Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2007 asuntoasioista ja aluepolitiikasta (2006/2108(INI))



Virallinen lehti nro 076 E , 27/03/2008 s. 0124 - 0129



P6_TA(2007)0183 Asuntoasiat ja aluepolitiikka Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2007 asuntoasioista ja aluepolitiikasta (2006/2108(INI)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon rakennerahastoja kaudella 2007-2013 koskevat säännöt, - ottaa huomioon 26. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman kaupunkiympäristön teemakohtaisesta strategiasta [1], - ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman kaupunkiulottuvuudesta laajentumisen yhteydessä [2], - ottaa huomioon neuvoston 12. helmikuuta 2001 antaman päätöslauselman kaupunki- ja maaseutuympäristön arkkitehtuurin laadusta [3], - ottaa huomioon komission tiedonannon Koheesiopolitiikka ja kaupungit: kaupungit ja taajamat alueiden kasvun ja työllisyyden edistäjinä (KOM(2006)0385), - ottaa huomioon komission tiedonannon Kaupunkiympäristöä koskeva teemakohtainen strategia (KOM(2005)0718), - ottaa huomioon komission 22. kesäkuuta 2005 antaman vihreän kirjan energiatehokkuudesta "Enemmän tuloksia vähemmällä" (KOM(2005)0265), - ottaa huomioon 7. joulukuuta 2005 tehdyn Bristolin sopimuksen, jossa mainitaan yhtenä kahdeksasta kestävän kaupungin tunnusmerkistä hyvin suunniteltu ja rakennettu korkealaatuinen kaupunkiympäristö, - ottaa huomioon Strasbourgissa 3. toukokuuta 1996 allekirjoitetun Euroopan neuvoston laatiman Euroopan sosiaalisen peruskirjan (tarkistettu versio STE 163), - ottaa huomioon Euroopan parlamentin kaupunkien asuntoasioista vastaavan laajennetun työryhmän 26. huhtikuuta 2006 hyväksymän asuntoasioita koskevan eurooppalaisen peruskirjan, - ottaa huomioon Vancouverin julistuksen asuinyhdyskunnista, joka annettiin 31. toukokuuta- 11. kesäkuuta 1976 Vancouverissa pidetyssä YK:n asuinyhdyskuntakonferenssissa (Habitat I), - ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (345/2006) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (407/2007) työjärjestyksen 117 ja 118 artiklan mukaisesti, - ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, - ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A6-0090/2007), A. katsoo, että kohtuuhintaisten asumiskelpoisten asuntojen puute vaikuttaa suoraan kansalaisten elämään rajoittaen sosiaalista osallisuutta ja liikkuvuutta sekä kaupunki- että maaseutualueilla, B. ottaa huomioon, että lukuisissa Euroopan kaupungeissa on merkittäviä asuntoihin liittyviä ongelmia, kuten ylitarjonta tai tarjonnan riittämättömyys alueesta tai maasta riippuen, kodittomuus, osto- ja kunnossapitohintojen räjähdysmäinen kasvu ja rakennusten huono kunto; ottaa huomioon, että heikko kunnossapito johtaa usein olemassa olevien asuinrakennusten purkamiseen, mikä voi ilman yhtenäistä maankäyttösuunnitelmaa luoda uutta eriarvoisuutta kaupunkisuunnitteluun, C. ottaa huomioon, että kaupunkien asuntokysymys olisi nähtävä osana laajempaa kaupunkisuunnittelukysymystä ja siten se on yhteydessä ongelmiin, jotka liittyvät tiettyjen kaupunginosien köyhtymiseen, ympäristön tilan heikkenemiseen (ilman ja veden pilaantuminen, melu, jätteet, tilan puute jne.), julkisten palvelujen toiminnan puutteisiin, palvelujen saatavuuteen, turvallisuuteen jne., D. katsoo, että asuntojen saantiin liittyvät ongelmat aiheuttavat sosiaalista eriytymistä ja gettoutumista, E. katsoo, että väestörakenteenmuutos ja väestökato voivat johtaa joillakin alueilla asuntojen kysynnän jyrkkään laskuun, asuntojen tyhjillään oloon ja erityisesti kulttuuri- ja