EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.12.2020 COM(2020) 785 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE



maanteiden tavarakuljetusten tilastoista 18 päivänä tammikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 70/2012 täytäntöönpanosta



1.JOHDANTO 1.1.Kertomuksen tarkoitus Maanteiden tavarakuljetusten tilastoista 18 päivänä tammikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 70/2012 7 artiklan mukaan komission on annettava viimeistään 31. joulukuuta 2014 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus asetuksen täytäntöönpanosta. Tämä on kolmas kertomus, jolla täytetään kyseinen vaatimus. Kertomuksessa esitetään katsaus asetuksen taustaan, poliittiseen kontekstiin ja kattavuuteen. Kahdessa ensimmäisessä osassa kuvataan asetuksen täytäntöönpanoon, menetelmiin ja tietojen laatuun liittyviä kysymyksiä ja tarkastellaan jäsenvaltioille tietojen keräämisestä aiheutuvaa rasitetta. Niissä esitellään myös erilaisia tiedonlevityskeinoja. Kahdessa viimeisessä osassa käsitellään maanteiden tavaraliikenteen tilastojen mahdollista tulevaa kehitystä ja esitetään tärkeimmät päätelmät. 1.2.Oikeudellisen kehyksen tausta Asetus (EU) N:o 70/2012 on maanteiden tavarakuljetusten tilastoista 25 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1172/98 uudelleenlaadittu versio, ja se on edistysaskel kuljetustilastojen kehittämisessä EU:ssa. Se muodostaa kehyksen maanteiden tavarakuljetuksia koskevien laaja-alaisten tietojen keruulle. Asetuksen (EU) N:o 70/2012 avulla tuotetaan komissiolle, muille EU:n toimielimille ja kansallisille viranomaisille vertailukelpoisia, luotettavia, yhdenmukaisia, säännöllisiä ja kattavia tilastotietoja maanteiden tavarakuljetusten laajuudesta ja muutoksista. Näitä tietoja tarvitaan EU:n toimien suunnittelua, seurantaa ja arviointia varten. Jäsenvaltiot toimittavat tiedot komissiolle mikrotason tietoina, minkä ansiosta käyttäjille voidaan antaa tilastollisia taulukoita, joissa on erilaisia muuttujien yhdistelmiä, jollei luottamuksellisuutta koskevista takeista muuta johdu. Asetus (EU) N:o 70/2012 laadittiin siten, että kuljetusyrityksille koituva rasitus olisi mahdollisimman pieni. Tietoja kerätään otantatutkimuksella, joten niitä pyydetään vain ajoneuvojen otoksesta ja rajatulta ajalta (joka on yleensä viikko). Jäsenvaltiot voivat jättää tiettyjä kynnysarvoja pienemmät kuljetukset tutkimuksen ulkopuolelle. 1.3.Poliittinen konteksti Yhteisen liikennepolitiikan kehittäminen edellyttää perusteellista tietämystä maanteiden tavaraliikenteen laajuudesta ja sen kehittymisestä. Poliittinen merkitys on hyvin suuri: valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” määriteltiin kymmenen tavoitetta kilpailukykyisen ja resursseiltaan tehokkaan liikennejärjestelmän aikaansaamiseksi. Nämä tavoitteet muodostavat vertailukohdan tavoitteelle vähentää kasvihuonepäästöjä 60 prosentilla. Maanteiden tavarakuljetuksia koskevia yksityiskohtaisia tilastoja tarvitaan, jotta voidaan seurata näiden tavoitteiden saavuttamista (esimerkkinä tavoite siirtää 30 prosenttia yli 300 kilometrin mittaisista maanteiden tavarakuljetuksista muihin liikennemuotoihin vuoteen 2030 mennessä). Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jolla EU:n talous on määrä muuttaa kestäväksi kääntämällä ilmasto- ja ympäristöhaasteet mahdollisuuksiksi kaikilla politiikan aloilla ja huolehtimalla siitä, että siirtymä on kaikkien kannalta oikeudenmukainen ja osallistava. Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi liikenteen päästöjä on vähennettävä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Ensisijaisiin toimiin, joilla pyritään siirtymään kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen, kuuluvat seuraavat: ·edistetään multimodaalista liikennettä; ·tuetaan automatisoitujen ja yhteenliitettyjen liikkuvuusratkaisujen käyttöönottoa eri liikennemuodoissa; ·otetaan liikenteen ulkoiset kustannukset paremmin huomioon hinnoittelun avulla; ·lisätään kestävien vaihtoehtoisten liikennepolttoaineiden tuotantoa ja käyttöönottoa; sekä ·vähennetään liikenteen aiheuttamaa saastumista erityisesti kaupungeissa. Asetuksen (EU) N:o 70/2012 nojalla kerätyt tiedot ovat tärkeitä päätöksentekijöiden lisäksi myös maantiekuljetuksen ammattialajärjestöille, kuljetusyrityksille, tutkijoille ja mallintajille. Kyselytutkimuksen tulokset ovat olennaisen tärkeitä maanteiden tavaraliikenteen markkinoiden seurannalle Euroopassa. Markkinoiden perusteellinen tuntemus auttaa parantamaan alan yritysten kilpailukykyä.

