/* KOM/2010/0598 lopull. */ LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 10 VUODEN 2010 YLEISEEN TALOUSARVIOON MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 20.10.2010 KOM(2010) 598 lopullinen LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 10 VUODEN 2010 YLEISEEN TALOUSARVIOON MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – Komissio LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 10VUODEN 2010 YLEISEEN TALOUSARVIOON MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – Komissio Euroopan komissio ottaa huomioon - Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1] ja erityisesti sen 37 artiklan, - 17 päivänä joulukuuta 2009 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2010[2], - 19 päivänä toukokuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 1/2010[3], - 16 päivänä kesäkuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 2/2010[4], - 7 päivänä syyskuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 3/2010 (osa entisestä lisätalousarvioesityksestä nro 2/2010[5]), - 21 päivänä syyskuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 4/2010 (entinen lisätalousarvioesitys nro 5/2010[6]), - 22 päivänä syyskuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 5/2010 (entinen lisätalousarvioesitys nro 7/2010[7]), - lisätalousarvioesitykset nro 2/2010[8], 3/2010[9], 6/2010[10], 8/2010[11] ja 9/2010[12], ja esittää budjettivallan käyttäjälle lisätalousarvioesityksen nro 10 vuoden 2010 talousarvioon. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 4 2. Tuloarvioiden tarkistaminen ylöspäin 4 2.1. Omien varojen määrien tarkistaminen 4 2.2. Muut tulot 4 3. Maksumäärärahoihin tehtävät vähennykset 4 3.1. Otsake 1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky 4 3.2. Otsake 1 b: Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio 4 3.3. Otsake 2: Luonnonvarojen suojelu ja hallinta 4 3.4. Otsake 4: EU maailmanlaajuisena toimijana 4 4. Muutokset otsakkeeseen 1 a 4 4.1. Uuden budjettikohdan luominen 4 4.2. Maksusitoumusmäärärahojen supistaminen 4 5. Luonnonvarojen suojelu ja hallinta 4 5.1. Maatalousmenoja koskevien arvioiden supistuminen 4 5.2. Kalastussopimuksia koskeva varaus 4 5.3. Ilmastonmuutosta koskeva EU:n toimintaohjelma 4 6. II-tyypin Eurooppa-koulut 4 6.1. Johdanto 4 6.2. Uudistusprosessin keskeiset vaiheet 4 6.3. EU:n rahoitusosuus ja vuoden 2010 määrärahatarve 4 6.4. Määrärahojen alkuperä 4 7. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain 4 Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm ). Pääluokittaisen tulo- ja menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. 1. Johdanto Tämä vuotta 2010 koskeva lisätalousarvioesitys nro 10 kattaa seuraavat seikat: - Omia varoja ja muita tuloja koskevia ennakkoarvioita on tarkistettu. Talousarvioon sisältyvään tuloarvioon tehdään tämän tarkistuksen perusteella (466 miljoonan euron) nettolisäys. - Otsakkeisiin 1 a, 1 b, 2 ja 4 kuuluvien budjettikohtien maksumäärärahoja vähennetään (755,6 miljoonaa euroa) kokonaismäärärahasiirtoon sisältyvän määrärahojen uudelleen kohdentamista koskevan ehdotuksen perusteella. Kokonaismäärärahasiirrolla siirretään maksumäärärahoja budjettikohtien välillä ottaen huomioon tähänastinen talousarvion toteutusaste. - Luodaan uusi budjettikohta 06 04 14 04, josta rahoitetaan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan kuuluvia hankkeita energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alalla. - Eräiden otsakkeeseen 1 a kuuluvien toimien maksusitoumusmäärärahoja vähennetään 15 miljoonaa euroa. - Otsakkeeseen 2 kuuluvan budjettikohdan 05 02 03 (Tuet tuotteille, jotka eivät sisälly liitteeseen 1) ja budjettikohdan 05 02 12 (Maito ja maitotuotteet) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja vähennetään 330 miljoonaa euroa. Lisäksi varauksessa olevia maksusitoumusmäärärahoja vähennetään 28 miljoonaa euroa ja maksumäärärahoja 5 miljoonaa euroa. - Luodaan uusi budjettikohta 26 01 51 31 – EU:n rahoitusosuus II-tyypin Eurooppa-kouluille. Vuonna 2010 tarvittavat 4,83 miljoonan euron maksusitoumus- ja maksumäärärahat saadaan kohdentamalla uudelleen toimialan 26 (komission hallinto) määrärahoja. Kaikkiaan maksusitoumusmäärärahat vähenevät 373 miljoonaa euroa ja maksumäärärahat 1 090,6 miljoonaa euroa. 2. Tuloarvioiden tarkistaminen ylöspäin 2.1. Omien varojen määrien tarkistaminen Komissio on tarkistanut omista varoista laaditut ennakkoarviot 22. toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000[13] 16 artiklan mukaisesti. Tarkistukset koskivat etenkin alv- ja BKTL-saldoja sekä perinteisiä omia varoja. Komissio ehdottaa tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella, että omiin varoihin kuuluviin alv- ja BKTL-saldoihin tehdään 627,9 miljoonan euron vähennys. Tämä vähennys koskee talousarvion tulopuolen lukuja 3 1[14] ja 3 2[15]. Jäsenvaltiokohtaiset saldolaskelmat ovat tässä vaiheessa alustavia, koska alv- ja BKTL-tietojen tarkistaminen on vielä kesken. Komissio voi tämän vuoksi päättää vielä tarkistaa arvioitaan tätä lisätalousarvioesitystä koskevan menettelyn aikana. Komissio ehdottaa lisäksi, että perinteisten omien varojen määrään tehdään 100 miljoonan euron vähennys tulotaulukon luvussa 1 2[16]. Jos vuoden viimeisellä neljänneksellä toteutuneita määriä koskevien uusien tietojen perusteella näyttää siltä, että todellinen määrä poikkeaa tästä arviosta merkittävästi, komissio tarkistaa vielä arvioitaan talousarviomenettelyn aikana. 