EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 26.11.2021 COM(2021) 670 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan energia-alan elvytysohjelman ja Euroopan energiatehokkuusrahaston täytäntöönpanosta {SWD(2021) 306 final}



KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan energia-alan elvytysohjelman ja Euroopan energiatehokkuusrahaston täytäntöönpanosta Kestävä infrastruktuuri on energiaunionin selkäranka. Uusi tärkeä siirtoverkkohanke toteutettiin ja alueellista yhteistyötä lujitettiin huomattavasti vuonna 2020. Tässä yhteydessä Euroopan energia-alan elvytysohjelma oli avainasemassa annettaessa taloudellista tukea tärkeille yhteistä etua koskeville infrastruktuureille sähkö- ja kaasumarkkinoiden yhdentymistä ja toimitusvarmuuden parantamista silmällä pitäen. I EDISTYMINEN OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOSSA Energiainfrastruktuurit ja innovointi ovat Euroopan energia-alan elvytysohjelman (EEPR) liikkeelle panevia voimia, ja ne ovat edelleen yhtä tärkeitä kuin vuonna 2009, jolloin elvytysohjelma perustettiin. Tässä kertomuksessa kuvataan edistystä, jota on saavutettu hankkeiden toteuttamisessa elvytysohjelman kullakin osa-alueella sekä Euroopan energiatehokkuusrahaston (EEEF) toteuttamisessa. Se on jatkoa aiemmin kuluvana vuonna hyväksytylle kertomukselle ja kattaa hankkeiden toteuttamisen 1. tammikuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2020 välisenä aikana sekä samana ajanjaksona suoritetut maksut. II HANKKEIDEN YLEINEN TOTEUTUS Kaikkiaan 59 hankkeesta oli joulukuun 2020 lopussa saatu päätökseen 46 eli yksi enemmän kuin vuonna 2019, ja tuensaajille maksettu summa oli 2 571 908 648 euroa kaikkiaan 203 322 313 euron perintämääräysten vähentämisen jälkeen (ks. liite). Kaasu- ja sähköinfrastruktuurien osalta tilanne on se, että suurin osa hankkeista on saatu päätökseen ja kaksi on käynnissä. Hankkeiden toteuttajat edistyivät merkittävästi merituulivoiman verkkointegroinnissa, mutta viimeisen jäljellä olevan hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia (Carbon Capture and Storage, CCS) koskevan hankkeen toteuttajat päättivät lopettaa hankkeen taloudellisen tukemisen. Komissio on päättänyt jatkaa investoijille myöntämäänsä taloudellista tukea niin kauan kuin on selvää, että lopullinen investointipäätös on mahdollinen ja hanke tuottaa edelleen merkittävää lisäarvoa yhteiskunnalle. 1. Kaasu- ja sähköinfrastruktuuri Elvytysohjelman infrastruktuurialaohjelmasta on annettu tukea 44 hankkeelle kolmella keskeisellä toiminta-alalla, jotka ovat kaasun siirtoverkot, kaasun vastakkaisvirtaus sekä sähkö. Hankkeisiin on osoitettu yhteensä 2 267 574 462 euroa, joista 1 675 770 713 euroa oli maksettu tuensaajille 31. joulukuuta 2020 mennessä. Maksujen ehtona on, että tuensaajat sitoutuvat vahvasti lopullisella investointipäätöksellä toteuttamaan hankkeet.

1.1 Tähänastinen edistyminen Kaikkiaan 44 infrastruktuurihankkeesta on tähän mennessä saatu päätökseen 38 (lukumääräisesti ei muutosta vuodesta 2019, sillä hankkeita ei päättynyt vuonna 2020). Neljä hanketta on lakkautettu ja kaksi on parhaillaan käynnissä. Sähköalalla kaikki 12 hanketta on saatu päätökseen. Kaasun siirtoverkkojen alalla kaikkiaan 18 hankkeesta on saatu päätökseen 13. Kaksi hanketta etenee uuden aikataulun mukaisesti ja kolme on lakkautettu. Keski- ja Itä-Euroopan vastakkaisvirtaus- ja siirtoverkkohankkeista päätökseen on saatu 13, minkä lisäksi komissio on lakkauttanut syyskuussa 2014 yhden Romaniassa käynnissä olleen hankkeen. Edellisen Euroopan energia-alan elvytysohjelman täytäntöönpanokertomuksen jälkeen on edistytty etenkin seuraavissa hankkeissa: -Kreikan ja Bulgarian välinen yhdysputki (IGB) on keskeinen reitti, jolla Adrianmeren kaasuputkesta (TAP) peräisin olevaa kaasua sekä kreikkalaista nesteytettyä maakaasua voidaan siirtää pohjoiseen. Hankkeella on suuri merkitys kaasun toimituslähteiden monipuolistamiselle Kaakkois-Euroopan alueella. Se on nimetty yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi (PCI 6.8.1) sekä keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan energiayhteenliitäntöjen (CESEC) ensisijaiseksi hankkeeksi. Komissio on antanut hankkeelle poliittista ja taloudellista tukea alusta saakka. Hanke on saanut 45 miljoonaa euroa Euroopan energia-alan elvytysohjelmasta ja 39 miljoonaa euroa Euroopan aluekehitysrahastosta. Rakentaminen edistyi vuonna 2020 ja on määrä saattaa päätökseen vuoden 2021 loppuun mennessä. Testaamista ja käyttöönottoa suunnitellaan vuoden 2022 ensimmäiselle puoliskolle. -Kyproksen tasavallan energia-, kauppa- ja teollisuusministeriö valmistelee maakaasun vastaanottoterminaalin käyttöönottoa. Terminaalilla monipuolistetaan Kyproksen energialähteiden valikoimaa, autetaan saaren energiahuoltoa pääsemään eristyneisyydestään ja helpotetaan riippumattomien tuottajien osallistumista kilpailuun kaasuvoimatuotannossa. Maakaasun uskotaan tulevan Kyproksen markkinoille vuoden loppuun 2022 mennessä. Tällä hetkellä ennakoidaan, että käynnissä olevat hankkeet saadaan päätökseen vuosien 2021 ja 2022 loppuun mennessä. 2. Merituulivoimahankkeet 2.1 Tähänastinen edistyminen Merituulivoiman alaohjelma käsittää yhdeksän hanketta, jotka saavat 565 miljoonaa euroa tukea kahdella päätoiminta-alalla: – innovatiivisten turbiinien ja merituulivoimaloiden perustusten laajamittainen testaaminen, valmistus ja käyttöönotto (6 hanketta) – moduulipohjaisten verkkointegrointiratkaisujen kehittäminen laajamittaisen tuulisähkötuotannon liittämiseksi verkkoon (3 hanketta). Näistä yhdeksästä hankkeesta seitsemän on saatu päätökseen ja kaksi on lakkautettu ennenaikaisesti. Hankkeille maksettu summa oli 399 945 664 euroa perintämääräysten vähentämisen jälkeen. 2.2 Alakohtainen edistyminen tähän mennessä 2.2.1 Edistyminen innovatiivisten turbiinien ja offshore-rakenteiden alalla

Aberdeen Offshore Wind Farm -hanke käsittää yksitoista kapasiteetiltaan maailman suurinta tuuliturbiinia (alkujaan 8,8 MW ja tällä hetkellä jopa 12 MW turbiinia kohti), jotka käynnistettiin Vattenfallin Aberdeen Bay -merituulipuistossa 1. heinäkuuta 2018. Merituulivoiman käyttöönottoon keskittyvän European Offshore Wind Farm Deployment Centren (Aberdeen Offshore Wind Farm) virallisia avajaisia vietettiin syyskuussa 2018. Viimeinen hanketta koskeva raportti toimitettiin ja hyväksyttiin heinäkuussa 2020. 2.2.2 Edistyminen tuulivoiman integroinnissa verkkoon Kahden jäljellä olevan hankkeen (Kriegers Flak ja COBRAcable) toteutus edistyi odotusten mukaisesti. Syyskuussa 2019 otettiin käyttöön Tanskan ja Alankomaiden välinen rajayhdysjohto COBRAcable. COBRAcable-hanke päättyi joulukuussa 2019. Maaliskuussa 2020 toimitettu loppuraportti on hyväksytty ja hanke on päätetty. Kriegers Flak -hanke – Kriegers Flak Combined Grid Solution – otettiin käyttöön joulukuussa 2020, joka oli myös hankkeen päättymisajankohta. Maaliskuussa 2021 toimitettu loppuraportti on hyväksytty ja hankkeen raportointi on päättynyt. 3. Hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (CCS) Euroopan energia-alan elvytysohjelman CCS-alaohjelma käsittää kuusi hanketta. Alaohjelmasta annetaan miljardi euroa tukea hankkeille, joiden tavoitteena on koko hiilidioksidin talteenotto-, siirto- ja varastointiprosessin demonstrointi. Yksi hanke (Compostilla, Espanja) saatiin päätökseen, ja sen tuloksena saatiin operatiiviset pilottilaitokset talteenottoa, siirtoa ja varastointia varten. Neljä hanketta lakkautettiin ennenaikaisesti, koska hankkeen toteuttaja päätti luopua investoinnista, ja yksi hanke päättyi keskeneräisenä. Hankkeille maksettu summa oli 387 099 179 euroa kaikkiaan 145 294 400 euron perintämääräysten vähentämisen jälkeen. III EUROOPAN ENERGIATEHOKKUUSRAHASTO (EEEF) Joulukuussa 2010 Euroopan energia-alan elvytysohjelmasta osoitettiin 146,3 miljoonaa euroa kestäviä energiahankkeita koskevaan rahoitusvälineeseen. Määrästä 125 miljoonaa euroa käytettiin EU:n rahoitusosuuteen heinäkuussa 2011 perustetussa Euroopan energiatehokkuusrahastossa (EEEF), jonka suuruus on kaikkiaan 265 miljoonaa euroa . Rahastoa tukee teknisen avun avustusväline, jonka budjetti on 20 miljoonaa euroa, ja lisäksi 1,3 miljoonaa euroa on osoitettu tiedotustoimiin. Teknisen avun avustusvälineestä tuettiin investointeja EU:n kunnianhimoisten ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi monissa jäsenvaltioissa, kuten Espanjassa, Portugalissa, Ranskassa, Tanskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Alankomaissa ja Belgiassa. Teknisen avun myöntämiselle asetetun määräajan päätyttyä komissio peri vuonna 2020 takaisin EU:n talousarvioon yhteensä 4 498 415 euroa alun perin myönnetyistä määristä (ks. liite). Euroopan energiatehokkuusrahastosta myönnetään kohdennettua rahoitusta (velkainstrumenttien ja oman pääoman ehtoisien välineiden muodossa) energiatehokkuuden, uusiutuvan energian ja puhtaan kaupunkiliikenteen hankkeiden tukemiseksi. Edunsaajia ovat paikalliset tai alueelliset julkisyhteisöt taikka niiden puolesta toimivat yksityiset tahot. 1.Tähänastinen edistyminen EEEF:n salkkuun lisättiin vuonna 2020 yksi uusi hanke: Liettuan DANCER-hankkeeseen osallistuvat EEEF ja Dancer-valmistaja. Dancer Mobility -yritys tarjoaa Liettuassa valmistettujen sähköbussien kattavia käyttöleasingpalveluja viranomaisille. EEEF teki investoinnin yhdessä Dancer-sähköbussien liettualaisen valmistajan Vėjo Projektain kanssa. Kahdelle bussille on jo tilaus Klaipėdan kaupunkista Liettuasta. Sähköbussien hankinnan ja niiden toiminnan rahoittaa Dancer Mobility. Dancer Mobilityn viranomaisille tarjoamat täydet käyttöleasingsopimukset kattavat bussien käytön, latausinfrastruktuurin, vihreän energian toimituksen ja täyden kunnossapidon. Dancer on innovatiivinen linja-automalli, jonka ovat suunnitelleet ja kehittäneet Klaipėdan nuoret insinöörit yhteistyössä kolmen eurooppalaisen yliopiston kanssa. Se on superkevyt (9,8 tonnia) täyssähköinen kaupunkibussi, kapasiteetiltaan 93 matkustajaa. Dancer on luokkansa kevyin linja-automalli, ja sen melunvaimennus on pitkälle kehitetty. Sitä pidetään erittäin energiatehokkaana ja lähes tärinättömänä. Sen jälkeen kun EEEF perustettiin se on 31. joulukuuta 2020 mennessä tehnyt sopimukset 18 hankkeesta, joiden arvo on 199 miljoonaa euroa. Niiden avulla on luotu arviolta 354,5 miljoonan euron edestä lopullisia investointeja. EEEF on ottanut käyttöön arviointi- ja raportointipuitteet hiilidioksidiekvivalenttia ja primäärienergian säästöjä varten. Puitteiden mukaan EEEF:n investointien avulla oli vuoden 2016 lopussa saavutettu lähes 566 476 hiilidioksiditonnin säästöt ja 857 445 MWh:n primäärienergian säästöt.