FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 29.10.2014  
COM(2014) 663 final 
  
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
Perun edistymisestä Euroopan  unionin ja Perun välisen viisumivapaussopimuksen 
neuvotteluja koskevien perusteiden täyttämisessä 
{SWD(2014) 328 final}  
 
2 
 1. JOHDANTO JA TAUSTA 
Euroopan parlamentin ja neuvost on asetuksella (EU) N:o 509/20141, jäljempänä 
”muutosasetus”, muutettiin neuvoston asetusta (EY) N:o 539/20012 ja etenkin sen liitteitä, 
joissa on luettelot niistä kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Seuraavat 19 maata siirrettiin 
liitteestä I (viisumipakko) liit teeseen II (viisumivapaus): Dominica, Grenada, Itä-Timor, 
Kiribati, Kolumbia, Marshallinsaaret, Mikronesi a, Nauru, Palau, Peru, Saint Lucia, Saint 
Vincent ja Grenadiinit, Salomonsaaret, Samoa,  Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu, Vanuatu 
ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Muutos asetuksessa tarkennettiin lisäksi, että 
viisumivapautta sovelletaan näiden 19 maan kans alaisiin vasta siitä päivästä alkaen, jona 
kunkin maan Euroopan unionin kanssa tekemä viisumivapautta koskeva sopimus tulee voimaan. 
Muutosasetuksen johdanto-osan 5 kappalees sa todetaan, että ennen kahdenvälistä 
viisumivapaussopimusta koskevien neuvottelujen käynnistämistä Kolumbian ja Perun kanssa 
komission olisi arvioitava edelleen kyseisten ma iden tilannetta muutosasetuksessa säädettyjen 
perusteiden osalta. Muut osasetuksella on virallistettu (siirt ämällä perusteet johdanto-osasta 
uuteen artiklaan) ja laajennettu n iiden perinteisten perusteiden luetteloa, joita on arvioitu 
tähän mennessä. Muutosasetuksen 1 artiklan 1 kohdassa esitetään ei-t yhjentävä luettelo 
perusteista, joiden perusteella  vastaisuudessa määritellään ta pauskohtaisen arvioinnin jälkeen 
ne kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava  viisumi, sekä ne, joiden kansalaisia tämä 
vaatimus ei koske. Perustee t liittyvät muun muassa ” laittomaan maahanmuuttoon, yleiseen 
järjestykseen ja turvallisuuteen, taloude llisiin etuihin erityisesti matkailun ja 
ulkomaankaupan kannalta sekä unionin ulkosuhtei siin näiden kolmansien maiden kanssa 
erityisesti ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin  liittyvien seikkojen sekä alueelliseen 
yhtenäisyyteen ja vastavuoroisuut een liittyvien seikkojen osalta ”. 
Komissio täyttää tällä kertomuksella ja samaan  aikaan hyväksyttävällä Kolumbiaa koskevalla 
kertomuksella edellä mainitun velvoitteen. Molempiin kertomuksiin liitetään komission 
yksiköiden valmisteluasiakirjoja, joissa esitetään yksityiskohtaisia tietoja päätelmien tueksi ja 
annetaan tietoa arvioinnin laadinnassa käytetyistä tietolähteistä ja menetelmistä. 
Arviointia laatiessaan komissio pyysi ja sai kannanottoja seuraavil ta kolmelta EU :n virastolta: 
EASO, Europol ja Frontex. EU:n edustusto Perussa  laati kattavan kertomuksen EU:n ja Perun 
suhteista. Espanja, johon Perusta peräisin oleva muuttoliike on peri nteisesti vaikuttanut 
jäsenvaltioista eniten, antoi li sätietoja. Perun viranomaiset oso ittivat suurta halukkuutta tehdä 
komission kanssa yhteistyötä arvi oinnin valmistelun aikana. 
 
 
                                                            
