EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 20.7.2022 COM(2022) 360 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE ”Kaasua säästöön talven varalle”



KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE ”Kaasua säästöön talven varalle” Venäjän provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on myllertänyt energiamarkkinoita, aiheuttanut hintojen epävakautta ja heikentänyt energiavarmuutta kaikkialla maailmassa. Sillä on myös ollut erityisiä vaikutuksia EU:hun ja sen lähinaapurustoon. Komissio esitti 18. toukokuuta 2022 REPowerEU-suunnitelman, jonka tarkoituksena on lopettaa EU:n riippuvuus Venäjän kaasusta mahdollisimman pian. Euroopan unioni jatkaa tähän tähtääviä toimia ja on edelleen täysin sitoutunut Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin. On kuitenkin nopeutettava valmistautumista niihin välittömiin vaikutuksiin, joita Venäjän kaasutoimitusten mahdollisilla uusilla häiriöillä voi olla, ja varauduttava myös siihen, että toimitukset loppuvat kokonaan. Eurooppa-neuvosto pyysi 31. toukokuuta ja 23. kesäkuuta 2022 näiden valmistelujen toteuttamista kiireellisesti, jotta koordinointi jäsenvaltioiden kanssa ja niiden välillä olisi tiiviimpää. EU:n on oltava valmis siihen, että toimituksissa voi olla häiriöitä tai että ne loppuvat kokonaan. Eurooppalaisen yhteisvastuun ja yhteistyön hengessä EU:n on varmistettava kaasun virtaaminen sinne, missä sitä eniten tarvitaan, ja suojeltava sekä asiakkaita että työpaikkoja ja koko taloutta EU:ssa. Tästä syystä EU on viime kuukausina valmistautunut häiriöihin. Komissio – EU:n energiafoorumin puitteissa – ja jäsenvaltiot ovat tehneet yhteistyötä etenkin vaihtoehtoisten kaasuntoimittajien kanssa toimitusvarmuuden turvaamiseksi. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ehdotuksiin pohjautuvan REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on nopeuttaa uusiutuvan energian käyttöönottoa kaikkialla EU:ssa ja kannustaa investoimaan energiatehokkuuteen. Komissio ja jäsenvaltiot ovat tehneet perusteellisen valmiustarkastelun. EU:n lainsäätäjät ovat hyväksyneet varastointia koskevan EU:n asetuksen, jossa asetetaan oikeudellinen vaatimus kaasuvarastojen täyttämisestä ennen talvea. Komissio on työskennellyt ja työskentelee edelleen ahkerasti vaihtoehtoisten lisätoimitusten varmistamiseksi. Tällä tiedonannolla täydennetään näitä toimia keskittymällä kysyntäpuoleen. Siinä tarkastellaan nykytilannetta ja tähän mennessä toteutettuja toimia sekä välineitä, joita EU:lla on tässä tilanteessa käytettävissään. Lisäksi tiedonannossa ehdotetaan lisätoimia, joilla vähennetään kysyntää koordinoidusti ja tehostetaan toimitusvarmuuteen liittyviä EU:n yhteisiä toimia. Tämä on keskeistä häiriöiden mahdollisuuden ja kustannusten minimoimiseksi myöhemmin tänä vuonna ja sen varmistamiseksi unionin painoarvoa hyödyntämällä, että eurooppalaiset kuluttajat ja teollisuus saavat kaasua käyttöönsä. Tätä varten tiedonannossa ehdotetaan uutta Euroopan kaasunkysynnän vähentämissuunnitelmaa, joka perustuu eri puolilla unionia sovellettaviin parhaisiin käytänteisiin, sekä siihen liittyvää neuvoston asetusta, jossa ehdotetaan välitöntä suositusta kaasun kysynnän vapaaehtoisesta vähentämisestä 15 prosentilla kaikissa jäsenvaltioissa vähintään seuraavien kahdeksan kuukauden aikana ja säädetään prosessista kysynnän sitovan vähentämistavoitteen käyttöön ottamiseksi milloin tahansa seuraavien viikkojen tai kuukausien aikana, jos se osoittautuu tarpeelliseksi. Kaasun korvaaminen muilla polttoaineilla ja kaikkien käyttäjien tänä kesänä säästämä energia auttavat selviytymään tulevasta talvesta. Toimiminen yhdessä nyt auttaa vähentämään haittoja ja kustannuksia, lisäämään yhteisvastuuta ja välttämään ennakoimattomia ja koordinoimattomia toimia myöhemmin mahdollisessa kriisitilanteessa kaasuvarantojen tyhjentyessä. Tarkoituksena on myös siirtyä nopeasti kohti koordinoitua ja viime kädessä yhteistä kaasun ja, tulevaisuudessa, uusiutuvan vedyn hankintaa, jotta energiatarpeet voidaan jatkossa täyttää vaihtoehtoisilla toimituksilla. Kaasunkysynnän vähentämissuunnitelman toteuttaminen luo lopulta edellytykset Venäjältä tulevan kaasuntuonnin nopealle ja täydelliselle lopettamiselle REPowerEU-tavoitteiden mukaisesti sekä parantaa EU:n energiavarmuutta ja -omavaraisuutta. 1. Valmistautuminen talveen Mikä on tilanne tällä hetkellä?

Kaasun kysynnän osuus energian kokonaiskulutuksesta Euroopassa on 24 prosenttia. Venäjä on vuosikaudet ollut EU:n tärkein kaasuntoimittaja. Vielä viime vuonna Venäjän osuus EU:n kaasutoimituksista oli yli 40 prosenttia eli noin 10 prosenttia EU:n kaikesta energiantarpeesta. Venäjän kaasutoimitukset EU:hun ovat viime vuodesta vähentyneet huomattavasti, kun energiaa on tarkoituksellisesti käytetty aseena. Kaiken kaikkiaan kaasuvirtausten määrä Venäjältä EU:hun oli kesäkuussa 2022 alle 30 prosenttia vuosien 2016–2021 keskiarvosta. Venäjä on toteuttanut EU:ta vastaan useita äkillisiä, perusteettomia ja yksipuolisia toimia vähentääkseen toimituksia eurooppalaisille asiakkaille tai lakkauttaakseen ne, mikä on häirinnyt taloudellista toimintaa ja nostanut hintoja. Kaasuvirtaukset putkistoissa Venäjältä Valko-Venäjän kautta ovat lakanneet ja Ukrainan kautta vähentyneet tasaisesti. Toimituksia Baltian maihin, Puolaan, Bulgariaan ja Suomeen on myös lopetettu. Toimitukset useisiin maihin, kuten Puolaan, Saksaan, Itävaltaan, Tanskaan, Slovakiaan, Alankomaihin ja Italiaan, ovat vähentyneet. Kaasuvirrat Nord Stream 1:ssä, joka on yksi merkittävimmistä kaasun tuontireiteistä EU:hun, ovat kesäkuun 2022 puolivälin jälkeen vähentyneet 60 prosenttia. (Kuvio: Venäjältä tulevan kaasun määrä vuonna 2022 verrattuna edellisiin vuosiin.) Toimitusten väheneminen on johtanut ennätyksellisen korkeisiin ja vaihteleviin energian hintoihin, mikä on osaltaan vaikuttanut inflaatioon ja lisännyt Euroopan talouden laskusuhdanneriskiä sekä aiheuttanut huomattavia kielteisiä työllisyys- ja jakaumavaikutuksia. Ne ovat omiaan lisäämään energiaköyhyyttä ja uhkaavat myös syventää eriarvoisuutta jäsenvaltioiden ja alueiden välillä. Ei ole mitään syytä uskoa, että tällainen tarjonnan epävarmuutta ja sen myötä jyrkkiä hinnannousuja aiheuttava kehitysmalli muuttuisi. Useat merkit viittaavatkin kaasun toimitusnäkymien todennäköiseen heikkenemiseen. Tällaisen riskin ennakoimiseksi EU on jo alkanut valmistautua pitkittyneeseen ja mahdollisesti täydelliseen Venäjältä peräisin olevan kaasun