[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 9.11.2010

KOM(2010) 680 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Komission lausunto Albanian Euroopan unionin jäsenyyttä koskevasta hakemuksesta

{SEK(2010) 1335 lopullinen}

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Komission lausunto Albanian Euroopan unionin jäsenyyttä koskevasta hakemuksesta

A Johdanto

a) Jäsenyyshakemus

Albania jätti hakemuksensa Euroopan unionin jäseneksi 28. huhtikuuta 2009. Euroopan unionin neuvosto pyysi 16. marraskuuta 2009 komissiota antamaan hakemuksesta lausunnon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. Kyseisessä artiklassa todetaan seuraavaa: ”Jokainen Euroopan valtio, joka kunnioittaa 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja ja sitoutuu edistämään niitä, voi hakea unionin jäsenyyttä. Hakemuksesta ilmoitetaan Euroopan parlamentille ja kansallisille parlamenteille. Hakijavaltio osoittaa hakemuksensa neuvostolle, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti kuultuaan komissiota ja saatuaan Euroopan parlamentin kaikkien jäsentensä enemmistöllä antaman hyväksynnän. Eurooppa-neuvoston hyväksymät unioniin liittymistä koskevat vaatimukset otetaan huomioon.”

Saman sopimuksen 2 artiklassa todetaan seuraavaa: ”Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.”

Komissio antaa tämän lausunnon edellä mainittua säädöskehystä noudattaen.

Feirassa kesäkuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat olivat ”mahdollisia ehdokkaita” EU:n jäseniksi. Näitä maita koskeva Eurooppa-perspektiivi vahvistettiin kesäkuussa 2003 Thessalonikissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, jossa hyväksyttiin Länsi-Balkania koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma. Tämä toimintasuunnitelma on edelleen mainittua aluetta koskevan EU:n politiikan kulmakivi.

Joulukuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti EU:n sitoumuksen ja totesi jälleen, ”että Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa” , ja toisti, " että kunkin maan lähentyminen Euroopan unioniin riippuu maan omista ponnisteluista sen pyrkiessä noudattamaan Kööpenhaminan kriteereitä ja vakautus- ja assosiaatioprosessissa vahvistettuja edellytyksiä. Jotta EU voisi tarkastella jäsenyyshakemusta, on ehdottoman tärkeää, että maa on tyydyttävällä tavalla noudattanut vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaisia velvoitteitaan, muun muassa kauppaa koskevia määräyksiä.” Sarajevossa 2. kesäkuuta 2010 pidetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin maiden ministerikokouksessa EU toisti yksiselitteisen sitoumuksensa Länsi-Balkanin maiden Eurooppa-perspektiiviin ja totesi, että näiden maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa.

Perustamissopimuksessa esitettyjen vaatimusten mukaisesti tässä arvioinnissa on noudatettu Eurooppa-neuvoston hyväksymiä unioniin liittymistä koskevia vaatimuksia. Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi seuraavaa:

Liittyminen tapahtuu heti, kun maa täyttää taloudellisia ja poliittisia ehtoja koskevat jäsenyysvelvoitteet.

Jäsenyys edellyttää, että:

ehdokasmaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen,

maassa on toimiva markkinatalous ja että maa pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa,

maa pystyy suoriutumaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, joihin kuuluu myös poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.

Unionin valmiudet ottaa vastaan uusia jäseniä ja ylläpitää samalla Euroopan integraation etenemistä on myös tärkeä huomioon otettava seikka, jolla on merkitystä sekä unionille että ehdokasmaille.

Madridissa joulukuussa 1995 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa viitattiin tarpeeseen ”luoda edellytykset, jotka mahdollistavat ehdokasmaiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen, erityisesti markkinatalouden kehittämisen, hallintorakenteidensa mukauttamisen sekä vakaan taloudellisen ja rahoituksellisen ympäristön luomisen avulla” .

Neuvosto määritti vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytykset 31. toukokuuta 1999. Niihin sisältyvät yhteistyö entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen kanssa sekä alueellinen yhteistyö. Nämä edellytykset ovat vakautus- ja assosiaatioprosessin perustekijöitä ja sisältyvät Albanian kanssa allekirjoitettuun vakautus- ja assosiaatiosopimukseen, joka tuli voimaan huhtikuussa 2009.

Joulukuussa 2006 Eurooppa-neuvosto katsoi, että ”sitoumusten vahvistamiseen, ehdollisuuteen ja tiedottamiseen perustuva laajentumisstrategia yhdistettynä EU:n kykyyn integroida uusia jäseniä luo perustan uudelle yksimielisyydelle laajentumisesta” .

