Komissio ehdotti useita muutoksia Euroopan raja- merivartiovirastoon erityisesti siten, että sille perustetaan oma operatiivinen osasto: eurooppalainen raja- ja merivartiosto, johon kuuluu 10 000 operatiivisen henkilöstön jäsentä ja jolla on vuoteen 2020 mennessä kaikkien toimien osalta toimeenpanovalta tukea tehokkaasti jäsenvaltioita kentällä luotettavan ja helposti saatavilla olevan tuen avulla. Tällä varmistetaan, että Euroopan raja- ja merivartiovirastolla on tarvittavat valmiudet, mukaan lukien omat laitteet, EU:n ulkorajojen suojelemiseksi, luvattoman edelleen liikkumisen estämiseksi ja laittomien maahanmuuttajien paluun tosiasialliseksi toteuttamiseksi.

Edistystä ei ole viime kuukausina tapahtunut neuvotteluissa komission ehdotuksesta vahvistaa Eurodac-järjestelmää laajentamalla sen toimeksiantoa käsittämään turvapaikanhakijoiden tunnistamisen lisäksi laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten ja EU:hun laittomasti saapuvien henkilöiden tunnistaminen, vaikka lainsäädäntövallan käyttäjät pääsivät asiasta alustavaan poliittiseen yhteisymmärrykseen kesäkuussa 2018. Lainsäädäntövallan käyttäjien on kiireellisesti viimeisteltävä tämä ensisijainen lainsäädäntöaloite yhteisen julistuksen perusteella saavutetun yhteisymmärryksen mukaisesti. Se on välttämätöntä toisaalta sen varmistamiseksi, että laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia ja EU:hun laittomasti saapuneita henkilöitä koskevat tiedot ovat osa EU:n tietojärjestelmien ehdotettua yhteentoimivuutta, ja toisaalta nopean turvapaikkauudistusta koskevan ratkaisun löytämiseksi. Ehdotus Eurodac-järjestelmän vahvistamisesta on yksi viidestä yksityiskohtaisimmasta ehdotuksesta, joiden tavoitteena on uudistaa Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä. Lainsäädäntövallan käyttäjien olisi saatettava ehdotusta, kuten myös muita yksityiskohtaisia ehdotuksia, koskevat neuvottelut päätökseen ennen vuoden 2018 loppua.

Viime kuukausina on sovittu useista turvallisuusunionia koskevista lainsäädäntöprioriteeteista: lainsäädäntövallan käyttäjät pääsivät yhteisymmärrykseen EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta, mikä mahdollistaa laittomien muuttajien ja EU:hun ilman viisumia matkustavien henkilöiden etukäteistarkastukset; ne päättivät vahvistaa Schengenin tietojärjestelmää, joka on Euroopan turvallisuuden ja rajaturvallisuuden osalta eniten käytetty tiedonjakojärjestelmä; ne pääsivät yhteisymmärrykseen ehdotuksesta vahvistaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston eu-LISAn toimeksiantoa; ne päättivät rahanpesun kriminalisointia koskevista tiukemmista säännöistä; ja ne hyväksyivät uusia toimenpiteitä, joilla vahvistetaan EU:n sääntöjä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämiseksi antamalla viidennen rahanpesun vastaisen direktiivin. Tämä viimeinen vaihe olisi toteutettava nopeasti niiden toimenpiteiden osalta, joita ei ole vielä hyväksytty.

Turvallisuusunionia koskevien aloitteiden toteuttamista on tehostettava merkittävästi, jotta yhteistä turvallisuuttamme ja kykyämme selviytyä kansainvälistä sääntöihin perustuvaa järjestelmää heikentävistä verkkouhista voidaan parantaa. Lokakuun 4. päivänä 2018 ilmoitettiin, että kemiallisten aseiden kieltojärjestö Haagissa oli ollut huhtikuussa 2018 Venäjän asevoimien tiedustelupalvelun vihamielisen verkkotoiminnan kohteena. Alankomaiden tiedustelupalvelu lopetti kyseisen toiminnan yhteistyössä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk, Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker ja korkea edustaja/varapuheenjohtaja Federica Mogherini ilmaisivat vakavan huolensa tästä yrityksestä heikentää kemiallisten aseiden kieltojärjestön koskemattomuutta ja pitivät toimintaa valitettavana. EU:n on sen vuoksi jatkettava toimielintensä ja jäsenvaltioidensa instituutioiden sekä kansainvälisten kumppanien ja organisaatioiden sietokyvyn vahvistamista digialalla. Turvallisuusunionia koskevien toimien merkitys korostuu entisestään. Niillä tuetaan jäsenvaltioita selviytymään uhista, joita aiheutuu kyberhyökkäyksistä ja kyberympäristön avulla toteutetuista hyökkäyksistä, hybridiuhista ja kemiallisista, biologisista sekä säteilyyn ja ydinaineisiin liittyvistä (CBRN) riskeistä.

