EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 19.06.1997 
KOM(97) 312 lopull. 
KOMISSION VUOSIKERTOMUS 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
YHTEISÖN LUOTONANNOSTA JA VARAINHANKINNASTA 
VUONNA 1996 
ja 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
YHTEISÖN UUDEN RAHOITUSVÄLINEEN KÄYTTÖASTEESTA 
(puolivuotiskausi 1. heinäkuuta - 31. joulukuuta 1996) 

SISÄLLYS 
JOHDANTO 
A. KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE YHTEISÖN LUOTONANNOSTA JA 
VARAINHANKINNASTA VUONNA 1996 
1. Yhteisön varainhankinta 
2. Yhteisöön suuntautuva rahoitus 
3. Yhteisön ulkopuolelle suuntautuva rahoitus 
4. Euroopan investointirahasto 
5. Luotonannon talousarviovaikutukset 
Tilastoliite 
B. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE YHTEISÖN UUDEN RAHOITUSVÄLINEEN 
KÄYTTÖASTEESTA (puolivuotiskausi 1. heinäkuuta - 31. joulukuuta 1996) 
1. Kokonaistilanne 31. joulukuuta 1996 
2 Lainoj en j akauma maittain j a toimialoittain 
Tilastoliite 
JOHDANTO 
A. Vuosikertomus 
Tämä kertomus laaditaan vuosittain yhteisön uudelle rahoitusvälineelle1 ja 
Euratomin tutkimukseen ja rahoitukseen2 tarkoitetuista lainanantojäij estelyistä 
tehtyjen neuvoston päätösten mukaisesti. Lisäksi Euroopan parlamentti edellytti 
yhteisön luotonannon ja varainhankinnan poliittisen seurannan tehostamista 
koskevassa päätöslauselmassaan3 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan 
investointipankin toiminnan sisällyttämistä seurantaan. Tämä kertomus koskee 
vuotta 1996 ja on seitsemästoista kertomus, jonka komissio julkaisee täyttääkseen 
neuvoston ja Euroopan parlamentin sille asettaman velvollisuuden antaa 
mahdollisimman täydelliset tiedot yhteisön luotonannosta ja siihen liittyvästä 
varainhankinnasta. 
Vuonna 1996 rahoitustoiminta vilkastui merkittävästi, mikä johtui reaalikasvun 
lievästä elpymisestä (BKT:n 1,6 % kasvu) ja talouden perustekijöiden hyvin selvästä 
parantumisesta (hidas inflaatio, julkisen talouden tervehtyminen, korkojen lasku ja 
maailmankaupan kasvu). Taloudellisen toimintaympäristön kohentuminen loi 
suotuisat edellytykset sijoitustoiminnalle ja pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen 
liikkeeseen laskemiselle erityisesti vuoden jälkipuoliskolla. Sitä vastoin luotonanto 
väheni koko OECD:n alueella (katso taulukko 1). 
Myös yhteisön luotonanto kehittyi vastaavalla tavalla vuonna 1996. Euroopan 
investointipankin yhteisöön suuntautuva luotonanto sen sijaan kasvoi merkittävästi 
(+12,6%). Tämä kehitys ilmenee erityisesti tukialueille myönnetyssä tuessa, 
Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksessa ja uusille jäsenvaltioille osoitetussa 
tuessa. Vuoden 1995 poikkeuksellisen kasvun jälkeen yhteisön ulkopuolelle 
suuntautuva rahoitus sitä vastoin väheni, mikä johtui investointeja rajoittavasta 
poliittisesta ilmapiiristä eräissä maissa. Tämä johtui myös siitä, että yhteisön 
investointipankille antamat Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansia maita 
koskevat rahoitusvaltuutukset päättyivät ja niiden uudistamisen käsittely kesti 
arvioitua kauemmin. 
1 Päätöksen 78/870/ETY 6 artikla, EYVL N:o L 298, 25.10.1978. 
Päätöksen 81/19/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 37, 10.2.1981 . 
Päätöksen 81/1013/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 367, 23.12.1981. 
Päätöksen 82/169/ETY 6 artikla, EYVL N:o L 78, 24.3.1982. 
Päätöksen 83/200/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 112, 28.4.1983. 
Päätöksen 87/182/ETY 9 artikla, EYVL N:o L 71, 14.3.1987. 
2 Päätöksen 77/270/Euratom, 4 artikla, EYVL N:o L 88, 6.4.1977. 
3 PE/67134,5.3.1981, EYVL N:o C 287, 9.11.1981. 
3 
Koska Euroopan investointipankille annettu rahoitusvaltuutus päättyi tällä alueella 
muita maantieteellisiä alueita aikaisemmin, komissio teki tammikuussa 1996 
neuvostolle ehdotuksen väliaikaisesta ohjelmasta, jolle neuvosto myönsi 
275 miljoonaa ecua joulukuussa 1996. 
Koska näitä rahoitusvaltuutuksia oli järkevää uudistaa yleisesti sovittamalla niiden 
voimassaoloaika niitä varten talousarvioon varattuja varoja koskevien 
rahoitusnäkymien kattamalle ajanjaksolle, komissio ehdotti neuvostolle EDP:n 
rahoitusvaltuutuksen yleistä uudistamista kaikkien kolmansien maiden osalta 
kolmeksi vuodeksi vuosina 1997 - 2000. Tällä perusteella neuvosto päätti 
alkuvuonna 1997 myöntää yhteisön talousarviosta allekirjoitetuille lainoille 
takauksen, jonka suuruus on 70 prosenttia niiden pääomasta ja koroista enintään 
7 105 miljoonaan ecuun saakka. Lainojen jakauma on seuraava (katso liitteen 
taulukko 8): 
KIE-maat: 3 520 miljoonaa ecua 
Välimerenmaat: 2 310 
Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmannet maat: 900 " 
Etelä-Afrikan tasavalta: 375 " 
B. Puolivuotiskertomus 
Yhteisön alueella tehtävien investointien edistämiseksi toteutetun varainhankinnan 
jatkuvaa seurantaa varten ja yhteisön uudesta rahoitusvälineestä vuosina 1983 ja 
1987 tehtyjen päätösten mukaan komission on ilmoitettava parlamentille ja 
neuvostolle kuuden kuukauden välein tämän avulla toteutetun varainhankinnan 
käyttöasteesta. Tämän asiakirjan B-osassa esitetään yhteenveto uuden 
rahoitusvälineen avulla toteutetusta varainhankinnasta 1. heinäkuuta ja 
31. joulukuuta 1996 välisenä aikana. 
A. KOMISSION VUOSIKERTOMUS 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
YHTEISÖN LUOTONANNOSTA JA VARAINHANKINNASTA 
VUONNA 1996 
1. YHTEISÖN VARAINHANKINTA 
1.1. Komissio on valtuutettu toteuttamaan varainhankintaa pääomamarkkinoilta 
perustamissopimuksen yhteisön aluetta koskevan tavoitteen toteuttamiseksi. 
Tämän varainhankinnan avulla on määrä rahoittaa ydinvoimaloiden rakentamista ja 
parantamista (Euratomin nykyinen enimmäismäärä 4 miljardia ecua), yhteisön uuden 
rahoitusvälineen avulla toteutettuja investointeja yhteisössä (nykyinen 
enimmäismäärä 6,8 miljardia ecua), Euroopan hiili- ja teräsyhteisön 
perustamissopimuksen mukaisesti hiili- ja terästeollisuuden tuotantokapasiteetin 
lisäämistä tai tuotantosuunnan muuttamista tai tarvittaessa lainoja jäsenvaltioille, 
joilla on maksutaseeseen liittyviä vaikeuksia (enimmäismäärä: 14 miljardia ecua). 
Rahoitukseen vielä käytettävissä olevat varat on ilmoitettu kutakin välinettä 
käsittelevässä kappaleessa. 
Kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten yhteydessä komissio on 
valtuutettu sopimaan lainoista, jotka on tarkoitettu Keski- ja Itä-Euroopan maiden 
(KIE), Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) 
rahoitustukiohjelmien ja Välimeren alueella toteutettavien hankkeiden 
rahoittamiseksi. 
Sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Euroopan investointipankki (EIP) 
on ollut tiiviisti mukana eri aloilla toteutettavan yhteisen politiikan ja 
painopistealueiden rahoittamisessa niin, että sen varainhankinta muodostaa 
valtaosan yhteisön varainhankinnasta (katso taulukko 1). 
1.2. Yhteisön toimielinten vuonna 1996 liikkeeseen laskemien 
joukkovelkakirjalainojen kokonaismäärä oli 18,0 miljardia ecua, mikä on 
36,4 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna (taulukko 1). Kasvu on lähellä 
OECD-maiden kansainvälisillä markkinoilla liikkeeseen laskemien 
joukkovelkakirjalainojen kasvua, vaikka onkin sitä alhaisempi. Lisäys johtuu 
pääasiassa EIP:n toimivaltaansa kuuluvien toimien rahoittamiseksi toteuttamasta 
varainhankinnasta. Komission varainhankinta noudatti edelleen neuvoston 
määrittelemiä suuntaviivoja, joiden tarkoituksena on vapauttaa komissio eräistä 
tehtävistä ja siirtää ne EIP:lle. 
Kaiken kaikkiaan Euroopan yhteisön toimielinten joukkovelkakirjalainojen osuus 
kaikista OECD-maiden alueella liikkeeseen lasketuista joukkovelkakirjoista on 
pysynyt melko vakaana. Euromarkkinoilla liikkeeseen laskettujen 
joukkovelkakirjojen määrä on kasvanut huomattavasti eli yli 64 prosenttia vuodessa. 
