Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 'Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa'"

(2004/C 23/04)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle "Teollisuuspolitiikka laajentuneessa unionissa" KOM(2002) 714 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 12. joulukuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 4. marraskuuta 2002 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu "talous- ja sosiaalipolitiikka" -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykypolitiikka" CdR 140/95(1),

ottaa huomioon "talous- ja sosiaalipolitiikka" -valiokuntansa kesäkuun 13. päivänä 2003 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 150/2003 rev.), jonka esittelijä oli Biellan maakunnanvaltuuston puheenjohtaja Roberto Pella (IT-EPP),

hyväksyi 9. lokakuuta 2003 pitämässään 51. täysistunnossa seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1. Alueiden komitean huomiot

Alueiden komitea

1.1. suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ja antaa arvoa tähän mennessä tehdylle työlle, sillä se on komitean esittämien nimenomaisten kehotusten mukainen. Komitea on esittänyt, että yhteisön tulisi kiinnittää runsaasti huomiota teollisuuspolitiikan kehityslinjoihin, jotta muutoksiin - joita kyseisellä alalla tapahtuu paljon ja odottamatta - pystyttäisiin aina reagoimaan nopeasti.

1.2. arvostaa komission lähestymistapaa ja sitä, että komissio on tehnyt asiasta oman analyysinsa Eurooppa-neuvoston Lissabonissa keväällä 2000 ja Göteborgissa vuonna 2001 asettamien perusperiaatteiden pohjalta.

1.3. toteaa lisäksi, että teollisuuden kilpailukyvyn kolmen osatekijän (tiedon, innovaatioiden ja yrittäjyyden) kehittämiseksi tasapuolisesti ja samanaikaisesti on perustavan tärkeää noudattaa Göteborgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämää kestävän kehityksen periaatetta.

1.4. on Euroopan alue- ja paikallisviranomaisia edustavana elimenä kaikin puolin mukana teollisuuspolitiikan muotoilussa, kun ensisijaisen taloudellisen ulottuvuuden lisäksi tarkastellaan myös kiinteästi sosiaali-, työllisyys-, koulutus- ja ympäristöpolitiikkaan liittyviä tärkeitä näkökohtia.

1.5. yhtyy komission näkemykseen teollisuuspolitiikan ja EU:n muiden teollisuuden kilpailukykyyn vaikuttavien politiikanalojen välisistä yhteyksistä sekä siitä, että kyseiset politiikanalat tulee sovittaa yhteen entistä paremmin.

1.6. huomauttaa, että Euroopan tuottavuuden heikko kasvu ja suhteellisen alhainen työllisyysaste johtuvat sitkeistä rakenneongelmista. Lisäksi on vähennettävä rajusti verotaakkaa, kuten yritysten ja työvoiman verotusta.

1.7. on huolissaan EU:n teollisuuden hitaasta kasvuvauhdista erityisesti siitä syystä, että Euroopan unionin eri alueiden välillä on vielä liian paljon eroja.

1.8. katsoo kuitenkin, että komission tiedonannossa esitetyn kaltaisten tarkkojen analyysien avulla voidaan saada tietoa teollisuuspolitiikan heikoista kohdista ja saada aikaan tarvittavaa synergiaa ongelmien ratkaisemiseksi joutuin.

1.9. katsoo, että unionin tulevaan laajentumiseen liittyy merkittäviä positiivisia näkökohtia, joita sitä paitsi on jo näkyvissä, kuten tiedonannossa korostetaan. On tärkeää ennakoida laajentumiseen väistämättä liittyviä ongelmia, sillä niihin voidaan reagoida, jos myös ehdokasvaltiot osallistuvat - perustamissopimuksessa määriteltyjä menettelytapoja noudattaen - avoimeen koordinointimenetelmään.