Komissio tarkastelee tässä lausunnossa Albanian hakemusta sillä perusteella, miten maa pystyy täyttämään sekä Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat jäsenyysehdot että vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytykset. Tässä tarkastellaan myös Albanian saavutuksia vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta johtuvien velvoitteiden, myös kauppaan liittyvien määräysten, täytäntöönpanossa. Lausunto on laadittu vastaavalla tavalla kuin edelliset lausunnot muutamin mukautuksin. Nyt otetaan huomioon myös vuonna 2006 saavutettu ”uusi yksimielisyys laajentumisesta”. Komissio lähetti Albaniaan useita asiantuntijavaltuuskuntia, jotka keskittyivät tarkastelemaan lähinnä poliittisten jäsenyysehtojen piiriin kuuluvia aloja. Tällä tavoin pystyttiin laatimaan luotettava arvio Albanian instituutioiden hallinnollisista valmiuksista ja siitä, miten lainsäädäntöä on pantu täytäntöön, sekä määrittämään paremmin jäljellä olevat haasteet ja tulevan toiminnan painopisteet. Komissio on tarkastellut sekä nykytilannetta että keskipitkän aikavälin näkymiä. Tätä lausuntoa varten ja ottamatta ennakolta kantaa mahdolliseen liittymisajankohtaan keskipitkä aikaväli on määritetty viiden vuoden jaksoksi.

Tämän lausunnon perustana oleva yksityiskohtainen analyysi on erillinen asiakirja (Analytical Report for the Opinion on Albania's application for EU membership) [1]. Laajentumisesta saavutetun uuden yksimielisyyden pohjalta analyyttisessä kertomuksessa esitetään alustavia arvioita siitä, miten liittyminen vaikuttaa keskeisiin politiikanaloihin ja sektoreihin (työntekijöiden vapaa liikkuvuus, maatalous ja maaseudun kehittäminen, aluepolitiikka sekä varainhoitoa ja talousarviota koskevat säännökset). Komissio esittää myöhemmin yksityiskohtaisempia arvioita liittymisen vaikutuksista näihin keskeisiin politiikanaloihin liittymisvalmistelujen edetessä. Lisäksi Albanian liittymissopimus edellyttäisi EU:n toimielinten teknistä mukauttamista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti.

b) EU:n ja Albanian suhteet

Albaniasta tuli parlamentaarinen tasavalta maaliskuussa 1991, minkä jälkeen Euroopan yhteisö loi suhteet maahan kesäkuussa 1991.

EU:n ja Albanian välinen kauppa- ja yhteistyösopimus tuli voimaan vuonna 1992. Taloudellinen yhteistyö lisääntyi vuonna 1999, kun EU myönsi Albanialle yksipuolisen tullietuuskohtelun ja Albanian vientituotteet pääsivät tullitta EU:n markkinoille.

EU:n ja Albanian välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus [2] tuli voimaan huhtikuussa 2009 ja korvasi joulukuussa 2006 voimaan tulleen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen. Albania on kaiken kaikkiaan pannut moitteettomasti täytäntöön vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaiset velvoitteensa, myös kauppaa koskevat määräykset. Ongelmien ilmaantuessa Albania on avoimesti ja rakentavasti etsinyt keinoja niiden ratkaisemiseksi.

EU ja Albania ovat käyneet poliittista vuoropuhelua ministeritason kokouksissa vuodesta 2001. Väliaikaisella sopimuksella perustettu sekakomitea on kokoontunut kolme kertaa vuosina 2006–2008. Vakautus- ja assosiaationeuvoston kokoukset pidettiin toukokuussa 2009 ja 2010. Vakautus- ja assosiaatiokomitean ensimmäinen kokous pidettiin maaliskuussa 2010. Alakomiteoiden kokouksia pidettiin vuonna 2009 ja 2010.

Neuvosto hyväksyi Albanian ensimmäisen Eurooppa-kumppanuuden vuonna 2004[3]. Helmikuussa 2008 neuvosto hyväksyi uuden Eurooppa-kumppanuuden Albanian kanssa[4].

Albania on edistynyt merkittävästi viisumivapautta koskevan vuoropuhelun puitteissa laaditun etenemissuunnitelman eri osa-alueilla. Sen vuoksi komissio ehdotti 27. toukokuuta 2010 viisumipakon poistamista Albanian kansalaisilta sillä ehdolla, että maa täyttää jäljellä olevat vaatimukset. Euroopan parlamentti hyväksyi ehdotuksen 7. lokakuuta 2010 ja neuvosto 8. marraskuuta 2010. Euroopan unionin ja Albanian välinen takaisinottoa koskeva sopimus on ollut voimassa vuodesta 2006.