1.4.Asetuksen soveltaminen jäsenvaltioissa ja muissa maissa Asetus (EU) N:o 70/2012 koskee sellaisenaan kaikkia jäsenvaltioita, ja siinä edellytetään jäsenvaltioilta tietojen toimittamista. Asetusta ei kuitenkaan sen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti sovelleta Maltaan, niin kauan kuin Maltassa rekisteröityjen tavarakuljetukseen tarkoitettujen tieliikenteen moottoriajoneuvojen, joilla on lupa harjoittaa kansainvälisiä maanteiden tavarakuljetuksia, lukumäärä on enintään 400. Tätä tarkoitusta varten Maltan on toimitettava vuosittain Eurostatille tieto niiden tavarakuljetukseen tarkoitettujen tieliikenteen moottoriajoneuvojen lukumäärästä, joilla on lupa harjoittaa kansainvälisiä maanteiden tavarakuljetuksia, viimeistään sitä vuotta seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä, jota tieto tavarakuljetukseen tarkoitettujen tieliikenteen moottoriajoneuvojen lukumäärästä koskee. Myös Norja ja Sveitsi toimittavat tietoja. Montenegro on ehdokasmaana toimittanut tietoja vuodesta 2016. Yhdistyneen kuningaskunnan erottua Euroopan unionista 1. helmikuuta 2020 Eurostat lisäsi tietoaineistoihinsa uuden ryhmän ”Euroopan unioni – 27 maata (vuodesta 2020)”, johon Yhdistynyt kuningaskunta ei kuulu. Vuoden 2020 loppuun jatkuvan siirtymäkauden aikana Yhdistynyt kuningaskunta lähettää edelleen tietoja Eurostatille. Tiedot asetetaan käyttäjien saataville. Maat toimittavat tiedot Eurostatille neljännesvuosittain asetuksen (EU) N:o 70/2012 5 artiklan mukaisesti. 2.ASETUKSEN (EU) N:O 70/2012 TÄYTÄNTÖÖNPANON SEURANTA 2.1.Lakisääteisten velvoitteiden noudattaminen Asetuksessa (EU) N:o 70/2012 määriteltyjä tietojen toimittamisvelvoitteita noudatetaan erittäin hyvin. Kaikki jäsenvaltiot toimittavat pyydetyt tietokokonaisuudet, viivästyksiä esiintyy vain harvoissa tapauksissa, ja ne johtuvat pääasiassa kansallisen tason tietoteknisistä muutoksista. Näin voidaan tuottaa korkealaatuisia, oikea-aikaisia ja luotettavia tilastoja maanteiden tavaraliikenteestä Euroopassa. 2.2.Jäsenvaltioissa käytetyt tiedonkeruumenetelmät Asetuksen (EU) N:o 70/2012 menetelmäjärjestelyt muodostavat puitteet mikrotietojen keräämiselle jäsenvaltioissa. Eurostat kerää tietoja osallistuvien maiden käyttämistä tiedonkeruumenetelmistä (mukaan lukien rekisterien käyttö, otantamenetelmät ja kattavuus) joka kolmas vuosi ja julkaisee ne asiakirjassa ”Methodologies used in surveys of road freight transport in Member States, EFTA and Candidate countries”. Lisäksi tietoja ilmoittavat maat ovat viitevuodesta 2018 alkaen luoneet kansalliset metatietotiedostot eurooppalaisissa viitemetatietotiedostoissa käytettyyn malliin ”Euro SDMX Metadata Structure”. Kansalliset metatietotiedostot sisältävät tilastollisen esityksen kansallisista tiedoista sekä tietoja kansallisesta lainsäädännöstä, tietojen levittämistä koskevasta politiikasta, tietojen laadusta ja niiden tilastollisesta käsittelystä. 