Erityiskertomus Unionin 
pelastuspalvelumekanismi: 
avustustoiminnan 
koordinointi on ollut EU:n 
ulkopuolella sattuneissa 
katastrofeissa suurelta osin 
vaikuttavaaFI 2016  nro 33
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut:  eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-6582-1 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/38117 QJ-AB-16-034-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-6608-8 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/05995 QJ-AB-16-034-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-6596-8 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/891255 QJ-AB-16-034-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Kuvien 1 ja  2 käyttöön tai kopiointiin on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden haltijalta.
Unionin 
pelastuspalvelumekanismi: 
avustustoiminnan 
koordinointi on ollut EU:n 
ulkopuolella sattuneissa 
katastrofeissa suurelta osin 
vaikuttavaa
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)ErityiskertomusFI 2016  nro 33
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee 
nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnit -
teluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai 
menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti III jaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen 
Karel Pinxten. Jaosto on erikoistunut ulkoisten toimien, turvallisuuden ja oikeuden menoaloihin. Tarkastus toimitettiin 
tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Hans Gustaf Wessbergin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Peter 
Eklund, kabinettiavustaja Emmanuel-Douglas Hellinakis, toimialapäällikkö Sabine Hiernaux-Fritsch, tehtävävastaava 
Michiel Sweerts sekä tarkastajat Mirko Iaconisi, Kristina Maksinen ja Dirk Neumeister.
Vasemmalta oikealle:  M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg,  
K. Maksinen, M. Sweerts ja P . Eklund.

03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
I–VII  Tiivistelmä
1–11  Johdanto
1–2 Taustaa
3–4 Oikeusperusta
5–9 Unionin pelastuspalvelumekanismi
10 –11  Unionin pelastuspalvelumekanismin rahoitus
12–16  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
17–71  Huomautukset
17– 48  Komissio hyödynsi käytettävissä olevia koordinointirakenteita mutta joitakin välineitä olisi voitu 
hyödyntää enemmän
17–19  Komissio otti hätäapumekanismin käyttöön ajoissa, mutta olisi voinut saada lisäaikaa resurssien 
vapauttamiseen hyödyntämällä paremmin ennakkovalmiusvaihetta
20–27  EU:n pelastuspalveluryhmät helpottivat koordinointia paikan päällä, mutta niiden valintaprosessissa ja 
raportoinnissa kentältä oli puutteita
28–33  Komissio laajensi vapaaehtoisreserviä aktiivisesti, vaikka reservistä oli tutkituissa kriisitilanteissa edelleen 
vain vähän hyötyä
34–37  EU:n pelastuspalveluryhmät saivat huomattavaa tukea EU:n edustustoilta
38–40  Komissio hyödynsi olemassa olevaa ECHOn verkostoa, mutta se voisi pyrkiä lisäämään yhteisvaikutusta 
pelastuspalvelualalla
41–46  Komissio kunnioitti YK:n OCHA:n johtoasemaa ja otti käyttöön YK:n yleisen rakenteen mukaisen joustavan 
koordinointijärjestelmän
47–48  Komissio toteutti toimia varmistaakseen, että toipumisvaiheeseen siirtyminen sujuisi hyvin
04 Sisällys 
49–69  Komissio on perustanut tietojen keräämiseen, levittämiseen ja vaihtoon tarkoitetun 
toimintakehyksen, mutta raportoinnissa on parantamisen varaa
49–54  Komission CECIS-viestintäfoorumista on tiedonvaihdossa hyötyä, mutta vaikutuksen lisäämiseksi sitä on 
parannettava
55–57  Tietotuotteita ja karttoja jaettiin laajalti, ja ne ovat osoittautuneet hyödyllisiksi  
58–60  Komissio järjesti osallistavia kokouksia, joilla pyrittiin edistämään tiedonvaihtoa EU:n elinten kanssa ja 
johdonmukaistamaan avun toimitusta
61–66  Ebolatyöryhmä tuotti avustustoiminnalle lisäarvoa toimimalla tiedonvaihtofoorumina, mutta se olisi 
pitänyt perustaa aikaisemmin
67–69  Komissio ei hyödynnä täysimääräisesti käytettävissä olevia tietoja raportoidakseen sen omasta ja unionin 
pelastuspalvelumekanismin yleisestä tuloksellisuudesta  
70–74  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  –  Unionin pelastuspalvelumekanismin käyttöönotto unionin ulkopuolisissa 
katastrofeissa
 Liite II  –  Unionin pelastuspalvelumekanismi  – Toimijoiden väliset suhteet (tilanne 31. elokuuta 
2016)
 Liite III  – Yleiskatsaus kolmesta tarkastuskohteena olleesta katastrofista
 Liite IV  – EU:n epidemiologien käyttö Guineassa
 Liite V  – Tapahtumien kulku ebolatautiepidemiassa vuosina 2014 ja 2015
 Komission vastaus
05
 Lyhenteet
CECIS : Yhteinen hätäviestintä- ja tietojärjestelmä
ECDC : Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus
ERCC : EU:n hätäavun koordinointikeskus
EUCP : EU:n pelastuspalvelun arviointi- ja koordinointi(ryhmä)
EUFOR : EU-johtoiset joukot
EUH : Euroopan ulkosuhdehallinto
FPI: Ulkopolitiikan välineiden hallinto
GOARN : Tartuntatautityöryhmä (Global Outbreak Alert and Response Network)
HSC : Terveysturvakomitea
MSF : Médecins sans Frontières (Lääkärit ilman rajoja)
OCHA : Humanitaarisen avun koordinointitoimisto
OSOCC : Paikan päällä tapahtuvan yhteistoiminnan keskus
PO DEVCO : Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto
PO ECHO : EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosasto
PO NEAR : Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto
PO SANTE : Terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto
UNDAC : YK:n katastrofien arviointi- ja koordinaatiojärjestelmä; UNDAC-valmiusryhmä
WFP : Maailman ruokaohjelma
WHO : Maailman terveysjärjestö
06
 Tiivistelmä
I
Katastrofi voi iskeä missä ja milloin tahansa. Katastrofien inhimillinen, ympäristöllinen ja taloudellinen vaikutus, 
olivatpa ne luonnonkatastrofeja tai ihmisen aiheuttamia suuronnettomuuksia, voi olla huomattava. Katastrofin 
sattuessa on reagoitava nopeasti. Asianmukaisella katastrofihallinnalla pelastetaan henkiä, ja pelastajien välinen 
koordinointi on erittäin tärkeää valmistautumisen ja avustustoiminnan onnistumisen kannalta.
II
Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismi perustettiin edistämään nopeaa ja vaikuttavaa operatiivista yhteis -
työtä kansallisten pelastuspalvelujen välillä. Sillä on kaksi päätavoitetta. Ensinnäkin se pyrkii lujittamaan unionin ja 
unionin pelastuspalvelumekanismin osallistujavaltioiden (eli EU:n jäsenvaltioiden ja kuuden muun valtion välistä) 
yhteistyötä. Toiseksi sen pyrkimyksenä on helpottaa pelastuspalvelun koordinointia, jotta järjestelmät, joita käyte -
tään katastrofien ehkäisemiseen ja niihin valmistautumiseen sekä niiden yhteydessä toteutettavaan avustustoimin -
taan, olisivat vaikuttavampia.
III
Mekanismien hallinnoinnista vastaa Euroopan komissio. Tilintarkastustuomioistuin tutki, onko komissio helpotta -
nut vaikuttavalla tavalla avustustoiminnan koordinointia unionin ulkopuolella sattuneissa katastrofeissa unionin 
pelastuspalvelumekanismin avulla. Tämä tehtiin tarkastelemalla unionin pelastuspalvelumekanismin käyttöönottoa 
avustustoiminnassa kolmessa viimeaikaisessa kansainvälisessä katastrofissa: Bosnia ja Hertsegovinan tulvat (2014), 
ebolaepidemia Länsi-Afrikassa (2014–2016) ja Nepalin maanjäristys (2015).
IV
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komissio on helpottanut avustustoiminnan koordinointia unionin ulkopuo -
lella sattuneissa katastrofeissa yleisesti ottaen vaikuttavalla tavalla vuoden 2014 alusta alkaen.
V
Kaikissa kolmessa tarkastuskohteena olleessa katastrofissa unionin pelastuspalvelumekanismi otettiin käyttöön 
oikea-aikaisesti ja EU:n pelastuspalvelun arviointi- ja koordinointiryhmät (EUCP-ryhmät) helpottivat koordinointia 
paikan päällä osallistujavaltioiden ryhmien kanssa. Koordinointia helpottavia komission toimia on lujitettava levittä -
mällä tietotuotteita laajalti. Koordinointi komission osastojen välillä sekä muiden EU:n elinten ja EU:n ulkopuolisten 
elinten kanssa oli osallistavaa. Komissio myös kunnioitti YK:n yleistä johtoasemaa ja toteutti toimenpiteitä varmis -
taakseen, että toipumisvaiheeseen siirtyminen sujuisi hyvin.
07 Tiivistelmä 
VI
Yleisestä johtopäätöksestä huolimatta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavat kehittämistä edellyttävät osa-
alueet: mahdolliset aikasäästöt avustustoiminnan alkuvaiheissa, CECIS (komission viestintä- ja tietojärjestelmä), 
koordinointi ja yhteisvaikutus paikan päällä, komission ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) 
rahoitus- ja hallintojärjestelyt epidemiologien laajamittaiseen käyttöön unionin pelastuspalvelumekanismin kautta 
ja unionin pelastuspalvelumekanismin tuloksellisuusraportointi.
VII
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa niin ollen, että komissio
a) kartoittaa tapoja voittaa lisäaikaa ennakkovalmiusvaiheessa ja EUCP-ryhmien valinnan ja käyttöönoton aikana
b) kehittää CECIS-järjestelmän ominaisuuksia parantaakseen yleiskatsausta tarjotusta ja pyydetystä avusta, mah -
dollistaa paremman painopisteisiin kohdistetun seurannan ja lisää käyttäjäystävällisyyttä
c) lujittaa koordinointia paikan päällä parantamalla EUCP-ryhmien raportointia, hyödyntämällä ECHOn asiantunti -
javerkostoa ja lisäämällä EU:n edustustojen osallisuutta
d) arvioi yhdessä ECDC:n kanssa, mitä muuttamalla lujitetaan järjestelyjä, joiden avulla ECDC:n asiantuntijoita ote -
taan käyttöön unionin ulkopuolella unionin pelastuspalvelumekanismin kautta
e) parantaa raportointia automatisoimalla tilastojen ja indikaattorien laadintaa ja vahvistaa niin ollen myös 
tilivelvollisuutta.
08
 Johdanto
Taustaa
01 
Katastrofi voi iskeä missä ja milloin tahansa. Katastrofien inhimillinen, ympäristöl -
linen ja taloudellinen vaikutus, olivatpa ne luonnonkatastrofeja tai ihmisen aihe -
uttamia suuronnettomuuksia, voi olla huomattava. Erään arvion mukaan vuosina 
1994–2013 sattui 6 873 maailmanlaajuista luonnonkatastrofia, jotka vaativat 
1,35 miljoonan ihmisen hengen eli kuolonuhreja oli vuodessa keskimäärin noin 
68 0001. YK arvioi, että katastrofeista aiheutui kaudella 2005–2015 taloudellista 
tappiota 1,3 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria2.
02 
Katastrofin sattuessa yksittäisten ihmisten, yhteisöjen, hallitusten ja kansainvälis -
ten järjestöjen sekä avunantajien on toimittava erittäin nopeasti. Asianmukaisella 
katastrofihallinnalla3 pelastetaan henkiä, ja pelastajien välinen koordinointi on 
erittäin tärkeää katastrofeihin valmistautumisen ja avustustoiminnan onnistumi -
sen kannalta.
Oikeusperusta
03 
EU:n toimivallasta pelastuspalvelualalla säädetään Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn perussopimuksen 196 artiklassa, jossa todetaan, että unionin toiminnalla 
olisi edistettävä unionin alueella nopeaa ja tehokasta operatiivista yhteistyötä 
kansallisten pelastuspalveluviranomaisten välillä sekä pelastuspalvelun alalla 
toteutettavien kansainvälisen tason toimien johdonmukaisuutta.
04 
Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismi perustettiin vuonna 2001. Nykyi -
sestä säädösperustasta määrättiin päätöksellä N:o 1313/2013/EU (jäljempänä 
’päätös’)4, jota on sovellettu 1. tammikuuta 2014 alkaen. Mekanismilla on kaksi 
päätavoitetta. Ensinnäkin sen avulla pyritään lujittamaan unionin ja osallistu -
javaltioiden5 yhteistyötä. Toiseksi sen pyrkimyksenä on helpottaa pelastuspal -
velun koordinointia, jotta järjestelmät, joita käytetään luonnonkatastrofien ja 
ihmisten aiheuttamien suuronnettomuuksien ehkäisemiseen ja niihin valmis -
tautumiseen sekä niiden yhteydessä toteutettavaan avustustoimintaan, olisivat 
vaikuttavampia.1 Centre for Research on the 
Epidemiology of Disasters, The 
Human Cost of Natural 
Disasters 2015: A global 
perspective, 2015.
2 Sendai Framework for Disaster 
Risk Reduction 2015–2030 
estimates.
3 Punaisen ristin ja Punaisen 
puolikuun yhdistysten 
kansainvälinen liitto 
määrittelee sen seuraavasti: 
resurssien ja vastuualueiden 
organisointi ja hallinta 
hätätilanteiden kaikkien 
humanitaaristen ja pelastus -
palvelua koskevien näkö -
kohtien osalta sekä erityisesti 
selviytymiskyky (lieventämi -
nen, ehkäisy ja torjunta -
valmius), avustustoiminta 
(hätäapu ja varhainen 
toipuminen) ja toipuminen 
(kunnostus ja jälleenrakennus), 
joiden avulla vähennetään 
katastrofien vaikutusta.
4 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös 
N:o 1313/2013/EU, annettu 
17 päivänä joulukuuta 2013, 
unionin pelastuspalvelu -
mekanismista (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 924).
5 Kaikki EU:n jäsenvaltiot sekä 
entinen Jugoslavian tasavalta 
Makedonia, Islanti, 
Montenegro, Norja, Serbia, ja 
Turkki. Komissio kutsuu niitä 
osallistuja  valtioiksi, joten tätä 
termiä käytetään kautta linjan 
tässä kertomuksessa.
09 Johdanto 
Unionin pelastuspalvelumekanismi
05 
Unionin pelastuspalvelumekanismi kuuluu Euroopan komission humanitaarisen 
avun ja pelastuspalveluasioiden pääosaston (PO ECHO) vastuulle. Sen keskiössä 
on EU:n hätäavun koordinointikeskus (ERCC). ERCC ja sen alaisuuteen kuulu -
va tilannekeskus toimivat vuorokauden ympäri joka päivä. ERCC:n keskeisiin 
toimintavaltuuksiin kuuluu toimia komission ja EU:n kriisinseuranta- ja koordi -
nointifoorumina sekä osallistujavaltioiden, asianomaisen valtion ja käytettyjen 
asiantuntijoiden välisenä viestintäkeskuksena; kehittää ja levittää tietotuotteita 
sekä helpottaa yhteistyötä pelastuspalvelualan ja humanitaarisen avun toimenpi -
teiden välillä. Näitä toimintoja tukee verkkopohjainen hälytys- ja ilmoitussovellus, 
joka tunnetaan nimellä CECIS (yhteinen hätäviestintä- ja tietojärjestelmä)6.6 CECIS-järjestelmän 
hallinnoinnista koskevasta 
komission vastuusta 
määrätään päätöksen 
8 artiklassa.
