FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 29.5.2013  
COM(2013) 350 final 
  
KOMISSION TIEDONANTO KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN 
PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA 
SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE  
VUODEN 2013 EU-TALOUSOHJAUSJAKSO: MAAKOHTAISET SUOSITUKSET 
 
ULOSPÄÄSY KRIISISTÄ 
 
 
3 
 KOMISSION TIEDONANTO KOMI SSION TIEDONANTO EUROOPAN 
PARLAMENTILLE, NEUVOSTO LLE, EUROOPAN TALOUS- JA 
SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE  
VUODEN 2013 EU-TALOUSOHJAUSJAKS O: MAAKOHTAISET SUOSITUKSET 
 
ULOSPÄÄSY KRIISISTÄ 
1. JOHDANTO  
Komissio tarkastelee kerran vuodessa kunkin EU:n  jäsenvaltion taloudellista ja sosiaalista 
suorituskykyä ja esittää maakoht aisia suosituksia seuraavana vuonna noudatettavaa kansallista 
politiikkaa varten. Tämänvuotisia suosituksia pohditaan erityise n tarkasti otta en huomioon 
syvä talous- ja finanssikriisi, joka aiheuttaa sosiaalisia ongelmia moni ssa maissa, ja tuoreet 
ennusteet, joiden mukaan EU on hitaasti toi pumassa pitkään jatkuneesta taantumasta.  
Komission harjoittaman säännöllis en valvonnan tarkoituksena on 
• tunnistaa EU:n ja euroalueen suurimmat taloude lliset ja sosiaaliset haasteet ottaen 
huomioon EU:n talouksien yhä pidemmälle  menevä keskinäinen riippuvuus; 
• arvioida edistymistä, havaita ongelmista kert ovat varoitussignaalit  entistä aikaisemmin 
ja ohjata suositusten avulla jäsenvaltioita toteuttamaan politiikkatoimia niin, että ne 
edistävät EU:ta sopeutusta ja kestävää kasvua  tarjoamalla kaikille unionin kansalaisille 
työtä ja kunnollinen elintaso. 
Vuoden 2013 suositusten yhteyde ssä esitetty komission analyys i osoittaa, että EU:ssa 
toteutetaan pysyviä muutoksia  ja puututaan viime vuosikym menen aikana vähitellen 
muodostuneisiin vakaviin rakent eellisiin ongelmiin. Muutosten toteuttamisen taustalla on 
globaali tarve uudistaa kaikkein kehittyneimpiä ta louksia ja toisaalta kehittyvien talouksien 
voimakas talouskehitys. Jäsenvalt iot ovat paneutuneet tarvittavien  uudistusten toteuttamiseen 
ja pyrkivät määrätietoisesti  kurinalaisuuteen julkisessa taloudessa. Toimenpiteiden 
toteuttamisvauhti ja vaikutukset vaihteleva t maittain – sopeutustoimet ovat erityisen 
merkittäviä ns. ohjelmamaissa ja haavoittuvammi ssa jäsenvaltioissa. Haasteena on toteuttaa 
sovitut uudistukset, minkä tois inaan pitäisi tapahtua nopea mmin ja tavoitteellisemmin. Jos 
komissio katsoo, että tarvitaan vahvempia to imia, se esittää niitä suosituksissaan. 
Viiden viime vuoden aikana on keskitytty kriisi nhallintaan, rahoitusvakauden palauttamiseen 
ja euron turvaamiseen, sillä nämä ovat tuleva n kasvun edellytyksiä. Lyhyellä aikavälillä 
elpymisen esteenä on monissa jäsenvaltioissa kert ynyt julkisen ja yksityi sen velan suuri määrä 
ja se, että pankkisektorin tervehdyttäminen t uottaa tuloksia hitaasti.  Lisäksi vuosien kuluessa 
muodostuneiden epätasapai notilojen suuruus ja ta rve korjata ne kiiree llisesti on johtanut 
huomattavien sopeutustoimien toteuttamiseen samanaikaisesti eri puolilla Eurooppaa, koska 
on otettava huomioon EU:n talouksien pitk älle menevä keskinäinen riippuvuus.  
Kestävämmän kasvu-uran löytäminen kest ää kauemmin kuin on suotavaa. Vuosikausia 
heikkona tai peräti olemattomana  pysytellyt kasvu aiheuttaa yht eiskunnalle kauaskantoisia 
 
4 
 seurauksia, kun työttömyys ja köyhyys ovat nousseet huippuluke miin eri puolilla Eurooppaa. 
Yhteiskunnallinen eriarvoisuus ja oikeude nmukaisuus ovat nyt pinnalla julkisessa 
keskustelussa. Tämä osoittaa, e ttä jos politiikkatoimien halutaan  olevan tuloksellisia, ne on 
suunniteltava hyvin ja niille on s aatava poliittinen ja yhteiskunna llinen tuki. Työmarkkinoiden 
lyhyen aikavälin synkeät näkymät panevat jäse nvaltioiden sosiaaliturv ajärjestelmät jälleen 
koetukselle. Kestää jonkin ai kaa ennen kuin nyt tehtävien p äätösten myönteiset vaikutukset 
näkyvät dynaamisempana, kasvavana, työpaikkoja luovana taloutena. 
Euroopassa tarvitaan julk isen talouden vakauttamista – ke stävää kasvua ei voida rakentaa 
kestämättömälle velkakehitykselle – ja Euroopassa  tarvitaan todellista kasvua, jotta ihmiset 
saavat pidempiaikaisia työllistymisma hdollisuuksia. Erityisesti nuorisotyöttömyyden 
vähentämiseksi on toteutettava toimenpiteitä  kiireellisesti. Koska vallitseva kriisi on 
luonteeltaan sekä rakenteellinen että syklinen, uudistusten tote uttamistahtia on kiristettävä 
kaikkialla EU:ssa, jotta voidaan turvata elpyminen ja varmistaa talouden tasapainottuminen. ”Alijäämämaiden” on vahvistettava kilpail ukykyään ja ”ylijäämämaiden” on puolestaan 
poistettava kotimaisen kysynnän kasvua ha ittaavat rakentee lliset esteet.  
Rakenneuudistuksia voi olla vaikea toteuttaa, mutta ne edistävät sope utuksesta aiheutuvien 
haittojen ja hyötyjen jakautumista tasaise mmin yhteiskunnan eri osa-alueille. Yritysten 
kohtaaman byrokratian keventäminen edistää liiketoimintaa tukevan toimintaympäristön luomista, palvelujen kustannusten alentamisest a on apua pienituloisille, ja tehokkaampi 
julkishallinto tuottaa laadukkaampia ja kohtuuhi ntaisempia sosiaalipalveluja. Työttömät ja 
eritoten pitkäaikaistyöttömät tarvitsevat selvästi vahvempia tukitoimia, joiden avulla he voivat 
saada uuden työpaikan löytämiseen tarvittavat taidot tai ohjeet. M yös nuoria on autettava 
siirtymään koulusta työelämään. On löydettä vä keino auttaa yrityksiä, jotka eivät saa 
rahoitusta, vaikka niillä on  toteuttamiskelpoinen liiket oimintasuunnitelma. Kaikissa 
jäsenvaltioissa on panostettava enemmän k oulutusjärjestelmän suorituskykyyn antaa 
kansalaisille taidot, joita tarvitaan 2000-luvun taloudessa ja  innovoinnin ja kilpailukyvyn 
edistämiseksi.  
EKP on toiminnallaan ratkaisevalla tavalla edistänyt euroalueen vakauteen liittyvien 
havaittujen riskien poistamista. Korkojen lasku ja talouden normaalin luotottamisen 
palauttaminen eivät kuitenkaan ole välittyneet riittävästi markkinoille varsinkaan EU:n reuna-
alueilla. Talous- ja rahalii ton (EMU) kokoonpanon täydentäminen erityisesti perustamalla 
pankkiunioni on keskeisen tärkeä edellytys tu levalle kestävälle kasvulle ja uusien 
epätasapainotilojen estämiselle. 
Jäsenvaltioiden kansallisia uudistusohjelmia koske va komission analyysi osoittaa selkeästi, 
että jäsenvaltiot voisivat tehdä enemmän päästäkseen takaisin kasvu-uralle ja ohjatakseen 
Euroopan ulos kriisistä. K yvyttömyys poistaa esteitä ja tarttua tilaisuuteen sekä 
muutosvastarinta ja nopean reagoinnin puuttumine n eräissä maissa edistä vät kaikki tavalla tai 
toisella sellaisen toimintaympäristön kehittymist ä, jossa yritysten on vaikea menestyä ja luoda 
työpaikkoja. Välttämättömien uudistusten lykkäämine n vain kasvattaa niiden taloudellisia ja 
sosiaalisia kustannuksia. Nämä haasteet ovat niin  mittavia, että kaikkien sidosryhmien, myös 
työmarkkinaosapuolten ja kans alaisyhteiskunnan järjestöje n, on yhdistettävä voimansa 
oikeiden vastausten löytämiseksi ja toimien täytäntöönpanemiseksi. Euroopan 
sisämarkkinoiden suojaaminen ja syventäminen  on olennaisen tärkeä keino näiden yhteisten 
tavoitteiden saavuttamista silmällä pitäen. 
 
5 
 2. YLEISARVIO  
Unionilla on edessään monimutkai sia haasteita. Ne voidaan ratkaista vain kattavin toimin, 
joissa yhdistyvät EU:n ja ka nsallisen tason päätökset ja  täytäntöönpano. Tämä on EU-
ohjausjakson keskeinen tavoite. 
Tämän toimenpidepaketin taustalla oleva yksityiskohtainen anal yysi osoittaa, että 
• EU:n talous on tasapainottumassa . Viime vuosina on toteutettu tai pantu alulle 
laajoja uudistuksia, joiden tarko ituksena on ollut korjata aiempia 
epätasapainotiloja ja siirtää talous kestävämmälle uralle. Monet maat ovat onnistuneet huomattavasti supistamaan suur ia ja pitkittyne itä vaihtotaseen 
alijäämiään ja sitä myöten vähentämään riskiä taloutensa ulkoisen rahoituksen 
äkillisestä keskeytymisestä. Vaikka kai kkien uudistusten va ikutukset eivät ole 
vielä toteutuneet täysimääräisesti, merkkejä tilanteen paranemisesta on jo nähtävissä eri puolilla Eurooppaa esim erkiksi viennin suorituskyvyssä tai 
valtionvelan korkotasossa.  
• Työttömyys ja erityisesti nuoriso- ja  pitkäaikaistyöttömyys ovat nousseet 
tasolle, jota ei voida hyväksyä . Todennäköisesti luvut pysyttelevät korkeina myös 
lähitulevaisuudessa, minkä vuoksi on tote utettava nopeasti määrätietoisia 
toimenpiteitä. Eri puolilla Eurooppaa on toteutettu uudistuksia työmarkkinoiden 
häiriönsietokyvyn ja joustavuude n parantamiseksi. Vie ku itenkin aikansa, ennen 
kuin näiden toimien seurauksena syntyy uus ia työpaikkoja taloude n eri sektoreilla. 
• Julkisen talouden vakauttaminen etenee  ja tukee osaltaan julkisen talouden 
kurinalaisuuden palauttamista. Monissa jäsenvaltioissa väes tön ikääntyminen on 
kuitenkin haaste niiden ju lkisen talouden kestävyydelle tulevaisuudessa eläkkeiden 
ja terveydenhuollon rahoituksen osalta. Siksi on tarpeen toteuttaa toimia nyt, jotta eurooppalaiset voivat nauttia korkeasta elintasosta myös tulevaisuudessa.  
• Rakenteelliset uudistukset ovat olennaisen tärkeitä , jotta kasvu saadaan 
vauhtiin. Niiden avulla voidaan myös vähent ää työttömyyttä ja palauttaa julkisen 
talouden kestävyys. Myös sisäisen kilp ailukyvyn palauttaminen on tärkeää, jotta 
voimme hyödyntää kasvun mahdollis uudet maailmanlaajuisesti. 
Analyysin perusteella voidaan tehdä seur aavat politiikkatoimia koskevat päätelmät: 
• Useissa jäsenvaltioissa on tarpeen toteuttaa lisätoimia julkisen ja yksityisen velan 
vähentämiseksi, ja ylivelkaantuneiden  talouksien velkavivun purkamista on 
jatkettava ja hallinnoitava huolellisest i. Kuten EKP:n luotonantoselvitykset 
osoittavat, on ensisijaisen tärkeää jatkaa pankkisektorin tervehdyttämistä, jotta se voi ohjata rahoitusta talouden tuottaville osa-alueille, er ityisesti pk-y rityksille. 
Komission ja EIP:n yhdessä EKP:n kanssa kehittämillä uusilla järjestelmillä, jotka tarjoavat rahoitusta reaalitaloudelle, voisi olla tässä suuri merkitys. Investointien 
rahoittaminen EU:n rakennerahastoista on tulevina vuosina eri puolilla EU:ta 
olennaisen tärkeää. Lisäksi on tärkeää edis tää vaihtoehtoisten rahoituslähteiden 
käyttöä ja vähentää yritysten perinteist ä riippuvuutta pankki rahoituksesta, jotta 
voidaan palauttaa talouden  normaali luotottaminen.  
 
