FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 20.7.2010 
SEK(2010) 851 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
 
Oheisasiakirja  
  
ehdotukseen neuvoston asetukseksi valtiontuesta kilpailukyvyttömien 
kivihiilikaivosten sulk emisen helpottamiseksi 
  
{KOM(2010) 372 lopullinen} 
{SEK(2010) 850} 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 2 
2. Ongelman määrittely.................................................................................................... 2 2.1. Kivihiilikaivosten todennäköiset su lkemiset useissa jäsenvaltioissa........................... 2 
2.2. Kaivosten sulkemisen sosiaaliset vaikutukset.............................................................. 3 2.3. Kaivosten sulkemisen ympäristövaikutukset ............................................................... 3 2.4. Vähäinen vaikutus energian toimitusvarmuuteen EU:ssa............................................ 4 3. Tavoitteet.................................................................................................................. .... 4 
4. Toimintavaihtoehdot .................................................................................................... 5 5. Vaikutusten arviointi.................................................................................................... 6 5.1. Toimintavaihtoehto 1:  perusskenaario – yleiset valtiontukisäännöt ............................ 6 
5.2. Toimintavaihtoehto 2:  komission suuntaviivat ............................................................ 6 
5.3. Toimintavaihtoehto 3:  tuotantotuki.............................................................................. 6 
5.4. Toimintavaihtoehto 4:  tuki poikkeuksellisten kustannusten kattamiseksi 
(aikaisemmasta toiminnasta periytyvät velvoitteet)..................................................... 7 
5.5. Toimintavaihtoehto 5:  vaihtoehtojen 3 ja 4 yhdistelmä............................................... 7 
5.6. Toimintavaihtoehto 6:  nykyisen kivihiiliasetuksen jatkaminen kymmenellä vuodella7 
6. Vaihtoehtojen vertailu.................................................................................................. 8 
1. J
OHDANTO  
EU:n tukea kivihiiliteoll isuudelle säännellään alakoht aisella säädöksellä eli 
kivihiiliteollisuuden valtiontuesta 23 pä ivänä heinäkuuta 2002 annetulla neuvoston 
asetuksella (EY) N:o 1407/2002, jäljempänä ’kivihiiliasetus’.  
Sitä sovelletaan ainoastaan  kivihiileen. Muihin hiilit yyppeihin, kuten ortoligniittiin, 
sovelletaan EU:n yleisi ä valtiontukisääntöjä.  
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
2.1. Kivihiilikaivosten todennäköiset sulkemiset useissa jäsenvaltioissa   
Kivihiiliasetuksen voimassaolo päätty y 31 päivänä joulukuuta 2010. Jos uutta 
lainsäädäntökehystä, joka mahdollistaa tiettyje n erityisten valtiontukityyppien myöntämisen 
kivihiiliteollisuudelle, ei hyväksytä, jäsenva ltiot voivat myöntää t ukea ainoastaan kaikkia 
aloja koskevien yleisten valt iontukisääntöjen mukaisesti.  
FI 3   FI Kivihiiliasetukseen verrattuna  yleiset valtiontukisäännö t heikentävät huomattavasti 
mahdollisuuksia myöntää valtiontukea kivihiiliteoll isuudelle erityisesti, mutta ei ainoastaan, 
tuotantotuen muodossa. Äs kettäin tehdyn tutkimuksen1 mukaan joidenkin jäsenvaltioiden 
tuotantokustannukset ovat kuitenk in erittäin korkeat verrattuna  nykyisiin ja ennakoituihin 
maailmanmarkkinahintoihin ja sen vuoksi niiden kivihiilituotan to ei ole nykyä än ja mitä 
todennäköisemmin ei myöskään tulevaisuudessa  taloudellisesti kilpa ilukykyistä. Tällaisia 
maita ovat erityisesti Saksa, Romania ja  Espanja. Myös Unkarin ja Slovakian 
kivihiiliteollisuus voi menett ää kilpailukykynsä. Kyse isten maiden kivih iilikaivokset voidaan 
joutua sulkemaan kivihiiliasetuks en voimassaolon päättymisen jälkeen. 
2.2. Kaivosten sulkemisen sosiaaliset vaikutukset   
Nykyisen toimintapolitiikan mukaisesti Saksassa  ja Espanjassa on yhä  27 000 kaivostyöläistä 
vuonna 2010, mutta he voivat menettää työpaikkans a, jos tuotantotuki loppuu. Romaniassa, 
Unkarissa ja Slovakiassa 15 000 kaivostyöläist ä voi menettää työpaikkansa tukien loppuessa. 
