EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.2.2017 COM(2017) 74 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE JA NEUVOSTOLLE Yhdeksäs kertomus sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta



1Johdanto Tässä yhdeksännessä kertomuksessa sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta esitetään 8. joulukuuta julkaistun edellisen kertomuksen jälkeen päivitetty tilannekatsaus ja arvioidaan toimia, joita kaikki sidosryhmät ovat toteuttaneet 8.12.2016–7.2.2017 (tarkastelukausi) sisäisten siirtojen järjestelmän ja uudelleensijoittamisjärjestelmän puitteissa annettujen sitoumusten täyttämiseksi.

Kreikkaan on tullut 5. joulukuuta 2016 jälkeen 3 873 henkilöä. Kreikassa olevien siirtolaisten kokonaismäärä pysyi edelliseen tarkastelukauteen verrattuna vakaana: 7. helmikuuta heitä oli noin 62 600, joista noin 15 000 saarilla ja noin 47 600 Manner-Kreikassa. Italiaan on saapunut 5. joulukuuta 2016 jälkeen 15 614 henkilöä. Tulijoista 3,6 prosenttia on ollut eritrealaisia, jotka ovat suurin Italiassa kansallisuuden perusteella sisäisten siirtojen piiriin kuuluva ryhmä. Kahdeksannessa kertomuksessa komissio vahvisti tavoitteeksi, että Italiasta siirretään kuukausittain vähintään 1 000 henkilöä ja Kreikasta vähintään 2 000 henkilöä joulukuusta 2016 alkaen. Eurooppa-neuvosto vahvisti 15. joulukuuta edellisen kerran järjestetyssä kokouksessaan EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoa koskevan yhteisen toimintasuunnitelman, joka sisältää Kreikkaa koskevat siirtotavoitteet. Lisäksi se toisti kehotuksensa tehostaa toimia sisäisten siirtojen nopeuttamiseksi varsinkin ilman huoltajaa olevien alaikäisten tapauksessa sekä olemassa olevia uudelleensijoitusjärjestelmiä. Kehotuksista huolimatta tulokset ovat vaihtelevia. Tarkastelukaudella toteutettiin 3 813 uutta siirtoa, joten tähän mennessä siirrettyjen henkilöiden määrä on yhteensä 11 966 (Kreikasta on siirretty 8 766 ja Italiasta 3 200 henkilöä). Joulukuussa toteutettiin ennätyksellisen paljon siirtoja sekä Italiasta (764) että Kreikasta (1 162). Kaikkiaan siirrettiin siis 1 926 henkilöä ja saavutettiin tavoite, joka on yli 10 000 henkilön siirto. Tammikuussa toteutui 551 siirtoa Italiasta ja 1 131 Kreikasta; näin Kreikasta tapahtuvien siirtojen kuukausimäärä vakiintui noin tuhanteen. Nämä luvut ovat osoitus myönteisen kehityksen jatkumisesta yleisesti ottaen, mutta ne jäävät edelleen komission asettamista tavoitteista ja Kreikan tapauksessa Eurooppa-neuvoston vahvistamista tavoitteista. Uudelleensijoittamisista voidaan todeta, että 22 504 henkilön uudelleensijoittaminen heinäkuun 2015 päätelmien mukaisesti etenee suunnitellusti. Tähän mennessä on uudelleensijoitettu 13 968 kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa henkilöä, mikä on yli puolet sovitusta määrästä. Joulukuun 6. päivän 2016 jälkeen on uudelleensijoitettu 913 henkilöä pääasiassa Turkista, Jordaniasta ja Libanonista. Osa tämän EU-järjestelmän puitteissa toteutettavista uudelleensijoittamisista tukee myös EU:n ja Turkin julkilausumassa esitetyn 1:1-mekanismin täytäntöönpanoa. Sen jälkeen kun mekanismi otettiin käyttöön 4. huhtikuuta, EU:hun on sen puitteissa uudelleensijoitettu Turkista 3 098 syyrialaista, joista 487 edellisen kertomuksen antamisen jälkeen. 2Sisäiset siirrot 2.1Tarkastelukauden tärkeimmät tapahtumat Kahdeksannen kertomuksen antamisen jälkeen komissio on kahdenvälisesti kehottanut lähes kaikkia jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Asiassa jo nyt aktiivisesti toimivat jäsenvaltiot ja assosioituneet maat suhtautuivat kehotukseen myönteisesti ja ilmoittivat komissiolle kuukausittaisia lupauksia koskevat suunnitelmansa. Eräiden muiden jäsenvaltioiden osalta tilanne on kuitenkin epätyydyttävä. Unkari, Itävalta ja Puola ovat ainoat jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet vastaan yhtään sisäisesti siirrettävää henkilöä. Slovakia ottaa edelleen vastaan sisäisesti siirrettäviä henkilöitä erittäin rajoitetusti, ja Tšekki ei ole antanut uusia vastaanottolupauksia toukokuun 2016 jälkeen eikä ole ottanut vastaan yhtään sisäisesti siirrettävää henkilöä elokuun 2016 jälkeen. Kreikasta siirrettiin 1 162 henkilöä joulukuussa 2016 ja 1 131 henkilöä tammikuussa 2017, kun kuukausitavoite on 2 000. Lisäksi joulukuussa annettiin 1 178 vastaanottolupausta ja tammikuussa 1 550 lupausta. Tavoitteen saavuttaminen on mahdollista, kunhan kaikki jäsenvaltiot antavat vastaanottolupauksia ja toteuttavat