Rahoitusmarkkinoiden toiveikkaampi ilmapiiri, korkojen lasku ja taloudellisen 
toimeliaisuuden lievät elpymisnäkymät eivät kannusta vaihtuvakorkoiseen 
varainhankintaan, jonka suhteellinen osuus on jälleen vähentynyt. 
TAULUKKO 1 
Ottolainaus kansainvälisillä markkinoilla (miljardia ecua) 
1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
1. Yhteisö 
1.1 EHTY 
1.2 EY (a) 
1.3 Euratom 
1.4 EIP 10,5 
0,9 
0,5 
9,0 12,5 
1,1 
0,4 
11,0 16,9 
1,4 
1,7 
13,7 15,7 
1,5 
1,2 
13,0 20,1 
0,9 
5,0 
14,2 15,2 
0,6 
0,3 
0,1 
14,2 13,2 
0,4 
0,4 
12,4 18,0 
0,3 
0,1 
17,6 
2. OECD-maat (b) 
(jakauma välineittäin) 
2.1 Liikkeeseen lasketut 
joukkovelkakirjalainat 
joista euro-obligaatiot 
2.2 Lainat 232,2 180,5 
193,2 141,4 
117,5 103,3 240,2 
200,5 
99,9 257,1 
212,7 
96,0 410,8 
337,0 
123,7 360,3 
309,7 
202,7 357,3 559,6 
283,9 465,9 
285,9 274,0 
3. Yhteisön liikkeeseen-
laskemat joukkovelkakirja­
lainat suhteessa OECD-
maiden Jvk-markkinolhln (%) 3,9 6,1 5,7 5,1 3,5 3,9 3,5 3,2 
(a) Yhteisön uusi rahoitusväline (NCI) + maksutase 
(b) Ecun vuotuiseen keskikurssiin perustuva laskelma 
Lähde: OECD ja ETY 
2. LUOTONANTO YHTEISÖSSÄ 
2.1. Vuonna 1996 talouden perustekijät kohentuivat samaan aikaan, kun taloudellisen 
toimeliaisuuden kasvu hidastui useimmissa jäsenvaltioissa (reaalinen BKT: +1,6 
prosenttia verrattuna +2,5 prosenttiin vuonna 1995). Vaikka viennin kasvu on 
jatkunut tasaisena (reaalikasvu +3,3 prosenttia), investointeihin yleisesti ja erityisesti 
rakennusalalla ja julkisten töiden osalta on vaikuttanut julkisyhteisöjen alijäämän 
tarkka seuranta. 
Vaikka inflaatio on onnistuttu hidastamaan ja korot ovat laskeneet hyvin selvästi 
melkein kaikissa jäsenvaltioissa, tästä ei ole vuoden 1996 lopun jälkeen seurannut 
riittävää työllisyyden kohentumista, jotta työttömyys olisi vähentynyt. Pk-yritykset 
ovat sitä vastoin käynnistäneet investoinnit uudelleen. 
2.2. Euroopan investointipankki pyrkii edistämään talous- ja rahaliitolle suotuisaa 
makrotaloudellista kehitystä ja tämän tavoitteen tueksi myönsi Euroopan unionille 
lainoja 20,95 miljardin ecun arvosta. Lainojen arvo vuonna 1995 oli 18,6 miljardia 
ecua, joten kasvua oli 12,6 prosenttia (katso taulukko 2). Näillä lainoilla 
osallistuttiin yhteensä arviolta 60 miljardin ecun suuruisten investointien 
käynnistämiseen, mikä vastaa noin viittä prosenttia unionin kiinteästä 
bruttopääomanmuodostuksesta. Huomattava määrä rahoituksesta suunnattiin 
Itävaltaan, Ruotsiin ja Suomeen, joissa rahoitus melkein kaksinkertaistui maiden 
ensimmäiseen jäsenyysvuoteen 1995 verrattuna. Alankomaihin, Italiaan, Kreikkaan, 
Ranskaan ja Saksaan myönnetty rahoitus on kasvanut kuitenkin eniten. 
Aluekehityksen sekä taloudellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi tarkoitettujen 
investointien rahoitus säilyi vuonna 1996 investointipankin painopistealueena (katso 
liitteen taulukko 5) ja muodosti yli kaksi kolmasosaa lainakannasta. Tämä 
luotonanto on keskittynyt rakennerahastojen tukialueille, erityisesti niin sanottuihin 
"koheesiomaihin", Saksan itäosaan ja Italian Mezzogiornoon, jossa investoinnit ovat 
saavuttaneet vuoden 1994 tason. Rahaston uudistuksesta 1989 alkaen 
aluekehitykseen myönnettyjen lainojen määrä on ollut 85 miljardia ecua ja niiden 
avulla on rahoitettu investointeja, joiden arvo on arviolta 249 miljardia ecua. 
Useiden vuosien ajan EIP on mukauttanut lainaehtojaan niiden erityisvaatimusten 
mukaisiksi, joita yhteisön sisäisen kaupan kannalta olennaisten yhdenmukaisten ja 
tehokkaiden verkkojen toteuttaminen edellyttää. Investointipankki on näin ollen 
voinut suoraan vaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen ja 
erityisesti Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemiin ensisijaisiin 
hankkeisiin. Tästä syystä se hyväksyi vuoden 1996 lopussa 10,7 miljardin ecun 
lainasitoumukset. Vuodesta 1993 alkaen EIP on antanut unionissa lainoja arviolta 
30 miljardin ecun arvosta liikenteen, energiankuljetuksen ja televiestinnän alojen 
Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamiseksi. Erityisen "TEN-lainaikkunan" 
tarjoamia lainajärjestelyjä on sovellettu aina kun se on ollut mahdollista. 
TAULUKKO 2 
HP:n luotonannon rakenne (allekirjoitetut lainasopimukset) 
- Maantieteellinen jakauma 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Muut (18 artikla) 
Yhteisö yhteensä 
AKT-MMA, Etelä-Afrikka 
Välimeren alue 
KIE-maat 
Latinalainen Amerikka, Aasia 
Yhteisön ulkopuolella yhteensä 
ALLEKIRJOITETUT 
LAINASOPIMUKSET YHTEENSÄ 1993 
miljoonaa ecua % 
372 1,9 
876 4,5 
2 097 10,7 
511 2,6 
4 005 20,4 
2 206 11,2 
388 2,0 
3 362 17,1 
0,0 
380 1,9 
0,0 
1 489 7,6 
0,0 
0,0 
1 929 9,8 
111 0,6 
17 724 90,4 
226 1,2 
681 3,5 
882 4,5 
99 0,5 
1 887 9,6 
19611 100,0 1994 
miljoonaa ecua % 
615 3,1 
850 4,3 
2 408 12,1 
535 2,7 
3 012 15,1 
2 477 12,4 
291 1,5 
3 100 15,6 
5 0,0 
400 2,0 
90 0,4 
1 110 5,6 
60 0,3 
15 0,1 
2 455 12,3 
261 1,3 
17 682 88,7 
462 2,3 
607 3,0 
957 4,8 
220 1,1 
2 246 11,3 
19 928 100,0 1995 
miljoonaa ecua % 
665 3,1 
825 3,9 
2 715 12,7 
525 2,5 
2 818 13,2 
2 207 10,3 
327 1,5 
3 435 16,0 
79 0,4 
319 1,5 
242 1,1 
1 232 5,8 
179 0,8 
273 1,3 
2 244 10,5 
519 2,4 
18 604 86,9 
475 2,2 
1038 4,8 
1005 4,7 
288 1,3 
2 806 13,1 
21 410 100,0 1996 
miljoonaa ecua % 
657 2,8 
688 3,0 
3 022 13,0 
721 3,1 
2 553 11,0 
2 509 10,8 
189 0,8 
4 121 17,7 
0,0 
766 3,3 
490 2,1 
1 294 5,6 
302 1,3 
846 3,6 
2 386 10,3 
402 1,7 
20 946 90,1 
452 1,9 
681 2,9 
1 116 4,8 
45 0,2 
2 294 9,9 
23 240 100,0 
Viestintäinfrastruktuurien rahoitukseen käytettiin 6 506 miljoonaa ecua, mikä 
vastasi edellisen vuoden tasoa. Liikennehankkeisiin myönnettiin 4 500 miljoonaa, 
josta pääosa suuntautui tie- ja rautatieliikenteen infrastruktuureihin 
(4 200 miljoonaa). Ilmailualalla rahoitusta annettiin erityisesti Ateenan uudelle 
kansainväliselle lentokentälle. Televiestintähankkeiden luotonanto kasvoi 
merkittävästi ja saavutti edellisvuoden supistumista edeltävän tason. 
Kiinnittäen huomiota kaikkien rahoittamiensa hankkeiden ympäristövaikutuksiin ja 
ympäristön alaa koskevien yhteisön säännösten noudattamiseen investointipankki 
myönsi tähän tarkoitukseen 5 875 miljoonan arvosta lainoja ja säilytti siten 
rahoituksensa viime varainhoitovuosien tasolla (30 prosenttia kaikesta 
rahoitustoiminnasta). Ilman ja veden laadun parantamiseen ja jätehuoltoon 
myönnettiin 4 209 miljoonaa. Kaupunkisuunnitteluun osoitettiin 1 666 miljoonaa. 
Energia-alan tavoitteisiin myönnettyjen lainojen määrä vuonna 1996 kasvoi 
huomattavasti eli 4 031 miljoonaan. Maakaasun tuotantoon, kuljetukseen, jakeluun 
ja varastointiin liittyvien hankkeiden rahoitus kasvoi merkittävästi. 