7 Unionin pelastuspalvelu -
mekanismin perustamis -
päätöstä koskevaan 
lain säädäntöehdotukseen 
liitetyssä vaikutusanalyysissä 
(Commission Staff Working 
Paper Impact Assessment – 
2011 review of the Civil 
Protection regulatory 
framework accompanying the 
document Decision of the 
European Parliament and the 
Council on a Union Civil 
Protection Mechanism and on 
establishing a Civil Protection 
Financial Instrument for the 
period 2014–2020, 
SEC(2011) 1632 lopullinen, 
20.12.2011) havaittiin EU:n 
katastrofivalmiudessa useita 
puutteita, jotka oli määrä 
korjata uudella 
lain säädännöllä.EU:n hätäavun koordinointikeskusKuva 1
© EU/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015.
06 
ERCC:tä täydentävät eurooppalaiset hätäapuvalmiudet; kyseessä on vapaaeh -
toisreservi, johon on koottu ennalta sidottuja resursseja, jotka osallistujavaltiot 
ovat myöntäneet katastrofien yhteydessä toteutettavaa avustustoimintaa varten 
ja jotka voidaan käyttää ainoastaan komission pyynnöstä. Vapaaehtoisreservi 
on yksi uudella päätöksellä käyttöön otetuista innovaatioista, joilla on tarkoi -
tus korjata edellisen mekanismin7 puutteita. Reservin avulla pyritään erityisesti 
auttamaan seuraavien tavoitteiden saavuttamista: siirrytään reaktiivisesta ja 
tilapäisestä koordinoinnista ennalta suunniteltuun ja järjestettyyn ja ennakoita -
vissa olevaan järjestelmään ja kartoitetaan ja korjataan kriittiset puutteet katast -
rofivalmiudessa kustannusvaikuttavalla tavalla. Vapaahtoisreserviä selitetään 
laatikossa  1.

10 Johdanto Laatikko 1Vapaaehtoisreservi
Eurooppalaiset hätäapuvalmiudet (tai vapaaehtoisreservi) on koottu useista EU:n maista peräisin olevista eri -
laisista avustusryhmistä, asiantuntijoista ja välineistöstä. Resurssit pidetään valmiustilassa ja annetaan saata -
ville, heti kun niitä tarvitaan ympäri maailmaa toteutettavissa EU:n pelastuspalveluoperaatioissa.
Reservi käynnistettiin lokakuussa 2014. Sen jälkeen kymmenen maata on sitonut avustusresurssejaan tai 
valmiuksiaan reserviin. Avustusyksiköitä (eli -moduuleja) on rekisteröity 35. Niitä ovat mm. taajama-alueiden 
etsintä- ja pelastusryhmät, terveydenhoitoalan ilmakuljetusresurssit, vedenpuhdistusvälineistöt, tehopumput 
ja metsäpalontorjuntaryhmät. Lisää jäsenvaltioiden resursseja ollaan parhaillaan rekisteröimässä.
Reserviin osallistuvat maat voivat hyötyä EU:n rahoitustuesta, jolla täydennetään tarjottuja kansallisia avus -
tusresursseja, maksetaan sertifikaatio- ja koulutuskuluja sekä katetaan enintään 85 prosenttia kuluista, joita 
aiheutuu ryhmien ja resurssien kuljetuksista katastrofialueille.
Vapaaehtoisreservin kehitys
(ainoastaan rekisteröidyt moduulit – tilanne 20.6.2016)
Rekisteröityjen moduulien määräVapaaehtoisreservin 
kokoModuulit, joiden rekisteröinti on keskenRekisteröidyt ja reserviin lisätyt moduulit
2016 - 2. nelj. 2016 - 1. nelj. 2015 - 4. nelj. 2015 - 3. nelj. 2015 - 2. nelj. 2015 - 1. nelj. 2014 - 4. nelj.40
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
Lähde : Euroopan komissio; Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi.
11 Johdanto 
07 
Unionin pelastuspalvelumekanismi voidaan ottaa käyttöön apua tarvitsevien 
maiden tai YK:n8 avunpyyntöjen perusteella. Lisäksi se voidaan ottaa käyttöön, 
jos EU:n jäsenvaltio pyytää tukea antaakseen konsuliapua unionin ulkopuolella 
katastrofin takia hädässä oleville EU:n kansalaisille.
08 
Ehkäisy, torjuntavalmius ja avustustoimet koskevat (mahdollisia) katastrofeja 
EU:ssa, mutta mekanismi voidaan myös ottaa käyttöön, kun kyseessä on unionin 
ulkopuolella toteutettava avustustoiminta. Itse asiassa kaudella 2002–2015 teh -
dyistä 224 avunpyynnöstä 63 prosenttia liittyi katastrofeihin EU:n ulkopuolella, 
kuten kaaviossa  1 kuvataan. Unionin pelastuspalvelumekanismin toimintatapaa 
kuvataan liitteessä I .8 YK:n järjestöt ja muut nimetyt 
kansainväliset järjestöt – 
Kansainvälinen 
siirtolaisuusjärjestö (IOM), 
Punaisen ristin ja Punaisen 
puolikuun yhdistysten 
kansainvälinen liitto (IFRC) ja 
Kemiallisten aseiden 
kielto  järjestö (OPCW) – ovat 
myös voineet pyytää apua 
vuodesta 2014 alkaen.Kaavio 1Unionin pelastuspalvelumekanismin kautta saadut avunpyynnöt 
(EU:ssa ja sen ulkopuolella)
Lähde : Euroopan komissio.SisäinenUlkoinen
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 200230
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537
09 
Osallistujavaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa pelastuspalvelusta ja määrittävät, 
minkä verran apua avustustoimintaan kulloinkin sidotaan ja mikä osa siitä anne -
taan unionin pelastuspalvelumekanismin kautta. Komissiolla ei ole määräys- tai 
valvontavaltaa, kun kyseessä ovat vapaaehtoisuuden perusteella käyttöön otetta -
vat osallistujavaltioiden ryhmät, moduulit tai muut resurssit. EU:n tehtävänä on 
pikemminkin tukea osallistujavaltioita katastrofien ehkäisyn, torjuntavalmiuksien 
ja avustustoiminnan vahvistamisessa helpottamalla yhteistyötä ja koordinointia. 
Liitteessä II  esitetään yleiskatsaus unionin pelastuspalvelumekanismin sisäisistä 
suhteista.
12 Johdanto 
Unionin pelastuspalvelumekanismin rahoitus
10 
Kaudella 2014–2016 unionin pelastuspalvelumekanismille varatut vuotuiset ta -
lousarviomäärärahat käyvät ilmi kaaviosta  2. Mekanismin toimintaan osoitetaan 
vuodessa noin 50 miljoonaa euroa, josta noin kolmannes on tarkoitettu avustus -
toimiin kolmansissa maissa. Tämä pitää sisällään EU:n osarahoituksen toimen -
piteisiin, joissa kuljetetaan moduuleja asianomaisiin maihin. Osallistujavaltiot 
kattavat pelastuspalveluryhmien toiminnasta ja resursseista aiheutuvat kulut.
11 
Komissio aikoo toteuttaa väliarvioinnin päätöksen täytäntöönpanosta vuonna 2017. Kaavio 2Unionin pelastuspalvelumekanismin talousarvion 
toteuttaminen vuosina 2014–2016
miljoonaa euroaKatastroﬁen ennaltaehkäisy ja 
valmiustoimet unionissaKatastroﬁen ennaltaehkäisy ja 
valmiustoimet kolmansissa maissaAvustustoimenpiteet 
unionissaAvustustoimenpiteet kolmansissa
maissa
2016 2015 201460
50
40
30
20
10
012,01 14,9
11,4
1 2016: budjetoidut määrät.
Lähde : Euroopan komissio; Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi.
13
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
12 
Tarkastuksella pyrittiin arvioimaan, onko komissio helpottanut unionin ulko -
puolella sattuneissa katastrofeissa avustustoiminnan koordinointia vaikuttavalla 
tavalla unionin pelastuspalvelumekanismin perustamisesta eli vuodesta 2014 
alkaen. Erityisesti tarkastettiin toimia, joilla helpotetaan koordinointia osallistu -
javaltioiden, muiden EU:n toimielinten ja virastojen, YK:n, asianomaisen maan ja 
muiden merkityksellisten toimijoiden välillä. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, 
miten koordinointi toteutettiin nykyrakenteiden ja prosessien avulla, ja tutki kaik -
kien edellä mainittujen sidosryhmien välistä tiedon keruuta, levitystä ja vaihtoa.
13 
Tarkastuskriteerit perustuvat päätöksen määräyksiin (ks. kohta 4). Tarkastus ei 
koske ehkäisyyn ja torjuntavalmiuksiin liittyviä toimia, itse toimenpiteiden vai -
kuttavuutta tai mekanismin rakennetta.
14 
Yksityiskohtaiseen tarkastukseen9 valittiin kolme kansainvälistä yhteisöä kohdan -
nutta katastrofia, joiden yhteydessä oli otettu käyttöön unionin pelastuspalvelu -
mekanismi. Valintakriteerejä oli useita, mm. katastrofin tyyppi ja laajuus, unionin 
pelastuspalvelumekanismin rooli, EU:n avustustoiminnan laajuus ja maantieteel -
linen jakauma. Tarkastus koski seuraavia katastrofeja: Bosnian ja Hertsegovinan 
tulvat (toukokuussa 2014), ebolaepidemia Länsi-Afrikassa (maaliskuusta 2014 tam -
mikuuhun 2016) ja Nepalin maanjäristys (25. huhtikuuta 2015). Yksityiskohtainen 
yleiskatsaus tarkastuskohteena olleista katastrofeista esitetään liitteessä III .
15 
Tarkastustyö tehtiin joulukuun 2015 ja toukokuun 2016 välisenä aikana. Tilintar -
kastustuomioistuin tapasi edustajia Euroopan komissiosta10, Euroopan ulkosuh -
dehallinnosta (EUH) – sekä EU:n edustustosta YK:ssa Genevessä – ja Euroopan 
tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksesta (ECDC). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin 
tapasi edustajia YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimistosta (OCHA), Maa -
ilman terveysjärjestöstä (WHO), Maailman ruokaohjelmasta (WFP) ja Médecins 
sans Frontières -järjestöstä (MSF). Tarkastajat kävivät paikalla Bosnia ja Hertse -
govinassa, jossa he tapasivat edustajia EU:n edustuston/EU:n erityisedustajan 
toimistosta, EU-johtoisista joukoista (EUFOR) ja YK:n kehitysohjelmasta sekä 
valtion, entiteettien, kantonien ja kuntien viranomaisten edustajia, jotka olivat 
olleet mukana tulvan seurauksena toteutetussa avustustoiminnassa, sekä Bosnia 
ja Hertsegovinan Punaisen ristin edustajia.9 Vuosina 2014 ja 2015 unionin 
ulkopuolelta saatiin 25 
avunpyyntöä. Valitut kolme 
katastrofia olivat suurimpia 
avustustoimia, ja ne 
edellyttivät mittavaa 
koordinointia.
10 Edustettuina olivat 
humanitaarisen avun ja 
pelastuspalveluasioiden 
pääosasto (PO ECHO), 
terveyden ja elintarvike -
turvallisuuden pääosasto (PO 
SANTE), kansainvälisen 
yhteistyön ja kehitysasioiden 
pääosasto (PO DEVCO) sekä 
naapuruuspolitiikan ja 
laajentumisneuvottelujen 
pääosasto (PO NEAR).
14 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 
16 
Tilintarkastustuomioistuimen työnä oli pääasiassa käydä läpi Euroopan komission 
ja EUH:n toimittamia asiakirjoja. Tarkastajilla oli pääsy CECIS-järjestelmään. Tar -
kastuksen yhteydessä kerättiin käyttäjien käsityksiä mekanismista ja asianomais -
ten kolmen kriisin yhteydessä toteutetusta avustustoiminnasta kyselyllä, johon 
saatiin vastaus 11 osallistujavaltiolta. Tilintarkastustuomioistuin osallistui lisäksi 
lokakuussa 2015 komission Luxemburgissa järjestämään konferenssiin, joka koski 
ebolaepidemiasta saatujen kokemuksien hyödyntämistä, sekä Luxembourg Air 
Rescue -organisaation lääkinnällisistä ilmakuljetuksista helmikuussa 2016 pitä -
mään tiedotustilaisuuteen.
15
 Huomautukset
Komissio hyödynsi käytettävissä olevia 
koordinointirakenteita, mutta joitakin välineitä olisi 
voitu hyödyntää enemmän
Komissio otti hätäapumekanismin käyttöön ajoissa mutta 
olisi voinut saada lisäaikaa resurssien vapauttamiseen 
hyödyntämällä paremmin ennakkovalmiusvaihetta
17 
Kun komissio saa avunpyynnön, se on ilmoitettava siitä osallistujavaltioille 
mahdollisimman pian11. Kaikissa kolmessa katastrofissa komissio lähetti pyyn -
nön oikea-aikaisesti ja täytti siten velvollisuutensa ilmoittaa osallistujavaltioille 
viipymättä.
18 
Koordinoitu EU:n avustustoiminta alkaa siitä, kun mekanismi otetaan käyttöön 
avunpyynnön vastaanottamisen jälkeen. Uhkaavasta katastrofista voi kuitenkin 
olla jo nähtävissä merkkejä, ennen kuin minkäänlaista pyyntöä on tehty. Ko -
missio voi ”avata” hätätilanteen CECIS-järjestelmässä ennen käyttöönottoa niin 
kutsutussa ”ennakkovalmiusmoodissa”, mutta sen ei ole pakko tehdä sitä. Tämän 
avulla osallistujavaltiot voivat vapauttaa resurssinsa, ennen kuin mekanismi mah -
dollisesti otetaan käyttöön. Ennakkovalmiusmoodi oli käytössä kaikissa kolmessa 
katastrofissa. Bosnia ja Hertsegovinan tulvissa (joita voidaan pitää ”hitaana” ka -
tastrofina) uhkan suuruus oli jo selvillä, kun luonnonkatastrofi julistettiin paikal -
lisesti. Ennakkovalmiusmoodi otettiin kuitenkin käyttöön päivää myöhemmin eli 
vain neljä tuntia ennen virallista käyttöönottoa. Nopeampi ennakkovalmiuksien 
käyttöönotto olisi antanut lisäaikaa resurssien vapauttamiseen.
19 
Komissio ei pitänyt minkäänlaista kirjaa epävirallisista yhteydenotoista osallistu -
javaltioihin, joilla on läheiset suhteet asianomaiseen maahan ja hyvä maantun -
temus. Rekisteri olisi mahdollistanut edellisiin käyttöönottoihin kohdistettavan 
seurannan, jonka myötä lähestymistavasta olisi tullut järjestelmällisempi. Näin 
olisi myös säästetty arvokasta aikaa käyttöönottovaiheessa sekä varmistettu, että 
rekisterissä olisi ollut tietoja osallistujavaltioista, joilla olisi ollut hyvät mahdolli -
suudet auttaa katastrofista kärsivää maata.11 Päätöksen 16 artiklan 
3 kohdan a alakohdan 
i alakohta.
16 Huomautukset 
EU:n pelastuspalveluryhmät helpottivat koordinointia 
paikan päällä, mutta niiden valintaprosessissa ja 
raportoinnissa kentältä oli puutteita
20 
Kun kentällä tarvitaan EU:n koordinointia sen jälkeen, kun pyytävä osapuoli on 
hyväksynyt osallistujavaltioiden avuntarjoukset, komission olisi koottava EU:n 
pelastuspalvelun arviointi- ja koordinointiryhmä (EUCP-ryhmä), joka asetetaan 
käyttöön välittömästi asianomaisessa maassa12. Ryhmän tarkoituksena on koordi -
noida eri osallistujavaltioiden ryhmien työtä ja moduuleja paikan päällä13, antaa 
teknistä neuvontaa ja helpottaa koordinointia asianomaisen maan kanssa. Kuten 
liitteessä I  kuvataan, komissio valitsee ryhmät sen jälkeen, kun osallistujavaltiot 
ovat nimenneet asiantuntijoita, ja kutakin ryhmää varten on komission käyttöön 
asettama yhteyshenkilö.
