KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpano ja kehittäminen kasvun vauhdittamiseksi EU:ssa /* COM/2012/0649 final */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpano ja kehittäminen kasvun vauhdittamiseksi EU:ssa Komission on tänään määrä hyväksyä kaksi tärkeää viisumipolitiikan alan asiakirjaa: – ehdotus asetukseksi luettelon muuttamisesta maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja maista, joita tämä vaatimus ei koske (asetus 539/2001), ja – kertomus paikallisen Schengen-yhteistyön toiminnasta. Méridassa Meksikossa 16. toukokuuta 2012 pidetyssä neljännessä T20-kokouksessa annettiin julistus, jonka G20-maiden ministerit vahvistivat. Sen mukaisesti nyt on aika tarkastella viisumipolitiikan taloudellista vaikutusta EU:n laajempaan talouteen ja erityisesti matkailuun ja tutkia, kuinka tämä voidaan ottaa huomioon, jotta viisumipolitiikka olisi yhtenäisempi Eurooppa 2020 -strategian kasvutavoitteiden kanssa. Järkevällä viisumipolitiikalla olisi suojeltava edelleen EU:n ulkorajoja ja Schengen-alueen moitteetonta toimintaa samalla kun sillä olisi helpotettava laillisten matkustajien, myös vapaa-ajan matkailijoiden, matkustusmahdollisuuksia. Paljon voidaan saada aikaan jo viisumisäännöstön nykyisen oikeudellisen kehyksen puitteissa. Meidän olisi tämänhetkisessä taloudellisessa taantumassa pyrittävä lisäämään Eurooppaan suuntautuvaa matkailua. Vaikka esimerkiksi Yhdysvallat on hyvin turvallisuushakuinen, se on jo tunnustanut viisumien myöntämisen helpottamisesta mahdollisesti saatavat taloudelliset hyödyt ja hyväksynyt jokin aika sitten tämän alan kansallisen strategian[1]. EU:ssa ovat Italian ja Irlannin matkailuministerit[2] sekä Saksan viranomaiset kehottaneet ryhtymään viisumien myöntämisen helpottamista koskeviin toimenpiteisiin. Tämän asiakirjan tarkoituksena on käynnistää asiaa koskeva keskustelu EU:n tasolla. Ensiksi asiakirjassa kartoitetaan eräitä nykyisten menettelyjen täytäntöönpanoon liittyviä puutteita ja tutkitaan aloitteita, joilla voitaisiin varmistaa viisumisäännöstön optimaalinen täytäntöönpano. Toiseksi siinä esitetään myöhempää tarkastelua varten joitain ideoita siitä, miten viisumisääntöjä voitaisiin muuttaa tulevaisuudessa. 1. Viisumien myöntämisen helpottamisen vaikutus EU:n matkailualaan Matkailusta on tullut yksi Euroopan unionin suurimmista työllisyyden ja tulojen tuottajista, ja se on talouden kasvun ja kehityksen keskeisiä vetureita. Tarkasteltaessa matkailualan osuutta työllisyydestä voidaan todeta, että alalla arvioitiin olevan 18,8 miljoonaa työpaikkaa vuonna 2011. Tämä määrä nousee todennäköisesti 20,4 miljoonaan vuoteen 2022 mennessä. Ulkomaisten matkailijoiden käyttämä rahamäärä oli 423 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2011, ja tämän määrän odotetaan olevan 547 miljardia dollaria vuonna 2022[3]. Alalla on kuitenkin paljon käyttämätöntä matkailijapotentiaalia nopeasti kehittyvien markkinoiden maista. Brasiliasta ja Venäjältä Eurooppaan suuntautuvien matkailijoiden määrä on viime vuosina kaksinkertaistunut ja myös Kiinasta ja Intiasta tulevien matkailijoiden määrä kasvaa nopeasti[4]. Tämä käy selvästi ilmi myös viisumitilastoista: Intiassa myönnettiin vuonna 2011 noin 460 000 Schengen-viisumia; luku oli 340 000 vuonna 2007. Myös Kiinassa myönnettyjen viisumien määrä kasvoi merkittävästi: vuonna 2008 myönnettiin 560 000 viisumia, kun luku oli 1 026 000 