toimitusten lakkaamiseen. Vaihtoehtoisten kaasutoimitusten varmistaminen ja maakaasun korvaaminen puhtaalla energialla aina kun se on mahdollista ja tarvittaessa muilla energialähteillä ovat REPowerEU-suunnitelman olennaisia osatekijöitä, joiden osalta jäsenvaltiot ja erityisesti EU:n energiafoorumi ovat jo ryhtyneet toimiin. EU:n varautumisen on perustuttava yhteisvastuullisuuteen, joka on unionin perusperiaate. Lisäksi kaikki jäsenvaltiot ovat sidoksissa toisiinsa sisämarkkinoilla, jotka vauhdittavat talouskasvua, innovointia, työpaikkojen luomista ja investointeja. Yhteisvastuullisuus edellyttää, että kaikki toimijat pyrkivät toteuttamaan kaikki käytettävissään olevat toimenpiteet ehkäistäkseen Venäjältä tulevan kaasun mahdollisen täydellisen toimituskatkoksen vaikutukset. Tämän keskinäisen riippuvuuden vuoksi täysimittainen kriisi aiheuttaisi kaikissa jäsenvaltioissa merkittäviä kielteisiä vaikutuksia joko suoraan tai välillisesti. Eräät jäsenvaltiot ovat muita alttiimpia merkittävien Venäjän toimitusten häiriöiden tai täydellisten katkosten välittömälle vaikutukselle. Jos ne jätetään kohtaamaan nämä vaikutukset yksin, sillä olisi vakavia heijastusvaikutuksia myös muihin talouksiin. Talouden vakavalla taantumisella missä tahansa jäsenvaltiossa on suora kielteinen taloudellinen vaikutus sen naapurimaihin ja muihin vientikumppaneihin. Tämä edellyttää välittömiä toimia uusien häiritsevien toimien ennakoimiseksi ja EU:n häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi. Tässä tiedonannossa, jonka liitteessä esitetään Euroopan kaasunkysynnän vähentämissuunnitelma, keskitytään kysyntäpuolella tarvittaviin toimiin REPowerEU-suunnitelman ja EU:n energiansäästösuunnitelman pohjalta. Nämä kysynnän vähentämiseen tähtäävät toimet täydentävät meneillään olevaa työtä, jolla pyritään vaihtoehtoisten energialähteiden varmistamiseen EU:n ulkoisen energiastrategian mukaisesti ja puhtaaseen energiaan siirtymisen vauhdittamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava ne viipymättä toimien tiiviissä yhteistyössä keskenään vähentääkseen tarjonnan ja kysynnän liiallisen epätasapainon riskiä ensi talvena ja sen jälkeen huomattavasti. Näin kaasupulaan liittyviä riskejä saadaan pienennettyä myös EU:n toimitusketjuille välttämättömien teollisuudenalojen, työpaikkojen ja kasvun, yleisen kilpailukyvyn ja Euroopan talouden kannalta.

Tähän tiedonantoon liittyvää asetusehdotusta, jolla luodaan puitteet kysynnän vähentämiselle, kuvaillaan yksityiskohtaisemmin jäljempänä 3 jaksossa. Vahva ja uskottava koordinoitu toiminta EU:ssa lisää varmuutta epävakaassa markkinatilanteessa, parantaa EU:n häiriönsietokykyä ja rajoittaa tarjontalähtöisiä hintavaikutuksia. Sen avulla varastoja saadaan täytettyä ennen talvea siellä, missä kapasiteettia on saatavilla. Jäsenvaltioiden yksipuoliset toimet eivät olisi optimaalisia koko EU:n eikä siten myöskään kunkin yksittäisen jäsenvaltion kannalta. EU:n koordinoidut toimet voivat auttaa säilyttämään toimivat teollisuuden toimitusketjut ja sisämarkkinoiden eheyden vakavien toimitushäiriöiden tapauksessa. Mitä välineitä EU:lla on jo käytössään ja mitä toimia oli toteutettu ennen nykyistä kriisiä? Ensinnäkin EU:lla on vahvat puitteet ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja päästöjen vähentämiseksi vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Siirtyminen puhtaaseen energiaan ja toimitusvarmuus kulkevat käsi kädessä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja 55-valmiuspaketti vahvistavat EU:n toimitusvarmuutta poistamalla asteittain riippuvuuden fossiilisista polttoaineista ja vähentämällä EU:n kokonaisenergiankulutusta paremman energiatehokkuuden ansiosta. Toiseksi EU on kehittänyt sääntelykehyksen tiettyihin toimitusvarmuustilanteisiin reagoimiseksi aiemmista energiakriiseistä saatujen kokemusten sekä vuonna 2014 tapahtuneen Krimin ja Sevastopolin Venäjän federaatioon liittämisen jälkeen toteutettujen toimien pohjalta. Kaasun toimitusvarmuutta koskevan asetuksen mukaan jäsenvaltioilla on oltava kansalliset ennaltaehkäisysuunnitelmat ja hätäsuunnitelmat, jotka perustuvat toimitusreittien varrelle organisoitujen alueellisten ryhmien tekemiin yhteisiin riskinarviointeihin. Kansallisia kriisitasoja on määritelty kolme: ennakkovaroitus-, hälytys- ja hätätilataso. Toimenpiteet, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa kullakin näistä tasoista, määritellään kaasun toimitusvarmuutta koskevissa kansallisissa hätäsuunnitelmissa. Yleisenä periaatteena on, että kaasuvirtausten rajoituksia, säännöstelyä ja keskeyttämistä käytetään viimeisenä keinona, kun kaikki muut vaihtoehdot, kuten vaihtaminen muihin polttoaineisiin, on käytetty loppuun. Komissio voi julistaa unionitason hätätilanteen tai alueellisen hätätilanteen jollain tietyllä maantieteellisellä alueella yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä. Tällaisissa tapauksissa komissio koordinoi asianomaisten jäsenvaltioiden toimia ja voi toimia moderaattorina, jos otetaan käyttöön toimenpiteitä, jotka saattavat aiheettomasti rajoittaa kaasun virtaamista muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin, kuten energiayhteisön jäseniin. Tämä auttaa turvaamaan kaasuvirrat niihin maihin ja niille asiakkaille, joihin hätätilanne vaikuttaa eniten. Kaasun toimitusvarmuutta koskevaan asetukseen sisältyy myös yhteisvastuumekanismi, jolla turvataan toimitukset ”suojatuille asiakkaille”. Näitä ovat kotitaloudet, kaukolämpölaitokset, jotka eivät voi vaihtaa muihin polttoaineisiin, sekä tietyt keskeiset sosiaalipalvelut, kuten terveydenhuolto. Vakavissa hätätilanteissa, joissa suojattujen asiakkaiden toimituksia ei voida enää varmistaa jossakin jäsenvaltiossa, suoraan verkkoon liitetyillä jäsenvaltioilla on velvollisuus toimia yhteisvastuullisesti ja toimittaa kaasua sinne, missä sitä eniten tarvitaan, vaikka tämä merkitsisi näiden maiden suojaamattomien asiakkaiden toimitusten supistamista. Tästä myönnetään nopeasti oikeudenmukainen korvaus, joka perustuu kahdenvälisiin teknisiin, oikeudellisiin ja rahoituksellisiin järjestelyihin, joista jäsenvaltioiden on sovittava etukäteen. Euroopan kaasualan koordinointiryhmä, jonka puheenjohtajana toimii komissio ja joka koostuu jäsenvaltioiden asiantuntijoista, alan eurooppalaisista järjestöistä ja energiayhteisön sihteeristöstä, seuraa tiiviisti EU:n toimitusvarmuutta ja koordinoi tarvittaessa toimia. Ryhmä on ollut keskeisessä asemassa toimitusvarmuustilanteen