1.Johdanto

Erilaiset valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden hybriditoimet muodostavat edelleen vakavan ja akuutin uhkan, joka kohdistuu sekä EU:hun että sen jäsenvaltioihin. Pyrkimykset horjuttavat maita heikentämällä yleistä luottamusta valtion instituutioihin ja haastamalla yhteiskuntien keskeiset arvot ovat yleistyneet. Yhteiskuntiamme haastavat vakavasti eri toimijat, jotka pyrkivät vahingoittamaan EU:ta ja sen jäsenvaltioita eri tavoin, kuten taloutta ja julkisia palveluja horjuttavien kyberhyökkäysten, kohdennettujen disinformaatiokampanjoiden ja vihamielisten sotilaallisten toimien avulla.

Hybridisodankäynnissä käytetään moniulotteisia toimenpiteitä, joiden avulla vastustajaa pyritään horjuttamaan yhdistämällä erilaisia pakottavia ja turvallisuutta vaarantavia toimia käyttäen sekä tavanomaisia että epätavanomaisia (diplomaattisia, sotilaallisia, taloudellisia ja teknisiä) keinoja ja taktiikoita. Toimet on suunniteltu niin, että niitä on vaikea todeta ja niiden toteuttajaa vaikea osoittaa, ja niiden taustalta löytyy sekä valtiollisia että valtiosta riippumattomia toimijoita. Salisburyssa maaliskuussa tapahtunut hermomyrkkyisku korostaa entisestään hybridiuhkien monimuotoisuutta ja sitä, miten monenlaisia taktiikkoja nykyään on saatavilla. Eurooppa-neuvosto korosti tässä yhteydessä, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on vahvistettava valmiuksiaan todeta ja ehkäistä hybridiuhkia ja vastata niihin muun muassa kyberkysymysten, strategisen viestinnän ja vastatiedustelun kaltaisilla aloilla. Se myös kiinnitti huomiota erityisesti tarpeeseen vahvistaa selviytymiskykyä kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinuhkien varalta.

Epätavanomaiset aseet muodostavat erityisen uhkan niistä aiheutuvien vahinkojen potentiaalisen laajuuden vuoksi. Sen lisäksi, että niitä on vaikea todeta ja niiden käyttäjää vaikea osoittaa, niiden aiheuttamia vahinkoja on vaikea korjata. Kemialliset, biologiset, säteily- ja ydinuhkat ovat hybridiuhkia laajempia ja sisältävät myös terrorismin uhkan. Ne ovatkin yleinen huolenaihe myös kansainvälisessä yhteisössä . Erityistä huolta aiheuttaa kasvava riski näiden aineiden leviämisestä paitsi maantieteellisesti myös valtiosta riippumattomien toimijoiden käsiin.

Selviytymiskyvyn ja toimintavalmiuksien vahvistaminen näiden uhkien varalta kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuualueeseen. EU:n toimielimet ovat kuitenkin jo toteuttaneet useita toimenpiteitä kansallisten toimien lujittamiseksi. Tätä varten on muun muassa tehty tiivistä yhteistyötä muiden kansainvälisten toimijoiden, erityisesti Pohjois-Atlantin puolustusliiton (NATO) kanssa. Tätä työtä voitaisiin edelleen syventää antamalla jäsenvaltioille tukea esimerkiksi nopean toiminnan alalla.

Tämä yhteinen tiedonanto on vastaus Eurooppa-neuvoston kehotukseen viedä tätä työtä eteenpäin. Se on osa laajempaa pakettia, johon kuuluvat viimeisin raportti turvallisuusunionin edistymisestä, jossa tarkastellaan lokakuussa 2017 hyväksytyn EU:n CBRN-toimintasuunnitelman (kemialliset, biologiset, säteily- ja ydinriskit) täytäntöönpanotoimien edistymistä ja seuraavia vaiheita, sekä toinen edistymiskertomus tiedonantoon Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet sisältyvien 22 toimen toteuttamisesta.

