1.Johdanto ja tausta

Neuvosto on pyytänyt komissiota raportoimaan joka kolmas vuosi siitä, miten EU:n jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön neuvoston marraskuussa 2013 antaman suosituksen monialaisesta terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä, jäljempänä ’neuvoston suositus’, ja arvioimaan suosituksen antamaa lisäarvoa. Tämä edistymiskertomus kattaa vuodet 2014–2016.

Euroopassa useimmat ihmiset eivät liiku Maailman terveysjärjestön (WHO) suosittelemaa määrää. Varsinkin heikoista sosioekonomisista oloista peräisin olevat ja etnisiin vähemmistöryhmiin kuuluvat sekä vammaiset liikkuvat liian vähän. EU:n jäsenvaltiot ovat myöntäneet, että terveysliikuntaa edistäviä toimia on tehostettava kansallisella tasolla, ja tunnustaneet EU:n tason toiminnasta saatavat hyödyt. Tätä taustaa vasten annettiin vuonna 2013 komission ehdotuksen pohjalta edellä mainittu neuvoston suositus terveyttä edistävästä liikunnasta. Neuvosto antoi hiljattain myös päätelmät lasten motoristen taitojen sekä liikunta- ja urheilutoiminnan edistämisestä. Siinä jäsenvaltioita kehotettiin tiedottamaan siitä, kuinka hyödyllistä säännöllinen liikunta on varhaislapsuudesta alkaen, ja edistämään lasten liikkumista monialaisilla, esimerkiksi koulutus-, nuoriso- ja terveydenhoitoalojen yhteisillä toimilla.

Neuvoston suosituksessa jäsenvaltioita kannustettiin työskentelemään monialaisesti ja ottamaan kansallisissa terveysliikuntastrategioissaan ja -toimintasuunnitelmissaan huomioon muun muassa urheilun, terveydenhoidon, koulutuksen, ympäristön ja liikenteen. Jäsenvaltioita rohkaistiin myös tekemään tiivistä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa ja vaihtamaan säännöllisesti tietoja ja parhaita käytäntöjä. Lisäksi neuvosto totesi, että kansallisen ja alueellisen päätöksenteon tueksi tarvittiin luotettavampia ja ajankohtaisempia tietoja tilanteesta eri puolilla EU:ta, ja ehdotti sen vuoksi seurantakehyksen perustamista EU:n liikuntasuuntaviivojenpohjalta (terveyttä edistävän liikunnan seurantakehys).

2.Menetelmä

Terveyttä edistävän liikunnan seurantakehys koostuu 23 indikaattorista, jotka kattavat erialisia terveysliikunnan kannalta olennaisia aihealueita: kansainväliset liikuntakoskevat suositukset ja -suuntaviivat, monialainen lähestymistapa, liikunta, terveys, koulutus, ympäristö (muun muassa kaupunkisuunnittelu ja yleinen turvallisuus), työympäristö, ikäihmiset, seuranta ja yleinen tietoisuus.

Neuvoston suosituksessa kehotettiin kutakin EU:n jäsenvaltiota nimeämään kansallinen terveyttä edistävän liikunnan yhteyspiste, jonka tehtävänä on koordinoida kansallisella tasolla tietojen keruuta terveyttä edistävän liikunnan seurantakehystä varten. EU:n kaikki 28 jäsenvaltiota nimesivät yhteyspisteensä vuoden 2014 puoliväliin mennessä, ja liikuntayhteyspisteiden verkoston toiminta käynnistettiin Roomassa lokakuussa 2014. Seurantakehyksessä käytettäviä tietoja kerättiin vuonna 2015 yhteistyössä WHO:n kanssa. Verkosto kokoontui komission tuella vuoden 2015 tammikuussa ja kesäkuussa käsittelemään ongelmakohtia sekä vuoden 2016 huhtikuussa ja syyskuussa, jolloin keskusteltiin kokemuksista ja tulevasta tietojenkeruusta.

Lisäksi Erlangen-Nürnbergin yliopiston (Saksa) johtama tutkijaryhmä tarjosi komission valtuuttamana yhteyspisteille seurantakehykseen liittyvää tukea. Ryhmä teki myös riippumattoman arvioinnin seurantakehyksestä ja koko menettelystä (terveysliikuntatutkimus). Tutkimuksen yhteydessä muutamassa maassa laadittiin tarkempi tilanneanalyysi, jonka avulla koottiin palautetta ja kokemuksia seurantakehyksen täytäntöönpanosta ja siihen liittyviä ehdotuksia. Analyysien perusteella esitettiin komissiolle suosituksia seurantakehyksen ja jäsenvaltioille tarjottavan tuen eri osatekijöiden parantamiseksi.