6 
 • Niiden jäsenvaltioiden, joissa työttö myysluvut ovat korkeat, on tehostettava 
aktiivisia työmarkki natoimenpiteitä, kuten koulutusta ja työvoimapalveluja. On 
suositeltavaa toteuttaa lisää uudistuksia, joilla helpotetaan työllistymistä, ehkäistään varhaista poistumis ta työmarkkinoilta, vähennetään 
työvoimakustannuksia ja torjutaan ty ömarkkinoiden segmentoitumista. 
Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen asem a näiden toimenpiteiden suunnittelun 
ja toteuttamisen edistämisessä. Työ ttömien nuorten tilanne on erityisen 
huolestuttava, ja toimenpiteitä suositetaan toteutettavaksi nuor isotakuun puitteissa, 
jonka EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyn eet komission ehdotuksen perusteella. 
• Jäsenvaltioiden on tehtävä enemmän parantaakseen taloutensa kilpailukykyä. 
Työvoimakustannuksilla on tässä yhteydessä suuri merkitys, ja ne on pidettävä 
linjassa tuottavuuden kasvun kanssa. Tätä on seurattava tarkasti myös jatkossa. Myös tuote- ja palvelumarkkinoiden k ilpailun lisääminen on olennaista, jotta 
voidaan parantaa talouden t uottavuutta ja alentaa hint oja. Toisaalta Eurooppa ei 
pysty kilpailemaan globaalissa taloudessa  pelkästään kustannuksilla eikä se ole 
myöskään tavoitteena. Kaikissa jäsenvaltio issa ei ole tehty e nnen kriisiä ja sen 
aikana riittäviä investoi nteja koulutukseen ja osaamiseen, tutkimukseen ja 
innovointiin sekä resurssitehokkuuteen. Ta rvittavien taitojen, tuotteiden ja 
palvelujen puuttuminen on vakava uhka Euroopan kasvunäkymille tulevaisuudessa, minkä vuoksi näillä aloill a on tarpeen toteu ttaa korjaustoimia 
nopeasti Eurooppa 2020 -tavoitteiden mukaisesti.  
• On toteutettava pikaisesti lisätoimia sellai sten toimintaedellytysten edistämiseksi, 
jotka tukevat liiketoiminta- ja kulutt ajaympäristöä ja työpaikkojen luomista. 
Tuntuvia parannuksia tarvitaan edell een esimerkiksi verkkotoimialojen 
toiminnassa ja kilpailun lisäämiseksi keskeisillä palvelualoilla, kuten vähittäiskaupassa, minkä lisäks i on helpotettava pääsyä tiettyihin ammatteihin ja 
niiden harjoittamista sekä parannettava julkishallinnon toimien tuloksellisuutta. 
• Ne jäsenvaltiot, joissa on vaihtotaseen ylijäämä ja riittävä julkisen talouden 
liikkumavara, voisivat tehdä enemmän pien istä palkoista perittävien korkeiden 
verojen ja sosiaaliturvamaksujen vähentämiseksi. Viimeaikainen palkkakehitys ns. ylijäämämaissa edistää kysynnän ylläp itämistä, millä on positiivisia 
heijastusvaikutuksia myös muualla EU:ssa. Nämä jäsenvaltiot voisivat myös 
vahvistaa kotimaista kysyntää avaamalla  palvelusektorinsa poistamalla 
perusteettomat rajoitukset ja pääsyn est eet, niin että pienituloisilla olisi varaa 
käyttää näitä palveluja ja syntyisi uusia investointimahdollisuuksia. 
• Kun otetaan huomioon todellinen edis tyminen julkisen talouden alijäämien 
supistamisessa, jo toteutetut vakautta mistoimet ja odotettua heikompi talouden 
toimeliaisuus, vakaus- ja kasvusopimus tarjoaa mahdollisuuden myöntää jäsenvaltioille tietyissä tapauksissa lisäa ikaa alijäämänsä saattamiseen alle 3 
prosentin viitearvon suhteessa BKT:he n. Tarpeellisia julkisen talouden 
vakauttamistoimenpiteitä ei kuitenkaan pidä  perua, ja eräissä jäsenvaltioissa on 
edelleen huomattavia sopeutustarpeita . Komissio ehdottaa useille tällaisille 
jäsenvaltioille lisäaikaa liiallisen alijäämän korjaamiseen. Lisäajan myöntäminen ei tarkoita sitä, että toimenpiteiden toteuttamisesta voitaisiin tinkiä – päinvastoin, 
 
7 
 lisäaika on käytettävä julkisen talouden rakenteellisen alijäämän supistamiseen, 
uudistusten täytäntöönpanon tehostamiseen ja kestävän elpymisen valmisteluun.  
• On mahdollista ja pitäisikin tehdä enemmän julkisten menojen tehokkuuden sekä 
verojärjestelmän oikeudenmukaisuuden ja tuloksellisuuden parantamiseksi osana 
keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategioita. On pyrittävä korjaamaan 
eräiden kansallisten verojärjestelmie n rakenteesta johtuva tehottomuus 
(esimerkiksi eräät alennetut verokannat ja  muut verovapautukse t). On myös syytä 
tehostaa veropetosten ja veronkierron to rjuntaa. Suosituksissa esitetään useita 
tämänsuuntaisia toimintalinjo ja, vaikka maakohtaiset pa inotukset vaihtelevatkin. 
• Oikeudenmukaisuus on uudistusten kestävyyd en ja tuloksellisuuden olennainen 
edellytys. Kriisi on jo aiheuttanut yht eiskuntamme vähäosaisimmille pysyviä 
seurauksia, ja köyhyysriskin uhkaamien ihmi sten määrä lisääntyy monissa maissa. 
Jäsenvaltioiden on investoitava inhimilliseen pääomaan ja tarjottava kansalaisilleen asianmukaisia palveluja.  On syytä kiinnittää entistä enemmän 
huomiota siihen, miten uudistukset va ikuttavat tulonjakoon, jotta voidaan 
varmistaa, että ne tuottavat pysyviä tu loksia kaikkien ka nsalaisten hyväksi. 
Useiden jäsenvaltioiden on pyrittävä torjumaan paremmin köyhyyden eri muotoja 
– lasten köyhyyttä, asunnottomuutta, t yössäkäyvien köyhyyttä ja kotitalouksien 
ylivelkaantumista – ja varmistettava, että sosiaaliturvajärjestelmän avulla voidaan antaa tukea niille, jotka sitä tarvitsevat. 
EU:n tasolla jo tehdyt päätökset ovat osaltaan edistäneet jäsenvaltioi den uudistuspyrkimyksiä, 
mutta uusia toimia on toteutettava kiireel lisesti mm. seuraavien kysymysten suhteen: 
• Suurissa taloudellisis sa vaikeuksissa olleille jä senvaltioille olis i hyötyä EU:n 
tasolla hiljattain l uoduista turvaverkoista
1. Silloin kun EU:n/IMF:n rahoitustukea 
on myönnetty, sille on asetettu tiukat e hdot. Näiden ohjelmien täytäntöönpano 
etenee suunnitelmien mukaisesti, ja sitä seurataan tiiviisti. 
• Vireillä on useita mm. palveluja ja digitaalitalouden mahdollisuuksien 
hyödyntämistä koskevia EU:n lainsäädän töehdotuksia, jotka voivat vapauttaa 
kasvu- ja työllisyyspotentiaalia. Komissio raportoi kasvu- ja työllisyyssopimuksen perusteella tapahtuneesta edistymisest ä kesäkuussa 2013 pidettävässä Eurooppa-
neuvoston kokouksessa.  
• Komissio esitti joulukuussa 2012 nuoris otyöllisyyspaketin, johon sisältyy 
eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän perustaminen. Komissio ehdotti myös 
nuorisotakuuta, jonka avulla varmistettais iin, että kaikki nuor et eurooppalaiset 
saavat kunnon työtarjouksia, yleissivistäv ää tai ammatillista jatkokoulutusta taikka 
oppisopimus- tai harjoittelupaikan ne ljän kuukauden kuluessa siitä kun he ovat 
valmistuneet koulusta tai jääneet työttömiksi. Neuvos to hyväksyi nuorisotakuun 
huhtikuussa 2013. Nuorisotakuun toteutta miseen on osoitettu seuraavassa 
monivuotisessa rahoituskehyksessä 6 miljard ia euroa, joka on tarkoitus käyttää 
Euroopan sosiaalirahaston ohella nuorisot yöllisyysaloitte en kautta. Komissio on 
vuodesta 2012 auttanut nuorisotyöttömyyttä kä sittelevien toimin taryhmien kautta 
niitä jäsenvaltioita, joissa on korkeim mat nuorisotyöttömyysluvut, ohjelmoimaan 
                                                
 
1  ERVM ja ERVV ja myöhemmin EVM. 
 
8 
 EU:n rakennerahastovaroja uudelleen nuoris on hyväksi. Lisäksi se johtaa useista 
sidosryhmistä muodostettua kumppanuutta, j onka tarkoituksena on puuttua tieto- 
ja viestintäteknologian (ICT) taitojen puutteeseen EU:ssa ja täyttää näitä taitoja 
vaativat työpaikat, joita arvioidaan  olevan useita satoja tuhansia. 
• EU:n talousohjausjärjestelmää on lujitettu hiljattain annetun la insäädännön avulla. 
Näiden säädösten täytänt öönpano lisää parhai llaan toteutettavien uudistusten 
uskottavuutta. Talous- ja rahaliiton va kaudesta, yhteensovittamisesta sekä 
ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn s opimuksen soveltaminen on nyt alkanut. 
Vakaus- ja kasvusopimusta on vahvist ettu, ja käyttöön on otettu uusi 
makrotalouden epätasapainoa koskeva menette ly (talouspolitiikan ohjauspaketti eli 
ns. six-pack). Euroalueen politiikan koordinointia luji tetaan uusilla säännöksillä 
(euroalueen valvonnan tiukentamista koske va lainsäädäntöpaketti eli ns. two-
pack), jotka tulevat voimaan 30. toukokuuta 2013. 
• Muut talous- ja rahaliiton syventäm iseen tähtäävät toimet, erityisesti 
pankkiunionin perustaminen ja Euroopan vakausmekanismiin perustuvien 
turvaverkkojen täydentäminen, vahvistav at EU:n kehystä edelleen. Lisäksi 
keskustellaan keinoista lujittaa talous- ja rahaliiton sosiaa lista ulottuvuutta. 
• Heti kun EU:n seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä on sovittu, voidaan 
ottaa käyttöön EU:n rahoitusins trumenttien uusi sukupolvi – kuten 
tutkimustoiminnan tukemiseen tarkoitettu Horisontti 2020 ja infrastruktuurien tukemiseen tarkoitettu Verkkojen Eur ooppa -väline – älykästä, kestävää ja 
osallistavaa kasvua edistävän Eurooppa  2020 -strategian tuek si. Kohdentamalla 
EU:n rakennerahastovarat paremmin kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden 
edistämiseen voidaan luoda voimakas ka svun kannustin monissa jäsenvaltioissa, 
joissa suuri osa julkisista investoinneista rahoitetaan osittain EU:n talousarviosta. 
Tämän vuoden maakohtaiset suositukset ov at erityisen tärkei tä siksi, että 
jäsenvaltiot ja alueet määrittävät parh aillaan koheesiopolitiikan alalla vuosina 
2014–2020 toteutettavien invest ointien painopisteitä. 
3. K
ESKEISET TOIMINTALINJAT  
EU-ohjausjakso alkaa, kun komissio julkaisee vuotuisen kasvuselvityks ensä. Komissio säilytti 
vuonna 2013 samat viisi ensisijaista  osa-aluetta kuin vuonna 2012: 
• eriytetyn, kasvua edistävän julkisen  talouden vakauttamisen jatkaminen 
• talouden normaalin luotottamisen palauttaminen 
• nykyisen ja tulevan kasvun ja kilpailukyvyn edistäminen 
• työttömyyteen ja kriisin sosiaa lisiin seurauksiin puuttuminen 
• julkishallinnon nykyaikaistaminen. 
Eurooppa-neuvosto vahvisti nämä ensisijaiset  tavoitteet maaliskuussa  2013 ja loi kehyksen 
jäsenvaltioiden toimille näillä osa-alueilla. Li itteessä 1 esitetään yleiskatsaus suosituksiin, 
 
