(4)Malta toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 16 päivänä huhtikuuta 2019 ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(6)Maltaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus ennakoi vuoden 2019 vakausohjelmassaan, että julkisen talouden ylijäämä, joka oli 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, supistuu 0,9 prosenttiin vuonna 2019 ja kasvaa tämän jälkeen vain vähän niin, että vuonna 2020 ylijäämä on 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuosina 2021 ja 2022 se on 1,1 prosenttia. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellinen budjettitasapaino, ylittyy edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon ja supistuvan 46 prosentista vuonna 2018 vähitellen siten, että se on noin 33 prosenttia vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan 0,6 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 0,8 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2020, joten se ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Maltan vuosina 2019 ja 2020 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samaan aikaan menojen kehitystä olisi seurattava tarkkaan lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun otetaan huomioon tulojen vakauteen tulevaisuudessa mahdollisesti kohdistuvat riskit.

(7)Ikäsidonnaisten julkisten menojen kasvu on riski julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle. Eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmistä aiheutuvien ikäsidonnaisten julkisten menojen odotetaan kasvavan huomattavasti muihin EU-maihin verrattuna, mikä viittaa velkaantumisen lisääntymisriskiin pitkällä aikavälillä. Eläkkeiden riittävyyden parantamiseksi on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla muun muassa lisätään kannustimia yksityisiin eläkesäästöihin ja vapaaehtoisiin ammatillisiin lisäeläkkeisiin. Käynnissä olevilla toimilla on edistetty työvoiman tarjonnan lisäämistä ja työurien pidentämistä, mikä on vaikuttanut myönteisesti naisten ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteeseen. Vuonna 2018 hallitus mukautti järjestelmää siten, että siihen sisällytettiin eläkeiän saavuttamisen jälkeen suoritetut maksut, ja mahdollisti sen, että alle 65-vuotiaat itsenäiset ammatinharjoittajat ja osa-aikaisesti työssäkäyvät eläkeläiset voivat maksaa ansiotuloihinsa suhteutettuja eläkemaksuja, millä edistetään työurien pidentämistä. Lakisääteisen eläkeiän, jota nostetaan asteittain nykyisestä 62 vuoden tasosta, on kuitenkin määrä pysyä vuoden 2027 jälkeen ennallaan 65 vuodessa siitä huolimatta, että eliniänodotteen odotetaan pidentyvän edelleen. Vuonna 2018 perustetun eläkestrategiatyöryhmän on määrä julkaista joulukuuhun 2020 mennessä raportti, jossa esitetään suosituksia eläkejärjestelmän riittävyyden ja kestävyyden parantamiseksi. Terveydenhuollon alalla käynnissä on toimenpiteitä, joilla pyritään hajauttamaan palveluja sairaaloista perusterveydenhuoltoon ja parantamaan pitkäaikaishoitopalvelujen tarjontaa. Tämänhetkiset suunnitelmat laajentaa julkisten sairaaloiden avohoidon kapasiteettia voivat auttaa lyhentämään hoitoonpääsyaikoja tietyillä erikoisaloilla. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan hyödynnetty kokonaisvaltaisesti muita toimenpiteitä, joilla vähennettäisiin tarpeetonta hoitoonohjausta erikoislääkäreille ja päivystyshoidon epäasianmukaista käyttöä ohjaamalla muita kuin varsinaisia päivystyspotilaita avohoidon piiriin, mikä estää järjestelmän tehokkuuden parantamisen. Palveluja pyritään hajauttamaan sairaaloista perusterveydenhuoltoon panemalla täytäntöön uusi terveyskeskusten konsepti ja tekemällä investointeja, joilla pyritään asteittain laajentamaan sähköisten terveyspalvelujen käyttöä. Koska pitkäaikaishoidon tarve on kasvussa, vuosina 2017–2018 otettiin käyttöön uudenlaisia avohoito- ja kotihoitopalveluja. Eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla toteutettuihin toimenpiteisiin sisältyy potentiaalia, mutta niiden vaikutus julkisen talouden kestävyyteen ei ole vielä konkretisoitunut.

