Tämä ehdotus ei kata tukea, joka on korvausta henkilöliikennettä koskevien julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta. Tällaiseen tukeen sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohtaa. Kyseisellä säännöksellä julkisen henkilöliikenteen harjoittamista tai yleisissä säännöissä vahvistettujen hintavelvoitteiden täyttämistä koskevat julkisista palveluista asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti maksettavat korvaukset vapautetaan ennakkoilmoitusvelvollisuudesta.

Julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämiseen myönnettävän tuen (joka ei tällä hetkellä kuulu rautatieliikenteen suuntaviivojen soveltamisalaan) osalta komissio voi myös harkita mahdollisuutta myöntää tietyin edellytyksin ryhmäpoikkeus korvauksille, joita jäsenvaltiot myöntävät julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä rautatie-, sisävesi- ja multimodaalisessa liikenteessä, edellyttäen, että ne eivät kuulu 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 soveltamisalaan.

ii)Tuki, joka on korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä

Komissio on saanut merkittävää kokemusta liikenteen yhteensovittamiseen myönnettävästä tuesta, joka kuuluu rautatieliikenteen suuntaviivojen 6.3 jakson soveltamisalaan, samoin kuin tuesta, jota myönnetään maantieliikenteeseen verrattuna vähemmän saastuttaville ja kestävämmille liikennemuodoille ja -ratkaisuille, kuten intermodaalikuljetuksille ja sisävesiliikenteelle. Komission kokemuksen perusteella liikenteen yhteensovittamiseen myönnettävä tuki on ratkaisevan tärkeää liikennemuotosiirtymän kannalta, eikä se tietyin edellytyksin aiheuta merkittävää kilpailun vääristymistä. Lisäksi jäsenvaltiot ovat laajasti peräänkuuluttaneet ryhmäpoikkeusta, joka koskisi liikenteen yhteensovittamiseen myönnettävää tukea. Sen vuoksi on aiheellista antaa komissiolle mahdollisuus myöntää ryhmäpoikkeus jäsenvaltioiden tällaisiin toimiin myöntämälle tuelle, jos tietyt edellytykset täyttyvät.

Komissio pyrkii erityisesti lisäämään oikeusvarmuutta ja vähentämään hallinnollista taakkaa tiettyjen kansallisten tukitoimenpiteiden osalta, joilla tuetaan tavara- ja matkustajaliikenteen siirtymistä maantieliikenteestä vähemmän saastuttaviin liikennemuotoihin ja -ratkaisuihin ja jotka on suunniteltu komission laajan päätöskäytännön pohjalta siten, että pystytään varmistamaan kilpailun vääristymisen jääminen vähäiseksi. Ryhmäpoikkeusasetuksilla lisätään oikeusvarmuutta jäsenvaltioiden ja tuensaajien kannalta siltä osin, miten toimenpiteet olisi suunniteltava. Samalla niillä yksinkertaistetaan menettelyjä vapauttamalla tietyt toimenpiteet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta velvollisuudesta ilmoittaa valtiontuesta komissiolle ennen sen täytäntöönpanoa, jos komission päätöskäytännön perusteella on mahdollista määritellä etukäteen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset, joilla varmistetaan, että mahdollinen kilpailun vääristyminen on vähäistä.

Vuonna 2008 annettujen rautatieyrityksille myönnettäviä valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’rautatieliikenteen suuntaviivat’, tarkoituksena oli kodifioida ja saattaa ajan tasalle komission käytäntö, joka koskee rautatieliikenteessä toimiville yrityksille myönnettävän tuen yhteensopivuutta perussopimuksen kanssa, jotta siinä otettaisiin huomioon alakohtaisen oikeudellisen kehyksen kehitys ja erityisesti markkinoiden asteittainen avautuminen kilpailulle. Vuonna 2020 tehty valtiontukisääntöjen toimivuustarkastus, joka koski myös rautatieliikenteen suuntaviivoja, on vahvistanut, että rautatie-, sisävesi- ja intermodaaliliikenteeseen sovellettavia valtiontukisääntöjä olisi tarkistettava, kun otetaan huomioon sääntelyn ja markkinoiden merkittävä kehitys vuodesta 2008. Tätä taustaa vasten komissio harkitsee paitsi rautatieliikenteen suuntaviivojen tarkistamista myös erityisten ryhmäpoikkeussääntöjen hyväksymistä, jotta vihreää ja digitaalista siirtymää voidaan toteuttaa täysipainoisesti rautatie-, sisävesi- ja multimodaalisessa liikenteessä (sekä henkilö- että tavaraliikenteessä).