9 
 joita kullekin jäsenvaltioille on annettu tämä n paketin yhteydessä. Li itteessä 2 esitetään 
yhteenveto etenemisestä kohti Eu rooppa 2020 -strategian tavoittei ta. Lisää taustatietoja on 
saatavilla komission yksiköiden valmisteluasia kirjoissa ja Eurooppa 2020 -verkkosivustolla 
julkaistavissa vertailevissa ai hekohtaisissa asiakirjoissa.  
Komissio on esittänyt myös euroaluetta koske via suosituksia. Euroryhmän olisi toimittava 
aktiivisesti euroalueen taloude n lujitetun valvontake hyksen puitteissa varm istamalla politiikan 
johdonmukainen kokonaisviritys ja euroalueen talouden vakauden ja kasvun edellyttämien 
uudistusten täytäntöönpano. Euroryhmän erityis tehtävänä on jatkossa myös keskustella 
talouspolitiikan uudistuksista etuk äteen ja koordinoida niitä sekä  panna keskeiset poliittiset 
päätökset, kuten pankkiunioniin siirtymist ä koskevat päätökset, ripeästi täytäntöön. 
Tämä suosituspaketti perustuu myös perusteellis iin tarkasteluihin, jotka komissio julkaisi 10. 
huhtikuuta 2013 makrotalouden epätasapainoa  koskevan menettelyn osana. Nämä 
epätasapainotilat on otettu huomioon niiden 13 jäsenvaltion maakohtaisissa suosituksissa, 
jotka kuuluvat tämän menettelyn piiriin. 
Eriytetyn, kasvua edistävän julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen 
Julkisen talouden vakauttaminen ei ole pä ämäärä sinänsä, vaan keino, jonka avulla 
viranomaiset saavat takaisin edellytykset tehdä itsenäisesti finanssipoliittisia päätöksiä 
voidakseen investoida kestävään  kasvuun. Kun julkisen talouden alijäämät ovat olleet suuria 
ja velan määrä nousussa, komissio on korostanut, että kunkin maan on to teutettava julkisen 
talouden vakauttamiseksi eriytettyjä ja kasvua  edistäviä toimenpiteitä oman tilanteensa 
edellyttämällä tavalla.  
Julkisen talouden kurinalaisuus ja kasvu tuke vat toisiaan, kunhan toteutetaan oikeanlaisia 
toimenpiteitä. Baltian maat ovat tästä tuore esimerkki: ne  ovat nousseet  syvästä taantumasta, 
ja niiden talouskasvuluvut ova t nyt EU:n parhaat: Liettuassa  3,6 prosenttia, Latviassa  5,6 
prosenttia ja Virossa  3,2 prosenttia vuonna 2012. Nämä kol me maata ovat toteuttaneet 
julkisen talouden vakauttamistoi mia etupainotteisesti ja saaneet  taloutensa tasapainotettua 
hyvin epävarmassa toimintaympäristössä. Niid en kilpailuaseman merkittävä paraneminen 
kantaa nyt hedelmää, sillä se auttaa niitä ede lleen vakauttamaan julkista talouttaan ja 
vähentämään työttömyyttä, vaikka suuri köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski 
aiheuttaakin yhä huolta. 
Julkisen talouden vakauttaminen etenee ka ikkialla Euroopassa. EU:n alijäämä oli 
suurimmillaan –6,9 prosenttia vuonna 2009, mutta se pieneni –4 prosenttiin vuonna 2012. Sen 
odotetaan supistuvan edelleen –3,4 prosentt iin vuonna 2013, kun yhä useammat jäsenvaltiot 
ovat saaneet liiallisen alijäämänsä korjattua. Vakauttamisurat, jotka johtavat kohti niiden 
alijäämää ja velkaa koskevien ta voitteiden saavuttamista, joiden avulla jäsenvaltiot voivat 
päästä pois liiallista alijäämää koskevasta mene ttelystä, perustuvat ra kenteellisin luvuin 
mitattuihin alijäämiin. Jos talousnäkymien huomattava heikkeneminen johtaa siihen, että nimellistä tavoitetta ei vaadittujen rakennetoimien toteuttamisesta huolimatta saavuteta, liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määr äaikaa voidaan lykätä. EU:n tasolla sovittujen 
puitteiden mukaisesti julkisen talouden vakauttamisen aikataulua  oli jo aiemmin mukautettu 
Kreikan, Espanjan ja Portugali n osalta, jotta ne saisivat lisäaikaa liiallisen alijäämän 
korjaamiseen. Komissio päivittää parhaillaan s uosituksiaan tuoreimpie n tietojen pohjalta ja 
arvioituaan jäsenvaltioiden toteuttamien toimien tul oksellisuutta (laatikko 1).  
 
10 
 Laatikko 1: Jäsenvaltioiden tilanne vakaus- ja kasvusopimuksen suhteen, komission 
29. toukokuuta 2013 esittämien suositusten mukaan  
Ei liiallista alijäämää koskevaa menettelyä  BG, DE, EE, FI, LU, SE 
Liiallista alijäämää koskeva  menettely lopetetaan  HU, IT, LT, LV, RO 
Liiallista alijäämää koskevaa mene ttelyä jatketaan, määräaika vuonna 
2013 AT, DK, CZ, SK 
Liiallista alijäämää koskevaa mene ttelyä jatketaan, määräaika vuonna 
2015 tai 2016  EL, IE, CY, UK 
Määräaikaa ehdotetaan pidennettäväksi, jotta finanssipoliittiset 
tavoitteet voidaan saavuttaa – 
uusi määräaika vuonna 2014, 2015 tai 2016  ES, FR, NL, PL, SI, PT 
Ensimmäinen vaihe liiallista a lijäämää koskevan menettelyn 
aloittamiseksi  MT 
Toimet eivät ole olleet riittäviä liiallisen alijäämän korjaamiseksi 
vuonna 2012 – liiallista alijäämää koskevaa menettelyä tehostetaan  BE 
EU:n tasolla ja useissa jäsenvaltioissa toteute ttujen toimien ansiosta valtionvelan korkotaso on 
laskenut, ja useat maat, joid en jälleenrahoituskustannukset u hkasivat nousta kestämättömän 
korkeiksi, pystyvät nyt rahoittamaan  velkansa selvästi pienemmällä korolla kuin vuosi sitten. 
Niiden finanssipoliittinen ja rahoitustilanne on kuitenkin edelleen haavoittuva, koska velan 
määrä on yhä suuri ja väestön ikääntymi sestä johtuvat kustannukset korkeat.  
Tätä taustaa vasten eräille jäsenvaltioille ha lutaan myöntää lisäaikaa sovittujen tavoitteidensa 
täyttämiseen, jotta ne voisivat nopeuttaa toimi aan saadakseen julkisen taloutensa kuntoon ja 
toteuttaa vihdoin tarvittavat uudi stukset. Uudistustoimia on tehos tettava, jotta vaadittuihin 
tuloksiin päästään uskottavasti uusien määräaikojen puitteissa, ja liialliset alijäämät on korjattava. Komissio seuraa tilanteen kehitystä tiiviisti ja soveltaa euroalueen maihin lujitettua 
julkisen talouden ohjausjärjestelmää. Finanssipol itiikan instituutioita olisi vahvistettava sekä 
kansallisella että sitä alemmilla tasoilla toteu ttamalla uskottavia ja tuloksellisia keskipitkän 
aikavälin julkisen talouden kehyksiä. 
Merkitystä on myös sillä, millaisin keinoin julkisen talouden vakauttamiseen pyritään. 
Monissa tapauksissa on nostettu vero ja sen sijaan, että olisi karsittu menoja. Tämä on yleensä 
kasvun kannalta haitallisempaa kuin päinvastainen toimintatapa, et enkin niissä maissa, joissa 
verotus on jo ankaraa. Komissio suosittaa kei noja tehdä julkisen ta louden vakauttamisesta 
enemmän kasvua edistävää siten, että toimia toteutetaan kansallisessa talousarviossa sekä 
tulo- että menopuolella.  
Tulopuolella verojärjestelmän ra kenne ja varsinkin verotuksen siirtäminen työn verotuksesta 
muihin lähteisiin on parhaill aan toteutettavissa uudistuksissa olennais en tärkeä näkökohta. 
Monissa jäsenvaltioissa ensis ijaisena tavoitteena on rajoittaa työn verotusta, jotta voidaan 
lisätä työn kannustimia ja alentaa suhteellis en korkeita työvoimakus tannuksia erityisesti 
matalan taitotason työntekijöiden os alta (ks. laatikko 2). Näitä ki peästi kaivattuja uudistuksia 
on tietenkin tasapainotettava taloudellisesti etsimällä uus ia tulolähteitä. Juoksevien 
omaisuusverojen korotukset ovat saaneet os akseen poliittista vastustusta monissa 
 
11 
 jäsenvaltioissa, mutta toimenpit eet voidaan suunnitella niin, et tä ne ovat tuloksellisia ja 
oikeudenmukaisia keinoja kasvattaa julkisia tuloja. Toinen keino on siirtää verotusta 
ympäristöverotuksen suuntaan, esimerki ksi verottamalla saastuttamista tai 
kasvihuonekaasupäästöjä. Näin voidaan kannust aa kehittämään uutta teknologiaa, parantaa 
resurssitehokkuutta ja luoda ”vih reitä työpaikkoja”. Toisaalta on myös seurattava korkeiden 
energianhintojen vaikutusta kotitalouksiin ja kilpailukykyyn erityisesti en ergiaintensiivisillä 
teollisuudenaloilla, jotta tulevat päätökset voida an tehdä asianmukaisten tietojen perusteella.  
Verojärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuut ta voidaan parantaa myös laajentamalla 
nykyisiä veropohjia. Useimpiin verojärjeste lmiin sisältyy vapautuksia, vähennyksiä, 
alennettuja verokantoja ja muita verotuiksi kuts uttuja erityisjärjestelyj ä. Ne eivät aina ole 
perusteltuja eivätkä ne aina täytä tehokkaasti n iille asetettuja sosiaalisia, taloudellisia tai 
ympäristöön liittyviä tavoitteita. Ne saattavat myös johtaa veronmaksajien eriarvoiseen kohteluun, mikä ei ole aina perusteltua, koska se heikentää järjestelm än tasapuolisuutta. Ne 
saattavat tarjota tilaisuuden keinotteluun, minkä lisäksi ne lisäävät järjestelmän 
monimutkaisuutta sekä verosäännösten n oudattamisesta ja halli nnosta aiheutuvia 
kustannuksia. Monissa jäsenvaltioissa on kiristetty  verotusta, mutta komissio katsoo, että olisi 
voitu tehdä enemmän verotukien ja verovapaut usten vähentämiseksi muun muassa ympäristön 
ja talouden kannalta haital listen tukien osalta.  
Esimerkiksi arvonlisäveron perusteella kerätään todellisuudessa vain puol et niistä tuloista, 
jotka voitaisiin saada, jos yl eistä arvonlisäverokantaa sovelletta isiin täysimääräisesti (ks. 
kaavio 1). Erotus muodostuu erilaisista ve rohelpotuksista, porsaanrei’istä, säännösten 
noudattamatta jättämisestä ja joissain tapauks issa myös kehnosta verohallinnosta, joka 
heikentää arvonlisäverojärjestelmän tehokkuutta. 
Kuvio 1. Tosiasialliset alv-tulot vuonna 2011 (p rosenttiosuus yleiseen verokantaan perustuvista 
teoreettisista tuloista)  
 
Lähde: Euroopan komissio. Alv-tulo jen suhdeluku lasketaan jakamalla tosiasiallises ti kerättyjen alv-tuloje n määrä niiden tuloje n määrällä, 
jotka olisi kerätty, jos yleistä alv-kant aa olisi sovellettu kotimaiseen loppukulutuk seen. Luxemburgin korkea suhdeluku johtuu ulkomaalaisten 
tekemistä ostoksista perittyjen alv-tulojen suuresta määrästä.  
 