Albaniasta tuli Kaakkois-Euroopan energiayhteisön täysjäsen sen jälkeen, kun se allekirjoitti lokakuussa 2005 energiayhteisön perustamissopimuksen, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 2006. Albania allekirjoitti Euroopan yhteistä ilmailualuetta (ECAA) koskevan sopimuksen kesäkuussa 2006.

Albania osallistuu aktiivisesti EU:n talous- ja finanssipolitiikan seurantaa ja raportointia koskevaan järjestelmään, jota on sovellettu mahdollisiin ehdokasmaihin vuodesta 2006.

Albanian kansallinen kehitys- ja yhdentymisstrategia (2007–2013) on hallituksen tärkein strateginen toiminta-asiakirja, jossa hahmotellaan maan kehitystä pitkällä aikavälillä ja EU-integraatiotavoitteita.

Euroopan unioni on Albanian tärkein kauppakumppani 80 prosentin osuudellaan maan kaikesta ulkomaankaupasta vuonna 2009.

Albania on saanut EU:n rahoitustukea vuodesta 1991. EU:n tuki Albanialle oli yhteensä 565,7 miljoonaa euroa vuosina 1999–2010. Vuosina 1999–2006 Albania sai EU:lta CARDS-tukea 259,6 miljoonan euron edestä. Vuosina 2007–2010 Albania sai 306,1 miljoonaa euroa tukea liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA), joka korvasi CARDS-ohjelman vuonna 2007. Liittymistä valmistelevalla tukivälineellä on tarkoitus tukea Eurooppaan integroitumaan pyrkivän maan uudistusprosessia siten, että keskitytään instituutioiden luomiseen, EU:n säännöstön käyttöönottoon, sosioekonomisen kehityksen edellytysten parantamiseen, ympäristönsuojeluun ja kestävään kehitykseen. Myös kansalaisyhteiskunnalle myönnetään rahoitustukea ja institutionaalista tukea.

Euroopan yhteisön ja Albanian välinen puitesopimus osallistumisesta EU:n ohjelmiin ratifioitiin toukokuussa 2005. Albania osallistuu aktiivisesti kolmeen EU-ohjelmaan: tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemänteen puiteohjelmaan (2007–2013), kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan (2007–2013) kuuluvaan yrittäjyyden ja innovoinnin erityisohjelmaan (EIP) sekä Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaan. Liittymistä valmistelevan tukivälineen varoja voidaan käyttää kaikkien kolmen ohjelman osallistumiskulujen kattamiseen osittain.

B Jäsenyysehdot

POLIITTISET JÄSENYYSEHDOT

Tässä arvioinnissa on otettu huomioon Kööpenhaminan jäsenyysehtojen mukaisesti, että maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen, sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytykset.

Albania on parlamentaarinen demokratia , joka perustuu suurelta osin eurooppalaisia periaatteita ja normeja noudattavaan valtiosääntöön ja lainsäädäntökehykseen. Maassa vallitsee yksimielisyys siitä, että tavoitteena on EU:n jäsenyys. Demokraattiset instituutiot eivät kuitenkaan ole riittävän tehokkaita ja vakaita. Parlamentaariset instituutiot ja menettelyt eivät toimi kunnolla. Sen vuoksi parlamentti ei harjoita tehokkaasti sille kuuluvaa parlamentaarista valvontaa suhteessa hallituksen toimintaan ja lainsäädännön laatimiseen. Poliittinen vuoropuhelu on riitaisaa ja kaikkea muuta kuin rakentavaa, varsinkin kun kesäkuun 2009 vaalien jälkeen ollaan oltu poliittisessa pattitilanteessa. Se häiritsee parlamentin työtä ja estää yksimielisyyttä edellyttävien poliittisten uudistusten tekemisen. Sekä hallitus että oppositio ovat yhdessä vastuussa siitä, että tilanteeseen löydetään avoimesti ja perustuslakia täysimääräisesti kunnioittaen ratkaisu, jota maa tarvitsee edetäkseen kohti EU:n jäsenyyttä. Lisäksi lainsäädännön täytäntöönpanossa on puutteita. Julkishallintoa koskeva oikeudellinen kehys ja virkamiesjärjestelmä vastaavat enimmäkseen eurooppalaisia normeja ja käytäntöjä. Oikeudellisen kehyksen asianmukainen täytäntöönpano aiheuttaa kuitenkin huolta. Julkishallinto on erittäin politisoitunut, nimitykset eivät ole avoimia ja henkilöstö vaihtuu usein.