2.2. Muut tulot Talousarvioon alun perin otettuihin arvioihin ehdotetaan tähän mennessä tuloutettujen ja todennäköisesti vielä tuloutettavien määrien perusteella 1 194 miljoonan euron lisäystä. Seuraavassa taulukossa on yksityiskohtainen erittely tarkistuksesta. Tulopuolen budjettikohta | Talousarvio 2010 | LTE nro 10/2010 | Uusi määrä | 6 6 0 1 – Muut maksut ja palautukset, joita ei sidota tiettyyn käyttötarkoitukseen | 30 000 000 | 30 000 000 | 60 000 000 | 7 0 0 0 – Korot, joita peritään jäsenvaltioiden valtionkassojen tileille suoritettavista viivästyneistä maksuista | 5 000 000 | 8 000 000 | 13 000 000 | 7 0 1 – Sakoista kertyvät viivästys- ja muut korot | 15 000 000 | 161 000 000 | 176 000 000 | 7 1 0 – Sakot, uhkasakot ja seuraamusmaksut | 100 000 000 | 995 000 000 | 1 095 000 000 | Yhteensä | 150 000 000 | 1 194 000 000 | 1 344 000 000 | 3. MAKSUMÄÄRÄRAHOIHIN TEHTÄVÄT VÄHENNYKSET Komissio ehdottaa, että eräiden budjettikohtien maksumäärärahoja tarkistetaan, jotta ne saataisiin paremmin vastaamaan uusimpia arvioita määrärahatarpeista. Tarkistusehdotusta laadittaessa on oletettu, että budjettivallan käyttäjä hyväksyy komission erikseen esittämään kokonaismäärärahasiirtoon (DEC 53/2010) sisältyvän ehdotuksen siitä, miten maksumäärärahoja olisi kohdennettava uudelleen budjettikohtien kesken. Maksumäärärahoihin ehdotetaan yhteensä 755,6 miljoonan euron vähennystä. Jäljempänä perustellaan vähennyksiä, jotka ehdotetaan tehtäväksi 17 budjettikohdan maksumäärärahoihin. 3.1. Otsake 1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky 06 04 14 01 Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet – Energiaverkot (– 34 miljoonaa euroa) Vastoin odotuksia eräät edunsaajat eivät ole pyytäneet ennakkomaksuja, sillä osa edellytyksistä (esim. pankkitakaukset, ympäristöluvat tai muodollinen investointipäätös) eivät täyttyneet. Sen vuoksi ennakkorahoitustarpeet ovat odotettua pienemmät. Tämä viive otettiin esille jo talousarvion toteutumista koskevasta ennusteesta kesäkuussa annetussa tiedotteessa[17]. Tilanne ei kuitenkaan vaikuta elvytyssuunnitelman toteuttamiseen. 3.2. Otsake 1 b: Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio 19 08 02 02 Rajat ylittävä yhteistyö, rahoitus otsakkeesta 1 b (– 18,1 miljoonaa euroa) Eurooppalaiseen naapuruuden ja kumppanuuden välineeseen (ENPI) kuuluvien rajaseutuyhteistyöohjelmien odotettua pienemmät maksutarpeet johtuvat siitä, että ehdotuspyyntöjen viimeistely ja avustussopimusten allekirjoittaminen ovat kestäneet ennakoitua paljon kauemmin. Tähän puolestaan vaikuttaa rajaseutuyhteistyöohjelmien monimutkaisuus (useat osanottajamaat, yhteisen valvontakomitean osallistuminen valintaprosessiin, ohjelmien poliittinen luonne) ja ehdotuspyyntöjen innovatiivisuus (yhteisön ulkomaanavun sopimusmenettelyjä koskevassa käytännön oppaassa esitettyjä vakiomenettelyjä on suurelta osin mukautettu osanottajamaiden erityistarpeisiin). 3.3. Otsake 2: Luonnonvarojen suojelu ja hallinta 05 04 02 01 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston ohjelmien loppuun saattaminen – Tavoitteeseen 1 kuuluvat alueet (2000–2006) (– 345,4 miljoonaa euroa) Vuoden 2010 talousarvioesitys perustui EMOTR:n ohjausosaston osalta olettamukselle, että ohjelmien päättäminen käynnistyisi vuonna 2009 ja että maksujen määrä olisi jopa 50 prosenttia maksattamatta olevista sitoumuksista. Vaikka ohjelmien päättäminen on käynnistynyt vuonna 2010, jäsenvaltiot ovat lähettäneet päätösasiakirjoja vasta asetuksessa säädetyn määrärajan loppupuolella (40 ohjelman osalta 31. maaliskuuta 2010 ja 106 muun ohjelman osalta 30. syyskuuta 2010; jälkimmäisten tukikelpoisuuden päättymispäivää on lykätty kuudella kuukaudella). Näissä olosuhteissa loppuvuoden maksutarpeita koskevaa arviota on supistettu tavoitteen 1 osalta 345,4 miljoonaa euroa. 11 06 12 Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) – Lähentymistavoitealueet (– 85,7 miljoonaa euroa) ja 11 06 13 Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) – Muut kuin lähentymistavoitealueet (– 26,9 miljoonaa euroa) Hallinto- ja valvontajärjestelmien hyväksyminen on edelleen kesken eräiden toimenpideohjelmien osalta, jotka vastaavat lähes 40:tä prosenttia EKTR:n määrärahoista. Sen vuoksi näihin ohjelmiin liittyviä välimaksuja ei voida suorittaa. Lisäksi välimaksujen määrä on arvioitua vähäisempi eräiden toimenpideohjelmien kohdalla, joiden käytännön toteutus on viivästynyt. On myös arvioitu, että useat maksupyynnöt saapuvat hyvin myöhäisessä vaiheessa vuotta, jolloin maksuja ei voida enää suorittaa vuonna 2010. Ongelmat toimintalinjan 1 mukaisten toimenpiteiden (jotka toteutetaan yhteisön kalastuslaivaston mukauttamiseksi) täytäntöönpanossa ja erityisesti kysymys siitä, vastaako eräissä jäsenvaltioissa väliaikaisen ja lopullisen tuotannosta luopumisen yhteydessä myönnetty julkinen tuki EKTR:n säännöksiä, ovat johtaneet vastaavien välimaksujen keskeyttämiseen. 