Vuodelle 1996 oli ominaista teollisuuden alan hankkeisiin myönnettyjen yksittäisten 
lainojen selvä kasvu. Globaalilainoista pk-yrityksille myönnetyt luotot vakiintuivat 
edellisvuotisen voimakkaan kasvun jälkeen nykyiselle korkealle tasolle. Näillä aloilla 
teollisuuden tavoitteisiin myönnettiin lainoja 3 776 miljoonaa, joista yksittäisiä 
lainoja oli 1 182 miljoonaa ja globaalilainoja 2 594 miljoonaa, josta myönnettiin 
luottoja yli 11 000 pk-yritykselle. 
Vuoden 1995 loppuun mennessä oli työpaikkoja luovia pk-yrityksiä suosivalle 
järjestelmälle myönnetty 1 miljardi kokonaisuudessaan käytetty. Tämä järjestelmä 
auttoi luomaan noin 45 000 uutta työpaikkaa. Vuoden 1996 loppuun mennessä 
2 451 pk-yritystä oli vahvistanut luoneensa arviolta 28 000 työpaikkaa, jotka olivat 
jatkuneet vähintään kuusi kuukautta. 
2.3. Koska EHTY-sopimuksen voimassaoloaika päättyy 23 päivänä heinäkuuta 2002, 
komission kesäkuussa 1994 tekemän EHTY:n varainhankinnan ja luotonannon 
uudelleen määritystä koskevan päätöksen (EYVL N:o C 175, 28.6.1994) mukaisesti 
uusien yhteisön alueelle myönnettyjen lainojen määrä laskijalleen voimakkaasti 
edelliseen vuoteen verrattuna (katso taulukko 3). 
TAULUKKO 3 
EHTY-luotonanto 1996 | 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Yhteisön ulkopuolella 
YHTEENSÄ (tahutta ecua 
54 artikla 
12 183 
30 466 
34 911 
77 560 56 artikla 
5 951 
23 009 
16 721 
11 548 
58 924 
578 
50 398 
167 129 95 artikla 
15 563 
15 563 Yhteiskunnan 
tukema 
1 074 
113 
9 663 
154 
3 589 
1 800 
20 
1 937 
309 
183 
208 
357 
19 407 Yhteensä 
7 025 
113 
32 672 
154 
32 493 
13 348 
20 
91 327 
35 220 
183 
578 
208 
50 755 
15 563 
279 659 
2.4 Yhteisön uuden rahoitusvälineen hoidon osalta takaisinmaksut ovat jatkuneet, ja 
eräiden maiden lainat on maksettu melkein kokonaan takaisin. Lisäksi on 
muistettava, että uusia lainoja ei ole myönnetty vuoden 1991 jälkeen (katso 
taulukko 4). 
Taulukko 4 
Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) mukainen luotonanto 31.12.1996 
Rahoitussopi mikset 
Globaalllainatn 
Tuotanto (*) 
Infrastruktuuri 
Energia 
Nettoluotonanto yhteensä (**) 
EIP:n luotonanto (omat varat) 
Sallitut enimmäismäärät 
Jäännös Nai 
5,4 
538,5 
446,7 
990,5 
1000,0 
9,5 Jälleenrak. 
Italia 
598,7 
598,7 
351,6 
1000,0 
49,7 Jälleenrak. 
Kreikka 
80,0 
80,0 
80,0 
0,0 Nau 
406,8 
10,6 
279,4 
300,8 
997,5 
1000,0 
2,5 (miljoonaa ecua) 
Natll 
2 138,0 
465,3 
258,3 
2 861,5 
3 000,0 
138,4 Na rv 
668,8 
668,8 
750,0 
81,2 YHT. 
3 213,5 
15,9 
1961,9 
1005,8 
6 197,1 
351,6 
6 830,0 
267,5 
(*) Teollisuus ja maatalous 
(**) Allekirjoitetut lainat pl. peruutukset 
2.5 Yhteisössä ei ole tehty moneen vuoteen yhtään ydinenergiahanketta koskevaa 
rahoitusanomusta. Euratomin kautta myönnettävän rahoituksen enimmäismäärästä 
on jäljellä 1,1 miljardia ecua. Yhteisön ulkopuolisia hankkeita on sitä vastoin 
tutkittavana useita (katso jäljempänä kohta 3.5). 
2.6 Keskipitkän aikavälin rahoitustukijärjestelmää jäsenvaltioiden maksutaseen 
tukemiseksi ei käytetty viime vuonna. Ottaen huomioon tämän järjestelmän osana 
Kreikalle aikaisemmin myönnetyt lainat, eli miljardi ecua (jonka ensimmäinen erä 
vuodelta 1991 oli 2,2 miljardia) ja Italialle myönnetyt lainat, eli neljä miljardia ecua 
(vuonna 1993 myönnetyn 8 miljardin lainan kaksi ensimmäistä erää), ja vuonna 1996 
suoritetut takaisinmaksut, näiden lainojen kanta oli 31. joulukuuta 1996 neljä 
miljardia ecua. Pääomamarkkinoilta hankittavan rahoituksen määrä oli siten 
10 miljardia ecua. 
3. YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNTAUTUNUT RAHOITUS 
Tämä rahoitus koskee niitä valtioita, joiden kanssa yhteisö on 
yhteistyösopimuksia. Viime vuosina jatkunut kasvu tasaantui vuonna 1996. tehnyt 
3.1 Kolmansien maiden rakennesopeutus- ja uudistusohjelmien tukemisen 
perusteella yhteisö antoi makrotaloudellista rahoitustukea myöntämällä lainoja 
155 miljoonan ecun arvosta vuonna 1996 (katso taulukko 5). Tähän tarkoitukseen 
käytetyt ja aiemmin päätettyihin lainoihin liittyvät suoritukset olivat yhteensä 
140 miljoonaa ecua ja jakautuivat seuraavalla tavalla: 40 miljoonaa (Bulgaria) ja 
100 miljoonaa IVY-maille (Ukraina). Tähän on lisättävä uudet lainat, joiden 
myöntämisestä on päätetty vuonna 1996 ja joista 15 miljoonaa ecua on suoritettu 
Moldavialle. 
3.2 Kaupallisten luottojen myöntämisestä joulukuussa 1991 tehdyn neuvoston 
päätöksen yhteydessä, jossa asetettiin 1 250 miljoonan ecun enimmäismäärä entisen 
Neuvostoliiton itsenäisille valtioille (IVY) myönnettäville lainoille, yhtään uutta 
suoritusta ei maksettu vuonna 1996. 
Ottaen huomioon, että vuonna 1996 ei päätetty uusista toimista, tässä yhteydessä 
myönnettyjen lainojen kokonaismäärä oli 1 133 miljoonaa ecua ja siten vuoden 1995 
tasolla (katso liitteen taulukko 8). 
3.3 EIP: n yhteisön ulkopuolelle suuntautunut rahoitus vuonna 1996 oli 
2 294 miljoonaa eli arviolta 18 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuotena (katso 
myös taulukko 2). Rahoitus jakautui investointipankin omista varoista 
myönnettyihin 2 190 miljoonan suuruisiin lainoihin ja 104 miljoonan suuruiseen 
yhteisön tai jäsenvaltioiden budjettivaroista saatuun riskipääomaan (katso 
taulukko 5). 
Rahoitukseen on vaikuttanut Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansia maita 
(ALA) koskevan rahoitusvaltuutuksen odotettua kauemmin kestänyt uudistaminen 
ja eräisiin maihin tehtäviä investointeja rajoittanut poliittinen ilmapiiri. 
Lainojen määrä on kasvanut Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE-maissa) ja Etelä-
Afrikassa, kun taas AKT-maiden ja MMA-maiden ja alueiden, Välimeren alueen ja 
Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa luotonanto on vähentynyt. 
3.3.1 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa (AKT) ja merentakaisissa maissa ja 
alueilla (MMA) EIP:n rahoitustoiminta oli 396 miljoonaa ecua (430 miljoonaa 
vuonna 1995), josta 99 miljoonaa riskipääomaa Euroopan kehitysrahaston (EKR) 
varoista. 
Tukivaltioiden talouskehitykselle välttämättömiin infrastruktuurihankkeisiin 
suunnattiin kaksi kolmasosaa rahoituksesta (256 miljoonaa). Teollisuudelle 
myönnettiin yksittäisiä lainoja 42 miljoonaa ja paikallisten rahoituslaitosten kautta 
pienyritysten rahoittamiseen tarkoitettuja globaalilainoja myönnettiin 98 miljoonaa. 
3.3.2 Välimeren rantavaltioille myönnetyt lainat olivat 681 miljoonaa ecua vuonna 1996, 
joista 5 miljoonaa on peräisin budjettivaroista. Lainoista 562 miljoonaa on peräisin 
alakohtaisesta osasta (pöytäkirjan ulkopuolella), joka on tarkoitettu viestinnän 
parannus- ja ympäristönsuojeluhankkeille. Tämänhetkisiin kahdenvälisiin 
pöytäkirjoihin liittyvä lainakanta on 119 miljoonaa. 
Alakohtainen jaottelu osoittaa saastumisen torjuntaan liittyvien hankkeitten 
merkityksen, sekä valtioiden sisällä (jätevesien talteenotto- ja käsittelylaitokset) että 
teollisuudessa, esimerkkeinä erityisesti Algeriassa toteutettava petrokemian 
teollisuusalueen saasteiden puhdistamishanke ja Turkissa toteutettava 
10 
lämpövoimalan rikinpoistolaitteiden asennus. Nämä lainat ovat yhteensä 
380 miljoonaa eli 56 prosenttia välittömästi ympäristönsuojelua tukeneista 
rahoitustoimista. 
Gazalle myönnettiin 53 miljoonan arvosta lainoja vedenjakeluverkon parantamiseen 
ja sataman rakentamiseen. 
