FI Euroopan unionin virallinen lehti C 317/8

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2013/C 317/07

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

”ALMENDRA DE MALLORCA”/”ALMENDRA MALLORQUINA”/”AMETLLA DE MALLORCA”/”AMETLLA MALLORQUINA”

EY-N:o: ES-PGI-0005-01037-11.09.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi

”Almendra de Mallorca”/”Almendra Mallorquina”/”Ametlla de Mallorca”/”Ametlla Mallorquina”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.6. Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina on ihmisravinnoksi tarkoitettu mantelipuun (Prunus amygdalus) hedelmä, raaka tai paahdettu, kuorellinen tai kuoreton.

Mantelit pidetään kaupan kokonaisina, terveinä, kuivina ja puhtaina. Kokovaatimuksena on, että poikittaisleikkauksen suurin läpimitta on yli 12 mm. Manteleissa ei saa olla sieni-, lois- tai hyönteisvaurioita eikä merkkejä eltaantumisesta. Niissä ei saa olla outoa hajua tai makua.

Mantelit voidaan pitää kaupan raakana tai paahdettuna. Kummassakin tapauksessa ne voivat olla joko kuorellisia tai kuorittuja.

Kemialliset ja aistinvaraiset ominaisuudet:

1) Raaka kuorellinen tai kuoreton: manteleita, joista on poistettu puumainen endokarppi. — Kemialliset ominaisuudet: — Kosteus: ≤ 6,5 % — Rasvapitoisuus: ≥ 55 % kuiva-aineesta — Öljyhappo- ja linolihappopitoisuus: ≥ 88 % rasvojen koko määrästä — Aistinvaraiset ominaisuudet: Raa’an kuorettoman mantelin pinta ja sisus on himmeän valkoinen tai norsunluun värinen. Koostumus kiinteä, hivenen tahmea ja öljymäinen. Maku hieman makea, ei hapan eikä karvas. Aromi voimakas, muistuttaa kuivahedelmän aromia. ”Kuorellinen” manteli on ruskea ja kosketettaessa poimuisen tuntuisen kuoren ympäröimä.

2) Paahdettu: manteleita, joista on poistettu puumainen endokarppi ja jotka on paahdettu. — Kemialliset ominaisuudet: — Kosteus: < 2,0 % — Rasvapitoisuus: ≥ 55 % kuiva-aineesta — Öljyhappo- ja linolihappopitoisuus: ≥ 88 % rasvojen koko määrästä — Aistinvaraiset ominaisuudet: paahdetun kuorettoman mantelin pinnan ja sisuksen väri vaihtelee vaniljasta vaalean ruskeaan ja on kiiltävä. Kosketettaessa manteli tuntuu öljyiseltä. Koostumus on kova, mureneva ja rapea. Maku on hieman makea, ei hapan eikä pistävä, mutta siinä on häivähdys paahtamisen aikaan saamaa karvautta. Aromi voimakas, paahdettu ja karamellimainen. ”Kuorellinen” manteli on tummanruskean kuoren ympäröimä. Kuori on hauras ja helppo irrottaa.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Suojatun maantieteellisen merkinnän kattamien mantelien tuotannon, varastoinnin, mantelinkuoresta irrottamisen, kuorinnan ja paahtamisen on tapahduttava Mallorcan saarella.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Tuotantopaikalla suoritettu pakkaaminen on katsottava tuotantoprosessin viimeiseksi vaiheeksi, jolla on perustava merkitys tuotteen säilymiselle sekä sille, että voidaan taata tuotteen laatuominaisuudet.

Eristäminen ympäristöstä on olennaisen tärkeää mantelin laadun takaamiseksi, koska vesipitoisuuden kasvu muuttaa kemiallista koostumusta ja vaikuttaa aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Ainoa tapa säilyttää tuotteen laatu on eristää se sopiviin kunnolla suljettuihin pakkauksiin, jolloin se voidaan suojata kosteudelta. Niinpä tuote pakataan tuotantopaikalla, jotta sen aistinvaraiset ominaisuudet saataisiin säilymään pidempään.

Suojatun maantieteellisen merkinnän kattamat mantelit pidetään kaupan ominaisuuksien puolesta tasalaatuisissa erissä enintään 25 kg:n pakkauksissa.