21 
EUCP-ryhmien käyttöönottoon ei tarvita pyytävän/asianomaisen maan hyväksyn -
tää unionin ulkopuolella sattuvien katastrofien yhteydessä. ERCC:tä ei niin ollen 
ole kielletty lähettämästä nimityspyyntöjä osallistujavaltioille mahdollisimman 
nopeasti avunpyynnön saamisen jälkeen. Nepalin sekä Bosnia ja Hertsegovinan 
tapauksissa oli nähtävissä varhain viitteitä siitä, että katastrofit ovat valtavia; 
tämän vuoksi oli erittäin todennäköistä, että EU:n koordinointia todennäköisesti 
tarvittaisiin. Tästä huolimatta virallisen avunpyynnön saamisesta siihen asti, kun 
ensimmäisen ryhmän nimitystä koskeva pyyntö oli rekisteröity CECIS-järjestel -
mään, kului 21,4 tuntia Bosnia ja Hertsegovinan kohdalla ja 22,8 tuntia Nepalin 
tapauksessa, kuten kaaviosta 3 ja kaaviosta 4 käy ilmi. Kaavio 3EUCP-asiantuntijoiden valinnan aikataulu – Bosnia ja Hertsegovina
Lähde : Euroopan tilintarkastustuomioistuin.12 Päätöksen 16 artiklan 
3 kohdan a alakohdan ii 
alakohta.
13 KOM(2010) 600 lopullinen, 
26. lokakuuta 2010, Kohti 
parempaa Euroopan 
katastrofi  apua: pelastus-
palvelun ja humanitaarisen 
avun rooli. Moduulit voivat 
käsittää joko pelastuspalvelu -
resursseja tai henkilöstö -
resursseja taikka kumpiakin.
6,4 15,9 21,4 4,1 52,6
tuntia
Tarjousten 
määräaikaAsiantunti-
japyyntöAvun-
pyyntöHyväksyntä Ennak-
kovalmiusTulvat100 80 60 40 20 01 päivä ja 19 tuntia avunpyynnöstä EUCP-ryhmän 
nimittämiseen
17 Huomautukset Kaavio 4EUCP-asiantuntijoiden valinnan aikataulu – Nepal
Lähde : Euroopan tilintarkastustuomioistuin.5,0 21,8 22,8 4,8 8,42 päivää ja 2 tuntia avunpyynnöstä EUCP-ryhmän nimittämiseen
tuntia
Hyväk -
syntäTarjousten 
määräaikaAvun-
pyyntöEnnak-
kovalmiusAsiantunti-
japyyntöMaanjäristys70 60 50 40 30 20 10 0
22 
CECIS-järjestelmän kautta lähetetyn asiantuntijanimityspyynnön määräaika ase -
tetaan tapauskohtaisesti. Määräajan pituus vaihtelee. Bosnia ja Hertsegovinassa 
se oli 15,9 tuntia (hidas katastrofi) alkaen nimityspyynnöstä, kun taas Nepalissa 
se oli 21,8 tuntia (äkillinen katastrofi). Tarkastajat eivät havainneet tämän osalta 
evidenssiä kansainvälisistä standardeista.
23 
Asiantuntijoiden valintaan ja ryhmän henkilökunnan löytämiseen kului nimi -
tysmääräajan jälkeen vielä viidestä kuuteen tuntia. Lainsäädännössä asetetaan 
asiantuntijavalinnalle korkean tason kriteerit, mutta tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi, että valinnassa ei sovellettu ennalta määriteltyä lähestymistapaa, jonka 
avulla olisi määritetty tarvittavien asiantuntijoiden tyypit ja määrä tyypeittäin. 
Tilintarkastustuomioistuin ei myöskään havainnut evidenssiä siitä, että valinta -
prosessissa olisi sovellettu tarkastuslistojen muodossa olevia ennalta määritet -
tyjä kriteereitä kunkin asiantuntijatyypin valintaan. Selkeiden valintakriteerien 
puuttuminen selvisi joulukuussa 201414 suoritetussa arvioinnissa, jossa suositeltiin 
asiantuntijaprofiilien käyttöä pelastuspalveluryhmien valinnassa.
24 
Katastrofityypin ja alueen mukaisesti ennalta määritetty ryhmän vakiokokoon -
pano säästäisi komissiolta arvokasta aikaa, ennen kuin se lähettää alustavan 
nimityspyynnön. Selkeä tarkistuslista nopeuttaisi prosessia, kun ryhmän jäseniä 
valitaan nimettyjen ehdokkaiden joukosta – jopa silloin, kun ERCC:n valmiudet 
ovat vähäiset (esim. yövuoroissa ja viikonloppuisin). Täten toimimalla voitaisiin 
lisäksi laatia esivalintaluetteloita mahdollisista ryhmän jäsenistä ennen nimitys -
ten lopullista määräaikaa.14 ICF International, Ex-post 
evaluation of Civil Protection 
Financial Instrument and 
Community Civil Protection 
Mechanism (recast) 2007–
2013, loppukertomus, 
16. joulukuuta 2014.
18 Huomautukset 
25 
Yksittäisten asiantuntijoiden suorituksia ei arvioida. Osallistujavaltioiden nimittä -
mien asiantuntijoiden arviointi voi olla arkaluontoinen asia, mutta valintamenet -
telyssä säästettäisiin kenties aikaa, jos asiantuntijoiden tuloksellisuuden arvioin -
tiin ja dokumentointiin otettaisiin käyttöön jäsennelty lähestymistapa. Esimerkki 
tällaisesta prosessista on löydettävissä EU:n rahoittamista15 vaalitarkkailuvaltuus -
kunnista, joissa kaikki jäsenvaltioiden lähettämät tarkkailijat kuuluvat säännöllis -
ten vertaisarviointien piiriin. Tarkoituksena on pitää kirjaa heidän ammatillisesta 
suoriutumisestaan ja henkilökohtaisesta käytöksestään EU:n vaalitarkkailuval -
tuuskunnassa. Lisäksi tämä helpottaa ja parantaa jäsenvaltioiden ja Euroopan 
komission16 suorittamaa valintaprosessia.
26 
Komission olisi tuettava yhteisiä tarvearviointeja EUCP-asiantuntijoiden avulla 
ja/tai annettava vaadittua apua koskevaa neuvontaa tarpeet huomioon ottaen17. 
Kun avunpyytäjä (asianomainen valtio tai YK:n elin) ilmaisee avuntarpeen, ERCC 
varmistaa, että siitä tiedotetaan kaikille osallistujavaltioille CECIS-järjestelmän 
kautta. Lisäksi on selkeää näyttöä siitä, että EUCP-ryhmän jäsenet ovat osal -
listuneet useisiin arviointeihin paikan päällä. Kun EUCP-ryhmä on integroitu 
osaksi YK:n OCHAn UNDAC-ryhmiä, kuten Nepalissa tehtiin, yhteiset arvioinnit 
tehdään tavallisesti YK:n kautta. Tahaton seuraus integroinnista on kuitenkin se, 
että se rajaa mahdollisuutta tunnistaa EU:n omaa panosta näihin arviointeihin 
(ks. myös kohdat 41–45).15 Demokratiaa ja ihmisoikeuksia 
koskeva eurooppalainen 
väline.
16 Guidelines for EU Election 
Observer Evaluation (FPI 4), s. 
1, ensimmäinen kohta.
17 16 artiklan 3 kohdan 
a alakohdan ii alakohta ja 
v alakohta sekä 16 artiklan 
3 kohdan b alakohta.
EU:n asiantuntijat käyvät Kathmandussa ja sairaalassa 
maanjäristyksen jälkeenKuva 2
© EU/ECHO/Pierre Prakash, 2015.

19 Huomautukset 
27 
Jopa niissä tapauksissa, jolloin EU:n koordinointi ei ollut täysin integroitu osaksi 
YK:n koordinointia (esim. Bosnia ja Hertsegovinassa), tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi vain vähän evidenssiä EUCP-ryhmän jäsenten paikan päällä suoritta -
mien tarvearviointien ja osallistujavaltioille jaettujen tarveluetteloiden välisestä 
syy-yhteydestä. Raportoinnin laatu vaihteli EUCP-ryhmien välillä, mutta yleisesti 
ottaen raportoinnissa keskityttiin tiedonjakoon ja suunniteltuihin ja päätökseen 
saatettuihin toimiin. Päivittäisissä raporteissa ei ollut osioita, joissa olisi kartoitet -
tu tarpeet ja niiden johdosta toteutettavat konkreettiset jatkotoimet.
Komissio laajensi vapaaehtoisreserviä aktiivisesti, vaikka 
reservistä oli tutkituissa kriisitilanteissa edelleen vain vähän 
hyötyä
Vapaaehtoisreservistä oli tutkituissa kriisitilanteissa vain vähän 
hyötyä
28 
Komissio on velvoitettu antamaan osallistujavaltioille oikea-aikaisia suosituksia 
paikalla kartoitettujen tarpeiden pohjalta ja pyytämään osallistujavaltioita otta -
maan käyttöön tarvittavat resurssit18. Jos komissio aikoo esittää merkityksellisiä 
suosituksia käyttöönotosta, sen on oltava tietoinen resursseista, jotka voidaan 
ottaa käyttöön välittömästi.
29 
Tarkastuksen kohteena olevien katastrofien aikaan vapaaehtoisreserviin oli 
rekisteröity vain erittäin vähän resursseja. Tästä seurasi, että komissio ei yleisesti 
ottaen pystynyt esittämään käyttöönottoa koskevia suosituksia tai pyytämään 
osallistujavaltioita ottamaan käyttöön valmiuksia vapaaehtoisreservistä.
30 
Lokakuussa 2015 eli vuoden kuluttua vapaaehtoisreservin käyttöönotosta tilanne 
oli edelleen se, että reserviin oli rekisteröity vain muutama moduuli. Kyselyyn 
vastanneiden osallistujavaltioiden mukaan pääasiallinen syy reservin hitaaseen 
kehittämiseen oli avustustoimintayksiköiden/-moduulien rekisteröinnistä ja serti -
fioinnista johtuva suuri hallinnollinen rasite. Tietyissä tapauksissa rekisteröinti ja 
sertifiointi edellyttivät myös kansallisen tason hallintojärjestelyjä.18 Päätöksen 16 artiklan 
3 kohdan b alakohta.
20 Huomautukset 
Komissio laajensi aktiivisesti vapaaehtoisreservin valmiuksia
31 
Useat toimijat korostivat ebolaepidemian kehittyessä, että kentällä toimivia 
terveydenhuoltoalan ja humanitaarisen avun työntekijöitä varten oli oltava 
lääkinnällisestä evakuoinnista vastaava yksikkö. Säädöskehyksessä19 säädettiin 
ainoastaan yleisemmästä hätätilanteiden uhrien lääkinnällisestä lentoevakuointi -
palvelusta20. Siinä ei ennakoitu palvelua, joka olisi nimenomaan sopiva (mahdolli -
sesti) sairastuneen hoitohenkilöstön tai humanitaarista apua antavan henkilöstön 
evakuointiin. Komissio otti kuitenkin aktiivisen roolin ja vaati joustavaa lähesty -
mistapaa ja lisävalmiuksia vapaaehtoisreserviin. WHO oli ainoa osapuoli, joka voi 
pyytää lääkinnällisiä evakuointeja, mutta ERCC:llä oli merkittävä tehtävä, sillä se 
toimi selvityskeskuksena, vastasi sidosryhmien (WHO, osallistujavaltiot, YK:n vi -
rastot, kansalaisjärjestöt jne.) kysymyksiin lääkinnällisen evakuoinnin eri vaiheissa 
ja otti käyttöön lentokoneita vapaaehtoisreservistä. Valmiuksien kehittämiseen 
tarvittavaa koordinointia ja yhteistyötä kuvataan tarkemmin kohdassa 66.
32 
Terveydenhoitohenkilöstöstä oli puutetta ebolaepidemian yhteydessä, minkä 
vuoksi komissio perusti eurooppalaiset lääkintäapujoukot uutena osatekijänä 
vapaaehtoisreserviin. Tarkoituksena oli ottaa käyttöön terveydenhoitoalan ja 
kansanterveysalan asiantuntijoita ja ryhmiä valmius- ja avustusoperaatioihin sekä 
EU:ssa että sen ulkopuolella21.
33 
ECDC osallistui merkittävällä tavalla EU:n avustustoimintaan ebolaepidemian 
yhteydessä nopeilla riskienarvioinneillaan ja koordinoimalla ECDC:n ja jäsenvalti -
oiden epidemiologia-alan asiantuntijoiden käyttöönottoa epidemian vaivaamilla 
alueilla (vaikka nämä tehtiin yleensä sen jälkeen, kun epidedemian pahin vaihe oli 
ohitettu, kuten liitteestä IV käy ilmi). ECDC:tä ei estetä sen perustamisasetukses -
sa22 käyttämästä epidemiologeja EU:n ulkopuolisissa maissa. ECDC:n sisäiset sekä 
komission ja ECDC:n väliset varainhoito- ja hallintojärjestelyt eivät kuitenkaan 
ole oikein sopivia laajamittaiseen käyttöön EU:n ulkopuolella varsinkaan unionin 
pelastuspalvelumekanismin kautta. ECDC:llä ei ole tarpeeksi ydinhenkilöstöä eikä 
prosesseja, joiden avulla tuettaisiin epidemiologien kestävällä tavalla tapahtuvaa 
käyttöönottoa. Lisäksi sen toimenkuva keskittyy lähinnä EU:hun mahdollisesti 
vaikuttaviin uhkiin, joten sen käyttöön ei ole asetettu talousarviovaroja, joiden 
avulla tuettaisiin tällaisia operaatioita unionin ulkopuolella. Epidemiologien 
käyttöönottoon ei ole EU:n mekanismia, joten asiantuntijoita otetaan käyttöön 
WHO:n tartuntatautiryhmän kautta. Käyttöönottoa koskevien toimeksiantojen 
yhteydessä sovelletaan kuitenkin tietorajoitteita eivätkä asiantuntijat voi rapor -
toida suoraan ECDC:lle ja komissiolle.19 Komission täytäntöönpano -
päätös 2014/762/EU, annettu 
16 päivänä lokakuuta 2014, 
unionin pelastuspalvelu -
mekanismista annetun 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätöksen 
N:o 1313/2013/EU täytäntöön -
panosäännöistä sekä 
komission päätösten 
2004/277/EY, Euratom ja 
2007/606/EY, Euratom 
kumoamisesta (EUVL L 320, 
6.11.2014, s. 1).
20 Täytäntöönpanopäätöksen 
liitteessä II oleva 10 kohta.
21 Tämä osatekijä on ollut 
toiminnassa vuoden 2016 
alusta alkaen, ja toukokuussa 
2016 otettiin käyttöön ryhmä, 
johon kuului ECDC:n 
epidemiologeja, joiden 
tehtävänä oli osallistua 
avustustoimintaan 
keltakuume-epidemian 
yhteydessä Afrikassa.
22 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 851/2004, annettu 
21 päivänä huhtikuuta 2004, 
tautien ehkäisyn ja valvonnan 
eurooppalaisen keskuksen 
perustamisesta (EUVL L 142, 
30.4.2004, s. 1).
21 Huomautukset 
EU:n pelastuspalveluryhmät saivat huomattavaa tukea EU:n 
edustustoilta
34 
Asianomaisen maan EU:n edustusto on velvoitettu antamaan logistista tukea 
EUCP-ryhmille, joiden vuorostaan on oltava yhteydessä EU:n edustustoon23. 
Kaikissa tarkastetuissa kriiseissä EU:n edustustot antoivat käytettävissä olevien 
valmiuksien rajoissa huomattavaa tukea seuraavilta osin: logistiikka, turvallisuus -
ohjeet, kokousten helpottaminen paikallisviranomaisten kanssa sekä neuvonta ja 
tulkkipalvelut yhteyksissä paikalliseen henkilöstöön24.
35 
Tarkastajat havaitsivat evidenssiä EUCP-asiantuntijoiden ja EU:n edustuston 
välisestä vaikuttavasta yhteistyöstä. EUCP-ryhmät vaihtavat säännöllisesti 
tietoja EU:n edustuston henkilöstön kanssa. EUCP-ryhmät käyttivät EU:n edus -
tuston tiloja operaatioidensa asemapaikkana ja järjestivät tiloissa säännöllisesti 
koordinointikokouksia.
36 
Bosnia ja Hertsegovinassa kansalliset viranomaiset pyysivät yhteisen turvallisuus- 
ja puolustuspolitiikan operaatiolta (EUFOR Althea) ensivaiheen tukea. Komissio 
otti EUFORin mukaan ERCC:n järjestämiin koordinointikokouksiin alusta alkaen, 
joten EUFOR pystyi antamaan tietoja toteuttamastaan toiminnasta. EUCP-ryhmän 
ja EUFORin välistä koordinointia paikan päällä helpotti pääasiassa EU:n edustusto 
/ EU:n erityisedustajan toimisto, joka myös koordinoi EU:n eri toimijoiden ja jä -
senvaltioiden operaatioiden osana toteutettavia toimia. Tässä yhteydessä EUFOR 
avusti EUCP-ryhmää suoraan antamalla helikopterin, jota sitten käytettiin tilan -
teen arvioimiseen ilmasta käsin ja käyntiin kentällä.
37 
Tietoisuus unionin pelastuspalvelumekanismin mahdollisista valmiuksista tai 
siitä, miten asianomaisten maiden pitäisi apua pyytää, vaihteli asianomaisten 
maiden EU:n edustustoissa. EU:n edustustoissa ei ole nimenomaisia pelastuspal -
velualan yhteyspisteitä. Bosnia ja Hertsegovinan EU:n edustustolla oli aiempaa 
kokemusta mekanismin käynnistämisestä, kun taas EU-edustustot olivat ebola -
epidemiamaissa vain vähäisessä määrin tietoisia mahdollisuuksista, joita unionin 
pelastuspalvelumekanismi tarjosi kriisin alussa, vaikka PO ECHO oli lähettänyt 
asiasta vuonna 201225 tiedotteen. PO ECHO tiedotti jäsenvaltioille elokuussa 2014 
pidetyssä terveysturvakomitean kokouksessa, että se oli omasta aloitteestaan ot -
tanut asianomaisiin maihin yhteyttä. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin 
ei pystynyt saamaan suoraa evidenssiä komission proaktiivisista toimista, joita 
se olisi toteuttanut joko suoraan tai EUH:n kautta ja joilla asianomaisia maita olisi 
rohkaistu pyytämään mekanismin käyttöönottoa.23 Päätös, 16 artiklan 5 kohta.
24 Nepalissa EU-edustuston 
päällikkö ilmoitti kaksi 
kuukautta ennen maan -
järistystä, että EU:n 
edustuston valmiustaso ei 
riittäisi pahimmassa 
tapauksessa. Katastrofi oli 
laajuudeltaan erittäin 
merkittävä, mutta ei 
kuitenkaan yhtä vakava kuin 
se olisi voinut pahimmassa 
tapauksessa olla, ja täten EU:n 
edustusto pystyi antamaan 
tarvittavan tuen 
EUCP-ryhmälle.
25 Komissio lähetti vuonna 2012 
tiedotteita EU-edustustojen 
päälliköille. Vuoden 2014 
lopussa lähetetyssä 
tiedotteessa selitettiin, miten 
unionin pelastuspalvelu -
mekanismi toimii ja miten 
asianomaiset maat voisivat 
pyytää apua.
22 Huomautukset 
26 Päätös, 16 artiklan 11 kohta.
27 Päätös, 16 artiklan 2 kohta. 
Koordinoinnin integrointi -
velvoite koskee YK:n 
järjestöistä ainoastaan YK:n 
OCHAa.
28 Draft operational guidelines 
for field cooperation between 
EU civil protection and UNDAC 
teams: Civil Protection 
Committee, Information 
Exchange on Ongoing 
Activities, 21. ja 
22. lokakuuta 2009.Komissio hyödynsi olemassa olevaa ECHOn verkostoa, 
mutta se voisi pyrkiä lisäämään yhteisvaikutusta 
pelastuspalvelualalla
38 
Mekanismin käyttöönoton jälkeen komission olisi edistettävä unionin pelastus -
palvelumekanismin ja muiden EU:n välineiden sekä erityisesti EU:n humanitaari -
sen avun26 välistä yhteisvaikutusta. Komission päätöksen täytäntöönpanosään -
nöissä ei varsinaisesti käsitellä yhteisvaikutusta, eikä komissio ole yksilöinyt 
yhteisvaikutuksen saavuttamiseen tarvittavia käytännön toimia. Kolmea mainit -
tua katastrofia analysoidessaan tilintarkastustuomioistuin yksilöi koordinointitoi -
mia ja muihin välineisiin yhdistäviä toimia erityisesti humanitaarisen ja kehitys -
avun alalla, vaikka tämä tehtiinkin lähinnä tapauskohtaisesti.
39 
Kaikissa kolmessa tarkastetussa tapauksessa PO ECHOn verkoston asiantuntijoita 
hyödynnettiin paikalla samanaikaisesti kuin EUCP-ryhmiä ja moduuleja. Asiantun -
tijat antoivat tietoja ERCC:lle ja osallistuivat koordinointikokouksiin. Tällä tavoin 
komissio hyödynsi olemassa olevaa verkostoa koko avustustoiminnassaan.
40 
Mahdollista yhteisvaikutusta ei kuitenkaan ole hyödynnetty täysimääräisesti pe -
lastuspalvelun ja humanitaarisen avun alueilla. PO ECHOn verkoston työntekijät 
ovat YK:n humanitaarisen avun järjestelmän asiantuntijoita, mutta heillä ei taval -
lisesti ole pelastuspalveluasioiden alan koulutusta. Nepalista saatuja kokemuksia 
koskevassa kertomuksessa komissio myönsi, että pelastuspalvelussa voitaisiin 
hyödyntää humanitaarisen avun kumppaniverkostoa arviointeihin enemmän/
nopeammin.
Komissio kunnioitti YK:n OCHA:n johtoasemaa ja otti 
käyttöön YK:n yleisen rakenteen mukaisen joustavan 
koordinointijärjestelmän
41 
Säädöskehyksen mukaisesti komission koordinointitoimet olisi integroitava 
täysin YK:n OCHA:n yleisiin koordinointitoimiin ja niissä olisi kunnioitettava YK:n 
OCHA:n johtoasemaa27. Vaikka ”täyttä integrointia” ei ole tarkemmin määritelty, 
EUCP- ja UNDAC-ryhmien kentällä tekemää yhteistyötä koskevassa toimintaohje -
luonnoksessa mainitaan kolme aluetta, joilla täysi integrointi on mahdollinen ja 
toivottava: arviointi, koordinointi ja tietohallinto28.
23 Huomautukset 
42 
Käytännössä integrointiaste vaihtelee YK:n järjestelmässä huomattavasti. Esi -
merkkeinä voidaan todeta seuraavat: EU:n ja UNDACin arviointioperaatiot, UNDA -
Cin perustamaan paikan päällä tapahtuvan yhteistoiminnan keskukseen (OSOCC) 
integroidut EUCP-ryhmät, rinnakkaiset EU:n ja UNDACin ryhmät tai ei lainkaan 
UNDAC-ryhmää; kaikille sopivaa lähestymistapaa ei ole olemassa. Se, miten hyvin 
EUCP-ryhmät sopivat yleiseen koordinointijärjestelmään riippuu paljon toimin -
tayhteydestä: mitä suurempi EU:n osuus on pelastusoperaatioissa, sitä enemmän 
tarvitaan vahvaa EU:n koordinointiroolia.
43 
Tätä kuvastaa se, että YK:n koordinointirakenteet ovat kolmessa tarkastetussa 
katastrofissa varsin erilaiset. Bosnia ja Hertsegovinassa ei ollut UNDAC-ryhmää, 
joten YK:n kenttäkoordinaattori ja EU:n edustuston päällikkö/erityisedustaja 
sopivat epävirallisesti antavansa saatavan pelastuspalveluavun koordinoinnin 
EUCP-ryhmän vastuulle. Samanaikaisesti EU kunnioitti YK:n johtoasemaa humani -
taarisen avun koordinoinnissa, joka tapahtui YK:n kehitysohjelman avulla Bosnia 
ja Hertsegovinaan perustetussa klusterijärjestelmässä29. Nepalissa EUCP-ryhmät 
integroitiin YK:n OSOCC-rakenteeseen ja klusterijärjestelmään. Ebolaepidemian 
aikana EU:n asiantuntijoita käytettiin UNDAC-ryhmissä liitynnäisjäseninä. Tapauk -
set olivat erilaisia, mutta tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaikissa niissä kol -
messa, että komissio kunnioitti YK:n johtoasemaa.
44 
Tilintarkastustuomioistuimella oli vaikeuksia yksilöidä selvästi ja erikseen, mikä 
oli EU:n osuus kaikista koordinointitoimista ja sen lisäarvo, koska EUCP-asiantun -
tijat oli integroitu YK:n OSOCC-rakenteeseen Nepalissa. Vaikka EUCP-ryhmien 
toimintakertomuksissa korostettiin säännöllistä yhteydenpitoa unionin pelas -
tuspalvelumekanismin kautta käyttöönotettuihin moduuleihin ja annettiin ensi 
käden tietoa ERCC:lle ja osallistujavaltioille, moduuleja koordinoitiin lähinnä YK:n 
järjestelmän kautta (esim. toiminta-alueiden tai konkreettisten tehtävien jako).
45 
Alueellisten mekanismien, kuten unionin pelastuspalvelumekanismin, yhteys -
henkilöitä ja EUCP-asiantuntijoita voidaan ottaa käyttöön YK:n OSOCC:eissa, 
mutta niiden integrointi ei tarjoa alueellisille järjestöille riittävää perustaa, joka 
helpottaisi niiden jäsenten toiminnan koordinointia30. Tämän vuoksi komissio on 
saanut YK:lta tehtäväksi vuonna 2016 määrittää tarkemmin, mikä on alueellisten 
koordinointimekanismien erityinen rooli OSOCC-operaatioissa. Tämän on tarkoi -
tus parantaa sen omien jäsenten toiminnan koordinointia ja tehdä tilanneanalyy -
seistä ja tarvearvioinneista suuremmassa määrin yhteisiä31.29 Klusterit ovat sekä YK:n että 
muiden humanitaaristen 
järjestöjen ryhmiä, jotka 
toimivat kullakin 
humanitaarisen toiminnan 
pääalalla (mm. vesi ja terveys). 
Niitä perustetaan, kun tietyllä 
alalla ilmenee selkeitä 
humanitaarisia tarpeita, aloilla 
on lukuisia eri toimijoita ja 
kansalliset viranomaiset 
tarvitsevat koordinointitukea.
30 PO ECHO, 2016, A new role for 
regional coordination 
mechanisms in the framework 
of the OSOCC, 
keskusteluasiakirja Genevessä 
2.–5. helmikuuta pidettyä 
Humanitarian Networks and 
Partnership 
Week -tapahtumaa varten.
31 Ks. ed.
24 Huomautukset 
46 
Yhteistyö perustuu laajalti korkeaan luottamukseen tasoon, ja täten henkilökoh -
taisilla suhteilla on paljon merkitystä. Komissio on kuitenkin myöntänyt tarpeen 
virallistaa suhteitaan YK:n OCHAan ja muihin YK:n virastoihin ja näin vahvistaa yh -
teistyötä ja koordinointia katastrofivalmiuksien ja avustustoiminnan osalta. Se on 
allekirjoittanut vuodesta 2015 alkaen virallisia yhteistyösopimuksia YK:n OCHAn 
ja Maailman ruokaohjelman kanssa ja lisäksi sopimukset WHO:n ja Kansainvälisen 
siirtolaisuusjärjestön (IOM) kanssa ovat suunnitteilla.
Komissio toteutti toimia varmistaakseen, että 
toipumisvaiheeseen siirtyminen sujuisi hyvin
47 
Komission on helpotettava sujuvaa tehtävien siirtoa kaikkien asiaankuuluvien 
toimijoiden kesken katastrofin loppupuolella pelastuspalveluoperaation lopetus -
vaiheessa32. Tätä varten kaikkien kolmen katastrofin osalta pidettiin tehtäviensiir -
tokokouksia, joiden avulla pyrittiin varmistamaan sujuva siirtyminen humanitaa -
riseen apuun / lisäinvestointeihin (ks. laatikko  2).
48 
Kaikkien kolmen katastrofin kohdalla YK, Maailmanpankki ja Euroopan komissio 
arvioivat yhdessä katastrofin jälkeisiä tarpeita. Bosnia ja Hertsegovinan tulvien 
jälkeen ERCC osallistui aktiivisesti asiantuntijoiden valintaan. Asiantuntijoiden 
tehtävänä oli arvioida toipumistarpeita ja toteuttaa niihin liittyvä valmisteluope -
raatio. Lisäksi PO ECHO teki tiivistä yhteistyötä PO NEARin kanssa ennen heinä -
kuussa 2014 maassa järjestettyä kansainvälistä avunantajakonferenssia.32 Päätös, 16 artiklan 3 kohdan 
e alakohta.Laatikko 2Toipumisvaiheeseen siirtymisen koordinointi Bosnia ja Hertsegovinassa
Itävallan vesipuhdistusmoduulin tapausta Posavina-kantonissa Bosnia ja Hertsegovinassa voidaan käyttää 
esimerkkinä perusteellisesta tehtäviensiirrosta. Kun apua oltiin asteittain lakkauttamassa, EUCP-ryhmä teki yh -
teistyötä paikallisen työryhmän kanssa. Työryhmässä olivat edustettuina paikallishallinnot, vedentoimittajat, 
kansainväliset ryhmät ja useat kansallisjärjestöt. Tarkoituksena oli sopia strategiasta, jonka mukaan juomavet -
tä olisi saatavilla, kunnes kaivot olisi asianmukaisesti testattu ja tarvittaessa puhdistettu. Tästä seurasi, että 
Itävallan ryhmän oli jäätävä vielä kahdeksi kuukaudeksi. Ryhmällä oli laajat valmiudet, minkä ansiosta muut 
ryhmät pystyivät vetäytymään asteittain ja voitiin lisäksi varmistaa, että työryhmä oli yhteyksissä Unicefin 
johdolla toimivaan kansalliseen WASH33-klusteriin.
33 Water, sanitation and hygiene (vesi, sanitaatio ja hygienia).
25 Huomautukset 
34 Euroopan hätä- ja katastrofi -
avun tietojärjestelmä. EDRIS 
on verkkopohjainen 
tieto  j ärjestelmä, jonka avulla 
tunnistetaan EU:n 
humanitaarisen avun osuudet. 
EDRIS ei ole osa unionin 
pelastus palvelu  mekanismia.Komissio on perustanut tietojen keräämiseen, 
levittämiseen ja vaihtoon tarkoitetun 
toimintakehyksen, mutta raportoinnissa on 
parantamisen varaa
Komission CECIS-viestintäfoorumista on tiedonvaihdossa 
hyötyä, mutta vaikutuksen lisäämiseksi sitä on parannettava
49 
Tietojenvaihtolla on unionin pelastuspalvelumekanismissa keskeinen asema, ja se 
on olennaisen tärkeää vaikuttavan koordinoinnin kannalta. Sitä helpottaa ERCC:n 
pääasiallinen viestintäväline CECIS. Se toimii keskitettynä järjestelmänä, jonka 
kautta annetaan päivityksiä hätätilanteiden kehityskulusta, jaetaan tietotuotteita 
ja seurataan, mitä apua on pyydetty, tarjottu, hyväksytty tai hylätty.
50 
Yleiskatsaus avusta on katastrofien yhteydessä annettavaan avustustoimintaan 
liittyvä keskeinen osatekijä CECIS-järjestelmässä. Osallistujavaltiot ovat nimen -
omaan ilmaisseet arvostavansa sitä. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, 
että yleiskatsausten esittämistä voitaisiin parantaa ja niiden kokoamista tehos -
taa. Esimerkkinä voidaan todeta, että vaikka sovelluksessa esitetään yhteenveto 
pyynnöistä ja tarjouksista, siitä ei näy hyväksyttyjen tarjousten kokonaismäärä 
eivätkä jäljellä olevat pyyntökohtaiset tarpeet eikä myöskään pyytäjän asema. 
Täytetyt pyynnöt voi erottaa niistä, joiden osalta vielä odotetaan tarjouksia, 
mutta tämä tieto voidaan hakea ainoastaan manuaalisesti. Tämä on haasteellista, 
kun pyyntöjä on suuri määrä. Rajoitteet hankaloittavat yhteenvedon luettavuutta 
ja heikentävät ERCC:n valmiuksia antaa osallistujavaltioille keskitetty, reaaliaikai -
nen yleiskatsaus. Osallistujavaltiot ovat vahvistaneet, että kyse on merkittävästä 
rajoitteesta.
51 
Haasteellista on myös pysyä selvillä kaikenlaisista luontoissuorituksista ja rahoi -
tusosuuksista, kun kyseessä on moniuloitteinen kriisi (kuten ebolaepidemia), 
jossa pelastuspalveluapu ja humanitaarinen apu ovat usein päällekkäisiä. Ebolas -
ta saatuja kokemuksia koskevassa kertomuksessaan komissio toi esiin EDRIS-jär -
jestelmän34 puutteita ja esitti puutteiden lieventämiseksi välittömästi toteutet -
tavia toimia. Komissio mahdollisti huhtikuussa 2016 EDRI- ja CECIS-järjestelmien 
välisen reaaliaikaisen yhteyden. Tarkoituksena oli tarjota koottu yleiskatsaus 
sekä pelastuspalveluavusta että humanitaarisesta avusta. Tämä toiminto ei ollut 
tarkastuksen ajankohtana käytössä, joten tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt 
arvioimaan sen hyödyllisyyttä.
26 Huomautukset 
52 
CECIS-järjestelmään ei ole mobiilia pääsyä, mikä on käyttöönotettujen EUCP-ryh -
mien kannalta merkittävä rajoite kentällä. Yksinkertaistettu lukuoikeus yhteenve -
toon pyynnöistä ja tarjouksista (ks. kohta 50) voisi antaa kattavan yleiskatsauksen 
EU:n hyväksymistä tarjouksista ja tarjouksista, joita ei ole vielä hyväksytty. Ryhmä 
voisi sen ansiosta helpottaa koordinointia kentällä vielä lisää.
53 
ERCC ja osallistujavaltiot vaihtavat viestejä, joita voi olla satoja tietyissä katast -
rofitilanteissa ja jotka rekisteröityvät CECIS-järjestelmän lokikirjaan. Viestien 
suodattamiseen ei ole helppoa keinoa. Lokikirjaa koskevassa tilintarkastustuo -
mioistuimen analyysissa ilmeni, että operatiivisten viestien ja hallinnollisten 
tiedonantojen35 välillä ei tehdä eroa, mikä saattaa estää tärkeiden operatiivisten 
kysymysten nopean seurannan. Komission vuonna 2012 CECIS-järjestelmästä 
toimittamassa sisäisessä tarkastuksessa painotettiin, että suodatusjärjestelmää 
käytetään liian vähän erityisesti osallistujavaltioissa, ja suositettiin ERCC:n päivys -
täville virkailijoille ja osallistujavaltioille suunnattua tiedotuskampanjaa. Kampan -
ja toteutettiin, mutta siitä huolimatta tilanne on pysynyt pitkälti samana.
54 
Kuljetusapupyyntöjen esittämiseen nykyisin sovellettava menettely on suurelta 
osin manuaalinen ja siksi aikaa vievä sekä ERCC:lle että osallistujavaltioille. Tämä 
merkitsee turhaa hallinnollista rasitetta erityisesti kriisin alussa. Avun toimitus -
ta (lähtö- ja saapumisaika jne.) koskevat hyödylliset tiedot esitetään edelleen 
paperilomakkeilla sen sijaan, että ne kirjattaisiin CECIS-tietokantaan. Tästä 
johtuen tietoja ei voida käyttää kertomusten laadintaan ja kuljetuksia koskeviin 
yleiskatsauksiin.
Tietotuotteita ja karttoja jaettiin laajalti, ja ne ovat 
osoittautuneet hyödyllisiksi
55 
Komission olisi jaettava arvioinnit ja analyysit kaikkien asiaankuuluvien kump -
paneiden36 kanssa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaikkien kolmen tarkas -
tetun katastrofin kohdalla riittävästi evidenssiä siitä, että komissio oli vaihtanut 
tietoja arvioinneista ja analyyseistä osallistujavaltioiden kanssa julkaisemalla 
säännöllisesti pelastuspalveluviestejä, tilannekatsauksia ja kriisitiedotteita 
CECIS-järjestelmässä.35 Esimerkkinä voidaan todeta, 
että on monenlaista viestintää: 
tärkeitä operatiivisia viestejä 
(kuten avunpyyntöjä tai 
merkityksellisiä logistisia 
tietoja), hallinnollisia 
tiedonantoja (kuten 
kuljetuksen osarahoitusta 
koskevia pyyntöjä ja 
avustuksia), raportteja ja 
kokouspöytäkirjoja.
36 Päätöksen 16 artiklan 
3 kohdan a alakohdan iii 
alakohta.
27 Huomautukset 
56 
Kaikkien kolmen katastrofin yhteydessä otettiin käyttöön komission hätätilantei -
den hallintapalvelu Copernicus, josta saa kaukokartoitussatelliitin avulla saatuja 
geospatiaalisia tietoja. Kartat laadittiin koordinoidusti YK:n karttapalvelun (UNO -
SAT37) kanssa, eivätkä tarkastajat havainneet evidenssiä päällekkäisestä työstä. 
Copernicuksen laatimat kartat olivat saatavilla julkisella Copernicus-sivustolla38.
57 
Kutakin tarkastettua katastrofia varten oli laadittu paljon karttoja, mutta kart -
tojen relevanttiudesta on avustustoimintaoperaation puolivälissä jo sinällään 
haastavaa saada näyttöä. Tarkastajat havaitsivat kuitenkin yhden tapauksen, 
jossa Copernicus-kartta edisti päätöksentekoprosessia suoraan Bosnia ja Hertse -
govinan tulvien aikana (ks. laatikko  3).
Komissio järjesti osallistavia kokouksia, joilla pyrittiin 
edistämään tiedonvaihtoa EU:n elinten kanssa ja 
johdonmukaistamaan avun toimitusta
58 
Komission on määrä jakaa arviointinsa ja analyysinsa pelastuspalvelukumppanien 
lisäksi myös EUH:n kanssa. Täten varmistetaan johdonmukaisuus pelastuspalve -
luoperaatioiden ja unionin asianomaiseen maahan ylläpitämien suhteiden välil -
lä39. Komissio voi myös toteuttaa tukevia tai täydentäviä lisätoimia, joiden avulla 
varmistetaan avun toimituksen johdonmukaisuus40. PO ECHO järjesti kaikkien kol -
men tarkastuskohteena olleen kriisin kohdalla osastojen välisiä koordinointiko -
kouksia, joihin osallistuivat kaikki asiaankuuluvat pääosastot ja EU:n virastot sekä 
EUH41. Kokouskutsuista huolehti keskitetysti ERCC. Tilintarkastustuomioistuin sai 
evidenssiä, jonka mukaan kokoukset osoittautuivat osallistaviksi ja niillä pyrittiin 
lieventämään päällekkäisen/kaksinkertaisen toiminnan riskiä EU:n hätäavussa.37 Tilintarkastustuomioistuimella 
on evidenssiä UNOSATin ja 
ERCC:n välisestä yhteyden -
pidosta, ja niillä on pääsy 
toistensa välineisiin.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/
39 Päätöksen 16 artiklan 
3 kohdan a alakohdan iii 
alakohta ja 16 artiklan 4 kohta.
40 Päätöksen 16 artiklan 8 kohta.
41 Bosnia ja Hertsegovina: PO 
NEAR ja EUFOR; ebola: PO 
DEVCO, ulkopolitiikan 
välineiden hallinto (FPI), PO 
SANTE, PO MOVE, PO RTD, 
ECDC ja Eurocontrol; Nepal: 
PO DEVCO ja FPI.Laatikko 3Copernicus-kartta edisti päätöksentekoprosessin paranemista Bosnia ja 
Hertsegovinassa
Pohjois-Bosnia ja Hertsegovinan Posavinan kanttonissa sijaitseva Odžakin kaupunki kärsi suuresti Sava-joen 
tulvasta toukokuussa 2014. Modričassa toimiva tanskalainen ryhmä oli 26. toukokuuta 2014 valmis pumppaa -
maan vettä Odžakin kaupungin pahasti tulvan kourissa olevassa osassa. Paikallinen pumppuasema perustet -
tiin myöhemmin paikallisten insinöörien ja tanskalaisten teknisten asiantuntijoiden tuella ja Tanskan ja Saksan 
ryhmät arvioivat alueen yhdessä käyttämällä EU:n kartoituspalvelun, Copernicuksen karttoja. Kartat saatiin 
Orašjen jalkapallostadionilta käsin toimivalta EU:n paikan päällä tapahtuvan yhteistoiminnan keskukselta. 
Karttojen avulla määritettiin mudan syvyys ja alla olevan maaperän tila. Todettiin, että oli turvallista yksinker -
taisesti kaivaa syvemmälle ja antaa veden vajota maaperään eikä valita aikaa enemmän vieviä pumppausvaih -
toehtoja. Kaivausvaihtoehto myös poisti tarpeen sijoittaa vesi uudelleen muualle pumppauksen jälkeen. Ilman 
karttaa ryhmä ei olisi pystynyt arvioimaan tilannetta oikein ja olisi todennäköisesti pumpannut eikä ottanut 
kaivamisen riskiä.
28 Huomautukset 
42 Vuonna 2013 PO ECHO ja EUH 
tekivät yhteisen tiedon -
hankinta käynnin Nepaliin. 
Käynnin perusteella 
suositettiin yhteistä EU:n 
valmiussuunnitelmaa, jonka 
avulla lujitettaisiin 
koordinointia konsuli -
kysymyksissä (suositus 
esitettiin toistamiseen vuonna 
2014 tehdyn seurantakäynnin 
yhteydessä). Vaikka tällainen 
proaktiivinen erityiskäynti 
ilmentää hyvää käytäntöä, 
valmiussuunnitelmaa ei 
koskaan laadittu.59 
Komissio otti analysoitujen kriisien alusta alkaen EUH:n (sekä päätoimipaikan että 
EU:n edustustot) mukaan koordinointikokouksiin ja vaihtoi sen kanssa säännölli -
sesti tietoja. ERCC oli itse asiassa yhteydessä EUH:oon jopa ennen kutakin viral -
lista unionin pelastuspalvelumekanismin käyttöönottoa. Yhdessäkään tarkastus -
kohteena olleessa katastrofissa jäsenvaltiot eivät olleet pyytäneet, että unionin 
pelastuspalvelumekanismi otettaisiin käyttöön, jotta saataisiin pelastuspalvelu -
tukea konsuliapua varten. Nepalin tapauksessa kuitenkin EUH otti käyttöön kon -
suliavun verkkovälineen (Consular Online tool, CoOL) jäsenvaltioiden ja ERCC:n 
kanssa käytävää tietojenvaihtoa varten. PO ECHO lähinnä antoi EUH:lle lentotieto -
ja, jotka perustuivat sen CECIS-järjestelmässä oleviin yleiskatsauksiin42.
60 
Komission osastojen välinen koordinointi ja yhteistyö sujuivat yleisesti ottaen 
hyvin. PO DEVCO osoitti joustavuutta tarjotessaan ylimääräistä humanitaarista 
apua PO ECHOlle ebolaepidemian aikana. Tämä tapahtui jakamalla uudestaan 
rahoitusta EKR:n B-varauksesta sekä ottamalla nopeasti käyttöön sen siirrettävät 
CBRN-laboratoriot. Lisäksi PO ECHO koordinoi toimintaa ebolaepidemian aikana 
tiiviisti PO DEVCOn kanssa maaliskuussa 2015 järjestettyä korkean tason konfe -
renssia silmällä pitäen.
Ebolatyöryhmä tuotti avustustoiminnalle lisäarvoa 
toimimalla tiedonvaihtofoorumina, mutta se olisi pitänyt 
perustaa aikaisemmin
61 
Länsi-Afrikan ebolaepidemia oli epätyypillinen katastrofi unionin pelastuspalve -
lumekanismin näkökulmasta. Komissio ja EU:n virastot reagoivat nopeasti alusta -
viin epidemiaraportteihin: ECDC levitti ensimmäistä nopeaa riskinarviointiaan ai -
heesta maaliskuussa 2014; eurooppalainen siirrettävä laboratorio otettiin alueella 
käyttöön huhtikuussa; epidemiasta keskusteltiin useaan otteeseen terveysturva -
komiteassa (HSC) huhtikuun ja elokuun 2014 välisenä aikana ja rahoitus otettiin 
nopeasti käyttöön joidenkin keskeisten PO ECHOn kumppaneiden osalta. Alusta -
vasta avustustoiminnasta kuitenkin puuttui strateginen lähestymistapa eikä sen 
osalta ollut päätetty, kuka olisi toiminnasta vastuussa. Kriisi laajeni ja WHO julisti 
sen kansainväliseksi kansanterveydelliseksi uhaksi 8. elokuuta 2014; koordinoin -
tikokouksia järjestettiin, vaikka useinkaan ne eivät olleet tulossuuntautuneita ja 
niiltä puuttui selkeät toiminta- ja seurantatavoitteet.
29 Huomautukset 
62 
Ebolatyöryhmä perustettiin lokakuussa, noin kuuden viikon kuluttua siitä, kun 
Eurooppa-neuvosto vaati 30. elokuuta 2014, että koordinointia lisättäisiin ja 
hyväksyttäisiin kokonaisvaltainen toimintakehys. Toimintakehystä kehitettiin 
koko syyskuun ajan ja sitä tarkistettiin useasti seuraavina viikkoina. Kaikki tämä 
tapahtui sen jälkeen, kun epidemian puhkeamisesta oli kulunut useita kuukausia. 
