Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle - Viimeinen vuosikertomus kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä"



Virallinen lehti nro C 374 , 23/12/1999 s. 0041 - 0044



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle - Viimeinen vuosikertomus kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä" (1999/C 374/10) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle aiheesta "Viimeinen vuosikertomus kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä", KOM(1998) 441 lopull., ottaa huomioon työvaliokuntansa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen kohdan mukaisesti 15. heinäkuuta 1998 tekemän päätöksen laatia aiheesta lausunto ja antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n "Euroopan laajuiset verkot - Liikenne - Tietoyhteiskunta" tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 3:n huhtikuun 15. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 61/99 rev. 1, jonka esittelijä oli Roberto Pella (I, PPE), hyväksyi 15. ja 16. syyskuuta 1999 pitämässään 30. täysistunnossa (16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena on taata Euroopassa laajakuvamuotoa, eli kuvamuotoa 16:9 käyttävien kehittyneiden televisiopalvelujen markkinoiden yhä nopeampi kehitys, vahvistettiin 22. heinäkuuta 1993 neuvoston päätöksellä 93/424/ETY(1) ajanjaksoksi, joka alkoi asiakirjan hyväksymisestä ja jatkui 30. kesäkuuta 1997 saakka. 1.2. Tärkeimpänä tavoitteena on luoda kuvamuotoa 16:9 käyttävien kehittyneiden televisiopalvelujen kriittinen massa, ja tuottaa mahdollisimman korkeisiin katsojalukuihin pääsemiseksi riittävästi ja yhä enemmän laajakuvamuotoisia, teknisesti laadukkaita ohjelmia. 1.3. Aluksi ainoastaan maksullisten tv-kanavien katselijat voivat katsella digitaalisia laajakuvamuotoisia 16:9-ohjelmia (luku ilmaisee kuvaruudun leveyden ja korkeuden suhdetta). Nykyään kuvamuoto alkaa olla todellisuutta, kun kodeissa on jo yli kaksi miljoonaa laajakuvavastaanotinta, jotka korvaavat vanhat vääristävät tv-vastaanottimet, ja joiden kuvan laatu vastaa lähes elokuvaa. 1.4. Laajakuvamuoto on kuitenkin tämän vuosikymmenen suuri haaste, joka tarjoaa perinteisiä laadultaan puutteellisia järjestelmiä paremman kuvan ja siihen liittyvän digitaalisen stereoäänen. Esteettiseltä laadultaan kuva soveltuu fiktion, dokumenttien sekä urheilu- ja kulttuuritapahtumien taltiointien lähettämiseen. 1.5. Toimintasuunnitelmaa koskevassa päätöksessä edellytetään, että neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle esitetään vuosikertomus edellisen vuoden toiminnasta. 1.6. Vuotta 1994 koskeva ensimmäinen kertomus esitettiin 16. kesäkuuta 1995(2), ja vuotta 1995 koskeva toinen kertomus 26. heinäkuuta 1996(3). Kolmas ja tässä käsiteltävä vuosikertomus, joka koskee toimintaa vuosina 1996 ja 1997, julkaistiin viime heinäkuussa. 1.7. Vuoden 1993 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin ulottuvalla ajanjaksolla varattiin uuden kuvamuodon käyttöönotosta aiheutuvien lisäkulujen korvaamiseen yhteensä 228 miljoonaa ecua, josta myönnettiin rahoitusta ehdotuspyyntöjen perusteella. Summasta 116,2 miljoonaa ecua käytettiin rahoittamaan kaikkiaan 25422 tuntia laajakuvamuotoista ohjelmaa. Tästä summasta 105,2 miljoonaa ecua käytettiin puolestaan 16856 uuden ohjelmatunnin rahoittamiseen ja 11 miljoonaa ecua 8565 ohjelmatunnin muuntamiseen "remastering" -tekniikalla 16:9-muotoiseksi. 