Alueiden komitean lausunto aiheesta "Kulttuurienvälinen koulutus"

(97/C 215/04)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon 15. marraskuuta 1995, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen kohdan mukaisesti tekemänsä päätöksen antaa lausunto aiheesta "Kulttuurienvälinen koulutus" ja antaa lausunnon valmistelu valiokunta 6:n (Koulutus) tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 6:n helmikuun 7. päivän 1997 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 194/96 rev. 2), jonka esittelijä oli Dimitrios Efstathiadis ja apulaisesittelijä John Evans,

ottaa huomioon neuvoston 23. lokakuuta 1995 hyväksymän päätöslauselman koulutusjärjestelmien mahdollisuudesta vastata rasismin ja muukalaisvihan ongelmiin, jossa korostettiin opetuksen ensisijaista merkitystä ennakkoluulojen, rasismin ja muukalaisvihan ehkäisyssä ja poistamisessa ja jossa kehotettiin komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa avustamaan kokemusten vaihdossa levittämällä tietoa eurooppalaisten koulujärjestelmien panoksesta rasismin ja muukalaisvihan vastaisessa taistelussa sekä etniseltä, uskonnolliselta ja kulttuuritaustaltaan erilaisten ihmisten sopeutumisessa,

ottaa huomioon neuvoston komissiolle päätöslauselmassaan esittämän kehotuksen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa hyödyntää varsinkin Sokrates-ohjelman soveltuvia osia, kuten ystävyyskoulutoimintaa, kulttuurienvälisiin seikkoihin liittyvien kokemusten vaihtoa ja opettajankoulutusta,

ottaa huomioon korostaneensa lausunnossa, jonka se antoi neuvoston päätöksestä julistaa vuosi 1997 rasismin vastaiseksi eurooppalaiseksi teemavuodeksi koulutuksen ja kasvatuksen avainasemaa rotu-, muukalais- ja juutalaisvihan torjumisessa (),

hyväksyi 12. ja 13. maaliskuuta pitämässään 17. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. AK huomauttaa, että termi "monikulttuurinen" kuvaa asioiden tilan ymmärtämistä ja tarkoittaa yksinkertaisesti tietyssä maassa vallitsevien kulttuurien rinnakkainolon tutkimista, kun taas termillä "kulttuurienvälinen" tarkoitetaan joko hiljattain tai vuosisatoja sitten toteutuneiden muuttoliikkeiden aiheuttamaa kulttuurien välistä dynaamista vuorovaikutusta ja yhteistyöhön perustuvaa vaihtoa. Tämän perusteella AK päätti keskittyä pohtimaan koulutuksen ja kasvatuksen kulttuurienvälistä ulottuvuutta.

1.2. Alueiden komitea korostaa, että kulttuurienvälinen kasvatus koskettaa alue- ja paikallisviranomaisia suoraan ja on niille erittäin merkityksellistä, koska useissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaisilla on huomattava vastuu koulutuksessa ja nuorisotyössä sekä kulttuurien välisessä toiminnassa. AK korostaa paikallis- ja alueviranomaisten avainasemaa tällä alalla hyviksi havaittujen käytänteiden levittämisessä ja toteuttamisessa sekä tietojenvaihdossa etenkin koordinoimalla moniulotteisia paikallisia ja alueellisia verkkoja, joissa ovat mukana kaikkien asianomaisten alojen (sosiaalipalvelut, asuminen jne.) taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat sekä oppilaitokset.

1.3. Komitea korostaa, että koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat lähellä kansalaisia, ne ovat tässä yhteydessä strategisesti erityisen edullisessa asemassa vastaamaan unionin sisällä vaikuttavien erilaisten kulttuuriryhmien eritystarpeisiin ja -vaatimuksiin ja saamaan paikallis- ja alueyhteisöt liikkeelle edistämään kasvatuksen kautta kulttuurisen moniarvoisuuden kunnioitusta.

1.4. Alueiden komitea muistuttaa, että Euroopan unioni muuttuu yhteiskuntana yhä enemmän monikulttuuriseksi ja -arvoiseksi, yhteiskunnaksi jonka rikkaus ja vaihtelevuus tulisi olla kaikkien jaettavissa, ja kaikkien tulisi kunnioittaa ja tukea tätä moninaisuutta. Komitea korostaa, että EU:n 18 miljoonan vierastyöläis- ja siirtolaisväestön kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden tulee löytää ilmenemismuotonsa kulttuurienvälisessä koulutuksessa ja kasvatuksessa, mikäli haluamme tavoitella yhtenäistä Eurooppaa ja pienentää yhteiskunnassamme ja etenkin kaupungeissa sekä suurissa taajamissa yhä näkyvämpää rotuväkivaltaa ja muukalaisvihaa.

