Erityiskertomus Euroopan komission 
hallintotapa – paras 
käytäntö?FI 2016  nro 27
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut:  eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-6083-3 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/998709 QJ-AB-16-027-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-6089-5 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/118899 QJ-AB-16-027-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-6090-1 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/47453 QJ-AB-16-027-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Sivulla 30 laatikossa 10 olevan kaavion käyttöön tai kopiointiin on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden haltijalta. 
Kaikki oikeudet pidätetään.
Euroopan komission 
hallintotapa – paras 
käytäntö?
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)ErityiskertomusFI 2016  nro 27
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee 
nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitte -
luvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai 
menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti V tarkastusjaosto, jonka erikoisalana on unionin rahoitus ja hallinto.  
Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen, V jaoston puheenjohtajan Lazaros S. Lazaroun johdolla, 
ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Andreas Antoniades ja kabinettiavustaja Johan Adriaan Lok, johtaja Peter 
Welch, toimialapäällikkö Mariusz Pomienski, tehtävävastaava Bogna Kuczynska ja tarkastajat Rogelio Abarquero 
Grossi, Erik De Bruyne, Daria Bochnar, Andreas Dürrwanger, Mehmet Ergün, Paul Sime, Michael Tatianos ja Carl 
Westerberg.
Vasemmalta oikealle: E. De Bruyne, A. Dürrwanger, J. A. Lok, P . Sime, D. Bochnar, L. S. Lazarou, 
B. Kuczynska, A. Antoniades, P . Welch, M. Pomienski, C. Westerberg, R. Abarquero Grossi.
03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet 
I–VIII  Tiivistelmä
1–10  Johdanto
1–10  Hallintotavan parantaminen kuuluu julkisen ja yksityisen sektorin elinten ensisijaisiin tavoitteisiin
11–14  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
15–57  Huomautukset
15–31  Muutokset hallintorakenteisiin sekä sisäisen tarkastuksen osaston ja sisäisen tarkastuksen 
seurantakomitean perustaminen
15–22  Komissio tekee eron oman poliittisen vastuunsa ja hallinnosta vastaavien pääjohtajiensa vastuun välillä
23–24  Komissio luopui varainhoidon valvojasta ja perusti sisäisen tarkastuksen toiminnon
25 Sisäisen tarkastuksen osasto oli alun perin suuntautunut enemmän koko toimielimen kattaviin korkean 
tason hallintokysymyksiin …
26 … ja kiinnittää nyt enemmän huomiota komission sisäisen valvonnan kehykseen
27–29  Komissio perusti sisäisen tarkastuksen seurantakomitean uudistusprosessin alkuvaiheessa
30–31  Sisäisen tarkastuksen seurantakomitean suorittama arviointi rajoittuu käytännössä sisäisen tarkastuksen 
osaston työn arviointiin
32–41  Sisäisten kontrollien ja taloudellisen raportoinnin mukauttaminen kansainvälisiin standardeihin
32–34  Komissio valitsi COSO-kehyksen sisäisen valvonnan standardiensa perustaksi …
35–39  … mutta päivitettyyn COSO-kehykseen siirtymisen päätökseen saaminen on haastavaa
40–41  Tilinpäätöksen laatiminen kansainvälisten standardien mukaisesti paransi taloudellista raportointia
04 Sisällys 
42–57  Muun kuin taloudellisen informaation antaminen sisäisille ja ulkoisille sidosryhmille
42–44  Komissio antaa tilinpäätöksessään myös muuta kuin taloudellista informaatiota …
45–47  … mutta ei kovin moni muu organisaatio tee niin
48–51  Komissio on vuodesta 2013 alkaen raportoinut menojensa oleellisesta virhetasosta
52–53  Parhaan käytännön mukaan riskinalaiset määrät arvioidaan johdonmukaisen menetelmän avulla
54–57  Prodi-uudistuksen ansiosta käyttöön otetut kertomukset muodostavat edelleen komission sisäisen 
raportoinnin perustan
58–66  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I —  GGPS-kehys ja COSO 2013
 Liite II  —  Valittujen organisaatioiden raportointikehyksen keskeiset osa-alueet
 Liite III  —  Yleiskatsaus valittujen julkissektorin elinten vuosikertomuksiin ja tilinpäätöksiin
 Komission vastaus
05
 Lyhenteet
AGRI : Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto
BUDG : Budjettipääosasto
CFO : Chief Financial Officer
CIPFA : The Chartered Institute of Public Finance and Accountancy
CONT : Talousarvion valvontavaliokunta
COSO : Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission
DEVCO : Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto
DIGIT : Tietotekniikan pääosasto
EU: Euroopan unioni
FEE : Fédération des Experts-comptables Européens – Euroopan tilintarkastajaliitto
GAO : Government Accountability Office
GGPS : Good Governance in the Public Sector
IASB : Kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta
IFAC : Kansainvälinen tilintarkastajaliitto
IIA: Sisäisten tarkastajien järjestö (Institute of Internal Auditors)
IPERIA : Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act
06 Lyhenteet 
IPSAS : Julkissektorin kansainväliset tilinpäätösstandardit
IPSASB : Julkissektorin kansainvälisiä tilipäätösstandardeja käsittelevä elin
IRC: Integroitua raportointia käsittelevä kansainvälinen komitea
OECD : Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö
OLAF : Euroopan petostentorjuntavirasto
PIC: Julkissektorin sisäinen valvonta
REGIO : Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto
RTD : Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto
07
 Tiivistelmä
I
Komissio hyväksyi maaliskuussa 2000 Santerin komission eron jälkeen ja riippumattomien asiantuntijoiden komi -
tean kertomuksen perusteella valkoisen kirjan ”Komission hallintouudistus”, jonka tarkoituksena oli uudistaa komis -
sion hallintotapaa. Uudistusehdotuksissa käsiteltiin painopisteiden asettamista ja voimavarojen kohdentamista, 
muutettiin henkilöstöpolitiikan muuttamista sekä tarkastuksen, varainhoidon ja varainhoidon valvonnan uudis -
tamista. Valkoinen kirja ja riippumattomien asiantuntijoiden komitean kertomus vaikuttavat yhä tänäkin päivänä 
päätöksentekoon ja hallintotapaan komissiossa.
II
Hallintojärjestelyjen erinomaisuuteen yltäminen luo edelleen paineita. Komission tuoreen asiakirjan mukaan julkis -
talouteen kohdistuu tällä hetkellä merkittäviä paineita kaikilla tasoilla EU:ssa. Näissä olosuhteissa on äärimmäisen 
tärkeää, että julkissektorilla sovelletaan huipputason hallintokehyksiä ja standardeja.1 Hyvässä hallintotavassa ei 
ole kyse ainoastaan suhteista vaan myös tuloksellisuudesta ja päätöksentekijöiden työvälineistä. Sen tulisi kannus -
taa resurssien tehokkaaseen käyttöön, lujittaa tilivelvollisuutta resurssien hoidosta, edistää tiukkaa valvontaa sekä 
parantaa organisaation johtajuutta, hallintoa ja valvontaa. Jos nämä tavoitteet saavutetaan, toiminnasta tulee 
entistä vaikuttavampaa2.
III
Komission luomat säännöt ja rakenteet olivat aikanaan laajalti parhaan käytännön mukaisia, mutta paras käytäntö 
on sittemmin kehittynyt. Tilintarkastustuomioistuin tutki nykyisiä hallintojärjestelyjä komissiossa painopisteenään 
tarkastus, varainhoito ja varainhoidon valvonta ja arvioi, olivatko ne parhaan käytännön mukaisia ja täyttivätkö ne 
edelleen toimielimen tarpeet.
IV
Paras käytäntö on sittemmin kehittynyt vuoden 2000 uudistuksista alkaen. Vaikka joitakin toimia3 on toteutettu, 
tilintarkastustuomioistuin toteaa, että useilla aloilla komissio poikkeaa tai ei täysin noudata standardeissa määritet -
tyä tai vertailukohteiksi valitsemiemme kansainvälisten ja julkisten elinten käyttöönottamaa parasta käytäntöä.
1 Euroopan komissio: Public Internal Control System: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm
2 Ks. Chartered Institute of Public Finance and Accountancy (CIPFA) / Kansainvälinen tilintarkastajaliitto (IFAC), ”International Framework: Good 
Governance in the Public Sector”, 2014, s. 6.
3 Mm. Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi -asiakirjan julkaiseminen suoriteperusteisen EU:n tilinpäätöksen kanssa, raportointi tuloksellisuudesta (joka 
vuonna 2015 johti siihen, että hallinnosta raportoitiin vuotuisessa hallinnointia ja tuloksellisuutta koskevassa kertomuksessa), ja siirtyminen päivitettyyn 
2013 COSO internal control – integrated framework -kehykseen.
08 Tiivistelmä 
V
Komissio erottaa toisistaan ”komission jäsenten poliittisen vastuun” ja pääjohtajien operatiivisen vastuun, minkä 
vuoksi ei ole aina selvää, kattaako ”poliittinen vastuu” vastuun pääosastoista vai onko kyse erillisestä vastuusta. Vii -
meaikaisissa organisaatiouudistuksissa on alettu käsittelemään joitakin ”siilokulttuurin” riskejä. Voidakseen edelleen 
puuttua keskeisiin riskeihin komission on edelleen lujitettava hallintorakennetta koko toimielimessä.
VI
Sisäisen tarkastuksen osasto keskittää toimintansa komission sisäisen valvonnan järjestelmiin. Viime vuosina se on 
käsitellyt koko toimielintä koskevien hallintokysymysten osana keskitettyä tietosuojaa. Komission vastuulla olevat 
komission ulkopuoliset menot kuuluvat varoja käyttävissä pääosastoissa toimivien tarkastusosastojen ja -yksiköiden 
vastuualueeseen. Tämä vaikuttaa komission tarkastuskomitealle esitettäviin tietoihin. Sisäisen tarkastuksen seuran -
takomitean tehtävä (ja riippumattomien ulkoisten jäsenten osallistuminen) on rajoitetumpi kuin vertailukohteiksi 
valittujen kansainvälisten elinten tarkastuskomiteoiden.
VII
Komissio on viime aikoina alkanut liittää tilinpäätökseensä muuta kuin taloudellista informaatiota. Viimeaikaisista 
parannuksista huolimatta se esittää edelleen parhaan käytännön osalta vertailukohteiksi valittuja organisaatioita 
vähemmän muuta kuin taloudellista informaatiota.
VIII
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komission olisi
 ο selitettävä eurooppalaisilta yleisen edun kannalta merkittäviltä yhteisöiltä edellytetyllä tavalla, miksi se on päät -
tänyt olla seuraamatta parasta käytäntöä
 ο pyydettävä sisäisen tarkastuksen osastoa tekemään enemmän korkean tason hallintokysymyksiä koskevaa 
tarkastustyötä
 ο saatettava päätökseen sisäisen valvonnan kehyksen yhdenmukaistaminen COSO 2013 -periaatteiden kanssa
 ο aikaistettava entisestään tilinpäätöksen julkaisemista
09 Tiivistelmä 
 ο koottava kaikenlaisiin, jo olemassa oleviin kertomuksiin sisältyvät tiedot yhdeksi tilivelvollisuutta koskevaksi 
kertomukseksi tai kertomussarjaksi, joka sisältää tilinpäätöksen lisäksi seuraavat asiakirjat:
– selvitys hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä
– puheenjohtajan kertomus
– selvitys operatiivisista ja strategisista riskeistä
– kertomus muusta kuin taloudellisesta tuloksellisuudesta
– tietoa vuoden aikana toteutetuista toimista ja toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisesta
– kertomus tarkastuskomitean roolista ja päätelmistä
– selvitys julkisen talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyydestä ja tarvittaessa linkit muissa kerto -
muksissa esitettyihin tietoihin
 ο esitettävä tilivelvollisuutta koskeva kertomus tai kertomussarja tilinpäätöksen tarkastusta varten ja annettava 
tarkastajan tehtäväksi tarkastaa, että muut kertomuksessa esitetyt tiedot ovat yhdenmukaisia tilinpäätöstieto -
jen kanssa
 ο julkaistava johdonmukaisilla menetelmillä arvioitu virhetaso osana tilinpäätöstä tai sen liitetiedoissa
 ο päivitettävä ja julkaistava hallintojärjestelyt säännöllisesti ja selitettävä valitsemansa rakenteet ja prosessit suh -
teessa valitsemaansa hallintokehykseen
 ο muutettava sisäisen tarkastuksen seurantakomitea tarkastuskomiteaksi, jossa suurin osa jäsenistä on riippumat -
tomia, ulkoisia jäseniä, ja laajennettava sen toimeksiantoa siten, että se kattaa riskienhallinnan, taloudellisen 
raportoinnin ja jälkitarkastuksista vastaavien yksiköiden ja tarkastusosastojen työn ja tulokset.
10
 Johdanto
Hallintotavan parantaminen kuuluu julkisen ja 
yksityisen sektorin elinten ensisijaisiin tavoitteisiin
01 
Sarja 90-luvulla tapahtuneita yritysromahduksia toi yritysten hallinnoinnin ja oh -
jauksen julkisuuteen ja teki hallintojärjestelyjen parantamisesta keskeisen toimin -
tapoliittisen tavoitteen yksityisellä sektorilla. Tavallisesti yritysromahduksissa oli 
kyse tilanteesta, jossa hallintoneuvoston jäsenet eivät olleet tietoisia riskin koko 
suuruudesta tai sääntöjenvastaisesta käytöksestä tai siitä tiesi vain pieni joukko 
määräävän (yleensä toimeenpanevan) elimen jäsenistä. Huoli yksityisen sektorin 
yritysromahduksista johti muutoksiin EU:n lainsäädännössä: kaikkien julkisen 
edun kannalta merkittävien yhteisöjen4 oli noudatettava hallinnointisääntöjä5 
ja vahvistettava julkaistussa vuosikertomuksessa ja tilinpäätöksessä, että niitä 
noudatetaan.
02 
Hyvää hallintotapaa koskevien järjestelyjen hyväksymiseen siirryttiin myös 
julkissektorilla. Viime aikoina tätä ovat ilmentäneet CIPFA:n/IFAC:n asiakirja Good 
governance in the Public Sector6 (GGPS)  ja EU:n johtama PIC-aloite7, joka kohdis -
tui asianmukaisiin hallinto- ja valvontajärjestelyihin EU:n jäsenyyttä hakevissa 
maissa.
03 
Hyvässä hallintotavassa (ks. laatikko 1 ) ei ole kyse ainoastaan suhteista vaan 
myös tuloksellisuudesta ja päätöksentekijöiden työvälineistä.4 Esim. pörssiyhtiöt (Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
direktiivi 2004/39/EY, annettu 
21 päivänä huhtikuuta 2004, 
rahoitusvälineiden 
markkinoista sekä neuvoston 
direktiivien 85/611/ETY ja 
93/6/ETY ja Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
direktiivin 2000/12/EY 
muuttamisesta ja neuvoston 
direktiivin 93/22/ETY 
kumoamisesta (EUVL L 145, 
30.4.2004, s.1)).
5 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 
2013/34/EU, annettu 26 
päivänä kesäkuuta 2013, 
tietyntyyppisten yritysten 
vuositilinpäätöksistä, 
konsernitilinpäätöksistä ja 
niihin liittyvistä kertomuksista 
(EUVL L 182, 29.6.2013, s.19) 
(sellaisena kun se on 
muutettuna direktiivillä 
2014/95/EU (EUVL L 330, 
15.11.2014, s.1)) 
(tilinpäätösdirektiivi).
6 Chartered Institute of Public 
Finance and Accountancy 
(CIPFA) / Kansainvälinen 
tilintarkastajaliitto (IFAC), 
”International Framework: 
Good Governance in the 
Public Sector”, 2014.
7 Julkissektorin sisäinen 
valvonta on foorumi, joka on 
tarkoitettu tietojen ja hyvien 
käytäntöjen vaihtoon EU:n 
julkishallintojen välillä.
Hyvä hallintotapa
Julkissektorin hyvä hallintotapa kannustaa tietoperäisempään päätöksentekoon sekä tehokkaaseen resurssien 
käyttöön. Se lujittaa kyseisten resurssien hoitoa koskevaa tilivelvollisuutta. Hyvälle hallintotavalle on ominais -
ta tiukka valvonta, joka luo suuria paineita julkissektorin tuloksellisuuden ja korruption torjunnan parantami -
selle. Hyvä hallintotapa voi parantaa organisaation johtajuutta, hallintoa ja valvontaa ja johtaa vaikuttavam -
piin toimiin ja viime kädessä parempiin tuloksiin8.
8 Chartered Institute of Public Finance and Accountancy (CIPFA) / Kansainvälinen tilintarkastajaliitto (IFAC), ”International Framework: Good 
Governance in the Public Sector”, 2014, s. 6.Laatikko 1
11 Johdanto 
04 
Huoli Euroopan komission hallintotavasta tuli esille vuonna 1999, kun Santerin 
komissio erosi ja erityisesti kun parlamentin nimittämä riippumattomien asian -
tuntijoiden komitea antoi kertomuksensa, jossa tutkittiin eron taustalla piileviä 
ongelmia ja suositettiin jatkotoimia. Komitea arvosteli hallintotapaa komissiossa 
erityisesti valittamalla, että se ei ollut löytänyt ketään, joka olisi ollut valmis kan -
tamaan vastuun (ks. laatikko 2 ). Näiden tapahtumien ja riippumattomien asian -
tuntijoiden komitean kertomuksen seurauksena Prodin komissio sopi vuonna 
2000 perusteellisesta uudistuspaketista, jonka tarkoituksena oli uudenaikaistaa 
komission hallintotapa (”Prodi-uudistus”). Valkoinen kirja, komission ero ja riippu -
mattomien asiantuntijoiden komitean kertomus vaikuttavat yhä tänäkin päivänä 
päätöksentekoon komissiossa. Laatikko 2Hallinto- ja tilivelvollisuuskehykset
Asiakirjan  Good Governance in the Public Sector  mukaan hallintotapa käsittää järjestelyt, joiden avulla var -
mistetaan, että aiotut tulokset sidosryhmille on määritelty ja saavutettu.
COSO 20139 -periaatteissa todetaan, että hallintoelin osoittaa riippumattomuutta johdosta ja valvoo sisäisen 
valvonnan kehittämistä ja tuloksellisuutta”10 (ks. laatikko 10 ).
Tilivelvollisuus on hallintotavan keskeinen osatekijä erityisesti julkissektorilla.  IFAC in määritelmän mukaisesti 
tilivelvollisuus on prosessi, jossa julkissektorin yhteisöt ja niissä työskentelevät yksilöt ovat vastuussa päätök -
sistään ja teoistaan sekä julkisten varojen hoidosta ja kaikista tuloksellisuuden näkökohdista ja alistuvat 
asianmukaiseen ulkoiseen valvontaan. Tilivelvollisuus edellyttää, että kaikilla osapuolilla on selvä käsitys vas -
tuustaan ja selkeästi määritellyt tehtävät vankassa rakenteessa. Toisin sanoen tilivelvollisuudella tarkoitetaan 
velvoitetta kantaa saamansa vastuu11.
Komissio osallistuu hyvän hallintotavan edistämiseen EU:n jäsenvaltioissa julkissektorin sisäisen valvonnan 
alan verkoston  kautta. Se on painottanut asianmukaisen valvonnan ja parhaista käytännöistä annettujen 
standardien käytön merkitystä seuraavasti: Julkistalouteen kohdistuu tällä hetkellä merkittäviä paineita kai -
killa tasoilla EU:ssa. Kunkin jäsenvaltion veronmaksajat odottavat enemmän kuin koskaan aiemmin saavansa 
vastinetta rahalle, ja julkissektoria pidetään tilivelvollisena sille uskottujen varojen moitteettomasta ja tehok -
kaasta hoidosta. Julkissektorin on osoitettava, että resurssit käytetään tehokkaasti ja että tulokset ja seurauk -
set ovat vaikuttavia. Näissä olosuhteissa on äärimmäisen tärkeää, että julkissektorilla sovelletaan huipputason 
kehyksiä ja standardeja12.
Nämä ovat asiaan liittyvistä säännöistä ja ohjeista poimittuja esimerkkejä parhaasta käytännöstä. Tässä kerto -
muksessa käytetään kyseisiä esimerkkejä sisältävistä laatikoista symbolia .
9 Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO), Internal Control – Integrated Framework, 2013.
10 Lähde:  Internal Control – Integrated Framework, Executive Summary, © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission 
(COSO).
11 IFAC:n julkissektorikomitea, ”Governance in the Public Sector: A Governing Body Perspective”, 2001, s. 12.
12 Euroopan komissio: Public Internal Control System: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfmHyvän
hallintotavan
suuntaviivat 
HYVÄ
KÄYTÄNTÖ
12 Johdanto 
05 
Komissio perusti uudistusohjelmansa kolmelle pilarille: uudistetaan ensisijaisten 
tavoitteiden asettamista ja budjetointia, uudenaikaistetaan henkilöstöpolitiikkaa 
ja parannetaan tarkastusta, varainhoitoa ja valvontaa ( kaavio 1 ). Komissio katsoi, 
että kulttuurimuutoksen kauden olisi perustuttava viidelle pääasialliselle periaat -
teelle: komission riippumattomuus, vastuu, tilivelvollisuus, tulosten aikaansaami -
sen tehokkuus ja avoimuus. Kaavio 1Prodi-uudistuksen (valkoisen kirjan) kolme pilaria
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin asiakirjan KOM(2000) 200 lopull./2 ”Komission hallintouudistus, valkoinen kirja - osa I” perusteella.
Poliittisten 
painopisteiden ja 
resurssienjaon 
vahvistaminen
Parantaa varainhoitoa 
sekä lisätä
tehokkuutta ja 
tilivelvollisuuttaUudenaikaistaa henki-
löpolitiikkaa rekrytoin-
nista eläkkeelle siirtä-
miseen siten, että siitä 
on hyötyä kaikkien 
palkkaluokkien virka-
miehilleOttaa käyttöön 
entistä tehokkaampi 
menetelmä painopis-
teiden määrittelyyn 
ja resurssien kohden-
tamiseenTarkastus, 
varainhoito ja 
varainhoidon 
valvontaHenkilöstöpolitiikka
PäämäärätPilaritValkoinen kirja (2000):
Komission hallinnonuudistus
13 Johdanto 
06 
Uudistuksen ensimmäisessä pilarissa kussakin komission osastossa otettiin 
käyttöön uudet suunnittelu- ja seurantavälineet (hallintosuunnitelmat ja vuotui -
set toimintakertomukset). Kolmannessa pilarissa ( laatikko 3 ) yksinkertaistettiin 
menojen hyväksyntää koskevia sääntöjä. Yksi vilkasta keskustelua herättäneistä 
kysymyksistä oli komission eri vastuualueiden hallinto- ja yhdistämistapa. Keskei -
sissä rooleissa olivat komissio kollegiona, yksittäiset komission jäsenet, varainhoi -
don valvoja ja pääosastot (ja niiden hallinnosta vastaavat pääjohtajat).
Prodi-uudistuksen kolmas pilari: varainhoito-, valvonta- sekä tarkastusjärjestelmän 
uudistaminen13
Varainhoito-, valvonta- ja tarkastusjärjestelmän perinpohjainen tarkistaminen ja saattaminen parhai -
den käytäntöjen mukaiseksi:
 οvastuu menojen tarkastamisesta siirretään varainhoidon valvojalta pääosastoille
 οkukin pääjohtaja ilmoittaa vuotuisessa toimintakertomuksessa, että riittävät sisäiset kontrollit on otettu 
käyttöön ja että resurssit on käytetty niiden aiottuun tarkoitukseen
 οperustetaan pääosastoihin varainhoitoyksikköjä, jotka opastavat ja avustavat operatiivisia yksiköitä
 οperustetaan keskitetty varainhoitopalvelu, joka opastaa operatiivisia osastoja
 οperustetaan uudistuksesta vastaavan varapuheenjohtajan alaisuuteen sisäisen tarkastuksen osasto, joka 
avustaa komission johtoa
 οperustetaan kuhunkin pääosastoon erikoistunut tarkastusyksikkö, joka raportoi suoraan pääjohtajalle
 οperustetaan sisäisen tarkastuksen seurantakomitea, joka seuraa komission valvontaprosesseja, tarkastus -
suositusten täytäntöönpanoa ja tarkastustyön laatua
Tulojen ja menojen hyväksyjien ja esimiesten vastuualueiden määrittely:
 οlaaditaan yksinkertaistetut ja helposti saatavilla olevat säännöt, joissa määritetään varainhoidon kannalta 
keskeisissä tehtävissä olevan henkilöstön vastuualueet.
