ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tämä ehdotus koskee luonnosta neuvoston päätökseksi Euroopan kehitysrahaston (EKR) sopimuspuolten suoritettavaksi vuonna 2021 tulevien yhdennentoista EKR:n rahoitusosuuksien kolmannesta maksuerästä.

Yhdennentoista EKR:n ja muiden vielä avoinna olevien EKR:ien (eli yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n) varojen hallinnointisäännöt vahvistetaan seuraavissa asiakirjoissa:

(a)Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä voimassa oleva kumppanuussopimus, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna;

(b)AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 2/2020, annettu 4 päivänä joulukuuta 2020, AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä annetun AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2019 muuttamisesta, jotta voidaan edelleen jatkaa AKT–EU-kumppanuussopimuksen määräysten soveltamista 30 päivään marraskuuta 2021 tai kunnes uusi AKT–EU-sopimus, jäljempänä ’uusi sopimus’ tulee voimaan tai uuden sopimuksen väliaikainen soveltaminen alkaa, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi;

(c)neuvoston päätös (EU) 2020/2233 yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saatujen varojen sitomisesta;

(d)neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäinen sopimus vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille, jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus’;

(e)neuvoston asetus (EU) 2018/1877 yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetus’.

Edellä a–e alakohdassa tarkoitetut asiakirjat sisältävät EKR:n sopimuspuolten monivuotiset sitoumukset EKR:n rahoittamisesta. Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksessa säädetään, että EKR:n sopimuspuolten on maksettava EKR:n varainhoitotilille säännöllisesti rahoitusosuuksia ennalta määritettyjen rahoitussitoumusten mukaisesti. Säännölliset rahoitusosuudet tulevat maksettaviksi teknisillä neuvoston päätöksillä, joilla pannaan täytäntöön aikaisemmin päätetyt rahoitussitoumukset.

Sen vuoksi kaikkia perusteluosan otsikoita ei sovelleta tämänkaltaisiin säännöllisiin rahoitusosuuksien maksupyyntöihin.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 19 artiklan 5 kohdan mukaan neuvoston on annettava päätös tästä ehdotuksesta viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun Euroopan unionin puolesta toimiva Euroopan komissio on sen esittänyt.

2021/0307 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista rahaston sopimuspuolten rahoitusosuuksista vuoden 2021 kolmannen maksuerän osalta
Samanlaisia poikkeuksia, jotka koskevat tavaroista ja palveluista maksettavan arvonlisäveron jättämistä arvonlisäveron vähennysoikeuden ulkopuolelle, jos kyseisistä tavaroista ja palveluista yli 90 prosenttia käytetään verovelvollisen tai sen työntekijöiden yksityisiin tarpeisiin tai yleisemmin muuhun kuin yrityskäyttöön tai muuhun kuin liiketoimintaan, on myönnetty muille jäsenvaltioille (Itävalta ja Alankomaat).

Alv-direktiivin 176 artiklassa säädetään, että neuvosto määrittää, mistä kustannuksista ei voida vähentää arvonlisäveroa. Ennen kuin neuvosto on päättänyt asiasta, jäsenvaltiot saavat mainitun artiklan nojalla jatkaa 1. tammikuuta 1979 voimassa olleiden poikkeusten soveltamista. Sen vuoksi voimaan on jäänyt useita säännöksiä, joilla rajoitetaan verovelvollisten vähennysoikeutta.

Sen estämättä, mitä vähennysoikeusrajoituksen piiriin kuuluvien menojen luokkia koskevien sääntöjen vahvistamisesta tehdyissä aiemmissa aloitteissa esitetään, tällainen poikkeus on asianmukainen siihen asti, kun nämä säännöt on yhdenmukaistettu EU:n tasolla.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

•Suhteellisuusperiaate

Päätös koskee jäsenvaltiolle sen omasta pyynnöstä annettavaa lupaa, eikä siihen liity velvollisuuksia.

