FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 12.5.2010 
SEK(2010) 595 lopullinen 
  
Suositus 
NEUVOSTON LAUSUNTO 
Kyproksen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009-2013 
 
FI 2   FI PERUSTELUT  
1. Y LEINEN TAUSTA  
Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan 
hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen  syntyä edistävä vahva ja 
kestävä kasvu. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistett iin, todettiin, että sopimuksesta on ollut 
hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmis tamisessa. Muutoksilla pyrittiinkin lähinnä 
lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvist amaan sen talousteoreettista perustaa sekä 
turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkä llä aikavälillä. Erityis esti joustavoitettiin 
liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn li ittyvien sääntöjen soveltamista varsinkin 
poikkeuksellisten olosuhteiden määritelmän ja  liiallisen alijäämän korjaamisen määräajan 
asettamisen osalta. 
Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonna n sekä talouspolitii kan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta annetu ssa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/971, joka 
on osa vakaus- ja kasvusopimusta, säädetään, et tä jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle 
ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma ja  niiden vuotuiset tarkistukset. Jäsenvaltiot, 
jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja 
jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet kä yttöön yhteistä rahaa, to imittavat (tarkistetun) 
lähentymisohjelman. 
Neuvosto antoi asetuksen mukaisesti 4. maaliskuuta 2008 lausunnon Kyproksen 
ensimmäisestä vakausohjelmasta komission suosituksen perusteella ja talous- ja 
rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksen mukaan ko missio arvioi ja komitea tutkii tarkistetut 
vakaus- ja lähentymisohjelmat.  Tarvittaessa myös neuvosto voi tutkia ohj elmat edellä 
esitettyä menettelyä noudattaen.  
2. T AUSTA TARKISTETUN OHJELMAN ARVIOINNILLE  
Komissio on tutkinut Kyproksen uusimman tarkis tetun vakausohjelman, jo ka toimitetti in sille 
1. huhtikuuta 2010, ja antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi. 
Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa  kehyksessä tarkistetussa vakausohjelmassa 
esitettyä julkisen talouden strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista seikoista: 
(1) 26. marraskuuta 2008 annettu komission tiedonanto (Euroopan talouden 
elvytyssuunnitelma); 
(2) talous- ja rahoitusasioiden neuvoston 20. lokakuuta 2009 tekemät päätelmät nk. 
irtautumisstrategiasta;  
(3) viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien 
säännösten perusteella (tiivi stelmä edellistä tarkistettua vakausohjelmaa koskevasta 
neuvoston lausunnosta). 
                                                
 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä ma initut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
 
FI 3   FI 2.1. Komission 26. marraskuuta 2008 anta ma tiedonanto (Euroopan talouden 
elvytyssuunnitelma) 
Euroopan komissio esitti rahoitusmarkkinoih in ja maailmantalouteen vuosina 2008–2009 
iskeneen maailmanlaajuisen kriisin ennennä kemättömän laajuuden vuoksi Euroopan talouden 
elvytyssuunnitelman2. Suunnitelmassa ehdotettiin, että kriisiin reagoidaan suhdanteita 
tasaavalla makroekonomisella lähestymista valla taloutta tukevan kunnianhimoisen 
toimenpidekokonaisuuden muodossa. Kokonaisuus si sältää seuraavat osat: i) viipymätön 
200 miljardin euron elvytyspaketti (1,5 prosentt ia suhteessa EU:n BKT:hen), joka koostuu 
jäsenvaltioiden finanssipoliittis ista elvytystoimista, joiden määrä on 170 miljardia euroa (noin 
1,2 prosenttia suhteessa EU:n BKT:hen), ja  välittömiin toimiin myönnettävästä EU:n 
rahoituksesta, jonka suuruusluokka on 30 miljardia  euroa (noin 0,3 prosenttia suhteessa EU:n 
BKT:hen), ja ii) joukko ensisijaisia toimia, jo tka perustuvat Lissabonin strategiaan ja jotka on 
suunniteltu mukauttamaan talou tta pitkän aikavälin haasteisiin siten, että jatketaan 
rakenneuudistuksia, joiden tavo itteena on kiihdyttää potentiaal ista kasvua. Suunnitelmassa 
kehotettiin eriyttämään finanssipoliittiset el vytystoimet eri jäsenvaltioissa sen mukaan, 
millainen julkisen talouden kestävyys sekä k ilpailuasema ovat kussakin jäsenvaltiossa. Niissä 
euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa, joissa on merkittävä ulkoinen ja sisäinen 
epätasapaino, finanssipolitiikalla olisi ensisi jaisesti pyrittävä tällaisen epätasapainon 
korjaamiseen. Eurooppa-neuvosto hyväks yi suunnitelman 11. joulukuuta 2008.  
2.2. Talous- ja rahoitusasioiden neuvos ton 20. lokakuuta 2009 tekemät päätelmät 
irtautumisstrategiasta 
Varhaisten elpymisen merkkien ilmaannuttua ja  erityisesti taloudellisen toiminnan jyrkän 
hidastumisen pysähdyttyä, rahoitusmarkkinoide n vakauduttua ja luottamuksen vahvistuttua 
neuvosto totesi 20. lokakuuta 2009, että olis i tarpeen laatia k oordinoitu strategia 
laajapohjaisesta elvytyspolitiikasta irtautumiseksi , vaikka hallitusten antamaa tukea taloudelle 
ja rahoitusalalle ei vielä ollutkaan aika lope ttaa elpymisen epävakauden vuoksi. Strategiassa 
olisi pyrittävä tasapainoon vakautus- ja kestäv yysnäkökohtien välillä ja otettava huomioon 
niin politiikan eri välineiden  vuorovaikutukset kuin maailmanl aajuisella tasolla käytävät 
keskustelut. Strategian varhaine n suunnittelu ja julkistaminen lu jittaisi osaltaan luottamusta 
keskipitkän aikavälin politiikkaan ja ankkuroisi odotuksia . Euroopan talouden 
elvytysohjelmaan sisältyvien elvy tystoimenpiteiden lopettamisen lisäksi tarvittaisiin tuntuvaa 
julkisen talouden vakauttamista, jotta velan ka svu saataisiin pysäytettyä ja velkaantumisen 
suunta lopulta käännettyä sekä ju lkistalouden rahoitusasemien va kaus palautettua. Julkisen 
talouden tehokkuuden ja vaikut tavuuden lisääminen ja rake nneuudistusten tehostaminen on 
toivottavaa jopa lyhyellä aikaväli llä, sillä ne edistävä t potentiaalista tuot annon kasvua ja velan 
alentumista. Neuvosto sopi seuraavista finan ssipoliittista irtautumisst rategiaa koskevista 
periaatteista: i) Irtautumisst rategiaa olisi koordi noitava maiden välillä vakaus- ja 
kasvusopimuksen johdonmukaisen täytäntö önpanon puitteissa. ii) Finanssipoliittiset 
elvytystoimet olisi lopetettav a oikeaan aikaan kunkin maan olosuhteet huomioon ottaen. iii) 
Vakauttamisen aikataulun olisi oltava kunnia nhimoinen, ja useimmissa jäsenvaltioissa 
rakenteellisten toimien olisi se lkeästi ylitettävä vi itearvo, joka on 0,5 pr osenttia suhteessa 
BKT:hen vuosittain. iv) Strategian  uskottavuutta olisi vahvistetta va julkisen talouden laadun 
parantamiseksi toteutet tavilla toimenpiteillä sekä työl lisyyden ja potent iaalisen kasvun 
lisäämiseksi toteutettavilla kunnianhimoisilla rakenneuudistuksilla.  
                                                 