2.EU:n toimintavalmiudet

Komissio ja korkea edustaja ovat jatkuvasti pyrkineet kehittämään EU:n toimintavalmiuksia ja tukeneet tuloksellisesti jäsenvaltioita hybridiuhkien sekä kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinuhkien torjunnassa. Konkreettisia tuloksia onkin jo saavutettu muun muassa strategisen viestinnän ja tilannetietoisuuden alalla sekä varautumisen ja selviytymiskyvyn sekä kriisivalmiuksien vahvistamisessa.

Maaliskuussa 2015 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen perustettu East Stratcom -työryhmä on johtanut ulkomaisista lähteistä peräisin olevan disinformaation ennustamiseen, jäljittämiseen ja torjuntaan liittyvää työtä. Työryhmän laatimat asiantuntija-analyysit ja julkisen sektorin tuotteet ovat parantaneet merkittävästi tietoisuutta Venäjän levittämän disinformaation vaikutuksesta. Työryhmä on paljastanut kahden viime vuoden aikana yli 4 000 eri disinformaatiotapausta, joista monet on tarkoituksella kohdistettu Eurooppaan. Työryhmä on keskittynyt toiminnassaan myös myönteisen viestinnän parantamiseen ja pyrkinyt saavuttamaan yleisöä erityisesti EU:n itäisellä naapurialueella. Tämän esimerkin pohjalta on perustettu kaksi muihin maantieteellisiin alueisiin keskittyvää työryhmää, eli Länsi-Balkanin työryhmä ja arabiankieliseen maailmaan suunnattu Task Force South -ryhmä.

On myös toteutettu merkittäviä toimenpiteitä sellaisten rakenteiden kehittämiseksi, joilla voidaan parantaa tilannetietoisuutta ja tukea päätöksentekoa. EU:n hybridianalyysikeskus perustettiin vuonna 2016 Euroopan ulkosuhdehallintoon kuuluvan EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen yhteyteen. Hybridianalyysikeskus vastaanottaa ja analysoi eri sidosryhmiltä saatavia turvallisuusluokiteltuja ja julkisista lähteistä peräisin olevia tietoja hybridiuhkista. Se on laatinut tähän mennessä yli 100 arviota ja katsausta, joita on jaettu EU:ssa ja jäsenvaltioiden keskuudessa EU:n päätöksenteon tukemiseksi. Hybridianalyysikeskuksella on tiiviit yhteistyösuhteet Helsinkiin huhtikuussa 2017 perustetun Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen kanssa. Osaamiskeskuksen tehtävänä on rohkaista käymään strategista vuoropuhelua hybridiuhkista ja tehdä niihin liittyviä tutkimuksia ja analyyseja. Siihen kuuluu tällä hetkellä 16 maata, ja sen toimintaa tuetaan EU:n varoilla.

Merkittävää edistystä on tapahtunut myös kriisivalmiuksien ja selviytymiskyvyn vahvistamisessa erityisesti kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinuhkien osalta. Kuluneiden kuuden kuukauden aikana on edistytty merkittävästi kemiallisiin ja biologisiin sekä säteilyyn ja ydinaineisiin liittyviin vaaratilanteisiin valmistautumisessa olevien puutteiden määrittämisessä ja erityisesti kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydiniskujen ehkäisemistä edistävien havaitsemisvalmiuksien alalla. Kansallisten asiantuntijoiden yhteenliittymä teki komission aloitteesta analyysin havainnointilaitteiden puutteista erilaisten kemiallisten ja biologisten sekä säteilyyn ja ydinaineisiin liittyvien skenaarioiden yhteydessä. Puuteanalyysin perusteella laadittu raportti on jaettu jäsenvaltioille, jotta ne voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä havainnointistrategioista ja toteuttaa operatiivisia toimenpiteitä havaittujen puutteiden korjaamiseksi.

Tätä työtä on tuettu järjestämällä harjoituksia, joissa on testattu edistymisastetta. Vuonna 2017 yhdessä NATOn kanssa toteutettu rinnakkainen ja koordinoitu harjoitus (Parallel and Coordinated Exercise, PACE17) tarjosi tilaisuuden testata EU:n toimintavalmiuksia laajamittaisen hybridikriisin sattuessa. Tässä ennennäkemättömän laajassa harjoituksessa testattiin paitsi hybridiuhkia koskevaa EU:n operatiivista protokollaa (EU Hybrid Playbook) eli EU:n eri reagointimekanismeja ja niiden kykyä toimia tehokkaasti yhteen, myös EU:n ja NATOn mekanismien yhteentoimivuutta. Vuoden 2018 harjoitus on vielä suunnitteluvaiheessa. Tavoitteena on tehdä siitä vuosittainen käytäntö sekä auttaa jäsenvaltioita vahvistamaan reagointivalmiuksiaan hybridikriisin sattuessa.