sosiaali-infrastruktuurin häviämiseen siten, että elämänlaatu heikkenee näillä alueilla ja että huonommassa asemassa olevat väestönosat jäävät ensisijaisesti asumaan näille alueille, F. katsoo, että alhaiset palkat, energian korkea hinta ja sopimattomat lämmitys- ja eristysjärjestelmät saavat yhdessä aikaan energiaköyhyyttä ja energian saantiin liittyvää syrjäytymistä, G. katsoo, että asunto-ongelma ei rajoitu pelkästään asuntojen rakentamiseen, vaan että siihen kuuluu myös sosiaalinen infrastruktuuri (kulttuurikeskukset, kirjastot, urheilustadionit, kohtaamispaikat jne.), jolla on merkittävä asema sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ja erityisesti suurissa kaupunkitaajamissa esiintyvän vieraantumisen tunteen torjumisessa, H. katsoo, että yhteiskunnallinen syrjäytyminen on vastoin eurooppalaista sosiaalista mallia, I. katsoo, että kaupunkikeskustojen ja taajamien elinvoimaisuutta sekä suojelukohteiksi luokiteltujen rakennusten perusolemusta on ylläpidettävä, J. katsoo, että kaupunkien laajeneminen saa aikaan lukuisia yhteiskunnallisia ja taloudellisia ongelmia vaikuttaen liikenteeseen (julkisten liikennevälineiden ruuhkautuminen, riippuvuus yksityisauton käytöstä), ympäristön suojeluun (energian kulutuksen kasvu, saastuminen) ja palvelujen saantiin, K. ottaa huomioon merkityksen, joka teollisuusjoutomaiden elvyttämisellä ja uusiokäytöllä sekä rakentamattomien alueiden suojelulla on, L. katsoo, että koheesiopolitiikan rahoitusvälineillä edesautetaan kaupunkialueiden kasvua edistämällä julkisten alueiden kunnostusta, turvallisuutta parantavien ja rikollisuutta ehkäisevien toimien täytäntöönpanoa sekä veden ja energian käyttöä tehostavien toimien kehittämistä ja tuetaan sosiaalista integroitumista jne., M. ottaa huomioon suuriin elementtirakennuksiin liittyvät erityisongelmat, joita ovat paitsi asuinrakennusten laatu myös infrastruktuurin kunnostaminen (kunnossapito- ja uudistustöiden rahoittaminen sekä soveltuvaa tekniikkaa ja teknologiaa koskeva tutkimustyö), N. ottaa huomioon, että Euroopan aluekehitysrahastoa koskevassa uudessa asetuksessa on asuntokanta hyväksytty valintakelpoiseksi rahoituskohteeksi uusissa jäsenvaltioissa joissakin tietyissä erityistapauksissa [4], O. ottaa huomioon asuinrakennusten omistukseen liittyvät ongelmat, erityisesti vuokrauksen ja omistusoikeuden siirron riittämättömään sääntelyyn joissakin jäsenvaltioissa liittyvät ongelmat, P. ottaa huomioon Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman [5], Q. ottaa huomioon Euroopan investointirahaston (EIR) ja Euroopan investointipankin (EIP) kanssa yhteistyössä toteutetut JEREMIE- [6] ja JESSICA -rahoitusaloitteet [7], R. katsoo, että asuntoala on merkittävä työllistäjä paitsi rakennusalalla myös kunnostus- ja viimeistelytöiden sekä lähipalvelujen ja rahoituspalvelujen alalla, S. ottaa huomioon, että työllisyydestä, sosiaalipolitiikasta, terveydestä ja kuluttaja-asioista vastaava neuvosto on ottanut kodittomia ja asumiseen liittyvää syrjäytymistä koskevat kysymykset ensisijaisten asioiden listalle sosiaalista osallisuutta ja suojelua koskevassa Euroopan unionin strategiassa, T. katsoo, että sosiaaliseen asuntotuotantoon investoimisella on nyt ja jatkossa ensisijainen asema asuntojen tarjoamisessa monille ihmisille, joilla ei muutoin ole mahdollisuuksia hankkia asuntoa asuntomarkkinoilta, 1. katsoo, että oikeus asianmukaiseen, laadukkaaseen ja kohtuuhintaiseen asuntoon on tärkeä perusoikeus, joka tunnustetaan useissa kansainvälisissä peruskirjoissa ja jäsenvaltioiden perustuslaeissa; 2. toivoo, että jäsenvaltiot