1 EUVL L 149, 20.5.2014, s. 67. 
2 EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1. 
 
3 
 2. PERUSTEIDEN ARVIOINTI 
Tässä kertomuksessa pohditaan laajasti muutosasetuksen 1 ar tiklan 1 kohdassa lueteltuja 
perusteita. Ennen päätelmien esittämistä ar vioidaan lisäksi viisumipakon poistamisesta 
mahdollisesti aiheutuvia riskiskenaarioita. 
2.1. Muuttoliike ja liikkuvuus 
Schengen-viisumit 
Schengen-viisumien hakemisesta ja myöntäm isestä Perussa viime vuosina laaditusta 
analyysista voidaan tehd ä seuraavat havainnot: 
• Useammat perulaiset haluavat matkustaa Sc hengen-alueelle turisti-, liike- tai muun 
tyyppiselle lyhyelle matkalle. Perussa m yönnettyjen Schengen- viisumien määrä on 
kasvanut 21 prosenttia viimeksi kul uneiden neljän vuoden aikana. Vuonna 2010 
viisumeita myönnettiin 39 914, vuonna 2013 määrä oli 48 488. Kasvu liittyy todennäköisesti Perun huomattavaan talouskasvuun viime vuosikymmenellä. 
• Valtaosaa perulaisista viisuminhakijois ta (93,3 prosenttia vuonna 2013) pidetään 
vilpittömässä mielessä matkusta vina henkilöinä, jotka eivät aiheuta riskiä ja jotka näin 
ollen saavat lyhytaikaisen viisumin. Kie lteisten viisumipäätösten osuus on laskenut 
neljässä vuodessa merkittävästi: 11,6 prosen tista (vuonna 2010) 6,7 prosenttiin (vuonna 
2013).  
Laillinen muuttoliike 
EU+-alueella asui vuonna 2013 arvioiden mukaan noin 206 000
3 perulaista (pois lukien ne, 
joilla on jonkin jäsenvaltion ka nsalaisuus). Italiass a asuu nyt hieman enemmän perulaisia kuin 
Espanjassa. Tietojen mukaan huomattavan kasvujakson (lähinnä  Espanjassa ja Italiassa) 
jälkeen perulaisten EU:hun suuntautuva laillinen  maahanmuutto on tällä hetkellä suhteellisen 
vähäistä. Tämä johtuu osittain  talouskriisistä, joka on vä hentänyt maahanmuuttajille 
EU+ -alueella tarjolla olevia työpaikkoja ja mahdollisuuksia ja siten myös vetotekijöitä, ja 
osittain Perun taloustilanteen selkeästä parane misesta, jonka johdosta perulaiset yrittävät 
työllistyä paikallisesti ja tutkivat mahdolli suuksia kehittää menestyvää liiketoimintaa maan 
sisällä, mikä vähentää työntötekijöitä. Perun ha llitus edistää parhaillaan ulkomailla asuvien 
perulaisten paluuta panemalla täytäntöön lakia m aahan palaavan muuttajan taloudellisesta ja 
sosiaalisesta kotouttamisesta sekä siihen liitty viä asetuksia, joilla helpotetaan perulaisten 
paluuta. Kyseisen lain mukaan maahan palaav at perulaiset saavat muita helpommin lainaa 
yrityksen perustamiseen ja muuttajan maahan tuomille tuotteille myönnetään verovapauksia. 
Heidän on myös helpompi saada apurah aa korkeakouluopintoihin, opintolainaa ja 
asuntolainaa sekä päästä yleise n sairausvakuutuksen piiriin.  
Niin kauan kuin Perun talous kasvaa nykyisellä vauhdilla (BKT:n kasvu keskimäärin yli 
6 prosenttia viimeksi kuluneid en 10 vuoden aikana), perulais ten halukkuus muuttaa maasta 
pysyy vähäisenä. EU:n nykyinen taloustilanne sekä  maantieteelliset seik at ja vakiintuneet 
                                                            
3 Aina kun puhutaan EU:sta ko konaisuutena, tiedoissa ei ole mukana Yh distynyttä Kuningasku ntaa ja Irlantia, 
ellei toisin mainita, sillä nämä maat eivät osallistu EU:n  yhteiseen viisumipolitiikkaan . Aina kun puhutaan EU+ 
-alueesta kokonaisuutena, tietoihin sisältyy neljä Schengen-alueeseen assosioitunutta maata (Islanti, 
Liechtenstein, Norja ja Sveitsi).  
 
4 
 yhteisöt voivat selittää, miksi perulaiset ovat viime vuosina muuttaneet laillisesti useammin 
Yhdysvaltoihin kuin EU:hun.  
Laiton muuttoliike 
Pääsyn epäämisiä, kiinniottamisia ja palautuksia koskevat tiedot osoittavat, että Peru ei ole 
merkittävä EU:hun suuntautuvan laittoman muu ttoliikkeen lähtömaa. Eräät vuosia sitten 
havaitut kielteiset suuntaukset  ovat nyt lähes kadonneet, ja tilanne on parantunut viime 
vuosina huomattavasti. Samalla pääsyn epäämiste n ja kiinniottamisten määrä on vähentynyt. 
Esimerkiksi vuonna 2013 EU+-alueella oleskeli laittomasti 1 050 peru laista. Vuonna 2008 
heitä oli 1 950, joten kiinniottami set ovat tänä aikana lähes puolit tuneet. Tähän voi olla useita 
syitä: Taloustilanne on huonontunut EU:ssa ja ete nkin Espanjassa ja It aliassa (perulaisten 
laittomien maahanmuuttajien pääasialliset  kohdejäsenvaltiot), mikä on vähentänyt 
työpaikkoja ja mahdollisuuksia. Toisaalta Perun pa rantunut taloustilanne tarjoaa perulaisille 
tarkoituksenmukaiset edellyt ykset vaurauteen kotimaassaan. 
Palautuspäätösten ja kolmanteen maahan käytännössä palautettuje n määrän erotusta mitataan 
ns. palautussuhteella. Perulaisten palaut ussuhde oli vuos ina 2008–2011 hyvin matala (alle 
20 %), mutta sen jälkeen se on parantunut asteittain (26,1 % vuonna 2012 ja 37,3 % vuonna 2013) niin, että se on nyt va rsin samankaltainen kuin maailm anlaajuinen keskimääräinen 
palautussuhde (36,6 %). Paluuseen liittyvä yhte istyö Perun viranomaisten  kanssa on Espanjan 
viranomaisten mukaan erinomaista. Espanja
4, johon muuttoliike kohdi stuu jäsenvaltioista 
eniten, ja Peru allekirjoitt ivat vuonna 2004 muuttoliikettä  koskevan yhteistyösopimuksen, 
joka kattaa myös paluuseen liittyvät kysymykset . Mahdollisia syitä suhteellisen matalalle 
palautussuhteelle ovat maahanmuuttajien pakeneminen tai muutoksen hakeminen 
palautuspäätöksiin.  Frontexin mukaan riskit, joita viisumivapauden myöntäminen Perun kansalaisille aiheuttaisi, 
pysyvät todennäköisesti kohtuullisen vaatimatto mina suhteessa kokonaispaineeseen, jota 
laiton muuttoliike aiheuttaa EU:lle. Samalla on kuitenkin todennäköistä, että maahan pääsyn epäämiset lisääntyvät, kuten on käynyt muissa viisumipakon poistamistapauksissa. 
 Perusta lähtöisin oleva suhtee llisen suuri pakolaisvirta 1990- luvun alussa oli lyhytaikainen 
ilmiö. Turvapaikkahakemusten määrä on pysyn yt viimeksi kuluneiden kuuden vuoden aikana 
erittäin alhaisena; perulais et tekivät vuonna 2013 vain 105 turv apaikkahakemusta. Useimmat 
kyseisenä aikana tehdyt turv apaikkapäätökset olivat kielte isiä. Nykyinen taso säilyy 
todennäköisesti ennallaan riippumatta siit ä, poistetaanko viisumipakko vai ei. On 
epätodennäköistä, että perusteettomien turvapaikkahakemusten määrä lisääntyisi 
huomattavasti, kuten aiempien viisumipakon poistamismenettelyjen yhteydessä on käynyt, 
koska olosuhteet ovat niin erilaiset. Perun ta pauksessa esimerkiksi matkakustannukset ovat 
paljon korkeammat eikä Perulla ol e perinteitä siitä, että taloud ellisesti heikommassa asemassa 
olevista yhteiskuntaryhmistä tehtäisiin  laajassa mittakaavassa perusteettomia 
turvapaikkahakemuksia. Toisin sanoen viis umivapauden väärinkäyttö turvapaikan 
hakemiseksi ei ole taloudellisesti järk evää, koska perheen matkakustannukset ovat 
                                                            
