Ehdotus Neuvoston päätos tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atominenergiayhteisölle suorina toimina (1998-2002) /* KOM/98/0306 lopull. - CNS 98/0188 */



Virallinen lehti nro C 236 , 28/07/1998 s. 0020



Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina (1998-2002) (98/C 236/09) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1998) 306 lopull. - 98/0188(CNS) (Komission esittämä 10 päivänä kesäkuuta 1998) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo, että Euroopan neuvosto on päätöksellä . . ./. . ./Euratom hyväksynyt tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevan Euroopan atomienergiayhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002), jossa yksilöidään Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) Euroopan atomienergiayhteisölle toteuttamat toimet, viidennen puiteohjelman 3 artiklassa määrätään, että ohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin, jotka vahvistetaan Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti ja joista yksi koskee erityisesti YTK:ta, Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan neljännestä puiteohjelmasta (1994-1998) 26 huhtikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/268/Euratom (1) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman suoran toiminnan täytäntöönpanemiseksi toteutettavia erityisohjelmia koskevan neuvoston päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaan komission on teetettävä ulkopuolinen arvio, jollainen on toimitettu yhdessä komission päätelmien ja huomautusten kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle, tieteellis-teknistä komiteaa sekä Yhteisen tutkimuskeskuksen hallintoneuvostoa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisistä ja teknisistä tavoitteista, jotka kuvataan komission 5 päivänä marraskuuta 1997 hyväksymässä valmisteluasiakirjassa (2) ja tässä päätöksessä, yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumissäännöistä tehdyn päätöksen . . ./. . ./Euratom mukaan yhteisellä tutkimuskeskuksella on oikeus osallistua epäsuoraan toimintaan, tämän ohjelman toteuttamisessa saattaa olla aiheellista toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen X luvun mukaisesti kansainvälisiä yhteistyötoimia yhteisön ulkopuolisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa, tämän ohjelman täytäntöönpanoon kuuluu myös sellaista toimintaa ja sellaisia järjestelyjä, joilla on tarkoitus edistää tuloksellista tutkimusta ja teknologista kehittämistä sekä levittää ja käyttää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tuloksia erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) hyödyttävällä tavalla, sekä lisäksi tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta tukevaa toimintaa, ensimmäisen Euroopan innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaan viidennen puiteohjelman tutkimustoiminnan olisi oltava selvemmin innovoivaa; YTK:n olisi edistettävä aktiivisesti innovaatioita ja teknologiansiirtoa, Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) olisi suoritettava suorana toimintana toteutettava tutkimus- ja koulutustoiminta, erityisesti ne tehtävät, jotka atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa on uskottu komissiolle; komission olisi suoritettava sille kuuluvat ydinfission alaan liittyvät tehtävät ja hyödynnettävä YTK:n teknistä asiantuntemusta; olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ydinpolttoainekierron turvallisuuteen ja sen vaikutuksiin ihmisiin ja ympäristöön, ja tämän ohjelman täytäntöönpanoa olisi seurattava, jotta se voidaan tarvittaessa mukauttaa tieteen ja teknologian kehitykseen ja tarpeisiin; ohjelman edistymisestä olisi tehtävä riippumaton arvio sopivana ajankohtana, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti YTK:n suorina toimina toteuttamaa tutkimus- ja koulutustoimintaa koskeva erityisohjelma (jäljempänä "erityisohjelma") kaudeksi, joka alkaa [. . .] ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2002. 