Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Palvelujen sisämarkkinastrategia"



Virallinen lehti nro C 357 , 14/12/2001 s. 0065 - 0068



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Palvelujen sisämarkkinastrategia" (2001/C 357/17) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Palvelujen sisämarkkinastrategia" (KOM(2000) 888 lopullinen), ottaa huomioon komission 13. helmikuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 13. kesäkuuta 2000 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 6:n "työllisyys, talouspolitiikka, yhteismarkkinat, teollisuus, pk-yritykset" tehtäväksi, ottaa huomioon Lissabonissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmät, ottaa huomioon Tukholmassa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmät, ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Euroopan sisämarkkinoiden strategia" (KOM(1999) 624 lopullinen), ottaa huomioon aiheesta "Yrityspolitiikan haasteet osaamiselle rakentuvassa taloudessa" (KOM(2000) 256 lopullinen) antamansa lausunnon CdR 185/2000 fin(1), ottaa huomioon aiheesta "Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa" (KOM(2000) 567 lopullinen) antamansa lausunnon CdR 468/2000 fin(2), ottaa huomioon valiokunta 6:n toukokuun 7. päivänä 2001 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 134/2001 rev.), jonka esittelijä oli La Riojan aluehallituksen puheenjohtaja Pedro Sanz Alonso (E, PPE), hyväksyi 13. ja 14. kesäkuuta 2001 pitämässään 39. täysistunnossa (kesäkuun 13. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. Huomioita ja suosituksia Palveluiden sisämarkkinoita koskevia yleisiä näkökohtia 1. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä sille tarjottuun tilaisuuteen esittää huomioitaan käsiteltävästä tiedonannosta, jolla luodaan kokonaisvaltaiset puitteet palveluiden kehittämiselle sisämarkkinoilla. 2. Komitea toteaa tyytyväisenä, että komission ehdotuksissa on otettu huomioon Tukholmassa pidetyn huippukokouksen päätelmät palveluiden sisämarkkinastrategiasta ja suhtauduttu päätelmiin myönteisesti. 3. Komitea katsoo sisämarkkinoiden vaikuttaneen ratkaisevasti siihen, että kestävän kehityksen, työllisyyden lisäämisen ja laadullisen kohentamisen sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisen tavoitteet on saavutettu. 4. Tietoyhteiskunta on antanut palvelualalle uuden ulottuvuuden. Komitea katsoo olevan välttämätöntä, että ryhdytään asianmukaisiin toimenpiteisiin palvelualan yritysten, etenkin pk-yritysten mukauttamiseksi muutoksiin, joita palveluiden tarjoaminen ja tuottaminen uuden tekniikan avulla tuo tullessaan. Palveluiden sisämarkkinastrategian tarpeellisuus 5. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että palveluiden sisämarkkinoille on luotava kokonaisvaltainen strategia. Palvelualan laatua ja kilpailukykyä on parannettava, sillä alan kohentamiseksi toteutettavat muutokset edistävät omalta osaltaan Euroopan talouskasvua. Komissio julkaisi vuonna 1999 Euroopan sisämarkkinoiden strategian(3), jossa asetettiin neljä strategista tavoitetta: kansalaisten elämänlaadun parantaminen, yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden tehostaminen, liiketoimintaympäristön parantaminen ja sisämarkkinoiden etujen hyödyntäminen kehittyvässä maailmassa. Nämä tavoitteet on sisällytetty palveluiden sisämarkkinastrategiaan. 6. Komitea on tietoinen siitä, että uusi talous on muuttanut rajan käsitettä taloustoiminnassa; tämä edistää sisämarkkinoiden luomista, koska kuluttajien kotipaikalla, lähiseudulla tai omassa valtiossa sijaitsevien yritysten tuottamat palvelut ovat heidän saatavillaan yhtä helposti kuin toisen valtion alueella tai paikkakunnilla sijaitsevien yritysten tuottamat palvelut. 7. Komitea ei kuitenkaan saata olla mainitsematta, että tietoyhteiskunnan tulee olla alueellisen yhdentymisen ja yhteenkuuluvuuden osatekijä eikä suinkaan alueellisia eroja lisäävä tekijä, joka jakaa Euroopan palveluita tuottaviin ja niitä kuluttaviin alueisiin(4). 