Tämä edistymiskertomus perustuu jäsenvaltioilta lähinnä liikuntayhteyspisteiden verkoston kautta saatuihin tietoihin sekä WHO:n antamiin tietoihin. Kertomuksen pohjana on käytetty edellä mainittua tutkijaryhmän terveysliikuntatutkimusta.

3.WHO:n ravitsemus-, ylipaino- ja liikuntatietokanta sekä maakohtaiset tietosivut terveysliikunnasta

Kaikki terveysliikunnan seurantakehyksen kautta kootut tiedot lisättiin WHO:n eurooppalaiseen ravitsemus-, ylipaino- ja liikuntatietokantaan (NOPA). Tietokanta sisältää ravitsemukseen, ylipainoon ja liikuntaan liittyviä tietoja epidemiologiasta, esiintyvyydestä, poliittisista toimista ja hyvistä käytännöistä. Komission tuella WHO muutti tietokannan liikuntaosiot terveysliikunnan seurantakehyksen mukaisiksi ja paransi sen käyttöliittymää.

WHO:n Euroopan aluetoimisto kokosi komission tuella ja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa jäsenvaltioiden tiedot maakohtaisiin terveysliikuntatietosivuihin, jotka julkaistiin Euroopan urheiluviikon yhteydessä syyskuussa 2015. Tietosivuilla kerrotaan kunkin maan terveysliikuntatilanteesta ja hyvistä käytännöistä, ja joukossa on myös analyysi terveysliikunnan suuntauksista ja tilanteesta koko EU:ssa. WHO:n Euroopan aluetoimiston mukaan maakohtaiset tietosivut olivat toukokuussa 2016 WHO:n verkkosivustojen tuotteista 20 suosituimman joukossa.

4.Terveysliikuntapolitiikan kehittäminen ja täytäntöönpano kansallisella tasolla

Terveysliikunnan seurantakehyksen ensimmäisen tietojenkeruun yhteydessä EU:n 28 jäsenvaltiosta 27 osallistui tutkimukseen, joka koski 23 indikaattorin täytäntöönpanoa. Kootut tiedot antavat hyvän yleiskuvan siitä, miten terveysliikuntaa on pyritty lisäämään EU:ssa. Tietoihin voi tutustua WHO:n NOPA-tietokannassa. Tiivistelmä tuloksista esitetään WHO:n Euroopan aluetoimiston ja komission julkaisemilla liikuntaa koskevilla maakohtaisilla tietosivuilla.

Sen jälkeen, kun neuvoston suositus annettiin marraskuussa 2013, kaikki tutkimukseen osallistuneet 27 maata olivat ottaneet käyttöön kansallisen tason toimia tai laatineet toimintasuunnitelmia yhdellä tai useammalla seurantakehyksen piiriin kuuluvalla alalla. Uusia toimia otettiin käyttöön muun muassa urheilun (13 maata), terveydenhoidon (10 maata), koulutuksen (8 maata), ympäristön, kaupunkisuunnittelun ja yleisen turvallisuuden aloilla (liikenne mukaan luettuna; 3 maata) sekä ”ikäihmiset”-aihealueella (3 maata). Ilmoitetuista 152 toimesta ja toimintasuunnitelmasta monet oli kuitenkin käynnistetty ennen kuin neuvoston suositus annettiin.

Indikaattori katsotaan pannuksi täytäntöön, jos jäsenvaltio on ottanut käyttöön toimintalinjan tai ohjelman, jota seurataan kyseisen indikaattorin avulla. Seurantakehyksessä on 23 indikaattoria; 23 maata on pannut täytäntöön vähintään 10 indikaattoria, ja 5 maata on pannut täytäntöön vähintään 20 indikaattoria. Seurantakehyksen kaikki 23 indikaattoria on pantu kaikilta osin täytäntöön ainoastaan 1 maassa. On huomattava, että vain 7 maata on toteuttanut toimia, jotka kattavat kaikki seurantakehyksen aihealueet.

Seuraavassa kuvassa esitetään EU:n 27 jäsenvaltiossa täytäntöön pantujen indikaattorien määrät.