Virallinen lehti nro C 085 , 17/03/1997 s. 0176



A4-0019/97 Päätöslauselma vuoden 1996 AKT-EU-yhteiskokouksen toiminnan tuloksista Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon AKT-EU-yhteiskokouksen Windhoekissa (maaliskuussa 1996) (( ()EYVL C 254, 2.9.1996)) ja Luxemburgissa (syyskuussa 1996) pidetyissä istunnoissa hyväksytyt päätöslauselmat, - ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan, - ottaa huomioon kehitys- ja yhteistyövaliokunnan mietinnön (A4-0019/97), A. katsoo, että Euroopan parlamentin on saatava säännöllisesti tietoja AKT-EU- yhteiskokouksen toiminnasta, jotta yhtenäisen kehityspolitiikan varmistaminen on mahdollista, B. ottaa huomioon AKT-maiden ja Euroopan unionin suhteiden tulevaisuutta käsittelevän yleiskertomuksen (1996) esittelemisen yhteydessä aloitetun Euroopan unionin kehityspolitiikkaa koskevan keskustelun, jota jatkettiin edelleen, kun komissio toimitti aihetta käsittelevän vihreän kirjan, C. ottaa huomioon sen roolin, joka yhteiskokouksella voi olla yhdessä Euroopan parlamentin kanssa, ottaen huomioon, että molemmat instituutiot voivat demokraattisen oikeutuksensa perusteella kiinnittää suuren yleisön huomion kehityspolitiikan merkitykseen sekä laatia kehityspolitiikkaa koskevia suuntaviivoja, D. katsoo, että koska EU on maailman suurin kehitysavun antaja, maailman köyhimpien maiden kohtalo riippuu osittain myös siitä, että kehityspolitiikalle annetaan oma asema Euroopan unionin ulkopolitiikassa, E. katsoo, että kansalaisjärjestöillä on kehitysavussa entistä tärkeämpi tehtävä ja että AKT-EU-yhteiskokouksen olisi tunnustettava ne; 1. Korostaa AKT-EU-yhteiskokouksen tärkeää asemaa ja sen panosta parhaillaan käytävässä keskustelussa, jossa käsitellään niitä aiheita ja haasteita, jotka Euroopan unionin ja sen AKT-kumppaneiden on kohdattava uudistaakseen keskinäistä yhteistyötään, koska 2000- luvulle tultaessa ja maailmanlaajuisten syvien muutosten taustaa vasten on tarpeen kehittää edelleen keskinäisiä suhteita, jotka ovat olleet erityisasemassa Euroopan yhdentymisen alkuajoista lähtien; 2. Toivoo, että yhteiskokous tämän mukaisesti osallistuisi sopivalla tavalla keskusteluihin, joita vihreän kirjan tarkoituksena on herättää, ja että yhteiskokouksen osuus otettaisiin asianmukaisesti huomioon syyskuussa 1998 alkavissa neuvotteluissa, joissa pyritään määrittelemään uudelleen unionin ja AKT-valtioiden väliset suhteet; 3. Tulee toimimaan sen puolesta, että ulkopolitiikan eri näkökohdat yhdistetään Euroopan unionista tehtyä sopimusta tarkistettaessa sopimuksen yhteen lukuun, siten että kehityspolitiikalle annetaan erityinen osuus ja varmistetaan, että se otetaan huomioon yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa toteutettaessa; tulee myös toimimaan sen puolesta, että AKT-EU-yhteistyö olisi nykyistä suuremmassa määrin tehokkaan parlamentaarisen valvonnan kohteena ja että tätä yhteistyötä varten myönnettäisiin siihen kuuluvien tehtävien suorittamiseen tarvittavat varat; 4. Vahvistaa, että on tarpeen sisällyttää Euroopan kehitysrahasto Euroopan yhteisön talousarvioon, jotta voidaan varmistaa, että rahoituksen myöntäminen ja varojen käyttö on tehokkaan parlamentaarisen valvonnan kohteena; 5. Korostaa tässä yhteydessä, että Euroopan unionin tehokkaan kehitysyhteistyön toteuttamiseksi toimintojen yhteensovittaminen on välttämätöntä EY:n ja sen jäsenvaltioiden välillä, ja palauttaa mieliin tätä koskevat määräykset Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa samoin kuin yhteensovittamista koskevat neuvoston päätökset; 6. Tulee toimimaan sen puolesta, että AKT-maiden kanssa ylläpidettävien suhteiden tulevaisuutta koskevissa neuvotteluissa tuetaan AKT-maiden kiinnostusta todelliseen kehityspolitiikkaan; katsoo, että tällaisen kehityspolitiikan keskeisenä pyrkimyksenä on oltava kaikkein huonompiosaisten väestöryhmien tarpeiden huomioiminen ja puoltaa tämän vuoksi elintarviketurvallisuuden, terveyden ja peruskoulutuksen aloja koskevien toimenpiteiden edistämistä; puoltaa yksityisen sektorin tukemista siten, että luodaan asianmukaiset puitteet tuottavien voimavarojen kehittymiselle; 7. On syvästi huolestunut lukuisista sisäisistä konflikteista ja ihmisoikeusloukkauksista joillakin AKT-valtioiden alueilla ja antaa tukensa yhteiskokouksen näitä kysymyksiä koskeville kannanotoille; pitää myönteisenä sitä, että yhteiskokous on soveltanut selkeää lähestymistapaa useampiin tapauksiin, joissa on ollut kysymys vakavista ihmisoikeusloukkauksista; korostaa, että tämän arkaluontoisen aiheen suhteen tarvitaan paitsi vuoropuhelua, myös peräänantamattomuutta ja valppautta; 8. Korostaa kehityksen ja ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden kunnioittamisen välistä kiinteää yhteyttä; vetoaa sen puolesta, että kehitetään edelleen näkemyksiä siitä, että kansojen yhteisöllä olisi humanitaarisiin syihin perustuva interventio-oikeus, mutta kiinnittää samalla huomiota vastuuseen, joka kansojen yhteisöllä solidaarisuuden periaatteen mukaisesti on ihmisarvoisen olemassaolon varmistamisesta kaikkialla maailmassa; 9. Panee mielenkiinnolla merkille yhteiskokouksen työryhmien muotoilemat johtopäätökset ja ehdotukset, joissa tarkasteltiin toisaalta AKT-maiden teollista kehitystä ja toisaalta pakolaisten ja hätäsiirtolaisten ongelmaa, joka on erityisen kiireellinen kysymys Suurten Järvien alueen ja Afrikan sarven tapauksessa; 10. Panee tyytyväisenä merkille päätöksen, jonka yhteiskokous teki Luxemburgin syyskuun istunnossa järjestämänsä kuulemisen jälkeen, jonka mukaan perustetaan työryhmä käsittelemään ilmaston muuttumista, joka on erityisesti pienten saarivaltioiden ongelma; 11. Tulee tukemaan painokkaasti kaikkia jalkaväkimiinojen käytön kieltämistä ja niiden pois raivaamista koskevia aloitteita, sillä nämä miinat ovat päivittäin uhkana väestön hengelle ja terveydelle ja vaarana maan kehitykselle; 12. Panee merkille yhteiskokouksen ilmaiseman huolestumisen niiden uhkien johdosta, jotka kohdistuvat joihinkin hyödykkeisiin (kuten kaakaoon, sokeriin tai banaaneihin), joilla on huomattava merkitys joidenkin AKT- maiden taloudelle, ja sitoutuu ottamaan esille nämä oikeutetut huolenaiheet sekä edistämään niiden etujärjestelmien suojelua, jotka ovat AKT-maille edullisia niiden kauppasuhteissa unionin kanssa; 13. Ilmaisee tyytyväisyytensä sen johdosta, että parlamentaarista edustusta yhteiskokouksessa on lisätty jatkuvasti, mikä tukee yhteiskokouksen vaikutusvaltaa ja oikeutusta ja vahvistaa AKT-maiden lisääntyvää sitoutumista demokratian toteuttamiseen, ja toteaa tyytyväisyytensä tarkistetun Lomén neljännen yleissopimuksen 32 artiklan mukaisesti tehtyjen sitoumusten johdosta; 14. Kannattaa yhteiskokouksen mahdollisimman laaja-alaisen institutionaalisen riippumattomuuden toteuttamista siten, että vastuu yhteiskokouksen järjestelyistä ja erityisesti yhteiskokouksen istuntopaikkojen valinnasta on erillinen; katsoo, että yksittäisiin AKT- maihin suuntautuvat valtuuskuntavierailut tietojen keräämiseksi paikan päällä vallitsevista olosuhteista ovat korvaamattoman tärkeitä ja sellaisina edellytys hedelmälliselle kehitysyhteistyölle, ja tukee tämän perusteella tiedonkeruumatkoja ja tämänkaltaista yhteydenpitoa käytettävissä olevien talousarvion määrärahojen asettamissa rajoissa; 15. Tulee ulko- ja kehityspolitiikan kysymyksiä koskevassa sekä muita yhteisön politiikkoja koskevassa päätöksenteossaan ottamaan asianmukaisesti huomioon yhteiskokouksen päätöslauselmissaan esittämät kannat, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota huomioimaan yhteiskokouksen hyväksymät kannat; 16. Muistuttaa, että on tärkeää saattaa pikaisesti voimaan Mauritiuksella tarkistettu Lomén neljäs yleissopimus, ja pyytää tästä syystä allekirjoittajavaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet tarkistettua tekstiä, erityisesti unionin jäsenvaltioita, tekemään tämän mahdollisimman pian, ja pyytää puheenjohtajavaltio Alankomaita kautensa aikana vaatimaan, että jäsenvaltiot kiirehtivät ratifioimismenettelyjään; 17. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU- yhteiskokoukselle, AKT-EU-ministerineuvostolle, yhteisön jäsenvaltioiden hallituksille, AKT-jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, neuvostolle ja komissiolle.