8. Perusrakenteet, erityisesti televiestintään liittyvät infrastruktuurit, ovat tulevaisuudessa palveluiden tuottamisen kannalta erittäin tärkeitä. Siksi komitea kannattaa rakennerahastojen ja koheesiorahaston säädöspaketin mukaisesti sellaisten televiestinnän perusrakenteiden luomista ja kehittämistä, joiden avulla Euroopan kaikilla alueilla ja kunnilla on mahdollisuus tuottaa sähköisiä palveluita. Komitea kannattaa niin ikään muiden kuin sähköisten palveluiden tuottamisen kannalta tarpeellisten fyysisten perusrakenteiden parantamista. 9. Komitea toteaa, että televiestinnän kustannuksia on alennettava, ja panee tyytyväisenä merkille alan vapauttamisen, joka on viime vuosina laskenut palveluiden hintoja ja lisännyt palvelutarjontaa. Komitea muistuttaa kuitenkin olevan tarpeen tarjota sekä yleispalveluita että vammaisille ja muita heikommassa asemassa oleville suunnattuja erityispalveluita. 10. Tietoyhteiskunta ja sen toteutuminen palvelualalla ovat nopeuttaneet Euroopan sisämarkkinoiden kehitystä ja vakiinnuttaneet maailmanlaajuiset markkinat, joilla alueellisten pk-yritysten on yhä vaikeampi toimia muiden yritysten kanssa tasavertaisissa olosuhteissa. Komitea katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten on kyettävä edistämään paikallisten ja alueellisten yritysten perustamista ja kehittämistä, jotta nämä voivat tuottaa palveluita kilpailukykyisesti, koska tällaiset yritykset tuntevat paikkakunnan ja alueen asiakaskunnan tarpeet ja mieltymykset. Alueellisten pk-yritysten tulee Euroopan sisämarkkinoilla toimiessaan käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa optimaalisesti ja hyödyntää ainutlaatuisella tavalla tietoyhteiskunnan tarjoamia välineitä ja perusrakenteita saavuttaakseen tasavertaiset toimintaedellytykset vastaavien Euroopan ulkopuolisten organisaatioiden kanssa. 11. Komitea on tietoinen siitä, että tiettyjen yritysten ja kuluttajien on vaikea käyttää sähköisiä palveluita. Siksi komitea kehottaa ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin, jotta yrityksiä ja kuluttajia koulutetaan käyttämään tämän uuden sukupolven palveluita. 12. Alan koulutuksen saaneiden henkilöiden puuttuminen Euroopasta pysäyttää sähköisten palveluiden kehittämisen ja hidastaa samalla uusien työpaikkojen luomista. Alueiden ja kuntien on asetettava etusijalle koulutus, erityisesti elinikäinen oppiminen, jotta alueellinen yritysverkosto ja ennen kaikkea pk-yritykset pystyvät tuottamaan sähköisiä palveluita. 13. Komitea on tietoinen siitä, että sähköisten palveluiden tuottamisessa on suosittava monikielisyyttä, sillä muutoin tämä uusi palvelumuoto ei ole eurooppalaisten kuluttajien ulottuvilla. Kieli on yksi kuluttajaa lähinnä olevien alue- ja paikkakuntakohtaisten yritysten valteista. 14. Komitea on ehdottomasti sitä mieltä, että Euroopan alueiden ja kuntien kulttuurisia erityispiirteitä on kunnioitettava. Kulttuuritekijöiden sisällyttäminen sähköisten palveluiden tuottamiseen moninkertaistaa liiketoimintamahdollisuudet ja lisää matkailua oheispalveluineen sekä edistää alueen ja paikkakunnan käsiteollisuuden tuntemusta. 15. Komitea katsoo olevan välttämätöntä mainita Euroopan unionin tuleva laajentuminen. Yhtenäismarkkinoille tulee vastaisuudessa uusia valtioita, minkä vuoksi markkinat on pyrittävä yhtenäistämään ennen laajentumista. Samalla uusille valtioille on annettava asianmukaista tietoa ja koulutusta, jotta ne voivat EU:n jäseniksi tultuaan liittyä yhtenäismarkkinoihin. Palveluiden tuottamisen vapauteen liittyvät siirtymäajat on asetettava liittymissopimuksissa mahdollisimman lyhyiksi. Esteiden poistaminen 16. Yhtenäisillä sisämarkkinoilla palveluita voidaan tuottaa valtioiden rajoista piittaamatta. Siksi komitea on komission kanssa yhtä mieltä tiedonannossa todetusta tarpeesta yhtenäistää lainsäädännöllinen toimintaympäristö ja voittaa hallinnolliset esteet, jotka hankaloittavat palvelujen tuottamista muussa kuin yrityksen kotivaltiossa tai vähentävät tällaisen toiminnan houkuttelevuutta. Strategian tulee olla kokonaisvaltainen ja kattaa kaikki palvelut samaan tapaan kuin yhteisön muissa politiikoissa kunkin toiminta-alan erityispiirteitä unohtamatta. 