FI Euroopan unionin virallinen lehti C 288/120

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia”

(JOIN(2016) 29 final)

(2017/C 288/17)

Esittelijä: Luca JAHIER

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 23.9.2016 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”ulkosuhteet” Hyväksyminen erityisjaostossa 2.5.2017 Hyväksyminen täysistunnossa 31.5.2017 Täysistunnon numero 526 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 165/0/0

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Kulttuurilla on tärkeä rooli nykyisessä poliittisessa toimintaympäristössä, jossa ihmisoikeuksien kunnioittaminen, suvaitsevaisuus, yhteistyö ja keskinäinen solidaarisuus ovat jälleen uhattuina. Näin ollen ETSK suhtautuu myönteisesti yhteiseen tiedonantoon, jossa ymmärretään selvästi kulttuurin vaikutus, esitetään vaikuttava yhteenveto EU:n ja jäsenvaltioiden tason nykyisistä ohjelmista ja tuodaan esiin kansainvälisen kulttuurivaihdon mahdollisia toiminta-aloja.

1.2 ETSK kehottaa nyt siirtymään eteenpäin asiakirjasta, ”jonka tavoitteena on EU:n strategia”, selkeän strategian ja toimintasuunnitelman hyväksymiseen ja toteuttamiseen. Toimintasuunnitelman olisi vastattava neljään rakenteelliseen tarpeeseen: selkeyttää hallintoa EU-tasolla, pyrkiä koordinoimaan ja tarjoamaan täydentävää tukea jäsenvaltiotasolla, selkeyttää rahoitukseen liittyviä näkökohtia ja edistää toisiinsa kytkeytyvien kulttuurialan toimijoiden verkostoja, jotka edustavat kukoistavaa kulttuurista kansalaisyhteiskuntaa.

1.3 Jotta kulttuurin merkitys kestävän kehityksen kannalta tunnustettaisiin täysipainoisesti, ETSK kehottaa määrittelemään kulttuurin kestävän kehityksen neljänneksi pilariksi talous-, sosiaali- ja ympäristöpilarien rinnalle.

1.4 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että kulttuuri tunnustetaan rauhan ja vakauden keskeiseksi perustaksi. Kulttuuri onkin keskeisen tärkeä Euroopan unionin tärkeimmän tavoitteen saavuttamiseksi eli rauhan, EU:n arvojen ja kansojen hyvinvoinnin edistämiseksi (EU:sta tehdyn sopimuksen 3 artikla). Tästä syystä ETSK kehottaa EU:ta – Euroopan oman kokemuksen pohjalta – ottamaan paikkansa maailmanlaajuisena johtajana rauhan ylläpitämiseksi, suojelemiseksi ja edistämiseksi.

1.4.1 Tavoitteen saavuttamista voitaisiin edistää esimerkiksi kehittämällä kokeiluluonteisia aloitteita, kuten uusi Valkoinen kyyhky -aloite, joka perustuu EU:n rooliin Pohjois-Irlannin rauhanprosessissa. Tällä tavoin voidaan lisätä konfliktinratkaisustrategioihin erittäin tarpeellinen kulttuuriin ja rauhan rakentamiseen liittyvä ulottuvuus.

1.4.2 Kulttuurin edistäminen rauhan ja vakauden pilarina liittyy tiiviisti siihen, että kiinnitetään huomiota taiteelliseen ilmaisuvapauteen ihmisoikeutena, tuetaan maailmanlaajuisia aloitteita taiteilijoiden oikeuksien suojaamiseksi ja kehitetään tällaisia aloitteita edelleen Euroopan tasolla.

1.4.3 ETSK ottaa huomioon, että kulttuuria voidaan käyttää väärin ja manipuloida autoritaarisen, populistisen tai jonkin muun poliittisen ohjelman ruokkimiseksi. EU:n harjoittama vuorovaikutus mahdollistaa erilaisten sidosryhmien näkemykset ja moniarvoiset lähestymistavat ilman minkäänlaista propagandalle tyypillistä valvojan roolia. Koska kulttuuri perustuu monimuotoisuuden valtavaan rikkauteen, se auttaa väistämättä torjumaan populistisia suuntauksia ja valtiojohtoista kulttuuripropagandaa, luo yhteyksiä ihmisten välille ja avaa mahdollisuuksia yhteistyön ja vuorovaikutuksen tiivistämiseen.

1.5 ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunta on johtava toimija kestävän kehityksen mukaisessa yhteiskunnassa ja kulttuurialan aloitteiden kehittämisessä. EU:n olisi näin ollen investoitava järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen kulttuurin alalla.

1.5.1 ETSK korostaa sellaisten ohjelmien mielenkiintoa, joissa tarkastellaan kulttuurin yhteyksiä taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja poliittisiin kehitysstrategioihin ja tuodaan kulttuuri marginaalista politiikan keskukseen.

1.5.2 ETSK kannustaa kehittämään kulttuurialan laajoja tutkimus- ja vaihto-ohjelmia Erasmus+ -ohjelman onnistuneen mallin mukaisesti.

1.5.3 ETSK suhtautuu myönteisesti kehotukseen perustaa kulttuurialan kansalaisyhteiskuntafoorumi, johon osallistuisivat kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät. ETSK sitoutuu tukemaan tällaista järjestelmällistä kuulemista ja vuoropuhelua tulevina vuosina.

1.6 ETSK tunnustaa kulttuurin ja luovien toimialojen merkityksen talouskasvun, työpaikkojen luonnin ja kestävän kehityksen keskeisenä osatekijänä. Tiedonannossa tuodaan esiin lukuisia näkökohtia ja ohjelmia, joita ETSK tukee kaikilta osin. Komitea kannustaakin asianmukaisiin investointeihin tällä alalla.

1.6.1 Valmiuksien kehittäminen kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla luo perustaa näiden mahdollisuuksien kehittämiselle.