1.10. haluaa vakaasti omaksua alue- ja paikallisviranomaisten edustajana ratkaisevan roolin tehokkaan teollisuuspolitiikan muotoiluvaiheessa, sillä komitea on vakuuttunut siitä, että monissa jäsenvaltioissa toteutettava hallinnon hajauttaminen voi edistää kaikkien asianomaisten tahojen saamista mukaan politiikantekoon, mikä luo edellytykset avoimen koordinointimenetelmän todelliselle soveltamiselle toissijaisuusperiaatetta sekä perussopimuksessa määriteltyä toimivaltarakennetta noudattaen.

1.11. kehottaa komissiota analysoimaan järjestelmiä, jotka olisivat mahdollisimman sopivia teollisuuspolitiikan kehittämiseksi. Komitea arvostaa erityisesti vihreää kirjaa "Yrittäjyys Euroopassa"(2) sekä komission tiedonantoa neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Pienyritykset etusijalle laajentuvassa Euroopassa"(3), joita tässä käsiteltävässä tiedonannossakin osaksi ennakoidaan. Kyseisissä asiakirjoissa esitetään huomioita, jotka ovat perustavan tärkeitä tehokkaan ja paikallisesti vaikuttavan teollisuuspolitiikan laatimiseksi.

1.12. antaa arvoa komission tavalle liittää teollisuuspolitiikan kehittäminen ja työntekijöiden elinikäisten oppimismahdollisuuksien parantaminen tiiviisti toisiinsa.

1.13. katsoo, että tässä suhteessa erityisen tehokkaita ovat eräät jo käynnissä olevat yhteisön hankkeet. Komitea on vakuuttunut Galileo-hankkeen tehosta tutkimuksen ja kehityksen alalla.

1.14. on samaa mieltä siitä, että teollisuuspolitiikalla on väistämättä myös sosiaalisia vaikutuksia, ja pitää siis perustavan tärkeänä edistää aktiivista yrittäjyyskulttuuria erityisesti alue- ja paikallisviranomaisten - kansalaisten lähimpien keskustelukumppaneiden - tiiviin osallistumisen avulla.

2. Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

2.1. katsoo, että komission esittämien erityistavoitteiden yhteydessä alue- ja paikallisyhteisöjen tulee voida osallistua etenkin analysointivaiheeseen määriteltäessä miltä osin yhteisön teollisuuspolitiikan erityistavoitteet on onnistuttu saavuttamaan.

2.2. katsoo, että yhteisön tasolla on välttämätöntä analysoida teollisuuspoliittisten toimien vaikuttavuutta, jotta voidaan muodostaa kokonaiskuva jäsenvaltioiden soveltamista erilaisista ratkaisuista ja verrata niiden tehoa sekä helpottaa hyvien käytänteiden vaihtoa. Tämän jälkeen on kuitenkin suoritettava analyysi myös toiseen suuntaan eli ruohonjuuritasolta lähtien, jotta voidaan toteuttaa esim. tiettyjä tuotteita koskevia teollisuuspoliittisia erityistoimia. Tällaisten toimien määrittely edellyttää alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista osallistumista.

2.3. katsoo näin ollen, että EU:lla on ehdottoman tärkeä rooli sekä puite-edellytysten laatijana että yhteisön poliittisten toimien ensisijaisena tarkkailijana. Lisäksi komitea katsoo, että yhteisön tulee saattaa yhteen jäsenvaltiot, alueet ja paikallisyhteisöt, jotta ne voisivat esitellä toisilleen mahdollisiin yhteisiin erityisongelmiin löytyneitä parhaita ratkaisuja.

2.4. korostaa erityisesti tarvetta lähentää jäsenvaltioiden toimintalinjoja, jotta etenkin pien- ja mikroyrityksiä nykyisin vaivaaviin kaoottisiin lainsäädäntöpuitteisiin saataisiin selvyyttä.