Kun otetaan huomioon työpaikat kaivostoimin taan liittyvillä t uotannonaloilla, jopa 100 000 
työpaikkaa voi olla vaarassa ( 42 000 kivihiiliteollisuudessa ja  yli 55 000 siih en liittyvillä 
tuotannonaloilla).  
Työpaikkojen menetyksillä on yleensä rajal linen vaikutus EU:n ja kansallisiin 
työttömyyslukuihin, mutta niiden vaikutus tiettyihin kivihiilikaivosalueisiin  voi olla erittäin 
merkittävä varsinkin Saksassa, Espanjassa ja  Romaniassa. Kilpailukyvyttömien kaivosten 
välitön sulkeminen  aiheuttaisi työttömien kaivostyöläist en tulvan alueellisille 
työmarkkinoille . He eivät voi nopeasti työllistyä muilla tuotannonaloilla ja ovat siten 
vaarassa jäädä pitkäaikaistyöttömiksi. 
2.3. Kaivosten sulkemisen  ympäristövaikutukset   
Kivihiilikaivosten sulkeminen lopettaa kaivosten kielteis et vaikutukset niiden 
lähiympäristössä . Näitä ovat maisemalliset ja biologi seen monimuotoisuuteen kohdistuvat 
vaikutukset, vaikutus pohjavetee n, maaperän tiivistyminen kaivos tunneleissa sekä kaivosjäte. 
Kaivosten sulkeminen merkitsee myös kaivosal ueiden puhdistusta ja kunnostamista, jota 
varten on varmistettava rahoitus. 
Maailmanlaajuisen ongelman eli kasvih uonekaasupäästöjen kannalta kaivosten 
sulkemisen vaikutuks et ovat epävarmoja.  Vaikka kivihiilen louhi nnasta syntyy metaania, 
joka on merkittävä kasvihuonekaasu, metaanin poistotekniikat ovat erittäin kehittyneitä 
joissakin kivihiiltä louhivissa jäsenvalt ioissa. Koska kasvihuonekaasupäästöt ovat 
maailmanlaajuinen ongelma, epävarmuus  lisääntyy vielä, kun  otetaan huomion 
energiatuotannon yhteydessä poltettavasta  kivihiilestä syntyvät päästöt. 
Kivihiilivoimaloissa kotimainen kivihiili korvataan to dennäköisesti tuontikivihiilellä . 
Tästä seuraa, että kasvihuonekaasupäästöjen kokonaisvaikutus riippuu päästöistä, jotka 
syntyvät kivihiilen louhinnasta kolmansissa maissa ja kivihiilen kuljettamisesta EU:hun. 
Vaikutus EU:n koko energiatuotantoon on rajal linen ainakin lyhyellä ja keskipitkällä 
aikavälillä. 
                                                 
1 Arviointi kivihiiliteollisuuden valti ontukien tarpeesta, Ecorysin jouluk uussa 2008 Euroopan komissiolle 
tekemä tutkimus, ks. http://ec.europa.eu/energy/coal/consultations/2009_07_15_en.htm  
FI 4   FI 2.4. Vähäinen vaikutus energian toimitusvarmuuteen EU:ssa  
Tämän vaikutusten arvioinnin yhteydessä toteutetun julkisen  kuulemisen aikana 
kivihiiliteollisuuden edustajat väittivät, että tuettu kivihiilentuotan to on oleellisen tärkeää 
toimitusvarmuuden kannalta, koska kivihiil ikaivosten toiminta Euroopassa lisää 
energianlähteiden maantieteellistä monimuotoi suutta ja vähentää r iippuvuutta tuonnista.  
Tuetun kivihiilituotannon vähäinen osuus EU :n koko energiatuotannosta rajoittaa 
voimakkaasti kyseisten tukien kapasi teettia korvata toimitushäiriöitä.  Tuetun kivihiilen 
osuus EU:n sähköntuotannosta on vain 5,1 prosen ttia. Kun otetaan huomioon vain tuotannon 
menetysten kattamiseen tarkoitettu tuki, l uku on 1,4 prosenttia (luku voi olla yksittäisissä 
jäsenvaltioissa suurempi).  
Lisäksi häiriöt tuontikivihiilen toimituksissa ovat todennäköisesti melko vähäisiä, sillä 
maailman kivihiilimarkkinat  ovat olleet muiden energ ianlähteiden markkinoita 
vakaammat.  Kivihiiltä voidaan tuoda useista viej ämaista. Kivihiilen maailmankauppa on 
lisääntynyt keskimäärin 7 pr osenttia vuodessa vuodesta 2000. Kapasiteetin voimakas 
lisääntyminen useissa maissa, kuten Indonesia ssa ja Venäjällä, on  osoitus siitä, että 
maailmanlaajuisen kaupan odotetaan jatkavan nopeaa kasvuaan tulevaisuudessa. Koska tuetun 
kivihiiliteollisuuden osuus sähköntuotannosta  on vähäinen, on epävarmaa, onko uudesta 
valtiontukivälineestä hyötyä toimitusvarmuuden takaamisessa. 
Lyhytaikaisten esteiden osalta tutkimukset ovat os oittaneet, että tuontikivihiilen varastointi on 
tehokkaampi keino taata toimitusvarmuus kui n kotimaisen kivihiilituotannon tukeminen. 
3. TAVOITTEET  
Komission laajemmat, horisontaalis et tavoitteet valtiontukien ja  kivihiilen osalta esitetään 
strategisessa energiakatsauksessa2, jonka Eurooppa-neuvosto ja ministerineuvosto ovat 
hyväksyneet, valtiontuen toim intasuunnitelmassa3 ja ympäristöä koskevassa yhteisön 
toimintaohjelmassa4. Komissio haluaa soveltaa horisontaalisia valtiontukisääntöjä 
mahdollisimman monilla aloilla ja energiapolitii kan osalta se suosii siirtymistä uusiutuviin 
energianlähteisiin ja kotimaisten energianläht eiden käyttöön ympäristön kannalta kestävällä 
tavalla.  
Valtiontuen myöntäminen kivihiilikaivoksille määrittämättömäksi ajaksi ei ole komission 
laajojen poliittisten tavoitteiden mukaista va rsinkaan silloin, kun se  haittaa ponnisteluja 
kilpailukyvyn lisäämiseksi tai uusiutuviin energi anlähteisiin siirtymiseksi, vaikkakin sen 
vaikutus kilpailuun on melko vähäistä5. Toisaalta kilpailukyvyttömien kaivosten sulkemisella 
voi olla sosiaalisia ja ympärist övaikutuksia, joihin on puututtava. 
                                                 
2 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja 
alueiden komitealle, toinen strateginen energiakatsaus, energian toimitusvarmuutta ja energia-alan 
solidaarisuutta koskeva EU:n toimintasuunnite lma, 13.11.2008, KOM(2008) 781 lopullinen. 
3 KOM(2005) 107 lopullinen, saatavana seuraavassa internet-osoitteessa: 
http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/action_plan/saap_en.pdf  
4 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1600/2002/EY kuudennesta ympäristöä koskevasta 
yhteisön toimintaohjelmasta (EYVL L 242, 10 .9.2002, s. 1), ks. 5 artiklan 2 kohta. 
5 Nykyisen kivihiiliasetuksen eräs edellytys on, että tuetulla kivihiilituotannolla ei ole vaikutusta sähkön 
hintoihin (ks. kivihiiliasetuksen 4 artiklan c ja e kohta ja sen liite 3). 
FI 5   FI Komissio määrittelee tässä vaikutusten arvi oinnissa käsiteltävän toimintatavoitteen  
seuraavasti: tukien asteittaisesta poistamisesta mahdollisesti johtuvien kaivosten 
sulkemisten mahdollisten kielteisten vaik utusten minimointi erityisesti niiden 
sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien osalta sekä sisämarkkinoiden  kilpailuvääristymien 
minimointi.  
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Seuraavat toimintavaihtoehdot arvioitiin: 
(1) Toimintavaihtoehto 1: perusskenaario 
Perusskenaariossa komissio ei ehdota uutta alakohtaista säädöstä, jota sovellettaisiin 
kivihiiliasetuksen voimassaolon päättymisen jä lkeen. Kivihiilialalla sovellettaisiin vuodesta 
2011 ainoastaan yleisiä valtiontukisääntöjä.  
