumottava. 8. Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 13 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään armeijalle annetusta mahdollisuudesta ostaa voita alennettuun hintaan. Kyseistä säännöstä ei ole kuitenkaan sovellettu vuoden 1989 jälkeen, joten tällaista tukijärjestelmää ei pidetä tarpeellisena. 9. Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 14 artiklassa vahvistetaan koulujen oppilaille tarjottavalle maidolle myönnettävän tuen taso ja säädetään tukitason mukauttamisesta muiden tukikelpoisten tuotteiden osalta. Koulumaitojärjestelmän yksinkertaistamiseksi sekä nykypäivän terveys- ja ravintosuuntauksiin vastaamiseksi kaikille maitoluokille olisi vahvistettava kiinteämääräinen tuki. 10. Koulumaitojärjestelmässä vahvistettuja tuen määriä sovelletaan vuosittain heinäkuusta kesäkuuhun, vaikka kouluvuosi päättyy joissakin jäsenvaltioissa heinäkuussa. Kahden eri tukitason soveltaminen samassa koulussa luo vakavia ongelmia järjestelmän täytäntöönpanossa. Tällaisen tilanteen välttämiseksi tuen määrää olisi sovellettava elokuusta heinäkuuhun. Sen vuoksi nykyisten, kouluvuotta 2006/2007 koskevien tukimäärien soveltamista olisi jatkettava 31 päivään heinäkuuta 2007 asti. 11. Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 26 artiklassa säädetään tuontilisenssin pakollisesta käytöstä kaikkien, kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuonnissa. Nykyisin on lisenssijärjestelmän ohella käytössä muita valvontajärjestelmiä, jotka tarjoavat tarkempia, ajantasaisempia ja avoimempia tietoja. Milloin aiheellista, tällaisia järjestelmiä olisi sovellettava myös maitotuotteiden tuonnissa. Tuontilisenssin esittämisen ei sen vuoksi pitäisi olla pakollista, ja komission olisi voitava ottaa käyttöön lisenssijärjestelmä tarvittaessa. 12. Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1255/1999 olisi muutettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1255/1999 seuraavasti: 1) Korvataan 4 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti: ”b) rasvattomalle maitojauheelle 169,80 euroa 1 päivästä syyskuuta 2007.” 2) Muutetaan 6 artikla seuraavasti: a) korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Interventioelimet ostavat minkä hyvänsä vuoden 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta välisenä aikana 2 kohdassa tarkoitetun voin hinnalla, joka on 90 prosenttia interventiohinnasta, myöhemmin määritettäviä vaatimuksia noudattaen. Jos interventioon edellä mainittuna aikana tarjotut määrät ylittävät 30 000 tonnia vuonna 2008 ja sen jälkeen, komissio voi keskeyttää voin interventio-ostot. Tässä tapauksessa interventioelimet voivat toteuttaa oston pysyvänä tarjouskilpailuna myöhemmin määritettävien vaatimusten mukaisesti.”; b) poistetaan 2 kohdan toinen alakohta; c) muutetaan 3 kohta seuraavasti: i) korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”Tukea yksityiseen varastointiin myönnetään: - yhteisön hyväksymässä yrityksessä kermasta tai maidosta tuotetulle suolattomalle voille, jonka rasvapitoisuus on vähintään 82 painoprosenttia, johon käytetyn maidon rasvattoman kuiva-aineen pitoisuus on enintään 2 painoprosenttia ja jonka vesipitoisuus on enintään 16 painoprosenttia, - yhteisön hyväksymässä yrityksessä kermasta tai maidosta tuotetulle suolatulle voille, jonka rasvapitoisuus on vähintään 80 painoprosenttia, johon käytetyn maidon rasvattoman kuiva-aineen pitoisuus on enintään 2 painoprosenttia, jonka vesipitoisuus on enintään 16 painoprosenttia ja suolapitoisuus enintään 2 painoprosenttia.”; ii) poistetaan toinen alakohta. 