Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Luova Eurooppa ohjelman perustamisesta /* KOM/2011/0785 lopullinen - 2011/0370 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Komissio hyväksyi 29. kesäkuuta 2011 ehdotuksen seuraavaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi kaudelle 2014–2020, eli Eurooppa 2020 ‑strategiaa tukevaksi talousarvioksi. Ehdotuksessaan komissio esitti, että kulttuurialan ja luovien toimialojen tukeminen säilyy uuden rahoituspaketin keskeisenä osana ja ehdotti perustettavaksi uuden kattavan Luova Eurooppa ‑puiteohjelman. Se yhdistäisi nykyiset Kulttuuri-, Media‑ ja Media Mundus ‑ohjelmat ja sisältäisi uuden rahoituksen tukivälineen, jonka ansiosta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ja kulttuurialan ja luovien toimialojen organisaatioiden olisi entistä helpompi saada rahoitusta. Näin otetaan huomioon näiden alojen huomattava merkitys työpaikkojen ja kasvun kannalta. Vuonna 2008 kyseisten alojen osuus EU:n BKT:stä oli 4,5 prosenttia, ja niillä työskenteli noin 3,8 prosenttia työvoimasta.[1] Suoran BKT-vaikutuksen lisäksi näiltä aloilta säteilee heijastusvaikutuksia muille toimialoille, kuten matkailuun ja tieto- ja viestintäalojen sisältötuotantoon. Laajemmin ymmärrettynä luovuudella on tärkeä asema nykyaikaisessa koulutuksessa. Se tukee innovointia, yrittäjyyttä sekä älykästä ja kestävää kasvua ja edistää sosiaalista osallisuutta. Jäsenvaltiot tukevat lukuisia kulttuurialoitteita, joista monet kuuluvat valtiontukisääntöjen piiriin. Nämä alat ovat monissa maissa kasvaneet viime vuosina keskimääräistä nopeammin, mutta niihin liittyy useita yhteisiä haasteita ja ongelmia. Kasvumahdollisuuksia on tulevaisuudessakin, mikäli noudatetaan johdonmukaista strategiaa ja luodaan asianmukaiset toimintaedellytykset. Luova Eurooppa -ohjelma tukee Eurooppa 2020 ‑tavoitteiden saavuttamista ja joidenkin sen lippulaivahankkeiden toteutumista vastaamalla kulttuurialan ja luovien toimialojen kohtaamiin haasteisiin, joita ovat markkinoiden pirstaloituneisuus, globalisaatio, siirtyminen digitaalitekniikkaan, tiedon puute ja yksityisen rahoituksen niukkuus. Ohjelmalla pyritään parantamaan kulttuurialojen ja luovien toimialojen kilpailukykyä kiinnittämällä voimakkaasti huomiota toimijoiden valmiuksien parantamiseen ja kulttuuriteosten kansainvälisen liikkuvuuden tukemiseen. Samalla ohjelma on avainasemassa kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja edistämiseen liittyvien Euroopan unionin oikeudellisten velvoitteiden täyttämisessä. Ohjelma tulee olemaan yksinkertainen, tunnistettava ja helppokäyttöinen väylä Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisille, ja se tarjoaa mahdollisuuksia toimintaan EU:ssa ja sen ulkopuolella. Yhden puiteohjelman ansiosta saadaan synergiaetuja ja parannetaan vuorovaikutusta kulttuurin ja luovuuden eri osa-alueiden välillä. EU:n toimien tarkoituksena on saada alalla aikaan systeemisiä vaikutuksia ja tukea politiikan suunnittelua, ja ne ovat erityisen merkittäviä seuraavien piirteiden vuoksi: – toimien ja niiden vaikutusten kansainvälinen luonne, mikä täydentää kansallisia, kansainvälisiä ja muita EU:n ohjelmia; – mittakaavaedut ja kriittinen massa, joita EU:n tuella voidaan saada aikaan luomalla vipuvaikutuksia lisärahoituksen saamiseksi; – kansainvälinen yhteistyö, joka voi auttaa vastaamaan alaan kohdistuviin globaaleihin haasteisiin entistä kattavammin, nopeammin ja tehokkaammin ja jolla voi olla pitkäaikaisia systeemisiä vaikutuksia alaan; – entistä tasapuolisemman toimintaympäristön luominen Euroopan kulttuurialalle ja luoville toimialoille niin, että otetaan huomioon alhaisemman tuotantokapasiteetin maat ja/tai maantieteellisesti tai kielellisesti suppeat maat tai alueet. Ohjelmassa pureudutaan kulttuurialan ja luovien toimialojen tarpeisiin, jotka liittyvät pyrkimyksiin laajentaa toimintaa oman maan ulkopuolelle, ja keskeisenä päämääränä on myös kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden vaaliminen. Ohjelma täydentää näin muita EU:n ohjelmia, jotka koskevat esimerkiksi rakennerahastojen antamaa tukea kulttuurialalle ja luoville toimialoille suuntautuvia investointeja varten, kulttuuriperinnön restaurointia, kulttuuri-infrastruktuureja ja ‑palveluja, kulttuuriperinnön digitointia sekä ulkosuhteisiin liittyviä välineitä. Lisäksi oppia otetaan aikaisempien hankkeiden, kuten Media-ohjelman ja Euroopan kulttuuripääkaupunkitoiminnan saavutuksista. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET 2.1. Kuuleminen ja asiantuntijoiden käyttö Julkinen kuuleminen Kulttuuri-ohjelman tulevaisuudesta järjestettiin 15. syyskuuta ja 15. joulukuuta 2010 välisenä aikana. Useat organisaatiot toimittivat lisäksi erillisiä kannanottoja. Vastauksia saatiin liki 1 000 (589 yksityishenkilöiltä ja 376 organisaatioilta ja viranomaisilta), ja ne ovat siten hyvä perusta jatkoanalyysille. Online-muotoisessa kuulemisessa esitettiin joukko kysymyksiä, jotka perustuivat väliarvioinnin havaintoihin. Yhteenveto tuloksista julkaistiin kesäkuussa 2011.[2] Online-kuulemisen jälkeen järjestettiin julkinen kuulemiskokous 16. helmikuuta 2011 Brysselissä. Siihen osallistui yli 550 henkilöä, joista monet edustivat eurooppalaisia kulttuuriorganisaatioita.[3] Julkisen kuulemisen tulosten lisäksi komissio on käyttänyt seuraavia lähteitä: vuonna 2010 tehty nykyisen ohjelman väliarviointi[4], komission vihreään kirjaan ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön” saatu palaute (noin 350 kannanottoa), riippumattomista tutkimuksista saadut tulokset sekä kulttuuriin liittyvän avoimen koordinaatiomenetelmän ja alan kanssa vuosina 2008–2010 käydyn jäsennellyn vuoropuhelun yhteydessä saadut asiantuntijoiden suositukset. Eri lähteistä kävi ilmi, että Kulttuuri-ohjelmalla on ollut paljon myönteisiä vaikutuksia, mutta esille tuli myös parantamis- ja yksinkertaistamistarpeita. Erityisen selvästi kävi ilmi, että tavoitteita on tarpeen tarkistaa, jotta ne vastaisivat Eurooppa 2020 ‑strategiaa ja unionin oikeudellisia ja moraalisia velvoitteita, jotka liittyvät kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden vaalimiseen ja edistämiseen. Erittäin myönteisenä pidettiin myös sitä, että ohjelman kautta voidaan vahvistaa kulttuurialaa parantamalla taiteilijoiden ja alan toimijoiden ammatillisia valmiuksia kansainvälisessä kontekstissa ja edistämällä kulttuuriteosten ja -tuotteiden sekä taiteilijoiden, esiintyjien ja kulttuurialan ammattilaisten liikkumista maasta toiseen. Tukea saivat myös sosiaaliset painotukset, kuten kulttuurin saavutettavuuden ja kulttuuritoimintaan osallistumisen mahdollisuuksien parantaminen heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien kannalta (sosiaalinen osallisuus). Toistuvasti on painotettu myös sitä, että kulttuurialan ja luovien toimialojen pk-yrityksillä on ongelmia rahoituksen saannissa. Syys–marraskuussa 2010 komissio järjesti online-kuulemisen Media 2007 ‑ohjelman tulevaisuudesta. Vastauksia[5] saatiin 2 586. Vastaajat edustivat monipuolisesti sidosryhmiä Euroopan audiovisuaalialalla monissa jäsenvaltioissa ja muissa Euroopan maissa. Online-kuuleminen paljasti, että vastaajien mielestä tulevan ohjelman tärkeimpiä painopistealueita ovat uudet teknologiat, koulutuspuutteet, pirstaloituminen, tukisäännöt, medialukutaito ja eurooppalaisiin teoksiin sovellettavat kiintiöt. Media Mundus ‑ohjelman tulevaisuudesta järjestettiin erillinen online-kuuleminen maalis–toukokuussa 2011. Komissio sai 367 vastausta 51 maasta.[6] Vastauksista 86 prosenttia tuli jäsenvaltioissa toimivilta ammattilaisilta. Media Mundus ‑kuulemiseen osallistuneet sidosryhmien edustajat asettivat etusijalle yhteistuotantojen tekemistä helpottavat toimet, eli yhteistuotantomarkkinoiden tuen ja kansainväliset yhteistuotantorahastot. Myös jatkuvaa koulutusta pidettiin sidosryhmissä tärkeänä. Media- ja Media Mundus ‑ohjelmia koskeva julkinen kuuleminen[7] järjestettiin Brysselissä 18. maaliskuuta 2011. Siihen osallistui noin 250 sidosryhmien, kuten elokuvantekijöiden, tuottajien, levittäjien, ohjaajien, näyttelynjärjestäjien ja elokuvarahastojen edustajaa, joilla oli näin tilaisuus esittää kantansa ja keskustella ohjelmien tulevaisuudesta. Lisäksi noin 900 henkilöä seurasi tilaisuutta suoratoistolähetyksenä. Tämän kuulemisen tärkeimmät tulokset olivat seuraavat: Media-ohjelma on 20 toimintavuotensa aikana merkittävästi muokannut Euroopan audiovisuaalikenttää, ilman Media‑ohjelman tukea useimpia eurooppalaisia elokuvia ei nähtäisi niiden kotialueen ulkopuolella, eurooppalaisella animaatioalalla on nykyisin erittäin merkittävä asema maailmanmarkkinoilla ja Media‑ohjelmalla on suuri vaikutus eurooppalaisten yhteistuotantojen kehittämisessä. Alalla on nyt kuitenkin edessään merkittäviä haasteita ja mahdollisuuksia digitalisoitumisen ja globalisoitumisen johdosta, ja tukea tarvitaan, jotta ala voi kehittää uusia liiketoimintamalleja ja ottaa hyödyn muuttuvista markkinaolosuhteista. On erittäin tärkeätä tukea hankkeita arvoketjun kaikissa vaiheissa ja kiinnittää entistä enemmän huomiota yleisöpohjan laajentamiseen, brändin luomiseen ja elokuvatuntemukseen. Komissio on myös koonnut joukon audiovisuaalialan teemaryhmiä, saadakseen perusteellisemman kuvan suhtautumisesta ohjelmaan, ja järjestänyt konferensseja ja kokouksia eri sidosryhmien kanssa Rotterdamin, Berliinin ja Cannesin elokuvajuhlien yhteydessä vuonna 2011. Lisäksi järjestettiin joukko kohdennettuja kuulemisia, joissa käsiteltiin todettua rahoituksen saantiin liittyvää ongelmaa. Näihin osallistui useita sidosryhmiä audiovisuaali-, musiikki-, julkaisu- ja videopelialoilta. Näihin kuulemisiin osallistui myös EIB-ryhmä (Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto) sekä rahoituslaitoksia. Komissio järjesti 3. toukokuuta 2011 seminaarin, jonka aiheena oli rahoituksen saannin helpottaminen kulttuurialan ja luovien toimialojen pk-yrityksille (Facilitating access to funding for cultural and creative SME). Siihen osallistui edustajia sellaisista eurooppalaisista rahoituslaitoksista, jotka ovat tekemisissä kulttuurialan ja luovien toimialojen pk-yrityksille annettavan rahoituksen kanssa, näiden alojen yrityksiä sekä asiantuntijoita, jotka ovat työskennelleet kyseisen alan rahoituksen parissa. Komissio on ottanut kuulemisissa saadun palautteen tarkoin huomioon ja hyödyntänyt sitä vaikutustenarviointiraporttien ja ohjelman tulevan rakenteen valmistelussa. 