Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa"

(2001/C 253/07)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta "Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa" KOM(2000) 567 lopullinen,

ottaa huomioon komission henkilöstön valmisteluasiakirjan aiheesta "Euroopan innovaatiopolitiikan suuntaukset ja Euroopan unionin innovaatioympäristö" (SEC(2000) 1564),

ottaa huomioon komission 26. syyskuuta 2000 perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 13. kesäkuuta 2000 ja puheenjohtajansa 15. marraskuuta 2000 tekemän päätöksen osoittaa lausunto valiokunta 6:n "työllisyys, talouspolitiikka, yhteismarkkinat, teollisuus, pk-yritykset" ja valiokunta 5:n "sosiaalipolitiikka, kansanterveys, kuluttajansuoja, tutkimus, matkailu" valmisteltavaksi,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Vihreä kirja innovaatiosta" (KOM(95) 688 lopull.)(1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Ensimmäinen Euroopan innovaatiota koskeva toimintasuunnitelma" (KOM(96) 589 lopull.)(2),

ottaa huomioon valiokunta 5:n helmikuun 5. päivänä 2001 hyväksymän lisälausunnon CdR 419/2000 rev., jonka esittelijä oli Leena Piikivi (FIN, PSE),

ottaa huomioon valiokunta 6:n helmikuun 19. päivänä 2001 yksimielisesti hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 468/2000 rev., jonka esittelijä oli Gordon Keymer (UK, PPE),

hyväksyi 4.-5. huhtikuuta 2001 pitämässään 38. täysistunnossa (huhtikuun 4. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

NÄKEMYKSIÄ JA SUOSITUKSIA

Yleistä innovaatiopolitiikasta

1. Komitea on tyytyväinen voidessaan ottaa kantaa tähän tärkeään tiedonantoon. Komitea painotti paikallishallinnon tärkeää roolia innovaatiopolitiikassa vuonna 1996 komission asiakirjasta "Vihreä kirja innovaatiosta" antamassaan lausunnossa. Painotus on pysynyt samana komitean myöhemmissä innovaatiota käsittelevissä lausunnoissa.

2. Komitean mielestä komission tiedonanto on yleisesti ottaen hyvin perusteltu, ja se sisältää koko joukon järkeviä ehdotuksia, jotka on tarkoitettu EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden suorituskyvyn parantamiseen innovaation alalla. Tiedonanto näyttää heijastavan hyvin alan toimijoiden ja organisaatioiden yhteisiä näkemyksiä.

3. Komitea on kuitenkin voimakkaasti sitä mieltä, että yhteiset toimet ovat tarpeen innovaation ja siihen liittyvien muiden politiikan alojen yhtenäisyyden lisäämiseksi. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikoilla on merkitystä, koska ne auttavat muodostamaan kehyksen taloudellisen toiminnan uusia "klustereita" varten. Esimerkiksi EU:n rakennerahastot ovat olleet äärimmäisen tärkeitä sellaisten perusrakenteiden luomisessa, jotka auttavat taantuvia ja kehityksestä jäljessä olevia hallinto- ja muita alueita elvyttämään perinteisiä toimialoja sekä kehittämään uusia ja huipputekniikan aloja. Ammattipätevyyspolitiikalla on niin ikään merkitystä, koska ihmisäly on kaiken innovaation lähde.

4. Komitean mielestä ehdotetut viisi ensisijaista tavoitetta ovat sopivia ja asianmukaisia, koska ne muodostavat osan johdonmukaista innovaation tukijärjestelmää ja heijastavat koko EU:ta koskevia avaintekijöitä. Yksittäiset jäsenvaltiot voivat tietysti muuttaa painotuksia omien järjestelmiensä ja tilanteidensa mukaan. Järjestelmäpohjainen näkemys innovaatiosta perustuu prosessien jatkuvaan parantamiseen ja merkitsee sitä, että kunkin henkilön osaamismäärää on kasvatettava, ja kehitettävä kollektiivista osaamista; tämä tulkitaan parhaaksi lähestymistavaksi pyrittäessä kehittämään innovaatiopolitiikkaa ja -strategioita. EU:n ja jäsenvaltioiden tulisi näin ollen keskittyä luomaan perusedellytykset innovaatiotuen kehittämistä varten, mikä edellyttää tietysti tasapuolisten toimintaedellytysten luomista.