3.3.3 Keski- ja Itä-Euroopan maille (KIE-maat) myönnetyt lainat olivat kymmenen maan 
osalta 1 116 miljoonaa ecua vuonna 1996 (1 005 miljoonaa vuonna 1995). Lähes 
kaikki näistä lainoista (97 %) on suunnattu investointipankin valtuuston vuonna 
1994 tekemän päätöksen mukaisesti 3 miljardin rahoitusohjelmaan, jolle on 
myönnetty takuu yhteisön budjettivaroista. Lisäksi Slovenialle on myönnetty 
30 miljoonaa vuonna 1993 voimaan tulleen pöytäkirjan mukaisesti. Lähes kaikki 
näistä lainoista, 50 miljoonan suuruiset globaalilainat poislukien, koskevat 
infrastruktuurihankkeita ja erityisesti viestinnän kehittämisestä. Useat näistä lainoista 
ovat vaikuttaneet sellaisten töiden toteuttamiseen, jotka liittyvät ensisijaisiin 
liikenneväylähankkeisiin. 
3.3.4 Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa tapahtuvaa rahoitustoimintaa koskevan 
investointipankin valtuuston helmikuussa 1993 koskevan päätöksen mukaisesti 
Argentiinassa allekirjoitettiin laina (45 miljoonaa) tieliikenteen infrastruktuurien 
parantamiseen. 
3.3.5 Investointipankki jatkoi vuonna 1996 rahoitustoimintaansa Etelä-Afrikan 
tasavallassa myöntämällä 56 miljoonan lainan sähkönjakeluverkon laajentamiseen. 
TAULUKKO 5 
Rahoitustoiminta yhteisön ulkopuolella vuonna 1996 | 
AKT-MMA -maat 
Välimeren rantavaltiot 
KIE- maat 
IVY 
Latinalainen Amerikka, Aasia 
Etelä-Afrikka 
Yhteensä EHTY 
16 
16 Maksutaseen 
tukeminen (1) 
40 
115 
155 (miljoonaa ecua) 
I EIP 
Budjetti-varat 
ja EKR (2) 
99 
5 
104 Omat varat 
(3) 
297 
676 
1 116 
45 
56 
2190 YHT. 
396 
681 
1 172 
115 
45 
56 
2 465 
(1) Maksetut 
(2) EIP:n allekirjoittamat ja hallinnoimat lainasopimukset EY:n budjettivaroista tai Euroopan 
kehitysrahaston (EKR) varoista. 
(3) Allekirjoitetut lainasopimukset 
3.4 
3.5 Vuonna 1996 myönnettiin yhteisön ulkopuolelle yksi ainoa 15,5 miljoonan ecun 
suuruinen EHTY-laina terästeollisuusyritykselle toimintojen rakenneuudistukseen. 
Neuvosto päätti 21 päivänä maaliskuuta 1994 myöntää Euratom-Iainoja myös 
ja IVY-maille niiden ydinvoimaloiden tehokkuuden ja turvallisuuden 
11 KIE-
parantamiseen. Ottaen huomioon neuvoston vahvistama nykyinen enimmäismäärä 
tämän rahoitusvälineen mukaisesti voidaan myöntää noin 1,1 miljardia ecua. 
Vuonna 1996 on tutkittu aktiivisesti useita hankkeita Ukrainassa, Bulgariassa, 
Venäjällä ja Liettuassa, mutta niiden teknisen sekä poliittisen monimutkaisuuden 
vuoksi yhdestäkään rahoitussuunnitelmasta ei ole tehty lopullista päätöstä. 
3.6 Yhteisö ja EEP ovat samanaikaisesti Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin 
(EJKP) osakkaita ja läheisiä yhteistyökumppaneita: kummatkin omistavat 
3 prosenttia pankin pääomasta ja toimivat tiiviissä yhteistyössä siten, että niiden 
toimintamuodot täydentävät toisiaan. 
EJKP:n vuoden 1996 vuosikertomuksen mukaan hallintoneuvosto on hyväksynyt 
119 uutta hanketta KIE-maissa ja entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa 
(134 hanketta vuonna 1995). Myönnettyjen lainojen arvo oli 2,8 miljardia ecua, eli 
noin 10 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995 tarkistettujen lukujen perusteella. 
Todellisuudessa käytetyt varat olivat 2,2 miljardia vuonna 1996. Oman pääoman 
ehtoisten sijoitusten osuus investointipankin kaikista operaatioista on laskenut 
vuoden 1995 24 prosentista 19 prosenttiin vuoden 1996 aikana, eli 526 miljoonaan 
ecuun. 
4. EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTO 
Vuonna 1996 Euroopan investointirahasto (EIR) pani täytäntöön merkittävän 
määrän valmistelutöitä, joita on toteutettu sen perustamisesta kesäkuussa 1994 
lähtien, ja allekirjoitettujen operaatioiden määrä kasvoi siten voimakkaasti. Vuonna 
1996 allekirjoitettiin 22 operaatiota, joiden arvo on yhteensä 833 miljoonaa ecua, 
mikä nostaa EIR:n perustamisen jälkeen allekirjoitettujen operaatioiden arvon 
1 464 miljoonaan ecuun. Näistä operaatioista Euroopan laajuisten verkkojen 
yhteydessä rakennettavan infrastruktuurin rahoituksen osuus on 78 prosenttia ja 
loput 22 prosenttia on myönnetty pk-yritysten hankkeisiin. 
EIR: n takaamat infrastruktuurihankkeet liittyvät liikenne- ja energia-aloihin. Pk-
yritysten hankkeille myönnetyt takuut keskittyivät "kasvu ja ympäristö" -nimisen 
kokeiluhankkeen käynnistysvaiheen tukemiseen. Kyseessä on Euroopan parlamentin 
aloite, jossa komission budjetista taataan niiden pk-yritysten lainat, jotka toteuttavat 
ympäristöä mahdollisesti hyödyntäviä hankkeita. Ohjelman yhteydessä hyväksytyistä 
kolmestatoista hankkeesta, jotka vastaavat 392 miljoonaa ecua, yhteisarvoltaan 162 
miljoonan arvoisesta kuudesta hankkeesta on neuvoteltu ja ne on allekirjoitettu 
rahoituslaitosten kanssa yhteisön viidessä jäsenvaltiossa. 
Perussääntöjensä mukaisesti EER valtuutettiin vuonna 1996 hankkimaan 
osakkuuksia. Tähän tarkoitukseen varattiin 75 miljoonaa ecua vuoden 1998 loppuun 
saakka. Vuonna 1996 käsiteltiin useita mahdollisia operaatioita, ja ensimmäiset 
sopimukset on tarkoitus allekirjoittaa vuoden 1997 alussa. 
Vuoden 1996 lopussa rahaston merkitty pääoma oli 1 786 miljoonaa ecua, joka on 
89,3 prosenttia 2 miljardin ecun suuruisesta enimmäispääomasta. Rahaston 
12 
osakkaita on 78, joista 76 on rahoituslaitoksia ja kaksi muuta ovat komissio 
Euroopan unionin edustajana sekä EEP. 
5. LUOTONANNON TALOUSARVIOVABKUTUKSET 
Luotonanto vaikuttaa yhteisön yleiseen talousarvioon, jos lainoihin liittyy 
korkotukea ja/tai budjettitakaus. 
5.1 Korkotuki 
Yhteisö myöntää korkotukea seuraavilla aloilla (katso liitteen taulukko 7): 
a) hiili- tai terästeollisuuden alueiden tuotannonalan muuttamiseen (EHTY-
sopimuksen 56 artikla) 
b) Italian, Kreikan ja Portugalin (Madeiran itsehallintoalue) 
luonnonkatastrofi alueiden jälleenrakentamiseen 
c) "pk-yrityksille suunnatun rahoitusvälineen" yhteydessä. 
Yhtään korkotukilainaa ei ole myönnetty teollisuudelle sellaisten 
investointihankkeiden rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on edistää yhteisön 
hiilen käyttöä (54 artikla, toinen kohta). Hiili- ja terästeollisuudessa 
tuotantosuunnan muuttamiseen (56 artikla) annetuille lainoille myönnetty korkotuki 
oli vuonna 1996 36,8 miljoonaa ecua, verrattuna 11,5 miljoonaan ecuun vuonna 
1995 ja 51,1 miljoonaan ecuun vuonna 1994. 
On huomattava, että Madeiralla vuonna 1993 tapahtuneen maanjäristyksen 
jälkeisestä jälleenrakennuksesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komissio 
maksaa EEP:n lainoille myönnetyn korkotuen suoraan Madeiran itsehallintoalueen 
hallitukselle, eikä sitä makseta EEP:n välityksellä, kuten tehtiin Kreikassa ja Italiassa 
tapahtuneiden maanjäristysten jälkeen. 
Vuonna 1993 Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto lisäsi 3 miljardilla 
eculla Edinburghissa hyväksyttyä väliaikaisen tuen määrärahaa laajoille 
infrastruktuurihankkeille. Tästä miljardi ecua suunnataan Euroopan pienten ja 
keskisuurten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen ja korkotukea myönnetään 
työpaikkojen luomiseen tähtääviin hankkeisiin. Tuki on 3 000 ecua luotua uutta 
työpaikkaa kohden, mikä vastaa keskimäärin 2 prosentin koron laskua. Neuvoston 
19 päivänä huhtikuuta 1994 tekemän päätöksen jälkeen EEP aloitti vuoden 1994 
jälkipuoliskolla globaalilainasopimusten allekirjoittamisen kaikkien jäsenvaltioiden 
rahoituslaitosten kanssa. Lainojen myöntäminen lopetettiin 15 päivänä joulukuuta 
1995, jolloin lainasopimuksia oli tehty koko miljardin suuruisen määrärahan arvosta. 