13 Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin asiakirjan KOM(2000) 200 lopull./2 perusteella.Laatikko 3
14 Johdanto 
07 
Keskusteluissa varainhoitoasetuksen uudelleenlaadintaa koskevasta komission 
ehdotuksesta esitettiin valkoisen kirjan ulkopuolisena lisäuudistuksena EU:n 
tilinpäätöksen laadintaperustan muuttamista. Komissio hyväksyi neuvoston 
painostuksesta haasteen ottaa vuoteen 2005 mennessä käyttöön kansainvälisiin 
standardeihin perustuva suoriteperusteinen kirjanpitojärjestelmä14.
08 
Komissio toimi nopeasti toteuttaakseen Prodi-uudistukset: sisäisen tarkastuksen 
seurantakomitea kokoontui joulukuussa 2000 (ks. kohta 27); seuraavana päivänä 
nimitettiin ulkopuolelta rekrytoitu sisäisen tarkastuksen päällikkö; uusi varain -
hoitoasetus annettiin 25. kesäkuuta 2002 ja uudet henkilöstösäännöt 22. maa -
liskuuta 2004. Komissio laati ensimmäisen täysin suorite- ja IPSAS15-perusteisen 
tilinpäätöksen vuonna 2005.
09 
Komissio totesi hallintouudistuksesta joulukuussa 2005 laatimassaan edistymis -
kertomuksessa, että uudistustoimenpiteiden perustana olevat pääasialliset 
periaatteet olivat asianmukaiset ja että ”sen vakaana aikomuksena oli käyttää 
saavutuksia pohjana jatkotoimille ja varmistaa, että sen resursseja (niin varoja 
kuin henkilökuntaa) käytetään tehokkaasti, tarkoituksenmukaisesti ja avoimesti 
helpottamaan valvontaa ja rakentamaan Euroopan kansalaisten luottamusta sen 
toimintaan”16.
10 
Tästä kannanotosta on yli kymmenen vuotta. Komission luomat säännöt ja raken -
teet olivat aikanaan laajalti parhaan käytännön mukaisia, mutta hallintotapasään -
nöt ovat sekä yksityisellä että julkisella sektorilla sittemmin edelleen kehittyneet. 
Komission jäsenet tarvitsevat vaikuttavia välineitä kantaakseen kokonaisvastuun -
sa EU:n talousarvion hallinnoinnista.14 Tilintarkastustuomioistuin on 
suosittanut tätä vuodesta 
1978 alkaen. Ks. Eduardo Ruiz 
García, ”The Role of the Court 
of Auditors in Modernising the 
Accounting System of the 
European Institutions” 
julkaisussa Revista Española 
de Control Externo, 
toukokuu 2013.
15 Julkissektorin kansainväliset 
tilinpäätösstandardit.
16 KOM(2005) 668 lopull.,  
21. joulukuuta 2005 
”Kertomus  komission 
hallinnonuudistuksen 
edistymisestä toimeksiannon 
päättymisen jälkeen”.
15
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
11 
Tarkastukseen, varainhoitoon ja varainhoidon valvontaan keskittyvän tilintar -
kastustuomioistuimen kertomuksen laadintaa edeltävää työtä ohjasi seuraava 
keskeinen tarkastuskysymys:
Ovatko komission hallintojärjestelyt tunnustetun parhaan17 käytännön ja 
toimielimen tarpeiden mukaiset?
12 
Tarkastus kohdistui seuraaviin aiheisiin (ks. kaavio 1 ja laatikko 3 ):
 ο hallintorakenteiden muutokset sekä sisäisen tarkastuksen osaston ja sisäisen 
tarkastuksen seurantakomitean perustaminen (kohdat 15-31)
 ο sisäisten kontrollien ja taloudellisen raportoinnin mukauttaminen kansainvä -
lisiin standardeihin (kohdat 32-41)
 ο muun kuin taloudellisen informaation tarjoaminen sisäisille ja ulkoisille sidos -
ryhmille (kohdat 42-56).
13 
Tärkein viiteasiakirja tarkastuksessa on GGPS-asiakirja ( laatikko 2 ). Tarkastuk -
sessa otettiin myös huomioon aiempi IFAC:n selvitys (Governance in the Public 
Sector: A Governing Body Perspective), jotta saataisiin käsitys Prodi-uudistuksen18 
aikaisesta parhaasta käytännöstä. Sisäistä valvontaa koskeva komission toiminta 
perustui uudistuksen aikana pääasiassa COSO-kehykseen (tätä selitetään koh -
dissa 32–39). Tuorein COSO-kehyksen tarkistus (2013) on periaatteellinen. Kehyk -
sessä sisäinen valvonta on osa hyvää hallintotapaa. Vertasimme GGPS-asiakirjan 
sisältöä COSO 2013 -kehykseen (ks. liite I ), jotta saisimme tietoa hallintotavan 
osalta parhaan käytännön käsittelyä varten. Lisäksi huomioon otettiin julkisen 
edun kannalta merkittäviä julkisyhteisöjä koskevat EU:n direktiivien vaatimukset 
ja komission tältä alalta esittämät suositukset.19
14 
Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi komission asiakirjoja (valkoinen kirja sekä 
sisäisiä ja ulkoisia kertomuksia) sekä kansainvälisten organisaatioiden (CIPFA, FEE, 
IASB, IFAC, OECD20 jne.) ja tiedeyhteisön asiakirjoja. Komissiossa pidettiin kokouk -
sia keskeisten toimijoiden eli sisäisen tarkastuksen seurantakomitean jäsenten ja 
komitean valmisteluryhmän jäsenten sekä sisäisen tarkastuksen osaston, pääsih -
teeristön ja budjettipääosaston edustajien kanssa. Parhaista käytännöistä kes -
kusteltiin johtavista kansainvälisistä organisaatioista, julkissektorin tarkastajista, 
riippumattomista asiantuntijoista ja yliopistoista koottujen asiantuntijoiden muo -
dostaman focus-ryhmän kanssa ja uudistusprosessista keskusteltiin prosessissa 
merkittävässä asemassa olevien ihmisten kanssa. EU:n jäsenvaltioiden ylimmille 
tarkastuselimille tehtiin kysely niiden toimivaltaan kuuluvalla alueella toimivan 
julkissektorin hallintotavasta. Tarkastuksessa hyödynnettiin aiempia tarkastustu -
loksia ja kertomuksia vuodesta 2001 alkaen.17 Kertomuksessa käytetään 
johdonmukaisesti termiä 
”paras käytäntö”; termi kattaa 
viiteasiakirjoissa mainitut 
”parhaat”, johtavat” ja ”hyvät” 
käytännöt.
18 IFAC, ”Governance in the 
Public Sector: A Governing 
Body Perspective”, 2001.
19 Tilinpäätösdirektiivi (ks. 
alaviite 4), komission  
9. huhtikuuta 2014 antama 
suositus yritysten hallinnointi- 
ja ohjausjärjestelmää 
koskevan raportoinnin 
(”noudata tai selitä”) laadusta 
(EUVL L 109, 12.4.2014, s. 43). 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2014/56/
EU, annettu 16 päivänä 
huhtikuuta 2014, 
tilinpäätösten ja 
konsolidoitujen tilinpäätösten 
lakisääteisestä 
tilintarkastuksesta annetun 
direktiivin 2006/43/EY 
muuttamisesta (EUVL L 158, 
27.5.2014, s. 196) (lakisääteisiä 
tilintarkastuksia koskeva 
direktiivi) ja Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetus (EU) N:o 537/2014, 
annettu 16 päivänä 
huhtikuuta 2014, yleisen edun 
kannalta merkittävien 
yhteisöjen lakisääteistä 
tilintarkastusta koskevista 
erityisvaatimuksista ja 
komission päätöksen 
2005/909/EY kumoamisesta 
(EUVL L 158, 27.5.2014, s. 77).
20 Ks. lyhenneluettelo.
16
 Huomautukset
Muutokset hallintorakenteisiin sekä sisäisen 
tarkastuksen osaston ja sisäisen tarkastuksen 
seurantakomitean perustaminen
Komissio tekee eron oman poliittisen vastuunsa ja 
hallinnosta vastaavien pääjohtajiensa vastuun välillä
15 
Euroopan komissio on EU:n toimeenpaneva elin. Sen hallintoelin (ks. laatik -
ko 4 ) – komission jäsenten muodostama kollegio (kollegio) on komission lopulli -
nen päätöksentekoelin. Komissio on perussopimuksen mukaisesti kollektiivisesti 
vastuussa talousarvion toteuttamisesta. Komission vastuu ulottuu kuitenkin 
talousarvion toteuttamista paljon pidemmälle. Käytännössä sillä on yksinoikeus 
ehdottaa EU:n lainsäädäntöä21, se valmistelee säädösten soveltamissäännöt ja 
sillä on merkittävä tehtävä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa 22.
16 
Yksittäisten komission jäsenten vastuulle annetaan erityisiä politiikanaloja. Tämä 
tarkoittaa, että suurimmalla osalla on johtotehtäviä, jotka liittyvät yhteen tai 
useampaan pääosastoon23. Pääosastoja johtavat pääjohtajat24. Komission valta 
hyväksyä EU:n menoja on käytännössä siirretty pääjohtajille (tässä ominaisuudes -
sa heihin viitataan valtuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä).21 SEU-sopimuksen 17 artiklan 
2 kohdan mukaisesti EU:n 
säädöksiä ”voidaan antaa 
ainoastaan komission 
ehdotuksesta, jollei 
perussopimuksissa toisin 
määrätä”.
22 Esimerkiksi kilpailupolitiikassa.
23 Kertomuksessa kautta linjan 
käytetyllä ilmaisulla 
”pääosasto” tarkoitetaan sekä 
pääosastoa että osastoa.
24 Kertomuksessa kautta linjan 
käytetyllä ilmaisulla 
”pääjohtaja” tarkoitetaan sekä 
pääjohtajaa että 
osastopäällikköä.
Hallintoelin
Hallintoelimellä tarkoitetaan henkilöä (henkilöitä) tai ryhmää, jo(t)ka vastaa(vat) ensisijaisesti organisaation 
strategisesta johtamisesta, toiminnasta ja tilivelvollisuuden valvonnasta. Hallintoelimellä on merkittävä johta -
va rooli organisaation hallintotavan soveltamisessa, arvioinnissa ja parantamisessa25.
25 Chartered Institute of Public Finance and Accountancy (CIPFA)/International Federation of Accountants (IFAC), ”International Framework: Good 
Governance in the Public Sector”, 2014, s. 9.Laatikko 4Hyvän
hallintotavan
suuntaviivat 
HYVÄ
KÄYTÄNTÖ
17 Huomautukset 
17 
Komission työmenetelmistä marraskuussa 2014 antamassa tiedonannossa 
puheenjohtaja Juncker korosti, että komission jäsenten olisi kannettava koko 
poliittinen vastuu heille raportoivien osastojen tekemästä työstä26. Hän myös jär -
jesti kollegion siten, että se tekisi työtä vahvana tiiminä yhteistyössä toimialojen 
rajojen yli, jotta päästäisiin siilomentaliteetista tekemällä yhdessä työtä aloilla, 
joilla kollegio voi todellakin saada aikaan muutosta27 (ks. kaavio 2 ).
18 
Uudistuksesta alkaen komissiota ovat avustaneet seuraavat hallintoryhmät 
(kaavio 3 ):
 ο Toimintojohtamisen (ABM)28 ohjausryhmä: perustettiin koordinoimaan 
uudistuksen kolmeen osa-alueeseen (strateginen suunnittelu ja ohjelmointi, 
henkilöstöpolitiikka sekä varainhoito ja tarkastus) liittyviä toimintapoliittisia 
ja strategisia kysymyksiä. Se on käsitellyt vuodesta 2015 alkaen myös koko 
komissiota koskevia IT-alan hallintokysymyksiä. Ohjausryhmän jäseniä ovat 
keskeisistä toimialoista vastaavat pääjohtajat ja kabinetit29, ja puheenjohtaja -
na toimii pääsihteeri.
 ο Pääjohtajien ryhmä: perustettiin uudistuksen täytäntöönpanoa varten, 
nykyään valvoo toimintalinjojen täytäntöönpanon koordinointia ja toimii 
foorumina, jossa keskustellaan monialaisesti kiinnostavista kysymyksistä.
 ο Resurssijohtajien ryhmä: perustettiin tutkimaan uudistuksen täytäntöönpa -
noon liittyviä kysymyksiä; toimii resurssijohtajien30 neuvoa-antavana elimenä, 
joka pyrkii edistämään komission resurssien johdonmukaista ja optimaalista 
hallinnointia ja varmistamaan, että operatiivisten osastojen tarpeet otetaan 
huomioon. Ryhmä toimii monialaisten ja operatiivisten osastojen välisenä 
foorumina, jossa keskustellaan ja vaihdetaan tietoa parhaista käytännöistä.26 Communication from the 
President to the Commission: 
The Working Methods of the 
European Commission 
2014–2019, C(2014) 9004, s. 7.
27 Communication from the 
President to the Commission: 
The Working Methods of the 
European Commission 
2014–2019, C(2014) 9004, s. 2.
28 Activity Based Management.
29 Tunnetaan englanniksi myös 
nimellä ”private offices”.
30 Komissio määrittelee 
resurssijohtajan 
hallintoneuvostossa 
henkilöksi, joka vastaa 
pääosaston tasolla 
resurssienhallinnasta 
ohjelmointi, 
henkilöstöresurssit ja 
taloudellisten resurssien 
hallinnointi mukaan luettuina 
(SEC(2003) 59 lopull.).
18 Huomautukset Kaavio 2Komission jäsenten kollegio marraskuusta 2014 kesäkuuhun 20161

Dombrovskis
Ansip
Katainen
Šefčovič








PuheenjohtajaJunckerTimmermansGeorgievaMogherini
Varapuheenjohtajien vastuualat väreittäin 
Varapuheenjohtaja: Talousarvio
ja henkilöresurssit.
Varapuheenjohtaja: Energiaunioni.
Varapuheenjohtaja: Työllisyys, kasvu,
investoinnit ja kilpailukyky.
Varapuheenjohtaja: Euro ja
työmarkkinavuoropuhelu.
Varapuheenjohtaja: Digitaaliset sisämarkkinat.

Heidän erityisalansa.


Komission jäsenet ovat varapuheenjohtajien 
johtamien hanketiimien jäseniä Komission jäsenten kollegio: komission puheenjohtaja, 
seitsemän varapuheenjohtajaa ensimmäinen varapu-heenjohtaja mukaan lukien sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja eri salkuista vastaavat 20 komission jäsentä.
Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan 
korkea edustaja/varapuheenjohtajaEnsimmäinen varapuheenjohtaja: Sääntelyn parantaminen, toimielinten väliset suhteet, oikeusvaltion periaatteet ja perusoikeusasiakirjaStylianides: Humanitaarinenapu ja kriisinhallinta
Hahn: Euroopannaapuruuspolitiikkaja laajentumisneuvottelut 
Avramopoulos: Muuttoliike-, sisä- jakansalaisasiat
Thyssen:Työllisyys-sosiaaliasiat,osaaminen ja työvoiman liikkuvuus
Moscovici: Talous-ja rahoitus-asiat, verotus ja tulliasiat
Hill: Rahoitusvaka-us, rahoituspavelut ja pääoma-markkinaunioni
Jourová: Oikeus-, kulutta-ja- ja tasa-arvoasiat
Oettinger: Digitaalitalous ja yhteiskuntaNavracsics: Koulutus, kulttuuri, nuoriso ja urheiluBie
ńkowska : Sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoimintaVestager: Kilpailu
Moedas: Tutkimus, tiede ja innovointiCreţu:AluepolitiikkaHogan:Maatalousja maaseudun kehittäminenBulc:LiikenneArias Cañete:Ilmastotoimetja energia-asiat Vella: Ympäristö, meri- ja 
kalastusasiatAndriukaitis: Terveys ja elintarviketurvallisuusMalmström: KauppaMimica: Kansainvälinen 
yhteistyö ja kehitysasiat
1  Komission jäsen Hill erosi 15. heinäkuuta 2016 ja hänen tehtäviään alkoivat hoitaa varapuheenjohtaja Dombrovskis ja komission jäsen Moscovici.
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin asiakirjan Working Methods of the European Commission 2014–2019, C(2014) 9004 liitteen 3 
perusteella.
19 Huomautukset 
Tiedonkulku sisäisestä valvonnasta kollegiolleKaavio 3
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
Pääosasto
Pääjohtajien työryhmä
Toimintojohtamisen
ohjausryhmä
Keskitetty varainhoito
OLAF
Sisäisen tarkastuksen
osastoPääsihteeristö
bbbbbbbbb
b
b
b
b
bccccc
c Sisäisen tarkastuksen 
seurantakomiteaResurssijohtajien 
työryhmä
Pääjohtaja
ResurssijohtajaJohtoryhmät
Komission jäsenten
 kollegio
20 Huomautukset 
19 
Pääsihteeristö vastaa useista organisaation prosesseista, kuten päätöksenteosta, 
asiakirjahallinnosta, toiminnan jatkuvuuden turvaavista järjestelyistä sekä strate -
gisesta suunnittelusta ja ohjelmoinnista. Se johtaa kollegiaalista päätöksenteko -
prosessia ja avustaa puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajia. Se koordinoi toimia 
toimintalohkojen ja komission osastojen välillä ja toimii komission yhteystahona 
ja hoitaa komission suhteita muihin EU:n toimielimiin, kansallisiin parlamenttei -
hin ja valtiosta riippumattomiin järjestöihin ja yhteisöihin.
20 
Riippumattomien asiantuntijoiden komitea oli huolissaan siitä, että pääjohtajat 
joutuisivat ”uppoa tai ui” -tilanteisiin31. Tämän vuoksi se suositti, että perustetaan 
keskitetty varainhoitopalvelu. Tämä budjettipääosaston alainen osasto antaa va -
rainhoitoa, varainhoitoa koskevien sääntöjen ja lainsäädännön tulkintaa, sisäistä 
valvontaa ja riskienhallintaa koskevaa tukea ja opastusta.
21 
Ennen uudistusta komission varainhoidon valvojan vastuulla oli hyväksyä kaikki 
menot. Tämä herätti arvostelua, sillä pääosastojen mukaan niiden vastuu EU:n 
menoista rajoittui pääosin varainhoidon valvojan hyväksynnän (hyväksymis -
merkinnän) saamiseen (ks. kohta 4). Komissio luopui varainhoidon valvojan 
toiminnosta ja siirsi tarkastusvastuun pääosastoille. Siirtyminen keskitetystä 
ennakkohyväksynnästä hajautetun vastuun järjestelmään ja toiminnan jälkeiseen 
tilivelvollisuuteen olivat uudistuksen perustuskiviä. Tämä kuitenkin tarkoittaa, 
että ei ole aina tehty selväksi, kattaako komission vastuu kokonaisuutena ajatel -
tuna vastuun sen pääjohtajien toimista vai ovatko komission ja pääjohtajien 
vastuualueet erillisiä (ks. kaavio 4 ).31 Riippumattomien 
asiantuntijoiden komitea, 
Second Report on Reform of 
the Commission, 1999, s. 118.
21 Huomautukset 
Tilivelvollisuus komissiossaKaavio 4






 




28 komission jäsentä
DEVCO:
JRC:
DGT:
NEAR:
RTD:
OIB:
GROW:
COMM:
AGRI:
CONNECT:






0 1000 2000 3000”Kollektiivinen poliittinen vastuu” /one.superior
Vastuu ”koko hallintoprosessista” /one.superior
Muut pääosastot (33)Pääosasto/henkilöstömäärä/three.superiorPääosastot/Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät /two.superior”Komission kollegio kantaa kollektiivisen poliittisen vastuun talousarviosta, mutta ei käytännössä käytä sille annettua 
toimivaltaa talousarvion toteuttamisessa. Se siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät joka vuosi […] 
yksittäisille virkamiehille”/one.superior.
”Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia 
toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista”/one.superior.
Kymmenen suurinta pääosastoa hallinnoi noin 
50:tä prosenttia komissiossa työskentelevistä33/uni00A0000 toimihenkilöstä. 
Noin16,5 tuhattatoimihenkilöä
1  COM(2015) 377 final, 23.7.2015 ”Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös varainhoitovuodelta 2014”, s. 11. Asianomaisia virkamiehiä, jotka 
ovat yleensä pääjohtajia tai toimialajohtajia, kutsutaan valtuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi. Tässä kaaviossa heistä käytetään lyhen -
nelmää tulojen ja menojen hyväksyjät.
2  Komission tulojen ja menojen hyväksyjä on 28 komission jäsenen muodostama kollegio. Kollegio siirtää erityisten päätösten mukaisesti 
varainhoitotehtäviä pääjohtajille, joista niin ollen tulee valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Pääjohtajat siirtävät tehtäviä edelleen 
mm. johtajille ja yksikönpäälliköille, joista niin ollen tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä varainhoitoasetuksen 56, 65 ja 
66 artiklan mukaisesti.
3 Komission henkilöresurssien avainluvut vuodelta 2016: henkilöstön jäsenet (lukuun ottamatta toimeenpanovirastojen henkilöstöä).
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin, komissiolta saatujen tietojen ja lukujen perusteella.
22 Huomautukset 
22 
Oikeudelliselta kannalta tilanne on kuitenkin selkeä. Euroopan unionin toimin -
nasta tehdyn sopimuksen (perussopimuksen) mukaan komissio on kollektiivisesti 
vastuussa talousarvion toteuttamisesta32. Myös varainhoitoasetuksessa sääde -
tään, että ”kukin toimielin vastaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävistä”33. 
Komissio kantaa vastuun pääjohtajille siirtämästään vastuusta huolimatta (ks. 
laatikko 5 ). Niin ollen tulojen ja menojen hyväksyjän (komission) ”tehtävänä on 
käsitellä toimielimensä tuloja ja menoja moitteettoman varainhoidon periaattei -
den mukaisesti ja huolehtia siitä, että käsittely on laillista ja asianmukaista”34.32 Euroopan unionin toiminnasta 
tehty sopimus (SEUT), 
234 artikla.
33 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU, Euratom) N:o 966/2012, 
annettu 25 päivänä 
lokakuuta 2012, unionin 
yleiseen talousarvioon 
sovellettavista 
varainhoitosäännöistä ja 
neuvoston asetuksen 
(EY, Euratom) N:o 1605/2002 
kumoamisesta (EUVL L 298, 
26.10.2012, s. 1), 65 artiklan 
1 kohta.
34 Asetus (EU, Euratom) N:o 
966/2012, 66 artiklan 1 kohta.
Komission vastuu
Riippumattomien asiantuntijoiden komitea painotti vuonna 1999, että auktoriteettilähde komissiossa on itse 
komission jäsenten kollegio. Tällä muodoin vastuun kaikista hallintotoimista on viime kädessä palauduttava 
yksittäisille komission jäsenille ja heidän kauttaan kollegiolle. Vastuunsiirtoketju alkaa komission tasolla ja 
kulkee komission jäsenten kautta. Komission jäsenellä on lopullinen vastuu yksittäisenä jäsenenä ja kollegion 
jäsenenä kaikista varainhoitoa koskevista seikoista sekä sisäisestä valvonnasta.