2.5. suhtautuu myönteisesti ehdotukseen entistä järjestelmällisemmästä EU:n lähestymistavasta puite-edellytysten parantamiseen, mutta on huolissaan siitä, että jotkin jäsenvaltiot mukauttavat toimiaan yhteisön politiikan mukaiseksi hitaassa tahdissa. Kuten komissio aivan oikein huomauttaa, on oltava mahdollisimman hyvät valmiudet sopeuttaa teollisuuspolitiikkaa jatkuvasti ja nopeasti muuttuviin olosuhteisiin. Vaikka näin tehtäisiin yhteisön tasolla, yhteisön teollisuuden kasvukyky vaarantuu vakavasti, jos jäsenvaltiot eivät kykene panemaan EU:n direktiivejä täytäntöön viiveettä.

2.6. korostaa tarvetta vahvistaa sääntelyyn uusia lähestymistapoja, joiden tarkoitus on keventää sääntelystä yrityksille aiheutuvaa taakkaa. Tämä koskee erityisesti pien- ja mikroyrityksiä, joita liian raskaat maksut usein rasittavat kohtuuttomasti. Kyseinen vaatimus, joka on välttämätön jäsenvaltioissa toimivien pien- ja mikroyritysten kannalta, on vieläkin tärkeämpi ehdokasvaltioiden pien- ja mikroyrityksille. Toisena laajentumiseen liittyvänä vaarana saattaa olla se, että suuret yleiseurooppalaiset ryhmittymät valtaavat ehdokasvaltioiden markkinat, mikä voi saattaa pienimmät yritykset ja etenkin perheyritykset vaikeuksiin.

2.7. kehottaa näin ollen komissiota valvomaan, etteivät fuusiot ja yritysostot - vaikka ne ovatkin välttämättömiä yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn varmistamiseksi - vahingoittaisi pien- ja mikroyrityksiä, jotka ovat korvaamattomia luovien ratkaisujen ja innovaatioiden lähteitä.

2.8. kehottaa komissiota laatimaan tarkoituksenmukaisia strategioita hyvien toimintamallien levittämiseksi; hyviä toimintamalleja ovat mm. pk-yritysten muodostamat klusterit, jotka ovat dynaaminen osa EU:n teollisuuden kenttää ja innovaatioiden lähteitä. Esimerkkeinä voidaan mainita erityisesti Münchenin ja Tukholman alueiden biotekniikkaklusterit sekä Pohjois-Italian tekstiilialan klusterit.

2.9. kehottaa komissiota jatkamaan yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, sillä kuten komissio itse toteaa, aluepolitiikan tarjoamia mahdollisuuksia on hyödynnettävä täysimääräisesti laajentumisen seurauksena tapahtuvien rakennemuutosten tukemiseksi.

2.10. korostaa, että yrityksille pakollisten hallinnollisten toimien yksinkertaistaminen ja sujuvoittaminen pien- ja mikroyritysten osalta edellyttää tosiasiallista yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Jos näin ei tehdä, pien- ja mikroyritykset joutuvat tulevaisuudessakin käyttämään byrokratian hoitoon varoja, joita ne voisivat muuten käyttää tuotantoprosessin kehittämiseen.

2.11. kannustaa komissiota tekemään ehdotuksia, joiden avulla alue- ja paikallisviranomaisten yrityksille tarjoamia palveluja, esim. Italiassa käyttöön otettu yritysten keskitetty palvelupiste, voidaan tehdä helposti tunnetuksi sekä "viedä" muihin Euroopan valtioihin ja eritoten ehdokasvaltioihin. Alue- ja paikallisviranomaisten yrityspalvelupisteet ovat erittäin hyödyllisiä hallinnollisten toimien hoitamiseksi ja tehokkaita väyliä myös yhteisön aloitteista tiedottamiseksi.

2.12. toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat etenkin unionin laajentumisen yhteydessä osaltaan edistää sellaisten ongelmien ratkaisemista, jotka liittyvät pien- ja mikroyritysten mahdollisuuksiin saada rahoitusta yhteisöltä ja valtiolta.

2.13. korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla oma roolinsa yhteisön teollisuuspolitiikan toisessa, työntekijöiden elinikäistä oppimista koskevassa ulottuvuudessa. Yritykset tarvitsevat yhä enemmän erityiskoulutettua henkilökuntaa, ja tähän tarpeeseen tulee vastata alue- ja paikallisviranomaisten, yliopistojen, oppilaitosten, tutkimuslaitosten ja yritysten välisen synergian avulla.