12 
 Verosäännösten noudattamisen ja petostento rjunnan tehostamiseen tähtäävät toimet ovat 
olennaisen tärkeitä, jotta voidaan lisätä verotusjärjestelmän tuloksellisuutta ja 
oikeudenmukaisuutta2. Jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla sekä  maailmanlaajuisesti toteutettavien 
toimien yhteisvaikutukset voivat lujittaa verotu sjärjestelmiä. Komissi o on päättänyt käyttää 
kaikkia saatavilla olev ia keinoja tehostaakseen petostento rjuntaa ja veronkiertoa. Se kehottaa 
jäsenvaltioita toteuttamaan toim enpiteitä sekä kansallisella et tä EU:n tasolla yhdessä muiden 
jäsenvaltioiden kanssa.  
Laatikko 2: Esimerkkejä viimeaikaisista toimenpite istä verorasituksen siir tämiseksi pois kasvua 
haittaavista veropohjista  
Belgia on toteuttanut toimenpite itä pk-yritysten ja eräiden työnt ekijäryhmien sosiaaliturvamaksujen 
alentamiseksi. On otettu käyttöön pienipalkkais ille työntekijöille myönnettävä bonus, jota tuetaan 
alentamalla työnantajan sosiaaliturvamaksuja ja myöntämällä työntekijälle henkilökohtainen 
tuloverohyvitys. Tanska alentaa asteittain työn verorasitusta vauhdittaakseen työllisyyttä ja kasvua. 
Unkari on alentanut tiettyjen kohderyhmien sosiaalitu rvamaksuja. Suomi on keventänyt pienituloisten 
palkansaajien verotusta korottamalla perusvähenn yksiä. Tšekki ja Viro ovat suunnitelleet työhön 
kohdistuvan verorasituksen kokonaiskevennystä.  
Menopuolella olisi komission näkemyksen mukaan asetettava etusijalle julkiset investoinnit 
tutkimukseen, innovointiin ja inhimillisen pääo man kehittämiseen, esimerkiksi parantamalla 
menojen kustannusvaikuttavuutta. Eräissä jäse nvaltioissa aiheutta a huolta koulutukseen 
tehtävien investointien vähyys tai jopa niiden supistuminen (esimerkiksi Bulgariassa, 
Kreikassa, Italiassa, Slovakiassa ja Romaniassa). Olisi myös aiheellista pitää yllä tai parantaa 
työvoimapalvelujen ja aktiivisen työmarkkina politiikan, kuten työttömien koulutustarjonnan 
ja nuorisotakuujärjestelmien, katta vuutta ja tuloksellisuutta, se kä parantaa julkisten menojen 
kustannusvaikuttavuutta eri aloi lla, muun muassa terveydenhuo llon ja pitkäaikaishoidon 
alalla. 
Väestön ikääntyminen koettel ee julkisen talouden kestäv yyttä, kun terveydenhuollon ja 
valtion rahoittamien eläkkeiden kustannukset  uhkaavat nousta. Jotta tähän haasteeseen 
voitaisiin vastata toteuttamalla toimia jo nyt, komissio on suosittanut lakisääteisen 
vähimmäiseläkeiän kytkemistä elinajanodotteeseen sekä varhaiseläkejärjes telmien asteittaista 
poistamista. Samalla olisi tuet tava elinikäistä oppimista ja ikääntyneiden t yöntekijöiden 
työllisyysastetta. Taulukossa 1 esitetään yhteenveto eläkeiän v iimeaikaisista ja  suunnitelluista 
muutoksista eri jäsenvaltioissa.  
                                                 
2  Komissio esitti joulukuussa 2012 kattavan joukon toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on torjua 
veropetoksia ja veronkiertoa sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti. 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/tax ation/tax_fraud_evasion/index_en.htm   
 
13 
 Taulukko 1. Eläkeikä* EU:n jäsenvaltioissa 
Eläkeikä  
v. 2009 Eläkeikä  
v. 2020   Eläkeikä  
v. 2009 Eläkeikä  
v. 2020  
N = naiset  
(jos eri) N = naiset  
(jos eri) Lisä-
korotukset 
v. 2020 
jälkeen  N = naiset  
(jos eri) N = naiset  
(jos eri) Lisä-
korotukset 
v. 2020 
jälkeen 
BE 65  65   CY 65  65+ (3)   
BG 63 N: 60 65 N: 63  LV 62  63v9kk  65 v. 2025 
CZ 62 N: 56v8kk (1)   63.8 N: 60v6kk (1) 67+ (2) v. 2044 LT 62v6kk N: 60 62v6kk N: 60 64 
DK 65  66  67+ (3) LU 65  65   
DE 65  65.7  67 v. 2029 HU 62  64  65 v. 2022 
EE 63 N: 61 64  65 v. 2026 MT 61 N: 60 63  65 v. 2026 
IE 66  66  68 v. 2028 NL 65  66v8kk  67+ (3) 
EL 65 N: 60 67  67+ (3) AT 65 N: 60 65 N: 60 65 v. 2033 
ES 65  66v4kk  67+ (3) PL 65 N: 60 67 N: 62 67 v. 2040 
FR 60(1)  62 (1)   PT 65  65   
IT 65v4kk N: 60v4kk  66v11kk 67+ (3) RO 63v4kk N: 58v4kk 63v4kk N: 58v4kk 65 
SI 63 N: 61 65   
SK 62       N: 57v6kk (1) 62+ (3)  62+ (3) 
FI 63-68 (4) 63-68 (4)  
SE 61-67 (4) 61-67 (4)  Lähde: Euroopan komissio 
* Ikä, jossa alkaa saada täyttä eläkettä ilman varhaiseläkevähennystä. 
Tiedot perustuvat 30.4.2013 menne ssä annettuun lainsäädäntöön. 
(1) Vähimmäisikä, vaihtelee mm. last en lukumäärän tai eläkevakuutus-
maksujen suorittamiskuukausien mukaan. 
(2) Korotetaan 2 kuukaudella vuositta in seuraaviin muutoksiin asti. 
(3) Tuleva mukautus elinajanodotteen kasvun mukaan. 
(4) Joustava eläkeikä, sidottu eläkkeen määrään.   
UK 65 N: 60 66  67 v. 2028 
Terveydenhuollon ja pitkäaik aishoidon alalla haasteena on löytää tasapaino yleisen 
terveydenhuollon tarpeen ja to isaalta väestön ikääntymisestä johtuvan kasvavan kysynnän, 
teknisen kehityksen ja potilaiden kaikissa ik äryhmissä kasvavien odot usten välillä. Yli 70 
prosenttia ennakoidusta väestön ikääntymise en liittyvästä menojen lisäyksestä johtuu 
terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon kustannuksis ta. Tarvitaan uudistuksia, jotta rajallisia 
julkisia resursseja voidaan kä yttää tehokkaammin ja tarjota niid en avulla pääsy laadukkaaseen 
hoitoon. 
Talouden normaalin luot ottamisen palauttaminen 
Luotonannon ehdot ovat erityisesti finanssimarkkinoiden paineista kärsivissä maissa edelleen 
tiukat ja luottojen tarjonta rajoitettua hallitusten mittavista tukitoimista ja EKP:n 
myötäilevästä rahapolitiikasta huolimatta. Tilanne on heikentynyt etenkin Kreikassa, 
Irlannissa, Portugalissa ja Sloveniassa, mutta myös Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa. Saksa on ainoa maa, jossa pankkilainojen saatavuus on pk-yritysten 
mukaan parantunut. Joissakin maissa pk-yrityst en luotonsaantia vaikeuttaa investoijien huoli 
heikosta talous- ja finanssitilanteesta. Li säksi parhaillaan toteut ettava pankkisektorin 
tervehdyttäminen on vielä ke sken. Pankkien taseiden nop ea puhdistaminen on edelleen 
ensisijainen tavoite useissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan palauttaa talouden tuottavimpien 
osa-alueiden normaali luotottaminen.  
 
14 
 Kuvio 2. Luottoehdot ovat edelleen tiukat ja luottomarkkinat pirstaloituneet  
-10010203040
03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13luottoehdot - 3 edell. kk
luottoehdot - 3 seur. kksuhdeluku
tiukentuvat ↑ ↓ lieventyvät
00,511,522,53
06 07 08 09 10 11 12 13ES IT
DE FR% (3 kk:n liukuva keskiarvo)
 
Kun otetaan huomioon julkisen ja yksityisen velkaantuneisuude n tähänastinen kestämätön 
taso, parhaillaan toteutettavat finanssisektor in korjaustoimet ovat tarpeen. Sopeutusta ei 
kuitenkaan pitäisi viedä pidemmälle kui n on tarpeen, eikä huonosti toimivien, 
pirstaloituneiden markkinoiden pitäisi heiken tää sitä. Siksi valti ovallan olisi pyrittävä 
vahvistamaan pankkisektoria, jotta voidaan pois taa yritysten rahoituks en ja infrastruktuuri-
investointien esteitä. 
Painopiste on siirtynyt pääoman hankinnasta pankkisektorin heikkouksien poistamiseen. 
Omaisuuserien laatua koskevia EU:n laajuisia yhdenmukaistettuja tarkasteluja olisi jatkettava 
osana toimia, joiden ta voitteena on palauttaa luottamus EU:n  pankkeihin ja soveltaa pankkien 
varoihin ja velkoihin avoimuutta. Näin voita isiin havaita jäljellä  olevat heikkoudet ja 
vahvistaa luottamusta koko sektoriin.  
Sellaisen EU:n tason pankkiunionin perustaminen, johon kuuluu yhteinen 
valvontaviranomainen ja yhteinen kriisinratk aisumekanismi, tulee olemaan tärkeä osa 
rahoitussektorin uudistusten loppuunsaattamista ja  normaalin luotottamisen palauttamista. 
Pääomittaminen olisi saatettava pikaisesti päätök seen sitä tarvitsevien pankkien osalta, jotta 
uusi yhteinen valvontamekanismi voi  aloittaa toimintansa täysimäär äisesti ja jotta  sitä voidaan 
tämän jälkeen täydentää yhteisellä kriisinratkaisumekanismilla.  
Vaihtoehtoisten, pankeista vähe mmän riippuvaisten talouden raho ituslähteiden kehittäminen 
on asetettava painopisteeksi. On nähtävissä mer kkejä siitä, että yrityste n rahoitus on asteittain 
siirtymässä pääomamarkkinoille, mutta suuntau s on liian hidas tuott aakseen vaikutuksia 
lähiaikoina. Sitä paitsi pk-yrityksillä ei ole useinkaan mahdollisuutta hankkia suoraa pääomamarkkinarahoitusta. Joistain aloitteist a on päästy yhteisymmärrykseen, kuten uusista 
EU:n kehyksistä riskipääomaan tehtäviä sijoituk sia varten ja yhteiskunn alliseen yrittäjyyteen 
erikoistuneisiin rahastoihin tehtäviä sijoituksia varten, ja ne helpottavat tilannetta. Lisäksi 
Euroopan investointipankin maksettua pääoma a on korotettu 10 miljardilla eurolla, minkä 
ansiosta eri puolilta EU:ta on mahdollista kerätä  jopa 180 miljardia lisäinvestointeja. Tämän 
lisärahoituksen ansiosta lainanantoa pk-yrityksille voidaan lisätä huomattavasti laajalla Luottoehdot euroalueella  
EKP: Bank Lending Survey Finanssialan ulkopuolisille yrityksille myönnettyjen 
pienempien ja suurempien lainojen korkoero 
 