Talousarvion valvontavaliokunnan35 ”Euroopan komission hallintouudistuksesta” vuonna 2007 antamassa 
valmistelevassa asiakirjassa36 suhtauduttiin kriittisesti uudistuksen joihinkin osa-alueisiin. Siinä todettiin, että 
komissio rakentuu siiloista ja että tieto ja valta on keskittynyt pääosastoihin ja että tämän vuoksi olisi pitänyt 
olla kaikille selvää, että hallintotapa ei voi olla vakavasti otettava, jollei pääosastojen asianomaisten toimialo -
jen välillä ole toimivia raportointilinjoja. Asia ei ole kaikille selvä. Kutakin pääosastoa käsitellään yksittäisenä 
lääninä, jolla on omat valvojat, omat kirjanpitäjät ja omat sisäiset tarkastajat, jotka raportoivat ainoastaan 
pääjohtajalle. Hinnan tästä maksaa koko toimielin. Järjestely on vastoin perussopimusta, jonka mukaisesti 
kollegiolla on kollektiivinen vastuu.
Tässä kertomuksessa käytetään parlamentin harjoittamaa painostusta kuvastavia esimerkkejä sisältävistä laati -
koista symbolia .
35 Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunta.
36 PE 393.916v01-00, 3.9.2007, s. 2 ja 3.Laatikko 5
PARLAMENTIN
PAINOSTUS
23 Huomautukset 
Sisäisen tarkastuksen rooli julkissektorilla
Sisäisen tarkastuksen tehtävänä on toteuttaa riippumatonta ja objektiivista varmistus- ja konsultointitoimin -
taa, joka on tarkoitus tuottaa lisäarvoa organisaatiolle ja parantaa sen toimintaa. Sisäisen tarkastuksen toimilla 
organisaatiota autetaan saavuttamaan tavoitteensa siten, että sisäinen tarkastus arvioi ja parantaa hallinnon 
vaikuttavuutta, riskienhallintaa ja valvontaprosesseja käyttäen systemaattista, kurinalaista lähestymistapaa. 
Sisäisen tarkastuksen arvioinnit voivat kattaa kaikenlaisia aiheita, mm. vastineen saamista rahalle sekä petos -
ten ja korruption torjuntaa ja havaitsemista40.
Määritelmä on IIA:n kehyksen mukainen: Sisäinen tarkastus on riippumatonta ja objektiivista varmistus- ja 
konsultointitoimintaa, jonka tarkoituksena on tuottaa lisäarvoa ja parantaa organisaation toimintaa. Se auttaa 
organisaatiota saavuttamaan tavoitteensa siten, että sen systemaattista, kurinalaista lähestymistapaa sovelle -
taan riskienhallinnan, valvonnan ja hallintoprosessien vaikuttavuuden arviointiin ja parantamiseen.
40 CIPFA/IFAC, ”International Framework: Good Governance in the Public Sector”, 2014, s. 29.Laatikko 6Komissio luopui varainhoidon valvojasta ja perusti sisäisen 
tarkastuksen toiminnon
23 
Keskitetyt ennakkotarkastukset toimittavasta varainhoidon valvojasta luopumi -
nen ja uudenaikaisen sisäisen tarkastuksen osaston perustaminen37 (ks. laatikko 
6) olivat Prodi-uudistuksen keskeisiä tekijöitä. Komissio perusti sisäisen tarkastuk -
sen osaston huhtikuussa 200138 (se oli jo nimittänyt sisäisen tarkastajan (ks. kohta 
8)). Sisäisen tarkastuksen muodosta (toimielimen kattava vai kussakin yksittäi -
sessä pääosastossa toimiva) käytiin paljon keskustelua. Lopulta komissio perusti 
tehtävään erikoistuneen sisäisen tarkastuksen yksikön, joka raportoi suoraan 
kullekin pääjohtajalle keskitetyn sisäisen tarkastuksen osaston rinnalla. Vuonna 
2015 komissio luopui sisäisen tarkastuksen yksiköistä.
24 
Merkittävää varainkäyttötehtävää hoitavilla pääosastoilla on edelleen jälkitarkas -
tusyksiköt ja tarkastusosastot, jotka tutkivat varainkäyttöä. Esimerkkinä voidaan 
todeta, että näissä yksiköissä työskentelee noin 180 henkilöä kansainvälisen yh -
teistyön ja kehitysasioiden pääosastossa, 130 henkilöä maatalouden ja maaseu -
dun kehittämisen pääosastossa, 100 henkilöä tutkimusalan pääosastoissa ja 90 
henkilöä aluepolitiikan pääosastossa. Vuonna 2016 sisäisen tarkastuksen osaston 
henkilöstömäärä oli 14739.
Hyvän
hallintotavan
suuntaviivat 
HYVÄ
KÄYTÄNTÖ37 A new Framework for 
Resource Management and 
Internal Auditing in the 
Commission, Final Report of 
the Planning and Co-
ordination Group ”Internal 
Audit”, helmikuu 2000, s. 2.
38 Komission päätös, SEC(2000) 
560.
39 Kaikista sisäisen tarkastuksen 
osaston henkilöstöstä 31:n työ 
koskee erillisvirastoja ja muita 
itsenäisesti toimivia elimiä. 
Niiden työtä ei esitellä 
komission sisäisen 
tarkastuksen 
seurantakomiteassa.
24 Huomautukset 
Sisäisen tarkastuksen osasto oli alun perin suuntautunut 
enemmän koko toimielimen kattaviin korkean tason 
hallintokysymyksiin ...
25 
Komissio oli erittäin kiinnostunut hallintojärjestelyistä, kun se pani täytäntöön valkois -
ta kirjaa. Sisäisen tarkastuksen osasto piti alun perin korkeaa profiilia koko toimielintä 
koskevissa korkean tason hallintokysymyksissä41. Viime vuosina sisäisen tarkastuksen 
osasto on käsitellyt sekä yksittäisten pääosastojen prosesseihin että hallintoon liitty -
viä kysymyksiä. Koko toimielintä koskevien hallintokysymysten osana on viime vuo -
sina käsitelty keskitettyä tietoturvaa (ks. laatikko 7 ). Tilintarkastustuomioistuin ottaa 
huomioon sisäisen tarkastuksen osaston suosituksen42, joka koskee keskeisiä keskitet -
tyjä toimenpiteitä, joiden avulla varmistetaan johdonmukainen, luotettava, kattava ja 
perusteellinen lähestymistapa toiminnan tasolla ja yleiskuva koko komissiota koske -
vista kysymyksistä, kuten petosten torjunnasta ja havaitsemisesta. Ulkoisen arvioijan 
pääosastoissa tekemästä kyselystä käy ilmi, että sisäisen tarkastuksen osaston työhön 
oltiin kaiken kaikkiaan erittäin tyytyväisiä, mutta kun kyseessä oli sen vaikutus hallin -
nointi- ja ohjausjärjestelmään, tyytyväisyystaso oli merkittävästi alhaisempi.
Joitakin merkittäviä sisäisen tarkastuksen osaston suosituksia ei ole noudatettu
Sisäisen tarkastuksen osasto suositti vuoden 2016 vuosikertomuksessaan, että komissio laatisi vuotuisen sel -
vityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä, ”jotta komission hallintotavan rakenne saataisiin täysin valmiiksi 
ja jotta sen viimeisimmät muutokset tulisivat sidosryhmien tietoon, komission olisi laadittava hallintotapaa 
koskevia periaatteita ja käytänteitä käsittelevä kuvaus, joka olisi esitettävä pääosastojen vuotuisia toiminta -
kertomuksia koskevassa yhteenvetokertomuksessa ja julkaistava komission verkkosivulla. Komission olisi myös 
huolehdittava kuvauksen päivittämisestä säännöllisesti.”43
Komission hallintojärjestelyt julkaistiin viimeksi vuonna 2007 (ks. kohta 45).
Vuotta 2009 koskevassa vuosikertomuksessa sisäisen tarkastuksen osasto totesi suosituksissaan, että yleiskuva 
yhteisistä prosesseista on tarpeen toimielimen tasolla: Katsaus riskienhallintaan – Pääsihteeristön ja budjetti -
pääosaston nykyistä roolia olisi vahvistettava merkittävästi, jotta varmistettaisiin vaikuttava yleiskuva riskien -
hallinnan täytäntöönpanosta komissiossa, edistettäisiin riskienhallinnan parhaita käytäntöjä ja kartoitettaisiin 
riskit, jotka kohdistuvat koko komissioon44.
Komission keskusosastot eivät hyväksyneet suositusta kokonaan, sillä ne katsoivat, että se ei ollut yhdenmu -
kainen sen komission lähestymistavan kanssa, jonka mukaan vastuu on viime kädessä pääosastoilla45.
Vuonna 2015 sisäisen tarkastuksen osasto tarkasti keskitettyä tietosuojaa koskevan hallintotavan. Se testasi 
hallintorakenteen riittävyyttä ja -toimenpiteitä varmistaakseen, että komission tietojärjestelmiin ja -prosessei -
hin sovelletaan asianmukaisia turvamääräyksiä.
Komissio perusti sisäisen tarkastuksen osaston suosituksen perusteella tietoturvajohtoryhmän ja uuden IT-
alan turvallisuusosaston.
43 KOM(2007) 280 lopull., 30. 5.2007, Vuosikertomus vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2006 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista, s. 12.
44 Sisäisen tarkastuksen osasto, ”Final audit report on risk management in the Commission” (IAS.B1-2009-4 COMM-001).
45 Sisäisen tarkastuksen osaston kertomus: Final Audit Report on Risk Management in the Commission, IAS.B1-2009-Y COMM-001, liite 2, 
pääsihteeristön ja budjettipääosaston kommentit: Suositus 1.Laatikko 741 Esimerkkinä tästä on vuonna 
2002 pidetty Verstehen-
konferenssi, jossa sisäisen 
tarkastuksen osaston päällikkö 
edisti yhtenäisen 
tarkastusmallin käsitettä.
42 Sisäisen tarkastuksen osasto 
esitti ensimmäisen kerran 
suosituksensa vuotta 2010 
koskevan yleislausunnon 
valmisteluasiakirjassa.
25 Huomautukset 
… ja nyt se kiinnittää enemmän huomiota komission sisäisen 
valvonnan kehykseen
26 
Keskeinen komissioon kohdistuva riski liittyy sen menojen laillisuuteen ja sääntö -
jenmukaisuuteen. Tilintarkastustuomioistuimen työ osoittaa, että laillisuuteen ja 
sääntöjenmukaisuuteen liittyvien virheiden vaikutus on olennainen koko komis -
sion uudistuksen jälkeisellä kaudella. Sisäisen tarkastuksen osasto keskittyy työs -
sään komission sisäisen valvonnan järjestelmiin. Panostus on ymmärrettävää, kun 
otetaan huomioon muiden elinten (tarkastajat jäsenvaltioissa, varoja käyttä  vien 
pääosastojen tarkastusosastot ja tilintarkastustuomioistuin) tekemä merkittävä 
työ, mutta rajoitettu kattavuus vaikuttaa sisäisen tarkastuksen seurantakomitealle 
esitetyn materiaalin aihepiiriin. Sisäinen tarkastuksen osasto ei käsittele komission 
ulkopuolisia toimia; ne ovat varoja käyttävien pääosastojen jälkitarkastusyksiköi -
den vastuulla (ks. kohta 24). Komission tarkastuskomitea eli sisäisen tarkastuksen 
seurantakomitea ei ota huomioon kyseisten yksiköiden ja osastojen havaintoja.
Komissio perusti sisäisen tarkastuksen seurantakomitean 
uudistusprosessin alkuvaiheessa
27 
Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea piti ensimmäisen kokouksensa joulukuus -
sa 2000; niin ollen se on yksi uudistetun hallintorakenteen kauimmin toimineista 
osa-alueista. Seurantakomiteaan kuului alun perin budjetista vastaava komission 
jäsen (puheenjohtaja), hallinnosta ja uudistuksesta vastaava varapuheenjohtaja 
ja kaksi muuta komission jäsentä.
28 
Parhaan käytännön mukaisesti suurimman osa tarkastuskomitean jäsenistä olisi 
oltava riippumattomia ulkoisia jäseniä (ks. laatikko 8 ). Komissio nimitti seuran -
takomiteaan ensimmäisen ulkoisen jäsenen toukokuussa 2001 ja toisen vuonna 
2004. Tässä kokoonpanossa oli eniten riippumattomia ulkoisia jäseniä (kaksi kuu -
desta seurantakomitean jäsenestä). Vuona 2005 sisäisten jäsenten määrä nousi 
viiteen ja vuonna 2007 seitsemään, mikä vähensi ulkoisten jäsenten osuutta siten, 
että heitä oli kaksi yhdeksästä. Kokoonpano oli edelleen tällainen tarkastuksen 
ajankohtana. Komission ensimmäinen varapuheenjohtaja toimii nykyisen seu -
rantakomitean puheenjohtajana (vuosina 2014–2019) ja kolme muuta komission 
jäsentä ovat seurantakomitean jäseniä koko toimikauden ajan. Lisäksi komiteassa 
on kolme muuta komission jäsentä, jotka vaihtuvat toimikauden puolivälissä. 
Sisäisten jäsenten määrästä voidaan todeta, että menoiltaan kaikkein suurimmat 
pääosastot ovat hyvin edustettuja. Seurantakomitean jäseninä toimivat komis -
sion jäsenet vastaavat noin 80 prosentista EU:n talousarviomenoista toimikau -
tensa alusta heinäkuuhun 2017 saakka ja noin 60 prosentista EU:n talousarvio -
menoista elokuusta 2017 toimikauden loppuun saakka. Lisäksi seurantakomitean 
perustamiskirjassa vahvistetaan säännöt, joiden tarkoituksena on vielä varmistaa, 
että yksittäisten seurantakomitean jäsenten riippumattomuus ei vaarannu; jäse -
nen on ilmoitettava sidonnaisuutensa ja pidättäydyttävä kommentoimasta, jos 
seurantakomitea tutkii tarkastuskertomusta, joka koskee asianomaisen jäsenen 
alaisuuteen kuuluvia palveluja.
26 Huomautukset 
Tarkastuskomiteat
Hyvänä käytäntönä pidetään sitä, että julkissektorin hallintoelimet perustavat tarkastuskomitean tai vastaavan 
ryhmän taikka toiminnon. Tarkastuskomitea toimii toisena osapuolena, joka antaa varmuuden organisaation 
riskienhallintajärjestelyistä, vaikuttavan valvontaympäristön ylläpitämisestä ja taloudellista ja muuta tulok -
sellisuutta koskevasta raportoinnista. Komitean vaikuttavuus edellyttää riippumattomuutta toimenpanevista 
tahoista. Se voi merkittävällä tavalla
 οauttaa parantamaan riskienhallinnan  ja sisäisen valvonnan  riittävyyttä ja vaikuttavuutta
 οedistää hyvän hallintotavan  periaatteita ja niiden soveltamista päätöksentekoon
 οvalvoa sisäistä tarkastusta  ja tukea sen toiminnan laatua erityisesti vahvistamalla organisatorista 
riippumattomuutta
 οlisätä ulkoisten tarkastusten  objektiivisuutta ja merkitystä ja täten tarkastustoiminnon vaikuttavuutta
 οlisätä tietoisuutta asianmukaisen riskienhallinnan  ja sisäisen valvonnan  tarpeesta sekä sisäisen ja ulkoi -
sen tarkastuksen pohjalta laadittujen suositusten täytäntöönpanosta
 οauttaa organisaatiota omaksumaan eettisen hallintotavan  arvot sekä vaikuttavat petosten ja korruption 
torjuntaan tarkoitetut järjestelyt.
Tarkastuskomitean vaikuttavuuden lisääminen edellyttää, että  suurin osa sen jäsenistä on  hallintoelimestä 
riippumattomia jäseniä . On myös tärkeää, että julkisyhteisön vuosikertomuksessa esitetään asianmukaiset 
tiedot tarkastuskomitean toimikaudesta, toimista, toiminnasta ja tuloksista 46.
46 CIPFA/IFAC, ”International Framework: Good Governance in the Public Sector”, 2014, s. 29 ja 30.Laatikko 8Hyvän
hallintotavan
suuntaviivat 
HYVÄ
KÄYTÄNTÖ
27 Huomautukset 
29 
Seurantakomitean vastuualueeseen kuuluu valvoa sisäisen tarkastustyön laatua 
ja varmistaa, että tarkastussuositukset otetaan kunnolla huomioon ja että komis -
sion pääosastot ja osastot toteuttavat niiden perusteella jatkotoimia47. Kutakin 
sisäisen tarkastuksen seurantakomitean kokousta ennen kokoontuu valmisteleva 
ryhmä, jossa on kaksi seurantakomitean ulkoista jäsentä ja komission jäsenten 
kabinetteja edustavat seurantakomitean jäsenet (ks. taulukko 1 ). Pysyvä kokous -
kutsu on esitetty sisäisen tarkastuksen osastolle, tietotekniikan pääosastolle, 
budjettipääosastolle ja pääsihteeristölle johtajatasolla.47 C(2015) 3014 final ”Charter of 
the Audit Progress Committee 
of the European 
Commission - C(2015) 3014”.Taulukko 1Seurantakomitean ja sen valmistelevan ryhmän 
kokousten määrä vuosina 2011–2016
VuosiSeurantakomitean  
kokouksetValmistelevan ryhmän 
kokoukset
2011 4 (joista yksi kirjallisena menettelynä) 12
2012 4 (joista yksi kirjallisena menettelynä) 9
2013 4 (joista yksi kirjallisena menettelynä) 9
2014 3 (joista kaksi kirjallisena menettelynä) 6
2015 2 (joista yksi kirjallisena menettelynä) 6
2016: tähän päivään (24.5.) saakka 3 4
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin komission asiakirjojen perusteella.
Sisäisen tarkastuksen seurantakomitean suorittama arviointi 
rajoittuu käytännössä sisäisen tarkastuksen osaston työn 
arviointiin
30 
Taulukosta 2  käy ilmi, että sisäisen tarkastuksen seurantakomitea keskittyy sisäi -
sen tarkastuksen kertomuksiin. Seurantakomitean jäsenet suunnittelevat, että 
vastaisuudessa käsitellään kysymyksiä, jotka ovat peräisin ulkoisen tarkastajan (ti -
lintarkastustuomioistuimen) tulevista vuosikertomuksista ja erityiskertomuksista. 
Seurantakomitea ei tutki tarkastusosastojen eikä varoja käyttävien pääosastojen 
jälkitarkastusyksiköiden havaintoja (ks. kohta 26).
28 Huomautukset Taulukko 2Seurantakomitean ja valittujen tarkastuskomiteoiden rooli/kokoonpano verrattuna  
Good Governance in the Public Sector Framework -asiakirjassa suositeltuihin 
parhaisiin käytäntöihin
Good Governance in the  
Public Sector Framework  
-asiakirjassa suositellut 
parhaat käytännötKomission sisäi -
sen tarkastuksen 
seurantakomitea2Valittujen tarkastuskomiteoiden rooli1
Maailman elintarvi -
keohjelma  
TarkastuskomiteaEuroopan investoin -
tipankki  
TarkastuskomiteaMaailmanpankki -
ryhmä  
TarkastuskomiteaYhdistyneiden kansa -
kuntien riippumaton 
neuvontakomitea
Antaa varmuuden 
riskienhallintajärjestelyistäx √ √ √ √
Antaa varmuuden sisäisen 
valvonnan järjestelyistäx √ √ √ √
Antaa varmuuden talou­
dellisen ja muun kuin 
taloudellisen tuloksellisuuden 
raportointijärjestelyistäx √ √ √ √
Valvoo sisäistä tarkastusta √ √ √ √ √
Lisää ulkoisen tarkastuksen 
vaikuttavuuttax √ √ √ x
Suurin osa riippumattomia 
jäseniäx √ √ √ √
1  Lähteet:  Maailman elintarvikeohjelma: Terms of reference for the Audit Committee of the World Food Programme (marraskuu 2011); Euroopan 
investointipankki: Audit Committee Charter (kesäkuu 2007); Maailmanpankkiryhmä: World Bank Resolution Standing Committees (2009), 
Annex A Terms of Reference of the Audit Committee; Yhdistyneet kansakunnat: Terms of reference for the Independent Audit Advisory Com -
mittee and strengthening the Office of Internal Oversight Services (kesäkuu 2007).
2 Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin. Seurantakomitean perustamiskirjassa viitataan myös ulkoiseen tarkastukseen (ks. kohta 30).
31 
Kuten seurantakomitean perustamiskirjaa koskevassa komission tiedonannos -
sa todettiin, tarkastuskomiteoilla on entistä merkittävämpi tehtävä varmistaa 
avoimuus ja tilivelvollisuus suhteessa kansalaisiin ja muihin sidosryhmiin, joilla on 
oikeus vaatia sitä julkisilta elimiltä48. Seurantakomitea on nykyisin komission tar -
kastuskomitea. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti seurantakomitean parasta käy -
täntöä ( laatikko 8 ) koskevien kriteerien perusteella ja vertaamalla sitä valittuihin 
kansainvälisiin organisaatioihin ( taulukko 2 ). Kyseisissä kansainvälisissä elimissä 
kaikki tarkastuskomitean jäsenet ovat riippumattomia. Komission tapauksessa 
seitsemän yhdeksästä seurantakomitean jäsenestä on sisäisiä.48 C(2015) 3014 final ”Charter of 
the Audit Progress Committee 
of the European Commission”, 
s. 2.
29 Huomautukset 
Sisäisten kontrollien ja taloudellisen raportoinnin 
mukauttaminen kansainvälisiin standardeihin
Komissio valitsi COSO-kehyksen sisäisen valvonnan 
standardiensa perustaksi
50 Asetus (EU, Euratom) 
N:o 966/2012, 32 artiklan 
2 kohta.Sisäinen valvonta
Sisäinen valvonta on tietyn organisaation johtokunnan, johdon ja muun henkilöstön suorittama prosessi, jon -
ka tarkoituksena on antaa kohtuullinen varmuus toimintaan, raportointiin ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien 
tavoitteiden saavuttamisesta49.
49 COSOn määritelmä, Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission, 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework.  
© Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). Kaikki oikeudet pidätetään. Käyttöön on saatu lupa.Laatikko 9
32 
Komissio muutti sisäisen valvonnan (ks. laatikko 9 ) järjestelyjä Prodi-uudistuksen 
yhteydessä (ks. kaavio 1  ja laatikko 3 ). Uudet järjestelyt eroavat merkittävällä ta -
valla edellisestä järjestelmästä, joka perustui varainhoidon valvojan keskitettyyn 
hyväksyntään (hyväksymismerkintään). Komissio perusti valvontajärjestelynsä 
COSO 1992 -kehykselle (ks. laatikko 10 ) ja otti varainhoitoasetuksessa50 käyttöön 
sisäistä valvontaa koskevan COSO-määritelmän.
33 
Vuonna 2001 komissio otti käyttöön 24 valvontastandardia ja niitä täydentävät 
perustasovaatimukset, joissa määriteltiin erityiset kunkin osaston sisäisen val -
vonnan järjestelmän perustana olevat käytännöt toimet. Komissio vaati pääosas -
toja arvioimaan ja raportoimaan, missä määrin perustasovaatimukset täyttyvät 
kunakin vuonna. Kyseiset kertomukset perustuvat sisäisiin arviointeihin, johdon 
itsearviointeihin ja sisäisen tarkastuksen osaston ja tilintarkastustuomioistuimen 
toimittamiin tarkastuksiin. Tilintarkastustuomioistuin on raportoinut kyseisten 
standardien täytäntöönpanon edistymisestä vuosikertomuksissa varainhoitovuo -
silta 2002–2008.
30 Huomautukset 
COSO-kehysLaatikko 1034 
Komissio tarkisti sisäisen valvonnan kehystään vuonna 2007 vähentämällä stan -
dardien määrää 16:een. Se pyysi pääosastoja raportoimaan poikkeustapauksissa 
(ainoastaan, kun ne eivät sovella standardia). Vuonna 2014 se vähensi vaati -
musten määrää entisestään. Vuonna 2014 pääosastot arvioivat edistymistään ja 
raportoivat, että ne olivat panneet koko komissiossa täytäntöön 98 prosenttia 
sisäisen valvonnan standardeista51. Komissio aikoo vuonna 2016 päivittää sisäisen 
valvonnan kehystä, jotta se oli COSO 2013 -kehyksen mukainen52.51 Overview of the state of 
internal control in the 
Commission services in 2014, 
ARES (2015) 1930721 – 
07/05/2015, s. 21.