5. Alue- ja paikallishallintojen päätehtävä on keskittyä paikallisiin erityistoimiin, kuten alue- ja paikallistason innovaatiojärjestelmien tehokasta toimintaa haittaavien esteiden poistamiseen. Komitea pitää kuitenkin innovaatiota edistävien toimintatapojen riittävää joustavuutta tarpeellisena, jotta alue- ja paikallistaso voisivat luoda omat tukijärjestelmänsä tarpeidensa mukaan.

6. Komitea katsoo, että innovaatio on avainprosessi, joka sitoo tutkimustoiminnan ja yritykset yhteen ja jonka tuloksena syntyy työpaikkoja, tuotteita ja palveluja. Innovaation edistämispolitiikan tulee siksi olla luonteeltaan strategista eikä toimialakohtaista. Tästä syystä olisi painotettava yhtenäistä ja johdonmukaista lähestymistapaa kaikilla tasoilla.

7. Komitea on erityisesti sitä mieltä, että paikallishallinnon strategista roolia olisi korostettava innovaation edistämisessä ja vauhdittamisessa. Paikallisviranomaiset vastaavat suoraan useista toiminnoista, jotka myötävaikuttavat innovaation tukijärjestelmiin. Kyseisiin toimiin sisältyvät talouskehitys, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, tiede-, teknologia- ja yrityspuistojen kehittäminen, maankäytön suunnittelu investointien houkuttelemisen ja "klustereiden" muodostumisen helpottamiseksi jne. Jäsenvaltioiden paikallishallintojärjestelmien ja -rakenteiden välillä saattaa olla eroja, mutta niiden kaikkien velvollisuutena on strateginen toiminta innovaatioon liittyvien toimintojen (joihin luetaan myös keskushallinnon alue- ja paikallisvirastojensa välityksellä suorittamat toiminnot) yhteensovittamisessa, jotta yritysten innovaatio- ja muuta toimintaa varten saataisiin luotua johdonmukainen kehys.

8. Lisäksi paikallishallintoa tulisi rohkaista aktiivisesti osallistumaan valtakunnan ja Euroopan tasolla luotuun innovaation tukipolitiikkaan vahvan, yhtenäisen ja avoimen tukikehyksen luomiseksi.

9. Komitea arvelee, että liiallinen byrokratia, joka vaikuttaa pk-yrityksiin ja tukahduttaa mm. innovaation, tulee olemaan ongelma tulevaisuudessakin. PK-yrityksille myönnetty rahoitus ei myöskään riitä innovaatioon eikä TKI:n edellyttämiin informaatiojärjestelmiin, mikä alentaa pk-yritysten innovaatiokapasiteettia.

10. Lopuksi komitea toteaa, että tiedonannossa vähätellään laajaa vaikutusta, joka paikallishallinnolla voi olla pyrittäessä tukemaan innovaatiota paikallistaloudessa. Paikallishallinto toimittaa tuotteita ja palveluja yhteisönsä puolesta. Se on jo sellaisenaan suora palveluntarjoaja, ja se on sitoutunut kohottamaan paikallisväestön kansalaisaktiivisuutta esim. tieto- ja viestintätekniikan järkevän käytön välityksellä. Paikallishallinnolla on merkittävä rooli uuden tekniikan hyödyntämisessä, innovatiivisen toimintatapojen edistämisessä toimittajiensa keskuudessa, uusien palvelutarjontatapojen käyttöönotossa sekä uusien johtamismallien soveltamisessa julkissektorin työnantajana.

Tavoite 1 - Innovaatiopolitiikan johdonmukaisuus

11. Komitea on tyytyväinen ehdotukseen luoda puitteet vuoropuhelulle, koordinoinnille ja yhteistyölle siten, että jäsenvaltioiden innovaatiopolitiikkaa ja innovaatiotoimintaa voidaan arvioida esikuva-analyysein ja politiikka toimineen on kartoitettavissa. Kaikkien eri tasojen asianomaisten toimijoiden (niin jäsenvaltioissa kuin EU:ssa) tulisi voida osallistua edellä mainittuun vuoropuheluun.

12. Komitea uskoo, että Euroopan komissio voi osallistua nykyistä enemmän kyseisen prosessin helpottamiseen. Tämä voi tapahtua luomalla www-sivusto, levittämällä hyviä toimintatapoja, joiden avulla teknologeista voi kouluttaa yrittäjiä, sekä antamalla ohjausta tehokkaiden yrityshautomoiden luomisessa. Lisäksi komission tulisi yksinkertaistaa omien aloitteidensa, kuten tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman, tarjouspyyntömenettelyjä ja niihin osallistumista, jotta menettelyt olisivat osanottajille nykyistä nopeampia ja edullisempia.