1.5. Komitea muistuttaa Kaleidoskooppi-ohjelmasta antamastaan lausunnosta (), jossa se korosti, ettei kulttuurinen monimuotoisuus koske ainoastaan kansallisen tai etnisen vaan myös sosiaalisen kulttuurin monimuotoisuutta, ja niin ikään, että siirtolaiskulttuurit ovat osa eurooppalaista kulttuuria.

1.6. AK muistuttaa koulutusympäristön EU:ssa muuttuvan yhä enemmän monikulttuuriseksi. Jäsenvaltioiden kouluissa opiskelevien muiden maiden kansalaisten määrän lisäksi (arviot vaihtelevat 7 9 prosentin välillä) on arvioitu, että jäsenvaltioissa noin 50 prosenttia lapsista on koulussa ja sen ulkopuolella päivittäin tekemisissä muuta kuin lasten omaa kieltä puhuvien kanssa (komission maahanmuuttajien lapsista tekemä selvitys). Etenkin tietyillä suurkaupunkialueilla koulujen kielellisestä ja kulttuurisesta monimuotoisuudesta on tulossa sääntö. Prosenttiosuus on yleensä 50 70, joissain tapauksissa lähes sata.

2. Yleistä

2.1. Alueiden komitea korostaa, että kulttuurienvälisen koulutuksen ja kasvatuksen lähtökohtana tulisi olla eurooppalaisen yhteiskunnan monikulttuurisuuden ja kaikkien kulttuurien erityisarvon tunnustaminen. Sen tulisi muodostaa lähestymistapa ja periaate, jota voidaan soveltaa kielellisestä ja kulttuurisesta monimuotoisuudesta aiheutuvien ongelmien ja konfliktien ratkaisemiseen. Sellaisena se on erotteluun tai sulauttamiseen perustuvan ajattelun ja käytännön vastakohta.

2.2. Alueiden komitea korostaa, että oppilaitosten osalta kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden tunnustaminen tarkoittaa vapautumista harhaluulosta, että hallitseva, lapsille opetettava valtakieli ja -kulttuuri on ainoa oikea viestintämuoto. Kaikkien oppilaiden ja opiskelijoiden on ymmärrettävä, että monikulttuurisessa yhteiskunnassa on monia erilaisiin sosiaalisiin ja kulttuurisiin tilanteisiin liittyviä kieliä ja murteita, jotka rikastuttavat yhteiskuntaa suuresti.

2.3. Alueiden komitea korostaa, ettei kulttuurienvälistä koulutusta pidä rajoittaa luokkahuoneen seinien sisälle, vaan kulttuurierojen kunnioittamisen tulisi liittyä kiinteästi kaikkeen elinikäiseen oppimiseen esikoulusta aikuisopetukseen.

2.4. Alueiden komitea korostaa, että yhteisön ohjelmilla, kuten Sokrates, Leonardo, Nuorten Eurooppa, Info 2000, Kaleidoskooppi ja Ariane sekä Euroopan kielellistä monimuotoisuutta tietoyhteiskunnassa edistävällä monivuotisella ohjelmalla, jonka tavoitteena on kulttuurikasvatukseen liittyvien näkökohtien edistäminen EU:n toiminnassa, on yhteinen punainen lanka. Komitea pyytää komissiota varmistamaan, että ohjelmat täydentävät toteutuksensa osalta toisiaan tehokkaasti ja johdonmukaisesti elinikäisen oppimisen lähestymistavan tukemiseksi.

2.5. AK korostaa, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden demokratisoitumiskehityksen ja yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi on tärkeää ottaa kulttuurikasvatus osaksi myös Phare- ja Tacis-ohjelmia. Komitea tukee lisäksi Euroopan neuvoston ohjelmaa paikallisten demokratialähetystöjen perustamiseksi entisen Jugoslavian alueelle. Ne mahdollistavat demokratiakehityksen vahvistamisen ja kulttuurikasvatuksen edistämisen etenkin ohjelmaan sisältyvän "koulut kansalaisyhteiskunnan puolesta" -ohjelman kautta.

