FI ECB -PUBLIC  
EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,  
annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022,  
makrovakau den valvontavälineistä  
(CON/2022/ 8) 
Johdanto ja oikeusperusta  
Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 31 päivänä tammikuuta 2022 Suomen valtiovarainministeriöltä 
pyynnön antaa lausunto eräitä makrovakauden valvontavälineitä koskevasta lakiehdotuksesta (jäljempänä ’lakiehdotus’).  
EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 
4 kohtaan ja 282  artiklan 5  kohtaan sekä päätöksen 98/415/EY
1 2 artiklan 1 kohdan kuudenteen 
luetelmakohtaan, sillä lakiehdotus sisältää rahoituslaitoksiin sovellettavia sääntöjä, siltä osin kuin ne vaikuttavat merkittävästi rahoituslaitosten ja markkinoiden vakauteen. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.  
1. L
akiehdotuksen tavoite
1.1 Lakiehdotuksen tavoitteena on hillitä yksityishenkilöiden ja kotitalouksien suoran ja välillisen
velkaantumisen kasvua sekä turvata rahoitusvakaus Suomessa. Lakiehdotuksella pyritään 
ehkäisemään kotitalouksien asuntoluottojen maksuaikojen pidentymistä, hillit semä än liiallista 
luotonantoa erityisesti taloyhtiöille, edistämä än asiakkaansuojaa sekä parantama an muun 
kuluttajaluotonannon luotonmyöntökäytäntöjä.  
1.2 Lakiehdotuksessa ehdotetaan erityisesti, että nykyisten luottolaitoksiin sovellettavien, asuntoluot tojen enimmäisluototussuhdetta  (LTV)  koskevien säännösten soveltamisalaa 
laajennetaan koskemaan eräiden luotonantajien ja luotonvälittäjien rekisteröinnistä annetussa laissa
2 tarkoitettuja luotonantajia. Nykyistä luottolaitoksiin sovellettavaa enimmäisluototussuhdetta 
vastaavasti asuntolainan määrä rajoitettais iin 90  prosenttiin (ensiasunnon ostajien osalta 
95 prosenttiin) käytettävissä olev ista vakuuksista . Lakiehdotuksen mukaan Finanssivalvonnan 
johtokunnalla olisi valtuus alentaa enimmäisluototussuhdetta enintään kymmenellä prosenttiyksiköllä.  Säännöstä sovellettaisiin tilanteissa, joissa rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit 
kasvavat poikkeuksellisesti. Lakiehdotukseen liitettyjen perustelujen mukaan enimmäis luototussuhteen alentamisen enimmäismäärää koskeva rajoitus rajaa Finanssivalvonnan 
harkintavaltaa soveltuvien perustuslaillisten vaatimusten mukaisesti. Finanssivalvonnalla olisi 
eräiden luotonantajien ja luotonvälittäjien rekisteröinnistä annetun lain nojalla myös valtuus päättää 
1 Neuvoston päätös 98/415/EY, annettu 29  päivänä kesäkuuta 1998, jäsenmaiden viranomaisten velvollisuudesta kuulla 
Euroopan keskuspankkia suunnitelmista lainsäädännöksi (EYVL L 189, 3.7.1998, s. 42).  
2 Laki eräiden luotonantajien ja luotonvälittäjien rekisteröinnistä, 14.10.2016/853.  
ECB -PUBLIC  
2 rajoituksista, jotka koskevat tiettyjen vakuusmuotojen (esim. takausten ja l uottovakuutus ten) käyttöä 
enimmäisluototussuhteen laskennassa. Finanssivalvonnalla olisi myös määräyksenantovaltuus  
koskien erityisiä  tilanteit a, joissa enimmäis luototussuhteesta voidaan poiketa. Uudet valtuudet 
vastaisivat niitä toimivaltuuksia, jotka Finanssivalvonnan johtokunnalla on entuudestaan 
luottolaitoksiin sovellettavan enimmäis luototussuhteen  osalta.  
1.3 Lakiehdotuksen mukaan asuntoluottoihin sovellettaisiin 30 vuoden enimmäistakaisinmaksuaikaa. 
Luotonantajalla olisi kuitenkin mahdollisuus ylittää 30  vuoden enimmäisaika 10 prosentin osuudessa 
myönnetyistä luotoista kullakin vuosineljänneksellä.  
1.4 Lakiehdotuksen mukaan taloyhtiöille myönnettyjen luottojen käyttöä uusien asuinkiinteistöjen uudisrakentamiseen rajoitettaisiin 60 prosenttiin myytävien asunto- osakkeiden velattomasta 
hinnasta. Tällaisiin luottoihin sovellettaisiin myös 30 vuoden enimmäistakaisinmaksuaikaa, eikä 
taloyhtiölainoille olisi sallittua myöntää lyhennysvapaita ensimmäisten viiden vuoden aikana rakennuksen käyttöönotosta lukien.  
1.5 Lakiehdotukseen liitettyjen perustelujen mukaan kotitalouksien velkaantumisen rajoittamiseksi on arvioitu vaihtoehtoisia tai täydentäviä välineitä, joita ei lopulta kuitenkaan sisällytetty 
lakiehdotukseen, kuten mahdollisuus luotonottajan tuloihin sidotun enimmäi svelkasuhteen 
käyttöönottoon.  
1.6 Lakiehdotuksessa esitetään myös sellaisten säännösten käyttöönottoa, jotka koskevat 
maksukyvyttömyysriskien hallintaa kulutusluotojen myöntämisen yhteydessä ja joiden tarkoituksena 
on selventää luottojen myöntämiseen liittyviä periaatteita ja menettelyjä sekä asiakkaan suojaa.  
1.7 Lopuksi lakiehdotuksen mukaan Finanssivalvonnalle annettaisiin valvontavastuu niiden yhteisöjen 
osalta, joilla on velvollisuus rekisteröityä eräiden luotonantajien ja luotonvälittäji en rekisteröinnistä 
annetun nykyisen lain nojalla. Tämä valvonta kattaisi rekisteröintivaatimusten noudattamisen, 
kuluttajansuojaa koskevien säännösten ja rahanpesun estämistä koskevien säännösten valvonnan. Finanssivalvonnan valvontavaltuuksia ja valvontamaksuja laajennettaisiin vastaavasti.  
 
