Bryssel 30.12.2004

KOM(2004)838 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

(1) AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisen kehitysrahoitusyhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä ja (2) siihen liittyvästä ehdotusluonnoksesta neuvoston päätökseksi päivämäärästä, jonka jälkeen yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston varoja ei enää sidota

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

määräajan vahvistamisesta yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varojen sitomiselle

(komission esittämät)

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

(1) AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisen kehitysrahoitusyhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä ja (2) siihen liittyvästä ehdotusluonnoksesta neuvoston päätökseksi päivämäärästä, jonka jälkeen yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston varoja ei enää sidota

Tiivistelmä

Komissio antoi lokakuussa 2003 tiedonannon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön sisällyttämisestä täysimääräisesti EU:n talousarvioon ja pyysi neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tukemaan Euroopan kehitysrahaston (EKR) budjetoimista [1]. Euroopan parlamentti on ilmaissut kannattavansa budjetointia, mutta EU:n neuvosto ei ole vielä ottanut lopullista kantaa. Toistaiseksi AKT–EY-kumppanuussopimuksen tarkistamista varten annetuissa neuvoston neuvotteluohjeissa pyydetään suorittamaan valmistelut kummankin vaihtoehdon, eli talousarvioon sisällyttämisen ja kymmenennen EKR:n, varalta ja päättämään neuvottelut 28. helmikuuta 2005 mennessä [2]. Gaboronessa 7. toukokuuta 2004 kokoontunut AKT-maiden ja EU:n ministerineuvosto vahvisti, että koska päätös budjetoinnista on vielä tekemättä, komission olisi tehtävä ehdotus kymmenennestä EKR:sta.

Ehdotettu budjetointi on sisällytetty rahoitusnäkymiin 2007–2013 [3] ja vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien mukaisista ulkomaanavun rahoitusvälineistä annettuun tiedonantoon sekä kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön rahoitusvälineestä sekä vakautusvälineestä annettavia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia koskeviin ehdotuksiin [4].

AKT–EU-kumppanuussopimuksessa määrätään arvioinnista, jossa tarkastellaan, missä määrin varoja koskevat sitoumukset ja maksumäärärahat ovat toteutuneet. Tämän pohjalta arvioidaan uusien varojen tarvetta voimassa olevan vuodet 2000–2007 kattavan rahoituspöytäkirjan voimassaolon päätyttyä [5]. EU on lisäksi tarkentanut, että tätä tarvetta arvioitaessa otetaan täysimääräisesti huomioon päivämäärä, jonka jälkeen yhdeksännen EKR:n varoja ei sidota [6].

Tämän vuoksi tässä tiedonannossa arvioidaan yhdeksännen EKR:n tuloksia ja selostetaan seikkaperäisesti AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisen kehitysrahoitusyhteistyön rahoitusnäkymiä. Loppupäätelmänä tiedonannossa suositellaan, että neuvosto (i) hyväksyisi liitteenä olevan luonnoksen päätökseksi, jossa vahvistetaan 31. joulukuuta 2007 päivämääräksi, jonka jälkeen yhdeksännen EKR:n varoja ei enää sidota, ja (ii) komissio valtuutettaisiin ilmoittamaan virallisesti AKT-maiden ryhmälle rahoitusjärjestely, jota tulevissa rahoitusnäkymissä 2007–2013 ehdotetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaiselle kehitysrahoitusyhteistyölle.

1. JOHDANTO

Euroopan unioni ylläpitää erityisiä kauppa- ja kehitysyhteistyösuhteita Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen (AKT) kehitysmaiden ryhmään AKT–EU-kumppanuussopimuksella, joka allekirjoitettiin 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa 20 vuoden ajaksi alkaen 1. maaliskuuta 2000.

Cotonoun sopimuksen kehitysrahoitusyhteistyöosaa rahoitetaan Euroopan kehitysrahastosta (EKR), joka määritellään rahoituspöytäkirjalla viideksi vuodeksi kerrallaan. Ensimmäiset viisi vuotta kattavan rahoituspöytäkirjan (yhdeksäs EKR) kokonaismäärä, jota täydentävät edeltävien EKR:jen jäljellä olevat määrät, kattaa vuodet 2000–2007. Kyseinen rahoituspöytäkirja on liitetty Cotonoun sopimuksen liitteeksi 1 ja on sopimuksen erottamaton osa.

Cotonoun sopimus toi AKT–EU-kumppanuuteen joitakin tärkeitä muutoksia, muun muassa yhteistyövälineiden määrää vähennettiin, toimintaa keskitettiin ydinaloille ja ohjelmasuunnittelua parannettiin strategia-asiakirjojen ja mitattavissa olevien tuloskeskeisten tulosindikaattorien avulla.

