Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä Euroopan multimedia-alan tiedontuottajayritysten kehityksen tukemiseksi ja multimediatiedon käytön edistämiseksi syntymässä olevassa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000) (95/C 250/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(95) 149 lopull. - 95/0156(CNS)

(Komission 30 päivänä kesäkuuta 1995 esittämä)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

sekä katsoo, että

Euroopan tiedontuotantoteollisuus voi merkittävästi edistää yhteisön talouskasvua, kilpailukyvyn vahvistumista ja työllisyyden kehitystä, kuten valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys - 2000-luvun haasteet ja näkymät" (1) esitetään,

Eurooppa-neuvosto päätti Brysselin kokouksessaan 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 edellä mainitun valkoisen kirjan perusteella toteuttaa toimintasuunnitelman, johon kuuluu konkreettisia toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla, erityisesti sellaisiin tiedon perusrakenteisiin ja uusiin sovelluksiin liittyen, joihin tarvitaan uutta tietosisältöä,

Eurooppa-neuvosto kiinnitti Korfun kokouksessaan 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 huomiota tietoyhteiskuntaa käsittelevän korkean tason ryhmän suosituksiin, sellaisina kuin ne on esitetty "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta" -kertomuksessa (2), ja korosti, että yhteisöllä ja jäsenvaltioilla on tärkeä osuus tietoyhteiskunnan luomisessa antamalla poliittinen sysäys, luomalla selkeä ja vakaa säännös- ja lakikehys sekä näyttämällä esimerkkiä aloilla, jotka kuuluvat niiden piiriin,

komission toimintasuunnitelmassa "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan - toimintasuunnitelma" (3) tunnustetaan tiedon tuotannon merkitys ja edellytetään, että komissio ehdottaa tapoja, joilla voidaan edistää suotuisien olosuhteiden luomista, joissa tiedontuottajat voivat soveltaa taitojaan ja tuotteitaan uuteen multimediaympäristöön ja edistää uusien tietopalveluiden entistä suurempaa käyttöä,

neuvosto korosti 28 päivänä syyskuuta 1994 (4) erityisesti Euroopan tiedontuotantoteollisuuden maailmanlaajuisen kilpailukyvyn edistämisen kiireellisyyttä, ottaen huomioon kulttuurin monimuotoisuus sekä näiden tuotteiden yhteiskunnallinen vaikutus,

Eurooppa-neuvosto korosti Essenin kokouksessaan 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994 tiedontuotannon merkitystä tietoyhteiskunnan toteutumisessa,

neuvoston 3 ja 4 päivänä huhtikuuta 1995 antamassa päätöslauselmassa kulttuurista ja multimediasta (5) korostettiin multimedian merkitystä tiedontuotantoteollisuuden kehittämisen helpottamiseksi ja kansalaisten pääsyn parantamiseksi kulttuuriperinnön pariin sekä jäsenvaltioiden ja unionin liikkeellepanevaa asemaa korkealaatuisten kulttuuriin liittyvien multimediaohjelmien luomisessa, tuotannossa ja jakelussa,

unionin tiedontuotantoa koskevan politiikan kolme pitkän ajan strategista tavoitetta ovat helpottaa Euroopan tiedontuotantoteollisuuden kehitystä, tehdä uusien tietopalvelujen myötävaikutus kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen Euroopassa mahdollisimman suureksi ja tehostaa kehittyneiden tietopalvelujen myötävaikutusta Euroopan kansalaisten ammatilliseen, yhteiskunnalliseen ja kulttuurialan kehitykseen,

Euroopan multimedian tiedontuotantoteollisuuden ja markkinoiden kehitykselle on lukuisia esteitä, jotka hidastavat siirtymistä tietoyhteiskuntaan,

yhteisön on hyödynnettävä sitä vahvaa kilpailuasemaa, joka sillä on joillakin tiedontuotannon aloilla, ja vahvistettava asemaansa muilla tiedontuotannon aloilla,

tietopalveluiden käyttäjien tarpeet, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten sekä yhteisön heikommassa asemassa olevien alueiden osalta, vaativat erityistä huomiota,

olisi säädettävä toimenpiteitä, joilla edistetään pienten ja keskisuurten -yritysten (pk) osallistumista tähän ohjelmaan,

jäsenvaltioiden tietopalveluiden tarjonnan ja käytön erilaiset kehitysasteet vaativat erityistä huomiota, ottaen huomioon yhteisön sisäinen yhteenkuuluvuus ja kaksitasoiseen tietoyhteiskuntaan liittyvät vaarat,

tähän ohjelmaan sisältyvien Euroopan tiedontuotantoteollisuuden aseman vahvistamiseen pyrkivän politiikan toimien avulla on täydennettävä muita sisältötuotannon toimia, erityisesti audiovisuaaliseen alaan liittyviä tomia (6),

kaikkien tiedontuotantopolitiikan toimien on täydennettävä muita kansallisia ja yhteisön aloitteita, kuten komission toimintasuunnitelmassa "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan - toimintasuunnitelm" erityisesti esitetään, ja ne on toteutettava komission koulutukseen (7) ja ammatillisen koulutukseen (8) sekä tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen (9) ja pk-yrityksiin (10) liittyvissä ohjelmissa ja aloitteissa,