2.3.Jäsenvaltioille aiheutuvat rasitteet ja kustannukset Asetus (EU) N:o 70/2012 on laadittu niin, että jäsenvaltioille koituva rasite olisi mahdollisimman pieni. Useimmissa maissa ei tarvita lisätoimenpiteitä, koska nykyiset menettelyt ovat riittäviä tiedonkeruuvaatimusten täyttämiseksi. Kansallisissa metatietotiedostoissa ilmoitettujen tietojen mukaan valtaosa tietoja ilmoittavista maista pitää tietojen toimittamiseen liittyvää työmäärää hyväksyttävänä. Eri maiden välillä on huomattavia eroja tietojen keruuseen liittyvässä rasituksessa sen mukaan, minkälaisia kansallisia tiedonkeruujärjestelmiä niillä on käytettävissä. Vastaajat käyttivät arviolta keskimäärin 40 minuuttia tietojen ilmoittamiseen yhdestä ajoneuvosta, jolla oli kuljetuksia tutkimusjakson aikana. Kustannukset vaihtelevat maittain, koska tietojen keräämiseen käytetyn otoksen koko vaihtelee. Joissakin tapauksissa otoksessa on muutama tuhatta ajoneuvoa, kun taas toisissa otos koostuu useasta sadasta tuhannesta ajoneuvosta. Tiedonkeruusta aiheutuvat kustannukset ja rasitteet ovat perusteltuja suhteessa tilastoista saatavaan hyötyyn. Komissio auttaa jäsenvaltioita kansallisten tilastojen tuottamisessa. Eurostat hallinnoi kansallisia mikrotietoja ja laatii tilastoja (D-taulukoita), jotka koskevat muissa maissa rekisteröityjen ajoneuvojen kuljetustoimintaa kussakin maassa. Nämä tilastot lähetetään takaisin kansallisille tilastoviranomaisille, jotta ne saavat täydelliset tilastotiedot kaikista maanteiden tavarakuljetustoiminnoista, jotka on tehty niiden alueella EU:ssa (lukuun ottamatta Maltaa), Sveitsissä ja Norjassa rekisteröidyillä kuorma-autoilla. Asetuksen (EU) N:o 70/2012 täytäntöönpanon ja komission toimittamien D-taulukoiden ansiosta maiden ei tarvitse kerätä tietoja ulkomaisten kuorma-autojen toiminnasta alueellaan. Lisäksi mikrotietotason tietojen keräämisen ja hallinnoinnin ansiosta Eurostat voi vastata joustavammin tilastotietojen käyttäjien tarpeisiin ilman viivytyksiä ja lisäponnisteluja kansallisella tasolla. Eurostat levittää maanteiden tavaraliikenteen tilastoja ja jäsenvaltiot D-taulukoita asetuksen (EY) N:o 6/2003 säännösten mukaisesti. 2.4.Hallinnollisen rasituksen vähentäminen ja yksinkertaistaminen Komissio (Eurostat) pyrkii jatkuvasti vähentämään ja yksinkertaistamaan hallinnollista rasitusta. Eurostat toteuttaa yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa erityistoimia tietojen keräämisestä ja ilmoittamisesta aiheutuvan kansallisen rasitteen vähentämiseksi. Näitä ovat seuraavat toimet:

1.työvälineiden kehittäminen helpottamaan yksityiskohtaisten alueellisten tietojen ilmoittamista; 2.mikrotason tietojen ajantasaistettujen toimittamis- ja validointityökalujen kehittäminen, jotta tietoja ilmoittaville maille voidaan antaa palautetta tietojen laadusta ja kussakin tietojoukossa havaituista erityisistä virheistä; 3.säännöllisten kokousten järjestäminen, jotta jäsenvaltioiden, EFTA-maiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden asiantuntijat (maanteiden tavaraliikenteen tilastoja käsittelevä asiantuntijaryhmä ja työryhmät) voivat vaihtaa hyviä käytäntöjä ja keskustella tietojen laadusta, menetelmiä koskevista kysymyksistä ja tulevasta edistymisestä. Tulevaisuudessa tiedonkeruusta aiheutuvaa rasitetta voitaisiin keventää entisestään, jos maat ottavat käyttöön digitaaliset tietojenraportointimenetelmät, joilla korvattaisiin nykyisin käytössä olevat paperiasiakirjat. 