hallinnassa Ukrainaa vastaan käytävän sodan alusta lähtien, erityisesti vaihtamalla tietoja ja auttamalla koordinoimaan ennakkovaroitus- ja hälytysilmoituksia koskevia jäsenvaltioiden toimia. Edellä kuvaillut puitteet eivät kuitenkaan sovellu täysin nykyiseen kriisiin, koska ne on tarkoitettu lyhyen aikavälin häiriötilanteisiin, jotka liittyvät infrastruktuurin tiettyihin osiin tai lyhytaikaisiin äärimmäisiin sääolosuhteisiin, eikä niinkään suuren kaasuntoimittajan pitkän aikavälin toimitushäiriöihin, jotka vaikuttavat samanaikaisesti useisiin reitteihin. Tämän vuoksi hallintokehystä on mukautettava, ja siinä on myös näkyvästi huomioitava EU:n ja kansallisten elinkeinoministeriöiden näkökulma. Kolmanneksi EU on lisännyt energiaverkkojen yhteenliitäntöjen verkoston ja energian sisämarkkinoiden kehittämistä siten, että kaasua ja sähköä voidaan tuoda sinne, missä sitä tarvitaan. Tämä aktiivinen politiikka on auttanut monipuolistamaan kaasutoimituksia ja yhtä lailla kaasureittejä rajat ylittävään kaasuinfrastruktuuriin tehtyjen investointien, vastakkaisvirtaushankkeiden – kuten Saksan ja Puolan välisen Yamal-kaasuputken vastakkaisvirtauskapasiteetin – sekä Itämeren, keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan nesteytetyn maakaasun terminaalien ansiosta. Monet Euroopan laajuisen energiaverkon puitteissa toteutettavat yhteistä etua koskevat hankkeet ovat saaneet EU:n rahoitustukea Verkkojen Eurooppa -välineestä ja koheesiopolitiikasta. Viime vuosikymmenen keskeiset hankkeet

- Klaipedan, Świnoujścien ja Krkin nesteytetyn maakaasun terminaalit, BRUA ja Baltian kaasuputki vähensivät tiettyjen alueiden historiallista eristyneisyyttä. - EU avasi eteläisen kaasukäytävän saattamalla valmiiksi TAP- ja TANAP-putket, jotka kuljettavat nyt kaasua Kaspianmereltä suoraan Eurooppaan. - Muita tärkeitä hankkeita ovat Puolan ja Liettuan välinen kaasuyhdysputki (GIPL), Suomen ja Viron välinen Baltian yhdysputki, Puolan ja Slovakian välinen yhdysputki sekä Kreikan ja Bulgarian välinen kaasuputki (IGB). Näillä hankkeilla on keskeinen rooli Venäjältä tulevan kaasun korvaamisessa. Edellä kuvaillut kehityssuunnat ovat merkittävästi parantaneet tai parantavat EU:n toimitusvarmuustilannetta, mikä mahdollistaa toimittajien ja reittien tehokkaan monipuolistamisen. Kaikki yksittäiset jäsenvaltiot, myös historiallisista syistä altistuneimmat maat, kuten Bulgaria ja Suomi, ovat lopettaneet riippuvuuden Venäjän kaasusta ainoana tuontilähteenä. Mitä EU on tehnyt turvatakseen toimitusvarmuuden Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen jälkeen? Venäjän hyökättyä Ukrainaan EU on laatinut REPowerEU-suunnitelman, jonka tavoitteena on lopettaa EU:n riippuvuus Venäjän fossiilisista polttoaineista niin pian kuin mahdollista. Tämän saavuttamiseksi REPowerEU-suunnitelmassa esitetään toimenpiteitä, jotka liittyvät energiantoimittajien monipuolistamiseen, energiansäästöön ja energiatehokkuuteen, ja ehdotetaan puhtaan energian käyttöönoton nopeuttamista fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi kodeissa, teollisuudessa ja sähköntuotannossa, erityisesti uusiutuvan sähkön ja vedyn avulla. Lisäksi jäsenvaltioilla ja paikallisviranomaisilla on hyvät mahdollisuudet edistää paikallisiin olosuhteisiin soveltuvia energiansäästötoimia. EU on toteuttanut REPowerEU-suunnitelman mukaisia toimenpiteitä parantaakseen toimitusvarmuuttaan ja häiriönsietokykyään puuttumalla sekä tarjonta- että kysyntäpuoleen. Näitä ovat erityisesti seuraavat: ·Maaliskuussa 2022 ehdotettiin uutta EU:n lainsäädäntöä, jonka tarkoituksena on varmistaa EU:n maanalaisten varastojen täyttäminen tulevaa talvea varten. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät ehdotuksen toukokuussa, ja säädös tuli voimaan 1. heinäkuuta. Kaasun varastointimäärät olivat huolestuttavan alhaiset viime talvena – 10 prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuosina 2016–2018 – mutta huolimatta Venäjältä tulevan tuonnin vähenemisestä ja korkeista hinnoista, jotka vähentävät varastoinnin kannustimia, nyt määrät ovat jälleen historiallista keskitasoa: tällä hetkellä yli 64 prosenttia, mikä vastaa 46 päivän talvikulutusta. ·Komissio on vuoden 2022 alkupuoliskolla tarkastellut perusteellisesti kaikkia kansallisia kaasun toimitusvarmuutta koskevia hätäsuunnitelmia, joiden pojalta jäsenvaltiot tehostavat varautumistaan mahdollisiin laajamittaisiin häiriöihin. Komissio on myös seurannut sekä kaasun että sähkön toimitusvarmuustilannetta tarkasti ja laatinut sekä kaasun että sähkön osalta riskinarvioinnin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden sekä kaasun ja sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston eli Kaasu-ENTSOn ja Sähkö-ENTSOn kanssa. ·Komissio on perustanut EU:n energiafoorumin, jonka tehtävänä on yhdistää energian kysyntää aluetasolla ja helpottaa vapaaehtoisia yhteishankintoja, varmistaa infrastruktuurin paras mahdollinen käyttö niin, että kaasu virtaa sinne, missä sitä eniten tarvitaan, sekä luoda yhteyksiä kansainvälisiin toimituskumppaneihin, joita ovat esimerkiksi Yhdysvallat, Norja, Azerbaidžan, Qatar, Egypti, Israel, Algeria ja monet muut. Yhteyksiä luodaan EU:n ulkoisen energiastrategian mukaisesti. Erityisesti näiden toimien ansiosta EU on saanut vuoden alusta lähtien ennennäkemättömiä määriä nesteytettyä maakaasua (LNG) ja lisää putkikaasua menetetyn venäläisen kaasun korvaamiseksi (ks. alla oleva tekstilaatikko). ·Komissio on perustanut EU:n energiafoorumiin viisi jäsenvaltioiden alueellista ryhmää käsittelemään Venäjän kaasutoimitusten korvaamista ja toimitusvarmuuden parantamista kullakin alueella esimerkiksi laatimalla toimintasuunnitelmia nopeaa täytäntöönpanoa varten. Kaakkois-Euroopan alueellisessa ryhmässä tässä onkin onnistuttu erittäin hyvin. Nämä ryhmät täydentävät nykyisten alueellisten korkean tason työryhmien työtä, jossa keskitytään nopeuttamaan keskeisiä energiaverkkojen yhteenliitäntöjä ja uusiutuvaa energiaa koskevia hankkeita sekä toteuttamaan merkittäviä energiamarkkinauudistuksia. Yksi näistä ryhmistä on esimerkiksi keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan kaasuyhteenliitäntöjen korkean tason työryhmä. ·Komissio on tehnyt yhteistyötä teollisuuden asiantuntijoiden kanssa selvittääkseen mahdollisuuksia polttoaineen vaihtamiseen ja vapaaehtoiseen kysynnän vähentämiseen sekä arvioidakseen koordinoimattomien toimien mahdollisia vaikutuksia teollisuuskäyttäjien kaasunkysynnän vähentämiseen.