i)Tuki, joka on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi

SEUT-sopimuksen 93 artiklan mukaisesti ”tuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä”. SEUT-sopimuksen 93 artikla sisältyy VI osastoon – LIIKENNE, jonka määräyksiä sovelletaan yksinomaan rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen, kuten SEUT-sopimuksen 100 artiklan 1 kohdassa määrätään. Tämä ehdotus kattaa rautatie- ja sisävesiliikenteen sekä multimodaalisen liikenteen.

Näitä tavoitteita ei voida saavuttaa ilman jäsenvaltioiden merkittäviä investointeja. Investoinnit, joita jäsenvaltiot voivat harkita vähäpäästöisten liikennemuotojen tukemiseksi, ulottuvat uuteen tai olemassa olevaan kalustoon tehtävistä investoinneista rautatieinfrastruktuuriin, uudelleenlastausterminaaleihin ja kunnossapitoverstaisiin tehtäviin investointeihin. Tällä tavoin voidaan myös lisätä kysyntää päästöttömälle kalustolle ja digitaalisille ratkaisuille, jotka mahdollistavat yhteentoimivuuden eri liikennemuotojen välillä ja eri sektorien sisällä. Tämä edellyttää valtiontukisääntöjä, jotka mahdollistavat investoinnit silloin, kun tällainen julkinen tuki on tarpeen, samalla kun pidetään yllä ja lisätään kilpailua rautatie-, sisävesi- ja multimodaalisessa liikenteessä.

Hyvin toimivat rautatie-, sisävesi- ja multimodaaliset liikennejärjestelmät ovat avainasemassa, jotta voidaan varmistaa liikenneyhteydet kaikkialla Euroopassa, perustaa yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue, edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 170 ja 174 artiklan mukaisesti, saavuttaa EU:n ilmastotavoitteet (Euroopan vihreän kehityksen ohjelma) sekä tukea EU:n teollisuuden ja sen arvoketjujen häiriönsietokykyä (päivitetty uusi teollisuusstrategia) sekä digitaalisen muutoksen ja digitalisaation tavoitteita (Euroopan digitaalistrategia). Komissio antoi 9. joulukuuta 2020 tiedonannon kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiastaan (jäljempänä ’komission kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia’), jossa rautatie- ja sisävesiliikenteen sekä multimodaalisen liikenteen vahvistaminen on olennainen osa Euroopan liikenteen vihreää ja digitaalista siirtymää. Tämä puolestaan on avainasemassa pyrittäessä saavuttamaan unionin tavoite ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä.

Kuten komissio totesi vuotuisessa kestävän kasvun strategiassaan 2021, liikennettä koskevilla toimenpiteillä voidaan tukea voimakkaasti vihreää siirtymää vähentämällä merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä ja parantamalla ilmanlaatua, samalla kun edistetään tuottavuuden kasvua ja vahvistetaan teollisten ekosysteemien häiriönsietokykyä. Tässä yhteydessä komissio korosti, että on tärkeää investoida julkiseen liikenteeseen ja infrastruktuuriin, joilla tuetaan siirtymistä kestävämpään ja älykkäämpään liikkuvuuteen. Esimerkkeinä voidaan mainita saumattomat ja tehokkaat eurooppalaiset multimodaaliset verkot sekä matkustajia ja rahtia palvelevan Euroopan laajuisen liikenneverkon parantaminen.