2. Yleiset huomautukset  
2.1 EKP muistuttaa, että se on aiemmassa makrovakauden valvontaa Suomessa koskevassa 
lausunnossaan
3 ilmaissut tukensa makrovakauspolitiikan tehokkaalle toteutukselle jäsenvaltioissa 
Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksessa EJRK/2011/34 esitettyjen johtavien periaatteiden 
mukaisesti.  
2.2 EKP panee merkille, että lakiehdotuksen tavoitteet ovat linjassa makrovakauspolitiikan 
välitavoitteista ja välineistä annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen kanssa, etenkin 
mitä tulee tavoitteeseen hillitä ja estää luotonannon ja velkaantumisen liiallista kasvua.5 
 
 
3  Ks. lausunto CON/2013/82. Kaikki EKP:n lausunnot ovat saatavilla EUR -Lex-sivustolla.  
4  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2011/3, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten 
viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012 s. 1).  
5  Ks. lausunnon CON/2017/11 2.2 kohta ja Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä 
huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).  
ECB -PUBLIC  
3 3. Erityiset huomautukset  
3.1 Kuten aiemmissa lausunnoissa6 ja EKP:n neuvoston makrovakauspolitiikkaa koskevassa 
julkilausumassa7 on korostettu, rahoitusvakauden näkökulmasta EKP tukee luotonottaj aperusteisia 
toimenpiteitä koskevan lainsäädäntökehyksen toteuttamista kaikissa euroalueen jäs envaltioissa. 
Tätä taustaa varten EKP pitää myönteisenä, että lakiehdotuksessa esitetään nykyisin luottolaitoksiin 
sovellettavien, enimmäisluototus suhdetta koskevien säännösten soveltamisalan laajentamista 
kattamaan myös muut luotonmyöntäjät.8 
3.2 EKP panee merkille myös Suomessa käytössä olevan enimmäis luototussuhteen määritelmän. 
Tarkemmin sanottuna enimmäis luototussuhde määritellään tavalla, joka sallii myös muun  kuin 
kiinteistöomaisuuden huomioon ottamisen vakuutena, toisin kuin Euroopan järjest elmäriskikomitean 
suosituksessa EJRK/2019/89 täsmennetään.   
3.3 Mitä tulee Finanssivalvonnan valtuuksiin alentaa enimmäisluototussuhdetta enintään kymmenellä 
prosenttiyksiköllä, EKP yleisesti ottaen korostaa, että asianomaisilla viranomaisilla tulisi olla 
mahdollisuus toimia joustavalla ja suhteellisuusperiaatteen mukaisella tavalla asettaessaan ja 
kalibroidessaan makrovakaustoimia. Tällöin ne pystyvät tehokkaasti ja vaikuttavasti puuttumaan 
mahdollisiin rahoitusvakautta uhkaaviin riskeihin,10 toimiessaan sama lla ennakolta vahvistetuissa 
oikeudellisissa puitteissa. EKP:n käsityksenä on, että enimmäisluototussuhteen alentamisen 
enimmäismäärää koskevan rajoituksen tarkoituksena on rajata Finanssivalvonnan harkintavaltaa 
siten, että otetaan huomioon sovellettavat perustuslailliset vaatimukset. Muissa jäsenvaltioissa 
hyväksytyistä luotonottajaperusteisista makrovakaustoimista11 saatavilla olevat tiedot viittaavat 
siihen, että lakiehdotuksen mukaisen luototussuhteen al emmat rajat ovat lähellä niitä suhdelukuja, 
joita näistä jäsenvaltioista suurin osa soveltaa. Tässä yhteydessä enimmäis luototussuhteen 
nykyisen a larajan alentaminen, siinä määrin kuin se on kansallisessa perustuslaillisessa kehyksessä 
mahdollista, varmistaisi tehokkaat poliittiset toimet, ottaen huomioon  makrotalouden muuttuvat 
olosuhteet. Alarajan alentaminen mahdollistaisi myös tiukempien rajojen soveltamisen tarvittaessa 
esimerkiksi sijoitusasuntotoiminnan ja muiden kuin ensiasunnon ostajien osalta, sekä 
stressiskenaarioiden toteutuessa. Lopuksi EKP ehdottaa kyseisen rajan säännöllistä 
uudelleentarkastelua, jotta Finanssivalvonnalla olisi mahdollisuus ottaa huomioon toimintapolitiikasta 
saadut kokemukset sekä muutokset makrotalouden olosuhteissa ja rahoitusoloissa.12  
 