Turvallisuus on kansalaisten tärkein huolenaihe. Eurooppalaiset oikeutetusti odottavat voivansa elää turvassa. Unionilla on tärkeä tehtävä sisäisen turvallisuuden lisäämisessä ja kansalaisten huolenaiheiden poistamisessa. Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker korosti unionin tilaa vuonna 2018 käsitelleessä puheessaan, että vain vahva ja yhtenäinen Eurooppa voi suojella kansalaisia sekä sisäisiltä että ulkoisilta uhilta ja terrorismilta. Viime vuosina Euroopan turvallisuusympäristöä on nykyaikaistettu uuden lainsäädännön avulla ja toteuttamalla turvallisuusunionia koskevia poliittisia aloitteita, tehostamalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja vahvistamalla unionin virastojen, erityisesti Europolin ja Euroopan raja- ja merivartioviraston, roolia. Puheenjohtaja Juncker kehotti puheessaan myös johtajuuteen turvallisuusunionin toteuttamisessa, jotta sisäistä turvallisuutta koskeviin kansalaisten odotuksiin voidaan vastata.

Kyberrikollisuuden torjuminen ja kyberturvallisuuden parantaminen ovat edelleen EU:n painopisteitä. Osana unionin tilaa vuonna 2018 käsitellyttä puhetta komissio hyväksyi 12. syyskuuta 2018 asetusehdotuksen kyberturvallisuusteknologian resurssien ja asiantuntemuksen kokoamisesta yhteen. Jatkuvasti kehittyviin kyberuhkiin vastaamiseksi ehdotuksessa luodaan kansallisten koordinointikeskusten verkosto, jolla käytettävissä olevaa rahoitusta kyberturvallisuuteen liittyvään yhteistyöhön, tutkimukseen ja innovointiin kohdennetaan ja koordinoidaan paremmin. Uusi teollisuus-, teknologia- ja tutkimusalan kyberturvallisuutta käsittelevä eurooppalainen osaamiskeskus hallinnoi kyberturvallisuuden alalle tarkoitettuja EU:n rahoitusvaroja ehdotetun Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Euroopan horisontti -ohjelman mukaisesti ja helpottaa unionin, jäsenvaltioiden ja teollisuuden yhteisiä investointeja EU:n kyberturvallisuusalan edistämiseksi. Lisäksi komission äskettäin ehdottaman Euroopan puolustusrahaston puitteissa on periaatteessa mahdollista tukea kyberpuolustushankkeita. Teollisuus-, teknologia- ja tutkimusalan kyberturvallisuutta käsittelevä eurooppalainen osaamiskeskus voisi hallinnoida tällaisia hankkeita jäsenvaltioiden sitä pyytäessä. Tämä ehdotus on komissiolle selkeä prioriteetti, ja se kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään ehdotetun säädöksen Euroopan parlamentin kuluvan vaalikauden aikana. Sen vuoksi molempien lainsäädäntövallan käyttäjien olisi hyväksyttävä neuvotteluvaltuutensa viimeistään vuoden 2018 loppuun mennessä, jotta kolmikantaneuvottelut voidaan aloittaa vuoden 2019 alussa.