Monipuolistamista vuoden 2022 alusta lähtien EU on hankintojaan monipuolistamalla pääsemässä eroon kaasuntuonnista Venäjältä erityisesti nesteytetyn maakaasun ja putkikaasun muun tuonnin ansiosta. EU:n käännyttyä kolmansien maiden nesteytetyn maakaasun tuottajien puoleen nesteytetyn maakaasun tuonti muualta kuin Venäjältä lisääntyi vuoden 2022 alkupuoliskolla 21 miljardia kuutiometriä verrattuna samaan ajanjaksoon viime vuonna. Putkikaasun tuonti muualta kuin Venäjältä eli Norjasta, Kaspianmereltä, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Pohjois-Afrikasta lisääntyi 14 miljardia kuutiometriä. Sen sijaan putkikaasun tuonti Venäjältä väheni 28 miljardia kuutiometriä yhteensä 44,6 miljardiin kuutiometriin, kun taas Venäjältä peräisin olevan nesteytetyn maakaasun tuonti kasvoi 3 miljardia kuutiometriä. EU kompensoi tällä hetkellä Venäjän kaasun kokonaistuonnin vähenemistä lisäämällä näitä toimituksia. Samalla ajanjaksolla nesteytetyn maakaasun tuonti kaikista lähteistä (myös Venäjältä) lisääntyi 24,3 miljardia kuutiometriä (59 %) vuodesta 2021. Samaan aikaan nesteytettyä maakaasua tuotiin Yhdysvalloista 30 miljardia kuutiometriä, kun vastaava määrä vuonna 2021 oli yhteensä 22 miljardia kuutiometriä (ja vain 11,6 miljardia kuutiometriä vuoden 2021 alkupuoliskolla). Puheenjohtaja Von der Leyenin ja presidentti Bidenin 25. maaliskuuta 2022 antamassa yhteisessä julkilausumassa kaavailtiin, että nesteytetyn maakaasun tuonti Yhdysvalloista kasvaisi 15 miljardilla kuutiometrillä vuonna 2022. Tavoite ollaan saavuttamassa toimitusten Yhdysvalloista lisääntyessä. Yhdysvaltojen osuus EU:n nesteytetyn maakaasun tuonnista oli kesäkuussa noin 46 prosenttia. Helmikuusta lähtien toteutetuilla toimenpiteillä, myös kaasun toimitusvarmuutta koskevan toimintakehyksen vahvistamisella, pyritään varmistamaan luopuminen Venäjältä tulevan kaasun tuonnista mahdollisimman pian. Venäjän kaasutoimitusten viimeisimmät häiriöt viittaavat kuitenkin huomattavaan vaaraan siitä, että Venäjä voi yksipuolisesti keskeyttää kaasutoimitukset äkillisesti jo tänä vuonna. EU:n on oltava valmistautunut tähän ja toteutettava lisätoimenpiteitä, jotka ovat oikeassa suhteessa tilanteesta aiheutuvaan haasteeseen. Kaasunkulutuksen vähentäminen hallitusti nyt vähentää yhteiskunnalle tulevaisuudessa aiheutuvia kustannuksia. Siirtyminen yhteishankintoihin energiafoorumin puitteissa on välttämätön täydennys sekä kysyntä- että tarjontapuolen koordinoinnin tehostamiseen, ja komissio nopeuttaa työtään foorumin täyteen toimintavalmiuteen saattamiseksi vuoden loppuun mennessä. Samalla kaasun yhteishankinnat voisivat esimerkiksi vahvistaa pienempien kaasuyhtiöiden asemaa ja mahdollistaa paremman ostovoiman EU:lle, joka on maailman suurin maakaasun tuoja, myös alueellisella tasolla, sekä parantaa EU:n häiriönsietokykyä energia-alalla ja pitkän aikavälin energiavarmuutta. Mitä on odotettavissa? Vaikka varastojen täyttämisessä on tähän mennessä edistytty hyvin, komission ja Kaasu-ENTSOn tekemät simulaatiot osoittavat, ettei EU:n uudessa varastointiasetuksessa marraskuulle asetettua varastojen 80 prosentin täyttöastetavoitetta saavuteta, jos toimitukset katkeavat kokonaan heinäkuusta talveen 2023. Simulaatioiden mukaan varastoitu määrä voisi jäädä vain 65–71 prosenttiin lämmityskauden alkuun mennessä. Keskeiset havainnot skenaariosta ilman lisävalmistautumista Ensimmäisessä skenaariossa vaje kaasun kysynnän tyydyttämiseksi talvella olisi 30 miljardia kuutiometriä keskimääräisissä sääolosuhteissa, nesteytetyn maakaasun tarjonnan pysyessä runsaana ja ottaen huomioon, että EU:n keskimääräinen kokonaiskulutus elokuusta maaliskuuhun on 300 miljardia kuutiometriä. Tässä skenaariossa varastot olisivat lähes tyhjiä maaliskuun 2023 lopussa, joten kaasukaudelle 2023–2024 ei jäisi mitään puskuria. Toisessa skenaariossa varastoissa olisi 15 prosentin vähimmäistaso maaliskuun 2023 lopussa ja kysyntävaje olisi 45 miljardia kuutiometriä talven aikana.

Jos oletetaan kansainvälisten kaasumarkkinoiden tilanteen jatkuvan kireänä, valmistautumisesta seuraavaan talveen ja varastojen täydentämisestä kesällä 2023 tulee todennäköisesti hyvin haastavaa. Varastojen täyttöaste olisi lokakuussa 2023 vain 41 prosenttia ensimmäisessä ja 56 prosenttia toisessa skenaariossa. Poikkeuksellisen kylmä talvi tai muista lähteistä peräisin olevan kaasun tuonnin väheneminen (esimerkiksi Kiinan kaltaisilla suurilla markkinoilla tapahtuvan talouskasvun elpymisen vuoksi) lisäisi riskiä siitä, että tämän ajanjakson aikana on otettava käyttöön lisää merkittäviä rajoituksia. Äkilliset toimituskatkokset vahingoittaisivat niitä teollisuuden erityisaloja, joilla on vain hyvin vähän mahdollisuuksia siirtyä käyttämään muita polttoaineita – jos kaasua esimerkiksi käytetään teollisuuden prosessien raaka-aineena – tai vähentää tuotantoa ilman suuria vahinkoja. Laajamittaiset toimitushäiriöt Venäjältä eivät periaatteessa vaikuttaisi suoraan suojattujen asiakkaiden, erityisesti kotitalouksien, kaasun saatavuuteen. Näiden osuus EU:n kokonaiskulutuksesta on alle 37 prosenttia. Tämä lähtee kuitenkin siitä oletuksesta, ettei muuta odottamatonta tapahdu. Nopea ja päättäväinen toiminta on nyt olennaisen tärkeää. Ilman kysynnän vähentämistä ja merkityksellisiä toimia kaasun korvaamiseksi tulevina viikkoina vakavalla kaasuhäiriöllä talvella 2022–2023 olisi merkittäviä vaikutuksia Euroopan talouteen ja työmarkkinoihin. Vaikutukset kohdistuisivat suoraan tai välillisesti kaikkiin jäsenvaltioihin. Toimimalla nyt voidaan vähentää äkillisen toimituskatkon kustannuksia. Korvaamispotentiaalin maksimoiminen ja maakaasun kysynnän vähentäminen nyt tulisi pidemmän aikavälin ansiosta huomattavasti halvemmaksi kuin se, että kysyntää pitäisi rajoittaa äkillisesti huippukulutuskaudella (eli talvella) ja ilman kunnollista valmistautumista. Ennakoimalla kysynnän vähenemistä verkonhaltijat voisivat optimoida verkon kapasiteetin, siirtää enemmän kaasua lännestä itään hyvissä ajoin ja täyttää varastoja enemmän siellä, missä kapasiteettia on saatavilla seuraavaa talvea ja talvea 2023/2024 silmällä pitäen. Tällainen ennakoitu ja hajautettu kysynnän vähentäminen poistaisi yleisesti mahdollista pulaa talvella