hyväksyvät tarvittavat säännökset saattaakseen voimaan oikeuden asianmukaiseen, laadukkaaseen ja kohtuuhintaiseen asuntoon; 3. katsoo, että asuntojen kunnostaminen sosiaalisia ja energiatehokkuutta koskevia tarkoituksia varten ei ole pelkästään kaupunkeja koskeva kysymys, vaan että laajassa mittakaavassa erityisesti uusien koheesiomaiden maaseutualueilla tällä hetkellä esiintyviä asumiseen liittyviä haasteita on käsiteltävä asianmukaisesti; 4. kehottaa määrittelemään Euroopan tasolla laatustandardit käsitteelle asianmukainen asunto; 5. korostaa, että EU:lle on tärkeää hyväksyä Euroopan parlamentin kaupunkien asuntoasioista vastaavan laajennetun työryhmän hyväksymän peruskirjan pohjalta eurooppalainen asuntoasioita koskeva julistus; ehdottaa tätä varten, että aluekehitysvaliokunta tekee aloitteen tässä asiassa; 6. korostaa tarvetta vahvistaa Lissabonin strategian yhteydessä oikeutta asumistukeen yhteiskunnallisen integraation edistämiseksi ja erityisesti niin, että myös työntekijöiden todellinen liikkuvuus varmistetaan; 7. vaatii näkemään asuntopolitiikan osana aluesuunnittelua, koska se edistää yhteiskunnallista tasapainoa ja eri väestöryhmien sijoittumista samoille asuinalueille; 8. toivoo, että kansalliset ja paikalliset päätöksentekijät toteuttavat toimia, joilla edistetään nuorten mahdollisuutta saada ensiasunto; 9. kehottaa komissiota sisällyttämään asuntoasiat kaupunkeja ja alueiden kestävää kehittämistä koskevaan työhön sekä kaupunkiulottuvuuteen vaikuttavia politiikan aloja koordinoimaan perustetun yksiköiden välisen työryhmän työohjelmaan; 10. korostaa turvallisuuteen liittyvien kysymysten merkitystä erityisesti seuraavilta osin: - rikollisuus, erityisesti köyhissä kaupunginosissa - rakennukset (rakentamista ja käyttöä koskevat vaatimukset) - sähkön- ja kaasunjakeluinfrastruktuuri sekä vesi- ja jätevesihuollon ja lämmityksen infrastruktuuri (nykyisten järjestelmien ja kunnostustekniikan turvallisuus ja vanhojen putkistojen uusiminen); 11. katsoo myös, että on tärkeää käsitellä yhdenmukaisesti kestävän kehityksen eri ulottuvuuksia (yhteisvastuullisuus, ympäristö ja energia), saatavuutta, terveyttä, turvallisuutta ja laatua, ja varmistua siitä, että asuntojen kunnostuksesta koituvat kustannukset suhteutetaan vastaamaan kotitalouksien varoja; 12. korostaa kulttuurikeskusten, kulttuurien välisen vuoropuhelun sekä eri asuinalueiden välisten yhteishankkeiden merkitystä, koska niiden avulla voidaan edistää kaupungeissa, taajamissa ja läheisillä maaseutualueilla elävien eri yhteisöjen välistä integraatiota; 13. korostaa tarvetta ottaa huomioon maaseudun asuntoasioiden erityisongelmat sellaisen tasapainoisen maankäytön suunnittelua koskevan politiikan edistämiseksi, jolla estetään syrjäytyminen ja maaseutualueiden väestökato, etenkin kun otetaan huomioon näiden alueiden monet heikkoudet, kuten alhainen tulotaso, asuntojen hajanaisuus ja huono kunto ja sosiaalisten tai muiden vuokra-asuntojen puute; 14. korostaa myös asuntokysymysten erityisasemaa pienissä kaupungeissa; katsoo, että ne vetävät puoleensa maaseutuväestöä ei ainoastaan tarjoamiensa työpaikkojen vuoksi, vaan myös siksi, että niissä on mahdollista hankkia korkeamman tason koulutusta ja pätevyyttä ja että ne vastaavat terveydenhoitoon ja kulttuuriin liittyviin tarpeisiin; korostaa tarvetta tukea pienten kaupunkien aseman kehittämistä, koska se on läheisesti yhteydessä maaseutualueiden rakenneuudistukseen, erityisesti mitä tulee terveydenhoitopalveluihin, toisen asteen koulutukseen, pk-yritysten kehittämiseen, matkailuun, kylpylätoimintaan jne.; 