40 02 41 Kalastussopimuksia koskeva varaus (– 13 miljoonaa euroa) Varauksiin kuuluva momentti 40 02 41 sisältää määrärahoja joidenkin EU:n ulkopuolisten maiden kanssa mahdollisesti tehtäviä uusia kalastussopimuksia varten. Uusia sopimuksia ei kuitenkaan tule voimaan ennen 31. päivää joulukuuta 2010. Momentilla käytettävissä olevia 13 miljoonan euron maksumäärärahoja ei sen vuoksi tarvita. Lisäksi maksusitoumusmäärärahoja vähennetään 13 miljoonaa euroa, kuten jäljempänä 5.2 kohdassa kuvataan. 3.4. Otsake 4: EU maailmanlaajuisena toimijana 04 06 01 Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) – Henkilövoimavarojen kehittäminen (– 19 miljoonaa euroa) Vuoden 2010 talousarviota laadittaessa otettiin budjettikohdan 04 06 01 maksumäärärahojen laskennassa huomioon tarve varmistaa IPA:n osa-alueen IV (henkilövoimavarojen kehittämisen toimintaohjelma) sujuva täytäntöönpano, sillä hallinnointivaltuuksien myöntäminen ehdokasmaissa kesti odotettua huomattavasti kauemmin. Lisäksi otettiin huomioon n+3-sääntö (varainhoitoasetuksen 166 artikla), jonka mukaan varoja on mahdollista vapauttaa jo vuoden 2010 lopulla Turkin osalta ja vuonna 2011 Kroatian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (EJTM) osalta. Joka tapauksessa Turkin ja EJTM:n kohdalla lopullisten edunsaajien menot ja edunsaajille maksetut määrärahat, jotka kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä on vahvistanut, jäävät silti reippaasti ennusteiden alapuolelle. Turkin viranomaisten toteuttamat, hajautetun hallinnointijärjestelmän hyväksymiseen ja hajautetun hallinnoinnin valtuuksien myöntämiseen liittyvät valmistelut kestivät paljon kauemmin kuin viranomaiset olivat alun perin arvioineet. Sen vuoksi komissio teki hajautettuun hallinnointiin tarvittavien valtuuksien myöntämistä koskevan päätöksen vasta elokuussa 2009, ja Turkkia koskevan henkilövoimavarojen kehittämisen toimintaohjelman rahoitussopimus allekirjoitettiin vasta syyskuussa 2009. Näin ollen ehdotuspyynnöt käynnistettiin myöhässä, jolloin myös maksut viivästyivät. EJTM:n osalta syyt määrärahojen vajaakäyttöön ovat samantyyppisiä. Henkilövoimavarojen kehittämisen toimintaohjelmasta rahoitettavien toimien valmiusaste on edelleen riittämätön puuttuvien hallinnollisten valmiuksien vuoksi. Vaikka hallinnollisten valmiuksien kehittäminen edistyi vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä, tämä ei kuitenkaan riittänyt korvaamaan menetettyä aikaa ja käytettävissä olevien määrärahojen vajaakäyttöä. 05 05 01 01 Liittymistä valmisteleva rahoitusväline Sapard – Ohjelman loppuun saattaminen (2000–2006) (– 78 miljoonaa euroa) Kolmen Sapard-ohjelman (Kroatia, Romania ja Bulgaria) loppumaksuja koskevat hakemukset jätettiin joulukuussa 2009. Käynnissä olevien päättämismenettelyjen pohjalta näyttää siltä, että uusia maksuja ei enää tarvita ja että ohjelmien päättäminen johtaa takaisinperintään, joka toteutetaan todennäköisesti vuonna 2011. Tämän vuoksi vuoden 2010 talousarvioon otetut 78 miljoonan euron maksumäärärahat jäävät käyttämättä. Tämä johtuu siitä, että vuoden 2010 maksutarpeet laskettiin niiden maksusitoumusmäärärahojen perusteella, jotka olivat maksattamatta budjetin valmisteluvaiheessa vuoden 2009 alussa. Maksujen keskeyttäminen kesäkuun 2008 ja syyskuun 2009 välisenä aikana sekä tarkastusten lisääminen kahden edunsaajamaan (Romania ja Bulgaria) toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon jälkeen johtivat siihen, että sopimusten kattama määrä oli huomattavasti maksusitoumusmäärärahoja pienempi. Tarkastusten lisääntymisen johdosta myös maksujen määrä oli pienempi kuin edunsaajien toimittamissa maksupyynnöissä esitetyt määrät. 07 02 04 Valmistelutoimi – Mustanmeren alueen ympäristövalvonta ja yhteinen eurooppalainen puiteohjelma Mustanmeren alueen kehittämistä varten (– 1,7 miljoonaa euroa) Valmistelutoimi hyväksyttiin vuoden 2010 talousarvion yhteydessä, jolloin komissio ilmoitti, että kaikkia myönnettyjä määrärahoja ei tarvittaisi toimelle asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Kun otetaan huomioon, että uuden toiminnan olisi perustuttava nykyisiin hankkeisiin ja edeltävän pilottihankkeen tuloksiin, että päällekkäisyyksiä jo käynnissä olevien tai suunniteltujen toimien kanssa olisi vältettävä ja että huomioon olisi otettava myös se, miten alueella toimivat organisaatiot pystyvät käyttämään määrärahoja, komissio arvioi, että vuonna 2010 mahdollisesti toteutettavia toimia varten tarvitaan enintään 500 000 euroa. Komission rahoituspäätöksessä (päätös C(2010) 5759, 25.8.2010) kaavaillaan, että valmistelutoimi toteutetaan myöntämällä avustuksia Mustanmeren komissiolle ja OECD:lle. Avustussopimukset on tarkoitus allekirjoittaa viimeistään marraskuussa 2010, ja ennakkomaksut, joiden suuruus on enintään 300 000 euroa, suoritetaan joulukuussa 2010. Sen vuoksi jäljelle jääviä maksumäärärahoja (1,7 miljoonaa euroa) ei tarvita. 