Vuoden 1996 lopussa tästä rahoitusvälineestä oli käytetty 48 prosenttia eli 
480 miljoonaa kokonaismäärärahasta, joka jaettiin 2 536 yrityksen kesken. 
Kokonaismäärärahasta arvioidaan vuonna 1997 myönnettävän tukea noin 
4 500 yritykselle. Talousarviosta tähän rahoitusvälineeseen kohdistetut maksut 
olivat 2,8 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 17,5 miljoonaa ecua vuonna 1996. 
Korkotukea myönnetään myös sellaisille lainoille, jotka EIP myöntää yhteisön 
ulkopuolelle (katso liitteen taulukko 8). 
13 
5.2 Bud jetti taka ukset 
5.2.1 Takausten kohteet 
Yhteisön toteuttama varainhankinta komission hallinnoiman luotonannon 
rahoittamiseksi (Euratom, NCI, maksutase) taataan koko lainakannan osalta 
yleisestä talousarviosta. 
Tässä tarkoituksessa yhteisön talousarviosta annettiin takaus 15 miljoonan ecun 
lainalle, joka myönnettiin Moldavialle vuonna 1996 maksutasevaikeuksien vuoksi. 
EIP:n kolmansiin maihin sen omista varoista yhteisön kehitystyötä koskevan 
rahoitusyhteistyöpolitiikan mukaisesti myöntämille lainoille tehdään takuusopimus. 
Nämä takuut ovat jäsenvaltioiden vahvistamia AKT-MMA -maille myönnettävien 
lainojen osalta ja yhteisön vahvistamia Välimeren maiden, Keski- ja Itä-Euroopan 
maiden (KIE), niiden Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansien maiden, joiden 
kanssa Euroopan unioni on tehnyt yhteistyösopimuksia, sekä Etelä-Afrikan osalta. 
Tässä tarkoituksessa yhteisön talousarviosta myönnetään varoja seuraavien 
operaatioiden yhteydessä: 
a) EIP:n Välimeren maille myöntämät lainat: Nämä lainat katetaan yhteisön yleisellä 
takuulla, joka on suuruudeltaan 75 prosenttia allekirjoitettujen lainojen määrästä. 
Vuoden 1996 lopussa lainakanta oli 2 357 miljoonaa ecua, josta 265 miljoonaa 
oli Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille (ennen liittymistä) myönnettyjä lainoja ja 
2 092 miljoonaa Välimeren alueen kolmansille maille myönnettyjä lainoja. 
b) EIP:n KIE-maille myöntämät lainat: Yhteisön takuu kattaa allekirjoitetut lainat 
kokonaisuudessaan. EIP myönsi 31. joulukuuta 1996 1 628 miljoonan ecun 
luoton näille maille KIE I -budjettikohdassa varatusta 1,7 miljardin määrärahasta. 
Vuoden 1996 lopussa lainakanta oli yhteensä 971 miljoonaa ecua. 
Vuoden 1993 lopussa yhteisö uudisti takuunsa lainoille, jotka EEP myöntää 
kolmen seuraavan vuoden aikana KIE-maille, mukaan lukien Baltian maat ja 
Albania, 3 miljardin ecun enimmäismäärään asti (KIE II). EIP myönsi 
31. joulukuuta 1996 näille maille 2 980 miljoonan ecun luoton 3 miljardin 
määrärahasta. Lainakanta vuoden lopussa oli ainoastaan 335 miljoonaa ecua. 
c) EEP:n Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansille maille (ALA) myöntämät 
lainat: Yhteisön talousarviosta taataan kokonaisuudessaan lainat maille, joiden 
kanssa yhteisöllä on yhteistyösopimus. Helmikuussa 1993 tehdyn päätöksen 
mukaisesti 750 miljoonan ecun kokonaissummasta kolmen vuoden ajalle jaetaan 
enintään 250 miljoonaa vuodessa. Vuonna 1996 allekirjoitettujen lainojen määrä 
oli 647 miljoonaa ecua ja takauskanta vuoden lopussa 204 miljoonaa ecua. 
Neuvosto antoi 12 päivänä joulukuuta 1996 luvan näitä maita koskevaan 
väliaikaiseen yksivuotiseen operaatioon, jonka enimmäismäärä on 275 miljoonaa 
ecua ja joka päättyy kesäkuussa 1997. Tämän päätöksen avulla voitiin yhdistää 
investointipankille annettu ja tätä aluetta koskeva alkuperäinen rahoitusvaltuutus 
14 
sekä neuvoston vuoden 1997 alussa hyväksymä ja kaikille kolmansille maille 
tarkoitettu monivuotinen globaalivaltuutus. 
d) EfP:n Etelä-Afrikalle myöntämät lainat: Kesäkuussa 1995 yhteisö takasi EEP:n 
Etelä-Afrikalle kahden seuraavan vuoden aikana myöntämät lainat 300 miljoonan 
ecun enimmäismäärään asti. Nämä lainat on kokonaisuudessaan taattu yhteisön 
talousarviosta. EIP myönsi 31. joulukuuta 1996 101 miljoonan luoton, mutta 
lainapääomaa ja korkoja koskeva takuukanta oli samana päivänä ainoastaan 
32 miljoonaa ecua (katso taulukko 6). 
5.2.2 Takuukanta 31 päivänä joulukuuta 1996 
Yhteisön talousarvion takuukanta, joka sisältää nostetut lainat ja jonka 
yksityiskohdat on esitetty jäljempänä taulukossa 6, oli vuoden 1996 lopussa arviolta 
12 miljardia ecua, joista yli 53 prosenttia kohdistui kolmansiin maihin. Vuoteen 
1995 verrattuna takuukanta supistui 1 238 miljoonaa ecua, mutta kolmansiin maihin 
suunnattujen sitoumusten osuus ei kuitenkaan lakannut kasvamasta, sillä se on 
lisääntynyt 37,5 prosentista vuonna 1992 nykyiseen 53 prosenttiin. 
Yleiseen talousarvioon kohdistuva vuotuinen riski, joka koskee velan hoitoa 
(pääoma ja korot), oli 3 149 miljoonaa ecua vuonna 1996, joista 1 081 miljoonaa 
suuntautui kolmansiin maihin. 
Vuoden lopussa yhteisön saamiset maksuvaikeuksissa olevilta velallisilta olivat 
330,7 miljoonaa ecua, joista 84,4 miljoonaa on maksamatta eräiltä entisen 
Jugoslavian tasavalloilta ja 246,3 miljoonaa Tadzikistanilta, Armenialta ja 
Georgialta. 
Kaikki takuun perusteella vaaditut maksut komission käteisvaroista suoritettiin 
väliaikaisesti talousarvion avulla vuoteen 1994 asti ja takuurahaston avulla alkaen 
sen perustamisesta neuvoston asetuksella N:o 2728/94 31 päivänä lokakuuta 1994. 
15 
Taulukko 6 
Takuun kattama lainakanta 31.121996 
(miljoonaa ecua) 
Operaatiot Sallitut 
enimmäismäärät Kanta 
31.1295(1) Kanta 
31.1296(2) 
Jäsenvaltiot 
A Maksutase 
1. Kreikka 
2 Italia 
B. Muut 
3. Euratom (3) 
4 NCIjaNCI.TT 
5. EIP Välimeri (E, GR.P) 26 330 
14 000 
4000 
6 830 
1500 7263 
1000 
4045 
720 
1113 
385 5564 
500 
3479 
572 
748 
265 
Kolmannet maat 
A Rahoitusapu 
1. Unkari 
2Ent. NL 
3. Tsekin tasavalta 
4 Slovakian tasavalta 
5. Bulgaria 
6. Romania 
7. Viro 
8. Latvia 
9. Liettua 
10. Israel 
11. Algeria 
12. Moldavia 
13. Ukraina 
14. Valko-Venäjä 
B. Muut 
15. Välimeren maat 
16. EIP KIE I ja II 
17. Latinalainen Amerikka ja Aasia 
18. Etelä-Afrikka 17422 
5035 
1050 
1250 
250 
125 
400 
580 
40 
80 
100 
160 
600 
60 
285 
55 
12 387 
6362 
4700 
1025 
300 5851 
2987 
440 
347 
250 
125 
360 
510 
20 
40 
75 
160 
500 
45 
85 
30 
2864 
1782 
933 
149 6312 
2679 
180 
144 
250 
125 
400 
510 
20 
40 
75 
160 
500 
60 
185 
30 
3634 
2092 
1306 
204 
32 
YHTEENSÄ 43 752 13114 11876 
(1) Valuuttakurssi 31.1295 
(2) Valuuttakurssi 31.1296 
(3) Euratom-lainojen myöntäminen eräille kolmansille maille (neuvoston päätös 21.3.94) 
16 
TILASTOLHTE 
17 
TAULUKK01 
Luotonannon ja varainhankinnan vuotuinen kehitys yhteisössä (miljoonaa ecua) 
(ecun vaihtokurssi kunkin 
varainhoitovuoden lopussa) 
1965 1966 1967 1968 1969 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
I. Varainhankinta 
EHTY 1265 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 644 386 298 
Maksutase (1) - 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 
Euratom 34448885393 49 
NO 860 541 611 945 522 76 49 - - 70 66 -
Komissio yhteensä 2469 3403 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1006 862 453 
BP (2) 5699 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14224 14148 12395 17553 
Yhteisö yhteensä 8168 10194 9404 9584 10469 12506 16862 15657 20101 15156 13257 18006 
II. Myömetyt lainat 
EHTY 1010 1089 969 906 700 993 1382 1486 918 674 403 280 
Maksutase (1) - 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 
Euratom 211 443 314 49 
NO 884393 425 35778 24 39 930---
Komtsslo yhteensä 2105 2767 2568 1265 778 1367 3116 2704 5917 968 813 435 
BP(3) 5641 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20945 
Yhteisö yhteensä | 7746 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 
Huom Komssion yhteenlasketun luotonannon ja varainhankJiranväliiTen ero johtuu vara^ 
toteutettu jaHeenrahoitustarkortuksiin, ja varairtortovuoden loppuun mennessä käyttärrtrttömen varojen 
määrän vaihteluista BRn luotonantoa ja varainhankintaa kuvaavien lukujen välinen ero johtuu siitä, että BRn 
luotonanto rahoitetaan samanaikaisesti pääornamarkkinoitta hankiltuilla varoilla ja pankin omilla varoilla. 