(8)Maltassa on kymmenen viime vuoden aikana tapahtunut selvä siirtymä kohti palvelualaa, joka painottuu voimakkaasti kansainvälisiin aloihin, kuten rahoituspalveluihin, matkailuun ja etäpelaamiseen. Palvelusektorin laajeneminen on osaltaan vauhdittanut talouskasvua ja johtanut suureen vaihtotaseen ylijäämään. Samaan aikaan yhä lisääntyvä riippuvuus aloista, joiden katsotaan olevan alttiita rahoitusjärjestelmän eheyteen kohdistuville riskeille, aiheuttaa haasteita hallintokehykselle ja kohdistaa painetta valvonta- ja täytäntöönpanovalmiuksiin. Erityisesti rahoitus- ja pelialan koko ja toimet kryptovaluuttatoimijoiden houkuttelemiseksi edellyttävät rahanpesun torjunnan tehokasta täytäntöönpanoa. Myönteisiä edistysaskeleita ovat äskettäinen rahanpesun selvittelykeskuksen henkilöstön ja määrärahojen lisääminen sekä sen menettelyjen ja prosessien tehostaminen. Myös hallintojärjestelmässä erityisesti korruptiontorjunnan alalla vallitsevat puutteet voivat vaikuttaa kielteisesti liiketoimintaympäristöön ja investointeihin. Eri hallintotasoilla on olemassa erityisesti eturistiriitojen riski. Lisäksi poliisin talousrikosyksikössä ei tällä hetkellä ole riittävästi henkilöstöä. Tässä yhteydessä on tärkeää, että lainsäädäntökehyksen lujittamisen lisäksi varmistetaan sen oikea-aikainen ja perinpohjainen täytäntöönpano. Hallintokehyksen parantaminen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen ovat keskeisiä tekijöitä Maltan houkuttavuuden säilyttämiseksi ja talouden suojelemiseksi maineriskeiltä.

(9)Vakuutusalaan kohdistuu passiivisen valvonnan riskejä, joiden osalta kansallisten ja ulkopuolisten valvontaviranomaisten välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää. Toisin kuin pankkisektorilla, vakuutusalalla tytäryhtiöiden valvonta perustuu kotivaltion harjoittamaan valvontaan, eli Maltaan rekisteröidyt ja muissa maissa vakuutuksia myöntävät vakuutusyhtiöt ovat Maltan sääntelyviranomaisen suorassa valvonnassa. Valvontavalmiuksia ei ole kuitenkaan vielä vahvistettu riittävästi. Lisäksi tiukka valvonta on tarpeen siksi, että vakuutusliiketoimintamallit ja -tuotteet ovat monimutkaisia ja kiinnostus erillisyhtiöiden perustamiseen ja laajentamiseen on kasvussa.

(10)Käynnissä on uudistuksia, joilla pyritään parantamaan edelleen oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja oikeusjärjestelmää. Niihin kuuluu erityisesti uuden, ylimmästä syyttäjästä ja poliisista riippumattoman syyttäjälaitoksen perustaminen, jota on suositellut myös Euroopan neuvoston Demokratiaa oikeusteitse -komissio (Venetsian komissio) joulukuussa 2018 antamassaan Maltaa koskevassa lausunnossa. Jotta investoinneista voidaan hyötyä täysipainoisesti, edellytyksenä on lisäksi hallintokehyksen lujittaminen, muun muassa tehokas oikeudellinen täytäntöönpano ja korruption torjunta.