13 05 01 01 Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) – Muiden aikaisempien hankkeiden loppuun saattaminen (2000–2006) (– 3,7 miljoonaa euroa) Tämä budjettikohta kattaa Bulgarialle, Romanialle ja Kroatialle myönnettävää, liittymistä edeltävää tukea koskevan välineen (ISPA) loppuun saattamisen. Bulgarian ja Romanian osalta ISPA:ta hallinnoivat komissio ja vastaanottajamaa yhdessä koheesiorahastoasetuksen mukaisesti. Komissio voi Bulgarian ja Romanian pyynnöstä pidentää hankkeiden tukikelpoisuuskautta (komission tiedonanto SEC(2010) 405, 19.4.2010, koheesiorahasto- ja ISPA-hankkeiden päättämistä koskevista suuntaviivoista). Sen vuoksi talousarvion laadintavaiheessa vuonna 2010 odotettuja maksupyyntöjä ei tehdäkään vaan ne viivästyvät (tukikelpoisuusjakson pidentäminen toteutetaan hankekohtaisesti, ja tässä vaiheessa tukikelpoisuuden määräaikaa voidaan pidentää enimmillään joulukuuhun 2012). Lisäksi useiden hankkeiden toteutus viivästyi lähinnä julkisiin hankintoihin liittyvien ongelmien takia. Kyseisten jäsenvaltioiden kuulemisen jälkeen vuoden 2010 maksumäärärahojen ennustetta supistettiin 7,7 miljoonalla eurolla, josta osa (4 miljoonaa euroa) on ehdotettu käytettäväksi kokonaismäärärahasiirron yhteydessä, ja loput (3,7 miljoonaa euroa) sisältyvät tähän lisätalousarvioon. 19 09 02 Valmistelutoimi – Yhteistyö keskitason tuloryhmään kuuluvien Latinalaisen Amerikan maiden kanssa (– 1,9 miljoonaa euroa) Tämän budjettikohdan maksuennusteet koskevat neljää käynnissä olevaa rahoitussopimusta, Uruguayta (myös Mercosur-hanke), Kolumbiaa ja Nicaraguaa (Panama-hanke). Valmistelutoimen kaikki määrärahat (3,5 miljoonaa euroa) oli jo sidottu edellisinä vuosina, ja ennen tämän vuoden loppua suoritettavien maksujen määräksi arvioidaan 1,1 miljoonaa euroa. Sen vuoksi jäljelle jääviä 1,9 miljoonaa euroa ei tarvita vuonna 2010. 19 10 01 03 Valmistelutoimi – Liiketoimintaa ja tiedettä koskeva vaihto Intian kanssa (– 2,5 miljoonaa euroa) Maksumäärärahojen tarve on vähentynyt: syynä tähän ovat valmistelutoimen luonne sekä ongelmat, joita on esiintynyt Euroopan kauppa- ja teknologiakeskusten perustamista Intiassa koskevan kolmen sopimuksen täytäntöönpanon alkuvaiheessa. Vuonna 2010 suoritetaan enää kaksi maksua, joiden yhteismäärä on 1,6 miljoonaa euroa. 20 02 01 Ulkoiset kauppasuhteet, EU:n ulkopuolisten maiden markkinoille pääsy mukaan luettuna (– 2 miljoonaa euroa) Tämä budjettikohta kattaa aloitteet, jotka liittyvät uusiin monenvälisiin kauppaneuvotteluihin ja EU:n ulkomaankauppapolitiikkaan, nykyisten kauppasopimusten täytäntöönpanon tukemiseen, EU:n markkinoillepääsystrategiaa koskeviin toimiin, reilun kaupan edistämiseen sekä SIGL-järjestelmän ( système intégré de gestion de licences ) hallinnointiin. Eräitä keskeneräisiä ehdotuspyyntöjä ollaan parhaillaan päättämässä (ne liittyvät markkinoillepääsyä koskevan tietokannan toimintaan ja arviointiin, kaupan suojatoimien arviointiin sekä EU:n ja Chilen assosiaatiosopimuksen kauppaa koskevan luvun jälkiarviointiin). Sopimukset on tarkoitus allekirjoittaa vuoden 2010 lopussa. Sen vuoksi näihin sopimuksiin liittyviä suoritteita ja vastaavia maksuja odotetaan vasta vuonna 2011. 21 04 01 Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan luettuna (– 14 miljoonaa euroa) Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävän maailmanlaajuisen rahaston (GEEREF) täytäntöönpanovauhti on ollut alun perin kaavailtua hitaampaa. Tämä johtuu lähinnä maailmanlaajuisesta rahoituskriisistä, joka vaikuttaa kaikkiin investointirahastoihin. Sen vuoksi EU:n talousarviosta rahastolle maksettavaa vuoden 2010 rahoitusosuutta on lykättävä vuoteen 2011. 21 05 01 07 Köyhyyteen liittyviä, trooppisia ja laiminlyötyjä sairauksia käsittelevää tutkimus- ja kehitystyötä koskeva valmistelutoimi (– 1,5 miljoonaa euroa) Joulukuussa 2009 tehtyä alkuperäistä ennustetta tarkistettiin ja havaittiin, että tutkimus- ja kehitystyön alalla toteutettava uusi toimi edellyttää asiantuntemusta ja teknisiä keskusteluja Maailman terveysjärjestön kanssa sekä ehdotusluonnosten tarkistamista. Koska kyseessä on hyvin aikaa vievä prosessi, uutta sitoumusta odotetaan tämän vuoden lopulla, ja vastaava ennakkomaksu suoritetaan todennäköisesti vuonna 2011. 22 02 01 Siirtymävaiheen tuki ja instituutioiden kehittämisvaiheen tuki ehdokasmaille (– 54,6 miljoonaa euroa) Kun Turkkia koskevat maksuennusteet laadittiin vuoden 2010 talousarvioesitystä varten, ei osattu ennakoida eräitä ongelmia, kuten tarvetta muuttaa joidenkin jo esitettyjen hankkeiden teknistä toteutustapaa, useiden hankkeiden tarjouskilpailuasiakirjojen valmisteluun tarvittavaa lisäaikaa sekä hallinnollisten rakenteiden riittämätöntä kapasiteettia (asiantuntevien henkilöresurssien puute) ja Turkin täytäntöönpanovirastolle osa-alueesta I (siirtymävaiheen tuki ja instituutioiden kehittäminen) aiheutuvaa ylimääräistä työtaakkaa. 22 02 02 Siirtymävaiheen tuki ja instituutioiden kehittämisvaiheen tuki mahdollisille ehdokasmaille (– 53,5 miljoonaa euroa) Eräät IPA-välineeseen perustuviin vuoden 2007 kansallisiin ohjelmiin liittyvät hankkeet ovat viivästyneet ja niille on pitänyt myöntää lisäaikaa hankkeiden odottamattoman monimutkaisuuden ja tekniseen täytäntöönpanoon liittyvien muutosten takia. Kansalliset viranomaiset ovat tehneet sopimuksia ja panneet hankkeita täytäntöön alun perin suunniteltua hitaammin, joten maksujen suorittaminen on viivästynyt. Lisäksi IPA-välineeseen liittyvien vuoden 2008 ja 2009 rahoitussopimusten allekirjoitus on viivästynyt eräissä maissa parilla kuukaudella, koska kansalliset menettelyt vievät runsaasti aikaa. Tämä on vuorostaan viivästyttänyt sopimusten tekemistä ja maksuja. Lisäksi poliittiset ongelmat ja huono valmistautuminen ovat viivästyttäneet huomattavasti kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa toteutettavia hankkeita. 4. Muutokset otsakkeeseen 1 a 4.1. Uuden budjettikohdan luominen Komissio ehdotti toukokuussa 2010 Euroopan energia-alan elvytysohjelmaa koskevan asetuksen (EY) N:o 663/2009, jäljempänä ’EERP-asetus’, muuttamista siten, että asetuksen II luvun käyttämättömillä varoilla luotaisiin erityinen rahoitusväline tukemaan energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyviä aloitteita. Rahoitusvälineellä tuetaan luottokelpoisia hankkeita energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian alalla ja helpotetaan energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyvien investointien rahoittamista erityisesti kaupunkiympäristöissä. Jotta saataisiin aikaan suuri määrä hajautettuja investointeja, tuensaajiksi on valittu kunnalliset, paikalliset ja alueelliset viranomaiset. EERP-asetuksen mukaisesti rahoitusvälineellä rahoitetaan ainoastaan sellaisia toimia, joilla on nopea, mitattavissa oleva ja merkittävä vaikutus EU:n talouden elpymiseen, energian toimitusvarmuuden parantumiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähenemiseen. Ehdotus noudattaa täysin EERP-asetuksen johdanto-osan 7 kappaleessa tarkoitettua komission lausumaa, jonka mukaan se aikoo ehdottaa toimenpiteitä, joilla käyttämättömät varat voidaan kohdentaa uudelleen hankkeisiin energiatehokkuuden ja uusiutuvista lähteistä saatavan energian alalla. Ehdotus muutosasetukseksi on parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsittelyssä. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että luodaan uusi budjettikohta 06 04 14 04 – Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet – Energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvät aloitteet. 4.2. Maksusitoumusmäärärahojen supistaminen Samanaikaisesti supistetaan seuraavien otsakkeeseen 1 a kuuluvien budjettikohtien maksusitoumusmäärärahoja. Kohta | Määrä (milj. euroa) | Selitys | 01 04 09 01 Euroopan investointirahasto — Merkitystä pääomasta maksettujen osien käyttöönasettaminen | – 0,99 | Euroopan investointirahaston pääoma on kasvanut tänä vuonna viimeisen erän maksun myötä. Sen vuoksi käyttämättä jääneet määrärahat voidaan ottaa käyttöön. | 02 03 03 01 Euroopan kemikaalivirasto — Rahoitusosuus osastoihin 1 ja 2 | – 4,4 | EU:n vuoden 2010 rahoitusosuutta Euroopan kemikaalivirastolle ei käytetä kokonaan, sillä REACH-asetukseen perustuvat rekisteröintimaksut tilitetään virastolle odotettua nopeammin. | 02 03 03 02 Euroopan kemikaalivirasto — Rahoitusosuus osastoon 3 | – 2,65 | 09 02 04 01 Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) — Virasto — Rahoitusosuus osastoihin 1 ja 2 | – 2,1 | BEREC:n henkilöstötaulukko hyväksyttiin arvioitua myöhemmin (lisätalousarvio nro 3/2010 hyväksyttiin 7.9.2010), joten viraston perustaminen ja erityisesti henkilöstön valintamenettelyt viivästyivät. Tämän takia osa näissä budjettikohdissa olevista määrärahoista jäi käyttämättä. | 09 02 04 02 Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) — Virasto — Rahoitusosuus osastoon 3 | – 0,86 | 14 04 02 Tulli 2013 | – 2,0 | Näissä budjettikohdissa olevat määrärahat eivät tule käytettyä kokonaan vuonna 2010, sillä ulkoisista tietotekniikkatoimista aiheutuvat kustannukset jäävät arvioitua pienemmiksi. | 14 05 03 Fiscalis 2013 | – 2,0 | Yhteensä | 15,0 | 5. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA 5.1. Maatalousmenoja koskevien arvioiden supistuminen Tilanne maitotuotemarkkinoilla on parantunut huomattavasti vuoden 2010 talousarvion laatimisen jälkeen, ja budjettikohdasta 05 02 12 ”Maito ja maitotuotteet” jää käyttämättä yhteensä 280 miljoonaa euroa sekä maksusitoumusmäärärahoja että maksumäärärahoja, sillä markkinainterventioiden tarve on vähentynyt merkittävästi. Sen vuoksi maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin ehdotetaan seuraavia vähennyksiä: 05 02 12 01 Maidon ja maitotuotteiden vientituki – 210 miljoonaa euroa 05 02 12 02 Rasvattoman maitojauheen interventiovarastointi – 20 miljoonaa euroa 05 02 12 04 Voin ja kerman interventiovarastointi – 50 miljoonaa euroa Tämä vähennys on osa näiden kolmen budjettikohdan yleistä kehitystä. Vuoden 2009 talousarviossa näiden kolmen budjettikohdan (jotka vastaavat vientitukia ja varastointia) määrärahat olivat 26 miljoonaa euroa. Viimevuotisen maitoalan kriisin takia otettiin käyttöön interventiotoimia ja budjettikohtien määrärahoja lisättiin. Määrärahojen lopullinen toteutuminen vuonna 2009 oli 268 miljoonaa euroa. Vuoden 2010 talousarviossa komissio yritti parhaansa mukaan varmistaa, että sillä olisi käytettävissään tarvittavat keinot kriisin taltuttamiseksi, mikäli se jatkuisi vielä vuonna 2010. Talousarviossa varattiin määrärahoja näihin kohtiin 560 miljoonaa euroa eli vuonna 2009 toteutunutta määrää enemmän. Onneksi maitotuotemarkkinoiden tilanne on kuitenkin parantunut huomattavasti. Vientituet lopetettiin vuoden 2009 lopussa, ja komissio myy kertyneitä varastoja vähitellen. Tuoreen maidon hinta on noussut huomattavasti, ja maitotuotteiden, kuten voin ja maitojauheen, hinta on selvästi interventiohintaa korkeampi. Sen vuoksi huomattava osa vuoden 2010 talousarviossa varatuista määrärahoista jää todennäköisesti käyttämättä. Vuoden 2010 talousarvioon sisältyvä maitoalan erityistoimiin osoitettu määrä (300 miljoonaa euroa), joka hyväksyttiin sovittelumenettelyssä, on toteutunut. Arvioiden mukaan momentilla 05 02 12 olevien 280 miljoonan euron ohella käyttämättä jää budjettikohdan 05 02 03 (Tuet tuotteille, jotka eivät sisälly liitteeseen 1) maksusitoumusmäärärahoista ja maksumäärärahoista 50 miljoonaa euroa. 5.2. Kalastussopimuksia koskeva varaus Kuten edellä 3.3 kohdassa esitetään, voidaan budjettikohdan 40 02 41 (Kalastussopimuksia koskeva varaus) maksusitoumusmäärärahoja ja maksumäärärahoja supistaa 13 miljoonaa euroa, sillä uusia sopimuksia ei ole suunnitteilla ennen 31. päivää joulukuuta 2010. 5.3. Ilmastonmuutosta koskeva EU:n toimintaohjelma Euroopan parlamentti perusti vuoden 2010 talousarvioesitykseen tekemässään muutoksessa budjettikohdan 07 03 23 ”Ilmastonmuutoksen torjuntaa koskeva EU:n toimintaohjelma”. Budjettikohtaan osoitettiin 15 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 5 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Määrät asetettiin varaukseen (40 02 41 01). Talousarvion selvitysosassa todettiin, että momentti on tarkoitettu niiden ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen ja siihen sopeutumiseen liittyvien toimien rahoitukseen osallistumiseen, joita unionissa on toteutettava Kööpenhaminassa joulukuussa 2009 järjestetyssä ilmastonmuutoskonferenssissa sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Oikeusperustan puuttuessa (varainhoitoasetuksen 49 artikla) komissio ei voinut käyttää määrärahoja. Sen vuoksi ehdotetaan, että vuotta 2010 koskevat määrärahat poistetaan. Sen sijaan vuoden 2011 talousarvioesityksessä ehdotetaan vastaavaa toimea eli pilottihanketta, joka koskee ilmastotoimien ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen valtavirtaistamista (momentti 07 13 03). 6. II-tyypin Eurooppa-koulut 6.1. Johdanto Eurooppa-koulujärjestelmän perustana on hallitusten välinen yleissopimus[18], johon Euroopan unioni on liittynyt. Euroopan komissio edustaa EU:ta johtokunnassa, joka valvoo Eurooppa-koulujärjestelmän toimintaa. Johtokunta teki 23. huhtikuuta 2009 kattavan sopimuksen Eurooppa-koulujärjestelmän uudistamisesta. Samalla ryhdyttiin avaamaan järjestelmää perustamalla niin sanottuja II-tyypin Eurooppa-kouluja, jotka kuuluvat jäsenvaltion kansalliseen koulujärjestelmään ja joissa on vähintään yksi eurooppalaiseen ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta antava kieliosasto. Yleensä nämä koulut sijaitsevat lähellä jotakin EU:n elintä, kuten toimielintä, virastoa tai tutkimuskeskusta, ja kouluissa on sekä koulun sijaintijäsenvaltiosta tulevia oppilaita että kyseisessä maassa työskentelevän EU-henkilöstön lapsia. Jotta II-tyypin Eurooppa-koulut saisivat oikeuden järjestää eurooppalaisen ylioppilastutkinnon, ne tarvitsevat johtokunnan myöntämän akkreditoinnin, joka todistaa niiden täyttävän Eurooppa-koulujen opetusohjelman opetusvaatimuksiin liittyvät ehdot. Eurooppa-koulujen opetusohjelma ja eurooppalainen ylioppilastutkinto mainitaan erikseen yleissopimuksessa ja varsinkin sen 4 ja 5 artiklassa. Johtokunta päätti huhtikuussa 2009 hyväksymässään uudistuksessa ottaa käyttöön periaatteen, jonka mukaan EU:n talousarviosta myönnetään rahoitusta akkreditoiduille kouluille. Rahoitusosuus on suhteessa siihen, kuinka monta toimielinten työntekijöiden lasta on oppilaina kyseisissä kouluissa. Uudistusta koskevassa päätöksessä esitetään myös menetelmä, jolla lasketaan oppilaskohtainen rahoitusosuus, ottaen huomioon Eurooppa-koulujärjestelmän erityispiirteet. Uudistuksen yhteydessä sovittiin, että johtokunnan tehtyä päätöksensä tietyn II-tyypin Eurooppa-koulun akkreditoinnista kyseinen koulu ja Eurooppa-koulujen pääsihteeristö allekirjoittavat asiasta sopimuksen. Sen perusteella komissio allekirjoittaa rahoitussopimuksen joko II-tyypin Eurooppa-koulun tai koulusta vastaavan kansallisen viranomaisen kanssa. Tähän mennessä akkreditoinnin on saanut viisi koulua. Johtokunta akkreditoi nämä ensimmäiset II-tyypin Eurooppa-koulut elokuun puolivälissä vuonna 2010[19]. Päätös ratifioidaan heti kun rahoitussopimukset komission kanssa on allekirjoitettu. 6.2. Uudistusprosessin keskeiset vaiheet Jäljempänä kuvataan huhtikuussa 2009 sovitun kokonaisuudistuksen ja sen täytäntöönpanon keskeisiä vaiheita. Johtokunta järjesti marraskuussa 2006 ministeritason kokouksen, jossa sovittiin useista keskeisistä uudistuksen osatekijöistä. Erityisesti voidaan mainita periaate, jonka mukaan unionin rahoitusosuus akkreditoiduille kansallisille kouluille on suhteessa unionin lähettämien oppilaiden määrään ja rahoitusosuus maksetaan joko suoraan koululle tai koulun toiminnasta vastaavalle viranomaiselle. Marraskuun 16. päivänä 2007 johtokunta päätti sisällyttää kunkin II-tyypin Eurooppa-koulun kanssa tehtävään sopimukseen lausekkeen, joka koskee unionin rahoitusosuutta ja sen myöntämisedellytyksiä. Komissio allekirjoittaa sopimuksen tämän osuuden ja voi siten valvoa sen täytäntöönpanoa. Huhtikuun 23. päivänä 2009 johtokunta hyväksyi Eurooppa-koulujärjestelmän kokonaisuudistuksen, kuten edellä on esitetty. Lokakuun 14. päivänä 2009 komissio teki päätöksen C(2009) 7719. Se muodostaa oikeusperustan EU:n rahoitusosuudelle ja pohjautuu i) varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan e alakohtaan, jossa säädetään toimielinten hallinnollisesta autonomiasta, sekä ii) yleissopimukseen. Lokakuun 15. päivänä 2009 pidetyissä kolmikantaneuvotteluissa komissio ilmoitti budjettivallan käyttäjälle talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta vuonna 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen[20] 47 kohdan 2 alakohdan mukaisesti uudentyyppisen Eurooppa-koulun luomisesta. Komissio totesi, että taustalla ovat poliittiset paineet panna huhtikuussa 2009 tehdyllä sopimuksella hyväksytty uudistus kokonaisuudessaan täytäntöön. 6.3. EU:n rahoitusosuus ja vuoden 2010 määrärahatarve Komission 14. lokakuuta 2009 tekemä päätös muodostaa perustan EU:n rahoitusosuudelle, joka on suhteessa EU:n henkilöstön lasten määrään johtokunnan akkreditoimissa kouluissa. Tämä koskee EU:n toimielinten henkilöstön, henkilöstösääntöjen alaisten virkamiesten, Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen alaisen muun henkilöstön sekä EU:n perustaman minkä tahansa muun elimen, jolla on oikeushenkilön asema, palveluksessa olevan henkilöstön lapsia. Rahoitusosuus on voimassa lukuvuodesta 2009–2010 eli syyskuusta 2009 alkaen. Tämänhetkisten tietojen perusteella sen vuotuisten talousarviovaikutusten arvioidaan olevan lähivuosina noin 2,2 miljoonaa euroa. Vuotuisen rahoitusosuuden lopullinen määrä riippuu kouluun ilmoitettujen lasten määrästä. Johtokunta hyväksyi tammikuussa 2009 menetelmän, jolla EU:n rahoitusosuus II-tyypin Eurooppa-kouluille lasketaan. Menetelmä sisällytettiin virallisesti huhtikuussa 2009 tehtyyn uudistussopimukseen. Menetelmässä kuvataan, miten kustakin II-tyypin Eurooppa-koulun alakoulussa ja yläkoulu-lukiossa opiskelevasta oppilaasta vuosittain maksettava määrä lasketaan. Siinä otetaan huomioon oppilaskohtaiset vuotuiset kustannukset Eurooppa-koulujärjestelmässä sekä kyseisessä kansallisessa järjestelmässä samoin kuin niiden kieliosastojen määrä II-tyypin Eurooppa-koulussa, jotka tarjoavat Eurooppa-koulun opetusohjelman mukaista opetusta. Komissio päivittää numerotiedot vuosittain käyttäen apunaan tuoreimpia tietoja, jotka se saa kansallisten järjestelmien osalta Eurostatilta ja Eurooppa-koulujärjestelmän osalta yhteyspisteeltään. Vuoden 2010 talousarviosta on katettava kaksi lukuvuotta: 2009–2010 ja 2010–2011. Arvioiden mukaan määrärahojen tarve on sen vuoksi noin 4,83 miljoonaa euroa[21]. Lukuvuotta 2009–2010 koskevia määrärahoja ei voitu ottaa mukaan alustavaan talousarvioesitykseen (ATE 2010), koska se hyväksyttiin ennen uudistussopimusta. Komissio sisällytti vuoden 2011 talousarvioesitykseen erityisen budjettikohdan 26 01 51 31[22], johon osoitettiin 2,5 miljoonaa euroa lukuvuoden 2011–2012 tarpeiden kattamiseksi. Oma budjettikohta on tarpeen, jotta II-tyypin Eurooppa-kouluille tarkoitettu rahoitusosuus voidaan erottaa muille Eurooppa-kouluille tarkoitetuista määrärahoista, jotka ovat budjettikohdissa 26 01 51 01–26 01 51 28. Tässä lisätalousarvioesityksessä ehdotetaan budjettikohdan 26 01 51 31 luomista vuoden 2010 talousarvioon ja 4,83 miljoonan euron määrärahojen ottamista kyseiseen budjettikohtaan. 6.4. Määrärahojen alkuperä Budjettikohtaan 26 01 51 31 otettavat 4,83 miljoonan euron määrärahat saadaan supistamalla otsakkeen 5 maksusitoumus- ja maksumäärärahoja vuoden 2010 talousarviossa, sillä kyseisen otsakkeen määrärahatarpeet vuonna 2010 ovat alkuperäistä arviota pienemmät. Tämä ei vaikuta komission käytettävissä oleviin kokonaismäärärahoihin. Tämä vaikuttaa seuraaviin budjettikohtiin: Kohta | Määrä (milj. euroa) | Selitys | 26 01 11 01 Euroopan unionin virallinen lehti | – 2,08 | EUVL:n L- ja C-sarjan tuotantoa koskeva uusi sopimus tuli voimaan vuonna 2009, minkä johdosta tuotantokustannukset pienenivät huomattavasti. Sen vuoksi komissio pienensi määrärahapyyntöään vuodeksi 2010 (– 29 %) ja myös vuodeksi 2011 (– 10 %). Siitä huolimatta uudesta sopimuksesta vuonna 2010 aiheutuvat säästöt ovat vielä arvioitua suuremmat. Lisäksi tuotettujen sivujen määrään vaikuttaa lainsäädäntötoiminta, ja sivuja on tuotettu alun perin arvioitua vähemmän. | 26 01 50 04 Toimielinten välinen yhteistyö sosiaalialalla | – 0,75 | Yksityisistä lastentarhoista varattuja lisäpaikkoja koskevien sopimusten allekirjoittaminen on viivästynyt. | 26 01 51 01 Eurooppa-koulujen pääsihteerin keskustoimisto (Bryssel) | – 0,6 | Henkilöstömenot ovat olleet alun perin arvioitua pienemmät. Lisäksi johtokunnan ja sen työryhmien virkamatkojen ja kokousten määrät sekä käännös-/tulkkaustarpeet ovat olleet arvioitua vähäisemmät. | 26 01 51 25 Alicante (Eurooppa-koulu) | – 0,4 | Henkilöstömenot ovat olleet alun perin arvioitua pienemmät. | 26 03 03 Julkishallinnon Erasmus-ohjelma | – 1,0 | Komissio osoitti noin 1 miljoona euroa valmistelutoimen täytäntöönpanoon vuosina 2008 ja 2009 toteutettujen kahden pilottihankkeen pohjalta. Organisatorisista syistä ei ole kuitenkaan mahdollista toteuttaa enempää kuin neljä kahden viikon harjoittelujaksoa vaarantamatta ohjelman laatua. Sen vuoksi 1 miljoona euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoja jää käyttämättä aiottuun tarkoitukseen. | Yhteensä | – 4,83 | 7. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain Rahoituskehys Otsake/alaotsake | Vuoden 2010 rahoituskehys | Talousarvio 2010 (ml. LT:t nro 1–5/2010 ja LTE:t nro 2, 3, 6, 8 ja 9/2010) | LTE nro 10/2010 | Talousarvio 2010 (ml. LT:t nro 1–5/2010 ja LTE:t nro 2, 3, 6, 8, 9 ja 10/2010) | |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 275 379 263 |– 15 000 000 |– 34 000 000 |14 846 853 253 |11 241 379 263 | |1b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | |– 18 100 000 |49 387 592 092 |36 353 762 500 | | Yhteensä | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 647 241 763 |– 15 000 000 |– 52 100 000 |64 234 445 345 |47 595 141 763 | | Liikkumavara[23] | | |– 194 445 345 | | | |– 179 445 345 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 |– 330 000 000 |– 330 000 000 |43 489 801 768 |43 371 207 586 | | Yhteensä | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 |– 358 000 000 |– 806 000 000 |59 140 833 302 |57 329 640 809 | | Liikkumavara | | |456 166 698 | | | |814 166 698 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Kansalaisuus |668 000 000 | |747 914 040 |739 301 540 | | |747 914 040 |739 301 540 | | Yhteensä | 1 693 000 000 | |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Liikkumavara[24] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[25] |7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | |– 232 539 617 |8 160 182 000 |7 555 155 566 | | Liikkumavara | | | – 18 300 000 | | | | | | | 5. HALLINTO[26] |7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Liikkumavara | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | YHTEENSÄ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 581 366 842 |122 966 449 450 |– 373 000 000 |– 1 090 639 617 |141 208 366 842 |121 875 809 833 | | Liikkumavara | | |518 729 198 |11 651 432 550 | | |891 729 198 |12 808 963 707 | | [1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] EUVL L 64, 12.3.2010. [3] EUVL L 183, 16.7.2010. [4] EUVL L 206, 6.8.2010. [5] KOM(2010) 108. [6] KOM(2010) 320. [7] KOM(2010) 383. [8] KOM(2010) 108. [9] KOM(2010) 149. [10] KOM(2010) 315. [11] KOM(2010) 533. [12] KOM(2010) xxx. [13] EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1. [14] Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 10 artiklan 4, 5 ja 8 kohdan soveltamisen tuloksena olevat edellisten varainhoitovuosien alv-perusteisiin perustuvat saldot ja niiden mukautukset. [15] Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 10 artiklan 6–8 kohdan soveltamisen tuloksena olevat edellisten varainhoitovuosien bruttokansantuloon perustuvat saldot ja niiden mukautukset. [16] Päätöksen 2007/436/EY, Euratom 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tullimaksut ja muut maksut. [17] SEC(2010) 767/2. [18] EYVL L 212, 17.8.1994, s. 3–14. [19] Parman koulu (akkreditoitu heinäkuussa 2007), Dunshaughlinin koulu (heinäkuu 2007), Heraklionin koulu (lokakuu 2008), Helsingin koulu (tammikuu 2009) ja Strasbourgin koulu (ensimmäinen vaihe: 16.11.2009). [20] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1– 17. [21] Lukuvuoden 2009–2010 arvioidut määrärahatarpeet ovat 2,09 miljoonaa euroa ja lukuvuoden 2010–2011 tarpeet 2,74 miljoonaa euroa (yhteensä 4,83 miljoonaa euroa). [22] 26 01 51 31 ”EU:n rahoitusosuus II-tyypin Eurooppa-kouluille” komission talousarviossa. [23] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa alaotsakkeen 1 a liikkumavaraa (500 miljoonaa euroa). Enimmäismäärän ylittävät 195 miljoonaa euroa rahoitetaan ottamalla käyttöön varoja joustovälineestä. [24] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006). [25] Otsakkeen 4 vuoden 2010 liikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon hätäapuvarauksen määrärahoja (248,9 miljoonaa euroa). [26] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (80 miljoonaa euroa).