Tausta

Kreikan talouskehitystä ja -politiikkaa seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja asetuksen (EU) N:o 472/2013 ( ) mukaisen tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa. Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan toteutuksesta annetuissa täytäntöönpanopäätöksissä ( ) otetaan huomioon, että Kreikan on toteutettava edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan talous- ja rahoitusvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin. Kreikan on myös toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua.

Tiukennettu valvonta muodostaa kattavan kehyksen talouden kehityksen seurannalle ja sellaisten politiikkatoimien toteuttamiselle, joita tarvitaan talouden kestävän elpymisen varmistamiseksi. Sen puitteissa arvioidaan säännöllisesti viimeaikaista talous- ja finanssialan kehitystä Kreikassa sekä seurataan valtion rahoitusehtoja ja velkakestävyysanalyysin päivityksiä. Tiukennetun valvonnan puitteissa myös arvioidaan Kreikan 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneelle euroryhmälle antamaa yleistä sitoumusta siitä, että se jatkaa Euroopan vakausmekanismin ohjelman mukaisesti hyväksyttyjä uudistuksia, saattaa ne päätökseen sekä varmistaa, että rahoitustukiohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet saavutetaan. Tiukennetun valvonnan puitteissa seurataan niin ikään erityissitoumusten täytäntöönpanoa. Tavoitteena on saattaa keskeiset rakenneuudistukset päätökseen sovittuihin määräaikoihin mennessä (vuoden 2022 puoliväliin asti ulottuvalla jaksolla) kuudella keskeisellä alalla, jotka ovat i) finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, ii) sosiaalipalvelut, iii) rahoitusvakaus, iv) työ- ja tuotemarkkinat, v) Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) ja yksityistäminen sekä vi) julkishallinnon nykyaikaistaminen ( ).

Tämä on yhdeksäs Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa koskeva kertomus. Kertomus perustuu 26. ja 27. tammikuuta 2021 etäyhteydellä järjestetyssä tapaamisessa tehtyihin havaintoihin sekä viranomaisten kanssa käytyyn säännölliseen vuoropuheluun. Etäyhteydellä järjestetyn tarkastuskäynnin toteutti Euroopan komissio yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa ( ). Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) osallistui tähän prosessiin ohjelman jälkiseurantapuitteidensa (Post Program Monitoring Cycle) yhteydessä, kun taas Euroopan vakausmekanismi osallistui ennakkovaroitusjärjestelmänsä puitteissa sekä Euroopan komission ja Euroopan vakausmekanismin yhteistyösuhteista 27. huhtikuuta 2018 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti. Tässä kertomuksessa arvioidaan niiden Kreikan euroryhmälle antamien sitoumusten täytäntöönpanoa, jotka koskevat uudistuksen päätökseen saattamista vuoden 2020 loppuun mennessä. Kertomus ei ole kytköksissä politiikkatoimista riippuviin velkatoimenpiteisiin, jotka voidaan hyväksytyn kaksivuotisen aikataulun mukaisesti toteuttaa kymmenennen kertomuksen perusteella. Kymmenes kertomus on tarkoitus julkaista toukokuussa.

KOKONAISARVIOINTI

Kertomus on laadittu pandemian toisen aallon olosuhteissa, jotka vuoden 2020 lopulla johtivat rajoittamistoimenpiteiden yleiseen tiukentamiseen ja sittemmin koulujen ja vähittäiskauppojen sulkemiseen ja tietyillä alueilla, kuten Ateenassa, liikkumisrajoituksiin. Kreikan talouden odotetaan supistuneen 10 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna, ja tälle vuodelle on ennustettu vain osittaista elpymistä. Pandemian vaikutukset vuoden 2020 matkailusesonkiin vaikuttivat Kreikkaan kielteisesti, kun otetaan huomioon matkailualan painoarvo taloudessa. Hallitus on edelleen mukauttanut julkisen talouden toimenpiteitä, joilla tuetaan työttömiä ja lomautettuja palkansaajia, pidentänyt yritysten tukitoimenpiteitä ja ottanut käyttöön uusia kohdennettuja toimenpiteitä kotitalouksien ja yritysten suojelemiseksi. Toistaiseksi työsuhdeturvatoimenpiteet, joita EU on tukenut erityisesti hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäiseen tukemiseen tarkoitetulla uudella rahoitusvälineellä (SURE) ja Euroopan sosiaalirahaston kautta, näyttävät vaikuttaneen, ja työttömyysaste on pysynyt suurin piirtein vakaana talouden huomattavasta supistumisesta huolimatta. Työttömien määrä on kuitenkin kasvussa, sillä uusien työntekijöiden palkkaaminen on edelleen vähäistä. Yritykset ja työntekijät ovat hyötyneet julkisista tukitoimenpiteistä. Kuten muissakin jäsenvaltioissa, yritys- ja rahoitussektorin haasteiden odotetaan kuitenkin tulevan koko laajuudessaan esiin vasta myöhemmässä vaiheessa, kun tukitoimenpiteet asteittain lakkautetaan. Se edellyttää huolellista hallintaa, jotta vaikutukset eivät olisi jyrkkiä.