(2) Toimintavaihtoehto 2: komission suuntaviivat 
Vaihtoehdossa 2 komissio hyväksyy SEUT-sopi muksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan 
perustuvat suuntaviivat, jotka ova t samanlaiset kuin laivanrake nnus- ja teräsalo illa hyväksytyt 
suuntaviivat, ja jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden myöntää sulkemistukeen rajoittuvaa tukea. Kyseessä voi olla tuki, joll a katetaan kivihiilikaivosyritysten korvaukset 
kaivosten sulkemisen takia työttömiksi jääneille tai varhaiseläkkeelle siirtyville työntekijöille, 
työntekijöiden neuvonnasta aiheutuvat kustannukset tai ammatillisen uudelleenkoulutuksen kustannukset. Sillä voidaan myös kattaa vo imassaolevien (enintään kuuden kuukauden 
mittaisten) sopimusten mukaisten toimien l oppuun saattamisesta aiheutuvat kustannukset tai 
kyseisten sopimusten peruuttamisesta aihe utuvat kustannukset sen mukaan, kummat niistä 
ovat alhaisemmat. Sillä voidaan lisäksi kattaa tuotantoalueen välittömästä puhdistamisesta ja 
kunnostamisesta aiheutuvat kulut. 
Kyseisten suuntaviivojen voimassaolo päättyis i vuoden 2013 lopulla, sill ä tukitoimenpiteet 
koskisivat vain sellaisia kai voksia, jotka suljetaan kivihi iliasetuksen voimassaolon 
päättymisen johdosta. 
(3) Toimintavaihtoehto 3: neuvoston asetus, joka mahdollistaa aikasidonnaisen 
toimintatuen (sulkemistuki) 
Vaihtoehdossa 3 komissio antaa ehdotuksen neuvoston asetukseksi SEUT-sopimuksen 107 
artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti. Tä llainen asetus anta isi jäsenvaltioille 
mahdollisuuden myöntää melko nopeasti vähenevää toimintatukea, jonka avulla katettaisiin 
nykyiset tuotantomenetykset. Tukeen olisi liitettävä tarkoin määritelty kaivoksen 
sulkemissuunnitelma (koskee ainoastaan tällä hetk ellä toimivia kaivoks ia), jolla toiminta 
lopetetaan hallitusti. Näin to imintatuki lopetettaisiin asteit tain enintään kymmenen vuoden 
aikana ja viimeistään vuonna 2020, ja tukea vähennettäisiin vähi ntään 10 prosenttia vuodessa. 
(4) Toimintavaihtoehto 4: neuvoston asetus, joka mahdollistaa tuen poikkeuksellisten 
kustannusten kattamiseksi (aikaisemmasta to iminnasta periytyvät sosiaaliset ja 
ympäristövelvoitteet) 
Vaihtoehdossa 4 komissio antaa ehdotuksen neuvoston asetukseksi SEUT-sopimuksen 107 
artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti. As etus antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden 
FI 6   FI myöntää tukea kivihiilikaivosten sulkemisista johtuviin sosiaalisiin ja ympäristökuluihin, 
kuten sosiaaliturvamaksut ja entisten kaivosalueiden kunnostamiskustannukset, 
voimassaolevan kivihiiliaset uksen liitteen mukaisesti. 
(5) Toimintavaihtoehto 5: vaihtoehtojen 3 ja 4 yhdistelmä 
Vaihtoehdossa 5 komissio antaa SEUT-sopi muksen 107 artiklan  3 kohdan e alakohdan 
mukaisesti ehdotuksen neuvoston asetukseksi, jolla jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus 
myöntää sekä sulkemistukea (vaihtoehto 3)  että tukea poikkeuksellisten kustannusten 
kattamiseksi (vaihtoehto 4). 
(6) Toimintavaihtoehto 6: nykyisen kivihiilia setuksen jatkaminen kymmenellä vuodella 
Useimpien kivihiilialan sidosryhmien parh aimpana pitämän vaihtoehdon 6 mukaisesti 
komissio ehdottaa neuvostolle asetuksen (EY) N:o 1407/2002 jatkamista kymmenellä 
vuodella vuoden 2020 loppuun saakka. Tämä eroaa vaihtoehdosta 5 seuraavien seikkojen 
osalta: 
– tuotantotuki voitaisiin hyväksyä 5 artik lan 3 kohdan perusteella, jos kyseisten 
tuotantoyksiköiden toiminta on osa kivi hiilivarastojen saat avuussuunnitelmaa; 
kaivosten sulkemiseen ei siten liittyisi ehtoja; 
– tuotantotuen olisi oltava asteittaisesti vähe nevää, jotta tuki vähe nisi huomattavasti, 
mutta mitään erityistä vähennys määrää ei otettaisi käyttöön; 
– voitaisiin myöntää alkuinvestointituki, joka  on enintään 30 prosenttia investoinnin 
kokonaiskustannuksista. 
5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
5.1. Toimintavaihtoehto 1:  perusskenaario – yleiset valtiontukisäännöt 
Perusskenaario on jo kuvattu jaksossa 2. Muita va ihtoehtoja arvioidaan  verrattuina kyseiseen 
perusskenaarioon.  
5.2. Toimintavaihtoehto 2:  komission suuntaviivat 
Vaihtoehdon 1 vaikutus ei ole olennaisesti er ilainen kuin vaihtoehdo ssa 2. Jos jäsenvaltiot 
myöntävät tukea vaihtoehdon 2 mu kaisesti, tuotanto vähenee sa massa määrin ja työpaikkoja 
menetetään yhtä paljon. Ero on siinä, että va ihtoehdossa 2 annetaan mahdollisuus järjestää 
kaivosten sulkeminen hallitusti ja jopa siir tää sitä muutamalla kuukaudella voimassa olevien 
sopimusten mukaisten toimien loppuun saattamiseksi. Näin voidaan sulkemiseen liittyvät sosiaaliset seikat järjes tää paremmin ja antaa enemmän suor aa tukea työntekijöille esimerkiksi 
uudelleenkoulutuksen ja neuvonnan muodossa (t ämä ylittää lakisääteiset oikeudet). 
Ympäristövelvoitteet rahoitetaan paremmin silloin, kun kaivosta ollaan sulkemassa.  
5.3. Toimintavaihtoehto 3:  tuotantotuki 
Jos jäsenvaltiot myöntävät tuotantotuen, jolla katetaan tuotannon mene tykset, sillä voidaan 
pitää kilpailukyvyttömät kaivoks et toiminnassa. Tällä tavalla  ei pelastettaisi pysyviä 
työpaikkoja, mutta työvoimaa voitaisiin vähentää  asteittain. Näin voi taisiin otta a huomioon 
työvoiman ikärakenne (varhaiseläkkeelle ja eläkkeelle jäävät), luonnolliset poistumat 
FI 7   FI (lähteviä työntekijöitä ei korvata) ja pätevöityminen muihin tehtäviin (työntekijöiden 
uudelleenkouluttaminen). Tuen avulla voidaan  vähentää kilpailukyvyttömän kaivoksen 
tuotantoa minimoimalla suorien irtisanomisten määrä ja maksimoimalla toimenpiteet, joilla 
työvoimaa voidaan siirtää muihin tehtäviin. 
Kaivostoiminnan suora kielteinen vaikutus ympäristöön jatkuu niin kauan kuin tuotanto 
jatkuu, mutta kivihiilen käytös tä johtuvien kasvihuonekaasupääs töjen vaikutus on epävarma 
ottaen huomioon tuodun kivihiilen huomattava n määrän. Asteittainen sulkeminen voi 
kuitenkin helpottaa toimenpiteitä m aanpäällisen alueen suojelemiseksi. 
Taloudellisista ja alueellisista uudelleenjärjestelyistä saadut kokemukset ovat 
osoittaneet, että irtisanotut työntekijät löyt ävät helpommin muita töitä, jos irtisanomiset 
tapahtuvat pitemmän ajan kuluessa. Näin neuvonta- ja uudelleenkoulutusohjelmia voidaan 
panna helpommin täytäntöön ja este tään se, että suurin osa entis istä kaivostyöläisistä joutuu 
pitkäaikaistyöttömiksi. 
5.4. Toimintavaihtoehto 4:  tuki poikkeuksellisten kustannusten kattamiseksi 
(aikaisemmasta toiminnasta periytyvät velvoitteet) 
Tämä vaihtoehto antaa jäsenvaltioille mahdo llisuuden varmistaa sosiaalisten velvoitteiden 
(kuten uudelleenkoulutus ja el äkkeet) ja ympäristövelvoitt eiden (kuten puhdistus ja 
kunnostaminen) rahoittaminen esimerkiksi ki vihiilikaivosten asteittaisen sulkemisen 
yhteydessä. 
Kyseisen tuen avulla voidaan ehkä välttää se, että kaivosyritys joutuu siirtämään varoja 
suljettaviin kaivoksiin muista mahdollis esti kilpailukykyisistä kaivoksista.  
5.5. Toimintavaihtoehto 5:  vaihtoehtojen 3 ja 4 yhdistelmä 
Kivihiilikaivosten asteittaisen sulkemisen yhteydessä tukea aikaisemmasta toiminnasta 
periytyviin velvoitteisiin tarv itaan todennäköisesti samanaik aisesti muiden  tukityyppien, 
lähinnä toimintatuen, kanssa. 
Vaikutukset tuotantoon ja t yöpaikkoihin olisivat hyvin samanlaiset kuin vaihtoehdossa 3, 
mutta vaihtoehdossa 5 voitaisiin paremmin  varmistaa, että sosiaalisista ja 
ympäristövelvoitteista huolehditaan asteittaisen sulkemisen aikana.  
5.6. Toimintavaihtoehto 6:  nykyisen kivihiiliasetuksen  jatkaminen kymmenellä 
vuodella 
Nykyisin myönnettävää tukity yppiä voitaisiin laajent aa asetuksen voimassaolon 
pidentämisellä. Kyseinen vaihtoehto antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa tavoitteesta yksinkertaisesti jatkamalla tuot antotuen myöntämistä kilpailukyvyttömille 
kaivoksille ilman selvää sitoutumista kai vosten sulkemiseen. Tästä seuraa, että samat 
kaivosyritykset voisivat olla edelleen kilp ailukyvyttömiä asetuksen jatkoajan päätyttyä 
kymmenen vuoden kuluttua. Kilpailukyvyn puutteen ongelmaa ei voitaisi site n ratkaista, vaan 
ainoastaan viivytt ää sen käsittelyä. 
Tämän vaihtoehdon mukaisesti sallittavan investoi ntituen osalta on todettava, että sillä ei 
edistetä tavoitteita, sillä sitä ei voida  käyttää kaivosten sulkemisen yhteydessä. 
Investointituella edistetään ennemmin uusien toimien kehittämistä tai tehokkuuden lisäämistä, 
mutta kummallakaan niistä ei ole merkitystä kivihiilikaivosten sulkemisen yhteydessä. 
FI 8   FI 6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Arvioinnissa kuvataan eri toimintavaih toehtojen vaihtelevia vaikutuksia:  
Taloudelliselta kannalta  vaihtoehto 2 (suuntaviivat)  näyttää olevan parempi kuin 
perusskenaario, sillä se vähentää suoraa tal oudellista vaikutusta niihin alueisiin ja 
tuotannonaloihin, joita kaivosten sulkemiset eniten koskevat. 
Sosiaaliselta kannalta  vaihtoehto 5 tarjoaa parhaat mahdollisuudet kaivosten sulkemisen 
kielteisten vaikutusten lieventämiseksi er ityisesti, kun otetaan huomioon vaikutusten 
maantieteellinen keskittyminen. 
Ympäristön kannalta  tulokset ovat epävarmoja. Vaikka kaivosten välitön ympäristö hyötyisi 
varmasti tuotannon välittömästä tai melkein vä littömästä lopettamisesta (vaihtoehdot 1, 2 ja 
4), maailmanlaajuisten kasvihuonekaasupäästöjen os alta asia ei ole niin selvä, kun otetaan 
huomioon sähköntuottajien kivihiilenpoltosta syntyvä t päästöt. Kyseinen epävarmuus johtuu 
siitä, että kivihiilen tuonti on suuressa määr in korvannut kotimaisen kivihiilen. Kyseessä ei 
ole 100-prosenttinen korvaus, mutta toimintava ihtoehtojen erot riippu vat siitä, suositaanko 
kansallisissa politiikoissa siirtymistä muihin energialähteisiin. 
Vaihtoehdot 2 ja 5 näyttävät olevan riittäviä tavoitteiden saavuttamiseksi.  Valinta näiden 
kahden välillä riippuu siitä, kuinka tärkeänä poliitt iset päättäjät pitävät toisaalta taloudellisia 
seikkoja ja toisaalta sosiaalisia seikkoja. 
Eri vaihtoehtoja on verrattu olettaen, että  asianomaiset jäsenval tiot myöntäisivät tukea 
esitettyjen vaihtoehtojen mukaisesti. Ala kohtaiset valtiontukisäännöt antavat vain 
mahdollisuuden, ei velvoitetta, valtiontukeen. Vai kutusten arviointi ei voi vaikuttaa siihen, 
mitä jäsenvaltiot päättävät valtiontuesta.