tämän ohjelman edistymistä olisi seurattava jatkuvasti ja järjestelmällisesti sen sopeuttamiseksi tarvittaessa multimedian tiedontuotantomarkkinoiden muutoksiin; ohjelman edistymistä olisi aikanaan arvioitava puolueettomasti, jotta saadaan tarvittavaa taustatietoa tulevien tiedontuotantopolitiikan toimien tavoitteiden määrittelemiseksi; ohjelman lopussa siitä saadut tulokset arvioidaan lopullisesti ja niitä verrataan tässä päätöksessä asetettuihin tavoitteisiin,

tämän ohjelman toimet eivät millään tavoin rajoita yhteisön kilpailusääntöjen soveltamista,

tämän ohjelman toteuttamiseksi voi olla aiheellista osallistua yhteistyöhön kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa, ja

on tarpeen määrittää ohjelman kesto,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään ohjelma, jolla on seuraavat tavoitteet:

- multimediatiedon kysynnän ja käytön edistäminen;

- suotuisien olosuhteiden luominen Euroopan multimediatiedon tuotantoteollisuudelle;

- Euroopan kansalaisten ammatillisen, yhteiskunnallisen ja kulttuuriin liittyvän kehityksen tukeminen.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi seuraavat toimet toteutetaan komission ohjauksessa liitteessä I annettujen toimintalinjojen ja liitteessä III esitettyjen yksityiskohtaisten toteuttamisjärjestelyjen mukaisesti:

- kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen;

- Euroopan julkisen alan tiedon hyödyntäminen;

- Euroopan multimediamahdollisuuksien toteuttaminen;

- tukitoimet.

3 artikla

Ohjelma kattaa neljän vuoden jakson 1 päivästä tammikuuta 1996 alkaen 31 päivään joulukuuta 1999.

4 artikla

1. Komissio on vastuussa ohjelman toteuttamisesta.

2. Jäljempänä 5 artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan:

- työohelmaan;

- budjettimenojen jakamiseen;

- ehdotuspyyntöjen sisältöön;

- ohjelman arviointitoimenpiteisiin;

- kaikkiin poikkeamiin liitteessä III määrätyistä säännöistä;

- osallistumiseen kolmansien maiden oikeushenkilöiden ja kansainvälisten järjestöjen hankkeisiin.

5 artikla

1. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.

3. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.

4. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.

6 artikla

Kun 5 artiklassa tarkoitettu komitea on tutkinut riippumattomien asiantuntijoiden laatiman arviointikertomuksen 2 artiklassa tarkoitettujen toimintalinjojen toteutuksessa saaduista tuloksista, komissio antaa sen ohjelman puolivälissä ja lopussa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Komissio voi näiden tulosten perusteella esittää ehdotuksia ohjelman suuntauksen muuttamiseksi.

7 artikla

Tähän ohjelmaan osallistuminen voi olla avointa, tavallisesti ilman komission taloudellista tukea, kolmansiin maihin sijoittautuneille oikeushenkilöille ja kansainvälisille järjestöille, jos osallistuminen edistää tehokkaasti ohjelman toteuttamista ottaen huomioon molemminpuolisen edun periaate.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

(1) "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys - 2000-luvun haasteet ja näkymät" KOM(93) 700 lopullinen, 5 päivänä joulukuuta 1993, luku 5 A "Tietoyhteiskunta"

(2) "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta - suosituksia Euroopan neuvostolle", Bryssel, 26 päivänä toukokuuta 1994

(3) KOM(94) lopullinen, 19 päivänä kesäkuuta 1994, "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan - toimintasuunnitelma"

(4) Neuvoston 1787:nnen kokouksen päätelmät 9561/94 (paino 197), 28 päivänä syyskuuta 1994

(5) Audiovisuaalisia ja kulttuuriasioita käsittelevän neuvoston istunto N:o 1841, 3 ja 4 päivänä huhtikuuta 1995, neuvoston asiakirja 6072/95, 24 päivänä maaliskuuta 1995

(6) Neuvoston päätös 93/424/ETY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, toimintasuunnitelmasta kehittyneiden televisiopalveluiden luomiseksi Eurooppaan (EYVL N:o L 196, 5.8.1993, s. 48); KOM(94) 523 8 päivänä helmikuuta 1995, "Politique Audio-visuelle. Créer un environnement favorable à l'essor des entreprises de l'industrie europeénne des programmes (MEDIA II 1996-2000)"; neuvoston direktiivi 89/552/ETY, annettu 3 päivänä lokakuuta 1989, "Televisio ilman rajoja" (EYVL N:o L 298, 17.10.1989, s. 23)

(7) KOM(93) 708 lopullinen, 3 päivänä helmikuuta 1994

(8) Neuvoston 6 päivänä joulukuuta 1994 tehty päätös (EYVL N:o L 340, 29.12.1994, s. 8)

(9) Neljäs puiteohjelma Euroopan yhteisön toimista tutkimuksen sekä teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla (1994-1998), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1110/94/EY, 26 päivänä huhtikuuta 1994 (EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1)