2.14. huomauttaa komissiolle, että ammattikoulutuksen välineiden tarjoamisesta voivat parhaiten huolehtia alue- ja paikallisviranomaiset yhteisöltä saatavan rahoituksen avulla, koska työntekijöiltä vaadittavan erityiskoulutuksen laatu määritellään usein alueellisella tasolla. Alue- ja paikallisviranomaisten toiminta tehostuu, mikäli he saavat yhteisön tasolla mahdollisuuden vertailla kokemuksiaan ja levittää hyviä käytänteitä. Jotta teollisuuspolitiikka olisi tulevaisuudessa tehokkaampaa ja sen yhteydessä panostettaisiin työntekijöiden jatkokoulutukseen, on nämä kysymykset liitettävä yhteen työllisyyttä koskevien paikallisten ja alueellisten toimintasuunnitelmien kanssa.

2.15. yhtyy komission näkemykseen siitä, että tutkimus on innovoinnin perusta, mutta pitää perustavan tärkeänä myös tehokasta tiedotusta. Se on välttämätöntä sellaisten innovointiin liittyvien seikkojen yhdistelemiseksi, jotka eivät näennäisesti kuuluu samaan yhteyteen. Yhtenä esimerkkinä on suunnittelun ja tietotekniikan yhdistäminen tekstiilialalla, minkä johdosta Euroopan tekstiiliteollisuudella on maailmanmarkkinoilla erittäin kilpailukykyinen asema.

2.16. on samaa mieltä siitä, että EU:n houkuttelevuutta tuotannon sijoituspaikkana on tärkeää parantaa, ja korostaa, että liikenneväyliä ja kuljetusalaa tulee kehittää.

2.17. pitää tärkeänä, että yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikoissa todetaan lentorahdin merkitys toimitusketjun hallinnassa. Myös sähköistä kauppaa harjoittavien yritysten menestys riippuu ratkaisevasti siitä, miten nopeasti ne kykenevät toimittamaan tilatut tavarat. Luotettavien, helposti saatavien ja kilpailukykyisten lentorahtipalveluiden merkitys kasvaa jatkuvasti varsinkin reuna-alueilla.

2.18. muistuttaa tässä yhteydessä etnisten vähemmistöjen edustajien hyvistä valmiuksista ja mahdollisuuksista toimia yrittäjinä. Euroopan komissio on ottanut asian huomioon vihreässä kirjassaan "Yrittäjyys Euroopassa"(4), ja alueiden komitea arvostaa sitä. Komitea kehottaa komissiota pohtimaan tarkasti mahdollisia ratkaisuja ongelmiin, joita kyseisille yrittäjille aiheutuu. Komission mukaan he hyötyvät keskimääräistä vähemmän yrittäjille suunnatuista julkisista tukipalveluista, ja heillä on vain vähän yhteyksiä yrittäjäjärjestöihin. Alue- ja paikallisviranomaisilla voi olla ratkaiseva rooli autettaessa etnisiin vähemmistöihin kuuluvia yrittäjiä selviytymään yllä mainituista ongelmista.

2.19. kehottaa komissiota jatkamaan samaan malliin, jotta yhteisön tasolla voitaisiin helpottaa pien- ja mikroyritysten perustamista ja toimintaa.

2.20. toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat kansalaisten palveluksessa ja voivat osaltaan edistää rikasta yrittäjyyskulttuuria sekä tarjota helppokäyttöisiä ja tehokkaita välineitä, joiden avulla luovat ja innovaatiokykyiset yhteisön kansalaiset voivat konkreettisesti kehitellä ajatusta oman yrityksen perustamisesta.

2.21. palauttaa tässä yhteydessä mieliin komission vihreässä kirjassa "Yrittäjyys Euroopassa" mainitseman periaatteen, jonka mukaan Euroopassa tulee luoda sellainen asenne konkursseihin, joka ei ole yhtä jyrkkä kuin se nykyään on, jotta yrittäjät, jotka ovat aikanaan pystyneet ottamaan yrityshankkeisiin väistämättä liittyviä riskejä ja ajautuneet konkurssiin selvästi muista syistä kuin taitojen puutteesta tai petollisista tarkoituksista, voisivat konkurssin jälkeenkin edistää yhteisön talouskasvua.

2.22. kiinnittää komission huomion tietoihin, jotka se on itse esittänyt teollisuustuotannon kriisistä. Euroopan teollisuuden tuottavuuden kasvu on ollut USA:ta selvästi hitaampaa. EU:n kasvupotentiaali on nyt vahvistunut teollisuustuotannon kannustamisen johdosta. Komitea toivookin, että teollisuustuotannon kannustamiseksi laaditaan ripeästi yhteisön erityisdirektiivi ja että tässä yhteydessä myönnetään rahoitusta tuotannonaloille, jotka voivat parantaa EU:n kilpailukykyä huomattavasti. Esimerkkejä tällaisista aloista ovat tekstiiliala, rakennusala ja muut työvoimavaltaiset alat.

2.23. korostaa tarvetta vahvistaa EU:n sisämarkkinoita ja huomauttaa tässä yhteydessä, ettei komissio ole kiinnittänyt tähän seikkaan riittävästi huomiota. Ehdokasvaltioiden liittyminen Euroopan unioniin voi antaa uuden ja hedelmällisen sysäyksen sisämarkkinoiden kilpailukyvylle, mikä voi epäilemättä olla hyödyksi Euroopan teollisuudelle kokonaisuudessaan.

2.24. toteaa komission tavoin, että kuluttajansuojaa ja kansanterveyttä koskeva politiikka on kuluttajien luottamuksen ja näin ollen myös sisämarkkinoiden kasvun olennainen edellytys.

2.25. on sitä mieltä, että EU:n teollisuuspolitiikassa tulee olla tärkeällä sijalla jokaiseen markkinoilla olevaan tuotteeseen liittyvä velvoite esittää tiedot, jotka mahdollistavat sekä tuotantopaikkojen että yksittäisten tuottajien "jäljitettävyyden", jolloin voidaan korjata tietojen avoimuuden puute, sillä oikeus saada tietoja ja velvollisuus tutustua niihin ovat kuluttajille yhä tärkeämpiä seikkoja valintojen tekemisen ja turvallisuuden kannalta.

2.26. kehottaa komissiota pohtimaan ehdotuksen laatimista sellaisesta strategiasta, jonka avulla voitaisiin estää eurooppalaisista tuotteista perittävien, Euroopan teollisuuden kilpailukykyä usein heikentävien ja epäasianmukaisten tullimaksujen kielteisiä vaikutuksia.

2.27. korostaa lisäksi, että käyttöön tulisi ottaa yhteisöpatentti teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukaisen suojan takaamiseksi.

2.28. kehottaa komissiota kiinnittämään tulevaisuudessakin runsaasti huomiota strategioihin, joiden avulla lievennetään välttämättömien uudelleenjärjestelyjen kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Tällaiset vaikutukset vaikeuttavat entisestään alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa uudenlaisen sosiaalisen ahdingon torjumiseksi.

2.29. korostaa alati kasvavaa tarvetta taata kehityksen kestävyys ja toivoo, että ehdokasvaltioille tarjotaan viipymättä kaikki tarvittavat välineet, jotta ne voivat varmistaa kestävän kehityksen periaatteiden toteutumisen myös paikallistasolla. Tässäkin yhteydessä käy siis selväksi, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa sekä tarvittavan kulttuurisen tietoisuuden herättämisessä että kestävää kehitystä edistävien välineiden valmistelussa.

Bryssel 9. lokakuuta 2003.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 100, 2.4.1996, s. 14.

(2) KOM(2003) 27 lopullinen.

(3) KOM(2003) 26 lopullinen.

(4) KOM(2003) 27 lopullinen.