52 Vuotta 2015 koskeva 
vuotuinen hallinnointia ja 
tuloksellisuutta koskeva 
kertomus EU:n talousarviota 
varten.
ToimintaRaportointi Säännönmu- kaisuus
Riskinarviointi
Organisaatiotaso
Osasto
Toimintayksikkö
Toiminto
Tiedottaminen ja viestintä
SeurantatoimetValvontatoimetValvontaympäristöHyvän
hallintotavan
suuntaviivat 
HYVÄ
KÄYTÄNTÖ
Lähde:  2013 COSO Internal Control – Integrated Framework.  
© Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO). Kaikki oikeudet pidätetään. Käyttöön on saatu lupa.
COSO on Yhdysvalloissa vuonna 1992 laadittu kehys, joka alun perin oli tarkoitettu yksityisille yrityksille. 
Nykyään se on laajassa käytössä sekä yksityisellä että julkisella sektorilla maailmanlaajuisesti. COSO laati 
päivitetyn kehyksen toukokuussa 2013. COSO katsoi, että vuoden 2013 tarkistukset korvasivat vuoden 1992 
kehyksen joulukuussa 2014 päättyneen siirtymäajan jälkeen.
Vuoden 2013 kehyksessä otettiin käyttöön 17 periaatetta, joita kaikkia vaikuttava sisäinen valvonta edellyttää. 
Johto voi todeta olosuhteidensa perusteella, että jokin periaate ei ole relevantti. Jos periaate on relevantti, 
mutta ei vielä käytössä, kyseessä on sisäisen valvonnan järjestelmän suuri puute.
Uusissa COSO-vaatimuksissa keskitytään enemmän hallintotapakäsitteisiin sekä tarpeeseen vahvistaa valvon -
tavastuu johtokunnalle ja sen komiteoille kutakin sisäisen valvonnan osa-aluetta varten (COSO 2013 -vaati -
musten ja GGPS-asiakirjan vaatimusten välinen vertailu esitetään liitteessä 1 ).
31 Huomautukset 
… mutta päivitettyyn COSO-kehykseen siirtymisen 
päätökseen saaminen on haastavaa
35 
Liitteessä I  esitetään COSO 2013 ja GGPS-asiakirjan vaatimukset. Komission sisäi -
sen valvonnan standardit kattavat useimmat COSO 2013 -periaatteista. Uuteen 
COSO-kehykseen siirtymisen loppuun saattaminen on kuitenkin haasteellista, 
koska siinä asetetaan organisaatioille vaateita hallintorakenteiden tasolla ja 
korostetaan hallintoelinten vastuuta valvoa tuloksellisuutta sisäisen valvonnan 
järjestelmän kaikilla osa-alueilla (ks. laatikko 1 1 , COSO-periaate 2). Kehyksen 
mukaan organisaatio täyttää COSO-standardit vasta, kun kaikki  valvonnan 
osa-alueet ovat käytössä ja toiminnassa (ks. liite I ). Kohdissa 36–39 käsitellään 
COSO-kehyksen kolmea haasteellista osa-aluetta.
Uuden COSO-kehyksen haasteelliset osa-alueet
COSO-periaate 2
Johtokunta osoittaa riippumattomuutta johdosta ja valvoo sisäisen valvonnan kehitystä ja tuloksellisuutta.
COSO-periaate 5
Organisaatio pitää yksilöitä tilivastuullisina sisäisen valvonnan vastuualueistaan pyrittäessä saavuttamaan 
tavoitteita.
COSO-periaate 8
Organisaatio arvioi petoksen mahdollisuuden arvioidessaan tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuvia riskejä53.
53 Lähde: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework. © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). 
Kaikki oikeudet pidätetään. Käyttöön on saatu lupa.Laatikko 11
32 Huomautukset 
54 Sisäisen tarkastuksen osasto 
otti samantapainen 
kysymyksen esille vuoden 
2015 yleislausuntoa tukevassa 
valmisteluasiakirjassa: 
valvonta toimielimen tasolla 
on tarpeen, jos yhteisten 
prosessien, kuten petosten 
torjunnan ja havaitsemisen, on 
tarkoitus olla vaikuttavia koko 
toimielimen suojelun 
kannalta. Sisäisen tarkastuk -
sen osasto suosittaa, että olisi 
toteutettava keskeisiä 
keskitettyjä toimenpiteitä, 
joiden avulla varmistetaan 
johdonmukainen, luotettava, 
kattava ja perusteellinen 
lähestymistapa toiminnan 
tasolla ja yleiskatsaus koko 
komissiota koskeviin 
kysymyksiin ja toteutettujen 
toimenpiteiden kustannuste -
hokkuuteen. Keskuspalvelujen 
olisi tehostettava pääosastoil -
le/palveluille annettavaa 
neuvontaa lisätäkseen 
toiminnan/pääosaston/
palvelun tason kontrollien 
vaikuttavuutta. Kaikkia näitä 
suosituksia käsitellään 
parhaillaan 
toimintasuunnitelmissa.
55 Asiakirjaa ei ole laadittu 
vuodesta 2015 alkaen.
56 Sisäisen tarkastuksen osasto 
esittää vuotuisen lausunnon 
sijaan rajoitetun 
johtopäätöksen sisäisestä 
valvonnasta vuotuisen 
toimintakertomuksen tueksi.
57 KOM(2000)358 lopull., 
28.6.2000, Yhteisöjen 
taloudellisten etujen 
suojaaminen – 
Petostentorjunta – Kattavan 
strategian perustelut.
58 KOM(2011) 376 lopull.,  
24. kesäkuuta 2011, komission 
petostentorjuntastrategia. 
Asiakirja perustui 
petostentorjuntaa koskevaan 
tiedonantoon (KOM(2007) 806 
lopullinen).36 
Komission valvontakehyksen muuttaminen COSO 2013 (COSO-periaat -
teen 2) -mukaiseksi edellyttäisi, että sisäisen valvonnan järjestelmää valvottai -
siin keskustasolla. Komissio kertoi tilintarkastustuomioistuimelle, että tällaista 
toimintoa ei ole siitä syystä, että vastuu ja tilivelvollisuus halutaan määritellä 
selkeästi pääosastojen tasolla. Komissio katsoo, että nykyisessä rakenteessa 
vastuu sisäisen valvonnan järjestelmän toiminnasta kuuluu yksinomaan yksittäi -
sille valtuutetuille tulojen ja menojen hyväksyjille ja keskitetty valvontatoiminto 
saattaa johtaa vastuun siirtoon54. Keskitetty varainhoitopalvelu antoi vuoteen 
201455 saakka vuosittain asiakirjan komission sisäisen valvonnan tilaa koskevasta 
katsauksesta, mutta kyseessä ei ollut riippumaton varmuuden antava lähde vaan 
kuvaileva yhteenveto.
37 
Komissio luopui varainhoidon valvojan toiminnosta, jotta johtajat kantaisivat 
yleisvastuun pääosastonsa varainkäytön laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudes -
ta. Pääosastot raportoivat vuosittain hallinnoinnistaan vuotuisessa toimintakerto -
muksessa (ks. kohta 55). Mutta mekanismit, joiden tarkoituksena on saada yksilöt 
kantamaan vastuu sisäistä valvontaa koskevista toimistaan (COSO-periaate 5), 
ovat suhteellisen alkeellisia. Komissio ei ole ottanut käyttöön tähän tavoitteeseen 
liittyvää henkilöstöarviointikriteeriä. Vuotuinen toimintakertomus voi toimia 
pääjohtajille tällaisen yhteyden luovana mekanismina. Käytännössä komissio ei 
kuitenkaan ole vahvistanut perustaa, jonka avulla määritettäisiin, ovatko vuotui -
sissa toimintakertomuksissa esitetyt lausumat hyvin perusteltuja56 tai määrittänyt 
vertailuarvoa, jolla pääosastojen tilivelvollisuutta mitattaisiin.
38 
Komissio ilmoitti vuonna 2001 ensimmäisen yleisen petosten vastaisen strate -
gian57 hyväksymisen (COSO-periaate 8) ja hallintouudistusta koskevan valkoisen 
kirjan jälkeen, että OLAF:n yksikkö kehittäisi yleisen petosten ehkäisyä koskevan 
strategisen lähestymistavan. Strategia tulisi kohdistaa uusiin lainsäädäntöehdo -
tuksiin, joilla on merkittävä taloudellinen vaikutus petosalttiilla aloilla. Vuonna 
2011 komissio kehitti uuden petosten vastaisen strategian58, joka kattaa koko 
petosten vastaisen syklin petosten torjunnasta ja havaitsemisesta tutkimuksiin, 
seuraamuksiin ja väärinkäytettyjen varojen takaisinperintään ja joka myös sel -
keyttää eri osapuolien vastuualueita.
39 
Komission riskienhallintaohjeissa otetaan huomioon petosriski ja pääosasto -
jen on raportoitava vuosittain petosten torjunnasta ja havaitsemisesta tietyssä 
vuotuisen toimintakertomuksen osiossa. Komission nykyiset sisäisen valvonnan 
standardit eivät kohdistu suoraan petosriskiin, vaikka sitä vaaditaan COSO-pe -
riaatteessa 8 (ks. liite I ). Komissio kertoi tilintarkastustuomioistuimelle aiko -
vansa kattaa tämän kysymyksen sisäisen valvonnan standardien seuraavassa 
tarkistuksessa.
33 Huomautukset 
40 
Kuten kaaviosta 5  käy ilmi, suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotto oli 
kaksivaiheinen. Komissio siirtyi ensin suoriteperusteista kirjanpitoa kohti vuonna 
2001 muuttamalla taloudellista raportointia tietyiltä osin. Paljon suurempi muu -
tos tapahtui vuonna 2005 (ks. kohta 8), kun komissio alkoi käyttää tilinpäätös -
raportoinnin perustana kansainvälisiä standardeja. Näiden muutosten ansiosta 
tasetta ei enää esitetty osittain, kuten oli tehty ennen vuotta 2000, vaan varat ja 
velat esitettiin kokonaisuudessaan.
41 
Komission uutta tilinpäätöskehystä sovellettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2005, 
ja vuonna 2007 tilintarkastustuomioistuin pystyi ensimmäistä kertaa antamaan 
vakiomuotoisen lausunnon tilien luotettavuudesta. Tämä osoitti komission 
kirjanpidon uudistamishankkeen onnistuneen. Laatimalla tilinpäätöksen suorite -
perusteisesti ja kansainvälisten standardien mukaisesti ( laatikko 12 ) komissio on 
lisännyt avoimuutta ja saavuttanut hyvän taloudellisen raportoinnin tason.Julkissektorin kansainväliset tilinpäätösstandardit (IPSAS)
Julkissektorin kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (IPSASB) antamat julkissektorin kan -
sainväliset tilinpäätösstandardit (IPSAS) tarjoavat kaikkein kattavamman sarjan nimenomaan julkissektoria 
varten kehitettyjä suoriteperusteisia kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja59.
59 CIPFA/IFAC, ”International Framework: Good Governance in the Public Sector”, 2014, s. 31.Laatikko 12Tilinpäätöksen laatiminen kansainvälisten standardien 
mukaisesti paransi taloudellista raportointia
34 Huomautukset 
Muun kuin taloudellisen informaation antaminen 
sisäisille ja ulkoisille sidosryhmille
Komissio antaa tilinpäätöksessään myös muuta kuin 
taloudellista informaatiota ...
42 
Tilinpäätös oli uudistuksen ansiosta paljon parempi, mutta EU ei tehnyt sen 
lisäksi hallinnollista analyysia tai raporttia kuin vasta 2014, jolloin se liitti kon -
solidoituun tilinpäätökseen varainhoitovuodelta 2014 vapaaehtoisesti osion 
”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi”. Osiossa esitettiin jonkin verran taustatietoa ja 
analyyttista materiaalia käyttäjille60. EU:n tavoitteista käsiteltiin kuitenkin lähin -
nä komission puheenjohtajan61 ilmoittamia komission tavoitteita eikä niinkään 
sovittua EU 2020 -strategiaa62. Hallintokysymyksiä käsiteltiin osiossa ainoastaan 
luetteloimalla lyhyesti (ja komissiokeskeisesti) keskeisten toimielinten63 tehtävät.60 Osa näistä tiedoista, jotka 
samankaltaiset organisaatiot 
esittävät tilinpäätökseen 
sisältyvissä tileissä, on 
saatavilla yhteenvetokerto -
muksessa (ks. kohta 57 ja 
kaavio 8 ).
61 COM(2015) 377 final, s. 6.
62 KOM(2010) 2020 lopull., 
3.3.2010 ”Eurooppa 2020 
Älykkään, kestävän ja 
osallistavan kasvun strategia”.
63 Neuvostoa kuvataan 
foorumina, jossa ”kunkin 
EU-maan hallitus ajaa oman 
maansa etuja”, kun taas ”EU:n 
etuja kokonaisuutena edistää 
Euroopan komissio”.  
COM (2015) 377 final, s. 7.Kaavio 5Euroopan unioni – varojen ja velkojen esittäminen 1997–2015
- 225- 175- 125- 75- 252575125175
1997199819992000200120022003200420052006200720082009201020112012201320142015Miljardia euroaTäysin suoriteperusteinen kirjanpito
Kokonaisvarat 
Kokonaisvelat 
NettovaratKokonaisvarat suoriteperusteisessa kirjanpidossa
Kokonaisvelat suoriteperusteisessa kirjanpidossa
Lähde: Tilintarkastustuomioistuin (Ranskan ylimmän tarkastuselimen visualisoinnin ”La comptabilité générale de l’État, dix ans après” perusteel -
la, helmikuu 2016).
35 Huomautukset 
43 
Laatikossa 13  esitetään parhaan käytännön keskeinen sanoma. Tilintarkastus -
tuomioistuin vertasi useiden kehysten64 ja arviointikriteereiden sisältöä ja havait -
si, että useat parhaan käytännön osa-alueet olivat yhteisiä monelle kehykselle (ks. 
liite II ). Kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen käyttämiin vertailukohteisiin sisältyi 
vuosikertomus hallintotavasta (kuten GGPS-asiakirjassakin), riskien käsittely sekä 
taloudellinen ja muu kuin taloudellinen tuloksellisuus. Yhtä lukuun ottamatta 
kaikissa edellytetään raporttia, joka kattaa tavoitteet ja strategiat sekä sosiaaliset 
ja henkilöstökysymykset. Kolmessa vaaditaan liiketoimintamallin kuvausta. Laatikko 13Tilinpäätösperiaatteet
GGPS : Julkissektorin yhteisöjen on osoitettava, että ne ovat toimineet ilmoittamiensa sitoumusten, vaatimus -
ten ja painopisteiden mukaisesti ja että ne ovat samalla käyttäneet julkisia resursseja vaikuttavalla tavalla. 
Tätä varten niiden on raportoitava julkisesti ainakin vuosittain oikea-aikaisesti ja siten, että sidosryhmät voivat 
ymmärtää ja esimerkiksi arvioida, tuottaako yhteisö tulosta ja vastinetta rahalle ja onko resurssien hoito ollut 
asianmukaista. On myös tärkeää, että tietojenkeruuta ja vuosikertomuksen laatimista koskevan prosessin yh -
teydessä varmistetaan, että hallintoelin ja ylin johto ottavat vastuun ilmoitetuista tuloksista.
Hallintoelinten on arvioitava, missä määrin ne soveltavat tässä kehyksessä vahvistettuja hyvän hallintotavan 
periaatteita, ja raportoitava julkisesti arvioinnistaan ja kehittävästä toimintasuunnitelmasta.
Julkissektorin yhteisöjen julkaisemat tuloksellisuutta koskevat tiedot ja oheinen tilinpäätös olisi laadittava joh -
donmukaisesti ja oikea-aikaisesti. Tilinpäätösten olisi oltava vertailtavissa muiden, samankaltaisten yhteisöjen 
tilinpäätöksiin ja laadittu kansainvälisesti hyväksyttyjen laadukkaiden standardien mukaisesti 65.
Komission suositus pörssiyhtiöille : Hallintotapaa koskevien tietojen olisi oltava riittävän selkeitä, oikeellisia 
ja kattavia, jotta osakkeenomistajat, sijoittajat ja muut sidosryhmät voivat saada selvän käsityksen tavasta, 
jolla yritystä hallinnoidaan. Myös yritysten olisi rutiininomaisesti esitettävä nämä tiedot verkkosivustoillaan ja 
sisällytettävä verkkosivustonsa viitetiedot hallintoa koskevaan kertomukseensa66.
65 CIPFA/IFAC, ” International Framework: Good Governance in the Public Sector ”, 2014, s. 31.
66 Komission 9. huhtikuuta 2014 antama suositus yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan raportoinnin (”noudata tai selitä”) laadusta 
(EUVL L 109, 12.4.2014, s. 43).64 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 
2014/95/EU, annettu 
22 päivänä lokakuuta 2014, 
neuvoston direktiivin 
2013/34/EU muuttamisesta 
tietyiltä suurilta yrityksiltä ja 
konserneilta edellytettävien 
muiden kuin taloudellisten 
tietojen ja monimuotoisuutta 
koskevien tietojen 
julkistamisen osalta (EUVL 
L 330, 15.11.2014, s. 1), 
integroitua raportointia 
käsittelevä kansainvälinen 
komitea, ” Building Public Trust 
Awards ” -myöntämisperusteet, 
IPSASB:n suositeltua käytäntöä 
koskevat suuntavivat ja 
OECD:n suuntaviivat.
Hyvän
hallintotavan
suuntaviivat 
HYVÄ
KÄYTÄNTÖ
36 Huomautukset 
44 
EU:n jäsenvaltioissa67:
 ο 28 jäsenvaltiosta 21:ssä edellytetään, että julkiset elimet julkaise -
vat selvityksen sisäisestä valvonnasta ja/tai selvityksen hallinnointi- ja 
ohjausjärjestelmästä
 ο 18 jäsenvaltiota antaa tilinpäätöksen kuuden kuukauden kuluessa vuoden 
päättymisestä (yhdeksän näistä esittää tilit suoriteperusteisesti)
 ο 12 jäsenvaltiossa keskushallinnon koneiston kattavan tilinpäätöksen allekir -
joittaa valtiovarainministeri
 ο 12 jäsenvaltiota valmistelee tilinpäätöksen suoriteperusteisesti ja neljä muuta 
on siirtymässä suoriteperusteiseen (yleensä IPSAS-standardien mukaiseen) 
esitystapaan
 ο seitsemässä jäsenvaltiossa vaaditaan, että tarkastuskomitean kertomus 
julkaistaan.
… mutta vähemmän kuin moni muu organisaatio
45 
Tilintarkastustuomioistuin vertasi tarkastettua EU:n tilinpäätöstä (joka sisältää Ti -
linpäätöksen sisältö ja analyysi -asiakirjan) suuntaviivoihin ja muulla vallitsevaan 
käytäntöön (ks. kaavio 6  sekä kohdat 43 ja 44) ja teki seuraavat havainnot:
 ο tilien esittäminen suoriteperusteisesti : kuten kohdassa 40 kuvataan, 
komissio on esittänyt EU:n tilit IPSAS-standardien mukaisesti ja suoriteperus -
teisesti vuodesta 2005 alkaen.
 ο yhteenveto avainluvuista : Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi -asiakirjassa 
esitetään yleiskatsaus tuloslaskelman ja taseen, ennakkorahoituksen ja rahoi -
tusvälineiden avainlukuihin.
 ο riippumattoman tarkastajan lausunto : Tilinpäätökseen (sellaisena kun 
se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä) liitetään riippumatto -
man tarkastajan lausunto. (Riippumattoman tarkastajan lausuntoa ei liitetä 
muihin asiakirjoihin, joilla näyttää olevan joitakin vuotuisen tilivelvollisuusin -
formaation ominaisuuksia (kuten yhteenvetokertomukseen ja selvitykseen 
varainkäytöstä).
 ο talousarviotuloksen ja taloudellisen tuloksen vertailu : komissio sisällyt -
tää tilinpäätökseen talousarviotuloksen ja taloudellisen tuloksen täysimääräi -
sen vertailun.67 Tilintarkastustuomioistuin otti 
yhteyttä 28 jäsenvaltion 
ylimpiin tarkastuselimiin 
saadakseen käsityksen tilien 
laatimistavasta, muun kuin 
taloudellisen informaation 
esittämisestä ja tilinpäätöksen 
allekirjoitusvastuusta.
37 Huomautukset 
 ο hallintorakenteiden ja -kysymysten analyysi : Komissio ei laadi vuotuista 
selvitystä hallinto- ja ohjausjärjestelmästä tai sisäisestä valvonnasta, vaikka 
tämä olisi parhaan käytännön ja jäsenvaltioissa yleisen käytännön mukaista 
(ks. kohta 44)68. Tällainen asiakirja laadittiin vuonna 2007 sisäisen tarkasta -
jan69 suosituksesta, mutta tilintarkastustuomioistuin ei saanut evidenssiä 
siitä, että komissio olisi sen hyväksynyt. Tilintarkastustuomioistuimelle on 
annettu tiedoksi, että komissio päivittää parhaillaan vuoden 2007 selvitystä 
hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä ja toimittaa sen myöhemmin komission 
jäsenten kollegiolle. Komissio on sisällyttänyt Tilinpäätöksen sisältö ja ana -
lyysi -asiakirjaan yleiskatsauksen institutionaalisiin rooleihin, taloudellisten 
toimijoiden vastuualueisiin komissiossa ja vastuuvapausmenettelyyn.
 ο puheenjohtajan/vanhemman virkamiehen esipuhe (tai selvitys) : EU:n 
tilinpäätöksessä ei ole puheenjohtajan (tai muun komission jäsenen) esipuhet -
ta. Komission hallintoelin ei vahvista omistajuuttaan tilinpäätökseen puheen -
johtajan tai budjetista vastaavan komission jäsenen esipuheella tai selvityksel -
lä. Erikseen julkaistavassa varainhoitoa koskevassa selvityksessä (ks. kaavio 7 ) 
on kuitenkin talousarviosta vastaavan varapuheenjohtajan esipuhe.
 ο sääntöjenvastaisten tapahtumien tai toimien riskin käsittely : EU:n tilin -
päätöksessä ja sen liitetiedoissa viitataan vähäisessä määrin sääntöjenvastais -
ten tapahtumien riskiin. Vuonna 2015 komissio otti käyttöön Tilinpäätöksen 
sisältö ja analyysi -asiakirjassa erillisen osion, jossa käsitellään riskejä ja epä -
varmuustekijöitä ja toimenpiteitä, joita on toteutettu riskeistä ja epävarmuus -
tekijöistä aiheutuvien seurausten kantamiseksi tai lieventämiseksi IPSASB:n 
suositeltua käytäntöä koskevan suuntaviivan 2 mukaisesti (ks. myös kohta 42). 
Siinä käsitellään ainoastaan taloudellisia riskejä, ei lainkaan operatiivisia ja 
strategisia riskejä.
 ο arvio sääntöjenvastaisuuden tasosta : Komissio kvantifioi sääntöjenvas -
taisten tapahtumien riskin yhteenvetokertomuksessa (joka nykyään sisältyy 
vuotuiseen hallinnointia ja tuloksellisuutta koskevaan kertomukseen), mutta 
arviota ei esitetä tarkastetun tilinpäätöksen yhteydessä.
 ο Informatiivinen kertomus vuoden tapahtumista:
– komission tilinpäätöksessä käsitellään taloudellista tulokselli -
suutta , mutta siinä ei anneta tietoa muusta kuin taloudellisesta 
tuloksellisuudesta70
– siinä ei käsitellä EU:n liiketoimintamallia (ks. liite II ) eikä siinä raportoi -
da avaintoiminnoista
– tilinpäätöksen sisältö ja analyysi -asiakirjassa keskitytään uuden komis -
sion suunnitelmaan eikä niinkään EU2020 -strategiaan liittyviin EU:n 
tavoitteisiin ja strategiaan
 ο pitkän aikavälin ennusteen sisältävä kestävyysraportti:  komissio ei ole 
sisällyttänyt tilinpäätökseen EU:n varainhoidon pitkän aikavälin/keskipitkän 
aikavälin kestävyysennustetta.
