/* KOM/2011/0046 lopull. */ KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan maatalouden tukirahaston menoista Varojärjestelmä Nro 11-12/2010





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 2.2.2011 KOM(2011) 46 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan maatalouden tukirahaston menoista Varojärjestelmä Nro 11-12/2010 SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 3 2. Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 3 3. Väliaikaisista rakenneuudistusmääristä peräisin olevat tulot (sokeriala) 4 4. Kuvaus maataloustukirahaston vuoden 2010 talousarvion alustavasta toteutumisesta 4 5. Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen toteutuminen 7 6. Väliaikaisista rakenneuudistusmääristä peräisin olevien tulojen toteutuminen (sokeriala) 7 7. Sokerialan rakenneuudistusrahaston toteutuminen 8 8. Päätelmät 8 LIITE: | MAATALOUSTUKIRAHASTON MÄÄRÄRAHOJEN ALUSTAVA KÄYTTÖ 15.10.2010 ASTI | JOHDANTO Varainhoitovuoden 2010 (16.10.2009–15.10.2010) talousarvion alustava toteutuminen esitetään liitteenä olevassa taulukossa, ja sen arvioidaan olevan 44 062,1 miljoonaa euroa. Määrä sisältää jäsenvaltioilta maataloustukirahaston tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä takaisin perityt oikaisut sekä jäsenvaltioille maksettavien kuukausikorvauksien vähentämisen ja keskeyttämisen varainhoitovuoden mittaan. Sen lisäksi siihen kuuluu noin 53,6 miljoonan euron arvioidut menot, jotka komissio voi suoraan toteuttaa 31. joulukuuta 2010 mennessä. Maatalousrahastojen komiteassa marraskuussa 2010 kokoontuneille jäsenvaltioiden edustajille esitetyssä alustavaa toteutumista kuvaavassa taulukossa otettiin huomioon lisätalousarvioesityksessä (LTE) nro 10/2010 ehdotetut maataloustukirahaston määrärahojen vähennykset. Komissio antoi kuitenkin 29. marraskuuta 2010 LTE:tä nro 10/2010 koskevan oikaisukirjelmän nro 1, jolla se peruutti edellä mainitun määrärahojen vähennyksen. Tämä kertomus perustuu sen vuoksi mukautettuun alustavaan toteutumistaulukkoon, joka ei sisällä alun perin ehdotettua määrärahojen vähennystä. MAATALOUSTUKIRAHASTON KÄYTTÖTARKOITUKSEENSA SIDOTUT TULOT Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 34 artiklan säännösten mukaan tulot, jotka saadaan sääntöjenmukaisuustarkastuksia koskevien päätösten mukaisesti tehdyistä rahoitusoikaisuista, sääntöjenvastaisuuksien perusteella ja maidon lisämaksuista, ovat maataloustukirahaston menojen rahoittamiseksi tarkoitettuja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Kyseisten säännösten mukaan käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja voidaan käyttää jäsenvaltioille aiheutuneisiin maataloustukirahaston menoihin. Jos osa tuloista jää käyttämättä, kyseinen osuus siirretään automaattisesti seuraavaan varainhoitovuoteen[1]. Kuten jo aiemmissa varojärjestelmää koskevissa kertomuksissa esitettiin, komissio arvioi, että vuonna 2010 käytettävissä olleiden käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä oli 922 miljoonaa euroa. Tarkemmin voidaan todeta seuraavaa: - Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista varainhoitovuoden 2010 kuluessa kertyväksi määräksi arvioitiin 789 miljoonaa euroa. Sääntöjenmukaisuustarkastuksia koskevien päätösten mukaisesti tehdyistä oikaisuista arvioitiin saatavan 600 miljoonaa euroa ja sääntöjenvastaisuuksien perusteella 91 miljoonaa euroa. Maidon lisämaksusta saataviksi tuloiksi arvioitiin 98 miljoonaa euroa. - Varainhoitovuodelta 2009 varainhoitovuodelle 2010 siirrettäväksi käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määräksi arvioitiin 133 miljoonaa euroa. Komissio sitoi nämä 922 miljoonan euron tulot kahteen järjestelmään. Tarkemmin voidaan todeta seuraavaa: - 222 miljoonaa euroa sidottiin hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioiden toimintarahastoihin, ja - 700 miljoonaa euroa tilatukijärjestelmään. Budjettivallan käyttäjän näihin kahteen järjestelmään myöntämät määrärahat olivat lopulta 547 miljoonaa euroa ja 28 480 miljoonaa euroa