tai ainakin vähentäisi sitä yli puolella. Varautuminen vähentämiseen nyt mahdollistaisi kohdennettuja kannustimia niille teollisuudenaloille, joilla on potentiaalia vähentää kulutustaan esimerkiksi siirtymällä uusiutuviin polttoaineisiin tai joka tapauksessa mahdollisuuksien mukaan mahdollisimman vähäpäästöisiin polttoaineisiin, edellyttäen, että toteutetaan energiatehokkuustoimia ja vältetään pitkän aikavälin lukkiutumisvaikutukset. Mahdollisen merkittävän häiriön makrotaloudellisen kokonaisvaikutuksen osalta yhteisvastuullisuuteen perustuva EU:n koordinoitu toiminta ennen talvea rajoittaisi BKT:hen ja työllisyyteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Kaasu-ENTSOn skenaarioissa yksilöityjen tarpeiden perustalta ja niin, että toteutetaan varhaisia toimia kysynnän vähentämiseksi Venäjältä, tuleva häiriö voisi keskimääräisissä talvioloissa vähentää BKT:tä vähintään keskimäärin 0,4 prosenttia koko EU:ssa ja kylmän talven skenaariossa 0,6 prosenttia. Jos kuitenkin ryhdytään toimiin vasta, kun toimitukset katkeavat kokonaan, kustannukset nousevat vähintään kolmanneksella. Tämä johtuu osittain siitä, että mahdollisuudet koordinointiin ja helpompaan sopeutumiseen on menetetty, mikä lisäisi kustannuksia vielä entisestään. Keskimääräisen talven tapauksessa toiminnan lykkäämisen vaikutus BKT:hen olisi 0,6–1 prosenttia. Kylmän talven tapauksessa kustannus olisi suurempi. Jos talvesta tulee kylmä, viivyttelystä aiheutuvat kustannukset EU:lle moninkertaistuisivat, ja vaikutus BKT:hen olisi keskimäärin 0,9–1,5 prosenttia erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin vaikutuksia kohdistuu eniten. Kaasupulan välttämiseksi tulevina kuukausina kaasun kysynnän suositeltu kokonaisvähennys 1. päivästä elokuuta 31. päivään maaliskuuta 2023 on 15 prosenttia.



2. Suunnitelma kaasun kysynnän vähentämiseksi ja kriittisten asiakkaiden priorisointi Euroopan kaasunkysynnän vähentämissuunnitelma Edellä mainittu kysynnän 15 prosentin vähennys voidaan saavuttaa toimimalla nyt, panemalla täytäntöön energiansäästösuunnitelma ja toteuttamalla muita kaasunsäästötoimenpiteitä suojaamattomilla aloilla käyttäen liitteenä olevassa Euroopan kaasunkysynnän vähentämissuunnitelmassa määritettyjä hyviä käytänteitä ja älykkäitä priorisointikriteerejä. Suunnitelmassa esitetään koordinoidun kysynnän vähentämisen periaatteet ja kriteerit, joiden tarkoituksena ei ole pelkästään suojata kotitalouksia ja keskeisiä käyttäjiä, kuten sairaaloita, vaan myös sellaisten tuotteiden ja palvelujen tarjoamista, jotka ovat välttämättömiä taloudelle, EU:n toimitusketjujen kannalta ratkaiseville toimialoille ja kilpailukyvylle. Suunnitelma perustuu nykyisiin kansallisiin hätäsuunnitelmiin, parhaisiin käytänteisiin ja teollisuudenalan kohdennettuihin kuulemisiin. Kysynnän hallinnassa olisi keskityttävä ensisijaisesti niihin aloihin, joilla on paremmat mahdollisuudet siirtyä korvaaviin polttoaineisiin ja jakaa rasitetta tasaisesti koko taloudessa. Samalla olisi suojattava BKT:tä ja työllisyyttä. Tämä vähentäisi pullonkaulojen kertautumista ja inflaatiopaineita sekä auttaisi suojautumaan tehokkaammin muilta riskeiltä (esim. ankarat talviolosuhteet). Suunnitelman pääperiaatteet: korvaaminen, yhteisvastuu ja säästöt Korvaaminen: Koordinoidut kaasunkysynnän säästöt tukemalla korvaamismahdollisuuksia Kaikissa jäsenvaltioiden toimissa, jotka koskevat sähköntuotantoa, teollisuutta ja kotitalouksia, olisi ensiksi keskityttävä niihin korvaamismahdollisuuksiin, jotka mahdollistaisivat siirtymisen pois maakaasun käytöstä, pitäen kuitenkin aina mielessä kompromissit, joita tällaiset valinnat voivat merkitä esimerkiksi silloin, kun vaikkapa kivihiiltä otetaan (takaisin) energiavalikoimaan vaikka vain väliaikaisesti. Ensisijaisena tavoitteena on siirtyä käyttämään puhtaita energialähteitä oikeaan aikaan ja kustannustehokkaasti, jos se vain on teknisesti mahdollista. Monipuolistamista olisi jatkettava myös nopeuttamalla ehdottoman välttämättömien nesteytetyn maakaasun terminaalien tai muiden kaasuinfrastruktuurien, erityisesti yhteenliitäntöjen, valmiiksi saattamista, ja tämä olisi yhdistettävä EU:n toimiin nesteytetyn maakaasun toimitusten monipuolistamiseksi EU:n energiafoorumin puitteissa. Maakaasun korvaamismahdollisuuksiin hiili-intensiivisemmillä lähteillä, kuten dieselöljyllä tai kivihiilellä, voi olla väliaikaisesti tarpeen turvautua tarvittavin suojalausekkein, jos muita puhtaampia ratkaisuja ei ole mahdollista toteuttaa. Tätä varten voidaan tukea ajallisesti rajoitettuja mahdollisuuksia polttoaineen vaihtoon EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. Yhteisvastuu: Venäjän kaasutoimitusten loppumisen riskien ennakoiminen ja lieventäminen Kaasun toimitushäiriöt vaikuttavat jäsenvaltioihin ja alueisiin eri tavoin. Seurauksiin puuttumiseksi EU:ssa on toimittava täysin yhteisvastuullisesti jäsenvaltioiden ja maakaasun eri käyttäjien välillä. Vaikka vaikutukset jäsenvaltiotasolla ovat erilaiset, yhteinen toiminta pienentää vaikutusten vakavuutta niissä jäsenvaltioissa, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, ja näin ollen kaikki jäsenvaltiot hyötyvät yhteisistä toimista. Sen vuoksi komissio pysyy valppaana sisämarkkinoiden suojelemiseksi ja erityisesti jäsenvaltioiden välisen kaupan mahdollisten rajoitusten estämiseksi sekä pyrkii varmistamaan, että erityisen tärkeä taloudellinen toiminta ja kriittiset sosiaalipalvelut eivät häiriinny. Jos tilanne johtaa siihen, että on harkittava rajoittamistoimenpiteitä, ne olisi toteutettava johdonmukaisesti ja koordinoidusti jäsenvaltioiden kesken ja ottaen asianmukaisesti huomioon työllisyyteen ja tuloihin kohdistuvien vaikutusten lieventäminen. Jotta yhteisvastuu toimisi käytännössä, kaikkien jäsenvaltioiden ja kaikkien yhteiskunta- ja talouselämän toimijoiden on tehtävä kaikkensa tulevaan valmistautumiseksi sekä mahdollisuuksien mukaan pyrittävä polttoaineen korvaamiseen tai kaasun kysynnän vähentämiseen jo nyt. Tällainen koordinointi edellyttää asianmukaista hallintojärjestelmää, joka voi hyödyntää jäsenvaltioiden energia- ja elinkeinoministeriöiden resursseja ja johon sisältyy kaikkien kuluttajaryhmien laaja-alainen tavoittaminen ja osallistuminen.