4 Vuonna 2013 Espanja teki 385 pala uttamispäätöstä, jotka koskivat perula isia; toiseksi eniten (205) niitä teki 
Italia. 
 
5 
 merkittävästi korkeammat kuin ne edut, jotka ovat odotettavissa turvapaikkamenettelystä 
EU:ssa.  On syytä huomata, että viisumivapauden myönt ämisestä Perun kansalaisille mahdollisesti 
aiheutuvaa uhkaa laittoman muuttoliikkeen lis ääntymisestä voidaan osittain tasapainottaa 
siten, että tehostetaan EU:n ja Perun yhteist yötä laittoman muuttoliikkeen ehkäisyssä ja 
torjunnassa muun muassa palaut usta koskevan yhteistyön kautta . Tässä yhteydessä voitaisiin 
harkita EU:n takaisinottosopimuksen tekemistä.  
Perulaisten matkustusasiakirjojen turvallisuus  ja asiakirjapetokset, joihin osallistuu 
perulaisia 
Vaikka Perun viranomaiset ovat työskennellee t ankarasti tehdäkseen Perun kansallisista 
passeista vaadittujen kansainvä listen eritelmien muka isia, parannuksia voita isiin vielä tehdä 
korjaamalla kaksi pientä teknistä ongelmaa pe rulaisissa passeissa (passin uusimissivu ja 
viivakoodi biotunnistesivulla). Tästä huolimatta hallitus on viime vuosina lisännyt passien 
turvatekijöitä ja yksinkertaista nut niiden myöntämismenettelyä. 
Perun ulkoasiainministeriö on vahvistanut Pe run sitoumukset alkaa myöntää biometrisiä 
passeja lähitulevaisuudessa. Ulkoasianministeriö  on laatinut yhdessä sisäasiainministeriöön 
kuuluvan, muun muassa Perun kansalaist en passien myöntämisestä vastaavan 
Superintendencia de Migraciones – viranomaisen kanssa toiminta ohjeet ja käynnistänyt 
julkisen tarjouskilpailun proses sin vastuuyrityksen löytämiseksi. Virallisten läht eiden mukaan 
biometrisen passin toteutusta koskeva julkinen  tarjouskilpailu on ta rkoitus järjestää vuoden 
2014 jälkipuoliskolla. 
Tällä hetkellä ei näytä olevan huomattavia risk ejä siitä, että Perun kansalaiset ryhtyisivät 
väärentämään asiakirjoja tai että perulaisia matkustusasiakirjoja käytettäisiin petollisiin 
tarkoituksiin. Jos kuitenkin pe rulaiset matkustusasiakirjat takaavat tulevaisuudessa 
haltijoilleen viisumivapaan maahanpääsyn, ne  alkavat todennäköisesti kiinnostaa myös 
petosten tekijöitä aiempaa enemmän. Tällaiste n petosten havaitseminen edellyttää suurempaa 
tarkkaavaisuutta rajavartijoilta. 
2.2.
 Rikollisuus ja turvallisuus 
Perun järjestäytyneet rikollisryhmät toimivat va in rajallisessa määrin EU:ssa. Latinalaisen 
Amerikan järjestäytyneet rikollisryhmät suosivat  kulttuuristen, kielellisten ja historiallisten 
siteiden vuoksi toimintansa tukikohtana Iberian niemimaata, jossa ne osallistuvat erityisesti 
kokaiinikauppaan (Kolumbia ja Pe ru ovat maailman suurimmat koka iinintuottajat) ja rikoksen 
tuottaman rahan pesuun. 
Latinalaisen Amerikan järjestäytyneet rikolli sryhmät toimivat pääasiassa huumausaineiden 
(lähinnä kokaiinin) tuotannon ja kaupan, eur oväärennösten, seksuaalista hyväksikäyttöä 
varten toteutettavan ihmiskaupan, järjestäyt yneen omaisuusrikollisuuden, maksukorttipetosten 
ja rahanpesun alalla.  
Europol on raportoinut, että Perusta lähtöisin olevien mat kustajavirtojen kasvun myötä 
huumekauppaan osallistuvat järjestäytyneet rikollisryhmät pyrkivät erittäin todennäköisesti hyötymään matkustajamäärien kasvusta Perun ja EU+-alueen välillä turvautumalla yhä 
useammin huume- ja rahakuriireihin. Perusta lähtöisin olevan lii kkuvat järjestäytyneet 
rikollisryhmät pystyvät liikkumaan aiempaa vapaammin EU:hun ja pois sieltä. Perussa 
 