(11)Innovatiivisten yritysten osuus on vieläkin yleistä kehitystä jäljessä. Tuloksia tutkimuksen ja innovoinnin alalla on tarpeen parantaa älykkään erikoistumisen avulla, jotta voidaan edistää tuottavuuden kasvua. Malta ei ole vielä ryhtynyt laatimaan johdonmukaista ja kattavaa pitkän aikavälin kilpailukykystrategiaa, jolla kotimaista taloutta voitaisiin nostaa arvoketjussa ylöspäin. Kun otetaan huomioon Maltan erikoistuminen nopeasti kasvaviin palveluihin ja sen lohkoketjuteknologiaan liittyvät pyrkimykset, on ratkaisevan tärkeää investoida entistäkin enemmän hallinto- ja valvontavalmiuksiin. Lisäksi Maltan innovointikyvyn parantaminen edellyttää lisäinvestointeja aineettomiin hyödykkeisiin, muun muassa tutkimukseen ja kehitykseen, sekä osaamisvajeisiin puuttumista ja tieteen ja yritysmaailman välisten yhteyksien helpottamista. Nämä toimet olisi toteutettava osana tutkimus- ja innovointijärjestelmän hallinnoinnin tehostamista.

(12)Maltan on edistettävä siirtymistä kestävämpään ja resurssitehokkaampaan talouteen esimerkiksi investoimalla hyödyntämättömään potentiaaliin, joka liittyy energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin, vesihuoltojärjestelmään, jätehuoltoon, ilmastoinnin lisääntyvien päästöjen torjuntaan, ilmastotoimiin ja kestävään liikkuvuuteen, jolla hillitään tieliikenteen päästöjä. Maltan liiketoimintaympäristön vakavimpiin heikkouksiin kuuluvat liikenneruuhkat, jotka johtuvat siitä, että kuljetuksissa ja työmatkaliikenteessä on vain vähän vaihtoehtoja yksityisautoilulle ja että autotiheys on suuri. Tämä on edelleen merkittävä haaste. Lisäksi tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet viiden viime vuoden aikana. Uusiutuvien energialähteiden osuus energiayhdistelmässä kasvoi 7,2 prosenttiin vuonna 2017, mikä on hieman enemmän kuin vuosille 2017–2018 määritellyn ohjeellisen kehityspolun mukainen taso (6,5 %). Energian loppukulutus on Maltassa kuitenkin jatkuvassa kasvussa. Eri aloilla tarvitaan lyhyellä aikavälillä lisäinvestointeja, jotta voidaan saavuttaa vuodeksi 2020 asetetut uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat kansalliset tavoitteet. Tutkimus- ja kehitysrahoitusta tai tukitoimia olisi kohdennettava sellaisten uusien tai parannettujen teknologioiden kehittämiseksi, joilla pyritään ratkaisemaan ympäristö- ja ilmastonmuutoskysymyksiä. Asuntomarkkinabuumista aiheutuvat ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset kustannukset edellyttävät tiiviimpää seurantaa. Rakennusjätteen hävittämiseen olisi sovellettava kiertotalouden periaatteita sen ympäristövaikutusten rajoittamiseksi. Asumiskustannusten nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin on kiinnitettävä huomiota.

(13)Maltan työllisyysaste on nyt EU:n keskiarvoa korkeampi ja nousee edelleen. Tässä yhteydessä sovellettavalla erityispainotuksella voitaisiin edistää vammaisten henkilöiden tilannetta. Sukupuolten välinen työllisyysero on edelleen EU:n suurin, ja naisten osallistuminen työmarkkinoille alkaa vähentyä voimakkaasti 35 ikävuoden tienoilla, mikä johtuu suurelta osin hoitovelvollisuuksista. Tämä puute voitaisiin korjata lisäämällä työttömille omaishoitajille myönnettävää työmarkkinatukea. Kasvava riippuvuus ulkomaisesta työvoimasta työvoimapulan ja osaamisvajeen paikkaamisessa aiheuttaa sosiaalisia ja kestävyyshaasteita. Työmarkkinoita, osaamista ja sosiaalista osallisuutta koskevien toimintapoliittisten aloitteiden seurantaa ja arviointia olisi hyvä parantaa.

(14)Malta investoi koulutukseen suhteellisen runsaasti varoja, mutta tämä ei vielä näy yleisenä tulosten paranemisena. Investointistrategiassa olisi hyödyllistä kiinnittää enemmän huomiota sosiaalisesti heikommassa asemassa olevien tilanteen parantamiseen, jotta strategia olisi sosiaalisten oikeuksien pilariin kuuluvan laadukasta ja osallistavaa koulutusta koskevan periaatteen mukainen. Koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä toimenpiteistä huolimatta keskeytysaste on edelleen EU:n korkeimpia. Hiljattain toteutetuilla toimenpiteillä pyritään parantamaan myös korkea-asteen koulutuksen osallistavuutta, mutta tutkinnon suorittaneiden osuus on edelleen alle EU:n keskiarvon ja johtaa osaamishaasteisiin. Osallistuminen aikuiskoulutukseen on kasvussa mutta on matalan osaamistason työntekijöiden ja työvoiman ulkopuolella olevien kohdalla edelleen vähäistä.

(15)Aggressiivisen verosuunnittelun torjuminen on olennaisen tärkeää, jotta verojärjestelmistä saadaan tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia, kuten vuonna 2019 annetussa euroaluetta koskevassa suosituksessa todetaan. Veronmaksajien aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat jäsenvaltioiden väliset heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia politiikkatoimia, joilla täydennetään EU:n lainsäädäntöä. Malta on toteuttanut toimenpiteitä aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi, mutta maksettujen rojaltien ja osinkojen suuri määrä suhteessa BKT:hen viittaa siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät maan verosääntöjä. Koska Maltaan sijoittautuneiden yritysten EU:n ulkopuolelle maksettavista osinko-, korko- ja rojaltimaksuista ei peritä lähdeveroa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan maassa. Vaikka Maltan NID-vähennysjärjestelmä auttaa vähentämään velanoton suosimista, järjestelmän veronkierron vastaiset säännökset yhdistettynä avokätiseen tuottoprosenttiin ja osakepohjaiseen järjestelmään antavat aihetta tarkalle seurannalle, jotta voidaan estää järjestelmän käyttäminen väärin aggressiivisessa verosuunnittelussa. Vaikka Maltan yksityissijoittajaohjelman ja Maltan asuinpaikka- ja viisumiohjelman myötä ei automaattisesti myönnetä verotuksellista kotipaikkaa, vaatimusten täyttyessä tulot voidaan vapauttaa veroista sellaisia henkilöitä, joiden kotipaikka on muualla, koskevan järjestelmän perusteella ilman merkittäviä fyysisen läsnäolon vaatimuksia, jos tuloja ei siirretä Maltalle. Nämä järjestelmät saattavat helpottaa aggressiivista verosuunnittelua, ja OECD on todennut, että niihin liittyy suuri väärinkäytön riski siten, että niitä käytetään kiertämään rahoitustilejä koskeva automaattinen tietojenvaihto.

(16)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Malta voisi mainituilla aloilla hyödyntää EU:n rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla.

(17)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Maltan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Maltalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(18)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Maltan odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia,

SUOSITTAA, että Malta toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se

1.varmistaa terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmien julkistaloudellisen kestävyyden muun muassa rajoittamalla varhaiseläkkeelle pääsyä ja mukauttamalla lakisääteistä eläkeikää ottaen huomioon elinajanodotteen odotetun pitenemisen;

2.puuttuu verojärjestelmän piirteisiin, jotka saattavat helpottaa yksityishenkilöiden ja monikansallisten yritysten aggressiivista verosuunnittelua erityisesti toiseen maahan tapahtuvien maksujen välityksellä; lujittaa yleistä hallintokehystä muun muassa jatkamalla korruption havaitsemiseen tähtääviä toimia ja korruptioon liittyviä syytetoimia; jatkaa rahanpesun torjuntakehyksen käynnissä olevaa lujittamista, erityisesti sen täytäntöönpanon osalta; lujittaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta, erityisesti tuomareiden nimittämistä ja irtisanomista koskevia takeita, ja perustaa erillisen syyttäjälaitoksen;

3.keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan tutkimukseen ja innovointiin, luonnonvarojen hallintaan, resurssi- ja energiatehokkuuteen, kestävään liikenteeseen, liikenneruuhkien vähentämiseen sekä osallistavaan koulutukseen.

Tehty Brysselissä