 ο tarkastuskomitean roolin kuvaus ja päätelmät : tilinpäätökseen ei ole 
liitetty minkäänlaista tekstiä, jossa esitettäisiin yhteenveto sisäisen tarkastuk -
sen seurantakomitean roolista ja päätelmistä.68 EU:ssa sijaisevien 
pörssiyhtiöiden on EU:n 
direktiivin mukaisesti 
sisällytettävä selvitys 
hallinnointi- ja 
ohjausjärjestelmästä hallintoa 
koskevaan kertomukseensa.
69 Vuosikertomus 
vastuuvapauden myöntävälle 
viranomaiselle vuonna 2006 
toimitetuista sisäisistä 
tarkastuksista  
(KOM(2007) 280 lopull.,  
s. 12, päätelmä nro 5.
70 Komission vastauksessaan 
mainitsemat asiakirjat ovat 
saatavilla vasta tilinpäätöstä 
koskevan tarkastuksen 
jälkeen.
38 Huomautukset 
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.Kaavio 6Yleiskatsaus valittujen julkissektorin elinten vuosikertomuksiin ja tilinpäätöksiin 
(ks. liite III )
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11Sisällytetyt osa-alueet:
Kyllä
Ei
⁽*⁾   Yhteenveto
Julkaistaan erikseen
⁽**⁾   Yhteenveto (ks. kohta/uni00A045)
⁽***⁾   Ei sovellettavissa
7
8
9
6
5
3
2
1
 1
2
3
4
5
6
7
8
9
11
10
4
11
9
3
2
1
 1
2
4
10
9
5
4
2
1
7
6
10
6
4
7
8
 8
7
10
11
1
3
5**
8
9
36
11*
10
11
5***
***
Yhdysvaltojen selvitys 
varainkäytöstä vuodelta 
2015Euroopan
investointirahaston 
vuosikertomus 
vuodelta 2015Euroopan
investointipankin 
selvitys
varainkäytöstä 
vuodelta 2015Comptes de l’ etat
2014
(Ranska)
Suoriteperusteinen kirjanpito
Yhteenveto avainluvuista
Riippumattoman tarkastajan lausunto ohessa
Talousarviotuloksen ja taloudellisen tuloksen vertailu
Hallintorakenteiden ja -kysymysten analyysi
Puheenjohtajan/komission puheenjohtajan/ vanhemman 
virkamiehen esipuhe (tai selvitys)
Sääntöjenvastaisten tapahtumien tai toimien riskin käsittely
Arvioitu sääntöjenvastaisuustaso
Informatiivinen kertomus vuoden tapahtumista
Pitkän aikavälin suunnitelma / kestävyyttä koskeva kertomusTarkastuskomitean tehtävien ja päätelmien kuvausEU:n tilinpäätös varainhoitovuodelta 2014
39 Huomautukset 
46 
EU:n tilinpäätöksessä ei esitetä yleiskuvaa komission hallintotavasta, tulokselli -
suudesta eikä tavoitteiden saavuttamisen vaarantavien riskien vastaisesta stra -
tegiasta. Avaintiedot on esitetty hajallaan erillisissä vuoden mittaan laadittavissa 
komission ja pääosaston tason asiakirjoissa (jotka annetaan usein niin myöhään, 
että niitä ei voida ottaa huomioon tilinpäätöksen tarkastuksen yhteydessä). 
Tiettyjä tilinpäätöksestä puuttuvia osa-alueita (kohta 45) esitetään muissa kerto -
muksissa ( kaavio 7 ). Varainkäyttöä koskevassa selvityksessä on budjettiasioista 
vastaavan komission jäsenen esipuhe, jossa hän esittää tietoja kyseisen vuoden 
toiminnasta. Operatiivisia ja strategisia riskejä käsitellään jossakin määrin suun -
nitteluasiakirjoissa (pääosastojen strategisissa ja hallintosuunnitelmissa). Sääntö -
jenvastaisten tapahtumien riskiä kuvataan hallintoa ja tuloksellisuutta koskevassa 
kertomuksessa. Euroopan komission työmenetelmiä koskeva asiakirja hyväksyt -
tiin vähän sen jälkeen, kun nykyinen komissio aloitti toimintansa. Siinä käsitellään 
joitakin komission hallintojärjestelyjen71 osa-alueita. Komission jäsenten kollegio 
ei kuitenkaan laadi vuotuista lausuntoa, jossa se kantaisi vastuun komission sisäi -
sestä valvonnasta ja riskienhallinnasta.
47 
Komissio antoi neljä kertomusta72 sisältävän integroidun taloudellista raportointia 
koskevan paketin 19. heinäkuuta 2016 eli neljä viikkoa sen jälkeen, kun tilintarkas -
tustuomioistuin oli lähettänyt komissiolle alustavan version tästä kertomuksesta 
ja viikko sen jälkeen kun tilinpäätöstä koskeva tarkastus oli saatettu päätökseen. 
Aiemmin kaksi niistä julkaistiin myöhemmässä vaiheessa vuotta. Tilintarkastus -
tuomioistuin suhtautuu myönteisesti siihen, että nykyään pyrkimyksenä on antaa 
kattavampi selvitys EU:n toiminnasta ja varainhoidosta aikaisemmin, mutta tästä 
huolimatta tämä tarkastus koskee näistä kertomuksista vain tilinpäätöstä. Vuonna 
2014 käyttöön otetun Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi -asiakirjan lisäksi kysees -
sä on askel kohti ulkoisen varmuuden alaan kuuluvan tilivelvollisuutta koskevan 
kertomuksen (tai kertomussarjan) laatimista.
Komissio on vuodesta 2013 alkaen raportoinut menojensa 
oleellisesta virhetasosta
48 
Kun sääntöjenvastaisuuden riski on suuri, parhaan käytännön mukaan on sekä 
käsiteltävä riskiä että kvantifioitava sen taso ja todennäköinen vaikutus. Kuten 
edellä kävi ilmi, komissiolla on paljon henkilöstöä tarkastus- ja valvontatehtävis -
sä, ja myös EU:n lainsäädännössä vaaditaan, että EU:n varoja hallinnoivien elinten 
varainkäyttöä tarkastetaan laajalti. Komission aihetta koskevassa raportoinnissa 
kiinnitetään merkittävästi huomiota ”oikaisukapasiteettiin” (mahdollisuuteen olla 
korvaamatta menoilmoituksiin sisältyviä menoja, vaikka komissio on alun perin 
hyväksynyt ne) eikä niinkään sen havaitsemien virheiden kvantifiointiin ja niiden 
luonteen analysointiin. Asiaa koskevassa keskeisessä asiakirjassa (”Protection of 
the EU budget” – ks. kaavio 7 ) ei arvioida alkuperäisissä tai hyväksytyissä kor -
vauspyynnöissä esiintyvien sääntöjenvastaisuuksien tasoa.71 Esim. Communication from 
the President to the 
Commission: The Working 
Methods of the European 
Commission 2014-2019, 
C(2014) 9004.
72 Vuotuinen hallinnointia ja 
tuloksellisuutta koskeva 
kertomus, varainhoitoa 
koskeva selvitys, tiedonanto 
EU:n talousarvion 
suojaamisesta ja tilinpäätös.
40 Huomautukset 
Yleiskatsaus keskeisiin komission määräaikaiskertomuksiin (vuoden 2015 ja sitä 
aiempien vuosien aikataulu – ks. kohta 47)Kaavio 7
1  Komissio yhdisti vuonna 2016 komission hallinnollisia saavutuksia koskevan yhteenvedon ja unionin varoja koskevan tulosperusteisen 
arvioin nin yhdeksi asiakirjaksi, jonka komissio hyväksyi ja toimitti tilintarkastustuomioistuimelle 5. heinäkuuta.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.Julkaisupäivä
131. maaliskuuta
”n+1”:
2 Kesäkuu ”n+1”:
3 Kesäkuu ”n+1”:
4 Heinäkuu ”n+1”:
5
631. heinäkuuta ”n+1”:
31. heinäkuuta ”n+1”:
7 31. heinäkuuta ”n+1”:
8 Syyskuu ”n+1”:
9 30. syyskuuta ”n+1”:
10Lokakuu/
marraskuu ”n+1”:3
Vuosi ”n+1”
1 3 9
5
 6
 7
2
 4
 8
 10
Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle unionin 
yleisestä talousarviosta tuetuista rahoitusvälineistä 31. joulukuuta ”n” vallinneen tilanteen mukaan varainhoitoasetuksen 104/uni00A0artiklan 8/uni00A0kohdan mukaisestiEU:n talousarvio "n" Selvitys varainkäytöstä Euroopan 
unionin julkaisutoimistoKomission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle Vuosikertomus 
vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna ”n” toimitetuista sisäisistä tarkastuksista (varainhoitoasetuksen 99 artiklan 5 kohta).Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkas-
tustuomioistuimelle Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös ”n”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkas-
tustuomioistuimelle Euroopan komission tilinpäätös ”n”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkas-
tustuomioistuimelle EU:n talousarvion suojaaminen vuoden ”n” loppuunKomission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan 
unionin taloudellisten etujen suojaaminen – petostentorjunta”n” vuosikertomusVarainhoidon avoimuuden järjestelmä ”n”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle
ja tilintarkastustuomioistuimelle Yhteenvetokertomus/one.superior.Selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta – Varainhoitovuosi ”n” .
Varainhoitoasetuksen 142 artiklan mukainen kertomus/uni00A0Varainhoitovuoteen ”n” liittyvät kertomuksettai komission 
jäsenten kollegion hyväksyntä tai varapuheenjoh-tajan hyväksyntä /valtuutusmenettelyHyväksymistapa: sisäinenmenettely
Kuuluu
vastuuvapausme-
nettelyn piiriin
Kuuluu 
ulkoisen 
tarkastuksen 
piiriin
41 Huomautukset Laatikko 1449 
Vuonna 2013 komissio myönsi ensimmäistä kertaa yhteenvetokertomuksessa, 
että EU:n menoihin liittyvä virhetaso on olennainen (ks. taulukko 3 ). Komission 
tapa arvioida virhetasoaan on kehittynyt hitaasti vuosien mittaan osittain parla -
mentin harjoittaman painostuksen vuoksi ( laatikko 14 ).
Parlamentin harjoittama painostus: riskinalaisen määrän ilmoittaminen
Vuodelta 2013 annettua vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassa parlamentti pyysi komissiota ”selven -
tämään vielä tarkemmin riskinalaisen määrän laskentaa selittämällä korjaavien mekanismien arvioitua vaiku -
tusta kyseiseen määrään”73.
73 P8_TA(2015)0118, kohta 27.
50 
Tarkastusosastojen työn valvontaan ei tältä osin ole muuta valvontamekanismia 
kuin sisäisen tarkastuksen osaston vähäiset arvioinnit (ks. kohta 26), joita on vuo -
desta 2013 alkaen tehty 11 pääosaston ja toimeenpanoviraston osalta. Komissio 
tarvitsee laadukasta informaatiota voidakseen esittää luotettavia arvioita virhe -
tasosta. Tilintarkastustuomioistuin on raportoinut aiemmin toimista, jotka olisi 
toteutettava, jotta komission luvut olisivat luotettavimpia74.
51 
Tilintarkastustuomioistuin pitää hyvänä käytäntönä kehitys- ja yhteistyöpääosas -
ton75 tapaa, joka poikkeaa tavanomaisista järjestelyistä. Pääosaston käyttämä 
malli muistuttaa joiltakin osin76 Yhdysvalloissa sovellettavaa menojen virhetason 
arviointimallia (IPERIA) ( laatikko 15  ja taulukko 3 ).74 Ks. varainhoitovuotta 2010 
koskeva vuosikertomus 
(EUVL C 326, 10.11.2011), 
kohta 1.20; varainhoitovuot -
ta 2011 koskeva vuosikertomus 
(EUVL C 344, 12.11.2012), kohdat  
1.22, 1.23 ja 1.25; varainhoito -
vuotta 2012 koskeva 
vuosikertomus 
(EUVL C 331, 14.11.2013), 
kohdat 1.41, 1.42, 1.44 ja 1.45; 
varainhoitovuotta 2013 
koskeva vuosikertomus 
(EUVL C 398, 12.11.2014), 
kohdat 1.29, 1.30 ja 1.32, 
varainhoitovuotta 2014 
koskeva vuosikertomus 
(EUVL C 373, 10.11.2015), 
kohdat 1.50, 1.53, 1.54 ja 1.65, 
varainhoitovuotta 2015 
koskeva vuosikertomus, kohdat 
1.35 ja 1.48 sekä ”Yleiskatsaus: 
EU:n maatalous ja koheesiome -
not 2007–2013”, kohdat 61–63, 
69,70, 81–88, 113 ja 114.  
(http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
PL14_ AR13/PL14_ AR13_FI.pdf ).
75 Ks. myös 8., 9., 10. ja 11. 
Euroopan kehitysrahastosta 
(EKR) rahoitettuja toimia 
koskevan vuosikertomuksen 
osuus ”Vuoden 2015 
jäännösvirhetason selvitys”.
76 Laskelma perustuu 
tilastollisesti pätevään 
menetelmään.PARLAMENTIN
PAINOSTUS
42 Huomautukset Laatikko 15IPERIA-laki
Yhdysvalloissa kongressin laissa vaaditaan, että kaikkien valtion virastojen on suoritettava riittävät omien 
maksujensa tarkastukset laskeakseen tilastollisesti pätevän arvion ohjelmissa esiintyvien virheellisten maksu -
jen vuotuisesta määrästä, jos riskianalyysin perusteella on todennäköistä, että virheellisten maksujen osuus 
on yli 1,5 prosenttia maksetusta kokonaismäärästä. Virastojen on julkaistava tulokset sekä ekstrapoloituna 
kokonaismääränä että prosenttiosuutena suoritetuista maksuista. Valtion virastojen tarkastajien on raportoita -
va, onko luvut määritetty ja julkaistu kongressin lain77 mukaisesti.
Virheellisiksi maksuiksi määritellään
 ο tukikelpoisille edunsaajille maksetut väärät määrät
 ο tukeen oikeuttamattomille edunsaajille maksetut määrät
 ο tavaroista ja palveluista, joita ei ole saatu tai toimitettu, maksetut määrät
 ο päällekkäismaksut tai
 ο maksut, joiden osalta dokumentaatio ei riitä tai sitä ei ole havaittu.
77 Nykyään Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act 2012 (IPERIA). Tietyt virastot alkoivat raportoida virheellisistä maksuista 
vuonna 2003, kuten vaaditaan laissa Improper Payments Information Act of 2002 (IPIA).PARLAMENTIN
PAINOSTUS
43 Huomautukset Taulukko 3Yhdysvaltojen ja EU:n mallien erot ja samankaltaisuudet budjettimenojen 
virhetason arvioinnissa
Yhdysvaltojen hallitus Euroopan komissio
Arvioidun virhetason 
laskentavastuuVarojen hallinnoijien on esitettävä tilastollinen arvio 
virhetasoista√ osittain1
KattavuusOtanta käsittää kaikki talousarviosta suoritetut maksut x x
Varojen hallinnoijien riskialttiiksi katsomat ohjelmamenot 
poimitaan otokseen√ x
Virhelaskelman perustaTilastollisin menetelmin poimitun tapahtumaotoksen 
tarkastaminen√ osittain
(Varojen hallinnoijien toteuttamat) korjaavat toimet voivat 
vähentää arvioitua virhetasoax √
Arvioidun virhetason 
esittäminenArvioitu virhetaso rahassa √ √2
Arvioitu virhetaso prosenttiosuutena √√2  
2013 ja  2015
Hallinnon tuloksetKeskimääräinen virhetaso vuosina 2013–2015 4,0 % 2,6–3,1 %3
Virhetaso vuonna 2015 4,4 % 2,3–3,1 %
1  Komissio kuitenkin vaatii varojen hallinnoijia jäsenvaltioissa laatimaan tilastollisia arvioita joillakin menoaloilla.
2  Komissio kvantifioi yhteenvetokertomuksessa / vuotuisessa hallinnointia ja tuloksellisuutta koskevassa kertomuksessa ”riskinalaisen määrän”, 
joka tilintarkastustuomioistuimen mukaan vastaa virhetasoa.
3  Komissio muutti vuoden 2015 vuotuisessa hallinnointia ja tuloksellisuutta koskevassa kertomuksessa arvion laskentatapaa edellisistä vuosis -
ta. Keskiarvo lasketaan julkaistujen lukujen perusteella.
44 Huomautukset 
Parhaan käytännön mukaan riskinalaiset määrät arvioidaan 
johdonmukaisen menetelmän avulla
52 
Menojen jälkitarkastusta voidaan käyttää organisaatiossa moniin eri tarkoituksiin. 
Sen avulla voidaan
 ο varoittaa johtoa tietyistä käyttäytymismalleista
 ο tuoda esiin tiettyjä sovellettavaan lainsäädäntöön liittyviä riskejä
 ο luoda perusta toiminnan kohdistamiselle riskien lieventämiseen78
 ο antaa hallintoelimen arvioida ylimmän johdon riskientorjuntaa.
Kaikki nämä tavoitteet edellyttävät, että organisaatio laatii erikseen arviot virheistä ja 
korjaavista toimista. Lisäksi on tärkeää, että elin arvioi eri syistä johtuvien virheiden 
vaikutusta.
53 
Yhdysvalloissa presidentin kanslia (joka vastaa hallinnosta ja talousarviosta) 
neuvoo valtion virastoille, miten virheellisiä maksuja arvioidaan tilastollisesti. Se 
ei etenkään salli valtion virastojen luottaa alavirastojen raportointiin tai maksujen 
saajiin ainoana virheellisiä maksuja koskevien arvioiden79 lähteenä eikä vähentää 
laskettua perintätoimien vaikutusta virheellisten maksujen kokonaismäärästä. 
Valtion virastojen tarkastajien (ylitarkastajien) on arvioitava, ovatko virastot 
IPERIA-lain mukaisia. Virastojen, joiden ohjelmien on raportoitu olleen kolmena 
peräkkäisenä vuonna IPERIA-lain vastaisia, on toimitettava kongressille ehdo -
tuksia, jotta ohjelmat voitaisiin hyväksyä uudelleen tai jotta niiden perustamista 
koskevia perussääntöjä voitaisiin muuttaa80.78 Lieventämisen kehys perustuu 
neljän T:n lähestymistapaan: 
Treat, Tolerate, Transfer, 
Terminate (eli käsittele, siedä, 
siirrä ja lopeta).
79 Virasto voi kuitenkin 
koordinoida tätä työtä muiden 
tarkastajien suorittaman työn 
kanssa. Executive Office of the 
President, Office of 
Management and Budget, 
Appendix C to circular 
No  A-123 requirements for 
effective estimation and 
remediation of improper 
payments, 2014.
80 IMPROPER PAYMENTS: Chief 
Financial Officers (CFO) act 
agencies need to improve 
efforts to address compliance 
issues, GAO, kesäkuu 2016.
45 Huomautukset 
Prodi-uudistuksen ansiosta käyttöön otetut kertomukset 
muodostavat edelleen komission sisäisen raportoinnin 
perustan
54 
Uudistuksen myötä komissiossa otettiin käyttöön suunnittelu- ja seurantaväli -
neitä. Kukin pääosasto valmisteli tulevalle vuodelle hallintosuunnitelman, jonka 
tarkoituksena oli muuntaa komission työohjelman toimintapoliittiset tavoitteet 
konkreettisiksi toiminnan tavoitteiksi. Komissio muutti näitä järjestelyjä vuonna 
2016 korvaamalla hallintosuunnitelmat viisivuotisilla strategisilla suunnitelmilla ja 
vuotuisilla hallintosuunnitelmilla81.
55 
Vuotuinen toimintakertomus on pääjohtajan laatima hallintoa koskeva (sisäinen) 
kertomus komission jäsenille82. Vuotuisessa toimintakertomuksessa käsitellään 
hallinnointia ja sisäistä valvontaa sekä hallintosuunnitelmassa kartoitettujen 
keskeisten tavoitteiden saavuttamista ja toimintojen toteuttamista. Vuotuisessa 
toimintakertomuksessa esitetään pääjohtajan tai osastopäällikön lausuma vuotui -
sessa toimintakertomuksessa esitetyistä taloudellisista tiedoista. 
56 
Jos pääjohtaja ei pysty antamaan täysin kattavaa lausumaa, hän esittää varauman 
(eli esittää varauman varmuudesta).
57 
Komissio esittää yhteenvedon ja kommentoi vuotuisia toimintakertomuksia 
vuosikertomuksessa, joka vuoteen 2015 asti tunnettiin yhteenvetokertomuksena 
(jonka pääsihteeristö ja budjettipääosasto laativat yhdessä). Parlamentin pyyn -
nöistä (ks. laatikko 16 ) huolimatta komissio ei anna tässä asiakirjassa nimen -
omaista varmuutta: kuten aiempana kuvattiin ( kaavio 4 ) se antaa lausunnon, 
jossa se toteaa, että hyväksymällä yhteenvetokertomuksen se kantaa ”poliittisen 
vastuun” komission toimista. Yhteenvetokertomuksen vaihtuvat otsikot ja eri 
tavat, joilla komissio on ilmaisee kantavansa vastuunsa, esitetään kaaviossa 8 .81 Strateginen suunnitelma 
rakentuu ensisijaisten 
tavoitteiden saavuttamista 
tukeville tavoitteille, jotka on 
määrä saavuttaa komission 
koko toimintakauden (eli tällä 
suunnittelukierroksella 
vuosien 2016–2019) aikana. 
Strateginen suunnitelma 
muodostaa kehyksen 
täytäntöönpanon 
yksityiskohdille, jotka on 
määrä eritellä seuraavassa 
vuotuisessa 
hallintosuunnitelmassa.
82 Vuotuiset toimintakertomuk -
set ovat saatavilla julkisesti 
vuotuisen hallinnointia ja 
tuloksellisuutta koskevan 
kertomuksen julkaisemisen 
jälkeen. Pääsihteeristö, 
budjettipääosasto ja sisäisen 
tarkastuksen osasto arvioivat 
vuotuisia toimintakertomuksia 
(vertaisarvioinnissa) ja sisäisen 
tarkastuksen osasto toimittaa 
vähäisen määrän rajoitettuja 
tarkastuksia joka vuosi, mutta 
kertomuksen sisällöstä 
päättää viime kädessä 
pääjohtaja.
46 Huomautukset Laatikko 16Parlamentin harjoittama painostus: varmuuden antaminen
Euroopan parlamentti on usein painostanut komissiota antamaan selkeämpiä selvityksiä.
2003: Se pyysi komissiota ”muuntamaan vuotuisen yhteenvedon konsolidoiduksi tarkastuslausumaksi komis -
sion hallinnosta ja varainhoidon valvonnasta yleensä”83.
2010: Se kannusti komissiota ”edelleen parantamaan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmäänsä sekä ilmoittamaan 
vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toteutetuista toimista ja toimenpiteistä:
 οottamalla mukaan unionin toimielinten kannalta merkitykselliset, unionin yhtiölainsäädännössä vaaditut 
tai ehdotetut hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän osatekijät
 οryhtymällä toimiin, jotta puheenjohtaja voi allekirjoittaa tilinpäätöksen ja antaa tilinpäätöksen kanssa:
– kuvauksen riskeistä ja epävarmuustekijöistä, jotka saattavat vaikuttaa politiikan tavoitteiden saavut -
tamiseen, sekä lausunnon, jossa puheenjohtaja ottaa yhdessä komission jäsenten kollegion kanssa 
vastuun riskinhallinnasta sekä
– muodollisen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan ilmoituksen, josta käy selvästi ilmi, mitä 
kansainvälisiä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän standardeja komissio noudattaa, sekä objektiivinen 
ja kattava selvitys, jos on tarvetta poiketa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa säännöstössä 
annetuista suosituksista (”noudata tai selitä” -periaate)”84.