Lokakuun lopussa Eurooppa-neuvosto nimitti humanitaarisesta avusta ja krii -
sinhallinnasta vastaavan komission jäsenen EU:n ebolakoordinaattoriksi, jonka 
tehtävänä on poliittinen koordinointi.
63 
Koordinaattorilla oli merkittävä rooli jäsenvaltioiden huomion kiinnittämisessä 
avustustoiminnan laajentamisen edellyttämiin tärkeisiin toimiin ja tukiin (se 
esimerkiksi järjesti yhteiskäynnin Länsi-Afrikkaan lokakuussa 2014 sekä korkean 
tason kokouksia ja maaliskuussa 2015 pidetyn Brysselin avunantajakonferenssin). 
Kuten liitteestä V  voidaan nähdä, nämä kehitysaskeleet olivat kyllä tarpeellisia, 
mutta kaikki tapahtui sen jälkeen, kun epidemian pahin vaihe oli jo ohi.
64 
Kaikki sidosryhmät pitivät ERCC:n isännöimän ebolatyöryhmän perustamista 
tärkeänä EU:n avustustoiminnan koordinointia ja kehittämistä lujittavana toime -
na. Sen toimeksianto oli luonteeltaan operatiivinen; sen oli mm. varmistettava 
täydentävyys ja kartoitettava yhteisvaikutus. Työryhmän lähestymistapa oli osal -
listava: ebolatyöryhmän kokouksiin osallistui muiden komission osastojen lisäksi 
EUH, EU:n virastoja, neuvoston sihteeristö ja jäsenvaltiot (sekä joitakin kansallisia 
ebolakoordinaattoreita) sekä WHO:n, OCHAn, Maailman ruokaohjelman, Unicefin, 
IHP:n43 ja useiden avustustoiminnassa etulinjassa toimivien kansalaisjärjestöjen 
edustajia. Useiden sidosryhmien mielestä EU:n edustustojen ja PO ECHOn verkos -
ton välittämät reaaliaikaiset tilannekatsaukset olivat erityisen arvokkaita. Tilintar -
kastustuomioistuin havaitsi, että ebolatyöryhmä toimi ensisijaisesti koordinointia 
edistävänä tietojenvaihtofoorumina eikä niinkään päätöksiä tekevänä elimenä.
65 
Tiedonhallinnassa on joitakin puutteita (tietoa on liikaa eivätkä jakelulistat ole 
aina ajan tasalla), mutta ebolatyöryhmä pystyi kuitenkin osaltaan varmistamaan 
paremman koordinoinnin ja avun toimituksen johdonmukaisuuden. Tätä kuvas -
tavat seuraavat esimerkit:
a) Ebolatyöryhmän kanssa käydyissä keskusteluissa kävi ilmi, että lokakuun 2014 
lopulle oli valmisteilla kaksi erillistä EUH:n ja komission (PO ECHO, PO DEVCO, 
PO SANCO ja FPI) käyntiä kentälle. Päällekkäisen ja kaksinkertaisen työn riskiä 
lievennettiin siten, että käynnistä laadittiin yhteinen raportti.43 IHP (International 
Humanitarian Partnership) on 
seitsemän eurooppalaisen 
pelastushallintakeskuksen 
välinen verkosto. IHP:n 
jäsenvaltiot ovat myös unionin 
pelastuspalvelumekanismin 
osallistujavaltioita, mutta siitä 
huolimatta ne esittelivät 
ebolatyöryhmälle 
toimintaansa IHP:n jäseninä.
30 Huomautukset 
b) PO SANTE pystyi kanavoimaan työryhmässä jaetut tiedot terveysturvako -
mitealle ja auttoi suunnittelemaan ja kehittämään PO SANTEn ja PO ECHOn 
järjestämiä työpajoja (mm. turvallisuus- ja valvontakysymyksistä ja eurooppa -
laisista lääkintäapujoukoista).
c) ECDC:n henkilöstöä ja sen stipendiohjelmien epidemiologeja osallistui 
toimintaan WHO:n GOARN-verkoston (Global Outbreak Alert and Response 
Network) kautta. Heidän vastuullaan oli aluetason epidemiologisten tutki -
musten tukeminen, tapausten havaitseminen ja kontaktien jäljitys mukaan 
luettuina. Epidemiologien ja WHO:n välisen yhteistyön katsottiin sujuneen 
yleisesti ottaen hyvin, mutta ECDC raportoi ebolatyöryhmälle, että käytetyillä 
asiantuntijoilla oli ollut huomattavia logistisia ongelmia. PO ECHO käynnisti 
sittemmin operaation, jonka tarkoituksena oli kartoittaa tapoja parantaa 
ryhmille annettavaa tukea.
66 
Ebolaepidemian aikana ei ollut takeita (mahdollisesti) sairastuneiden kansainvä -
listen terveydenhoitoalan ja humanitaarisen avun työtekijöiden lääkinnällisestä 
evakuoinnista, minkä vuoksi jotkin alan työntekijöistä eivät hyväksyneet sitä, 
että heidät lähetettäisiin epidemia-alueelle. PO ECHO, PO SANTE ja WHO tekivät 
yhteistyötä ebolatyöryhmässä ja sen ulkopuolella EU:n lääkinnällisiä evakuointeja 
koskevan järjestelmän perustamiseksi. Tämä on esimerkki vaikuttavasta koordi -
noinnista, vaikka kehitystyö kesti tilanteen kiireellisyyteen ja tarpeen olennaisuu -
teen nähden kauan (ks. laatikko  4).Laatikko 4EU:n lääkinnällisiä evakuointeja koskevan järjestelmän kehittäminen oli 
monimutkainen ja pitkällinen operaatio
MSF totesi elokuussa ja YK syyskuussa 201444, että humanitaarisen avun ja terveydenhoitoalan työntekijöiden 
lääkinnällisten evakuointien tarve oli akuutti. PO ECHO teki tiivistä yhteistyötä PO SANTEn ja WHO:n kanssa 
kehittääkseen vakiomuotoiset toimintamenettelyt EU:n lääkinnällisiä evakuointeja koskevaa järjestelmää 
varten. Terveysturvakomitea hyväksyi menettelyt 14. lokakuuta. Samanaikaisesti komissio etsi kuljetustapoja 
(lentokoneita) sekä siviilipuolelta / liiketoiminnan alalta45 että sotilasalalta46. Komissio ei saanut osallistujaval -
tioita sitoutumaan siihen, että niiden siviiliresursseja käytettäisiin lääkinnällisiin evakuointeihin, minkä jälkeen 
PO ECHO esitti EUH:lle 5. syyskuuta 2014 virallisen pyynnön, jossa se pyysi EUH:a ottamaan käyttöön EU:n kul -
jetussuunnittelutoimistonsa (EUMPC), jotta sotilaallisten resurssien käyttöön löydettäisiin ratkaisu. PO ECHO 
teki tiivistä yhteistyötä EUMPC:n kanssa, mutta siitä huolimatta jäsenvaltiot olivat vain vähäisessä määrin 
halukkaita sitomaan sotilaallisia resursseja. Aiemman kokemuksen puute alalta, valmiiden teknisten ratkaisu -
jen puuttuminen ja resurssien mukauttamiseen ja rekisteröintiin tarvittava aika vaikeuttivat huomattavissa 
määrin vielä lisää avun toimittamista ajoissa. Lopulta EU:n lääkinnällisiä evakuointeja koskeva järjestelmä 
saatiin valmiiksi, kun Luxemburg lupasi kaksi lentokonetta vapaaehtoisreserviin. Järjestelmä otettiin käyttöön 
vuoden 2015 helmikuun puolivälissä.
44 MSF totesi 11. elokuuta 2014 nimenomaisesti, että lääkinnällisten evakuointien tarve oli akuutti; YK OCHA lähetti lääkinnällisiä evakuointeja 
koskevista valmiuksista pyynnön ERCC:lle ja Natolle 1. syyskuuta 2014.
45 Vaikka jäsenvaltiot pystyivät toteuttamaan lääkinnällisiä evakuointeja kahdenvälisesti ja komissiolla oli kaupallinen vaihtoehto saatavilla, tätä ei 
pidetty riittävänä.
46 Käyttöönotto on mahdollista, jos PO ECHO sitä virallisesti pyytää eikä ole olemassa siviilivaihtoehtoja, jotka voisivat täyttää tarpeet 
asianomaisessa kriisissä (periaatteessa sotilaallista ratkaisua olisi aina sovellettava viimeisenä keinona).
31 Huomautukset 
Komissio ei hyödynnä täysimääräisesti käytettävissä 
olevia tietoja raportoidakseen sen omasta ja unionin 
pelastuspalvelumekanismin yleisestä tuloksellisuudesta
67 
Komissio on määritellyt PO ECHOn vuotuisia hallintosuunnitelmia ja toimintaker -
tomuksia varten indikaattorin, joka liittyy katastrofin yhteydessä annetun avus -
tustoiminnan ajoittumiseen47, tarkemmin sanottuna avustustoiminnan oikea-ai -
kaisuuteen. Indikaattori kuitenkin kattaa komission valvonnan48 ulkopuolelle 
jääviä tekijöitä. Tämä vaikeuttaa tilintekoa sen omasta tuloksellisuudesta.
68 
Unionin pelastuspalvelumekanismin keskeinen viestintäväline, CECIS, ei kerää 
tuloksellisuustietoja automatisoidulla, jäsennetyllä tavalla, minkä vuoksi tuloksel -
lisuustietojen kartoittaminen on manuaalinen, aikaa vievä prosessi. Järjestelmän 
avulla pystytään käsittelemään automaattisesti vain vähän tietoja, joten CECIS ei 
voi tuottaa yksityiskohtaisia raportteja tai hallintotietoa hätäavun eri vaiheiden 
operatiivisesta tehokkuudesta – olivatpa nuo vaiheet suoraan komission alaisuu -
dessa tai eivät. Useat osallistujavaltiot totesivat haluavansa CECIS-järjestelmän 
tuottavan enemmän koottua tietoa tuloksellisuudesta.
69 
Esimerkiksi oikea-aikaisuudesta tai vielä tarjouksia vailla olevista pyynnöistä ei 
ole määrällisiä tulostilastoja, minkä takia komissiolla ja osallistujavaltioilla ei ole 
tietoa, jota ehdottomasti tarvittaisiin unionin pelastuspalvelumekanismin tulok -
sellisuuden ja lisäarvon mittaamiseen, joka voisi edesauttaa sitä, että sidosryh -
mät hyväksyisivät mekanismin käytön yhä helpommin.47 Tulosindikaattori 1: unionin 
pelastuspalvelumekanismiin 
liittyvien operaatioiden 
toteuttamiseen keskimäärin 
kuluva aika (tarjouksen 
hyväksymisestä 
käyttöönottoon)
48 Esimerkiksi osallistuja -
valtioiden käyttöön asettamat 
resurssit tai osallistujavaltioi -
den asiantuntijanimitykset.
32
 Johtopäätökset ja 
suositukset
70 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komissio on helpottanut avustustoimin -
nan koordinointia unionin ulkopuolella sattuneissa katastrofeissa yleisesti ottaen 
vaikuttavalla tavalla vuoden 2014 alusta alkaen. Kaikki tilintarkastustuomioistui -
men kyselyyn vastanneet osallistujavaltiot ovat vahvistaneet tilintarkastustuo -
mioistuimen yleisen arvion. Ne ilmaisivat olevansa tyytyväisiä komission rooliin 
koordinoinnin helpottamisessa.
71 
Kaikissa kolmessa tarkastuskohteena olleessa katastrofissa unionin pelastuspal -
velumekanismin käyttöönotto oli oikea-aikaista (ks. kohdat 17–19) ja EU:n pelas -
tuspalvelun arviointi- ja koordinointiryhmät (EUCP-ryhmät) helpottivat koordi -
nointia paikan päällä osallistujavaltioiden ryhmien kanssa (ks. kohdat 26 ja 27). 
Komission toteuttamia koordinoinnin helpottamistoimia tehostaa hyödyllisinä 
pidettyjen tietotuotteiden laaja levitys (ks. kohdat 55–57).
72 
Komissio omaksui osallistavan lähestymistavan koordinointiin sekä omissa yksi -
köissään että muiden EU:n ja EU:n ulkopuolisten elinten kanssa (ks. kohdat 34–37 
ja 58–66). Vaikka EU:n koordinointitoiminnan YK:n järjestelmään integroinnin 
taso oli erilainen eri katastrofeissa, tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio 
kunnioitti YK:n johtoasemaa (ks. kohdat 41–46). Komission koordinointirooli ulot -
tui avustustoiminnan loppuvaiheeseen, ja se pyrki varmistamaan mutkattoman 
siirtymisen toipumisvaiheeseen (ks. kohdat 47 ja 48).
73 
Unionin pelastuspalvelumekanismin perustamista koskevan lainsäädännön 
tärkeä innovaatio on ollut kehittää eurooppalaiset hätäapuvalmiudet (eli vapaa -
ehtoisreservi), joka käsittää avustustoimintaan ennalta sidotut resurssit. Vapaa -
ehtoisreservin kehittäminen on ollut hidasta, mikä tarkoittaa, että komissio ei 
voinut suosittaa tiettyjen resurssien käyttöönottoa avustustoimintaan niissä 
katastrofeissa, jotka tilintarkastustuomioistuin tarkasti. Komissiolla oli kuitenkin 
merkittävä rooli, kun reserviä laajennettiin tarvittaessa (ks. kohdat 28–32).
33 Johtopäätökset ja suositukset 
74 
Yleisestä johtopäätöksestä huolimatta tilintarkastustuomioistuin havaitsi joukon 
parannusta vaativia alueita. Komissio voisi voittaa lisäaikaa ennakkovalmius -
vaiheessa ja EUCP-ryhmien valinnan ja käyttöönoton aikana (ks. kohdat 20–25). 
Useita CECIS-järjestelmän osa-alueita sekä komission viestintä- ja tiedotusjär -
jestelmää voitaisiin edelleen parantaa (ks. kohdat 49–54). Paikalla tapahtuvaa 
koordinointia voitaisiin vielä tehostaa ja pelastuspalvelua ja humanitaarista apua 
koskevien operaatioiden välistä yhteisvaikutusta voitaisiin pyrkiä lisäämään (ks. 
kohdat 38–40). Komission ja ECDC:n rahoitus- ja hallintojärjestelyt eivät sopineet 
laajamittaiseen epidemiologien käyttöön unionin pelastuspalvelumekanismin 
kautta ebolakriisin aikana (ks. kohta 33). Lopuksi voidaan todeta, että komissio 
voisi parantaa unionin pelastuspalvelumekanismin tuloksellisuutta koskevaa 
raportointia (ks. kohdat 67–69). Tilintarkastustuomioistuin esittää jäljempänä viisi 
suositusta näistä aihealueista.
