FI Euroopan unionin virallinen lehti C 318/84

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman perustamisesta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1672/2006/EY muuttamisesta”

KOM(2009) 340 lopullinen – 2009/0091 (COD)

2009/C 318/16

Yleisesittelijä: Gabriele BISCHOFF

Neuvosto päätti 17. heinäkuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman perustamisesta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1672/2006/EY muuttamisesta”

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 14. heinäkuuta 2009 antaa asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi työjärjestyksensä 20 artiklan nojalla 30. syyskuuta – 1. lokakuuta 2009 pitämässään 456. täysistunnossa (lokakuun 1. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Gabriele BISCHOFFIN ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1. Komitean päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK korostaa Progress-ohjelman merkitystä sosiaalisen Euroopan vahvistamisen, työpaikkojen lisäämisen ja parantamisen, köyhyyden vähentämisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kasvattamisen kannalta. Progress-ohjelma on Euroopan sosiaalirahaston ohella yksi keskeisistä tukivälineistä sosiaalipoliittisen toimintaohjelman edistämiseksi. Sen oleellisena tehtävänä on lisäksi tukea osaltaan sosiaalisen ulottuvuuden kehittämistä.

1.2 ETSK pitää tervetulleena, että kaikki voimat on keskitetty kriisin ratkaisemiseen ja että tässä yhteydessä kaikkia budjettikohtia tarkastellaan siltä kannalta, millä tavoin niillä voidaan edistää kriisin ratkaisua ja erityisesti varmistaa osaltaan työpaikkojen säilyminen ja uusien työpaikkojen luominen.

1.3 Nimenomaan työttömät ja muita heikommassa asemassa olevat tarvitsevat tehokasta tukea ja neuvontaa, kun he haluavat ryhtyä itsenäisiksi yrittäjiksi. Tähän tarkoitukseen voidaan mm. käyttää Euroopan sosiaalirahastoa. Komitea suosittelee siksi Euroopan sosiaalirahaston ja Progress-mikrorahoitusjärjestelyn yhtymäkohtien selkeämpää kuvausta, jotta voidaan varmistaa kohderyhmille suunnattu tarjonta ja luottojen saatavuus sekä välttää päällekkäisyyksiä.

1.4 Kuten ETSK asiakokonaisuudesta INT/494 laatimassaan lausunnossa toteaa, komitea kannattaa lähtökohtaisesti ajatusta tarjota myös sosiaalitalouden mikroyrityksille mikroluottoja edullisin ehdoin sillä edellytyksellä, että ne tarjoavat työpaikkoja työttömille tai heikossa asemassa oleville henkilöille. Olisi kuitenkin määriteltävä tarkemmin, mitä tämä tarkoittaa.

1.5 Komitea kuitenkin epäilee, että määrärahojen uudelleenosoittaminen ja siihen liittyvä rahoituksen vähentäminen 25 miljoonalla eurolla vuosittain vaikuttaa merkittävästi Progress-ohjelman tehoon ja soveltamisalaan vuosina 2010–2013 – myös ohjelman kehittämisen ja strategisen suuntaamisen kannalta. Komitea pyytää siksi komissiota esittämään vaikutukset tarkemmin ja tutkimaan mahdollisia vaihtoehtoja. Lisäksi tulisi nostaa esiin mahdolliset vaikutukset muihin budjettikohtiin ja ohjelmiin, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoon ja esimerkiksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskeviin riippumattomiin budjettikohtiin.

1.6 Koska komitea kyseenalaistaa ajatuksen, jonka mukaan määrärahojen uudelleenosoittaminen ei vähennä Progress-ohjelman tehoa eurooppalaisen sosiaali- ja työllisyyspolitiikan alalla, se pyytää komissiota perustelemaan, millä tavoin uudelleenosoitetuilla määrärahoilla voidaan saavuttaa Progress-ohjelman tavoitteet paremmin kuin tähänastisella menettelytavalla. Lisäksi komission on näytettävä, miten sosiaalisen Euroopan kehitys voidaan varmistaa erityisesti ottaen huomioon vuoden 2010 jälkeisen Lissabonin strategian jatkon kehittäminen, siitä tiedottaminen ja sen täytäntöönpano.

1.7 Komitea suosittelee myös, että komissio selittää yksityiskohtaisemmin, miten se aikoo tehostaa Progress-ohjelman toimeenpanoa sekä strategista suunnittelua ja kohdentaa toimenpiteitä nykyisestä sekä millä aloilla ja missä toimenpiteissä voidaan säästää vaarantamatta ohjelman tavoitteita ja strategista suuntausta sen jäljellä olevalla kaudella.