Komissio aikoo lisätä tietoisuutta asiasta ja jatkaa vuoropuheluaan jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa erityisesti vaalimenettelyihin kohdistuvia kyberuhkia koskevan korkean tason konferenssissa 15. ja 16. lokakuuta 2018. Konferenssin tulokset otetaan huomioon seuraavassa 26. ja 27. marraskuuta 2018 järjestettävässä perusoikeuksia koskevassa keskustelutilaisuudessa, jossa keskitytään aiheeseen ”Demokratia Euroopan unionissa”. Käytännesääntöjen tulosten ja korkean tason konferenssin päätelmien analyysi otetaan huomioon disinformaation torjumista koskevassa yhteisessä toimintasuunnitelmassa, joka komission ja korkean edustajan on määrä esittää vuoden loppuun mennessä kesäkuussa 2018 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja vuoden 2018 unionin tilaa käsitelleen puheen johdosta. Toimintasuunnitelmassa on tarkoitus raportoida edistyksestä disinformaation torjuntaa verkossa koskevan tiedonannon täytäntöönpanossa. East Stratcom -työryhmän kokemusten pohjalta toimintasuunnitelmassa esitetään ehdotuksia disinformaatiota koskevan yhtenäisemmän lähestymistavan edistämiseksi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Toimintasuunnitelmassa tarkastellaan myös kolmen työryhmän toimeksiantoa ja resursseja ja pohditaan keinoja vahvistaa niiden valmiuksia käsitellä kyseiseltä kolmelta alueelta peräisin olevaa disinformaatiota. Tämän avulla varmistetaan, että EU:n ja jäsenvaltioiden toimilla voidaan riittävällä tavalla puuttua vihamielisten toimijoiden toteuttamiin monimutkaisiin disinformaatiokampanjoihin.

Lisäksi komissio antoi EU:n tietosuojalainsäädännön soveltamista koskevia ohjeita, jotka auttavat kansallisia viranomaisia sekä eurooppalaisia ja kansallisia poliittisia puolueita ja muita vaaliprosessissa mukana olevia toimijoita soveltamaan EU:n lainsäädännön mukaisia tietosuojavelvoitteita vaalien yhteydessä. Komissio esitti myös säädösehdotuksen puolueiden rahoituksesta vuonna 2014 annetun asetuksen muuttamisesta. Muutos mahdollistaa taloudellisten seuraamusten määräämisen silloin, kun tietosuojasääntöjä rikotaan tarkoituksena vaikuttaa EU-vaalien tulokseen. Sakon suuruus on enintään 5 prosenttia Euroopan tason poliittisen puolueen tai säätiön vuosibudjetista. Tämä ehdotus on komissiolle selkeä prioriteetti, ja komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa varmistamaan, että ehdotetut muutokset on tehty ennen Euroopan parlamentin vaaleja vuonna 2019. Sen vuoksi molempien lainsäädäntövallan käyttäjien olisi hyväksyttävä neuvotteluvaltuutensa kiireellisesti, jotta kolmikantaneuvottelut voidaan aloittaa viipymättä.

Kuten puheenjohtaja Juncker ilmoitti unionin tilaa vuonna 2018 käsitelleessä puheessaan, komissio esitti 12. syyskuuta 2018 joukon toimenpiteitä, joilla turvataan vapaat ja oikeudenmukaiset EU-vaalit. Komissio on antanut suosituksen vaaliyhteistyöverkostoista, läpinäkyvyydestä verkossa, suojautumisesta kyberturvallisuuden häiriötilanteilta sekä disinformaatiokampanjoiden torjumisesta sekä kannustaa jäsenvaltioita perustamaan asiaankuuluvien viranomaisten, kuten vaali-, kyberturvallisuus-, tietosuoja- ja lainvalvontaviranomaisten, kansallisen vaaliyhteistyöverkoston ja nimittämään yhteyspisteen, joka osallistuu Euroopan tason vaaliyhteistyöverkoston toimintaan. Jäsenvaltioiden on myös tarkistettava, ovatko niiden vaalilait sovellettavissa verkkokampanjointiin. Niiden on myös varmistettava, että verkon ulkopuolella toteutettaviin toimiin sovellettavia, mukaan lukien läpinäkyvyyttä ja kampanjarahoitusta koskevia, vaalisääntöjä ja seuraamuksia voidaan soveltaa myös verkossa toteutettaviin toimiin. Komissio kehottaa jäsenvaltioita sekä eurooppalaisia ja kansallisia poliittisia puolueita, säätiöitä ja kampanjaorganisaatioita toteuttamaan välittömästi suosituksessa esitetyt toimet.

Demokratioidemme selviytymiskyvyn varmistaminen on olennaisen tärkeä osa turvallisuusunionia. Vaali-infrastruktuureihin ja kampanjoiden tietojärjestelmiin tehdyt hyökkäykset ovat hybridiuhkia, joihin unionin on puututtava. Poliittisin perustein verkossa toteutettavat disinformaatiokampanjat ovat kasvava uhka demokratioillemme. Kampanjoiden käynnistäjiin kuuluvat myös kolmannet maat, joiden tavoitteena on murentaa luottamusta demokraattisiin vaaleihin ja heikentää niiden oikeutusta. Näiden monimutkaisten uhkien torjumiseksi komissio on toteuttanut useita aloitteita kuten kyberhyökkäysten torjuntatoimia, joilla pyritään vahvistamaan unionin kyberturvallisuutta, ja toimia, joilla pyritään torjumaan verkossa olevaa disinformaatiota ja manipulointia, johon liittyy myös henkilötietojen väärinkäyttö.