1.8. Komissio myönsi toimintasuunnitelman viimeiset apurahat 31. heinäkuuta 1997. Laajakuvamuotoisten ohjelmien lähetystukea myönnettiin 7,8 miljoonaa ecua ja laajakuvamuotoisten ohjelmien tuottamisen edistämistukea 9,5 miljoonaa ecua. 1.9. Komission asiakirja on vuosikertomuksista viimeinen, ja se koskee joulukuussa 1998 päättyneen toimintasuunnitelman aikana toteutunutta toimintaa (ehdotuspyynnön 97/1 perusteella myönnetyt sopimukset umpeutuivat joulukuussa 1998). 1.10. Komissio julkaisee vuonna 1999 arviointikertomuksen toimintasuunnitelman vaikutuksista markkinoihin ja kyseisiin aloihin. Kertomuksen valmistelua koskeva ilmoitus julkaistaneen tulevana kesänä. 2. Vuosikertomuksen sisältö 2.1. Kertomuksessa tarkastellaan toimintasuunnitelman tavoitteiden toteuttamisessa tähän asti saavutettuja tuloksia lähetystoiminnan (A-osa) ja ohjelmatuotannon (B-osa) osalta. 2.2. Siinä esitellään erityisesti kertomuksen aiheena olevien ehdotuspyyntöjen 96/1 ja 97/1 yhteydessä saavutettuja tuloksia. 2.3. Ehdotuspyynnön 97/1 yhteydessä myös italialainen julkisen televisiotoiminnan harjoittaja hyötyi ensimmäistä kertaa tarjolla olevista varoista. Kertomuksesta ilmenee, että muissa maissa saatujen kokemusten perusteella olisi ollut odotettavissa, että ennen kyseistä ajankohtaa 16:9-lähetyksiä olisi lähettänyt yleisradioyhtiö RAI. Ensimmäisistä lähetyksistä vastasivat kuitenkin pienet alueelliset tv-asemat (ehdotuspyyntö 95/3). Ehdotuspyynnön 96/1 yhteydessä rahoitusta myönnettiin kuudelle tv-yhtiölle, joista ensimmäistä kertaa kaksi oli valtakunnallista (Gruppo Cecchi Gori) ja neljä alueellista. 2.4. Sekä maksulliset tv-kanavat että julkista lähetystoimintaa harjoittavat kanavat ovat lähetystoiminnassaan tukeneet voimakkaasti laajakuvamuotoa. Maksulliset kanavat testasivat uuden kuvamuodon kaupallista kiinnostavuutta tarjoamissaan analogisissa palveluissa ja olivat siten osaltaan luomassa riittävää katselijapohjaa 16:9-lähetyksille ja ennakoivat digitaalisten palvelujen lähettämistä. Julkista lähetystoimintaa harjoittavat sen sijaan rauhoittivat komissiota, jota alunperin huolestutti, että maksullisten tv-kanavien lukumääräisesti pienehkön yleisön vuoksi ne ovat ilmaiskanavien laajaan yleisöön verrattuna huonohko keino edistää laajakuvamuotoa. 2.5. Tuotannon osalta toimintaohjelmasta ovat hyötyneet riippumattomat tuottajat (45 % määrärahoista, jolla on tuotettu 31 % ohjelma-ajasta) ja televisiotoiminnan harjoittajat (55 % määrärahoista, jolla on tuotettu 60 % prosenttia ohjelma-ajasta). 2.6. Tuotannon yhteydessä on tarpeen erottaa uustuotanto ja vanhojen ohjelmien muuntaminen (remastering) 16:9-muotoisiksi. Vuosina 1993-1997 toimintasuunnitelmasta rahoitettiin 16856:n uuden laajakuvamuotoisen ohjelmatunnin tuottaminen, josta puolet koostuu arkistointi- ja uudelleenlähetyskelpoisista ohjelmista (2223 tuntia fiktiota, 4001 tuntia dokumentteja ja 2515 tuntia kulttuuritapahtumia), 29 prosenttia studio-ohjelmista (yhteensä 5043 ohjelmatuntia pelejä ja suoria lähetyksiä, joihin yleisö voi osallistua) ja loput 20 prosenttia urheiluohjelmista (3445 tuntia). Animaatioiden osuus oli ainoastaan prosentti (130 tuntia). 2.7. Televisiotoiminnan harjoittajien ja tuottajien osalta tilanne voidaan tiivistää seuraavasti: Televisiotoiminnan harjoittajien tuottamista ohjelmista 70 % oli lyhytikäisiä eli suoria, studio- tai urheiluohjelmia. Loput 30 % olivat kulttuuri-, dokumentti- ja fiktio-ohjelmia. Riippumattomien tuottajien ohjelmista 85 % koostui dokumenteista ja fiktio-ohjelmista, eli luetteloihin soveltuvista ohjelmista. Loput riippumattomien tuottajien ohjelmista olivat kulttuuritapahtumien taltiointeja. 2.8. Analogisissa 16:9-televisiopalveluissa valta-asema on odotetusti 625-raitaisella videomuodolla. Sen osuus oli kaikkiaan 11780 tuntia, josta 80 % oli televisiotoiminnan harjoittajien tuottamaa. Sitävastoin 1250-raitaisen teräväpiirtomuodon osuus oli vain 2779 tuotettua tuntia (lähes puolet vähemmän kuin vuonna 1993). Osuus koostui erityisesti tärkeistä urheilutapahtumista (olympialaiset ja maailmanmestaruuskilpailut), kulttuuritapahtumista ja luovista dokumenttiohjelmista sekä vaikuttavien tapahtumien taltioinneista, joissa teräväpiirtotekniikalla toteutetun kuvan korkea esteettinen laatu ja tarkkuus laajakuvamuotoon yhdistettyinä pääsevät oikeuksiinsa. 2.9. Muuntamista, eli alkuperäiseltä muodoltaan (usein elokuvafilmille kuvattujen) muiden kuin laajakuvamuotoisten ohjelmien muuntamista 16:9-muotoon, käytettiin paljon etenkin 16:9-lähetysten alkuvaiheessa (8565 ohjelmatuntia). Sen ansiosta ohjelma-aikataulujen välitön täyttäminen tuli paljon halvemmaksi kuin uuden tuotannon hankkiminen. Muuntaminen on lisäksi nopeaa, mikäli alkuperäinen teos on laadukas. 2.10. Laajakuvamuodon markkinoiden kehityksen myötä eurooppalaisten 16:9-ohjelmien luettelo ja saatavilla olevien ohjelmien määrä kasvaa. Niiden levittämisen ansiosta tarjontaa voidaan ajan myötä laajentaa ja muunnettujen ohjelmien kysyntä laskee. Muuntaminen onkin vähentynyt ehdotuspyyntöjen 93/1 ja 97/1 välillä 12 %:sta 4 %:iin. Muunnettujen ohjelmien kysyntä kutistunee hyvin pieneksi. 3. Vuosikertomus ja tulevaisuuden suuntaviivat 3.1. Toimintasuunnitelman tavoitteena oli edistää laajakuvamuotoisten tv-vastaanottimien leviämistä markkinoilla. Vuodelle 1997 asetetun noin kahden miljoonan 16:9-vastaanottimen tavoitteen myötä komissio uskoo laajakuvamuodon kaupalliseen tulevaisuuteen ja katsoo markkinoiden edistyneen huomattavasti. Näin ollen se ei aio jatkaa toimintaohjelmaa. Kun laajakuvavastaanottimia on käytössä riittävä määrä, ei kyseessä ole enää pelkästään mielenkiintoinen tekninen mahdollisuus, vaan jo osa markkinoita ei ainoastaan Euroopassa vaan myös Japanissa ja Yhdysvalloissa. 3.2. Olipa kyseessä 16:9-kuvamuotoon liittyvien teknisten laitteiden tai laajakuvamuotoisten ohjelmien tuotanto, joutuu eurooppalainen audiovisuaalinen teollisuus tulevina vuosina kohtaamaan yhä useammin kansainvälistä kilpailua. 3.3. Lisäksi sen on vastattava haasteeseen, joka koskee teknologian jatkuvaa kehittämistä, koska se on ainoa keino ylläpitää alan eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä kansainvälisillä markkinoilla. Käynnissä olevaa digitaalista vallankumousta, jonka odotetaan edistävän merkittävällä tavalla laajakuvamuotoisen tv-tuotannon laatua, ei pidä jättää huomiotta. 3.4. Tulevina vuosina onkin kehitettävä Euroopan valtioiden välistä kumppanuutta, tavoitteena optimoida ja yhdistää tutkimus- ja tuotantoponnistukset, jotta Eurooppa saavuttaisi johtoaseman Yhdysvaltojen ja Japanin vastaavaan tuotantoon verrattuna. 3.5. Komissiosta toimintasuunnitelma on osaltaan tehokkaasti edistänyt uuden kuvamuodon käyttöönottoa ja valmistellut käyttäjiä, lähettäjiä ja tuottajia digitaalisten 16:9-palvelujen aloittamiseen. 3.6. Digitaalisten 16:9-televisioiden markkinointi lisäsi vuonna 1998 huomattavasti vastaanottimien myyntiä. Nykyään kasvu on huomattavaa Isossa-Britanniassa ja etenkin Alankomaissa ja Belgiassa joissa 16:9-vastaanottimien osuus on kaikkein korkein. Alankomaissa 16:9-vastaanottimia on 6,5 %:lla 6,5 miljoonan vastaanottajan kokonaismäärästä, mikä vastaa 400000 uutta televisiota. 3.7. Maksullisten tv-kanavien katsojat hankkivat yleensä eniten 16:9-televisioita. Ranskassa, Belgiassa ja Alankomaissa maksullisen lähetystoiminnan harjoittajat tuottavat ja lähettävät yhä enemmän 16:9-muotoista ohjelmaa. Isossa-Britanniassa tärkeimmät tv-yhtiöt, BBC mukaan lukien, aikovat siirtyvät lähitulevaisuudessa 16:9-lähetyksiin. 3.8. Laajakuvamuoto soveltuu vanhaa kuvamuotoa paremmin teräväpiirtotekniikan käyttöönottoon Euroopassa. Yhdysvalloissa on erityissäädöksin edistetty teräväpiirtotekniikkaa hyödyntävien ohjelmien tuotantoa ja lähettämistä. Atlantin takaiset päätökset vaikuttanevat myös Euroopassa. 3.9. Euroopan ulkopuolisten maiden omaksumat suuntaviivat on tarpeen ottaa huomioon, jottei muiden tekemiin päätöksiin jouduta sopeutumaan passiivisesti. Samalla Euroopan on omaksuttava kansainvälisesti vastuuntuntoisen ja johtavan toimijan rooli, ja sille on tarjottava tehokkaat keinot edistää sekä 16:9-kuvamuodon teknistä tutkimusta että 16:9-ohjelmien tuotantoa. 3.10. On syytä huomata, että kaksi tärkeintä eurooppalaista televisioiden valmistajaa (Thompson ja Philips) toimivat molemmat myös Yhdysvalloissa. Komission mukaan Yhdysvalloissa markkinoilla yleinen suuntaus on kohti pieniä teräväpiirtovastaanottimia samalla kuin suurien nk. kotiteatterivastaanottimien kapeat markkinat jatkavat laajenemistaan. 4. Päätelmät ja suositukset 4.1. Komitea kiittää komissiota erinomaisesta kertomuksesta, jossa esitellään laajasti ja kattavasti 16:9-muotoisista audiovisuaalisista lähetyksistä saatuja tuloksia. Kertomus sisältää runsaasti tv-alaa ja siihen liittyvää teollisuutta koskevia huomioita ja tarkkoja näkymiä tuleviksi vuosiksi. 4.2. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että 16:9-kuvamuoto on Euroopan markkinoilla yleistynyt riittävästi myös vastaanottimien määrällä mitattuna, kun ajatellaan, että 16:9-vastaanottimien markkinat ovat kasvaneet vuonna 1995 myydyistä 220000:sta vastaanottimesta vuonna 1997 myytyyn 800000:een. Vuoden 2000 myyntiennuste on 3500000 vastaanotinta. 4.3. Komitea on täysin samaa mieltä komission kanssa siitä, että Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden tulee vastata kansainväliseen kilpailuun laatimalla strategioita ja toimia, joilla lisätään teknisiä innovaatioita ja saavutetaan kehitysaste, jota maailmanlaajuisessa kilpailussa menestyminen edellyttää. 4.4. Komiteasta on myönteistä, että niissä Euroopan valtioissa, joissa televisiotoiminnan harjoittajat ovat edistäneen digitaalisten lähetysten vastaanottoon soveltuvien 16:9-vastaanottimien leviämistä, toimintasuunnitelma on taannut digitaalisten 16:9-palvelujen saatavuuden. Se, että 16:9-vastaanottimia ovat yleensä hankkineet maksullisten tv-kanavien asiakkaat osoittaa, että nämä kaksi alaa ovat lähentyneet toisiaan ja että uuden kuvamuodon kehitys kulkee tahdissa digitaalitelevision käyttöönoton kanssa. 4.5. Komitea panee merkille nopeuden, jolla 16:9-lähetykset yleistyvät kautta maailman ja erityisesti Japanissa, jossa puolet vastaanottimista on laajakuvavastaanottimia ja Yhdysvalloissa, jossa on arkailemattomasti tehty aloite oman täysin digitaalisen korkeapiirtotelevisiojärjestelmän käyttöönottamiseksi. Kyseisiä ohjelmia voidaan signaalia tiivistämällä lähettää nykyisillä kanavilla, eikä näin ollen jouduta turvautumaan hankaliin ja kalliisiin satelliittilähetyksiin. 4.6. Komitea katsoo, että toisessa vaiheessa tulisi paneutua maanpäällisiin ilmaislähetyksiin nyt, kun Eurooppaan on muodostettu 16:9-vastaanottimien perusjoukko, joiden katselijat ovat voineet nauttia maksullisten tv-kanavien joko kaapeliverkossa tai satelliitin kautta lähettämistä ensimmäisistä digitaalisista tv-lähetyksistä. Alueiden komitean mielestä maa-asemiin perustuvan digitaalisen lähetystekniikan (DAB, DVB-T) käyttöönotto edellyttää siirtymäjärjestelyjä, joissa erityisesti kuluttajansuojelu otetaan huomioon. Lisäksi jäsenvaltioissa on yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten sekä lähetystoiminnan harjoittajien, liittojen ja yritysten kanssa kehitettävä strategioita, jotka koskevat nykyisen analogisen lähetystekniikan korvaamista digitaalisella. Alueiden komitean mielestä olisi hyvä, että kaikki jäsenvaltiot käsittelisivät asiaa tältä pohjalta ja ryhtyisivät pohtimaan yhteistä eurooppalaista strategiaa. 4.7. Komitea toteaa, että koska elektronikkamarkkinat ovat tuotteiden määrällä mitattuna jo melko kyllästyneet (useita televisioita henkeä kohti) ja hintojen osalta melko vakaat, markkinoita voidaan laajentaa ainoastaan teknisin uutuuksin ja kilpailu on mahdollista ainoastaan tarjonnalla, muita alhaisemmilla kuluilla ja paremmalla tuloksella. Lisäksi on muistettava, että todellisten muutosten yleiseksi aikaan saamiseksi on korkeapiirtotekniikan edistymisen koskettava koko kuvantuotantoketjua, jotta päästää täysin digitaaliseen kuvaan. Tätä metodia noudatetaan säännönmukaisesti Yhdysvalloissa ja Japanissa. 4.8. Mikäli Eurooppa haluaa päästä samaan, on sen komitean mielestä edistettävä 16:9-palvelujen tarjontaa etenkin muita vähemmän kehittyneillä markkinoilla. 4.9. Komitea toivoo, että komissio tukee ja osaltaan tehostaa eurooppalaisten audiovisuaalisten 16:9-ohjelmien luetteloiden tuottamista. Nämä luettelot sisältäisivät dokumentteja, pienehköjä kulttuuri- ja urheilutapahtumia, koska niiden kaltaisia teoksia voidaan hyödyntää pitkään ja niiden avulla tutustuttaa miljoonat kansalaiset paikalliseen todellisuuteen (alueet ja kunnat) aina tavoista historiaan, kulttuuriin, talouteen ja matkailuun. 4.9.1. Viime vuosina on perustettu puhelimen palvelunumeroita, joiden tavoitteena on ollut parantaa paikallishallinnon välittämän tiedon saatavuutta. Tallennettuihin kysymyksiin perustuvien valikkojen vuoksi halutun tiedon löytäminen on kuitenkin usein hankalaa ja aikaaviepää. Digitaalisten ja interaktiivisten televisiopalvelujen aattona on paikallaan kehottaa komissiota tukemaan paikallisten ohjelmasisältöjen ja interaktiivisten palvelujen tuottamista. 4.10. Alan Euroopalle tarjoavien mahdollisuuksien vuoksi komitea toivoo, että vuoden lopussa annettavan, 16:9-lähetystoiminnan nykytilaa koskevan loppuraportin lisäksi komissio kannustaa ja tukee jatkossakin audiovisuaalisella alalla uuden teknologian käyttöönottoa ja erityisesti alueellisen ja paikallisen tv-toiminnan aloittamista. Tässä mielessä Yhdysvalloissa toimeenpantu strategia on esimerkillinen. Sen nojalla uudet digitaaliset lähetysstandardit nopeasti omaksuneita lähetystoiminnan harjoittajia on kannustettu merkittävästi. 4.11. Koska markkinoilla on erilaisia 16:9-vastaanottimia, komitea toivoo, että lähetystoimintaa harjoittavat ja tuottajat toimisivat uuden kuvamuodon osalta tiiviissä yhteistyössä ja aitoina kumppaneina sekä hyödyntäisivät toisiaan täydentäviä ominaisuuksiaan todellisen ohjelmatarjonnan luomiseksi ja siten 16:9-palvelujen levittämiseksi yleisesti kautta Euroopan. 4.12. Komitea toivoo, että kansainvälisen kilpailun kohtaava eurooppalainen audiovisuaalinen teollisuus pystyisi uudistumaan ja laajentumaan samanaikaisesti. Tämän saavuttaminen edellyttää kynnyksen ylittämistä. Sen jälkeen audiovisuaalisessa teollisuudessa on mahdollista saada aikaa automaattinen dynamiikka, joka edistää 16:9-palvelujen yleistymistä Euroopan laajuisiksi. 4.13. Komitea katsoo, että suurin este 16:9-kuvamuodon leviämiselle on luonteeltaan taloudellinen. Tarvittava tekniikka on erittäin kallista ja myös sen parantamiseen tähtäävä tutkimus edellyttää huomattavaa rahoitusta, jonka järjestäminen on markkinoiden kaikkein merkittävimmillekin toimijoille vaikeaa. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää ponnistella kaikin keinoin sen puolesta, että ala pystyy tulevaisuudessa koordinoimaan aloitteet sopeutuakseen ja saavuttaakseen siten eurooppalaisen ulottuvuuden, jota Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukyvyn takaaminen maailmanmarkkinoilla edellyttää. 4.14. Komiteasta on välttämätöntä, että komissio toimintaohjelman jatkoksi auttaa lisärahoitusta tarjoamalla Euroopassa nousevia voimia kehittymään, ei pelkästään kehittyneiden televisiopalvelujen osalta vaan myös radioalalla, jolla yksityiset rahoitusvarat ovat erittäin rajalliset. 4.15. Komitea on samaa mieltä lähetystoiminnan harjoittajien kanssa siitä, että 16:9-kuvamuoto on yksi tärkeimmistä digitaalilähetykset "tulevaisuuden televisioon" yhdistävistä tekijöistä, koska, kuten kertomuksesta käy ilmi, digitaalitekniikka on jo todellisuutta yhä laajemmin. Bryssel 16. syyskuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER (1) EYVL L 196, 5.8.1993, s. 48. (2) KOM(95) 263 lopull., 16.6.1995. (3) KOM(96) 346 lopull., 26.7.1996.