2.2. Vaikutusten arviointi Tämän ehdotuksen valmistelussa on käytetty kolmea vaikutusten arviointia, joista yksi koskee nykyisen Kulttuuri-ohjelman jatkamista, yksi nykyisiä Media- ja Media Mundus ‑ohjelmia ja yksi uuden rahoituksen tukivälineen luomista kulttuurialaa ja luovia toimialoja varten. Kulttuuri‑ ja Media‑ohjelmien arvioinneissa yksilöidään neljä yleistä ongelmaa, jotka koskettavat kulttuurialaa ja luovia toimialoja ja joihin on puututtava EU:n tasolla toivottavien vaikutusten aikaansaamiseksi. Ensimmäinen ongelma on markkinoiden pirstaleisuus, joka juontaa Euroopan kulttuurisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta ja jonka seurauksena alan toiminta jakautuu kansallisten ja kielellisten rajojen mukaan, eikä saavuta kriittistä massaa. Tämä johtaa nykytilanteessa siihen, että teokset, taiteilijat ja ammattilaiset eivät liiku tarpeeksi rajojen yli, ja aiheuttaa maantieteellistä epätasapainoa. Se rajoittaa myös kuluttajien mahdollisuuksia valita ja käyttää eurooppalaisia kulttuuriteoksia. Toinen vaikeus on alan tarve sopeutua globalisaation ja digitaalitekniikan käyttöönoton vaikutuksiin. Globalisoitumisessa suuntauksena on tarjonnan keskittyminen entistä enemmän muutamien suurten toimijoiden käsiin, mikä voi uhata kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. Digitalisoitumisella on valtaisa vaikutus siihen, miten kulttuurituotteita tehdään, hallinnoidaan, levitetään, käytetään ja kulutetaan ja miten niiden rahallinen arvo määritellään. Tämä synnyttää sekä mahdollisuuksia että haasteita, ja alalle olisi hyötyä kansainvälisistä toimintatavoista ja ratkaisuista. Kolmas ongelma on kulttuurialaa koskevien vertailukelpoisten tietojen puute Euroopan ja kansallisella tasolla. Tämä vaikeuttaa Euroopan tason politiikan koordinointia, jolla voitaisiin tukea kansallista politiikan kehittämistä ja saada aikaan systeemisiä muutoksia EU:n budjetin kannalta vähäisin kustannuksin ja täysin noudattaen toissijaisuusperiaatetta. Neljännen ongelman muodostavat kulttuurialan ja luovien toimialojen pk-yritysten vaikeudet saada rahoitusta. Tämä johtuu siitä, että suuri osa niiden varoista on aineetonta, kuten tekijänoikeuksia, eivätkä ne useinkaan näy tilinpidossa (kuten patentit näkyvät). Syynä on myös se, että kulttuuriteoksia ei yleensä valmisteta sarjatuotantona, kuten muita teollisuustuotteita, vaan kukin kirja, ooppera, näytelmä, elokuva ja videopeli on ainutkertainen prototyyppi, ja alan yritykset ovat monesti hankeperustaisia. Useiden vaihtoehtojen pohdinnan jälkeen molemmissa vaikutusten arvioinneissa tullaan siihen tulokseen, että Kulttuuri‑, Media‑ ja Media Mundus ‑ohjelmien yhdistäminen ja uuden rahoituksen tukivälineen käyttöönotto ja näiden sisällyttäminen yhteen puiteohjelmaan olisi edullista verrattuna kaikkiin muihin harkittuihin vaihtoehtoihin, kun otetaan huomioon tavoitteiden saavuttaminen, tehokkuus, kustannustehokkuus ja yhtenäisyys. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 166, 167 ja 173 artiklaan. SEUT‑sopimuksen 166 artikla muodostaa perustan EU:n toimille ammatillisen koulutuksen alalla. Sopimuksen 167 artiklassa määritellään EU:n toimivalta kulttuurialalla ja määrätään, että Euroopan unioni myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä, ja että unioni pyrkii tarvittaessa tukemaan ja täydentämään jäsenvaltioiden toimintaa artiklassa mainituilla aloilla. SEUT‑sopimuksen 173 artiklassa määrätään, että unioni ja sen jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan, ja pyrkivät edistämään yritysten aloittamisen ja kehittämisen kannalta suotuisaa toimintaympäristöä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa tunnustetaan lisäksi, että sisämarkkinoihin ja talouskasvuun täytyy liittyä EU:n kulttuurien ja kielten monimuotoisuuden kunnioittaminen. Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (22 artiklassa) määrätään, että unioni kunnioittaa kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. Lisäksi unionin tehtävä tunnustetaan kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevassa Unescon yleissopimuksessa, joka on osa yhteisön säännöstöä. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Toiminnan kokonaisbudjetti (2014–2020) on 1,801 miljardia euroa (käypinä hintoina). 5. LISÄTIETOJA Ehdotettu puiteohjelma koostuu seuraavista kolmesta ohjelmalohkosta: – monialainen lohko, joka koskee kulttuurialaa ja luovia toimialoja kokonaisuudessaan, ja johon sisältyy rahoituksen tukiväline sekä tuki politiikkaan liittyvälle kansainväliselle yhteistyölle ja innovatiivisille alojenvälisille toimille; – kulttuurilohko, jonka piiriin kuuluvat kulttuuriala ja luovat toimialat; – medialohko, joka keskittyy audiovisuaalialaan. Alustava talousarvio jakautuu seuraavasti: 15 prosenttia monialaiselle lohkolle, 30 prosenttia kulttuurilohkolle ja 55 prosenttia medialohkolle. Ohjelman yleiset tavoitteet ovat i) vaalia ja edistää Euroopan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta ja ii) vahvistaa alan kilpailukykyä. Näin ohjelma myötävaikuttaa Eurooppa 2020 ‑strategian ja sen lippulaivahankkeiden toteuttamiseen. Erityiset tavoitteet ovat seuraavat: – tukea Euroopan kulttuurialaa ja luovia toimialoja kansainvälisessä toiminnassa esimerkiksi vahvistamalla toimijoiden välisiä suhteita ja verkostoja; – edistää kulttuuriteosten ja -toimijoiden rajat ylittävää liikkuvuutta uusien ja laajempien yleisöjen löytämiseksi Euroopasta ja sen ulkopuolelta; – vahvistaa kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoituspohjaa; – tukea kansainvälistä yhteistyötä politiikan kehittämiseksi, innovoinnin tehostamiseksi, uuden ja entistä laajemman yleisön saavuttamiseksi ja uusien liiketoimintamallien löytämiseksi. Kussakin ohjelmalohkossa määritellään omat painopisteet ja toimenpiteet ja priorisoidaan hankkeet, joilla on systeeminen vaikutus alaan esimerkiksi siten, että ne tukevat uusien liiketoimintamallien kehittämistä, verkostojen rakentamista tai osaamisen vaihtoa varsinkin alan digitalisoitumiseen ja globalisoitumiseen liittyvissä kysymyksissä. Tärkeä uusi tavoite on myös kiinnostuksen lisääminen eurooppalaisia teoksia kohtaan tukemalla toimia, jotka tähtäävät uusien ja laajempien yleisöjen saavuttamiseen. Luova Eurooppa ‑ohjelman kansainvälinen ulottuvuus toteutetaan seuraavilla keinoilla: – liittyvien maiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden, ETA-maiden ja Sveitsin mahdollisuus osallistua ohjelmaan; – mahdollisuus tehdä kahdenvälistä yhteistyötä muiden kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa; – kansainvälisille ammattilaisille suunnatut erityistoimet (Media Mundus ‑ohjelman sisällyttäminen). 6. YKSINKERTAISTAMINEN Nykyisten Kulttuuri- ja Media-ohjelmien hallinnointia on jo yksinkertaistettu merkittävästi. Luova Eurooppa ‑ohjelmassa otetaan kuitenkin käyttöön lisäparannuksia. Uudessa ohjelmassa käytetään entistä enemmän kiinteämääräisiä tukia, avustuspäätöksiä ja kumppanuutta koskevia puitesopimuksia, sähköisiä hakemuksia ja raportteja sekä elektronista portaalia hakijoiden ja edunsaajien paperityön vähentämiseksi. Kulttuurilohkossa koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston (EACEA:n) hallinnoimien välineiden ja ehdotuspyyntöjen pääluokkien määrä vähenee yhdeksästä neljään. Toiminta-avustukset, jotka ovat olleet hakijoiden ja edunsaajien kannalta epäselviä, korvataan hankeavustuksilla. Rahoituksen tukivälineen avulla parannetaan EU:n varojen käyttöä vipuvaikutuksen ja uusiutuvien rahastojen käytön kautta, mikä lisää tehokkuutta verrattuna perinteisiin edunsaajille annettaviin avustuksiin. Toinen merkittävä yksinkertaistamistoimenpide on kahden tiedotusverkoston yhdistäminen. Yhden ainoan EU:n asiointipisteen (Luova Eurooppa ‑tiedotustoimiston) käyttö tuo mittakaavaetuja, lisää avoimuutta yleisön suuntaan ja parantaa palvelun laatua. Yhden ainoan ohjelmakomitean käyttäminen parantaisi ohjelman hallinnoinnin kustannustehokkuutta ja madaltaisi sen hallintorakennetta. Täytäntöönpanokustannuksissa syntyisi säästöjä, ja vaikuttavuus paranisi asianomaisten toimintalinjojen ja toimialojen välisten synergioiden vahvistumisen ansiosta. 2011/0370 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Luova Eurooppa ‑ohjelman perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan, 173 artiklan 3 kohdan ja 166 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun ehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä sekä katsovat seuraavaa: (1) Sopimuksella pyritään yhä tiiviimpään yhteyteen Euroopan kansojen välillä ja annetaan unionille tehtäväksi muiden muassa myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja huolehtien samalla siitä, että unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan. Tarvittaessa unioni tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimia, joiden tarkoituksena on edistää kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, vahvistaa Euroopan kulttuurialan ja luovien toimialojen kilpailukykyä ja helpottaa mukautumista elinkeinoelämän muutoksiin erityisesti ammatillisen koulutuksen kautta. (2) Unionin tuki kulttuurin ja luovan toiminnan aloille perustuu kokemuksiin, joita on saatu seuraavista ohjelmista ja toimista: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1855/2006/EY[8], tehty 12 päivänä joulukuuta 2006, Kulttuuri-ohjelman perustamisesta (2007–2013); Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1718/2006/EY[9], tehty 15 päivänä marraskuuta 2006, Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelman täytäntöönpanosta (Media 2007); Euroopan parlamentin ja Neuvoston päätös n:o 1041/2009/EY[10], tehty 21 päivänä lokakuuta 2009, kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan MEDIA Mundus ‑yhteistyöohjelman perustamisesta; Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1622/2006/EY[11], tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019; päätös N:o xy/2011[12] Euroopan kulttuuriperintötunnuksesta. (3) Kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevassa Euroopan toimintasuunnitelmassa[13], joka vahvistettiin 16 päivänä marraskuuta 2007 annetulla neuvoston päätöslauselmalla[14], asetetaan tavoitteet Euroopan unionin tulevalle toiminnalle, joka liittyy kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin. Toimintasuunnitelman tarkoituksena on edistää kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurien välistä vuoropuhelua, vahvistaa kulttuurin asemaa luovuuden lähteenä kasvun ja työllisyyden vahdittamiseksi sekä tuoda esille kulttuurin keskeistä merkitystä unionin kansainvälisissä suhteissa. (4) Kulttuuriala ja luovat toimialat ovat tärkeässä asemassa taistelussa kaikenlaista syrjintää, kuten rasismia ja muukalaisvihaa vastaan ja tarjoavat merkittävän foorumin sananvapaudelle ja tukevat näin Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja varsinkin sen 11 ja 21 artiklan periaatteiden toteutumista. Perusoikeuskirjan 22 artiklassa määrätään velvoitteesta kunnioittaa kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. (5) Unioni on osapuolena Unescon yleissopimuksessa kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, joka tuli voimaan 18 päivänä maaliskuuta 2007. Sen tavoitteena on vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä, johon kuuluvat myös yhteistuotanto- ja yhteisjakelusopimukset, ja solidaarisuutta kaikkien maiden kulttuuri-ilmaisujen tukemiseksi. (6) Unioni on ollut maailman kauppajärjestön WTO:n jäsen 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen ja on siten velvollinen noudattamaan WTO-sopimusten mukaisia sitoumuksia. (7) Euroopan komission tiedonannossa älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategiasta[15] (Eurooppa 2020 ‑strategia) määritellään strategia, jolla unionista tehdään älykäs, kestävä ja osallistava talous, jossa työllisyys, tuottavuus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ovat korkealla tasolla. Tässä strategiassa komissio totesi, että EU:n on saatava aikaan houkuttelevammat olosuhteet innovoinnille ja luovuudelle esimerkiksi järjestämällä kannustimia tietoperustaisten yritysten kasvulle ja helpottamalla rahoituksen saantia kulttuurin ja luovan toiminnan aloilla. (8) Kulttuurialalle ja luoville toimialoille suunnattu unionin tuki perustuu Kulttuuri-, Media- ja Media Mundus ‑ohjelmista saatuun laajaan kokemukseen. Näitä ohjelmia seurattiin säännöllisesti, niille tehtiin ulkopuolisia arviointeja ja niiden tulevaisuudesta järjestettiin julkisia kuulemisia. (9) Seurannan, arviointien ja julkisten kuulemisten perusteella on selvää, että Kulttuuri-, Media ja Media Mundus ‑ohjelmilla on erittäin tärkeä rooli Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden vaalimisessa ja edistämisessä ja että niillä on merkitystä kulttuurialan ja luovien toimialojen tarpeiden kannalta. Selvää on kuitenkin myös se, että mahdollisen uuden ohjelman tavoitteiden on oltava linjassa Eurooppa 2020 ‑strategian päämäärien kanssa. Arvioinneista ja kuulemisista sekä erinäisistä riippumattomista tutkimuksista, joista mainittakoon kulttuurialan ja luovien toimialojen yritystoiminnallista ulottuvuutta koskeva selvitys, käy myös ilmi, että näillä aloilla on yhteisiä haasteita, kuten pirstaloituneet markkinat, digitalisoitumisen ja globalisoitumisen vaikutukset, rahoituksen saannin vaikeudet ja vertailukelpoisten tietojen puute, jotka kaikki edellyttävät toimia unionin tasolla. (10) Euroopan kulttuuriala ja luovat toimialat ovat luonnostaan jakautuneet kansallisten ja kielellisten rajojen mukaisesti. Toisaalta tällainen pirstaloituneisuus merkitsee sitä, että kulttuurikenttä on monimuotoinen ja koostuu erilaisista ja hyvin itsenäisistä osista ja tarjoaa siten kanavan eri kulttuurimuodoille, joista Euroopan monimuotoinen kulttuuriperintö rakentuu. Toisaalta pirstaloituneisuus johtaa siihen, että kulttuurialan ja luovien alojen teokset ja toimijat eivät liiku riittävästi maasta toiseen unionin sisällä tai sen ulkopuolella. Siitä aiheutuu myös maantieteellistä epätasapainoa, ja se rajoittaa kuluttajien valintamahdollisuuksia. (11) Digitalisoitumisella on valtaisa vaikutus kulttuurialan ja luovien alojen tuotteiden ja palvelujen tuotantoon, levitykseen, käyttöön, kulutukseen ja rahallisen arvon määräytymiseen. Nämä muutokset tarjoavat suuria mahdollisuuksia Euroopan kulttuurialalle ja luoville toimialoille. Levityskustannusten aleneminen, uudet jakelukanavat ja erikoistuotteille avautuvat uudet mahdollisuudet voivat helpottaa markkinoille pääsyä ja lisätä liikkuvuutta maailmanlaajuisesti. Jotta nämä mahdollisuudet voitaisiin käyttää hyväksi ja sopeutua digitalisoitumisen ja globalisoitumisen tuomiin muutoksiin, kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla on hankittava uusia taitoja, voitava saada helpommin rahoitusta laitteistojen saattamiseksi ajan tasalle, kehitettävä uusia tuotanto- ja jakelumenetelmiä ja sopeutettava liiketoimintamalleja. (12) Levityskäytännöillä on nykyisin suuri vaikutus elokuvien rahoitusjärjestelmään. On kuitenkin tarpeen pyrkiä lisäämään houkuttelevaa laillista tarjontaa verkossa ja innovointia. Siksi on tarpeen edistää uusien levitysmenetelmien joustavuutta, jotta mahdollistetaan uusien liiketoimintamallien soveltaminen. (13) Yksi kulttuurialaa ja luovia toimialoja, varsinkin pieniä toimijoita, kuten pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä, koskevista suurimmista haasteista on vaikeus saada rahoitusta toimintaa, kasvua, kilpailukyvyn säilyttämistä ja kansainvälistymistä varten. Tämä ongelma koskee pk-yrityksiä yleensäkin, mutta tilanne on selvästi vaikeampi kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla siksi, että niiden varat ovat usein luonteeltaan aineettomia, niiden tuotteet ovat ainutkertaisia ”prototyyppejä”, alan toimijoiden investointihalukkuus on vähäistä ja rahoituslaitosten investointivalmiudet ovat riittämättömät. (14) Eurooppalainen luovien alojen liittoutuma (European Creative Industries Alliance) on monialainen aloite, jolla etupäässä tuetaan luovia toimialoja toimintapolitiikan tasolla. Sen tavoitteena on saada liikkeelle lisärahoitusta luoville aloille ja herättää luovien alojen tarjoamille palveluille kysyntää muilla aloilla. Jotta voitaisiin paremmin tukea innovointia luovilla aloilla, on tarpeen testata uusia välineitä, joita voidaan hyödyntää eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten sidosryhmien välisellä politiikan oppimisfoorumilla. (15) Kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevat unionin nykyiset erilliset ohjelmat on tarpeen yhdistää yhdeksi kattavaksi puiteohjelmaksi, jotta voitaisiin tehokkaammin auttaa näiden alojen toimijoita hyödyntämään digitalisoitumisen ja globalisoitumisen tarjoamia mahdollisuuksia ja välttämään markkinoiden pirstaloitumisesta aiheutuvia ongelmia. Jotta ohjelma olisi vaikuttava, siinä olisi otettava huomioon eri osa-alojen erityispiirteet, erilaiset kohderyhmät ja erityistarpeet soveltamalla räätälöityjä toimintamalleja eri ohjelmalohkoissa. (16) Euroopan kulttuurikaupunki- ja Euroopan kulttuuriperintötunnus ‑hankkeet osaltaan vahvistavat tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuurialueeseen ja lisäävät kulttuuriperinnön arvoa. Näille kahdelle unionin toimelle olisi annettava rahoitusta. (17) Ohjelmaan voivat osallistua liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, niiden yleisten unionin ohjelmiin osallistumista koskevien periaatteiden ja ehtojen mukaisesti, joista on säädetty asianomaisissa puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa, EFTA-maat, jotka ovat ETA-sopimuksen osapuolia, sekä Euroopan naapuruuspolitiikan kattaman alueen maat niiden menettelyjen mukaisesti, jotka määritellään näiden maiden kanssa niiden osallistumista Euroopan unionin ohjelmiin koskevien puitesopimusten perusteella. Sveitsin valaliitto voi osallistua ohjelmaan kyseisen maan kanssa sovittavien erityisjärjestelyjen mukaisesti. (18) Ohjelman olisi oltava avoin myös muita EU:n ulkopuolisia maita koskeville kahden- tai monenvälisille yhteistoimille lisämäärärahojen pohjalta. (19) Lisäksi on tarpeen vaalia yhteistyötä ohjelman ja kulttuuri- ja audiovisuaalialoilla toimivien kansainvälisten organisaatioiden välillä, joita ovat esimerkiksi Unesco ja Euroopan neuvosto sekä varsinkin Eurimages, OECD ja Maailman henkisen omaisuuden järjestö WIPO. (20) On tarpeen varmistaa kaikkien tämän ohjelman puitteissa toteutettavien toimien Euroopan tason lisäarvo, täydentävyys jäsenvaltioiden toimien kanssa sekä se, että toimet ovat yhdenmukaisia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohdan ja muiden unionin toimien kanssa etenkin koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin, teollisuus- ja koheesiopolitiikan, matkailun sekä ulkosuhteiden alalla. (21) Tässä asetuksessa pitäisi vahvistaa ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta XX päivänä YYkuuta 201Z tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (22) Komissio on antanut tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hallinnointiin liittyvät toimeenpanotehtävät koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle vuodesta 2009 alkaen. Tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti komissio voi kustannushyötyanalyysin perusteella käyttää olemassa olevaa toimeenpanovirastoa Luova Eurooppa ‑ohjelman täytäntöönpanossa vuosina 2014–2020. (23) Kulttuurialan ja luovien toimialojen erityispiirteet olisi otettava huomioon ohjelman toteutuksessa, ja erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hallinnollisten ja rahoitusmenettelyjen yksinkertaistamiseen. (24) Kun otetaan huomioon neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999 sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAFin) tarpeet, olisi laadittava ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten torjumiseksi ja menetettyjen tai aiheettomasti maksettujen tai käytettyjen varojen perimiseksi takaisin. (25) Kuten elinikäisen oppimisen, kulttuurin, nuorisotoiminnan ja kansalaisuuden alan eurooppalaisten ohjelmien oikeusperustojen muuttamisesta tehtyjen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten vaikutuksesta 30 päivänä heinäkuuta 2010 annetussa komission kertomuksessa todettiin, hallinnointiprosesseihin kuluneen ajan huomattava lyheneminen on lisännyt ohjelmien tehokkuutta. Tämän tyyppistä yksinkertaistamista olisi jatkettava. (26) Jotta varmistettaisiin ohjelman täytäntöönpano yhdenmukaisin ehdoin, täytäntöönpanovaltaa olisi siirrettävä komissiolle ja sitä olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[16] mukaisesti. (27) Tulospohjaisen arvioinnin periaatteiden mukaisesti ohjelman seurantaan ja arviointiin liittyvien menettelyjen olisi perustuttava yksityiskohtaisiin vuosittaisiin raportteihin, ja niissä olisi viitattava tässä asetuksessa vahvistettuihin erityisiin, mitattavissa ja toteutettavissa oleviin, asiaan kuuluviin ja ajallisesti määrättyihin tavoitteisiin ja indikaattoreihin. (28) Unionin taloudelliset edut olisi suojattava koko menosyklin ajan oikeasuhtaisin toimenpitein, mukaan luettuina sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvissa tapauksissa seuraamukset. (29) Olisi säädettävä menettelyistä, jotka koskevat siirtymävaihetta Kulttuuri 2007-, Media 2007- ja Media Mundus ‑ohjelmista tällä asetuksella perustettavaan ohjelmaan. (30) Ehdotettujen toimien rajat ylittävän ja kansainvälisen luonteen vuoksi jäsenvaltiot eivät pysty riittävässä määrin saavuttamaan näitä tavoitteita yksinään. Kyseisten toimien mittakaavan ja niiden odotettavissa olevien rajat ylittävien vaikutusten vuoksi tuloksia voidaan paremmin saavuttaa unionin tason toimilla. Unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden vaalimiseen ja edistämiseen ja kulttuurialan ja luovien toimialojen kilpailukyvyn vahvistamiseen liittyvien tavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana. OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU Yleiset säännökset 1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyväksi ajaksi Luova Eurooppa ‑ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jolla tuetaan kulttuurialaa ja luovia toimialoja Euroopassa. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä: 1. ’Kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla’ tarkoitetaan kaikkia aloja, joiden toiminta perustuu kulttuuriarvoihin ja/tai taiteelliseen ja luovaan ilmaisuun riippumatta siitä, onko toiminta markkinasuuntautunutta vai ei tai mikä on toimijan järjestäytymismuoto. Tällaista toimintaa ovat sellaisten tavaroiden ja palvelujen luominen, tuotanto, jakelu ja säilyttäminen, joihin sisältyy kulttuuri-, taiteellista tai luovaa ilmaisua, sekä tähän liittyvä toiminta, kuten koulutus, hallinnointi ja sääntely. Kulttuurialoihin ja luoviin toimialoihin kuuluvat varsinkin arkkitehtuuri, arkistot ja kirjastot, taidekäsityö, audiovisuaaliala (esimerkiksi elokuva, televisio, videopelit ja multimedia), kulttuuriperintö, muotoilu, festivaalit, musiikki, esittävät taiteet, julkaisutoiminta, radio ja kuvataiteet. 2. ’Toimijalla’ tarkoitetaan ammattilaista, organisaatiota, yritystä tai laitosta, joka toimii kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla. 3. ’Rahoituksen välittäjillä’ tarkoitetaan rahoituslaitoksia, jotka tarjoavat tai aikovat tarjota lainajärjestelyjä tai asiantuntemusta kulttuurialalle ja luoville toimialoille. 3 artikla Eurooppalainen lisäarvo 1. Ohjelmasta tuetaan vain sellaisia toimia, joista voidaan saada eurooppalaista lisäarvoa ja jotka edistävät Eurooppa 2020 ‑strategian ja sen lippulaivahankkeiden tavoitteiden saavuttamista. 2. Eurooppalaisen lisäarvon varmistamiseksi on otettava huomioon etenkin seuraavat seikat: (a) toimien ja niiden vaikutusten rajat ylittävä luonne, mikä täydentää kansallisia, kansainvälisiä ja muita unionin ohjelmia; (b) mittakaavaedut ja kriittinen massa, joita unionin tuella voidaan saada aikaan luomalla vipuvaikutuksia lisärahoituksen saamiseksi; (c) rajat ylittävä yhteistyö, joka auttaa vastaamaan alaan kohdistuviin globaaleihin haasteisiin entistä kattavammin, nopeammin ja tehokkaammin ja luo systeemisiä pitkäaikaisvaikutuksia; (d) entistä tasapuolisemman toimintaympäristön luominen Euroopan kulttuurialalle ja luoville toimialoille niin, että otetaan huomioon alhaisen tuotantokapasiteetin maat ja/tai maantieteellisesti tai kielellisesti suppea-alaiset maat tai alueet. 