A4-0184/97

Komission suositus yhteisön ja jäsenvaltioiden talouspolitiikan yleislinjoiksi vuonna 1997 (KOM(97)0168 - C4-0190/97)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon 19. kesäkuuta 1996 antamansa päätöslauselman talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista ((EYVL C 198, 8.7.1996, s. 115)),

- ottaa huomioon komission suosituksen yhteisön ja jäsenvaltioiden talouspolitiikan yleislinjoiksi vuonna 1997 (KOM(97)0168 - C4-0190/97),

- ottaa huomioon komission taloudellisen kertomuksen vuodelle 1997 (KOM(97)0027 - C4-0078/97) ja Euroopan parlamentin siitä 9. huhtikuuta 1997 antaman päätöslauselman ((Kyseisen päivän istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 8)),

- ottaa huomioon valkoisen kirjan kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä (KOM(94)0700),

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 2, 3 a , 102 a ja 103 artiklan,

- ottaa huomioon Torinossa 29. maaliskuuta 1996, Firenzessä 21. - 22. kesäkuuta 1996 ja Dublinissa 13. - 14. joulukuuta 1996 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät sekä puheenjohtaja Santerin Lillessä G7-työllisyyskonferenssissa 1. huhtikuuta 1996 pitämän puheen, jonka mukaan työttömyyden vastainen taistelu muodostaa ensisijaisen tehtävän,

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön ja työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan lausunnon (A4-0184/97),

A. ottaa huomioon, että työttömien määrä ei laske merkittävästi, vaikka reaalisen BKT:n kasvun odotetaan vuosina 1997 ja 1998 olevan 2,3 % ja 2,8 % ja vaikka tarjontapuolen perusedellytykset, kuten viennin ja tuottojen hyvä taso, kohtuulliset palkankorotukset, investointien hyvä kannattavuus ja alentuneet luottokustannukset, ovat suotuisat,

B. ottaa huomioon, että julkiset investoinnit ovat vuosien 1995 ja 1997 välisenä aikana vähentyneet 0,3 prosentilla suhteessa BKT:hen ja saavuttaneet historiallisen alhaisen arvon ja että vuosille 1997/1998 odotetaan taantumaa,

C. katsoo, että kauaskantoisemmat rakenneuudistusta koskevat ehdotukset olisivat olleet Euroopan talouden elvytyksen kannalta parempia ja että rakenneuudistusta koskevissa komission suosituksissa mainitaan vain työmarkkinauudistuksen kaltaisia toimenpiteitä tai sisämarkkinoiden epätäydellisen toiminnan kaltaisia syitä,

D. ottaa huomioon, että vahvan talous- tai työllisyyskasvun pääasiallisen esteen muodostavat teollisuuden investointien tuottamattomuus, korkeat tuotantokustannukset, verojen ja veroluonteisten maksujen suuri määrä sekä työmarkkinoiden joustamattomuus,

E. katsoo, että Euroopan unioni ei kykene vaikuttamaan eurooppalaisen infrastruktuurin uudistamiseen ja että siten EU:n kilpailukyky ja kasvunäkymät heikkenevät keskipitkällä aikavälillä,

F. ottaa huomioon, että Euroopan teollisuuden kilpailukyky riippuu myös teknologisista innovaatioista, opetuksen ja ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen laadusta sekä liikenteen ja televiestinnän infrastruktuureista,

G. katsoo, että talouspoliittisten toimenpiteiden on perustuttava tavoitteeseen luoda uusi kehityksen malli, siten kuin edellä mainitun valkoisen kirjan viimeisessä luvussa on esitetty;

1. Vaatii sisällyttämään yleislinjoihin EY:n perustamissopimuksen 3 a artiklan mukaisen talouspolitiikkojen yhteensovittamisen, jonka perustan muodostaa asianmukainen ja riittävä politiikkojen yhdistelmä, jossa integroidaan talous-, finanssi-, raha-, rakenne- ja tulopolitiikka ja joka tähtää keskipitkällä aikavälillä suhdannelähtökohdat huomioon ottavaan talouden lujittamiseen ja siten terveeseen tasapainoon budjettivajeen ja työllisyyden kannalta tehokkaan kasvun edistämisen välillä;