2 Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, 26. marraskuuta 2008. 
 
FI 4   FI 2.3. Neuvoston lausunto edellisestä tarkistetusta ohjelmasta 
Neuvosto antoi 3. huhtikuuta 2009 lausunnon edellisestä tarkistetusta vakausohjelmasta, joka 
kattoi vuodet 2008–2012. Se tiivisti arvionsa seuraavasti: ”Finanssipolitiikan viritys on vuonna 2009 elvyttävä, sillä vuonna 2009 hyväksytään mittavia elvytystoimenpiteitä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaises ti. Seuraavina vuosina julkisen talouden 
tasapainon ennakoidaan heikkenevän heikkenemistään. Kaavailtu finanssipolitiikan löysentäminen ei vaikuta perustellulta, kun otetaan huomioon suht eellisen hyvät talouden 
näkymät sekä suuri ulkoinen epätasapaino. Ko ska maailmantalouden tilanne on heikentynyt 
jyrkästi, julkisen talouden st rategiaan kohdistuu lisäksi huoma ttavia riskejä, sillä ohjelman 
sisältämän makrotalouden skenaarion perustana ol evat kasvuoletukset ov at optimistisia. Suuri 
ulkoinen epätasapaino edellyttää, että ensisijaisena tavoitteena pitäisi olla varovaisen politiikan harjoittaminen ja julkisen talouden kestävyy den vahvistaminen. Juoksevien 
menojen hillitseminen ja myötäsyklisyyden välttäminen ovat siksi suuri haaste Kyproksen finanssipolitiikalle. Myös julkisen talouden l aadun parantaminen on tärkeää, sillä se tukee 
epätasapainossa olevan taloude n kitkatonta sopeutusta”. Ede llä esitetyn arvion perusteella 
neuvosto kehotti Kyprosta ”i) toteuttamaan  vuoden 2009 finanssipolitiikkaa suunnitellulla 
tavalla Euroopan talouden elvy tyssuunnitelman mukaisesti ja vakaus- ja kasvusopimuksen 
puitteissa pyrkien samalla välttämään julkis en talouden heikkenemistä ja loittonemista 
tavoitteista vuonna 2009; ii) estämään julkisen  talouden vajeen ennakoitu kasvu vuonna 2010 
ja sen jälkeen rajoittamalla menojen kasvua sen varmistamiseksi, että julkisen talouden rahoitusasema pysyy terveenä keskipitkällä aika välillä; iii) vahvistam aan julkisen talouden 
pitkän aikavälin kestävyyttä jatkamalla eläk e- ja terveydenhuoltojä rjestelmien uudistusta 
ottaen huomioon ikääntymisen ennakoidut  vaikutukset julkisiin menoihin”. 
 
FI 5   FI Suositus 
NEUVOSTON LAUSUNTO 
Kyproksen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009-2013 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin to iminnasta tehdyn sopimuksen, 
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/973 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON: (1) Neuvosto tutki [.. päivänä ….kuuta 2010] Kyproksen tarkistetun vakausohjelman, 
joka kattaa vuodet 2009–2013. 
(2) Vuonna 2009 talouden toiminta supistui 1,7 prosenttia. Tämä on ensimmäinen kerta 
35 vuoteen kun Kyproksen talouskasvu on ollut negatiivista. Heikko 
kotimaankysyntä ja epäsuotuisa ulkoine n ympäristö vaikuttivat kasvuun 
merkittävästi. Erityisesti vaikutukset, jotka johtuivat kotitalouksien korkeasta 
velkaantumisesta sekä tiukoista lainaehdoista,  heikkenevistä työllisyysnäkymistä ja 
luottamuksen puuttumisesta, vähensivät yks ityistä kulutusta. Samalla investoinneissa 
tapahtui suurta korjaantumista, kun asunt ojen ulkomaankysyntä la ski, kapasiteetin 
käyttöaste oli alhainen ja yritysten taseita uudistettiin. Julkinen kulutus oli ainoa 
taloudellista toimintaa tukeva kysyntätek ijä. Osasyynä tähän ol i Euroopan talouden 
elvytyssuunnitelman mukaisesti toteutettu  elvytyspaketti, jonka suuruus oli 1½ 
prosenttia suhteessa BKT:he n. Julkiselle taloudelle ovat aiheuttaneet huomattavia 
paineita näiden harkinnanvaraisten toime npiteiden lisäksi tal oudellisen toiminnan 
supistuminen, voimakkaasti kasvaneiden varallisuusmarkkinoiden hiipuminen ja 
kasvumallin muuttuminen vähemmän veroja tuovaksi. Tämän vuoksi julkinen talous 
suhteessa BKT:hen kääntyi 6,1 prosenttia  alijäämäiseksi, kun se vuonna 2008 oli 
ollut 0,9 prosenttia ylijäämäinen. Kriisi on korostanut myös ulkoisen epätasapainon 
nopeata kasvua, joka kuvastaa yksityisen se ktorin alhaisen nettosäästämisen lisäksi 
julkisen talouden nettoaseman heikentymi stä ja kilpailukyvyn menetystä. Heikko 
kotimaankysyntä ja ulkoisen kysynnän va isu toipuminen vaikuttanevat 
elpymisnäkymiin. BKT:n kasvun ennuste taan supistuvan edelleen vuonna 2010, 
                                                 
3 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
 
FI 6   FI vaikkakin aiempaa hitaammin, ja  elpyvän hieman vuonna 2011. Sen vuoksi 
Kyproksen haasteena keskipitkällä aikavälillä onkin kasvun tukeminen 
maailmanlaajuisen talouden hitaasti el pyessä, kun samalla pitäisi korjata 
makrotalouden epätasapainoa harjoittamalla ed elleen varovaista finanssipolitiikkaa. 
Pitkällä aikavälillä maan on pystyttävä vahvistamaan julk isen talouden kestävyyttä 
väestön ikääntymisen vuoksi.  
(3) Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen  kriisitilanteessa on paljolti syklistä, 
potentiaaliseen tuotantoon on lisäksi kohdist unut negatiivisia va ikutuksia. Kriisi voi 
lisäksi vaikuttaa potentiaal iseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit 
vähenevät, luotonsaanti ti ukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Talouskriisin 
vaikutukset lisäävät väestön ikääntymisen kielteisiä va ikutuksia potentiaaliseen 
tuotantoon ja julkisen tal ouden kestävyyteen. Tätä tausta a vasten on olennaisen 
tärkeää kiihdyttää rakenneuudi stusten vauhtia potentiaalis en kasvun tukemiseksi. 
Kyprokselle on erityisen tärkeää toteuttaa työmarkkinoiden uudistuksia ja parantaa 
erityisesti matalan osaamistason, ikäänty neiden ja työttömien työntekijöiden 
mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen sekä  varmistaa teknillisen ja ammatillisen 
koulutuksen alalla suunniteltujen uudistus ten täytäntöönpano oikeaan aikaan ja 
tehokkaasti. Lisäksi palkkojen  kasvun olisi vastattava  paremmin tuottavuutta, 
työllisyyden kasvua ja kilpailukykyä.  
(4) Ohjelman perustana olevan makrot alouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon 
kasvu nousee vuoden 2009 -1,7 prosentista 0,5 prosenttiin vuonna 2010 ja elpyy sen 
jälkeen keskimäärin noin 2,6 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. 
Tämänhetkisten tietojen perusteella4 skenaario näyttää perustuvan optimistisiin 
kasvuoletuksiin koko ohjelmakauden ajan . Erityisesti yksityisen kulutuksen 
ennakoidaan jatkuvan suotuisaan suuntaan  työllisyyden ja palkkojen verrattain 
optimistisesti arvioidun nousun myötä. Ohjelmassa ennustetaan rakennusinvestointien reaalikasvun säilyvän negatiivisena lyhyellä aikavälillä ja 
elpyvän ohjelmakauden jälki puoliskolla. Tulevaisuutta en nustavien indikaattorien 
mukaan rakennusalalla tapahtuu keskipit källä aikavälillä kuitenkin ohjelmassa 
ennakoitua suurempi korjausliike. Vai kka talouden näkymät ovat parantumassa, 
Kyproksen tärkeimpien kauppakumppanien ta louksien elpymisen haurauteen liittyy 
lisäksi melko tuntuva riski siitä, että ohj elmassa ennustettu makrotalouden skenaario 
heikkenee. Koska taloudellinen toim inta supistui vuonna 2009, ulkoinen vaje 
korjaantui merkittävästi, vaikkakin vain osittain. Vaje on edelleen suuri, 8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen ennustetaan kasvavan jyrkästi 12,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2013 mennessä, koska tuonnin ennakoidaan kasvavan. Ulkoinen epätas apaino vaikuttanee talouden kasvuun 
keskipitkällä aikavälillä. Julkisen sektorin suuret negatiiviset säästöt olisi rahoitettava 
ulkomaisella velalla tai kotimaisilla yksityisil lä säästöillä. Näin ollen vaihtotaseen 
epätasapainon sopeutus ed ellyttäisi joko kasvavaa velk arahoitusta tai yksityisen 
sektorin suurempia säästöjä. Viimeksi mainittu merkitsisi alhaisempaa tuotannon 
kasvua, koska yksityinen kulutus tai investoinnit olisivat alhaisempia 
(syrjäytymisvaikutus). Ohjelman inflaa tioennusteet vaikutta vat realistisilta.  
                                                
 
4 Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden kevään 2010 talousennuste mutta myös muita 
sittemmin käyttöön tulleita tietoja.   
 
FI 7   FI (5) Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvoi voimakkaasti vuoden 2008 0,9 
prosentin ylijäämästä suhteessa BKT: hen 6,1 prosentin alijäämään suhteessa 
BKT:hen vuonna 2009, mikä johtui suurelta osin kriisin vaikut uksesta julkiseen 
talouteen mutta myös elvytystoimista, joiden vaikutus on 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka hallitus hyväksyi Eu roopan talouden elvytyssuunnitelman 
mukaisesti. Ohjelman mukaan finanssipol itiikka on tarkoitus pitää rajoittavana 
liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013, jos oletettu 
kasvuskenaario toteutuu. 
(6) Tarkistetun ohjelman mukaan vuoden 2010 a lijäämätavoite on 6 prosenttia suhteessa 
BKT:hen. Parlamentin 24 päivänä j oulukuuta 2009 hyväksymän vuoden 2010 
talousarvion tavoitteena o li 4,5 prosentin alijäämä suht eessa BKT:hen, koska vuoden 
2009 alijäämäksi arvioitiin noin 3 prosent tia suhteessa BKT:hen. Koska vuoden 2009 
alijäämä oli lopulta 6 prosenttia suhtee ssa BKT:hen, talousarviolaki merkitsisi 
vieläkin suurempaa alijäämää. Ohjelmaan sisältyy kuitenkin toimenpiteitä, joilla pyritään pysäyttämään julkisen talouden hei kkeneminen entisestään ja vakauttamaan 
alijäämä samalla tasolle kuin vuonna 2009. Ohjelm an tarkistuksessa ennustetaan, että 
tulot suhteessa BKT:hen kasvavat noin  1¼ prosenttiyksikköä  vuonna 2010 verrattuna 
vuoden 2009 toteutumaan. Julkisten menojen ennakoidaan kasvavan 
1¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Perusmenojen ennakoidaan kasvavan 
edelleen lähinnä sen vuoksi, että sosiaaliset  tulonsiirrot, tuet ja julkisen sektorin 
palkkamenot kasvavat yhä. Tarkistuksen mukaan korkomaksut pienenevät yhä ja laskevat ¼ prosenttiyksikköä suhteessa  BKT:hen kasvavasta velkakannasta 
huolimatta. Julkisten investointien ennakoidaan säilyvän vuoden 2009 tasolla. 
Kaiken kaikkiaan finanssipolitiikan viritys mitattuna rakenteellisella 
rahoitusasemalla (suhdannetasoitettu julk isen talouden rahoitusasema ilman 
kertaluonteisia ja muita tilapäisiä toim enpiteitä) kiristyy ohjelman mukaan vuonna 
2010 noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen.  
(7) Ohjelmaan sisältyvän julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian 
päätavoitteena on saada julkis en talouden rahoitusasema alle 3 prosentin viitearvon 
suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013. Oh jelmassa ennakoidaan, että julkisen 
talouden nimellinen alijäämä pienenee 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 
2011 (edellisen vuoden 6,1 prosentista) ja 3,4 prosenttiin vuonna 2012 sekä lopulta 
2,5 prosenttiin vuonna 2013. Perusjäämän odotetaan noudattelevan suunnilleen 
samanlaista uraa ja saavuttavan tasapai non ohjelmakauden lopussa, kun alijäämä 
vuonna 2010 on 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettu rake nteellinen alijäämä kohenisi edelleen vuoden 2010 jälkeen 
siten, että se olisi noin 3½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, hieman alle 3 
prosenttia vuonna 2012 ja 2¼ prosenttia  vuonna 2013. Vuotuiset julkisen talouden 
vakauttamistoimet olisivat keskimäärin  ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 
2011−2013. Sopeutus näyttää sijoittuvan ohjelmakauden alkuun, vaikka vuonna 
2010 toteutettavat toimet alkavat vaikuttaa täysin vasta vuonna 2011. Lisäksi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman yhte ydessä toteutetuista toimenpiteistä 
luovutaan vähitellen vasta vuoden 2010 loppuun mennessä. Vakautus aiotaan 
saavuttaa lähinnä talousarvion tulopuol elta, jonka ennustetaan kasvavan 
2,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2013, kun menojen 
supistaminen aiheuttaisi osaltaan lisäpr osenttiyksikön suhtee ssa BKT:hen. Tuloja 
kasvattaviin toimenpiteisiin sisältyisivä t veronkierron torjun ta, kaupunkikaavoitusta 
koskeva vapautus, öljytuotteiden vähimmäisvalmisteverojen yhdenmukaistaminen, 
 
FI 8   FI alennetun alv:n soveltaminen elintarvikkeisiin ja farmaseuttisiin tuotteisiin sekä 
valtion osittain omistamien organisaatioid en osinkotulot. Menotoimenpiteiden osalta 
ohjelman sopeutus koskee pääasiassa toim intamenojen valvontaa ja tulonsiirtojen 
vähentämistä. Ohjelman mukaan ta voitteena on tiettyjen menoluokkien 
vakauttaminen, kunhan työmarkkinaosapuolten välillä saavutetaan yksimielisyys eli 
sosiaalisten tulonsiirtojen kohdentaminen sekä julkisen sektorin palkkamenojen 
suuruuden ja kasvuvauhdin hillitseminen. Oh jelman tarkistuksessa vahvistetaan 
sitoutuminen maakohtaiseen julkisen tal ouden keskipitkän aika välin tavoitteeseen, 
joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia 
toimenpiteitä). Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Ohjelman alijäämätavoitteita vastaavat rakenteelliset rahoitusasemat ennakoivat, ettei keskip itkän aikavälin tavoitetta saavuteta 
ohjelmakaudella.  
(8) Julkisen talouden toteutumat voivat olla ohjelmassa tavoiteltuja heikompia. 
Erityisesti tarkis tetussa ohjelmassa käytetty ma krotalouden skenaario näyttää 
perustuvan optimistisiin kasvuoletuksiin  koko ohjelmakauden ajan. Tulopuolella 
julkiseen talouteen kohdistuu ete nkin vuosina 2010 ja 2011 aiempia vuosia 
suurempia riskejä, jotka liittyvät talouskasvun mahdollisesti vielä jyrkempään supistumiseen ja kasvurakenteen muu ttumiseen vähemmän veroja tuovaksi. 
Mahdollisten menoylitysten riskikin on olemassa, kun otetaan huomioon odotettu 
talouskasvun maltillinen elpyminen ja paineet piristää kotimaankysyntää lisäämällä julkisia menoja. Riskit liittyvät pääasiassa  siihen, että käytäntönä on ollut menoja 
kasvattavien lisätalousarvioiden hyväksym inen pitkin vuotta, minkä seurauksena 
juoksevat menot ovat kasvaneet alun peri n kaavailtua budjettivarojen uudelleenjakoa 
suuremmiksi. Viimeaikaisen kehityksen perusteella ja koska  käytössä ei ole 
kohdentamismekanismia ja työllisyyden ka svuennusteet ovat melko optimistisia (eli 
työttömyys kasvanee) sosiaaliset tulonsii rrot saattavat lisäksi  olla ennakoitua 
suurempia.  
(9) Julkinen bruttovelka suhteessa BKT:he n arvioidaan 56,2 prosentiksi suhteessa 
BKT:hen vuonna 2009, mikä merkitsee kasv ua edellisvuoden 48,4 prosentista. 
Alijäämän syvenemisen ja BKT:n kasvun s upistumisen ohella 1 prosenttiyksikön 
suuruinen virta-varanto-korjauserä suht eessa BKT:hen, kasv atti velkasuhdetta. 
Viimeksi mainittu kuvaa julkisen talouden varojen kertymistä, mikä johtuu ylirahoituksesta vuoden 2009 lopussa vuoden 2010 tamm ikuun alkuun sijoittuvien 
velvollisuuksien täyttämise ksi. Velkasuhteen odotetaan kasvavan ohjelmakaudella. 
Pääasiallisena syynä ovat jatkuvat, joskin  pienenevät perusalijäämät. Velkasuhde 
rikkoo viitearvona olevan 60 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, ja sen 
ennakoidaan pysyttelevän viitearvon yläpuolella koko ohjelmakauden. Sen ennustetaan kasvavan noin  63 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2011 ja 2012 
ja sen jälkeen hieman pienenevän. Makrot alouden skenaarioon ja julkisen talouden 
tavoitteisiin kohdistuvien riskien vuoksi ve lkasuhde saattaa kehittyä ohjelmassa 
ennakoitua epäsuotuisammin.   
(10) Väestön ikääntymisestä julkiseen talout een aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset 
ovat huomattavasti EU:n keskiarvoa s uuremmat, mikä johtuu pääasiassa 
eläkemenojen suhteellisen voimakkaasta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina 
vuosikymmeninä. Tämä taas johtuu osin s iitä, että eläkejärjestelmä on vasta 
kehitteillä. Ohjelmassa käsitellään  huhtikuussa 2009 käyttöön otettua 
 
FI 9   FI eläkeuudistusta, jonka ennuste taan vähentävän eläkemenoja hieman ja ennen kaikkea 
lisäävän sosiaaliturvamaksuja. Uudistuksella parannettaisiin eläkejärjestelmän pitkän 
aikavälin tasapainoa ja vähe nnettäisiin kestävyyteen kohdist uvia riskejä, mutta se ei 
vaikuta kuitenkaan yleisarvioon. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2009 rahoitusasema kärjistää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisellä on julkisen talouden kestävyyskuiluun. Perusjäämän parantamin en keskipitkällä aikavälillä ja 
ikääntymiseen liittyvien menojen, erityises ti eläke- ja terveydenhuoltomenojen, 
huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoime npiteiden toteuttaminen vähentäisivät 
osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi 
julkisen talouden kestävyyttä kos keneessa vuoden 2009 kertomuksessa
5 suuriksi. 
Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden muk aan BKT:n kasvu palautunee vähitellen 
tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä . Nämä ennusteet sisältävät väestön 
ikääntymiseen liittyvien menojen ennustetun kasvun. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle. Si ten ohjelmassa kaavailtu nimellismääräinen 
julkisen talouden strategia olisi lähestulkoon riittävä va kauttamaan velan suhteessa 
BKT:hen vuoteen 2020 mennessä, jos politiikka säilyy ennallaan. 
(11) Kypros on viime vuosina saavuttanut julkisen  talouden tavoitteet paremmin kuin 
hyvin, tosin taloudellinen toiminta on ollut v ilkasta ja kasvun rakenne veroja tuovaa. 
Talousarviokehystä on hiljattain para nneltu ottamalla käyttöön varainhoito- ja 
kirjanpitojärjestelmä (FIMAS), omaksuma lla asteittain kolmivuotinen keskipitkän 
aikavälin talousarviokehys ja ottamalla käyttöön ohjelma- ja tulosbudjetointi. 
Tähänastisena käytäntönä on kuitenkin ollu t lisätalousarvioiden hyväksyminen pitkin 
vuotta, minkä seurauksena juoksevat menot ovat kasvaneet alun perin kaavailtua varojen uudelleenjakoa suuremmiksi. Ohje lman mukaan tämä käytäntö loppuu, kun 
on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön uus i talousarviokehys, joka johtaa 
tehokkaampaan ja tuloksellisempaan budjetoi ntiprosessiin ja hillitsee osaltaan 
menojen kasvua. Uusi budjetointiprosessi luo samalla vakaan perustan, jossa menoja 
voidaan kohdentaa uudelleen kansallisen uudistusohjelman painopisteiden mukaisiin 
kasvua tukeviin toimiin. Uutta kehystä on kuitenkin vasta alettu panna täytäntöön, ja 
sen on määrä toteutua kokonaisuudessaan vasta vuonna 2012. Näin ollen sen vaikutukset näkyvät vasta keskipitkällä aika välillä. Uuden kehyksen oikein ajoitettu 
täytäntöönpano olisi erityisen tärkeää julk isen talouden vakauttamisen onnistumisen 
ja kestävyyden kannalta. 
(12) Ohjelmassa tunnustetaan julkisen ta louden laadun merkitys pot entiaalisen kasvun 
tukemiseksi ja julkisen talouden pitkä aikavälin kestävyyden varmistamiseksi. Erityisesti ohjelmassa huomioidaan se, miten kolmivuotisen keskipitkän aikavälin talousarviokehys sekä ohjelma- ja tulosbudjetointi vaikuttavat varojen 
täysimääräiseen ja parempaan kohdentamis een ensisijaisen tärkeisiin, kasvua 
edistäviin aloihin yhdessä tuottamattomien menojen paremman valvonnan kanssa. Menopuolella ohjelmaan sisältyy katsaus viim eaikaisiin hankkeisiin, joilla pyritään 
tehostamaan infrastruktuuria julkisen ja yks ityisen sektorin kum ppanuusjärjestelyillä, 
sekä toimenpiteitä koulutuksen parantam iseksi lisäämällä tietokoneiden käyttöä 
                                                
 
5 Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10 päivänä marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä 
”neuvosto kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa 
vakaus- ja lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin 
kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan 
kertomuksen laatimista”. Kyseinen ke rtomus on määrä laatia vuonna 2012. 
 
FI 10   FI ensimmäisen ja keskiasteen koulutukses sa, sekä tutkimusta ja akateemisia 
oppilaitoksia koskevia parannuksia. Ohjelman  tarkistukseen sisä ltyy myös varoja 
julkisten sairaaloiden muuttamiseksi itsenäisiksi yksiköiksi sekä kansallisen terveysjärjestelmän käyttöönotto. Py rkimyksenä on tehokkuuden parantaminen 
sääntelemällä kilpailua ja hillitsemällä  kustannuksia. Tämä vaikuttaa erityisen 
tärkeältä ikääntyvään väestöön liittyvien menojen ennakoidun kasvun hillitsemiseksi. Tulopuolella ohjelmassa korostetaan vai kutuksia, joita kolmivuotisen keskipitkän 
aikavälin talousarviokehyksen käyttöönotol la olisi tuloennusteiden tarkkuuden ja 
herkkyyden parantamiseen keskipitkällä aika välillä. Viranomaiset toteavat, että 
koska verojoustossa on viime vuosina ollu t heilahteluja voimakkaasti kasvaneiden 
varallisuusmarkkinoid en vuoksi, tuloennusteita mukaut ettiin, jotta voi taisiin ottaa 
huomioon varallisuushintojen vaikutus ja BK T:n kasvurakenne. Ohjelmassa todetaan 
myös, että viranomaiset seuraavat jat kuvasti vero- ja etuus järjestelmää sen 
varmistamiseksi, että työnteko on ka nnattavaa samalla kun varmistetaan 
haavoittuvien sosiaaliryhmien tukeminen.  
(13) Kun kaiken kaikkiaan  otetaan huomioon edellä ma initut julkisen  talouden 
tavoitteisiin kohdistuvat riskit, strategiaa, jonka mukaan fi nanssipolitiikka säilytetään 
kannustavana myös vuonna 2010, void aan pitää Euroopan talouden 
elvytyssuunnitelman muka isena. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan 
talouskriisistä aiheutuvie n kielteisten vaikutusten vuoksi kuitenkin pysyttelevän 
6 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja supistuvan aste ittain 3 prosentin 
viitearvon alapuolelle sen jälkeen. Va ikka ohjelman strategian mukaan 
keskimääräiset vuotuiset julkisen ta louden toimet ovat vuosina 2010–2013 noin ¾ 
prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, siih en liittyy heikkenemisriskejä. Riskien 
vuoksi julkisen talouden toimet eivät nä in ollen ehkä ole riittäviä alijäämän 
supistamiseksi alle 3 prosentin viit earvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2013 
mennessä, kuten on kaavailtu. Lisäksi ohj elman vakauttamisstrategian rakenne 
näyttää perustuvan pitkälti tuloja kasvattaviin toimenpiteisiin, ja menojen supistaminen on vähäistä. Ohjelmassa ennustetaan itse asiassa, että menot vakiintuvat suhteessa BKT:hen kork eammalle tasolle vuonna 2013 kuin vuoden 2009 
toteutumassa. Työmarkkinaosapuolet käyvät edelleen keskusteluja toimenpiteistä, 
joilla tämä tilanne voitaisiin kääntää päinva staiseksi, ja näin ollen toimenpiteiden 
toteuttamisen ajoitukseen ja yksityiskohtaisiin sääntöihin liittyy riskejä. Tämän seurauksena velkasuhteen, (jonka ennakoidaan ylittävä n 60 prosenttia suhteessa 
BKT:hen vuodesta 2010 eteenpäin), kehitys sa attaa olla tarkistuksessa ennakoitua 
epäsuotuisampaa. 
(14) Vakaus- ja lähentymisohjelmia koske vissa käytännesäännöissä täsmennetyistä 
tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset ja vapaaehtoiset tiedot. 
Yleispäätelmä on, että Kyproksen julkinen talous heikkeni huoma ttavasti. Syynä ovat 
talouden laskusuhdanne sekä elvyttävä fina nssipolitiikan viritys, sillä mittavia 
elvytystoimenpiteitä on hyväksytty Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. 
Tämän vuoksi julkisen talouden rahoitusasema  suhteessa BKT:hen kääntyi 6,1 prosenttia 
alijäämäiseksi vuonna 2009, kun se vuonna 2008 oli ollut 0,9 prosenttia ylijäämäinen 
suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa kaavaillaan vuonna 2010 alka vaa vakauttamisuraa, jolla 
pyritään saamaan julkisen talouden rahoitusa sema alle 3 prosentin viitearvon suhteessa 
BKT:hen viimeistään vuonna 2013. Sopeutus pyr itään kuitenkin saavuttamaan pääasiassa 
talousarvion menopuolelta samalla kun menot suhteessa BKT:hen pysyttelevät korkeammalla 
 
FI 11   FI kuin koskaan. Koska maailmantalouden elpyminen on haurasta, julkisen talouden strategiaan 
kohdistuu lisäksi huomattavia risk ejä, sillä ohjelman sisältä män makrotalouden skenaarion 
perustana olevat kasvuoletukset ovat optimistisia . Suuri kotimainen ja ulkoinen epätasapaino 
edellyttävät, että tavoitteena pitäisi olla varo vaisen politiikan harjoittaminen ja julkisen 
talouden kestävyyden vahvistaminen. Sen vuoks i juoksevien menojen valvonta panemalla 
täytäntöön tehokas monivuotinen talousar viokehys olisi erityisen tärkeä väline 
vakauttamissuunnitelmien ja julkisen talouden  tavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi. 
Lisäksi julkisen talouden laadun parantaminen  on tärkeää, sillä se tukee epätasapainosta 
kärsivän talouden kitkatonta s opeutusta erityisesti  kasvattamalla pote ntiaalista BKT:tä, 
parantamalla kilpailukykyä ja su pistamalla ulkoista epätasapainoa. 
Edellä olevan arvion perusteella Kyprosta kehotetaan i) rajoittamaan vuoden 2010 alijäämä enintään 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, 
tarvittaessa tehostamalla va kauttamistoimenpiteitä, er ityisesti jos makrotalouden 
kehitys osoittautuu vähemmän suotui saksi kuin ohjelman skenaario, sekä 
toteuttamaan oikeaan aikaan toimenpiteitä enemmän menoperusteisen vakauttamisstrategian määrittelemiseksi; hyödyntämään tilaisuudet mennä ilmoitettuja julkisen talouden toimia pidemmälle, jotta nopeutetaan julkisen talouden 
vakauttamista ja supistetaan bruttove lkasuhde takaisin viitearvon alapuolelle; 
ii) panemaan suunnitelmien mukaan täytänt öön tehokas monivuotinen  talousarviokehys, 
jotta varmistettaisiin, että julkisen talouden tavoitteiss a pysytään, ja hillitsemään 
menoja tiukasti keskipitkällä aikavälillä;  
iii) parantamaan julkisen tal ouden kestävyyttä toteuttamalla uudistustoimenpiteitä eläke- 
ja terveydenhuoltomenojen valvomiseksi, jotta ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu saataisiin pysäytettyä. 
 