Tarvitaan erityisiä sääntöjä, jotka mahdollistavat menettelyjen yksinkertaistamisen rautatie-, sisävesi- ja multimodaaliselle liikenteelle myönnettyjen tukien osalta. SEUT-sopimuksen 108 artiklan 4 kohdassa ja 109 artiklassa määrätyn neuvoston ja komission välisen toimivallan jaon mukaisesti neuvoston tehtävänä on määrittää ne tukimuodot, jotka voidaan vapauttaa valtiontukien ilmoitusvelvollisuudesta, ja komission tehtävänä on antaa asetukset, joissa vahvistetaan tällaista poikkeusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Ryhmäpoikkeusasetuksilla komissio vapauttaa neuvoston yksilöimät tukitoimenpiteet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätystä ilmoitusvelvollisuudesta ja antaa näin jäsenvaltioille mahdollisuuden panna ne täytäntöön suoraan ilman komission ennakkohyväksyntää. SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 13. heinäkuuta 2015 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) 2015/1588, jäljempänä ’vuoden 2015 valtuusasetus’, yksilöidään tietyt tukimuodot, jotka komissio voi vapauttaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätystä ilmoitusvelvollisuudesta. Vuoden 2015 valtuusasetus kattaa kuitenkin ainoastaan valtiontukitoimenpiteet, jotka on todettu sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla, kun taas tukitoimenpiteet, joiden soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan SEUT-sopimuksen 93 artiklan nojalla, jäävät sen soveltamisalan ulkopuolelle. Sen vuoksi komissio katsoo, että tällainen puute olisi korjattava, jotta menettelyjä voitaisiin yksinkertaistaa niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ottavat käyttöön rautatie-, sisävesi- ja multimodaalista liikennettä koskevia valtiontukitoimenpiteitä. Koska rautatie-, sisävesi- ja multimodaaliselle liikenteelle myönnettävä valtiontuki kuuluu SEUT-sopimuksen 93 artiklan soveltamisalaan, joka on erityissäännös (lex specialis)SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohtaan nähden, erityisesti rautatie-, sisävesi- ja multimodaalista liikennettä koskeva neuvoston valtuusasetus, jäljempänä ’liikenteen valtuusasetus’, vaikuttaa täysin perustellulta. SEUT-sopimuksen 93 artikla sisältyy SEUT-sopimuksen kolmannen osan liikennettä koskevaan VI osastoon, ja siinä määrätään, että valtiontuki on perussopimusten mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä. Näin ollen valtiontuen soveltuvuus sisämarkkinoille riippuu SEUT-sopimuksen 93 artiklan nojalla sen varmistamisesta, pyritäänkö tuella näihin tavoitteisiin. Komission ryhmäpoikkeusasetuksessa vahvistettaisiin kriteerit tätä tarkoitusta varten. Tällä ehdotuksella pyritään saattamaan rautatie-, sisävesi- ja multimodaaliseen liikenteeseen sovellettavat valtiontukisäännöt komission kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategian mukaisiksi. Liikenteen valtuusasetuksen nojalla komissio voi antaa SEUT-sopimuksen 93 artiklan mukaista tukea koskevia ryhmäpoikkeusasetuksia, jos kyseiseen tukeen liittyvä kilpailun ja kaupan vääristymisen riski on vähäinen. Tämän ehdotuksen myötä komissiolle annetaan mahdollisuus hyväksyä ryhmäpoikkeusasetuksia sellaisilla osa-alueilla, joista sillä on riittävästi kokemusta selkeiden soveltuvuuskriteerien määrittämiseksi ja samalla sen varmistamiseksi, että vaikutukset kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan jäävät vähäisiksi. Liikenteen valtuusasetuksella ei ole välitöntä vaikutusta sinänsä, mutta se muodostaa oikeusperustan mahdollisten ryhmäpoikkeusasetusten antamiselle. Komissio arvioi tällaisiin ryhmäpoikkeusasetuksiin liittyviä eri toimintavaihtoehtoja ja niiden vaikutuksia liikenteen valtuusasetuksen perusteella vaikutustenarvioinnin yhteydessä.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten ja unionin muiden politiikkojen kanssa

Tällä ehdotuksella edistetään unionin yleisiä tavoitteita, erityisesti toisaalta valtiontukisääntöjen täytäntöönpanon valvontaa ja yksinkertaistamista koskevaa tavoitetta ja toisaalta Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoa. Valtiontukisääntöjen täytäntöönpanon osalta voidaan todeta kuten komissio totesi valtiontukiuudistuksesta 8. toukokuuta 2012 antamassaan tiedonannossa, että valtiontukisääntöjen täytäntöönpanossa olisi keskityttävä tapauksiin, joilla on suurin vaikutus sisämarkkinoihin. Tämä tarkoittaa toisaalta suurten ja mahdollisesti vääristävien tukien tiukempaa valvontaa ja toisaalta sellaisten tapausten analyysin yksinkertaistamista, joilla on vain vähän vaikutusta kauppaan ja kilpailuun. Jälkimmäinen tavoite voidaan saavuttaa myöntämällä kyseisille tukimuodoille ryhmäpoikkeus ilmoitusvelvollisuudesta. Valtiontukisääntöjen yksinkertaistamisen osalta tarvitaan yhdenmukainen lähestymistapa sellaiseen tukeen sovellettaviin menettelyihin, jota maksetaan korvauksena julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä sekä matkustaja- että tavaraliikenteen markkinasegmentillä. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohdan nojalla julkisista palveluista maksettavat korvaukset on jo vapautettu ennakkoilmoitusvelvollisuudesta julkisia henkilöliikennepalveluja koskevien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Vastaavaa julkisista palveluista maksettavaa korvausta koskevaa ryhmäpoikkeusta ei kuitenkaan ole vielä säädetty tavaraliikenteen osalta. Sen vuoksi SEUT-sopimuksen 93 artiklassa tarkoitettu tuki, joka on korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä rautatie-, sisävesi- tai intermodaaliliikenteessä, olisi sisällytettävä liikenteen valtuusasetukseen soveltamisalaan. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman osalta tämä ehdotus auttaa edistämään vihreää, tehokasta ja yhteenliitettyä multimodaalista liikennejärjestelmää, mikä on välttämätön askel kohti unionin tavoitetta ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä. Tältä osin tämän ehdotuksen ja rautatieliikenteen suuntaviivojen suunnitellun tarkistuksen välillä on selvä yhteys, sillä molempien tarkoituksena on helpottaa julkisen rahoituksen myöntämistä liikennemuotosiirtymälle maanteiltä rautateille, sisävesille ja kestävämpiin multimodaalisiin liikenneratkaisuihin sekä viime kädessä tukea Euroopan liikenteen vihreää ja digitaalista siirtymää samalla kun varmistetaan, että kilpailun vääristyminen pysyy vähäisenä. Ehdotettu liikenteen valtuusasetus vapauttaisi ilmoitusvelvollisuudesta toimenpiteet, jotka kuuluvat SEUT-sopimuksen 93 artiklan soveltamisalaan ja joiden osalta on mahdollista määritellä selkeät sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tämän ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 109 artikla, jonka nojalla neuvosto voi antaa aiheellisia asetuksia ja etenkin vahvistaa ne edellytykset, joilla 108 artiklan 3 kohtaa sovelletaan, sekä ne tukimuodot, joihin tätä menettelyä ei tarvitse soveltaa. SEUT-sopimuksen 109 artiklan mukainen neuvoston toimivalta antaa aiheellisia asetuksia niiden tukimuotojen määrittämiseksi, joihin voidaan soveltaa ryhmäpoikkeusta, koskee kaikkia SEUT-sopimuksen 93 artiklan soveltamisalaan kuuluvia valtiontukitoimenpiteitä, myös rautatie-, sisävesi- ja multimodaalisen liikenteen osalta.

•Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate

Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. SEUT-sopimuksen 3 artiklan nojalla (”Unionilla on yksinomainen toimivalta seuraavilla aloilla: [...] b) sisämarkkinoiden toimintaa varten tarvittavien kilpailusääntöjen vahvistaminen”). Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

Ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteen saavuttamiseksi. Tavoitteena on, että komissio voi myöntää ryhmäpoikkeuksen tuelle, jota myönnetään liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvauksena julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, kunhan tietyt edellytykset täyttyvät. Tästä syystä ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.•Toimintatavan valinta