PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Covid-19-pandemia on aiheuttanut laajalle levinneen vaikean kansanterveyskriisin, jolla on vakavia vaikutuksia kansalaisiin, yhteiskuntiin ja talouteen kaikkialla maailmassa. Kriisi ja sen hillitsemiseksi toteutetut toimenpiteet ovat poikkeuksellisen mittavia. Tämän vuoksi on hyvin vaikea arvioida, miten syvällekäyviä sosioekonomisia vaikutuksia kriisillä on. Tässä vaiheessa on kuitenkin jo varmaa, että se aiheuttaa ennennäkemättömiä ja akuutteja haasteita jäsenvaltioiden rahoitus- ja talousjärjestelmille. Komission kevään talousennusteen mukaan EU:n BKT supistuu tänä vuonna noin 7,5 prosenttia – eli huomattavasti enemmän kuin maailmanlaajuisen finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009 – ja kasvaa vain 6 prosenttia vuonna 2021. EU:n työttömyysasteen ennustetaan nousevan 9 prosenttiin vuonna 2020, minkä vuoksi vaarana on köyhyyden ja eriarvoisuuden lisääntyminen.

Jäsenvaltiot ovat kriisin johdosta ottaneet käyttöön poikkeuksellisia päätösperäisiä taloudellisia ja rahoituksellisia toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet ja nk. automaattiset vakauttajat eli maksut, jotka suoritetaan työttömyysvakuutus- ja sosiaaliturvajärjestelmien perusteella, ja verotulojen menetykset rasittavat huomattavasti jäsenvaltioiden julkista taloutta. Seurauksena on, että sekä euroalueella että koko EU:ssa yhteenlaskettu julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen kasvaa tänä vuonna jyrkästi 8,5 prosenttiin, kun se vuonna 2019 oli 0,6 prosenttia.

EU:n talouteen kohdistuva häiriö on symmetrinen, koska pandemia on levinnyt kaikkiin jäsenvaltioihin. Pandemian vaikutukset vaihtelevat kuitenkin huomattavasti jäsenvaltioittain. Myös eri jäsenvaltioiden kyky selviytyä talouteen ja julkiseen talouteen kohdistuvasta häiriöstä ja reagoida siihen vaihtelee huomattavasti niiden talouden rakenteiden ja lähtötilanteen mukaan. Tämän vuoksi vaarana on, että kriisi kasvattaa eroja unionin sisällä ja uhkaa unionin kollektiivista taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä.

Unioni on toiminut nopeasti tavoitteenaan reagoida koordinoidusti, tehokkaasti ja yhteisin toimin kriisin taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin nykyisen vuonna 2020 päättyvän monivuotisen rahoituskehyksen asettamissa puitteissa. Unionin toimet täydentävät jäsenvaltioiden toteuttamia päätösperäisiä taloudellisia ja rahoituksellisia toimenpiteitä.

Kriisi voi aiheuttaa pitkäaikaista vahinkoa unionin talouden rakenteille, jos siihen ei puututa unionin tasolla riittävän voimakkain lyhyen ja keskipitkän aikavälin politiikkatoimin.

Kattava suunnitelma Euroopan elpymiseksi edellyttää mittavia julkisia ja yksityisiä investointeja Euroopan tasolla, jotta unioni saadaan vakaasti kestävän ja palautumista tukevan elpymisen tielle luomalla laadukkaita työpaikkoja ja korjaamalla covid-19-pandemian aiheuttamia välittömiä vahinkoja ja samaan aikaan tukemalla unionin vihreitä ja digitaalisia painopisteitä. Tässä ehdotetun asetuksen rahoittamiseksi komissio ehdottaa [omia varoja koskevan päätöksen] muuttamista siten, että unioni valtuutetaan ottamaan väliaikaisesti ja poikkeuksellisesti lainaa 750 miljardin euron määrä (vuoden 2018 hintoina) ja että omien varojen enimmäismäärää korotetaan velkojen sekä jäsenvaltioille myönnettäviin lainoihin liittyvien ehdollisten velkojen huomioon ottamiseksi. Tässä ehdotetussa asetuksessa määritetään, miten varat kohdennetaan unionin eri ohjelmiin Euroopan unionin elpymissuunnitelmassa esitetyn strategian mukaisesti.

Varoista 500 miljardia euroa (vuoden 2018 hintoina) on tarkoitus käyttää tukeen, jota ei makseta takaisin, tai rahoitusvälineiden kautta myönnettävään takaisin maksettavaan tukeen taikka talousarviotakausten ja niihin liittyvien menojen rahoittamiseen.

Varoista 250 miljardia euroa (vuoden 2018 hintoina) on tarkoitus käyttää lainojen myöntämiseen jäsenvaltioille. Unioni vastaa näille lainoille myönnetystä takauksesta johtuvasta ehdollisesta velasta, kunnes lainat on maksettu takaisin.

Ehdotetun asetuksen 3 artiklassa vahvistetaan enimmäismäärä, joka voidaan käyttää välineen rahoittamiseen. Myös varojen käyttötarkoituksista säädetään selkeästi 3 artiklassa, jossa kuvataan varoja saavat ohjelmat sekä tuen luonne (avustukset, lainat ja takaukset). Ehdotetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa rajataan tiukasti varojen käyttötarkoitus ja ajanjakso, jonka kuluessa varoja voidaan käyttää. Näin suljetaan pois mahdollisuus käyttää Euroopan unionin elpymisvälinettä mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin kriisin välittömiin taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin puuttumiseen.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Euroopan unionin elpymisvälineestä, jäljempänä ’Euroopan elpymisväline’, rahoitetaan toimenpiteitä ja toimia, jotka on tarkoitus toteuttaa Euroopan unionin elpymissuunnitelman mukaisesti. Liikkeeseenlaskulla kerätyt varat käytetään seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyviin unionin ohjelmiin seuraavilla osa-alueilla:

·tuen antaminen avustuksina ja lainoina osana elpymis- ja palautumistukivälinettä jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien toteuttamiseksi;

·uuden investointituen tarjoaminen osana nykyisiä ja ehdotettuja talousarviotakauksia (ESIR/InvestEU) muun muassa 1) kriisin koettelemille mutta elinkelpoisille yrityksille kriisistä selviämiseksi ja erityisesti vihreän ja digitaalisen siirtymän vauhdittamiseksi; 2) kohdennettuna tukena Euroopan strategisten etujen mukaisille, sisämarkkinoiden toimitusketjuja koskeville hankkeille, jotta voidaan kehittää EU:n strategista riippumattomuutta keskeisillä aloilla ja keskeisten valmiuksien osalta;

·parannetun tuen tarjoaminen kriisistä kärsineille alueille ja aloille vahvistetuin koheesiopolitiikan toimenpitein;

·covid-19-pandemiaan liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen;

·kriisivalmiuden ja unionin terveydenhuoltojärjestelmien strategisen resilienssin parantaminen;