komission oikaisukirjelmän mukaisesti. Hyväksyttyjen määrärahojen ja edellä mainittujen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen summa vastaa hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioiden toimintarahastoja varten arvioituja 769 miljoonan euron ja tilatukijärjestelmää varten arvioituja 29 180 miljoonan euron kokonaismäärärahatarpeita. Liitteenä olevassa taulukossa, jossa esitetään vuoden 2010 talousarvion alustava toteutuminen 15.10.2010 saakka ulottuvalla jaksolla, kahden edellä mainitun järjestelmän hyväksytyt määrärahat on sisällytetty hedelmä- ja vihannesalan 720,1 miljoonan euron ja tuotannosta irrotettujen suorien tukien 33 272 miljoonan euron alkuperäisiin talousarviomäärärahoihin ottamatta huomioon edellä mainittuja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Kun näiden kahden alan käyttötarkoitukseensa sidotut tulot otetaan mukaan, vuoden 2010 talousarviossa ennakoidut kokonaismäärärahat nousevat 942,1 miljoonaan euroon hedelmä- ja vihannesalalla ja 33 972 miljoonaan euroon tuotannosta irrotettujen suorien tukien osalta. VÄLIAIKAISISTA RAKENNEUUDISTUSMÄÄRISTÄ PERÄISIN OLEVAT TULOT (SOKERIALA) Sokerialan väliaikaisia rakenneuudistusmääriä kohdellaan käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina sokerin rakenneuudistustuen ja muiden sokerin rakenneuudistusrahastoon sisältyvien tukien rahoittamiseksi. Kuten jo aiemmissa varojärjestelmää koskevissa kertomuksissa esitettiin, näiden tulojen määräksi vuonna 2010 arvioitiin 606,8 miljoonaa euroa, ja varainhoitovuodelta 2009 varainhoitovuodelle 2010 siirrettävän määrän odotettiin olevan 717,9 miljoonaa euroa. KUVAUS MAATALOUSTUKIRAHASTON VUODEN 2010 TALOUSARVION ALUSTAVASTA TOTEUTUMISESTA Seuraavassa esitetään lyhyt kuvaus vuoden 2010 talousarvion alustavasta toteutumisesta eräillä aloilla: Markkinatoimenpiteet Maatalousmarkkinoiden interventioihin osoitettuja määrärahoja käytettiin - 411,5 miljoonaa euroa talousarviomäärärahoja vähemmän. Merkittävin alikäyttö koski liitteeseen I kuulumattomille tuotteille myönnettävää tukea sekä maito- ja maitotuotealaa, kun taas vilja-alan määrärahat ylitettiin. Vilja (+ 20,0 milj. euroa) Määrärahojen suurempi käyttö johtuu pääasiassa siitä, että viljaa on otettu julkiseen varastoon suurempia määriä, mikä on lisännyt jäsenvaltioille aiheutuneita rahoitus- ja teknisiä kuluja. Tuet liitteeseen I kuulumattomille tuotteille (- 62,7 milj. euroa) Talousarviomäärärahojen vähäisempi käyttö johtuu pääasiassa siitä, että jäsenvaltioille on aiheutunut vähemmän menoja, jotka liittyvät vietyihin jalostettuihin maataloustuotteisiin sisältyville maitotuotteille maksettuihin vientitukiin. Syynä on se, että maitotuotemarkkinoiden tilanne on parantunut suuresti verrattuna vuoden 2010 talousarviota koskevaa oikaisukirjelmää laadittaessa vallinneeseen tilanteeseen. Tämä johti siihen, että komissio keskeytti marraskuussa 2009 maitotuotteiden vientitukien maksamisen. Elintarvikeapuohjelmat (- 34,6 milj. euroa) Alikäyttö johtuu siitä, että eräät jäsenvaltiot eivät täysin noudattaneet vuodeksi 2010 hyväksyttyä, komission asetuksessa (EY) N:o 1111/2009 tarkoitettua suunnitelmaansa. Jäsenvaltiot eivät myöskään ole vielä ilmoittaneet kaikkia mainittuun vuotta 2010 koskevaan suunnitelmaan liittyviä hallinto-, siirto- ja kuljetuskustannuksiaan. Hedelmät ja vihannekset (+ 116,6 milj. euroa hyväksyttyihin määrärahoihin verrattuna) Ilmeisen ylikäytön tärkein syy on se, että tällä alalla aiheutuneiden menojen määrä oli 836,7 miljoonaa euroa, vaikka sille ennakoidut hyväksytyt määrärahat olivat 720,1 miljoonaa euroa. Alustavasti toteutuneet kokonaismäärärahat ylittivät alan hyväksytyt määrärahat 116,6 miljoonalla eurolla. Tämä ylimenevä osa rahoitettiin tämän alan käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla, joiden määrä oli 222 miljoonaa euroa. Alan käytettävissä olleiden määrärahojen alikäyttö oli näin ollen – 105,4 miljoonaa euroa. Kyseinen toteutumismalli johtuu tämän alan määrärahoilla rahoitettujen