Ehdotetuilla toimenpiteillä voidaan varmistaa digitaalisten sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja lisätä turvallisuutta ja luottamusta verkossa sekä vahvistaa sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta koskevia takeita. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa poistamismääräyksiä, joissa säilytyspalvelun tarjoajat velvoitetaan poistamaan terroristinen verkkosisältö tunnin kuluessa. Terroristinen sisältö on silloin haitallisinta sen levittämisnopeuden takia. Ehdotuksen mukaisesti jäsenvaltiot velvoitetaan varmistamaan, että niiden toimivaltaisilla viranomaisilla on tarvittavat valmiudet puuttua terroristiseen sisältöön verkossa. Ehdotus myös selkiyttää säilytyspalvelun tarjoajien vastuuta toteuttaa kaikki aiheelliset, kohtuulliset ja oikeasuhteiset toimet, jotka ovat tarpeen palvelujen turvallisuuden varmistamiseksi, sekä havaita ja poistaa nopeasti ja tehokkaasti terroristiset verkkosisällöt, ottaen huomioon sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden perustavanlaatuinen merkitys avoimessa ja demokraattisessa yhteiskunnassa. Siinä otetaan myös käyttöön useita suojatoimia, jotka on suunniteltu varmistamaan perusoikeuksien, kuten sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden, täysimääräinen kunnioittaminen avoimessa ja demokraattisessa yhteiskunnassa ja lisäksi mahdollisuus käyttää oikeussuojakeinoja, jotka taataan oikeudessa tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.

Terroristiseen verkkosisältöön puuttuminen on edelleen keskeinen haaste terrorismin torjunnassa ja radikalisoitumisen ehkäisemisessä. Viimeaikaiset terrori-iskut EU:n maaperällä ovat osoittaneet, miten terroristit jatkuvasti ja järjestelmällisesti väärinkäyttävät internetiä tukijoiden hankkimiseen ja värväykseen sekä terroritoiminnan valmistelemiseen ja helpottamiseen tarkoituksenaan herättää ihannointia hirmutekoja kohtaan, kannustaa muita seuraamaan esimerkkiä ja kylvää pelkoa yleisön keskuudessa. Säilytyspalvelun tarjoajat ovat viranomaisten kehottamana ottaneet käyttöön tiettyjä toimenpiteitä terroristisen sisällön torjumiseksi alustoillaan vapaaehtoisten puitteiden ja kumppanuuksien kautta, joihin kuuluu joulukuussa 2015 käynnistetty EU:n internetfoorumi. Säilytyspalvelun tarjoajien ja jäsenvaltioiden on kuitenkin tarpeen tehostaa toimia terroristisen verkkosisällön osalta.

5.Terroristien toimintatilan kaventaminen

EU on toiminut päättäväisesti sulkeakseen terroristien ja muiden rikollisten toimintatilan. Järjestelmälliset turvatarkastukset kaikkien ulkorajan ylittävien henkilöiden osalta ja tietojen käsittely matkustajarekisteridirektiivin mukaisesti vaikeuttavat terroristien pääsyä EU:hun ja liikkumista siellä. Terrorismin torjuntaa koskeva direktiivi auttaa ehkäisemään terroristi-iskuja, sillä siinä kriminalisoidaan terrorismin rahoittaminen, koulutus tai matkustaminen terrorismitarkoituksessa sekä tällaisen matkustamisen organisoiminen tai helpottaminen. Viidennen rahanpesun vastaisen direktiivin mukaiset tiukennetut säännöt rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämiseksi sekä hiljattain sovitut säännöt rahanpesun torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin vaikeuttavat terroristien varojen saantia. Komissio kehottaa jäsenvaltioita saattamaan nämä välineet mahdollisimman nopeasti osaksi kansallista lainsäädäntöään, jotta terrorismin rahoituksen ja rahanpesun torjuntaa voidaan tehostaa. Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvontaa koskeva tiukempi lainsäädäntökehys ja jatkuvat toimet ampuma-aseiden laittoman kaupan torjumiseksi rajoittavat rikollisten ja terroristien mahdollisuuksia saada ampuma-aseita.