vuonna 2011. Venäjällä myönnettiin noin 5 152 000 viisumia vuonna 2011, kun vastaava luku vuonna 2007 oli 3 500 000. Tämä on maailmanlaajuinen suuntaus. Kiinan ja Brasilian kansalaisten Yhdysvaltain-viisumia koskevien hakemusten määrä nousi vuonna 2011 noin 40 prosenttia[5]. Enemmänkin voitaisiin tehdä. Meidän olisi otettava tavoitteeksi lisätä matkailua huomattavasti niistä maista, joissa on paljon matkailijapotentiaalia ja joissa suuremmalla osalla väestöstä on entistä enemmän ostovoimaa. Kuitenkin markkina-arvioiden[6] mukaan 21 prosenttia nopeasti kehittyvien markkinoiden maiden mahdollisista matkailijoista luopuu suunnitelmistaan matkustaa Eurooppaan viisumivaatimusten vuoksi. Tourism Economics[7] on tutkinut viisumien myöntämisen helpottamisen vaikutusta työpaikkojen luomiseen G20-talouksissa (toukokuu 2012). Tutkimuksesta, jossa on sovellettu useissa maissa[8] aiemmin tehtyjen politiikan muutosten aiheuttamia hyötyjä koskevia mallitietoja, ilmenee, että viisumien myöntämisen helpottaminen on historiallisesti tarkasteltuna lisännyt kansainvälisten matkailijoiden määrää kyseisillä markkinoilla 5–25 prosenttia. Tämä lisää tuloja ja sillä on välitön ja suora vaikutus työllisyyteen. Eri skenaarioihin perustuvien Tourism Economicsin arvioiden mukaan EU:n Schengen-alue[9] voisi saada 8–46 miljoonaa uutta kansainvälistä matkailijaa vuoteen 2015 mennessä, jos nykyisten viisumisäännösten sallima jousto käytetään täysimääräisesti hyväksi. Tämä voisi lisätä kansainvälisen matkailun tuloja (vienti) 11–60 miljardia euroa ja johtaa 100 000–500 000 uuden työpaikan luomiseen suoraan matkailualalla. Samojen Tourism Economics ‑arvioiden mukaan uusia työpaikkoja (sekä välilliset että johdetut vaikutukset) voisi syntyä 200 000–1 100 000 vuoteen 2015 mennessä. Myös risteilyteollisuus on tarkastelun arvoinen ala. Taloudellisesta taantumasta huolimatta maailmanlaajuisen risteilyteollisuuden osuus Euroopan taloudesta oli ennätykselliset 36,7 miljardia euroa vuonna 2011 (vastaava luku oli 35,2 miljardia euroa vuonna 2010)[10]. Pelkästään Eurooppaan saapui arviolta 5,6 miljoonaa matkustajaa (7,1 prosentin lisäys edellisvuodesta). Risteilyalukset toivat eurooppalaisiin satamiin myös arviolta 14,3 miljoonaa miehistön jäsentä, joista noin 5,7 miljoonaa astui maihin ja teki ostoksia arviolta 120 miljoonan euron edestä. Olisi varmistettava, että jäsenvaltiot myöntävät risteilyvieraille ja miehistön jäsenille jatkossakin toistuvaisviisumeja niin, että heidän Euroopan satamakaupungeissa käyttämänsä rahamäärä ja risteilyalan kokonaisvaikutus Euroopan talouteen kasvaa jatkossakin. Komissio ilmoitti jo vuonna 2010 aikovansa tutkia useita viisumipolitiikkaan ja ulkorajojen ylittämiseen liittyviä mahdollisuuksia ja välineitä käyttääkseen niitä optimaalisesti[11]. Seuraavana vuonna Euroopan parlamentti pyysi komissiota laatimaan koordinoidumman ja yksinkertaisemman viisumimenettelyn. Myös EU:n matkailuministerit keskustelivat viisumipolitiikan vaikutuksesta matkailijamääriin Madridissa vuonna 2010 ja Krakovassa vuonna 2011. Viimeksi tämä asia oli matkailuministerien asialistalla Meksikon Méridassa 16. toukokuuta pidetyssä G20-maiden kokouksessa (ns. T20). Tällöin hyväksyttiin julistus matkailusta työpaikkojen luomiskeinona. Julistuksessa katsotaan, että viisumien myöntämismenettelyjen helpottaminen voisi kasvattaa tuloja 206 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja luoda 5,1 miljoonaa uutta työpaikkaa G20-maissa. Näin ollen T20-julistuksessa kehotetaan muun muassa kahdenväliseen, alueelliseen ja kansainväliseen yhteistyöhön viisumien myöntämisen ja muun matkustuksen helpottamiseen liittyvien järjestelyjen alalla, jotta kansainväliset vierailijat voivat liikkua vapaammin ja tehokkaammin. Schengen-alue edistää jo tällaista yhteistyötä, jota olisi parannettava edelleen taloudellisen toiminnan ja työpaikkojen luomisen vauhdittamiseksi. Viisumien myöntämisen helpottaminen tuo taloudellisia hyötyjä ja lisäksi se helpottaa EU:n kansalaisten mahdollisuuksia saada luokseen perheenjäsenensä, jotka ovat EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia, ja lisää näiden matkustusmahdollisuuksia EU:ssa. Nyt on aika tutkia, kuinka EU voi ryhtyä konkreettisiin toimiin tältä osin. 2. Viisumien myöntämisen helpottamista koskevat parannukset viisumisäännöstön perusteella Ennen viisumisäännöstön[12] hyväksymistä vallinneeseen tilanteeseen verrattuna säännöstö merkitsee perustavanlaatuista edistymistä, sillä se parantaa huomattavasti viisumimenettelyjä. Merkittävimmät parannukset ovat seuraavat: selvät määräajat tärkeimmille vaiheille, menettelyjen yhdenmukaistaminen, palvelujen ulkoisille palveluntarjoajille ulkoistamisen sääntely, mahdollisuus perustaa yhteisiä hakemuskeskuksia, toistuvaisviisumin myöntämiseen johtavien tapausten määrittäminen, viisumihakemusten hylkäämisen perusteleminen ja mahdollisuus valittaa näistä päätöksistä, vaatimus toimittaa hakulomakkeet vastaanottajamaan kielellä ja laillinen velvollisuus ryhtyä paikalliseen Schengen-yhteistyöhön. Oikein täytäntöönpantuna viisumisäännöstöllä uudistetaan ja vakioidaan merkittävästi viisumimenettelyjä. Parantamisen varaa kuitenkin on, sillä viisumisäännöstön optimaalista täytäntöönpanoa ei ole kaikilta osin vielä saavutettu. EU:n matkailuala on yksilöinyt seuraavat viisumisäännöstöön liittyvät toimenpiteet viisumin myöntämismenettelyjen helpottamiseksi. Useimmat näistä esteistä voidaan poistaa siten, että jäsenvaltioiden konsulaatit panevat viisumisäännöstön täytäntöön oikein komission valvonnassa. 1) Tapaamisajan myöntämisen määräaika → Noudatettava tapaamisajan myöntämiselle vahvistettua 15 päivän määräaikaa viisumisäännöstön 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 2) Kaupallisten organisaatioiden hakemukset → Käytettävä paremmin hyväksi mahdollisuutta tehdä viisumihakemus kaupallisen organisaation (esim. matkatoimistot, jos ne ovat luotettavia) kautta, tämän kuitenkaan rajoittamatta viisumitietojärjestelmän (VIS)[13] soveltamista, viisumisäännöstön 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 3) Päätöksen määräaika → Noudatettava viisumihakemuksen päätöksen tekemiselle vahvistettua 15 päivän määräaikaa viisumisäännöstön 23 artiklan mukaisesti, myös ennen suosituimpia lomakausia. 4) Vaadittujen lomakkeiden saatavuus vaadituilla kielillä → Varmistettava, että hakulomakkeet ovat saatavilla kaikissa konsulaateissa vastaanottajamaan kielellä viisumisäännöstön 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 5) Liiteasiakirjat → Arvioitava yhteisen supistetun liiteasiakirjaluettelon tarvetta paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa. 6) Voimassaolo ja toistuvaisviisumit Viisumisäännöstön voimaantulon jälkeen myönnettyjen toistuvaisviisumien määrä on kasvanut huomattavasti (34 prosenttia