seuraavien järjestelmien yhdistetystä toteutumismallista. Jäsenvaltioille aiheutui alhaisempia menoja niin tuottajaorganisaatioiden toimintarahastoja koskevista vuoden 2010 suunnitelmista maksettujen ennakoiden kuin kouluhedelmäjärjestelmän osalta. Toisaalta jäsenvaltioille aiheutui suurempia menoja tuottajaryhmittymien esihyväksyntää varten maksettavista tuista, koska kyseisiä tukia haki suurempi määrä tuottajaryhmittymiä kuin mitä vuoden 2010 talousarviossa oli ennakoitu. Viinialan tuotteet (- 29 milj. euroa) Tämä lievä alikäyttö johtuu siitä, että jäsenvaltioille aiheutuneet menot olivat pienemmät kuin määrärahat, jotka oli talousarviossa varattu kansallisiin tukiohjelmiin ja raivausohjelmaan. Maito ja maitotuotteet (- 414 milj. euroa) Maitotuotemarkkinoiden tilanne on parantunut merkittävästi verrattuna varainhoitovuoden 2010 talousarviota koskevaa oikaisukirjelmää laadittaessa vallinneeseen tilanteeseen. Sen vuoksi komissio on keskeyttänyt maitotuotteiden vientitukien maksamisen. Lisäksi EU:n markkinahinnat ovat nousseet huomattavasti, joten rasvattoman maitojauheen ja voin vienti julkiseen varastoon on tyrehtynyt ja molempien tuotteiden varastoidut määrät ovat vakaantuneet. Edellä mainitut seikat johtivat siihen, että tämän alan menot olivat lopullisia talousarviomäärärahoja pienemmät. Suorat tuet Suoriin tukiin osoitettujen määrärahojen käyttö ylitti alkuperäiset talousarviomäärärahat 403 miljoonalla eurolla. Toteutumisen arvioimiseksi huomioon on otettava tilatukijärjestelmään osoitetut 700 miljoonan euron tulot. Tuotannosta irrotetut suorat tuet (+ 553 milj. euroa hyväksyttyihin määrärahoihin verrattuna) Tämän alan tarpeisiin varatut kokonaismäärärahat ovat 33 972 miljoonaa euroa käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 700 miljoonaa euroa mukaan luettuina. (Ks. lisätietoja edellä olevasta 2 kohdasta). Tältä momentilta rahoitetaan lähinnä tilatukijärjestelmä ja yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä. Tilatukijärjestelmästä aiheutuneet menot olivat 29 070,9 miljoonaa euroa eli vähemmän kuin vuoden 2010 talousarviossa 29 180 miljoonaksi euroksi ennakoidut tarpeet, koska osa jäsenvaltioista ei käyttänyt kaikkia tilatukijärjestelmään varattuja määrärahojaan. Niiden toteutumisaste on kuitenkin noussut jälleen viime vuoteen verrattuna, mikä on osoitus siitä, että tilatukijärjestelmään varattujen määrärahojen hallinnointi on useimmissa jäsenvaltioissa parantunut. Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän osalta voidaan lisäksi todeta, että jotkut asianomaiset jäsenvaltiot eivät maksaneet vastaavia enimmäisbudjettejaan kokonaisuudessaan, mikä aiheutti vuoden 2010 talousarviomäärärahojen - 35,9 miljoonan euron suuruisen alikäytön. Alikäyttö johtuu siitä, että viljelijöiden ilmoittama tukikelpoinen kokonaispinta-ala on joissain jäsenvaltioissa pienempi kuin lainsäädännössä vahvistettu pinta-ala, jota käytetään hehtaarikohtaisen enimmäistuen laskemiseen. Koska osa tilatukijärjestelmän tarpeista rahoitetaan käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla (lisätietoja edellä 2 kohdassa), tämän momentin ylikäyttö on näennäistä ja se muuttuu, kun huomioon otetaan käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka eivät ole osa kokonaismäärärahoja mutta jotka tosiasiallisesti käytetään tilatukijärjestelmän menojen osittaiseen rahoittamiseen. Muut suorat tuet (- 147,7 milj. euroa) Tämä alikäyttömalli johtuu siitä, että jäsenvaltioille aiheutuneet menot olivat alhaisemmat sen vuoksi, että eräissä järjestelmissä, kuten eläinpalkkio- ja puuvillan pinta-alatukijärjestelmissä, jätettiin tukihakemuksia pienemmistä eläinmääristä ja pinta-aloista kuin vuoden 2010 talousarviossa oli ennakoitu. Maatalousmenojen tarkastaminen Edeltävien varainhoitovuosien tilien tarkastaminen ja hyväksyminen (+ 255,8 milj. euroa) Tämänhetkinen toteutumistaso on seurausta enimmäkseen oikaisuista, joista komissio päätti maataloustukirahaston tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn jälkeen ja joita jäsenvaltioille määrättiin sen vuoksi, etteivät ne noudattaneet maataloustukirahaston tukijärjestelmien säännöksissä vahvistettuja maksumääräaikoja. Kyseisten oikaisujen kokonaismäärä oli – 54,2 miljoonaa euroa. Tämä määrä verrattuna budjettivallan käyttäjän vuoden 2010 talousarviossa käyttämään – 310 miljoonan euron määrään aiheuttaa sen, että talousarviomäärärahoja, jotka komission olisi katettava päättääkseen tämän budjettikohdan vuonna 2010, on 255,8 miljoonaa euroa liian vähän. MAATALOUSTUKIRAHASTON KÄYTTÖTARKOITUKSEENSA SIDOTTUJEN TULOJEN TOTEUTUMINEN Vuonna 2010 käytettävissä olleiden käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä oli 1 152,1 miljoonaa euroa verrattuna alun perin ennakoituun 922 miljoonaan euroon, eli määrä oli 230,1 miljoonaa euroa suurempi. Tämä erotus johtuu osittain siitä, että vuodelta 2009 vuodelle 2010 siirrettyjen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä oli 8,5 miljoonaa euroa suurempi (yhteensä 141,5 miljoonaa euroa) kuin talousarviossa alun perin ennakoitu 133 miljoonan euron määrä. On otettava huomioon, että vuodelta 2009 vuodelle 2010 siirretyt käyttötarkoitukseensa sidotut tulot on käytetty kokonaan varainhoitovuoden 2010 menojen rahoittamiseen varainhoitoasetuksen 10 artiklan mukaisesti. Mikä tärkeämpää, varainhoitovuonna 2010 kerättiin 1 010,5 miljoonaa euroa uusia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Tämä määrä ylitti 221,5 miljoonalla eurolla talousarviossa ennakoidun 789 miljoonan euron määrän. Tämän määrän osalta tehdyt sääntöjenmukaisuustarkastuksia koskeviin päätöksiin perustuvat oikaisut olivat 735,1 miljoonaa euroa, sääntöjenvastaisuuksien perusteella perityt määrät 172,4 miljoonaa euroa ja maidon lisämaksut 103 miljoonaa euroa. Osaa vuoden 2010 uusista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista ei käytetä vaan siirretään varainhoitovuodelle 2011 ja käytetään kyseisenä vuonna aiheutuvien menojen rahoittamiseen. VÄLIAIKAISISTA RAKENNEUUDISTUSMÄÄRISTÄ PERÄISIN OLEVIEN TULOJEN TOTEUTUMINEN (SOKERIALA) Jäsenvaltioiden maksamien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kokonaismäärä vuonna 2010 oli 606,8 miljoonaa euroa. Lisäksi alun perin arvioidusta 717,9 miljoonasta eurosta poiketen vuodelta 2009 vuodelle 2010 siirretty käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä oli 768,3 miljoonaa euroa. EU:n talousarviosta vuonna 2010 väliaikaisina rakenneuudistusmäärinä käytettävissä olevien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kokonaismääräksi muodostui siis 1 375,1 miljoonaa euroa. Kun sokerin rakenneuudistusrahastosta on suoritettu maksut tuensaajille (ks. tarkemmat tiedot kohdasta 7), väliaikaisten rakenneuudistusmäärien jäljellä oleva määrä on 1 044,8 miljoonaa euroa, joka siirretään vuodelle 2011 tukien maksamisen rahoittamiseksi kyseisenä vuonna. SOKERIALAN RAKENNEUUDISTUSRAHASTON TOTEUTUMINEN Korvaukset, joita jäsenvaltioille maksettiin vuonna 2010 rakenneuudistetun sokeriteollisuuden, monipuolistamisen ja sokerinpuhdistamisen tukimaksuista, olivat 330,3 miljoonaa euroa. Tuet maksettiin edellä mainituista väliaikaisista rakenneuudistusmääristä peräisin olevista käyttötarkoituksiinsa sidotuista tuloista (ks. tarkemmat tiedot edellä olevasta kohdasta 6). PÄÄTELMÄT Maataloustukirahaston vuoden 2010 talousarvion alustava toteutuminen osoittaa 242,3 miljoonan euron ylikäyttöä hyväksyttyihin talousarviomäärärahoihin verrattuna. Tämä määrä katetaan käytettävissä olevilla 1 152,1 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Tällä hetkellä arvioidaan, että käytettävissä olevien vuodelle 2011 siirrettävien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä olisi vuoden lopussa tehtävien mukautusten jälkeen noin 900 miljoonaa euroa. LIITE [pic] [1] Siirretyt käyttötarkoitukseensa sidotut tulot on käytettävä ensin eli ennen budjettivallan käyttäjän hyväksymiä määrärahoja tai vuoden kuluessa kertyneitä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja (varainhoitoasetuksen 10 artikla).