Mantelit pakataan maantieteellisellä tuotantoalueella. Kyseiset toiminnot on suoritettava rajatulla maantieteellisellä alueella, jotta voidaan

1) Säilyttää tyypilliset ominaisuudet ja taata laatu. Mallorcalla on vankka perinne saaren mantelien tuotannossa ja kulutuksessa. Tuotteen pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella edistää ratkaisevalla tavalla sen erityisominaisuuksien ja laadun säilymistä. Tällöin tuottajat voivat noudattaa mantelien kuljetukseen, käsittelyyn ja pakkaamiseen liittyviä sääntöjä ja suojattua maantieteellistä merkintää koskevasta valvonnasta vastaava elin pystyy valvomaan niiden noudattamista. Yhteisillä menettelyillä saadun kokemuksen perusteella voidaan omaksua käytäntöjä, joilla voidaan varmistaa lopputuotteen toivottu laatu. Niinpä tuottajat ja rajatulla maantieteellisellä alueella manteleita käsittelevät henkilöt osaavat kokemuksensa ansiosta välttää Mallorcan mantelin laatua mahdollisesti heikentävät tekijät, joita ovat erityisesti karvaiden mantelien esiintyminen, eltaantuminen, homeet ja rikkoutuneet mantelit. Mallorcan mantelin erottavat muista manteleista sen aistinvaraiset ominaisuudet. Mallorca on saari, mikä tarkoittaa, että mantelien kuljetus irtotavarana tuotantoalueen ulkopuolelle vaatisi huomattavan pitkän merimatkan. Niinpä laatuun voisivat vaikuttaa kosteus ja lämpötila, jotka muuttaisivat koostumusta, makua ja aromia niin, että pehmenemisen tai eltaantumisen seurauksena tuotteen lopullinen laatu heikkenisi.

2) Taata tuotteen jäljitettävyys ja alkuperä. Valvonta- ja varmennusjärjestelmä takaa alkuperän ja jäljitettävyyden vain, jos valmistus, käsittely ja pakkaus suoritetaan saarella, ei siis silloin kun ne suoritetaan tuotantoalueen ulkopuolella. Manteli voi helposti sekoittua muuta alkuperää oleviin manteleihin, joten jos sen käsittely ja pakkaaminen rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolella sallittaisiin, ei voitaisi enää taata mantelin olevan alkuperältään suojattu ”Almendra de Mallorca”.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Kussakin suojatun maantieteellisen merkinnän alla kaupan pidettävässä mantelipakkauksessa on oltava nähtävillä

1) suojatun maantieteellisen merkinnän nimi

2) maininta ”Indicación Geográfica Protegida” tai suojatun maantieteellisen merkinnän tunnus, ja

3) etiketti, jossa on aakkosnumeerinen koodi (juokseva numero).

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Tuotantoa, varastointia, irrottamista mantelinkuoresta, kuorintaa, paahtamista ja pakkaamista suoritetaan koko Mallorcan saarella, joka sijaitsee Espanjan Baleaarien itsehallintoalueella.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Mallorcan saarella mantelin viljelyyn käytettävä maatalousmaa on kalkkipitoista, ja sen konsistenssi vaihtelee puolikovasta kovaan. Karkean aineksen osuus on suuri, ja eloperäistä ainesta on hyvin vähän. Maa on yleensä emäksistä, siinä on runsaasti kalkkikiveä ja sen rakenne muodostuu horisontaalisista kerroksista, joiden väliin kertyy suuria määriä hienoa savesta. Näin syntyy erinomainen alusta mantelipuun juuristolle. Tuotteen erityisyyteen vaikuttavat myös keskisuuri sademäärä ja runsas auringonvalo.

Erityisyyteen ovat vaikuttaneet myös alueen viljelijät. Mantelin viljelyn erityispiirteistä voidaan mainita mantelipuun lisäys siemenestä, jota on saarella harjoitettu pidempään kuin muualla Espanjassa. Varttaminen puolestaan aloitettiin käyttäen alueen kotoperäisiä lajikkeita. Näin lajikkeisto on säilynyt monipuolisena ja suurinta osaa Mallorcalla viljeltävistä lajikkeita ei viljellä muualla Espanjassa. Mallorcan viljelijät ovat perinteisesti valinneet runsaasti öljyä sisältäviä aromikkaita lajikkeita, jotka ovat sopeutuneet parhaiten saaren maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin.