(1 ) Rahoitustukijärjestely jäsenvaltioille ja kolmansille maille. 
(2) Hankitut varat yhteensä. 
(3) Omista varoista myönnetyt allekirjoitetut lainat, poisluettuna BRn rryöntämät takuut järjestelijöille ja 
NCI-varoista tehdyt operaatiot 
18 
TAULUKKO 2 
Yhteisön liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjalainojen kanta 
(jokaisen vuoden lopussa) (1) (2) 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 (miljoonaa ecua) 
EHTY EIP (3) Euratom NCI Välisumma 
6178 16 570 1272 1747 25 767 
6 539 20 749 1680 3 269 32 237 
7119 25 007 1892 4 432 38 450 
7 034 26 736 2 013 4 960 40 743 
6 761 30 271 2168 5 202 44 402 
6 689 31 957 2 500 5 229 46 375 
6 825 36 928 2164 5 514 51431 
6 738 42 330 1 945 5122 56135 
6 673 48 459 1687 4 542 61 361 
7139 58 893 1563 3 817 71412 
7 327 67 784 1338 3 326 79 775 
7 331 78 661 1018 2 202 89 212 
6 548 83 673 779 1 570 92 570 
5 966 87 079 720 1113 94 878 
4 656 96 649 572 748 102625 Maksutase 
lainat 
591 
4 610 
4 932 
3 236 
1890 
2 997 
2 459 
2 075 
(4)2 045 
3 516 
4 026 
5 204 
7 697 
8 032 
6 658 Allekirjoitetut 
lainat yhteensä 
26 358 
36 847 
43 382 
43 979 
46 292 
49 372 
53 890 
58 210 
63 406 
74 928 
83 801 
94 416 
100267 
102 910 
109283 
(1 ) Valuuttakurssina käytetään jokaisen vuoden joulukuun 31. päivän kurssia. Koska suurin osa lainoista on 
kansallisen valuutan määräisiä, kahden vuoden lopun välinen ero selittyy toisaalta olemassaolevan kannan 
arvon muutoksina ja toisaalta vuoden aikana liikkeeseen laskettujen lainojen nettomäärällä. 
(2) Lainojen alkuperäinen määrä, jota ovat vähentäneet/lisänneet lyhennykset, irtisanotut ja 
peruutetut lainat sekä valuutan muutokset 
(3) Vuodesta 1989, mukaan luettuna lyhytaikaiset lainat. 
(4) Vuodesta 1990, mukaan luettuna rahoitustuki kolmansille maille. 
19 
TAULUKKO 3 
Yhteisön varainhankinta vuonna 1996 valuutoittain I 
ECU 
BEF 
DKK 
DEM 
GRD 
ESP 
FRF 
IEP 
ITL 
LUF 
NLG 
PTE 
FIM 
SEK 
GBP 
Välisumma 
CHF 
JPY 
USD 
ZAR 
Välisumma 
YHTEENSÄ Maksu- Varainhankintata 
EIP Euratom EHTY NCI tase (1) yhteensä 
500 - 155 655 
19 - 6 25 
88 - ... 88 
5 285 - 64 - 5 349 
97 - ... 97 
2 035 29 - - 2 064 
655 7 662 
102 - ... 102 
4 398 53 - - 4 451 
65 35 - - 100 
84 - ... 84 
358 - ... 358 
34 ... 34 
191 - ... 191 
2 168 - 50 - - 2 218 
16 079 - 244 - 155 16 478 
165 - ... 165 
580 - ... 580 
698 - 54 752 
33 - ... 33 
1 476 54 - 1 530 
17 555 - 298 - 155 18 008 (miljoonaa ecua) 
1995 
% 
6,1 
0,1 
19,5 
1,1 
12,0 
2,7 
1,0 
25,6 
1,5 
1.1 
7,6 
0,1 
0,6 
8,3 
87,3 
2,9 
5,8 
4,0 
12,7 
100,0 1996 
% 
3,6 
0,1 
0,5 
29,7 
0,5 
11,5 
3,7 
0,6 
24,7 
0,6 
0,5 
2,0 
0,2 
1,1 
12,3 
91,5 
0,9 
3.2 
4.2 
0,2 
8,5 
100,0 
(1 ) Maksutase- ja rahoitustuki muille kuin jäsenvaltioille. 
TAULUKKO 4 
Yhteisön arrtolainaustoirnlnnan erittely toimialoittain ja rahoitusväinerttän 1995 Ja 1996 
Tuotantosektori, 
luotot myönnetyistä 
gtobaalilainoista 
Infrastruktuuri, 
luotot rnyönnetyistä 
gjobaalilainoista 
Energia, 
luotot myönnetyistä 
gtobaalilainoista 
YHTEENSÄ EHTY 
1995 1996 
346 248 
222 178 
14 20 
12 
360 280 BP(1) 
1995 1996 
4617 4477 
2955 2630 
10062 10388 
1299 1535 
3083 4945 
100 279 
17782 19810 Euratom 
1995 1996 
-
. (miljoonaa ecua) 
NClfl) 
1995 1996 
-
-YHTEENSÄ 
1995 1996 
4963 4725 
3177 2803 
10096 10408 
1299 1535 
3083 4957 
100 279 
18142 20090 WHTEENSA 
1995 1996 
27.4 23,5 
17.5 14,0 
55.6 51,8 
7,2 7.6 
17,0 24,7 
0.6 1.4 
100 100 
(1 ) Myönnetyn rahoituksen määrä (yksittäiset lainat ja luotot myönnetyistä gtobaalilainoista). 
20 
TAULUKKO 5 
EIP:n yhteisössä myöntämä rahoitus vuonna 1995 ja 1996 
taloudellisen tavoitteen mukaan eriteltynä 
1995 1996 
Miljoonaa ecua Miljoonaa ecua % 
1. Aluekehitys 
1.1 Jakauma maittain 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
1.2 Jakauma päätoimialoittaln 
Energia 
Viestintä 
Ympäristöjä muut infrastruktuurit 
Teollisuus, maatalous, palvelut 12 143,3 
249,0 
304,0 
1 786,3 
335,7 
2 697,0 
1 440,1 
165,5 
2 458,8 
79,3 
24,0 
63,8 
1 252,8 
23,7 
4,7 
1 258,6 
2 009,0 
5 270,0 
1 614,0 
3 252,0 100,0 
2,1 
2,5 
14,7 
2,8 
22,2 
11,9 
1,4 
20,2 
0,7 
0,2 
0,5 
10,3 
0,2 
0,0 
10,4 
16,5 
43,4 
13,3 
26,8 13 805,0 
236,0 
397,0 
2 297,0 
730,0 
2 352,0 
1 615,0 
108,0 
2 853,0 
17,0 
254,0 
1 288,0 
10,0 
317.0 
1 331,0 
4 076,0 
4 640,0 
1 826,0 
3 263,0 100,0 
1,7 
2,9 
16,6 
5,3 
17,0 
11,7 
0,8 
20,7 
0,0 
0,1 
1,8 
9,3 
0,1 
2,3 
9,6 
29,5 
33,6 
13,2 
23,6 
2. Viestintäinfrastruktuurit 
2.1 Liikenne 
2.2 Televiestintä 
2.3. Muut 6 592,0 
5 494,0 
1 098,0 100,0 
83,3 
16,7 6 506,0 
4 500,0 
2 006,0 100,0 
69,2 
30,8 
3. Ympäristö ja elinympäristö 
3.1 Ympäristö 
3.2 Kaupunkisuunnittelu 6 044,0 
3 972,0 
2 072,0 100,0 
65,7 
34,3 5 875,0 
4 209,0 
1 666,0 100,0 
71,6 
28,4 
4. Energia 
4.1 Omat luonnonvarat 
4.2 Tuonnin monipuolistaminen 
4.3 Taloudellinen energiankäyttö 3 433,0 
1 037,0 
894,0 
1 502.0 100,0 
30,2 
26,0 
43,8 4 031,0 
547,0 
2011,0 
1 473.0 100.0 
13,6 
49,9 
36,5 
5. Yritysten kilpailukyky 
joista pienet ja keskisuuret yritykset (1) 3 450,0 
Lukumäärä 
2 881,0 11736 3 776,0 
Lukumäärä 
2 594,0 11034 
(1 ) Mukaan luettuna luotot NCI.n avulla myönnetyistä globaalilamoista. 
Huom. Koska osa rahoituksesta on suunnattu samanaikaisesti useampien tavoitteiden mukaan, 
toteuttamiseen, eri otsakkeiden alla olevia määriä ei voi laskea yhteen. 