Euroopan komissio katsoo, että EKR:n budjetointi tukisi edelleen Cotonoun sopimukseen sisältyvien uudistusten ja kolmansille maille annettavan Euroopan komission avun toimitusten järjestelyjä koskevien sisäisten uudistusten perustavoitteita ja parantaisi Euroopan kehitysyhteistyöpolitiikan näkyvyyttä, johdonmukaisuutta ja tuloksellisuutta, ja lokakuussa 2003 se antoi neuvostolle ja parlamentille tiedonannon AKT-maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kanssa tehtävän yhteistyön integroimisesta täysimääräisesti EU:n talousarvioon. EKR:n budjetointi liitettiin vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien valmisteluun, ja syyskuussa 2004 komissio sisällytti sen rahoitusnäkymiä 2007–2013 koskevassa ehdotuksessaan ulkomaanavun välineisiin.

EU:n neuvosto ei ole vielä ottanut budjetointiin lopullista kantaa. Cotonoun sopimuksen tarkistusta varten annetuissa neuvotteluohjeissa todetaan, että päätöstä odotettaessa komissio tekee tarpeelliset valmistelut kummankin vaihtoehdon, eli sekä talousarvioon sisällyttämisen että kymmenennen EKR:n, varalta. Gaboronessa 7. toukokuuta 2004 kokoontunut AKT-maiden ja EU:n ministerineuvosto vahvisti, että koska päätös budjetoinnista on vielä tekemättä, komission olisi tehtävä ehdotus kymmenennestä EKR:sta. Avun tulisi olla samansuuruinen riippumatta siitä, maksetaanko se talousarviosta tai EKR:sta, ja vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiin sisältyvän ennusteen mukainen. Komissio on kuitenkin vakuuttunut siitä, että EKR:n budjetointi on paras tapa lisätä poliittista näkyvyyttä ja parantaa tuloksellisuutta, reagointinopeutta ja kustannustehokkuutta. AKT-kumppanit hyötyisivät tästä ensimmäisinä.

2. EKR:N MÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

Cotonoun sopimuksessa tarkennetaan, että uusien varojen tarpeen perustana on oltava arvio siitä, missä määrin yhdeksännen EKR:n varat on sidottu ja maksettu, sekä päivämäärä, jonka jälkeen niitä ei enää sidota [7].

[pic]Kuten taulukosta käy ilmi, EKR:n määrärahat toteutuivat vuonna 2003 paremmin kuin koskaan aikaisemmin. Myönteinen kehitys ei ole ollut pelkästään yksittäisten kertaluonteisten toimien ansiota, vaan myös vuoden 2004 alustavat luvut vahvistavat jo edellisinä vuosina havaitun, erityisesti maksujen kasvua osoittavan kehityksen. Tulokset ovat olleet näin rohkaisevia huolimatta siitä, että yhteistyötä tiettyjen AKT-maiden kanssa ovat haitanneet poliittinen epävarmuus ja poliittiset kriisit ja/tai luonnonkatastrofien seuraukset.

Kun otetaan huomioon edeltävien EKR:jen jäljellä olevista varoista tähän mennessä tehdyt siirrot (2 617 miljoonaa euroa) ja ”ehdollisesta miljardista” EU:n vesialan välineen käynnistämistä varten vapautettu osa (250 miljoonaa euroa) [8], konsolidoidusta yhdeksännestä EKR:sta nyt käytettävissä oleva määrä on 15 367 miljoonaa euroa.

Määrästä oli sidottu syyskuun 2004 loppuun mennessä jo 4 855 miljoonaa euroa. Kun otetaan huomioon vuoden 2004 viimeisellä neljänneksellä vielä odotettavissa olevat sitoumukset, sitomatta on vuoden lopussa ainoastaan 9 345 miljoonaa euroa, mikä on keskimäärin 3 115 miljoonaa euroa vuodessa yhdeksännen EKR:n jäljellä olevasta kaudesta. Kun käynnissä olevia ohjelmia koskevien peruutettujen sitoumusten määrä viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana on ollut keskimäärin 320–340 miljoonaa euroa, tarvitaan jäljellä olevia yhdeksännen EKR:n kohdentamattomia varoja varten yhteensä noin 3 445 miljoonan euron sitoumukset vuodessa. Tämä vastaa sitoumusten keskimääräistä 3 656 miljoonan euron kokonaismäärää viimeksi kuluneiden kahden vuoden (2003 ja 2004) aikana.

EuropeAid-yhteistyötoimisto on saattanut ajan tasalle ennusteensa [9], ja ne tukevat nyt näkemystä, että yhdeksäs EKR, johon sisältyvät kaikkien edellisten EKR:jen jäljellä olevat varat ja ”ehdollisesta miljardista” rahoitettu vesialan välineen ensimmäinen 250 miljoonan euron erä, on sidottu kokonaisuudessaan vuoden 2007 loppuun mennessä eli yhdeksännen EKR:n kattamana aikana.

Edellä olevan perusteella komissio ehdottaa, että 31. joulukuuta 2007 vahvistetaan päivämääräksi, jonka jälkeen komission hallinnoimia yhdeksännen EKR:n jäljellä olevia varoja ja Euroopan investointipankin hallinnoimia korkotukia ei enää sidota.