Komissio ei hyväksynyt suositusta.
2013 : parlamentti pyysi komissiota ”esittämään yhteenvetokertomuksessaan aidon ”tarkastuslausuman” pää -
johtajien vuotuisten toimintakertomusten perusteella”85.
83 P6_TA(2005)0092, kohta 62.
84 P7_TA(2012)0153, kohta 35.
85 Ks. alaviite 74.PARLAMENTIN
PAINOSTUS
47 Huomautukset 
Yhteenvetokertomuksesta vuotuiseen hallintoa ja tuloksellisuutta koskevaan 
kertomukseenKaavio 8
2015–
–
”Yhteenveto vuodelta 2004”
2014201120102006200520042002
20032001Raportointi hallinnosta Raportointi tuloksellisuudesta
Komission 
antamat 
”lausumat”Komissio ei 
antanut
lausumaa
”Vuotuinen hallinnointia ja tuloksellisuutta koskeva kertomus”
 [”Kollegio hyväksyy EU:n talousarviota varten vuotuisen hallinnointia ja tuloksellisuutta 
koskevan kertomuksen vuodelta 2015 vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyjen 
lausumien ja varaumien perusteella ja ottaa yleisen poliittisen vastuun EU:n
talousarvion hallinnoinnista.”]”318 artiklan mukainen 
arviointikertomus”/one.superior”Yhteenveto politiikan 
saavutuksista”
”Antamalla tämän yhteenvetokertomuksen 
komissio ottaa yleisen poliittisen vastuun 
EU:n talousarvion hallinnoinnista
pääjohtajiensa ja toimialajohtajiensa 
vuotuisissa toimintakertomuksissaan 
esittämien lausumien ja varaumien
perusteella. ””Antamalla tämän yhteenvetokertomuksen 
komissio ottaa poliittisen vastuun
pääjohtajiensa ja toimialajohtajiensa 
hallinnointitoimista niiden lausumien
ja varaumien perusteella, joita nämä ovat 
esittäneet vuotuisissa
toimintakertomuksissaan””Yhteenveto komission
[vuoden] hallinnollisista
saavutuksista””Yhteenveto pääosastojen
ja yksiköiden vuotuisista
toimintakertomuksista””Yhteenveto pääosastojen ja
toimialapäälliköiden vuotuisista 
toimintakertomuksista ja
lausumista”
1  SEUT-sopimuksen 318 artiklassa vaaditaan, että komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle unionin varoja koskevan arviointikerto -
muksen saavutetuista tuloksista. Tämä kertomus ei kata kyseistä arviointikertomusta.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
48
 Johtopäätökset 
ja suositukset
58 
Komissio on monimutkainen organisaatio, jonka vastuulla on yli 140  miljardin  eu-
ron vuotuinen talousarvio. Se onnistui muuttamaan hallintojärjestelyjään huo -
mattavasti vuosituhannen ensimmäisellä vuosikymmenellä, mm. perustamalla 
sisäisen tarkastuksen osaston86 ja sisäisen tarkastuksen seurantakomitean87 ja 
soveltamalla kansainvälisiä standardeja sisäiseen valvontaan88 ja kirjanpitoon89. 
Paras käytäntö on kuitenkin sittemmin kehittynyt. Joitakin toimia90 on toteutet -
tu, mutta siitä huolimatta tilintarkastustuomioistuin havaitsi aloja, joilla tarkas -
tukseen, varainhoitoon ja valvontaan painottuvat komission hallintojärjestelyt 
olivat standardeissa määritetystä tai vertailukohteiksi valittujen kansainvälisten 
ja julkisten elinten käyttöönottamasta parhaasta käytännöstä poikkeavia tai eivät 
täysin vastanneet sitä.
59 
”Komission jäsenten poliittisen vastuun” pitäminen erillään pääjohtajien operatii -
visesta vastuusta hämmentää tilivelvollisuussuhteita, sillä ei ole selvää, kattaako 
”poliittinen vastuu” vastuun pääosastojen toimista vai onko se siitä erillinen (ks. 
kohdat 21 ja 22). Viimeaikaisissa organisaatiouudistuksissa on alettu käsitellä 
joitakin ”siilokulttuurin”91 riskejä. Voidakseen edelleen puuttua keskeisiin riskeihin 
komission on edelleen lujitettava hallintorakennetta koko toimielimessä.
60 
Sisäisen tarkastuksen osasto keskittyy työssään komission sisäisen valvonnan 
järjestelmiin. Komission ulkopuoliset toimet, joista aiheutuvista menoista vastaa 
komissio, kuuluvat varoja käyttävissä pääosastoissa toimivien jälkitarkastusyk -
siköiden vastuualueeseen (ks. kohdat 25 ja 26). Tämä vaikuttaa tietoihin, jotka 
esitetään komission tarkastuskomitealle. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitean 
tehtävä (ja riippumattomien ulkoisten jäsenten osallistuminen) on rajoitetumpi 
kuin vertailukohteiksi valittujen kansainvälisten elinten tarkastuskomiteoilla (ks. 
kohdat 30 ja 31).
61 
Sisäisen valvonnan alalla komissio on COSO 1992 -kehyksen täytäntöönpanon 
jälkeen siirtymässä COSO 2013 -kehykseen. Komissio on julkaissut kaksi tiedonan -
toa – petoksista ja petosten torjuntastrategiasta – mutta petosriskiä ei kuiten -
kaan ole otettu huomioon nykyisessä sisäisen valvonnan kehyksessä (kohta 39). 
Tämä voi vaikuttaa kielteisesti pääosaston petosarvioinnin92 vaikuttavuuteen ja 
asettaa komission alttiiksi mahdolliselle petosriskille.86 Ks. kohdat 23 ja 24.
87 Ks. kohdat 27–29.
88 COSO, ks. kohdat 32–34.
89 IPSAS, ks. kohdat 40 ja 41.
90 Mm. Tilinpäätöksen sisältö ja 
analyysi -asiakirjan 
julkaiseminen 
suoriteperusteisen EU:n 
tilinpäätöksen kanssa, 
raportointi tuloksellisuudesta 
(joka vuonna 2015 johti siihen, 
että hallinnosta raportoitiin 
vuotuisessa hallinnointia ja 
tuloksellisuutta koskevassa 
kertomuksessa), ja siirtyminen 
päivitettyyn 2013 COSO 
internal control – integrated 
framework -kehykseen.
91 Ks. kohta 17.
92 Pääosaston petostorjunta-
arviointeja ei koordinoida 
riittävän hyvin vuotuisen 
riskinhallinnan kanssa tai ne 
on toteutettu liian korkealla 
tasolla, joten niissä ei oteta 
huomioon nykyistä sisäisen 
valvonnan rakennetta. Niissä 
ei käsitellä kaikkia petossyklin 
osa-alueita eivätkä ne kata 
kaikkia hallintotapoja. 
Petosten torjuntastrategissa 
huomioon otettuja riskejä ei 
myöskään aseteta etusijalle 
eikä niitä voida täsmäyttää 
yksittäin tai linkittää 
torjuntastrategian 
toimintasuunnitelman toimiin 
(vuoden 2015 yleislausumaa 
tukeva sisäisen valvonnan 
osaston valmisteluasiakirja, 
toukokuu 2016).
49 Johtopäätökset ja suositukset 
62 
Komissio on vuodesta 2005 alkaen laatinut tilinpäätöksen kansainvälisten stan -
dardien mukaisesti. Viimeaikaisista innovaatioista ja tilintarkastustuomioistuimen 
yhteistyöstä huolimatta komissio julkaisee tilinpäätöksensä edelleen myöhem -
min kuin suurin osa EU:n jäsenvaltioista (ks. kohta 44 ja kaavio 7 ).
63 
Komissio on viime aikoina alkanut liittää tilinpäätökseensä muuta kuin taloudel -
lista informaatiota. Parannuksista huolimatta se esittää edelleen tilinpäätöksen 
yhteydessä vähemmän muuta kuin taloudellista informaatiota kuin muut tar -
kastuksessa huomioon otetut organisaatiot. Tiedot on esitetty hajallaan useissa 
komission ja pääosaston tason asiakirjoissa (ks. kohdat 45 ja 47).
64 
Komissio on vuodesta 2013 alkaen myöntänyt, että EU:n menoihin liittyvä virhe -
taso on olennainen. Yksittäisten pääosastojen arvioita sääntöjenvastaisten meno -
jen tasosta ei ole laadittu johdonmukaisilla menetelmillä (ks. kohdat 50–53).
65 
Paras käytäntö on kehittynyt Prodi-uudistusten jälkeen. Vaikka joitakin toimia on 
toteutettu, tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komissio poikkeaa parhaasta 
käytännöstä tai ei täysin noudata sitä seuraavilla aloilla:
 ο sisäisen tarkastuksen osaston käsittelemät korkean tason hallintokysymykset 
(kohdat 25 ja 26)
 ο sisäisen tarkastuksen seurantakomitean kokoonpano (kohta 31) ja
 ο seuraavat sisäisen tarkastuksen seurantakomitean kattamat alat:
– ulkoisten tarkastusten tulokset
– riskienhallinta
– taloudellinen ja tuloksellisuusraportointi ja
– komission pääosastojen ja jälkitarkastusyksiköiden työ (kohdat 26, 30 ja 31)
 ο petosriskin huomioon ottaminen sisäisen valvonnan kehyksessä (kohta 39)
 ο tilinpäätöksen julkaisuajankohdan määrittäminen (kohta 44)
50 Johtopäätökset ja suositukset 
 ο tilinpäätöksen liiteasiakirjat:
– selvitys hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä
– puheenjohtajan kertomus
– selvitys operatiivisista ja strategisista riskeistä
– kertomus muusta kuin taloudellisesta tuloksellisuudesta
– tietoa vuoden aikana toteutetuista toimista ja toimintapoliittisten tavoit -
teiden saavuttamisesta
– kertomus tarkastuskomitean roolista ja päätelmistä ja
– lausunto julkisen talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyydestä 
(kaavio 7  ja kohta 45)
 ο sääntöjenvastaisten menojen tason laskennan johdonmukaisuus ja tulosten 
analysointi kaikissa pääosastoissa (kohta 53).
66 
Komission olisi joko sovellettava parasta käytäntöä tai selitettävä, miksi se katsoo, 
että sen soveltaminen ei ole asianmukaista (ks. alaviite 19).
Suositus 1 – Selitetään, milloin ei sovelleta parasta käytäntöä
Komission olisi selitettävä eurooppalaisilta yleisen edun kannalta merkittäviltä 
yhteisöiltä edellytetyllä tavalla, miksi se on päättänyt olla soveltamatta parasta 
käytäntöä.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Huhtikuu 2017.
51 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 2 – Sovelletaan parasta käytäntöä
Komission olisi
a) pyydettävä sisäisen tarkastuksen osastoa tekemään enemmän korkean tason 
hallintokysymyksiä koskevaa tarkastustyötä
b) saatettava päätökseen sisäisen valvonnan kehyksen yhdenmukaistaminen 
COSO 2013 -periaatteiden kanssa
c) aikaistettava tilinpäätöksen julkaisemista
d) koottava jo olemassa oleviin kertomuksiin sisältyvät tiedot yhdeksi tilivelvol -
lisuutta koskevaksi kertomukseksi tai kertomusten sarjaksi , joka sisältää 
tilinpäätöksen lisäksi seuraavat asiakirjat:
 ο selvitys hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä
 ο puheenjohtajan kertomus
 ο selvitys operatiivisista ja strategisista riskeistä
 ο kertomus muusta kuin taloudellisesta tuloksellisuudesta
 ο tietoa vuoden aikana toteutetuista toimista ja toimintapoliittisten tavoit -
teiden saavuttamisesta
 ο kertomus tarkastuskomitean roolista ja päätelmistä
 ο lausunto julkisen talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyydestä 
ja tarvittaessa linkit muissa kertomuksissa esitettyihin tietoihin
e) esitettävä tilivelvollisuutta koskeva kertomus tai kertomusten sarja  tilin -
päätöksen tarkastusta varten ja annettava tarkastajan tehtäväksi tarkastaa, 
että muut kertomuksessa esitetyt tiedot ovat yhdenmukaisia tilinpäätöstieto -
jen kanssa
f) julkaistava osana tilinpäätöstä tai sen liitetiedoissa johdonmukaisilla mene -
telmillä arvioitu virhetaso
g) päivitettävä ja julkaistava hallintojärjestelynsä säännöllisesti ja selitettävä 
valitsemansa rakenteet ja prosessit suhteessa valitsemaansa kehykseen
h) muutettava  sisäisen tarkastuksen seurantakomitea tarkastuskomiteaksi, jossa 
suurin osa jäsenistä on riippumattomia, ulkoisia jäseniä, ja laajennettava sen 
toimeksiantoa siten, että se kattaa riskinhallinnan, taloudellisen raportoin -
nin ja jälkitarkastuksista vastaavien yksiköiden ja tarkastusosastojen työn ja 
tulokset.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Huhtikuu 2018.
52 Johtopäätökset ja suositukset 
Tilintarkastustuomioistuimen V jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Lazaros S. LAZAROUN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
20. syyskuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

53
 Liitteet
GGPS-kehys ja COSO 2013Liite I
A. 
(A-1)
B. 
(B-15)
C. 
(C-6)
D. 
E.
(E-3 ja 4)(D-6)
F.
(F-7, 9, 10, 11 ja 12)
G.
(G-13, 14, 16 ja 17)COSO 2013: Sisäisen valvonnan periaatteet
1.
2. 
3. 
4.
5.
6.
7. 
8.
9.
10.
11. 
12. 
13.
14.
15.
16.
17.Soveltaa avoimuuteen, 
raportointiin ja vaikutta-van tilinvelvollisuuden takaavaan tarkastamiseen liittyviä hyviä käytäntöjä.Hallinnoi riskejä ja 
tuloksellisuutta tiukalla sisäisellä valvonnallaja vahvalla julkisellavarainhoidolla.Kehittää organisaation valmiuksia, mm. johdon ja organisaatiossa työskentele-vien yksilöiden valmiuksia.Määrittää odotettujen seurausten aikaansaami-sen optimointiin tarvitta-vat toimet.Määrittelee tulokset 
kestävinä taloudellisina, 
sosiaalisina ja
ympäristöllisinä hyötyinä.Varmistaa avoimuuden ja sidosryhmien kattavan osallistumisen.A. Käyttäytyy rehellisesti, osoittamalla vahvaa sitoutumista eettisiin arvoihin ja noudattamalla oikeusvaltion periaatteita.Julkissektorin hyvän 
hallintotavan periaat-
teet (GGPS) -kehys 
(CIPFA/IFAC)
Tarvittaessa organisaatio arvioi sisäisen valvonnan puutteet ja välittää ne oikea-aikaisesti tiedoksi korjaavista toimista vastaaville osapuolille,mm. ylimmälle johdolle ja hallintoneuvostolle.Organisaatio valitsee, kehittää ja suorittaa jatkuvia ja/tai yksittäisiäarviointeja varmistuakseen, että sisäisen valvonnan osa-alueet ovat olemassa ja toimivat.Organisaatio kommunikoi ulkoisten osapuolten kanssa sisäisen valvonnan toimintaan vaikuttavista seikoista.Organisaatio huolehtii sisäisen valvonnan toimintaa tukevasta sisäisestä 
tiedonvälityksestä mm. tavoitteiden ja vastuualueiden osaltaOrganisaatio saa tai tuottaa tarkoituksenmukaista, laadukasta tietoa sisäisen 
valvonnan toiminnan tueksi.Organisaatio toteuttaa valvontatoimia sellaisten toimintapolitiikkojen avulla, 
joissa vahvistetaan odotukset ja täytäntöönpanomenettelyt.Organisaatio valitsee ja kehittää yleisiä valvontatoimia tavoitteidensaavuttamista tukevaa teknologiaa varten.Organisaatio valitsee ja kehittää valvontatoimia, joilla lievennetään
tavoitteiden saavuttamiseen kohdistuvat riskit hyväksyttäville tasoille.Organisaatio yksilöi ja arvioi muutokset, jotka voisivat vaikuttaa merkittävällä 
tavalla sisäisen valvonnan järjestelmään.Organisaatio arvioi petoksen mahdollisuuden arvioidessaan tavoitteiden 
saavuttamiseen kohdistuvat riskit.Organisaatio yksilöi tavoitteiden saavuttamiseen koko organisaatiossa 
kohdistuvat riskit ja analysoi riskejä määrittäen, miten kyseisiä riskejä olisi 
hallinnoitava.Organisaatio määrittää niin selkeitä tavoitteita, että tavoitteisiin liittyvät 
riskit voidaan havaita ja arvioida.Organisaatio pitää yksilöitä tilivastuullisina sisäisen valvonnan
vastuualueista pyrittäessä saavuttamaan tavoitteita.Organisaatio osoittaa olevansa sitoutunut houkuttelemaan palvelukseen, 
kehittämään ja pitämään palveluksessaan päteviä yksilöitä tavoitteiden 
mukaisesti.Johto vahvistaa hallintoneuvoston valvonnassa rakenteet, raportointiketjut
ja asianmukaisen toimivallan ja vastuualueet tavoitteiden saavuttamiseksi.Johtokunta osoittaa riippumattomuutta johdosta ja valvoo sisäisen
valvonnan kehitystä ja tuloksellisuutta.1. Organisaatio osoittaa sitoutuvansa rehellisyyteen ja eettisiin arvoihin.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
54 Liitteet 
Valittujen organisaatioiden raportointikehyksen keskeiset OSA-ALUEET
Direktiivi  
2014/95/EUIntegroitua rapor -
tointia käsittelevä 
kansainvälinen 
komitea (IIRC)Building Trust 
Award (Yhdistynyt 
kuningaskunta)IPSASB:n suosi -
teltua käytän -
töä koskeva ohje 
nro 2Taloudellisen yhteistyön 
ja kehityksen järjestön 
(OECD) monikansallisia 
yrityksiä koskevat toi -
mintaohjeet (III Tietojen 
ilmoittaminen)
HallintoHallinnointi ­ ja 
ohjausjärjestelmäHallintoSelkeä selvitys hallinto ­
rakenteesta ja ylimmän 
johdon painotuksesta
Avointa tietoa siitä, 
miten hallintoneuvosto 
hallinnoi organisaatiota 
vaikuttavalla tavallaHallinto Hallintorakenteet 
ja ­periaatteet
RiskitNäihin seikkoihin liittyvät 
merkittävimmät riskit, 
jotka koskevat yrityksen 
toimintoja, mukaan 
luettuina, kun se on 
merkityksellistä ja oikea ­
suhteista, sen liikesuhteet, 
tuotteet tai palvelut, ja 
jotka todennäköisesti 
aiheuttavat haitallisia 
vaikutuksia näillä aloilla, 
ja miten yritys hallitsee 
näitä riskejäRiskit ja mahdollisuudetRiskien, strategisten 
tavoitteiden ja vuosi ­
kertomuksen välinen 
yhteys
Kvantifioidut riskit
Selvitys siitä, miten 
riskiprofiilin dynamiik ­
ka on muuttunut ajan 
mittaanRiskit ja epävar ­
muustekijät: Riskit 
ja epävarmuus ­
tekijät, joilla on 
taloudellinen 
vaikutus, riskien 
lieventämistoi ­
menpiteet sekä 
sisäiset ja ulkoiset 
riskitTietoa riskienhallinta ­
järjestelmistä ja lakien 
noudattamisesta sekä
lausunnoista tai 
käytännesäännöistä
Ennakoitavissa olevat 
riskitekijät
Taloudellinen 
ja muu kuin 
taloudellinen 
tuloksellisuusTietoa on valmisteltava 
tunnustetun kehyksen 
(kansallisen, unionin tai 
kansainvälisen kehyksen) 
mukaisesti
Julkaisu tilinpäätöksen 
yhteydessä tai erikseen 
(kuuden kuukauden 
kuluessa)
Muita kuin taloudellisia 
tietoja koskevassa lausun ­
nossa on viitattava tilin ­
päätöksessä raportoituihin 
lukuihin ja annettava 
niistä lisäselvityksiä
Muut kuin taloudelliset 
keskeiset tulosindi ­
kaattorit, jotka ovat 
merkityksellisiä tietylle 
liiketoiminnalleSelvitysYmmärrettävä ja oikea 
kuvaus taloudellisesta 
tuloksellisuudesta, joka 
on yhdenmukainen 
perustana olevan 
tilinpäätöksen kanssa
Tosiasiallinen tulok ­
sellisuus suhteessa odo ­
tettuun/budjetoituun 
tuloksellisuuteen
Strategisiin tavoitteisiin 
mukautetut kvantifioi ­
dut keskeiset tulosindi ­
kaattorit Tasapuolinen 
arviointi saavutetuista 
päämääristä ja tulok ­
sellisuudesta suhteessa 
tavoitearvoonTietoa tilinpää ­
töksestä sekä 
variansseista ja 
kehityssuunnista
Talousarvion ja 
tilinpäätöksen 
tosiasiallisten 
määrien vertailuYrityksen taloudellinen ja 
toiminnan tulosLiite II
Kaikissa kehyksissä olevat  
osa­alueet Neljässä viidestä kehyksestä olevat 
osa­alueet Kolmessa viidestä kehyksestä olevat 
osa­alueet 
55 Liitteet Liite II
Direktiivi  
2014/95/EUIntegroitua rapor -
tointia käsittelevä 
kansainvälinen 
komitea (IIRC)Building Trust 
Award (Yhdistynyt 
kuningaskunta)IPSASB:n suosi -
teltua käytän -
töä koskeva ohje 
nro 2Taloudellisen yhteistyön 
ja kehityksen järjestön 
(OECD) monikansallisia 
yrityksiä koskevat toi -
mintaohjeet (III Tietojen 
ilmoittaminen)
Sosiaaliset  
ja henkilöstöky -
symyksetSosiaaliset ja 
työntekijäkysymykset
Ihmisoikeuksien 
kunnioittaminenPääomat: taloudellinen, 
valmistettu, älyllinen, 
humaaninen, sosiaa ­
linen ja suhteet sekä 
luonnollinen Ihmisiä koskevien orga ­
nisaation osatekijöiden 
käsittely ja kvantitatii ­
vinen analyysi
Yhtäläisiä mahdolli ­
suuksia ja moninaisuut ­
ta koskevat tiedot–Työntekijöitä ja muita 
sidosryhmiä koskevat 
kysymykset
Tavoitteet ja 
strategiat–Strategia ja resurssien 
jakaminen  
PanoksetSelkeät perustelut
Tasapuolinen kuva 
edistyksestä suhteessa 
tavoitteisiinTietoa tavoitteista 
ja strategioista
Tehtävä ja visioYrityksen tavoitteet
Liiketoiminta -
malliLyhyt kuvaus 
liiketoimintamallista
Kuvaus yrityksen 
noudattamista toiminta ­
periaatteista, sovelletut 
due diligence ­ prosessit 
mukaan luettuina
Näiden toimintaperiaat ­
teiden tuloksetLiiketoimintamalli 
(lyhyellä, keskipitkällä 
ja pitkällä aikavä ­
lillä arvoa tuottava 
liiketoiminta)
Arvontuottoprosessi: 
sidosryhmien muodos ­
tamat ryhmä, keskeiset 
olennaiset kysymykset, 
riskit, strategiset 
tavoitteet, arvoa luovat 
osatekijät, keskeiset 
tulosindikaattorit, 
tavoitearvot, vaikutusEri toimitusmallit
Laajempia parlamen ­
taarisia tavoitteita 
tukevia liiketoimintoja 
koskeva selvitys Selvi ­
tys pääomainvestoin ­
neista ja niistä rahalle 
saatavasta vastineesta– –
Kaikissa kehyksissä olevat  
osa­alueet Neljässä viidestä kehyksestä olevat 
osa­alueet Kolmessa viidestä kehyksestä olevat 
osa­alueet 
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
56 Liitteet Liite IIIYleiskatsaus valittujen julkissektorin elinten vuosikertomuksiin ja tilinpäätöksiin
EU:n konsolidoitu 
tilinpäätös va -
rainhoitovuodelta 
20141Euroopan inves -
tointirahaston 
vuosikertomus 
vuodelta 2015Euroopan inves -
tointipankin selvi -
tys varainkäytöstä 
vuodelta 2015Yhdysvalto -
jen selvitys 
varain -
käytöstä 
vuodelta 
2015Comptes de 
l’état 2014 
(Ranska)
Suoriteperusteinen kirjanpito Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä
Yhteenveto avainluvuista Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä
Riippumattoman tarkastajan lausunto 
ohessaKyllä Kyllä Kyllä KylläJulkaistaan 
erikseen
Talousarviotuloksen ja taloudellisen tuloksen 
vertailuKylläJulkaistaan 
erikseenJulkaistaan 
erikseenKyllä Kyllä
Hallintorakenteiden ja ­ kysymysten analyysi Yhteenveto2Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä
Puheenjohtajan/vanhemman virkamiehen 
esipuhe/selvitysJulkaistaan 
erikseenKylläJulkaistaan 
erikseenKylläJulkaistaan 
erikseen
Sääntöjenvastaisten tapahtumien tai 
toimien riskin käsittelyJulkaistaan 
erikseenEi3Ei3Kyllä Ei
Sääntöjenvastaisuuksien tason arviointiJulkaistaan 
erikseenEi Ei Kyllä Ei
Informatiivinen kertomus vuoden 
tapahtumistaJulkaistaan 
erikseenKyllä Kyllä Kyllä Kyllä
Pitkän aikavälin ennuste/kestävyysraportti EiJulkaistaan 
erikseenJulkaistaan 
erikseenKyllä Kyllä
Tarkastuskomitean tehtävien ja päätelmien 
kuvausEi Kyllä Kyllä Ei Yhteenveto
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
1 Ks. kohdat 45 ja 46.
2 Ks. kohta 45.
3 Ei sovellettavissa. Näissä kertomuksissa ei käsitellä sääntöjenvastaisten tapahtumien tai toimien riskiä. Olemme kuitenkin havainneet viitteitä siitä, 
että sääntöjenvastaisuuksien taso ei ole olennainen.