Säästöt: Jokainen voi antaa panoksensa Olisi pyrittävä vähentämän kysyntää entisestään rakennusten lämmityksessä ja jäähdytyksessä tai veden lämmittämisessä. Jos sähkön toimitusvarmuus on uhattuna hätätilanteessa, EU:n ja kansalliset huoltovarmuussäännöt mahdollistavat sen, että etusijalle asetetaan kaasutoimitukset tietyille kriittisille kaasuvoimalaitoksille ja tietyille suojatuille kuluttajaryhmille. Se, että kotitalouksille ja tietyille kriittisille kaasuvoimalaitoksille taataan kaasutoimitukset, ei kuitenkaan saisi estää viranomaisia toteuttamasta lisätoimia suojattujen asiakkaiden kaasunkulutuksen vähentämiseksi ja sähköalalla. Lisäksi olisi edistettävä vapaaehtoista vähentämistä. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan välttää rajoitusten kohdistamista yhteiskunnan ja talouden kannalta kriittisiin teollisuusasiakkaisiin.

Seuraavassa kuviossa esitetään viimeisin arvio erityyppisten toimenpiteiden mahdollisuuksista vähentää kaasun kysyntää ja kuroa umpeen vajausta. Rakennukset: Lämmityksen ja jäähdytyksen vähentäminen REPowerEU-aloitteen puitteissa 18. toukokuuta hyväksytyssä energiansäästösuunnitelmassa yksilöitiin jo useita mahdollisia säästötoimenpiteitä rakennuksissa. Arvioiden mukaan niillä voitaisiin säästää 11 miljardia kuutiometriä kaasua. Yksinkertaiset muutokset käyttäytymisessä, kuten kodin lämpötilan alentaminen silloin, kun se ei ole jo alhainen, suihkujen lyhentäminen, laitteiden kytkeminen pois päältä valmiustilassa pitämisen sijasta, sekä ruoanlaiton, kylmäsäilytyksen ja pakastamisen tehostaminen, ovat energialaskujen kannalta suositeltavia toimenpiteitä. Mitä suurempi vähennys saadaan aikaan vapaaehtoisilla toimilla, sitä vähemmän tarvitaan pakollisia rajoituksia teollisuudelle myöhemmin. Pienempi kaasunkulutus tarkoittaa tietysti pienempiä laskuja. Kaasusäästöjä voidaan saavuttaa jo kesällä vähentämällä jäähdytystä sähkön kulutushuippujen aikana (ja siten suoraan kaasunkulutusta). ”Kaasutalvella” (lokakuusta maaliskuuhun) voidaan saavuttaa suuria säästöjä ottamalla käyttöön vaihtoehtoisia lämmönlähteitä kaukolämmityksessä sekä lämpöpumppuja ja älykkäitä energianhallintajärjestelmiä kotitalouksissa. Lisäksi voidaan toteuttaa kaasunsäästökampanjoita, joilla esimerkiksi kannustetaan alentamaan termostaattilukemaa yhdellä asteella (lukuun ottamatta niitä ihmisiä, joilla on jo vaikeuksia kotinsa lämmityksessä) tai vähentämään lämpimän veden käyttöä. Hyvin suunnitellut bonus-malus-hinnoittelujärjestelmät voivat myös edistää käyttäytymisen muutoksia ja lisäsäästöjä. Säästöjä voidaan saada aikaan myös velvoittamalla julkiset rakennukset, toimistot, liikerakennukset ja avoimet tilat, kuten ulkoterassit, vähentämään lämmitystä, jos se on teknisesti toteutettavissa ja käytännössä valvottavissa. Viranomaisilla on tässä suhteessa keskeinen rooli esimerkin näyttäjinä. Sähkön ja lämmön tuotanto: Muun kuin kriittisen kaasun säästäminen Sähkön ja lämmön tuotannossa voidaan säästää merkittävästi kaasua vähentämällä sähkönkulutusta, vaihtamalla voima- ja lämpölähteitä ja tuomalla sähköä. Komissio on pyytänyt Sähkö-ENTSOa arvioimaan mahdollisen kaasupulan vaikutuksia sähköntuotantoon. Ensimmäisen arvion mukaan vain puolet sähköalalla kulutetusta kaasusta katsotaan sähkön toimitusvarmuuden varmistamisen kannalta kriittiseksi. Lisäanalysointi talveen varautumisesta sähkön suhteen on käynnissä. Siinä olisi otettava huomioon niiden ydinvoimalaitosten ja vesivoimavarantojen saatavuus, joihin vaikutukset mahdollisesti enemmän kohdistuvat tänä vuonna. Tämä ensimmäinen arvio viittaa kuitenkin mahdollisuuteen säästää merkittävä määrä kaasua. Esimerkiksi vuoden alusta lähtien EU on ottanut käyttöön vähintään 20 GW uutta uusiutuvan energian kapasiteettia. Siirtyminen vaihtoehtoisiin polttoaineisiin sähköntuotannossa voisi tuottaa seuraavien kahdeksan kuukauden aikana huomattavia säästöjä (ks. kuva sivulla 11), kun lisäksi vähennetään kysyntähuippuja kysyntäpuolen joustolla. Viime kädessä jäsenvaltiot valitsevat itse energialähteensä sähkön ja lämmön tuotannossa. Valinnassa on otettava huomioon EU:n vuoden 2030 ilmastotavoite, pitkän aikavälin ilmastoneutraaliustavoite, puhdasta ilmaa koskevat EU:n politiikat sekä päätösten vaikutus muihin jäsenvaltioihin ja kollektiivinen toimitusvarmuus. Meneillään olevassa työssä, joka koskee kansallisen varautumisen vahvistamista ja voimalaitosten vaiheittaisen käyttöönoton ja käytöstä poistamisen suunnittelun uudelleentarkastelua, olisi otettava huomioon Euroopan tason vaikutukset näissä uusissa olosuhteissa, mukaan lukien toimitusvarmuuden riskit ja vaihtoehtoisten polttoaineiden hinnat maailmanlaajuisilla energiamarkkinoilla. Tämä on keskeinen tekijä komission parhaillaan uudelleentarkasteleman sähköalan riskeihin varautumista koskevan asetuksen mukaisissa kansallisissa sähköriskeihin varautumista koskevissa suunnitelmissa. Kaasun korkeiden hintojen vuoksi muihin polttoaineisiin, olivatpa ne sitten vähemmän tai enemmän hiili-intensiivisiä kuin maakaasu, siirryttäisiin tavallisesti automaattisesti. Polttoaineen vaihtaminen biomassaan tai dieseliin edellyttää kuitenkin sen varmistamista, että kyseisiä vaihtoehtoisia polttoaineita on riittävästi niiden laitosten saatavilla, joissa niitä käytetään, ja asianmukaisia toimenpiteitä näiden vaihtoehtoisten polttoaineiden varastoimiseksi ja toimitusvarmuuden seuraamiseksi. Jotkin jäsenvaltiot ovat lykänneet ydinvoimaloiden asteittaista käytöstä poistamista. Toiset puolestaan ovat sallineet kivihiili- tai ruskohiilivoimaloiden pääsyn takaisin verkkoon tai niiden tuotantomäärien lisäämisen. Jäsenvaltioiden olisi otettava polttoaineen vaihtamisen yhteydessä huomioon EU:n viidenteen ja kuudenteen pakotepakettiin sisältyvä kivihiilen ja öljyn tuontikielto Venäjältä, sillä se voi vaikuttaa aikaisempien hankintalähteiden saatavuuteen. Öljyn tapauksessa nykyisten varmuusvarastojen optimaalinen hallinnointi on olennainen osatekijä. Nykyiset öljyn varmuusvarastot muodostavat turvaverkon, jota käytetään EU:n sääntöjen ja kansallisten valmiussuunnitelmien mukaisesti. Polttoaineen vaihtaminen voi vaikuttaa myös ilman pilaantumiseen ja siten ihmisten ja ekosysteemien terveyteen sekä vedenkulutukseen. Teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi mahdollistaa sen, että öljyyn siirtyville kaasukäyttöisille polttolaitoksille voidaan tietyin edellytyksin myöntää poikkeuksia päästöjen raja-arvoista, jos energiahuolto sitä ehdottomasti vaatii. Tällainen poikkeus on mahdollinen niin kauan kuin tarve jatkuu edellyttäen, että asiasta ilmoitetaan komissiolle asianmukaisesti. Jos olemassa oleviin laitoksiin ei liity muutostöitä tai -toimenpiteitä, kyseessä ei unionin tuomioistuimen selvennyksen mukaan ole sellainen hanke, joka edellyttää ympäristövaikutusten arviointia koskevassa direktiivissä tarkoitettua uutta lupaa. Vastaavasti voimalaitoksen polttoaineen vaihtamista ei pidetä hankkeena, jos siihen ei liity töitä tai toimenpiteitä. REPowerEU:ta myötäillen valtiontuen tilapäisten kriisipuitteiden muutoksessa viitataan mahdollisuuteen myöntää tukea polttoaineen vaihtamiseksi ensisijaisesti puhtaisiin energialähteisiin.