3. YHDEKSÄNNEN EKR:N JÄLKEISTÄ AIKAA KOSKEVAT RAHOITUSNÄKYMÄT

Avun suuruusluokka

AKT-maille annettavan avun olisi oltava samansuuruinen riippumatta siitä, maksetaanko se talousarviosta vai EKR:sta. On kuitenkin selvää, että talousarvioon kohdistuu suurempi hallinnollinen rasite, jos EKR:a ei budjetoida vaan pidetään yllä kahta erillistä järjestelmää.

Euroopan parlamentti antoi huhtikuussa 2004 EKR:n budjetointia tukevan päätöslauselman. Siinä parlamentti toistaa, että ”on varmistettava, että EKR:lle budjetoinnin jälkeen osoitettujen varojen kokonaisarvo ei laske nykyisestä” .

Koska EKR-rahoituksen määrä on lähimenneisyydessä nimellisarvoltaan vähitellen vakiintunut, yhdeksännen EKR:n tapauksessa sen reaaliarvo on jopa vähentynyt [10], AKT-maat ovat useaan otteeseen ilmaisseet huolensa avun tulevasta määrästä, erityisesti siinä tapauksessa, että EKR budjetoidaan.

Sen vuoksi budjetointia käsittelevässä tiedonannossa ehdotetaan selvästi, että talousarviossa AKT-maille kohdennettavat, EKR:a vastaavat määrät olisivat ”vähimmäismääriä, joilla EKR:n kautta nyt toimitetun aluetuen kokonaistasoa pidetään yllä ja jota ohjaa EU:n bruttokansantulon (BKTL) yleinen kehitys”.

Kaudeksi 2000–2007 käytettävissä oli yhteensä 23 600 miljoonan euron nimellismäärä, joka muodostui yhdeksännen EKR:n allekirjoitusta edeltävän vuoden lopussa sitomatta olleista edellisten EKR:jen jäljellä olevista määristä (9 800 miljoonaa euroa vuoden 1999 lopussa) [11] ja yhdeksännen EKR:n määrästä, johon sisältyivät ”ehdollinen miljardi” ja täytäntöönpanokustannukset (13 800 miljoonaa euroa). Tulosarvioinnin perusteella komissio pitää erittäin todennäköisenä, että konsolidoidut yhdeksännen EKR:n varat, joihin sisältyy ehdollinen miljardi, on tosiasiallisesti kokonaan sidottu vuoden 2007 loppuun mennessä, sillä yhteisöllä on nyt aiempaa paremmat edellytykset sitoa ja maksaa EKR-varoja. Saman ajanjakson bruttokansantuloa (BKTL) koskevan komission arvion perusteella määrä on 0,031 prosenttia 15 jäsenmaan EU:n BKTL:sta ja se vastaa edellisten EKR:jen aikaista keskimääräistä kykyä hyödyntää EKR-varoja (ks. yksityiskohtaiset luvut liitteessä 2).

Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Monterreyn kansainvälistä kehitysrahoituskonferenssia valmisteltaessa sitoutumisensa YK:n kehityksen vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen ja lupasi selvittää, millä keinoilla ja missä aikataulussa kukin EU:n jäsenvaltio voisi saavuttaa YK:n asettaman tavoitteen 0,7 prosenttia BKTL:sta. Välitavoite on 0,39 prosentin saavuttaminen vuoteen 2006 mennessä, ja kunkin jäsenvaltion pitäisi olla tuolloin yltänyt vähintään 0,33 prosenttiin BKTL:sta. Suurin osa kaikkein köyhimmistä maista kuuluu AKT-maiden ryhmään, minkä vuoksi EU:ssa vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi sovellettavan johdonmukaisen toimintamallin tulisi ainakin merkitä sitä, että EU:n AKT-maille antama apu pysyy bruttokansantulo-osuutena ilmaistuna entisellään. Jos EU:n AKT-maille antama apu suhteessa EU:n bruttokansantuloon vähenisi samaan aikaan, kun kansallisia kehitysyhteistyöbudjetteja lisätään, muuttuisivat EU:sta peräisin olevan avun kanavat huomattavasti. Yhteisön antama apu vähenisi ja kahdenväliset ja/tai monenväliset avustusmuodot kasvaisivat, mikä ei takaa sitä, että AKT-maille annettava apu säilyisi tietyn tasoisena.

Tässä valossa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä koskevassa ehdotuksessa oletetaan, että nykyisin EKR:sta rahoitettaviin toimiin annettavan avun suuruus on 0,031 prosenttia EU:n BKTL:sta [12] ja että tämä määrä täydentää nykyisistä budjettikohdista jo annettavaa apua. Nämä AKT-maille jo kanavoidut budjettivarat koskevat pääasiassa humanitaarista apua ja hätäapua tai liittyvät Etelä-Afrikkaa koskevaan budjettikohtaan ja yksittäisiä temaattisia kysymyksiä, kuten elintarvikevarmuutta, kalastussopimuksia, ihmisoikeuksia ja kansalaisyhteiskuntaa tai ympäristöongelmien käsittelyä tukeviin budjettikohtiin, ja niiden määrä on noin 700 miljoonaa euroa vuodessa.