2. Pahoittelee sitä, että komission suosituksessa rajoitutaan toistamaan periaatteet, joihin lähentymisperusteet perustuvat, toisin sanoen hintojen ja vaihtokurssien vakaus sekä julkisen vajeen alentaminen; pitää kuitenkin tervetulleena sitä, että komissio korostaa julkisten varojen tehokkaan käytön välttämättömyyttä erityisesti suhteessa tuottavien investointien mahdollistamiseen;

3. Ottaa huomioon, että komission suosituksessa keskitytään enemmän jäsenvaltioille osoitettaviin yksilöllisiin suosituksiin kuin todelliseen talouspolitiikkojen yhteensovittamiseen yhteisten tavoitteiden pohjalta, sellaisina kuin ne määritellään EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa;

4. Korostaa, että hyvin kohdennetut innovaatiopolitiikat ovat paras tie terveeseen talouskehitykseen ja että tiukat ympäristönormit tavaroiden tuotannon ja itse tuotteiden osalta edesauttavat toivottavien innovaatioiden syntymistä;

5. Pyytää neuvostoa sisällyttämään aktiivisen työllisyyspolitiikan Eurooppa- neuvoston Essenissä ja Dublinissa tekemien päätösten hengen mukaisesti vuoden 1997 talouspolitiikan yleislinjoihin, jotta ansiotyön turvaamisen ja luomisen välttämättömiä edellytyksiä voidaan kestävällä tavalla parantaa konkreettisin ja koordinoiduin toimenpitein;

6. Vaatii sisällyttämään työttömyyden vastaisen taistelun kaikkiin politiikkoihin ja ehdottaa, että tätä tarkoitusta varten ECOFIN-neuvostosta sekä työllisyys- ja sosiaaliasiain neuvostosta koottava neuvosto esittää Eurooppa-neuvostolle suosituksia, joissa korostetaan, miten tärkeää on kytkeä toisiinsa jäsenvaltioiden ja yhteisön talous- ja työllisyyspoliittiset yleislinjat sekä pyrkiä korkean työllisyystason saavuttamiseen;

7. Pyytää hyödyntämään monivuotiset työllisyysohjelmat talouspolitiikkojen yleislinjojen yhteydessä, jotta niiden suosituksia voitaisiin soveltaa ja seurata käytännössä työmarkkinoiden ja työllisyyden osalta;

8. Vaatii mahdollisimman pian toteuttamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan työntekijöiden pätevyyttä sekä perus- ja jatkokoulutusta sekä luodaan uusia työpaikkoja ympäristön, kulttuurin ja sosiaalisten palvelujen alalla yhteistyössä kansalaisjärjestöjen ja liittojen kanssa; kehottaa myös luomaan pienyrityksille paremmat toimintaedellytykset, koska ne ovat EU:ssa tärkeä työllisyystekijä;

9. Katsoo, että hyvin pienet sekä pienet ja keskisuuret yritykset (tarvittaessa yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten sekä kansalaisjärjestöjen kanssa) voivat luoda suuren määrän työpaikkoja osana uutta «sosiaalista taloutta», etenkin hoitoaloilla, kuten lasten ja kotihoidon alalla, elämän laadun parantamiseen tarkoitettujen palveluiden, kuten turvallisuuden ja julkisen liikenteen ja kulttuuri- ja vapaa-ajan palveluiden alalla, sekä ympäristön- ja luonnonsuojelun alalla; korostaa kuitenkin sitä, että tällaisten palveluiden tarjoamista vaikeuttavat useat lainsäädännölliset ja sääntelyyn liittyvät esteet;

10. Kehottaa komissiota ja neuvostoa toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet luottamuksen palauttamiseksi, jotta voidaan vähentää varovaisuussyistä säästämistä ja edistää näin kotimaista kysyntää;

11. Kehottaa neuvostoa antamaan jäsenvaltioille mahdollisuuden luoda myönteiset olosuhteet yksityisten ja julkisten investointien kasvulle, ja korostaa tässä yhteydessä investointien vertailukelpoisuuden välttämättömyyttä (benchmarking);

12. Pyytää neuvostoa vaatimaan jäsenvaltioilta, että ne järjestävät budjettivajeitansa kasvattamatta tarvittavat varat rakennerahastojen täydentämiselle yhteisön politiikkojen täytäntöönpanemiseksi työttömyyden torjumisen ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamisen alalla;

13. Vaatii vahvistamaan sosiaalisesti ja taloudellisesti tuottavia valtiollisia investointeja, jotka kannustavat yksityisiin investointeihin, silloin kun tällaiset investoinnit ovat tunnistettavissa, ja korostaa, että on välttämätöntä, että suuntaviivoissa panostetaan EIP:n kaltaisten yhteisön rahoitusvälineiden laajentamiseen sekä yhteisön lainojen käyttöön ottamiseen, kun kyseessä on tärkeiden EU:n investointihankkeiden rahoittaminen ja erityisesti pk-yritysten rahoitustuki;

14. Vaatii, että neuvosto ottaa rajoituksetta vastaan Euroopan parlamentin esittämän ja komission hyväksymän yleislinjoja koskevan vaatimuksen, joka koskee Euroopan laajuisten viestintä-, liikenne-, energia- ja ympäristöverkkojen lopullista toteuttamista, niiden aktiivista täytäntöönpanoa sekä EU:n rahoitusvälineiden käyttöä tähän tarkoitukseen ja niiden laajentamista;

15. Vaatii erityisesti toimenpiteitä, joilla T& K:ta edistetään ja tuetaan sopivilla verohelpotuksilla erityisesti pk-yritysten osalta, T& K-aloilla toimivien pk-yritysten riskipääoman saannin ja saatavuuden helpottamista sekä suorituskykyisen tutkimusinfrastruktuurin tukemista ja ylikansallista yhteistyötä yritysten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välillä; vaatii parantamaan pk-yritysten innovaatio- ja toimintaedellytyksiä sekä yritysten perustamisen edellytyksiä ja teollisia rakenteita myös uusien työvälineiden ja ympäristöteknologioiden aloilla;

16. Vaatii neuvostoa ottamaan yleislinjoissa paremmin huomioon jäsenvaltioiden vastavuoroisen taloudellisen riippuvuuden, joka on syntynyt sisämarkkinoiden toteuttamisen myötä ja joka enenevässä määrin rajoittaa puhtaasti kansallisten talouspolitiikkojen tehokkuutta; pitää siksi jatkuvaa pyrkimystä kohti jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen voimakkaampaa keskinäistä täydentävyyttä ehdottoman välttämättömänä, jotta voidaan saavuttaa synergiavaikutuksia seuraavilla aloilla, jotka ovat merkittäviä unionin tulevaisuuden kannalta:

- yritysten taloudellisten, sosiaalisten ja hallinnollisten toimintaedellytysten parantaminen erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta

- innovaation, tutkimuksen ja teknologisen kehityksen edistäminen

- opetus-, koulutus- ja jatkokoulutusjärjestelmien mukauttaminen nykyajan teknologisiin ja sosiaalisiin muutoksiin

- pidättäytyminen yhteisölle haitallisesta sosiaalisiin ja ympäristöllisiin seikkoihin sekä valuutta- ja veroasioihin liittyvästä «polkumyynnistä»;

17. Korostaa, että on välttämätöntä koordinoida ja yhdenmukaistaa paremmin työllisyyteen ja talouteen liittyvät politiikat laajentamalla EY:n perustamissopimuksen 103 artiklassa määrättyä menettelyä ennen kaikkea siten, että Euroopan parlamentti on laajasti osallisena neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin tekemän toimielinten välisen sopimuksen kautta;

18. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.