Nämä konkreettiset toimet osoittavat, että EU:n perustamat politiikkakehykset kantavat hedelmää: kahden viime vuoden aikana on laadittu useita kehyksiä EU:n toimien ohjaamista ja keskittämistä varten.

Huhtikuussa 2016 annetussa tiedonannossa Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet kannustettiin soveltamaan koko valtionhallinnon laajuista toimintamallia 22 toiminta-alan puitteissa hybridiuhkien torjumiseksi ja sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden että kansainvälisten kumppanien selviytymiskyvyn parantamiseksi. Monissa yhteiseen kehykseen perustuvissa toimissa keskitytään tilannetietoisuuden parantamiseen ja selviytymiskyvyn kehittämiseen, jotta käyttöön saataisiin paremmat reagointivalmiudet. Toimilla parannetaan EU:n tiedusteluanalyysivalmiuksia ja vahvistetaan kriittisen infrastruktuurin suojelua ja kyberturvallisuutta radikalisoitumisen ja väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumiseksi. Myös kyberuhkat ja -iskut ovat yhteisen kehyksen keskeisiä toiminta-aloja. Yhteisen kehyksen täytäntöönpanoa koskeva toinen edistymiskertomus hyväksytään samaan aikaan tämän yhteisen tiedonannon kanssa. Kertomus osoittaa, että näissä toimissa on saatu aikaan konkreettista edistymistä ja että hybridiuhkien torjuntaan liittyviä EU:n toimia on vahvistettu ja syvennetty.

Kyberturvallisuuden alalla 9. toukokuuta 2018 oli tärkeä virstanpylväs, sillä se oli määräaika, johon mennessä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden oli määrä saattaa ensimmäiset kyberturvallisuutta koskevat sitovat säännöt eli verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta annettu direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tämä on tärkeä osa laajempaa toimintamallia, joka esitettiin syyskuussa 2017 annetussa yhteisessä tiedonannossa Resilienssistä, pelotteesta ja puolustuksesta: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle . Siinä esitettiin monenlaisia konkreettisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa merkittävästi EU:n kyberturvallisuusrakenteita ja -valmiuksia. Toimien keskeisiä tavoitteita ovat kyberhyökkäyksien sietokyvyn parantaminen ja kyberturvallisuuteen liittyvien valmiuksien kehittäminen EU:ssa, tehokkaan rikosoikeudellisen vastauksen luominen ja vakauden parantaminen kaikkialla maailmassa kansainvälisen yhteistyön avulla. Tiedonannon ohella esitettiin myös ehdotus kyberturvallisuusasetukseksi, jotta voitaisiin vahvistaa EU:n tason tukea. Lisäksi on esitetty useita muitakin ehdotuksia, jotka on nyt saatettava täytäntöönpanovaiheeseen (ks. jäljempänä).