3) Muutetaan 7 artikla seuraavasti: a) korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Kunkin jäsenvaltion nimeämä interventioelin ostaa interventiohintaan myöhemmin määrittävin edellytyksin ensiluokkaisen sumutuskuivatun rasvattoman maitojauheen, joka on saatu lehmänmaidosta yhteisön hyväksymässä yrityksessä ja joka tarjotaan sille 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta välisenä aikana ja: - jonka valkuaisainepitoisuus on vähintään 34,0 painoprosenttia rasvattomasta kuiva-aineesta, - joka täyttää säilytystä koskevat myöhemmin määritettävät vaatimukset, - joka täyttää vähimmäismäärää ja pakkausta koskevat myöhemmin määritettävät edellytykset. Interventiohinta on rasvattoman maitojauheen valmistuspäivänä voimassa oleva interventiohinta, ja sitä sovelletaan interventioelimen nimeämään varastoon saapuneeseen rasvattomaan maitojauheeseen. Interventioelin vastaa myöhemmin määritettävin edellytyksin kiinteistä kuljetuskustannuksista, jos rasvaton maitojauhe toimitetaan varastoon, joka sijaitsee myöhemmin määritettävää etäisyyttä kauempana paikasta, jossa rasvaton maitojauhe oli varastoituna. Rasvattoman maitojauheen saa varastoida ainoastaan myöhemmin määritettävät edellytykset täyttäviin varastoihin.”; b) poistetaan 3 kohta. 4) Korvataan 10 artiklan a alakohta seuraavasti: ”a) yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta;”. 5) Poistetaan 13 artiklan 1 kohdan b alakohta. 6) Korvataan 14 artiklan 3 kohta seuraavasti: "3. Yhteisön tuki on: - täysmaidolle 18,61 euroa/100 kg 1 päivän heinäkuuta 2006 ja 31 päivän heinäkuuta 2007 välisenä aikana, - kaikille maidoille 16,11 euroa/100 kg 1 päivästä elokuuta 2007 alkaen. Muille tukikelpoisille maitotuotteille myönnettävän tuen määrät vahvistetaan ottaen huomioon kyseisen tuotteen maitopitoisuus.” 7) Muutetaan 26 artikla seuraavasti: a) korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettua yhtä tai useampaa tuotetta yhteisöön tuotaessa tai niitä yhteisöstä vietäessä voidaan vaatia tuonti- tai vientilisenssin esittämistä.” b) korvataan 3 kohdan a alakohta seuraavasti: ”a) luettelon tuotteista, joille vaaditaan vientilisenssi, ja tuontimenettelyt, jos tuontilisenssejä ei vaadita;”. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2007. Sen 1 artiklan 1 ja 2 kohtaa, 3 kohdan a alakohtaa ja 4 kohtaa sovelletaan kuitenkin 1 päivästä syyskuuta 2007. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 2007/0027 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASET US maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevista lisäsäännöistä kulutukseen tarkoitetun maidon osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2597/97 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[7], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[8], sekä katsoo seuraavaa: 13. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2597/97[9] 3 artiklassa määritellään tuotteet, joita pidetään kulutukseen tarkoitettuna maitona, ja erityisesti niiden rasvapitoisuus. 14. Viimeaikaisten liittymisten yhteydessä on myönnetty useita siirtymäajan poikkeuksia, jotta voitaisiin helpottaa siirtymistä nykyisistä liittymistä edeltävistä kansallisista säännöistä yhteisön sääntöihin. 15. Eri jäsenvaltioiden erilaiset kulutustottumukset sekä päättyvät poikkeukset huomioon ottaen vaikuttaa aiheelliselta sallia sellaisten tuotteiden kaupan pitäminen kulutukseen tarkoitettuna maitona, joiden rasvapitoisuus poikkeaa nykyisten kolmen luokan pitoisuuksista. 16. Asian selventämiseksi kuluttajille tällaisia maitoja ei pitäisi kuitenkaan kutsua täysmaidoksi, kevytmaidoksi tai rasvattomaksi maidoksi, ja niiden rasvapitoisuus olisi ilmoitettava selkeästi pakkauksessa. 17. Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2597/97 olisi muutettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Lisätään asetuksen (EY) N:o 2597/97 3 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti: ”Lämpökäsiteltyä maitoa, jonka rasvapitoisuus ei ole ensimmäisen alakohdan b, c ja d alakohdassa vahvistettujen vaatimusten mukainen, voidaan pitää kulutukseen tarkoitettuna maitona edellyttäen, että rasvapitoisuus ilmoitetaan pakkauksessa selvästi ja helposti luettavasti muodossa ”rasvapitoisuus … %”. Tällaista maitoa ei saa kuvailla täysmaidoksi, kevytmaidoksi tai rasvattomaksi maidoksi. Jäsenvaltiot voivat antaa tuottajille luvan rasvapitoisuuden ilmoittamiseen muodossa ”rasvapitoisuus … % + 0,2 %”.” 