ETYJin alainen demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto (ODIHR) katsoi, että kesäkuun 2009 parlamenttivaalit olivat pääosin kansainvälisten normien mukaiset ja sujuivat aikaisempia vaaleja paremmin. Puutteitakin kuitenkin havaittiin ja tulevia vaaleja varten tehtiin joitakin suosituksia, ehdotettiin muun muassa puuttumista ääntenlaskun politisoitumiseen. Suositukset eivät ole vielä johtaneet tyydyttävään vaaliuudistukseen, mikä on tarpeen tulevia vaaleja varten.

Albania on viime vuosina lujittanut oikeusvaltiota , erityisesti uudistamalla lainsäädäntöä ja instituutioita, kuten oikeuslaitosta, ja uudistamalla korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Varsinkin lainvalvontaelinten hallinnollisia valmiuksia on vahvistettu. Uudistuksia ei kuitenkaan ole saatu päätökseen. Oikeusjärjestelmän riippumattomuudessa, avoimuudessa ja vastuuvelvollisuudessa on merkittäviä puutteita, eikä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta ole saatu selkeää näyttöä.

Oikeuslaitosta uudistetaan parhaillaan. Oikeuslaitoksen uudistamista koskeva kattava ja koordinoitu strategia on kuitenkin kesken, samoin hallintotuomioistuimia ja korkean tuomioistuinneuvoston toimintaa koskevien keskeisten lakien säätäminen. Oikeuslaitoksen toiminta, tehokkuus ja riippumattomuus herättävät yhä vakavaa huolta. Tuomareiden nimittäminen, yleneminen, siirtäminen ja arvioiminen ei ole avointa, ja tuomioistuinten valvontajärjestelmässä on huomattavia heikkouksia. Tapaukset, joissa hallitus ei ole noudattanut perustuslakituomioistuimen päätöksiä viime vuosina, ja presidentin perustuslakituomioistuimen ja korkeimman oikeuden nimitysten politisoituminen ovat huolenaiheita, koska näin kyseenalaistetaan muun muassa oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja oikeusvaltion kunnioittamista koskevat perusperiaatteet. Riittämättömiä henkilöresursseja ja varoja on lisättävä ja infrastruktuuria parannettava tuomioistuinten tehokkaan toiminnan varmistamiseksi.

Albania on ponnistellut viime vuosina luodakseen korruption torjuntaa koskevan oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen, joka on nyt lähes valmis. Näistä ponnisteluista huolimatta korruptio on edelleen erittäin vakava ongelma monilla aloilla. Erityisenä huolenaiheena ovat oikeuslaitoksen korruptio, omaisuuden palauttamiseen ja omistusoikeudesta annettaviin korvauksiin liittyvä korruptio ja laajalle levinnyt lahjonta terveydenhuollossa. Puoluerahoituksen avoimuuden puute on huomattava ongelma, koska se mahdollistaa sopimattoman vaikuttamisen politiikkaan. Albanian on saatava valmiiksi oikeudellinen kehys, joka koskee korruption torjuntaa ja jolla poistetaan esteitä erityisesti rajatonta koskemattomuutta nauttiviin tuomareihin, ministereihin ja parlamentin jäseniin kohdistuvalta tutkinnalta. Korruptiontorjuntastrategia ja -toimintasuunnitelma on pantava täysimääräisesti täytäntöön, jotta saadaan selkeitä tuloksia korruptiotapauksia koskevista ennakkotutkimuksista, syytteeseenpanosta ja tuomitsemisesta kaikilla tasoilla.

Albania on luonut järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen, joka on suurelta osin riittävä. Lainvalvontaviranomaisten uudistus ja riittävät resurssit ja laitteet ovat auttaneet torjumaan ilmiötä. Uuden lainsäädännön tosiasiallinen täytäntöönpano ja uusien rakenteiden ja järjestelmien ammattimaisuus on kuitenkin vielä todistettava käytännössä. On varmistettava ennakoiva tutkinta ja se, että tuloksia tuottaneesta tutkinnasta seuraa tuomio. Järjestäytyneiden rikollisryhmien toiminta Albaniassa on yhä vakava huolenaihe, koska se vaikuttaa myös maan rajojen ulkopuolella. Kansainvälistä yhteistyötä on edelleen lujitettava, varsinkin naapurimaiden kanssa.

Ihmisoikeuksia sekä vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelemista säätelevä Albanian oikeudellinen ja poliittinen kehys on suurelta osin valmis ja vastaa suurin piirtein eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja. Institutionaalinen kehys on riittävä. Lainsäädännössä ja strategioiden ja toimintasuunnitelmien täytäntöönpanossa on kuitenkin joitakin puutteita. Hallinnon, tuomioistuinten ja lainvalvontaviranomaisten työntekijöitä on edelleen valistettava ihmisoikeusnormeista, jotta he ottaisivat ne paremmin huomioon.