1.8 Komitea pyytää myös tietoa siitä, millaisia markkinataloudellisia kannusteita komissio aikoo luoda sen varmistamiseksi, että pankkiala todellakin täyttää sille osoitetun luotonantotehtävän.

2. Johdanto ja komission ehdotuksen pääsisältö

2.1 Komissio ehdotti 3. kesäkuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Yhteinen sitoutuminen työllisyyteen” (1) – joka oli jatkoa komission tiedonantoon ”Elvytys Euroopassa” (2) sekä 7. toukokuuta 2009 pidetyssä työllisyyshuippukokouksessa käytyihin keskusteluihin – mm. seuraavia ensisijaisia toimia:

— lyhytaikaisten työjärjestelyjen parempi käyttö

— rakennemuutoksen parempi ennakoiminen ja hallinta

— työpaikkojen luomisen tehostaminen

— nuorten tukeminen.

2.1.1 Komissio suositteli, että jäsenvaltioiden tulisi yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja Euroopan sosiaalirahaston tuella avustaa työttömiä ja nuoria oman yrityksen perustamisessa kestävältä pohjalta, esimerkiksi tarjoamalla yrityskoulutusta ja alkupääomaa (3).

2.1.2 Kaikilla käytettävissä olevilla budjettikohdilla – erityisesti Euroopan sosiaalirahastolla – tulisi tukea entistä enemmän kriisin ratkaisua. Euroopan sosiaalirahaston rahoitustukea tulisi keskittää mm. yrittäjyyden ja itsenäisen ammatinharjoittamisen edistämiseen – esimerkiksi yritysten perustamisen tukemiseen tai luotonoton kustannusten vähentämiseen.

2.1.2.1 Komissio ehdottaa tiedonannossaan lisäksi työllisyyttä tukevaa uutta EU:n mikrorahoitusjärjestelyä, jotta työttömille voitaisiin tarjota uusi mahdollisuus ja heikoimmassa asemassa oleville ryhmille, joihin myös nuoret lukeutuvat, voitaisiin avata tie yrittäjyyteen.

2.1.2.2 Euroopan sosiaalirahaston myöntämän korkotuen lisäksi mikroyritysten perustajia tuetaan myös mentoroinnilla, koulutuksella, valmennuksella ja valmiuksien parantamisella (4).

2.2 Viimeksi komissio ehdotti 2. heinäkuuta 2009 työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta tukevaa uutta eurooppalaista Progress-mikrorahoitusjärjestelyä (5). Sen avulla on tarkoitus tukea työttömiä ja heikommassa asemassa olevia ryhmiä mikroyritysten luomisessa ja kehittää sosiaalitaloutta. Lisäksi komissio ehdottaa, että tähän tarkoitukseen siirretään nykyisestä talousarviosta 100 miljoonaa euroa, ja että tässä yhteydessä turvaudutaan työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevaan yhteisön Progress-ohjelmaan.

2.3 Työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevasta yhteisön Progress-ohjelmasta (2007–2013) myönnetään rahoitustukea Euroopan unionin työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioita koskevien tavoitteiden saavuttamiseen. Tämä kattaa niiden kehittämisen edelleen. Progress-ohjelman tarkoituksena on lisäksi edistää sosiaalisen toimintaohjelman konkreettista toimeenpanoa ja muotoilua. Ohjelman tehtävänä on myös tukea entistä enemmän jäsenvaltioiden pyrkimyksiä luoda useampia ja parempia työpaikkoja sekä yhteisvastuullisempia yhteiskuntia (6).

2.3.1 Progress-ohjelman määrärahoilla on tähän asti rahoitettu — analyysejä ja politiikkaa koskevaa neuvontaa — EU:n lainsäädännön ja strategioiden täytäntöönpanon valvontaa — eri toimijoiden välisen strategioiden vaihdon edistämistä — foorumeita jäsenvaltioiden välistä kokemustenvaihtoa varten.