Historiallisesti mantelin viljely Mallorcalla juontaa roomalaisaikaan, jolloin roomalaisten uskotaan tuoneen saarelle ensimmäiset mantelipuut. Manteliviljelmien määrä kasvoi merkittävästi 1700-luvulla, ja 1800-luvulla viininviljelyä koetelleen viinikirvainvaasion seurauksena mantelipuita istutettiin laajalle alalle. Nykyään kukkivat mantelipuut ovat osa saaren talvimaisemaa.

5.2 Tuotteen erityisyys

”Almendra de Mallorca” -mantelin erottava piirre on suuri rasvapitoisuus (> 55 %) sekä öljyhapon ja linoleenihapon suuri suhteellinen osuus (vähintään 88 %) – ne ovat rasvahappoja, joiden sulamispiste on alhainen ja jotka liukenevat mantelia pureskeltaessa. Nämä tekijät määräävät mantelin öljyisyyden ja sen luonteenomaisen voimakkaan aromin.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Mantelin ja maantieteellisen alkuperän välinen yhteys perustuu ”Almendra de Mallorca”, ”Almendra Mallorquina”, ”Ametlla de Mallorca” ja ”Ametlla Mallorquina” -nimiin liittyvään maineeseen, joka on syntynyt aikojen kuluessa mantelin aistinvaraisten ominaisuuksien ja sen taloudellisen ja gastronomisen merkityksen ansiosta.

Tätä mainetta vahvistaa se suuri arvostus, jonka kuluttajat tälle mantelille Mallorcalla antavat: Instituto de Calidad Agroalimentaria de las Islas Baleares -instituutin vuonna 2010 tekemän kuluttajatutkimuksen mukaan 52,4 prosenttia mantelin kuluttajista pitää mallorcalaista alkuperää olevaa mantelia laadukkaampana ja 93,3 prosenttia näistä kuluttajista katsoo, että paremman laadun perustana on voimakkampi maku.

Almendra de Mallorcan suuri merkitys ja maine tulevat esille myös monissa kirjallisuuslähteissä. Niistä joitakin esimerkkejä ovat Crónica de las Islas Baleares (Fernando Fulgosio, 1870), El almendro y su cultivo en el mediodía de España e Islas Baleares (Pedro Estelrich, 1907) ja Historia económica de España, siglos X-XX (Francisco Comín, Mauro Hernández ja Enrique Llopis). Arkkiherttua Luis Salvadorin teoksessa Die Balearen (1869) kuvataan Almendra de Mallorcan merkitystä saaren taloudellisessa toiminnassa. Maatalouden ja sen lähitieteiden teoreettis-käytännöllisen lehden El Agricultor Balear25. kesäkuuta 1892 ilmestyneessä numerossa 5 kerrotaan, että Gabriel Fusterin Barcelonan maailmannäyttelyssä esittelemät mantelilajikkeet tulivat Mallorcan saaren kaikista osista ja tekivät kilpailussa niin suuren vaikutuksen, että tuomaristo palkitsi ne kultamitalilla. Antoni Colom toteaa Panorama Balear -sarjan numerossa 20 (1953) olevassa kirjoituksessa Economía Balear, että manteli on Mallorcan saaren vakain tulolähde. Vuonna 1941 Espanjassa myytiin 1 698 219 kg manteleita, ja tästä määrästä 1 140 616 kg oli peräisin Mallorcalta. F. Saura-Calixton (1979) mukaan 1970-luvulla Almendra de Mallorca -mantelin osuus kansantuotteesta oli 50 prosenttia.

