EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.10.2022 COM(2022) 665 final 2022/0337(BUD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Saksalle, Belgialle, Alankomaille, Itävallalle, Luxemburgille, Espanjalle ja Kreikalle näissä maissa vuonna 2021 tapahtuneiden luonnonkatastrofien johdosta



PERUSTELUT 1.Ehdotuksen tausta Tämä päätös kattaa 718 482 761 euron käyttöönoton Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jäljempänä ’EUSR’, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002, jäljempänä ’asetus’, mukaisesti avun antamiseksi Saksalle, Belgialle, Alankomaille, Itävallalle, Luxemburgille, Espanjalle ja Kreikalle näissä maissa vuonna 2021 tapahtuneiden luonnonkatastrofien vuoksi. Tähän päätökseen liittyy määrärahasiirto DEC nro 20/2022, jossa ehdotetaan, että solidaarisuus- ja hätäapuvarauksesta, jäljempänä ’SEAR-varaus’, siirretään 668 482 761 euroa EUSR:n toimintamäärärahojen budjettikohtaan sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina. SEAR-varauksesta siirrettyjen määrärahojen lisäksi rahaston tuen käyttöönottamista rahoitetaan käyttämällä 50 000 000 euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina, jotka on jo otettu vuoden 2022 yleiseen talousarvioon EUSR-asetuksen 4 a artiklan 4 kohdan mukaisesti ennakkomaksujen maksamiseksi. Espanjalle ja Kreikalle jo maksetut ennakkomaksut, joiden kokonaismäärä on 6 288 171 euroa, vähennetään ennen loppuosan maksamista. 2.Tiedot ja ehdot 2.1Saksa – suurkatastrofi: tulvat Saksan lounaisosien yli kulkeutui 12.–15. heinäkuuta 2021 Bernd-niminen hitaasti liikkuva matalapainerintama, joka aiheutti pitkäkestoisia rankkasateita. Sademäärä ylitti paikallisesti 150 millimetriä 24 tunnin ajanjaksolla Nordrhein-Westfalenin ja Rheinland-Pfalzin osavaltioissa Saksassa. Poikkeukselliset sademäärät johtivat useiden pienten ja keskisuurten jokien laaja-alaiseen tulvimiseen ja aiheuttivat hyökytulvia ja mutavirtoja, joilla oli katastrofaalisia seurauksia. Tulvat runtelivat Saksassa kymmeniä kaupunkeja ja kyliä ja aiheuttivat valtavaa tuhoa julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille sekä vahinkoja yrityksille. Lisäksi 196 ihmistä menetti henkensä. Tämän seurauksena Saksa haki rahoitustukea EUSR:stä. (1)Saksa toimitti 1. lokakuuta 2021 hakemuksen, joka koski EUSR:stä maksettavaa rahoitusosuutta heinäkuun 2021 tulvien takia toteutettujen hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseen. (2)Saksa haki rahoitusosuutta EUSR:stä 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun katastrofi aiheutti ensimmäiset vahingot 13. heinäkuuta 2021. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa edellytetyt tiedot. (3)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan. (4)Saksan viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 29,21 miljardia euroa. Tämä määrä on 0,82 prosenttia Saksan bruttokansantulosta ja ylittää ’suurkatastrofin’ kynnysarvon, joka on 3 656,983 miljoonaa euroa (3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina). Katastrofi katsotaan siten asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ’suureksi luonnonkatastrofiksi’. (5)EUSR:stä myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusosuutta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen. (6)Saksa ei pyytänyt asetuksen 4 a artiklan mukaisen ennakkomaksun maksamista. (7)Ennennäkemättömät rankkasateet vaikuttivat suureen osaan eteläistä Nordrhein-Westfalenia 12. heinäkuuta 2021 alkaen. Joillakin alueilla satoi 60 tuntia. Tämän seurauksena havaittiin aluksi paikallisia pieniä vesivirtauksia ja hyökytulvia. Sateen jatkumisen takia myös keskisuuret ja suuret joet, kuten Ahr, Emscher, Erft, Kyll, Lippe, Prüm, Ruhr, Rur, Sieg ja Wupper, tulvivat penkkojensa yli. Tämä johti laajamittaiseen tulvatilanteeseen Eifelistä (Rheinland-Pfalz) Reininmaalle ja Ruhrin alueelta Südwestfaleniin (Nordrhein-Westfalen) ulottuvilla alueilla. Kun matalapainerintama siirtyi pois Nordrhein-Westfalenista ja Rheinland-Pfalzista, sillä oli vaikutuksia myös Osterzgebirgessä, Lausitzissa ja Berchtesgadener Landissa. Näilläkin alueilla esiintyi rankkasateita, jotka johtivat tulvimiseen. Tulvat aiheuttivat lukuisia teiden sulkemisia, energiahuollon, joukkoliikenteen ja raideliikenteen häiriöitä sekä joitakin tietoliikenneyhteyksien häiriöitä. Kyseisten alueiden kouluista suurin osa suljettiin. Patojärjestelmät vaurioituivat pahasti. Energian ja juomaveden toimituksissa oli tilapäisiä katkoja kyseisillä alueilla. Myrsky ja tulvat tuhosivat tai vahingoittivat julkista infrastruktuuria, julkisia rakennuksia ja yrityksiä. Hätätoimenpiteinä viranomaiset varoittivat ja evakuoivat väestöä, pelastivat ihmisiä ja etsivät kadonneita. Ensimmäisinä tulvapäivinä viranomaiset myös toimittivat väestölle juomavettä, ruokaa, hygieniatuotteita, vaatteita ja kulutustarvikkeita. (8)Saksa arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten toimien kustannuksiksi 4,89 miljardia euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osa hätätoimien kustannuksista (yli 3,9 miljardia euroa) liittyy infrastruktuurin ja laitosten toimintakunnon palauttamiseen erityisesti liikenteen ja tietoliikenneyksien osalta. Toiseksi suurin osa kustannuksista, 764,9 miljoonaa euroa, liittyy katastrofialueiden siivoamiseen. (9)Direktiivi 2007/60/EY on saatettu vesitalouslaissa (Wasserhaushaltsgesetz) kokonaisuudessaan osaksi Saksan kansallista lainsäädäntöä. Lain täytäntöönpanoa seurataan osavaltioiden tasolla. (10)Hakemuksen jättöpäivänä Saksaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä. (11)Saksan viranomaiset eivät ilmoittaneet tukikelpoisille kustannuksille mitään vakuutusturvaa.