Haastavista olosuhteista huolimatta viranomaiset ovat monilla aloilla edistyneet hyvin, kuten koulutuksessa, valtion varojen hoidossa, yksityistämishankkeissa ja energiapolitiikassa. Tämä näkyy erityisesti seuraavissa:

·Viimeisten kolmen kuukauden aikana on hyväksytty kaksi kunnianhimoista koulutusalan uudistusta. Joulukuussa 2020 hyväksyttiin ammatillisen koulutuksen uudistus, jolla pyritään lisäämään kyseisen opintopolun houkuttelevuutta ja kytkemään ammatillinen koulutus ja elinikäinen oppiminen paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin. Helmikuussa 2021 annetun korkea-asteen koulutusta koskevan lain tavoitteena taas on nykyaikaistaa korkeakoulujen toimintaa ja parantaa tarjotun koulutuksen laatua. Lisäksi on käynnistetty koulujen sisäisiä ja ulkoisia arviointeja.

·Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) on saanut päätökseen kaikkien valtionyhtiöiden hallitusten arvioinnin, joka oli erityissitoumus. Omaisuudenhoitoyhtiön strategisen suunnitelman toteuttamista on jatkettu suunnitellusti, ja viranomaiset ovat saaneet päätökseen yhtiötä koskevan ministeritason ohjeistuksen päivityksen.

·Yksityistämistä koskevat tarjouskilpailut ovat edenneet, kun Alimosin venesataman luovutus saatiin onnistuneesti päätökseen 31. joulukuuta 2020, näkymät Hellinikon-hankkeen toteuttamiseksi lähikuukausina ovat hyvät ja Egnatian luovutuksen edellyttämissä toimissa on pitkän odotuksen jälkeen edistetty. Nämä kaikki ovat erityissitoumuksia.

·Energiapolitiikan alalla viranomaiset ovat käynnistäneet markkinatestin saadakseen päätökseen pitkään kestäneen Public Power Corporationia koskevan kilpailunrajoitusasian. Tämäkin on erityissitoumus.

Uudistuksia on jatkettu myös muilla tärkeillä aloilla. Julkisen varainhoidon uudistuksilla, kuten julkisten investointien talousarviolla, on saatu aikaan kipeästi kaivattua edistymistä hallinnollisten, taloudellisten ja toiminnallisten budjettiluokitusten osalta. Tiivis seuranta on tarpeen, sillä se on keskeistä maksatusmenettelyjen tehostamiseksi. Verohallinnon henkilöstöuudistusta koskeva lainsäädäntö on hyväksytty, ja uudistus etenee suunnitellusti niin, että se voidaan toteuttaa kokonaisuudessaan seuraavaan tarkasteluun mennessä. Myös julkishallinnon uudistukset, kuten uuden lainsäädännön hyväksyminen virkamiesten rekrytoinnin nopeuttamiseksi ja tehostamiseksi, ovat edenneet suunnitelmien mukaisesti.

Toteuttamisvauhti kokonaisuudessaan näyttää kuitenkin hidastuneen useilla aloilla, erityisesti pandemiatilanteen vuoksi, ja toimenpiteiden toteuttaminen on useiden sitoumusten kohdalla viivästynyt. Pandemian aiheuttamien vaikeuksien jatkumisen lisäksi viranomaiset ovat maininneet syyksi joihinkin viivästyksiin myös useiden keskeisten hallintovirkojen uudelleenjärjestelyn tämän vuoden alussa ja elpymis- ja palautumissuunnitelman valmistelusta johtuvan työmäärän kasvun. Tämä otetaan asianmukaisesti huomioon. Useista yksityiskohtaisista etenemissuunnitelmista on sovittu, ja niiden avulla on määrä edistyä ratkaisevasti toukokuussa julkaistavaan kymmenenteen kertomukseen mennessä. Suunnitelmiin kuuluvat rahoitusalan uudistusten jatkaminen, riippumattoman julkisista tuloista vastaavan viranomaisen henkilöstöhallintouudistuksen toteuttaminen kokonaisuudessaan, hankkeiden valmisteluvälineen saaminen toimintaan ja suuria investointeja koskevien strategisten hankkeiden jatkumon luominen, uusien maksurästien syntymisen ehkäiseminen ja olemassa olevien rästien pienentäminen, kun viivästykset on havaittu, muun muassa vahvistamalla maksurästien selvittämisen ohjauskomiteaa ja yksinkertaistamalla varainhoitomenettelyjen toteuttamista koskevaa lainsäädäntökehystä, investointilupamenettelyn yksinkertaistamisen loppuun saattaminen sovituilla alueilla ja uudistetun työlainsäädännön hyväksyminen. Lisäksi viranomaiset ovat sitoutuneet yksittäisiin toimiin, jotka koskevat terveydenhuoltoa, korruption torjuntaa, julkishallinnon uudistamista ja tililuettelon toteuttamista. Koska oikeuslaitoksen uudistaminen on yleisen elpymisstrategian kannalta tärkeää, se on tarpeen käynnistää uudelleen, sillä oikeuslaitoksen tehokkuuteen liittyvät uudistukset auttavat varmistamaan investointien nopean toteuttamisen, myös yksityisellä sektorilla.

Myös joidenkin keskeisten rahoitusalan uudistusten toteuttaminen on viivästynyt, mutta seuraavaa uudelleentarkastelua varten on sovittu kunnianhimoisesta aikataulusta. Maksukyvyttömyyslainsäädännön voimaantuloa lykättiin osittain viime vuoden lopussa. Jotkin osat tulevat voimaan 1. maaliskuuta ja loput 1. kesäkuuta 2021. Lainsäädäntö merkitsee maksukyvyttömyysjärjestelmän merkittävää uudistamista. Se edellyttää kuitenkin huomattavaa täytäntöönpanotyötä, joka liittyy yksityiskohtaisiin eritelmiin sekä pankkien verkkoalustojen kanssa yhteenliitetyn tietoteknisen alustan perustamiseen. Muiden sovittujen uudistusten toteuttaminen jatkuu, mutta hitaammin kuin aiemmin sovittiin. Tiivistä seurantaa edellyttävät erityisesti kotitalouksien maksukyvyttömyystapausten suman purkaminen (tavoiteltu toteuttaminen vuoden 2021 loppuun mennessä näyttää olevan vaarassa) ja maksettavaksi vaadittujen valtiontakausten selvittäminen, joka on viivästynyt entisestään vuoden 2020 viimeisellä neljänneksellä, myös siksi, että uuden henkilöstön palkkaaminen on ollut vaikeaa rajoittamistoimenpiteiden tiukentumisen vuoksi. Viranomaiset valmistelevat parhaillaan lisätoimenpiteitä rahoitusalan tukemiseksi, mikä on tervetullutta. Toimenpiteistä voidaan mainita erityisesti Hercules-ohjelman laajentaminen. Koska rajoittamistoimenpiteitä tiukennettiin vuoden 2020 lopulla, viranomaiset ovat keskeyttäneet kaikki täytäntöönpanotoimenpiteet kaikissa velallisryhmissä, kuten myös sähköisten huutokauppojen toteuttamisen ja niiden valmisteluvaiheet, jotka voivat kestää useita kuukausia. Tällainen täytäntöönpanotoimien yleinen jäädyttäminen saattaa pitkittyessään estää Kreikan pankeilta ja luotonhallinnoijilta järjestämättömien luottojen nopean ja tehokkaan käsittelyn. Siksi viranomaisia kehotetaan ajoissa hyväksymään väliaikaisia ratkaisuja, jotka on kohdennettu paremmin, ja samalla suojelemaan heikossa asemassa olevia kotitalouksia.

Viranomaiset tekevät tiivistä yhteistyötä Euroopan komission kanssa elpymis- ja palautumissuunnitelman valmistelussa. Tämä on tervetullutta, sillä Kreikalla on oikeus saada elpymis- ja palautumistukivälineestä huomattava määrä rahoitusta. Jos rahoitus käytetään tehokkaasti ja asianmukaisesti, sillä voidaan tulevina vuosina tukea kasvua, työpaikkojen luomista sekä vihreää ja digitaalista siirtymää. Vuosina 2021–2026 EU:n elpymis- ja palautumistukivälineestä on Kreikan käytettävissä 30,5 miljardia euroa, josta 17,8 miljardia euroa avustuksina. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvien uudistusten ja investointien odotetaan jatkavan ja täydentävän aiempia ja käynnissä olevia tiukennetun valvontaprosessin puitteissa tehtäviä uudistuksia. Yhdessä React-EU-välineestä myönnettävän 1,7 miljardin euron lisärahoituksen ja hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisestä tukivälineestä (SURE) jo maksetun 2,7 miljardin euron rahoituksen sekä mahdollisen lisätuen ( ) kanssa nämä huomattavat rahoitusresurssit auttavat lieventämään pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja tarjoavat tarvittavaa tukea kestävään ja osallistavaan elpymiseen.

Kokonaisarvio on, että Kreikka on edistynyt useiden uudistussitoumusten täyttämisessä hyvin, mutta uudistusvauhti on hidastunut. Pandemian aiheuttamat haastavat olosuhteet otetaan tässä huomioon. EU:n toimielimet ovat tyytyväisiä viranomaisten jatkuvaan tiiviiseen ja rakentavaan yhteistyöhön ja siihen, että eräistä kriittisten uudistusten tarkistetuista aikatauluista on päästy yhteisymmärrykseen. Viranomaisia kannustetaan jatkamaan resursointia, jotta erääntyneiden erityissitoumusten täyttämiseksi tarvittavia toimia voidaan toteuttaa hyvissä ajoin ennen tiukennettua valvontaa koskevaa kymmenettä kertomusta, joka on tarkoitus esittää toukokuussa ja jonka osalta ennakoidaan politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden seuraavan osion toteuttamista.

TALOUDEN KEHITYS

Koronaviruspandemialla on edelleen voimakas kielteinen vaikutus Kreikan talouteen. Vuosineljännestasolla talous kasvoi vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä 2,3 prosenttia, kun se oli edellisellä neljänneksellä supistunut 14,1 prosenttia. Elpyminen kolmannella vuosineljänneksellä oli selvästi euroalueen huomattavaa elpymistä vähäisempää, mikä suurelta osin johtui matkailualan arvonlisäyksen jyrkästä supistumisesta. Kasvua vauhditti yksityinen kulutus, ja tavaraviennissä näkyi jonkin verran palautumista. Työttömyys väheni edelleen ja oli vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä 16,2 prosenttia, mikä osoittaa, että käytössä olevilla tukitoimenpiteillä on onnistuttu suojelemaan työpaikkoja. Samaan aikaan työllisyys on vähentynyt vuodentakaisesta, mikä johtuu pääasiassa matkailualan työntekijämäärän vähenemisestä. Myös nuorisotyöttömyys väheni kolmannella vuosineljänneksellä, mutta pysyi erittäin korkeana, 34,2 prosentissa.

Koska rajoittamistoimenpiteitä tiukennettiin vuoden 2020 lopulla, talouden elpymisen odotetaan tämän vuoden alkupuoliskolla pysyvän aneemisena. Marraskuussa 2020 ilmoitetut rajoittamistoimenpiteet ovat edelleen voimassa, mikä merkitsee vakavia rajoituksia palvelualalle, kun taas teollisuustuotanto jatkuu vähäisin häiriöin toimitusketjujen häiriintymisestä ja kysynnän supistumisesta huolimatta. Näiden ihmishenkien suojelemiseksi tarvittavien toimenpiteiden odotetaan edelleen viivästyttävän talouden elpymistä. Komission talven 2021 talousennusteessa, joka laadittiin ennen kuin rajoittamistoimenpiteitä äskettäin tiukennettiin, kokonaistuotannon odotetaan kasvavan pääasiassa kotimaisen kysynnän ansiosta 3,5 prosenttia vuonna 2021 ja 5 prosenttia vuonna 2022. Ennusteessa oletetaan, että rokotuksilla onnistutaan vuoden 2021 puoliväliin mennessä asteittain suojaamaan kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat, minkä ansiosta rajoittamistoimenpiteitä voidaan toisella vuosineljänneksellä lieventää pysyvästi, joskin vasta asteittain. Myös ulkoisen sektorin odotetaan vaikuttavan kasvuun myönteisesti, joskin vähemmän vahvana kuin aiemmin odotettiin, koska matkailun täysimääräinen elpyminen saattaa kestää kauemmin. Ennusteessa on oletuksena, että vuonna 2021 finanssipolitiikalla tuetaan edelleen taloutta toimin, jotka kohdistuvat yrityksiin ja kotitalouksiin. Talouden ylikapasiteetin odotetaan vaikuttavan hintojen nousuun, jonka odotetaan pysyvän lievästi negatiivisena myös vuonna 2021 ja sen jälkeen elpyvän vuonna 2022.