6  Ks. lausunnon CON/2017/11 2.3 kohta, lausunnon CON/20 17/21 2.4 kohta, lausunnon CON/2018/9 3.2 kohta, 
lausunnon CON/2019/34 2.1 kohta ja lausunnon CON/2020/1 2.3 kohta.  
7  Ks. EKP:n neuvoston makrovakauspolitiikkaa koskevan julkilausuman ”Governing Council Statement on 
Macroprudential Policies” kiinteistöjä koskevien riskien kohta, luettavissa EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu.  
8  Eräiden luotonantajien ja luotonvälittäjien rekisteröinnistä annetun lain soveltamisalaan kuuluvat luotonmyöntäjät 
(mukaan lukien yhteisöt, jotka myöntävät kulutusluottoja ja taloyhtiöluottoja). 
9  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Suomessa (EUVL C 366, 30.10.2019, s. 29).  
10   Ks. lausunnon CON/2017 /11 2.3 kohta ja lausunnon CON/2019/34 3.1 kohta.  
11   Yhdenmukaistettujen luotonottajiin liittyvien toimien ja niitä koskevien tilastotietojen puuttuessa tietoa on saatavilla 
rajoitetusti näiden toimien vertailemiseksi jäsenvaltioiden kesken. Ks. kansallisten makrovakaustoimien yleiskatsaus 
”Overview of national measures of macroprudential interest”, EJRK, luettavissa EJRK:n verkkosivuilla 
www.esrb.europa.eu . 
12  Ks. lausunnon CON/2017/11 2.3 kohta, lausunnon CON/2017/21 2.4 kohta, lausunnon CON/2016/8 2 kohta, 
lausunnon CON/2019/34 3.1 kohta ja lausunnon CON/2020/1 2.3 kohta.  
ECB -PUBLIC  
4 3.4 EKP muistuttaa uudelleen, että se tukee luotonottaj aperusteis ia toimenpiteitä koskevan 
lainsäädäntökehyksen toteuttamista kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa,13 sillä ne on todettu 
tehokkaiksi riskeihin puuttumisen kannalta. Jos käytettävissä olisi kattava valikoima 
luotonott ajaperusteisia makrovakaustoimia, mukaan lukien tuloperust eiset  toimet, 
Finanssivalvonnalla olisi mahdollisuus vastata joustavalla ja suhteellisuusperiaatteen mukaisella 
tavalla rahoitusvakautta mahdollisesti uhkaaviin riskeihin.14 Tällaisten toimenpiteiden sisällyttäminen 
Suomen lainsäädäntökehykseen olisi myös linjassa edellä mainitussa Euroopan 
järjestelmäriskikomitean maakohtaisessa suosituksessa EJRK/2019/8 täsmennettyjen toimien 
kanssa.  
 
Tämä lausunto julkaistaan EUR -Lex-verkkosivustolla.  
 
 
Tehty Frankfurt am Mainissa 4 päivänä maalis kuuta 2022.  
 
[allekirjoitus]  
 EKP:n puheenjohtaja  
Christine LAGARDE  
 
13  Ks. EKP:n neuvoston makrovakauspolitiikkaa koskevan julkilausuman kiinteistöjä koskevien riskien kohta, luettavissa 
EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu.  
14   Ks. lausunnon CON/2017/11 2.3 kohta ja lausunnon CON/2020/1 2.4 kohta.