Rahoitusnäkymät 2007–2013

Komissio antoi helmikuussa 2004 tiedonannon politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007–2013 [13]. Tiedonantoon niveltyy periaate AKT-maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön sisällyttämisestä yhteisön talousarvioon. Ajatusta laajennettiin heinäkuussa 2004 neuvostolle ja parlamentille annetussa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä käsittelevässä tiedonannossa [14]. Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien mukaisista ulkomaanavun välineistä 29. syyskuuta 2004 annetussa tiedonannossa toivotaan neuvoston ja parlamentin hyväksyvän ehdotus kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta annettavaksi asetukseksi, joka kattaa nykyisen EKR:n keskeiset toiminnot, sekä ehdotus vakautusvälineestä annettavaksi asetukseksi, jossa myös säädetään nykyisin EKR:sta rahoitettavien toimien rahoittamisesta [15].

Ulkomaanapua koskevan otsakkeen osalta rahoitusnäkymät 2007–2013 perustuvat yksinkertaistettuun rakenteeseen, jonka perustana ovat kolme uutta rahoitusvälinettä. Ne vastaavat ulkosuhteiden alan keskeisiä politiikkoja eli liittymistä valmistelevaa politiikkaa, naapurimaita koskevaa politiikkaa sekä muiden maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön ja kehitysyhteistyön tukemiseksi toteutettavaa politiikkaa. Näitä kolmea tärkeää poliittista välinettä täydennetään kolmella horisontaalisella välineellä, joita on tarkoitus käyttää erityistarpeita varten, erityisesti kriisitilanteissa (nykyiset makrotaloudellisen rahoitusavun ja humanitaarisen avun välineet sekä uusi vakautusväline). AKT-maat saavat tukea kolmesta mainittujen kuuden välineen joukkoon kuuluvasta välineestä:

- Kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön rahoitusväline, jota sovelletaan kaikkiin maihin, jotka eivät ole edenneet liittymistä valmistelevaan vaiheeseen tai eivät ole naapurimaita ja joka lisäksi kattaa useimmat sellaiset horisontaaliset välineet, joissa kehitysulottuvuus on vallitsevana. Se kattaa suurimman osan AKT-maita tukevasta rahoituksesta, joka nykyisin rahoitetaan EKR:sta. AKT-maiden ryhmän osuus rahoitusvälineen määrärahoista on yli puolet ja ryhmä vaikuttaa merkittävästi välineen luonteeseen kehityksen edistäjänä.

- Humanitaarisen avun väline kattaa tulevaisuudessa ECHO:n toimet. Välineestä rahoitetaan AKT-maille annettavaa humanitaarista ja hätäapua, joka nykyisin rahoitetaan EKR:sta [16].

- Vakautusväline, josta rahoitetaan EKR:sta nykyisin rahoitettavia rauhan ja turvallisuuden edistämistoimia, kuten Afrikan rauhanrahastoa.

Lisäksi ulkomaanapua koskevan rahoitusnäkymien otsakkeen alla osoitetaan täytäntöönpanokuluihin neljä prosenttia toimintamenoista, kun yhdeksännen EKR:n kustannuseriä koskevassa perussuunnitelmassa määrä on ollut yksi prosentti, mikä on osoittautunut rakenteellisesti riittämättömäksi kattamaan avun hallinnoinnin sisäisestä hajauttamisesta aiheutunutta kustannusten nousua. Täytäntöönpanokuluihin sisältyi myös entistä suuremmat menot tehostetusta seurannasta ja arvioinnista, joita on tarvittu siirryttäessä viime vuosien aikana yhteisön avun toimitusten aiempaa tuloskeskeisempään hallinnointiin [17].

Vaikka merentakaiset maat ja alueet, joihin sovelletaan sisäistä sopimusta, on tähän asti sisällytetty EKR:a koskeviin laskelmiin, ne eivät kuulu AKT-maiden ryhmään eikä niihin sovelleta rahoituspöytäkirjaa. Sen vuoksi tätä tiedonantoa ei sovelleta rahoitukseen, jolla jäsenvaltiot osallistuvat merentakaisille maille ja alueille annettavaan ulkomaanapuun. Yhdeksännessä EKR:ssa merentakaisten maiden ja alueiden osuus EKR:n kokonaismäärästä (175 miljoonaa euroa 13 800 miljoonasta eurosta) on 1,27 prosenttia. Sama suhteellinen osuus on säilytetty vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä [18].

AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukainen monivuotinen kehys

Komissio ehdottaa, että vahvistetaan 31. joulukuuta 2007 päivämääräksi, jonka jälkeen yhdeksännen EKR:n varoja ei enää sidota, ja näin uusia maksusitoumusmäärärahoja tarvitaan vasta 1. päivästä tammikuuta 2008. Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien suunnittelujakso saattaa johtaa siihen, että ohjelmasuunnittelukausi pitenee viidestä vuodesta kuuteen vuoteen [19]. Etuna olisi väliarvioinnin ajoittuminen tasapainoisemmin kolmannen vuoden loppuun, mikä mahdollistaisi tarvittaessa määrärahojen perusteellisemman uudelleenjaon ja suunnittelun paremman sujuvoittamisen kaikissa poliittisissa maantieteellisissä ulkomaanavun välineissä.