osuuttaan vastaavia siirtoja tasaiseen tahtiin kuukausittain. Tavoitteen (2000 henkilöä/kuukausi) saavuttaminen edellyttäisi varsinkin sitä, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet ensimmäistäkään siirrettävää henkilöä tai vain muutamia (Tšekki, Unkari, Kroatia, Itävalta, Puola ja Slovakia), aloittavat siirrettävien henkilöiden vastaanottamisen välittömästi. Lisäksi Belgian ja Espanjan pitäisi antaa kuukausittain niiden osuutta vastaavia lupauksia ja Portugalin, Romanian ja Liettuan pitäisi aloittaa uudestaan lupausten antaminen kuukausittain. Mainitsemisen arvoista on myös se, että Viro, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta ja Suomi ovat edenneet hyvin velvollisuuksiensa täyttämisessä. Ja jos Sveitsi ja Norja säilyttävät nykyisen tahtinsa, ne ovat panneet kaikki sisäisiä siirtoja koskevat sitoumuksensa täytäntöön maaliskuuhun 2017 mennessä. Niillä jäsenvaltioilla, jotka ovat vasta hiljattain aloittaneet siirrettävien henkilöiden vastaanottamisen Kreikasta, on enemmän kurottavaa aktiivisempiin jäsenvaltioihin ja assosioituneisiin valtioihin nähden. Kreikan viranomaiset ovat tehostaneet rekisteröintiä ja muuttaneet aikataulutusta niin, että maaliskuun 2017 puoliväliin mennessä kaikkien ennakkorekisteröityjen hakijoiden (myös niiden, jotka kuuluvat sisäisten siirtojen piiriin kuuluviin kansallisuuksiin) rekisteröinti olisi saatu valmiiksi. Kuukausitavoitteen saavuttaminen mahdollisimman pian on erittäin tärkeää, jotta vältetään hakijoiden pitkät odotusajat ja edelleen liikkumisen riski.

Italiasta siirrettiin 764 henkilöä joulukuussa 2016. Määrä edustaa vakaata kasvua edellisiin kuukausiin nähden, ja se on suurin sitten järjestelmän käyttöönoton. Joulukuussa 2016 annettiin 735 vastaanottolupausta, mutta tammikuussa paikkoja luvattiin 1 025, eli tavoite saavutettiin (1 000 lupausta/kuukausi). Viimeisten neljän kuukauden aikana siirrot Italiasta ovat lisääntyneet nopeasti (noin 230 siirrosta noin 750 siirtoon kuukaudessa), mutta tammikuussa (551 siirtoa) siirrettävien henkilöiden määrä laski ensimmäisen kerran. Tämä johtuu osittain vuodenvaihteen juhlapyhistä, mutta taustalla on myös operatiivisia ja logistisia syitä, jotka joissain tapauksissa selittyvät sillä, että hakijoita on eri puolilla Italiaa. Koska uusia tulijoita tulee tasaiseen tahtiin, myös Eritreasta, sisäistä siirtoa hakevien eritrealaisten määrä pysyi Italian sisäministeriöstä saatujen tietojen perusteella vakaana, 5 300–5 800 henkilössä. Seitsemän maata (Saksa, Ranska, Malta, Alankomaat, Norja, Suomi ja Sveitsi) osallistui täysipainoisesti sisäisten siirtojen toteuttamiseen Italiasta. Niistä Malta ja Suomi ovat edenneet hyvin velvollisuuksiensa täyttämisessä, ja Norja ja Sveitsi pystyvät lunastamaan maaliskuuhun 2017 mennessä kaikki sisäisiä siirtoja koskevat sitoumuksensa, mikäli ne jatkavat siirtoja nykyiseen tahtiin. Jäsenvaltioiden, varsinkin niiden, jotka eivät ole toistaiseksi vastaanottaneet Italiasta siirrettäviä henkilöitä, olisi tehostettava toimiaan, jotta siirroissa Italiasta päästäisiin kuukausitavoitteeseeen (1 000 siirtoa kuukaudessa). Italia aikoo omalta osaltaan lisätä Dublin-yksikössä hakemuksia käsittelevän henkilöstön määrää, ja se osoitti joustavuutta turvallisuusselvitysten suhteen. Europolin kanssa sovittuja järjestelyjä, joilla helpotetaan poikkeuksellisesti tehtäviä lisäturvallisuustarkastuksia, sovellettiin käytännössä ensimmäisen kerran tammikuussa 2017 Norjan pyynnöstä. Italiassa on tarkoitus järjestää helmikuussa ensimmäinen Europolin sekä Norjan ja Italian virkamiesten yhteinen turvallisuushaastattelu Italiasta toteutettavia siirtoja koskevien käytänteiden perusteella. Sen tavoitteena on hankkia kokemuksia ja kasvattaa kaikkien Italiasta siirrettäviä henkilöitä vastaanottavien jäsenvaltioiden luottamusta järjestelmään. Italiaan ilman huoltajaa saapuneiden alaikäisten määrä kasvoi edelleen: vuonna 2016 maahaan saapui 28 129 alaikäistä, joista 25 772 (91,6 %) ilman huoltajaa, muun muassa 3 806 eritrealaista, 218 syyrialaista, 394 irakilaista ja 13 jemeniläistä). Vuoden 2017 puolella (tilanne 23.1.) Italiaan on saapunut ilman huoltajaa 462 alaikäistä, joista neljä kuuluu kansallisuutensa perusteella sisäisten siirtojen piiriin. Kreikan kansallinen sosiaalisen yhteisvastuun keskus raportoi, että maassa oli 27. tammikuuta arviolta 2 200 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä. Kuten on jo raportoitu, Kreikassa toteutetun laajamittaisen