vuonna 2010, lähes 39 prosenttia vuonna 2011). Toistuvaisviisumien pakollista myöntämistä on kuitenkin varaa vielä parantaa pitkäaikaisten viisumien (joiden voimassaoloaika vaihtelee kuudesta kuukaudesta viiteen vuoteen) osalta viisumisäännöstön 24 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa määritettyjen edellytysten mukaisesti, ja niiden viisumien osalta, joiden voimassaoloaika on lyhyempi mutta jotka oikeuttavat useaan maahantuloon 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 7) Vierailijoiden kohtelu → Konsulaattipalvelujen on oltava paremmin yleisön saatavilla, ja erityisesti konsuliedustusta on parannettava kolmannen maan alueella. Tältä osin uusien yhteisten viisumikeskusten perustamista olisi edistettävä. Eräät jäsenvaltiot ja useat kolmannet maat ovat jo ottaneet käyttöön viisumien myöntämistä helpottavia toimenpiteitä (ks. liite). Tässä yhteydessä paikallinen Schengen-yhteistyö on keskeistä, jotta EU:n yhteinen viisumipolitiikka voidaan panna täytäntöön yhdenmukaisesti, ja EU:n edustustojen osallistuminen on välttämätöntä, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus ja jatkuvuus liikkuvuuden alalla, mikä on entistä tärkeämpää ulkosuhteissa. Paikallista Schengen-yhteistyötä koskevaan ensimmäiseen kertomukseen, jonka komission kollegio hyväksyy käydessään tätä asiakirjaa koskevan keskustelun, sisältyy suosituksia kaikille toimijoille (jäsenvaltioiden keskusviranomaiset ja niiden konsulihenkilöstö, EU:n edustustot ja komissio) paikallisen Schengen-yhteistyön optimoimiseksi. 3. Viisumisääntöjen mahdolliset tulevat muutokset Komissio julkaisee vuonna 2013 kertomuksen viisumisäännöstön täytäntöönpanosta sen kolmen ensimmäisen vuoden aikana. Kertomus tarjoaa lisämahdollisuuden tutkia tapoja parantaa ja helpottaa vilpittömässä mielessä matkustaviin henkilöihin sovellettavia menettelyjä ja samalla puuttua riskeihin, jotka liittyvät eräiden matkailijoiden laittomaan maahanmuuttoon tai turvallisuuteen: – menettelyjen virtaviivaistaminen ja lyhentäminen (harkitaan uudelleen menettelyn kaikkia vaiheita, mukaan lukien viisumihakemuksen tekeminen välittäjien/matkatoimistojen toimesta ja ennakkokonsultointi); – viisumihakemuksen käsittelyn osalta toimivaltaisen konsulaatin määritelmän selventäminen; – hakulomakkeen yksinkertaistaminen; – liiteasiakirjoja koskevien vaatimusten yksinkertaistaminen; – viisumimaksuista vapauttamista koskevien sääntöjen selventäminen; – toistuvaisviisumien myöntämistä koskevien sääntöjen selventäminen; – konsulaattien organisoinnin ja yhteistyön parantaminen konsuliedustuksen edistämiseksi esim. määrittämällä uudelleen yhteisten viisumikeskusten oikeudellinen kehys, helpottamalla näiden keskusten perustamista ja niiden toimintaa; – paikallisen Schengen-yhteistyön tehostaminen. Näitä parannuksia tarkasteltaessa olisi otettava huomioon sekä konsulaateille että hakijoille viisumitietojärjestelmän täytäntöönpanosta aiheutuvat hyödyt. Tehokkain tapa helpottaa viisumien myöntämistä on tietenkin kolmannen maan kansalaisten vapauttaminen viisumivaatimuksesta siirtämällä kolmansia maita negatiivisesta luettelosta asetukseen (EY) N:o 539/2001 liitettyyn positiiviseen luetteloon. Tarkistaessaan asetuksessa (EY) N:o 539/2001 olevia maaluetteloita omasta aloitteestaan komissio on yleensä arvioinut tapauskohtaisesti perusteita, jotka koskevat muun muassa laitonta maahanmuuttoa, yleistä järjestystä ja turvallisuutta sekä Euroopan unionin ulkosuhteita kolmansiin maihin. Samalla otetaan huomioon alueelliseen yhtenäisyyteen ja vastavuoroisuuteen liittyvät seikat. Vaikka tämä luettelo perusteista ei ole täydellinen, viisumipolitiikan taloudellista vaikutusta ei ole todella otettu aikaisemmin huomioon. Tämän on muututtava, jos EU haluaa hyötyä nopeasti kehittyvistä talouksista tulevista matkailijamääristä. Tästä syystä komissio aikoo laatia menetelmän, jonka avulla taloudelliset näkökohdat otetaan paremmin huomioon maaluetteloiden seuraavassa tarkistuksessa (joka tehdään suunnitelmien mukaan vuonna 2013). Loppujen lopuksi on kuitenkin löydettävä tasapaino, ja yhteisestä viisumipolitiikasta tehdään väline, jolla varmistetaan Schengen-alueen moitteeton toiminta ilman sisäisiä rajoja. Monien kolmansien maiden osalta viisumipakon poistaminen on lopullinen tavoite, joka vaatii vahvaa sitoutumista ja jolla on suuri poliittinen vaikutus. Se on pitkän prosessin päätepiste. Jos viisumipakosta luopuminen ei ole heti mahdollista, on myös huomattava viisumin myöntämisen helpottamista koskevien sopimusten hyödyt vaikka myönnetään tarve tarkistaa niiden rakennetta ja sisältöä, jotta sopimuksista saadaan kyseisen kolmannen maan olosuhteisiin sopiva ja tarkoitettujen käyttäjien kannalta tehokas. On huomattava, että asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamista koskevassa ehdotuksessa, josta lainsäädäntövallan käyttäjät parhaillaan keskustelevat, esitetään uutta viisumivapauden keskeyttämismekanismia. Sen perusteella on mahdollista keskeyttää kolmannen maan kansalaisten viisumivapaus tilapäisesti hätätilanteessa, jossa on toteutettava kiireellisiä toimia yhden tai useamman jäsenvaltion kohtaamien, viisumivapaan matkustusjärjestelmän väärinkäytöstä aiheutuvien vaikeuksien ratkaisemiseksi. Lisäksi viisumipolitiikassa olisi otettava huomioon myös tekninen kehitys. Esimerkiksi YK:n Maailman matkailujärjestö katsoo, että sähköinen viisumijärjestelmä on osoittanut huomattavia hyötyjä sekä turvallisuuden että viisumin myöntämisen helpottamisen kannalta, kun sitä on sovellettu tehokkaasti.[14] Tämän alan tekninen kehitys voi tarjota huomattavia mahdollisuuksia, kuten T20-kokouksen julistuksessa todettiin. LIITE Jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa sovellettavia viisumien myöntämiseen liittyviä hyviä käytäntöjä Italian esimerkki Italian kansallinen matkailulautakunta ENIT ja Italian ulkoasiainministeriö allekirjoittivat helmikuussa 2011 yhteistyösopimuksen Italiaan suuntautuvan matkailijavirran lisäämiseksi. Sopimuksen mukaan diplomaatti- ja konsuliedustustojen kapasiteettia vahvistetaan, jotta viisumien kysyntään voidaan vastata nopeasti ja tehokkaasti. Ensisijaisia paikkakuntia ovat Moskova, Beijing, New Delhi, Pietari, Guangzhou, Shanghai ja Mumbai. Lokakuussa 2001 julkaistun ANSAn lehdistötiedotteen mukaan ajalla 1. tammikuuta – 31. elokuuta 2011 Kiinassa myönnettyjen viisumien määrä lisääntyi 100 prosenttia verrattuna edellisen vuoden vastaavaan aikaan. Tämä johtui menettelyjen yksinkertaistamiseen ja odotusaikojen lyhentämiseen tähtäävistä toimista. Italian kansallisen matkailunseurantakeskuksen mukaan (perustana käytetty Italian keskuspankin tietoja) seuraavat ennakkoarviot vahvistavat tämän myönteisen kehityksen: Matkailijoiden määrä (tuhansia): 2010: 149 2011: 225 Yöpymisten määrä (tuhansia): 2010: 1 768 