Polttoaineen vaihtamista koskevat toimenpiteet olisi suunniteltava siten, ettei vaaranneta hiilestä irtautumista koskevia keskipitkän aikavälin tavoitteita eikä tarvetta nopeuttaa siirtymistä puhtaaseen energiaan ja että minimoidaan saastumisen lisääntyminen: jäsenvaltioiden hiilestä irtautumista koskevat pitkän aikavälin yleiset sitoumukset eivät myöskään saisi vaarantua. Siksi onkin ratkaisevan tärkeää varmistaa, etteivät toimenpiteet johda hiililukkiutumiseen tulevaisuudessa. EU tekee yhteistyötä Ukrainan ja Sähkö-ENTSOn kanssa lisätäkseen sähkön kauppaa Ukrainan ja EU:n välillä. Tarkoituksena on sekä tukea Ukrainaa että tarjota vähähiilisempi vaihtoehto sen naapureina oleville jäsenvaltioille. Teollisuus: Polttoaineen vaihtaminen, muut markkinapohjaiset toimenpiteet ja älykkäät priorisointikriteerit Teollisuuden energiahinnat ovat jo nousseet, ja sen seurauksena joillakin teollisuudenaloilla monet yritykset ovat jo lopettaneet toimintansa. Korkeat kaasun hinnat vähensivät osaltaan EU:n kaasunkysyntää vuoden 2022 alkupuoliskolla 5 prosenttia aiempiin vuosiin verrattuna. Tämä suuntaus todennäköisesti jatkuu niin kauan kuin hinnat pysyvät korkeina. Yksityiskohtaisempi kuvaus kaasun säästämisestä ja polttoaineen vaihtamiseen liittyvistä toimenpiteistä on tämän tiedonannon liitteessä. Teollisuudessa olisi keskityttävä markkinapohjaisiin toimenpiteisiin, joilla kannustetaan kysynnän vähentämiseen ja rajoitetaan yhteiskunnalle ja taloudelle aiheutuvia vahinkoja. Kaasua käytetään raaka-aineena ja energianlähteenä teollisuudenaloilla, joilla tekniset mahdollisuudet polttoaineen vaihtamiseen tai kulutuksen vähentämiseen sekä niihin liittyvät kustannukset vaihtelevat huomattavasti. Markkinavälineet ovat tehokas tapa löytää suotuisimmat vähentämisvaihtoehdot. Komissio kannattaa voimakkaasti hyviä käytäntöjä, kuten kansallisia, alueellisia tai yhteisiä huutokauppoja tai tarjouskilpailujärjestelmiä, joilla kannustetaan teollisuuskuluttajia vähentämään kulutusta antamalla teollisuudenalojen tarjota kaasunkulutuksen vähenemistä. Tämä vähentäisi nykyistä kaasun kokonaiskulutusta ja toisi enemmän kaasua saataville esimerkiksi varastointia varten. Tällaisia huutokauppoja tai tarjouskilpailuja voitaisiin järjestää yli valtiorajojen, jotta voitaisiin maksimoida mahdollisuudet vähentää kysyntää erityisesti useissa jäsenvaltioissa toimivien suurasiakkaiden keskuudessa. Kuten myös valtiontuen tilapäisissä kriisipuitteissa todetaan, EU:n valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tarjota tietyin edellytyksin kannustimia kaasun kysynnän vapaaehtoiseen vähentämiseen, kuten kannustamalla siirtymään puhtaampiin energialähteisiin. Komissio ryhtyy tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa nopeasti tutkimaan EU:n huutokauppojen mahdollisuutta. Kansallisiin hätäsuunnitelmiin jo sisältyviin muihin vastaaviin markkinapohjaisiin toimenpiteisiin kuuluvat ns. keskeytettävissä olevat sopimukset, millä tarkoitetaan joustotoimenpidettä, jolla myönnetään ennalta määritetty taloudellinen korvaus kaasumäärän ennalta määritetylle vähentämiselle irtikytkemisen ajaksi. Kun kaikki markkinatoimenpiteet ja muut kuin markkinapohjaiset toimenpiteet on otettu käyttöön, jäsenvaltioiden voi hätätilanteessa olla tarpeen alkaa säännöstellä toimituksia kuluttajaryhmille hätäsuunnitelmissa ennakkoon määritetyssä järjestyksessä. Jäsenvaltioilla on erilaisia lähestymistapoja tällaiseen priorisointiin ja siihen, miten ne ottavat huomioon laajemmat vaikutukset EU:n tai maailmantalouden kriittisiin osiin. Jos päätöksiä ei tehdä koordinoidusti, on olemassa merkittävä sisämarkkinoiden pirstaloitumisen riski, sillä kansallisilla päätöksillä voi olla tahattomia vaikutuksia muihin EU-maihin, kuten covid-kriisin aikana on käynyt ilmi. Koordinointi on olennaisen tärkeää sisämarkkinoiden maksimaalisen eheyden säilyttämiseksi. Liitteenä olevassa Euroopan kysynnän vähentämissuunnitelmassa annetaan jäsenvaltioille suuntaviivoja siitä, miten ne voivat tarkistaa prioriteettijärjestystään ja parantaa sitä käyttämällä yhteisiä periaatteita ja kriteerejä siten, että sosioekonomiset vaikutukset voidaan koordinoida ja minimoida laajemmassa EU-yhteydessä ja samalla säilyttää eurooppalainen yhteisvastuu. Kohdennettujen käyttörajoitusten tapauksessa sosioekonomisten vaikutusten vähentäminen on ratkaisevan tärkeää. Jäsenvaltioiden olisi selkeästi noudatettava näitä suuntaviivoja päivittäessään kansallisia hätäsuunnitelmiaan. Näin koordinointi tulevaisuudessa on helpompaa. Kuten REPowerEU-suunnitelmaan liittyvässä lyhyen aikavälin markkinainterventioita koskevassa tiedonannossa todetaan, kaasun toimitusvarmuutta koskevan asetuksen mukaisessa alueellisessa tai unionin hätätilanteessa saattaa myös olla tarpeen vahvistaa kaasun hallinnollinen hinta julistetun unionin hätätilanteen ajaksi.