2.2Belgia – suurkatastrofi: tulvat Belgian yli kulkeutui 12.–15. heinäkuuta 2021 Bernd-niminen hitaasti liikkuva matalapainerintama, josta seurasi rankkasateita eri puolilla Belgiaa. Tämä aiheutti hyökytulvia, jokien tulvimista ja pohjavesitulvia sekä muta- ja murevirtoja. Tämän jälkeen hyökytulvia ja mutavirtoja esiintyi vielä 24. ja 25. heinäkuuta 2021. Kaikkiaan 42 ihmistä menetti henkensä voimakkaan tulvimisen seurauksena. Katastrofi aiheutti valtavia tuhoja julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille sekä vahinkoa yrityksille ja sadoille tuhansille kotitalouksille. Tämän seurauksena Belgia haki rahoitustukea EUSR:stä. (1)Belgia toimitti 1. lokakuuta 2021 hakemuksen, joka koski EUSR:stä maksettavaa rahoitusosuutta heinäkuun 2021 tulvien takia toteutettujen hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseen. Belgia toimitti komission pyynnöstä 7. huhtikuuta 2022 lisätietoja 24.–25. heinäkuun 2021 tulvatapahtumista hakemuksensa täydentämiseksi. (2)Belgia haki rahoitusosuutta EUSR:stä 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun katastrofi aiheutti ensimmäiset vahingot 13. heinäkuuta 2021. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa edellytetyt tiedot. (3)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan. (4)Belgian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 5,56 miljardia euroa. Tämä määrä on 1,15 prosenttia Belgian bruttokansantulosta ja ylittää ’suurkatastrofin’ kynnysarvon, joka on 2 892,814 miljoonaa euroa. Katastrofi katsotaan siten asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ’suureksi luonnonkatastrofiksi’. (5)EUSR:stä myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusosuutta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen. (6)Belgia ei pyytänyt asetuksen 4 a artiklan mukaisen ennakkomaksun maksamista. (7)Eri puolilla Belgiaa esiintyi rankkasateita 12.–15. heinäkuuta 2021, ja maan itäosassa mitattiin sademääräennätys, joka oli 271,5 millimetriä sadetta 48 tunnin aikana Jalhayssä ja 217 millimetriä sadetta 48 tunnin aikana Spassa. Suuressa osassa Belgian Luxembourgin provinssia satoi 150–200 millimetriä 48 tunnin aikana. Provinssitason hätä- ja toimintasuunnitelmat otettiin käyttöön 14. heinäkuuta Liègen, Namurin ja Luxembourgin provinsseissa. Vakavat vaikutukset kohdistuivat pääasiassa Maas-joen ja sen sivujokien rannoilla sijaitseviin alueisiin. Useat joet (Lesse, Vesder, Berwijn, Ourthe) tulvivat penkkojensa yli ja aiheuttivat tulvia ympäröivillä alueilla. Illalla 24. heinäkuuta 2021 voimakkaat ukkosmyrskyt aiheuttivat lisää hyökytulvia ja mutavirtoja pääasiassa Namurin ja Vallonian Brabantin provinsseissa. Tuolloin vaikutukset kohdistuivat voimakkaasti Namurin, Dinantin ja Walhainin kaupunkeihin. Hakemuksessa todetaan, että kaikki kyseiset kunnat olivat aiemmin kärsineet 13.–17. heinäkuuta nousseista tulvista, mikä pahensi tilannetta 24.–25. heinäkuuta. Käytännössä ja paikan päällä on mahdotonta erottaa toisistaan ensimmäisen tulva-aallon aiheuttamat vahingot toisen tulva-aallon aiheuttamista vahingoista, kun otetaan huomioon vahinkojen suuruus ja tulvimistapahtumien välinen lyhyt aikaväli. (8)Vallonian 262 kunnasta 209 kärsi tulvista, mikä johti siihen, että teitä vaurioitui 578 miljoonaa neliömetriä yhteensä 96,4 kilometrin pituudelta, jokien penkkoja ja patoja vaurioitui 1 342 kilometrin pituudelta, 220 siltaa vaurioitui ja 9 673 hehtaaria (eli noin 13 548 jalkapallokentän verran) maata jäi tulvan alle. Tulva aiheutti vahinkoja 23 920 rakennukselle, joista 357:ää ei voitu enää korjata. Näihin sisältyi 58 hallintorakennusta, 185 liikuntapaikkaa, 53 leirintäaluetta ja 21 hotellia. Lähes 2 700 yritystä vaurioitui, 76 korjauskelvottomiksi. (9)Belgia arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten toimien kustannuksiksi 1,88 miljardia euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osa hätätoimien kustannuksista (yli 835,12 miljoonaa euroa) liittyy infrastruktuurin ja laitosten toimintakunnon palauttamiseen erityisesti liikenteen ja koulutuksen alalla. Toiseksi suurin osa kustannuksista, 390,82 miljoonaa euroa, liittyy tilapäisen majoituksen varmistamiseen. (10)Direktiivin 2007/60/EY täytäntöönpanoa ei ole toteutettu Belgiassa kansallisella tasolla. Tulvadirektiivi on pantu Belgiassa täytäntöön alueellisesti Flanderissa (Flanderin asetus integroidusta vesipolitiikasta) ja Valloniassa (Vallonian vesiasetus, 53 pykälä). Nämä kaksi aluetta soveltavat 13 artiklan 1 kohdan b alakohtaa (tulvavaara- ja tulvariskikartat ja tulvariskien hallintasuunnitelmat) erikseen. Vallonian ja Reinin alueille on saatavilla tulvariskien hallintasuunnitelmat (2015). (11)Hakemuksen jättöpäivänä Belgiaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä. (12)Belgian viranomaiset eivät ilmoittaneet tukikelpoisille kustannuksille mitään vakuutusturvaa. 