13. Euroopan komission tulee tukea toimia alue- ja paikallisviranomaisten ja/tai -organisaatioiden välisen keskinäisen tuen, yhteistyön tai koordinoinnin edistämiseksi. Tämä koskee erityisesti kansainvälistä yhteistyötä ja koordinointia. Tämä ei koske pelkästään sääntöjen/menetelmien yksinkertaistamista ja vähentämistä, vaan myös markkinoille tuloon tarvittavan ajan lyhentämistä. Olisi myös pidettävä riittävänä, että aloitteen tekijä(t) osoittaa (osoittavat) ryhtyneensä tarvittaviin toimiin kansainvälisten yhteistyökumppanien löytämiseksi.

14. Komitea toteaa, että viidennessä TTK-puiteohjelmassa (päätös 182/1999/EY, 22.12.1998) innovaatioiden tehostamiseksi tutkimushankkeissa edellytetään mm. teknologian käyttöönottosuunnitelmaa (Technological Implementation Plan), ja ehdottaa, että saatuja hyviä esimerkkejä ja toimintamalleja teknologian käyttöönottosuunnitelmien toteutumisesta tehdään tehokkaasti tunnetuksi laajojen tiedotustoimien avulla.

15. Jäsenvaltiot voisivat käyttää myös alue- ja paikallishallinnon kautta kanavoitavia verokannustimia lisäponnistusten aikaansaamiseksi erityisesti pk-yritysten T& K-toiminnan sekä taitojen uusien hallintamenetelmien edistämiseksi, vaikka onkin syytä torjua valtiontukien väärinkäyttö ja yhtenäismarkkinoiden vääristymät. Tällaiset toimet, mikäli ne ovat markkinasääntöjen mukaisia, voivat olla suureksi avuksi pyrittäessä lisäämään EU:ssa toimivien yritysten sopeutumiskykyä suhteessa maailmanlaajuisesti operoiviin yrityksiin.

16. Komitea suhtautuu erittäin myönteisesti Euroopan innovaatioiden tulostauluun, joka sisältää sopivan määrän indikaattoreita, joilla voidaan kuvata eri alojen innovaatiokykyä unionissa ja sen kaikissa jäsenvaltioissa. Komission tulisi varmistaa, että tämä suppeahko indikaattorijoukko säilytetään, jotta ponnistelut jatkossakin kohdentuvat asetettuihin painopistealoihin.

17. Komitea ehdottaa, että harkittaisiin innovaatioiden tulostaulun toteuttamista ja julkaisemista myös aluetasolla, mikä tarjoaisi mahdollisuuden alue- ja paikallistason viranomaisille, tiedeyhteisöille (yliopistoille, korkeakouluille ja tutkimuslaitoksille) sekä yrityksille arvioida ja seurata alueellisen innovaatiotoiminnan onnistumista.

18. Komitean mielestä innovaatioiden tulostaulun suurin haaste tulee olemaan tiedon yhdenmukaisuuden takaaminen kaikkialla EU:ssa nyt ja tulevaisuudessa. Sekä komissiota että yksittäisiä jäsenvaltioita tulisi kannustaa parantamaan Euroopan laajuisten tiedostojen laatua ja vankkuutta. Tulostaulua tulisi päivittää usein, ja sen avulla pitäisi pyrkiä arvioimaan myös jo määriteltyjä innovaatiomalleja ja innovaation hallinnassa havaittuja kehityssuuntia.

19. Mikäli sopivia indikaattoreita tai muita tietolähteitä ei ole vielä olemassa, on pyrittävä korjaamaan puutteet ja tarjoamaan nykyistä tarkempi kuva innovaatioasteesta.

20. Komission tulisi pohtia mahdollisuutta laajentaa innovaation tulostaulu EU:n ehdokasvaltioihin sekä EU:n ulkopuolisiin valtioihin. Tämä heijastaisi paremmin organisaatioiden välisen vuorovaikutuksen todellisuutta sekä verkottumisen tehokkuutta koko Euroopan mantereella.

21. Komitea tukee yritystoiminnan pääosaston pyrkimyksiä lisätä yhteisön innovaatiotutkimuksia siten, että niitä tehdään joka toinen vuosi joka neljännen vuoden sijaan.

22. Komission tulisi tehdä usein, säännöllisin väliajoin tutkimuksia jäsenvaltioiden innovaatiokehityksestä.

23. Komitea odottaa komission esittävän ajatuksia uusista tutkimusaloista, joita voidaan hyödyntää pyrittäessä lujittamaan innovaatiojärjestelmien ja -tapojen ymmärtämistä ja niiden tukemista.

Tavoite 2 - Innovaatioita tukevat sääntelypuitteet

24. Komitea kannattaa Lissabonissa kokoontuneen Euroopa-neuvoston ilmaisemaa aikomusta keventää yritysten hallinnollista ja sääntelytaakkaa. Komiteakin toivoo toimia ylimääräisen byrokratian purkamiseksi. Esimerkiksi jäsenvaltioissa tulisi tehdä nykyistä useammin byrokratiaa koskevia kustannus-hyöty-analyysejä. Lisäksi sääntöjen voimassaoloajan tulisi olla rajallinen. Sääntöjen tulisi olla aina vain tietyn aikaa voimassa, ja mikäli voimassaoloaikaa halutaan jatkaa tietyllä aikajaksolla, se tulisi aina perustella. Komitea toivoisi byrokratian määrää mittaavia indikaattoreita sekä tietoa jäsenvaltioiden toimista byrokratian purkamiseksi mm. innovaatioiden tulostaulun välityksellä.

25. Komitea korostaa innovaatioihin liittyvien immateriaalioikeuksien merkitystä tietoon perustuvassa taloudessa ja toteaa tutkimustulosten hyödyntämisen vaativan selkeät ohjeet tiedeyhteisön ja yksittäisen tutkijan välisistä omistussuhteista.

26. Komitea ehdottaa, että EU:n alueella harmonisoidaan tutkijoiden immateriaalioikeuksia koskevat säädökset, mikä kannustaa tutkijoita arvioimaan tutkimustulostensa taloudellista hyödyntämistä ja tehostaa myös sovellutuksiin tähtäävää yhteistyötä eri maiden tutkijoiden välillä.

27. Komitea ehdottaa selvitettäväksi, voidaanko julkisella rahoituksella toteutettavien tutkimushankkeiden tulosten immateriaaliset oikeudet suojata käyttämällä tutkimushankkeen rahoitusta patenttien hakemiseen.

Tavoite 3 - Innovatiivisten yritysten perustamisen ja kasvun tuki

28. Komitean mielestä komissio on oikeassa korostaessaan uusien innovatiivisten, teknologiapohjaisten yritysten tärkeyttä laadukkaiden ja ammattitaitoa vaativien työpaikkojen tulevina tarjoajina. Komiteasta on kuitenkin tärkeää tehdä selväksi, että innovatiivisuudella ei viitata aina huipputekniikkaan. Useat perinteiset toimialat (aina terästeollisuudesta elintarviketeollisuuteen) voisivat hyötyä suuresti uusista tuotteista ja prosesseista. Tämä on erittäin tärkeää paikkakunnille ja alueille, jotka eivät sijaitse Euroopan ytimessä ja joiden taloudet koostuvat valtaosin ns. perinteisistä toimialoista, kuten jalkine- ja tekstiiliteollisuudesta.

29. Komitea toteaa, että teknologinen innovaatio on ilmiö, joka koskee nykyään lähes kaikkia aloja, ja että taipumus innovaatioon on jatkuvaa, nopeaa, kaikkialla esiintyvää ja siirrettävissä yritysten kesken. Innovaatio saa siis aikaan vahvoja kilpailujännitteitä ja hyödyttää niitä yrityksiä, jotka kykenevät suuntaamaan suurempia, ei pelkästään taloudellisia vaan myöskin henkilöresursseja suunnittelu- ja hallintajärjestelmien käyttöönottoon. Tällä tarkoitetaan organisatorisia mekanismeja, jotka asianmukaisesti suunniteltuina ja käytettyinä edistävät yrityksen strategista (ja organisatorista) uudelleen suuntautumista.

30. Komitean näkemyksen mukaan innovaatioiden edistämistä palvelualalla ei tulisi laiminlyödä. Tämä koskee niin teollisuuteen ja liike-elämään suunnattuja ammatillisia ja rahoituspalveluja kuin kuluttajille suunnattua toimintaa, kuten vähittäiskauppaa ja vapaa-ajan viettoa.

31. Komitean mielestä olisi ponnisteltava moninkertaisesti, jotta tiedeyhteisö (yliopistot, korkeakoulut ja tutkimuslaitokset) perustaisi nykyistä useammin innovatiivisia yrityksiä ja käyttäisi tarkoitukseen asianmukaisiksi katsottuja välineitä ("spin off" jne.).

32. Lisäksi olisi otettava huomioon, että julkinen sektori on innovatiivisen tukikehyksen potentiaalinen hyödyntäjä. Esimerkkeinä mainittakoon uusien menetelmien käyttöönotto palvelujen toimittamisessa, demokraattisen osallistumisen ja/tai kansalaisaktiivisuuden uusien muotojen kehittäminen sekä suunnittelun ja arkkitehtuurin kaltaisten julkispalvelujen tarjoaminen ja teettäminen. Erityisesti maaseutu- ja vuoristoalueilla tuntuu olevan välttämätöntä edistää kiireellisesti innovatiivisia toimintatapoja palvelujen takaamiseksi niitä tarvitseville väestöryhmille, perheille ja yrityksille, jotta voitaisiin estää maaltapako ja taata yritysten olemassaolo ja jatkuvuus. Palvelujen tarjoamisen jatkaminen perinteisessä muodossa tarkoittaa usein sitä, että niitä on supistettava, ja näin asukkaat pakotetaan hylkäämään heikossa asemassa olevia merkittäviä alueita. Komitea on erityisen voimakkaasti sitä mieltä, että paikallishallinnon rooli ja vastuu tulee tunnustaa tässä asiassa.

Tavoite 4 - Innovaatiojärjestelmän keskeisten rajapintojen parantaminen

33. Komitea kannattaa voimakkaasti ehdotettuja toimenpiteitä tutkijoiden, yritysten ja julkisten elinten yhteistyön lujittamiseksi. Kaikkien asianomaisten välisen yhteistyön lisääminen tehostaa innovaatioiden tukijärjestelmää. Koska paikallisviranomaisten toimenkuvaan kuuluu talouskehitys, ne voivat helpottaa huomattavasti kyseistä prosessia.

34. Komitea korostaa tiede- ja talouspiirien yhteistyön kasvavaa asemaa. Alue- ja paikallistasolla tarvitaan etenkin uusia tieteellisten alojen toimijoiden ja pk-yritysten yhteistyömuotoja, joissa vastavuoroisuuteen perustuva asiakkaan ja tuottajan suhde on määriteltävä uudelleen ja joissa on kehitettävä uusia innovaatiojohtamisen muotoja.

35. Komitea ehdottaa, että yliopistojen ja korkeakoulujen piiristä etsitään tukitoimista ja niiden edellyttämästä osaamisesta best practice -malleja, joilla tutkijoita autetaan tunnistamaan tutkimustulosten kaupallinen merkitys sekä avustetaan immateriaalioikeuksien suojaamisessa ja lisensoinnissa, ja suosittaa, että hyvistä käytännöistä tiedotetaan laajasti.

36. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että tiedonanto sisältää viittauksen elinikäiseen oppimiseen. Komitean mielestä komissio kuitenkin aliarvioi paikallishallinnon roolin elinikäisen oppimisen edistämisessä ja toteuttamisessa. Lisäksi elinikäisen oppimisen ja osaamisen hallinnan työsidonnaiseen ulottuvuuteen tulisi kiinnittää nykyistä enemmän huomiota, koska niiden avulla parannetaan yritysten kilpailukykyä ja yritykset voivat saada niiden kautta yhtä paljon innovaatiokykyisiä työntekijöitä eri aloilta kuin tieteen ja tekniikan asiantuntijoita ja muita korkea-asteen koulutuksen saaneita palkkaamalla.

Tavoite 5 - Innovaatioille avoin yhteiskunta

37. Komitean mielestä tavoitteen viisi osalta jäsenvaltioille annettu viimeinen suositus (tuetaan innovaatioiden julkista kysyntää julkishallinnon dynaamisella hankintapolitiikalla) on paljon tärkeämpi tekijä kuin tiedonannossa annetaan ymmärtää. Yhdysvaltain pienyritysten investointitutkimusohjelma (US Small Business Investment Research Programme), jonka avulla säännellään pk-yritysten ja uusien yritysten kiintiötä julkissektorin tutkimusrahoitusohjelmissa (ja joka on ollut olemassa jo noin 30 vuotta), on tästä hyvä esimerkki.

Bryssel 4. huhtikuuta 2001.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert

(1) EYVL C 182, 24.6.1996, s. 1.

(2) EYVL C 244, 11.8.1997, s. 9.