1.6.2 ETSK tukee kulttuuripääkaupunkiohjelman kehittämistä kansainvälisellä tasolla yhteistyössä Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa, samoin kuin olemassa olevien kaupunkiverkostojen kulttuurivaihdon vahvistamista.

1.7 Komitea korostaa, että kulttuurinen ulottuvuus olisi asetettava keskeiselle sijalle kaikissa tulevissa kansainvälisissä sopimuksissa, esimerkiksi uudessa kumppanuussopimuksessa AKT-maiden kanssa vuoden 2020 jälkeen.

1.8 ETSK katsoo, että kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 myönteisiä vaikutuksia olisi hyödynnettävä kulttuuria kansainvälisissä suhteissa käsittelevän toimintasuunnitelman hyväksymisen ja toteuttamisen vauhdittamiseksi.

2. Katsaus komission ja korkean edustajan yhteiseen tiedonantoon

2.1 Yhteisessä tiedonannossa käsitellään lähestymistapoja kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan EU:n strategian luomiseksi, kun otetaan huomioon EU:n rooli maailmanlaajuisena toimijana.

2.2 Tiedonannossa esitetään kolme pilaria strategian toteuttamiseksi: 1) EU:n toiminnan pääperiaatteet, 2) toiminnan kolme keskeistä osa-aluetta ja 3) ehdotus strategisesta lähestymistavasta kulttuuridiplomatiaan.

2.3 Ehdotetut pääperiaatteet korostavat tarvetta edistää kulttuurista monimuotoisuutta ja ihmisoikeuksien kunnioittamista demokratian, vakauden ja kestävän kehityksen olennaisena perustana, mukaan lukien mielipiteenvapaus ja taiteellisen ilmaisun vapaus. Tässä yhteydessä ei pidä tyytyä pelkästään heijastamaan eurooppalaisten kulttuurien monimuotoisuutta, vaan on korostettava vastavuoroisuutta ja siten keskinäistä kunnioitusta ja kulttuurien välistä vuoropuhelua. Lisäksi tiedonannossa painotetaan, että strategian on oltava täydentävä ja toissijainen jäsenvaltioissa käynnissä oleviin toimiin nähden. Siinä kannustetaan monialaiseen lähestymistapaan, jossa ei pitäydytä taiteeseen sen suppeassa merkityksessä vaan tarkastellaan myös kulttuurien väliseen vuoropuheluun, matkailuun, koulutukseen, tutkimukseen ja luoviin toimialoihin liittyviä politiikkoja ja toimintaa. Lopuksi tiedonannossa tähdennetään tarvetta välttää päällekkäisyyttä ottamalla huomioon olemassa olevat yhteistyöpuitteet ja rahoitusvälineet eli EU:n jo ehdottamat erityiset temaattiset ohjelmat ja maantieteellisesti rajatut yhteistyöverkostot.

2.4 Ehdotetut kolme toimintalinjaa kulttuurialan yhteistyön edistämiseksi kumppanimaiden kanssa ovat a) kulttuurin tukeminen kestävän sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen veturina, b) kulttuurin ja kulttuurien välisen vuoropuhelun edistäminen rauhanomaisten suhteiden ylläpitämiseksi yhteisöjen välillä ja c) kulttuuriperintöön liittyvän yhteistyön lujittaminen.

2.5 Kulttuurin tukeminen kestävän sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen veturina tarkoittaa muiden maiden auttamista kulttuuripolitiikkojen kehittämisessä kulttuuri- ja luovan alan teollisuuden vahvistamiseksi ja paikallisviranomaisten roolin tukemiseksi kumppanimaissa.

2.6 Kulttuuripolitiikkojen kehittämistä voidaan tukea syventämällä poliittista vuoropuhelua ja vahvistamalla hallintojärjestelmiä myös kohdennetun kokemusten vaihdon avulla.

2.7 Tässä yhteydessä korostetaan kulttuuri- ja luovan alan teollisuuden roolia älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämisessä. Kulttuurin osuus matala- ja keskitulotasoisten maiden bkt:stä on 1,5–3,7 prosenttia (Unescon Culture for Development -indikaattorit). Sen vuoksi tiedonannossa ehdotetaan asiantuntemuksen jakamista, jotta voitaisiin kehittää alaa edelleen, vahvistaa luovuuskeskuksia ja -klustereita ja kehittää asiaankuuluvia taitoja sekä luoda vakaa sääntelykehys pk-yritysten ja alueellisen yhteistyön tukemiseksi.

2.8 Lisäksi korostetaan kulttuurin tukemisen merkitystä kaupunkikehityksessä ja painotetaan sen vaikutusta kasvuun ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Niin ikään mainitaan, että julkisen tilan on oltava kaikkien ulottuvilla, ja tuodaan esiin audiovisuaalisten ohjelmien ja arkkitehtuurin vaikutukset.

2.9 Toinen tiedonannossa ehdotettu toimintalinja eli kulttuurin ja kulttuurien välisen vuoropuhelun edistäminen rauhanomaisten suhteiden ylläpitämiseksi yhteisöjen välillä tarkoittaa yhteistyön, vuoropuhelun sekä kulttuurialan toimijoiden ja taideteosten liikkuvuuden tukemista.

2.10 Lisäksi mainitaan kulttuurien välisen vuoropuhelun mahdollisuudet rauhan edistämisessä, koska kulttuuri on väline, jolla sekä ehkäistään konflikteja että rakennetaan sovintoa yhteiskunnassa niiden jälkeen, ja luetellaan erilaisia olemassa olevia välineitä.

2.11 Tiedonannossa ehdotettu kolmas toimintalinja on kulttuuriperintöön liittyvän yhteistyön lujittaminen, koska kulttuuriperintö on tärkeä kulttuurisen monimuotoisuuden ilmentymä sekä matkailun edistämisen ja talouskasvun väline. Näin ollen esitetään kulttuuriperintöä koskevan tutkimuksen tukemista, laittoman kaupan torjuntaa ja osallistumista kansainvälisiin Unescon johtamiin toimiin kulttuuriperintökohteiden suojelemiseksi.