57 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
Komission yhteinen vastaus I–IV kohtaan
Komissio myöntää olevan tärkeää, että hallintokehykset ovat huipputasoa. Se pyrkii noudattamaan kehittyvää ja 
standardeissa määritettyä tai kansainvälisten tai julkisten elinten käyttöön ottamaa alan parasta käytäntöä ja aikoo 
jatkaa hallintorakenteensa mukauttamista.
Komission hallintokehyksen yleiset periaatteet (eli toimivalta, tilivelvollisuus, tehtävät ja vastuualueet, komission ja 
sen jäsenten nimittäminen ja eroaminen sekä avoimuus) on vahvistettu EU:n perussopimuksissa.
Kollegio delegoi operatiiviset tehtävät komission osastoille. Sen varmistamiseksi, että kukin komission osasto on 
ottanut käyttöön organisaatiorakenteen ja sisäisen valvonnan järjestelmät, joilla parhaiten varmistetaan asianomai -
sen osaston tavoitteiden saavuttaminen, komissio on määritellyt sisäiset vähimmäisstandardit, jotka perustuvat 
kansainvälisesti tunnustettuun COSO-kehykseen. Komissio raportoi vuoden 2015 hallinto- ja tuloksellisuuskerto -
muksessaan kyseisten standardien tehokkaasta täytäntöönpanosta.
Euroopan komissioon sovellettavat hallintojärjestelyt on räätälöity komission ylivaltiolliseen luonteeseen tai sen 
erityisrakenteeseen soveltuviksi. Tällä rakenteella tarkoitetaan komission jäsenten kollegiota, jota tukee pysyvä hal -
lintohenkilöstö. Komission hallintorakenteesta vuonna 2000 tehdyt päätökset perustuivat näihin tekijöihin. Niissä 
otettiin huomioon myös riippumattomien asiantuntijoiden komitean kertomukset ja tilintarkastustuomioistuimen 
lausunnot nro 4/97 ja 1/2000.  Komission valvonta- ja tarkastusjärjestelyt ovat toimivat ja kattavat, ja niitä tehoste -
taan parhaillaan niin, että ne ovat täysin sisäistä valvontaa koskevien COSO 2013 -periaatteiden mukaiset. Lisäksi 
ulkopuolinen laadunarvioija on todennut, että komission sisäisen tarkastuksen osasto täyttää täysimääräisesti 
sisäisen tarkastuksen alan vaatimukset. Komissio pystyy näiden järjestelyjen ansiosta valvomaan moitteettomasti 
hallintorakenteen toimintaa.
Katso myös komission vastaus VI kohtaan.
V
Komission hallintokehyksen yleiset periaatteet (eli toimivalta, tilivelvollisuus, tehtävät ja vastuualueet) on vahvis -
tettu EU:n perussopimuksissa. Kollegio hyväksyy EU:n talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuus -
kertomuksen ja ottaa poliittisen kokonaisvastuun talousarvion hallinnoinnista. Komissio katsoo tämän kattavan 
vastuun komission yksiköiden työstä.
Operatiivinen valvonta toteutetaan ensinnäkin niiden käytännön järjestelyjen kautta, joita komission jäsenet, hei -
dän kabinettinsa sekä komission yksiköt keskinäisessä työssään noudattavat, ja toiseksi kaikki sisäisen tarkastuksen 
osaston suositukset käsittelevän seurantakomitean kautta. Lisäksi komissiolle raportoidaan selkeästi valtuutettujen 
tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuisissa toimintakertomuksissa ja vahvistuslausumissa sekä sisäisen tarkastajan 
lausunnossa. Katso myös komission vastaukset 55 ja 57 kohtaan.
”Siilokulttuuriin” puuttuminen oli yksi uuden komission ensisijaisista tehtävistä. Uusi komissio otti käyttöön uuden 
organisaatiorakenteen, jossa varapuheenjohtajat ovat vastuussa laajemmista toiminta-aloista ja pääsihteeristön ja 
muiden keskusyksiköiden koordinoiva rooli on vahvempi. Lisäksi se perusti useita komission laajuisia ohjausryhmiä, 
esimerkiksi toimintojohtamisen ohjausryhmän ja resurssijohtajien ryhmän.
Komission vastaus 58
VI
Sisäisen tarkastuksen osasto keskittyy parhaan käytännön, varainhoitoasetuksen ja toimenkuvauksensa mukaisesti 
väistämättä niiden pääosastojen hallinto- ja valvontajärjestelmiin, jotka ovat vastuussa tapahtumien laillisuuden ja 
sääntöjenmukaisuuden varmistamisesta. Tähän kuuluu myös näiden pääosastojen jälkitarkastus- tai tarkastusyksi -
köiden tarkastaminen. Tietoturvahallinnon lisäksi tarkastettiin myös muita hallinnon alueita, esimerkiksi seuraavia:
ο hallintosuunnitelmaan liittyvä tavoitteenasettamisprosessi
ο vuotuinen toimintaraportointiprosessi
ο petostentorjuntastrategioiden hallinto.
Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea on vain yksi monista keinoista, joilla kollegio valvoo hallintoa, riskinhallintaa 
ja sisäistä valvontaa koskevia komission käytäntöjä. Ensisijaisesti valvonta tapahtuu niiden virallisten viestintämeka -
nismien kautta, jotka sisältyvät komission jäsenten, heidän kabinettiensa ja komission yksiköiden väliseen työjär -
jestelyyn (esimerkiksi säännölliset kokoukset sekä strategisista suunnitelmista, hallintosuunnitelmista ja vuotuisista 
toimintakertomuksista käytävät keskustelut), jonka kautta tietoa saavat ensin yksittäiset komission jäsenet ja sen 
jälkeen kollegio.
Riskinhallinta, tilinpäätösraportointi ja jälkitarkastus- tai tarkastusyksiköiden tulokset ovat toimintojohtamisen ohjaus -
ryhmän, pääsihteeristön, budjettipääosaston ja asianomaisten valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulla.
VII
Julkissektorin kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (IPSASB) julkaisemassa yleistä tarkoitusta 
varten laadittujen taloudellisten raporttien viitekehyksessä1 todetaan, että tällaisiin taloudellisiin raportteihin 
”sisältyy todennäköisesti useita raportteja”, joista jokainen vastaa suoraan jonkin tietyn sidosryhmän erityistarpeita. 
Komissio esittää integroidun talous- ja tilinpäätösraportointipaketin tämän viitekehyksen mukaisesti. Pakettiin 
kuuluvat vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus, varainkäyttöä koskeva selvitys, EU:n talousarvion suojaa -
mista koskeva tiedonanto ja EU:n tilinpäätös. Paketissa esitetyt tiedot ovat samantasoiset kuin tilintarkastustuo -
mioistuimen vertailukohteiksi valitsemien organisaatioiden esittämät tiedot. Tietoa on lisäksi saatavissa esimerkiksi 
seuraavista asiakirjoista: unionin tilaa käsittelevä komission puheenjohtajan puhe, yleiskertomus Euroopan unionin 
toiminnasta ja vastuuvapauden myöntämistä koskevien suositusten seurantaraportti.
VIII Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Se pyrkii noudattamaan kehittyvää ja standardeissa määritettyä tai kan -
sainvälisten tai julkisten elinten käyttöön ottamaa alan parasta käytäntöä (katso vastaus I–IV, VIII, 24–26 ja 44–49 
kohtaan) ja aikoo jatkaa hallintorakenteensa mukauttamista.
VIII Toinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 116 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
(katso myös komission vastaus suositukseen 2 h)).
VIII Kolmas luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Komission valvontajärjestelyt (mukaan lukien sisäisen tarkastuksen osasto) 
ovat toimivat ja kattavat, ja niitä tehostetaan parhaillaan niin, että ne ovat täysin sisäistä valvontaa koskevien COSO 
2013 -periaatteiden mukaiset. Komissio pystyy näiden järjestelyjen ansiosta valvomaan riittävästi hallintorakenteen 
toimintaa.
1 ”Conceptual Framework for General Purpose Financial Reporting by Public Entities” (Conceptual Framework for GPFRs), jonka julkissektorin 
kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja käsittelevä elin (IPSASB) hyväksyi lokakuussa 2014.
Komission vastaus 59
VIII Neljäs luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Katso vastaus 62 kohtaan.
VIII Viides luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen ja esittää sen mukaisesti raporttipaketin, jonka avulla lievennetään tiedon saata -
vuutta ja laatua koskevia lisäriskejä. Katso jäljempänä vastaus suositukseen 2 e).
Komissio on jo ryhtynyt tämän suuntaisiin toimiin julkaisemalla 19. heinäkuuta 2016 integroidun talous- ja 
tilinpäätösraportointipaketin.
Yksi ainoa tilivelvollisuuspaketti ei olisi riittävä eikä IPSASB:n julkaiseman yleistä tarkoitusta varten laadittujen 
taloudellisten raporttien viitekehyksen mukainen. Tässä viitekehyksessä nimittäin todetaan selvästi, että yleistä 
tarkoitusta varten laadittuihin taloudellisiin raportteihin, joiden tavoitteena on esittää tilivelvollisuus- ja päätöksen -
tekotarpeita varten hyödyllisiä tietoja, ”sisältyy todennäköisesti useita raportteja, joista jokainen vastaa suoremmin 
taloudellisen raportoinnin tavoitteiden tiettyjä osia”. Komissio esittää tai aikoo esittää tämän viitekehyksen mukai -
sesti seuraavat asiakirjat, jotka kattavat tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat tiedot, selvitykset ja kertomukset:
VIII Viides luetelmakohta – Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio on parhaillaan päivittämässä selvitystä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä.
VIII Toinen luetelmakohta
Puheenjohtajan kertomusta vastaa komission tapauksessa unionin tilaa käsittelevä puhe, joka pidetään syyskuussa.
VIII Viides luetelmakohta – Kolmas luetelmakohta
Hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen lisäksi komissio raportoi ja tiedottaa operatiivisista ja strategisista riskeistä laajasti unio -
nin tilaa käsittelevässä puheenjohtajan puheessa sekä kunkin pääosaston strategisissa suunnitelmissa ja hallintosuunnitelmissa.
VIII Viides luetelmakohta – Neljäs luetelmakohta
Vuotuiset toimintakertomukset ja vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus sisältävät tietoa muusta kuin talou -
dellisesta tuloksellisuudesta.
VIII Viides luetelmakohta – Viides luetelmakohta
Yleiskertomus Euroopan unionin toiminnasta ja vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus sisältävät tietoa vuo -
den aikana toteutetuista toimista ja toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisesta.
VIII Viides luetelmakohta – Kuudes luetelmakohta
Seurantakomitean vuosikertomus sisältää yhteenvedon päätelmistä, jotka seurantakomitea on tehnyt toiminta-alal -
laan, ja siinä kerrotaan, mitkä asiat se on saattanut kollegion tietoon. Seurantakomitean työhön viitattiin yhteen -
vetokertomuksissa ja vuoden 2015 hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa. Hallinto- ja tuloksellisuuskertomukset 
sisältävät tulevaisuudessa erityisen osion, jossa käsitellään seurantakomitean tehtäviä ja sen esittämiä päätelmiä.
VIII Viides luetelmakohta – Seitsemäs luetelmakohta
EU:n talousarviota ei voida verrata valtioiden talousarvioihin, koska erityisesti sen velkaulottuvuus (eli kyky vastata 
taloudellisista sitoumuksista taikka uudelleenrahoittaa tai ottaa lisää velkaa) ja tuloulottuvuus (eli kyky vaihdella 
käytössä olevia verotasoja tai ottaa käyttöön uusia tulolähteitä) poikkeavat niistä.
Komission vastaus 60
EU:ssa tulevien maksuvelvoitteiden ja talousarvion painopisteiden keskipitkän ja pitkän aikavälin vakaus ja enna -
koitavuus turvataan monivuotisen rahoituskehyksen avulla. Komissio esittää näistä seikoista tietoja hallinto- ja 
tuloksellisuuskertomuksessa, varainkäyttöä koskevassa selvityksessä, tilinpäätöksessä sekä tarvittaessa muissa 
raporteissa.
VIII Viides luetelmakohta – Kuudes luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain.
Tiedot, joihin uusi integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti ja sitä täydentävät raportit perustuvat, asete -
taan mahdollisuuksien mukaan (toisin sanoen etenkin jäsenvaltioille tarvittavien tietojen esittämiseksi asetettujen 
määräaikojen mukaan) tilintarkastustuomioistuimen saataville johdonmukaisuuden tarkastamista varten.
VIII Seitsemäs luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Se sisällyttää jatkossakin vuotuiseen hallinto- ja tuloksellisuuskertomukseen 
tiedot riskinalaisesta kokonaismäärästä.
VIII Kahdeksas luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Se päivittää ja julkaisee hallintojärjestelynsä jatkossa säännöllisesti ja selit -
tää, miten se noudattaa kansainvälisiä standardeja ja hyvää käytäntöä.
VIII Viides luetelmakohta – Yhdeksäs luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain. Kun sisäisen tarkastuksen seurantakomitean jäsenistö vaihtuu komi -
tean toimikauden puolivälissä, komissio harkitsee sellaisten ulkoisten jäsenten määrän lisäämistä, joilla on tilintar -
kastuksen ja siihen liittyvien alojen todistettua ammatillista asiantuntemusta ja jotka komissio nimittää avoimella ja 
läpinäkyvällä menettelyllä. Riskinhallinta, tilinpäätösraportointi ja jälkitarkastuksen tai tarkastuksen tulokset ovat 
toimintojohtamisen ohjausryhmän, pääsihteeristön, budjettipääosaston ja asianomaisten valtuutettujen tulojen ja 
menojen hyväksyjien vastuulla. Viestinnällä, etenkin vuotuisilla toimintakertomuksilla sekä hallintosuunnitelmilla 
ja strategisilla suunnitelmilla, varmistetaan, että valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät tiedottavat asianomai -
sille komission jäsenille sekä kollegiolle, joka voi tämän ansiosta harjoittaa asianmukaista valvontaa. Lisäksi sisäisen 
tarkastuksen osasto tarkastaa säännöllisesti asianomaisten pääosastojen jälkitarkastus- tai tarkastusyksiköt etenkin 
jaetun hallinnoinnin kaltaisilla keskeisillä aloilla, ja sisäisen tarkastuksen seurantakomitea käsittelee sen havainnot. 
Komissio harkitsee, kehottaako se sisäisen tarkastuksen osastoa aloittamaan riskinhallintaa, tilinpäätösraportointia 
ja jälkitarkastus- tai tarkastusyksiköitä koskevien hallinto-/valvontajärjestelyjen tarkastustyön, etenkin toisen tason 
tarkastukset, ja pyrkii näin selvittämään, voidaanko näiden mekanismien tuloksellisuutta parantaa.
Huomautukset
15
Yksi komission hallintojärjestelmän ainutlaatuisista piirteistä on se, että vastuunjako ja tilivelvollisuuslinjat on 
vahvistettu perussopimuksessa (317 artikla) ja varainhoitoasetuksessa (66 artikla). Ne on myös esitetty vuoden 2000 
valkoisessa kirjassa, jossa on otettu huomioon riippumattomien asiantuntijoiden komitean suositukset.
Komissiolle on ominaista myös se, että aina kun uusi kollegio aloittaa työnsä, sisäisiä organisaatio-, hallinto- ja 
tilivelvollisuusjärjestelyjä voidaan tarkistaa. Tähän käytetään komission jäsenten toimeksiantokirjeitä, Euroopan 
komission työmenetelmiä (katso C(2014) 9004) sekä komission jäsenten ja komission yksiköiden välisiä kirjallisia 
työjärjestelyjä.
Komission vastaus 61
21
Komission hallintokehyksen yleiset periaatteet (eli toimivalta, tilivelvollisuus, tehtävät ja vastuualueet) on vahvis -
tettu EU:n perussopimuksissa. Kollegio hyväksyy EU:n talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuus -
kertomuksen ja ottaa poliittisen kokonaisvastuun talousarvion hallinnoinnista. Komissio katsoo tämän kattavan 
vastuun komission yksiköiden työstä.
Operatiivinen valvonta toteutetaan ensinnäkin niiden käytännön järjestelyjen kautta, joita komission jäsenet, hei -
dän kabinettinsa sekä komission yksiköt keskinäisessä työssään noudattavat, ja toiseksi kaikki sisäisen tarkastuksen 
osaston suositukset käsittelevän sisäisen tarkastuksen seurantakomitean kautta. Lisäksi komissiolle raportoidaan 
selkeästi valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuisissa toimintakertomuksissa ja vahvistuslausumissa 
sekä sisäisen tarkastajan lausunnossa.
Laatikko 5 – Komission vastuu
Komissio on tehnyt uusia muutoksia hallinto- ja raportointikäytäntöihinsä vuosina 2007–2016.
23
Komissio luopui sisäisen tarkastuksen yksiköistä, koska ajan mittaan on tullut yhtä tärkeämmäksi, että sisäisen 
tarkastuksen toiminto tarkastelee asioita laajemmin kuin vain yhden pääosaston sisällä. Tämä on paljon tehokkaam -
paa, kun käytössä on täysin keskitetty sisäisen tarkastuksen toiminto. Keskitetty sisäisen tarkastuksen osasto on 
täysin riippumaton, mikä parantaa tarkastusten laatua. Ulkopuolinen laadunarvioija ei löytänyt sisäisen tarkastuk -
sen osaston toiminnasta mitään moitittavaa, mutta huomautti, että sisäisen tarkastuksen yksiköiden riippumaton 
valvonta ei ollut riittävää, ja katsoi tämän aiheuttavan niille riippumattomuusriskin.
Sisäisen tarkastuksen osasto esittää nyt pääjohtajille rajoitetun varmennusraportin, jota voidaan hyödyntää vuotuis -
ten toimintakertomusten laadinnassa, kuten sisäisen tarkastuksen yksiköt aiemmin tekivät (ensimmäinen, vuotta 
2015 koskeva raportti esitettiin helmikuussa 2016).
24
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien yksiköiden henkilöstö ei huolehdi ainoastaan valvonta- tai 
tarkastustehtävistä.
Paljon varoja käyttävien pääosastojen jälkitarkastus- tai tarkastusyksiköt (joita nimitetään usein ”tarkastustoimin -
noiksi”) ovat osa valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien sisäistä valvontajärjestelmää. Ne on syytä erottaa 
selkeästi sisäisen tarkastuksen toiminnosta.
25
Tietoturvahallinnon lisäksi myös muita hallinnon alueita tarkastettiin erityisesti – muttei yksinomaan – useita pää -
osastoja kattavissa tarkastuksissa, jotka kohdistuivat esimerkiksi seuraaviin alueisiin:
ο hallintosuunnitelmaan liittyvä tavoitteenasettamisprosessi
ο vuotuinen toimintaraportointiprosessi
ο petostentorjuntastrategioiden hallinto
ο EU-ohjausjaksoon liittyvän työn hallinto
ο tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston alaisen yhteisen tukikeskuksen hallinto
ο EU:n erityisrahastojen hallinto
Komission vastaus 62
ο hajautettujen virastojen valvonta
ο tietotekniikan alan hallinto.
Laatikko 7 – Joitakin merkittäviä sisäisen tarkastuksen osaston suosituksia ei ole 
noudatettu
Komissio tarkistaa parhaillaan selvitystä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä.
26
Sisäisen tarkastuksen osasto on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että sääntöjenvastaisten ja 
laittomien menojen riski on suuri. Juuri tästä syystä noin 40–50 prosenttia ajasta, joka sisäisen tarkastuksen osas -
tolla on käytettävissään tilintarkastuksia varten, kuluu tarkastustoimeksiannoissa, joissa arvioidaan sääntöjenvastai -
suuksien estämiseen ja havaitsemiseen/korjaamiseen tarkoitettuja hallinto- ja valvontajärjestelmiä.
Tähän kuuluvat myös pääosastojen sellaisten valvontastrategioiden (myös jälkitarkastus- tai tarkastusyksiköiden) 
tärkeät tarkastukset, jotka kattavat tärkeimmät toimintapoliittiset menoalat. Kaikki nämä tarkastuskertomukset 
lähetetään sisäisen tarkastuksen seurantakomitealle, joka käsittelee ne.
Sisäisen tarkastuksen osasto keskittyy parhaan käytännön, varainhoitoasetuksen ja toimenkuvauksensa mukaisesti 
väistämättä niiden pääosastojen hallinto- ja valvontajärjestelmiin, jotka ovat vastuussa tapahtumien laillisuuden ja 
sääntöjenmukaisuuden varmistamisesta.
Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea on vain yksi monista keinoista, joilla kollegio valvoo hallintoa, riskinhallintaa 
ja sisäistä valvontaa koskevia komission käytäntöjä. Ensisijaisesti valvonta tapahtuu niiden virallisten viestintämeka -
nismien kautta, jotka sisältyvät komission jäsenten, heidän kabinettiensa ja komission yksiköiden väliseen työjär -
jestelyyn (esimerkiksi säännölliset kokoukset sekä strategisista suunnitelmista, hallintosuunnitelmista ja vuotuisista 
toimintakertomuksista käytävät keskustelut), jonka kautta tietoa saavat ensin yksittäiset komission jäsenet ja sen 
jälkeen kollegio.
30
Komissio vahvistaa, että sisäisen tarkastuksen seurantakomitean toimeksiantoon vuodeksi 2015 sisältyy tilintar -
kastustuomioistuimen suositusten seurannan lisääminen. Seurantakomitea analysoi tilintarkastustuomioistuimen 
kertomukset ja tarvittaessa niihin liittyvät havainnot sisäisen tarkastuksen osaston tarkastuskertomusryhmiin perus -
tuvien aihekohtaisten keskustelujensa yhteydessä.
