Tässä kertomuksessa esitellään Euroopan komission pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosaston (ECHO) täytäntöönpanemat unionin keskeiset toimet ja politiikkojen tulokset humanitaarisen avun alalla vuonna 2016. Kertomus on laadittu humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 19 artiklan mukaisesti. Kyseisen artiklan mukaisesti komissio toimittaa vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen, johon on liitetty tiivistelmä edellisen vuoden aikana rahoitetuista toimista.

Komissiolla oli keskeinen rooli Grand Bargain -sopimuksesta neuvoteltaessa ennen Maailman humanitaarisen avun huippukokousta sekä sen sitoumusten täytäntöönpanon ensimmäisenä vuonna. Grand Bargain -sopimuksessa avunantajat ja täytäntöönpanovirastot ovat sitoutuneet toimenpidepakettiin, jolla lisätään humanitaaristen toimien tehokkuutta yhteisten toimien ja molemminpuolisen sitoutumisen kautta. Komissiolla on Grand Bargain -sopimuksen suhteen välittäjän rooli, minkä lisäksi komissio perustaa toimintalinjan humanitaaristen tarpeiden puolueettomaksi ja kattavaksi arvioimiseksi. Toimintalinjalla on keskeinen merkitys, sillä se luo perustan strategiselle suunnittelulle ja rahoitukselle sekä kohdennetuille ja tehokkaille humanitaarisille toimille.

Koulutuksen edistäminen hätätilanteissa on ollut yksi komission tärkeimmistä prioriteeteista viime vuosina. Vuonna 2016 komissio osoitti yli 4 prosenttia alkuperäisistä humanitaarisen avun määrärahoista koulutukseen hätätilanteissa, mikä on linjassa komissaari Stylianidesin toimikautensa alussa tekemien sitoumusten kanssa.

Afrikan humanitaarisiin kriiseihin reagoiminen oli, kuten aiempinakin vuosina, tärkeässä asemassa EU:n humanitaarisessa avussa. Apua toimitettiin erityisesti Sahelin alueen ja Afrikan sarven sekä Tšad-järven alueen monimutkaisiin hätätilanteisiin, joissa elintarvikekriisien lisäksi oli käynnissä useita pitkittyneitä konflikteja. Komissio myönsi yhteensä 747 miljoonaa euroa Saharan eteläpuolisen Afrikan kriiseihin. Suurimmat määrät kohdistuivat Sudaniin ja Etelä-Sudaniin (192 miljoonaa euroa) ja Afrikan sarveen (203 miljoonaa euroa) sekä Länsi-Afrikkaan (140 miljoonaa euroa). Keskeisellä sijalla komission strategiassa Afrikan sarven ja Sahelin alueella oli varmistaa tiiviit yhteydet EU:n kehitysapuun ja siten tukea kriiseistä kärsivien yhteisöjen selviytymiskykyä. EU on ollut edelleen erittäin aktiivinen humanitaarisen avun antaja Keski-Afrikan tasavallassa. Tämä on linjassa sen kanssa, että EU on johdonmukaisesti osallistunut näkyvästi Keski-Afrikan tasavallan auttamiseen lyhyellä ja pitemmällä aikavälillä ja tukenut maan rajojen sisäpuolella olevien konfliktin uhrien ja naapurimaissa olevien pakolaisten selviytymiskykyä.

Komission yksiköt tekivät tiivistä yhteistyötä Haitissa hirmumyrsky Matthew’n jälkeen vahvistaakseen elintarviketurvaa ja maaseudun selviytymiskykyä sekä parantaakseen kaupunkien selviytymiskykyä. Nigeriassa kehitettiin yhteinen selviytymiskykyä koskeva lähestymistapa Koillis-Nigerian monimutkaisen kriisin ratkaisemiseksi. Komission yksiköt määrittivät alustavasti pilottimaat, joiden avulla humanitaarista apua ja kehitysyhteistyötä tehostetaan ja esitellään.

Komission yksiköt tekevät tiivistä yhteistyötä Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) kanssa pakkomuuttojen alalla toimien tukemiseksi kentällä, jotta voidaan ottaa käyttöön kattava kehityslähtöinen pakkomuuttoja koskeva lähestymistapa. Tämä on myös jatkoa New Yorkin julkilausumaan pakolaisista ja muuttajista, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 19. syyskuuta 2016. Sillä edistetään lisäksi vuonna 2016 julkaistun Euroopan unionin globaalistrategian täytäntöönpanoa.

Humanitaarista apua ja kehitysyhteistyötä on vahvistettu, jotta voidaan vastata kriiseistä ja konflikteista kärsivien lasten koulutustarpeisiin ja rakentaa kestävämpiä koulutusjärjestelmiä hauraissa ja kriiseistä kärsivissä ympäristöissä Maailman humanitaarisen avun huippukokouksessa perustetun ”Education Cannot Wait” -rahaston avulla.

Komissio jatkoi myös jatkumoa koskevan lähestymistavan soveltamista elintarvike- ja ravitsemusturvan parantamiseksi Sahelin alueella Sahelin alueen selviytymiskyvyn kehittämisaloitetta tukevan EU:n maailmanlaajuisen yhteenliittymän (AGIR) kautta. EU antoi vuosina 2014–2020 1,5 miljardia euroa kehitysapua Länsi-Afrikan selviytymiskykyä lujittavien toimien tukemiseen.

Vuosien 2015–2016 El Niño -kriisi oli toinen hyvä esimerkki humanitaaristen ja kehitysyhteistyön toimijoiden sekä kansainvälisen yhteisön ja kansallisten ja paikallisten hallintojen yhteistoiminnasta. EU:n kokonaisrahoitus oli

yhteensä 539 miljoonaa euroa.