ennakkorekisteröinnin yhteydessä rekisteröitiin 1 225 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä, joista 48 prosenttia (noin 588) kuuluu kansallisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin (36 prosenttia syyrialaisia ja 12 prosenttia irakilaisia). Helmikuun 2017 alussa tilanne oli se, että (Kreikan lainsäädäntöön sisältyvän määritelmän mukaisia) ilman huoltajaa olevia alaikäisiä oli rekisteröity 523, mutta vain 248 on siirretty sisäisesti. Suurin ongelma on (varsinkin alle 17-vuotiaiden) naimisissa olevien alaikäisten siirrot, koska monissa jäsenvaltioissa tällaisten vanhemmistaan eroon joutuneiden lasten sisäisille siirroille on laillisia esteitä (esim. alaikäisen nainut aikuinen voidaan tuomita). Sen vuoksi ne eivät hyväksy tällaisia alaikäisiä tai jopa hylkäävät esitetyt siirtopyynnöt. Jäsenvaltioiden olisi kartoitettava keinoja tällaisten vanhemmistaan eroon joutuneiden lasten siirtojen helpottamiseksi. Myös Italia pyrkii helpottamaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiä siirtoja, mutta sen on vielä kehitettävä menettelyä, joka mahdollistaa yksin matkustavien ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirrot. Marraskuussa 2016 ainoastaan yksi vanhemmistaan eroon joutunut lapsi siirrettiin Italiasta Alankomaihin. Tarkastelukaudella siirrettiin kaikkiaan 74 alaikäistä (Saksaan, Irlantiin, Luxemburgiin, Alankomaihin, Norjaan, Espanjaan, Suomeen ja Sveitsiin), mikä nosti siirrettyjen, ilman huoltajaa olevien alaikäisten määrän 249:ään. Lähes kaikki siirrot tehtiin Kreikasta. 2.2Siirrettäviä henkilöitä vastaanottavien jäsenvaltioiden toimet Lisäksi 7. joulukuuta ja 7. helmikuuta välisenä aikana siirrettiin 3 813 henkilöä: 2 558 Kreikasta (ml. ensimmäiset siirrot Liechtensteiniin) ja 1 255 Italiasta. Toistaiseksi eniten hakijoita on ottanut vastaan Ranska (2 727), toiseksi eniten Saksa (2 042) ja kolmanneksi eniten Alankomaat (1 361).

Toimet, joilla puututaan vastaanottolupausten vähäiseen määrään: Tarkastelukaudella 13 jäsenvaltiota (Saksa, Belgia, Viro, Ranska, Kroatia, Irlanti, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Slovenia ja Suomi) sekä Sveitsi ja Norja antoivat 4 413 virallista lupausta (joista 1 760 annettiin Italialle ja 2 653 Kreikalle). Jäsenvaltioiden antamien virallisten vastaanottolupausten määrä on yhteensä 22 928 (7 599 lupausta Italialle ja 15 329 Kreikalle). Belgia, Saksa, Viro, Ranska, Irlanti, Latvia, Malta, Alankomaat, Norja, Suomi ja Sveitsi ovat antaneet kuukausittain lupauksia Kreikalle, kun taas Italialle sellaisia ovat antaneet vain Belgia, Saksa, Latvia, Alankomaat, Norja, Suomi ja Sveitsi. Lisäksi Luxemburg on antanut kahden kuukauden välein lupauksia sekä Italialle että Kreikalle. Itävalta ja Unkari ovat edelleen ainoat maat, jotka eivät ole antaneet lainkaan vastaanottolupauksia eivätkä vastaanottaneet ensimmäistäkään sisäisesti siirrettävää henkilöä. Puola keskeytti huhtikuussa 2016 lupaustensa täytäntöönpanon eikä ole sittemmin antanut uusia lupauksia eikä ottanut vastaan hakijoita. Lisäksi eräät jäsenvaltiot (Bulgaria ja Tšekki) eivät ole antaneet lupauksia yli seitsemään kuukauteen. Toimet, joilla lyhennetään siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa: Tarkastelukaudella jäsenvaltiot ovat onnistuneet lyhentämään jonkin verran siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa, mutta ne eivät vieläkään vastaa 10 työpäivän määräajassa, joka on siirtoja koskevissa käytänteissä asetettu tavoite. Kuten edellisissä kertomuksissa on todettu, turvallisuushaastatteluja olisi järjestettävä ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja tavoitteeksi asetetussa 10 työpäivän määräajassa. Jäsenvaltioiden on parannettava käsittelykapasiteettiaan vastausajan lyhentämiseksi. Joitakin pyyntöjä hylätään edelleen perusteilla, joita ei ole vahvistettu neuvoston päätöksissä, esimerkiksi kansallisuuden perusteella (vaikka henkilö kuuluisi kansallisuutensa perusteella sisäisten siirtojen piiriin). Hylkäysten perusteluja on myös parannettava, jotta ne täyttäisivät neuvoston päätöksissä asetetut vaatimukset. Saksa, Alankomaat ja Irlanti ovat hyviä esimerkkejä siitä, miten hylkäykset olisi perusteltava. Tiedon jakaminen on ratkaisevan tärkeää EU:n turvallisuuden kannalta. Siksi jäsenvaltioiden ei pitäisi hylätä tiettyjä hakemuksia vain vetoamalla turvallisuusseikkoihin yleisesti, vaan niiden olisi tehtävä yhteistyötä asian käsittelemiseksi kokonaisvaltaisella tavalla. Koska useat jäsenvaltiot ovat ilmaisseet huolensa turvallisuuteen liittyvien tietojen jakamisesta, Europol tarjoaa jäsenvaltiolle tarkoitukseen varatun turvallisen viestintäkanavan, jonka välityksellä ne voivat ilmoittaa suojatusti syyt siirtopyyntöjen hylkäämiseen. Kanava on ollut käytössä 1. joulukuuta 2016 lähtien, mutta toistaiseksi yksikään jäsenvaltio ei ole käyttänyt sitä hylkäämisperusteiden ilmoittamiseen. Kreikan poliisi on perustanut kansallisen turvallisuusvastaavan toimen, jonka välityksellä hylkäysperusteet voidaan ilmoittaa. Komissio korostaa jälleen kerran mahdollisuutta vaihtaa sormenjälkitietoja poliisiyhteistyökanavien välityksellä turvallisuuden varmistamiseksi kansallisella tasolla, erityisesti tapauksissa, joissa hakijalla ei ole henkilö- tai matkustusasiakirjoja. Toimet, joilla puututaan haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden, kuten ilman huoltajaa olevien alaikäisten, sisäisiin siirtoihin liittyviin haasteisiin: Ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtotahti on ollut samaa luokkaa kuin edellisellä tarkastelukaudella, mikä johtuu vaikeuksista naimisissa olevien alaikäisten siirtämisessä, kuten 2.1 kohdassa on selitetty. Eräät jäsenvaltiot ovat haluttomia vastaanottamaan muita haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ryhmiä (esim. vakavasti sairaat). Toiset taas tulkitsevat neuvoston päätöksiä liian tiukasti ja katsovat, että vastaanottolupaus raukeaa tilanteessa, jossa siirtoa joudutaan terveyssyistä lykkäämään (esim. henkilö ei sairauden takia pysty matkustamaan) yli neuvoston päätöksissä vahvistetun kahden kuukauden määräajan. Neuvoston päätösten mukaan haavoittuvassa asemassa olevat hakijat on siirrettävä ennen muita ja lisäksi on osoitettava joustoa, jos siirron täytäntöönpano lykkäytyy terveyssyistä yli kahden kuukauden määräajan. Tämä koskee varsinkin tapauksia, joissa siirron kohteena oleva jäsenvaltio ei ole vastannut siirtopyyntöön sovitussa määräajassa. Neuvoston päätösten mukaan määräaikaa voidaan pidentää neljällä viikolla ja äärimmäisessä tapauksessa vielä senkin jälkeen. Siksi olisi toivottavaa, että siirron kohteena olevat jäsenvaltiot olisivat joustavampia. Toimet, joilla vauhditetaan hakijoiden siirtoa: Viive sen välillä, kun jäsenvaltio hyväksyy siirron ja siirto tosiasiallisesti tapahtuu, ei ole kasvanut merkittävästi. Kuten edellisessä kertomuksessa mainittiin, joissakin tapauksissa viiveet johtuvat lisätarkastuksista, joita jäsenvaltiot tekevät hyväksymisen jälkeen. Viivästykset voivat johtua myös operatiivisista tai logistisista ongelmista taikka vastaanottokapasiteetin puutteesta siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioilta toivottaisiin suurempaa joustoa lentojen järjestämisen ja päivämäärien suhteen – myös tapauksissa, joissa siirto toteutetaan terveyssyistä kahden kuukauden määräajan umpeuduttua – ja tilauslentojen suhteen. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että niiden vastaanottokapasiteetti riittää siirrettävien henkilöiden majoittamiseen. Toimet, joilla parannetaan Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) valmiuksia tukea Italiaa ja Kreikkaa: EASO muutti 19. joulukuuta 2016 hallintoneuvostonsa päätöstä, joka koskee turvapaikka-asioiden tukiryhmän käyttöön luovutettavien asiantuntijoiden profiileja ja kokonaismäärää. Päätöksellä mahdollistetaan se, että EASOn väliaikainen henkilöstö voi pysyvän henkilöstön ja kansallisten asiantuntijoiden ohjauksessa tukea tukiryhmien työtä. EASO pyrkii tasapainoon kansallisten asiantuntijoiden ja väliaikaisen henkilöstön määrän välillä. Kreikan osalta EASO käynnisti 20. joulukuuta 2016 ensimmäisen avoimen haun, jolla haetaan 26:tta erityyppistä asiantuntijaa uuden toimintasuunnitelman mukaisesti. Ensimmäinen hakukierros kattaa koko vuoden 2017, minkä ansiosta jäsenvaltiot voivat järjestää asiantuntijoidensa lähettämisen pidemmällä aikavälillä. Maltalla 12. ja 13. tammikuuta 2017 viimeksi järjestetyssä turvapaikkavalmiushenkilöiden poolin kansallisten yhteyshenkilöiden tapaamisessa useat jäsenvaltiot (Saksa ja Alankomaat) ilmoittivat toimittavansa EASOlle asiantuntijoidensa käyttöä koskevan pitkän aikavälin suunnitelmansa. Kreikkaan on lähetetty siirtojärjestelmän tukemiseksi yhteensä 19 turvapaikka-asiantuntijaa, joista kolme hallinnon ulkopuolelta, ja 40 tulkkia (tilanne 6. helmikuuta). Tällä hetkellä puuttuu yhdeksän asiantuntijaa, ja 13. maaliskuuta alkavalla viikolla vajeen arvioidaan kasvavan 21:een.

EASO on käynnistänyt ensimmäisen, Italian kanssa 22. joulukuuta 2016 allekirjoitetun uuden toimintasuunnitelman mukaisen asiantuntijahaun, jonka tavoitteena on kaikkiaan 72 asiantuntijaa. Italiassa toimi 6. helmikuuta 48 turvapaikka-asiantuntijaa ja 43 kulttuurivälittäjää. Tällä hetkellä puuttuu 24 asiantuntijaa, ja 13. maaliskuuta alkavalla viikolla vajeen arvioidaan kasvavan 35:een. Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin vastattava EASOn pyyntöihin nimeämällä säännöllisesti asiantuntijoita, jotta tehtäviin saadaan pidemmäksi ajaksi kokeneempia ja erikoistuneita asiantuntijoita. 2.3Kreikan ja Italian toteuttamat toimet Kreikka Toimet, joilla nopeutetaan maahantulijoiden rekisteröintiä ja heidän tapaustensa käsittelyä ja parannetaan Kreikan turvapaikkaviraston rekisteröintikapasiteettia: Komissio on aiemmin raportoinut laajamittaisesta ennakkorekisteröinnistä, jonka jälkeen Kreikan turvapaikkavirasto on aikatauluttanut varsinaisten turvapaikkahakemusten jättämisen. Rekisteröintimenettelyn uusien tehostamistoimien jälkeen Kreikan turvapaikkavirasto muutti käsittelyaikoja niin, että tavanomainen rekisteröintimenettely saadaan päätökseen maaliskuun 2017 puoliväliin mennessä (alun perin suunnitellun huhtikuun sijaan). Ennakkorekisteröinnin ulkopuolelle jääneet voivat silti päästä turvapaikkamenettelyyn varaamalla ajan Skype-järjestelmän kautta. Ero Kreikan turvapaikkaviraston tekemien rekisteröintien ja vastaanottolupausten kokonaismäärän välillä kasvoi tarkastelukaudella (6.12.–6.2. välisenä aikana Kreikka rekisteröi 5 233 siirtohakemusta, kun uusia vastaanottolupauksia tehtiin 2 733). Kreikka oli 6. helmikuuta mennessä rekisteröinyt 24 640 hakemusta. Koska vastaanottolupauksia on tehty yhteensä 15 329, noin 9 000 henkilöä odottaa siirtoa ilman lupausta. Vastaanottolupauksille ja siirroille asetetun kuukausitavoitteen saavuttaminen nousee prioriteetiksi, jotta voidaan varmistaa Dublin-asetukseen perustuvien siirtojen jatkuminen ja siirtää kaikki siirtokelpoiset hakijat neuvoston päätöksissä asetetussa määräajassa. Toimet Kreikan vastaanottokapasiteetin parantamiseksi: Kreikan vastaanottokapasiteetti oli 7. helmikuuta Manner-Kreikan väliaikaisissa tiloissa ja pysyvissä vastaanottokeskuksissa yhteensä 75 182 paikkaa sekä sääntöjenvastaisesti maahan tulleille että henkilöille, jotka ovat ilmaisseet haluavansa hakea kansainvälistä suojelua tai jotka ovat jo jättäneet asiaa koskevan hakemuksen. Mantereella sijaitsevien 40 pysyvän vastaanottokeskuksen kokonaiskapasiteetti on noin 27 000 paikkaa. Lisäksi Kreikan viranomaisten lupaamasta kolmesta siirtokeskuksesta vain yksi (Lagadikia) oli perustettu 6. helmikuuta mennessä. Koska sääolosuhteet Pohjois-Kreikassa huononivat, kaikki teltat purettiin ja niiden tilalle pystytettiin 60 talvivarusteltua konttiasuntoa. Näiden toimenpiteiden johdosta keskuksen kapasiteetti on nyt 360 henkilöä. Lähikuukausina otetaan käyttöön lisää konttiasuntoja, joilla keskuksen kapasiteetti saadaan kaksinkertaistettua. Kreikan viranomaiset eivät ole vielä osoittaneet sopivaa sijaintipaikkaa kahdelle muulle keskukselle. UNHCR ja Kreikan viranomaiset käyvät edelleen keskusteluja uusista kohteista siirtokeskusten rakentamiseksi. Erityisesti keskustellaan Attikan alueelle rakennettavasta keskuksesta, jonne voitaisiin sijoittaa 3 000 ihmistä. Kuten aiemmissa kertomuksissa on mainittu, komissio kehottaa Kreikkaa osoittamaan jäljellä olevien kahden keskuksen sijoituspaikat mahdollisimman pian, jotta voidaan välttää pullonkaulat sisäisten siirtojen täytäntöönpanon viimeisissä vaiheissa laajamittaisen ennakkorekisteröinnin päätyttyä sekä varmistaa siirtoprosessin kustannustehokkuus. Italia

Toimet, joilla järjestelykeskusten määrää lisätään ja ne saatetaan täyteen toimintavalmiuteen: Tulijoita oli vuonna 2016 kaikkiaan 181 346. Koska määrä on suurempi kuin koskaan aikaisemmin, neljän järjestelykeskuksen kokonaiskapasiteetti (Pozzallossa, Lampedusassa, Trapanissa ja Tarantossa on yhteensä 1 600 paikkaa) ei riitä. Alle kolmasosa tulijoista (52 337) saapuu kyseisiin neljään järjestelykeskukseen. Osuus nousee kahteen kolmasosaan, jos mukaan lasketaan kuusi muuta maahantulosatamaa, joissa sovelletaan järjestelykeskusten menettelyohjeita. Sisäministeri päätti 7. lokakuuta nimetä 15 maahantulosatamaa järjestelykeskusten menettelyohjeita soveltaviksi satamiksi. Italian pitäisi nopeuttaa niiden uusien järjestelykeskusten avaamista, joista on jo ilmoitettu, sekä muiden maahantulosatamien modernisointia. Ilman huoltajaa olevien alaikäisten tilanne järjestelykeskuksissa on erityisen haastava. He viipyvät järjestelykeskuksissa tai muissa ensivaiheen vastaanottokeskuksissa pidempään, koska toisin kuin aikuisten ja perheiden tapauksessa, vastaanottojärjestelmä ei salli heidän automaattista siirtoa muualla Italiassa oleviin keskuksiin. Myös muihin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ryhmiin kuuluvat viipyvät järjestelykeskuksissa pidempään. Italian viranomaisten olisi ryhdyttävä toimiin uusien kohteiden osoittamiseksi, avun tarjoamiseksi kaikissa järjestelykeskuksissa, menettelyjen nopeuttamiseksi, jotta siirrot ensimmäisen tai toisen vaiheen vastaanottotiloihin voitaisiin toteuttaa mahdollisimman nopeasti, ja näiden vastaanottotilojen riittävän paikkamäärän varmistamiseksi sekä holhoojien nimeämiseksi riittävän ajoissa. Italia ja EASO järjestivät 19. ja 20. tammikuuta ensimmäisen istunnon ilman huoltajaa olevien alaikäisten vastaanotosta turvapaikkamenettelyn puitteissa. Tavoitteena oli parantaa valmiuksia erityistarpeisten henkilöiden (ml. turvapaikkaa hakevien ilman huoltajaa olevien alaikäisten) tunnistamiseksi ja esitellä lasten vastaanottoon liittyviä hyviä käytäntöjä tilanteissa, joissa tulijoita on joukoittain. Seuraavat istunnot on määrä järjestää helmikuussa ja maaliskuussa 2017. Toimet käsittelykapasiteetin parantamiseksi Italiassa: Kuten aiemmin on raportoitu, Italian viranomaisten, myös Dublin-yksikön, valmiuksia rekisteröidä ja käsitellä hakemuksia on parannettava, jotta voidaan nopeuttaa kansallisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien henkilöiden rekisteröintiä ja täyttää uudet vastaanottolupaukset. Italia voisi myös harkita lisätuen vastaanottamista EASOlta tätä tarkoitusta varten. Lisäksi pitäisi pyrkiä välttämään sisäistä siirtoa hakeneiden sijoittamista useisiin eri keskuksiin eri puolille Italiaa. Näin jouduttiin toimimaan vuonna 2016 tilanteessa, jossa tulijoita oli ennätysmäärä. Italian viranomaiset voisivat harkita aiempaa keskitetymmän järjestelmän käyttöönottoa. Siinä siirtoa hakeneet keskitettäisiin muutamiin siirtokeskuksiin, ainakin menettelyn viimeisten vaiheiden aikana, siirtoa edeltävien toimenpiteiden helpottamiseksi. Tällainen järjestelmä tukisi paremmin lähtöä edeltävää vaihetta, joka käsittää muun muassa terveystarkastukset ja kohdemaan kulttuuriin perehdyttämisen. Myös pakenemisriskin pitäisi pienentyä, kun siirtohakemukset käsitellään nopeammin. Toimet, joilla lyhennetään siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa: Kuten 2.1 kohdassa todettiin, Europolin kanssa sovittuja järjestelyjä, joilla helpotetaan poikkeuksellisesti tehtäviä lisäturvallisuustarkastuksia, sovellettiin käytännössä ensimmäisen kerran tammikuussa 2017 Norjan pyynnöstä. Toimet, joilla puututaan haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiin siirtoihin liittyviin haasteisiin: Komissio tukee Italian viranomaisia jatkossakin niiden pyrkiessä selventämään menettelyjä ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtojen mahdollistamiseksi. Tämän pitäisi johtaa siihen, että siirrot voidaan aloittaa mahdollisimman pian. Menettelyjen nopeuttamiseksi Italian viranomaisten olisi luotava yksi tai useampi siirtokeskus ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten ja harkittava EASOn ohjeistuksen ja muun tuen käyttöä. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava lupausten antamista ilman huoltajaa olevien alaikäisten vastaanottamisesta, jotta paikkoja olisi tarjolla siinä vaiheessa, kun ensimmäiset pyynnöt esitetään. Ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtojen sujuvoittaminen voi osaltaan vähentää pakenemisriskiä. Koska neuvoston päätökset ovat suoraan sovellettavissa, holhoojien olisi jo nyt harkittava holhouksessaan olevien, siirtojen piiriin kuuluvien alaikäisten siirtämistä. Italian viranomaisten olisi varmistettava, että siirtojen piiriin kuuluville, ilman huoltajaa oleville alaikäisille kerrotaan siirtomahdollisuudesta heti maahantulon yhteydessä. Toimet, joilla rajoitetaan edelleen liikkumista: Italian poliisi jatkaa etelästä maan pohjoisosiin jatkaneiden maahanmuuttajien säännöllisiä palauttamisia Etelä-Italian vastaanottokeskuksiin osana maan viranomaisten toimia rajoittaa edelleen liikkumista. Kuten jäljempänä todetaan, EASO on tehostanut siirtoihin liittyvää rekisteröintiä suorittavan liikkuvan tiiminsä työtä. Tiimi toimii rekisteröintikeskusten ulkopuolella (Italian viranomaisten ilmoittamien tarpeiden perusteella) paikoissa, joihin hakijoita on majoitettu. EASO on myös lähettänyt turvapaikka-asioiden pysyvän tukiryhmän kahteen uuteen paikkaan auttamaan rekisteröinnissä. Italiaan sääntöjenvastaisesti tulleiden henkilöiden oleskelua ja edelleen liikkumista Italian alueella olisi seurattava tarkkaan ja luvaton edelleen liikkuminen olisi estettävä. 2.4Komission ja EU:n virastojen toimet Euroopan komissio Kertomuksessa on esitelty komission tärkeimpiä toimia tavoitteiden edistämiseksi, myös kahdenvälisiä yhteyksiä jäsenvaltioihin. Komissio keskustelee jatkossakin tilanteesta niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat jäämässä jälkeen neuvoston päätösten täytäntöönpanossa. Jos lähikuukausina ei saada aikaan konkreettisia tuloksia, komissio ei epäröi käyttää perussopimusten mukaisia valtuuksiaan. Komissio on myös keskustellut säännöllisesti järjestämissään yhteyshenkilöiden tapaamisissa (Kreikassa 14.12.2016 ja Italiassa 31.1.2017) tavoista, joilla siirtomenettelyn aikaista tiedotusta, esimerkiksi lähtöä edeltävää tiedottamista ja kulttuuriin perehdyttämistä, voidaan parantaa. Tavoitteena on hallita odotuksia paremmin ja siten ehkäistä edelleen liikkumista tai menettelystä pakenemista sekä lisätä hakijoiden luottamusta sisäisten siirtojen järjestelmään. Komissio on laatinut kyselylomakkeen ja tausta-asiakirjan, jossa esitetään ensisijaiset toimet tiedotuksen parantamiseksi siirtomenettelyn jokaisessa vaiheessa. Tavoitteen tukemiseksi olisi päivitettävä EASOn siirroista laatimat esittelylehtiset sekä tarkistettava ja tarvittaessa päivitettävä esitteet, joita siirrettäviä henkilöitä vastaanottavat maat jakavat hakijoille. Komissio on myös ehdottanut yhdessä EASOn kanssa, että sellaisia maita varten, joissa edelleen liikkumisen ja pakenemisen riski on suuri, laaditaan räätälöityjä tiedonjakovälineitä (esim. videoita ja maiden esittelylehtisiä).

Italia, Kreikka ja siirrettäviä henkilöitä vastaanottavat maat saavat rahoitusta sisäisten siirtojen toteuttamiseen turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) alaisista kansallisista ohjelmistaan. Niitä ollaan muuttamassa neuvoston päätökseen 2015/1601 tehdyn muutoksen huomioon ottamiseksi. Komissio kannustaa noudattamaan perheen yhtenäisyyden periaatetta ja siirtämään kaikki perheenjäsenet samanaikaisesti tapauksissa, joissa toinen puolisoista kuuluu kansallisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin ja toinen puoliso ja/tai lapsi/lapset ei(vät). Tällaisen muuta kansallisuutta olevan puolison siirto perustuu Dublin-asetuksen mukaiseen vastaanottopyyntöön. Sen johdosta ei siis makseta 500 euron kertakorvausta Italialle tai Kreikalle eikä 6 000 euron kertakorvausta siirrettävän henkilön vastaanottavalle jäsenvaltiolle. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin selvittää mahdollisuutta saada kustannuksiin korvausta AMIF-rahaston kansallisista ohjelmistaan. Italian sisäasiainministeriön ja muiden sidosryhmien kanssa yhteistyössä laaditun tarvearvioinnin mukaisesti komissio sai tarkastelukaudella Italian viranomaisilta AMIF-hätärahoitusta koskevan hakemuksen. Rahoitusta tarvitaan palvelujen tarjoamiseksi siirrettäväksi ehdotetuille henkilöille heidän majoitustiloissaan (pyydetty määrä: 14,8 milj. euroa). Edellisellä tarkastelukaudella komissio sai useita muita hakemuksia, jotka eivät liittyneet sisäisiin siirtoihin. Niissä haetun rahoituksen määrä oli yhteensä 113,4 miljoonaa euroa. Komissio on jo myöntänyt 38,2 miljoonaa euroa, ja se arvioi parhaillaan 14,8 miljoonan euron pyyntöä (ja muita pyyntöjä). Päätös on odotettavissa pian. Vuokrajärjestelyä Kreikassa koskevan, UNHCR:n kanssa tehdyn valtuutussopimuksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 2016. Komissio, UNHCR ja Kreikan viranomaiset käyvät parhaillaan keskusteluja järjestelyn jatkamiseksi vuonna 2017 Kreikan vastaanottotarpeita koskevan päivitetyn arvion pohjalta. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) Toimet, joilla nopeutetaan siirtoprosessia ja lisätään Kreikan ja Italian rekisteröintikapasiteettia: EASO allekirjoitti vuoden 2017 toimintasuunnitelman Kreikan kanssa 20. joulukuuta ja Italian kanssa 22. joulukuuta 2016. Suunnitelmassa esitellään kaikki toimet, joilla Kreikkaa ja Italiaa tuetaan täytäntöönpanossa vuonna 2017. Siirtojärjestelmälle annettavan tuen lisäksi toimintasuunnitelma käsittää toimenpiteitä, joilla tuetaan yleistä turvapaikkamenettelyä (ml. Dublin-menettely), vastaanottojärjestelmää ja Kreikan tapauksessa EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoa. Kreikassa on ollut 6. helmikuuta lähtien EASOn tiimit tukemassa Kreikan turvapaikkavirastoa rekisteröinnissä ja hakemusten käsittelyssä. Thessalonikissa on kahdeksan asiantuntijan tiimi ja Ateenassa viiden asiantuntijan tiimi, joka ratkoo vaikeimpia tapauksia. Lisäksi EASO on lähettänyt neljä asiantuntijaa tiedotustehtäviin Ateenaan ja Thessalonikiin, kaksi asiantuntijaa lisää Dublin-yksikön tueksi ja 40 tulkkia. EASO on myös toimittanut täysin varusteltuja liikuteltavia toimistoja Thessalonikiin tukemaan Kreikan turvapaikkavirastoa sisäisten siirtojen rekisteröintimenettelyssä. Näiden liikuteltavien toimistojen ansiosta Thessalonikin ja Aleksandrúpolin rekisteröintimenettelyt voidaan yhdistää. Näin menettely tehostuu, koska EASO voi lähettää Thessalonikiin jopa 12 rekisteröinnin asiantuntijaa. Marraskuussa järjestetyssä kokouksessa lanseerattiin uusi yhteensovitustyökalu, jota EASO ja Kreikan turvapaikkavirasto nyt testaavat. Työkalun toimintavaatimukset on määritelty, kreikkalaisen Alkyoni-rekisteröintitietokannan kenttiä ja niitä vastaavia lomakkeita ollaan mukauttamassa, täsmäytysalgoritmia viimeistellään testausta varten ja tiedonsiirto Alkyonin ja yhteensovitustyökalun välillä on kehitteillä. Työkalun ensimmäisen käyttökelpoisen käyttöliittymän odotetaan valmistuvan helmikuuhun 2017 mennessä. Italian osalta tilanne oli 6. helmikuuta se, että EASO oli lähettänyt 48 asiantuntijaa niistä 72 asiantuntijasta, joita jäsenvaltioilta ja assosioituneilta mailta on pyydetty: yhdeksän järjestelykeskuksiin, yhdeksän Roomassa ja Cataniassa toimiviin liikkuviin tiimeihin, 16 rekisteröintikeskuksiin, seitsemän liikkuvaan rekisteröintitiimiin ja seitsemän Roomassa toimivaan Dublin-yksikköön. EASO lähettää siirtoprosessin tueksi myös enintään 43 kulttuurivälittäjää (arabiaa, tigrinjaa ja kurdia varten). EASO on tarkastelukaudella tehostanut liikkuvan tiimin työtä. Tiimi suorittaa sisäisiin siirtoihin liittyvät rekisteröinnit ja toimii rekisteröintikeskusten ulkopuolella paikoissa, joihin siirrettäväksi ehdotettuja henkilöitä on (Italian viranomaisten ilmoittamien tarpeiden perusteella) majoitettu. Liikkuva tiimi tukee myös paikallisia poliisiviranomaisia (Questura) kehittämällä niiden valmiuksia suorittaa rekisteröinnit itse. 3Uudelleensijoittaminen Osallistuvilta valtioilta saatujen tietojen perusteella yli puolet niistä 22 504 uudelleensijoituksesta, joista päätettiin 20. heinäkuuta 2015 annetuissa päätelmissä, on saatettu päätökseen. Joulukuun 6. päivän 2016 jälkeen on uudelleensijoitettu 913 henkilöä pääasiassa Turkista, Jordaniasta ja Libanonista. Tilanne 6. helmikuuta 2017 oli se, että 13 968 henkilöä oli sijoitettu 21 valtioon (Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Latvia, Liechtenstein, Liettua, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta). Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta, Suomi ja Alankomaat sekä assosioituneet maat Sveitsi, Liechtenstein ja Islanti ovat jo lunastaneet antamansa vastaanottolupaukset. Vaikka tilanne näyttää yleisesti ottaen hyvältä, niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole vielä ottaneet uudelleensijoitettavia henkilöitä 20. heinäkuuta 2015 annettujen päätelmien mukaisesti tai jotka ovat kaukana niille asetetusta tavoitteesta, olisi tehostettava toimiaan. Suurin osa järjestelmään osallistuvista valtioista ilmoitti ottavansa vastaan pääasiassa, mutta ei pelkästään, Jordaniassa, Libanonissa ja Turkissa olevia syyrialaisia. Tähän kuuluvat jäsenvaltioiden toimet Turkissa olevien syyrialaisten uudelleensijoittamiseksi 18. maaliskuuta 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman nojalla.