2.12 Tiedonantoon sisältyvässä kolmannessa pilarissa ehdotetaan EU:n strategista lähestymistapaa kulttuuridiplomatiaan kannustamalla kaikkia alan toimijoita yhteistyöhön täydentävyyden ja yhteisvaikutusten varmistamiseksi. Tämä koskee hallinnon kaikkia tasoja, paikallisia kulttuurijärjestöjä ja kansalaisyhteiskuntaa, komissiota ja korkeaa edustajaa sekä jäsenvaltioita ja niiden kulttuuri-instituutteja. Samassa yhteydessä esitetään erilaisia muotoja yhteistyön tehostamiselle.

2.13 Lisäksi tiedonannossa korostetaan nykyisten ja uusien vaihto-ohjelmien kautta tapahtuvan opiskelijoiden, tutkijoiden ja alumnien kulttuurienvälisen vuorovaikutuksen merkitystä.

3. Yleisiä huomioita komission tiedonannosta

3.1 ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ja korkean edustajan antamaan yhteiseen tiedonantoon. Nykyään, kun yhteiskunnallinen kahtiajako ja populistiset suuntaukset ovat yleistymässä, kulttuurilla on yhä tärkeämpi rooli kansalaisyhteiskunnan suhteiden tiivistämisessä, keskinäisen ymmärryksen lisäämisessä, monimuotoisuuden ja vuorovaikutuksen edistämisessä sekä yksinkertaistettujen näkemysten torjumisessa.

3.2 Tiedonannossa ymmärretään selvästi kulttuurin vaikutus, esitetään vaikuttava yhteenveto EU:n ja jäsenvaltioiden tason nykyisistä ohjelmista ja tuodaan esiin kulttuurivaihdon ja -diplomatian mahdollisia toiminta-aloja.

3.3 Komitea korostaa kuitenkin, että strategiaa on nyt vietävä eteenpäin. Toimintasuunnitelmassa on määriteltävä täsmällisesti yhteyspisteet ja strategisesti tärkeät maat, mikä mahdollistaa kohdennetun lähestymistavan strategian ensimmäiseen vaiheeseen ja tämän vaiheen johdonmukaisen arvioinnin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon nykyinen kehitysyhteistyöväline (DCI 2014–2020). Olisi korostettava strategian merkitystä EU:n naapurimaiden ja laajentumisprosessissa mukana olevien maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä.

3.4 Ulkosuhteissa kulttuurin ei voida katsoa olevan neutraalia ja riippumatonta asianomaisten maiden poliittisesta kontekstista. Esimerkit sekä menneestä että nykyajasta osoittavat, että kulttuuria voidaan käyttää väärin ja manipuloida autoritaarisen, populistisen tai muun poliittisen ohjelman ruokkimiseksi. Sen vuoksi, vaikka kulttuurilla on selkeä roolinsa EU:n vuorovaikutuksessa, on tärkeää korostaa, että toisin kuin propagandassa, EU:n vuorovaikutuksessa sallitaan erilaisten sidosryhmien näkemykset ja moniarvoiset lähestymistavat. EU:lta puuttuu siis propagandalle tyypillinen valvojan rooli. Näin ollen monimuotoisuuden valtavaan rikkauteen perustuva kulttuuri auttaa väistämättä torjumaan populistisia suuntauksia ja valtiojohtoista kulttuuripropagandaa, luo yhteyksiä ihmisten välille, purkaa yhä yleistyviä muureja, korjaa kasvavia ennakkoluuloja ja avaa mahdollisuuksia yhteistyön ja vaihdon tiivistämiseen.

3.5 Luoviin prosesseihin ja monimuotoisuuden vaalimiseen sekä kulttuurien väliseen vaihtoon perustuvalla kulttuurikoulutuksella voidaan kehittää kansalaisten tietoisuutta kulttuurin hyödyntämisestä populistisiin tarkoituksiin ja kykyä vastustaa tällaista käyttöä.

3.6 Komitea korostaa myös, että koska tämä ala koskettaa useita hallinto-osastoja ja sidosryhmiä, on luotava selkeä hallintorakenne yhteistyön ohjaamiseksi, jotta voidaan tuottaa selkeitä ehdotuksia ja tuloksia. Rakenteen olisi kuitenkin oltava joustava, jotta ei lisätä hallinnollisia rasitteita. Lisäksi olisi määriteltävä saatavilla olevien varojen johtava hallinnoija.

3.7 Vaikka kulttuurilla on oltava oma itseisarvonsa, ETSK korostaa, että kulttuuri on syytä ottaa huomioon myös lähialoilla, jotta sen avulla voidaan edistää sovittuja tavoitteita ja toimia ja jotta sen merkitys Eurooppa-hankkeelle tunnustetaan. Tällä hetkellä kulttuuri kuitenkin puuttuu nykyisistä toimintaohjelmista ja myös komission vuoden 2017 työohjelmasta. Kulttuuri on otettava yhä paremmin huomioon Euroopan komission painopisteissä ja toimissa, ja ensimmäiset konkreettiset toimet on sisällytettävä komission vuoden 2018 työohjelmaan.

3.8 Kulttuuri on keskeisen tärkeää pyrittäessä vahvistamaan EU:n roolia maailmanlaajuisena toimijana muun muassa nimenomaisesti mainituilla kohdealueilla ja erityisesti Syyriaa koskevassa EU:n strategiassa, EU:n globaalistrategiassa sekä Afrikan ja EU:n kumppanuudessa.