2.5.Tietojen validointi ja saatujen tilastotietojen laatu Vaikka tietojen kerääminen ja toimittaminen on jäsenvaltioiden vastuulla, Eurostat tekee kaikkensa vastaanotetuissa tiedoissa olevien virheiden havaitsemiseksi ja ylläpitää tietoteknistä järjestelmää tietojen validointia ja käsittelyä varten. Jäsenvaltioilta saatujen tietojen laatu on kaiken kaikkiaan erittäin hyvä. Kaikki maat tarkistavat tiedot, jos virheitä esiintyy. Maan sisäisten, kansainvälisten sekä kaikkien kuljetusten osalta neljännesvuosittaisiin mikrotietoihin sovelletaan validointimenettelyä, ja neljännesvuosittaisille ja vuosittaisille tiedoille tehdään aikasarjojen tarkastuksia: ·Mikrotietojen validointi: maat toimittavat tiedot Eurostatille EDAMIS-portaalin kautta. Pääasiallisen tietojärjestelmän toteuttamassa validointimenettelyssä havaitaan perusvirheet ja virheelliset koodit. Tietoja ilmoittavat maat saavat jokaisesta lähettämästään tietoerästä validointiraportin, jossa annetaan mikrotason tietoja koskevat ohjeet, jotta havaittujen virheiden korjaaminen olisi helpompaa. Lisäksi komissio kehittää jatkuvasti validointisääntöjään muuttuvien tarpeiden täyttämiseksi ja varmistaakseen korkealaatuisten tilastojen tuottamisen. ·Aikasarjojen tarkastukset: komissio pitää tärkeänä, että aikasarjan poikkeavat havainnot yksilöidään ennen tietojen julkaisemista. On tärkeää, että tietoja ilmoittavat maat vahvistavat kehityssuuntaukset, jos suuria vaihteluita havaitaan. Tarvittaessa maat toimittavat tarkistetut tietokokonaisuudet tai selittävät syyt merkittäviin aikasarjojen vaihteluihin. 2.6.Menetelmätuki jäsenvaltioille Eurostat antaa jatkuvasti menetelmiä koskevaa ja teknistä tukea jäsenvaltioille ja ylläpitää luotettavaa tieto- ja metatietojärjestelmää maanteiden tavaraliikenteen tilastojen tuottamista varten. Eurostat on laatinut asetuksen (EU) N:o 70/2012 täytäntöönpanoa varten kaksi käsikirjaa: ·Road freight transport methodology, jossa esitetään metodologinen perusta maanteiden tavarakuljetuksia koskevien tilastojen keräämiselle jäsenvaltioissa, ehdokasmaissa ja EFTA-maissa; ·Methodologies used in surveys of road freight transport in Member States, EFTA and Candidate countries, jossa esitellään tietoja ilmoittavissa maissa toteutettujen maanteiden tavaraliikennettä koskevien tutkimusten menetelmäkysymyksiä. 2.7.Tietojen levittäminen 2.7.1.Eurostatin tiedotustaulukot Asetuksen (EU) N:o 70/2012 mukaisesti kerättyihin mikrotietoihin perustuvat yhdistetyt tiedot julkaistaan Eurostatin tiedottamiseen käytettävässä tietokannassa. Käyttäjät voivat saada yksityiskohtaisia tilastotaulukoita, jotka on laadittu komission asetuksen (EY) N:o 6/2003 säännösten mukaisesti. Maanteiden tavaraliikennettä koskevia taulukoita on 43, ja lisäksi on yksi eurooppalainen metatietotiedosto ja useita kansallisia metatietotiedostoja. 2.7.2.Julkaisut Eurostat tuottaa Statistics Explained ‑artikkeleita, joissa analysoidaan tietoja tiedotusvälineitä ja suurta yleisöä varten. Artikkeleissa käsitellään seuraavia aiheita: ·Maanteiden tavaraliikenteen yleiset suuntaukset

·Maanteiden tavaraliikenne ajoneuvojen ominaisuuksien mukaisesti jaoteltuna ·Maanteiden tavaraliikenne matkan ominaisuuksien mukaisesti jaoteltuna ·Maanteiden tavaraliikenne tavaralajeittain ·Maanteiden tavaraliikenne – kabotaasi. Artikkeleja päivitetään vuosittain, lukuun ottamatta kabotaasiliikennettä koskevaa artikkelia, joka päivitetään kahden vuoden välein. Artikkeleja päivitetään, kun tiettyä viitevuotta koskeva tiedonkeruu on saatu päätökseen. 2.7.3.Anonymisoidut tiedot Komission asetuksen (EU) N:o 557/2013 mukaisesti maanteiden tavaraliikennettä koskevista mikrotiedoista poistetaan tunnistetiedot ja ne asetetaan tutkimusyksiköiden saataville tieteellisiä tarkoituksia varten. Komissio (Eurostat) vastaanottaa anonyymejä tietoja koskevat pyynnöt, ja pääsy tietoihin myönnetään komission (Eurostatin) ja kansallisten tilastoviranomaisten yhteisellä suostumuksella. Vuosina 2018 ja 2019 yhteensä kahdeksan tutkimusyksikköä oli kiinnostunut saamaan Euroopan maanteiden tavaraliikennettä koskevan tutkimuksen anonyymeiksi muutetut tiedot. 2.7.4.Muut tietojen levittämisen tavat Tietoja levitetään myös poimimalla tietoja räätälöidysti käyttäjiä varten sekä Eurostatin uutisten ja julkaisujen kautta (esim. tilastokirja Energy, transport and environment statistics) 3.MAANTEIDEN TAVARALIIKENTEEN TILASTOJEN KEHITTÄMINEN Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, jonka tavoitteena on tehdä Euroopasta ilmastoneutraali vuoteen 2050 mennessä, on esitetty joukko muutosvoimaisia toimintalinjoja talouden eri aloilla, myös liikenteessä. Maanteiden tavaraliikennettä koskevia tilastoja voidaan käyttää poliittisten tavoitteiden asettamisen ja seurannan apuna. Tätä varten on toimitettava tietoja kuljetettujen tavaroiden määristä, kuljetuista kilometreistä sekä laitteista ja infrastruktuurista. Maanteiden tavaraliikenne on erityisen merkittävä ala, sillä sen osuus sisämaan tavaraliikenteestä Euroopan unionissa on suurin (75,3 prosenttia vuonna 2018). Maanteiden tavaraliikenteen tilastoja käsittelevä asiantuntijaryhmä kokoontui kahdesti kesäkuun 2018 ja maaliskuun 2020 välisenä aikana. Näissä kokouksissa Eurostat, jäsenvaltiot, EFTA-maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat keskustelivat tietotarpeista, tavoista parantaa maanteiden tavaraliikenteen tilastoja ja keinoista vähentää tiedonkeruusta aiheutuvaa rasitetta. Parhaillaan keskustellaan myös tulevista tilastoista, jotka koskevat kevyillä hyötyajoneuvoilla harjoitettavaa kuljetusta. Vaikkei tällaisilla ajoneuvoilla kuljeteta kovin raskaita kuormia, niillä ajetaan suuri määrä kilometrejä kaupunkialueilla, mikä lisää merkittävästi päästöjä ja ruuhkia. Lisäksi on havaittu, että näitä ajoneuvoja käytetään yhä enemmän myös kaupunkien välisillä ja kansainvälisillä matkoilla. Kevyet hyötyajoneuvot ovat toistaiseksi jääneet suurelta osin eurooppalaisen liikennepolitiikan ja siihen liittyvän unionin säännöstön soveltamisalan ulkopuolelle. Tilanne on muuttumassa äskettäin hyväksyttyjen asetusten (EU) 2020/1054 ja (EU) 2020/1055 myötä. Kevyiden hyötyajoneuvojen käyttöä koskevien tietojen kysyntä kasvaa, ainakin