Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tie koulumenestykseen”

(2022/C 498/10)

Esittelijä: Inga BĒRZIŅA (LV, Renew Europe), Kuldīgan kunnanvaltuuston jäsen Viiteasiakirja: Ehdotus neuvoston suositukseksi – Tie koulumenestykseen COM(2022) 316 final

I MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus neuvoston suositukseksi – Tie koulumenestykseen

COM(2022) 316 final

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 2 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (2) Euroopan komissio hyväksyi 30 päivänä syyskuuta 2020 tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (1). Osallisuus on yksi eurooppalaisen koulutusalueen kuudesta ulottuvuudesta. Neuvosto hyväksyi 18 päivänä helmikuuta 2021 neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (2). (2) Euroopan komissio hyväksyi 30 päivänä syyskuuta 2020 tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (1). Osallisuus on yksi eurooppalaisen koulutusalueen kuudesta ulottuvuudesta. Neuvosto hyväksyi 18 päivänä helmikuuta 2021 neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (2). Euroopan alueiden komitea antoi 19 päivänä maaliskuuta 2021 lausunnon aiheesta ”Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttaminen vuoteen 2025 mennessä” (3) .

Perustelu

Ehdotetaan lisättäväksi viittaus AK:n lausuntoon tiedonannosta, jonka Euroopan komissio antoi eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 5 kappale

(Uusi johdanto-osan kappale)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportissa kehotetaan lisäksi unionia varmistamaan, että kaikki unionin kansalaiset voivat hyötyä digitalisaatiosta, tarjoamalla heille tarvittavat digitaidot ja mahdollisuudet (1) . Euroopan komissio aikoo esittää ehdotuksen suositukseksi digitaalisten taitojen koulutustarjonnan parantamisesta ja ehdotuksen eurooppalaisesta digitaalisten taitojen todistuksesta (2) .

Perustelu

Tarkoituksena on korostaa sen merkitystä, että digitalisaation edut käytetään hyödyksi ja että kaikille kansalaisille tarjotaan tarvittavat digitaidot ja mahdollisuudet.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 25 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (25) Tavoitteina oleviin alisuoriutumisen ja koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen vähentämiseen sekä koulumenestyksen parantamiseen on pyrittävä koulutuksessa järjestelmällisesti kaikkialla EU:ssa. Järjestelmätasolla tarvitaan politiikkatoimien johdonmukaisuutta, koordinointia muiden asiaan liittyvien politiikka-alojen (kuten terveydenhuolto, sosiaalipalvelut, työllisyys, asuminen, oikeus, muuttoliike ja kotouttaminen) kanssa sekä tehokasta yhteistyötä eri toimijoiden välillä kaikilla tasoilla (kansallisesti, alueellisesti, paikallisesti ja koulussa), jotta lapsia, nuoria ja heidän perheitään voidaan tukea koordinoidusti. Samanaikaisesti koulutasolla olisi edistettävä koko koulun kattavia lähestymistapoja, joissa otetaan huomioon kaikki toiminta-alueet (esimerkiksi opetus ja oppiminen sekä suunnittelu ja hallinto) ja otetaan mukaan kaikki keskeiset toimijat: oppijat, koulunjohtajat, opetushenkilöstö ja muu henkilöstö, vanhemmat ja perheet sekä paikalliset ja laajemmat yhteisöt (1). (25) Tavoitteina oleviin alisuoriutumisen ja koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen vähentämiseen sekä koulumenestyksen parantamiseen on pyrittävä koulutuksessa järjestelmällisesti kaikkialla EU:ssa. Järjestelmätasolla tarvitaan politiikkatoimien johdonmukaisuutta, koordinointia muiden asiaan liittyvien politiikka-alojen (kuten terveydenhuolto, sosiaalipalvelut, työllisyys, asuminen, oikeus, muuttoliike ja kotouttaminen) kanssa sekä monitasoisen hallinnon periaatteiden mukaista tehokasta yhteistyötä eri toimijoiden välillä kaikilla tasoilla ( EU:n tasolla, kansallisesti, alueellisesti, paikallisesti ja koulussa), jotta lapsia, nuoria ja heidän perheitään voidaan tukea koordinoidusti. Samanaikaisesti koulutasolla olisi edistettävä koko koulun kattavia lähestymistapoja, joissa otetaan huomioon kaikki toiminta-alueet (esimerkiksi opetus ja oppiminen sekä suunnittelu ja hallinto) ja otetaan mukaan kaikki keskeiset toimijat: oppijat, koulunjohtajat, opetushenkilöstö ja muu henkilöstö, vanhemmat ja perheet sekä paikalliset ja laajemmat yhteisöt (1).

Perustelu

Koulutusta voitaisiin parantaa soveltamalla monitasoiseen hallintoon pohjautuvia periaatteita ja prosesseja AK:n päätöslauselmassa ”Eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirja” (1) kuvaillun mukaisesti.

Muutosehdotus 4

1 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. kehittävät tai vahvistavat vuoteen 2025 mennessä koulumenestystä edistävää yhdennettyä ja kokonaisvaltaista strategiaa asianmukaisella tasolla koulutusjärjestelmänsä rakenteen mukaisesti, jotta voidaan irrottaa koulutustulokset sosioekonomisesta taustasta, edistää koulutuksen osallistavuutta (muun muassa puuttumalla koulutuksen eriytymiseen) ja vähentää edelleen koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja alisuoriutumista perustaidoissa, kuten liitteessä olevassa toimintapoliittisessa kehyksessä ehdotetaan. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hyvinvointiin koulussa koulumenestyksen keskeisenä osatekijänä. Strategiaan olisi sisällyttävä ennaltaehkäisyyn, puuttumiseen ja korvaamiseen liittyviä toimenpiteitä (mukaan lukien osana nuorisotakuuta tarjottavat toimenpiteet), sen olisi perustuttava näyttöön ja siinä olisi yhdistettävä yleiset toimenpiteet kohdennettuihin ja/tai yksilöllisiin toimiin sellaisia oppijoita varten, jotka tarvitsevat lisähuomiota ja tukea osallistavissa ympäristöissä (kuten sosioekonomisesti heikossa asemassa olevat, maahanmuuttajataustaiset – pakolaiset mukaan luettuina – tai romanitaustaiset oppijat, näkyvästi ja näkymättömästi vammaiset oppijat sekä erityisopetusta tarvitsevat tai mielenterveysongelmista kärsivät oppijat). Strategian olisi myös perustuttava jäsenneltyyn yhteistyöhön eri politiikka-aloja, hallinnon tasoja ja koulutustasoja edustavien toimijoiden välillä, sen toteuttamiseen olisi osoitettava riittävä rahoitus ja siihen olisi liitettävä selkeä täytäntöönpano- ja arviointisuunnitelma; 1. kehittävät tai vahvistavat vuoteen 2025 mennessä koulumenestystä edistävää yhdennettyä ja kokonaisvaltaista strategiaa asianmukaisella tasolla koulutusjärjestelmänsä rakenteen mukaisesti ottaen huomioon myös asiaan liittyvät hajautetun hallinnon järjestelmät , jotta voidaan irrottaa koulutustulokset sosioekonomisesta taustasta, edistää koulutuksen osallistavuutta (muun muassa puuttumalla koulutuksen eriytymiseen) ja vähentää edelleen koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja alisuoriutumista perustaidoissa, kuten liitteessä olevassa toimintapoliittisessa kehyksessä ehdotetaan. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hyvinvointiin sekä ympäristö- ja terveysolosuhteisiin koulussa ja sen ympäristössä koulumenestyksen keskeisenä osatekijänä. Strategiaan olisi sisällyttävä suunnitteluun, ennaltaehkäisyyn, puuttumiseen ja korvaamiseen liittyviä toimenpiteitä (mukaan lukien osana nuorisotakuuta tarjottavat toimenpiteet), sen olisi perustuttava näyttöön ja siinä olisi yhdistettävä yleiset toimenpiteet kohdennettuihin ja/tai yksilöllisiin toimiin sellaisia oppijoita varten, jotka tarvitsevat lisähuomiota ja tukea osallistavissa ympäristöissä (kuten sosioekonomisesti heikossa asemassa olevat, maahanmuuttajataustaiset – pakolaiset mukaan luettuina – tai romanitaustaiset oppijat, näkyvästi ja näkymättömästi vammaiset oppijat sekä erityisopetusta tarvitsevat tai mielenterveysongelmista kärsivät oppijat). Strategian olisi myös perustuttava jäsenneltyyn yhteistyöhön eri politiikka-aloja, hallinnon tasoja ja koulutustasoja edustavien toimijoiden välillä, sen toteuttamiseen olisi osoitettava riittävä rahoitus ja siihen olisi liitettävä selkeä täytäntöönpano-, arviointi - ja tarkistamis suunnitelma;

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisessa, koska niillä on suorat ja hyvin kiinteät siteet yhteisöihin, joissa EU-tasolla laaditut koulutuspolitiikat on määrä panna täytäntöön ja joihin ne vaikuttavat suoraan (2).

Muutosehdotus 5

3 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 3. yhdistävät integroidusti toteutetussa ja kokonaisvaltaisessa strategiassa ennaltaehkäisyyn, puuttumiseen ja korvaamiseen liittyviä toimenpiteitä, kuten liitteessä olevassa toimintapoliittisessa kehyksessä esitetään, jotta voidaan tukea 3. yhdistävät integroidusti ja osallistavasti toteutetussa ja kokonaisvaltaisessa strategiassa ennaltaehkäisyyn, puuttumiseen ja korvaamiseen liittyviä toimenpiteitä, kuten liitteessä olevassa toimintapoliittisessa kehyksessä esitetään, jotta voidaan tukea

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 6

3.3 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 3.3 kouluja, jotka kehittävät koulumenestystä koskevaa koko koulun kattavaa lähestymistapaa, jossa kaikki kouluyhteisön jäsenet (koulunjohtajat, opettajat, kouluttajat ja muu opetushenkilöstö, oppijat, vanhemmat ja perheet sekä paikallisyhteisö) sekä ulkoiset sidosryhmät osallistuvat aktiivisesti ja yhteistyössä kaikkien oppijoiden koulumenestyksen edistämiseen; 3.3 kouluja, jotka kehittävät koulumenestystä koskevaa koko koulun kattavaa lähestymistapaa, jossa kaikki kouluyhteisön jäsenet (koulunjohtajat, opettajat, kouluttajat ja muu opetushenkilöstö, oppijat, vanhemmat ja perheet sekä paikallisyhteisö , mukaan lukien paikallis- ja alueviranomaiset ) sekä ulkoiset sidosryhmät osallistuvat aktiivisesti ja yhteistyössä kaikkien oppijoiden koulumenestyksen edistämiseen;

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat kouluista ja osallistuvat ”koko koulun kattavan lähestymistavan” kehittämiseen muun muassa soveltamalla quadruple helix -tyyppistä yhteistyömallia, jossa kiinnitetään julkisen ja yksityisen sektorin sekä tiedemaailman sidosryhmien ohella runsaasti huomiota kansalaisiin ja heidän tarpeisiinsa.

Muutosehdotus 7

4 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 4. optimoivat kansallisten ja EU :n resurssien käytön infrastruktuuriin, koulutukseen, välineisiin ja resursseihin tehtäviin investointeihin osallisuuden, tasa-arvon ja hyvinvoinnin lisäämiseksi koulutuksessa, mukaan luettuna EU:n varat ja asiantuntemus uudistuksiin ja infrastruktuuriin, välineisiin, pedagogiikkaan ja terveellisten oppimisympäristöjen luomiseen tehtäviin investointeihin, ja varmistavat, että varojen käyttö on kokonaisstrategian mukaista. Resursseja ovat erityisesti Erasmus+, elpymis- ja palautumistukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan aluekehitysrahasto, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa, teknisen tuen väline, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto; 4. optimoivat paikallis-, alue-, valtio- ja EU-tason resurssien käytön infrastruktuuriin, koulutukseen, välineisiin ja resursseihin tehtäviin investointeihin osallisuuden, tasa-arvon ja hyvinvoinnin lisäämiseksi koulutuksessa, mukaan luettuna EU:n varat ja asiantuntemus uudistuksiin ja infrastruktuuriin, välineisiin, pedagogiikkaan ja terveellisten oppimisympäristöjen luomiseen tehtäviin investointeihin, ja varmistavat, että varojen käyttö on kokonaisstrategian mukaista. Resursseja ovat erityisesti Erasmus+, elpymis- ja palautumistukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan aluekehitysrahasto, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa, teknisen tuen väline, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto;

Perustelu

Ehdotetaan viittaamista myös paikallis- ja aluetasoon.

II POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK),

Paikallis- ja alueviranomaisten erityinen rooli

1. uskoo, että laadukkaat ja osallistavat yleissivistävät ja ammatilliset koulutusjärjestelmät, joihin kaikki voivat osallistua samoin edellytyksin oppijan henkilökohtaisista ominaisuuksista, perhe- ja kulttuuritaustasta ja sosioekonomisesta tilanteesta riippumatta, ovat paitsi tie koulumenestykseen myös yhteinen tie sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja kestävämpään talouteen Euroopan unionissa.

2. pitää erittäin tervetulleena Euroopan komission ajamaa ”koko koulun kattavaa lähestymistapaa”, johon osallistuvat myös paikallis- ja alueviranomaiset ja joka on tärkeä ennakkoedellytys koulutuspolitiikan uudistamiselle ja sellaisten eurooppalaisen koulutusyhteistyön keskeisten tavoitteiden saavuttamiselle kuin perustaidoissa heikosti suoriutuvien osuuden vähentäminen ja koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen torjuminen.

3. muistuttaa, että toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen ( 3 ) , toteutetaan usein paikallis- ja aluetasolla, mikä mahdollistaa toimintaympäristöön liittyvien ongelmien ratkaisemisen.

4. pitää tärkeänä, että oppilaiden ja kouluhenkilökunnan kouluhyvinvointia pyritään edistämään kaventamalla koulutukseen liittyviä eroja syrjäisten, maaseutu- ja kaupunkialueiden ja myös eri oppilaitosten välillä. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää sekä riittävää rahoitusta sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi että mahdollisuutta tehdä tietoon perustuvia päätöksiä. Hajautetun koulutusjärjestelmän laatua on joka tapauksessa mahdollista parantaa vain omaksumalla kattava lähestymistapa, joka ei rajoitu yksinomaan talousarvionäkökohtiin.

5. painottaa tarvetta kerätä paikallis-, alue- ja valtiotason tietoja, joiden analysoinnin pohjalta voidaan muodostaa käsitys koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen vaikuttavista yleisistä kehityskuluista sekä ehdottaa ratkaisuja haasteisiin paikkalähtöisen lähestymistavan mukaisesti. Latviassa on esimerkiksi kehitetty kansallisella tasolla interaktiivinen väline, jonka avulla voidaan kerätä tietoa oppilaista siitä hetkestä alkaen, kun opettaja havaitsee koulunkäynnin keskeyttämisen riskin. Välineen avulla voidaan koostaa monenlaisia paikallis- ja alueyhteisötason tilastoja koulunkäynnin keskeyttämisen syistä ja kehityssuuntauksista.

6. kehottaa hyödyntämään entistä laajemmin paikallisia ja alueellisia hyviä käytäntöjä, jotta saadaan kehitettyä suorituskykyinen digitaalinen koulutusekosysteemi ja pystytään vauhdittamaan kestäväpohjaista digitaalista siirtymää. Näin voidaan edistää laadukasta ja osallistavaa koulutusta kaikille ja parantaa digitaalista yhteenkuuluvuutta alueiden välisten erojen pienentämiseksi. Esimerkiksi Ranskassa Île-de-Francen alue on kehittänyt covid-19-olosuhteisiin mukautumista varten maksuttoman QIOZ -kieltenoppimisalustan.

Kriisien vaikutus koulutusjärjestelmiin

7. kiinnittää huomion siihen, että koulunkäynnin varhain keskeyttäneiden nuorten määrä on vähentynyt viime vuosikymmenen aikana jatkuvasti, mutta pandemia uhkaa kääntää tämän myönteisen suuntauksen ( 4 ) . Tämä voidaan päätellä siitä, miten lukuvuonna 2021–2022 on edistytty ja miten kehitys korreloi covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten kanssa. Esimerkiksi Belgiassa Vallonian ja Brysselin alueilla koulunkäynnin varhain keskeyttäneiden määrä kasvoi 28 prosenttia, erityisesti luokilla 7–12.

8. kehottaa ottamaan huomioon covid-19:n vaikutukset oppilaiden henkiseen ja fyysiseen terveyteen ja yleiseen hyvinvointiin. Olisi niin ikään kiinnitettävä huomiota siihen, että kriisin vaikutuksesta myös sellaisten oppilasryhmien opintomotivaatio on heikentynyt, jotka eivät aiemmin olleet vaarassa keskeyttää koulunkäyntiä varhaisessa vaiheessa, ja että samaan aikaan kriisi on vaikuttanut suhteettoman paljon niihin oppilaisiin, joiden taustatilanne on haavoittuva ja lähtökohdat heikommat kuin muilla. Komitea kannustaakin toteuttamaan myös opinnoissaan menestyneille lapsille suunnattuja innovatiivisia motivointitoimia.