Albaniassa kunnioitetaan suurelta osin ihmisoikeuksia. Joitakin huolenaiheita on kuitenkin jäljellä. Omaisuuden palauttamista ja laillistamista sekä siitä annettavaa korvausta säätelevä sirpalemainen lainsäädäntö ja näitä kysymyksiä käsittelevien virastojen moninaisuus päällekkäisine toimivaltuuksineen muodostavat niin monimutkaisen ongelmavyyhden, että ihmisoikeuksien täysimääräinen nauttiminen tällä alalla vaarantuu. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut useita tuomioita Albaniaa vastaan tällä alalla oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin periaatteen rikkomisesta. Vakavaa huolta herättävät myös vangittujen henkilöiden olosuhteet ja kohtelu poliisiasemilla, tutkintavankeudessa ja vankiloissa. Poliittinen vallankäyttö ja kaupalliset intressit vaarantavat tiedotusvälineiden riippumattomuuden. Perheväkivalta on sitkeä ilmiö, joka koskettaa lukuisia perheitä ja johon ei puututa järjestelmällisesti. Syrjinnän kieltävää oikeudellista ja institutionaalista kehystä on parannettu merkittävästi, erityisesti luomalla syrjintävaltuutetun toimisto. Kuitenkin romanit, vammaiset, lesbot, homot, biseksuaalit ja transseksuaalit kohtaavat yhä syrjintää. Sukupuolten tasa-arvoa ei ole pystytty täysin takaamaan käytännössä, varsinkaan työhönotossa tai taloudellisen tuen saamisessa. Ihmisoikeuksia säätelevässä lainsäädännössä on joitakin puutteita, varsinkin se, että lasten oikeuksia koskevaa keskeistä lakia ei ole vielä hyväksytty. Lisäksi vuoden 2010 alusta jatkuneet viivytykset uuden oikeusasiamiehen nimittämisessä haittaavat kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden toimintaa.

Vaikka Albaniassa ei ole vähemmistöjä koskevaa puitelainsäädäntöä, vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu on suurelta osin taattu. Käytännössä tunnustetaan kolmen ”kansallisen” ja kahden ”etnolingvistisen” vähemmistön, sellaisina kuin ne on maassa määritelty, erityisoikeudet. Näiden oikeuksien soveltamisessa on kuitenkin epäjohdonmukaisuuksia. Vähemmistöjä koskevien tarkkojen tietojen puute estää politiikkojen kehittämistä. Tämä tilanne on tarkoitus korjata seuraavalla, vuonna 2011 toteutettavalla väestönlaskennalla, jossa noudatetaan kansainvälisiä normeja. On parannettava vähemmistöryhmiin kuuluvien henkilöiden edustusta julkishallinnossa ja politiikassa. Romanien elämää parantavaa poliittista kehystä ei ole pantu riittävästi täytäntöön. Romanivähemmistön elinolot ovat hyvin vaikeat, heidän on vaikea löytää töitä, osallistua koulutukseen ja hyötyä sosiaalipalveluista.

Albania täyttää suurelta osin vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytykset. Maa on vahvasti sitoutunut alueelliseen yhteistyöhön. Se toimii rakentavana alueellisena voimana ja osallistuu aktiivisesti alueellisiin aloitteisiin. Kahdenväliset suhteet naapureihin ovat kaiken kaikkiaan hyvät. Albania on Rooman perussäännön sopimusvaltio. Maa on kuitenkin ratifioinut kansainvälistä rikostuomioistuinta koskevan kahdenvälisen immuniteettisopimuksen Yhdysvaltojen kanssa, vaikkei kyseinen sopimus ole EU:n yhteisten kantojen eikä pääperiaatteiden mukainen. Maan on yhdyttävä EU:n kantaan.

TALOUDELLISET JÄSENYYSEHDOT

Tässä arvioinnissa on otettu huomioon Kööpenhaminan jäsenyysehtojen mukaisesti, että maassa on toimiva markkinatalous ja että maa pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa.

Albaniassa vallitsee laaja yksimielisyys talouspolitiikan perustekijöistä, ja maa on edistynyt talousuudistusten täytäntöönpanossa. Albanian talous on saavuttanut riittävän makrotaloudellisen vakauden, jotta talouden toimijat voivat tehdä päätöksiä olosuhteissa, joissa voidaan ennakoida tulevaa. Asianmukaisten makrotalouspoliittisten toimien yhdistelmä on viime vuosina lisännyt kasvua yli viiden prosentin, ja vaikka toiminta hidastui, se pysyi positiivisena vuonna 2009 kriisistä huolimatta. Inflaatio on pysynyt alhaisena. Yksityistäminen on johtanut markkinavoimien vapaaseen vuorovaikutukseen. Hinnat ja kaupankäynti on vapautettu lähes kaikista rajoituksista. Varsinkin markkinoille pääsyä on helpotettu. Pankkijärjestelmä on laajentunut nopeasti yksityistämisen ja ulkomaalaisten toimijoiden markkinoille tulon seurauksena. Valtiontukea on vähennetty. Albanian kauppa ja sijoitustoiminta ovat yhä suurelta osin integroituneet EU:n kanssa.

Julkisen talouden vakauttamisessa on kuitenkin viime aikoina menty taaksepäin, ja korkea julkinen velka lisää makrotaloudellista epävakautta. Kapea vientisektori ja julkisten investointien vähäisyys ovat johtaneet vaihtotaseen huomattavaan ja sitkeään epätasapainoon. Epävirallisten työjärjestelyjen laaja levinneisyys vääristää yhä vakavasti työmarkkinoita, ja työttömyys pysyttelee korkeana. Se oli 13,8 prosenttia vuonna 2009. Pienyritysten on yhä vaikea saada rahoitusta. Heikkoudet oikeusvaltion toiminnassa haittaavat yritysten toimintaa. Myös omistajuuden siirto ja omistusoikeuden tunnustaminen ovat yhä vakava ongelma. Koulutusjärjestelmä ei vieläkään kykene antamaan työntekijöille muuttuvilla työmarkkinoilla tarvittavia taitoja. Infrastruktuuriin on investoitava enemmän. Energiahuollon luotettavuuden ja sähkösektorin taloudellisen elinkelpoisuuden varmistamiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota. Epävirallinen talous on edelleen merkittävä haaste.

KYKY TÄYTTÄÄ JÄSENYYSVELVOITTEET

Albanian kykyä täyttää jäsenyysvelvoitteet on arvioitu seuraavilla indikaattoreilla:

– vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa asetetut velvoitteet,

– edistyminen EU:n säännöstön käyttöönotossa, täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa.

Albania on kaiken kaikkiaan pannut moitteettomasti täytäntöön vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaiset velvoitteensa, vaikka sitoumusten määräaikojen noudattamiseen onkin kiinnitettävä asianmukaista huomiota. Aivan viime aikoihin asti eräiden kauppaa koskevien määräysten (varsinkin tuonnin verotukseen liittyvä standstill-lauseke) täytäntöönpanossa on ollut joitakin puutteita.

Albania hyväksyi kansallisen kehitys- ja yhdentymisstrategian (2007–2013), joka on kattava ja kunnianhimoinen suunnitelma kansallisen lainsäädännön lähentämiseksi EU:n säännöstöön. Maa on toteuttanut merkittäviä toimia saattaakseen lainsäädäntönsä EU:n säännöstöä vastaavaksi, erityisesti joillakin sisämarkkinoilla sekä kauppaa koskevien määräysten, tullin ja verotuksen aloilla. Lainsäädännön täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta ovat kuitenkin merkittävä haaste. Hallinnon ja oikeuslaitoksen valmiudet ovat yhä kaiken kaikkiaan vähäiset, ja maan on tehtävä määrätietoista työtä niiden lujittamiseksi pystyäkseen täyttämään jäsenyysvelvoitteet keskipitkällä aikavälillä.

Jos Albania jatkaa ponnistelujaan, sen pitäisi pystyä keskipitkällä aikavälillä täyttämään EU:n säännöstön vaatimukset seuraavilla aloilla:

- – verotus

- – yritys- ja teollisuuspolitiikka

- – tiede ja tutkimus

- – koulutus ja kulttuuri

- – tulliliitto

- – ulkosuhteet

- – ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka

- – varainhoitoa ja talousarviota koskevat säännökset.

Albanian on toteutettava lisätoimia lainsäädäntönsä yhdenmukaistamiseksi EU:n säännöstön kanssa ja sen täytäntöönpanemiseksi keskipitkällä aikavälillä seuraavilla aloilla:

- – työntekijöiden vapaa liikkuvuus

- – sijoittautumisoikeus ja palvelujen tarjoamisen vapaus

- – pääomien vapaa liikkuvuus

- – julkiset hankinnat

- – yhtiöoikeus

- – kilpailupolitiikka

- – rahoituspalvelut

- – energia

- – talous- ja rahapolitiikka

- – tilastointi

- – Euroopan laajuiset verkot

- – kuluttajien ja terveyden suojelu.