4 artikla Ohjelman yleiset tavoitteet Ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat: (a) tukea Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden vaalimista ja edistämistä; (b) vahvistaa kulttuurialan ja luovien toimialojen kilpailukykyä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi. 5 artikla Ohjelman erityistavoitteet Ohjelman erityiset tavoitteet ovat seuraavat: (a) vahvistaa Euroopan kulttuurialan ja luovien toimialojen kansainvälisiä toimintamahdollisuuksia; (b) edistää kulttuuri- ja luovan alan teosten ja toimijoiden liikkuvuutta yli rajojen uusien ja laajempien yleisöjen löytämiseksi Euroopasta ja sen ulkopuolelta; (c) vahvistaa kulttuurialan ja luovien toimialojen ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten ja organisaatioiden rahoituspohjaa; (d) tukea kansainvälistä yhteistyötä politiikan kehittämiseksi, innovoinnin tehostamiseksi, uuden ja entistä laajemman yleisön saavuttamiseksi ja uusien liiketoimintamallien löytämiseksi. 6 artikla Ohjelman rakenne Ohjelma koostuu seuraavista ohjelmalohkoista: (a) monialainen lohko, joka kattaa kulttuurialan ja luovat toimialat kokonaisuudessaan; (b) kulttuurilohko, jonka piiriin kuuluvat kulttuuriala ja luovat toimialat; (c) medialohko, joka koskee audiovisuaalialaa. II LUKU Monialainen ohjelmalohko 7 artikla Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukiväline 1. Komissio perustaa kulttuurialaa ja luovia toimialoja varten tukivälineen, jota hallinnoidaan pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatun unionin velkainstrumentin yhteydessä. Tukivälineen ensisijaiset tavoitteet ovat seuraavat: (a) helpottaa rahoituksen saantia kulttuurialan ja luovien toimialojen pienille ja keskisuurille yrityksille ja organisaatioille Euroopassa; (b) tätä varten parantaa rahoituslaitosten valmiuksia arvioida kulttuurialan ja luovien alojen hankkeita esimerkiksi teknisen tuen ja verkottumistoimien avulla. 2. Nämä tavoitteet pannaan täytäntöön liitteen I mukaisesti. 8 artikla Rajat ylittävä poliittinen yhteistyö Komissio toteuttaa seuraavia toimenpiteitä tukeakseen rajat ylittävää poliittista yhteistyötä, jonka tavoitteena on politiikan kehittäminen, innovoinnin tehostaminen, entistä laajemman yleisön saavuttaminen ja liiketoimintamallien kehittäminen: (a) uusia liiketoimintamalleja koskevien kokemusten ja tietämyksen vaihto, vertaisoppimistoimet sekä kulttuurialan toimijoiden ja päättäjien välinen, kulttuurialan ja luovien toimialojen kehittämiseen liittyvä verkottuminen; (b) markkinatietojen keruu, osaamistarpeiden ennakointi, tutkimusten ja arviointien tekeminen, politiikka-analyysit sekä tilastotutkimusten tukeminen; (c) Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen jäsenmaksu kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevien tietojen keruun ja analysoinnin edistämiseksi; (d) luovan toiminnan rahoitukseen, jakeluun ja rahallisen arvon määrittämiseen liittyvien uusien ja eri toimialoille soveltuvien toimintamallien testaaminen; (e) esimerkiksi kulttuuri- ja medialukutaitoon liittyvät konferenssit, seminaarit ja poliittinen vuoropuhelu; (f) Luova Eurooppa ‑tiedotustoimistojen verkoston kansallisten jäsenten tukeminen seuraavien tehtävien suorittamisessa: – Luova Eurooppa ‑ohjelmasta tiedottaminen kansallisella tasolla; – kulttuurialan ja luovien toimialojen avustaminen Luova Eurooppa -ohjelmaan liittyvissä asioissa sekä tiedottaminen käytettävissä olevista unionin politiikan mukaisista tukityypeistä; – ammattilaisten, instituutioiden, foorumien ja verkostojen rajatylittävän yhteistyön edistäminen kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla; – komission työn tukeminen jäsenvaltioiden kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin liittyvissä kysymyksissä, esimerkiksi toimittamalla tietoa näistä aloista; – komission tukeminen sen varmistamisessa, että ohjelman tuloksista ja vaikutuksista tiedotetaan ja niitä levitetään asianmukaisella tavalla. III LUKU Kulttuuriohjelmalohko 9 artikla Kulttuuriohjelmalohkon painopisteet 1. Alan valmiuksien vahvistamiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat: (a) tukitoimet, joilla parannetaan toimijoiden osaamista ja tietämystä digitalisoitumiseen sopeutumisen helpottamiseksi, mukaan luettuna uusien keinojen testaaminen yleisöjen saavuttamiseksi ja liiketoimintamallien kehittämiseksi; (b) tukitoimet, joilla autetaan toimijoita luomaan kansainvälistä uraa Euroopassa ja muualla; (c) tuki, jolla vahvistetaan eurooppalaisten toimijoiden ja kansainvälisten kulttuuriverkostojen mahdollisuuksia hyödyntää uusia ammatillisia mahdollisuuksia. 2. Kansainvälisen liikkuvuuden edistämiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat: (a) tuetaan kansainvälisiä kiertueita, tapahtumia ja näyttelyitä; (b) tuetaan eurooppalaisen kirjallisuuden levitystä; (c) tuetaan yleisöjen saavuttamista keinona virittää kiinnostusta eurooppalaisia kulttuuriteoksia kohtaan. 10 artikla Kulttuuriohjelmalohkon tukitoimenpiteet Kulttuurilohkosta annetaan tukea seuraaville toimenpiteille: (a) yhteistyö, jonka puitteissa eri maiden toimijat toteuttavat yhtä alaa koskevia tai monialaisia toimia; (b) eurooppalaisten elinten toimet, joihin osallistuu toimijoiden verkostoja eri maista; (c) sellaisten organisaatioiden toiminta, jotka tarjoavat eurooppalaisen kanavan uusien taitajien kehittymiselle ja edistävät taiteilijoiden ja teosten liikkuvuutta niin, että vaikutukset ovat systeemisiä ja kauaskantoisia; (d) kirjallisuuden kääntämisen tukeminen; (e) erityistoimet, joilla pyritään lisäämään Euroopan kulttuurien rikkauden ja monimuotoisuuden näkyvyyttä sekä parantamaan kulttuurien välistä vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärrystä esimerkiksi eurooppalaisten kulttuuripalkintojen, Euroopan kulttuuriperintötunnuksen ja Euroopan kulttuuripääkaupunkitoiminnan kautta. IV LUKU Mediaohjelmalohko 11 artikla Mediaohjelmalohkon painopisteet 1. Alan valmiuksien vahvistamiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat: (a) helpotetaan taitojen hankkimista ja verkostojen luomista ja kannustetaan toimijoita käyttämään digitaalitekniikan keinoja sopeutuakseen markkinoiden muutoksiin; (b) parannetaan audiovisuaalialan toimijoiden valmiuksia luoda sellaisia teoksia, joilla on mahdollisuuksia levitä Eurooppaan ja muuallekin, ja edistetään eurooppalaista ja kansainvälistä yhteistuotantoa esimerkiksi televisioyhtiöiden kanssa; (c) kannustetaan yritysten välistä vaihdantaa parantamalla audiovisuaalialan toimijoiden mahdollisuuksia päästä markkinoille ja käyttää liiketoiminnan apuvälineitä hankkeidensa näkyvyyden lisäämiseksi Euroopassa ja kansainvälisillä markkinoilla. 2. Kansainvälisen liikkuvuuden edistämiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat: (a) tuetaan teatterilevitystä audiovisuaalisten hankkeiden kansainvälisen markkinoinnin, brändin luomisen, levityksen ja näyttelyiden avulla; (b) tuetaan rajat ylittävää markkinointia ja levitystä verkkosivustojen kautta; (c) tuetaan toimia uuden yleisön tavoittamiseksi ja kiinnostuksen lisäämiseksi audiovisuaalisia teoksia kohtaan varsinkin mainonnan, tapahtumien, elokuvatuntemuksen lisäämisen ja festivaalien avulla; (d) edistetään uusien levitysmenetelmien joustavuutta, jotta mahdollistetaan uusien liiketoimintamallien soveltaminen. 12 artikla Mediaohjelmalohkon tukitoimenpiteet Medialohkosta annetaan tukea seuraaville toimenpiteille: (a) toimet, joilla tuetaan kattavan tarjonnan aikaansaamista uusien taitojen hankkimista, tietämyksen jakamista ja verkottumista varten; (b) toimet, joilla tuetaan audiovisuaalialan toimijoita sellaisten eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten aikaansaamiseksi, joilla on hyvät mahdollisuudet levitä yli rajojen; (c) toimet, joiden tarkoituksena on helpottaa eurooppalaisten ja kansainvälisten yhteistuotantojen tekemistä, televisiotuotanto mukaan luettuna; (d) toimet, joilla helpotetaan osallistumista audiovisuaalialan ammattimessuille sekä edistetään liiketoiminnan online-apuvälineiden käyttöä sekä Euroopassa että sen ulkopuolella; (e) toimet, joiden tarkoituksena on tukijärjestelmien perustaminen muiden kuin kotimaisten eurooppalaisten elokuvien jakelua varten kaikkien levityskanavien kautta sekä kansainvälistä myyntitoimintaa varten; (f) toimet, joilla edistetään eurooppalaisten elokuvien levitystä maailmanlaajuisesti sekä kansainvälisten elokuvien levitystä Euroopassa kaikkien jakelukanavien kautta; (g) toimet, joilla tuetaan eurooppalaista elokuvateatteriverkostoa, jonka ohjelmistosta merkittävä osa on muita kuin kotimaisia eurooppalaisia elokuvia, esimerkiksi digitaalitekniikan käyttöönotossa; (h) toimet, joilla tuetaan aloitteita, joiden tavoitteena on esitellä ja markkinoida erilaisia eurooppalaisia audiovisuaalisia teoksia; (i) toimet, joiden tarkoituksena on lisätä yleisön tietämystä ja kiinnostusta; (j) innovatiiviset toimet, joiden tarkoituksena on testata uusia liiketoimintamalleja ja ‑välineitä aloilla, joilla digitaalitekniikan käyttöönotolla ja soveltamisella on todennäköisesti merkittävä vaikutus. V LUKU Tulokset ja levitys 13 artikla Johdonmukaisuus ja täydentävyys 1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman yleisen johdonmukaisuuden ja keskinäinen täydentävyyden seuraavien kanssa: (a) asiaankuuluva unionin politiikka varsinkin koulutuksen, työllisyyden, terveyden, tutkimuksen ja innovoinnin, yritystoiminnan, matkailun, oikeusasioiden ja kehitysyhteistyön aloilla; (b) muut asiaankuuluvat unionin rahoituslähteet kulttuuri- ja viestintäpolitiikan aloilla, etenkin Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan aluekehitysrahasto, tutkimus- ja innovointiohjelmat sekä rahoitusvälineet, jotka liittyvät oikeusasioihin ja kansalaisuuteen sekä ulkoisen yhteistyön ohjelmiin ja liittymistä valmisteleviin välineisiin. Erityisen tärkeätä on huolehtia siitä, että ohjelman ja älykästä erikoistumista koskevien kansallisten ja alueellisten strategioiden synergiaedut tulevat hyödynnetyiksi. 2. Tätä asetusta sovelletaan ja se pannaan täytäntöön noudattaen unionin kansainvälisiä velvoitteita. 