Katalaaninkielisillä nimillä ”Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina” mantelin maineen vahvistavat monet kirjallisuuslähteet. Niistä ensimmäinen ilmestyi 6. tammikuuta 1593 (Revista de la Cámara Agrícola Balear, vuosi III, nro. 11, 1901) – julkaisu sijaitsee Llucmajorin kunnan arkistossa. Ametlla de Mallorca mainitaan useita kertoja myös Teodoro Llorente Olivaresin teoksessa Llibret de Versos (1884), mistä on merkintä Mossen Alcoverin ja Francesc de Borja Mollin sanakirjassa Diccionari català-valencià-balear (1930). Mallorcalaisen munkin Jaume Martí i Oliverin reseptikirjassa (laitos Joan Miralles i Catalina Cantallops, 1989) tuodaan jo selvästi esille Ametlla de Mallorca -mantelin merkitys mallorcalaisen keittiön raaka-aineena 1600-luvulla. Myös Baleaarien hallituksen toimittamassa kirjassa Aliments de les Balears (1993) tuodaan esille Ametlla Mallorquinan viljelyn yleistyminen 1700-luvulla. Baleaarien yliopiston tutkimuksessa Caracterización, valoración nutricional y estudio de la importancia para la salud de algunos alimentos tradicionales de la zona 5B de la Comunidad Autónoma de las Islas Baleares (1994) Ametlla Mallorquina kuvataan yhtenä Mallorcan perinteisenä tuotteena. Erityisen tärkeä on julkaisussa Les Illes a la taula (toim. Govern de les Illes Balears, 2001) oleva maininta siitä, että Ametlla Mallorquina -manteli sisältää enemmän rasvoja ja sokereita kuin kalifornialainen manteli, minkä vuoksi sen maku on voimakkaampi.

Toisissa lähteissä viitataan Almendra de Mallorcan käyttöön elintarvikkeena ja tuodaan esiin, että tuotteella on ollut suuri vaikutus ruokakulttuuriin saarella, jolla se on ollut osa ruokaperinnettä vuosisatojen ajan. Sekä raa’asta että paahdetusta Almendra de Mallorcasta on lukuisia gastronomiaan liittyviä lähteitä. Se mainitaan esimerkiksi mallorcalaisen munkki Jaume Martí i Oliverin reseptikirjassa 1600-luvun mallorcalaisen keittiön raaka-aineena. Almendra de Mallorca -mantelin ja parhaan keittotaidon välinen yhteys mainitaan lukuisissa julkaisuissa, muun muassa seuraavissa kirjoissa: Antoni Esteva Oliverin Libro de Recetas de Can Esteva (1862), Luis Ripollin Nuestra Cocina ja Catalina Juan del Corralin Repostería Balear (1987). Arkkiherttua Luis Salvadorin teoksessa Die Balearen (1869) mainitaan monia ruokalajeja, joihin sisältyy Almendra de Mallorca -manteleita joko raakana tai paahdettuna. Mateo Jaume de Ca’n Joan de S'Aigon reseptikirjassa (1884–1885) mainitaan jäätelöitä käsittelevän otsikon Libro de Jelats alla mantelijäätelön olevan kaikkein perinteisin mallorcalainen jäätelö.

Almendra de Mallorcan erinomainen maine selittyy myös sen aistinvaraisilla ominaisuuksilla, joiden perustana on kemiallinen koostumus. Erityisesti on syytä mainita suuri rasvapitoisuus sekä rasvahappokoostumus, jossa öljyhapon ja linolihapon osuus rasvojen koko määrästä on yli 88 prosenttia. Yhtäältä suuri rasvapitoisuus ja toisaalta se, että 88 prosentilla rasvoista on alhainen sulamispiste, alle 15 °C, saavat aikaan sen, että rasva liukenee mantelia pureskeltaessa. Mainitut kaksi tekijää ovat määrääviä kyseisen mantelin luonteenomaiselle öljymäisyydelle ja voimakkaalle aromille. Näihin ominaisuuksiin tuotteen maine perustuu.

Näihin mantelin fysikaalis-kemiallisiin ja aistinvaraisiin ominaisuuksiin vaikuttavat ratkaisevalla tavalla sen maantieteellisen tuotantoalueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteet. Niukasti eloperäistä ainesta sisältävä kalkkipitoinen maa, keskisuuri sademäärä ja runsas auringonvalo saavat aikaan sen, että hehtaarisadot ovat pieniä mutta sadon keskimääräinen rasvapitoisuus on suuri, 59 prosenttia, eli suurempi kuin muiden alueiden manteleilla. Tämän vahvistaa Baleaarien yliopiston tutkimus vuodelta 2010.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta (3))

http://www.caib.es/sacmicrofront/contenido.do?mkey=M63&lang=CA&cont=46322

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Katso alaviite 2.