2 artikla 1. Rahamäärä, joka tarvitaan viidennen puiteohjelman liitteen III mukaisesti tähän ohjelmaan kuuluvien YTK:n suorien toimien toteuttamiseen (jäljempänä "määrä"), on 326 miljoonaa ecua. 2. Mainitun määrän alustava jakauma käy ilmi liitteestä I. 3. Kyseisestä määrästä: - 82,3 miljoonaa ecua on tarkoitettu kaudelle 1998-1999, - 243,7 miljoonaa ecua on tarkoitettu kaudelle 2000-2002. Määrää mukautetaan myöhemmin viidennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 4. Budjettivallan käyttäjä määrittää vuosittain kunkin varainhoitovuoden määrärahat tässä päätöksessä yksilöityjen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti edellyttäen, että varoja on saatavilla monivuotisissa rahoitusnäkymissä. 3 artikla 1. Liitteessä II eritellään tämän ohjelman pääalat, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet, jotka määritellään perusperiaatteiden mukaisesti sekä viidennen puiteohjelman liitteessä I mainittujen, kolmeen ryhmään jaettujen valintaperusteiden nojalla. 2. Yhteisön rahoitusosuutta koskevista yleisistä säännöistä säädetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. 3. Suorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV. 4. Tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevat erityissäännöt määritetään liitteessä III. 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetut perusteet ja liitteessä II mainitut tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio a) seuraa tämän erityisohjelman toteutusta ja esittää tarvittaessa ehdotuksia sen mukauttamiseksi viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, b) teettää tämän ohjelman kattamilla aloilla tehdystä työstä ulkopuolisen arvion viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 5 artikla 1. Komissio laatii työohjelman, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti: a) liitteen II sisältö, b) ohjeellinen aikataulu erityisohjelman toteutusta varten. 2. Työohjelma päivitetään tarvittaessa. 6 artikla 1. Tämän ohjelman toteutuksesta vastaa komissio, ja sen toteuttaa YTK. 2. Komissiota neuvoo tässä tehtävässä YTK:n hallintoneuvosto (jäljempänä "hallintoneuvosto"). 3. Komission edustaja esittää hallintoneuvostolle: a) tämän päätöksen 5 artiklassa tarkoitetun työohjelman laatimiseen ja päivittämiseen liittyviä toimenpide-ehdotuksia, b) yksityiskohtaiset ohjeet viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa määrättyä ulkopuolista arviota varten, c) mahdollisesti tarvittavia mukautuksia erityisohjelman liitteessä II mainittuihin tavoitteisiin tai painopisteisiin taikka sen liitteessä I mainittujen rahavarojen jakamiseen varmistaakseen, että erityisohjelma on edelleen tarkoituksenmukainen tieteen ja teknologian kehityksen ja tarpeiden kannalta. 4. Komissio tiedottaa hallintoneuvostolle säännöllisesti tämän erityisohjelman toteutuksesta. 7 artikla Komissio voi pyytää YTK:ta toteuttamaan yhteisen edun nimissä hankkeita yhteisön ulkopuolisiin maihin sijoittautuneiden oikeushenkilöiden kanssa, kun tällä voidaan tosiasiallisesti edistää suorien toimien toteuttamista. 8 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. (1) EYVL L 115, 6.5.1994, s. 31. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/253/Euratom (EYVL L 86, 4.4.1996, s. 72). (2) KOM(97) 553 lopull., 5.11.1997. LIITE I TÄMÄN OHJELMAN ARVIOITUJEN RAHOITUSTARPEIDEN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN > TAULUKON PAIKKA> LIITE II SUORIEN TOIMIEN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET A. YTK:n tehtävä Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa tarvelähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea EU:n politiikan suunnittelulle, toteutukselle ja seurannalle eri aloilla. YTK toimii Euroopan komission palveluksessa unionin tieteen ja teknologian viitekeskuksena. Se on lähellä päätöksentekokoneistoa ja palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja, ja se on riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista. YTK tekee korkealuokkaista erikoisalojen tutkimusta läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden laitosten kanssa sekä tukee päätoksentekijöitä paneutumalla yksittäisten kansalaisten huolenaiheisiin, vähentää ihmisen ja ympäristön välistä vastakkainasettelua ja edistää kestävää kehitystä. YTK:n työ edellyttää tehokasta verkostoitumista jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laitosten kanssa esimerkiksi tutkimusverkkojen, yhteishankkeiden tai henkilöstön vaihdon avulla. Tämä on tärkeää, sillä YTK:n tehtävänä on täydentää viidennen puiteohjelman epäsuoran toiminnan osuutta. Epäsuorat toimet ovat edelleen EU:n pääasiallinen tapa kehittää ja testata uusia ideoita, mutta YTK:n tehtävänä on auttaa ideoiden soveltamisessa ja palvella siten päätöksentekijöitä. B. Tavoite: valppaan toiminnan jatkaminen YTK:n ydinenergiaan liittyvän toiminnan osuus on supistumassa. Yhtäältä ydinenergiateknologian katsotaan olevan jo pitkälle kehittynyttä ja toisaalta - syistä, joita tarkasteltiin äskettäin yhteisön ohjeellisessa ydinenergiaohjelmassa - yhtään uutta ydinvoimalaa ei ole tällä hetkellä tilauksessa. Kolmannes Euroopan sähköstä tuotetaan kuitenkin edelleen ydinvoiman avulla, ja näin ollen jatkossakin vaaditaan valppautta, jotta Euroopan ydinturvallisuus säilyisi entiseen tapaan erinomaisena, jotta estettäisiin ydinmateriaalien leviäminen ja jotta jätteen käsittely ja pitkäaikaisvarastointi kyettäisiin hoitamaan tehokkaasti. Uusia haasteita ovat keski-iältään vanheneva reaktorikanta, unionin laajeneminen maihin, joissa on erilainen turvallisuuskulttuuri, sekä aseriisuntaprosessin myötä käytöstä poistettavan materiaalin saaminen ydinmateriaalivalvonnan piiriin. Komissiolla on Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen perusteella tiettyjä ydinenergiaan liittyviä velvoitteita, ja se on perinteisesti turvautunut teknisissä kysymyksissä YTK:n tukeen, jotta se pysyisi tekniikan kehityksen tasalla ja pystyisi vastaamaan uusiin haasteisiin. YTK:n tavoitteena on näin ollen: - tukea komissiota tämän huolehtiessa atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisista velvoitteistaan - toimia koko ajan valppaasti siten, että Euroopan ydinturvallisuuden ja ydinmateriaalivalvonnan erinomainen taso kyetään säilyttämään - valmistautua vastaamaan uusiin haasteisiin. YTK:n toimia valittaessa sovelletaan kahta periaatetta: - Merkityksellisyys EU:n politiikan kannalta. Politiikan tavoitteiden ymmärtämisen ansiosta YTK voi tehdä tutkimustyötään ajoissa ja tukea politiikan muotoilua niissä kysymyksissä, joissa sen apua eniten tarvitaan. - Toissijaisuus (subsidiariteetti). Tähän liittyy kaksi näkökohtaa. Ensinnäkin tutkimusta on tehtävä aloilla, joilla EU:n osallistuminen on tarkoituksenmukaista, ja toiseksi on oltava perusteltua, että EU puuttuu asiaan juuri YTK:n kautta. YTK siis toimii ainoastaan silloin, kun sen toiminnan ainutlaatuisesta yleiseurooppalaisesta luonteesta voidaan saada lisähyötyä. Ydinenergia-alalla sen toimet ovat perusteltuja siksi, että ydinturvallisuuteen ja ydinmateriaalivalvontaan liittyy rajat ylittäviä näkökohtia, ja koska nämä ovat suurta yleisöä askarruttavia kysymyksiä. C. YTK:n ohjelma Viidenteen puiteohjelmaan sisältyvä YTK:n erityisohjelma on laadittu siten, että siinä on pyritty keskittämään toimia aloille, joilla toimista saadaan runsaasti lisähyötyä Euroopan tasolla, tai joiden tehtävät vastaavat Euratom-sopimuksen perusteella komissiolle kuuluvia tehtäviä. Toimien tavoitteena on hyödyntää Euroopan ja mahdollisuuksien mukaan myös kansainvälisellä tasolla mahdollisimman tehokkaasti YTK:n erityisvälineistöä ja keskeistä osaamista. Tämä koskee erityisesti niitä osa-alueita, joilla YTK:n asiantuntemus on kiistattomasti huippuluokkaa ja joilla YTK on ainoa laitos Euroopassa, jolla tätä asiantuntemusta on. Ydinfuusiotutkimusta vähennetään, koska neuvosto päätti lykätä työn seuraavaa vaihetta (Next Step) koskevaa päätöstä. Tutkimuksessa keskitytään yleiseen materiaaleja koskevaan tutkimukseen. Fissioturvallisuuteen liittyvissä toimissa hyödynnetään YTK:n ainutlaatuista tutkimusvälineistöä ja keskitytään sellaisiin osa-alueisiin - kuten aktinideihin - joilla YTK:ta pidetään Euroopan johtavana tutkimuskeskuksena, sekä suurta yleisöä huolestuttaviin kysymyksiin, kuten vakaviin onnettomuuksiin ja jätteiden käsittelyyn. Reaktoreissa käytettyjen materiaalien vanhenemiseen liittyvässä tutkimuksessa otetaan entistä painokkaammin huomioon, että tämä kysymys on muodostumassa yhä tärkeämmäksi turvallisuusviranomaisten ja ydinvoimateollisuuden kannalta. Tietynlaisen painopistealueen muodostavat myös niiden maiden tarpeet, joihin yhteisö on laajenemassa. Ydinmateriaalivalvontaa koskevaa työtä jatketaan entisellä teholla, jotta kyettäisiin vastaamaan valvontaa suorittavien tarkastajien nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin. Tämä työ kattaa mittaus-, analyysi- ja seurantamenetelmien kehittämisen sekä tarkastajien koulutuksen. Lisäksi tehdään joitakin tulevaisuutta koskevia tutkimuksia, jotta kyettäisiin ennakoimaan polttoainekiertoon ehdotettujen muutosten vaikutukset ydinmateriaalivalvontaan sekä selvittämään, voitaisiinko laittomien toimien havaitsemiseksi käyttää kaukohavainnointia. Edellä mainittujen toimien lisäksi poistetaan käytöstä joitakin vanhentuneita laitoksia. Tämä ohjelman tarkoituksena ei ole niinkään olla tulevien neljän vuoden työohjelmaa koskeva suunnitelma, vaan se olisi pikemminkin nähtävä yleisenä hahmotelmana, joka ilmentää nykyistä näkemystä politiikan tavoitteista ja painopisteistä. On odotettavissa, että YTK:n ohjelmaan tulee muutoksia tieteen ja tekniikan kehittymisen sekä tutkimuspalveluiden tarvitsijoiden tarpeiden ja painopisteiden muuttuessa. 1. Hallittu lämpöydinfuusio Euroopan lämpöydinfuusio-ohjelma on yhteishanke, jossa käytännöllisesti katsoen kaikkia EU:ssa toteutettavia toimia koordinoidaan yhden hallinnointirakenteen avulla. YTK:n toimet täydentävät jäsenvaltioiden toimia, ja ne on täysin integroitu yhteishankkeeseen samalla tasolla Euratom-assosiatioiden kanssa. Tämän ohjelman osalta lopetetaan tritiumin käsittelyyn liittyvät YTK:n toimet, eikä ETHEL-laboratoriossa oteta tutkittaviksi radioaktiivisia materiaaleja, Laboratoriota voidaankin käyttää muihin kuin radioaktiivisiin materiaaleihin liittyvään työhön. YTK:n tutkimustoimissa keskitytään YTK:n eritysvälineistön ja -osaamisen hyödyntämiseen. Toimiin kuuluvat muun muassa: - materiaalien, erityisesti heikosti aktivoituvien materiaalien, tutkimus ja testaus; vedyn ja sen isotooppien sekä materiaalien ja komponenttien välisen vuorovaikutuksen tutkimus sekä osallistuminen turvallisuutta ja ympäristövaikutuksia koskeviin tutkimuksiin. 2. Fissioturvallisuus Vaikka fission katsotaankin nykyisin olevan pitkälle kehittynyt tekniikka, sekä ydinlaitosten turvallisuus että polttoainekierron hallinta ja erityisesti ydinjätehuolto ovat merkittäviä huolenaiheita suuren yleisön keskuudessa. Myös viranomaiset seuraavat tarkasti kehitystä ja vaativat jatkuvia parannuksia. Niin ikään alan teollisuus on erittäin kiinnostunut uusista tekniikoista ja järjestelmien parannuksista. YTK tukee näitä pyrkimyksiä, jotka kuuluvat sen tehtäväkentän keskeiseen alueeseen. YTK:n keskittyessä toimiin, joissa sen tuesta koituu kiistämätöntä lisäarvoa, sillä on tarjota käyttöön ainutlaatuista tutkimusvälineistöä, perinteistä osaamista sekä tieteellistä huipputietämystä. YTK:n toimia toteutetaan seuraavilla aloilla: - materiaalien ja komponenttien vanheneminen: reaktorien ja niiden pääkomponenttien jäljellä olevan käyttöiän määrittäminen, määräaikaistarkastuksissa käytettävien tarkastusmenetelmien parantaminen ja kelpoistaminen arvioimalla rakenteellista eheyttä; menetelmien kehittäminen sekä ainetta rikkomattomien tarkastusmenetelmien kelpoistaminen - polttoainekierron turvallisuus: aktinideja koskeva perustutkimus on ala, jolla YTK:ta pidetään johtavana osaamiskeskuksena, ja jolla se tulee jatkossakin syventämään tietämystä kyseisten alkuaineiden ominaisuuksista. Tämä tietämys on olennaisen tärkeää koko polttoainekierron turvallisuuden ja tehokkuuden kannalta (se kattaa uuden polttoaineen ja jätteen perusominaisuudet, toimilupien myöntämisen sekä jätteen ja käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyn, käsittelyn, varastoinnin ja loppusijoittamisen kaltaiset ydinvoimateollisuuden toiminnot), ja sen avulla voidaan erityisesti tutkia yksityiskohtaisesti ydinpolttoaineen säteilyttämisen aikana tapahtuvia ilmiöitä ja optimoida ydinpolttoaineet sekä turvallisuuden että tehokkuuden parantamiseksi (esim. säteilytysnopeuden lisääminen, kehittyneet polttoaineet jne.); erottamista ja transmutaatiota koskevissa tutkimuksissa keskitytään jätteen radiotoksisuuden vähentämiseen vähentämällä polttoainekierrossa esiintyviä aktinideja ja muita pitkäikäisiä radioaktiivisia aineita tai jopa poistamalla ne kokonaan; lisäksi keskitytään näiden materiaalien käsittelyyn soveltuvien tekniikoiden kehittämiseen - säteilytettyjen polttoaineiden tutkimus niiden suoran loppusijoituksen kannalta ja erityisesti säteilytettyjen polttoaineiden karakterisointi, pitkäaikaisvarastoinnissa ja loppusijoitusolosuhteissa ilmenevän käyttäytymisen tutkiminen sekä kyseisten polttoaineiden radiotoksisuuteen liittyvien vaarojen määrittäminen - vakavien onnettomuuksien tutkimus, johon kuuluu eurooppalaisen verkoston sekä kansainvälisten yhteistyökumppanien tuella FARO-laitoksen toiminta (FARO on laitoksena ainut laatuaan koko maailmassa) ja joka mahdollistaa reaktorin paineastian sisällä ja sen ulkopuolella reaktorisydämen sulamisen jälkeen tapahtuvien ilmiöiden tutkimisen siten, että tutkimuksessa käytetään aitoja materiaaleja ja käytössä olevia reaktoreita vastaavia järjestelmiä. YTK:n suurissa tutkimuslaitoksissa, erityisesti FAROssa, työskentelee jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten tutkijaryhmiä, ja vastavuoroisesti YTK osallistuu eurooppalaisiin tai kansainvälisiin hankkeisiin. 3. Ydinmateriaalivalvonta Tieteellinen ja tekninen tuki, joka tarvitaan ydinmateriaalivalvonnan toteuttamiseksi Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen VII luvun, ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen sekä komission IAEA-tukiohjelman toteuttamisen asettamien velvoitteiden mukaisesti, on osa kaksitahoista prosessia, jolla pyritään: - vastaamaan suurten polttoainekiertoon liittyvien laitosten asettamiin teknisiin haasteisiin ja - vastaamaan merkittävistä kansainvälisistä päätöksistä sekä uusien ja entistä tehokkaampien tekniikoiden käyttöönotosta aiheutuviin uusiin haasteisiin. On olennaisen tärkeää, että YTK toimii puolueettomasti tukiessaan toimia, joilla pyritään torjumaan ydinmateriaalien laitonta kauppaa sekä ympäristövahinkoja. YTK:n tällä alalla toteuttamat toimet ovat erottamaton osa sekä eurooppalaista yhteistyötä, joka konkretisoituu Euroopan ydinmateriaalivalvonnan tutkimus- ja kehittämisverkossa (European Safeguards Research and Development Association Nework), että kansainvälistä yhteistyötä, jota tehdään Yhdysvaltojen, Venäjän, Japanin, Brasilian, Argentiinan ja Kanadan kanssa. YTK keskittyy toimissaan seuraaviin aloihin: - mittaus-, seuranta- ja analysointimenetelmien kehittäminen ja parantaminen erityisesti automaatioon panostamalla: ainetta rikkovat ja rikkomattomat koe- ja analyysimenetelmät (mukaan lukien tehokkaan analyysimenetelmän kehittäminen ympäristössä olevien radioaktiivisten materiaalien jäämien havaitsemiseksi), sinetöinti- ja suojaustekniikat sekä laadunvalvonta; nämä toimet koskevat erityisesti suuria jälleenkäsittelylaitoksia ja plutoniumkiertoa, mukaan lukien MOX-polttoaine, ja niihin sisältyy teollisuuden laitteiden suorituskyvyn seuranta todellisissa toimintaolosuhteissa sekä sen selvittäminen, ovatko nämä laitteet kansainvälisten normien mukaisia. - nimenomaan ydinturvavalvontaan tarkoitetun tietotekniikan kehittäminen (käsittelymenetelmät, joiden avulla voidaan analysoida ilmoitettuja ja todennettuja tietoja sekä havaita eroavuuksia niiden välillä; kolmiulotteiset lasertekniikat erittäin herkillä alueilla suoritettavaa seurantaa varten); kaukohavainnoinnin arviointi, jonka tarkoituksena on selvittää tämän menetelmän käyttökelpoisuus ydinmateriaaleihin liittyvien laittomien toimien havaitsemisessa; valvonnan edellyttämän infrastruktuurin luominen - tiettyjen reaktoreihin ja polttoainekiertoon liittyvien innovatiivisten toimintamallien arviointi nimenomaan fissioituvien aineiden valvonnan näkökulmasta; valvonnan kannalta tarkoituksenmukaisten lähestymistavan laatiminen - ydinmateriaalien laittoman kaupan ja radioaktiivisten materiaalien aiheuttamien ympäristövahinkojen (esim. aineiden laiton päästäminen ympäristöön) torjuntaan käytettävien analyysimenetelmien kehittäminen; fissioituvien aineiden erityisominaisuuksien, kuten isotooppikoostumuksen, puhtauden ja rakeisuuden analysointia koskeva tutkimus (analyysin avulla voidaan arvioida suunniteltu käyttötarkoitus, valmistusajankohta jne.), sekä kyseiset tiedot sisältävän tietopankin kehittäminen; erittäin herkän analyysimentelmän kehittäminen materiaalien talteenottoa edeltäneen kulkureitin selvittämiseksi. - erityisesti uuden teknologian opettaminen tarkastajille ja operaattoreille. 4. Laitosten käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto YTK käynnistää ja tehostaa jo jonkin aikaa käyttämättöminä olleiden ja vanhentumassa olevien ydinlaitosten käytöstäpoistoon ja purkamiseen liittyvää työtä. Tähän sisältyy kyseisestä työstä syntyvien jätteiden käsittely ja huolto, mukaan lukien loppusijoitus. Tämä työ on erittäin tärkeää paitsi ympäristön myös työntekijöiden suojelemisen kannalta. Lisäksi sen avulla kyetään viime kädessä alentamaan toimintakustannuksia, koska se vähentää ydinvoimatoimintojen vähentymisen ja keskittymisen myötä seurannan ja valvonnan tarvetta. Tällä osa-alueella on tarkoituksena: - laatia pitkän aikavälin suunnitelma, jolla taataan näiden toimien jatkuva toteuttaminen tulevaisuudessa - rakentaa laitos nestemäisen jätteen käsittelyä varten - aloittaa vanhentuneiden laitosten käytöstäpoisto ja purkaminen sekä huolehtia näiden toimien tuloksena syntyvistä jätteistä. LIITE III SUORIEN TOIMIEN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖT 1. Komissio toteuttaa suorat toimet liitteessä II kuvailtujen tieteellisten ja teknisten tavoitteiden ja sisällön perusteella. YTK:n hallintoneuvosto neuvoo komissiota tässä tehtävässä. Tähän liittyvä toiminta toteutetaan yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) asianomaisissa tutkimuslaitoksissa. 2. Toimintaansa toteuttaessaan YTK osallistuu tarpeen vaatiessa ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laboratorioiden verkostoihin tai eurooppalaisiin tutkimusyhteenliittymiin taikka organisoi sellaisia. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön teollisuuden, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, kanssa. Myös yhteisön ulkopuolisiin maihin sijoittautuneet tutkimuslaitokset voivat osallistua hankkeisiin päätöksen 7 artiklan tai mahdollisten Euroopan yhteisön ja kyseisten yhteisön ulkopuolisten maiden tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevien sopimusten mukaisesti. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton tutkimuslaboratorioiden ja -laitosten kanssa. Hankkeiden toteuttamisen myötä saatavaa tietoa levittää YTK itse (ottaen huomioon mahdolliset luottamuksellisuudesta aiheutuvat rajoitukset). 3. Liitännäistoimenpiteisiin kuuluvat: - apurahansaajien, vierailevien tutkijoiden ja työkomennuksella olevien asiantuntijoiden vierailut YTK:n tutkimuslaitoksissa- YTK:n henkilöstön tilapäinen työskentely kansallisissa laboratorioissa, teollisuuden laboratorioissa ja korkeakouluissa - järjestelmällinen tiedonvaihto muun muassa järjestämällä tieteellisiä seminaareja, työpajoja ja kongresseja sekä tieteellisten julkaisujen kautta - erikoiskoulutus, jossa painotetaan monitieteisyyttä - hankkeiden ja ohjelmien toimivuuden riippumaton tieteellinen ja strateginen arviointi.