FI 12   FI Keskeisten makrotaloutta ja  julkista taloutta kosk evien ennusteiden vertailu  
    2008 2009 2010 2011 2012 2013 
VO huhtikuu 
2010 3,6 -1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
KOM toukokuu 
2010 3,6 -1,7 -0,4 1,3 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuuBKT:n määrä 
(%-muutos)  
VO helmikuu 
2009 3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 tieto 
puuttuu
VO huhtikuu 
2010 4,4 0,2 2,7 2,0 2,0 2,0 
KOM toukokuu 
2010 4,4 0,2 2,7 2,5 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuuYKHI-inflaatio 
(%) 
VO helmikuu 
2009 4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 tieto 
puuttuu
VO huhtikuu 
2010 2,9 -1,3 -2,4 -2,5 -1,6 -0,5 
KOM toukokuu 
2010 3,4 -0,7 -2,1 -1,6 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuuTuotantokuilu1 
(% suhteessa potentiaaliseen 
BKT:hen)  VO helmikuu 
2009 0,8 -0,1 -0,6 -0,5 -0,2 tieto 
puuttuu
VO huhtikuu 
2010 -17,7 -8,5 -11,5 -12,2 -12,6 -12,9 
KOM toukokuu 
2010 -17,6 -8,2 -6,8 -6,7 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuuNettoluotonanto ulkomaille / 
nettoluotonotto ulkomailta 
(% suhteessa BKT:hen)  VO helmikuu 
2009 -12,4 -12,1 -11,5 -10,9 -10,2 tieto 
puuttuu
VO huhtikuu 
2010 43,5 40,3 41,6 42,8 43,6 44,2 
KOM toukokuu 
2010 43,5 40,3 41,2 41,3 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuuJulkisen talouden tulot 
(% suhteessa BKT:hen)  
VO helmikuu 
2009 45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 tieto 
puuttuu
VO huhtikuu 
2010 42,6 46,4 47,6 47,2 47,0 46,7 
KOM toukokuu 
2010 42,6 46,4 48,3 49,0 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuuJulkisen talouden menot 
(% suhteessa BKT:hen)  
VO helmikuu 
2009 44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 tieto 
puuttuu
VO huhtikuu 
2010 0,9 -6,1 -6,0 -4,5 -3,4 -2,5 
KOM toukokuu 
2010 0,9 -6,1 -7,1 -7,7 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuuJulkisen talouden 
rahoitusasema 
(% suhteessa BKT:hen)  VO helmikuu 
2009 1,0 -0,8 -1,4 -1,9 -2,2 tieto 
puuttuu
VO huhtikuu 
2010 3,7 -3,6 -3,7 -2,1 -1,0 0,1 
KOM toukokuu 
2010 3,7 -3,6 -4,4 -4,8 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuuPerusjäämä 
(% suhteessa BKT:hen)  
VO helmikuu 
2009 3,9 1,5 0,8 0,2 -0,2 tieto 
puuttuu
VO huhtikuu 
2010 -0,2 -5,6 -5,1 -3,5 -2,8 -2,3 
KOM toukokuu 
2010 -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuuSuhdannetasoitettu 
rahoitusasema1 
(% suhteessa BKT:hen)  VO helmikuu 
2009 0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 tieto 
puuttuu
Rakenteellinen rahoitusasema3 
VO huhtikuu -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
 
FI 13   FI 2010 
KOM toukokuu 
2010 -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuu (% suhteessa BKT:hen)  
VO helmikuu 
2009 0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 tieto 
puuttuu
VO huhtikuu 
2010 48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
KOM toukokuu 
2010 48,4 56,2 62,3 67,6 tieto 
puuttuu  tieto 
puuttuuJulkinen bruttovelka 
(% suhteessa BKT:hen)  
VO helmikuu 
2009 49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 tieto 
puuttuu
Huom : 
1 Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusa semat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet 
uudelleen ohjelmien ti etojen perusteella.  
2 Perustuu ennusteisiin, joiden muk aan potentiaalinen kasvu on 2,0 % vuonna 2009 ja 2,8 % vuosina 2010-2013.  
3 Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei  ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä  muita väliaikaisia  toimenpiteitä. 
Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisi mmän ohjelman mukaan 0,1 % suhteessa BKT:hen vuosina 
2010, 2011 ja 2012 (alijäämää supi stavia). Komission yksiköiden kevään 2010 ta lousennusteessa ei ol e kertaluonteisia eikä 
muita väliaikaisia toimenpiteitä.  
Lähde : 
Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden kevään 2010 tal ousennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.