(10) KOM(94) 207 lopullinen, 3 päivänä kesäkuuta 1994

LIITE I

INFO 2000:N TOIMINTALINJAT

Toimintalinja 1: Kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen

Uusien multimedia-alan tietotuotteiden ja -palveluiden mahdollisuuksia koskevan tiedon puute on tärkeä kysyntää rajoittava tekijä. Tällä toimintalinjalla pyritään korjaamaan tilannetta lisäämällä kansallisella tai alueellisella tasolla käynnissä oleviin tietoisuutta lisääviin ja käyttäjäryhmiä koskeviin toimiin eurooppalainen ulottuvuus. Heikommassa asemassa olevien alueiden ja reuna-alueiden kysynnän kehityksen tukemiseen kiinnitetään erityistä huomiota.

1.1. Uusien markkinoiden luominen lisäämällä tietoisuutta Euroopan tasolla erityisten käyttäjäryhmien avulla

IMPACT-ohjelmassa on luotu jäsenvaltioissa olevien sellaisten järjestöjen verkosto, joiden tehtävänä on toteuttaa uusiin tietopalveluihin liittyviä tietoisuuden lisäämis- ja tiedotuskampanjoita. Erilaiset järjestöt, kuten kauppakamarit, ammattijärjestöt tai julkiset laitokset, hoitavat tätä tehtävää eri jäsenvaltioissa. Toimimalla eurooppalaisessa verkostossa nämä järjestöt voivat lisätä toimintaansa eurooppalaisen ulottuvuuden.

INFO 2000 -ohjelmassa tätä menestyksellistä toimintatapaa jatketaan ja laajennetaan. Yhteisön mukanaolo verkostossa liikkeellepanijana ja yhteensovittajana lisää erillisten toimien arvoa ja asettaa nämä toimet selkeään eurooppalaiseen yhteyteen. Sen lisäksi, että komissio antaa taloudellista tukea erityistoimille, joissa on eurooppalainen ulottuvuus, se myös rohkaisee taitotiedon ja kokemusten vaihtoa, yhteisten viestintä- ja tietolaitteistojen käyttöä ja eri järjestöjen välistä yhteistyötä yhteishankkeissa.

Verkostoon kuuluvat järjestöt hoitavat seuraavia tehtäviä:

- tarjoavat pääsyn tietokokoelmiin ja -luetteloihin kaikkialla Euroopan unionissa;

- esittelevät ja helpottavat pääsyä tiedon valtaväylille;

- tiedottavat käyttäjille heidän tiedontarpeitaan mahdollisesti tyydyttävistä lähteistä, sekä kansallisesti että kansainvälisesti;

- järjestävät yhteensovitettuja eurooppalaisia tietoisuutta lisääviä kampanjoita kansallisella ja alueellisella tasolla;

- edistävät käyttäjien koulutusta.

Näiden tomien pääasiallisena kohteena ovat pienet ja keskisuuret yritykset sekä kirjastot. Varsinainen tarkkojen kohderyhmien valinta jää kansallisten ja alueellisten järjestöjen tehtäväksi, koska ne ovat lähimpänä kohderyhmiä.

Ehdotuspyynön jälkeen kaikkiaan 30-50 järjestöä valitaan osallistumaan verkostoon. Valintarperusteisiin kuuluvat paikallisten tietomarkkinoiden tuntemus, läheisyys ennakoituihin kohderyhmiin ja valmius työskennellä eurooppalaisessa verkostossa. Rohkaistaan toimia, joilla pyritään edistämään naisten etuja uusissa tietopalveluissa.

Verkosto on yhteistyössä muiden asiaankuuluvien kansallisten järjestöjen kanssa. Se on läheisessä yhteydessä muihin EU:n tukemiin elimiin ja verkostoihin, joilla on sitä täydentävä tehtävä, kuten tietoyhteiskunnan hanketoimisto (ISPO), eurooppalaiset tietokeskukset (EIC:t), liiketoiminnan yhteistoimintaverkosto (BC-NET), VALUE-jakelukeskukset ja yliopistojen yrityskoulutuskumppanuudet (UETP:t). Näihin verkostoihin osallistuvia järjestöjä voitaisiin valita ehdotuspyynnöistä. Samansuuntaisia tai päällekkäisiä verkostoja pyritään välttämään. Muiden neljännen tutkimuspuiteohjelman mukaisesti toteutettujen tietoisuutta lisäävien toimien, kuten edistynyt viestintäteknologia ja -palvelut (ACTS) -ohjelman ja Telematics-ohjelman avulla pyritään saavuttamaan synergiaa ja aloittamaan uutta toimintaa.

1.2. Yleiseurooppalaisten käyttäjäryhmien rohkaiseminen

Kukoistava kysyntä on tärkeää terveiden markkinoiden kehittymiselle multimedian kaltaisten kehittyneiden tietotuotteiden ja -palveluiden osalta. Tietomarkkinoilla tapahtuvien nopeiden muutosten vuoksi säännöllinen toimittajien ja käyttäjien välinen vuoropuhelu voi helpottaa siirtymiskehitystä. Yleensä toimittajaosapuoli on käyttäjiä paremmin järjestäytynyt sekä kansallisella että Euroopan tasolla. Kahdella niistä kolmesta alueesta, jotka muodostavat multimediateollisuuden - tietotekniikassa ja televiestinnässä - käyttäjäpuoli järjestäytyy entistä enemmän sekä kansallisella että Euroopan tasolla.

Multimediateollisuuden kolmannella alueella - tiedontuotantoteollisuudessa - kysyntäpuoli on hajanainen ja paljon vähemmän järjestäytynyt. Tietosisällön tuottajien ja käyttäjien väliset suhteet ovat perinteisesti olleet epäsuoria; ne ovat kulkeneet välittäjien kautta. Uusien viestintäverkostojen vaikutuksesta tilanne on nyt kuitenkin muuttumassa. Myös sisältöalalla tunnetaan yhä selvemmin tarve kehittää suoria suhteita tuottajien ja käyttäjien välille. Kansallisella tasolla ammatilliset järjestöt ja teollisuuden alojen järjestöt alkavat käsitellä tätä kysymystä. Euroopaan multimedian sisältömarkkinoiden myönteisen kehityksen kannalta on kuitenkin tärkeää, että käyttäjäryhmiä syntyy myös Euroopan tasolla.

INFO 2000 -ohjelman suunnitelluilla toimilla pyritään edistämään tätä kehitystä kannustamalla kansallisten käyttäjäryhmien yhteistoimintaa ja kokemusten vaihtoa ja näin edistämään eurooppalaisten ryhmittymien syntymistä. Käyttäjien tärkeimpien ongelmien, esimerkiksi laadunvarmistuksen ja luotettavuuskysymysten ratkaisemiseksi kehitetään erityistoimenpiteitä. Tietoisuutta lisäävien yksiköiden verkostoa käytetään eri jäsenvaltioiden tilanteen analysoimiseksi, ja niillä on liikkeellepaneva tehtävä yleiseurooppalaisten käyttäjäryhmien luomisessa.

Toimintalinja 2: Euroopan julkisen alan tiedon hyödyntäminen

Euroopan julkisen alan tieto on kätketty voimavara, joka odottaa hyödyntämistään. Julkinen ala kerää ja tuottaa valtavia määriä tietoa, josta suuri osa on kiinnostavaa yksityisten ihmisten ja liikeyritysten kannalta ja jota voidaan käyttää raaka-aineena yksityisen alan tietoteollisuuden tuottamissa lisäarvoa tarjoavissa tietopalveluissa. Alueellisen, kansallisen tai eurooppalaisen tason viralliset tilastopalvelut ovat esimerkki tästä.

Kolme toimiryhmää edistää erityisesti julkisen alan roolin vahvistamista ja sen mahdollisuuksien hyödyntämistä Euroopan tasolla:

- poliittisten ohjelmien kehittäminen julkisen alan tietojen saatavuutta ja hyödyntämistä varten,

- Euroopan julkisen alan tietoja koskevien hakemistojen yhdistäminen,

- julkisen alan tiedontuotantovoimavarojen saaminen käyttöön.

Huomiota kiinnitetään erityisesti unionin reuna-alueiden tiedonsaannin parantamiseen.

2.1. Poliittisten ohjelmien kehittäminen julkisen alan tietojen saatavuutta ja hyödyntämistä varten

Julkisen alan tiedon saatavuutta koskevat säännöt ovat eri jäsenvaltioissa hyvin erilaisia tai niitä ei joissain tapauksissa ole lainkaan. Kun siirtyminen tietoyhteiskuntaan edistyy, tästä tilanteesta saattaa muodostua este yksityisten ihmisten ja yritysten täydelle osallistumiselle kaikkialla Euroopassa, ja sen seurauksena mahdollisuudet saattavat jakautua epätasaisesti. Tämän vuoksi Euroopan tasolla tarvitaan aloitteita sellaisten poliittisten ohjelmien kehittämiseksi, joilla helpotetaan julkisen alan hallitseman tiedon saantia ja sen hyödyntämistä, erityisesti Eurooppaa hyödyttävien tietovoimavarojen osalta.

Komissio antaa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja markkinaosapuolisen kanssa vihreän kirjan, jossa tutkitaan tilannetta eri jäsenvaltioissa, EU:n suhteellista asemaa maailmanlaajuisessa yhteydessä ja erilaisia mahdollisuuksia lähentää kansallisia lähestymistapoja. Tämän vihreän kirjan perustaksi tehdään vertailevia tutkimuksia eri valtioiden tilanteesta ja edistetään kansallisten kokemusten vaihtoa.

2.2. Euroopan julkisen alan tiedon hakemistojen yhdistäminen

Useissa jäsenvaltioissa ollaan toteuttamassa käytännön aloitteita julkisen alan tiedon saatavuuden parantamiseksi. Euroopan tietoyhteiskunnassa on varmistettava, että tarvittava julkisen alan tieto on entistä helpommin kaikkien niiden Euroopan yksityisten ihmisten ja liikeyritysten saatavilla, joita tällainen tieto saattaa kiinnostaa.

Komissio tukee aloitteita Euroopan julkisen alan tiedon hakemistojen tuottamiseksi yleisessä muodossa, jolloin ne voidaan liittää toisiinsa ja niihin voidaan päästä mistä tahansa Euroopassa.

Ehdotuspyyntöjen mukaisesti tuetaan esitutkimushankkeita sellaisten tietohakemistojen tuottamiseksi, joilla on edellä mainitut ominaisuudet. Näissä esitutkimushankkeissa voidaan käsitellä olemassa olevien kansallisten tai alueellisten tietohakemistojen liittämistä toisiinsa kansalliset rajat ylittäen sekä uusien hakemistojen tuottamista yhteistyönä. Erityisesti kannustetaan esitutkimushankkeita, jotka perustuvat yksityiseen ja julkiseen kumppanuuteen ja monikielisten ratkaisujen käyttöön.

2.3. Julkisen alan tiedontuotantovoimavarojen käyttäminen

Eurooppaa on siunattu runsailla julkisen alan, kuten museoiden, kirjastoiden, tekijänoikeus- ja patenttitalletusjärjestelmien, opetus- ja koulutuselinten, historiallisten arkistojen ja arkkitehtonisten kohteiden, valvonnassa olevilla "tietokokoelmilla" kuten niitä voitaisiin nimittää. Nämä tietokokoelmat on otettava käyttöön, jos Eurooppa aikoo hyödyntää tätä kulttuuri- ja talousomaisuuttaan kaupallisesti ja toteuttaa kehittyneen tekniikan mahdollisuuksia julkisen alan palvelujen tueksi. Ne ovat keskeinen unionin voimatekijä kansainvälisessä tietoyhteiskunnassa, ja ne lukuisat kaupat, joilla joitakin kokoelmia koskevaa määräysvaltaa on siirretty yksityisille yrityksille, joista kaikki eivät ole olleet eurooppalaisia, ovat jo korostaneet niiden kaupallisia ja strategisia mahdollisuuksia.

Suurin osa näistä tietokokoelmista on vielä analogisessa muodossa, mutta niitä digitalisoidaan yhä enemmän. INFO 2000 -ohjelmalla pyritään saamaan nämä digitaaliset kokoelmat yksityisen alan käytettäviksi.

Tämän vuoksi komissio tukee digitaalisia tietokokoelmia käsittelevien eurooppalaisten luetteloiden luomista ja näiden luetteloiden yhdistämistä verkoksi kaikkialla EU:ssa. Tämä tarkoittaa sitä, että on määritettävä yhteinen standardiesitysmuoto näitä kokoelmia varten ja yhdistettävä ne henkisen omaisuuden kauppajärjestelmiin. Ehdotuspyyntöjen perusteella tarjotaan tukea hakemistojen luomiseksi ja niiden yhdistämiseksi henkisen omaisuuden oikeuksien kauppajärjestelmiin. Tähän liittyviä standardeja ja määrittelyjä kehitetään tutkimusten sekä alan vaikuttajista koostuvien työryhmien avulla.

Toimintalinja 3: Euroopan multimediatiedon mahdollisuuksien toteuttaminen

Siirtyminen "kirjoituksesta kuvaruutuun" muuttaa nopeasti ja perinpohjaisesti tiedontuotantoteollisuuden rakennetta ja sen eri toimijoiden rooleja. Kansainvälistyminen ja multimedia ovat avainsanoja tässä suhteessa. Tietosisältö itse ja sen uudet luomis-, pakkaus- ja markkinointitavat ovat yhä enemmän päävoimia näissä muutoksissa.

Näistä muutoksista selviytyminen ja syntyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen ovat pääasiassa asianomaisten teollisuudenalojen vastuulla. Lukuun ottamatta maailmanlaajuisesti toimivien suuryritysten pientä joukkoa Euroopan tiedontuotantoala koostuu kuitenkin pääasiassa pienistä ja keskisuurista yrityksistä. Näiden on vaikea sopeutua nopeasti kehittyviin kansainvälisiin multimediamarkkinoihin ja muutosten nopeuteen. Lisäksi alkukustannukset ovat suuret korkealuokkaisten multimedianimikkeiden tuotannossa, ja Euroopan markkinat ovat kulttuuri- ja kieliesteiden pirstomat. Tämän vuoksi on paljon vaikeampaa saavuttaa se kriittinen massa, joka tarvitaan alkusijoituksen saamiseksi takaisin.

Tämä asettaa Euroopan multimediakustantajat, jotka ovat tottuneet toimimaan kansallisessa tai alueellisessa ympäristössä, epäsuotuisaan asemaan verrattuna kilpailijoihin muualla maailmassa. Yhtenäismarkkinoiden mahdollisuuksien hyödyntämisestä tulee elintärkeää maailmanlaajuisen kilpailukyvyn kannalta.

Tällä toimintalinjalla pyritään lievittämään Euroopan multimediatuottajien suhteellista kilpailuhaittaa muotoutuvilla multimediamarkkinoilla:

- edistämällä laadukasta eurooppalaista multimediatiedon tuotantoa,

- suosimalla käytännöllistä lähestymistapaa multimediaoikeuksien kauppaamisessa,

- kehittämällä ja vaihtamalla parhaita liiketoiminnan käytäntöjä.

3.1. Laadukkaan euroopalaisen multimediatiedon edistäminen

Laadukkaan eurooppalaisen multimediatiedon tuotantoa edistetään kolmella strategisella alalla: Euroopan kulttuuriperinnön taloudellinen hyödyntäminen, yrityspalvelut pk-yrityksille ja maantieteellinen tieto. IMPACT-ohjelman esitutkimustoimet näillä aloilla ovat osoittaneet yleiseurooppalaiseen lähestymistapaan liittyvät ongelmat ja luoneet perustan INFO 2000:ssa toteutettaville lisätoimille.

Monikieliset vuorovaikutteiset multimediatuotteet voivat perustua käytettävissä olevan tietosisällön runsaudelle, kun kielimuurit ja muut kansallisten ja alueellisten markkinoiden rajoitukset voitetaan. Sen lisäksi, että vahva eurooppalainen liiketoiminta tällä alalla tuo taloudellista hyötyä, se todennäköisesti edesauttaa kulttuuristen ominaispiirteiden ja kielten moninaisuuden säilyttämistä. Se myös auttaa kansalaisia ymmärtämään Euroopan kulttuurien moninaisuutta eri jäsenvaltioissa ja alueilla.

Edellä mainituilla aloilla - Euroopan kulttuuriperintö, pk-yritysten palvelut ja maantieteellinen tieto - pyydetään ehdotuksia, joilla tuetaan yleiseurooppalaisen multimediatiedon kehittämisen alku- ja esikaupallisia vaiheita. Tuen pitäisi auttaa yrityksiä voittamaan esteitä, jotka liittyvät tietosisällön monikieliseen ja monikulttuuriseen (uudelleen)käyttöön ja kansalliset rajat ylittävään yhteistoimintaan. Näihin alkuvaiheisiin sisältyisi tuotteen määrittely, yhteistyökumppaneiden etsintä, neuvottelut lisenssien vaihdosta, yhteisen jakelun suunnittelu ja niin edelleen, aina prototyypin valmistamiseen asti.

Tukea annetaan hankkeille, jotka osoittavat Euroopan laajuisen monikielisen lähestymistavan toteuttamiskelpoisuuden, sisältävät suuren riskitekijän, edistävät voimakkaasti markkinoiden kehittymistä ja joissa käyttäjillä on merkittävä osuus. Erityisiä lisäkannustimia voidaan käyttää pk-yritysten sekä epäsuotuisten ja reuna-alueiden osallistumisen edistämiseksi.

Ehdotuspyynnöt sovitetaan tarkoin yhteisön RAPHAËL-ohjelmaan, pk-yrityksiä ja käsityöalaa tukevaan yhtenäisohjelmaan sekä kaupan, matkailun ja sosiaalitalouden alakohtaisen politiikan toimiin.

3.2. Multimedia-alan henkisen omaisuuden oikeuksien kauppa

Perinteisesti oikeuksien hallinta on järjestetty aloittain (teksti, ääni, kuva, video jne.) ja maakohtaisesti. Multimedia-aikakauden kynnyksellä tästä tilanteesta on entistä enemmän muodostumassa este multimediatiedon markkinoiden kehitykselle, koska erilaisten oikeuksien tunnistamiseen ja hankkimiseen vaadittava aika ja työmäärä kasvavat voimakkaasti sitä mukaa, kun tietolajien määrä ja oikeuksien omistajien maiden määrä kasvavat. Pienet yhtiöt ja uudet mediatulokkaat kärsivät eniten nykyisestä järjestelmästä, koska ne saattavat haluta käyttää uudelleen jo olemassa olevaa aineistoa.

Yleiseurooppalaisen multimediatiedon kehittäminen vaatii uusien eri jäsenvaltioiden panosta. Toimivat ja tehokkaat menetelmät multimediaoikeuksien kauppaamiseksi Euroopan tasolla ovat olennaisia Euroopan multimedia-alan tiedontuotantoteollisuuden kehitykselle.

Annettavalla ehdotuspyynnöllä haetaan esitutkimusehdotuksia, joilla luodaan perusta multimediaoikeuksien elektroniselle rajat ylittävälle kaupalle. Lisäksi aloitetaan tutkimuksia, joilla selvitetään, miten Euroopan multimediaan liittyvät erilaiset henkisen omaisuuden oikeuksien kaupankäyntijärjestelmät voivat toimia yhdessä. Pienten ja keskisuurten yritysten avuksi kehitetään käytännön työkaluja, joiden avulla voidaan parhaiten hankkia, hyödyntää ja suojata multimediaoikeuksia. Nämä toimet perustuvat neljännen puiteohjelman asiaankuuluviin tutkimuksen ja teknologian kehityksen toimiin.

Vaikka yhteisymmärryksen saavuttaminen voi olla vaikeaa, saattaa oikeudellisten vaatimusten yhtenäistäminen ja järkeistäminen olla tarpeen pitkällä aikavälillä.

3.3. Parhaiden liiketoiminnan käytäntöjen kehittäminen ja vaihto

Tukea myönnetään toimille, jotka tähtäävät parhaiden liiketoimintakäytäntöjen kehittämiseen ja vaihtoon Euroopan tasolla. Tällaiset toimet käsittävät tiedontuotannon toimialojen osalta tärkeiden liiketoimintojen kuvauksia, kuten menetelmiä henkisen omaisuuden hankkimiseksi ja tieto-omaisuuden arvioimiseksi ja menetelmiä henkisen omaisuuden hankkimiseksi ja tieto-omaisuuden arvioimiseksi ja hoitamiseksi sekä multimedian kuluttajaraatien kokemusten vaihtoa multimediatuotteiden ja -palvelusten tutkimiseksi ja arvioimiseksi.

Näitä toimia toteutetaan tutkimuksilla, työryhmillä, seminaareilla ja julkaisuilla. Euroopan tiedontuotantoteollisuuden järjestöt ovat kiinteästi tässä mukana.

4. Tukitoimet

Ohjelmatukitoimilla pyritään voimistamaan ohjelman keskeisten toimien vaikutuksia kiinnittämällä huomiota joukkoon laaja-alaisia kysymyksiä, jotka koskevat koko ohjelmaa.

4.1. Multimedia-alan tiedontuotantomarkkinoiden tarkkailu ja analyysi

Säännöllisin väliajoin tiedontuotantoteollisuuden, käyttäjäyhteisöjen ja jäsenvaltioiden kokeneet asiantuntijat kutsutaan koolle tarkkailemaan ja analysoimaan multimedian vaikutusta tiedontuotantoteollisuuteen ja tiedon arvoketjun eri osiin sekä keskustelemaan aiheesta. Näitä kokouksia järjestettäessä käytetään mahdollisuuksien mukaan nykyaikaisia multimediatieto- ja viestintämahdollisuuksia.

Kokousten kokoonpano heijastaa tiedontuotannon, -jakelun ja -käytön eri osia Euroopan unionissa sekä erilaisia sääntelyyn liittyviä seikkoja (esimerkiksi henkilötietojen suojaa), jotka vaikuttavat tietosisältöön. Näin kokoukset toimivat paikkana, jossa tiedontuotantoteollisuuden eri alat, Euroopan tason ja kansalliset päättäjät sekä tietomarkkinoiden toimittajat ja kuluttajat voivat keskustella, vaihtaa kokemuksia ja tehdä yhteistyötä.

Tapaamisissa keskitytään:

- pitkän aikavälin suunnitelmiin, jotka saatetaan ajan tasalle aina, kun se on perusteltua markkinoilla, tekniikassa, teollisuudessa ja politiikassa tapahtuneen tärkeän kansainvälisen kehityksen vuoksi,

- eri alojen ja eri jäsenvaltioiden markkinatoimijoiden kannalta keskeisiin yleisesti kiinnostaviin kysymyksiin, kuten oikeudellisiin näkökohtiin ja laadunvarmistukseen,

- markkinoiden kehityksen esteisiin ja asianmukaisiin suosituksiin teollisuudelle, hallinnolle ja käyttäjille näiden esteiden voittamiseksi,

- INFO 2000:n toteuttamiseen tekemällä suosituksia suuntauksista ja ensisijaisista tavoitteista.

Toteutetaan tutkimuksia, jotta voitaisiin tarkkailla Euroopan ja maailmanlaajuisten tietomarkkinoiden muutoksia ja analysoida keskeisiä kysymyksiä perinpohjaisesti.

4.2. Multimedian tietosisältöstandardien käytön levittäminen

Tiedon järjestämisen ja esittämisen standardit ja tietosisällön koodikielelle muuntamisen standardit, mukaan lukien terminologia, ovat olennaisia asiakirjojen ja julkaisujen vaihdon helpottamiseksi sekä sen vuoksi, että tehdään mahdolliseksi tietosisällön hyödyntäminen, sen saatavuus, ylläpito ja uudelleenkäyttö.

IMPACT-ohjelmassa tällä alalla alkanutta työtä jatketaan ja laajennetaan. Tuetaan toimia, jotka lisäävät olemassa olevien tietosisältöstandardien tuntemusta ja edistävät niiden käyttöä työryhmien ja sähköisten foorumien avulla ja julkaisemalla kertomuksia paperilla ja sähköisesti.

4.3. Taitojen kehittämisen rohkaiseminen Euroopan tasolla

Jotta voitaisiin edistää taitojen kehittymistä, asianmukaisia eurooppalaisia yhdistyksiä on rohkaistava kehittämään ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla tarjotaan Euroopan tiedontuottajille tarvittavat taidot multimedian ja vuorovaikutteisuuden aikakaudelle siirtymiseksi. Tuettavat toimet perustuvat tavallisesti kolmivaiheiseen lähestymistapaan:

- kiireellisimpien koulutustarpeiden tunnistaminen,

- kokeilukurssien kehittäminen ehdotettujen toimien vaikutuksen ja tehokkuuden arvioimiseksi,

- toimien käynnistäminen asiaankuuluvilla tiedontuotantoteollisuuden aloilla sekä koulutusjärjestelmissä ja ammatillisissa koulutusjärjestelmissä.

Kahta ensimmäistä vaihetta voitaisiin tukea INFO 2000:ssa. Kolmas vaihe kuuluisi SOCRATES- ja LEONARDO-ohjelmien kaltaisten ohjelmien alaan, jolloin saavutettaisiin tärkeitä kerrannaisvaikutuksia.

Tiedontuotantoteollisuutta kuullaan laajalti kiireellisten tarpeiden ja keskeisten alueiden tunnistamiseksi. Yliopistojen ja ammatillisten oppilaitosten edustajat ovat läheisesti mukana näissä aloitteissa. Yhteisön tehtävänä on pääasiassa tämän kehityksen edistäminen, yhteensovittaminen ja mahdolliseksi tekeminen.

LIITE II

KUSTANNUSTEN SUUNTAA-ANTAVA JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

Tämä erittely ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että tietty hanke voi liittyä useisiin toimiin.

LIITE III

KEINOT INFO 2000 -OHJELMAN TOTEUTTAMISEKSI

1. Komissio toteuttaa ohjelman liitteessä I määrätyn teknisen sisällön mukaisesti.

2. Ohjelma toteutetaan epäsuorilla toimilla ja, aina kun se on mahdollista, kustannusten jakoperiaatetta noudattaen. Yhteisön rahoituksen osuus kustannusten jakoon perustuvissa hankkeissa on yleensä alle 50 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja osuus pienenee asteittain hankkeen lähestyessä markkinoille siirtymistä. Erityisiä lisäkannustimia voidaan tarjota pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ja heikommassa asemassa olevien alueiden osallistumisen edistämiseksi.

3. Kustannusten jakoon perustuvien hankkeiden valinta tapahtuu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistavan tavanomaisen ehdotuspyyntömenettelyn mukaisesti. Ehdotuspyyntöjen sisältö määritellään läheisessä yhteistyössä alan asiantuntijoiden kanssa ja päätöksen 5 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Tärkein kriteeri valittaessa tuettavia hankkeita ehdotuspyyntöjen kautta on niiden mahdollinen kyky edistää ohjelman tavoitteita. Toteuttamismenettelyissä otetaan huomioon kaikenlaatuisten markkinoilla toimivien osapuolien edut ja edistetään niiden osallistumista ohjelmaan.

4. Komissio voi myös toteuttaa ehdotuspyyntöä joustavamman rahoitussuunnitelman kannustaakseen yhteenliittymien syntymistä, erityisesti pk-yritysten ja epäsuotuisten alueiden yritysten osalta, tai muita tutkimustoimia muilla tiedontuotantomarkkinoiden alueilla. Tällaista suunnitelmaa voitaisiin käyttää pysyvästi.

5. Komissio varautuu käsittelemään ne poikkeustapaukset, joissa pyytämättä saadaan hanke-ehdotus, johon liittyy erityisen lupaava ja merkittävä tiedontuotantomarkkinoiden kehityssuunta, erittäin innovatiivinen lähestymistapa tai poikkeuksellinen tekniikka tai metodologia ja jota ei voida jättää käsiteltäväksi tavanomaisen ehdotuspyyntömenettelyn mukaisesti. Markkinahäiriöiden välttäminen pysyy tavoitteena.

6. Yksityiskohtaiset järjestelyt 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen menettelyiden osalta toteutetaan neuvoa-antavan komitean menettelynä (menettely I) ja komission varainhoitoasetusten mukaisesti. Ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

7. Komission tutkimus- ja palvelusopimusten järjestelmässä täysin rahoittamat hankkeet toteutetaan tarjouspyyntöinä komission varainhoitoasetuksen mukaisesti. Avoimuutta toteutetaan julkaisemalla työohjelma ja levittämällä sitä ammattiyhdistyksille ja muille asianmukaisille elimille.

8. Ohjelman toteuttamiseksi komissio toteuttaa myös valmistelevia, samanaikaisia ja tukevia toimia, joiden avulla saavutetaan ohjelman yleiset tavoitteet ja kunkin toimintalinjan eritystavoitteet. Tähän kuuluvat muun muassa seuraavat toimet: tätä ohjelmaa tukevat tutkimukset ja selvitykset; tulevia toimia valmistelevat ennakkotoimet; toimenpiteet, joilla helpotetaan ohjelmaan osallistumista ja parannetaan ohjelman tuottamien tulosten saatavuutta; tulosten levittämiseen, edistämiseen ja hyödyntämiseen liittyvät toimet ja julkaisut; ohjelmaan liittyvien mahdollisten sosioekonomisten vaikutusten analyysi sekä tukitoimet, kuten multimedia-alan tietosisältömarkkinoiden tarkkailu ja analysointi, multimedian tietosisältöä koskevien standardien levittäminen ja taitojen kehittämisen rohkaiseminen Euroopan tasolla.

9. Kansainvälisten järjestöjen osallistumista tähän ohjelmaan voidaan poikkeustapauksissa rahoittaa samoin perustein kuin yhteisöön sijoittautuneiden oikeushenkilöiden osallistumista.