21 
TAULUKKO 6 
Luotonannon (1) maantieteellinen jakauma yhteisössä 1995 ja 1996 
1996 (miljoonaa ecua) 
EHTY EIP Euratom NCI Maksutase Määrä 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
18 artikla (2) 7,0 
0,1 
32,7 
0,2 
32,5 
13,3 
91,3 
35,2 
0,2 
0,6 
0.2 
50.8 657,5 
688,0 
3 021,6 
721,1 
2 552,6 
2 509,2 
188,7 
4 120,7 
765,7 
489,9 
1 293,8 
302,1 
846.5 
2 386,2 
402,5 664,5 
688,1 
3 054,3 
721,3 
2 585,1 
2 522,5 
188,7 
4 212,0 
35,2 
765,9 
490,5 
1294,0 
302,1 
846,5 
2 437,0 
402,5 3,1 
3,2 
14,4 
3,4 
12,2 
11,9 
0,9 
19,9 
0,2 
3,6 
2,3 
6,1 
1,4 
4,0 
11,5 
1,9 
YHTEENSÄ 264,1 20 946,1 21 210,2 100.0 
1995 
EHTY EIP Euratom NCI Maksutase Määrä 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
18 artikla (2) 8,7 
104,8 
22,9 
14,9 
89,2 
9,4 
10,2 
100,3 665,0 
825,0 
2 715,0 
525,0 
2 818,0 
2 207,0 
327,0 
3 435,0 
79,0 
319,0 
242,0 
1 232,0 
179,0 
273,0 
2 244,0 
519,0 673,7 
825,0 
2 819,8 
525,0 
2 840,9 
2 221,9 
327,0 
3 524,2 
88,4 
319.0 
242,0 
1 242,2 
179,0 
273,0 
2 344,3 
519,0 3,6 
4,4 
14,9 
2,8 
15,0 
11,7 
1,7 
18.6 
0.5 
1,7 
1,3 
6,6 
0,9 
1,4 
12,4 
2,7 
YHTEENSÄ 360,4 18604,0 18 964.4 100,0 
(1) Myönnetyt lainat. 
(2) Yhteisön hankkeet, joita ei ole suunnattu erityisesti mihinkään jäsenvaltioon (esimerkiksi 
televiestinnän kaapelit tai satelliitit, Pohjanmeren öljy). 
22 
TAULUKKO 7 
Yhteisössä maksettu yhteisön eri rahoitusjärjestelyihin liittyvä 
korkotuki yhteisössä vuonna 1977-1996 (miljoonaa ecua) 
VARAIN­
HOITO­
VUOSI Korkotuki, jota & ote diskontattu nykyarvoon (1) 
EHTY 54 art 
(rakenne­
uudistus) EHTY 56 art 
(toiminnan 
muuttaminen) Työllisyys 
Portuga 
lissa Maanjäris­
tyksistä johtuva 
jälleenrakennus Nykyarvoon diskontattu korkotuki (2) 
PKT-
EVJ EAKR rahoitus­
väline 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 1.3 
9,8 
10,4 
25,7 
7,6 
10,5 
4,0 
6,2 
3,6 
5,9 
2,4 
3,0 
2,6 
1,3 
1.0 2,7 
16,5 
8,0 
33,4 
6,3 
19,3 
7,1 
34,0 
74,9 
33,1 
35,6 
38,6 
42,5 
40,6 
48,6 
106,0 
114,3 
51,1 
11,5 
36.8 4,0 
3,9 3,0 
14,4 
24,4 
28,4 
28,6 
28,6 
27,8 
26,6 
23,1 
20,1 
17,2 
0,5 (3) 200,0 
197,0 
193,2 
209,8 
200,0 12,1 
65,5 
2,8 
17,5 
(1 ) Korkotuki jaettu pidemmälle ajalle ja liitetty tässä tarkoituksessa vuotuisiin talousarvioihin 
luotuihin talousarvioihin. 
(2) Korkotuki, jonka korrissio on maksanut nykyarvon perusteella kertaluonteisesti ja joka on 
otettu huomioon ensirrmäisen vuoden talousarviossa. 
(3) Komission Madeiran itsehallintoalueelle nryöntämä 475 000 ecun torkotuki (neuvoston 
29 päivänä kesäkuuta 1995 tekemä päätös No 95/250/EY). 
23 
TAULUKKO 8 
Rahoitustuki yhteisön ulkopuolelle, voimassa tai neuvoteltavana 31.1Z1996 I 
( miljoonaa ecua ) 
AKT-MMA-maat 
AKT 
MMA 
Etelä-Afrikka 
Välimeren maat (6) 
Algeria, Kypros, Egypti, 
Israel, Jordania, Libanon, 
Malta, Marokko, Syyria, 
Tunisia, Turkki, Gaza 
ja Länsiranta 
Turkki 
Malta 
Kypros 
KJE-maat 
Tsekin tasavalta 
Slovakia 
Bulgaria 
Viro 
Latvia 
Uettua 
Unkari 
Romania 
Albania 
Slovenia 
IVY 
Entisen 
Moldavia 
Ukraina 
Valko-Venäjä 
Latinalaisen Amerikan ja 
Aasian maat Sopimustyyppi 
Neljäs Loman yleissopimus 
toinen rahoituspöytäkirja 
Neuvoston päätös 
Neuvoston päätös 
Neuvoston päätös (7) 
Euro-Välimeri-
kumppanuus (7) 
Erityinen rahoitusyhteistyö-
sopimus 
Neljäs rahoituspöytäkirja 
Neljäs rahoituspöytäkirja 
Neuvoston päätös (7) 
Rahoituspöytäkirja 
Neuvoston päätös 
Neuvoston päätös (7) Lainat ElP.n B Operaatiot 1 Maksutasetukl (4) 
omista varoista f budjettivaroista | 
Päättyy 
2000 
2000 
1997 
2000 
2000 
2000 
1998 
1998 
2000 
1997 
1997 
2000 Enlmmäisl Riskipaa-
määrä I oma-
1 operaatiot 
(1) 1 (2) 
1693 
1658 
35 Tuki, jota ei 
makseta 
takaisin 
(3) 
1030 12102 
1000 11967 (5) 
30 135 © 
300 | 
375 I 
3140 I 204 3460 
2 310 
750 
30 
50 200 (8) 3 425 (9) 
2 13 
2 22 
3520 I 4564 (13) 
150 
275 
900 20 (14) Myönnetty Maksettu 
760 660 
600 (10) 500 
160 (11) 160 
2 730 2 315 
250 250 
125 125 
400 400 
40 20 
80 40 
100 75 
1050 790 
580 510 
105 (12) 105 
1650 1408 
1 250 (15) 1 133 
60 60 
285 185 
55 30 EHTY 
16 
(1) Lainoja, joille myönnetään korkotukea Euroopan kehitysrahaston varoista AKT- ja MMA-maiden hankkeisiin ja yhteisöjen 
yleisen talousarvion varoista välimeren maihin liittyviin hankkeisiin. Tuen maksamiseen tarvittavat määrät liitetään tukeen, jota ei 
tarvitse maksaa takaisin. 
(2) EIP:n myöntämiä ja hallinnoimia. 
(3) Euroopan komission myöntämiä ja hallinnoimia. 
(4) Vuodesta 1990 lähtien kerääntyneet summat. Nämä operaatiot ovat Euroopan komission myöntämiä ja hallinnoimia. 
(5) Mukaan luettuna ne määrät, jotka on tarkoitettu EIP:n lainojen korkotukeen. 
(6) Aikaisempien rahoituspöytäkirjojen mukaisesti käytettävissä olevat varat voidaan käyttää samanaikaisesti joko kokonaismäärän osalta tai 
jäljellä olevalta osatta. 
(7) 14 päivänä huhtikuuta 1997 hyväksytyn monivuotisen globaalilainan osia. 
(8) Suuntaa-antava määrä, joka on laskettu seuraavassa sarakkeessa esitetyn tuen perusteella. 
(9) Mukaan luettuna ne määrät, jotka on varattu riskipääomaoperaatioihin ja EIP:n ympäristöhankkeille myöntämän rahoituksen 
korkotukeen. 
(10) Algeria. 
(11) Israel. 
(12) Ennakot, joita ei makseta takaisin. 
(13) PHARE-ohjelma vuosille 1996 -1999, komission hallinnoima. 
(14) Ainoastaan EIP:n yhteisen edun mukaisiin liikennehankkeisiin myöntämien lainojen korkotukeen. 
(15) Kaupalliset luotot. 
24 
B. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA 
EUROOPAN PARLAMENTILLE 
yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) 
käyttöasteesta 
(puolivuotisjakso 1. heinäkuuta 1995 - 31. joulukuuta 1996) 
1. Kokonaistilanne 31. joulukuuta 1996 
Yhteisön uuden välineen (NCI) rahoitusta koskevissa neuvoston päätöksissä 
83/200/ETY (6 artikla) ja 87/182/ETY (8 artikla) määrätään, että komissio laatii 
kertomuksen NCI: n lilja IV -erien käyttötilanteesta kuuden kuukauden välein. 
Tämä kertomus kattaa 1. heinäkuuta 1996 ja 31. joulukuuta 1996 välisen ajan. 
Menetelmät, joiden avulla tarkastellaan allekirjoitettujen lainojen määrää suhteessa 
varainhankinnan sallittuun enimmäismäärään, määritellään eri oikeusperustojen 
mukaan: 
(a) NCI III: Myönnettyjen lainojen määrä on varainhankintaa alhaisempi, jotta 
otetaan huomioon käytetyt eri valuutat ja niihin liittyvät kustannukset. 
(b) NCI IV: Enimmäismäärä on allekirjoitettujen lainojen määrä. 
Vuoden 1996 lopussa tilanne niiden erien kohdalla, joita varten kuuden kuukauden 
kertomus on laadittava, oli seuraava: 
NCI:n käyttö: tilanne 31.12.1996 | 
NCI III 
NCI IV Enimmäismäärä 
3 000 
750 Käytetyt varat 
2 862 
669 (miljoonaa ecua) 
Tase 
138 (*) 
81 
(*) Neuvosto ei ole vielä antanut valtuutusta 100 miljoonan ecun erityislainaan, 
joka on tarkoitettu Euroopan innovaatiohankkeisiin. 
Liitteessä 2 (B) on esitetty nyt tarkasteltujen kuuden kuukauden aikana NCI-
rahoitusta tai aiempien toimintojen jälleenrahoitusta varten toteutettu 
varainhankinta. 
2S 
2. Lainojen jakauma maittain ja toimialoittain 
Seuraavassa taulukossa on esitetty 31. joulukuuta 1996 mennessä allekirjoitetut 
lainat muunnettuna "vastaaviksi varainhankintaeriksi". Eri valuuttojen määräisinä 
olevat lainat on muunnettu ecuiksi sillä valuuttakurssilla, joka oli voimassa 
sopimuksen allekirjoittamista edeltävän vuosineljänneksen viimeisenä arkipäivänä. 
NCNalnat maittain. Tilanne 31.12.1996. (miljoonaa ecua) 
Maa 
Belgia 
Tanska 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
IrlanU 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Yhd. kuningaskunta 
Yhteensä NCII 
66,8 
70,0 
239,0 
479,9 
134,9 
990,5 NCI II 
100,6 
114,9 
125,0 
116,6 
473,4 
67,1 
997,5 NCI lii 
303,0 
111,2 
69,2 
93B.7 
68,4 
1 228,5 
3,2 
29,9 
109,3 
2 861,6 NCilV 
23,6 
63,2 
118,2 
72,3 
285,7 
9,9 
95,8 
668,8 NCI 
rakenneuud. 
80,0 
598,7 
678,7 Yhteensä 
23,6 
533,5 
306,1 
187,4 
1 206,0 
424,0 
3 066,3 
3,2 
39,8 
407,1 
6 197,1 % 
0,4 
8,6 
4,9 
3,0 
19,5 
6,8 
49,5 
0,1 
0,6 
6,6 
100,0 
ALA 
NCI III 
NCI IV Tuotanto 
52,8 % 
100,0 % Infrastruktuuri 
26,5 % Energia 
20,7 % 100,0% 
100,0% 
NCI IV:n etuna on, että siinä on erityisiä ominaisuuksia, kuten esimerkiksi 
mahdollisuus muuttaa lainat riskipääomaksi, mahdollisuus käyttää lainoja 
aineettomien oikeuksien hankinnan rahoittamiseen sekä mahdollisuus lykätä 
korkojen maksua. 
Lainoja ei ole myönnetty vuoden 1991 jälkeen. 
26 
TILASTOLHTE 
27 
Liite 1 
NCI IV LAINAT 
ENIMMÄISMÄÄRÄ: 750 MIUOONAA ECUA (1) - (Tilanne 31.12.1996) 
Viite Hankkeen kuvaus Sopimus-
päivä Milj. 
BCUA(2) DK Erittely maittain (2) 
E UK 
I. ALLEKIRJOITE-TUTLAINAT 
64/87 FIH (Small Business) PG-VI/A 
64/87 FIH (Small Business) PG-VI/B 
68/87 BNL-PMIV/A 
68/87 BNL-PMV/B 
69/87 IMI - PM V/A 
69/87 IMI - PM V/B 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PM IV/A 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PM IV/B 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PM IV/C 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PM IV/D 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PM IV/E 
71/87 INTERBANCA - PM IV/A 
71/87 INTERBANCA -PM IV/B 
73/87 BPI-PGV 
105/87 CENTROBANCA - PM IV/A 
105/87 CENTROBANCA - PM IV/B 
106/87 SAN PAOLO Agroindustria D 
107/87 CREDIOP - PM I/A 
107/87 CREDIOP - PM I/B 
108/87 BANCO DI NAPOLI - PM A 
108/87 BANCO DI NAPOLI - PM B 
110/87 B° DE SANTANDER - PYMi 
121/87 B° DE BILBAO - PYME 
148/87 EFIBANCA - PM IV/A 
148/87 EFIBANCA - PM IV/B 
148/87 EFIBANCA - PM IV/C 
148/87 EFIBANCA - PM IV/D 
206/87 B° DE VIZCAYA - PYME A 
206/87 B° DE VIZCAYA - PYME B 
207/87 B° ESPANOL DE CREDITO - PYME A 
207/87 B° ESPANOL DE CREDITO - PYME B 
231/87 CREDIT NATIONAL - PM III 
64/8 8 INVESTORS IN INDUSTRY -
GROUPED LOAN V 
101/88 EFIBANCA - PM V/A 
101/88 EFIBANCA - PM V/B 
101/88 EFIBANCA - PM V/C 
101/88 EFIBANCA - PM V/D 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PM A 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PM B 
103/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PM C 
103/88 M3DIOCR. LOM3 ARDO - PM D 
109/88 BARCLAYS BANK II GL 
128/88 CENTROBANCA - PM V/A 
128/88 CENTROBANCA • PM V/B 
135/88 CREDIOP-PM II/A 
135/88 CREDIOP - PM II/B 
185/88 BANCO DI SICILIA - PM II/A 
185/88 BANCO DI SICILIA-PM II/B 
199/88 CREDIT INDUSTRIEL ET COMvlL. 
237/88 IM-PM VI/A 
237/88 IM - PM VI/B 
237/88 IM - PM VI/C 
237/88 IM -PM VI/D 
175/89 BARCLAYS BANK ID/A 
119/90 KREDIETBANK N.V. -GL 
119/90 KREDIETBANK N. V. -GL 
48/91 B° ESPANOL DE CREDITO PG PY 15.09.87 
24.05.88 
12.10.87 
12.10.87 
31.07.87 
31.07.87 
15.09.87 
10.12.87 
03.02.88 
16.03.88 
23.06.88 
07.10.87 
07.10.87 
22.07.87 
11.12.87 
11.12.87 
05.11.87 
18.12.87 
18.12.87 
18.12.87 
18.12.87 
24.07.87 
23.07.87 
17.12.87 
17.12.87 
24.06.88 
24.06.88 
17.12.87 
30.11.88 
18.12.87 
18.11.88 
05.02.88 
28.12.88 
05.10.88 
05.10.88 
16.01.89 
16.01.89 
10.10.88 
10.10.88 
06.02.89 
06.02.89 
21.12.88 
19.12.88 
19.12.88 
09.12.88 
09.1288 
25.05.89 
25 05.89 
29.11.88 
19.12.88 
19.12.88 
06.02.89 
06.02.89 
30.11.89 
20.12.90 
20.12.90 
28.05.91 31,80 
31,43 
18,68 
8,01 
37,29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3,27 
18,98 
9,34 
4,00 
9,91 
9,34 
4,00 
13,34 
4,67 
2,00 
4,60 
1,97 
20,19 
31,64 
4,67 
2,00 
4,55 
1,95 
9,37 
8,60 
12,04 
10,94 
20,00 
20,90 
4,53 
1,94 
4,57 
1,96 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
45,55 
13,23 
5,67 
4,53 
1,94 
4.58 
1,96 
52,32 
9,06 
3,88 
13,72 
5,88 
29,38 
18,04 
5,54 
25,44 31,80 
31,43 
18,04 
5,54 20,19 
31,64 
9,37 
8,60 
12,04 
10,94 
25,44 20,00 
52,32 18,68 
8,01 
37,29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3,27 
18,98 
9,34 
4,00 
9,34 
4,00 
13,34 
4,67 
2,00 
4,60 
1,97 
4,67 
2,00 
4,55 
1,95 
4,53 
1,94 
4,57 
1,96 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
13,23 
5,67 
4,53 
1,94 
4,58 
1,96 
9,06 
3,88 
13,72 
5,88 9,91 
20,90 
45,55 
29,38 
YHTEENSÄ 668,82 23,58 63,23 118,22 72,32 285,73 9,91 95,83 
n. HYVÄKSYTYT, ALLEKIRJOITUSTA 
ODOTTAVAT LAINAT 0,00 
SALDO 81,18 
ENIMMÄISMÄÄRÄ 750,00 
(1) EYVLN:o271,14.03.1987 Oairojen ernirjnTäismäärä) 
(2) Muuntokursseina käytetty niitä kursseja, jotka olivat voimassa kunkin lainan allekirjoitusta edeltävän vuosineljänneksen viimeisenä työpäivänä. 
28 
Liite 2 
NCI-LAINAT VALUUTOITTAIN | 
A. Lainakanta 31.12.1996 (1) | 
Valuutta (miljoonaa) Ekvivalentti 
miljoonaa ecua (2) 
ECU 70,0 70,0 
BEF 
DEM 304,3 156,3 
ESP 
FRF 2100,0 320,0 
ITL 
LUF 
NLG 277,5 127,0 
GBP 11,5 15,6 
CAD 
CHF 100,0 59,1 
JPY 
USD - -
Yhteensä | 748,0 
B. Uudet operaatiot: 01.07.1996 - 31.12.1996 | 
miljoonaa ecua(3) 
Liikkee-seen 
LiiPäivämäärä Kesto 
(Vuotta) Osinko 
(%) Valuutta 
(milj.) Uusi 
pääoma (1) Jälleen-
rahoitus 
(1) Lukuun ottamatta jälleenrahoitusoperaatioita, joiden tarkoituksena on alentaa 
nykyisen velan hoitomaksuja, jotka on alunperin sovittu korkeammiksi. 
(2) Valuuttakurssi 31.12.1996. 
(3) Valuuttakurssi allekirjoitushetkellä. 
29 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 312 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-299-FI-C 
ISBN 92-78-21547-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
3 o