9. kehottaa tarjoamaan kaikille EU:n jäsenvaltioissa Ukrainan sodan vuoksi oleskeleville kouluikäisille ukrainalaisille sosiaalisesti osallistavaa ja psykologisesti mukautettua koulutusta. Oppilaille, jotka eivät osaa vastaanottavan EU:n jäsenvaltion kieltä, tulee lisäksi järjestää räätälöityjä ja huolellisesti laadittuja (esimerkiksi Belgiassa Flanderin alueella toteutettavan ohjelman ( 5 ) kaltaisia) kieltenoppimisohjelmia, jotta voidaan edistää heidän integroitumistaan ja mahdollistaa paremmat oppimistulokset.

Loppupäätelmät

10. yhtyy riippumattomassa arviossa ( 6 ) koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista 28 päivänä kesäkuuta 2011 annetusta neuvoston suosituksesta ( 7 ) esitettyyn päätelmään, jonka mukaan eri hallintotasojen (EU-, valtio-, alue- ja paikallistason) yhteistyö on edelleen vähäistä ja hajanaista. Tämä on yksi niistä aloista, joilla tarvitaan lisätoimia koulunkäynnin varhaiseen keskeyttämiseen puuttumiseksi erityisesti innovaatioekosysteemin puitteissa tehtävän yhteistyön avulla.

11. muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli perustettaessa ja nykyaikaistettaessa oppilaitoksia ja edistettäessä kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä oppimisympäristön turvallisuutta, osallistavuutta ja tehokkuutta. Huomiota on kiinnitettävä myös lisääntyvään kiusaamiseen ja verkkokiusaamiseen. Kun otetaan huomioon Venäjän aloittaman Ukrainan sodan, energiakriisin ja nopean inflaation vaikutukset valtio- ja paikallistason talousarvioihin, komitea pitää tärkeänä myöntää EU:n rakennerahastoista pitkäaikaista tukea kunnallisille oppimisympäristön nykyaikaistamishankkeille ja olemassa olevan koulutusinfrastruktuurin laadun ylläpitämiseen tähtääville hankkeille.

12. kehottaa vastaamaan edessä oleviin haasteisiin, kuten opettajakunnan sukupolvenvaihdokseen, soveltaen ”koko koulun kattavaa lähestymistapaa” ja toteuttamaan yhä laajemmin opettajien ja kouluhenkilökunnan motivointiohjelmia, kuten yksittäiset paikallis- ja alueviranomaiset ovat jo tehneet esimerkiksi käynnistämällä stipendiohjelmia, joiden kohderyhmänä ovat viimeisen vuosikurssin opiskelijat ja etenkin tulevat STEM-aineiden opettajat tai ohjausalan ammattilaiset (mm. psykologit ja sosiaalipedagogit). Olisi myös jatkettava opettajien jatko- ja täydennyskoulutusohjelmien ja tarvittaessa uudelleenkoulutuksen edistämistä.

Bryssel 12. lokakuuta 2022. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Vasco ALVES CORDEIRO

(1) COM(2020) 625 final.

(2) EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.

(1) COM(2020) 625 final.

(2) EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.

(3) EUVL C 175, 7.6.2021, s. 6.

(1) Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi – tuloksia käsittelevä loppuraportti, toukokuu 2022, ehdotus 32, s. 74.

(2) COM(2022) 404 final.

(1) Ks. määritelmä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

(1) Ks. määritelmä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

(1) EUVL C 174, 7.6.2014, s. 1.

(2) Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttaminen vuoteen 2025 mennessä” (EUVL C 175, 7.5.2021, s. 6).

(3) Koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä koskevalla EU:n indikaattorilla (ELET) mitataan niiden 18–24-vuotiaiden osuutta, joilla on korkeintaan ylemmän perusasteen koulutus ja jotka eivät ole enää virallisessa tai epävirallisessa koulutuksessa.

(4) Euroopan komissio, koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto, Education and training monitor 2021: executive summary, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2766/480191

(5) Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen (OKAN) eli muunkielisille lapsille tarkoitettu ensikoulutus.

(6) Euroopan komissio, koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto, Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2019.

(7) EUVL C 191, 1.7.2011, s. 1.