Edellä mainituilla aloilla on mukautettava edelleen oikeudellista ja institutionaalista kehystä sekä vahvistettava erityisesti hallinnollisia ja täytäntöönpanoon liittyviä valmiuksia.

Albanian on toteutettava merkittäviä ja määrätietoisia toimia lainsäädäntönsä yhdenmukaistamiseksi EU:n säännöstön kanssa ja sen täytäntöönpanemiseksi keskipitkällä aikavälillä seuraavilla aloilla:

- – tavaroiden vapaa liikkuvuus

- – immateriaalioikeudet

- – tietoyhteiskunta ja tiedotusvälineet

- – maatalous ja maaseudun kehittäminen

- – elintarvikkeiden turvallisuus, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikka

- – kalastus

- – liikennepolitiikka

- – sosiaalipolitiikka ja työllisyys

- – aluepolitiikka ja rakennepolitiikan välineiden koordinointi

- – oikeuslaitos ja perusoikeudet

- – oikeus, vapaus ja turvallisuus

- – varainhoidon valvonta.

Näillä aloilla oikeudellista ja institutionaalista kehystä on mukautettava huomattavasti ja hallinnollisia ja täytäntöönpanoon liittyviä valmiuksia vahvistettava merkittävästi.

Ympäristön alalla on toteutettava huomattavia toimia maan lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi EU:n säännöstön kanssa ja sen täytäntöönpanemiseksi. Olisi muun muassa tehtävä merkittäviä investointeja ja lujitettava lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevia hallinnollisia valmiuksia EU:n säännöstön tosiasialliseksi noudattamiseksi keskipitkällä aikavälillä tärkeimmissä kysymyksissä, kuten ilmastonmuutoksen alalla. Albanian lainsäädännön yhdenmukaistaminen kaikilta osin EU:n säännöstön kanssa on mahdollista vain pitkällä aikavälillä ja edellyttää lisää investointeja.

C Päätelmät ja suositukset

Albania on edistynyt Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien jäsenyysehtojen – maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen – sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytysten täyttämisessä. Huomattavia lisätoimia kuitenkin tarvitaan.

Taloudellisia jäsenyysehtoja tarkasteltaessa Albania on saavuttanut tietynasteisen makrotaloudellisen vakauden. Albanian on kuitenkin lujitettava hallintotapaa, parannettava työmarkkinoiden toimivuutta, varmistettava omistusoikeuksien tunnustaminen ja lujitettava oikeusvaltiota, jotta maahan saadaan Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston edellyttämä toimiva markkinatalous. Selviytyäkseen kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä Albanian on vahvistettava fyysistä infrastruktuuriaan ja inhimillistä pääomaansa sekä jatkettava rakenneuudistusten tekemistä.

Albania on edistynyt vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaisten velvoitteidensa täytäntöönpanossa kaiken kaikkiaan hyvin.

Albania voi keskipitkällä aikavälillä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet useimmilla EU:n säännöstön aloilla, kunhan se jatkaa lainsäädäntönsä yhdenmukaistamista EU:n säännöstön kanssa ja toteuttaa merkittäviä ja määrätietoisia toimia lainsäädäntönsä täytäntöönpanemiseksi ja noudattamiseksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin aloihin: tavaroiden vapaa liikkuvuus, immateriaalioikeudet, tietoyhteiskunta ja tiedotusvälineet, maatalous ja maaseudun kehittäminen, elintarvikkeiden turvallisuus, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikka, kalastus, liikennepolitiikka, sosiaalipolitiikka ja työllisyys, aluepolitiikka ja rakennepolitiikan välineiden koordinointi, oikeuslaitos ja perusoikeudet, oikeus, vapaus ja turvallisuus sekä varainhoidon valvonta. Albanian ympäristölainsäädännön yhdenmukaistaminen kaikilta osin EU:n säännöstön kanssa on mahdollista vain pitkällä aikavälillä ja edellyttää huomattavia investointeja. Toimia tällä alalla olisi vauhditettava.

Albanian liittyminen Euroopan unioniin vaikuttaisi kaiken kaikkiaan varsin vähän EU:n politiikkoihin, eikä se vaikuttaisi EU:n kykyyn pitää yllä ja syventää omaa kehitystään.

Komissio katsoo, että Albanian kanssa olisi aloitettava neuvottelut Euroopan unioniin liittymisestä sen jälkeen, kun maa noudattaa riittävän hyvin jäsenyysehtoja, erityisesti Kööpenhaminassa vahvistettuja poliittisia jäsenyysehtoja, joissa edellytetään, että maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian ja oikeusvaltion. Albanian on täytettävä erityisesti seuraavassa esitetyt ensisijaiset tavoitteet:

- On varmistettava parlamentin moitteeton toiminta, joka perustuu kaikkien poliittisten puolueiden väliseen rakentavaan ja jatkuvaan vuoropuheluun.