2.3.2 Strategiapuitteiden logiikan mukaisesti Progress-ohjelma sisältää tätä tarkoitusta varten seuraavia tuotteita (7): — oikeusviranomaisten ja poliittisten toimijoiden asianmukainen koulutus — EU:n lain ja politiikkojen täytäntöönpanoa koskevat täsmälliset seuranta- ja arviointiraportit — hyvien käytäntöjen tunnistaminen ja levittäminen — sidosryhmien ja tapahtumien väliset tiedotus- ja viestintätoimet ja verkostot — asianmukaiset tilastovälineet, -menetelmät ja -indikaattorit — asianmukaiset poliittiset neuvot, tutkimukset ja analyysit — kansalaisjärjestöjen ja verkostojen tukeminen.

2.3.3 Progress-ohjelmalla korvattiin useita aiempia yhteisön ohjelmia: tavoitteena oli saavuttaa synergioita ja lisätä yhdistämisen avulla avoimuutta ja yhdenmukaisuutta.

2.4 Vuonna 2005 asiakokonaisuudesta SOC/188 antamassaan lausunnossa ETSK piti komission ehdotusta tervetulleena. Euroopan sosiaalirahaston ohella Progress-ohjelma on yksi keskeisistä tukivälineistä sosiaalipoliittisen toimintaohjelman edistämiseksi.

2.4.1 ETSK vaati samassa lausunnossa kuitenkin myös riittävien määrärahojen osoittamista ohjelmalle ja epäili, etteivät komission ehdottamat varat riitä. Lisäksi oli varmistettava, että esitetyn hallinnon yksinkertaistamisen tuloksena ohjelmien tekninen hallinnointi paranee ja että ohjelmien sisällöllinen rakenne on kohderyhmien kannalta asianmukainen.

2.4.2 Komitea esitti, että EU:n keskeisten kansalaisjärjestöverkkojen tukemisen ohella edistettäisiin myös kansallisten kansalaisyhteiskunnan toimijoiden vaihtoa.

2.5 Vuoden 2006 toimielinten välisen sopimuksen ehtojen mukaisesti ja Euroopan parlamentin painostuksesta Progress-ohjelmalle osoitettiin 114 miljoonan euron lisämäärä. Siksi ohjelma käynnistyi 743 250 000 euron kokonaisbudjetilla seitsemäksi vuodeksi (2007–2013), ja se suunniteltiin vastaavasti. Kyseistä budjettia on tarkoitus käyttää muutosten tai uudistusten edistämiseen viidellä Progress-alalla: työllisyys, sosiaalinen osallisuus ja sosiaalinen suojelu, työolot, syrjimättömyys ja sukupuolten tasa-arvo.

2.6 Progress-ohjelma on käytettävissä 27 jäsenvaltiossa, EU:n ehdokasmaissa ja EFTA/ETA-maissa. Kohderyhmänä ovat jäsenvaltiot, paikallis- ja aluetason viranomaiset, julkiset työvoimatoimistot ja kansalliset tilastoviranomaiset. Myös korkeakouluilla, tutkimuslaitoksilla, työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisjärjestöillä on mahdollisuus osallistua.

2.6.1 Komissio valitsee taloudellisesti tuettavat hankkeet julkisten tarjouskilpailujen tai -pyyntöjen pohjalta.

2.7 Komissio katsoo, että talousarvion osan siirto ei vaaranna Progress-ohjelman tavoitteiden saavuttamista.

2.7.1 Kyseinen summa – 100 miljoonaa euroa – on tarkoitus osoittaa työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta tukevalle uudelle eurooppalaiselle Progress-mikrorahoitusjärjestelylle, mikä tarkoittaa, että Progress-ohjelman loppukaudella 2010–2013 on käytettävissä vuosittain 25 miljoonaa euroa vähemmän (8).

2.7.2 Komissio ehdottaa siksi, että Progress-ohjelman perustamista koskevan päätöksen N:o 1672/2006/EY 17 artiklan 1 kohtaa muutetaan seuraavasti: — ”Tässä päätöksessä tarkoitettujen yhteisön toimien toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana varatut rahoituspuitteet ovat 643 250 000 euroa.” (9).

3. Yleistä

3.1 ETSK pitää lähtökohtaisesti tervetulleena, että kaikkia eurooppalaisia ohjelmia tarkastellaan siltä kannalta, millä tavoin niillä voidaan selvitä kriisistä ja varmistaa erityisesti työpaikkojen säilyminen ja uusien työpaikkojen luominen.