2.3Alankomaat – katastrofi naapurivaltiossa: tulvat Alankomaiden yli kulkeutui 12.–15. heinäkuuta 2021 Bernd-niminen hitaasti liikkuva matalapainerintama, josta seurasi rankkasateita, jotka aiheuttivat äkkitulvia ja veden pintavaluntaa. Tämän johdosta asukkaiden, yritysten, viljelijöiden ja säätiöiden kiinteistöjä vahingoittui vakavasti, julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille aiheutui vahinkoja, teitä suljettiin ja junaliikenne pysähtyi. Tämän seurauksena Alankomaat haki rahoitustukea EUSR:stä. (1)Alankomaat toimitti 1. lokakuuta 2021 hakemuksen, joka koski EUSR:stä maksettavaa rahoitusosuutta heinäkuun 2021 tulvien takia toteutettujen hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseen. (2)Alankomaat haki rahoitusosuutta EUSR:stä 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun katastrofi aiheutti ensimmäisen vahingon 13. heinäkuuta 2021. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa edellytetyt tiedot.

(3)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan. (4)Alankomaiden viranomaiset ovat jättäneet hakemuksen asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa säädetyn ’naapurivaltiossa’ tapahtuneeseen katastrofiin liittyvän kriteerin perusteella. Kohdassa säädetään, että EUSR:n tuki voidaan ottaa käyttöön myös, kun kyseessä on missä tahansa tukikelpoisessa valtiossa tapahtunut luonnonkatastrofi, joka on myös suuri luonnonkatastrofi viereisessä tukikelpoisessa valtiossa. Alankomaiden viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 500 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 0,06 prosenttia Alankomaiden bruttokansantulosta. Koska sama luonnonkatastrofi katsotaan ’suureksi luonnonkatastrofiksi’ Belgiassa ja Saksassa, Alankomaiden jättämä hakemus on tukikelpoinen rahoitettavaksi EUSR:stä maksettavalla rahoitusosuudella ilman erityistä kynnysarvoa. (5)EUSR:stä myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusosuutta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen. (6)Alankomaat ei pyytänyt asetuksen 4 a artiklan mukaisen ennakkomaksun maksamista. (7)Alueen yli 13.–20. heinäkuuta 2021 kulkenut matalapainerintama aiheutti rankkasateita ja hyökytulvia. Poikkeuksellinen sademäärä osassa Maas- ja Rein-jokien Belgiassa, Saksassa ja Alankomaissa sijaitsevia valuma-alueita johti liialliseen vedenkorkeuteen ja tulvimiseen monissa paikoissa. Sademäärä nousi 160–180 millimetriin kahdessa päivässä suurella alueella. Sateet nostivat vedenpinnan äärimmäisen korkeaksi Maas-joessa ja valuma-alueilla. Lisäksi Limburgin provinssin eteläosissa olevat virrat ja sivujoet tulvivat yli sateiden takia. Tämän seurauksena noin 50 000 asukasta oli evakuoitava. Ammattilaiset koordinoivat hätätoimenpiteitä, kuten hiekkasäkkien sijoittamista, mutta toteuttajina olivat usein paikalliset asukkaat. Useita pää- ja sivuteitä suljettiin ja junaliikenne keskeytettiin tilapäisesti. Merkittävimmät tapahtumat olivat hydrauliset murtumat (penkereen alla olevan hiekan eroosio), penkereen ylivuoto Aasterbergissä ja padon vaurioituminen Bosscheveldissa lähellä Maastrichtia. Kaksi paikallista suojapatoa murtui. Nämä olivat hätäpato Hornissa ja Roermondin lähellä oleva penger. (8)Alankomaat arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten toimien kustannuksiksi 30 miljoonaa euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osa hätätoimien kustannuksista (yli 25 miljoonaa euroa) liittyy infrastruktuurin ja laitosten toimintakunnon palauttamiseen. (9)Direktiivi 2007/60/EY on saatettu osaksi Alankomaiden kansallista lainsäädäntöä. Yleisesti ottaen tulvariskien hallinta, mukaan lukien tulvien ehkäisy, torjunta ja vähentäminen, on Alankomaissa äärimmäisen tiukkaa. (10)Hakemuksen jättöpäivänä Alankomaita vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä. (11)Alankomaiden viranomaiset eivät ilmoittaneet tukikelpoisille kustannuksille mitään vakuutusturvaa. 2.4Itävalta – katastrofi naapurivaltiossa: tulvat Bernd-niminen hitaasti liikkuva matalapainerintama aiheutti 16.–19. heinäkuuta 2021 rankkasateita Itävallassa. Sateen suurin enimmäismäärä mitattiin 17. heinäkuuta 2021 Salzburgissa ja Tirolissa. Rankkasateista seurasi voimakkaita tulvia ja mutavyöryjä, jotka aiheuttivat vahinkoa julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille. Vaikutukset väestöön ja talouteen olivat vakavia. Tämän seurauksena Itävalta haki rahoitustukea EUSR:stä. (1)Itävalta toimitti 5. lokakuuta 2021 hakemuksen, joka koski EUSR:stä maksettavaa rahoitusosuutta heinäkuun 2021 tulvien takia toteutettujen hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseen. (2)Itävalta haki rahoitusosuutta EUSR:stä 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun katastrofi aiheutti ensimmäiset vahingot 16. heinäkuuta 2021. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa edellytetyt tiedot. (3)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan. (4)Itävallan viranomaiset ovat jättäneet hakemuksen asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa säädetyn ’naapurivaltiossa’ tapahtuneeseen katastrofiin liittyvän kriteerin perusteella. Kohdassa säädetään, että EUSR:n tuki voidaan ottaa käyttöön myös, kun kyseessä on missä tahansa tukikelpoisessa valtiossa tapahtunut luonnonkatastrofi, joka on myös suuri luonnonkatastrofi viereisessä tukikelpoisessa valtiossa. Itävallan arvion mukaan katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 84,6 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 0,02 prosenttia Itävallan bruttokansantulosta. Koska sama luonnonkatastrofi katsotaan ’suureksi luonnonkatastrofiksi’ Belgiassa ja Saksassa, Itävallan jättämä hakemus on tukikelpoinen rahoitettavaksi EUSR:stä maksettavalla rahoitusosuudella ilman erityistä kynnysarvoa. (5)EUSR:stä myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusosuutta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen. (6)Itävalta ei pyytänyt asetuksen 4 a artiklan mukaisen ennakkomaksun maksamista. (7)Alppien pohjoispuolella satoi 50–100 millimetriä neljän päivän aikana. Alueelliset erot olivat kuitenkin merkittäviä. Osissa Tirolia ja Ala-Itävaltaa mitattiin sademääriä, jollaisia esiintyy kerran 150 vuodessa. Salzburgin paikallinen sademäärä oli korkein 75 vuoteen, ja joissakin osissa Wieniä mitattiin sademääriä, jollaisia esiintyy kerran 100 vuodessa. Rankkasateista seurasi mutavyöryjä ja voimakkaita tulvia, jotka aiheuttivat valtavia vahinkoja Salzburgin ja Tirolin osavaltioiden julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille. Vahinkoja kirjattiin myös Ala-Itävallan, Ylä-Itävallan ja Wienin osavaltioissa sekä vähäisiä vahinkoja Steiermarkin osavaltiossa. Suurin osa välittömistä vahingoista oli verkkoinfrastruktuurille (vesi ja jätevesi, liikenne, sillat, energia, televiestintä ynnä muut) aiheutuneita fyysisiä vaurioita. (8)Itävalta arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten toimien kustannuksiksi 35,83 miljoonaa euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osa hätätoimien kustannuksista (yli 24,47 miljoonaa euroa) liittyy infrastruktuurin toimintakunnon palauttamiseen liikenteen alalla. Toiseksi suurin osa kustannuksista, 7,99 miljoonaa euroa, liittyy ennaltaehkäisevän infrastruktuurin turvaamiseen.

(9)Direktiivi 2007/60/EY saatettiin osaksi Itävallan kansallista lainsäädäntöä vesilakiin vuonna 2011 tehdyllä muutoksella. (10)Hakemuksen jättöpäivänä Itävaltaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä. (11)Itävallan viranomaiset eivät ilmoittaneet tukikelpoisille kustannuksille mitään vakuutusturvaa. 2.5Luxemburg – katastrofi naapurivaltiossa: tulvat Bernd-niminen hitaasti liikkuva matalapainerintama aiheutti 14. heinäkuuta 2021 alkaen rankkasateita myös Luxemburgissa. Maaperän suhteellisen korkea maaperän kosteus edisti hyökytulvien muodostumista, mikä johti lopulta jokien tulvimiseen. Lisäksi valtioiden rajojen yli ulottuvien Nims- ja Prüm-jokien sekä useiden valtioiden alueelle ulottuvien Our- ja Sure-jokien korkeat virtaamat pahensivat tulvia. Näistä syistä Luxemburgissa kirjattiin pahimmat tulvat 100 vuoteen kymmenellä mittausasemalla, ja 15 mittausasemalla mitattiin mittaushistorian suurimmat vedenkorkeudet. Tämän seurauksena Luxemburg haki rahoitustukea EUSR:stä. (1)Luxemburg toimitti 6. lokakuuta 2021 hakemuksen, joka koski EUSR:stä maksettavaa rahoitusosuutta heinäkuun 2021 tulvien takia toteutettujen hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseen. (2)Luxemburg haki rahoitusosuutta EUSR:stä 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun katastrofi aiheutti ensimmäiset vahingot 14. heinäkuuta 2021. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa edellytetyt tiedot. (3)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan. (4)Luxemburgin viranomaiset ovat jättäneet hakemuksen asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa säädetyn ’naapurivaltiossa’ tapahtuneeseen katastrofiin liittyvän kriteerin perusteella. Kohdassa säädetään, että EUSR:n tuki voidaan ottaa käyttöön myös, kun kyseessä on missä tahansa tukikelpoisessa valtiossa tapahtunut luonnonkatastrofi, joka on myös suuri luonnonkatastrofi viereisessä tukikelpoisessa valtiossa. Luxemburgin arvion mukaan katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 193,3 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 0,4 prosenttia Luxemburgin bruttokansantulosta. Koska sama luonnonkatastrofi katsotaan ’suureksi luonnonkatastrofiksi’ Belgiassa ja Saksassa, Luxemburgin jättämä hakemus on tukikelpoinen rahoitettavaksi EUSR:stä maksettavalla rahoitusosuudella ilman erityistä kynnysarvoa. (5)EUSR:stä myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusosuutta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen. (6)Luxemburg ei pyytänyt asetuksen 4 a artiklan mukaisen ennakkomaksun maksamista. (7)Maaperän suhteellisen korkea maaperän kosteus edisti hyökytulvien muodostumista, mikä johti lopulta jokien tulvimiseen. Poliisi ja kansallinen pelastuslaitos CGDIS suorittivat yöllä 14.–15. heinäkuuta 2021 yhteensä 1 200 pelastustehtävää. Vettä tulvi useisiin taloihin, mikä teki niistä asuinkelvottomia. Noin 400 ihmistä piti evakuoida ja siirtää muualle. Useasta kotitaloudesta katkesi sähköt, ja 250 kotitaloutta oli ilman sähköä noin viikon ajan. Lisäksi 180 tietä oli suljettava, mikä vaikutti useisiin linja-auto- ja junalinjoihin eri puolilla maata. Monissa kunnissa tulvat saastuttivat vesijärjestelmiä, ja kansalaisia pyydettiin keittämään vesi ennen käyttöä. Tulville altistui kolme vedenpuhdistamoa, useita pumppaamoita, runkoputkiverkko ja yksi vesivoimalaitos. Myös yritykset ja maatalousala kärsivät vahinkoja. (8)Luxemburg arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten toimien kustannuksiksi 36,7 miljoonaa euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osa hätätoimien kustannuksista (yli 16,4 miljoonaa euroa) liittyy infrastruktuurin ja laitosten toimintakunnon palauttamiseen vesi- ja jätevesialalla. Toiseksi suurin osa kustannuksista, 10,8 miljoonaa euroa, liittyy liikenteen alaan. (9)Tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/60/EY, jäljempänä ’tulvadirektiivi’, saatettiin osaksi Luxemburgin kansallista lainsäädäntöä 19 päivänä joulukuuta 2008 annetulla muutetulla vesilailla. (10)Hakemuksen jättöpäivänä Luxemburgia vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä. (11)Luxemburgin viranomaiset eivät ilmoittaneet tukikelpoisille kustannuksille mitään vakuutusturvaa. 2.6Espanja – alueellinen luonnonkatastrofi: tulivuorenpurkaus La Palman saarella Kanariansaarilla Espanjassa Kanariansaariin kuuluvalla La Palman saarella sijaitseva tulivuori Cumbre Vieja purkautui 19. syyskuuta 2021 aiheuttaen valtavia vahinkoja. Purkaus oli luonteeltaan Stromboli-tyypin purkaus, jossa laavaa virtasi runsaasti useista purkaushalkeamassa olevista kanavista. Purkauksen aikana länteen suuntautuvat laavavirrat peittivät alleen arviolta 1 241 hehtaaria saaren pinta-alasta ja päätyivät mereen kahdessa eri paikassa muodostaen laavasuistoja. Tämän seurauksena Espanja haki rahoitustukea EUSR:stä.

(1)Espanja toimitti 3. joulukuuta 2021 hakemuksen, joka koski EUSR:stä maksettavaa rahoitusosuutta 19. syyskuuta 2021 La Palman saarella tapahtuneen tulivuorenpurkauksen takia. Espanja toimitti 22. maaliskuuta 2022 hakemukseen päivityksen, joka sisälsi tarkempia arvioita välittömien vahinkojen kokonaismäärästä asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa sallitun mukaisesti. (2)Espanja haki rahoitusosuutta EUSR:stä 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun katastrofi aiheutti ensimmäisen vahingon 19. syyskuuta 2021. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa edellytetyt tiedot. (3)Tulivuorenpurkaus on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan. (4)Hakemuksen mukaan kyseessä on asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu ’alueellinen luonnonkatastrofi’. Alueellisella luonnonkatastrofilla tarkoitetaan mitä tahansa luonnonkatastrofia, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT) tai yli 1 prosentti alueellisesta BKT:stä syrjäisimpien alueiden osalta. Espanjan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi miljardi euroa. Määrä on 2,19 prosenttia Kanariansaarten bruttokansantuotteesta, ja se ylittää ’alueellisen katastrofin’ osalta sovellettavan kynnysarvon, joka Kanariansaarten osalta on 457,2 miljoonaa euroa vuonna 2021. Tämän perusteella katastrofi katsotaan ’alueelliseksi katastrofiksi’, ja Espanjan toimittama hakemus on tukikelpoinen rahoitettavaksi EUSR:stä maksettavalla rahoitusosuudella. (5)EUSR:stä myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusosuutta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen. (6)Espanja pyysi asetuksen 4 a artiklan mukaisen ennakkomaksun maksamista ennakoidusta rahoitusosuudesta. Alustavan arvioinnin perusteella komissio totesi, että EUSR:stä myönnettävän ennakkomaksun maksamisen edellytykset täyttyivät, minkä vuoksi 5 391 796 euron ennakkomaksu myönnettiin 21. maaliskuuta 2022 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä C(2022) 1802. Ennakkomaksu maksettiin Espanjalle 2. toukokuuta 2022. (7)Suurin osa kustannuksista liittyy maatalousalaan, rakennuskantaan ja verkkoinfrastruktuuriin. Laavavirta vaikutti arviolta yhteensä 984,85 hehtaarin alueeseen. Rakennuksia tuhoutui 1 452. Niistä 1 177 oli asuinrakennuksia, 147 maatalousrakennuksia, 67 teollisuusrakennuksia, 33 vapaa-ajan sekä majoitus- ja ravitsemisalan rakennuksia, 13 julkisia rakennuksia ja 15 muita rakennuksia. Monet viljelmät, kuten banaani-, viini-, avokado- ja sitrushedelmäviljelmät, sekä karjatilat kärsivät vahinkoja, joista aiheutui suoria tappioita. Pandemian jo pahasti runtelemalle paikalliselle taloudelle aiheutuneet vaikutukset ovat vakavia, ja elpyminen kestää kauan. (8)Komission yksiköt ovat tutkineet hakemuksen perusteellisesti asetuksen ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Arvioinnissa vahvistettiin hakemuksessa ilmoitetut katastrofialueen laajuus ja katastrofin vaikutuksista kärsineen väestön kokonaismäärä. Maatalousalaan, verkkoinfrastruktuuriin ja asuinrakennuksiin kohdistuneista vaikutuksista tehty analyysi vahvisti vahinkojen laajuuden ja Espanjan viranomaisten esittämän kustannusarvion. Edellä esitetyn perusteella katastrofi katsotaan alueelliseksi katastrofiksi, ja Espanjan toimittama hakemus on tukikelpoinen rahoitettavaksi EUSR:stä maksettavalla rahoitusosuudella. (9)Espanja arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 354,9 miljoonaa euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osa liittyy infrastruktuurin korjaamisen ja tilapäisen majoituksen kustannuksiin. (10)Tulivuoren purkausvaaraa Kanariansaarten itsehallintoalueella koskeva pelastustoiminnan ja hätäavun erityissuunnitelma (PEVOLCA) hyväksyttiin 30. heinäkuuta 2015 annetulla asetuksella 112/2018. PEVOLCAn tavoitteena on varmistaa kaikkien julkishallintojen koordinoitu, ketterä, tehokas ja tuloksellinen toiminta Kanariansaarten alueella tapahtuviin maanjäristyksiin ja tulivuorenpurkauksiin liittyvien kriisien ja niistä aiheutuvien hätätilanteiden käsittelemiseksi ja varmistaa, että voimassa olevassa lainsäädännössä säädettyjä ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä noudatetaan. (11)Hakemuksen jättöpäivänä Espanjaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä. (12)Espanjan viranomaiset vahvistivat, että tukikelpoisille kustannuksille ei ole vakuutusturvaa. 2.7Kreikka – alueellinen luonnonkatastrofi: maanjäristys Kreetalla Kreetan saarella Kreikassa tapahtui 27. syyskuuta 2021 maanjäristys, jonka paikallinen magnitudi ML oli 6. Maanjäristys aiheutti merkittäviä vahinkoja. Maanjäristyksen pintakeskus sijaitsi Iraklionin kaakkoispuolella. Pääjäristystä seurasi runsas maanjäristyssarja. Sen suurin jälkijäristys, jonka paikallinen magnitudi ML oli 5,3, tapahtui 28. syyskuuta 2021. Tämä aiheutti lisävahinkoja. Maanjäristyksessä kuoli yksi ihminen ja 36 ihmistä loukkaantui. Se myös aiheutti huomattavia tuhoja. Tämän seurauksena Kreikka haki rahoitustukea EUSR:stä. (1)Kreikka toimitti 16. joulukuuta 2021 hakemuksen, joka koski Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jäljempänä ’EUSR’, maksettavaa rahoitusosuutta Kreetalla 27. syyskuuta 2021 tapahtuneen maanjäristyksen takia toteutettujen hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseen. (2)Kreikka haki rahoitusosuutta EUSR:stä 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun katastrofi aiheutti ensimmäisen vahingon 27. syyskuuta 2021. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa edellytetyt tiedot. (3)Maanjäristys on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan. (4)Hakemuksen mukaan kyseessä on asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu ’alueellinen luonnonkatastrofi’. Alueellisella luonnonkatastrofilla tarkoitetaan mitä tahansa luonnonkatastrofia, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Kreikan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 143,42 miljoonaa euroa. Määrä vastaa 1,53 prosenttia Kreetan alueen bruttokansantuotteesta, ja se ylittää ’alueellisen katastrofin’ osalta sovellettavan kynnysarvon, joka on 140,79 miljoonaa euroa. Edellä esitetyn perusteella katastrofi katsotaan ’alueelliseksi katastrofiksi’, ja Kreikan toimittama hakemus on tukikelpoinen rahoitettavaksi EUSR:stä maksettavalla rahoitusosuudella. (5)EUSR:stä myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen.