Disinformaatio vahingoittaa demokratioitamme, sillä se heikentää kansalaisten kykyä tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ja osallistua demokraattiseen prosessiin. Internet on tuonut kansalaisten ulottuville aiempaa paljon enemmän ja paljon entistä monipuolisempia uutisia. Uusien teknologioiden avulla on kuitenkin mahdollista levittää myös disinformaatiota ennennäkemättömän laajalti ja nopeasti ja kohdentaa se tarkkaan epäluottamuksen ja yhteiskunnallisten jännitteiden luomiseksi. Komission tiedonannossa Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa esitetään eurooppalainen toimintamalli disinformaation torjuntaan kehottamalla eri sidosryhmiä ja erityisesti verkkoalustoja sekä mediayrityksiä toteuttamaan tähän liittyviä toimenpiteitä. Tällaiset toimet kattavat laajan valikoiman asiaankuuluvia aloja, kuten avoimuuden lisääminen, verkkoalustojen luotettavuuden ja vastuullisuuden parantaminen, suojatut ja häiriönsietokykyiset vaaliprosessit, koulutuksen ja medialukutaidon parantaminen, laadukkaan journalismin tukeminen ja disinformaation torjunta strategisen viestinnän avulla. Ensimmäisiin konkreettisiin toimiin kuuluvat disinformaatiota koskevat käytännesäännöt, joiden laatimisesta vastaa disinformaatiota käsittelevä monisidosryhmäfoorumi, ja ennen kesää perustettava faktantarkistajaverkosto. Disinformaatiota käsittelevän monisidosryhmäfoorumin ensimmäisessä kokouksessa 29. toukokuuta 2018 sovittiin toimista, joiden avulla käytännesäännöt on tarkoitus hyväksyä heinäkuussa 2018. Komissio arvioi vuoden 2018 loppuun mennessä, miten ongelman ratkaisemisessa on edistytty, ja päättää sen perusteella, tarvitaanko tällä alalla lisätoimia. Suunnitellut toimet ovat yhdenmukaisia East Stratcom -työryhmän työn kanssa ja täydentävät sitä.

Kemiallisten ja biologisten sekä säteilyyn ja ydinaineisiin liittyvien riskien osalta komissio esitti lokakuussa 2017 hyväksymässään toimintasuunnitelmassa 23 käytännön toimenpidettä, joiden tarkoituksena on parantaa kansalaisten ja infrastruktuurien suojelua näitä uhkia vastaan muun muassa tiivistämällä yhteistyötä EU:n ja sen jäsenvaltioiden välillä sekä EU:n ja NATOn välillä. Nämä toimenpiteet ovat osa turvallisuusunioniin liittyviä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa suojelua ja selviytymiskykyä terrorismia vastaan. Toimintasuunnitelma perustuu ennaltaehkäisevään toimintamalliin ja näkemykseen, jonka mukaan kemiallisten ja biologisten sekä säteilyyn ja ydinaineisiin liittyvien riskien toteutuminen ei ole kovin todennäköistä, mutta iskulla olisi toteutuessaan huomattavat ja pitkään kestävät vaikutukset. Toisaalta Salisburyn isku sekä kasvava huoli siitä, että terroristit ovat kiinnostuneita kemiallisista, biologisista, säteily- ja ydinaineista ja valmiita käyttämään niitä sekä EU:ssa että sen ulkopuolella, osoittavat, että uhka on todellinen. Tämä korostaa tarvetta panna toimintasuunnitelma täytäntöön kattavasti ja kiireellisesti. Toimintasuunnitelma perustuu kaikki vaarat huomioon ottavaan toimintamalliin, ja siinä keskitytään neljään tavoitteeseen: vähennetään kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinaineiden saatavuutta, varmistetaan, että kemiallisista, biologisista, säteily- ja ydinaineista johtuviin vaaratilanteisiin valmistautumista ja reagointia tehostetaan, lujitetaan sisäisiä ja ulkoisia yhteyksiä EU:n tärkeimpien alueellisten ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinaineiden turvallisuuden alalla ja lisätään tietoisuutta kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinaineisiin liittyvistä riskeistä. Yksityiskohtainen selvitys toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä esitetään uusimmassa turvallisuusunionin edistymistä koskevassa kertomuksessa, joka hyväksytään samaan aikaan tämän yhteisen tiedonannon kanssa.

Myös hybridiuhkien torjuntaa koskeva yhteistyö on määritelty EU:n ja NATOn yhteistyön keskeiseksi alaksi Varsovassa heinäkuussa 2016 annetun yhteisen julistuksen mukaisesti. Näin voidaan tehostaa hybridiuhkien torjuntaa ja korostaa yhtenäisyyttä EU:n jäsenvaltioiden ja NATO-kumppanien välillä. Lähes kolmasosa nykyisistä yhteisistä yhteistyöehdotuksista koskee hybridiuhkia. Edellä kuvattuja harjoituksia ja EU:n operatiivista protokollaa hybridiuhkien torjumiseksi kehitetään tänä vuonna edelleen syvennetyn yhteistyön pohjalta.

3.Tehostetaan vastaamista muuttuviin uhkiin