3.1.1 Nimenomaan heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, kuten työttömät, nuoret, yksinhuoltajat, maahanmuuttajat ja naiset, tarvitsevat tehokasta tukea. Pelkkä luottojen tarjoaminen ei kuitenkaan riitä, vaan nämä ryhmät tarvitsevat erityistä neuvontaa, osaamista ja hyvissä ajoin tarjottavaa tukea – erityisesti hyvän liiketoimintasuunnitelman laatimiseksi. Tässä yhteydessä tulisi nostaa esiin yhtymäkohdat Euroopan sosiaalirahaston kautta jaettaviin tukiin, mm. liikeidean mahdollisten riskien ja sen tarjoamien mahdollisuuksien tarkistamiseksi.

3.2 Progress-mikrorahoitusjärjestelyn suunnittelussa tulisi eri kohderyhmät lähtökohtaisesti erotella toisistaan:

a) olemassa olevat sosiaalitalouden mikroyritykset

b) yksittäiset hakijat.

3.3 Kuten ETSK toteaa asiakokonaisuudesta INT/494 laatimassaan lausunnossa, komitea kannattaa lähtökohtaisesti ajatusta tarjota yksilöille ja sosiaalitalouden mikroyrityksille mikroluottoja edullisin ehdoin sillä edellytyksellä, että näin luodaan työpaikkoja tai taataan olemassa olevien työpaikkojen säilyminen. Komitea ei kuitenkaan ole vakuuttunut siitä, ettei määrärahojen uudelleen osoittamisella ja siihen liittyvällä Progress-ohjelman varojen vähenemisellä ole huomattavia vaikutuksia ohjelman tehoon ja soveltamisalaan (10). Kyseenalaista on erityisesti, millä tavoin Progress-ohjelma voi täyttää asianmukaisesti tehtävänsä sosiaalisen Euroopan edelleen kehittämisen tukena – myös Lissabonin strategian jatkoa ajatellen. Komitea pyytääkin komissiota selittämään asiaa yksityiskohtaisesti mahdollisimman pian. Ei riitä, että Progress-ohjelman budjettikohtien soveltuvuutta tarkastellaan siltä pohjalta ennakkoarvioinnin (11) tapaan, että määrärahojen ottaminen olemassa olevasta budjettikohdasta on ainoa realistinen mahdollisuus.

3.3.1 Onhan olemassa myös muita – osittain paljon laajempia – budjettikohtia ja ohjelmia, erityisesti Euroopan sosiaalirahasto, joka jo tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuuden käyttää rahastoja mikroluottoihin, mutta jäsenvaltiot eivät ole tätä mahdollisuutta käyttäneet.

3.3.2 Lisäksi tulisi nostaa esiin mahdolliset vaikutukset esimerkiksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskeviin riippumattomiin budjettikohtiin.

3.4 Kaiken kaikkiaan jää epäselväksi, millä pankkialaa kannustetaan täyttämään sille osoitettua konkreettista lainanantotehtävää. Pelkkä varojen siirtäminen Progress-ohjelmasta toimenpiteen rahoittamiseksi ei tarjoa lisäarvoa Progress-ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Komitea ehdottaa siksi, että komissio esittäisi asianmukaisia markkinataloudellisia kannusteita, jotta tarjoajien puolelta syntyisivät markkinat kyseisille kohderyhmille suunnatuille mikrolainoille.

3.5 Samalla komitea pyytää komissiota pohtimaan mahdollisuuksia rahoittaa mikrorahoitusjärjestelyä koskevaa ohjelmaa muista määrärahoista tai ohjelmista. Vain siinä tapauksessa voitaisiin todeta, että työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta edistetään lisävaroin. Eurooppa joutuu kriisin seurauksena kohtaamaan suuria haasteita, työttömyyden kasvua, verotulojen vähenemistä ja suuria budjettialijäämiä. Myös tässä Progress-ohjelmalla on tärkeä rooli. Siksi on varmistettava, että siihen on käytettävissä riittävästi varoja.

3.6 Jos uusi mikrorahoitusjärjestely rahoitetaan Progress-ohjelman määrärahojen siirrolla, on esitettävä yksityiskohtaisemmin, mitä hankkeita tai tuotteita on tarkoitus poistaa tai leikata, kun Progress-ohjelman vuosittainen talousarvio pienenee 25 miljoonalla eurolla. Määrärahojen vähennys, joka olisi ohjelman koko kaudelta (2007–2013) hieman yli 13 prosenttia, mutta joka käytännössä on huomattavasti suurempi, koska 100 miljoonaa euroa siirretään jäljellä olevista vuosien 2010–2013 määrärahoista, ei saa johtaa siihen, että esimerkiksi Progress-ohjelmasta kansalaisjärjestöjen eurooppalaisille verkoille jaettuja tukia leikataan vastaavasti. Progress-ohjelman strategiapuitteiden tapaan ohjelman tehokkuusindikaattorina toimii kansalaisjärjestöille jaettujen tukien määrä.