EU:n lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen osalta. Kevyitä hyötyajoneuvoja koskevia tietoja voi hakea myös katsastusrekisteristä, johon on koottu tietoja ajoneuvon moottorityypistä, painoluokasta ja polttoainetyypistä sekä sen päästöjenrajoitustekniikasta. Tätä alaa on tutkittu vuodesta 2018 lähtien erityisessä työryhmässä, jossa tarkastellaan kevyitä hyötyajoneuvoja koskevan tiedonkeruun toteutettavuutta ja parametrejä. Keskusteluissa käsitellään kehitettäviä menetelmiä, kuten määritelmiä, kynnysarvoja, tietolähteitä ja kerättäviä muuttujia. Komissio (Eurostat) käynnisti hankkeen yhteydessä vuoden 2020 alussa pilottitutkimuksia kevyitä hyötyajoneuvoja koskevista tilastoista. Työryhmä keskusteli viimeisimmässä kokouksessaan 4.maaliskuuta 2020 useista menetelmiin liittyvistä näkökohdista ja muuttujista, joita voitaisiin kerätä. Työryhmän työ jatkuu edelleen. Kevyistä hyötyajoneuvoista tarvitaan tulevaisuudessa entistä enemmän tietoa monissa maissa ja EU:n tasolla. Vielä ei kuitenkaan ole selvää, missä määrin tällaisia ajoneuvoja koskevia tilastoja voitaisiin kerätä lähitulevaisuudessa , kun otetaan huomioon tietojenkeruun korkeat kustannukset ja rasitteet. Vastikään järjestetyssä kuulemisessa tietoja ilmoittavat maat totesivat, että mahdolliset ajoneuvoissa käytetyn polttoaineen tyyppiä ja ajoneuvojen päästöluokkia koskevat lisämuuttujat olisivat hyödyllisiä. Matkan aikana kulutettua polttoainetta koskeva muuttuja voi olla hyödyllinen myös ilmapäästöjen laskemisessa. Tulevaisuudessa voidaan harkita automatisoitua tai itseohjautuvaa ajamista koskevia muuttujia. Useimpien muuttujien tiedot olisi haettava hallinnollisista tietokannoista (rekistereistä), jotta vastaajille ei aiheutuisi lisärasitetta. Vapaaehtoista muuttujaa ”Mahdollisuus käyttää ajoneuvoa yhdistettyihin kuljetuksiin” koskevat tiedot voitaisiin yhdistää intermodaalisia kuljetuksia koskeviin tilastoihin. Ajoneuvoon liittyvä NACE-toimiala on tällä hetkellä merkittävä nelinumeroisena, mutta se olisi hyväksyttävä myös korkeammilla tasoilla ja jopa NACE-luokituksen ylimmällä toimialatasolla. Tietoja ilmoittavat maat ovat myös huomauttaneet, että joidenkin raportointisääntöjen pitäisi olla konkreettisempia; esimerkiksi ajoneuvokannan tarkka määrittely olisi erittäin hyödyllistä, koska sen avulla kaikki tietokokoelmat olisivat yhdenmukaisempia ja vertailukelpoisempia. Olisi myös tarkasteltava kysymystä, joka koskee kuljetustietojen keräämisestä aiheutuvaa suurta rasitetta suhteessa maantieajoneuvojen mahdollisesti pieneen määrään ja tietojen keräämisestä saatavaan hyötyyn. 4.PÄÄTELMÄT Asetuksen (EU) N:o 70/2012 täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia ja tuloksia pidetään myönteisinä. Maat noudattavat tietojen toimittamista koskevia velvoitteita, ja sekä kansallisella että komission tasolla myönnetyt resurssit mahdollistavat korkealaatuisten tulosten tuottamisen. Komissio tukee jäsenvaltioita asetuksen (EU) N:o 70/2012 täytäntöönpanossa, ylläpitää tietoteknistä tiedonhallintajärjestelmää ja on parantanut viestintää tietojen ilmoittamisesta aiheutuvan rasitteen minimoimiseksi.