17. Komitea kannattaa tehokkaan järjestelmän luomista valitusten ja ristiriitojen ratkaisemiseksi. Järjestelmän avulla on taattava kuluttajien taloudelliset oikeudet yhdentyvillä markkinoilla ja saatava kuluttajat luottamaan nykyistä paremmin sähköisesti tarjottuihin palveluihin. Järjestelmä on erityisen tärkeä rajatylittävissä liiketoimissa. 18. Komitea katsoo, että yhtenäisvaluutan käyttöönotto vaikuttaa myönteisesti sisämarkkinoiden yhdentymiseen ja edistää yhteisön sisäisen palvelukaupan tiellä vielä olevien monien esteiden poistumista. 19. Komitea katsoo, että palveluita tuotettaessa on kunnioitettava ympäristövaatimuksia. Valtioiden, alueiden, kuntien ja toimielinten tulee joka tapauksessa noudattaa ympäristökysymyksissä läheisyys- ja suhteellisuusperiaatteita. Strategian soveltaminen 20. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä strategiasta, mutta katsoo sen olevan ehdotettuun aikatauluun nähden erittäin kunnianhimoinen. Vaikka komission tulee muuttaa tiedonannossa asetettuja määräaikoja, komitean mielestä on välttämätöntä, että komissio kuulee kaikkia asianomaisia toimijoita - yhtäältä jäsenvaltioita, alueita ja paikallisviranomaisia sekä toisaalta yrityksiä ja kuluttajia - ja ottaa huomioon niiden kommentit. 21. Komitea toteaa olevan tärkeää, että "komissio aikoo suorittaa kaikenkattavan ja systemaattisen analyysin palvelujen vapaan liikkuvuuden esteistä ja niiden seurannaisvaikutuksista talouden eri aloilla". Tällä asiakirjalla, jonka komissio julkaisee alkuvuodesta 2002, annetaan alkusysäys esteiden poistamiseen tähtääville toimenpiteille. Siksi komission on analysoitava esteitä mahdollisimman tarkasti ja kattavasti. 22. Komitea kannattaa komission tekemää aloitetta järjestää julkinen kuuleminen sellaisten yritysten ja kuluttajien kokemuksista, jotka tuottavat tai käyttävät palveluita. 23. Tiedonannossa esitettyihin toimiin ei sisälly mainintaa siitä, että edellä esitettyjä toimenpiteitä sovellettaisiin maissa, joihin unioni laajenee. Tätä on pohdittava yhdessä kyseisten valtioiden kanssa. Eräs tehokas keino tehdä palveluiden sisämarkkinastrategiaa tunnetuksi on harjoittaa ehdokasvaltioiden kanssa hallinnollista ystävyysalue- ja -kuntatoimintaa. 24. Komitea pitää asianmukaisena komission suunnitelmaa poistaa esteet tunnustamalla säännöt vastavuoroisesti, panemalla perussopimukset suoraan täytäntöön, mikäli sääntöjä ei ole rikottu, turvautumalla muihin kuin lainsäädäntämenettelyihin ja toteuttamalla monialaisia yhdenmukaistamistoimia. Tarkoitus on edistää palveluiden tuottamisen tiellä olevien esteiden poistamista turvautumalla mahdollisuuksien mukaan sääntelemättömiin menettelyihin. Päätelmät 25. Komitea katsoo, että yhdennettyjä palvelumarkkinoita toteutettaessa on ensisijaisesti painotettava maantieteellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kunnioittamista. Yhtenäismarkkinoiden toteutuminen onnistuu, kun kaikki Euroopan alueet ja paikkakunnat osallistuvat yhdessä hankkeeseen. Yhtäkään aluetta tai paikkakuntaa ei saa sulkea prosessin ulkopuolelle sen vuoksi, että alueen talous on kehittynyt eri tavoin kuin muiden. 26. Komitea katsoo lisäksi, ettei kansalaisia saa jättää pelkän kuluttajan rooliin palveluiden sisämarkkinoita toteutettaessa. Palveluiden sisämarkkinoiden toteuttaminen tietoyhteiskunnan avulla ei saa muodostua uudeksi sosiaalista syrjäytymistä aiheuttavaksi tekijäksi. Tietoyhteiskunta on miellettävä Euroopan kansalaisten elämänlaatua edistäväksi ja parantavaksi välineeksi eikä yksinomaan palveluita tuottavia yrityksiä hyödyttäväksi keinoksi. 27. Komitea katsoo olevan sisämarkkinoiden moitteettoman toimivuuden kannalta välttämätöntä, että palveluiden vapaan liikkuvuuden tiellä olevien esteiden poistamisessa edistytään. Palvelualalla on nykyisin noin kaksi kolmannesta Euroopan työpaikoista. 