Suositus 1  – Ajan voittaminen avustustoiminnan kriittisissä 
varhaisvaiheissa
Komission olisi
a) hyödynnettävä CECIS-järjestelmän ennakkovalmiusvaihetta hitaissa katastro -
feissa aikaisemmin – heti kun esiintyy ensimmäisiä viitteitä vaikutuksesta ja/
tai tarpeista –, jotta osallistujavaltiot voivat vapauttaa resursseja, ennen kuin 
unionin pelastuspalvelumekasnimi otetaan käyttöön
b) pyydettävä nimittämään asiantuntijoita välittömästi avunpyynnön jälkeen, 
jos osallistujavaltioilta on kohtuullista odottaa merkittävää avustustoimintaa
c) kartoitettava tapoja nopeuttaa EUCP-ryhmien valintaa ja käyttöönottoa 
ja pyydettävä osallistujavaltioita kehittämään yhdessä komission kanssa 
asiantuntijoiden tuloksellisuutta mittaavat vertaisarvioinnit sekä ope -
raation jälkeen pidettävät ryhmän ja komission päätoimipaikan väliset 
palautekokoukset
d) kehitettävä kirjallinen lokitiedosto kaikista yhteyksistä osallistujavaltioihin, 
joilla on läheiset suhteet katastrofista kärsivään maahan ja jotka sen vuoksi 
ovat hyvässä asemassa avunantajina.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2017 puoliväliin mennessä
34 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 2  – CECIS-järjestelmän ominaisuuksien 
parantaminen
Parantaakseen yleiskatsausta tarjotusta ja pyydetystä avusta sekä parantaakseen 
painopisteisiin kohdistettua seurantaa ja lisätäkseen käyttäjäystävällisyyttä ko -
mission olisi suunniteltava uudelleen mm. seuraavat CECIS-järjestelmän keskeiset 
ominaisuudet:
a) automatisoitava esitettyjen ja täytettyjen pyyntöjen välisen epäsuhdan ana -
lysointia ja otettava käyttöön lajitteluvaihtoehto
b) annettava kentällä toimivien EUCP-ryhmien käyttöön yksinkertaistettu, reaa -
liaikainen yhteenveto pyynnöistä ja tarjouksista
c) automatisoitava kuljetustukipyyntöjen kulkua, mahdollistettava nopeampi 
päästä päähän -prosessi sekä tilastojen ja reaaliaikaisten yleiskatsausten teko
d) toteutettava toimia, joiden avulla varmistetaan, että operatiivisia ja hallinnol -
lisia viestejä suodatettaisiin vaikuttavalla tavalla, ja yksilöitävä suodatuksen 
käyttöä tehostavia toimenpiteitä
Toteuttamisen tavoiteajankohta:
Vaatimuksista ja toimintasuunnitelmasta sopiminen sidosryhmien kanssa:  
vuoden 2017 puoliväliin mennessä
Tarjousmenettely, täytäntöönpano ja testaus: vuoden 2018 lopussa
Suositus 3  – Koordinoinnin ja mahdollisen yhteisvaikutuksen 
vahvistaminen paikan päällä
Komission olisi
a) tehostettava EUCP-ryhmien raportointia kentältä vaatimalla selkeämpiä ku -
vauksia toteutetuista tarvearvioinneista ja konkreettisia jatkotoimia yksilöity -
jen tarpeiden osalta
b) kartoitettava, miten PO ECHOn verkostoa voitaisiin hyödyntää enemmän 
siten, että se tukisi EUCP-ryhmien työtä yleensä ja erityisesti tilanne- ja 
tarvearviointeja
c) yksilöitävä enemmän mahdollisuuksia lujittaa pelastuspalvelua ja humanitaa -
rista apua antavien tahojen sekä YK:n klusterijärjestelmässä toimivien tahojen 
keskinäistä tuntemusta
d) nimettävä pelastuspalvelualan yhteyspisteitä PO ECHOn verkoston kansalli -
siin ja alueellisiin toimistoihin; sen olisi myös yhdessä EUH:n kanssa nimettävä 
EU:n edustustojen henkilöstön vastuulla olevia pelastuspalvelualan yhteys -
pisteitä riskinalaisiin maihin. Yhteyspisteitä varten järjestettäisiin säännölli -
sesti unionin pelastuspalvelumekanismia ja sen käyttöönottomenettelyitä 
koskevaa koulutusta.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2017 loppuun mennessä
35 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 4  – Epidemiologien käyttämistä koskeviin 
järjestelyihin mahdollisesti tehtävien muutosten 
kartoittaminen
Jos EU päättää käyttää vastaisuudessa unionin ulkopuolella epidemiologeja 
unionin pelastuspalvelumekanismin kautta avustustoimintaan laaja-alaisissa hä -
tätilanteissa, joilla on terveydellisiä seurauksia, – ottaen täysin huomioon WHO:n 
johtoaseman tässä suhteessa – komission ja ECDC:n on yhdessä kartoitettava ny -
kyisiin hallinto- ja rahoitusjärjestelyihin mahdollisesti tehtävät muutokset, jotka 
helpottaisivat nopeaa ja sujuvaa käyttöönottoa.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2018 alussa
Suositus 5  – Tilivelvollisuuden vahvistaminen raportointia 
parantamalla
Saadakseen itselleen ja osallistujavaltioille tietoa, joka lisäisi tuloksellisuutta, lisä -
arvoa ja unionin pelastuspalvelumekanismin hyväksymistä, komission olisi
a) asetettava tulosindikaattoreita niiden hätäavun osa-alueiden kohdalla, jotka 
ovat sen hallinnassa ja josta sitä voidaan pitää tilivelvollisena
b) kehitettävä CECIS-tietojen perusteella automaattisesti tuotettavia tilasto -
tietoja ja raportteja, joita voidaan hyödyntää avustustoiminnan ja erilaisten 
resurssien käyttöönottojen välisessä vertailussa ja unionin pelastuspalvelu -
mekanismin parantamista vaativien alueiden yksilöinnissä.
Toteuttamisen tavoiteajankohta:
Keskeisten tulosindikaattorien määrittely: vuoden 2017 puoleen väliin 
mennessä
Tilastojen ja raporttien tuottaminen: vuoden 2018 loppuun mennessä 
(ks. suositus 2)
Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Karel Pinxtenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
8. marraskuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Klaus-Heiner LEHNE
 presidentti

36
 Liitteet
Unionin pelastuspalvelumekanismin käyttöönotto unionin ulkopuolella sattuneissa 
katastrofeissaLiite I Unionin pelastuspalvelumekanismin käyttöönotto unionin
ulkopuolella sattuneissa katastrofeissa
Avunpyyntö
Avunpyynnön voi lähettää:
– Asianomainen valtio
– Kansainvälinen organisaatio (YK, OPCW, IFRC, IOM)
Avunpyynnössä esitetään yleensä alustavatarveluettelo.Käyttöönotot
Vuodesta 2002 lähtien pelastuspalvelumekanismi on otettu käyttöön 229* kertaa ”Avunpyyntö” moodissa, lähinnä EU:n ulkopuolisia katastrofejavarten EU:n ulkopuolella.  [*Tiedot marraskuulta 2015]
Käyttöönottoja yhteensä Maantieteellinen jakauma
Kuljetus
Unionin pelastuspalvelumekanismi tarjoaa
seuraavia ratkaisuja:
– Kuljetuskulujen osarahoitus 
   (55 % prosenttia)
– Kuljetuskaluston yhdistäminen
– EU:n kuljetuspalveluiden   välittäjä.
Vapaaehtoisreservi
Osallistujavaltiot voivat sitoa moduulejavapaaehtoisreserviin kahdeksi vuodeksi jahyödyntää seuraavia tekijöitä:– mukauttamiskulujen osarahoitus– sertiﬁointikulujen rahoitus– kuljetuksen osarahoitusasteen korotus
   (85 %)Pelastuspalvelualan asiantuntijat
Osallistujavaltiot ehdottavat pelastuspalvelualan
asiantuntijoita, joiden valinnasta, tiedottamisesta jakäyttöönotosta vastaa ERCC. Asiantuntijat voivat muodostaa EUCP-ryhmäntai toimia osana UNDAC-ryhmiä liitynnäisjäseninä.
EUCP-ryhmä
EUCP-ryhmiä voi muodostaa ERCC:n yhteyshenkilö ja useat pelastuspalvelualan asiantuntijatosallistujavaltioista. EUCP-ryhmän mahdollisia tehtäviä:– EU:n moduulien koordinointi paikan päällä– Tarvearviointi– Logistinen tukiResurssit/moduulit ExpertsKatastroﬁ
iskee!
ERCC ottaa käyttöön unionin
pelastuspalvelumekanismin
Osallistujavaltiot tarjoavat
moduuleja ja resursseja
CECIS-järjestelmässäYksityiskohtaiset tarpeet
julkaistaan CECIS-järjestelmässä,
odotetaan tarjouksiaAvunpyyntö
Pyynnön esittäjä hyväksyy
tai hylkää tarjoukset
Kuljetus voidaan
järjestää hyväksyttyjä
tarjouksia/ryhmiä varten
Moduulit ja ryhmät otetaan käyttöön 
asianomaisessa maassaPelastuspalvelualan
asiantuntijoita
koskeva ehdotuspyyntö
esitetään CECIS-järjestelmässä
ERCC valitsee
osallistujavaltioiden
ehdottamia asiantuntijoita
Asiantuntijat voivat muodostaa
EUCP-ryhmän tai toimia
osana UNDAC-ryhmääOsallistujavaltiot
ehdottavat
asiantuntijoitaan
CECIS-järjestelmässäEU:n
ulkopuolella
EU:ssaSeuranta
EnnakkovalmiusAvunpyyntö
229113
3734 %
66 %
CV
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
37 Liitteet 
Unionin pelastuspalvelumekanismi – Toimijoiden väliset suhteet  
(tilanne 31. elokuuta 2016)Liite II
Unionin pelastuspalvelumekanismi – Toimijoiden väliset suhteet
Tarjoaa
erityistä asiantuntemusta
Yhteisvaikutus
muiden EU:n
välineiden
kanssa
PO/uni00A0HOME
[,,,]Tietojenvaihto
- humanitaaristen toimien koordinointi
- tietojenvaihto[,,,]OXFAM
MSF
Kansainväliset
lääkintäjoukotIFRC
IOM
MaailmanpankkiKansainväliset järjestöt
TietojenvaihtoKoordinoiEU:n avun saapumista
- Koordinointi
- Keskinäinen nopea
   tiedonanto
- Raporttien
   vaihtaminen- Pyytää apua
- Pyytää asiantuntijoita
  UNDAC-ryhmää varten
Tukevat PO ECHOn
operaatioitaHumanitaariseen apuun
osallistuvat kumppanit
(valtiosta riippumattomat
järjestöt/kansalaisjärjestöt)Osallistujavaltiot
EU:n edustustotLaatii raportteja
ja karttoja
PO SANTEOCHA*YK:n
järjestöt- Pyytää apua
- Hyväksyy/hylkää tarjoukset
PO ECHO- Pyytää moduuleja ja asiantuntijoita
- Pyytää ottamaan moduuleja
   käyttöön
tarjoaa moduuleja ja asiantuntijoitaAsianomainen maaottaa käyttöön
hyväksytyt tarjoukset
JRCPO MOVE
Tilannekeskus
EUMPCPO DEVCOERCC
Euroopan
ulkosuhdehallintoTietojenvaihto
* Ensisijainen toimija YK:n sihteeristöstä.
** Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö alkoi toimia 16. syyskuuta 2016 alkaen YK:n yhteydessä.WPFWHO
Euroopan komissio
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
38 Liitteet Liite IIIYleiskatsaus kolmesta tarkastuskohteena olleesta katastrofista
Ebola Länsi-Afrikassa Maanjäristys Nepalissa Tulvat Bosnia ja Hertsegovinassa
Kriisin tyyppi Epidemia Maanjäristys Tulvat/maanvyöryt
Alku Maaliskuussa 2014 25. huhtikuuta 2015 13.–15.toukokuuta 2014
Paikan päällä annetun 
tuen kesto22 kuukautta ~ 3 viikkoa ~ 2,5 viikkoa
Asianomainen väestö> 28 000 infektiotapausta
> 11 200 kuollutta800 000 uhria
8 700 kuollutta
2 200 loukkaantunutta3 000 000 uhria
76 kuollutta
Kriisin vaikutusJärkyttävät seuraukset koko alueen 
turvallisuudelle, terveydelle ja 
taloudelleUseita kyliä tuhoutunut
> 510 000 taloa tuhoutui
> 286 767 taloa vahingoittuiSadat tuhannet ihmiset menettivät 
elinkeinonsa, ja keskeinen infrastruk -
tuuri tuhoutui
Unionin pelastuspalve -
lumekanismin käyttöön -
oton pyytäjäMaailman terveysjärjestö (WHO) YK:n 
OCHAn kauttaNepalin viranomaisetTurvallisuudesta vastaava ministeriö 
Bosnia ja Hertsegovinassa
Unionin pelastus -
palvelumekanismin 
käyttöönottopäivä14. elokuuta 2014 26. huhtikuuta 2015 17.t oukokuuta 2014 
Unionin pelastuspalve -
lumekanismin osallistu -
javaltiot avustustoimin -
nassa mukana14 17 19
YK:n rooliWHO johti avustustoimintaa tukenaan 
UNMEER, EU, US, UK ja FR
UNDAC -ryhmä läsnä UNDAC -ryhmä läsnä ja YK:n klusterijär -
jestelmä käytössäEi UNDAC -ryhmää eikä klusterijärjes -
telmää virallisesti käytössä, vaikka 
samantapaisia rakenteita tosiasiassa 
paikan päällä
Keskeiset kansainväliset 
toimijatWHO, UNMEER, EU:n ebolatyöryhmä 
(ydin: ECHO, DEVCO, SANCO, MOVE, 
ECDC, EUH), US, UK, FR, MSF, muut 
kansallisjärjestöt ja kahdenväliset 
avunantajat.YK (OCHA, UNDAC, Unicef, Maailman 
ruokaohjelma) Relief Internatio -
nal, kahdenväliset avunantajat ja 
kansalaisjärjestöt.YK, Maailmanpankki, kahdenväliset 
avunantajat, Punainen risti, EUFOR ja 
kansalaisjärjestöt.
Käyttöönotettu 
EUCP-ryhmä4 EU:n pelastuspalvelualan asiantunti -
jaa (UNDAC -ryhmän jäseninä)
1 ECHOn alueellinen logistinen 
koordinaattori3 ERCC:n yhteyshenkilöä
10 EU:n pelastuspalvelualan 
asiantuntijaa2 ERCC:n yhteyshenkilöä
10 EU:n pelastuspalvelualan 
asiantuntijaa
1 ECHOn tekninen avustaja
Unionin pelastuspalve -
lumekanismin kautta 
annettu apu •Elintarvikeapu, lääkintäpakkaukset 
jne.
 •Huovat ja kloori
 •Siirrettävät laboratoriot, 
hoitopaikat
 •Ambulanssit ja kenttäsairaalat
 •Logistinen tuki, ilmakuljetus, 
laivaston alukset
 •Lääkinnällinen evakuointi •Etsintä- ja pelastusryhmät; 
tukileirit
 •Vedenpuhdistusmoduulit
 •Terveydenhoitoalan ryhmät
 •Teltat, huovat, makuupussit ja 
suojat •Vesipumput
 •Vedenpuhdistusyksiköt
 •Hiekkasäkit
 •Elintarvikeapu
 •Helikopterit, pelastusveneet
 •Teltat, huovat, lämmittimet ja 
pyyhkeet
39 Liitteet Liite IVEU:n epidemiologien käyttö Guineassa
Lähteet:  WHO, ECDC ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin.02468101214161820
050100150200250300Paikan päällä toimivia epidemiologeja keskimäärin
Vahvistetut ebolatapaukset (Lähde: WHO)
KalenteriviikkoGuinea – Ebolatapausten määrä suhteessa paikan päällä toimivien epidemiologien määrään
Ebolatapaukset Epidemiologit paikan päällä
2014 – 11. vko2014 – 12. vko2014 – 13. vko2014 – 14. vko2014 – 15. vko2014 – 16. vko2014 – 17. vko2014 – 18. vko2014 – 19. vko2014 – 20. vko2014 – 21. vko2014 – 22. vko2014 – 23. vko2014 – 24. vko2014 – 25. vko2014 – 26. vko2014 – 27. vko2014 – 28. vko2014 – 29. vko2014 – 30. vko2014 – 31. vko2014 – 32. vko2014 – 33. vko2014 – 34. vko2014 – 35. vko2014 – 36. vko2014 – 37. vko2014 – 38. vko2014 – 39. vko2014 – 40. vko2014 – 41. vko2014 – 42. vko2014 – 43. vko2014 – 44. vko2014 – 45. vko2014 – 46. vko2014 – 47. vko2014 – 48. vko2014 – 49. vko2014 – 52. vko2015 – 2. vko2015 – 3. vko2015 – 4. vko2015 – 5. vko2015 – 8. vko2015 – 9. vko2015 – 10. vko2015 – 11. vko2015 – 13.vko2015 – 14. vko2015 – 15. vko2015 – 16. vko2015 – 17. vko2015 – 18. vko2015 – 19. vko2015 – 20. vko2015 – 21. vko2015 – 22. vko2015 – 23. vko2015 – 24. vko2015 – 25. vko2015 – 26. vko2015 – 27. vko2015 – 28. vko2015 – 29. vko2015 – 30. vko2015 – 31. vko2015 – 32. vko2015 – 33. vko2015 – 34. vko2015 – 36. vko2015 – 38. vko2015 – 40. vko2015 – 41. vko2015 – 42. vko2015 – 52. vko2015 – 53. vko
40 Liitteet Liite VTapahtumien kulku ebolatautiepidemiassa vuosina 2014 ja 2015
05001 0001 5002 00011. vko12. vko13. vko14. vko15. vko16. vko17. vko18. vko19. vko20. vko21. vko22. vko23. vko24. vko25. vko26. vko27. vko28. vko29. vko30. vko31. vko32. vko33. vko34. vko35. vko36. vko37. vko38. vko39. vko40. vko41. vko42. vko43. vko44. vko45. vko46. vko47. vko48. vko49. vko50. vko51. vko52. vko1. vko2. vko3. vko4. vko5. vko6. vko7. vko8. vko9. vko10. vko11. vko12. vko13. vko14. vko15. vko16. vko17. vko18. vko19. vko20. vko21. vko22. vko23. vko24. vko25. vko26. vko27. vko28. vko29. vko30. vko31. vko32. vko33. vko34. vko35. vko36. vko37. vko38. vko39. vkoLuxemburgilaisten lentokoneiden käyttöönotto lääkinnällisiä evakuointeja varten
Ensimmäinen lääkinnällinen evakuointi
vapaaehtoisreservistä saaduilla resursseilla
Uuden EU:n komission jäsenen nimitys
EU:n ebolakoordinaattorin nimitys
Komission jäsenten yhteisoperaatio asianomaisiin maihin
Ebolatyöryhmän perustaminen
Vakiomuotoisten toimintamenettelyjen hyväksyminen EU:n
lääkinnällisiä evakuointeja varten
Phoenixia koskeva yhteistyömuistio USA:n kanssa
UNMEERin perustaminen
OCHA pyytää EU:n pelastuspalvelulta terveydenhoitoalan
ryhmiä ja lääkinnällisiä evakuointeja
ECDC ottaa käyttöön ensimmäisen epidemiologian
alanasiantuntijan (GOARNin kautta)
WHO julistaa epidemian kansainväliseksi
kansanterveydelliseksi uhaksiUnionin pelastuspalvelumekanismi
otetaan käyttöön
MSF julistaa, että ebolaepidemia
ei ole hallinnassa
Ensimmäisen EU:n siirrettävän
laboratorion (EMLab)käyttöönotto
EnsimmäinenebolakoordinointikokousPO ECHOn johdolla 
BE Lab otetaan käyttöön vapaaehtoisreservistäToinen ”Karel Doorman ” -aluksen operaatio
Ensimmäinen lääkinnällinen evakuointi Phoenixin kautta
Luxemburg alkaa mukauttamaan kahta lentokonetta EU:n lääkinnällisiä evakuointeja varten
Ensimmäiset ECDC:n työntekijät otetaan käyttöön
Ensimmäinen ”Karel Doorman ” -aluksen operaatio
2014 2015
Vahvistettuja ebolatapauksia viikossa
Kolmen viikon liukuva keskiarvo (vahvistettuja ebolatapauksia viikossa)
Kansainvälinen tapahtuma
EU:n avustustoiminta
Lähteet:  WHO, Euroopan komissio ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
41 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
VI
Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen rakentavaan lähestymistapaan, jonka mukaan parannuksia 
tarvitaan. Kertomus sisältää käytännön suosituksia, joiden täytäntöönpano lisää unionin pelastuspalvelumekanis -
min osallistumista osallistujavaltioiden valmiuksiin sekä pelastustoimien ja hätäavun tarjoamiseen hädänalaisille 
ihmisille.
VII
Komissio hyväksyy kaikki suositukset.
Johdanto
Laatikko 1 – Vapaaehtoisreservi
Lokakuun 1. päivästä 2016 lähtien 16 jäsenvaltiota on rekisteröinyt tai rekisteröimässä vapaaehtoisreserviin yhteensä 
78 avustusresurssia.
Avustusresurssejaan ovat sitoneet Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Kreikka, Luxemburg, Puola, Ranska, Roma -
nia, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska ja Tšekki. Vapaaehtoisreservin valmiuksia on käytetty tähän 
mennessä kahdeksan kertaa, muun muassa ebolaepidemian ja vuoden 2016 keltakuume-epidemian yhteydessä, 
EU:n jäsenvaltioiden metsäpalojen yhteydessä, Ecuadorissa vuoden 2016 maanjäristyksen jälkeen ja Haitissa hirmu -
myrsky Matthew’n jälkeen vuonna 2016.
Toimenpiteissä käytettiin vedenpuhdistusyksiköitä, metsäpalontorjuntalentokoneita, julkisen terveydenhuollon 
laboratorioita ja siirrettäviä laboratorioita sekä teknisen avun ja tuen ryhmiä. Toimenpiteet osoittavat reservin tar -
joaman lisäarvon ja sen, että reservin resursseja käytetään yhä useammin.
Huomautukset
18
Komissio alkoi vuonna 2016 käyttää ennakkovalmiusmoodia, kun katastrofiin viittaavia merkkejä havaitaan tai 
ennustetaan. Ennakkovalmiuksien käynnistämistä harkitaan erityisesti maailmanlaajuisen hälytys- ja koordinointijär -
jestelmän (GDACS) punaisen varoituksen ilmestyessä (ilmaisee myös mahdollista humanitaarista vaikutusta). Ennak -
kovalmiusmoodia on käytetty yli 12 kertaa. Esimerkiksi Ecuadorin maanjäristyksen yhteydessä (äkillinen katastrofi 
huhtikuussa 2016) ennakkovalmiudet käynnistettiin lähes kaksi tuntia ennen kuin YK pyysi asiantuntija-apua ja 
16 tuntia ennen asianomaisen maan esittämää avunpyyntöä. Haitilla hirmumyrsky Matthew’n yhteydessä (hidas 
katastrofi lokakuussa 2016) ennakkovalmiudet käynnistettiin 1,5 vuorokautta ennen asianomaisen maan esittämää 
avunpyyntöä.
21
Tätä menettelyä käytettiin Ecuadorin maanjäristyksen yhteydessä (huhtikuussa 2016), jolloin osallistujaval -
tioil  le ilmoitettiin EUCP-ryhmien käyttöönotosta kaksi tuntia ennen etsintä- ja pelastusryhmän tarjoamista ja 
hyväksymistä.
Komission vastaus 42
Yhteinen vastaus 23 ja 24 kohtaan
Pelastuspalvelukomitea perusti erityisen koulutuspoliittisen työryhmän keskustelemaan EUCP-ryhmien asiantun -
tijaprofiileista ja asiantuntijoiden toiminnasta ryhmissä. Pelastuspalvelukomitean kanssa sovittiin kuitenkin, että 
komissio esittää vuoden 2017 ensimmäisellä puoliskolla toisen ehdotuksen asiantuntijaluokkien mahdollisesta rekis -
teröinnistä vapaaehtoisreserviin yksittäin nimettävien asiantuntijoiden sijaan.
25
Komissio on aloittanut toukokuussa 2016 käynnistyneen uuden koulutussyklin kursseilla käytännön, jossa koulut -
tajat arvioivat EUCP-ryhmän ehdokkaita ja ehdokkaat saavat koulutuksen päätteeksi henkilökohtaista palautetta. 
Lisäksi kansallinen koulutuskoordinaattori voi pyytää saada tarkasteltavakseen samaa kansallisuutta edustavan 
tietyn asiantuntijan arviointilomakkeet.
29
Koska ennalta suunniteltuja resursseja lisättiin merkittävästi vuonna 2016, vapaaehtoisreservin käytön odotetaan 
lisääntyvän tulevaisuudessa huomattavasti. Resurssit jakaantuvat kuitenkin epäsuhtaisesti, ja komissio aikoo lähi -
kuukausina laatia raportin vapaaehtoisreservin valmiuksissa esiintyvistä puutteista.
38
Komissio on ERCC:stä viime aikoina saatujen kokemusten seurauksena edistänyt tiiviimpää yhteistyötä ja koordi -
nointia EUCP:n ja humanitaarisen avun välineiden välillä. Pelastuspalveluun ja humanitaarisen apuun osallistuvat 
komission toimijat, myös kentällä vaikuttavat toimijat, ovat keskustelleet alueellisissa ja päätoimipaikan seminaa -
reissa muun muassa erilaisista virallisista mekanismeista.
40
EUCP-ryhmien ja humanitaarisen avun verkoston välisen yhteistyön ja koordinoinnin tehostaminen on mahdollista -
nut muun muassa sen, että kun unionin pelastuspalvelumekanismi otettiin hiljattain käyttöön Haitilla hirmumyrsky 
Matthew’n yhteydessä (lokakuussa 2016), suurin osa tarpeisiin liittyvistä puutteista havaittiin komission oman 
humanitaarisen avun verkoston kautta. Komissio myöntää kuitenkin, että ECHOn paikallistoimistoissa ja EU:n edus -
tustoissa toimivien kollegoiden kanssa on tehtävä järjestelmällisempää yhteistyötä.
50
Komissio on jo todennut, että apua koskevaa yleiskatsausta olisi uudistettava tiiviissä yhteistyössä käyttäjien kanssa. 
Kesäkuussa 2016 kokoontunut 12. pelastuspalvelukomitea päätti kutsua koolle CECIS-järjestelmän ohjausryhmän 
kokouksen käsittelemään ja sääntelemään tällaisia pyyntöjä.
51
CECIS-järjestelmässä on otettu käyttöön EDRIS- ja CECIS-järjestelmien reaaliaikainen yhteys. Kaikki kriisin yhtey -
dessä toteutetut toimenpiteet voidaan nyt nähdä yhteisen tunnisteen perusteella samalla ruudulla, niin pelastuspal -
velun kuin humanitaarisen avunkin osalta. EDRIS-järjestelmässä tämä ominaisuus on valmisteilla vielä vuonna 2016.
Komission vastaus 43
52
Koska CECIS-järjestelmän turvallisuus on osallistujavaltioille todellinen ja jatkuva huolenaihe, pelastuspalvelun vuo -
den 2017 työohjelmaluonnoksessa todetaan, että mahdollisuutta kehittää verkkopalvelu tai verkkosivu CECIS-järjes -
telmän tietojen viemiseksi muihin ERCC:n tietojärjestelmiin, kuten ERCC:n kenttäportaaliin, tutkitaan.
53
Komissio on jo todennut, että CECIS-järjestelmän lokikirjaa tulisi uudistaa tiiviissä yhteistyössä käyttäjien kanssa. 
Kesäkuussa 2016 kokoontunut 12. pelastuspalvelukomitea päätti kutsua koolle CECIS-järjestelmän ohjausryhmän 
kokouksen käsittelemään ja sääntelemään tällaisia pyyntöjä.
54
Pelastuspalvelun vuoden 2017 työohjelmaluonnoksessa pyritään nopeuttamaan kuljetusmenettelyä CECIS-järjestel -
mässä ja vähentämään tukipyyntöihin liittyvää hallinnollista työtä.
66
Tarvittiin paljon työtä, jotta saatiin aikaan toimiva ja turvallinen evakuointimenettely, jossa yhdistyvät potilaan lää -
kinnälliset ja logistiset tarpeet, lentokoneen ja lentäjien turvallisuus sekä vastaanottavan hoitoyksikön valmiudet.
Yhteinen vastaus 67–69 kohtaan
Komissio myöntää havaitut ongelmat ja ottaa täysimääräisesti huomioon niiden korjaamista koskevat suositukset. 
Se toteuttaa myös tuleville vuosille aiemmin suunnitellut muutokset CECIS-järjestelmän käytettävyyden ja tehok -
kuuden parantamiseksi.
Johtopäätökset ja suositukset
73
Resurssien rekisteröinti vapaaehtoisreserviin on lisääntynyt huomattavasti vuoden 2016 jälkipuoliskolla. Lokakuun 
1. päivänä 2016 reservissä oli kaikkiaan 78 resurssia, joista osan rekisteröinti oli edelleen kesken.
74
Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen rakentavaan lähestymistapaan, jonka mukaan parannuksia 
tarvitaan. Kertomus sisältää käytännön suosituksia, joiden täytäntöönpano lisää unionin pelastuspalvelumekanis -
min osallistumista osallistujavaltioiden valmiuksiin sekä pelastustoimien ja hätäavun tarjoamiseen hädänalaisille 
ihmisille. Lisäksi komissio hyödyntää unionin pelastuspalvelumekanismin perustamislainsäädäntöön sisältyviä inno -
vaatioita resurssien käytön laajentamiseksi tarvittaessa.
Suositus 1
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komission vastaus 44
Suositus 2
Komissio hyväksyy suosituksen. Lähivuosina on suunnitteilla merkittäviä muutoksia CECIS-järjestelmän käytettävyy -
den parantamiseksi eri alueilla. Niitä käsitellään ohjaus-/käyttäjäryhmän kanssa ensisijaisuuden määrittämiseksi.
Suositus 3
Komissio hyväksyy suosituksen.
Suositus 4
Komissio hyväksyy suosituksen.
Suositus 5
Komissio hyväksyy suosituksen.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tapahtuma Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty / tarkastus alkoi 24.11.2015
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 28.9.2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 8.11.2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 7.12. 2016
Katastrofi voi iskeä missä ja milloin tahansa. 
Luonnonkatastrofissa tai ihmisen aiheuttamassa 
suuronnettomuudessa on reagoitava nopeasti. 
Asianmukaisella katastrofihallinnalla pelastetaan henkiä, 
ja pelastajien välinen koordinointi on erittäin tärkeää 
avustustoiminnan onnistumisen kannalta. Euroopan 
unionin pelastuspalvelumekanismi perustettiin 
edistämään nopeaa ja vaikuttavaa operatiivista 
yhteistyötä kansallisten pelastuspalvelujen välillä. 
Euroopan komissiolla on tärkeä rooli avustustoiminnan 
koordinoinnin helpottamisessa. Tilintarkastustuomioistuin 
tutki, onko komissio helpottanut koordinointia 
vaikuttavalla tavalla unionin pelastuspalvelumekanismin 
kautta kolmessa viimeaikaisessa kansainvälisessä 
katastrofissa: Bosnia ja Hertsegovinan tulvat (2014), 
ebolaepidemia Länsi-Afrikassa (2014–2016) ja Nepalin 
maanjäristys (2015). Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 
komissio on hoitanut koordinointitehtäväänsä yleisesti 
ottaen vaikuttavalla tavalla vuoden 2014 alusta alkaen. 
Kertomuksessa esitetään joukko suosituksia, joiden 
tarkoituksena on parantaa unionin 
pelastuspalvelumekanismin toimivuutta 
avustustoimintavaiheessa.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN