Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto 'Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja'"



Virallinen lehti nro C 214 , 10/07/1998 s. 0056



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto 'Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja'" (98/C 214/14) Komissio päätti 19. joulukuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 7. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Peter Morgan. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 106 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Talous- ja sosiaalikomitea ilmaisee tyytyväisyytensä valkoiseen kirjaan, joka muodostaa rakentavan ja myönteisen jatkon aiemmin julkaistulle vihreälle kirjalle (). Valkoinen kirja sisältää neljä lukua: taustaa; toimintasuunnitelma; vauhdittamiskampanja; seuranta ja täytäntöönpano. Myös tämä lausunto noudattaa samaa jäsentelyä. 2. Taustaa 2.1. Luvun kahdessa ensimmäisessä osassa kerrataan vihreän kirjan teesit ja esitellään kirjaan tehtyjä ehdotuksia. Komitealla ei ole tässä yhteydessä lisättävää vihreästä kirjasta esittämiin ehdotuksiinsa. 2.2. Komitea hyväksyy myös täysin tavan, jolla strategiset tavoitteet kerrataan luvun kolmannessa osassa. 2.3. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että valkoisessa kirjassa esitelty strategia ja toimintasuunnitelma tähtäävät kohti tavoitetta nostaa uusiutuvien energialähteiden osuus Euroopan unionissa vuoteen 2010 mennessä 12 prosenttiin. Komitea on jo antanut tukensa tälle kunnianhimoiselle ja radikaalille tavoitteelle. Se ei kuitenkaan ole pyrkinyt arvioimaan tai todentamaan asiakirjassa esitettyjä työpaikkojen luomiseen, energian tuottamiseen, hiilidioksidipäästöjen alentamiseen jne. liittyviä väitteitä. Olemme ainoastaan hyväksyneet ne ohjelman perustana. 2.3.1. Jäsenvaltioiden tavoitteiden ja strategioiden osalta komitea kannattaa vihreästä kirjasta antamansa vastauksen mukaisesti niiden päätökseen saattamista. Edellä esitetty käy ilmi seuraavasta lainauksesta: "Uusiutuvien energialähteiden 12 prosentin keskimääräistä osuutta koskevan unionin ohjeellisen yleistavoitteen saavuttaminen riippuu olennaisesti siitä, miten yksittäisten uusiutuvien energialähteiden käyttöönotossa onnistutaan ja missä määrin niiden käyttö lisääntyy. Vihreän kirjan julkaisemisen jälkeisen kuulemisajan kuluessa esitetyt näkemykset vahvistavat, että on tärkeää selvittää, miten kukin energiantuotannon ala voi myötävaikuttaa yleistavoitteen saavuttamiseen." "Siksi on tärkeää, että jokainen jäsenvaltio laatii itse oman strategiansa ja esittää sen mukaisesti, miten se aikoo osaltaan edistää vuoden 2010 yleistavoitteen saavuttamista ja mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa lisätäkseen eri energialähteiden käyttöönottoa." 2.3.2. Valkoisen kirjan liitteessä III esitetään tiivistelmä jäsenvaltioiden uusiutuvien energialähteiden kehittämissuunnitelmista ja -toimista. Komitean mielestä ne eivät vielä riittävästi vastaa uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksia ja -tarvetta. Ohjelman laajuus, jota 12 prosentin tavoite ilmaisee, edellyttää radikaalia ja käänteentekevää tarttumista tähän mahdollisuuteen. Jäsenvaltioiden tasolla näin ei vielä ole tapahtunut. 2.3.3. Valkoisen kirjan liitteessä II asetetaan tavoitteet erilaisten uusiutuvien energialähteiden hyödyntämiselle. Tämä vastaa komitean suosittelemaa lähestymistapaa ja tarjoaa toimintasuunnitelmalle riittävän perustan. Verrattuna aiempaan Teres II -ennusteiden käyttöön kyseessä on huomattava parannus. 2.4. Ensimmäisen luvun neljännessä kohdassa esitetään alustava kustannus- ja hyötyarvio. Siitä ilmenee, että toimintaohjelman tavoitteiden saavuttaminen edellyttää nettomäärältään 74 miljardin ecun lisäinvestointia. Summa on suuri, vaikuttaa muihin energia-alan investointikuluihin verrattuna suhteettomalta ja edellyttää huomattavaa sitoumusta. 2.5. Tämän investoinnin taloudellista tuottoa on mahdotonta arvioida valkoisessa kirjassa. Myös jäsenvaltiotason hintatuen suuruudesta on mahdotonta esittää yleisarviota etukäteen. Vastaavasti on mahdoton laskea yritysten voittoihin kohdistuvaa vaikutusta tai kuluttajille koituvaa etua, vaikka valkoisessa kirjassa selvästi korostetaankin monia mm. hiilidioksidimäärän alentumisen kaltaisia yleishyödyllisiä etuja. Nämä seikat ovat tärkeitä ohjelman seuranta- ja täytäntöönpanovaiheessa (luku 4). 2.6. Myös valkoiseen kirjaan ehdotuksiin liittyvää epävarmuutta on tärkeä ymmärtää. Kyseessä on uusi teknologia. Toimivuuden ja tehokkuuden parantumisesta esitetään oletuksia. Oletuksia ovat myös arviot uuden tekniikan markkinaosuudesta. Siitä, että tämän kaltaiset teknologiahankkeet maksavat tuntuvasti alkuperäisiä laskelmia enemmän on melkoisesti kokemusta. Hankkeet myös yleensä antavat sijoitukselle tuottoa alunperin arvioitua myöhemmin. 2.6.1. Valkoisen kirjan taulukossa 5 esitettyjä yksityiskohtaisia kuluja voidaan tarkastella kahdelta kannalta. Sellaisinaan luvut ovat erittäin suuria, mutta energia-alan kokonaisinvestointien yhteydessä ne vaikuttavat komissiosta varsin kohtuullisilta. Kun otetaan huomioon koko ohjelmaa koskeva teknologinen epävarmuustekijä, on esitettävä epäilyksiä asetetun 12 prosentin tavoitteen saavutettavuudesta osana unionin yleistä energiasuunnitelmaa. 2.6.2. Ohjelma edellyttää tiukkaa ohjausta ja valvontaa, sillä muuten tavoitteen epäsuorasti edellyttämiä radikaaleja muutoksia ei todennäköisesti saavuteta. Siksi komission tulee toimia yhtenäisenä, ja jokaisen toiminnassa mukana olevan pääosaston on pystyttävä toimimaan hankkeen laajuuden edellyttämällä tavalla. On todennäköistä, että energia-alan toimien monivuotista puiteohjelmaa (1998 2002) () koskevassa neuvoston päätösehdotuksessa mainittu pääjohtajien komitea tarjoaisi sopivan foorumin komission sitoutumisen täsmentämiseksi. 2.6.3. Jäsenvaltioissa hallituksen toimet ja aloitteet tulee koordinoida usean ministeriön välillä. Kuten vihreässä kirjassa todetaan, hanke edellyttää myös jäsenvaltioiden välistä koordinointia ja yhteistyötä. 2.6.4. Vaikka taulukossa 5 esitetyt kustannukset ovat valtavia, on muistettava, ettei niitä ole budjetoitu erikseen. Rahoitus riippuu joko muiden EY-ohjelmien talousarvioista tai vielä viimeistelemättömiin ohjelmiin liittyvistä odotuksista. Komission ja neuvoston tulisi valkoisen kirjan hyväksymisestä päättäessään pohtia vakavasti mahdollisia rahoituslähteitä ja niihin liittyviä sitoumuksia. 3. Toimintasuunnitelma 3.1. Toimintasuunnitelman pääpiirteet esitellään luvussa 2. Siinä täsmennetään vihreän kirjan toimia ja komitea antaa niille tukensa. Komitea myöntää, että suunnitelma on pitkälti riippuvainen jäsenvaltioiden toimista ja on tyytyväinen ehdotukseen, joka koskee jatkuvan seurannan järjestämistä. Toimintasuunnitelmassa kuvaillaan: sisämarkkinoihin liittyviä toimenpiteitä ja yhteisön politiikan tehostamista. Verrattuna vihreään kirjaan ja komitean siitä antamaan lausuntoon nousevat sisämarkkinoihin liittyvät toimenpiteet kaikkein tärkeimmiksi. 3.2. Sisämarkkinoihin liittyvät toimenpiteet 3.2.1. Uusiutuvien energialähteiden tasavertainen pääsy sähkömarkkinoille 3.2.1.1. Komitea kannattaa näkemystä, että uusiutuvien energialähteiden tasavertainen pääsy sähkön sisämarkkinoille on koko uusiutuviin energialähteisiin liittyvän hankkeen kannalta keskeistä ja olennaista. 3.2.1.2. Valkoisessa kirjassa viitataan direktiiviehdotukseen, joka koskee uusiutuvien energialähteiden tasavertaista pääsyä sähkömarkkinoille (ks. valkoisen kirjan kohta 2.2.1. Uusiutuvien energialähteiden tasavertainen pääsy sähkömarkkinoille ja siihen liittyvää toimintasuunnitelmaa koskeva liite I), ja huomautetaan, että jäsenvaltioiden saattaessa parhaillaan sähkön sisämarkkinoista annettua direktiiviä osaksi omaa lainsäädäntöään on myös velvoite uusiutuvien energiamuotojen markkinoille pääsystä mahdollista sisällyttää samaan yhteyteen. Komission tulisi ilmoittaa tämä erityisvaatimus jäsenvaltioille. Mikäli jäsenvaltiot eivät kuitenkaan liitä velvoitetta osaksi lainsäädäntöään, komitea suosittelee uuden direktiivin valmistelemista. Tähän liittyen komitea panee myönteisenä aloitteena merkille Euroopan parlamentin jäsenen Rolf Linkohrin mietintöluonnoksen "Euroopan unionissa uusiutuvalla energialla tuotetun sähkön verkkoon pääsyä koskevan direktiivin laatiminen". 3.2.1.3. Edellä mainittuun velvoitteeseen liittyen tuodaan valkoisessa kirjassa esille joukko seikkoja, joita velvoitteen yhteydessä tulisi käsitellä. Niiden lisäksi komitea haluaa korostaa sopimuksiin liittyviä mahdollisia ongelmia. Uusiutuviin energiamuotoihin liittyvät investoinnit edellyttävät, että sopimuksissa otetaan huomioon tarvittava aika, ennen kuin sijoitus alkaa tuottaa riittävästi. 3.2.2. Verotus- ja rahoitustoimenpiteet 3.2.2.1. On selvää, että uusiutuvien energialähteiden hinnan on jatkossakin vaikea kilpailla fossiilisten polttoaineiden kanssa. Tämä koskee suurinta osaa vuoteen 2010 ulottuvasta kaudesta, ellei peräti koko ajanjaksoa. Jäsenvaltioiden onkin välttämätöntä luoda luotettava väline, joka takaa keskipitkän ja pitkän aikavälin hintatukiohjelmat. Taattujen hintasopimusten tukemana uusiutuviin energialähteisiin liittyvien hankkeiden edistäjien on mahdollista koota varoja yksityissektorilta. Hintatukiohjelmat ovat itse asiassa verovaroista maksettavaa julkista tukea, mutta ne ovat välttämättömiä, mikäli halutaan koota yksityistä pääomaa ja lisätä uusiutuvan energiantuotannon kasvua. 3.2.2.2. Hintatukiohjelman lisäksi jäsenvaltiot voivat rohkaista yksityisiä sijoittamaan uusiutuviin energialähteisiin myös muilla keinoin esim: joustavin poistoin; kolmansien osapuolten rahoituksen myönteisen verokohtelun avulla; myöntämällä uusille tuotantolaitoksille tietyin edellytyksin tukea toiminnan aloittamiseksi. 3.2.2.3. Kaikkia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita ei liitetä jakeluverkkoon. Kuluttajille onkin välttämätöntä tarjota taloudellisia kannusteita, niin että he hankkisivat uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviä laitteita ja palveluja. Julkisilla palvelulaitoksilla on tässä yhteydessä selkeä rooli. 3.2.2.4. Verotus- ja rahoitustoimien kannalta yleensä komitea haluaa toistaa näkemyksensä hiilidioksidiveron ja uusiutuvien energialähteiden edistämisen välisestä suhteesta. Jäsenvaltiot toivovat hiilidioksidiveroa monesta syystä, mutta uusiutuvien energialähteiden edistäminen ei kuitenkaan ole tällainen syy. Se, että energialähteistä 94:ää prosenttia verotettaisiin siksi, ettei kuutta prosenttia verotettaisi, on liioitellun selkeä esimerkki siitä, miten häntä heiluttaa koiraa. Uusiutuvien energialähteiden hyödyntämistä tulisi edistää verohelpotuksin. 3.2.3. Uusi liikennettä sekä lämmön- ja sähköntuotantoa koskeva bioenergia-aloite Vuoteen 2010 mennessä polttoaineiden käyttö ja käytön tehokkuus muuttunee merkittävästi. Tieliikenteessä käyttökelpoisten sähköisten vetojärjestelmien ja polttokennojen odotetaan kehittyvän huomattavasti. Tämä muiden alojen todennäköinen kehitystahti tulisi ottaa biopolttoaineohjelmassa huomioon. 3.2.4. Rakennuksia koskevien määräysten kehittäminen ja sen vaikutukset yhdyskuntasuunnitteluun 3.2.4.1. Komitea kannattaa erityisesti ajatusta, jonka mukaan "on tärkeää omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa yhdistyvät uusiutuvien energialähteiden käyttö sekä toimenpiteet, joilla järkeistetään energian käyttöä (rakennusten ulkoeristystä, lämmitystä, valaistusta, ilmanvaihtoa ja jäähdytystä koskevat toimenpiteet)". 3.2.4.2. Ehdotetut toimet merkitsevät huomattavia muutoksia joidenkin valtioiden rakennusmääräysten, sovellettavan rakennustekniikan ja kiinteistömarkkinoiden kannalta. Näitä muutoksia onkin alan ammattilaisten kuulemisen jälkeen ajettava voimakkaasti ja tuloksia seurattava. 3.2.4.3. Auringon valoenergian hyödyntämismahdollisuudet ovat monissa EU:n jäsenvaltioissa huomattavan rajalliset. Komitea kannattaa valoenergian ottamista mukaan vauhdittamiskampanjaan. Valkoisessa kirjassa todetaan, että rakennuksissa käytön lisäksi aurinkosähkö tarjoaa mahdollisuuden myös uuden teknologian viennille. 3.2.4.4. Rakennustekniikalla on valtava merkitys unionin energiankäytölle. Komitea valmistelee koko aiheen kattavaa oma-aloitteista lausuntoa. Valkoisen kirjan kattaman alan ulkopuolella on selvästi huomattavia energian säästömahdollisuuksia. Rakennusmääräyksiä on mahdollista muuttaa siten, että ne eristyksen lisäksi kattavat myös säästön (passiivinen aurinkoenergia). 3.2.4.5. Julkiset hankinnat Julkisten hankintojen yhteydessä koordinoitujen ja harkittujen toimien tarve on ilmeinen. Kaikkien keskus- ja paikallishallinnon rakennusten energiatehokkuus, ja mikäli mahdollista, auringon valoenergian käyttö tulee tarkistaa. Yksityisyrityksiä ja -henkilöitä tulisi rohkaista seuraamaan esimerkkiä. Myös arkkitehdit, urakoitsijat ja muut alan ammattiryhmät tulee saada mukaan. Uusista standardeista on informoitava suurta yleisöä ja etenkin talonomistajia. 3.2.4.6. Suunnittelumääräyksiä ja suunnittelusta vastaavien paikallisviranomaisten asenteita tulee muokata uusiutuville energialähteille ja niihin liittyville laitteille ja suunnittelulle myönteisiksi. 3.3. Yhteisön politiikan tehostaminen 3.3.1. Muuhun yhteisön politiikkaan liittyvät ehdotetut toimet ovat johdonmukaisia sekä vihreän kirjan että komitean siitä antaman lausunnon kannalta tarkasteltuina. Yksityiskohtaiset suunnitelmat ovat aikaisempaa runsaampia ja täydellisempiä. Ne tarjoavat komission ja jäsenvaltioiden toimille järkevän perustan. 3.3.2. Yksi erityiskysymyksistä on vaatimus, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan tulisi tukea energiakasvien viljelyä maataloudessa ravintokasvien viljelyn tavoin. Tämä ei välttämättä merkitse sitä, että komitea on ehdottamassa uusia tukiaisia, vaan ainoastaan yhtäläisen kohtelun varmistamista. Ei voi olla järkevää, että viljelijän edellytetään kasvattavan hidassatoisia kasveja polttoaineeksi vaikka kysyntä sadon valmistuttua on epävarma, kun samassa tai samanlaisessa maassa voisi viljellä nopeasatoisia ja varmatuottoisia ravintokasveja. Tällaisen politiikan ympäristövaikutusta on myös tärkeää pohtia. 3.3.3. Vientimahdollisuuksia käsittelevästä vihreästä kirjasta antamansa lausunnon painotusten mukaisesti komitea panee tyytyväisenä merkille, että aiheeseen kiinnitetään huomiota myös valkoisessa kirjassa. Komitea kannattaa erityisesti valoenergiateknologian valitsemista vauhdittamiskampanjaan. 3.4. Jäsenvaltioiden yhteistyön lujittaminen Komitea kannattaa jäsenvaltioiden yhteistyön vahvistamista, koska senkin mielestä toteamus "tällä hetkellä jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja sekä siinä, miten pitkälle ne ovat edenneet uusiutuvien energialähteiden käyttöönotossa, että itse käytettävissä teknologioissa" pitää paikkansa. Jotta asetettu 12 prosentin tavoite saavutetaan, tulee jäsenvaltioiden hyödyntää kaikki uusiutuvien energiamuotojen alueellaan tarjoamat mahdollisuudet. 3.5. Tukitoimet 3.5.1. Kohdennetut edistämistoimenpiteet 3.5.1.1. Komitea on yhtä mieltä siitä, että toimintaohjelmat, jotka tähtäävät edistämistoimien kohteena olevan tekniikan kehittämistavoitteiden saavuttamiseen, tarjoavat Altener II -ohjelman toimille entistä keskitetymmät puitteet. 3.5.1.2. Komitea tukee ajatusta, että on ryhdyttävä huomattaviin ponnistuksiin kansalaisryhmien, kansalaisjärjestöjen ja muiden erityisten eturyhmien kaltaisten eri yhdistysten ja elinten mahdollisuuksien, vaikutusvallan, kokemuksen ja innostuksen valjastamiseksi. 3.5.1.3. Komitea toteaa tyytyväisenä, että valkoisessa kirjassa kiinnitetään kauttaaltaan huomiota tarpeeseen aktivoida ja valtuuttaa kaikilla yhteiskunnan tasoilla toimivien yksilöiden, paikallisviranomaisten ja järjestöjen osallistuminen. Vihreän kirjan käsittelyn yhteydessä tämä oli komitean tärkein huolenaihe. Se on tyytyväinen huomatessaan, että sen kanta on huomioitu. Samasta syystä komitea kannattaa markkinakelpoisuuteen ja kuluttajansuojaan liittyviä ehdotuksia. 3.5.1.4. Kohdassa 2.6.3 mainittuun koordinoidun toiminnan tarpeeseen viitaten tulee erityisesti sekä Altener II- että viidennestä puiteohjelmasta tukea saavat hankkeet yhdistää valkoisen kirjan aloitteisiin. 3.6. Valkoisen kirjan liite I Edellä tarkasteltiin uusiutuviin energialähteisiin liittyvää alustavaa toimintaohjelmasuunnitelmaa vuosiksi 1998 2010. Komitea on esittänyt edellä kommentteja monista yksityiskohdista mutta samalla pyrkinyt välttämään mahdollisten direktiiviehdotusten tai direktiivien muutosehdotusten sisällön ennakoimista. Niiden osalta on odotettava aikanaan julkaistavia luonnosasiakirjoja. Komitea on kuitenkin antanut lausunnon sekä Altener II- että viidennestä puiteohjelmasta ja jatkaa viimeksi mainitun lausunnon työstämistä. 4. Vauhdittamiskampanja 4.1. Kampanja sisältää monia myönteisiä näkökohtia. Komitean mielestä on myönteistä, että kampanja keskittyy uudistuvan energian eri aloilla suurehkoihin hankkeisiin. Samoin on myönteistä, että jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmien laatu ja monien aktiivisten osapuolten osallistuminen on tunnustettu kampanjan onnistumisen kannalta ratkaisevaksi tekijäksi. Jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmien kannalta kiireellisiä ovat rakennerahastoille jätettävät hakemukset, jotka koskevat uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita. 4.2. Aiheesta kiinnostuneiden luettelo ei ole täydellinen ja sitä on laajennettava kattamaan esim. kansalaisjärjestöt, rakennusteollisuus alihankkijoineen sekä aikanaan myös lentokentät ja matkailuala. Kiinnostuneita osapuolia ovat luonnollisesti myös em. alojen asiakkaat. 4.3. Valkoisessa kirjassa toivotaan kaikkien kiinnostuneiden osapuolten välistä ajatustenvaihtoa. On todennäköistä, ettei osallistuminen riitä, vaan myös koulutus on tarpeen. Komitea pelkää, ettei kaikilla kiinnostuneilla osapuolilla ole riittävästi tietoa pystyäkseen toimimaan täysipainoisesti. Jäsenvaltioiden onkin välttämätöntä luoda yhteydenpito-, tiedotus- ja valistussuunnitelmat. Komitean mielestä komission ehdotus vain muutaman erittäin tehokkaan ja näkyvän, sekä kansalaisia että poliitikkoja aktivoivan kampanjan järjestämisestä on oikeansuuntainen. 4.4. Komitea kannattaa ajatusta, että vauhdittamiskampanjassa keskitytään kolmeen uudistuvaan energialähteeseen. Se on kuitenkin varsin huolissaan biomassahankkeesta: a) sen laajuuden vuoksi ja koska alan kasvuvauhti on huomattava ja vuoden 2010 tulos muodostaa uusiutuvien energialähteiden kokonaisuudesta erittäin suuren osan; b) kaksitasoisesta sopimusjärjestelmästä johtuvan monimutkaisuuden vuoksi. Energiantuottaja tarvitsee hintojen osalta varmuuden siitä, että sen solmimat sähkönmyyntisopimukset kattavat uusiutuvien energialähteiden hyödyntämisen edellyttämät investoinnit. 4.4.1. Sikäli kun polttoaineena käytetään jätettä, tarvitaan myös uutta lainsäädäntöä velvoittamaan jätteiden tuottajat käyttämään esim. elintarviketeollisuudessa jätettä energian tuotannossa. 4.4.2. Komitea on huolestunut, ettei viljelijöitä nykyisellään kannusteta riittävän tehokkaasti käyttämään viljelykasveista saatavaa polttoainetta. Vaikuttaa itse asiassa siltä, että Agenda 2000:n myötä maatalouden tuottaman biomassan saatavuus vaikeutuu. Laajamittaiseen sadonkorjuuseen siirtyminen maataloudessa edellyttää tuottajalta yksityiskohtaista suunnittelua ja tehtyjen suunnitelmien toteuttamista. Lisäksi on tuottajien kannalta välttämätöntä luoda puitteet pitkäaikaisille sopimuksille. Tekniikan osalta on luotava voimalaitoksiin liittyviä tutkimus-, kehitys- ja asennushankkeita, kun otetaan huomioon voimakkaasti kasvava riippuvuus biomassasta uusiutuvana energialähteenä. Koko ala kaipaa tarkempaa määrittelyä ja täsmennystä. 4.5. Vaikka TSK ymmärtääkin vauhdittamiskampanjaan valittujen teknologian muotojen valintaperusteet se haluaa korostaa, että myös muu mahdollisuuksia tarjoava teknologia, kuten aurinkolämpö, tarvitsee jatkuvaa tukea. 4.6. Komitea haluaa kiinnittää huomiota erääseen vauhdittamiskampanjaan vielä sisältyvään riskiin. Kuten komitea aiemmassa vihreää kirjaa käsitelleessä lausunnossaan totesi, ohjelmassa ei vieläkään oteta huomioon uusiutuvan energian massatuotannon haittoja. Tuotantovolyymin kasvaessa ongelmat lisääntyvät eksponentiaalisesti. Esimerkkeinä voidaan mainita vaihtelevan sähkövolyymin vaikutus verkon siirtokykyyn, energiakasvien tehoviljelyn vaikutus laajoilla viljelyaloilla ja tuulivoimalapuistojen ympäristövaikutus. 4.7. Vuoteen 2010 on vajaat 13 vuotta. Siihen mennessä uusiutuvien energianlähteiden osuuden on vesivoimaa lukuunottamatta viisinkertaistuttava. Vauhdittamiskampanjan onnistuminen on siksi ratkaisevan tärkeää. Kampanjan tulee onnistua sekä laajuudeltaan että ajoitukseltaan. Kun ministerineuvosto on hyväksynyt kampanjan, on jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmat välttämätöntä saada valmiiksi erittäin nopeasti. 5. Seuranta ja täytäntöönpano 5.1. Jo vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa komitea kannatti ehdotusta entistä paremmasta tietojenkeruusta ja mittauksesta. 5.2. Jäsenvaltioiden toteuttamaa täytäntöönpanoa on epäilemättä tarpeen koordinoida unionitasolla monestakin syystä. Ensinnäkin on välttämätöntä tietää, että jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmat tavoitteineen yhdessä todella vastaavat unionin vuodeksi 2010 asettamaa 12 prosentin markkinaosuuden tavoitetta, toiseksi on välttämätöntä varmistaa, että valtiot hakevat tarjolla olevaa rakennerahastotukea, kolmanneksi on etenkin tärkeimpien kampanjoiden osalta tarpeen järjestää avainteknologian tarkastuspisteitä kaikkialla unionissa, ja neljänneksi komission ja jäsenvaltioiden tulee yhdessä varmistua siitä, että tarvittaessa sisämarkkinoiden toiminnan kannalta välttämättömään harmonisointiin ja standardointiin ryhdytään heti. 5.3. Tältä osin talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission aikomukseen julkaista säännöllisesti tiedonantoja strategian onnistumisen arvioimiseksi ja mahdollisten muutosten tai niiden ja uusien toimien suosittelemiseksi, mikäli näyttää siltä, ettei uusiutuvien energialähteiden hyödyntäminen yleisty riittävästi. Komission tilastojen kannalta on kuitenkin välttämätöntä, että niiden perustaa voidaan pitää luotettavana. 6. Päätelmät 6.1. Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa valkoisessa kirjassa esitettyä EU:n strategiaa ja toimintasuunnitelmaa ja tukee vuoteen 2010 mennessä tapahtuvaan toimeenpanoon liittyviä ehdotuksia. Ohjelma voi laajuutensa ja radikaalin luonteensa vuoksi onnistua vain jos tiettyjä aloja koskevat asenteet muuttuvat. 6.2. Etenkin biomassaohjelman onnistuminen edellyttää huomattavaa muutosta yhteisessä maatalouspolitiikassa, johon tulee luoda viljelijöitä energiakasvien viljelemiseen rohkaisevat rahoitusjärjestelyt. 6.3. Aurinkosähköohjelma edellyttää käänteentekeviä muutoksia rakennusteollisuudessa tekniikan, arkkitehtuurin ja suunnitteluviranomaisten osalta. 6.4. Ohjelman onnistumisen kannalta on välttämätöntä, että kaikki asianomaiset jäsenvaltioiden ministeriöt ja komission pääosastot ymmärtävät ohjelman radikaalin ja kunnianhimoisen luonteen ja toimivat sen mukaisesti ohjelman toteuttamiseksi. Bryssel, 29. huhtikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 206, 7.7.1997. () KOM(97) 550 lopull., TSK:n lausunto valmisteilla.