Uusia välineitä voitaisiin ottaa käyttöön sellaisilla teollisuudenaloilla, joilla on strategista merkitystä EU:n talouden ja yhteiskunnan toiminnalle, jotta voidaan kannustaa niitä korvaavien polttoaineiden käyttöön, energialähteiden monipuolistamiseen ja säästötoimiin, kun markkinahintamekanismien potentiaali on hyödynnetty ja kaikki markkinapohjaiset vaihtoehdot on otettu käyttöön. Hallinnon lujittaminen yhteisvastuun toteuttamiseksi ja mekanismit yhteistyön tukemiseksi Tilanne edellyttää mekanismia, jonka avulla komissio ja jäsenvaltiot voivat vahvistaa yhteistyötään kriisin eri näkökohtien käsittelemiseksi sen kehittyessä sekä suojata sisämarkkinoita. Nykyinen kaasualan koordinointiryhmä voi vastata tähän vaatimukseen tapaamalla säännöllisesti, tarvittaessa pääjohtajatasolla ja elinkeinoministeriöiden edustajien kanssa. Sillä on ratkaiseva rooli seurattaessa kysynnän vähentämisen vaikutuksia kriittisiin aloihin ja arvoketjuihin kaikkialla EU:ssa ja mahdollistettaessa tarvittavaa tiedonvaihtoa ottamalla tarvittaessa mukaan muita asiaankuuluvia sidosryhmiä ja poliittisia foorumeita. Tehokasta ja asianmukaista yhteisvastuuta voitaisiin hätätilanteessa helpottaa tekemällä kaasun toimitusvarmuutta koskevan asetuksen mukaisia kahdenvälisiä yhteisvastuusopimuksia, joissa selvennetään tekniset, oikeudelliset ja rahoitusta koskevat järjestelyt kaasun toimittamiseksi naapurimaiden oikeudellisesti suojatuille asiakkaille kriisiaikana. Kaikkien jäsenvaltioiden, jotka eivät vielä ole niin tehneet, on kiireellisesti saatettava päätökseen tarvittavien yhteisvastuusopimusten valmistelu. On kuitenkin mahdollista, että kahdenväliset yhteisvastuusopimukset eivät yksinään riitä. Koordinointi EU:n tasolla on edelleen välttämätöntä. 3. EU:n yhteinen väline kaasun kysynnän vähentämisen koordinoimiseksi Tarvittava kysynnän vähentäminen voi lieventää tulevan talven riskejä vain, jos se perustuu kaikkien jäsenvaltioiden vahvaan sitoutumiseen saavuttaa yhteinen tavoite. Kun lisäksi otetaan huomioon kaasuntoimituskriisin ennennäkemätön luonne ja sen rajat ylittävät vaikutukset, yksikään jäsenvaltio ei yksin voi riittävällä tai tehokkaalla tavalla reagoida hinnankorotuksiin tai merkittävistä toimitushäiriöistä johtuvien vakavien taloudellisten vaikeuksien riskiin. Jotta EU:n yhteinen valmistautuminen talveen olisi kaikilta osin tehokasta, sen on perustuttava vankkaan sääntelykehykseen, jolla varmistetaan koordinoitu ja nopea toiminta. Nykyiset olosuhteet oikeuttavat turvautumaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan mukaisiin poikkeustilanteen sääntelyvaltuuksiin. Sen vuoksi komissio ehdottaa neuvoston asetusta, joka mahdollistaa tehokkaat toimet tarjonnan ja kysynnän välisen epätasapainon riskin torjumiseksi Euroopan kaasumarkkinoilla muun muassa tarvittavan hallintokehyksen avulla. Ensimmäisessä vaiheessa jäsenvaltioilla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat vähennykset vapaaehtoiselta pohjalta. Jos tilanne pahenee ja EU:n hälytystilanteen käynnistäminen osoittautuu hätätilaehdotuksessa esitetyn kehyksen mukaan tarpeelliseksi, otetaan käyttöön sitova tavoite kaasun kysynnän vähentämiseksi. Kukin jäsenvaltio määrittelisi kysynnän vähentämistoimenpiteet naapurimaita kuullen. Sen vuoksi asetusehdotuksessa säädetään seuraavaa: ·Kaikkia jäsenvaltioita kehotetaan tekemään parhaansa, jotta voidaan jatkaa investoimista vaihtoehtoihin venäläiselle kaasulle ja saavuttaa ei-sitova 15 prosentin vähennystavoite viimeksi kuluneiden viiden vuoden (2016–2021) keskimääräisestä kysynnästä vähintään seuraavien kahdeksan kuukauden aikana. Näin tuolla ajanjaksolla voitaisiin säästää Euroopan laajuisesti 45 miljardia kuutiometriä kaasua. Vastaavien vähentämispyrkimysten olisi perustuttava Euroopan kysynnän vähentämissuunnitelmassa esitettyihin suuntaviivoihin. ·Jäsenvaltioita pyydetään päivittämään nykyiset kansalliset hätäsuunnitelmansa, jotta ne voivat määrittää syyskuun loppuun mennessä ne erityiset kysynnän vähentämistoimenpiteet, jotka ne päättävät toteuttaa. ·Perustetaan hallintokehys, joka auttaa arvioimaan kaikkien jäsenvaltioiden pyrkimyksiä investoida Venäjältä tulevaa kaasua korvaaviin vaihtoehtoihin, vähentää kaasun kysyntää ja ottaa huomioon kansallisista toimenpiteistä johtuvat häiriöt EU:n toimitusketjuissa. ·Otetaan käyttöön menettely, jolla voidaan julistaa milloin tahansa tulevina viikkoina tai kuukausina EU:n hälytystilanne, jos tilanne ja näkymät kehittyvät negatiivisesti tarjonnan ja kysynnän välisen tasapainon osalta ja vaarana on vakava kaasupula ja toimitusvarmuuden merkittävä heikkeneminen. Jos näin tapahtuu, komissio voi aktivoida 15 prosentin sitovan vähentämisen varmistaakseen, että EU:n kokonaisvähennys on riittävä talven turvaamiseksi kaikkien osalta. 4. Päätelmät ja seuraavat vaiheet EU:n on aika varautua riskeihin ja tehostaa ennakoivasti kaasun toimitusvarmuuteen liittyvää valmistautumista. Tämä on kaikille julkisille elimille, kuluttajille, kotitalouksille, julkisten rakennusten omistajille ja sähköntoimittajille signaali siitä, että niiden on nyt ryhdyttävä poikkeuksellisiin ja nopeisiin toimiin kaasun säästämiseksi, jotta EU:n taloudelle seuraavien kuukausien aikana mahdollisesti aiheutuvista häiriöistä koituvia seurauksia voidaan vähentää. Valmistautuminen mahdollisiin merkittäviin häiriöihin ennen seuraavaa talvea tai sen aikana on ratkaisevan tärkeää EU:n häiriönsietokyvyn sekä sen kannalta, miten uskottavaa unionin reagointi geopoliittisiin tapahtumiin on. Tämä onnistuu vain, jos sille saadaan päätöksentekoprosessiin osallistumisen kautta kansalaisten ja muiden kuluttajien hyväksyntä. Riippumatta siitä, katkeavatko kaasuvirrat Venäjältä tulevaisuudessa lyhytaikaisesti kokonaan, EU:n tasolla toteutettavat varhaiset yhteiset toimet tällä varastojen täyttöprosessin kriittisellä hetkellä pienentävät kysynnän vähentämistarvetta talvella, jolloin se on vaikeampaa. Nopeuttamalla monipuolistamista ja toteuttamalla uskottavaa kysynnän vähentämistä koordinoidusti kaikissa jäsenvaltioissa EU voi antaa markkinoille voimakkaan signaalin siitä, että Eurooppa on varautunut uusiin häiriöihin. Sen häiriönsietokyky on parempi ja se on kykenevämpi reagoimaan odottamattomiin tapahtumiin, joiden vaikutuksia hintoihin ja talouteen se voi lieventää.