15 
 maantieteellisellä alueella ja er i sektoreilla. EIP:n lainanantoa erityisesti pk-yrityksille on 
lisättävä kiireellisesti.  
EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla olisi valmis teltava useita muitakin toimenpiteitä, jotka 
parantaisivat pk-yritysten mahdollisuuksia saada pankkien ja muiden rahoittajien myöntämää 
rahoitusta. Näitä voisivat olla muun muassa riskipääomaan sovellettavan kehyksen 
parantaminen, erilliset markkinat pk-yrityksille  ja niiden resurssi en yhdistämiselle, pk-
yritysten uudet arvopaperistamisinstrumen tit, normien määrittäminen pk-yritysten 
luottokelpoisuuden arvioinnille sekä muiden kui n perinteisten rahoituslähteiden suosiminen 
(esimerkiksi leasing, toimituske tjurahoitus tai jo ukkorahoitus).  
Kesäkuussa 2012 tehty Euroopan kasvu- ja työllisyyssopimus korosti infrastruktuuri-
investointien merkitystä sekä EU:n rakenner ahastojen ja EIP:n roolia tällä alalla. 
Marraskuussa 2012 käynnistetty hankejoukkolaina -aloite voi niin ikään olla hyödyllinen 
väline, jonka avulla Euroopan vieraan pääoman ehtoiset markkinat voi daan avata uudelleen 
infrastruktuurien rahoittamista varten. Aloitett a on nyt laajennettava ja kehitettävä yhdessä 
muiden velkainstrumenttien kanssa Verkkoj en Eurooppa -välineen  puitteissa (2014–2020). 
Maaliskuussa 2013 komissio julkaisi myös Eu roopan talouden pitkäaikaista rahoitusta 
käsittelevän vihreän kirjan3, jossa se pyytää sidosryhmilt ä näkemyksiä siitä, miten 
reaalitalouden rahoitusta voitais iin parantaa ja pitkäaikais ten investointien tekemistä 
haittaavia esteitä poistaa. 
Laatikko 3: Esimerkkejä viimeaikaisista toim enpiteistä yritysten rahoituksen saatavuuden 
parantamiseksi  
Tanska on toteuttanut aloitteita kireiden luottoeh tojen höllentämiseksi muun muassa perustamalla 
valtion investointirahaston (Danish Growth Capita l) ja kehittämis- ja luottopaketin. Toisen 
järjestelmän perusteella myönnetään luottotaku ita pienemmille pankkila inoille vuosina 2013–2015. 
Viron hallitus tukee yritysten rahoitusta KredExin, Enterprise Estonian ja Viron kehitysrahaston 
avulla. Puola on perustanut uuden pk-yritysten takuujärjestelmän ja uuden kasvurahaston Euroopan 
investointirahaston ja BGK:n kanssa riskipääomaan sekä pääomasijoitusten ja  mezzanine-rahastoihin 
tehtävien sijoitusten tukemiseksi. Italiassa on kannustettu turvautumista pankkien ulkopuoliseen 
rahoitukseen muun muassa myöntämällä tukea uuden yrityspääomaan muodostamiseen, perustamalla 
kestävän kasvun rahasto ja ottamalla käyttöön innovatiivisten uusien yritysten joukkorahoitus. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa on perustettu lain arahoitusjärjestelmä (Funding for Lending 
Scheme), jonka kautta pankit voivat lainata Engla nnin keskuspankilta rahaa edullisemmin ehdoin, jos 
osa siitä lainataan edelleen yrityksille. Monia näistä  järjestelmistä tuetaan EU :n rakennerahastojen ja 
EIP:n toimenpiteillä.  
Muun muassa Ruotsin, Alankomaiden ja Yhdi styneen kuningaskunnan on saatava hallintaan 
yksityisen velan määrä ja kotitalouksien haavoittuvuus kiinteistömarkkinoiden mahdollisten heilahtelujen tapahtuessa
4. Joitakin toimenpiteitä on toteutettu, esimerkiksi sääntelypuolella ja 
vähentämällä velkaantumista edistäviä ve rokannustimia, kuten asuntolainojen korkoihin 
perustuvia verohelpotuksia. Toimenpiteet, joiden tarkoituksena on puuttua kotitalouksien 
velkaantuneisuuden ja korkeiden asuntohintojen aiheuttamiin epätasapainotiloihin, ovat niin ikään tuottaneet positiivisia tuloksia pienentä mällä riskilainojen vai kutusta. Jäsenvaltioiden 
olisi myös puututtava useimpien yhtiövero järjestelmien velkaa ntumista suosiviin 
ominaisuuksiin.  
                                                
 
3  COM(2013) 150. 
4  Näiden maiden makrotalouden epätasapainotila tällä alalla on todettu makrotalouden epätasapainoa 
koskevan menettelyn yhteydessä. 
 
16 
 Nykyisen ja tulevan kasvun ja kilpailukyvyn edistäminen 
Monissa jäsenvaltioissa on näht ävissä suuntaus, jonka mukaan julkiset ja yksityiset 
investoinnit supistuvat5 ja säästämisaste nousee, mikä johtuu yritysten ja kotitalouksien 
halusta keventää olemassa olev aa velkaa ja/tai lisätä hallussaan olevien varojen määrää. 
Vaikka tämä on yksittäisten yritysten ja ko titalouksien kannalta ta rpeen, se on omiaan 
vähentämään kokonaiskysyntää ja edellyttää tuot e- ja työmarkkinoiden kattavia uudistuksia, 
jotta voidaan vähentää ilmiön haitallista vaikut usta kasvuun ja vauhdittaa pitkän aikavälin 
kasvupotentiaalia. 
Kasvun edistäminen etupainotteisesti ja kilp ailukyvyn palauttaminen on olennaista, jotta 
elpyminen voi onnistua pysyvästi. Kuten Irlanni n, Espanjan ja Portugalin tuore vientitulos 
osoittaa, mittavat sopeutustoimet kusta nnuskilpailukyvyn ja muun kilpailukyvyn 
parantamiseksi tuottavat positiivisia tuloksia jo lyhyellä aikavälillä.  
Alijäämämaiden on kohdennettava resursseja uudelle en suljetuilta sektor eilta (esimerkiksi 
asuntomarkkinoilta) avoimille sektoreille. Niiden  on lujitettava kilpailua yleisesti avaamalla 
palveluja ja markkinattomia palveluja, m uun muassa verkkopalveluja. Ylijäämämailla on 
edellytykset lisätä kotimaista kysyntää, ja n iiden olisi myös tehtävä niin, esimerkiksi 
alentamalla pienituloisilta palkansaajilta kannett avia korkeita veroja ja sosiaaliturvamaksuja. 
Ylijäämämaiden viimeaikainen palkkakehitys ja  vakaat työmarkkinat edistävät kotimaisen 
kysynnän kasvua, millä on positiivisia heijastu svaikutuksia myös muualla EU:ssa. Nämä 
jäsenvaltiot voisivat tehdä enemmän palv elusektorinsa avaamiseksi poistamalla 
perusteettomat rajoitukset ja pääsyn esteet, lisäämällä investointeja ja tekemällä palveluista 
kohtuuhintaisempia, niin että pienitul oisilla olisi var aa käyttää niitä. 
Useiden jäsenvaltioiden kilpailukykyä on viim e aikoina heikentänyt tuottavuuskehityksen 
ylittävä palkkojen nousu. Komissio oli suosite llut näille jäsenvaltio ille palkanasetannan 
mekanismien tarkistamista, jotta palkat voita isiin mukauttaa tuottavuuden kehitykseen, ja 
tämänsuuntaisia toimenpiteitä onkin toteutettu. Eräät jäse nvaltiot ovat toteuttaneet 
sääntelyuudistuksia tai ottaneet  käyttöön kannustimia tällaisen kytkennän toteuttamiseksi. 
Muissa tapauksissa palkkojen indeksointijärjestelmiä on osit tain uudistettu  tai niiden 
soveltaminen on keskeytetty. Rakenneuudistukset,  jotka olisivat tarpeen palkkakehityksen 
kytkemiseksi pysyvästi tuottavuuteen, ovat kuite nkin edelleen toteu ttamatta. Maakohtaiset 
suositukset on pidetty voimassa vuodelle 2013, mu tta niitä on muotoiltu uudelleen, jotta on 
voitu ottaa huomioon parhaillaan toteutettavat muutokset. 
Euroopassa on selvästi tehostett ava innovointitoimintaa ja jatkettava tuotantotapojen 
siirtämistä kohti korkean lisäarvon toim intoja. Komission laatiman uusimman 
innovaatiounionin tulostaulun mukaan on edell een huomattava kuilu n iiden jäsenvaltioiden 
välillä, joiden innovaatio suorituskyky on heikko (B ulgaria, Romania, Latv ia, Puola) ja vahva 
(Ruotsi, Saksa, Tanska, Suomi). Sen seura uksena EU kokonaisuutena jää jälkeen eräistä 
tärkeimmistä kilpakumppaneistaan. 
Heikko tuottavuus johtuu osittain tuote- ja palvelumarkkinoiden vä häisestä kilpailusta, mutta 
myös koulutus- ja tutkimustoiminn an heikoista tuloksista sekä siitä, ettei tutk imustuloksia 
osata muuntaa markkinoille tavaroiksi ja palvelui ksi. Huomattava osa julkisesti rahoitetusta 
yksityisestä T&K-toiminnasta perustuu edelleen suoriin avustuksiin. Olisi kehitettävä myös 
                                                 
5  Vuonna 2013 jäsenvaltiot ovat alkaneet saada päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien 
huutokaupoista uusia tuloja, joilla voidaan rahoittaa vähähiilisiä innovaatiohankkeita. 
 
17 
 muita keinoja tukea innovointikapasiteettia, kut en verokannustimia, joilla lisättäisiin 
yksityistä rahoitusta, ja julkisten hank intamenettelyjen strategista käyttöä.  
Palvelusektorin laajaa taloude llista ja työvoimapotentiaalia  ei ole hyödynnetty. Komissio 
arvioi, että EU:n BKT voisi ka svaa 0,8–2,6 prosenttia, jos jäsenva ltiot poistaisivat palvelujen 
tarjoamista koskevat rajoitukset palveludi rektiivin mukaisesti. Kunnianhimoisimman 
skenaarion mukaan suurimpia edunsaajia olisiv at Kypros, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta, 
Luxemburg, Alankomaat, Tanska , Itävalta, Ruotsi ja Ranska6. Konkreettisia toimenpiteitä 
suositetaan palvelusektorin kilpailun parantamiseksi. Tätä varten olisi poistettava vähittäiskaupan esteet ja asiantuntijapalvelujen sekä erityisesti säänneltyjen ammattien liialliset rajoitukset. EU:n palveludirektiivin täysimääräinen täytäntöönpano voisi merkittävästi edistää rajatylittävien palvelujen  kehittämistä ja auttaa osaltaan lisäämään 
tuottavuutta kotimaan markkinoilla. 
Liiketoimintaympäristön laajempi parantaminen  on asetettava painopisteeksi, ja useita 
tämänsuuntaisia toimenpiteitä onkin  toteutettu (ks. laatikko 4). Osa näistä hyvistä käytänteistä 
voitaisiin toteuttaa laajemminkin. 
Laatikko 4: Esimerkkejä toimenpiteistä  talouden toimeliaisuuden kehittämiseksi 
palvelusektorilla  
Säännöksiä, joissa vaaditaan yrityksiltä tiettyä oi keudellista muotoa tai pääomaomistusta, on 
väljennetty palveludirek tiivin voimaantulon jälkeen Puolassa, Saksassa, Ranskassa, Kyproksessa ja 
Italiassa. Yrityksen perustamiseen tarvittavaa ennakkohyväksyntää koskeva vaatimus on poistettu 
tiettyjen palvelujen osalta Italiassa ja useiden palv elujen osalta Ranskassa. Vähittäismarkkinoilla ei ole 
enää tarpeen läpäistä taloudellista tarveharkintaa ennen kuin voi avata tietynlaisia liikkeitä Espanjassa 
ja Saksassa. Malta on myös poistanut säänneltyjä a mmatteja koskevat pakolliset tariffit, niin että 
yritykset voivat itse määrätä hintansa.  
Tarvitaan kannustava liiketoimintaympärist ö, jotta voidaan edistää uusien yritysten 
perustamista ja tarjota jo toimiville yrityksille edellytykset kasvaa ja houkutella investointeja. 
Vaikka liiketoimintaympäristö ä on jo parannettu  viiden viime vuode n aikana, tilanne 
vaihtelee edelleen huomattavas ti jäsenvaltiosta toiseen. Espa nja toteuttaa kunnianhimoista 
suunnitelmaa hallintorasituksen  vähentämiseksi. Jos markki noiden yhtenäisyyttä koskeva 
lakiluonnos pannaan täytäntöön ehdotetussa muodossa, se voisi kasvattaa BKT:tä 1,28 
prosenttia ensimmäisenä soveltamisvuonna . Ranska on ilmoittanut merkittävästä 
yksinkertaistamissuunnitelmasta, ja Portugalis sa ja Liettuassa on tapahtunut huomattavaa 
edistystä julkisia hankintoja koskevi en sähköisten menettelyjen alalla. 
Verkkotoimialojen laatu, kattavuus ja hi nnoittelu ovat talouden kilpailukyvyn kannalta 
keskeisiä tekijöitä. Useat suositukset ko skevat laajakaistan kehittämistä sekä 
energiamarkkinoiden toiminnan ja liikennesektorin parantamista (rautatie-, maantie- ja lentoliikenne sekä satamat). Merkittävien in frastruktuurien kehittämiseen ja kunnostamiseen 
EU:n painopisteiden mukaisesti liittyy edelleen  runsaasti toimintaa. Rautatieliikenteen 
markkinat ovat avoimimmat Tanskassa, Ruotsi ssa ja Yhdistyneessä  kuningaskunnassa, ja 
niissä kaikissa rautatieliikent een markkinaosuus onkin kasvanut. 
Vihreän talouden työllisyyspotentiaalia  ei ole hyödynnetty täysimääräisesti. 
Resurssitehokkuus on hyväksi sekä talouden että ympäristön kannalta, ja se on keskeinen osa 
Euroopan tulevaa kilpailukykyä. Jä senvaltioiden olisi lisättäv ä näitä investointeja osana 
                                                