6 
 toimivat järjestäytyneet rikollisryhmät voivat käyt tää hyväksi myös laittomia 
maahanmuuttajia. Ne tarjoavat näille palveluita pitkäaikaisen oleskelun laillistamiseksi ja värväävät vastineeksi heidät to imimaan raha- tai huumekuriireina. 
Viisumivapausjärjestelmät helpottavat yleensä  erityisesti henkilöitä koskevia rikoksia, kuten 
laittoman muuttoliikkeen helpottamista tai ihmiskauppaa. Viisumivapaa matkustaminen ja 
Schengen-alueelle pääsyn helpottuminen voivat lisätä myös järjestäytyneiden rikollisryhmien 
ja yksittäisten rikollisten liikkuvuutta. Ne poist avat viisumipakon synnyttämän suodattimen ja 
mahdollistavat sen, että Schengen-alueelle pääsyn jälkeen voi vapaasti siirtyä maasta toiseen ilman rajatarkastuksia. 
Peru on ratifioinut kansainvälisen järj estäytyneen rikollis uuden vastaisen YK:n 
yleissopimuksen ja ihmiskauppaa koskeva n Palermon lisäpöytäkirjan, ja sillä on 
kansainvälisten normien mukaiset kattavat oike udelliset puitteet. Pe run olisi jatkettava 
pyrkimyksiään vahvistaa oikeusjärjestelmäänsä , myös rikosasioissa tehtävän yhteistyön ja 
etenkin vastavuoroisen oikeusavun osalta.  
 
2.3.
 Talous, kauppa ja matkailu 
Perun väkiluku on lähes 30 miljoonaa. Maailmanpankki arvioi vuonna 2012 sen talouden 
arvoksi 192,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria, jo ten se on maailman 48. suurin talous. BKTL 
(ostovoimapariteetti) asukasta  kohti oli 10 770 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2012, eli samaa 
suuruusluokkaa kuin Kolumbiassa. Viimeisten  kymmenen vuoden aikana Perun talouden 
vuotuinen kasvu on ollut keskimäärin 6,5 pros enttia, eli se on yksi maailman nopeimmin 
kasvavista talouksista. Köyhyysra jan alapuolella elävien henkilö iden prosentuaalinen osuus 
on vähentynyt 59 prosentista (vuonna 2004) 25,8 prosenttiin (vuonna 2012). Työttömyysaste 
on alle 9 prosenttia, ja inflaatiokehitys on va kaata, sillä inflaatio on noin 3 prosenttia. 
EU on Perun tärkeimpiä kauppakumppaneita.  EU on myös maan suurin ulkomaisten 
investointien lähde (50 prosenttia kaikista su orista ulkomaisista investoinneista). EU:n ja 
Perun välinen kauppa on kasvanut merkittävästi viime vuosina. Sen kokonaisarvo oli 8,8 
miljardia euroa vuonna 2013 (14,1 % Perun koko ka upasta). EU on Perun kolmanneksi suurin 
vientimarkkina-alue (5,3 miljardia euroa eli 16,3 % koko viennistä), ja pääosa vientituotteista on raaka-aineita (mineraalit, polttoaineet, ma ataloustuotteet). EU on kolmanneksi suurin 
Peruun suuntautuvan tuonnin lähtömarkkina-a lue (3,5 miljardia euroa eli 12 % koko 
tuonnista), ja pääosa tuontituotte ista on teollisuustuotteita (kone ita ja kuljetusvälineitä, muita 
tehdasteollisuuden tuotteita ja kemikaaleja). 
EU:n ja Perun välistä kauppasopimusta on sovellettu väliaikaise sti 1. maaliskuuta 2013 
alkaen, ja tavarakaupan virt ojen odotetaan kasvavan tule vina vuosina. Sopimuksella 
vapautetaan tavarakauppa noin 98- prosenttisesti, ja se avaa m yös laajalti pääsyn palvelujen, 
investointien ja julkisten hankintojen mar kkinoille. Siinä vahvist etaan yhteiset säännöt 
kaikilla kauppaan lii ttyville aloille. Lisäksi Peru on, samoin kuin EU, niiden 23 WTO:n 
jäsenen joukossa, jotka kä yvät neuvotteluja kunnianhimo isesta monenvälisestä 
palvelukauppasopimuksesta, johon sisältyy vahv a ”neljäs toimitusmuoto”. Tässä yhteydessä 
perulaisten liikemiesten viisumivapaa mat kustaminen voisi vahvistaa perulaisten ja 
eurooppalaisten yritysten taloudellisia siteitä, sillä perulaisten liikemiesten aiempaa toistuvampi osallistuminen EU:ssa järjestettäv ille messuille voisi johtaa esimerkiksi siihen, 
että eurooppalaisten yritysten tuotteita tilatta isiin enemmän. 
 
7 
  
Perulaismatkailijoiden määrä EU+-alueella on kasvanut viim e vuosina. Perun viranomaisten 
toimittamien tietojen mukaan EU+-maihin suunna nneiden perulaisten matkailijoiden määrä 
kasvoi vuosien 2010 ja 2013 väl illä 12,9 prosenttia. Vuonna 2013 Perusta lähti EU+-maihin 
154 3495 matkailijaa. Vuonna 2010 vastaava lu ku oli 136 734. Vuonna 2013 pääasialliset 
kohteet olivat Espanja (93 121), Alankomaat (33 059), Ranska ( 18 203) ja Italia (6 309).6  
EU:n edustusto Bogotassa on toimittanut tietoja, joita voidaan soveltaa myös Peruun, koska 
Perusta ja Kolumbiasta lähtevät matkailijavirr at ovat samantyyppisiä. Näiden tietojen mukaan 
Kolumbian ja Schengen-alueen välillä liik ennöivät eurooppalaiset lentoyhtiöt odottavat 
matkustajamäärien kasvavan 10–20 prosenttia, jo s viisumivapaus toteutuu. Tämä arvio vastaa 
Kolumbian viranomaisten Frontexille esittäm ää arvioita (+17 %), ja perustuu pääasiassa 
viisumivapautuksen jälkeen muilla reiteillä havaittuun matkustajamäärien kasvuun. 
Joka tapauksessa matkailijavirrat Perusta kasvavat joka vuosi, joten viisumipakon 
poistaminen antaisi ylimääräisen sysäyksen Perun ja EU+-alueen välisille  matkailijavirroille. 
Näiden lukujen sekä aiempien ja  arvioitujen kasvuprosenttien peru steella voisi ol la realistista 
odottaa, että vuonna 2016 EU+-maissa olisi noin 200 000 – 225 000 perulaista matkailijaa, jos oletetaan, että vuosi 2016 olisi ensimmäinen kokonainen vuosi, jona Perun ja Schengen-
alueen välinen viisumivapaa matkustaminen on mahdollista. 
 
 
2.4.
 Ulkosuhteet erityisesti EU:n kan ssa sekä ihmisoikeuskysymykset 
Ulkosuhteet 
Perun ulkopolitiikka keskittyy pääasiassa hyvin suhteiden lujittamiseen naapurimaiden kanssa 
kaikilla osa-alueilla, tiiviimpien kauppasuhtei den kehittämiseen Aasian kanssa ja hyvien 
suhteiden ylläpitämiseen EU:n ja Yhdysvaltoje n kanssa. Alueellisella  tasolla Peru toimii 
rakentavassa roolissa. 
 
Peru kuuluu Tyynenmeren liittoon, joka muodost uu neljästä Latinalaisen Amerikan maasta 
(Peru, Kolumbia, Chile ja Meks iko) ja jonka tarkoituksen a on vahvistaa talouden/kaupan 
yhdentymistä, mutta tehdä lisäksi yhteistyötä muuttoliikkeen, koulutuks en, turvallisuuden ja 
muiden aiheiden parissa. Peru osallistuu myös neuvotteluihin Tyynenmeren kumppanuus -aloitteesta. 
 
Venezuelan vetäydyttyä Andien yhteisöstä sen neljä  aktiivista jäsentä ov at nyt Peru, Bolivia, 
Kolumbia ja Ecuador. Andien yhteisö on tällä hetk ellä siirtymävaiheessa, ja järjestön toimiala 
on rajattu lähinnä kauppaa n, infrastruktuuriin ja ka nsalaisten liikkuvuuteen.  
                                                            
5 Luku on huomattavasti suurempi kuin  myönnettyjen Schengen-viisumien m äärä. Eroon voi olla monia syitä: 
noin 40 prosenttia Perussa myönne tyistä Schengen-viisumeist a on toistuvaisviisumeja, joillakin lähteviksi 
matkailijoiksi luokitelluilla perulaisilla saattaa olla jonkin Schengen-valtion  voimassa oleva oleskelulupa jne. 
6 Nämä luvut näyttävät kuvaavan ensimmäistä kohdetta, jo hon Euroopan alueella saavutaan, ja sitä, että Perun 
sekä Espanjan, Alankomaiden ja Rans kan välillä on saatavilla suoria lentoja. Kyse ei ole välttämättä matkan 
lopullisesta määränpäästä. 
 
8 
  
Peru on Euroopan unionin ensisijaisia kumppane ita Latinalaisessa Amerikassa. EU on yksi 
suurimmista avunantajista ja te kee eniten ulkomaisia investointej a. Kahdenväliset suhteet ovat 
sujuvat ja hyvät. Niihin sisältyvät muun muassa korkean tason poliittinen vuoropuhelu, 
kauppa ja sijoitukset, huumausainekaupan torjunta sekä edelleen merkittävä 
kehitysyhteistyötuki (66 miljoonaa euro a vuosina 2014–2017 pelkästään kahdenväliseen 
yhteistyöhön). EU:n kehitysyht eistyövaroilla tuetaan Perun pyrkimyksiä nykyaikaistaa 
valtiota, lujittaa sosiaalista osallisuutta, ehkäistä  aliravitsemusta sekä to rjua huumausaineita ja 
huumausainekauppaa. Lisäksi edistetään vaihtoehtoista kehitystä, tuotteiden monipuolistamista ja ekologista kauppaa. 
 
EU käy Perun kanssa säännöllisesti epämuodollis ta poliittista vuoropuhelu a (joka aloitettiin 
vuonna 2009 allekirjoitetun yhtei styömuistion perusteella), jo ssa käsitellään molempia 
osapuolia kiinnostavia aiheita, kuten hyvää hallin toa, ulkopolitiikkaa, sosiaalisia konflikteja ja 
kaivannaisteollisuutta, ihmisoikeuksia ja huum ausaineita. Kokouksia pidetään joka vuosi, ja 
niihin osallistuu korkean tason edustajia ulkoasiainministeriöstä ja muista toimivaltaisista ministeriöistä sekä EU:n virkamiehiä.  
Perulla on EU:n kanssa yhteinen näkemys monist a globaaleista haasteista ja samankaltaisia 
strategisia intressejä  (demokratia, ihmisoikeudet, hyvä hall into, ympäristö ja ilmastonmuutos, 
huumausaineiden torjunta). Perun kanssa  monenvälisillä foorumeilla (kuten YK:n 
ihmisoikeusneuvostossa tai ilmastonmuut oksen osalta – Peru on COP 20 –kokouksen 
isäntämaa vuonna 2014) tehtävä yhteistyö on kasvussa. Näillä monenvälisillä foorumeilla Peru on yleensä tukenut EU :n esittämiä kantoja. 
 
Ihmisoikeudet 
Peru toteuttaa kansalaisyhteiskunn an avulla keskipitkän ja pitk än aikavälin politiikkaa, jolla 
parannetaan ihmisoikeuksien s uojelua. Se on perustanut ko rkean tason toimielimiä, kuten 
kansallisen ihmisoikeusneuvoston ja kansalli sen työvoima- ja työlli syysneuvoston, joiden 
tavoitteena on edistää ja puolu staa kansalaisoikeuksia sekä  poliittisia, yhteiskunnallis-
taloudellisia ja kulttuuriin liittyviä oikeuksia . Ne ovat suunnitelleet ja toteuttaneet monia 
toimenpiteitä, ohjelmia ja strategioita, ku ten lapsityövoiman käytön ennaltaehkäisyyn ja 
lopettamiseen tähtäävän kansallisen st rategian, kansallise n ympäristönsuojelun 
toimintasuunnitelman ja alkuperäisyhteisöjen ennakkokuulemisia koskevan lain. Hallitus hyväksyi heinäkuussa 2014 kansallisen  ihmisoikeusohjelman kaudeksi 2014–2016. 
 Ihmisoikeudet on turvattu Perun perustuslaissa, ja ulkopuoliset tarkkailija t vahvistavat, että 
tilanne on kohentunut viime vuosina. Kansalaisj ärjestöt keskittyvät pääasiassa tapauksiin, 
joissa on kyse oikeudellisesta häirinnästä, j oka kohdistuu kaivannaisteollisuuden vastaisiin 
yhteiskunnallisiin protesteihin usein osallistuv iin ympäristöjärjestöihin ja ihmisoikeuksien 
puolustajiin. On myös raportoitu poliisivi ranomaisten liiallisesta voimankäytöstä 
mielenosoittajia vastaan so siaalisten konfliktien yhteydessä. 
 
Seuraavia voidaan pitää merkittävimpinä ihmisoikeuskysymyksinä Perussa: 
 
a) Keskustelu totuus- ja sovintokomission loppuraportista, jossa arvioidaan vuosien 1980–
2000 poliittisen väkivallan syitä ja seurauksia, jakaa kansaa edelleen. Toinen sisäisen 
konfliktin jälkeiseen tilanteeseen liittyvä avoi nna oleva asia on ihmisoikeusrikkomuksiin 
 
9 
 (sisäisen konfliktin aikana) syyllistyneiden  asettaminen syyttees een. Lisäksi uhreille 
suoritettavia korvauksia pidetä än yleisesti riittämättöminä. 
 
b) Sosiaaliset ja taloudelliset oikeudet:  Köyhyydessä elävien osuus on supistunut 11,5 
prosenttia ja äärimmäisessä köyhyydessä elävie n osuus 4,9  prosenttia viiden viime vuoden 
aikana, mutta maaseudulla osuus on pysynyt suhteellisen korkeana. On kuitenkin syytä 
huomata, että sosiaalipolit iikka on merkittävä osa presidentti Ollanta Humalan 
hallitusohjelmaa. Monia uusia valtakunnallisi a sosiaalipoliittisia  aloitteita, jotka on 
kohdennettu yhteiskunnan köyhimpiin  osiin, onkin käynnistetty. 
 
c) Alkuperäisyhteisöjen ennakkokuuleminen: Presidentti Humala hyväksyi heti virkaanastumisensa jälkeen vireillä olleen ennakkokuulemisia koskevan lain, jolla pannaan 
täytäntöön ILO:n yleissopimus nro 169. Sen tarkoituksena on tu rvata alkuperäisyhteisöjen 
oikeus tulla kuulluksi kaikista päätöksistä, jo tka voivat vaikuttaa heidän elinympäristöönsä ja 
elinkeinoihinsa. Nyt haasteen a on lain täytäntöönpa no erityisesti niiden  säännösten osalta, 
jotka koskevat alkuperäisyhteisö jen oikeutta investointeihin. 
 
d) Naisten oikeudet:  Vaikka Peru osallistuu kaikkiin  naisten oikeuksia koskeviin YK:n 
yleissopimuksiin, naiset ovat silti heikosti edustettuina korkeimmilla päätöksentekotasoilla, 
lukutaidottomien naisten keskimääräinen os uus on edelleen korkeampi kuin miesten, 
viralliseen talouteen osallistuv ia naisia on miehiä vähemmän ja heidän keskipalkkansa on 
huomattavasti alhaisempi. Naisten terveyden ja lisääntymisoikeuksien suojelua on parannettava. Naisiin ja tyttö ihin kohdistuva väkivalta, m ukaan lukien raiskaukset, 
perheväkivalta ja seksuaalinen, fyysinen ja  henkinen hyväksikäytt ö, on edelleen vakava 
ongelma. 
 
e) Lasten oikeudet: Maaseutualueilla, vuoris tossa ja Amazonin alueella loukataan monia 
lasten oikeuksia. Ongelmina ovat erityises ti henkilöllisyys/rekisteröinti, koulunkäynti, 
aliravitsemus, lapsityövoima, väkivalta ja seksuaalinen vä kivalta/hyväksikäyttö. 
 
f) Perussa esiintyy edelleen pa ljon sukupuoleen ja rotuun perustuv aa syrjintää, joka kohdistuu 
erityisesti naisiin, alkuperäiskansoihin, vammaisii n, homo- ja biseksuaaleihin, transihmisiin ja 
intersukupuolisiin henkilöihin sekä hivin kantajiin ja aidsiin sairastuneisiin. 
 
2.5.
 Alueellinen yhtenäisyys 
Jos vertailualueeksi otetaan Latinalaine n Amerikka, Peru kuuluu niiden maiden 
vähemmistöön, joiden kansal aisilta vaaditaan viisumi.7 Perun historia sisäisestä konfliktista ja 
väkivallasta sekä huumausaine iden tuotannosta ja salakulje tuksesta samoin kuin näistä 
johtuvat muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liitt yvät riskit selittävät, miksi perulaisilta on 
perinteisesti vaadittu viisumi. Peru on kuitenki n edistynyt huomattavasti kyseisten ongelmien 
ratkaisemisessa, kuten tämän kertomuksen muista  osioista käy ilmi. Vaikka vain muutamia 
maita Perun naapurustossa voidaan pitää täysin riskittöminä, useimmilla niistä on perinteisesti 
                                                            
7 Kyseisiä maita on kuusi: Kuuba, Dominikaaninen tasa valta, Kolumbia, Ecuador, Peru ja Bolivia. Loput 
13 Latinalaisen Amerikan maata kuuluvat viisumivapauden piiriin: Meksiko, El Salvador, Guatemala, Honduras, 
Nicaragua, Costa Rica, Panama, Venezuela, Bra silia, Argentiina, Uruguay, Paraguay ja Chile. 
 
10 
 ollut vapautus Schengen-viisumia koskevasta v aatimuksesta. Tästä syystä saattaa vaikuttaa 
epäjohdonmukaiselta, että perulaisilta vaaditaan viisumi, kun taas useimpien muiden saman 
alueen maiden kansalaisilta sitä ei vaadita. 
2.6. Vastavuoroisuus 
Useimmilta EU:n kansalaisilta ei perinteisesti ole vaadittu viisumia Peruun matkustamista 
varten. Tällä hetkellä kaikki EU:n kansalaiset on vapautettu viisumipakosta siinä tapauksessa, 
että oleskelu Perussa kestää enintään kuusi kuukautta. Näin ollen Peru noudattaa jo 
vastavuoroisuuden vaatimusta, ja jopa ylittää sen. Tästä huolimatta EU:n ja Perun välillä mahdollisesti tulevaisuudessa tehtävässä viisumivapaussopimuksessa on vahvistettava vastavuoroinen viisumivapaa matkustaminen. 
 
3.
 RISKISKENAARIOT 
Kun otetaan huomioon kaikki ed ellä kuvatut suuntaukset, tapa htumat ja kehityskulut, on 
mahdollista kuvitella ainakin kaksi riskiskenaario ta, joita Schengen-alueeseen voisi kohdistua 
Perun kansalaisten viisumipa kon poistamisen seurauksena. 
3.1. Vähäisen riskin skenaario 
Tässä skenaariossa perulaisten viisumivapaa matkustaminen ei tuottaisi EU+-alueelle 
lainkaan epätoivottuja vaikutuks ia. Siinä oletetaan, että Perun talous kasvaa edelleen hyvää 
tahtia, mikä johtaisi palkkoj en nousuun sekä alhaisempaan työttömyys- ja köyhyysasteeseen. 
Rikollisryhmien toiminta vähenisi, samoin hu umausaineiden tuotann on ja salakuljetuksen 
merkitys. Demokratia ja perusoikeudet lujit tuisivat edelleen. Peru täyttäisi näin 
kehityspotentiaalinsa. 
Jatkuva talouskasvu poistaisi ainoan jäljellä  olevan työntötekijän,  joka vaikuttaa EU+-
alueeseen kohdistuvaan laittomaan muuttoliik keeseen. EU+-alueen kanssa käytävä kauppa 
sekä sinne suuntautuva matkailu todennäköise sti kasvaisivat, mist ä koituisi huomattavia 
taloudellisia hyötyjä. 
3.2. Keskisuuren riskin skenaario 
Tässä skenaariossa Perun talous jatkaisi ka svuaan, tosin paljon hitaammin. Rikollisuus 
lisääntyisi. Perun ihmisoikeuksien suojelumek anismit heikkenisivät, mikä voisi johtaa 
ihmisoikeusrikkomuksiin. Näin ollen ihmisoikeu stilannetta olisi seur attava tiiviisti. 
Näistä ongelmista voisi kehittyä  seikkoja, jotka kannus taisivat joitakin peru laisia käyttämään 
viisumivapautta väärin ja saapumaan EU+-alue elle laillisesti, mutta aikomuksenaan viipyä 
maassa laittomasti lyhyelle oleskelulle sallitun  ajan (90 päivää) päät yttyä. Rikollisverkostot 
saattaisivat myös kukoistaa epävakaassa Perussa  ja viedä rikollisen toimintansa helpommin 
EU+-alueelle. 
Jos tämä kielteinen kehitys toteutuu ja johtaa unionin kannalta merkittäviin muuttoliike- ja 
turvallisuusuhkiin tai uhkiin muilla aloilla, unionin on voitava reagoida heikentyvään 
tilanteeseen nopeasti. Perun kanssa neuvoteltavan viisumivapaussopimuksen loppumääräyksiin olisi sisällytettävä kummanki n sopimuspuolen mahdollisuus keskeyttää tai 
päättää sopimuksen soveltaminen. Näin taataan se, että jos til anne muuttuu huolestuttavaksi, 
korjaaviin toimiin voidaan ryhtyä  nopeasti. Lisäksi voitaisiin ha rkita edellä kuvatun kaltaista 
 
11 
 mahdollisuutta tiivistää yhteistyötä Perun kan ssa tilanteissa, jotka liittyvät laittomien 
maahanmuuttajien ja sellaisten turvapaikan hakijoiden avuste ttuun paluuseen, joiden hakemus 
on hylätty. Näin voitaisiin kompensoida mahdollista laittoman muuttoliikkeen kasvua. Tällainen yhteistyö vähentäisi lisäksi tarv etta viisumivapaussopimuksen soveltamisen 
keskeyttämiseen tai päättämiseen. 
4. PÄÄTELMÄT 
Tähän kertomukseen sisältyvät tiedot, jotka oso ittavat Perun taloudellisen ja sosiaalisen 
tilanteen parantuneen merkittäväst i viime vuosina, ovat peruste sille, että perulaisille olisi 
useimpien muiden Latinalaisen Amerikan maiden kansalaisten tavoin myönnettävä 
viisumivapaa pääsy Schengen-alueelle. 
Tämä kertomus osoittaa, että perulaisiin vi isuminhakijoihin luotetaan aiempaa enemmän, 
laiton muuttoliike on suhteellisen vähäistä ja pe rulaiset matkustusasiakirjat ovat riittävän 
turvallisia. Turvallisuusuhat ovat vähentyneet eikä Perun jä rjestäytyneiden rikollisryhmien 
arvioida tällä hetkellä aiheuttavan merkittävää uhkaa EU:lle (lukuun ottamatta 
huumekauppaa). Taloudelliset mahdollisuudet, kuten  kaupan ja matkailun kasvu, laajenevat 
rinnakkain Perun merkittävän talouskasvun ka nssa. Ihmisoikeuksia ja perusvapauksia 
suojellaan ja kunnioitetaan Perussa nyt paljon aiempaa paremmin. Viisumivapauden 
vastavuoroisuus on varmistettu, sillä Peru on jo vapauttanut kaikki EU:n kansalaiset 
viisumipakosta. Lisäksi EU:n ja Perun suhde on vahva ja vakaa. 
Nämä myönteiset kehityskulut  eivät tarkoita sitä, että viisumipakon poistaminen Perun 
kansalaisilta olisi täysin riskitöntä. Vaik ka viisumivapauden vaikutusta vakavaan 
järjestäytyneeseen rikollisuutee n pidetään rajallisena ja va ikka on epätodennäköistä, että 
viisumivapaussopimuksen tekeminen Perun ka nssa johtaa merkittävään kasvuun perulaisten 
järjestäytyneiden rikollisryhmien toiminnassa EU: ssa, perulaiset järjestä ytyneet rikollisryhmät 
salakuljettavat jatkossakin kokaiin ia Eurooppaan, ja viisumivapau s saattaa helpottaa niiden 
toimintaa. Vaikka valtaosa kokaiinista sa lakuljetetaan EU:hun meritse käyttäen 
kauppareiteillä kulkevia kontteja , myös huumekuriirit ovat edel leen tärkeä toimintatapa. 
Matkustajavirtojen kasvu viisumivapauden käyttöönoton myötä ma hdollistaa sen, että 
järjestäytyneet rikollisryhmät voivat lisätä yksittäisten kuriirien käyttöä. On myös 
mahdollista, että ihmiskauppa lisääntyy ja et tä EU+-alueelle tulee laillisesti aiempaa 
enemmän perulaisia, jotka aikov at viipyä sallittua kauemmi n ja muuttuvat näin ollen 
laittomiksi maahanmuuttajiksi.  Näitä riskejä pidetään kuitenkin hallittavina. Useimmat niistä voidaan minimoida tehostamalla paluuseen liittyvää yhteistyötä, kuten edellä main ittiin, sekä varmistamalla – 
tarvittaessa resursseja lisäämällä – että raja tarkastukset toteutetaan  asianmukaisesti niillä 
lentoasemilla, joiden kautta useimmat perulais et saapuvat Schengen-alueen ulkorajoille. Jos 
viisumivapaus tulee voimaan ja saapuvien peru laisten määrä kasvaa, matkustajien taustojen 
tutkinta siirtyy konsulaateilta  rajavalvontaviranomaisille. 
 Perun kanssa neuvoteltava viisumivapaussopimus sisältää joka tapauksessa  tarvittavat takeet 
siitä, että sopimuksen toteuttaminen voidaan ke skeyttää tai päättää, jos se on tarpeen unioniin 
kohdistuvien turvallisuus- tai maahanmuuttoriskien välttämise ksi. Jotta pysytään ajan tasalla 
mahdollisesta kielteisestä kehityksestä, komissio perustaa viisumivapauden jälkiseurantamekanismin, jossa keskity tään mahdollisiin maahanmuutto- ja 
turvallisuusriskeihin ja niiden syihin. 
 
12 
  
Tässä kertomuksessa esitetty ar vio Perusta on myönteinen, va ikka vielä onkin tarkasteltava 
erityisesti tarvetta ja tapoja tehdä Perun kans sa tiivistettyä yhteistyötä paluuseen liittyvissä 
kysymyksissä. Tämän arvion perusteella komi ssio aikoo esittää neuvostolle pian – kunhan 
kertomuksesta on keskusteltu Euroopan pa rlamentin ja neuvoston asiaankuuluvissa 
valiokunnissa ja ryhmissä – suosituksen päätöks eksi, jolla komissio valtuutetaan aloittamaan 
neuvottelut lyhytaikaista oleske lua koskevasta viisumivapauss opimuksesta EU:n ja Perun 
välillä.