(6)Kreikka pyysi asetuksen 4 a artiklan mukaisen ennakkomaksun maksamista ennakoidusta rahoitusosuudesta. Alustavan arvioinnin perusteella komissio totesi, että EUSR:stä myönnettävän ennakkomaksun maksamisen edellytykset täyttyivät, minkä vuoksi 896 375 euron ennakkomaksu myönnettiin 26 päivänä huhtikuuta 2022 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä C(2022) 2599. Ennakkomaksu maksettiin Kreikalle 19. toukokuuta 2022. (7)Komission yksiköt ovat tutkineet hakemuksen perusteellisesti asetuksen ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. (8)Hakemuksessa esitetään, että maanjäristyksen ja sen jälkijäristysten seurauksena yhteensä 6 658 rakennusta vahingoittui merkittävästi tai jopa tuhoutui kokonaan. Niistä 4 584 oli asuintaloja, 227 ammattikäyttöön tarkoitettuja tiloja, 318 temppeleitä / julkisia rakennuksia ja 1 029 varastorakennuksia. Hakemuksen mukaan asuinrakennusvahinkojen kokonaiskustannuksiksi arvioidaan 115,45 miljoonaa euroa ja julkisten omaisuusvahinkojen kustannuksiksi 10,1 miljoonaa euroa. Kreikan viranomaiset ovat kohdistaneet merkittäviä ponnisteluja ja julkisia varoja hätä- ja pelastustoimiin maanjäristyksen jälkeen sekä siivoustoimiin. (9)Kreikka arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 12,49 miljoonaa euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osa liittyy infrastruktuurin ja laitosten toimintakunnon palauttamiseen erityisesti vesi- ja jätevesialalla sekä koulutussektorilla. (10)Kreikan hakemuksessa kuvataan katastrofien riskinehkäisyä ja -hallintaa koskevan, kyseessä olevan katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa. Vuosina 1978–1981 Kreikassa tapahtuneiden voimakkaiden maanjäristysten vuoksi Kreikan hallitus laati toimintapolitiikan luonnonkatastrofiriskien ehkäisyä ja hallintaa varten. Toimintapolitiikan tavoitteena on parantaa paikallisyhteisöjen selviytymiskykyä tarjoamalla puitteet toimille, joilla vähennetään tunnettuja riskejä, hallitaan maanjäristysten vaikutuksia ja otetaan käyttöön menettelyjä/toimenpiteitä uusien riskien ehkäisemiseksi. Maanjäristysten vaikutusten vähentämistä koskeva Kreikan rakennussäännöstö sisältää päivitetyn maanjäristysvaarakartan. (11)Hakemuksen jättöpäivänä Kreikkaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä. (12)Kreikan viranomaiset vahvistivat, että tukikelpoisille kustannuksille ei ole vakuutusturvaa. 2.8Päätelmät Edellä esitetyistä syistä katastrofit, joihin Saksa, Belgia, Alankomaat, Itävalta, Luxemburg, Espanja ja Kreikka viittaavat hakemuksissaan, täyttävät asetuksessa säädetyt edellytykset. 3.Rahoitus EUSR:n määrärahoista 2022 Vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17 päivänä joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093, jäljempänä ’monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan nojalla EUSR:stä voidaan ottaa käyttöön varoja SEAR-varauksen yhteydessä. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (IIA) sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen 10 kohdassa vahvistetaan menettelyt, jotka koskevat varojen käyttöönottoa EUSR:stä SEAR-varauksen yhteydessä. Koska EUSR on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että tuen olisi oltava porrasteista. Näin ollen siihen osaan vahingoista, joka ylittää ’suurille luonnonkatastrofeille’ asetetun EUSR:n varojen käyttöönoton kynnysarvon (eli 0,6 prosenttia bruttokansantulosta tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä määristä on pienempi), olisi sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin siihen osaan vahingoista, joka jää kynnysarvon alle. Tämä tarkoittaa, että ’suuren luonnonkatastrofin’ edellytykset täyttävästä katastrofista kärsivälle maalle myönnettävän tuen määrä lasketaan laskemalla yhteen kaksi seuraavaa määrää: 2,5 prosenttia kynnysarvon alittavasta välittömien vahinkojen kokonaismäärästä ja 6 prosenttia kynnysarvon ylittävästä välittömien vahinkojen kokonaismäärän osuudesta. ’Alueellisten luonnonkatastrofien’ johdosta maksettavien tukimäärien määrittämiseen sovellettava tukiprosentti, joka jo määritelmän mukaan on alle kansallisen kynnysarvon, on 2,5 prosenttia välittömien vahinkojen kokonaismäärästä. Lisäksi asetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaan EUSR:n tukea voidaan ottaa käyttöön myös, kun kyseessä on missä tahansa tukikelpoisessa valtiossa tapahtunut luonnonkatastrofi, joka on suuri luonnonkatastrofi myös viereisessä tukikelpoisessa valtiossa. Kun haetaan tukea EUSR:stä ’naapurivaltiota’ koskevan kriteerin perusteella, välittömien vahinkojen kokonaismäärälle ei ole asetettu kynnysarvoja. Katastrofin, johon haetaan tukea ’naapurivaltiota’ koskevan kriteerin perusteella, johdosta maksettavan tukimäärän määrittämiseen sovellettava tukiprosentti on sama kuin alueellisen katastrofin osalta eli 2,5 prosenttia välittömien vahinkojen kokonaismäärästä. Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. EUSR:stä myönnettävän tuen laskutapa on määritelty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen. Koska näin laskettu kaikkien maiden yhteenlaskettu tukimäärä ylitti käytettävissä olevat määrärahat, maakohtaisia määriä pienennettiin määräsuhteessa. Komissio ehdottaa näin ollen budjettivallan käyttäjälle seuraavien määrien käyttöönottoa:



Jäsenvaltiot Katastrofin luokitus Välittömien vahinkojen kokonaismäärä (euroa) Sovel-lettava alueellisen katastrofin kynnys-arvo





(euroa) Suurkatastrofin kynnysarvo (euroa) 2,5 prosenttia välittömien vahinkojen kokonaismäärästä (euroa) 6 prosenttia välittömistä vahingoista kynnysarvon ylittävältä osuudelta (euroa) Mahdollinen tuen määrä (euroa) Määräsuhteen mukaisen käyttöön otettavan tuen määrä (euroa) Ennakkomaksut (euroa) Saksa tulvat Suuri (2 artiklan 2 kohta) 29 212 940 000 Ei sovelleta 3 656 983 000 91 424 575 1 533 357 420 1 624 781 995 612 611 256 – Belgia tulvat Suuri (2 artiklan 2 kohta) 5 565 796 000 Ei sovelleta 2 892 814 000 72 320 350 160 378 920 232 699 270 87 737 427 – Alankomaat tulvat Naapurivaltio (2 artiklan 4 kohta) 500 000 000 Ei sovelleta Ei sovelleta 12 500 000 Ei sovelleta 12 500 000 4 713 027 – Itävalta tulvat Naapurivaltio (2 artiklan 4 kohta) 84 608 089 Ei sovelleta Ei sovelleta 2 115 202 Ei sovelleta 2 115 202 797 520 – Luxemburg tulvat Naapurivaltio (2 artiklan 4 kohta) 193 300 000 Ei sovelleta Ei sovelleta 4 832 500 Ei sovelleta 4 832 500 1 822 056 – Espanja La Palma – tulivuori Alueellinen (2 artiklan 3 kohta) 1 002 496 862 457 200 400 Ei sovelleta 25 062 422 Ei sovelleta 25 062 422 9 449 589 5 391 796 Kreikka maanjäristys Alueellinen (2 artiklan 3 kohta) 143 420 124 140 786 700 Ei sovelleta 3 585 503 Ei sovelleta 3 585 503 1 351 886 896 375 YHTEENSÄ 1 905 576 892 718 482 761 6 288 171 Monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaan SEAR-varauksen vuotuinen enimmäismäärä on 1 200 000 000 euroa vuoden 2018 hintoina tai 1 298 919 000 euroa käypinä hintoina. Monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetään, että 25 prosenttia vuotuisesta SEAR-varauksen kokonaismäärärahasta (324 729 750 euroa vuoden 2022 käypinä hintoina) on käytettävissä kaikkiin SEAR-varauksen osiin 1. lokakuuta alkaen. Ehdotetun määrärahasiirron DEC 18/2022 mukaisesti tämä määrä käytetään humanitaariseen apuun. Lisäksi monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaan enimmäismäärä, joka voidaan ottaa käyttöön EUSR:stä, on 50 prosenttia SEAR-varauksen kokonaismäärärahoista sen jälkeen, kun edellä mainittu 25 prosentin osuus on vähennetty. Näin ollen enimmäismäärä, jonka EUSR voi ottaa käyttöön SEAR-varauksen vuoden 2022 määrärahoista, on 487 094 625 euroa, mukaan lukien 50 000 000 euroa, jotka on jo sisällytetty vuoden 2022 yleiseen talousarvioon maksusitoumus- ja maksumäärärahoina EUSR-asetuksen 4 a artiklan 4 kohdan mukaisesti ennakkomaksujen maksamiseksi. Lisäksi EUSR voi käyttää 20 388 136 euroa, joka vastaa 50:tä prosenttia SEAR-varauksen käyttämättömästä vuoden 2021 määrästä, monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat antaneet yhteisen lausuman aikeesta myöntää solidaarisuus- ja hätäapuvaraukseen kuuluvasta EUSR:n toimintalohkosta luonnonkatastrofeihin varatut enimmäisvarat vuonna 2022. Lausuman mukaisesti ulkoisten hätätilanteiden toimintalohko ei ollut 1. syyskuuta mennessä käyttänyt 211 000 000 euron määrää, minkä vuoksi monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti määrä voidaan käyttää EUSR:n varojen käyttöönottoon.

Näin ollen tähän EUSR:n varojen käyttöönottoon käytettävissä oleva enimmäismäärä on 718 482 761 euroa, joka kattaa tämän käyttöönottopäätöksen mukaiset tarpeet edellä esitetyn mukaisesti. EUSR:stä käytettävissä oleva määrä: EUSR:lle varatut SEAR-varauksen vuotuiset vuoden 2022 määrärahat 487 094 625 euroa -Sisältää vuoden 2022 talousarvioon sisällytetyn määrän ennakkomaksuja varten 50 000 000 euroa 50 prosenttia SEAR-varauksen käyttämättömistä vuoden 2021 määrärahoista 20 388 136 euroa Jäljelle jäävä osa, jota ulkoinen toimintalohko ei ole käyttänyt ennen 1. syyskuuta 211 000 000 euroa YHTEENSÄ 718 482 761 2022/0337 (BUD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Saksalle, Belgialle, Alankomaille, Itävallalle, Luxemburgille, Espanjalle ja Kreikalle näissä maissa vuonna 2021 tapahtuneiden luonnonkatastrofien johdosta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välillä 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn toimielinten sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta (IIA), talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, ja erityisesti sen 10 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, tavoitteena on antaa unionille mahdollisuus reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteisiin osoittaakseen solidaarisuutta suurten tai alueellisten luonnonkatastrofien tai vakavien kansanterveysuhkien kohteeksi joutuneiden alueiden väestöä kohtaan. (2)Rahasto ei saa ylittää neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 9 artiklassa vahvistettuja enimmäismääriä. (3)Saksa toimitti 1 päivänä lokakuuta 2021 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi heinäkuussa 2021 esiintyneiden tulvien vuoksi. (4)Belgia toimitti 1 päivänä lokakuuta 2021 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi heinäkuussa 2021 esiintyneiden tulvien vuoksi. (5)Alankomaat toimitti 1 päivänä lokakuuta 2021 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi heinäkuussa 2021 esiintyneiden tulvien vuoksi. (6)Itävalta toimitti 5 päivänä lokakuuta 2021 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi heinäkuussa 2021 esiintyneiden tulvien vuoksi. (7)Luxemburg toimitti 6 päivänä lokakuuta 2021 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi heinäkuussa 2021 esiintyneiden tulvien vuoksi. (8)Espanja toimitti 3 päivänä joulukuuta 2021 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi 19 päivänä syyskuuta 2021 La Palman saarella tapahtuneen tulivuorenpurkauksen vuoksi. Espanja toimitti 22 päivänä maaliskuuta 2022 hakemukseen päivityksen.