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2007. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS | 1. | BUDJETTIKOHTA: 05 02 12 | MÄÄRÄRAHAT (vuoden 2007 oikaisukirjelmä): 587 000 000 euroa | 2. | OTSIKKO: – Neuvoston direktiivi, tietyistä osittain tai kokonaan kuivatuista elintarvikkeena käytettävistä säilötyistä maidoista annetun direktiivin 2001/114/EY muuttamisesta, – Neuvoston asetus, maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta, – Neuvoston asetus, maito- ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä koskevista lisäsäännöistä kulutukseen tarkoitetun maidon osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2597/97 muuttamisesta. | 3. | OIKEUSPERUSTA: Perustamissopimuksen 37 artikla | 4. | TAVOITTEET: Ehdotettujen muutosten myötä erinäisiä maitoalan sääntöjä saadaan yksinkertaistettua. | 5. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON | 12 KUUKAUDEN JAKSO (milj. euroa) | KULUVA VARAINHOITOVUOSI 2007 (milj. euroa) | SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI 2008 (milj. euroa) | 5.0 | MENOT – EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) – KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA – MUUT | – | – | –16,1 | 5.1 | TULOT – EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) – KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA | – | – | – | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 5.0.1 | MENOARVIO | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | 5.1.1 | TULOARVIO | – | – | – | – | 5.2 | LASKUTAPA: Ks. liitteet I ja II. | 6.0 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA | KYLLÄ EI | 6.1 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA | KYLLÄ/ EI | 6.2 | LISÄTALOUSARVION TARVE | KYLLÄ EI | 6.3 | MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT | KYLLÄ EI | HUOMAUTUKSIA: Ehdotus ei vaikuta hallinnollisiin menoihin. | LIITE I : EHDOTUKSEN TALOUDELLISTEN VAIKUTUSTEN LASKEMINEN ( miljoonaa euroa ) Varainhoitovuosi | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | A. Yksinkertaistamistoimenpiteet ja tekniset mukautukset, joilla ei ole talousarviovaikutuksia: | – Interventiokynnyksen poistaminen voin interventiosta (1), | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | – kerman yksityisen varastoinnin lakkauttaminen, | – rasvattoman maitojauheen yksityisen varastoinnin lakkauttaminen, | – voin kansallisen laatuluokan poistaminen kelpoisuusedellytyksenä yhteisön tuen myöntämiselle, | – armeijalle myönnetyn, voin ostamista alennettuun hintaan koskevan mahdollisuuden lakkauttaminen, | – koulumaidolle myönnettävän yhteisön tuen vahvistaminen samalle tasolle koko kouluvuoden ajaksi, | – tuontilisenssien pakollinen käyttö ainoastaan silloin, kun se on tarpeen hallinnollisista syistä. | B. Toimenpiteet, joilla voi olla talousarviovaikutuksia: | 1. Valkuaisainepitoisuuden standardointi 34 prosentin tasolle (ks. liite II) Standardoinnista maitotuotemarkkinoihin aiheutuvia mahdollisia vaikutuksia on analysoitu maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastossa käytössä olevan keskipitkän aikavälin ennustemallin avulla (2). Analyysistä käy ilmi, että maitotuotteisiin käytettävissä olevan proteiinin määrä lisääntyy standardoinnin myötä. Suurin osa tästä proteiinista käytetään juustoon ja tuoreisiin maitotuotteisiin rasvattoman maitojauheen tuotannon lisääntyessä maltillisesti. Juuston ja tuoreiden maitotuotteiden lisääntynyt tuotanto merkitsee myös lisääntynyttä rasvan käyttöä, jolloin voin tuotanto ja voin vienti vähenee, ja tämä johtaa voin vientiin liittyvien menojen alenemiseen. Rasvattoman maitojauheen interventiohinta laskee vuodesta 2008 alkaen 2,8 prosenttia. | –16,1 | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | –18,5 | 2. Kiinteän summan käyttö koulumaidon tuen laskennassa Ehdotettu toimenpide pysyy muuttumattomien kokonaismäärärahojen rajoissa. | – | – | – | – | – | – | 3. Kulutukseen tarkoitettua maitoa koskevan asetuksen yksinkertaistaminen Kulutukseen tarkoitetun maidon tuotannon ja kaupan pitämisen vapauttamisen ei uskota vaikuttavan siihen, miten nopeassa tahdissa kuluttajat siirtyvät suosimaan vähärasvaisempaa kulutukseen tarkoitettua maitoa. | – | – | – | – | – | – | Y H T E E N S Ä | –16,1 | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | –18,5 | (1) Interventiokynnyksen poistamisen ei pitäisi johtaa voin interventiomenojen lisääntymiseen siitä huolimatta, että sellaisten maiden toimijoille, joiden keskimääräinen markkinahinta on yli 92 prosenttia interventiohinnasta, avautuu mahdollisuus toimittaa voita interventioon. Voin ostot hinnalla, joka on 90 prosenttia interventiohinnasta, on jo nyt rajoitettu 30 000 tonniin, eikä interventioon tarjotun kokonaismäärän odoteta lisääntyvän interventiokynnyksen poistamisen jälkeen. Jos sellaisten maiden toimijat, joiden keskimääräinen markkinahinta on yli 92 prosenttia interventiohinnasta, tekevät tarjouksia, 30 000 tonnin enimmäismäärä saavutetaan nopeammin. Lisäksi niiden jäsenvaltioiden toimijat, joissa interventio ei ole avoinna, voivat jättää tarjouksia jäsenvaltioissa, joissa interventio on avoinna. (2) Simulaation perusskenaario perustuu heinäkuussa 2006 vallinneeseen markkinatasapainoon (PO Agri: "Prospects for Agriculture markets and Income in the European Union 2006–2013"). | LIITE II : VALKUAISAINEPITOISUUDEN STANDARDOINNISTA VIENTITUKIIN AIHEUTUVIEN TALOUDELLISTEN VAIKUTUSTEN LASKEMINEN TALOUS-ARVIO 2008 | TALOUS-ARVIO 2009 | TALOUS-ARVIO 2010 | TALOUS-ARVIO 2011 | TALOUS-ARVIO 2012 | TALOUS-ARVIO 2013 | VOIN vienti | perusmäärät | 1 000 t | a | 236 | 260 | 257 | 254 | 244 | 226 | ehdotuksen mukaiset määrät | 1 000 t | b | 228 | 248 | 244 | 241 | 231 | 213 | erotus | 1 000 t | c = b – a | –8 | –12 | –13 | –13 | –13 | –13 | vientituen perusmäärä | € / t | d | 1 030 | 1 020 | 980 | 970 | 910 | 870 | ehdotuksen mukainen vientituki | € / t | e | 1 010 | 1 010 | 980 | 960 | 900 | 860 | erotus | € / t | f = e – d | –20 | –10 | 0 | –10 | –10 | –10 | alhaisempien määrien vaikutus | milj. € | g = c * d /1000 | –8,2 | –12,2 | –12,7 | –12,6 | –11,8 | –11,3 | tuloksena olevien määrien vaikutus | milj. € | h= b * f /1000 | –4,6 | –2,5 | 0,0 | –2,4 | –2,3 | –2,1 | YHTEENSÄ | milj. € | i = g + h | –12,8 | –14,7 | –12,7 | –15,0 | –14,1 | –13,4 | RASVATTOMAN MAITOJAUHEEN vienti | perusmäärät | 1 000 t | a | 110 | 100 | 91 | 85 | 80 | 77 | ehdotuksen mukaiset määrät | 1 000 t | b | 113 | 94 | 85 | 79 | 74 | 71 | erotus | 1 000 t | c = b – a | 3 | –6 | –6 | –6 | –6 | –6 | vientituen perusmäärä | € / t | d | 400 | 340 | 280 | 240 | 170 | 140 | ehdotuksen mukainen vientituki | € / t | e | 360 | 280 | 220 | 180 | 110 | 80 | erotus | € / t | f = e – d | –40 | –60 | –60 | –60 | –60 | –60 | alkuperäisten määrien vaikutus | milj. € | g = a * f /1000 | –4,4 | –6,0 | –5,5 | –5,1 | –4,8 | –4,6 | lisämäärien vaikutus | milj. € | h = c * e /1000 | 1,1 | –1,7 | –1,3 | –1,1 | –0,7 | –0,5 | YHTEENSÄ | milj. € | i = g + h | –3,3 | –7,7 | –6,8 | –6,2 | –5,5 | –5,1 | VOIHIN JA RASVATTOMAAN MAITOJAUHEESEEN KOHDISTUVA VAIKUTUS | –16,1 | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | –18,5 | [1] EUVL C …, …, s. …. [2] EUVL C …, …, s. …. [3] EYVL L 15, 17.1.2002, s. 19. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla. [4] EUVL C …, …, s. …. [5] EUVL C …, …, s. …. [6] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2). [7] EUVL C …, …, s. …. [8] EUVL C …, …, s. …. [9] EUVL 351, 23.12.1997, s. 13. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1602/1999 (EUVL L 189, 22.7.1999, s. 43).