2011: 1 971 Käytetyt varat (miljoonaa euroa): 2010: 199 2011: 249 Muutos (% 2010/2011) Matkailijat: 51 % Yöpymiset: 11,5 % Käytetyt varat: 25,1 % Puolan esimerkki Esimerkki yksinkertaistamisesta, jota on analysoitava tarkemmin, jotta voidaan selvittää sen tuomat konkreettiset hyödyt, on nopeutettu menettely, jonka Puolan viranomaiset ottivat käyttöön Euroopan jalkapallon mestaruuskisoja varten. Kisat järjestettiin Puolassa ja Ukrainassa vuoden 2012 kesä-heinäkuussa. Sekä turnauksen ukrainalaiset ja venäläiset osanottajat (pelaajat, tuomarit, lääkärit, muut delegaatioiden jäsenet, FIFA, UEFA ja kansalliset liitot) että UEFA:n valtuuttamat henkilöt saivat toistuvaisviisumin, joka kattoi turnauksen kestoajan. Viisumit myönnettiin yksinkertaistetussa menettelyssä ilman velvollisuutta tulla henkilökohtaisesti konsulaattiin eikä konsulimaksuja peritty. Sekä ukrainalaisille että venäläisille kannattajille myönnettiin viisumit alkuperäisen voimassaolevan ottelulipun perusteella tai sellaisen asiakirjan perusteella, jossa vahvistettiin heidän oikeutensa saada stadionille oikeuttava sisäänpääsylippu. Heillä oli mahdollisuus tehdä viisumihakemuksensa sähköisesti virallisella verkkosivustolla ja varata nopeampi tapaamisaika konsulaatissa. Ne, jotka eivät voineet varata tapaamisaikaa verkossa, pystyivät käyttämään hyväkseen etusijan tarjonneita ”vihreitä käytäviä”, joiden tarkoituksena oli minimoida odotusaika (lähteet: Puolan hallituksen virallinen verkkosivusto ja Puolan ulkoasiainministeriön Venäjän-palvelupiste). Kiinan hyväksytyn matkakohteen asemaa koskeva järjestelmä Hyväksytyn matkakohteen asemaa (Approved Destination Status, ADS) koskeva järjestelmä on Kiinan kansallisen matkailuhallinnon ja ulkomaisen kohteen kahdenvälinen matkailujärjestely. EU:hun matkustavat kiinalaiset voivat hakea ryhmäviisumia hyväksyttyjen matkatoimistojen kautta, ja nämä matkatoimistot vastaavat viisumihakemusten tekemisestä. Järjestelyä koskeva sopimus allekirjoitettiin Kiinan kansallisen matkailuhallinnon ja EY:n välillä vuonna 2004. EU:n Kiinan-edustuston keräämien viimeisimpien lukujen mukaan Schengenin elimien Kiinassa myöntämien ADS-viisumien määrä kasvaa tasaisesti. Vuonna 2009 ADS-viisumeja myönnettiin 96 093 ja vuonna 2010 209 981. Syyskuuhun 2011 mennessä jäsenvaltiot olivat myöntäneet 170 141 ADS-viisumia, mikä vastaa yli 80:tä prosenttia edellisen vuoden kokonaismäärästä. Viime vuosina hylkäysprosentti on ollut jatkuvasti alhainen (noin 5 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden osalta). Espanja ja Ranska järjestivät vuonna 2010 EU:n edustuston avustuksella erityisiä kursseja ADS-matkatoimistovirkailijoille Beijingissä. Tämä on nopeuttanut menettelyjä. Australian esimerkki Australia tarjoaa erilaisia viisumityyppejä, jotka riippuvat oleskelun tarkoituksesta ja pituudesta. Matkailijoille on olemassa kolmenlaisia e-viisumeja: (1) sähköinen matkustuslupa (ETA) (2) e-matkailija (E-visitor) (3) E-676. Ensimmäisen tyypin lupa maksaa 20 Australian dollaria, ja antaa mahdollisuuden tulla maahan useaan otteeseen vuoden aikana mutta kuitenkin enintään kolmeksi kuukaudeksi kerrallaan. Myös lentoyhtiöt ja matkatoimistot voivat tarjota asiakkailleen tällaisen sähköisen viisumin lentolippujen ohessa. Lupaa voivat hakea EU:n kansalaiset eräiden uusien jäsenvaltioiden kansalaisia lukuun ottamatta. Toisen tyypin lupa on täsmälleen samanlainen kuin ensimmäisen tyypin lupa. Ainoa ero on se, että kaikki EU:n kansalaiset voivat hakea sitä ja että lupa on ilmainen. Syy siihen, miksi EU:n kansalainen, joka voi hakea toisen tyypin lupaa, hakisi ensimmäisen tyypin lupaa on se, että kaikki verkkosivun tiedot ovat vain englanniksi eivätkä kaikki pysty tekemään hakemusta englanniksi tai liittämään skannattuja asiakirjoja englanniksi. Kolmannen tyypin lupa on tarkoitettu muille kuin eurooppalaisille ja niille eurooppalaisille, jotka haluavat oleskella maassa kolmea kuukautta kauemmin kerrallaan, jotka ovat yli 75-vuotiaita tai joilla on rikosrekisteri. Kaikkia kolmen tyyppisiä lupia voidaan hakea ja ne voidaan myöntää internetissä. Menettely kestää muutamasta minuutista 10 päivään. Yhdysvaltain esimerkki Presidentti Obama allekirjoitti 19. tammikuuta 2012 asetuksen, jolla perustettiin uusi matkailua ja kilpailukykyä tarkasteleva työryhmä. Työryhmän tehtävänä oli laatia kansallinen matkailustrategia ja yksilöidä toimenpiteet, joiden tavoitteena on muun muassa muiden kuin maahanmuuttoviisumien käsittelykapasiteetin lisääminen 40 prosentilla seuraavan vuoden aikana Kiinassa ja Brasiliassa. Tämän juuri julkaistun strategian avulla Yhdysvallat pyrkii lisäämään matkailua Yhdysvaltoihin ja Yhdysvalloissa rohkaistakseen matkailijoita valitsemaan Amerikan maailman johtavaksi matkailukohteeksi. Matkailustrategian mukaan vuonna 2011 käsiteltyjen viisumihakemusten määrä kasvoi 1,1 miljoonalla. Kiinan osalta kasvu oli 46 prosenttia ja Brasilian osalta 34 prosenttia. Vuoteen 2011 verrattuna vuoden 2012 kuuden ensimmäisen kuukauden vastaavat kasvuprosentit olivat 46 prosenttia ja 59 prosenttia. Viisuminmyöntämiskapasiteettia parannetaan lisäämällä käsittelyhenkilökunnan määrää 50 prosenttia Kiinassa ja yli 100 prosenttia Brasiliassa vuonna 2012. Myös uusien konsulaattien avaamista suunnitellaan. Parannusten ansiosta viisumiruuhka on jo poistunut sekä Kiinassa että Brasiliassa ja monissa edustustoissa odotusaika on lyhentynyt 10 päivään ja sen alle. Yhdysvaltain kongressissa keskustellaan parhaillaan eräistä lakiehdotuksista, joiden tarkoituksena on parantaa viisumimenettelyä. Lakiehdotuksissa (Visa Improvements to Stimulate International Tourism to the United States of America tai VISIT USA Act) ehdotetaan seuraavia keskeisiä periaatteita: (a) viisivuotiset toistuvaisviisumit Kiinan kansalaisille; (b) nopeutettu viisumimenettely (Premium Visa Process), jonka myötä matkailijat voivat maksaa huomattavasti suuremman viisuminkäsittelymaksun päästäkseen viisumihaastatteluun kolmen työpäivän kuluessa. Tätä järjestelyä sovelletaan sekä turisti- että liikematkaviisumeihin. Nopeutetusta viisumin käsittelystä perittävä maksu kattaisi lisähenkilöstöstä aiheutuvat kustannukset, mutta maksusta saatavia tuloja voitaisiin käyttää myös innovatiivisiin lähestymistapoihin, kuten videokokoustekniikkaan ja liikkuviin haastattelutiimeihin kyseisen maan markkinakysyntään vastaamiseksi; (c) viisumivapausohjelman laajentaminen uusiin maihin (jolloin matkailijat voivat matkustaa Yhdysvaltoihin sähköisen matkustuslupajärjestelmän ESTA:n perusteella sen sijaan, että he joutuisivat käymään läpi perinteisen Yhdysvaltain viisumihakemusmenettelyn); (d) videokokouksia koskeva pilottiohjelma viisumihaastattelujen pitämiseksi videokokouksina, jolloin viisumihaastatteluvaatimus säilyy mutta haastattelu voidaan järjestää useammin videokokouksena. Muita lakiehdotuksia ovat ”Welcoming Business Travellers and Tourists to America Act of 2011” ja ”International Tourism Facilitation Act”. Ensimmäisen lakiehdotuksen tavoitteena on alentaa Yhdysvaltain viisumijärjestelmään liittyviä esteitä asettamalla vaatimus, että sisäministeriön on käsiteltävä viisumihakemus 12 päivän kuluessa, ja panemalla täytäntöön ohjelma, jossa viisumihaastatteluissa käytetään videokokoustekniikkaa. Toisessa lakiehdotuksessa sisäministeriötä pyydetään tehostamaan konsulaattien resurssien käyttöä, jotta kansainvälisen matkailun kysyntään voidaan vastata paremmin. Matkailustrategian mukaan Yhdysvallat haluaa nopeuttaa nykyisiä tarkistusmenettelyjä, jatkaa innovointia ja tehdä prosesseja, teknologioita, henkilöstöä ja infrastruktuuria koskevia parannuksia viisuminhakemusmenettelyjen yksinkertaistamiseksi sekä rajanylityspaikkoihin ja maahantulosatamiin saapuvien laillisten matkailijoiden maahanpääsyn helpottamiseksi. [1] Presidentti Obaman 19. tammikuuta 2012 antama asetus. Lakiehdotuksesta (Visa Improvements to Stimulate International Tourism to the United States of America Act) keskustellaan parhaillaan Yhdysvaltain kongressissa. [2] Irlanti ei kuitenkaan osallistu EU:n yhteiseen viisumipolitiikkaan. [3] World Travel & Tourism Council, Travel & Tourism Economic Impact 2012, European Union. [4] Näistä neljästä nopeasti kehittyvästä maasta Brasilia on ainoa, jonka kansalaiset eivät tällä hetkellä tarvitse viisumia Schengen-alueelle. Venäläisten matkailijoiden viisumin saamista on kuitenkin jo helpotettu muodollisella sopimuksella, jota tarkistetaan parhaillaan. [5] Valkoisen talon lehdistötiedote 19.1.2012. [6] ETOA Origin Market Report 2010 ”Europe: Open for Business?”. [7] Tourism Economics, kertomus ”The Impact of Visa Facilitation on Job Creation in the G20 Economies”, toukokuu 2012 (kertomus laadittu 15.–16. toukokuuta Meksikossa pidettyä T20-matkailuministerien neljättä kokousta varten ). [8] Yhdysvaltain viisumivapausohjelman laajentaminen, Australian ETA-ohjelma, Yhdistyneen kuningaskunnan Taiwaniin ja Etelä-Afrikkaan soveltama viisumipolitiikka, Intiaan saavuttaessa lentokentällä myönnettävä (”on arrival”) viisumi, Kanadan Meksikoon soveltama viisumipolitiikka ja Korean tasavallan Kiinaan soveltama viisumipolitiikka. [9] EU:n Schengen-alue = AT, BE, CZ, DE, DK, EE, EL (GR), ES, FI, FR, HU, IT, LT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SE, SI, SK ja neljä EU:n ulkopuolista assosiaatiomaata: CH, NO, IS, LI. [10] The Cruise Industry, Contribution of Cruise Tourism to the Economics of Europe, European Cruise Council -järjestön raportti, 2012. [11] KOM(2010) 352 lopullinen, Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet, 5.4. jakso. [12] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö). Se tuli voimaan 5. huhtikuuta 2010. [13] Tällaiset kaupalliset organisaatiot eivät voi kerätä biometrisiä tunnisteita, joten VIS:n perusteella ensimmäisen kerran hakemuksen jättävän olisi käytävä konsulaatissa tai sellaisen ulkoisen palveluntarjoajan luona, jolla on lupa kerätä biometrisiä tunnisteita viisumin hakijoilta jäsenvaltioiden konsulaattien puolesta. [14] Maailman matkailujärjestö, ”eVisas: A pressing need for global standards, specifications and interoperability”, valmisteluasiakirja, esitetty kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön 37. yleiskokouksessa (2010).