Vaikka EU:ssa on saavutettu merkittävää edistystä terrorismin ja muiden turvallisuusuhkien torjunnassa, rajat ylittävien terrorismirikosten tutkintaan, syytteeseenpanoon ja tuomitsemiseen ei ole olemassa unionin yhteistä lähestymistapaa. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) on ainoa unionin elin, jolla on valtuudet suorittaa rikostutkintaa ja nostaa syyte rikoksista toimivaltaisissa kansallisissa tuomioistuimissa ja saattaa tekijät oikeuteen. Sillä on paljon mahdollisuuksia tehostaa merkittävästi nykyisiä toimia terrorismin torjumiseksi Euroopan unionissa. Unionin tilaa vuonna 2017 käsitelleen puheen jatkotoimena komissio esitti 12. syyskuuta 2018 aloitteen EPPOn toimivaltuuksien laajentamisesta rajat ylittävien terrorismirikosten tutkintaan ja niitä koskevien syytteiden nostamiseen sekä Eurooppa-neuvoston päätösluonnoksen SEUT-sopimuksen 86 artiklan muuttamisesta EPPOn toimivaltuuksien huomioon ottamiseksi. Komissio kehottaa Eurooppa-neuvostoa yhdessä Euroopan parlamentin kanssa viemään tätä aloitetta eteenpäin ja päättämään EPPOn toimivaltuuksien laajentamisesta koskemaan terrorismirikoksia, jotka vaikuttavat useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon.

Vaikka EU:ssa on käytössä tiukat rahanpesun torjuntaa koskevat säännöt, viimeaikaiset rahanpesua koskevat tapaukset joissakin EU:n pankeissa ovat herättäneet huolta siitä, että kyseisiä sääntöjä ei aina valvota tehokkaasti eikä panna tehokkaasti täytäntöön kaikkialla EU:ssa. Komissio ehdotti 12. syyskuuta 2018 osana unionin tilaa vuonna 2018 käsitellyttä puhetta Euroopan pankkiviranomaisen aseman vahvistamista rahanpesun torjunnan valvonnassa rahoitusalalla. Ehdotetuilla toimenpiteillä vahvistetaan entisestään EU:n rahoituslaitosten valvontaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen uhkien torjumisen tehostamiseksi. Komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään ehdotetut toimet Euroopan pankkiviranomaisen aseman vahvistamiseksi ja hyväksymään asiaankuuluvat lainsäädännölliset toimenpiteet mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2019 alussa.

Sähköinen todistusaineisto on tärkeää useimmissa rikostutkinnoissa. Oikeusviranomaisten on aiempaa useammin esitettävä pyyntö toisen lainkäyttöalueen viranomaisille sähköisen todistusaineiston saamiseksi palveluntarjoajilta. Sen vuoksi on välttämätöntä helpottaa ja nopeuttaa todistusaineiston, mukaan lukien rajat ylittävän aineiston, hankkimista rikosten, myös terrorismin ja kyberrikollisuuden, tehokasta tutkintaa ja niihin liittyviä tehokkaita syytetoimia varten. Sen vuoksi on todella tarpeen, että lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyvät komission huhtikuussa 2018 antamat ehdotukset sähköisen todistusaineiston rajat ylittävän keräämisen tehostamisesta rikosoikeudellisia menettelyjä varten. Keskustelut jatkuvat neuvostossa. Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokous 11. ja 12. lokakuuta 2018 on ministerien kannalta tärkeä, sillä he voivat keskustella ehdotusten pääkohdista, erityisesti aloitteen soveltamisalasta sekä sen menettelyllisistä seikoista ja tarvittavista suojatoimista, jotta neuvoston kannasta voidaan sopia viimeistään joulukuuhun 2018 mennessä. Koska sähköisen todistusaineiston merkitys rikostutkinnoille on suuri lähes kaikissa rikostyypeissä, komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa käsittelemään kiireellisesti tätä ensisijaista lainsäädäntöaloitetta, hyväksymään neuvotteluvaltuutensa viimeistään vuoden 2018 loppuun mennessä ja aloittamaan viipymättä kolmikantaneuvottelut. Näin tämä säädös voitaisiin antaa ennen vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleja, kuten kaikki kolme toimielintä päättivät yhteisessä julistuksessa.

Komissio seuraa edelleen tiiviisti sähköisen todistusaineiston kehitystä EU:n ulkopuolisissa maissa, esimerkiksi tietojen laillista käyttöä ulkomailla koskeva Yhdysvaltain laki (Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act, CLOUD Act). Asiasta keskustellaan poliittisella tasolla EU:n ja Yhdysvaltain oikeus- ja sisäasiainministerien kokouksessa Washingtonissa 8. ja 9. marraskuuta 2018. Komissio seuraa myös tiiviisti Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen sähköisen todistusaineiston saantia koskevan toisen lisäpöytäkirjan neuvottelujen etenemistä. Sähköistä todistusaineistoa koskevat komission ehdotukset tarjoavat vankan perustan koordinoidulle ja johdonmukaiselle lähestymistavalle, jota noudatetaan EU:n sisällä ja jota EU noudattaa kansainvälisesti. Komissio aikoo ehdottaa, että hyväksytään mahdollisimman pian kaksi suositusta neuvotteluohjeiden antamiseksi sähköistä todistusaineistoa koskevien ehdotusten kansainvälisistä näkökohdista, kuten oikeus- ja sisäasioiden neuvosto kehotti kesäkuussa 2018. Neuvotteluohjeet koskevat tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen toista lisäpöytäkirjaa ja EU:n ja Yhdysvaltain sopimusta sähköisen todistusaineiston rajat ylittävästä saatavuudesta. Kyseiset kaksi suositusta hyväksytään samalla kertaa, ja niiden hyväksymisen ajoitus riippuu siitä, miten sähköistä todistusaineistoa koskevista ehdotuksista käydyissä keskusteluissa on edistytty ja siitä, ovatko EU:n tulevien sisäisten järjestelyjen parametrit ja suojatoimet sekä kumppaneina olevien kolmansien maiden oikeusjärjestelmissä tarvittavat suojatoimet riittävän selkeitä.

Koska rahoitustiedot ovat tutkinnan kannalta tärkeitä, komissio esitti huhtikuussa 2018 lainsäädäntöehdotuksen, jolla helpotetaan rahoitus- ja muiden tietojen käyttöä vakavien rikosten ennalta estämistä, paljastamista, tutkimista tai niihin liittyviä syytetoimia varten. Tällä ensisijaisella lainsäädäntöaloitteella pyritään antamaan nimetyille lainvalvontaviranomaisille ja varallisuuden takaisin hankinnasta vastaaville toimistoille suora pääsy pankkitilitietoihin, jotka ovat kansallisissa pankkitilejä koskevissa keskusrekistereissä, ja vahvistamaan yhteistyötä kansallisten rahanpesun selvittelykeskusten ja lainvalvontaviranomaisten välillä. Komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa käsittelemään ensisijaista lainsäädäntöaloitetta kiireellisesti, koska kaikki kolme toimielintä ovat lainsäädäntöprioriteetteja koskevassa yhteisessä julistuksessa sopineet varmistavansa kyseisen säädöksen antamisen ennen vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleja. Sen vuoksi molempien lainsäädäntövallan käyttäjien olisi hyväksyttävä neuvotteluvaltuutensa kiireellisesti ja aloitettava kolmikantaneuvottelut viipymättä.

Terroristit ovat käyttäneet kotitekoisia räjähteitä monissa EU:ssa tapahtuneissa hyökkäyksissä, ja kotitekoisia räjähteitä on käytetty vieläkin useammissa epäonnistuneissa hyökkäyksissä. Jotta rajoitetaan mahdollisimman paljon terroristien mahdollisuuksia saada käsiinsä vaarallisia räjähteiden lähtöaineita, joita voidaan käyttää väärin omatekoisten räjähteiden valmistamiseen, komissio teki huhtikuussa 2018 lainsäädäntöehdotuksen räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevien rajoitusten tiukentamisesta. Tällä aloitteella pyritään komission lokakuussa 2017 antaman suosituksen pohjalta poistamaan turvallisuutta koskevia puutteita useiden toimenpiteiden avulla. Niihin kuuluvat sellaisten lisäkemikaalien kieltäminen, joita voitaisiin käyttää kotitekoisten räjähteiden valmistukseen, rajoitettujen aineiden ostoa koskevia lupia hakevien henkilöiden rikosrekisterin tarkastaminen ja sen selventäminen, että taloudellisia toimijoita koskevia sääntöjä sovelletaan myös verkossa toimiviin yrityksiin. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tärkeää, että lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyvät neuvotteluvaltuutensa vuoden 2018 loppuun mennessä ja aloittavat kolmikantaneuvottelut viimeistään vuoden 2019 alussa. Se on edellytys sille, että lainsäädäntövallan käyttäjät pääsevät yhteisymmärrykseen tästä ehdotuksesta Euroopan parlamentin kuluvan vaalikauden aikana.

Jotta terroristien ja muiden rikollisten olisi vaikeampi käyttää väärin tai väärentää asiakirjoja, joita käytetään EU:n alueelle pääsemiseksi tai siellä liikkumiseksi, ja jotta EU:n kansalaiset voisivat käyttää helpommin vapaata liikkuvuutta koskevia oikeuksiaan, komissio esitti huhtikuussa 2018 lainsäädäntöehdotuksen, jolla parannetaan kansallisten henkilökorttien ja oleskeluasiakirjojen turvaominaisuuksia. Ehdotuksessa vahvistetaan kansallisille henkilökorteille asiakirjojen turvallisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, mukaan lukien erityisesti se, että biometrinen valokuva ja sormenjäljet on tallennettava henkilökortin mikrosirulle. Ehdotuksessa esitetään myös vähimmäistiedot, jotka on oltava toisessa jäsenvaltiossa asuville EU-kansalaisille myönnetyissä oleskeluasiakirjoissa, sekä EU:n ulkopuolelta tulevien perheenjäsenten oleskelukorttien täydellisestä yhdenmukaistamisesta. Molempien lainsäädäntövallan käyttäjien odotetaan saavan neuvotteluvaltuutensa marraskuuhun 2018 mennessä, minkä tulisi vauhdittaa edistymistä ja ehdotuksen hyväksymistä Euroopan parlamentin kuluvan vaalikauden aikana.

Terroristien toimintatilan kaventamiseksi komissio kehottaa Eurooppa-neuvostoa Unionin tilaa vuonna 2018 käsitelleen puheen yhteydessä esitetty aloite: ·viemään eteenpäin aloitetta Euroopan syyttäjänviraston toimivaltuuksien laajentamisesta. Komissio kehottaa myös Euroopan parlamenttia ja neuvostoa Unionin tilaa vuonna 2018 käsitelleen puheen yhteydessä esitetty aloite: ·hyväksymään toimet Euroopan pankkiviranomaisen aseman vahvistamiseksi rahanpesun torjunnan valvonnassa rahoitusalalla ja hyväksymään asiaankuuluvat lainsäädännölliset toimenpiteet mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2019 alussa; Yhteisen julistuksen mukaiset prioriteetit: ·hyväksymään kiireellisesti neuvotteluvaltuutensa sähköistä todistusaineistoa koskevien lainsäädäntöehdotusten osalta ja aloittamaan viipymättä kolmikantaneuvottelut; ·hyväksymään kiireellisesti neuvotteluvaltuutensa rahoitustietojen käytön helpottamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen osalta ja aloittamaan viipymättä kolmikantaneuvottelut; Muut: ·hyväksymään vuoden 2018 loppuun mennessä neuvotteluvaltuutensa räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevien rajoitusten tiukentamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen osalta; ·hyväksymään marraskuuhun 2018 mennessä neuvotteluvaltuutensa kansallisten henkilökorttien ja oleskeluasiakirjojen turvaominaisuuksien parantamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen osalta.

III. MUIDEN TURVALLISUUTTA KOSKEVIEN PRIORITEETTIEN TOTEUTTAMINEN

1.Sovittujen toimenpiteiden toteuttaminen turvallisuusunionissa

EU:n toimista turvallisuusunionissa saadaan suurin hyöty ja niiden avulla etulinjassa toimiville kansallisille viranomaisille annettu tuki on suurinta vain, jos kaikki jäsenvaltiot panevat unionin säädökset täysimääräisesti täytäntöön. Tämän saavuttamiseksi komissio tukee jäsenvaltioita turvallisuusunionissa sovittujen toimenpiteiden täysimääräisessä täytäntöönpanossa ja soveltamisessa mukaan lukien helpottamalla parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja tarjoamalla rahoitusta. Komissio ei kuitenkaan epäröi hyödyntää tarvittaessa täysimääräisesti kaikkia käytettävissään olevia toimenpiteitä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi, tarvittaessa myös rikkomusmenettelyä kuten seuraavassa esitettyjen ilmoittamatta jättämiseen liittyvien tapausten osalta tehtiin.

EU:n matkustajarekisteridirektiivin täytäntöönpanon määräaika päättyi 25. toukokuuta 2018, minkä vuoksi komissio käynnisti 19. heinäkuuta 2018 rikkomusmenettelyt 14:ää jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet ilmoittaneet sellaisen kansallisen lainsäädännön hyväksymisestä, jolla kyseinen direktiivi, jolla on keskeinen merkitys terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjumisessa, saatetaan täysin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Samanaikaisesti komissio tukee edelleen kaikkia jäsenvaltioita niiden pyrkiessä täydentämään matkustajarekisteritietojen järjestelmäänsä mukaan lukien helpottamalla tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa. Sisäisen turvallisuuden rahaston vuoden 2018 työohjelmassa myönnetään 1,5 miljoonaa euroa lisää kansallisten matkustajatietoyksiköiden yhteenliitettävyyteen.

Määräaika lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojaa koskevan direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä päättyi 6. toukokuuta 2018. Komissio käynnisti näin ollen 19. heinäkuuta 2018 rikkomusmenettelyt 19:ää jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet ilmoittaneet sellaisen kansallisen lainsäädännön hyväksymisestä, jolla kyseinen direktiivi saatetaan täysin osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Määräaika verkko- ja tietoturvadirektiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä päättyi 9. toukokuuta 2018. Komissio käynnisti näin ollen 19. heinäkuuta 2018 rikkomusmenettelyt 17:ää jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet ilmoittaneet sellaisen kansallisen lainsäädännön hyväksymisestä, jolla kyseinen direktiivi saatetaan täysin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Määräaika direktiivin vaatimusten mukaisten toimijoiden, nk. keskeisten palvelujen tarjoajien, tunnistamiselle päättyy 9. marraskuuta 2018. Osana kyberturvallisuuteen liittyvää alakohtaista lähestymistapaa komissio valmistelee ohjeistusta kyberturvallisuuteen liittyvien energia-alan vaatimusten osalta. Puheenjohtajavaltio Itävallan ja komission yhdessä järjestämä korkean tason konferenssi pidetään 11. lokakuuta 2018 Brysselissä.

Määräaika terrorismin torjuntaa koskevan direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä päättyi 8. syyskuuta 2018, ja määräaika aseiden hankinnan ja hallussapidon valvontaa koskevan direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä päättyi 14. syyskuuta 2018. Komissio arvioi parhaillaan jäsenvaltioilta saamiaan ilmoituksia ja käyttää toimivaltaansa perussopimusten valvojana käynnistää tarvittaessa rikkomusmenettelyjä kyseisten säädösten täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Komissio arvioi myös neljännen rahanpesunvastaisen direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja toimii sen varmistamiseksi, että säännöt pannaan täytäntöön käytännössä. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 20:tä jäsenvaltiota vastaan, jotka eivät olleet ilmoittaneet sellaisen kansallisen lainsäädännön hyväksymisestä, jolla kyseinen direktiivi saatetaan täysin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Komissio käyttää edelleen tarvittaessa toimivaltaansa kyseisen direktiivin täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi.

Komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön kaikki turvallisuusunionissa sovitut EU:n toimenpiteet ja säädökset ja soveltamaan niitä täysimääräisesti.

Koska määräaika direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt, komissio kehottaa jäsenvaltioita kiireellisesti toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet seuraavien direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja ilmoittamaan siitä komissiolle: ·EU:n matkustajarekisteridirektiivi, jonka osalta kahdeksan jäsenvaltion on vielä ilmoitettava direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja kahden jäsenvaltion on saatettava päätökseen ilmoittaminen direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; ·Lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojaa koskeva direktiivi, jonka osalta 11 jäsenvaltion on vielä ilmoitettava direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja kahden jäsenvaltion on saatettava päätökseen ilmoittaminen direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; ·Verkko- ja tietoturvadirektiivi, jonka osalta kahdeksan jäsenvaltion on vielä ilmoitettava direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja kolmen jäsenvaltion on saatettava päätökseen ilmoittaminen direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; ·Terrorismin torjuntaa koskeva direktiivi, jonka osalta yhdeksän jäsenvaltion on vielä ilmoitettava direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja kymmenen jäsenvaltion on saatettava päätökseen ilmoittaminen direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; ·Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvontaa koskeva direktiivi, jonka osalta 21 jäsenvaltion on vielä ilmoitettava direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja viiden jäsenvaltion on saatettava päätökseen ilmoittaminen direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; sekä · Neljäs rahanpesunvastainen direktiivi, jonka osalta yhden jäsenvaltion on vielä ilmoitettava direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja kolmen jäsenvaltion on saatettava päätökseen ilmoittaminen direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä.

2.Julkisten tilojen suojelu