3.9 Kulttuuri- ja luovan alan teollisuuden merkityksen vuoksi ETSK kehottaa laatimaan säännöksiä, joilla varmistettaisiin, että kulttuuri- ja luovan alan teollisuuteen liittyvät kysymykset otetaan huomioon kaikissa tulevissa kansainvälisen tason neuvotteluissa alkaen seuraavasta neuvotteluvaltuutuksesta, joka koskee uutta kumppanuutta AKT-maiden kanssa vuoden 2020 jälkeen. Tämä koskee myös kauppaneuvotteluja, joiden yhteydessä EU:n olisi huolehdittava tarvittavista toimenpiteistä kulttuuritoiminnan tukemiseksi, suojelemiseksi ja edistämiseksi (1).

3.10 ETSK:n tulisi sisällyttää kulttuuria koskevat kysymykset pysyvien elintensä ohjelmiin ja tavanomaiseen työskentelyynsä.

3.11 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että tiedonannossa tunnustetaan kulttuurin merkitys yhteiskuntien kehityksen kannalta ja sen vaikutus keskeisiin poliittisiin kysymyksiin. ETSK korostaa kuitenkin, että taidetta ja kulttuuria ei pitäisi arvottaa pelkästään niiden strategisen tai aineellisen arvon perusteella, vaan olisi tunnustettava myös niiden itseisarvo yhteisen ihmisyyden tunnusmerkkeinä.

3.12 Sivistykselliset oikeudet mainitaan lyhyesti, mutta strategiassa olisi tuotava esiin tämä EU:n arvoihin sisältyvä periaate kulttuurisen yhteisymmärryksen, vuorovaikutuksen ja kehityksen perustana. Strategiassa voitaisiin ottaa huomioon myös YK:n erityisraportoijan tärkeä työ sivistyksellisten oikeuksien alalla (YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto) (2).

3.13 Vaikka tiedonannossa todetaan, että ihmiset viestivät usein maasta toiseen digitaalisia välineitä käyttäen ja että vuorovaikutuksen ja kulttuurien välisen yhteistyön kysyntä on kasvanut digitaalisen vallankumouksen myötä, siinä ei tarkastella riittävästi digitalisoitumisen vaikutuksia kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin ja sen luomia mahdollisuuksia. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää tutkia digitalisoitumisen vaikutuksia ja sisäistää ne. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota erityisesti ihmisten kulttuurienväliseen kanssakäymiseen kohdistuviin vaikutuksiin ja tarkastella sekä niihin liittyviä mahdollisuuksia että puolueellisuuden ja väärän tiedon riskejä. Kulttuurinen vuorovaikutus antaa ihmisille mahdollisuuden kiinnostua asioista ja kannustaa verkossa saatavilla olevan tiedon ja resurssien hyödyntämiseen.

3.14 On kyseenalaista, vauhdittavatko digitaaliset välineet vuorovaikutusta, koska taloudellisia muutoksia ja yhteiskunnallisia haasteita voidaan pitää hallitsevana voimana maailmanlaajuisten muutosten edistämisessä.

3.15 Viimeaikaisten tapahtumien valossa ETSK kehottaa sisällyttämään tiedonantoon uskontojen välisen vuoropuhelun kulttuurien välisen vuoropuhelun osatekijäksi, elämänkatsomukselliset ja ei-tunnustukselliset järjestöt mukaan lukien, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen johdanto-osan, johon on saatu innoitusta ”Euroopan kulttuurisesta, uskonnollisesta ja humanistisesta perinteestä”, ja EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaisesti. Tätä voitaisiin edistää kokeiluluonteisilla aloitteilla, esimerkiksi luomalla mahdollisuuksia tunnustuksellisten yliopistojen opiskelijoille ja tutkijoille ja uskonnollisten oppilaitosten oppilaille Erasmus+ -ohjelman puitteissa.

3.16 Tiedonannossa mainitaan kulttuurin vaikutus kestävään kehitykseen osallistavan ja tasapainoisen talouskasvun osa-alueena (3). ETSK pahoittelee, ettei tätä kysymystä käsitellä pidemmälle ottaen huomioon ajatukset kulttuurin asettamisesta erilliseksi kestävää kehitystä tukevaksi pilariksi. Viime vuosina yhä useammat organisaatiot (4) ovat tukeneet tällaista näkökantaa, jossa korostetaan, että kulttuuria on pidettävä aivan yhtä tärkeänä kuin muita kehityksen osa-alueita eli taloutta, sosiaalista osallisuutta ja ympäristöä. ETSK tukee aktiivisesti tällaista lähestymistapaa. Tämä puolestaan liittyy kulttuurin tunnustamiseen keskeiseksi osatekijäksi osallistavan yhteisön rakentamisessa.

3.17 ETSK korostaa yhdessä luomisen prosessien keskeistä merkitystä taiteelliselle kehitykselle ja vuorovaikutukselle. Tämä on seikka, jota tiedonannossa ei mainita. Yhdessä luominen vahvistaa tasa-arvoista vuorovaikutusta ja oppimista, ja sen avulla voidaan toteuttaa innovatiivisia teoksia, jotka edistävät sekä taiteellista kehitystä että kasvua, myös taloudellista ja sosiaalista kehitystä.

3.18 Komitea korostaa, että kulttuurisen vuorovaikutuksen ja vuoropuhelun olisi perustuttava objektiivisiin tietoihin, mikä mahdollistaa parhaat mahdolliset kulttuuri- ja taidealan suhteet tietyn maan tai alueen kanssa. Tämä edellyttää kulttuuristen käytäntöjen sekä vahvuuksien ja haasteiden tarkastelua sekä kumppanimaissa että niiden kanssa. Yksi mielenkiintoinen aloite on Euroopan neuvoston toteuttama kulttuuripolitiikan kartoitusohjelma Compendium of Cultural policies and trends in Europe.

3.19 Lisäksi tarvittavat pitkän aikavälin lähestymistavat edellyttävät jatkuvaa seurantaa ja tarkistamista. Näin varmistetaan kulttuurisen vuorovaikutuksen ja kanssakäymisen vaikutukset ja molemminpuolinen hyöty.

3.20 Kulttuurista vuorovaikutusta edistäviä ohjelmia suunniteltaessa on otettava huomioon kääntämisen ja tulkkaamisen rahoitus.

3.21 ETSK korostaa, että uusia ohjelmia suunniteltaessa ohjelmasta on tiedotettava sekä EU:n että kumppanimaiden kansalaisille. Samalla on kerrottava ohjelman lähestymistavasta, tehtävä aloitteita tunnetuksi ja tarjottava tietoa rahoitusmahdollisuuksista. Erilaisia jo olemassa olevia kanavia (Euronews, kulttuuripalkinnot) voitaisiin kehittää tukemaan tätä pyrkimystä.

3.22 Komitea korostaa myös, että valtiotasoa alempien hallintotasojen, alueiden ja kuntien rooli olisi otettava huomioon, kuten Euroopan alueiden komitean täysistunnossaan 7.–8. helmikuuta 2017 hyväksymässä lausunnossa todetaan.

3.23 Komitea korostaa, että on olennaisen tärkeää edistää avointa vuorovaikutusta ja ratkaista kansalliseen kulttuuriperintöön kuuluvien taide-esineiden omistusta koskevat valtioiden väliset erimielisyydet.

3.24 Vaikka ETSK suhtautuu tiedonantoon myönteisesti ja odottaa kiinnostuneena ehdotusten muuntamista konkreettisiksi toimiksi, se haluaisi, että seuraavia osa-alueita, joihin ehdotuksessa ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota, käsiteltäisiin perusteellisemmin: a) kulttuuri rauhan ja vakauden pilarina, b) kulttuuri ja kansalaisyhteiskunta sekä c) kulttuuri ja luovat toimialat kestävän kasvun ja kehityksen osatekijänä.

3.25 Tulevan, kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden merkitystä ja näkyvyyttä ajatellen ETSK ehdottaa, että näitä puitteita ja myönteistä dynamiikkaa hyödynnettäisiin kulttuuria ulkosuhteissa käsittelevän toimintasuunnitelman kehittämiseksi ja käynnistämiseksi vuonna 2018.

4. Kulttuuri rauhan, vakauden ja turvallisuuden osatekijänä

4.1 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että kulttuuri tunnustetaan rauhan ja vakauden keskeiseksi perustaksi. Kulttuuri onkin keskeisen tärkeä Euroopan unionin tärkeimmän tavoitteen saavuttamiseksi eli rauhan, EU:n arvojen ja kansojen hyvinvoinnin edistämiseksi (EU:sta tehdyn sopimuksen 3 artikla).

4.2 Euroopan unionin on otettava oikeutettu paikkansa maailmanlaajuisena johtajana rauhan ylläpitämiseksi, suojelemiseksi ja edistämiseksi. Toimintamalli, josta unioni sai Nobelin rauhanpalkinnon ja joka on maailmansotien jälkeen tuonut Eurooppaan kaikkein pisimpään kestäneen rauhan ja vaurauden kauden, on todiste EU:n kyvystä johtaa maailmaa näissä kysymyksissä. EU:n saavutukset ihmisoikeuksien ja demokratian, tasa-arvon, suvaitsevaisuuden, ymmärryksen ja keskinäisen kunnioituksen alalla ovat vailla vertaansa kansainvälisellä areenalla. Nykypäivän globaalit haasteet huomioon ottaen EU:n tunnuslauseella ”moninaisuudessaan yhtenäinen” on nyt suurempi merkitys kuin koskaan aikaisemmin unionin 60-vuotisessa historiassa.

4.3 ETSK korostaa vuorovaikutuksen merkitystä konfliktien ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa sekä niiden jälkeisessä sovittelussa. Kulttuurin ja taiteiden tarjoama tila mahdollistaa avoimen vuorovaikutuksen ja keskinäisen luottamuksen kehittymisen. On laajennettava kulttuurin rooliin konflikteja edeltävissä ja niiden jälkeisissä tilanteissa liittyvää näkökulmaa etenkin, koska EU:n ulkopuolisten maiden kulttuurialan toimijoilla on myös runsaasti kokemusta tästä asiasta, mikä mahdollistaa molempia osapuolia hyödyttävät pohdinnat. Kulttuuristen ihmisoikeuksien kunnioittaminen olisi sisällytettävä osaksi rauhansopimuksia. Näin voitaisiin huolehtia myös kulttuurivähemmistöjen kunnioittamisesta konflikteista toipuvilla alueilla (5).

4.4 EU:n rooli Pohjois-Irlannin rauhanprosessissa on kiinnostava mahdollisena perustana maailmanlaajuiselle rauhanrakentamisstrategialle. Esimerkiksi uusi Valkoinen kyyhky -aloite voisi perustua rooliin, joka EU:lla oli Pohjois-Irlannin rauhanprosessissa ainutlaatuisen Peace-ohjelman ansiosta (6). Tällainen maailmanlaajuinen aloite voisi olla kaiken kattava ja sen avulla voitaisiin varmistaa kansalaisyhteiskunnan ja poliittisten toimijoiden ruohonjuuritason panos. Se voitaisiin yhdistää komission uusiin solidaarisuusjoukkoihin, ja se voisi jäljitellä Erasmus+ -mallia, mutta sen kohteena ei olisi ainoastaan nuoriso. Se voisi myös toimia yhteisvaikutuksissa kaikkien puolustukseen, turvallisuuteen ja diplomatiaan liittyvien EU:n toimenpiteiden kanssa ja lisätä kauan kaivattua kulttuurin ja rauhanrakentamisen näkökulmaa konfliktinratkaisustrategioihin. Näin ollen se edistäisi kulttuurien välistä vuoropuhelua, keskinäistä kunnioitusta, suvaitsevaisuutta ja ymmärrystä kulttuurin, koulutuksen ja median avulla.

4.5 ETSK kiinnittää huomiota järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan, poliittisten säätiöiden ja paikallisviranomaisten rooliin rauhan rakentamisessa ja sovinnonteossa. On hyödynnettävä niiden asiantuntemusta sekä otettava huomioon niiden näkemykset ja edistettävä niitä.

4.6 Komitea korostaa, että rauhan ja vakauden edistämiseksi kulttuurialan aloitteita ja vuorovaikutusta on kehitettävä yhteistyössä paikallisten toimijoiden kanssa ja paikalliset kansalaiset on pyrittävä saavuttamaan kulttuuri- ja taideohjelmien tavanomaisia kohdeyleisöjä laajemmin.

4.7 Hallitustenvälisellä tasolla Euroopan neuvosto on toteuttanut kiitettäviä aloitteita. Yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa voitaisiin vahvistaa, jotta voitaisiin hyödyntää sen asiantuntemusta niistä EU:n naapurimaista, jotka ovat Euroopan neuvoston jäseniä. ETSK kiinnittää huomiota esimerkiksi kulttuuria ja demokratiaa koskevaan indikaattorikehykseen ja Youth Peace Camp -aloitteeseen, joka antaa konfliktialueiden nuorille ja nuorisojärjestöille tilaisuuden osallistua ihmisoikeuskasvatukseen ja kulttuurien väliseen oppimiseen perustuvaan vuoropuheluun ja konfliktien selvittämiseen liittyvään toimintaan. Ohjelmaa voitaisiin käyttää nuorten välisen kulttuurisen vuoropuhelun mallina.

4.8 ETSK kiinnittää huomiota myös kulttuurin vaikutukseen kaupunkialueiden turvallisuuskysymyksiin, joita käsitellään sen äskettäin teettämässä tutkimuksessa Culture, Cities and Identity in Europe, ja kehottaa edistämään myönteisten kokemusten vaihtoa tällä alalla (7).

4.9 Olisi lisättävä ymmärtämystä kulttuurin – ja sen menettämisen – vaikutuksista nuorison radikalisoitumiseen. On korostettava kulttuuritoiminnan ja -perinnön vaikutusta yhteiskunnalliseen vakauteen ja yhteenkuuluvuuteen ja estettävä kulttuurin ja kulttuuriperinnön väärinkäyttö radikalismin tai nationalistisen ohjelman edistämiseksi.

4.10 Kulttuurin edistämisen rauhan ja vakauden pilarina on liityttävä tiiviisti siihen, että kiinnitetään huomiota taiteelliseen ilmaisuvapauteen ihmisarvona. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tasolla on olemassa maailmanlaajuisia aloitteita vainottujen taiteilijoiden tukemiseksi (esim. Freemuse ja Observatoire de la Liberté de la Création Artistique). Olisi edistettävä niiden kehittämistä ja verkostoitumista eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen kanssa.

5. Kulttuuri ja kansalaisyhteiskunta

5.1 ETSK korostaa tarvetta aktiivisen kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen osallistavan kasvun ja kulttuurisen kehityksen edistämiseksi. Kansalaisyhteiskunnan toimintaa olisi vahvistettava kulttuurisella vuoropuhelulla ja vuorovaikutuksella ja valmiuksien kehittämisellä (8). Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden hallinnollisten valmiuksien kehittäminen on keskeinen osatekijä yhdessä luomisen ja keskinäisen vuorovaikutuksen varmistamiseksi.

5.2 ETSK onkin samaa mieltä pyrkimyksestä tukea kumppanimaiden kulttuurialalla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Tarvetta ottaa kulttuurialan toimijat mukaan toimintaan korostetaan perustellusti, ja ETSK haluaa painottaa tämän merkitystä paitsi kulttuurien välisen vuoropuhelun myös kulttuurisen monimuotoisuuden ja sivistyksellisten oikeuksien kannalta.

5.3 ETSK haluaa korostaa tarvetta ottaa sekä eurooppalaiset että kumppanimaiden kansalaisjärjestöt ja säätiöt mukaan toimintaan, koska ne ovat arvokkaita toimijoita ja onnistuneen vuorovaikutuksen ja vuoropuhelun osatekijöitä. Olisi hyödynnettävä kansallisten toimijoiden ohjelmia, yhdistettävä voimavaroja ja opittava niistä. Esimerkkejä tällaisista ohjelmista ovat Robert Bosch -säätiön toiminta kansainvälisten suhteiden alalla ja Interarts-säätiön hankkeet, kuten sen EU-rahoitteinen hanke Communities of practice for the public value of culture in the Southern Mediterranean – SouthMed CV (joka on rahoitettu naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston Euromed-ohjelmasta), jonka tarkoituksena on tuoda kulttuuri reuna-alueilta julkisen elämän keskukseen ja tarkastella kulttuurin mahdollisia yhteyksiä taloudellisten, yhteiskunnallisten ja poliittisten kehitysstrategioiden kanssa.

5.4 Komitea kiinnittää huomiota siihen, että kulttuurisen (kulttuurien välisen) vuorovaikutuksen ei pidä rajoittua taiteilijoihin ja kulttuurialan toimijoihin, vaan sen tulisi tavoittaa kaikki kansalaiset ja mahdollistaa heidän osallistumisensa. Vaikka tilannetta on pyritty korjaamaan, kulttuurinen ja taiteellinen vuorovaikutus saavuttaa yleensä vain rajallisen määrän ihmisiä, joiden sosiaalinen, kulttuurinen ja koulutustausta on usein samankaltainen. Sen vuoksi kulttuurialan ohjelmiin olisi varta vasten sisällytettävä osallistavien kulttuurialoitteiden vaihtoa ja taidekasvatuksen kehittämistä. Vain siten voidaan hyödyntää taiteiden ja kulttuurin mahdollisuuksia vakauden, rauhan ja kestävän kehityksen edistämiseksi.

5.5 ETSK arvostaa Erasmus+ -ohjelmaa ja korostaa sen merkitystä vuorovaikutuksen sekä keskinäisen ymmärryksen ja oppimisen kannalta. Vastaavia kulttuurialan toimijoille ja kulttuurin ja taiteiden alalla aktiivisille kansalaisille suunnattuja EU-tason aloitteita ei ole olemassa. Voitaisiin harkita erityisen taide- ja kulttuurialan (laajalti ymmärrettynä) vuorovaikutus- ja liikkuvuusohjelman kehittämistä.

5.6 On olemassa monia kansallisten kulttuuri-instituuttien rahoittamia kahdenvälisiä vaihto- ja opintomatkaohjelmia taiteilijoille ja kulttuurialan toimijoille. On tutkittava mahdollisuutta lisätä tällaisten ohjelmien ja myös Roberto Cimetta -säätiön kaltaisten valtiosta riippumattomien aloitteiden välisiä yhteisvaikutuksia.

5.7 Kansainvälinen yhteistyö ja liikkuvuus on nähtävä valttikorttina kulttuuri-identiteetin kehittämisessä aikana, jolloin väestörakenteen, yhteiskunnan ja talouden muutokset kertovat etäisyyksien lyhenemisestä niin maiden sisällä kuin niiden välilläkin. Näillä muutoksilla on vaikutusta kulttuurisiin prosesseihin, ja ne luovat uusia mahdollisuuksia kulttuurialan rajatylittävälle verkostoitumiselle. Jos tällaista liikkuvuutta tuetaan asianmukaisesti, se voi vaikuttaa myönteisesti taloudellisen vuorovaikutuksen lisäksi kulttuuri-identiteetin kehittämiseen, mikä puolestaan edistää rauhan rakentamista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tällainen liikkuvuus on tasapainotettava huolellisesti tukemalla kulttuuri- ja luovien aloitteiden tulevaisuuden takaavien vakaiden rakenteiden kehittämistä.

5.8 ETSK korostaa kulttuurialan verkostojen mahdollisuuksia edistää kulttuurialan ammattilaisten välistä vuorovaikutusta, jäsentää kulttuurin kenttää ja kehittää kulttuurisesti aktiivista kansalaisyhteiskuntaa. Näin ollen se ehdottaa, että vuorovaikutusta tuettaisiin eurooppalaisilla kulttuuriverkostoilla ja Luova Eurooppa -ohjelman rahoituksen avulla. Samalla voitaisiin edistää yhteyksiä olemassa oleviin kansainvälisiin verkostoihin ja kehittää verkostoja eri alueilla.

5.9 Vastaavasti ETSK korostaa nykyisen Luova Eurooppa -ohjelman muiden osa-alueiden hyötyjä ja kehottaa tarkastelemaan kaikkia rahoitusvaihtoehtoja niiden kansainväliselle kulttuurivuorovaikutukselle tarjoamien mahdollisuuksien valossa.

5.10 ETSK suhtautuu myönteisesti kehotukseen luoda kansalaisyhteiskunnan foorumi, johon osallistuisivat kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät ja jolla olisi keskeinen rooli edellä mainitun kulttuuria kansainvälisissä suhteissa käsittelevän toimintasuunnitelman kehittämisessä. Se voitaisiin järjestää horisontaaliseen vuorovaikutukseen ja keskusteluun perustuvana vuosittaisena foorumina, johon liittyisi eri alueilla EU:ssa ja sen ulkopuolella pidettäviä kokouksia.

5.11 ETSK sitoutuu tukemaan tällaista järjestelmällistä kuulemista ja vuoropuhelua asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ulkosuhteiden alalla tulevina vuosina. Lisäksi ETSK pohtii, kuinka se voi roolinsa ja työskentelymenetelmiensä avulla edistää konkreettisella ja järjestelmällisellä tavalla edellä mainitun toimintasuunnitelman kehittämisestä.

6. Kulttuuri ja luovat alat kestävän kasvun ja kehityksen edistäjinä

6.1 Kulttuuri olisi tunnustettava täysipainoisesti kestävän kehityksen neljänneksi pilariksi. Tämä antaa mahdollisuuden sovittaa yhteen näkemyksiä kulttuurista talouskasvun välineenä tai sillä olevasta itseisarvosta, jota ei pitäisi pitää toissijaisena taloudellisiin prioriteetteihin nähden.

6.2 ETSK korostaa kestävän kehityksen merkitystä ja kasvun vaihtoehtoisia mittareita, kuten hyvinvoinnin lisääntymistä yhteiskunnassa.

6.3 Tiedonannossa korostetaan useita tärkeitä näkökohtia, jotka liittyvät kulttuurin ja luovien alojen (joilla toimii pääasiassa pk-yrityksiä) (9) osuuteen kestävän kehityksen, talouskasvun ja työpaikkojen luonnin edistämisessä, ja ETSK antaa niille selkeän tukensa. Kuten tiedonannossa korostetaan, luovien tuotteiden kansainvälinen kauppa yli kaksinkertaistui vuosien 2004 ja 2013 välillä (10), kulttuurialan ja luovien toimialojen osuus maailman bruttokansantuotteesta on noin 3 prosentti ja näillä aloilla on yli 30 miljoonaa työpaikkaa (11).

6.4 On painotettava tarvetta investoida asiaankuuluvien valmiuksien kehittämiseen luovien alojen kasvumahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Paikallisia markkinoita on tuettava. Osaamisen kehittämistä vahvistavat liikkuvuusohjelmat eivät saisi voimistaa kumppanimaille vahingollista aivovuotoa.