14 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio huolehtii Luova Eurooppa ‑ohjelman säännöllisestä seurannasta ja ulkoisesta arvioinnista jäljempänä mainittujen tulosindikaattoreiden mukaisesti. On huomattava, että tulosten saavuttamiseen vaikuttaa muiden, kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevien Euroopan ja kansallisen tason toimien aikaansaama täydentävyys. (a) Asetuksen 4 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tavoitteisiin liittyvät indikaattorit: – toimialojen osuus työpaikoista ja BKT:stä; – niiden ihmisten prosenttiosuus, jotka ilmoittavat voivansa käyttää eurooppalaisia kulttuuriteoksia. (b) Asetuksen 5 artiklassa tarkoitettuihin erityisiin tavoitteisiin liittyvät indikaattorit: Indikaattorit, jotka liittyvät 5 artiklan a kohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen vahvistaa kulttuurialan ja luovien toimialojen kansainvälisiä toimintamahdollisuuksia: – kulttuurialan toimijoiden kansainvälistyminen ja rajat ylittävien kumppanuuksien lukumäärä; – taiteilijoille ja kulttuurialan toimijoille järjestettyjen sellaisten koulutuskokemusten määrä, jotka ovat parantaneet heidän ammattitaitoaan ja työllistyvyyttään. Indikaattorit, jotka liittyvät 5 artiklan b kohdassa tarkoitettuun kulttuuriteosten ja -toimijoiden kansainvälisen liikkuvuuden edistämiseen uusien ja laajempien yleisöjen löytämiseksi Euroopasta ja sen ulkopuolelta: Kulttuurilohko: – ohjelmasta tuettavien hankkeiden suoraan ja epäsuorasti saavuttamien ihmisten määrä. Medialohko: – eurooppalaisten elokuvien katsojamäärä Euroopassa ja maailmanlaajuisesti (10:llä tärkeimmällä Euroopan ulkopuolisella markkina-alueella); – eurooppalaisten audiovisuaaliteosten prosenttiosuus elokuvateattereissa, televisiossa ja digitaalisilla jakelukanavilla. Indikaattorit, jotka liittyvät 5 artiklan c kohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen vahvistaa kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoituspohjaa: – rahoituksen tukivälineen puitteissa myönnettyjen lainojen arvo; – kulttuurialalle ja luoville toimialoille rahoitusta myöntävien rahoituslaitosten määrä ja maantieteellinen jakautuminen; – rahoituksen tukivälineestä hyötyvien lopullisten tuensaajien määrä, alkuperämaa ja toimiala. Indikaattorit, jotka liittyvät 5 artiklan d kohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen tukea rajat ylittävää poliittista yhteistyötä: – niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka käyttävät avointa koordinointimenetelmää muokatessaan kansallista politiikkaansa, sekä uusien aloitteiden määrä. 2. Seuranta- ja arviointiprosessin tulokset on otettava huomioon ohjelman täytäntöönpanossa. 3. Arviointi on tehtävä asianmukaisessa laajuudessa ja riittävän hyvissä ajoin, jotta tuloksia voidaan hyödyntää päätöksenteossa. (a) Säännöllisen seurannan lisäksi komissio esittää viimeistään vuoden 2017 loppuun mennessä ohjelman uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten ulkopuolisen arviointikertomuksen, jossa arvioidaan ohjelman tavoitteiden saavuttamista, sen tehokkuutta ja siitä saatavaa eurooppalaista lisäarvoa. Arvioinnissa on käsiteltävä yksinkertaistamisen laajuutta, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1855/2006/EY, päätöksen N:o 1718/2006/EY ja päätöksen N:o 1041/2009/EY pitkäaikaisvaikutuksia koskevan arvioinnin tulokset. (b) Komissio arvioi toimenpiteiden pitemmän aikavälin vaikutuksia ja vaikutusten kestävyyttä seuraavan ohjelman uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen perustaksi. 15 artikla Viestintä ja tiedon levittäminen 1. Ohjelmasta tukea saavien hankkeiden edunsaajien on huolehdittava myönnettyä rahoitusta ja saatuja tuloksia ja vaikutuksia koskevasta viestinnästä ja tiedon levittämisestä. 2. Luova Eurooppa ‑tiedotustoimistojen verkoston, johon viitataan 8 artiklan f alakohdassa, on huolehdittava myönnettyä rahoitusta ja saatuja tuloksia koskevasta viestinnästä ja tiedon levittämisestä oman maansa osalta. VI LUKU Ohjelmaan osallistuminen 16 artikla EU:n ulkopuolisia maita ja kansainvälisiä organisaatioita koskevat säännökset 1. Ohjelmalla vaalitaan kulttuurien moninaisuutta kansainvälisellä tasolla vuonna 2005 tehdyn kulttuuri-ilmaisujen monimuotoisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan Unescon yleissopimuksen mukaisesti. 2. Ohjelmalohkoihin voivat osallistua seuraavat maat edellyttäen, että vaaditut ehdot täyttyvät (mukaan luettuina audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/13/EU esitetyt ehdot medialohkon osalta) ja että lisämäärärahoja maksetaan: (a) liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valisteleva strategia, niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti, joista on säädetty asianomaisissa puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa; (b) Euroopan talousalueeseen kuuluvat Efta-maat ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti; (c) Sveitsin valaliitto tämän maan kanssa tehtävän kahdenvälisen sopimuksen perusteella; (d) Euroopan naapuruuspolitiikan kattaman alueen maat niiden menettelyjen mukaisesti, jotka määritellään näiden maiden kanssa niiden osallistumista Euroopan unionin ohjelmiin koskevien puitesopimusten perusteella. 3. Ohjelma on avoin valikoituja maita tai alueita koskeville kahden- ja monenvälisille yhteistoimille lisämäärärahojen pohjalta. 4. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan tehdä yhteistyötä ja toteuttaa yhteisiä toimia ohjelmaan osallistumattomien maiden ja kulttuuri- ja luovan alan kansainvälisten järjestöjen, kuten Unescon, Euroopan neuvoston, OECD:n ja Maailman henkisen omaisuuden järjestön kanssa yhteisrahoituksen pohjalta. VII LUKU Täytäntöönpanosäännökset 17 artikla Ohjelman täytäntöönpano Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanoa varten vuotuiset toimintaohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Vuotuisissa työohjelmissa on vahvistettava tavoitteet, odotettavat tulokset, täytäntöönpanomenetelmä sekä rahoitussuunnitelman kokonaissumma. Niihin on sisällytettävä myös kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle osoitetun rahoituksen määrästä sekä toimenpiteiden täytäntöönpanon alustava aikataulu. Avustusten osalta toimintaohjelmissa on mainittava painopisteet, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä. 18 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa Luova Eurooppa ‑ohjelmakomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. 19 artikla Rahoitusta koskevat säännökset 1. Rahoituspuitteet tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi ajaksi ovat 1 801 000 000 euroa. 2. Ohjelmaan osoitetulla määrärahoilla voidaan myös kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, erityisesti tutkimuksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, tiedotus- ja viestintätoimintaan, mukaan luettuna Euroopan unionin poliittisista prioriteeteista tiedottaminen sikäli kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin, tiedonkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyvään tietotekniikkaan liittyvät kulut sekä kaikki muut sellaisen teknisen ja hallinnollisen avun kulut, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnin yhteydessä. 3. Ohjelman määrärahoilla voidaan kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1855/2006/EY, päätöksen N:o 1718/2006/EY ja päätöksen N:o 1041/2009/EY mukaisesti hyväksytyistä toimenpiteistä tämän ohjelman mukaisiin toimenpiteisiin. Määrärahoja voidaan samankaltaisten menojen kattamiseksi sisällyttää talousarvioon tarvittaessa vielä vuoden 2020 jälkeen, jotta sellaisten toimien hallinnointi olisi mahdollista, joita ei ole saatettu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä. 4. Komissio noudattaa unionin rahoitustuen myöntämisessä asetusta (EU) N:o XX/2012 [varainhoitoasetus]. 5. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi pitää suoraan tuettavien toimien täytäntöönpanoon liittyviä kustannuksia tukikelpoisina, vaikka ne olisivat aiheutuneet tuensaajalle ennen rahoitushakemuksen jättämistä. 20 artikla Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa Euroopan unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. 2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet toimittaa kaikkien unionilta varoja saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittyvän, Euroopan unionin taloudellisia etuja vahingoittavan petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan osoittamiseksi tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia, paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille kyseinen rahoitus on myönnetty suoraan tai välillisesti. 3. Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa sekä tämän ohjelman täytäntöönpanosta seurauksena olevissa avustussopimuksissa ja -päätöksissä sekä sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAF:lle oikeus tehdä edellä tarkoitettuja tarkastuksia sekä edellä tarkoitettuja paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia asetuksen XX/2012 [varainhoitoasetus] mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä olevien kohtien soveltamista. VIII LUKU Loppusäännökset 21 artikla Kumoaminen ja siirtymäsäännökset 1. Kumotaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1855/2006/EY, päätös N:o 1718/2006/EY ja päätös N:o 1041/2009/EY 1 päivästä tammikuuta 2014. 2. Toimia, jotka on Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 1855/2006/EY, päätöksen 1718/2006/EY ja päätöksen 1041/2009/EY nojalla aloitettu ennen 31 päivää joulukuuta 2013, hallinnoidaan niiden päättymiseen saakka mainittujen päätösten säännösten mukaisesti. 22 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I KULTTUURIALAN JA LUOVIEN TOIMIALOJEN TUKIVÄLINETTÄ KOSKEVAT TÄYTÄNTÖÖNPANOJÄRJESTELYT Komissio perustaa kulttuurialaa ja luovia toimialoja varten tukivälineen, jota hallinnoidaan pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatun Euroopan unionin velkainstrumentin yhteydessä. Näin myönnetty rahoitustuki varataan kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille. 1. Tehtävät Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukivälineellä on seuraavat tehtävät: (a) tarjota takuita mistä tahansa Luova Eurooppa ‑ohjelmaan osallistuvasta maasta peräisin oleville asianmukaisille rahoituksen välittäjille; (b) tarjota rahoituksen välittäjille lisäasiantuntemusta ja valmiuksia kulttuurin ja luovien alojen toimijoihin liittyvien riskien arvioimiseksi. 2. Välittäjien valinta Välittäjät valitaan hyvien markkinakäytäntöjen mukaisesti, ottaen huomioon seuraavat näkökohdat: – kulttuurialan ja luovien alojen toimijoille tarjottavan velkarahoituksen määrä ja/tai – kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden mahdollisuudet saada rahoitusta ja/tai – kyseisen välittäjän riskinotto kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden rahoittamisessa. 3. Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukivälineen kesto Yksittäisten takausten kesto voi olla enintään 10 vuotta. Asetuksen XX/2012 [varainhoitoasetus] 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti takuiden aiheuttamat tulot ja maksut sidotaan tukivälineeseen. Edeltävissä monivuotisissa rahoituspuitteissa jo perustettujen rahoituksen tukivälineiden osalta edeltävällä kaudella käynnistettyjen toimien tuottamat tulot ja maksut osoitetaan kuluvan kauden tukivälineisiin. 4. Valmiuksien parantaminen Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukivälineeseen liittyvä valmiuksien parantaminen tarkoittaa ensi sijassa asiantuntijapalvelujen tarjoamista niille rahoituksen välittäjille, jotka allekirjoittavat kulttuurialan ja luovien alojen tukivälineen mukaisen tukisopimuksen. Tavoitteena on tarjota kullekin rahoituksen välittäjälle lisäasiantuntemusta ja valmiuksia arvioida niitä riskejä, joita liittyy kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoittamiseen. Lisäksi kulttuurialan ja luovien alojen toimijat voivat hyötyä kyseisten valmiuksien paranemisesta hankkimalla tarvittavia taitoja liiketoimintasuunnitelmien työstämiseksi täsmällisten tietojen antamiseksi hankkeistaan, jolloin rahoituksen välittäjän on helpompi arvioida kulttuurialan ja luovien alojen hankkeita tehokkaalla tavalla. 5. Talousarvio Talousarviosta myönnettävät määrärahat kattavat tukivälineen kustannukset kokonaisuudessaan, myös esimerkiksi takaustappioista aiheutuvat velvoitteet välittäjiin nähden, unionin varoja hallinnoivan EIR:n hallintopalkkiot sekä kaikki muut hyväksyttävät kustannukset ja menot. 6. Näkyvyys ja tietoisuuden lisääminen Kukin välittäjän on huolehdittava siitä, että unionin antama tuki saa riittävästi näkyvyyttä ja että se on riittävän avointa ja että sopimuksen tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista annetaan asianmukaiset tiedot. On varmistettava, että tuensaajille tiedotetaan asianmukaisesti käytettävissä olevista rahoitusmahdollisuuksista. LIITE II SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Luova Eurooppa ‑ohjelman perustamisesta 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[17] Otsake 15 Koulutus ja kulttuuri 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne ü Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[18]. ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Ohjelma myötävaikuttaa Eurooppa 2020 ‑strategian (KOM (2010) 2020, 3.3.2010) toteuttamiseen a) tukemalla Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden vaalimista ja edistämistä; b) vahvistamalla kulttuurialan ja luovien toimialojen kilpailukykyä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityiset tavoitteet: a) kulttuuriteollisuuden ja luovien toimialojen kansainvälisten toimintamahdollisuuksien vahvistaminen b) kulttuuriteosten ja -toimijoiden kansainvälisen liikkuvuuden edistäminen uusien yleisöjen löytämiseksi Euroopasta ja sen ulkopuolelta; c) kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoituspohjan vahvistaminen; d) kansainvälisen yhteistyön tukeminen politiikan kehittämiseksi, innovoinnin tehostamiseksi, entistä laajemman yleisön saavuttamiseksi ja uusien liiketoimintamallien löytämiseksi. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 15.04 Luova Eurooppa 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Ohjelma parantaa kulttuurialan ja luovien toimialojen kykyä sopeutua globalisaatioon ja digitalisoitumiseen ja lisää kulttuuriteosten kansainvälistä kauppaa ja taiteilijoiden ja muiden ammattilaisten liikkumista. Siten se parantaa alan valmiuksia toimia kansainvälisesti ja myötävaikuttaa talouskasvuun ja työpaikkojen syntymiseen. Tähän pyritään tukemalla sellaisia hankkeita, joiden avulla voidaan parantaa osaamista ja ammattitaitoa ja siten hyödyntää digitalisoitumisen tarjoamia mahdollisuuksia saavuttaa entistä laajempia yleisöjä, kehittää uusia liiketoimintamalleja ja päästä käsiksi uusiin tulovirtoihin (mikä vähentäisi myös julkisen rahoituksen tarvetta). Tuen kerrannaisvaikutusten odotetaan tehostavan ohjelman vaikuttavuutta. Teosten kansainväliselle liikkuvuudelle osoitettavalla kohdennetulla tuella odotetaan saavutettavan mittakaavaetuja. Sillä tuetaan taiteilijoiden, ammattilaisten ja teosten fyysistä verkottumista tai digitaalista levitystä totuttujen jakeluketjujen ulkopuolelle ja helpotetaan siten kulujen saamista takaisin, kun levikki ja yleisömäärät kasvavat. Aikaisempien Kulttuuri-, Media 2007- ja Media Mundus ‑ohjelmien yhdistäminen yhdeksi puiteohjelmaksi takaa sujuvamman tiedonkulun toimialojen välillä ja helpottaa esimerkiksi uusiin liiketoimintataitoihin liittyvän osaamien jakamista. Puiteohjelmarakenteen ansiosta toimijoiden välinen verkottuminen, yhteistyö ja strateginen kumppanuus on helpompi toteuttaa kuin kahdessa erillisessä ohjelmassa. Uusi tukiväline antaa kulttuurialalle ja luoville toimialoille rahoitusvakautta sekä helpottaa investoimista innovointiin ja uusille markkinoille pääsyä digitaalisten levitys- ja myyntikanavien kautta. Näin voidaan saavuttaa uusia ja entistä laajempia yleisöjä. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan a) Yleisten tavoitteiden indikaattorit (asetuksen 4 artikla): - toimialojen osuus työpaikoista ja BKT:stä [tavoite vuodelle 2020: 5 prosentin lisäys osuudessa työpaikoista ja BKT:stä] - niiden ihmisten prosenttiosuus, jotka ilmoittavat voivansa käyttää muista maista peräisin olevia eurooppalaisia kulttuuriteoksia [tavoite vuodelle 2020: 2 prosenttiyksikön lisäys verrattuna vuoden 2007 Eurobarometritutkimukseen] b) Erityisten tavoitteiden indikaattorit (asetuksen 5 artikla): Euroopan kulttuuriteollisuuden ja luovien toimialojen toimintamahdollisuuksien vahvistamiseen liittyvät indikaattorit (5 artiklan a alakohta): - kulttuurialan toimijoiden kansainvälistyminen ja rajat ylittävien kumppanuuksien lukumäärä [tavoite vuodelle 2020: 10 000 kansainvälisen kumppanuuden perustaminen] - taiteilijoille ja/tai kulttuurialan toimijoille järjestettyjen sellaisten koulutuskokemusten määrä, jotka ovat parantaneet heidän ammattitaitoaan ja työllistyvyyttään [tavoite vuodelle 2020: oppimiskokemus 300 000:lle ammattilaiselle] Kulttuuriteosten ja kulttuurialan toimijoiden kansainvälisen liikkuvuuden edistämiseen ja uusien yleisöjen löytämiseen Euroopasta ja sen ulkopuolelta liittyvät indikaattorit (5 artiklan b kohta): Kulttuuriohjelmalohko: - ohjelmasta tuettavien hankkeiden suoraan ja epäsuorasti saavuttamien ihmisten määrä [100 miljoonaa ihmistä] Mediaohjelmalohko: - eurooppalaisten elokuvien katsojamäärä Euroopassa ja maailmanlaajuisesti (10:llä tärkeimmällä Euroopan ulkopuolisella markkina-alueella) [tavoite vuodelle 2020: 325 miljoonaa katsojaa (Euroopassa), 165 miljoonaa katsojaa (maailmassa, 10:llä tärkeimmällä markkina-alueella (10 prosentin kasvu)] - eurooppalaisten audiovisuaaliteosten prosenttiosuus elokuvateattereissa, televisiossa ja digitaalisilla jakelukanavilla [tavoite vuodelle 2020: 60 prosenttia elokuvateattereissa, 67 prosenttia televisiossa, 67 prosenttia digitaalisilla jakelukanavilla] Kulttuuriteollisuuden ja luovien toimialojen rahoituspohjan vahvistamiseen liittyvät indikaattorit (5 artiklan c alakohta): - rahoituksen tukivälineen puitteissa myönnettyjen lainojen arvo [tavoite vuodelle 2020: 1 miljardin euron arvosta lainoja] - kulttuurialalle ja luoville toimialoille rahoitusta myöntävien rahoituslaitosten määrä ja maantieteellinen jakautuminen [tavoite vuodelle 2020: rahoituslaitoksia kymmenestä eri maasta] - rahoituksen tukivälineestä hyötyvien lopullisten tuensaajien määrä, alkuperämaa ja toimiala [tavoite vuodelle 2020: 15 000 edunsaajaa viideltä eri toimialalta] Kansainväliseen poliittiseen yhteistyöhön liittyvät indikaattorit (5 artiklan d alakohta): - niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka käyttävät avointa koordinointimenetelmää muokatessaan kansallista politiikkaansa, sekä uusien aloitteiden määrä [tavoite vuodelle 2020: kukin avoimeen koordinaatiomenetelmään osallistuva jäsenvaltio hyödyntää tuloksia ja käynnistää vähintään yhden aloitteen] 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Ohjelmalla vastataan haasteisiin, joita kulttuurialalle ja luoville toimialoille aiheuttavat markkinoiden pirstaloituneisuus, globalisaatio ja siirtyminen digitaalitekniikkaan, vertailukelpoisten tietojen puute sekä yksityisen rahoituksen niukkuus. Se myötävaikuttaa Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteiden saavuttamiseen edistämällä innovointia, yrittäjyyttä, älykästä ja kestävää kasvua sekä sosiaalista osallisuutta. Se kasvattaa alan osuutta työllisyydestä ja kasvusta. Vuonna 2008 alan osuus Euroopan kokonais-BKT:stä oli 4,5 prosenttia ja työvoimasta noin 3,8 prosenttia. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Ohjelma täydentää muita EU:n toimintalinjoja ja tuo lisäarvoa seuraavista syistä: - toimien ja niiden vaikutusten rajat ylittävä luonne, mikä täydentää kansallisia, kansainvälisiä ja muita unionin ohjelmia; - mittakaavaedut ja kriittinen massa, joita Euroopan unionin tuella voidaan saada aikaan luomalla vipuvaikutuksia lisärahoituksen saamiseksi, - kansainvälinen yhteistyö auttaa vastaamaan alaan kohdistuviin globaaleihin haasteisiin entistä kattavammin, nopeammin ja tehokkaammin ja sillä on pitkäaikaisia systeemisiä vaikutuksia alaan; - entistä tasapuolisemman toimintaympäristön luominen Euroopan kulttuurialalle ja luoville toimialoille niin, että otetaan huomioon alhaisen tuotantokapasiteetin maat ja/tai maantieteellisesti tai kielellisesti suppea-alaiset maat tai alueet. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Luova Eurooppa ‑ohjelmassa otetaan huomioon tulokset, joita on saatu aikaisempia ohjelmia koskeneista arvioinneista ja julkisista kuulemisista, ja sillä otetaan käyttöön toimenpiteitä, jotka on mukautettu toimialojen nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin, ja yksinkertaistetaan ohjelman täytäntöönpanoa ja hallinnointia. Alalla tapahtuu valtavia muutoksia digitalisoitumisen ja globalisoitumisen edetessä ja tekniikan kehittyessä jatkuvasti. Kulttuurialan ja luovien toimialojen toimijoiden on siksi sopeutettava toimintaansa juurta jaksain. Ehdotettu toimi heijastaa näitä tarpeita. Ohjelma auttaa hankkimaan uusia valmiuksia, joita ovat uusien liiketoimintamallien ja tulovirtojen kehittäminen (mm. markkinointiin ja yleisöpohjan laajentamiseen liittyvät taidot), ajantasaisten tietoteknisten taitojen hankkiminen ja tietämyksen parantaminen esimerkiksi tekijänoikeuksiin liittyvistä kysymyksistä. Ohjelmalla voidaan myös parantaa markkinatietojen saatavuutta, joka on nyt puutteellista. Uusia markkinoita saavutetaan maantieteellisesti ja tuotteiden näkökulmasta tuomalla kaikkeen toimintaan kansainvälinen ulottuvuus ja esimerkiksi lisäämällä panostusta videopeleihin. Ohjelmalla voidaan myös joustavasti tukea pilottihankkeita uusien ideoiden kokeilua varten. Lisäksi ohjelman avulla voidaan parantaa media- ja kulttuurilukutaitoa, mikä auttaa laajentamaan yleisöpohjaa ja myötävaikuttaa siihen, että yleisö kykenee tarkastelemaan teoksia kriittisesti. Ohjelmalla perustetaan lisäksi tunnistettava ja yksinkertainen keskitetty palvelupiste Euroopan kulttuurialan ja luovien toimialojen toimijoita varten. Yksi Luova Eurooppa ‑tiedotustoimisto (desk) säästää resursseja ja parantaa tiedotuspisteiden hallintoa, selkeyttää toimintaa ja lisää ohjelman näkyvyyttä. Toimintaa yksinkertaistetaan edelleen ohjelman operatiivisen hallinnoinnin tehostamiseksi. Keinoja ovat esimerkiksi seuraavat: tietojen keruu- ja analysointimenetelmien ja -välineiden parantaminen; kertaluontoisen ja kiinteämääräisen tuen, kumppanuuspuitesopimusten ja avustuspäätösten käytön lisääminen; välineiden lukumäärän vähentäminen kulttuuriohjelmalohkon osalta; edunsaajille tarkoitettujen portaalien ja muiden tietoteknisten välineiden käyttö hakijoiden ja edunsaajien paperityön vähentämiseksi; sähköiset lomakkeet kaikkia toimia koskevia hakemuksia ja loppuraportteja varten. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Ohjelma on kokonaisuudessaan muita EU:n välineitä täydentävä. Millään muulla EU:n ohjelmalla ei tueta taiteilijoiden tai kulttuuri- ja audiovisuaalialan ammattilaisten eikä teosten liikkumista yli rajojen. Kielellisen monimuotoisuuden osalta ohjelma täydentää kielten oppimiseen liittyviä EU:n toimia. Ohjelmalla ei kuitenkaan puututa koulu- tai arkioppimiseen, jotka kuuluvat Yhteinen Erasmus ‑ohjelman alaan, vaan siinä keskitytään kulttuuriorganisaatioissa tapahtuvaan sellaisia aiheita koskevaan vertaisoppimiseen ja nopeutettuun oppimiseen, jotka liittyvät alan keskeisiin haasteisiin. Ohjelma täydentää EU:n kulttuuripolitiikkaa, kun se tavoittaa kulttuurialan toimijat suoraan ja auttaa siten saamaan aikaan systeemisiä muutoksia EU:n toiminnan painopistealueilla. Esimerkiksi EAKR:n, ESR:n ja kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman kautta kanavoidusta unionin rahoituksesta poiketen ohjelman tuki kohdistetaan nimenomaan kulttuurialan ja luovien toimialojen sellaisiin tarpeisiin, jotka liittyvät kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden edistämiseen ja haluun toimia oman maan rajojen ulkopuolella. Nykyinen EAKR/ESR-tuki on suunnattu kulttuuriperinnön säilyttämiseen, kunnostamiseen ja kehittämiseen, kulttuuri-infrastruktuurin kehittämiseen, kaupunkialueiden uudistamiseen, matkailun tukemiseen, yrittäjyyden edistämiseen, tietotekniikkaperustaisten kulttuuripalvelujen tukemiseen sekä inhimillisen pääoman kehittämiseen, ja sen painopisteenä on hyvin vahvasti innovointi ja alueellinen ja paikallinen kehittäminen. Toimintapolitiikan kehittämisen tuki edistää lisäksi tiedon jakamista jäsenvaltioiden aluepolitiikan suunnittelussa. Kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman kautta on mahdollista saada rahoitusta (takuut ja pääoma) pk-yrityksille ja digitaalitekniikan ja -sisältöjen omaksumista varten, mutta nämä ovat yleisiä välineitä, joihin ei liity toimialakohtaisen asiantuntemuksen tarjoamista. Ohjelmalla perustettava rahoituksen tukiväline, jonka tarkoituksena on vahvistaa Euroopan kulttuurialan ja luovien toimialojen valmiuksia, kohdistuu näiden alojen erityistarpeisiin. Sen tarkoituksena on lisätä rahoituslaitosten tietämystä näihin aloihin liittyvien riskien arvioinnista ja edistää laitosten välistä verkottumista. Kulttuuriohjelmalohkosta ei tueta laajamittaista kulttuuriperinnön digitointia. Sitä voidaan kuitenkin rahoittaa rakennerahastoista. Lisäksi Europeana-hankkeeseen (Euroopan digitaalinen kirjasto) liittyvää digitointia ja sisällön kokoamista koskevaa politiikkaa ja toimintaa toteutetaan Eurooppalaisen digitaalistrategian puitteissa. Kulttuuriohjelmalohkon mukaisella kansainvälisellä rahoituksella autetaan Euroopan kulttuurialaa toimimaan kansainvälisesti ja toteuttamaan ohjelman tavoitteita kansainvälisellä tasolla. Toisin kuin muut EU:n välineet, ohjelman kohteena on kulttuuriyhteistyö kolmansien maiden kanssa, se on monenvälinen eikä kahdenvälinen ja se ei koske kehitysyhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Sillä luodaan kuitenkin synergioita näiden ohjelmien kanssa sen jälkeen, kun kulttuurialan ja luovien toimialojen asemaa on vahvistettu. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto þ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – þ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020 – þ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2020 (vaikutuksia maksuihin myös vuoden 2020 jälkeen) ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[19] þ komissio hallinnoi suoraan keskitetysti þ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – þ toimeenpanovirastoille – ¨ yhteisöjen perustamille elimille[20] – þ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa þ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: Ohjelman panevat täytäntöön - komissio seuraavien toimintalinjojen osalta: kulttuuriohjelmalohkoon kuuluvat erityistoimet (palkinnot, kulttuuripääkaupungit, Euroopan kulttuuriperintötunnus), yhteistuotantorahaston tuki, kansainvälisen poliittisen yhteistyön tuki - EACEA muiden toimintalinjojen osalta - EIR kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoituksen tukivälineen osalta - Eurooppaan sijoittautuneet yhteistuotantorahastot (varainhoitoasetuksen 54 artiklassa tarkoitetut elimet) yhteistuotantoa koskevan toimintalinjan osalta. 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Komissio huolehtii Luova Eurooppa ‑ohjelman säännöllisestä seurannasta ja ulkoisesta arvioinnista 1.4.4 kohdassa mainittujen indikaattoreiden mukaisesti. On huomattava, että tulosten arviointiin vaikuttaa muiden, kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevien Euroopan ja kansallisen tason toimien täydentävyys. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 kertomuksen ohjelman tuloksista ja sen täytäntöönpanoon liittyvistä laadullisista ja määrällisistä näkökohdista. Arviointiin sisältyy aikaisempien ohjelmien jälkiarviointi. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit A: Keskeiset riskit ja tärkeimmät virhelähteet Nykyisten Media- ja Kulttuuri-ohjelmien yhteydessä raportoitujen riskien ja virhelähteiden perusteella Luova Eurooppa ‑ohjelmaan on todettu liittyvän seuraavat riskit ja virhelähteet: - Erityinen kohderyhmä: Suurin osa ohjelmaan osallistuvista on todennäköisesti kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toimivia pieniä ja keskisuuria organisaatioita. Kaikilla niistä ei ehkä ole vahvaa rahoitusperustaa tai täsmällistä hallintorakennetta. Tämä voi vaikuttaa niiden rahoitukselliseen ja operatiiviseen valmiuteen hallinnoida EU:n varoja. - Virheet, jotka liittyvät talousarvioperustaisiin avustuksiin liittyvien kulujen tukikelpoisuuteen sääntöjen monimutkaisuuden vuoksi tai siksi, että avustusten tuensaajat eivät säilytä riittäviä tositteita tai että tositteiden tarkastus on puutteellista. Tämä riski on olemassa Luova Eurooppa ‑ohjelmassa, mutta sen pitäisi olla pienempi kuin nykyisissä ohjelmissa, sillä sääntöjä on yksinkertaistettu, kiinteämääräistä rahoitusta ja kertakorvauksia lisätty ja tarkastuksia parannettu ja kohdennettu (ks. 2.2.2). - Rajoitettu päällekkäisen rahoituksen riski, sillä edunsaajat voivat saada rahoitusta EU:n eri ohjelmista. On huomattava, että suurinta osaa nykyisten Media- ja Kulttuuri‑ohjelmien sekä Luova Eurooppa ‑ohjelman toimista hallinnoi koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA). Edellä mainittujen riskien lieventäminen on siis pääosin viraston vastuulla. B: Arvioitu virheosuus Vuosien 2009 ja 2010 luvut osoittavat, että Media‑ohjelman virheosuus on hyvin alhainen (alle 0,50 prosenttia). Käytettävissä olevat vuoden 2011 alustavat luvut vahvistavat tämän. Kulttuuri-ohjelman virheosuus vuonna 2009 oli 0,57 prosenttia, ja sen odotetaan olevan myös vuonna 2011 selvästi alle 2 prosenttia, alustavien lukujen mukaan 0,6–0,7 prosenttia. Vuonna 2010 virheosuuteen perustuva riskin arvo ylitti 2 prosentin kynnysarvon (4,28 %), mutta tarkastuksiin liittyvä otos edusti budjettiin nähden pienempää määrää kuin vuonna 2009 ja 2011. Vuosien 2009–2011 monivuotinen virheosuus on siten alle 1 prosentin. Vuoden 2010 osalta EACEA:n virheanalyysi osoittaa, että useimmat virheet kuuluivat edellä yksilöityjen tärkeimpien virhelähteiden piiriin. On valmisteltu toimintasuunnitelma, joka sisältää toimenpiteitä edunsaajille toimitettavien heidän rahoitukseen liittyviä velvoitteitaan koskevien tietojen laadun parantamiseksi, strategian seurantakäyntien tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi, strategian tositteiden tarkastuksen tehostamiseksi sekä vuoden 2011 tarkastussuunnitelman konsolidoinnin. Vuosien 2009 ja 2010 virhesuhteiden ja vuotta 2011 koskevan arvion perusteella voidaan päätellä, vaatimustenvastaisuuksien taso on Luova Eurooppa ‑ohjelmassa todennäköisesti selvästi 2 prosentin kynnysarvon alapuolella. Tätä oletusta tukee se, että suunnitelmissa on nykyisiin ohjelmiin verrattuna uusia yksinkertaistamis- ja valvontatoimenpiteitä (ks. 2.2.2). 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) A: Sisäinen valvontajärjestelmä Luova Eurooppa ‑ohjelman valvontajärjestelmä on riskiperustainen. Se sisältää jäljempänä mainitut keskeiset tarkastukset, jotka toteuttaa pääosin EACEA. Samaa valvontajärjestelmää käytetään toimissa, joita PO EAC hallinnoi suoraan. 1. Valintavaiheessa - hakijoiden toiminnallisten ja rahoituksellisten valmiuksien tarkastaminen - tukikelpoisuus- ja hylkäysperusteiden tarkastaminen - talousarvion ja sisällön arviointi ja tarkastus - oikeudelliset ja rahoitukselliset verifioinnit - mahdollisten päällekkäisrahoitustapausten tunnistaminen soveltuvien tietojenkäsittelyvälineiden avulla 2. Sopimuksen hallinnointivaiheessa - tehtävien eriyttämiseen perustuvat varainhoitoprosessit - kiinteämääräisten maksujen ja kertakorvausten käytön lisääminen virhemahdollisuuksien vähentämiseksi - hankkeen talousarvioon perustuvien avustusten osalta lopullisiin tilityksiin sovellettavien tositteiden tarkastusten määrittely asianomaisten riskien ja tarkastusten kustannusten perusteella * kynnyksen ylittävien avustusten osalta tilintarkastuslausunnot pakollisia loppumaksatuksen yhteydessä * pienempien avustusten osalta edunsaajien toimitettava näytteitä laskuista; näytteiden sisältö määritetään kunkin toimen osalta riskiperustaisen analyysin perusteella - sääntöjen yksinkertaistaminen sekä näistä säännöistä edunsaajille toimitettavien tietojen selkeyden ja avoimuuden parantaminen - seurantakäyntien tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantaminen käyttämällä riskiperustaisia kriteereitä seurattavien hankkeiden valinnassa ja laatuperustaisia kriteereitä hankkeiden täytäntöönpanon seurannassa 3. Jälkitarkastukset - kattavaan riskianalyysiin perustuva vuosittainen jälkitarkastussuunnitelma (riskiperustainen ja satunnaisotanta) - ad-hoc-tarkastukset, kun on syytä epäillä sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia Tarkastusten edunsaajille aiheuttaman rasitteen odotetaan vähenevän nykytilanteeseen verrattuna, sillä yksinkertaistamisen ja edunsaajille toimitettavien tietojen laadun paranemisen voidaan odottaa vähentävän väärinkäytösten riskiä. 4. Komission suorittama EACEA:n valvonta Avustusprosessiin liittyvien tarkastusten lisäksi komissio huolehtii toimeenpanovirastojen osalta vaadittavista valvontatoimenpiteistä varainhoitoasetuksen 59 artiklan mukaisesti. Komissio seuraa ja valvoo, että EACEA saavuttaa asianmukaiset valvontatavoitteet sen hallinnoitavaksi annettavien toimien osalta. Tämä valvonta sisällytetään vastaavan pääosaston ja EACEA:n välistä yhteistyötä koskeviin ehtoihin ja toimeenpanoviraston puolivuosittaiseen raportointiin. B: EACEA:n ja EAC:in hallinnoimien toimien arvioidut valvontakustannukset 1. Valintavaiheessa ja sopimuksen hallinnointivaiheessa 1.1 Henkilöstökulut Arvio on tehty ottaen huomioon nykyisten Media- ja Kulttuuri-ohjelmien valvontatoimet, jotka on suoritettu - sellaisen operatiivisen ja varainhoitohenkilöstön toimesta, joilla on käynnistämistä ja tarkastamista koskevat valtuudet - missä tahansa hankkeen elinkaaren vaiheessa (valinta, sopimuksen tekeminen, maksatus). Valvontatoimia suorittavien henkilöiden määrä || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi) Sopimussuhteiset toimihenkilöt (EACEA) 21,75 || 64 000 € || 1 392 000 € Väliaikaiset toimihenkilöt (EACEA) 6,6 || 127 000 € || 838 200 € Virkamiehet: 1,6 (EAC:in hallinnoima osa) || 127 000 € || 212 200€ || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 17 096 800 euroa 1.2. Muut kustannukset || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi) Paikan päälle tehtävät tarkastusmatkat (EACEA) || 1 000 € || 95 000 € Edunsaajien toimittamat tarkastustodistukset (EACEA) || 1 300 € || 2 550 000 € Paikan päälle tehtävät tarkastusmatkat (EAC:in hallinnoima osa) || 1 000 € || 6 000 € Edunsaajien toimittamat tarkastustodistukset (EAC:in hallinnoima osa) || 1 300 € || 150 000 € || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 19 607 000 € 2. Jälkitarkastukset 2.1 Henkilöstö Valvontatoimia suorittavien henkilöiden määrä || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi) Sopimussuhteiset toimihenkilöt (EACEA) 1 || 64 000 € || 64 000 € Väliaikaiset toimihenkilöt (EACEA) 0,2 || 127 000 € || 25 400 € Virkamiehet: 1,6 (EAC:in hallinnoima osa) 0,1 || 127 000€ || 12 700€ || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 714 700€ 1.2. Jälkitarkastukset Satunnaiset, riskiperustaiset ja ad-hoc-tarkastukset || Vakiokustannukset || Yhteensä (1 vuosi) EACEA || 10 500 € || 409 500 € EAC || 10 500 € || 25 000 € || || Yhteensä ohjelman kestoaikana: 3 041 500 € 3. EACEA:n ja EAC:in kokonaisvalvontakustannukset verrattuna hallinnoitavaan toimintabudjettiin Luova Eurooppa ‑ohjelman toimintabudjetti on 1 678 700 000 euroa, joten EACEA:n ja EAC:in hallinnoimien toimien valvontakustannukset ovat noin 2,40 prosenttia talousarviosta. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Petostapausten vähäinen määrä yhdessä erittäin alhaisten virhesuhteiden kanssa on perusteena sille, että petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi toteutettavat toimenpiteet ovat uudessa ohjelmassa suhteutettuja ja kustannustehokkaita. Kaikkien viranomaisvalvontamekanismien soveltamisen lisäksi PO EAC laatii petostentorjuntastrategian, joka noudattelee 24. kesäkuuta 2011 hyväksyttyä komission uutta monivuotista petostentorjuntastrategiaa, jotta voidaan varmistaa, että pääosaston petoksentorjuntavalvontatoimet ovat komission strategian mukaisia ja että sen riskinhallintamallissa suuntaudutaan petoksille alttiiden osa-alueiden ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen. Tarvittaessa perustetaan verkostoryhmiä ja asianmukaisia tietoteknisiä välineitä, joilla analysoidaan Yhteinen Erasmus ‑ohjelmaan liittyviä petostapauksia. Mahdollisten petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vähentämiseksi ehdotetaan seuraavia toimia: - Petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen on otettu huomioon jo ohjelman perusasetelmassa, kun sääntöjä on yksinkertaistettu ja kiinteämääräisen rahoituksen ja kertakorvausten käyttöä lisätty. - Mahdollisen päällekkäisen rahoituksen varalta tehdään systemaattisesti tarkastuksia ja useiden avustusten saajat yksilöidään. - Ad-hoc-tarkastuksia tehdään, kun on syytä epäillä sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia. - Toimeenpanoviraston on raportoitava mahdollisista petoksista ja sääntöjenvastaisuuksista komissiolle sekä tapauskohtaisesti että säännöllisen raportointinsa yhteydessä. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus­kehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi …………………………..…...….] || JM/EI-JM ([21]) || EFTA-mailta[22] || ehdokas-mailta[23] || kolman­silta mailta || varainhoito­asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 5 || 15.01 Koulutuksen ja kulttuurin toimintalohkon hallintomenot, 1–3 kohdat || EI-JM || KYL­LÄ || KYLLÄ || KYL­LÄ || EI 3 || 15.01.04.31 Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto — Rahoitusosuus otsakkeen 3 ohjelmista || EI-JM || KYL­LÄ || KYLLÄ || KYL­LÄ || EI · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus­kehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi ……………………….…...….] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolman­silta mailta || varainhoito­asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 3 || 15.01.04.04 Luova Eurooppa – Hallintoon liittyvät menot || EI-JM || KYL­LÄ || KYLLÄ || KYL­LÄ || EI 3 || 15.04.01 Luova Eurooppa || JM || KYL­LÄ || KYLLÄ || KYL­LÄ || EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero || Otsake 3 PO: EAC || || || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || vuosi Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ  Toimintamäärärahat || || || || || || || || || Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1) || 178,670 || 198,139 || 218,564 || 239,022 || 260,243 || 280,850 || 303,212 || || 1 678,700 Maksut || (2) || 107,197 || 158,513 || 174,855 || 244,503 || 266,739 || 288,369 || 311,700 || 126,824 || 1 678,700 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[24] || || || || || || || || || Budjettikohdan numero || || (3) || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || || 122,300 PO EAC:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 || Maksut || =2+2a +3 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 || || || || || || || || || || Komissio aikoo ulkoistaa tämän ohjelman täytäntöönpanon (osittain) toimeenpanovirastolle. Arvioitujen kustannusten määriä ja jakaumaa voidaan joutua mukauttamaan ulkoistamisen asteen mukaisesti.  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || || || || Maksut || (5) || || || || || || || || ||  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 3 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 Maksut || =5+ 6 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || || || Maksut || (5) || || || || || || || ||  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || || || || || || || || Maksut || =5+ 6 || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YHTEENSÄ PO: Koulutus ja kulttuuri ||  Henkilöresurssit || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,703 || 41,946  Muut hallintomenot || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto YHTEENSÄ || Määrärahat || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = = maksut yhteensä) || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || vuosi Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 198,804 || 218,804 || 239,804 || 262,058 || 284,312 || 307,566 || 332,893 || || 1 844,241 Maksut || 127,331 || 179,178 || 196,095 || 267,539 || 290,808 || 315,085 || 341,381 || 170,065 || 1 887,482 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – þ Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || Mediaohjelmalohkon TUOTOKSET || Tyyppi || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä yhteensä (2014–2020) || Kustannukset yhteensä || ERITYISTAVOITE nro 1 Kulttuuriteollisuuden ja luovien toimialojen kansainvälisten toimintamahdollisuuksien vahvistaminen || – tuotos || Uudet taidot ja verkottuminen [tuotos: kurssien, seminaarien ja/tai tapahtumien määrä] || 0,150 || 425 || 63,7 || – tuotos || Audiovisuaalihankkeiden suunnittelu (ml. tv-tuotanto) [tuotos: hankkeiden määrä] || 0,110 || 2 301 || 253,1 || – tuotos || Yhteistuotantorahastojen tuki [tuotos: tuettujen yhteistuotantorahastojen määrä] || 0,300 || 48 || 14,3 || – tuotos || Audiovisuaalimarkkinat, esittelymateriaalit ja näyttelyosastot [tuotos: hankkeiden määrä] || 0,1925 || 452 || 87,1 || – tuotos || Tietotekniikkaan liittyvät audiovisuaalialalle soveltuvat innovatiiviset hankkeet [tuotos: tietoteknisten sovellusten määrä alalla] || 0,500 || 30 || 15,2 || Välisumma erityistavoite 1 || 3 256 || 433,4 || ERITYISTAVOITE nro 2: Kulttuuriteosten ja -toimijoiden kansainvälisen liikkuvuuden edistäminen uusien yleisöjen löytämiseksi Euroopasta ja sen ulkopuolelta || – tuotos || Muista Euroopan maista peräisin olevien elokuvien levityskampanjat [tuotos: kampanjoiden määrä] || 0,046 || 6 932 || 318,9 || – tuotos || Myyntiedustajien, levittäjien ja oikeudenomistajien kansainväliset ryhmittymät [tuotos: ryhmittymien määrä] || 0,271 || 40 || 10,8 || – tuotos || Enimmäkseen eurooppalaisia elokuvia esittävien teattereiden verkosto [tuotos: elokuvateatteriverkostojen määrä] || 13,893 || 7 || 97,2 || – tuotos || Elokuvajuhlat ja -tapahtumat [tuotos: elokuvajuhlien ja -tapahtumien määrä] || 0,040 || 645 || 26 || – tuotos || Elokuvalukutaitoon liittyvät aloitteet [tuotos: hankkeiden määrä] || 0,040 || 269 || 10,7 || – tuotos || Uudet markkinointi- ja mainontavälineet [tuotos: sellaisten hankkeiden määrä, joilla perustetaan esimerkiksi elokuvayhteisön foorumeita] || 0,040 || 213 || 8,5 || Välisumma erityistavoite 2 || || 472,1 || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 11,362 || 905,5 || Tavoitteet ja tuotokset ò || || Kulttuuriohjelmalohkon TUOTOKSET || Tyyppi[25] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä || ERITYISTAVOITE nro 1 Euroopan kulttuurialan ja luovien toimialojen kansainvälisten toimintamahdollisuuksien vahvistaminen || – tuotos || Yhteistyötoimet, kuten vertaisoppimista edistävät hankkeet || 0,360 || 356 || 128,1 || – tuotos || Eurooppalaiset verkostot, esimerkiksi valmiuksien parantamiseen liittyvät || 0,100 || 132 || 13,2 || – tuotos || Eurooppalaiset foorumit, kuten kansainvälistä ammatillista kehittymistä palvelevat || 0,340 || 39 || 13,2 || – tuotos || Erityistoimet, kuten palkinnot, Euroopan kulttuuripääkaupunkitoiminta, Euroopan kulttuuriperintötunnus jne. || 0,406 || 48 || 19,4 || || || || Välisumma erityistavoite 1 || 575 || 173,9 || ERITYISTAVOITE nro 2: Kulttuuriteosten ja -toimijoiden kansainvälisen liikkuvuuden edistäminen uusien yleisöjen löytämiseksi Euroopasta ja sen ulkopuolelta || – tuotos || Yhteistyötoimet, kuten kansainvälisiä kiertueita tukevat || 0,360 || 553 || 199,2 || – tuotos || Eurooppalaiset verkostot, esimerkiksi yleisöpohjan laajentamiseen liittyvät || 0,100 || 205 || 20,5 || – tuotos || Eurooppalaiset foorumit, esimerkiksi kansainvälistä urakehitystä edistävät || 0,340 || 60 || 20,5 || – tuotos || Kirjallisuuden kääntämisen ja markkinoinnin tuki || 0,05 || 859 || 42,9 || – tuotos || Erityistoimet, kuten palkinnot, Euroopan kulttuuripääkaupunkitoiminta, Euroopan kulttuuriperintötunnus jne. || 0,406 || 74 || 30,2 || || || || || || Välisumma erityistavoite 2 || 1 751 || 313,3 || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 2 326 || 487,2 || . Tavoitteet ja tuotokset ò || || Monialaisen ohjelmalohkon TUOTOKSET || Tyyppi || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä yhteensä (2014–2020) || Kustannukset yhteensä || ERITYISTAVOITE nro 1 Kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoituspohjan vahvistaminen || – tuotos || Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukivälineen perustaminen [tuotos: pankkien toimijoille myöntämien lainojen määrä seitsemän vuoden aikana] || 848 [EIR:n jäsenmaksu ja mahdollinen tappio] || 14,420 || 211,20 || Välisumma erityistavoite 1 || || 211,20 || ERITYISTAVOITE nro 2: Kansainvälisen poliittisen yhteistyön tukeminen || – tuotos || Luova Eurooppa -tiedotustoimistojen verkko || 0,226 || 189 || 42,7 || – tuotos || Tutkimukset, arvioinnit ja politiikka-analyysit [Huom.: Tähän sisältyy myös Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskus] || 0,317 || 36 || 11,4 || – tuotos || Kansainvälinen vaihto ja verkottuminen || 1,585 || 4 || 6,4 || – tuotos || Uusien monialaisten toimintatapojen testaaminen || 1,132 || 4 || 4,5 || – tuotos || Konferenssit, seminaarit ja poliittinen vuoropuhelu || 0,232 || 42 || 9,8 || Välisumma erityistavoite 2 || 275 || 74,8 || || || || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 286,00 || 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – þ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YHTEEN­SÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,708 || 41,946 Muut hallintomenot || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[26] || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot[27] || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || 122,3 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || YHTEENSÄ || 20,454 || 20,985 || 21,560 || 23,356 || 24,389 || 27,036 || 30,001 || 167,78 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – ü Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YH­TEEN­SÄ ||  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) || || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 40 || 40 || 40 || 42 || 44 || 46 || 48 || 300 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || || || || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[28] || || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 9 || 57 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || || || XX 01 04 yy[29] || – päätoimi­paikassa[30] || || || || || || || || || – EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || || || YHTEENSÄ || 48 || 48 || 48 || 50 || 52 || 54 || 57 || 357 || XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi