1Johdanto

Tässä neljännessä kertomuksessa sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta esitetään 15. toukokuuta julkaistun edellisen kertomuksen jälkeen päivitetty tilannekatsaus. Siinä arvioidaan toimia, joita kaikki asianomaiset sidosryhmät ovat toteuttaneet 13. toukokuuta – 14. kesäkuuta 2016 (tarkastelukausi) noudattaakseen suosituksia, jotka on annettu siirto- ja uudelleensijoittamisjärjestelmän toteuttamisen nopeuttamiseksi.

Kreikkaan on tullut 13. toukokuuta 2016 jälkeen 876 henkilöä. Vaikuttaa siltä, että lukumäärä osoittaa tulijoiden määrässä nähtävän laskevan kehityssuuntauksen, joka johtuu EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanosta. Kreikassa on tällä hetkellä yhteensä yli 57 000 maahantulijaa, joista noin 8 450 on saarilla ja noin 49 000 Manner-Kreikassa. Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) arvioiden mukaan 65 prosenttia näistä Manner-Kreikassa oleskelevista kuuluu kansalaisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin. Italiassa sääolosuhteiden paraneminen on johtanut maahantulijoiden määrän odottamattomaan kasvuun. Italiaan on tullut 13. toukokuuta jälkeen 14 852 henkilöä, mikä vastaa tilannetta samana ajanjaksona vuonna 2015. Maahantulijoiden määrässä oli nähtävissä piikki toukokuun viimeisellä viikolla, jolloin yli 14 000 henkilöä saapui Italian rannikolle. Samalla kasvoi jyrkästi myös niihin kansalaisuuksiin kuuluvien henkilöiden määrä, jotka kuuluvat sisäisten siirtojen piiriin (lähinnä eritrealaisia, joiden osuus uusista tulijoista on jopa 35 %). Sisäasiainministeriöltä saatujen tietojen mukaan Italiassa on 4 000 eritrealaista odottamassa sisäistä siirtoa.

Tarkastelukauden aikana sisäisten siirtojen määrä on noussut edelliseen kuukauteen verrattuna. Kaudella on siirretty 780 uutta henkilöä eli yli kaksinkertainen määrä edelliseen kauteen verrattuna, joten tähän mennessä siirrettyjen henkilöiden määrä on yhteensä 2 280 (Kreikasta on siirretty 1 503 ja Italiasta 777 henkilöä). Vaikka edistystä on tapahtunut, komission esittämästä tavoitteesta siirtää 6 000 henkilöä kuukaudessa jäädään vielä kauas. Sitä paitsi sisäisiä siirtoja ovat lisänneet pääosin samat jäsenvaltiot kuin edellisissä kertomuksissa tarkastelluilla ajanjaksoilla. Varsinkin Italian osalta sisäisten siirtojen ja vastaanottolupausten määrät ovat edelleen erittäin pieniä, kun otetaan huomioon Italiaan saapuvien mahdollisten siirtoa hakevien määrän kasvu. Edistyminen sisäisissä siirroissa on edelleen kaiken kaikkiaan epätyydyttävää.

Kun tarkastellaan uudelleensijoittamista, heinäkuussa 2015 vahvistetun ohjelman mukaisesti sovitusta 22 504 henkilöstä on tähän mennessä uudelleensijoitettu 7 272 henkilöä pääasiassa Turkista, Jordaniasta ja Libanonista. EU:n ja Turkin julkilausumassa esitettyjä sovittuja toimia on sovellettu vasta 4. huhtikuuta alkaen, joten ”yksi yhteen” -järjestelyn mukaisesti Turkista EU:hun on uudelleensijoitettu 511 henkilöä. Heistä 330 on uudelleensijoitettu edellisen kertomuksen antamisen jälkeen.

2Sisäiset siirrot

2.1Siirrettäviä henkilöitä vastaanottavien jäsenvaltioiden toimet

Tarkastelukaudella eli 13. toukokuuta – 14 kesäkuuta siirrettiin 780 uutta henkilöä: 594 Kreikasta (Alankomaihin, Belgiaan, Espanjaan, Luxemburgiin, Maltaan, Portugaliin, Ranskaan ja Suomeen) ja 186 Italiasta (Alankomaihin, Belgiaan, Espanjaan, Kyprokseen, Maltaan, Portugaliin, Ranskaan, Sloveniaan, Suomeen ja Sveitsiin). Ranska siirsi 9. toukokuuta 139 henkilöä Kreikasta osoittaen, että suurempien joukkojen siirtäminen kerralla on mahdollista. Ranska siirsi tarkastelukauden aikana yhteensä 236 henkilöä. Yhtä sitoutuneita siirtojen toteuttamiseen ovat seuraavat maat, jotka jatkavat säännöllisiä kuukausittaisia siirtoja: Portugali siirsi tarkastelukaudella 168 henkilöä, Suomi 70, Luxemburg 41 ja Malta 15. Kesäkuun loppuun mennessä on suunniteltu tehtäväksi vielä 511 uutta sisäistä siirtoa Kreikasta ja 6 Italiasta.

Kasvusta huolimatta jäsenvaltiot ovat kaukana niille neuvoston päätösten mukaisesti osoitetuista määristä. Lähestyttäessä neuvoston päätösten voimassaolon puoliväliä sisäisten siirtojen täytäntöönpanoaste on vasta 2 prosenttia. Viisi jäsenvaltiota (Itävalta, Kroatia, Puola, Slovakia ja Unkari) ei ole siirtänyt ainuttakaan hakijaa, seitsemän (Belgia, Bulgaria, Espanja, Liettua, Romania, Saksa ja Tšekki) on siirtänyt vain 1 prosenttia niille osoitetusta määrästä ja vain neljä jäsenvaltiota (Luxemburg, Malta, Portugali ja Suomi) on siirtänyt enemmän kuin 10 prosenttia osuudestaan.

Toimet, joilla puututaan vastaanottolupausten vähäiseen määrään: Jäsenvaltioista 11 (Alankomaat, Bulgaria, Espanja, Latvia, Luxemburg, Portugali, Ranska, Romania, Saksa, Slovakia – maan ensimmäinen vastaanottolupaus – ja Suomi) ja yksi assosioitunut valtio (Sveitsi) on aiempien vastaanottolupaustensa lisäksi ilmoittanut valmiudestaan ottaa nopeasti vastaan sisäisinä siirtoina 1 955 kansainvälistä suojelua hakenutta henkilöä (ns. viralliset vastaanottolupaukset). Suurin osa virallisista vastaanottolupauksista koskee siirtoja Kreikasta (1 605), kun taas Italian osalta virallisten lupausten määrä on erityisen matala (350). Jäsenvaltioiden antamien virallisten vastaanottolupausten määrä kasvaa 7 731:een (2 048 lupausta Italialle ja 5 683 Kreikalle).