Jotta vertailu yhdeksännen EKR:n rahoituspöytäkirjaan olisi mahdollinen, AKT-maille annettavan EKR:a vastaavan tuen rahoitusnäkymät ilmaistaan nykyhintoina perustana sama komission kasvu- ja inflaatioennuste kuin yleisten rahoitusnäkymien yhteydessä on käytetty [20].

Yleisiä rahoitusnäkymiä koskeva ennuste perustuu olettamukseen, että maksusitoumusten määrä kasvaa asteittain ja on suurimmillaan aivan väliarviointia edeltävinä ja heti sitä seuraavina vuosina ja laskee ohjelmasuunnittelukauden viimeisenä vuonna takaisin keskiarvon mukaiselle tasolle [21]. Ennustetta perustellaan seuraavasti:

- Koska vuosina 2006 ja 2007 on tarkoitus keskittyä ensi sijassa kauden loppuarviointiin, uuden ohjelmasuunnittelukauden valmisteluihin ja yhdeksännestä EKR:sta ennen ehdotettua takarajaa eli 31. joulukuuta 2007 tehtäviin lopullisiin maksusitoumuksiin, voidaan kohtuudella odottaa, että sitoumusten määrä on uuden monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisenä soveltamisvuonna keskimääräistä vähäisempi eli toisin kuin yhdeksännen EKR:n kohdalla tapahtui.

- Väliarvioinnista saadut kokemukset vahvistavat, että tämä luo paineita sitoa varoja ennen arviointia.

- Väliarvioinnissa ja loppuarvioinnissa tarkastellaan toteutunutta rahoitusta ja kykyä hyödyntää varoja ja niiden tuloksena kohdennetaan varoja uudelleen, mikä osaltaan jouduttaa sitoumusten tekoa.

- Ohjelmasuunnittelukauden viimeisenä vuonna sitoumukset päätetään ja huomio suunnataan uuteen ohjelmasuunnittelukauteen.

Rahoitusnäkymät EKR:a vastaavaa AKT-maille annettavaa tukea varten, 2005–2013

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004e | 2005e |

TOTAL managed by COM | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 3 761 | 2 850 | 3 500 |

of which (1) |

A. Special operations |

- STABEX | 373 |

- HIPC | 1 029 | 60 | 460 |

- Global Health Fund GFATM | 170 |

- Peace Facility | 250 |

- Water facility | 3 | 247 |

Subtotal | 1 402 | 60 | 630 | 253 | 247 |

GRAND TOTAL COM + EIB | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 4 127 | 3 185 | 4 055 |

- (1) Also includes an amount of €105 million as special assistance to the DRC funded as a result of the Council Decision of 21 July 2003 to reallocate reimbursements of special loans managed by the EIB under previous EDFs.

(2) 9th EDF instruments managed by the EIB (Investment facility and interest subsidies).

Based on commitments at the end of August (€119 million), the EIB had to revise its forecasts for the implementation of the Investment Facility downwards for 2004 to €335 million (from an initial estimate of €500 million) but maintains its initial forecasts for 2005, based on the existing portfolio of contacts.

Disbursements

The Commission disbursed €2 427 million in 2003. This amount includes some special operations such as the €191 million transferred to a special account for Sudan under the Stabex instrument, and a further contribution to HIPC of €209 million and the contribution of €170 million to the Global Fund against Aids, Tuberculosis and Malaria, both funded from the intra-ACP reserves[27]. The EIB disbursed €4 million under the Investment Facility, which brought total disbursements for both institutions to €2 431 million.

Based on the assessment of the pipeline of ongoing projects and programmes and the payment situation at the end of September 2004, the level of disbursement is forecast to increase further in 2004 and 2005, even allowing for the impact of some €270 million of payments carried over from 2003 due to treasury constraints[28]. This confirms the structural nature of the improved disbursement performance. Only the payment forecasts for the EIB-managed funds had to be revised downwards as result of the lower-than-expected commitments under the Investment Facility.

DISBURSEMENTS | million € |

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |

TOTAL managed by COM | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 427 | 2 475 | 2 760 |

of which |

A. Special operations |

- STABEX | 82 | 353 | 2 | 191 |

- HIPC | 356 | 350 | 180 | 209 | 100 | 200 |

- Global Health Fund GFATM | 170 |

- Peace Facility | 22 | 61 |

- Water Facility | 57 |

Subtotal | 439 | 703 | 182 | 570 | 122 | 318 |

GRAND TOTAL COM + EIB | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 431 | 2 565 | 2 995 |

(1) 9th EDF instruments managed by the EIB (Investment Facility and interest subsidies).

The RAL (“Reste à Liquider”)

The ratio between the RAL (“Reste à Liquider” or the volume of unpaid balances on ongoing projects and programmes) and the yearly disbursement level is a useful indicator of project implementation. It is a proxy for the average remaining implementation time before closure of all ongoing projects and programmes. As the time horizon of a project on average is not longer than 4 years, a ratio significantly above this figure measures the relative gap between commitments and disbursements and may indicate serious delays and problems in implementation. While the ratio indeed grew gradually to reach 5,5 in 2000, the Commission managed to reduce it to 4,41 by the end of 2002 and 3,88 by the end of 2003 despite the high commitment rate that year. The ratio should further decrease over the next few years to less than 3,5.

Financial situation at the end of September 2004

The state of implementation of EDF resources for ACP countries is shown in the table below.

Available EDF resources for the ACP

(**) This figure anticipates the reallocation proposal COM(2004)208 approved by Council, for which ACP endorsement is expected in December. |

(***) The difference between the transfer from the previous EDFs and the changes to the 9th EDF is interest on non-transferred STABEX funds. |

Since the entry into force of the Cotonou Agreement, a total amount of €2 607million was transferred from the old EDFs to the 9th EDF[29]. With the partial release of the “conditional billion” for the launch of the EU Water Facility, total funding available under the consolidated 9th EDF to date is €15 367 million[30].

The total amount available for commitments for the last quarter of 2004 and the next three years, excluding the balances of the conditional billion, is €10 512 million net. Taking into consideration pending commitments and additional commitments expected in the last quarter of 2004, by year end only €9 345 million will remain uncommitted or on average €3 115 million per year over the remaining period of the 9th EDF. Considering the decommitments on ongoing programmes which averaged +/- €320-340 million over the last 5 years[31], the gross level of yearly commitments required to absorb the unallocated balances of the consolidated 9th EDF is approximately €3 445 million, including some €2 945 million for Commission-managed funds and €550 million for EIB-managed funds.

Forecasts 2004-2007

EuropeAid updated its forecasts on the basis of the consolidation of the implementation pipeline of each national and regional indicative programme and the intra-ACP envelope, which was assessed in a number of regional seminars in the ACP during February and March 2004, and screened again in September[32]. They are in line with the forecasts adopted by the Council in November 2003 and support the view that the 9th EDF, including the balances of all previous EDFs and the first instalment of €250 million of the Water Facility, financed out of the “conditional billion”, will be fully committed by the end of 2007, the period covered by the 9th EDF[33].

Forecast of commitments and disbursements under the 9th EDF Years 2006 – 2009

(million €)

6th EDF (1985-‘90) | 7 560 | 1 512 | 0,037 % | 12 |

7th EDF (1990-‘95) | 10 940 | 2 188 | 0,039 % | 12 |

8th EDF (1995-‘00) | 12 840 | 2 568 | 0,034 % | 15 |

6th-7th-8th EDF effective (1986-’99)(1) | 23 783 | 1 699 | 0,031 % |

9th EDF (2000-’05) | 13 800 | 2 760 | 0,030 % | 15 |

9th EDF plus balances (2000-’07)(2) | 22 800 | 2 850 | 0,030 % | 15 |

9th EDF plus balances (2000-’07)(3) | 23 600 | 2 950 | 0,031 % | 15 |

(*) Includes support for the ACP plus support to the OCT and administrative implementation costs (for the 9th EDF the OCT contribution is €175million, administrative expenses €125 million).

(**) For the EU financial perspectives 2000-2006 the reference used was GDP, for the new financial perspectives 2007-2013 the reference used is GNI. The difference between EU-GDP and EU-GNI is only 0,13%.

1. Cumulative commitments, including €2 243 million uncommitted balances from 4th and 5th EDF at the end of 1985. The aid effort as % of GDP is weighted for 12 member States for 6th and 7th EDF commitments at the end of 1999 and for 15 member States for 8th EDF commitments.

2. Based on the estimates used for the Ministerial Coordination Meeting of 8 December 1999 deciding on the 9th EDF financial envelope.

3. Based on the effective level of balances on previous EDFs on 31 December 1999 as per COM(2000)357 of 15 June 2000.

PERUSTELUT

AKT–EY-kumppanuussopimuksessa ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisessä sopimuksessa AKT–EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta määrätään, että arvio sitoumuksien ja maksujen toteutumisasteesta on perustana uusien varojen tarvetta arvioitaessa nykyisen, kauden 2000–2007 kattavan rahoituspöytäkirjan voimassaolon päätyttyä[37].

EU on lisäksi tarkentanut, että tätä tarvetta arvioitaessa on otettava täysimääräisesti huomioon päivämäärä, jonka jälkeen yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoja ei enää sidota[38]. Sisäisen sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ennen yhdeksännen EKR:n voimassaolon päättymistä määrättävä päivämäärä, jonka jälkeen yhdeksännen EKR:n varoja ei enää sidota[39].

Tämän vuoksi ehdotetaan, että asetetaan 31. joulukuuta 2007 määräajaksi, jonka jälkeen ei komission hallinnoimia yhdeksännen EKR:n jäljellä olevia varoja, Euroopan investointipankin hallinnoimia korkotukia eikä näiden määrärahojen korkotuloja enää sidota.

Tämä päätös ei vaikuta Euroopan investointipankin hallinnoimaan, jatkuvana rahastona toimivaan investointikehykseen osoitettuihin varoihin[40].

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

määräajan vahvistamisesta yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varojen sitomiselle

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[41],

ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen[42],

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen AKT–EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta[43] ja erityisesti sen 2 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) AKT–EY-kumppanuussopimuksessa olevan liitteen I (rahoituspöytäkirja) 5 kohdassa määrätään, että kyseisen rahoituspöytäkirjan kokonaismäärärahat edellisistä EKR:istä siirretyillä käyttämättömillä varoilla täydennettyinä kattavat jakson 2000–2007.

(2) AKT–EY-kumppanuussopimuksessa olevan liitteen I (rahoituspöytäkirja) 7 kohdassa ja sisäisen sopimuksen 2 artiklan 3 kohdassa määrätään, että ennen kyseisen rahoituspöytäkirjan voimassaolon päättymistä arvioidaan sitä, miten sitoumukset ja maksut ovat toteutuneet. Arvio muodostaa perustan sen arvioinnille, tarvitaanko kyseisen rahoituspöytäkirjan voimassaolon päättymisen jälkeen uusia varoja.

(3) AKT–EY-kumppanuussopimukseen julistuksena XVIII liitetyssä EU:n julistuksessa rahoituspöytäkirjasta yksilöidään, että uusien rahoituslähteiden tarvetta arvioitaessa otetaan täysimääräisesti huomioon päivämäärä, jonka jälkeen yhdeksännen EKR:n varoja ei sidota.

(4) Näin ollen on sisäisen sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti aiheellista asettaa ennen yhdeksännen EKR:n voimassaolon päättymistä päivämäärä, jonka jälkeen yhdeksännen EKR:n varoja ei enää sidota,

ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päivämääräksi, jonka jälkeen ei komission hallinnoimia yhdeksännen EKR:n varoja, Euroopan investointipankin hallinnoimia korkotukia eikä näiden määrärahojen korkotuloja enää sidota, vahvistetaan 31 päivä joulukuuta 2007.

2 artikla

Tämä päätös ei vaikuta varoihin, jotka on osoitettu Euroopan investointipankin hallinnoimaan, jatkuvana rahastona toimivaan korkotukeen.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä .

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] KOM(2003) 590, 8.10.2003.

[2] Neuvoston 28. huhtikuuta 2004 antamat neuvotteluohjeet.

[3] KOM(2004) 101, 26.2.2004, Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen ja KOM(2004) 487, 14.7.2004, Rahoitusnäkymät 2007–2013 .

[4] KOM(2004) 626, 629 ja 630, 29.9.2004.

[5] AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteenä I olevan rahoituspöytäkirjan 7 kohta.

[6] AKT–EY-kumppanuussopimuksen XVIII julistukseksi liitetty EU:n julistus rahoituspöytäkirjasta ja sisäisen sopimuksen 2 artiklan 4 kohta, EYVL L 317, 15.12.2000.

[7] Määrärahojen tähänastista toteutumista arvioidaan yksityiskohtaisemmin liitteessä 1.

[8] AKT–EY-kumppanuussopimukseen liitetyn XVIII julistuksen ja sisäisen sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan yhdeksännen EKR:n koko 13 500 miljoonan euron summasta voidaan vapauttaa 1 000 miljoonaa euroa vuonna 2004 suoritettavan tulosarvioinnin perusteella. Maaliskuun 22 päivänä 2004 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2004/289 sovittiin, että ”ehdollisesta miljardista” vapautetaan ensin 250 miljoonaa euroa ja jäljelle jäävän määrän vapauttamisesta päätetään maaliskuuhun 2005 mennessä.

[9] KOM(2004) 763, 19.11.2004.

[10] Edunsaajamaiden kannalta tilanne on vieläkin huonompi: seitsemännen ja yhdeksännen EKR:n välillä avun reaaliarvo henkeä ja edunsaajaa kohden väheni 30 prosenttia, kun otetaan huomioon yli 40 prosentin väestönkasvu (luonnollinen kasvu ja AKT-maiden ryhmän laajeneminen) ja yli 25 prosentin inflaatio vuosien 1990–2000 aikana).

[11] Kun neuvosto teki päätöksen yhdeksännestä EKR:sta, sitomatta olevat edellisten EKR:jen jäljellä olevat määrät arvioitiin ainoastaan 9 000 miljoonaksi euroksi (ks. liite 2).

[12] Asiakirjassa KOM(2004) 629 olevassa 24 artiklaa koskevassa perustelussa viitataan budjetoinnista annettuun asiakirjaan KOM(2003) 590, jonka 4.3 kohdassa tarkennetaan, että ”budjetoinnin jälkeen tavoitteena pitäisi olla vähintään” keskimäärin 0,031 prosenttia BKTL:stä.

[13] KOM(2004) 101, 10.2.2004.

[14] KOM(2004) 487, 14.7.2004. Yhdeksänteen EKR:oon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa (EYVL L 83, 1.4.2003) säädetään, että täytäntöönpanoon liittyvät kulut on arvioitava uudelleen.

[15] KOM(2004) 626, 629 ja 630, 29.9.2004.

[16] Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirjat, monivuotinen rahoituskehys 2007–2013, otsakkeeseen 4 liittyviä puuttuvia tietoja koskeva lomake 37, 9.11.2004, ja humanitaarisen avun välinettä koskeva lomake 39, 10.11.2004.

[17] Yhdeksänteen EKR:oon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa (EYVL L 83, 1.4.2003) säädetään, että täytäntöönpanoon liittyvät kulut on arvioitava uudelleen.

[18] Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirjat, monivuotinen rahoituskehys 2007–2013, lomake 37, 9.11.2004.

[19] Tällöin Cotonoun sopimuksen 95 artiklaa on tarkistettava.

[20] Komission ennusteen perustana on keskimäärin 2 prosentin vuotuinen inflaatio ja keskimäärin 2,3 prosentin vuotuinen reaalikasvu, ja siinä oletetaan Romanian ja Bulgarian liittyvän Euroopan unioniin vuonna 2007.

[21] KOM(2004) 629, 29.9.2004.

[22] Tässä kasvussa ei ole mukana AKT-maiden osallistuminen horisontaalisiin aloitteisiin, jotka jo rahoitetaan talousarviosta ja joita on tarkoitus vielä vahvistaa ehdotetuissa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä.

[23] AKT–EU-kumppanuussopimuksen tarkistuksesta käytävien neuvottelujen yhden tavoitteen mukaisesti eli EKR-varojen hallinnoinnin joustavuuden lisäämiseksi ei kansainvälisessä sopimuksessa pidetä toivottavana hajottaa kyseisiä varoja enää enempää eikä myöskään viitata EIP:n omista varoistaan myöntämään rahoitukseen.

[24] EYVL L 253, 7.10.2000, 2 artiklan d kohta.

[25] COM(2004)763 of 19 November 2004 on the European Development Fund (EDF), Estimate of decisions, payments and contributions to be paid by the Member States for 2004 and 2005 and forecast of decisions and payments for the period 2006 to 2009. After the forecasts were finalized, it appeared that the approval of some large financing proposals risked being delayed beyond 2004 due to political and economic governance issues. Total commitments in 2004 may therefore be overestimated by up to €250 million depending on factors outside the control of the Commission.

[26] ACP-related implementation support staff in EuropeAid decreased by one third in 2004; this was more than compensated by increased staffing in the Delegations under devolution but the exceptionally high staff turnover rate during this transitional period affected the normal implementation of the project cycle.

[27] STABEX funds are not payments in the strict accounting sense. However, they are included in order to be consistent with past presentations. This transfer should in principle be one of the last made on this instrument.

[28] COM(2004)763 of 19 November 2004. In 2004, for the first time effective disbursements closely followed the disbursement forecasts made by the Commission, leading to treasury problems for Member States that had not budgeted for the forecast contributions – see COM(2004)647 of 8 October 2004, Proposal for a Council Decision fixing the financial contribution to the EDF (third instalment for 2004) and draft Council Decision 13362/02/04 approved by the ACP Working Group of 29 October 2004.

[29] The negative transfers for the CDE and the CTA reflect the need for transitional measures under the 8th EDF in order to ensure the continuity of their activities pending ratification of the Cotonou Agreement.

[30] To this amount should be added €105 million of special assistance to the Democratic Republic of Congo, Council Decision of 21 July 2003.

[31] With a peak of €365 million in 2003, resulting from the continued effort to reduce the abnormal RAL (i.e. RAL which stayed unchanged on specific projects or programmes for several years).

[32] COM (2004)763, 19.11.2004.

[33] Most programmable funds are already earmarked for commitment before the end of 2006. There is therefore a prudential margin to take into account the usual delays and to correct the situation during the end of term review in early 2006 which will allow transferring funds from low to high performers.

[34] The performance review will be further detailed and complemented by a qualitative performance assessment as part of the Communication on the release of the conditional billion.

[35] Council Decision 2004/289 of 22 March 2004.

[36] As the Investment Facility managed by the EIB is a revolving fund, the amount reserved for the Investment Facility will not be affected by the sunset clause.

[37] AKT–EY-kumppanuussopimksen liitteenä I olevan rahoituspöytäkirjan 7 kohta ja sisäisen sopimuksen 2 artiklan 3 kohta.

[38] AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteenä XVIII oleva EU:n julistus rahoituspöytäkirjasta.

[39] Sisäisen sopimuksen 2 artiklan 4 kohta.

[40] Sisäisen sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohta.

[41] KOM(2004) XXX.

[42] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

[43] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.