6.5 Euroopan kulttuuripääkaupungeista saadut kokemukset ovat osoittaneet kulttuurisen kehityksen vaikutuksen kaupunkialueiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen. Haasteisiin ja tällaiseen kasvuun johtaneisiin strategioihin liittyvää vuorovaikutusta ja valmiuksien rakentamista voitaisiin kehittää muidenkin maiden kanssa.

6.6 Eräät kansainväliset organisaatiot ja alueet ovat omaksuneet kulttuuripääkaupunki-konseptin malliesimerkkinä parhaista käytännöistä. (Esimerkiksi islamilainen opetus-, tiede- ja kulttuurijärjestö ISESCO on nimennyt islamilaisia kulttuuripääkaupunkeja.) Olisi tutkittava mahdollista yhteistyötä ja synergiavaikutuksia, jotta voitaisiin maksimoida molemminpuoliset edut ja oppiminen. Voitaisiin harkita kansainvälistä kulttuuripääkaupunkijärjestelmää tai tämän ohjelman puitteissa tapahtuvaa kaupunkien ystävyystoimintaa.

6.7 Toinen esimerkki paikkojen ja kaupunkien välisistä yhteyksistä ovat Euroopan neuvoston kulttuurireitit. Tätä ohjelmaa voitaisiin tarkastella ja kehittää kansainvälisellä tasolla parantamalla sen potentiaalia kulttuurimatkailun lisäämiseksi ja tietämystä yhteisistä kansainvälisistä kulttuurisista juurista.

6.8 ETSK korostaa tarvetta edistää ja helpottaa kuntien ja kaupunkien yhteistyötä ja verkostoitumista Euroopassa ja sen ulkopuolella. Monilla eurooppalaisilla kaupungeilla on kokemusta kulttuuripolitiikasta ja sen yhteyksistä kestävän kehityksen muihin osa-alueisiin (esimerkiksi talouskasvu, työpaikkojen luonti, sosiaalinen osallisuus, luovan alan koulutus, kulttuurimatkailu jne.). Tämä on valttikortti Euroopan ja eteläisten maiden pitkäaikaista yhteistyötä ajatellen, ja EU:lla voisi olla roolinsa myös kuntien ja kaupunkien yhteistyön ja verkostoitumisen edistämisessä Euroopassa ja sen ulkopuolella. Tähän liittyviä aloitteita on jo käynnistetty, esimerkiksi Pilot Cities ja Leading Cities -ohjelmat, ja ne voivat tarjota soveltuvaa tukea pitkän aikavälin yhteistyölle.

6.9 Myös kulttuuriin liittyviä toimenpiteitä kehittäviä kaupunkiverkostoja olisi tässä yhteydessä pidettävä arvokkaana voimavarana. Tällaisia verkostoja ovat esimerkiksi Eurocities, Mercociudades, Africities, Unescon luovien kaupunkien verkosto, les Arts et la Ville, Australian kulttuurisen kehityksen verkosto ja Kanadan luovien kaupunkien verkosto.

6.10 ETSK pahoittelee, että ehdotetussa suunnitelmassa yhteiseksi strategiaksi ei kiinnitetä huomiota sukupuolinäkökulmaan. Vaikka sukupuolten tasa-arvo on eurooppalaisten arvojen perusta, tutkimusten mukaan sukupuolten epätasapaino on havaittavissa myös taiteilijoiden saamassa näkyvyydessä ja keskeisissä asemissa. Unesco on havainnut myös vääristymiä kulttuurimatkailusta ja kulttuurin kehittämistoimista saatavissa eduissa. ETSK kehottaakin ottamaan asian tämän ulottuvuuden huomioon.

Bryssel 31. toukokuuta 2017. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Georges DASSIS

(1) ETSK toteaa tässä yhteydessä jälleen kannattavansa kulttuuria koskevaa poikkeusta, kuten komitean lausunnossa ”Luovat alat ja kulttuuriteollisuus – Euroopan valtti maailmanlaajuisessa kilpailussa” (EUVL C 13, 15.1.2016, s. 83) korostetaan.

(2) http://www.ohchr.org/EN/Issues/CulturalRights/Pages/SRCulturalRightsIndex.aspx.

(3) Ks. YK:n yleiskokouksen 22. joulukuuta 2015 hyväksymä päätöslauselma 70/214 Culture and sustainable development.

(4) Ks. Agenda 21 for Culture -ohjelman ja Culture Action Europe -verkoston työskentely kulttuurin roolia kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä käsittelevän The Future We want Includes Culture -kampanjan puitteissa.

(5) Ks. myös Pohjois-Irlannin ihmisoikeuskomission YK:lle esittämä raportti The Derry/Londonderry Report on Upholding the Human Right to Culture in Post-Conflict Societies (UNGA A/HRC/25/NI/5, 27. helmikuuta 2014).

(6) ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n rooli rauhan lujittamisessa ulkosuhteissa: hyviä käytänteitä ja tulevaisuuden näkymiä” (EUVL C 68, 6.3.2012,s. 21 ).

(7) ETSK:n teettämä tutkimus Culture, Cities and Identity in Europe, http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-europe-culture-cities-study.

ETSK:n ”muut eturyhmät” -ryhmän Brysselissä 20.–21. kesäkuuta 2016 järjestämän ”Toivoa Euroopalle! Kulttuuri, kaupungit ja uusia näkemyksiä” -konferenssin päätelmät: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-europe-culture-cities-conclusions.

(8) ETSK:n lausunto Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (EUVL C 185, 8.8.2006, s.42).

(9) Eurostat 2013: Key size-class indicators for enterprises in selected cultural sectors, EU-28.

(10) The Globalisation of Cultural Trade: A Shift in Cultural Consumption – International flows of cultural goods and services 2004-2013, UNESCO Institute for Statistics (UIS), 2016.

(11) Cultural Times, CISAC:n ja Unescon raportti, 2015.