- On annettava parlamentin vahvistettua enemmistöä edellyttävät lait.

- On nimitettävä oikeusasiamies ja varmistettava, että perustuslakituomioistuimen ja korkeimman oikeuden nimityksiä käsitellään ja niistä äänestetään hyvässä järjestyksessä parlamentissa.

- On muutettava vaalilainsäädäntöä niin, että se vastaa ETYJin alaisen demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) suosituksia.

- On varmistettava, että vaalien järjestämisessä noudatetaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja.

- On saatettava olennaiset julkishallinnon uudistukset päätökseen: on muutettava virkamieslakia ja lujitettava julkishallintoministeriötä julkishallinnon ammattimaisuuden ja epäpoliittisuuden lisäämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että nimitykset ja ylennykset ovat avoimia ja perustuvat ansioihin.

- On lujitettava oikeusvaltiota hyväksymällä oikeuslaitoksen uudistamisstrategia ja panemalla se täytäntöön siten, että varmistetaan oikeudellisten instituutioiden riippumattomuus, tehokkuus ja vastuuvelvollisuus.

- Hallituksen korruptiontorjuntastrategia ja -toimintasuunnitelma on pantava täysimääräisesti täytäntöön, on poistettava esteet erityisesti tuomareihin, ministereihin ja parlamentin jäseniin kohdistuvalta tutkinnalta. On saatava selkeitä tuloksia korruptiotapausten ennakoivassa tutkinnassa, syytteeseenpanossa ja tuomitsemisessa kaikilla tasoilla.

- On vahvistettava järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa arvioimalla rikosuhkia, harjoittamalla ennakoivaa tutkintaa, lisäämällä yhteistyötä alueellisten ja EU:n kumppaneiden kanssa ja parantamalla lainvalvontaviranomaisten keskinäistä koordinointia. Tässä on saatava selkeitä tuloksia.

- On laadittava, hyväksyttävä ja pantava täytäntöön omistusoikeuksia koskeva kansallinen strategia ja toimintasuunnitelma sidosryhmien laaja-alaisen kuulemisen jälkeen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen. Strategian ja suunnitelman on katettava omaisuuden palauttamista ja laillistamista sekä siitä annettavaa korvausta koskevat prosessit.

- On toteutettava konkreettisia toimia erityisesti naisten, lasten ja romanien ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja syrjinnän vastaisten politiikkojen panemiseksi täysimääräisesti täytäntöön.

- On toteutettava lisätoimia vangittujen henkilöiden kohtelun parantamiseksi poliisiasemilla, tutkintavankeudessa ja vankiloissa. On lujitettava sellaisten tapausten oikeudellista seurantaa, joissa on kyse epäasiallisesta kohtelusta, ja parannettava oikeusasiamiehen asiasta antamien suositusten soveltamista.

Albaniaa kannustetaan sitoutumaan edelleen rakentavasti alueelliseen yhteistyöhön ja kahdenvälisten suhteiden lujittamiseen naapurimaiden kanssa. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen moitteetonta täytäntöönpanoa on jatkettava. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä asianmukaista huomiota sitoumusten määräaikojen noudattamiseen. Lisäksi maata kannustetaan voimakkaasti vahvistamaan edelleen yleisiä hallinnollisia valmiuksiaan. Yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa on parannettava. Albanian on kohdennettava tarpeelliset resurssit maan ihmisoikeusinstituutioiden tehokkaan toiminnan takaamiseksi ja vähemmistöjen suojelua koskevien toimien parantamiseksi. On vahvistettava tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta sekä puututtava poliittiseen vallankäyttöön.

Komissio seuraa, miten vakautus- ja assosiaatiosopimuksen institutionaalisen kehyksen edellyttämissä uudistuksissa edistytään, ja tukee edelleen aiheellisia toimia liittymistä valmistelevasta tukivälineestä. Komissio esittää kertomuksensa Albanian edistymisestä vuoden 2011 laajentumispaketissa. Kertomuksessa keskitytään erityisesti liittymisneuvottelujen avaamisen kannalta tärkeiden painopisteiden täytäntöönpanoon.

[1] SEC(2010) 1335, 9.11.2010.

[2] EUVL L 107, 28.4.2009, s. 166.

[3] EUVL L 35, 7.2.2006, s. 1.

[4] EUVL L 80, 19.3.2008, s. 1.