 
6  Ks. http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf 
 
18 
 tuotantomenetelmien nykyaikaist amista kestävämmällä tavalla. Energiatehokkuutta edistävien 
toimenpiteiden toteuttaminen laahaa jäljessä, vaikka niiden vaikutus työllisyyteen sekä 
yritysten ja kotitalouks ien säästöjen muodostumiseen on positiivinen7. Hiilidioksidipäästöjen 
vähentäminen etenkin liikenne- ja rakennus sektorilla on EU:n sito umusten mukaisesti 
edelleen selkeä painopiste. Jätehuo lto- ja kierrätyssektorin potent iaali olisi otettava käyttöön. 
On arvioitu, että jos EU:n jätehuoltolainsääd äntö pantaisiin täytäntöön täysimääräisesti, 
voitaisiin säästää 72 miljardia euroa vuodessa, ka svattaa sektorin vuotuista liikevaihtoa 42 
miljardilla eurolla ja luoda yli 400 000 työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä8. 
Työttömyyteen ja kriisin sosiaal isiin seurauksiin puuttuminen  
Kriisin vaikutus työttömyyslukuihin ja sosiaalis een tilanteeseen on ollut ankara ja pysyvä eri 
puolilla Eurooppaa. Sosiaalisen suojelun järjestelmät ovat os altaan lieventäneet kriisin 
pahimpia sosiaalisia seurauksia, mutta osa n iistä on nyt joutumassa vaikeuksiin kriisin 
jatkumisen vuoksi. Toisaalta eri jäsenvaltioiden  väliset erot kasvav at entisestään, kuten 
jäljempänä oleva taulukko 2 osoittaa. Monissa jäsenvaltioissa työttömyysluvut ovat nousseet 
jyrkästi, ja työttömien lukumäärä on erittäin suur i. Erityistä huolta herättää nuorten työttömien 
tilanne (nuorten keskimääräinen työttömyysas te on 23,5 prosenttia, mutta Espanjassa luku on 
55,9 prosenttia ja Kreikassa 62,5  prosenttia) sekä pitkäaik aistyöttömien lukumäärän ja 
suhteellisen osuuden kasvu (pitkäaikaistyöttö mien osuus työvoimasta oli 4,1 prosenttia 
vuonna 2011 ja 4,6 prosenttia vuonna 2012). 
Joissakin jäsenvaltioissa työllisyystilanne on kuitenkin hyvä. Itävallan työttömyysaste on 
EU:n alhaisin, 4,7 prosenttia maaliskuussa  2013, ja yleinen työvoimaosuus on noussut 
hieman, niin että se on nyt yli 75 prosentti a. Saksassa työttömyys on vähentynyt yli 8 
prosentista 5,4 prosenttiin vain muutam assa vuodessa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
kokonaistyöttömyysaste on supistunut 8,2 prosentista vuonna 2011 7,7 prosenttiin 
helmikuussa 2013. 
Useissa jäsenvaltioissa on toteutettu, toisinaan työmarkkinaosapuolia kuullen, merkittäviä 
työmarkkinoiden uudistuksia, joiden avu lla pyritään lisäämään työmarkkinoiden 
häiriönsietokykyä, ottamaan kä yttöön enemmän sekä sisäistä  että ulkoista joustavuutta, 
vähentämään segmentoitumista ja helpottamaan  työpaikan vaihtoa. Näin on tehty erityisesti 
ohjelmamaissa. Uudistusten pitäis i alkaa vähitellen tuottaa tu loksia. Uudistusten yhteydessä 
on tärkeää ottaa huomioon tarve kerryttää eläkeoik euksia tulevaisuutta varten ja varmistaa 
työntekijöiden työllistettävyys. 
EU:n väestötilanne huomioon ottaen uudistuksi ssa on syytä keskittyä myös naisten ja 
ikääntyneiden työntekijöiden työvoimaosuuden nosta miseen huolehtimalla siitä, että verotus- 
ja etuusjärjestelmät tarjoavat oikeanlaisia kannustimia palata työelämään ja pysyä siellä. 
Varhaiskasvatuksen ja päivähoitopalvelujen  kehittäminen, lasten köyhyyteen puuttuminen ja 
koulunkäynnin keskeyttämisen estäminen ovat tä tä päämäärää silmällä  pitäen keskeisiä 
välineitä. Tähän liittyvien palvelujen laatu, hinta ja saatavuus ovat olennaisen tärkeitä 
tekijöitä. 
Julkisten työvoimapalvelujen kyky selviytyä työttömien m äärän kasvusta on kovalla 
koetuksella. Monissa maissa tarvitaan  tehokkaampaa apua työnhaussa sekä 
                                                 
7  Kaksi jäsenvaltiota ei ole ilmoittanut energiatehokkuusdirektiivin (2012/27/EU) 3 ja 24 artiklassa 
vaadittuja viitteellisiä energiatehokkuustavoitteitaan ja yhdeksän jäsenvaltion ilmoitukset ovat puutteellisia. 
8  Ks. http://ec.europa.eu/environment/waste/s tudies/pdf/study%2012%20FINAL%20REPORT.pdf 
 
19 
 koulutusmahdollisuuksia ja tukea liikkuvuusohjelmille . Vaikka kaikki kokemukset osoittavat, 
että henkilökohtainen tuki tuottaa parhaat tulokset, monissa jäsenvaltioissa, joissa 
työttömyysluvut ovat korkeimmat, ei silti tote uteta tämänsuuntaisia to imenpiteitä ainakaan 
riittävän nopeasti. Julkisten työvoimapalvelujen olisi pyrittävä parantam aan tuloksellisuuttaan 
ja tiivistettävä yhteistyötään voida kseen vastata kasvaviin vaatimuksiin. 
Perussopimuksessa vahvistettu oike us vapaaseen liikkuvuuteen tarjoaa 
työllistymismahdollisuuksia. Se on yksi ke ino puuttua osaamisen ja työpaikkojen 
kohtaamattomuuteen. Myös työmarkkinoiden liikkuvuus on talous- ja rahaliiton sopeutusmekanismi. Komissio kehittää edell een Euroopan työnvälitysverkostoa (EURES), 
tehostamalla ja laajentamalla  sen toimintaa muun muassa edistämällä nuorten liikkuvuutta. 
Taulukko 2. Työttömyysaste ja työttömien l ukumäärä yleensä ja nuorten (alle 25-vuotiaiden) 
osalta – maaliskuu 2013* 
EU 10,9 26 521 000 23,5 5 690 000
BE 8,2 403 000 22,4 93 000
BG 12,6 421 000 29,2 71 000
CZ 7,3 384 000 19,5 71 000
DK 7,2 210 000 14,5 65 000
DE 5,4 2 291 000 7,6 344 000
EE 9,4 66 000 21,9 15 000
IE 14,1 301 000 30,3 65 000
EL 27,0 1 320 000 62,5 186 000
ES 26,7 6 080 000 55,9 960 000
FR 11,0 3 254 000 26,5 773 000
IT 11,5 2 950 000 38,4 631 000
CY 14,2 63 000 32,3 14 000
LV 14,3 150 000 24,8 25 000LT  13,1 193 000 24,8 32 000
LU 5,7 14 000 19,7 3 000
HU 11,2 486 000 29,7 92 000
MT 6,5 12 000 14,7 4 000
NL 6,4 573 000 10,5 150 000
AT 4,7 207 000 7,6 46 000
PL 10,7 1 871 000 28,0 446 000
PT 17,5 939 000 38,3 154 000
RO 6,7 666 000 22,2 181 000
SI 9,9 102 000 24,4 17 000
SK 14,5 389 000 34,5 74 000
FI 8,2 219 000 19,8 66 000
SE 8,4 428 000 25,1 168 000
UK 7,7 2 452 000 20,2 914 000Työttömyys-
aste % Työttömien
lukumäärä
(pyöristetty )Nuoriso-
työttömyys-
aste %Nuorten
työttömien
lukumäärä
(pyöristetty)Työttömyys-
aste %Työttömien
lukumäärä
(pyöristetty)Nuorten
työttömien
lukumäärä
(pyöristetty)Nuoriso-
työttömyys-
aste %
 
*Maaliskuun 2013 tiedot tai tuoreimmat  käytettävissä olevat tiedot.  
Lähde: Euroopan komissio 
 
On myös laadittava perusteellisempi arvio siitä, miten yleissivistävän ja ammatillisen 
koulutuksen tarjonnasta voitaisii n tehdä läpinäkyvämpää ja tehokkaampaa, miten osaamisen 
ja avoimien työpaikkojen kohtaamista voitaisii n parantaa ja miten ko ulutuksen tarjoajien 
välisiä synergioita voitaisiin vahvistaa.  Koulunsa keskeyttävien osuus on useissa 
jäsenvaltioissa tasolla, jota  ei voida hyväksyä, etenkin kun joukkoon kuuluu heikommassa 
asemassa olevia ja maahanmuuttajataustais ia henkilöitä. Myöskään elinikäisen oppimisen 
mahdollisuuksia ei ole tarjolla riittävästi. Koulun keskeyttäminen on EU:n keskiarvoa yleisempää Maltassa, Espanjas sa, Portugalissa, Italiassa, Ro maniassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa
9, kun taas elinikäiseen oppimiseen  osallistuvien osuus on alhaisin 
Bulgariassa, Romaniassa, Kreika ssa, Unkarissa ja Slovakiassa10. Nämä ongelmat olivat 
olemassa jo ennen kriisiä, mutta niistä on tullut erityisen merkittäviä nyt kun toteutetaan 
laajoja talouden sopeutustoimia  ja työuria olisi pidennettävä . Ammattitaidon kysynnän ja 
                                                 
9  Ks. http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/themes/21_early_school_leaving.pdf 
10  Ks. http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/themes/22_quality_of_education_and_training.pdf 
 
20 
 tarjonnan kohtaamattomuus ja pullonkaulat eri alueilla ja sektorei lla ovat lisäesimerkki 
eräiden yleissivistävää ja ammatillista koulut usta tarjoavien järjestelmien puutteista. 
Useat jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toteut tamaan ammatillisen koulutusjärjestelmänsä 
uudistuksia, joiden tarkoituksena on muka uttaa nuorten osaamis ta ja pätevyyksiä 
työmarkkinoiden tarpeisiin. Useat jäsenvalt iot ovat myös luoneet pohjan laadukkaille 
oppisopimusjärjestelyille ja kaksijakoiselle a mmattikoulutukselle (Kreik ka, Espanja, Italia, 
Latvia, Portugali, Slovakia), mutta  prosessi on vasta alkuvaiheessa  ja tarvitsee menestyäkseen 
työmarkkinaosapuolten tiivistä osallistumista.  Eräät muut jäsenvaltiot ovat parantaneet 
korkeakoulutusjärjestelmiensä te hokkuutta keskeytysten vähent ämisessä ja järjestelmien 
mukauttamisessa työmarkkinoiden tarpeisiin (Itävalta, Italia, Puola) ja käyttävät näiden 
tavoitteiden saavuttamiseksi enenevässä m äärin suorituskykyyn perust uvia innovatiivisia 
rahoitusmalleja (Tšekki, Unkari, Slovakia, Yhdistynyt kuningaskunta). 
Työttömyyden kasvu on koetellut erityisesti n uoria. EU:n tasolla on aloitettu merkittäviä 
toimenpiteitä kansallisten ja alueellisten strategioiden tukemiseksi (laatikko 5).  
Laatikko 5: EU:n nuorisotakuun täytäntöönpano  
Jäsenvaltiot ovat sopineet komission ehdotukseen peru stuvan nuorisotakuun käyttöön ottamisesta. Sen 
avulla kaikille alle 25-vuotiaille  nuorille taataan kunnollinen ty ötarjous tai jatko-opiskelu-, 
oppisopimus- tai harjoittelupaikka  neljän kuukauden kuluessa siitä, kun  he jäävät työttömiksi tai 
päättävät opiskelun. 
Suomi on ottanut käyttöön takuun, jossa kaikille  alle 25-vuotiaille (tai alle 30-vuotiaille 
vastavalmistuneille) tarjotaan työ-, harjoittelu-, oppisopimus- tai opiskel upaikka tai työpaja- tai 
kuntoutusjakso kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun he jäävät työttömiksi. Itävallassa on otettu 
käyttöön työ- ja harjoitteluta kuu 19–24-vuotiaille nuorille. Työttöm ille nuorille tarjotaan työpaikkaa, 
heidän taitojaan vastaavaa harjoittelupaikkaa tai tuettua työpaikkaa kuuden kuukauden kuluessa siitä 
kun he rekisteröityvät julkisen työvoimapalvelun asiakkaaksi. Ruotsissa pyritään voimaannuttamaan 
työttömäksi rekisteröityneitä nuoria ensin kolm e kuukautta kestävän intensiivisen työnhakutuen 
avulla, minkä jälkeen seuraa aktiivinen työn hakuprosessi, johon yhdistetään harjoittelu tai 
jatkokoulutus.  
Komissio on tehnyt nuorisotyöllisyysaloitteen, jonka  Eurooppa-neuvosto on hyväksynyt. Aloitteeseen 
osoitetaan seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen  (2014–2020) aikana 6 miljardia euroa sellaisten 
nuorten tukemiseen, joilla ei ole työ-, opiskelu- eikä harjoittelupaikkaa, alueilla, joilla 
nuorisotyöttömyysaste on yli 25 prosenttia. Aloittee lla voi olla keskeinen merkitys nuorisotakuun 
täytäntöönpanon tukemisessa.  
Kriisin ankarat sosiaaliset vai kutukset ovat lisänneet köyhyyttä m onissa jäsenvaltioissa. Jotkin 
jäsenvaltiot ovat tehosta neet toimia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseksi, 
mutta on tehtävä enemmän sosiaalisten turv averkostojen lujittamiseksi ja etuuksien 
riittävyyden ja kusta nnustehokkuuden parantamiseksi muun muassa kohdentamalla toimia 
paremmin, yksinkertaistamalla hallintoa ja edistämällä oikeuksien käyttöä. Pitkäaikaistyöttömiä olisi autettava palaam aan työmarkkinoille, ja  sosiaaliturvan ja 
aktivointitoimenpiteiden välisten yhteyksien parantaminen on tässä erittäin tärkeää.  
Julkishallinnon nykyaikaistaminen  
Kriisi on osoittanut, että julkishallinnon he ikkoudet voivat haitata jäsenvaltioiden kykyä 
toteuttaa nykyaikaista, uudistuksiin painottuvaa ta lous- ja sosiaalipolit iikkaa. Tarve uudistaa 
perinpohjaisesti eräitä julkisia työvoimapalveluja, rake nneuudistusten suunnittelussa ja 
 
21 
 toteuttamisessa tarvittavan taloudellisen anal yysikapasiteetin puute sekä tarve parantaa 
hallintoa ja nostaa EU:n rakennerahastovarojen alhaista käyttöastetta ovat kaikki selkeitä 
osoituksia siitä, että jäse nvaltioiden julkishallinto a on tarpeen nykyaikaistaa.  
Julkishallinnon nykyaikaistamin en edellyttää strategisen s uunnittelun ja täytäntöönpanon 
lujittamista: ministeriöiden ja viranomaisten olis i kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla 
parannettava kykyään määrittää keskeiset haasteet ja asettaa ensisijais et tavoitteet niihin 
vastaamiseksi sekä arvioida toimenpiteiden taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia ja laatia tarvittavia toime npidesuunnitelmia, joilla on selkeät  välitavoittee t. Yhdennetty 
lähestymistapa on kuitenkin olennaisen tärk eä: jotta voidaan välttää tilanne, jossa 
julkishallinnon uudistusta ajetaa n monien eri strategioiden a vulla, niiden laatimista ja 
täytäntöönpanoa olisi koordinoitava tiiviisti kai kkien tätä tehtävää hoitavien toimijoiden 
kesken.  
Nykyaikainen julkishallinto on työllisyyttä, ka svua ja kilpailukykyä ed istävien politiikkojen 
suunnittelun ja täytäntöönpanon ka nnalta keskeinen tekijä. Esimerkiksi pk-yritysten toimintaa 
edistävän liiketoimintaympäristön luominen edellyttää uusien yritysten perustamiseen liittyvän hallinnollisen rasituksen keventämistä ja innovointia edistävää hallinnollista kehystä. 
Tämä puolestaan edellyttää virano maisten hallinnollisen kapasit eetin vahvistamista ja sitä 
tukevia verkkopalveluja ja nykyaikai sia tietoinfrastruktuureja.  
On tärkeää, että julkis hallinnossa on osaava henkilö stö, etenkin kriisiaiko ina, jolloin  julkista 
rahoitusta kiristetään. On tärkeää paitsi hou kutella pätevää henkilö stöä julkishallinnon 
palvelukseen, myös saada nämä työntekijät pysymään siellä, minkä vuoksi on turvattava 
julkishallinnon houkuttelevuus työnantajana. Tä mä edellyttää ensinnäkin asianmukaista 
rekrytointipolitiikkaa, ylennys - ja urakehitysjärjestelyjä ja johtajuuden tukemista muun 
muassa koulutuksen avulla.  
Joissakin jäsenvaltioissa on karsittu julkis en sektorin työpaikko ja, toisissa pyritään 
parantamaan tehokkuutta ja kustannusvaikuttavuutta panostamalla sähköiseen 
viranomaisasiointiin. Kriisi on myös palja stanut hitaiden ja vanhentuneiden 
oikeusjärjestelmien taloudelliset haittavaik utukset ja sen, miten tärkeitä tekijöitä 
oikeuslaitoksen laatu, riippumattomuus ja tehokkuus ovat sijoitt ajien luottamuksen 
ylläpitämisessä tai sen palauttamisessa. Eräät jäsenvaltiot pyrkivät parhaillaan uudistamaan maksukyvyttömyyslainsäädäntöään ja tehostamaan  tuomioistuinjärjestelmiensä toimintaa 
(Portugali ja Espanja). Eräille muille jäsenvaltioi lle (Malta, Romania, Italia, Slovakia, Unkari, 
Latvia ja Bulgaria) komissio on suosittanut n opeampien ja vaikuttavampien toimien ja/tai 
oikeuslaitoksen riippumattomuutta lujittavien to imenpiteiden toteuttamista. Verohallinnon ja 
-lainsäädännön uudistaminen on niin ikään ta rpeen, jotta voidaan pa rantaa verosäännösten 
noudattamista ja vähentää hallinnollisia ja  lainsäädännön noudattamisesta aiheutuvia 
kustannuksia.  
 
22 
 Laatikko 6: Esimerkkejä viimeaikaisista toimista verosäännöstön noudattamisen ja 
verohallinnon tehostamisen parantamiseksi  
Eri maissa on pyritty parantamaan verosäännöste n noudattamista sekä vapaaehtoisuuteen perustuvien 
toimenpiteiden että valvontatoimien avulla. Eri to imien yhdistelmä vaihtelee kansallisten olosuhteiden 
mukaan. Belgia on nelinkertaistanut  veropetoksista määr ättävät seuraamukset, ja veroviranomaisten 
oikeuksia tutustua henkilötietoihin  on laajennettu. Bulgariassa on otettu käyttöön uusia sähköisiä 
viranomaispalveluja ja laajennettu  viestintäkanavia kansallisen veroviraston tietokeskukseen, jolloin 
kolmansilta tahoilta saatavien tietojen käyttöä voidaan lisätä. Tšekki on jatkanut veroviranomaisensa 
organisaation järkeistämistä (yhdennetyn ve roviraston luomiseksi) ja tehostanut 
riskinhallintakapasiteettiaan ottamalla käyttöön ”epäl uotettavan alv-velvollisen” käsitteen. Italiassa on 
yhtäältä lisätty tarkastuksia ja kiristetty  seuraamuksia sekä lisätty veronmaksajien 
ilmoittamisvelvollisuutta. Toisaalta on myös toteut ettu eräitä yksinkertaistamistoimenpiteitä. 
Liettuassa on parannettu lainsäädännön noudattamista koskevaa strategiaa, lisätty veronmaksajille 
annettavaa tukea sekä tehostettu tarkastuksia erityis esti käteisellä suoritettavien liiketoimien osalta. 
Slovakia on parantanut riski nhallintatekniikkaansa keskittymällä alv-petoksiin ja toteuttanut 
toimenpiteitä veronkierron torjumiseksi määrää mällä, että tietyn määrän ylittävät maksut on 
suoritettava sähköisesti.  
4. PÄÄTELMÄT  
Euroopan talouden lyhyen aikavälin näkymät  ovat edelleen heikot, mutta monet 
jäsenvaltioiden parhaillaan toteuttamista toimis ta auttavat ohjaamaan EU:n ulos kriisistä. 
Euroalueen vaihtotaseiden epätasapainotilat ova t supistumassa, ja euroalueen vaihtotase on 
kääntymässä ylijäämäiseksi. Toimia talouden tasapainottamiseksi on jatkettava kaikissa 
jäsenvaltioissa: alijäämämaiden on vahvistetta va kilpailukykyään ja ylijäämämaiden on 
puolestaan poistettava kotimaisen kys ynnän kasvua haittaavat esteet. 
Rakenneuudistusten toteuttamista olisi jatkettava entistä inte nsiivisemmin, koska nyt ei ole 
kyseessä tavanomainen syklinen taantuma. Konkr eettiset parannukset näkyvät kuitenkin usein 
vasta jonkin ajan kuluttua, ja  kokemuksen perusteella työllis yystilanne ei koh ene hetkessä. 
Aktiivisella työmarkkinapolitiik alla on keskeinen merkitys er ityisesti nuorisotyöttömyyden 
torjumisessa. Eräille jäsenval tioille on myönnetty julkisen talouden tasapainottamiseen 
lisäaikaa, joka olisi käytettä vä kunnianhimoisten rakenneuudi stusten toteuttamiseen, jotta 
voidaan parantaa sopeutuskykyä ja vauhdittaa ka svua ja työllisyyttä. Nuorisotyöttömyyden 
torjumiseksi on kiirehdittävä toimenpiteiden  toteuttamista muun muassa nopeuttamalla 
päätöksentekoa ja kansallise n rahoituksen myöntämistä. Ko mission ehdotukseen perustuva 
nuorisotakuu, jonka jäsenvaltiot ov at nyt hyväksyneet, on tässä yhte ydessä tärkeä tekijä, joka 
olisi otettava nopeasti käyttöön kansalli sella tasolla. Seuraavan monivuotisen 
rahoituskehyksen hyväksyminen on niin ikään pi dettävä asialist an kärkipäässä, sillä siinä 
osoitetaan lisää varoja n uorisotyöttömyyden torjuntaan. 
On tärkeää palauttaa rahoitussektorin kyky ohjata säästöjä mahdollisimman tuottaviin 
käyttötarkoituksiin, jotta void aan vauhdittaa investointeja erity isesti eteläisessä Euroopassa. 
Tähän toimintaan olisi saatava mukaan kaikki  mahdolliset EU:n toimielinten, myös Euroopan 
investointipankin, käytössä olevat  keinot ja välineet, jotta voi daan helpottaa erityisesti pk-
yritysten rahoituksen saantia. Yhtä tärkeää EU:n  taloudelle on hyväksyä ja panna täytäntöön 
monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2014–2020. Komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kiirehtimään niistä sopimista. Sama an aikaan jäsenvaltioid en olisi nopeutettava 
seuraavaan monivuotiseen rahoitusk ehykseen liittyviä valmisteluto imiaan, jotta investointien 
 
23 
 ja työllisyystukitoimien EU -yhteisrahoitus saadaan käyttöön heti vuoden 2014 alusta, 
maakohtaisissa suosituksissa ehdotettujen uudistusten täytänt öönpanon tueksi. Myös 
pankkiunionin luomisessa olisi edettävä nop easti luottamuksen lujittamiseksi. Lyhyellä 
aikavälillä on varmistettava, et tä pankkien taseet ovat asianmuka isesti pääomitettuja, jotta ne 
voivat täyttää tehtävänsä rahoituksen välitt äjinä ja edistää Eur oopan kasvupotentiaalin 
vahvistamista. 
EU-talousohjausjaksosta on tullu t vakiintunut käytäntö, jonka  avulla void aan lujittaa 
päätöksenteon koordinointia koko EU :ssa. Siinä otetaan huomioon kunkin maan erityispiirteet 
ja luodaan samalla synergiaa maiden välill e sekä tunnustetaan EU:n jäsenvaltioiden 
keskinäinen riippuvuus. Vuoden 2013 talousohjaus jakson yhteydessä komissio on tiivistänyt 
poliittisia ja asiantuntijayhteyksiä jäsenval tioihin, ja monet jäsenv altiot ovat pyrkineet 
ottamaan kansallisen parlamentin, työmarkkinaos apuolet ja kansalaisy hteiskunnan järjestöt 
entistä paremmin mukaan kansal listen uudistusohjelmien valmiste luun ja niistä käytävään 
keskusteluun. Kansallisen tason sitoutuminen  onkin uudistusprosessien menestyksen avain. 
Euroopassa toteutetaan todellista  uudistusten aaltoa, jonka avulla voidaan luoda edellytykset 
uutta, kestävää ja työpaikkoja luovaa kasvua varten. Näihin haasteisiin vastaamista on 
jatkettava herpaantumatta ni in kansallisella kuin EU:nki n tasolla. Rakenneuudistusten 
toteuttaminen on koko Euroopan yhtei nen tehtävä tulevien  kuukausien ajan. Työskentelemällä 
yhdessä kansallisella ja EU:n ta solla voimme ohjata Euroopan ulos  vallitsevasta kriisistä kohti 
älykästä, kestävää ja sosiaalista osallisuutta edistävää kasvua. 
 
 
 
 LIITE 1 - KATSAUS VUOSIEN 2013–2014  MAAKOHTAISIIN SUOSITUKSIIN  
 
Terve 
julkinen 
talousEläke- ja 
terveyden-
huolto-
järjestelmätJulkisen 
talouden 
kehysVerotusPankit ja 
rahoituksen 
saatavuusAsunto-
mar kkinatVerkko-
toimialatKilpailu 
palvelu-
sektorillaJulkiset 
palvelut ja 
sääntelyT&K ja 
innovointiResurssi-
tehokkuusTyövoima-
osuusAktiivinen 
työmarkkina -
politiikkaPalkan-
asetannan 
mekanismitTyömarkki-
noiden 
segmentoitu-
minenKoulutusKöyhyys ja 
sosiaalinen 
osallisuus
AT
BE
BG
CZ
DE
DK   
EE
ES
FI
FRHU
IT
LT
LU
LV
MT
NLPL
RO
SE
SI
SKUKJulkinen talous Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka Rakenneuudistukset Rahoitussektori
 
Huom. Vuosia 2013–2014 koskevat komission suositukset esitettiin 29. toukokuuta 2013. Kyproksen, Kreikan, Irlannin ja Portugali n olisi toteutettava EU:n/IMF:n rahoitustukiohjelmiin 
liittyvät sitoumukset. Lisätietoja ks.: http://ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm   
 
 LIITE 2 – K ATSAUS EUROOPPA 2020  -TAVOITTEISIIN11 
*Kansallinen tavoite on ilmaistu eri indikaattorilla kuin EU:n yleistavoite 
Jäsen-
valtioiden 
tavoitteet  Työllisyys-
aste (%)  T&K, % 
suhteessa 
BKT:hen  Päästöjen 
vähentämis- 
tavoitteet 
(verrattuna 
vuoden 2005 
tasoihin)12 Uusiutuva 
energia  Energiatehokkuus
13 Koulun 
keskeyttäminen 
( %) Korkea-asteen 
koulutus 
(%) Köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa elävien 
määrän vähentäminen  
EU:n 
yleistavoite  75 %  3 % –20 % 
(verrattuna 
vuoden 1990 
tasoihin)  20 %  20 %  10 %  40 %  20 000 000  
EU arviolta  73,70–74 %  2,65–2,72 %  –20 % 
(verrattuna 
vuoden 1990 
tasoihin)  20 %  – 10,3–10,5 % 37,6–38,0 %14  
AT 77–78 % 3,76 % –16 % 34 % 31,5 9,5 % ISCED 4a, jonka osuus 
vuonna 2010 oli noin 
12 %) 235 000 
BE 73,2 % 3,0 % –15 % 13 %  9,5 % 47 % 380 000 
BG 76 % 1,5 % 20 % 16 %  11 % 36 % 260 000* 
CY 75–77 % 0,5 % –5 % 13 % 2,8 10 % 46 % 27 000 
CZ 75 % 1 % (vain 
julkinen sektori)  9 % 13 %  5,5 % 32 % Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa elävien 
määrän pitäminen vuoden 2008 tasolla (15,3 % 
kokonaisväestöstä) ja pyrkiminen 
pienentämään määrää 30 000 hengellä  
DE 77 % 3 % –14 % 18 % 251,0 <10 % ISCED 4, jonka osuus 
vuonna 2010 oli 
11,4 %)  320 000 (pitkäaikaistyöttömät)*  
DK 80 % 3 % –20 % 30 % 17,8 <10 % Vähintään 40 %  22 000 (erittäin alhaisen työssäkäyntiasteen 
kotitalouksissa asuvat henkilöt)*  
EE 76 % 3 % 11 % 25 % 6,5 9,5 % 40 % Köyhyysriskin poistaminen 61 860 ihmiseltä*  
EL 70 % 0,67 % –4 % 18 % 27,1  alle 10 %  32 % 450 000 
 
                                                 
11 Kansallisissa uudistusohjelmissa huhtikuussa 2013 vahvistetut kansalliset tavoitteet. 
12 Päätöksessä 2009/406/EY (ns. vastuunjakopäätös) määritellyt ka nsalliset päästöjen vähentämistavoitteet koskevat päästöjä, jotk a eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmän 
piiriin. Päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvia päästöjä vähe nnetään 21 prosenttia vuoden 2005 tasoista. Päästöjen kokonaisv ähennys on 20 prosenttia vuoden 1990 tasoista. 
13 Energiatehokkuusdirektiivin 2012/27/EU 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan Euroopan unionin vuoden 2020 energiankulutus saa  olla korkeintaan 1474 Mtoe 
primäärienergiaa tai korkeintaan 1078 Mtoe loppuenergiaa. Kaikki jäsenvaltiot lukuun ottamatta kahta (Tšekki ja Luxemburg) aset tivat tavoitteensa 30. päivään huhtikuuta 2013 
mennessä, mutta kaikki eivät ole ilmaisseet näitä tavoitteita pr imääri- ja loppuenergiana kuten direktiivissä vaaditaan. Tästä syystä joidenkin jäsenvaltioiden tiedot ja EU:n tason 
arvio puuttuvat. Tässä taulukossa esitetään vain primäärienerg ian kulutus vuonna 2020 megaöljy ekvivalenttitonneina (Mtoe). ’*’ alustava tavoite. 
14 Laskelmaan ei sisälly ISCED 4 -taso (Saksa, Itävalta). 
 
 ES 74 % 2 % –10 % 20 % 121,6 15 % 44 % 1 400 000–1 500 000 
FI 78 % 4 % –16 % 38 % 35,9 8 % 42%  
(suppea kansallinen 
määritelmä)  150 000 
FR 75 % 3 % –14 % 23 % 236,3 9,5 % 50 % Toistaiseksi ei uutta tavoitetta  
(tavoite oli voima ssa vuoteen 2012) *  
HU 75 % 1,8 % 10 % 14,65 % 26,6 10 % 30,3 % 450 000 
IE 69–71 % noin 2–2,5 % 
suhteessa 
BKT:hen –20 % 16 % 13,9 8 % 60 % 200 000* 
IT 67–69 % 1,53 % –13 % 17 % 158,0 15–16 % 26–27 % 2 200 000 
LT 72,8 % 1,9 % 15 % 23 %  <9 % 40 % 170 000 
LU 73 % 2,3–2,6 % –20 % 11 %  <10 % 66 % 6 000 
LV 73 % 1,5 % 17 % 40 % 5,23* 13,4 % 34–36 % 121 000* 
MT 62,9 % 0,67 % 5 % 10 % 0,825 29 % 33 % 6 560 
NL 80 % 2,5 % –16% 14 % . <8 % >40 % 
45 % odotusten mukaan 
vuonna 2020  93 000* 
PL 71 % 1,7 % 14 % 15,48 % 96,4 4,5 % 45 % 1 500 000 
PT 75 % 3 % 1 % 31 % 22,5 10 % 40 % 200 000 
RO 70 % 2 % 19 % 24 %  11,3 % 26,7 % 580 000 
SE Selvästi yli 80 
% Noin 4 %  –17 % 49 % 36,7–66,0 <10 % 40–45 % Työvoimaan kuulumattomien naisten ja 
miesten (lukuun ottamatta kokoaikaisia 
opiskelijoita), pitkäaikaistyöttömien tai pitkällä 
sairauslomalla olevien osuuden alentaminen 
selvästi alle 14 prosenttiin vuoteen 2020 
mennessä*  
SI 75 % 3 % 4 % 25 %  5 % 40 % 40 000 
SK 72 % 1,2 % 13 % 14 % 16,2 6 % 40 % 170 000 
UK Ei tavoitetta 
kansallisessa 
uudistus-
ohjelmassa  Ei tavoitetta 
kansallisessa 
uudistus-
ohjelmassa  –16 % 15 % 177,6 Ei tavoitetta 
kansallisessa 
uudistus-
ohjelmassa  Ei tavoitetta 
kansallisessa uudistus-
ohjelmassa  Vuonna 2010 annetussa lasten köyhyyden 
torjumista koskevassa  laissa asetetut 
numeeriset tavoitteet*  
HR15 59 % 1,4 % +26 % 20 %  4 % 35 % 100 000 
 
                                                 
15 Kroatia on esittänyt luettelon alustavista kansallisista Euroo ppa 2020 -tavoitteistaan. Koska ne ovat vasta alustavia suunnite lmia, niitä ei ole sisällytetty EU:n kokonaisarvioon.