15. katsoo, että maaseutualueilla on välttämätöntä ottaa käyttöön toimia, joilla kannustetaan ostamaan, kunnostamaan ja korjaamaan vanhoja rakennuksia, tukea julkisia ja yksityisiä laitoksia, jotka tarjoavat neuvontaa ja yksilöllistä tukea alueelle asettuville yksityishenkilöille ja ammatinharjoittajille, sekä parantaa julkisen ja yksityisen sektorin sosiaalista, uusien tai kunnostettujen asuntojen tarjontaa; 16. kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen ja jäsenvaltioita parantamaan tietojen keruuta asumisen kustannuksista ja kysynnästä sekä yleisemmin asuntomarkkinoista ottamalla huomioon asumistarpeiden vaihtelevuuden, perinteisten perherakenteiden muuttumisen ja nuorten erityistilanteen sekä väestön ikääntymisen ja vähenemisen; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita ottamaan huomioon teknisen ja yhteiskunnallisen sekä kulttuuri- ja liikenneinfrastruktuurin saatavuuden ja käyttöasteen suunnitellessaan ja muokatessaan asuntohankkeita ja kerätessään tietoja; 17. korostaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti asuntokysymyksiä pitäisi kansallisella tasolla käsitellä ensisijaisesti paikallisesti ja näin ollen tukea pitäisi antaa kaupungeille ja kunnille; katsoo, että eurooppalaisten suuntaviivojen antaminen auttaisi lisäämään näiden ongelmien ratkaisemiseen tarvittavaa kapasiteettia; 18. katsoo, että asumiseen vaikuttavien tekijöiden moninaisuudesta johtuen on tarpeen sopia integroidusta lähestymistavasta, jonka perustana ovat toissijaisuus- ja läheisyysperiaate, jotta varmistettaisiin sellaisten tekijöiden samanaikainen täytäntöönpano, joiden avulla parannettaisiin asuntojen saatavuutta, rakennusten laatua, kaikkien ikäluokkien elämänlaatua ja sekä kaupunkien että maaseutualueiden vetovoimaa; 19. kiinnittää huomiota siihen, että koska suurin osa sosiaalisen asuntotarjonnan asunnoista ei sijaitse terveyttä edistävässä ympäristössä eikä näiden asuntojen taso anna mahdollisuutta varmistaa hyviä elinolosuhteita, Euroopan aluekehitysrahaston rahoittamilla kehittämistoimilla olisi sekä edistettävä asuntotilannetta että parannettava näissä asunnoissa asuvien ihmisten elinympäristöä ja terveyttä ja näin ollen edistettävä heidän elämänlaatunsa kohentamista; 20. katsoo myös, että integroidulla lähestymistavalla on suuremmat onnistumisen mahdollisuudet, jos sitä toteuttavat paikallisviranomaiset ja alueelliset viranomaiset, joilla on kokonaisnäkemys asiasta, jotka voivat varmistaa kaupunkialueella toteutettavien toimintaperiaatteiden ja toimien optimaalisen koordinoinnin ja joilla on pitkän ajan näkemys kyseisen kaupunkialueen kehittämisestä; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 11 artiklan nojalla ottamaan kaupungit mukaan päättämään sellaisten rakennerahastosta annettavien määrärahojen ohjelmoinnista ja hallinnoinnista, joilla on tarkoitus yhteisrahoittaa kaupunkeja koskevia, toimintaohjelmien valintaperusteet täyttäviä toimia, sekä antamaan kaupungeille valtuudet vastata toimien täytäntöönpanosta; 21. kehottaa jäsenvaltioita ja/tai paikallisviranomaisia varmistamaan, että yhteisörahoitusta saavien asunto-ohjelmien laadinnan yhteydessä paikallisyhteisöt suorittavat puheenjohtajavaltio Suomen laatiman suosituksen Terveys kaikissa politiikoissa pohjalta terveysvaikutusten arvioinnin, jonka avulla voitaisiin luoda terveellinen ympäristö sosiaalisesti heikommassa asemassa oleville ihmisille; 22. painottaa paikallisten ja alueellisten viranomaisten sekä keskushallinnon eri tasojen välisen vuoropuhelun ja konsultoinnin merkitystä julkisen tahon toiminnan johdonmukaisuuden ja yhteiskunnallisen vastuun varmistamiseksi ja luottaa koordinointiin, joka on monialaista (koskien kaikkia EU:n asuntopolitiikan aloja), eritasoista (asuntoasioita EU:n tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla käsittelevien tahojen välistä) ja eri sektoreita yhdistävää (viranomaiset, sosiaaliset ja taloudelliset eturyhmät ja kansalaisyhteiskunta); vaatii lisäksi asukkaiden ja heitä edustavien järjestöjen aktiivista osallistumista yhteisten päätösten tekemiseksi kaupunkiympäristön elvyttämisestä, kunnostamisesta, hallinnoinnista ja säilyttämisestä; 23. kehottaa koordinoimaan tehokkaammin asuntoasioihin vaikuttavia rahavirtoja ja politiikan aloja varmistamalla erityisesti, että Euroopan aluekehitysrahastosta, JESSICA- ja JEREMIE -rahoitusvälineistä, tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta ja muista asuntoasioita ja kaupunkiympäristön kunnostamista koskevista yhteisöaloitteista sekä kansallisista, alueellisista ja paikallisista aloitteista tukea saavat toimet täydentävät toisiaan, ja että historiallisten kaupunkialueiden asuinrakennuksia uudistetaan ja kunnostetaan; 24. toivoo, että vuodeksi 2009 suunnitellun koheesiopolitiikkaa sääntelevien asetusten tarkastamisen yhteydessä elvytetään keskustelua siitä, että sosiaalisiin asuntoihin tarkoitettujen yhteisön varojen myöntäminen, joka tällä hetkellä koskee vain tiettyjä jäsenvaltioita, laajennetaan koskemaan kaikkia jäsenvaltioita energian säästämiseksi ja ympäristön suojelemiseksi, koska asuntojen tarve on kriittinen kysymys koko Euroopassa; pyytää komissiota ja Euroopan investointipankkia toteuttamaan JESSICA-aloitetta samoin ehdoin kaikissa jäsenvaltioissa, kehittämistä koskevan integroidun lähestymistavan piiriin kuuluvat asunnot mukaan luettuina; 25. kehottaa asianomaisia jäsenvaltioita käyttämään täysimääräisesti Euroopan aluekehitysrahaston asuntoja varten varaamat määrärahat; 26. kehottaa komissiota varmistamaan rakennerahastoista rahoitettavia toimia koskevan tarkastuksen yhteydessä, että Euroopan unionin rakennerahastoista asuntorakentamiselle myönnettävän rahoituksen yhteydessä noudatetaan täysimääräisesti asetuksen (EY) N:o 1080/2006 7 artiklan 2 kohtaa ja että tukea saavalla asuntorakentamisella voidaan tarjota asianmukaisia asuntoja heikommassa asemassa oleville väestönosille; 27. vahvistaa tukevansa viranomaisten, sosiaalisten ja taloudellisten eturyhmien ja kansalaisyhteiskunnan välisten kumppanuuksien vahvistamista ja korostaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden mahdollista merkitystä erityisesti elementtirakenteisten talojen uudistamisessa ja teollisuusjoutomaiden elvyttämisessä; 28. antaa tukensa komission käynnistämälle kestävän energian kampanjalle, jonka tavoitteena on valistaa EU:n kansalaisia vähentämään kotitalouksien kulutusta; kehottaa lisäksi komissiota käynnistämään laajan tiedotuskampanjan energiatehokkuutta koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä; 29. pyytää komissiota edistämään asuntoalalla tehokkaamman uuden teknologian ja uusien rakennustuotteiden käytön lisäämistä energiankulutuksen vähentämiseksi; 30. kehottaa komissiota jatkamaan sosiaalista asuntotarjontaa koskevaa pilottihanketta SAVE-ohjelman yhteydessä [8], energiatehokkuuteen liittyvien valikoitujen esimerkkihankkeiden edistämiseksi ja laajentamiseksi; 31. korostaa asuntopolitiikkaa koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamisen merkitystä ja kehottaa komissiota kehittämään asuntoasioita käsitteleviä teemaverkostoja URBACT-ohjelmassa toteutettujen verkostojen tapaan; panee