28. Uudella tekniikalla on ensisijaisen tärkeä tehtävä toteutettaessa yhdennettyjä sisämarkkinoita. Komitea katsoo, että pk-yrityksillä on ainutlaatuinen tilaisuus sopeutua uuteen tekniikkaan, sillä näin ne voivat kilpailla ja tehdä yhteistyötä suurten yritysten kanssa ja ne pääsevät uusille markkinalohkoille. Uuden tekniikan myötä perusrakenteiden ja toimintojen luomisesta ja ylläpidosta aiheutuvat kustannukset pienenevät huomattavasti monissa jäsenvaltioissa. Nykyisin kukin valtio päättää itse infrastruktuurin luomisesta ja ylläpidosta ja kustannuksista voivat vastata suuryritykset mutta eivät pk-yritykset, minkä ansiosta suuryrityksillä on tähän asti ollut muita paremmat mahdollisuudet päästä eri markkinoille. 29. Palvelualan yritykset saattavat kuitenkin vaihtaa paikkakuntaa tietoyhteiskunnan edistäessä alan sisämarkkinoiden syntymistä. Aikaisemmin yritykset sijoittuivat alueille ja kuntiin, jotka tarjosivat pisimmälle kehitettyjä taloudellisia ja verotukseen liittyvä palveluita. Siksi alueiden komitea katsoo, että on tarkkailtava erityisesti Euroopan verosäännösten täytäntöönpanoa, pisimmälle kehittyneiden alueiden yrityksilleen mahdollisesti myöntämiä tukia sekä näiden vaikutuksia. 30. Komitean mielestä on välttämätöntä edistää suurten liikenne-, energia- ja televiestintäväylien kehitystä ja tehokkuutta. TSK kannattaa väylien välisiä yhteyksiä ja yhteentoimivuutta, joiden avulla ne edistävät tasapuolista ja oikeudenmukaista aluekehitystä. 31. Komitea katsoo, että palveluiden sisämarkkinoiden yhdentyminen on toteutettava kestävästi ja että työntekijöiden, yritysten ja markkinoiden kykyyn rationalisoida toimintaansa sekä toimia ja kilpailla sisämarkkinoilla laadukkaasti ja ympäristön kannalta tehokkaasti on kiinnitettävä huomiota. 32. Komitea katsoo, että eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä on mitattava palveluiden tuottamisen laadun perusteella. Euroopassa tuotetuille palveluille on ollut luonteenomaista se, että niillä on runsaasti lisäarvoa. Laatua ilmentäviä muuttujia ovat muun muassa luonnonmukainen tuotanto, kulttuuritekijät, alkuperänimitykset ja maantieteelliset merkinnät sekä ympäristön kunnioittaminen. Euroopassa tuotettavien palveluiden laatu ei saa olla hintana siitä, että eurooppalaiset yritykset parantavat kilpailukykyään Euroopan ulkopuolisiin yrityksiin verrattuna. 33. Komitea kehottaa yrityksiä huolehtimaan siitä, ettei kilpailun lisääminen palveluhintoja alentamalla johda työvoimakustannusten laskuun. Oikeudenmukaiset palkat ja sosiaaliedut ovat olleet kaksi eurooppalaisen sosiaalimallin erityispiirrettä. Työntekijän oikeuksien kunnioittaminen ja sosiaalidialogi erottavat eurooppalaisen mallin muista(5). 34. Komitea toteaa, että on käynnistettävä innovaatioprosesseja, jotta eurooppalaiset yritykset voivat luoda ja tarjota uusia palveluja. 35. Komitea kiinnittää erityistä huomiota kuluttajansuojapolitiikkaan. Tuotettaessa palveluita sisämarkkinoilla on kunnioitettava kuluttajien terveyttä, mutta jäsenvaltioiden asettamat kuluttajien terveyden suojelua koskevat vaatimukset eivät saa muodostaa lisäesteitä sisämarkkinoiden synnylle. 36. Komitea katsoo, että alueille on tarjottava tilaisuus osallistua kuulemisvaiheessa palveluiden sisämarkkinoiden esteiden kartoittamiseen, sillä alueet tuntevat paikallisen ja alueellisen yritysverkoston ja ovat siihen suoraan yhteydessä, minkä vuoksi ne voivat antaa komissiolle erittäin hyödyllistä tietoa. 37. Komitean mielestä komission tulee valvoa, että jäsenvaltiot, alueet ja kunnat panevat palveluiden vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla koskevat säännöt todella täytäntöön, ympäristöä, terveyttä ja kuluttajia koskevat säännöt mukaan luettuina. Komission on ennen kaikkea valvottava todettujen esteiden poistamista. Bryssel 13. kesäkuuta 2001. Alueiden komitean puheenjohtaja Jos Chabert (1) EYVL C 22, 24.1.2001, s. 10. (2) EYVL C 253, 12.6.2001, s. 20. (3) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Euroopan sisämarkkinoiden strategia", KOM(1999) 624 lopullinen. (4) Komission toinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta. (5) Eurostatin raportti (maaliskuu 2001): "Teollisuuden ja palvelualan työvoimakustannukset Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa".