·Sopimus on ollut hyödyllinen myös EU:lle. Vienti jäsenvaltioista Ukrainaan on kasvanut 38,3 prosenttia, kun huhti-kesäkuun 2022 välistä ajanjaksoa ennen sopimuksen allekirjoittamista (4 222 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) verrataan heinä-syyskuun 2022 väliseen ajanjaksoon välittömästi sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen (5 849 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Maanteitse tapahtuva vienti EU:sta Ukrainaan on pysynyt suurempana kuin vastaava tuonti Ukrainasta EU:hun. Komissio seuraa tiiviisti tuonnin vaikutusta EU:n markkinoihin.

·Samalla sopimus on auttanut Ukrainaa tuomaan tarvitsemiaan tavaroita, kuten elintarvikkeita, humanitaarista apua ja energiaa. Esimerkiksi Romania on järjestänyt rekkasaattueita kipeästi kaivatun polttoaineen tuomiseksi Ukrainaan.

·Lisäksi Mustanmeren viljasopimukseen liittyy edelleen monia epävarmuustekijöitä, ja sen kesto on myös rajallinen (sitä jatkettiin 18. marraskuuta 2022 vielä 120 päivällä). Tarkastuksissa on myös ilmoitettu pullonkauloista, jotka ovat kannustaneet monia sidosryhmiä turvautumaan solidaarisuuskaistoihin, myös tieliikenteeseen. Tässä tilanteessa sopimus tarjoaa turvaverkon ukrainalaisille viljelijöille ja yrityksille, samoin kuin maailmanlaajuiselle elintarviketurvalle.

·Sopimus on myös helpottanut sellaisten muiden kuin maataloustuotteiden, erityisesti teollisuustuotteiden, vientiä, joita ei voida viedä Mustanmeren viljasopimuksen puitteissa. Muiden kuin maataloustuotteiden maanteitse tapahtuva vienti tuotti kesä-, heinä- ja elokuussa 2022 Ukrainan yrityksille yli 1,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä on antanut kipeästi kaivattua tukea Ukrainan taloudelle.

·Sopimus on helpottanut sellaisten ukrainalaisten tuotteiden vientiä, jotka eivät kuulu Mustanmeren viljasopimuksen piiriin. Viimeksi mainittu koskee ainoastaan viljaa, öljykasveja ja niihin liittyviä tuotteita. Maanteiden tavaraliikennettä koskeva sopimus on siten mahdollistanut muiden maataloustuotteiden, kuten siipikarjanlihan ja hedelmien, viennin. Heinä-, elo- ja syyskuussa 2022 Mustanmeren viljasopimuksen soveltamisalaan kuulumattomien maataloustuotteiden osuus oli lähes puolet kaikesta maanteitse tapahtuvasta maatalousviennistä.

·Mustanmeren viljasopimus on 1. elokuuta 2022 alkaen myös helpottanut ukrainalaisen viljan, öljykasvien ja niihin liittyvien tuotteiden vientiä kolmesta Ukrainan Mustanmeren satamasta. Maanteiden tavaraliikennettä koskeva sopimus on kuitenkin täydentänyt Mustanmeren kautta tapahtuvaa vientiä ja edistänyt siten maailmanlaajuista elintarviketurvaa ja Ukrainan taloutta. Maanteitse tapahtuva maataloustuotteiden vienti on itse asiassa jatkanut kasvuaan sen jälkeen, kun Mustanmeren viljasopimus tuli voimaan, ja se oli 640 000 tonnia lokakuussa 2022.

Sopimuksen tarkoituksena on tilapäisesti helpottaa maanteiden tavaraliikennettä Ukrainan ja Euroopan unionin välillä ja niiden kautta myöntämällä lisäoikeuksia Ukrainan ja EU:n väliseen kauttakulkuun ja kuljetukseen Venäjän Ukrainaan kohdistaman laittoman hyökkäyksen ja sen Ukrainassa kaikille liikennemuodoille aiheuttamien merkittävien häiriöiden seurauksena. Se sisältää myös toimenpiteitä, joilla helpotetaan kuljettajien asiakirjojen tunnustamista. Sopimus on nykyisellään voimassa 30. kesäkuuta 2023 saakka.

Sopimuksen voimassaolon jatkaminen on sen vuoksi ymmärrettävä vastaukseksi Eurooppa-neuvostolle, joka 20. ja 21. lokakuuta 2022 pitämässään kokouksessa kehotti ”Euroopan unionia jatkamaan kaikkien solidaarisuuskaistojen toiminnan tehostamista”, koska ne ”ovat mahdollistaneet Ukrainan viljelykasvien, maataloustuotteiden ja lannoitteiden viennin merkittävissä määrissä maihin, joissa tarve on suurin”.

–Kolmanneksi sopimus on helpottanut EU:n vientiä Ukrainaan ja siten hyödyttänyt EU:ta. Se on antanut Ukrainalle mahdollisuuden tuoda EU:sta tarvitsemiaan tavaroita, erityisesti kipeästi kaivattua energiaa ja humanitaarista apua.

–Toiseksi sopimus on helpottanut sellaisten ukrainalaisten muiden kuin maataloustuotteiden vientiä, jotka eivät kuulu Mustanmeren viljasopimuksen piiriin. Se on näin ollen auttanut ylläpitämään Ukrainan taloutta.

–Ensinnäkin sopimuksen seuranta on osoittanut, että sillä on ollut keskeinen rooli solidaarisuuskaistojen yhteydessä ja että se on siten tarjonnut ukrainalaisille viljelijöille elintärkeän yhteyden ja edistänyt myös maailmanlaajuista elintarviketurvaa. Sopimus helpotti Ukrainan viljan, öljykasvien ja niihin liittyvien tuotteiden vientiä maanteitse, kun Ukrainan Mustanmeren satamat eivät olleet käytettävissä. Mustanmeren viljasopimuksen tekemisen jälkeen ukrainalaisen viljan vienti maanteitse on jatkanut kasvuaan, mikä on täydentänyt Mustanmeren kautta tapahtuvaa vientiä.

·Sopimus on antanut jäsenvaltioiden viranomaisille mahdollisuuden käyttää ajokorttien tarkastusjärjestelmää, mikä on parantanut merkittävästi petosten ja väärennösten torjuntaa. Digitaalisten ajokorttien ja ammattipätevyystodistusten todentamisvälineiden täytäntöönpanoon liittyvät toimet ovat edelleen käynnissä.

·Sopimus on myös vähentänyt merkittävästi Ukrainan maantiekuljetusalan ja valtion viranomaisten taakkaa lupien myöntämiseen liittyvissä hallinnollisissa muodollisuuksissa. Se on myös selkeyttänyt alan keskipitkän aikavälin näkymiä mahdollistamalla toiminnan paremman suunnittelun.

Sopimuksen jatkaminen 31. joulukuuta 2025 saakka on tarpeen, koska alkuperäisen sopimuksen tekemisen perusteena olevat olosuhteet ovat edelleen voimassa ja luultavasti melko pitkään. Venäjän hyökkäys Ukrainaa vastaan on voimistumassa, eivätkä useimmat tarkkailijat näe hyökkäyksen päättyvän lähitulevaisuudessa. Tämä tarkoittaa myös sitä, että Mustanmeren satamien kautta tapahtuva meriliikenne on edelleen hyvin epävakaata. YK:n Mustanmeren viljasopimus on tuottanut osittaisen ratkaisun. Viljasopimuksen jatkaminen on kuitenkin epävarmaa, ja sen soveltamisala rajoittuu toistaiseksi maatalouselintarvikkeisiin ja lannoitteisiin. Sotilaallisen toiminnan jatkuminen Ukrainan itä- ja eteläosissa ja siihen liittyvä liikenneinfrastruktuurin tuhoutuminen ovat lähitulevaisuudessa edelleen rajoittava tekijä, joka haittaa Ukrainan vientiä sen perinteisille markkinoille.

Sopimuksen voimassaolon jatkaminen mahdollistaa myös sen, että EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille annetaan edelleen tukea petosten ja väärennösten torjunnassa.

3.Unionin puolesta otettava kanta

Unionin puolesta otettavana kantana olisi oltava puoltaa tämän ehdotuksen liitteenä olevan sekakomitean päätösluonnoksen hyväksymistä.

4.Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään neuvoston päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Sekakomitea on sopimuksella eli Euroopan unionin ja Ukrainan välisellä maanteiden tavaraliikennettä koskevalla sopimuksella perustettu elin.

Päätös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Ensinnäkin sekakomitean työjärjestyksen vahvistamista koskeva suunniteltu säädös on sopimuksen 7 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti sitova kansainvälisen oikeuden nojalla, ja toiseksi sopimuksen voimassaolon jatkamista koskeva suunniteltu säädös on sopimuksen 7 artiklan 2 ja 5 kohdan mukaisesti myös sitova kansainvälisen oikeuden nojalla.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Sen vuoksi ehdotetun neuvoston päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät tieliikenteeseen.

Ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 91 artikla.

5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

Sekakomitean päätös on aiheellista julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.

2023/0017 (NLE)

Ehdotus