Kriiseistä kärsivissä maissa toteuttamissaan toimissa EU on aina soveltanut periaatetta, että avusta ei saa koitua vahinkoa, ja pyrkinyt varmistamaan konfliktit huomioon ottavan lähestymistavan tukemissaan toimissa.

Käteiseen rahaan perustuva tukimuoto

Grand Bargain -sopimuksen sitoumusten mukaisesti komissio on kehittänyt edelleen käteiseen rahaan perustuvan tuen käyttöä aina kun se on ollut tarkoituksenmukaista. Rajoittamattomiin, monikäyttöisiin käteissiirtoihin perustuva tuki on yleistynyt, sillä ne ovat kohdeväestöä kunnioittava ja joustava tukimuoto. Muita etuja käteisen rahan käytöstä tukimuotona on sen suurempi tehokkuus, edullisuus ja se, että avunantajien ja veronmaksajien kannalta käteisen rahan käytöllä on viime kädessä suurempi vaikutus, koska kaikkein heikoimmassa asemassa olevat väestönosat saavat siten enemmän apua. Tukea pyrittiin aina kun se oli mahdollista ja tarkoituksenmukaista lähentämään paikallisiin ja kansallisiin mekanismeihin, kuten sosiaalisen suojelun järjestelmiin.

Pakkomuutto

Eri puolilla maailmaa tapahtuneiden konfliktien vuoksi siirtymään joutuneiden ihmisten määrä on lisääntynyt dramaattisesti ja aika, jonka he joutuvat viettämään tilapäisolosuhteissa, on huolestuttavasti pidentynyt. Sen vuoksi komissio on virallisesti hyväksynyt uuden kehityslähtöisen lähestymistavan pakkomuuttoon. Kyseisellä politiikalla pyritään estämään pakkomuuttotilanteiden pitkittyminen ja vähitellen lopettamaan tällä hetkellä tilapäisolosuhteissa elävien riippuvuus humanitaarisesta avusta. Uudessa lähestymistavassa keskitytään edistämään omaehtoista selviytymistä ja tarjotaan pakkomuuttajille mahdollisuus elää ihmisarvoista elämää myös vastaanottavaa yhteiskuntaa hyödyttäen vapaaehtoiseen paluuseen tai uudelleensijoittamiseen saakka. Euroopan komission muuttoliikettä ja väestörakennetta koskeva tietokeskus (KCMD) käynnistettiin kesäkuussa 2016 pitkittyneitä pakkomuuttotilanteita ja niiden syitä koskevan tietopohjan lisäämiseksi.

Unohdetut kriisit

EU korosti edelleen erityisesti unohdettujen kriisien uhrien auttamista, joille suunnataan yleensä vähintään 15 prosenttia humanitaarisen avun alkuperäisistä määrärahoista. EU jatkoi humanitaarisen avun antamista Länsi-Saharan pakolaisille Algeriassa, maan sisällä siirtymään joutuneille henkilöille Myanmarissa ja Sudanissa, konflikteista kärsivälle väestölle Pakistanissa ja Darfurin pakolaisille Tšadissa.

Hätätoimenpiteet

EU:n humanitaarisen avun hätätoimenpiteet on suunniteltu siten, että niillä voidaan vastata nopeasti äkillisiin hätätilanteisiin. Ne koostuvat kolmesta rahoitusmekanismista, jotka koskevat seuraavia osa-alueita: epidemioiden valvonta, pienimuotoiset toimet ja tuki Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälisen liiton hätärahastolle (DREF). Lopullinen määrä oli yhteensä 11,5 miljoonaa euroa, josta 3,5 miljoonaa euroa kohdennettiin epidemioiden valvontaan, 5 miljoonaa euroa pienimuotoisiin toimiin ja 3 miljoonaa euroa DREF-rahastolle.

ECHOn lento-ohjelma ja muut humanitaariset kuljetus- ja logistiikkatoimet

Tietyissä kriisitilanteissa humanitaariset lentokuljetukset ovat turvallisuusrajoitteiden tai puuttuvan infrastruktuurin vuoksi ainoa keino päästä syrjäisille alueille ja saavuttaa hädässä olevat ihmiset. Humanitaarisia lentokuljetuksia käytetään myös evakuoitaessa ihmisiä lääketieteellisistä ja turvallisuussyistä. Avun perille viemiseksi turvattomissa tai muuten vaikeissa oloissa komissio rahoittaa erityisiä kuljetus- ja logistiikkaohjelmia etenkin Yhdistyneiden kansakuntien humanitaarisen avun lentokuljetusten ja logistiikan alan klusterin kautta (yhteensä 20,97 miljoonalla eurolla). Komissiolla on myös oma ECHO Flight -palvelu Saharan eteläpuolisen Afrikan kriisialueilla olevia humanitaarisia avustustyöntekijöitä varten (budjetti vähän alle 14 miljoonaa euroa).



Humanitaaristen avustustoimien arviointi

ECHOn arviointiohjelma kestää yli viiden vuoden ajan ja sillä pyritään kattamaan kaikki ECHOn toimet kyseisen ajanjakson aikana. Humanitaarisen avun osalta tämä varmistetaan toteuttamalla joukko maantieteellisiä ja temaattisia arviointeja, jotka kattavat ECHOn humanitaaristen toimien kaikki tärkeät näkökohdat. Lisäksi yksi kattava arviointi tehdään kunkin viisivuotiskauden aikana, mikä merkitsee 30:tä meneillään olevaa arviointia ja tarvittaessa lisätutkimuksia. Tällainen kattava arviointi toteutetaan vuonna 2017 ja se käsittää vuodet 2012–2016. Arvioinnissa tarkastellaan EU:n humanitaarisen avun politiikan yleistä täytäntöönpanoa.



Vuoden 2016 talousarvio