3. Erityistä

3.1. Kasvatuksen merkitys rasismin ja muukalaisvihan vastaisessa taistelussa

3.1.1. Alueiden komitea korostaa, että kulttuurienvälinen lähestymistapa kasvatukseen voi edistää kulttuurisen monimuotoisuuden, etenkin kulttuuriperinnön, uskonnollisten tapojen ja historian entistä parempaa ymmärtämistä ja kunnioitusta. Tämä lähestymistapa voi suojata myös kulttuuriselta välinpitämättömyydeltä ja kulttuurin tason alentamiselta sekä yhteiskunnanvastaista käytöstä, väkivaltaa ja ääriainesten hankkeita rohkaisevalta rasististen ja muukalaisvihamielisten asenteiden kasvulta.

3.1.2. Alueiden komitean mielestä unionin kaikkien kansalaisten tietoisuuden lisäämiseen, rasismin ja muukalaisvihan sekä ihmisoikeuksien loukkausten vastaisuuteen tähtäävien hankkeiden toimeenpano tulee aloittaa jo esikouluasteella ja jatkaa sitä myöhemmillä kouluasteilla, jotta nuoret voivat samastua piirteisiin, jotka yhdistävät meitä kulttuurien moninaisuudesta sekä tapojen ja elämäntavan erilaisuudesta huolimatta. Komitea huomauttaa, että lapset ja nuoret, joista kasvaa aikanaan eurokansalaisia, on opetettava kunnioittamaan ihmisoikeuksia, ja henkilökohtaisten asenteiden muokkaus on aloitettava jo varhain. AK toivoo kuitenkin, että myös aikuisille suunnattavaa kulttuurienvälistä kasvatusta tuetaan, koska sillä on ratkaiseva merkitys lasten asenteiden muovautumiselle.

3.1.3. Alueiden komitea on tyytyväinen Sokrates-ohjelmaan kuuluvan Comenius-osaohjelman kohdan 2 toimiin, jotka tukevat kulttuurikasvatuksen edistämistä kouluopetuksessa rasismin ja muukalaisvihan vastaisen taistelun tukemiseksi. AK kehottaa kuitenkin korostamaan entistä enemmän rasismin ja muukalaisvihan torjumisen merkitystä kaikilla koulutustasoilla sekä alaan liittyvien tietojen ja kokemusten vaihdon merkitystä alue- ja paikallistasolla.

3.1.4. AK korostaa, että kulttuurien välinen kasvatus on avainasemassa kaiken kulttuuriin liittyvän ennakkoluulon ja syrjinnän torjumisessa, perustuipa syrjintä rotuun, ihonväriin, kieleen, uskontoon tai henkilön kansalliseen, sosiaaliseen tai etniseen taustaan. Sen tavoitteena on kitkeä päivittäisestä opetustyöstä edellisenkaltaiset syrjinnän muodot ja kaikki kaavamaiset luokittelut.

3.1.5. Tämän vuoksi alueiden komitea pitää kiinni siitä, että on tärkeää välttää yhteen kulttuuriin keskittyvää "etnosentristä" opetusta ja päästä eroon muiden kulttuurien kaavamaisesta esittämisestä. AK korostaa, että kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus on rikkaus, ja lapsia tulisi kannustaa näkemään monimuotoisuus arvokkaana ja positiivisena asiana eikä ongelmana. Heitä tulisi rohkaista tiedostamaan muita kulttuureja ja ymmärtämään niiden välisiä eroja ilman että he pitävät omaa kulttuuriaan muita huonompana tai parempana.

3.1.6. Lokakuussa 1995 antamassaan päätöslauselmassa, jossa käsiteltiin koulujärjestelmien vastausta rasismiin ja muukalaisvihaan liittyviin ongelmiin, neuvosto kehotti jäsenvaltioita edistämään opetukseen ja oppisisältöihin liittyviä uutta ajattelua, joka edistäisi rauhan, demokratian, kulttuurien kunnioituksen, tasa-arvon sekä suvaitsevaisuuden ja yhteistyön kaltaisten käsitteiden kehittämistä sekä rohkaisisivat laatimaan ymmärrystä ja suvaitsevaisuutta edistäviä asenteita ja arvoja tukevaa oppimateriaalia. AK antaa tälle tukensa. Komitea kuitenkin korostaa, miten tärkeätä on, että paikallisissa ja alueellisissa verkoissa vaihdetaan tietoja siitä, miten kulttuurienvälinen näkökulma otetaan Comenius-ohjelman puitteissa parhaiten mukaan etenkin historian, maantiedon ja kirjallisuuden opetussuunnitelmiin ja oppimateriaaleihin.

3.1.7. Alueiden komitea kehottaa komissiota tukemaan sellaisen oppimateriaalin laatimista ja tuotantoa, jossa korostetaan yhteiseen eurooppalaiseen perinteeseen selvästi liittyen Euroopan rikasta kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta. Erityisesti AK tukee komission hiljattain ilmaisemaa aikomusta kehittää multimediaa hyödyntävää oppimateriaalia, johon yhdistyy kulttuuriulottuvuus. AK ehdottaa, että oppimateriaalia laadittaessa otetaan samanaikaisesti ja mitä pikimmin huomioon pikkulasten ja myös heidän vanhempiensa kasvatus.

3.1.8. Alueiden komitea korostaa niiden toimien merkitystä, jotka liittyvät Comenius-ohjelmaan kuuluvaan, monikulttuurisessa ympäristössä työskentelevien opettajien ja muiden kasvattajien pohjakoulutukseen ja työn ohessa tapahtuvaan ohjaukseen. Komitea on myös tyytyväinen komission tuoreeseen aikomukseen keskittyä antamaan opettajille rasismin ja syrjinnän torjumisessa tarvittavaa taitotietoa ja kokemusta sekä komission päättäväisyyteen edistää toimia, joilla tuetaan siirtolaisperheistä tai etnisestä vähemmistöstä lähtöisin olevien nuorten hankkiutumista opettajan ammattiin (rasismia ja muukalaisvihaa käsitellyt tiedonanto). Komitean mielestä olisi kokeiltava aktiivista rekrytointia. Lisäksi komitea huomauttaa, että eräissä jäsenvaltioissa kiintiöjärjestelmää pidetään sopivana keinona tasa-arvoasioiden hoitoon, mutta korostaa, että läheisyysperiaatteen mukaisesti asia on jäsenvaltioiden päätettävissä, eivätkä koko EU:n tasoiset toimet ole tarpeen.

3.1.9. Lisäksi AK kannattaa komission kulttuurienvälistä viestintää edistäviä "Nuorten Eurooppa III" -ohjelmaan liittyviä toimia (jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välinen nuorisovaihto sekä vapaaehtoistyö) ja Youth Information Action Plan -toimintasuunnitelmaa.

3.1.10. Alueiden komitea tukee voimakkaasti neuvoston yhteisölle ja jäsenvaltioille osoittamaa kehotusta varmistaa, että yhteisön ja kansainvälisten järjestöjen, etenkin Euroopan neuvoston, välillä tehdään kasvatusalalla riittävästi yhteistyötä rasismin ja muukalaisvihan torjumisessa.

3.2. Integroitumisen ja yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden edistäminen koulutuksen avulla

3.2.1. Alueiden komitea toteaa, että etniseen vähemmistöön kuuluvassa oppilasjoukossa alhainen suoritustaso ja syrjäytymien on yleistä eräissä jäsenmaissa. Komitea korostaa, että alhaisen suoritustason ei missään tapauksessa voida katsoa johtuvan jonkun tietyn ryhmän kyvykkyyden puutteista, vaan tarvittavien koulutuspalvelujen puutteesta. Komitean mielestä tulisikin kiinnittää enemmän huomioita koulutyössä epäonnistumisen torjumiseen keskittämällä toimia esimerkiksi niihin etnisten vähemmistöjen nuoriin, joita uhkaa koulujärjestelmän ulkopuolelle joutuminen. AK toteaa tämän olevan paikallaan etenkin kun otetaan huomioon, että siirtolaisväestöön ja etenkin etniseen vähemmistöön kuuluvista nuorista suuri osa keskeyttää opintonsa varhain peruskoulutusta saamatta tai huonoin kouluarvosanoin. Komitea muistuttaa, että koulutusjärjestelmästä syrjäytyminen on yleisen syrjäytymiskehityksen ensimmäinen vaihe. Sitä seuraa jääminen työelämän ja edelleen kulttuurielämän sekä sosiaalisen ja yhteiskuntaelämän ulkopuolelle. Komitea tukee voimakkaasti kulttuurikasvatuksen aloittamista mahdollisimman aikaisin jo esikoulussa ja sen jatkamista elinikäisen oppimisen periaatteen mukaisesti koko elämän ajan.

3.2.2. Alueiden komitea painottaa siirtolaisväestöä ja etnisiä ryhmiä edustavien valtuutettujen sekä niiden kanssa toimivien virkailijoiden kouluttamista. Sokrates-ohjelmaan liittyviä hankkeita, joilla tuettiin romanivaltuutettujen koulutusta, voidaan pitää myönteisenä kehityksenä. Valtuutetut voivat luoda yhteyksiä koulun ja etnisen yhteisön välille sekä edistää yhteydenpitoa siirtolaisperheisiin ja heidän kanssaan tehtävää yhteistyötä. Kulttuurienvälisen kasvatuksen kehittämistä Euroopan kaupunkien yhteistyönä käsitelleessä DIECEC-selvityksessä (Development of Intercultural Education by Cooperation between European Cities) näitä seikkoja pidettiin tavoitteista tärkeimpinä.

3.2.3. Alueiden komitea korostaa tarvetta kouluttaa opettajia vastaamaan siirtolaisten ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien lasten erityistarpeisiin. AK on tyytyväinen komission aikomukseen tukea sellaisten kurssien lisäämistä opettajakoulutuksen perusvaiheeseen, joilla opettajille kerrotaan opetusmenetelmistä monikulttuurisessa ja -kielisessä ympäristössä. Kyseessä ovat etenkin niiden Comenius-osaohjelman 2- ja 3-toimien soveltaminen, jotka koskevat perusopintoja ja työn ohessa annettavaa koulutusta (selvitys siirtolaislasten opetuksesta Euroopan unionissa).

3.2.4. Alueiden komitea muistuttaa, että opettajien ja vanhempien sekä valtuutettujen yhteistyöllä voidaan tukea tehokkaasti lasten sopeutumista koulujärjestelmään, etnisten yhteisöjen erityistarpeita samalla kunnioittaen. AK korostaa, että tämä voisi auttaa parantamaan etnisten ryhmien osallistumista itsensä kouluttamiseen. Vuoropuhelun edistämiseksi komitea kehottaakin tukemaan opettajien ja vanhempien yhteisiä yhdistyksiä. Lisäksi se kehottaa unionia tukemaan vanhempien koulutyöhön osallistumisesta saatujen käyttökelpoisimpien ratkaisujen levittämistä.

3.2.5. Comenius-osaohjelma tukee lasten sopeuttamista koulujärjestelmiin. Hankkeiden tavoitteina on lisätä läsnäoloa ja parantaa saadun opin tasoa sekä vastata oppilaiden erityisiin koulutustarpeisiin ja -kykyihin. Hankkeet koskevat:

a) siirtotyöläisten lasten koulutusta (mukaan luettuna kolmansien maiden kansalaiset, joita kouluakäyvistä on 7 9 %). Toimilla tuetaan sekä asuinmaan että kotimaan kielen ja kulttuurin opetusta. Ottaen huomioon jäsenvaltioiden kansalaisten liikkuvuuden kasvun, alueiden komitea kehottaa lisäämään tätä toimintaa varten annettavaa tukea.

b) Romanien ja liikkuvan väestön lasten koulutusta (EU:n alueella elää 2 miljoonaa romania, joista yli puolen arvioidaan olevan kouluikäisiä. Kuitenkin vain 30 40 % romanilapsista käy koulua vähänkään säännöllisesti). Toiminta keskittyy perusasteen koulutukseen, romanivaltuutettujen kouluttamiseen sekä mm. avoimeen ja etäopetukseen.

c) Vanhempien työn vuoksi toisessa maassa asuvien lasten koulutus (koskee 600 000:a EU:n kansalaisten lasta). Hankkeet keskittyvät mm. avoimeen ja etäopetukseen, kouluverkkoihin, vanhemmille suunnattuun tiedottamiseen ja neuvontaan sekä kansainväliseen alueyhteistyöhön.

3.2.6. Comenius-osaohjelman 2 toimilla tuetaan myös hankkeita, joiden tavoitteena on edistää koulutuksen kulttuurienvälistä ulottuvuutta (kuten kohdassa 3.1.3 mainittiin) ja uudenlaisia opetusmenetelmiä, joihin liittyy kulttuurien vertailu, kulttuurienvälisen vuoropuhelun kehittäminen ja kulttuurierojen ymmärtäminen. AK huomauttaa, että vaikka kielitaito on erittäin tärkeä liikkuvuuden ja sen myötä työmahdollisuuksien lisäämiseksi, myös tietoisuus isäntämaan kulttuurista ja sen kunnioittaminen ovat elintärkeitä unionin kansalaisten liikkuvuuden parantamiseksi. Näillä toimilla edistetäänkin myös tämän tavoitteen saavuttamista.

3.2.7. Alueiden komitea on siis tyytyväinen näihin Sokrates-ohjelman kouluopetusta koskeviin toiminta-alueisiin sekä etnisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden koulutusta koskeviin Leonardo-ohjelman toimiin. Lisäksi alueiden komitea pitää tervetulleena yhteisön sosiaalirahaston hankkeiden uutta työllisyysliitettä, joka koskee siirtolaisten, etnisten vähemmistöjen ja pakolaisten työmarkkinoille pääsyn ja työllistettävyyden parantamista. Komitea pitää erityisen tervetulleena vaelluskulttuuriyhteisöjen ja romanien sisällyttämistä sen sovellusalueeseen. AK tukee myös sen toteutuksessa sovellettavaa alhaalta ylös -lähestymistapaa.

3.2.8. Komitea korostaa kuitenkin näiden ohjelmien yhteydessä entistä suurempaa tarvetta täydentävyyteen ja painottaa, että kaikilla koulutasoilla esikoulu, koulun ulkopuolinen toiminta ja aikuiskoulutus mukaanluettuna tulisi opetukseen kuulua elinikäisen oppimisen periaatteen mukaista kulttuurikasvatusta. Komitean mielestä tämä voi helpottaa integroitumista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja se kehottaakin EU:ta tukemaan näiden alojen toimia. Lisäksi AK painottaa paikallis- ja aluetasolla tapahtuvan tietojen vaihtamisen ja sen tukemisen merkitystä.

3.2.9. Alueiden komitea korostaa koulun ulkopuolisen toiminnan (taiteet, liikunta ja nuorisokerhot) ja vaihtoehtoisen aikuiskoulutuksen merkitystä sopeutumisen helpottamisessa ja syrjäytymisen torjumisessa. AK korostaa, että aikuisten siirtolaisten, etenkin nuorten aikuisten ja naisten osallistumista koulutukseen on tarpeen edistää. Lisäksi AK haluaa korostaa sellaisen vaihtoehtoisen aikuiskoulutuksen tärkeyttä, joka mahdollistaa taitojen kehittämisen lisäksi itsensä kehittämisen sekä sosiaaliseen ja yhteiskuntaelämään osallistumisen.

3.2.10. Tarkasteltaessa kysymystä, joka liittyy omia kykyjä huonompaan koulumenestykseen, alueiden komitea korostaa kielitaitoon liittyvien ongelmien huomioon ottamista. Siirtolaisuuden nopean lisääntymisen myötä kasvaa niiden oppilaiden määrä, joiden äidinkieli ei ole isäntämaan kieli. AK tukee DIECEC-hankkeeseen liittyviä suosituksia tukiopetuksen tai valvotun opetuksen järjestämisestä, jonka avulla oppisisällöstä hukkaan menevä osuus voitaisiin pitää mahdollisimman pienenä.

3.2.11. Alueiden komitea muistuttaa, että vierastyöläisten lasten opetusta koskeva neuvoston direktiivi vuodelta 1977 velvoittaa jäsenvaltiot järjestämään toisesta jäsenvaltiosta tulleille siirtolaislapsille ilmaista opetusta, jonka tavoitteena on helpottaa lasten isäntämaan kielen osaamisen mukaan sopeutettua ensiopetusta. Direktiivi velvoittaa jäsenvaltiot myös ryhtymään lasten kotimaiden kanssa tarvittaviin toimiin äidinkielen opetuksen edistämiseksi. Jäsenvaltiot ovat itse sitoutuneet laajentamaan direktiivin soveltamista koskemaan myös EU:n ulkopuolelta tulevien siirtotyöläisten lapsia.

3.2.12. Mitä tulee kolmansista maista tulevien lasten opetukseen, AK korostaa, että isäntämaan kielen lisäksi heidän on tarpeen osata myös kotimaansa kieltä ja ymmärtää sen kulttuuria ja perinteitä. Komitea korostaa, että tämä on erityisen tärkeää toisen ja kolmannen siirtolaissukupolven edustajien osalta, mikäli nämä haluavat palata kotimaahansa. AK korostaa, että joka tapauksessa heidän kulttuuritaustansa ja -perintönsä säilyttäminen ovat tärkeitä tasapainottavia ja psykologisia tekijöitä. Ne lisäävät samalla lisäksi EU:n monikulttuurisuutta entisestään.

3.2.13. Alueiden komitea korostaa kieltenopiskelun tärkeyttä. Kielitaito mahdollistaa kulttuurien välisen vuoropuhelun ja poistaa siten ennakkoluuloja. AK muistuttaa, että monikielisyys on monikulttuurisen yhteiskunnan tärkeä piirre.

3.2.14. Komitea korostaa oppilaitosten tärkeää osuutta sopivan koulutustarjonnan järjestämisessä ja siinä, että unionin kansalaisten äidinkielet saavuttavat vakaan aseman maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan kehityksessä. AK painottaa myös kuten monikielistä tietoyhteiskuntaa käsitelleessä lausunnossa () todettiin että tietoyhteiskunnan säilyminen monikielisenä tulee varmistaa kielellisen monimuotoisuuden takaamiseksi.

3.2.15. Alueiden komitea on tyytyväinen Sokrates-ohjelmaan kuuluvaan Lingua-osaohjelmaan, jonka tarkoituksena on edistää kulttuurienvälisen kasvatuksen osuutta koulutuksessa tukemalla etenkin pienten ja vähiten opetettujen EU-kielten opiskelua (vuorovaikutuksessa Leonardo-ohjelman toimien kanssa).

3.2.16. AK kehottaa kuitenkin tukemaan myös pienten paikallis- ja vähemmistökielten opetusta, joka vaatii erillishuomiota, vaikka sitä lähestytäänkin kulttuurien välisestä näkökulmasta. Tässä yhteydessä komitea haluaa muistuttaa monikielistä tietoyhteiskuntaa käsitelleestä lausunnostaan, jossa kehotettiin kunnioittamaan alue- ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan määräyksiä näitä kieliä puhuvien kansalaisten oikeuksien takaamiseksi. Tässä yhteydessä komitea toteaa, että koulutusta käsitelleessä valkoisessa kirjassa esitetty komission ehdotus kielitaidon parantamisesta kolmessa EU-kielessä on rajoittava.

3.3. Paikallinen ja alueellinen kokemus kulttuurienvälisen koulutuksen ja koulujärjestelmien sopeuttamisen tukena

3.3.1. Alueiden komitea tukee voimakkaasti neuvoston jäsenvaltioille suuntaamaa kehotusta edistää rasismin ja muukalaisvihan vastaisia aloitteita edistämällä koulujen ja niitä ympäröivien paikallisyhteisöjen yhteistyötä (neuvoston kokous 23.10.1995). Samalla AK kuitenkin painottaa paikallis- ja alueviranomaisten avainasemaa ja vastuuta yhteistyön ja kumppanuussuhteiden tukemisessa paikallis- ja aluetasolla.

3.3.2. Komitea kehottaa lisäämään etenkin paikallis- ja aluetason kansainvälisille verkoille ja yhteistyöhankkeille annettavaa tukea, kuten:

a) kaupunkien rasisminvastaista hanketta, jossa on kyse paikallisdemokratian ja kansalaisvastuun kulttuurin tukemista monikulttuurisessa kaupunkiympäristössä paikallistason kumppanuussuhteiden avulla,

b) kaupunkien kulttuurienvälistä kasvatusalan verkkoa, joka koskee monikulttuuristen kaupunkien "ongelma-alueille" tyypillisiä koulutukseen liittyviä haasteita ja jonka tavoitteena on käsitellä laajasti alueiden koulujen laadun parantamiseen liittyviä kysymyksiä ja etenkin DIECEC-hanketta, joka koskee kaupunkien avustamista yhteisen, suurten vieraskielisten vähemmistöjen asettamiin haasteisiin liittyvän kokemuspohjan kehittämisessä,

c) ELAINEa (European Local Authorities Interactive Network for Ethnic Minorities Policies), Euroopan paikallisviranomaisten interaktiivista verkkoa, joka mahdollistaa etnisiä vähemmistöjä koskevista toimista ja tehokkaista sopeuttamistavoista saatujen kokemusten ja tietojen vaihtamisen,

d) "ystävyyshankkeita", joilla on perustava rooli kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurienvälisen yhteistyön vahvistamisessa ja entistä suuremman yhteisymmärryksen edistämisessä.

3.3.3. Komitea huomauttaa, että kulttuurienvälisen koulutuksen taso ja määrä unionin alueella toimivissa kouluissa, opistoissa ja yliopistoissa on rajallinen. On hyvin tarpeellista ryhtyä toimiin ja aloittaa ohjelmia, joilla tämän alan kehitystä pyritään edistämään ja rohkaisemaan siellä missä näin ei vielä ole tehty. AK korostaa etenkin paikallis- ja aluetasolla tarvetta suunnata kohderahoitusta alan uudenlaisille kokeiluhankkeille, joista voi ajan myötä tulla osa koulutuksen metodologian valtavirtaa.

3.3.4. AK muistuttaa, että eräiden jäsenvaltioiden (joilla on pitkä kokemus kolmansien maiden kansalaisista) pitkän ajan kuluessa kertyneitä ja kehittyneitä kokemuksia kolmansista maista tulleiden lasten koulutuksesta voitaisiin levittää ja hyödyntää muissa EU-maissa.