Koska poikkeuksen soveltamisala on rajallinen, erityistoimenpide on oikeassa suhteessa tavoitteeseen nähden eli siihen, että tarkoituksena on yksinkertaistaa arvonlisäveron kantoa ja estää tietyntyyppisiä veropetoksia tai veronkiertoa. Siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Gabonin tasavallan ja Euroopan yhteisön välinen kalastuskumppanuussopimus allekirjoitettiin 4. kesäkuuta 2007, ja se tuli voimaan 11. heinäkuuta 2007 kuuden vuoden ajaksi. Sopimuksen voimassaolo jatkuu ilman eri toimenpiteitä eli se on edelleen voimassa. Kalastuskumppanuussopimuksen aiemman täytäntöönpanopöytäkirjan soveltaminen alkoi 24. heinäkuuta 2013 ja päättyi 23. heinäkuuta 2016. Komissio on käynyt asiasta annettujen neuvotteluohjeiden pohjalta Gabonin tasavallan, jäljempänä ’Gabon’, hallituksen kanssa neuvotteluja kalastuskumppanuussopimuksen uuden täytäntöönpanopöytäkirjan (2021–2026) tekemiseksi Euroopan unionin puolesta. Neuvottelujen päätteeksi parafoitiin pöytäkirja 10. helmikuuta 2021. Uusi pöytäkirja on voimassa viisi vuotta sen 24 artiklassa vahvistetusta väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä eli siitä, kun molemmat sopimuspuolet ovat sen allekirjoittaneet. Tämän ehdotuksen tarkoitus on valtuuttaa allekirjoittamaan täytäntöönpanopöytäkirja.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Uuden pöytäkirjan päätavoitteena on luoda ajantasaistetut puitteet, joissa otetaan huomioon uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan ja sen ulkoisen ulottuvuuden painopisteet, jotta voidaan jatkaa ja lujittaa Euroopan unionin ja Gabonin tasavallan strategista kumppanuutta kalastuksen alalla.

Pöytäkirjan tarkoituksena on myöntää Euroopan unionin aluksille kalastusmahdollisuuksia Gabonin kalastusalueella parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen sekä Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) päätöslauselmien ja suositusten mukaisesti ja käytettävissä olevan ylijäämän rajoissa. Komissio on tukeutunut aiemman pöytäkirjan (2013–2016) arvioinnin tuloksiin ja ennakoivaan arviointiin siitä, onko uuden pöytäkirjan tekeminen tarpeen. Nämä arvioinnit teetettiin ulkopuolisilla asiantuntijoilla. Tavoitteena on myös vahvistaa Euroopan unionin ja Gabonin tasavallan välistä yhteistyötä kestävän kalastuksen politiikan kehittämiseksi ja kalavarojen vastuuntuntoiseksi hyödyntämiseksi Gabonin kalastusalueella ja Atlantin valtamerellä kummankin sopimuspuolen edun mukaisesti. Lisäksi tällä yhteistyöllä edistetään kunnollisia työoloja kalastustoiminnassa.

Uudessa pöytäkirjassa määrätään kalastusmahdollisuuksista seuraavasti:

– 27 kurenuottaa käyttävää tonnikala-alusta;

– 6 vapapyydyksiä käyttävää tonnikala-alusta;

– tukialuksia ICCAT:n asiaa koskevien päätöslauselmien ja Gabonin lainsäädännössä asetettujen rajoitusten mukaisesti;

– 4 troolaria mahdollisen äyriäisten syvänmerenkalastuksen yhteydessä, johon ei myönnetä lupaa ennen koekalastusten tulosten saamista.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Gabonin kanssa tehdyn kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen uuden täytäntöönpanopöytäkirjan neuvotteleminen tapahtuu AKT-maita koskevan EU:n ulkoisen toiminnan yhteydessä, ja siinä otetaan huomioon erityisesti unionin tavoitteet demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 7.7.2021

COM(2021) 371 final/2

2021/0198(NLE)

CORRIGENDUM

This documents replaces COM(2021) 371 final of 6.07.2021

Addition of the inter-institutional reference



The text shall read as follows:

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

jäsenvaltioille annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Tunisian liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta
3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

AIEM-verojärjestelyn soveltamisala vastaa tyydyttävästi asianomaisten talouden toimijoiden tarpeita. AIEM-erityisjärjestelyn tarkoituksena on tukea paikallisia tuotteita kaventamalla paikallisten tuotteiden ja saarien ulkopuolella tuotettujen tuotteiden kilpailukykyeroa, joka aiheutuu Kanariansaarten pysyvistä rajoitteista johtuvista ylimääräisistä tuotantokustannuksista. AIEM-verojärjestelyllä korvataan vain osa arvioiduista lisäkustannuksista. Alennettu verokanta kattaa keskimäärin noin neljäsosan lisäkustannuksista, mutta raha-arvona ilmaistuna kokonaiskorvaus – mitattuna suhteessa kaikkiin tuontituotteista kannettaviin veroihin – on vain 14 prosenttia kaikista lisäkustannuksista. Tässä mielessä AIEM-verolla lähinnä hillitään Kanariansaarten paikallisen teollisuuden taantumista sen sijaan, että sillä autettaisiin täysipainoisesti kehitystä ja kasvua.

Ulkoisessa tutkimuksessa tehdyn kvantitatiivisen data-analyysin tulokset viittaavat siihen, että ilman AIEM-veron tukea paikallisten tuotannonalojen tulos olisi ollut huomattavasti heikompi. Noin yksi kolmasosa AIEM-verolla tuettujen tuotteiden arvosta (noin 570 miljoonaa euroa) johtui teoriassa verokannan eriyttämiseen perustuvasta järjestelystä, jolla on ollut myönteisiä työllisyysvaikutuksia – aloilla, joihin AIEM-veroa sovelletaan, on kirjattu lähes 2 000 yksikön lisäys vuoden 2014 jälkeen – sekä toiminnassa olevien yritysten määrään, joka on kasvanut noin 300 yksikköä samana aikana. Investointien kokonaisarvoihin ja tuotannon monipuolistamiseen liittyvistä hyödyistä ei ole näyttöä. Tehokkuuden suhteen erityisjärjestelyn suorituskyky on yleisesti ottaen positiivinen, sillä toimenpiteen ”kustannusten” (menetettyjen verotulojen) ja sen oletettavasti mahdollistaman paikallisen tuotannon lisäyksen suhde on lähes 1:3.
4.1.1.Periaatteet

Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

Talouskumppanuussopimuskomitea on sopimuksella – Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Afrikka-osapuolen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella – perustettu elin.

Säädös, joka talouskumppanuussopimuskomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 80 ja 88 artiklan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.
Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Maatalouden sekakomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella.

Säädös, joka maatalouden sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen 16 artiklan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät maatalouteen ja yhteiseen kauppapolitiikkaan.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohta.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

5.SUUNNITELLUN SÄÄDÖKSEN JULKAISEMINEN

Koska maatalouden sekakomitean säädöksellä muutetaan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välistä maataloustuotteiden kauppaa koskevaa sopimusta, se olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä neuvoston päätökseen liitettynä asiakirjana.

2019/0149 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetussa maatalouden sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sopimuksen liitteiden 1 ja 2 muuttamiseen
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvoston asetuksessa (EU) 2019/124 vahvistetaan unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavat tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2019. Kyseisiä kalastusmahdollisuuksia muutetaan niiden voimassaoloaikana yleensä useita kertoja.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetut toimenpiteet on suunniteltu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti, ja ne ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat johdonmukaisia suhteessa unionin muuhun politiikkaan, erityisesti ympäristön alalla.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohta.

Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat uuden YKP-perusasetuksen 2 artiklassa määriteltyihin velvollisuuksiin.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu perussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: yhteinen kalastuspolitiikka on yhteistä politiikkaa. Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Komissio on asiaa koskevien neuvotteluohjeiden perusteella neuvotellut Gambian hallituksen kanssa Euroopan unionin ja Gambian tasavallan välisen uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tekemisestä. Neuvottelujen tuloksena parafoitiin uusi sopimus ja täytäntöönpanopöytäkirja 19. lokakuuta 2018. Uudella sopimuksella kumotaan ja korvataan nykyinen sopimus; sopimus on voimassa kuusi vuotta sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä, ja se voidaan uusia hiljaisesti. Uusi pöytäkirja on voimassa kuusi vuotta sen 13 artiklassa vahvistetusta väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä eli päivästä, jona osapuolet allekirjoittivat pöytäkirjan.

Uuden sopimuksen tavoitteena on luoda ajantasaistettu kehys, jossa otetaan huomioon uudistetun kalastuspolitiikan painopisteet ja kyseisen politiikan ulkoinen ulottuvuus ja jolla pyritään luomaan Euroopan unionin ja Gambian tasavallan välinen strateginen kumppanuus kalastusalalla.

Pöytäkirjan tavoitteena on tarjota Euroopan unionin aluksille kalastusmahdollisuuksia Gambian vesillä ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset arvioinnit, erityisesti Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (CECAF) laatimat tieteelliset arvioinnit, ja noudattaen parhaita saatavilla olevia tieteellisiä lausuntoja ja Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suosituksia käytettävissä olevan ylijäämän rajoissa. Komissio on tukeutunut muun muassa ulkopuolisten asiantuntijoiden laatiman, uuden sopimuksen ja pöytäkirjan tekomahdollisuuksia koskevan ennakoivan arvioinnin tuloksiin. Tavoitteena on myös tehostaa Euroopan unionin ja Gambian tasavallan välistä yhteistyötä kestävän kalastuksen politiikan kehittämiseksi ja Gambian kalastusalueen kalavarojen vastuulliseksi hyödyntämiseksi kummankin osapuolen edun mukaisesti.

Pöytäkirjassa määrätään kalastusmahdollisuuksista seuraavissa luokissa:

– nuottaa käyttävät tonnikala-alukset: 28 alusta,

– vapapyydysalukset: 10 alusta,

– troolarit: 3 alusta (jotka pyytävät senegalinkummelia, joka on pohjalaji).

Nämä kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioiden kesken.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, jonka 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta kalastusmahdollisuuksien jaon.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Kyseinen politiikan ala kuuluu yksinomaiseen toimivaltaan.

3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Asetusluonnoksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon.
•Sidosryhmien kuuleminen

Komissio on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti kuullut erityiskomiteaa neuvottelujen kuluessa. Neuvottelujen aikana on kuultu myös toimialan edustajia. Tämän prosessin aikana esitetyt huomautukset on otettu huomioon. Kyseessä olevat jäsenvaltiot ovat tarkistaneet kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin tehtyjen viittausten oikeellisuuden. Toimialan edustajat korostivat vankan oikeusperustan tärkeyttä alan kaupallisen lentotoiminnan kannalta.
2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tämän sopimuksen tekeminen edellyttää SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan nojalla Euroopan parlamentin hyväksyntää.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämän sopimuksen tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan unionin tasolla.

•Suhteellisuusperiaate

Kansainvälisen yhteistyön edistämiseksi tällä alalla on keskeisen tärkeää, että kaikki osanottajat, jotka vaihtavat tietoja Prüm-puitteiden mukaisesti, noudattavat samoja teknisiä, menettelyllisiä ja tietosuojaan liittyviä vaatimuksia, jotta tietoja voidaan vaihtaa nopeasti, tehokkaasti ja tarkasti. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotuksen tavoitteena on Sveitsin valaliiton tosiasiallinen osallistuminen Prüm-päätöksiin ja rikostekniseen päätökseen.
•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on olla erityissäännös, jossa käsitellään joitakin niistä seurauksista, joita syntyy, kun asetuksen (EU) N:o 2018/1139 sääntöjä sekä kyseisen asetuksen ja asetuksen (EU) N:o 216/2008 nojalla hyväksyttyjen delegoitujen ja täytäntöönpanosäädösten sääntöjä lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja niitä sovelletaan vain siinä määrin kuin on tarpeen varmistaa hallittu siirtyminen EU27-maiden ilmailumarkkinoihin. Ehdotetut ehdot rajoittuvat siihen, mikä on tältä osin tarpeen, jotta vältetään kohtuuttomat häiriöt. Lisäksi ehtoja on tarkoitus soveltaa vain määräajan. Mainittujen säädösten yleisiä säännöksiä sovelletaan muilta osin jatkossakin. Tämä ehdotus on näin ollen täysin yhdenmukainen voimassa olevan lainsäädännön ja erityisesti asetuksen (EU) 2018/1139 kanssa.
4.1. Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1. Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka kuitenkin ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2. Soveltaminen tässä asiassa

Talouskumppanuussopimuskomitea on sopimuksella perustettu elin.

Sopimuksen 77 artiklassa, joka koskee uusien unionin jäsenvaltioiden liittymistä, määrätään, että talouskumppanuussopimuskomitea voi tarvittaessa hyväksyä siirtymävaiheen toimia tai muutoksia sopimukseen, kun unioniin liittyy uusi jäsenvaltio.

Säädös, joka talouskumppanuussopimuskomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 77 artiklan mukaisesti, koska sillä tehdään muutoksia unionia jo sitovaan kansainväliseen sopimukseen.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2. Aineellinen oikeusperusta

4.2.1. Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2. Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät kauppaan ja sitä koskeviin kysymyksiin. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

4.3. Päätelmät

Tämän neuvoston päätöksen oikeusperustana on SEUT-sopimus ja erityisesti sen 207 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

5. SUUNNITELLUN SÄÄDÖKSEN JULKAISEMINEN