tässä yhteydessä kiinnostuneena merkille komission aloitteen Alueet talouden muutosten edistäjinä (KOM(2006)0675) ja odottaa ehdotusta aloitteen toimeenpanomenettelyiksi; 32. pyytää komissiota luomaan kaikilla unionin virallisilla kielillä Internet-sivuston, joka voisi toimia yhteistyöfoorumina, jossa vaihdettaisiin tietoja ja hyviä käytäntöjä Euroopan kaupunkitiedon verkoston (EUKN) tapaan; 33. pyytää komissiota laatimaan tutkimuksen, jossa selvitettäisiin valmiuksien ja vastuualueiden jakautumista kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason kesken ja asetettaisiin oikeudellinen kehys asuntoasioille kaikissa jäsenvaltioissa; uskoo, että tällaisen tutkimuksen avulla voitaisiin tehdä harkittuja päätöksiä ja määritellä EU:n toiminnan mahdolliset alat asuntoasioissa, jotta yhteisön toimilla tuotaisiin todellista lisäarvoa kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin toimiin nähden, ottaen samalla huomioon jäsenvaltioiden yleishyödyllinen tehtävä tarjota asianmukaisia, laadukkaita ja kohtuuhintaisia asuntoja; 34. antaa selkeän tukensa byrokratian yksinkertaistamiselle kaikilla tasoilla maankäytön suunnittelun ja hallinnoinnin tehostamiseksi; 35. korostaa merkitystä, joka on kentällä toimivien tahojen kouluttamisella ja kaupunkisuunnittelun, rakentamisen, kunnostuksen, hallinnoinnin ja olemassa olevan rakennusperinnön säilyttämisen erityiskoulutuksella, ja pitää myönteisenä koulutuksen rahoittamista Euroopan sosiaalirahastosta (ESR); 36. korostaa, että maankäytön hallinnasta vastaavien viranomaisten on tärkeää huomioida asuntojen, julkisten palvelujen ja kaupunkiliikenteen välineiden esteettömyys vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden kannalta ja suunnitella leikki- ja vapaa-ajanviettopaikkoja lapsille ja nuorille määritellessään maankäyttöpolitiikkaa sekä suunnitellessaan toimia ja toteuttaessaan niitä; 37. kannustaa EIP-ryhmää ja komissiota laatimaan JEREMIE-aloitteen perusteella ja JESSICA-aloitteen yhteisvaikutuksesta strategian rakennussektorin kasvun edistämiseksi ensisijaisesti uusissa jäsenvaltioissa, mikä toimisi rakenteellisena tukena asuntoasioiden kehittämiselle yhdessä kaupunkikehittämisen hankkeille myönnettävien paikallisten ja alueellisten resurssien kanssa; 38. kehottaa kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia yksilöimään kaupunkien ja alueiden erilaiset olosuhteet jäsenvaltioissa sekä laatimaan asuntopolitiikkaa ja tarkistamaan sitä kestävyysperiaatteen mukaisesti; 39. kehottaa kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia tarttumaan kiireellisesti yhteen asuntopolitiikan ensisijaisista kysymyksistä eli kodittomuuden poistamiseen; 40. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille, alueiden komitealle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. [1] Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2006)0367. [2] EUVL C 233 E, 28.9.2006, s. 127. [3] EYVL C 73, 6.3.2001, s. 6. [4] Euroopan aluekehitysrahastosta 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1080/2006 7 artiklan 2 kohta ja johdanto-osan 5 ja 6 kappale. [5] Euroopan yhteisön seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma (2007-2013). [6] Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises, Euroopan yhteiset resurssit mikro- ja keskikokoisten yritysten tukemiseksi. [7] Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas, Euroopan yhteinen tuki kaupunkialueiden kestäviä investointeja varten. [8] SAVE, monivuotinen ohjelma energiatehokkuuden edistämiseksi yhteisössä. --------------------------------------------------