3.3.5. Komitea korostaa, että oppilaitokset sekä paikallis- ja alueviranomaiset ovat tärkeitä kulttuurienvälisen kasvatuksen edistäjinä etenkin näyttelyjen sekä liikunta- ja erilaisten taidetapahtumien (konsertit, tanssiesitykset jne.) kautta. Lisäksi AK:n mielestä myös julkisilla tiloilla ja rakennuksilla, kuten kaupungin- ja kunnantaloilla, kirjastoilla ja kulttuurikeskuksilla on em. toiminnassa oma osuutensa samoin kuin ammattilaisten ja vapaaehtoisten kaupunginosissa ylläpitämillä tiloilla ja aikuiskoulutuslaitoksilla. Komitea korostaa, että kaikki nämä voidaan saada liikkeelle mainittua tehtävää toteuttamaan.

4. Päätelmät

4.1. Alueiden komitea korostaa, että kulttuurienvälisen kasvatuksen tärkein tehtävä on kitkeä yhteiskunnasta rasistiset ja muukalaisvihamieliset asenteet ja torjua yhteiskunnallisia jännitteitä sekä epäsosiaalista tai väkivaltaista käyttäytymistä. Komitea muistuttaa myös, että kulttuurikasvatuksella on tärkeä tehtävä sikälikin, että sen kautta voidaan edistää kulttuuritaustasta riippumatta kaikkien kansalaisten sopeutumista yhteiskuntaan tukemalla erityisesti heidän osallistumistaan koulujärjestelmään, työmarkkinoille sekä yhteiskunnalliseen ja kansalaistoimintaan. Alueiden komitea korostaa, että kulttuurienvälisen kasvatuksen tarjoama lähestymistapa on unionin yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden edistämisen lisäksi elintärkeä myös Keski- ja Itä-Euroopan maiden demokratisoitumiskehityksen tukemiseksi.

4.2. Komitea korostaa, että sen kulttuurienvälistä kasvatusta koskevien suositusten tarkoituksena on korostaa jäsenvaltioiden välisen laajan kansallisen, alueellisen ja paikallisen liikekannallepanon ja yhteistyön merkitystä, johon osallistuvat myös työmarkkinaosapuolet, oppilaitokset, kansalaisjärjestöt, nuorison liikunta- ja kulttuurijärjestöt sekä paikallis- ja alueviranomaiset ja jonka tavoitteena on laadukkaan kulttuurienvälisen kasvatuksen järjestäminen sekä sellaisten keinojen ja olosuhteiden rohkaiseminen ja tukeminen, joita entistä laajempi ja syvempi kansalaisten välinen kulttuurien tiedostaminen ja ymmärtäminen edellyttää.

4.3. Tässä mielessä AK kehottaa parantamaan kulttuurikasvatusta tukevien EU:n ohjelmien ja välineiden, etenkin Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien täydentävyyttä. Lisäksi komitea kehottaa EU:ta tukemaan entistä enemmän tämän alan toimintaa esikouluissa, koulun ulkopuolisessa toiminnassa ja aikuiskoulutuksessa elinikäisen oppimisen periaatteiden mukaisesti. Alueiden komitea kehottaa parantamaan unionin ohjelmiin liittyviä mahdollisuuksia antaa opettajille ja kouluttajille kulttuurienväliseen koulutukseen liittyvää pohjakoulutusta ja harjoittelumahdollisuuksia työn ohessa. Lisäksi komitea korostaa tarvetta tukea opettajien sekä siirtolais- ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien vanhempien välisen yhteistyön lisäämistä, jotta lasten sopeutuminen kouluun helpottuisi.

4.4. Alueiden komitea suosittelee kulttuurikasvatukseen liittyvien käyttökelpoisimpien käytänteiden ja kokemusten levittämistä EU:n jäsenvaltioiden välillä varsinkin paikallis- ja aluetasolla. Komitea korostaa myös, että näiden yhteistyöverkkojen levittäminen Keski- ja Itä-Euroopan maihin on tärkeää.

4.5. Alueiden komitea haluaa lopuksi todeta, että todellinen yhteiskunnallinen yhteenkuuluvuus voidaan saavuttaa ainoastaan, mikäli kansalaiset sitoutuvat molemminpuoliseen kunnioitukseen ja rauhanomaiseen rinnakkaiseloon, osallistuvaan demokratiaan perustuvassa monikulttuurisessa yhteiskunnassa. Lisäksi komitea korostaa kulttuurienvälisen kasvatuksen merkitystä tämän tärkeän tavoitteen saavuttamisessa.

Bryssel, 12. maaliskuuta 1997.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EYVL N:o 337, 11.11.1996, s. 63

() EYVL N:o C 100, 2.4.1996, s. 30

() EYVL N:o C 337, 11.11.1996, s. 45