3.6.1 Vuoden 2009 strategiapuitteissa korostetaan halua investoida entistä enemmän aloille, jotka lisäävät kansallisten ja EU:n verkostojen kapasiteettia sekä pyrkimystä saada kyseiset verkostot osallistumaan päätöksentekoon ja politiikkojen toimeenpanoon sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla (12).

3.7 Samalla komitea viittaa siihen, että missään tapauksessa ei ole asianmukaista leikata avoimen koordinointimenettelyn ytimeen kuuluvien vastavuoroisten oppimistoimien tai vertaisarviointien rahoitusta. Kyseisiä toimia on laajennettava, jotta voidaan tukea paremmin kriisin ratkaisua jäsenvaltioissa. Tähän liittyy myös työmarkkinaosapuolten ja asianomaisten kansalaisjärjestöjen entistä tiiviimpi osallistuminen.

3.8 Komitea on vakuuttunut siitä, että Progress-ohjelman alojen rahoituksen yleinen ja erittelemätön leikkaaminen vaarantaa tavoitteiden saavuttamisen ja vähentää merkittävästi ohjelman vaikutusta. Komitea suosittaa siksi, että mikäli uusi mikrorahoitusjärjestely rahoitetaan Progress-ohjelman varoin, niin Progress-ohjelmakomitea tulee kutsua kokoon keskustelemaan yhdessä kansalaisyhteisön edustajien kanssa tukien leikkausmenettelystä.

3.9 Progress-ohjelman jäljelle jääneellä kaudella on myös sovittava Lissabonin strategian jatkosta, tiedotettava siitä ja pantava se täytäntöön. Kaikkien sidosryhmien on päästävä osallistumaan tähän. Se vaatii merkittäviä, ensisijaisesti Progress-ohjelman kautta rahoitettuja tukitoimia. Progress-ohjelman vuoden 2009 työsuunnitelmassa tätä varten on jo suunniteltu toimia. Vuodesta 2010 alkaen tähän tarkoitukseen on käytettävä lisää Progress-ohjelman varoja.

Bryssel 1 päivänä lokakuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) KOM(2009) 257 lopullinen.

(2) KOM(2009) 114 lopullinen, 4.3.2009.

(3) KOM(2009) 257 lopullinen, s. 7.

(4) Vrt. ibidem, s. 14.

(5) KOM(2009) 333 lopullinen ja KOM(2009) 340 lopullinen.

(6) Vrt. Euroopan komission julkaisu ”Progress-ohjelman tulosten varmistaminen” – Strateginen toimintakehys EU:n työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan Progress-ohjelman (2007–2013) täytäntöönpanemiseksi, s. 5.

(7) Vrt. ibidem, s. 9.

(8) Komission päivitetyn rahoitusselvityksen mukaan vuoden 2009 lopussa on käytetty hieman yli 280 miljoonaa euroa 745 miljoonan euron kokonaisbudjetista. Jäljelle jääneestä summasta vähennetään tai siis osoitetaan uudelleen vielä 100 miljoonaa euroa.

(9) KOM(2009) 340 lopullinen.

(10) Komission ehdotuksen ennakkoarvioinnissa komissio toteaa, että vaikka uusiin mikrorahoitusjärjestelmiin olisi suotavaa käyttää yli 100 miljoonaa euroa, niin tätä suuremmalla siirrolla olisi kuitenkin kielteisiä vaikutuksia Progress-ohjelman tavoitteisiin ja painopisteisiin. Komissio ei kuitenkaan perustele, miksi tällainen vaikutus syntyy vasta yli 100 miljoonan euron kohdalla.

(11) ”Ainoa realistinen mahdollisuus on näin ollen rahoituksen siirtäminen olemassa olevasta budjettikohdasta. Progress-ohjelman budjettikohta vaikuttaa olevan tässä suhteessa kaikkein asianmukaisin.” SEC(2009) 907, s. 12.

(12) Euroopan komission julkaisu ”Progress-ohjelman tulosten varmistaminen” – Strateginen toimintakehys EU:n työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan Progress-ohjelman (2007–2013) täytäntöönpanemiseksi, s. 18.