Sisäisen tarkastuksen osasto suorittaa jälkitarkastus- tai tarkastusyksiköiden tehokkuuden tarkastuksia useissa 
paljon varoja käyttävissä pääosastoissa. Se kattaa tätä kautta tämän tärkeän osan valtuutettujen tulojen ja menojen 
hyväksyjien sisäisestä valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on havaita/korjata sääntöjenvastaisuuksia (katso 
vastaus 26 kohtaan). Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea käsittelee näitä seikkoja siinä määrin kuin ne kuuluvat 
sisäisen tarkastuksen osaston tarkastuksiin.
Vastaus taulukkoon 2
Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea saa ja käsittelee kaikki sisäisen tarkastuksen osaston tarkastuskertomukset, 
jotka koskevat riskinhallintaa, sisäistä valvontaa sekä taloudellista ja muuta tuloksellisuutta koskevaa raportointia. 
Se helpottaa näin komission valvontatehtävää varmistamalla sisäisen tarkastuksen osaston riippumattomuuden, 
seuraamalla sen työn laatua ja huolehtimalla suositusten seurannasta. Lisäksi se tarkastelee sisäisen valvonnan 
kehystä koskevia keskeisiä asiakirjoja.
Komission vastaus 63
31
Riskinhallinta, tilinpäätösraportointi ja jälkitarkastusten tai tarkastusten tulokset ovat toimintojohtamisen ohjaus -
ryhmän, pääsihteeristön, budjettipääosaston ja asianomaisten valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien 
vastuulla. Viestinnällä, etenkin vuotuisilla toimintakertomuksilla sekä hallintosuunnitelmilla ja strategisilla suunni -
telmilla, varmistetaan, että valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät tiedottavat asianomaisille komission jäsenille 
sekä kollegiolle, joka voi tämän ansiosta harjoittaa asianmukaista valvontaa. Lisäksi sisäisen tarkastuksen osasto 
tarkastaa säännöllisesti asianomaisten pääosastojen jälkitarkastus- tai tarkastusyksiköt etenkin jaetun hallinnoinnin 
kaltaisilla keskeisillä aloilla, ja sisäisen tarkastuksen seurantakomitea käsittelee sen havainnot.
Muiden kansainvälisten organisaatioiden (Maailman elintarvikeohjelma, Euroopan investointipankki, Maailman -
pankki ja YK) hallintorakenteet eivät ole samanlaiset.
35
Komissio tarkistaa parhaillaan sisäisen valvonnan kehystä ja ottaa siinä yhteydessä huomioon tilintarkastustuomio -
istuimen huomautukset.
36
COSO-periaatetta 2 on komission erityisluonteen vuoksi tarkasteltava kahdesta näkökulmasta. Kukin pääjohtaja 
valvoo riippumattomasti sisäisen valvonnan kehitystä ja tuloksellisuutta omassa pääosastossaan sisäisen valvonnan 
koordinaattorin kautta. Komission tasolla kollegio – joka vastaa COSO-periaatteessa 2 tarkoitettua hallitusta – val -
voo riippumattomasti sisäisen valvonnan kehitystä ja tuloksellisuutta (katso vastaus 21 kohtaan).
Keskitetty varainhoitopalvelu perustettiin tarjoamaan varainhoitoa, lainsäädännön tulkintaa, sisäistä valvontaa 
ja riskinhallintaa koskevaa tukea ja neuvontaa, mutta ei valvomaan sisäisen valvonnan järjestelmän varsinaista 
täytäntöönpanoa.
37
Vastuut ja tilivelvollisuus on määritelty selkeästi nykyisessä kehyksessä, josta päätettiin komission hallinnonuudis -
tuksen yhteydessä ja josta säädetään varainhoitoasetuksessa. Pääosastot ovat velvollisia ottamaan käyttöön orga -
nisaatiorakenteen ja sisäisen valvonnan järjestelmät, mukaan lukien edelleenvaltuutusta koskevat asiakirjat ja siihen 
liittyvän porrastetun raportointijärjestelmän, joihin varmuus kunkin pääosaston sisällä perustuu.
Vuotuisten toimintakertomusten laadintaa koskevat ohjeet (ja suuntaviivat) ovat perusta, jonka avulla voidaan 
määrittää, ovatko vuotuiset toimintakertomukset hyvin perusteltuja. Ne muodostavat vahvistuslausumille vankan 
pohjan ja ovat selkeä vertailuarvo, jolla voidaan mitata pääosastojen tilivelvollisuutta. Lisäksi vuotuiset toimintaker -
tomukset sisältävät osion, jossa käsitellään sisäisen tarkastajan raportteja ja päätelmää valvonnan tilasta kyseisessä 
pääosastossa. Vuotuisten toimintakertomusten arviointiprosessilla varmistetaan vielä kertomusten laatu, jotta 
poliittinen taso voi luottaa johdon esittämiin tietoihin ja vahvistukseen.
Komissio aikoo kuitenkin tutkia, voidaanko tiettyjä seikkoja vielä selventää.
Komission vastaus 64
38
Komissio on raportoinut petostentorjuntastrategiastaan vuosittain vuodesta 2013 alkaen EU:n taloudellisten etujen 
suojaamista koskevassa vuosikertomuksessaan (”325 artiklan mukaisesti annettava kertomus”).
39
Vaikka komissio katsoo, että petosriski otetaan riittävästi huomioon petostentorjuntastrategiaa koskevissa pääosas -
tojen menetelmissä ja ohjeissa, se valmistelee parhaillaan ehdotusta, jonka mukaisesti petosriski sisällytettäisiin 
nimenomaisesti uuteen sisäisen valvonnan kehykseen.
42
Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi -osion tavoitteena on IPSASB:n suositeltua käytäntöä koskevan suuntaviivan 2 
mukaisesti ”selittää kyseisen organisaation tilinpäätöksessä esitettävät merkittävät erät, liiketoimet ja tapahtumat 
sekä tekijät, jotka vaikuttavat niihin”.
On siksi loogista, että kyseisessä osiossa keskitytään komission puheenjohtajan 10 painopisteeseen, sillä ne ”ovat 
jatkoa Eurooppa 2020 -strategialle” ja vaikuttavat tällä hetkellä keskeisesti komission politiikkaan ja siihen, miten 
EU:n varoja käytetään. Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi -osio sisältää myös tietoa Eurooppa 2020 -strategiasta. Osio 
on kuitenkin jatkuvasti kehittyvä asiakirja, joten komissio on valmis keskustelemaan sen sisältöä ja painopistettä 
koskevista parannuksista.
44 Kolmas luetelmakohta
EU:n tilinpäätöksen hyväksyy komissio.
44 Neljäs luetelmakohta
Komissio toteaa, että sen suoriteperusteiset kirjanpitojärjestelmä ja raportointi ovat näin ollen erittäin kehittyneet 
verrattuna monien jäsenvaltioiden järjestelmiin.
44 Toinen luetelmakohta
Komission laatima tilinpäätöksen sisältö ja analyysi -asiakirja on rakenteeltaan ja sisällöltään IPSASB:n suositeltua 
käytäntöä koskevan suuntaviivan 2 mukainen.
45 Kolmas luetelmakohta
Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, tilinpäätökseen liittyy Euroopan unionin virallisessa lehdessä  julkaistava 
tarkastuslausuma. Komissiosta olisi hyvä, jos se voisi sisällyttää tilintarkastustuomioistuimen tilinpäätöstä koskevan 
lausunnon tilinpäätösasiakirjaan heti sen jälkeen, kun se on hyväksytty, kuten yksityisellä sektorilla.
45 Viides luetelmakohta
Komissio sisällyttää tilinpäätöksen sisältöön ja analyysiin tietoa myös eri hallinnointitavoista, tilinpäätösraportoin -
nista ja vastuuvelvollisuudesta.
Komissio tarkistaa parhaillaan selvitystä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä.
Komission vastaus 65
45 Kuudes luetelmakohta
EU:n tilinpäätöksen hyväksyy komissio. Koska varainkäyttöä koskevaan selvitykseen sisältyy esipuhe, sitä ei toistettu 
tilinpäätöksessä. Komissio harkitsee esipuheen laatimista tuleviin tilinpäätöksiin.
45 Seitsemäs luetelmakohta
Tilinpäätöksen ja siihen liittyvien tietojen lisäksi komissio laatii etenkin vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskerto -
muksen, EU:n talousarvion suojaamista koskevan tiedonannon, varainkäyttöä koskevan selvityksen, yleiskertomuk -
sen Euroopan unionin toiminnasta ja unionin tilaa käsittelevän Euroopan komission puheenjohtajan puheen. Näihin 
asiakirjoihin sisältyy runsaasti tietoa muusta kuin taloudellisesta tuloksellisuudesta, ja niissä käsitellään operatiivisia 
ja strategisia riskejä.
EU:n tilinpäätös noudattaa asiaa koskeviin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (IPSAS) ja EU:n kirjanpito- ja tilin -
päätössääntöihin sisältyviä tietojen antamista koskevia vaatimuksia.
Komissio raportoi kaikista riskinalaisista määristä, jotka liittyvät tapahtumien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen 
(riskinalaiset määrät maksamishetkellä ja riskinalaiset määrät päättämishetkellä). Raportissa tarkastellaan myös sitä, 
mitkä menoalat ovat virhealtteimpia.
45 Kahdeksas luetelmakohta
Koska vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus sisältää sääntöjenvastaisten tapahtumien riskien kvantifioinnin 
(riskinalaiset määrät maksamishetkellä ja riskinalaiset määrät päättämishetkellä), komission mielestä samoja tietoja 
ei tarvitse esittää toista kertaa. Katso edellä oleva vastaus.
45 Yhdeksäs luetelmakohta – Ensimmäinen luetelmakohta
Tilinpäätöksen ja siihen liittyvien tietojen lisäksi komissio laatii etenkin vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskerto -
muksen, EU:n talousarvion suojaamista koskevan tiedonannon, varainkäyttöä koskevan selvityksen, yleiskertomuk -
sen Euroopan unionin toiminnasta ja unionin tilaa käsittelevän Euroopan komission puheenjohtajan puheen, joissa 
esitetään tietoja muusta kuin taloudellisesta tuloksellisuudesta.
45 Yhdeksäs luetelmakohta – Toinen luetelmakohta
Tilinpäätöksen ja siihen liittyvien tietojen lisäksi komissio laatii etenkin vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskerto -
muksen, EU:n talousarvion suojaamista koskevan tiedonannon, varainkäyttöä koskevan selvityksen, yleiskertomuk -
sen Euroopan unionin toiminnasta ja unionin tilaa käsittelevän Euroopan komission puheenjohtajan puheen.
45 Yhdeksäs luetelmakohta – Kolmas luetelmakohta indent
Tietoja edistymisestä Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteiden saavuttamisessa päivitetään ja julkaistaan 
säännöllisesti Eurostatin verkkosivustolla, ja niistä raportoidaan EU-ohjausjakson yhteydessä. Katso myös vastaus 
42 kohtaan.
Komission vastaus 66
45 Kymmenes luetelmakohta
EU:n talousarviota ei voida verrata valtioiden talousarvioihin, koska erityisesti sen velkaulottuvuus (eli kyky vastata 
taloudellisista sitoumuksista taikka uudelleenrahoittaa tai ottaa lisää velkaa) ja tuloulottuvuus (eli kyky vaihdella 
käytössä olevia verotasoja tai ottaa käyttöön uusia tulolähteitä) poikkeavat niistä.
EU:ssa tulevien maksuvelvoitteiden ja talousarvion painopisteiden keskipitkän ja pitkän aikavälin vakaus ja 
ennakoitavuus turvataan monivuotisen rahoituskehyksen avulla. Komissio esittää tietoja näistä seikoista useissa 
kertomuksissa.
45 Yhdestoista luetelmakohta
Sisäisten tarkastuksen seurantakomitean tehtävään viitattiin yhteenvetokertomuksissa ja vuoden 2015 hallinto- ja 
tuloksellisuuskertomuksessa. Hallinto- ja tuloksellisuuskertomukset sisältävät tulevaisuudessa erityisen osion, jossa 
käsitellään seurantakomitean tehtäviä ja sen esittämiä päätelmiä.
Yhteinen vastaus 46–47 kohtaan
Komissio on tänä vuonna ensimmäisen kerran esittänyt kattavan integroidun talous- ja tilinpäätösraportointipa -
ketin. Näin tehdessään komissio on esittänyt kaiken keskeisen taloudellisen tiedon vuodelta 2015 yhdellä kertaa. 
Pakettiin kuuluvat seuraavat asiakirjat:
a) Vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus, jossa kerrotaan EU:n talousarvion tuloksellisuudesta talousarviolla 
vuoden 2015 loppuun mennessä saavutettujen tulosten pohjalta. Siinä tarkastellaan myös, miten komissio on 
hallinnoinut EU:n talousarviota vuonna 2015. Lisäksi kuvaillaan niiden sisäisen valvonnan järjestelmien toimintaa, 
jotka komission osastot ovat ottaneet käyttöön varmistaakseen poliittisten ja toiminnallisten tavoitteiden saavut -
tamisen, sekä tärkeimpiä niihin liittyviä mahdollisia riskejä. Tähän kuuluu laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen 
liittyvien riskien, valvonnan kustannustehokkuuden ja petostentorjuntastrategioiden arviointi. 
b) Varainkäyttöä koskeva selvitys, joka sisältää etenkin yksityiskohtaisen kuvauksen tuloista ja varojen jakautumisesta 
jäsenvaltioiden ja monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden kesken.
c) EU:n talousarvion suojaamista koskeva tiedonanto toimista, jotka on toteutettu, jottei EU:n talousarviosta rahoitet -
taisi laittomia tai sääntöjenvastaisia menoja. Tiedonannossa kerrotaan myös, miten jäsenvaltiot osallistuvat EU:n 
talousarvion suojaamiseen ja millaisia vaikutuksia niihin kohdistuu.
d) EU:n tilinpäätös (eli varat ja velat, tulot ja menot) vuoden 2015 lopussa.
Integroidussa talous- ja tilinpäätösraportointipaketissa on budjetista vastaavan komission jäsenen esipuhe. 
Komission jäsenten kollegio ottaa kokonaisvastuun komission sisäisen valvonnan järjestelmistä ja riskinhallinnasta 
hyväksymällä vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen.
48
Komissio esittää arvion riskinalaisista määristä vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa ja yhteenvedon 
ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä EU:n talousarvion suojaamista koskevassa tiedonannossa. Valtuutetut tulojen ja 
menojen hyväksyjät raportoivat vuotuisissa toimintakertomuksissaan suoritettujen tarkastusten tuloksista ja esittä -
vät arvion sääntöjenvastaisiin maksuihin liittyvistä riskinalaisista määristä. Toimintakertomuksissa käsitellään myös 
havaittujen virheiden luonnetta. Lisäksi komissio on pyynnöstä raportoinut vastuuvapausmenettelyn yhteydessä 
Euroopan parlamentille toimista, joilla on puututtu joihinkin tietyillä toiminta-aloilla yleisimpiin virhetyyppeihin.
Komission vastaus 67
49
Komissio on vuodesta 2013 alkaen esittänyt aiempia vuosia paremmat tiedot riskinalaisista määristä etenkin 
lisäämällä riskinalaiset kokonaismäärät maksamis- ja päättämishetkellä. Viimeksi mainitussa otetaan huomioon 
rahoitusoikaisut ja takaisinperinnät, jotka esitetään yksityiskohtaisesti EU:n talousarvion suojaamista koskevassa 
tiedonannossa.
Ennen vuotta 2013 komissio raportoi yhteenvetokertomuksessa avoimesti tehdyistä varaumista ja ilmoitti 
siinä varaumien kohteena olevan riskinalaisen määrän eri menoalueilla. Lisätietoa on saatavissa vuotuisissa 
toimintakertomuksissa.
50
Sisäisen tarkastuksen osasto käyttää huomattavan osan resursseistaan (noin 40–50 prosenttia) tarkastustoimeksian -
toihin, joissa arvioidaan sääntöjenvastaisuuksien estämiseen ja havaitsemiseen/korjaamiseen tarkoitettuja hallinto- 
ja valvontajärjestelmiä, jäännösvirhetasoja koskevien laskelmien rajoitettujen tarkastusten lisäksi.
Nämä sisäisen tarkastuksen osaston toimet johtivat todellisiin parannuksiin etenkin maatalouden pääosastossa, 
mihin sekä tilintarkastustuomioistuin että vastuuvapauden myöntävä viranomainen olivat tyytyväisiä.
51
Kehitys- ja yhteistyöpääosasto toteuttaa talousarvionsa etupäässä suoraan, ja sen varmuusmalli poikkeaa siksi jae -
tusta hallinnoinnista, jonka piiriin kuuluu 80 prosenttia EU:n talousarviosta.
Katso myös komission vastaus tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2015 vuosikertomuksen 1.35 kohtaan:
Komission näkemyksen mukaan viittaus ”liittovaltion varoja hoitavien yhdysvaltalaisten elinten” käyttämään tilastol -
liseen menetelmään ei sovellu jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoituihin varoihin. Jaetussa hallinnoinnissa 
komissio ei turvaudu omien virastojensa EU:n tasolla suorittamiin menojen tarkastuksiin, vaan itsenäisten jäsen -
valtioiden tarkastusviranomaisiin, jotka tarkastavat näissä jäsenvaltioissa aiheutuneita menoja, joihin liittyy usein 
kansallista osarahoitusta. Komissio katsoo siksi, ettei yhteistyössä hallinnoitujen menojen osalta syntyisi lisäarvoa, 
jos komissio laatisi tilastollisesti pätevän EU:n laajuisen virhetasoarvion tarkastamalla itse edunsaajien menoja.
Komissio aikoo säädöskehyksen mukaisesti jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisten kanssa, mää -
ritellä yhdessä niiden kanssa tilastollisesti pätevän menetelmän virhetason arvioimiseksi ja käyttää näitä virhetasoja 
validoinnin jälkeen. Komissio noudattaa siis yhtenäisen tarkastusmallin periaatetta keskittymällä jäsenvaltioiden tar -
kastajien tarkastamiseen ja validoimalla niiden tarkastustyön. Tämä perustuu yhtenäisestä tarkastusmallista (”single 
audit”) sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskevasta ehdotuksesta annettuun tilintarkastustuomioistui -
men lausuntoon nro 2/2004. Lähestymistapa on täysin edunsaajien hallinnollisen rasitteen keventämistä koskevan 
tavoitteen mukainen, ja se myös vähentää tarkastusalan virkojen tarvetta Euroopan komissiossa.
Komission vastaus 68
53
Komissio toteaa, että Yhdysvaltojen valtiontalouden tarkastusvirasto eli ulkoinen tarkastaja on havainnut olennaisia 
puutteita ja toteaa seuraavaa: ”Jollei Yhdysvaltojen liittohallitus ota käyttöön tehokkaita menettelyjä selvittääkseen 
perusteellisesti, missä määrin virheellisiä maksuja tapahtuu, ja ryhdy asianmukaisiin toimiin kaikissa organisaatioissa 
ja ohjelmissa virheellisten maksujen vähentämiseksi tehokkaasti, se ei voi olla riittävän varma, että liittovaltion varo -
jen käyttöä valvotaan asianmukaisesti.”
Komissio toteaa myös, että Yhdysvaltain presidentin kanslian 20. lokakuuta 2014 päivätyssä muistiossa todetaan 
seuraavaa: ”Yhteistyö muiden tahojen kanssa. Virastojen olisi harkittava yhteistyön tekemistä yhtenäisten tarkastus -
ten (single audit) kohteina olevien tahojen – esimerkiksi avustusten saajien – kanssa, koska näin voidaan tukea käyn -
nissä olevia tarkastuksia ja avustaa menettelyssä, jossa arvioidaan virheellisten maksujen lukumäärää ja suuruutta.”
Komissio korostaa, että se esittää vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa arvion riskinalaisista määristä 
maksamishetkellä (arviossa ei oteta huomioon virheellisiä maksuja koskevia takaisinperintätoimia). Se täydentää 
näitä tietoja arviolla riskinalaisista määristä päättämishetkellä (tässä arviossa otetaan huomioon monivuotisten 
oikaisujärjestelmien vaikutus).
57
Komissio viittaa vastauksiin, joita se on antanut parlamentin aiempiin pyyntöihin, ja vahvistaa kantansa, joka koskee 
varmuuden antamista tavalla, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa (katso komission vastaus tilintarkastustuomio -
istuimen vuoden 2012 vuosikertomuksen 1.40 kohtaan).
Katso myös vastaus tiivistelmän V kohtaan.
Johtopäätökset ja suositukset
58
Komissio jatkaa toimia, joilla se varmistaa, että sen tarkastukseen, varainhoitoon ja valvontaan liittyvät hallinto -
järjestelyt ovat standardeissa määritetyn tai kansainvälisten ja julkisten elinten käyttöön ottaman alan parhaan 
käytännön mukaisia (katso komission yksityiskohtaiset vastaukset I–IV, IX, 24–26 ja 44–46 kohtaan).
59
Komission hallintokehyksen yleiset periaatteet (eli toimivalta, tilivelvollisuus, tehtävät ja vastuualueet) on vahvis -
tettu EU:n perussopimuksissa. Katso myös komission vastaukset 21, 55 ja 57 kohtaan.
60
Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea on vain yksi monista keinoista, joilla kollegio valvoo hallintoa, riskinhallintaa 
ja sisäistä valvontaa koskevia komission käytäntöjä. Ensisijaisesti valvonta tapahtuu niiden virallisten viestintämeka -
nismien kautta, jotka sisältyvät komission jäsenten, heidän kabinettiensa ja komission yksiköiden väliseen työjär -
jestelyyn (esimerkiksi säännölliset kokoukset sekä strategisista suunnitelmista, hallintosuunnitelmista ja vuotuisista 
toimintakertomuksista käytävät keskustelut), jonka kautta tietoa saavat ensin yksittäiset komission jäsenet ja sen 
jälkeen kollegio.
Komission vastaus 69
61
Katso komission vastaukset 39 kohtaan.
62
Tilinpäätöksen hyväksymisen määräaika, 31. heinäkuuta, on asetettu varainhoitoasetuksessa. Komissio on kuitenkin 
tänä vuonna yhteistyössä tilintarkastustuomioistuimen kanssa jo aikaistanut vuoden 2015 tilinpäätöksen hyväksy -
mistä yli kahdella viikolla. Komissio on erittäin riippuvainen määräajoista, joita jäsenvaltioiden tietojen toimittami -
selle on asetettu, mutta se tutkii, onko hyväksymistä mahdollista aikaistaa vielä enemmän.
63
Komissio ei esitä kyseisiä muita organisaatioita vähemmän muuta kuin taloudellista informaatiota: sitä esitetään 
muissa yleistä tarkoitusta varten laadituissa taloudellisissa raporteissa kuin tilinpäätöksessä. Lisäksi komissio julkai -
see nämä raportit vuodesta 2016 lähtien samanaikaisesti integroituna pakettina, joka sisältää sekä taloudellista että 
muuta informaatiota. Katso vastaukset edellä.
Kuten aiemmin on todettu, IPSASB:n viitekehyksessä (8.6 kohta) todetaan nimenomaisesti, että raportteja voi olla 
useita, ja niihin voivat kuulua tilit tai tilinpäätös, tilinpäätöksen sisältö ja analyysi sekä muita raportteja, jotka täyttä -
vät käyttäjien erilaiset tiedontarpeet.
64
Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että arviot virhetasosta eivät perustu joh -
donmukaisiin menetelmiin. Pääosastojen on noudatettava raporteissaan vuotuisia toimintakertomuksia koskevia 
ohjeita, joita keskusyksiköt antavat. Käsitteet ja indikaattorit on määritelty siten, että ne ovat riittävän joustavat 
soveltuakseen kunkin pääosaston erityistilanteeseen mutta kuitenkin tuottavat riittävän johdonmukaisia ja yhdistä -
miskelpoisia tietoja.2
65
Katso jäljempänä olevat viittaukset yksittäisiin johtopäätöksiin.
65 Ensimmäinen luetelmakohta
Katso vastaukset 24–26 kohtaan.
65 Kolmas luetelmakohta – Ensimmäinen luetelmakohta
Katso vastaus 30 kohtaan.
Komissio vahvistaa, että sisäisen tarkastuksen seurantakomitean toimeksiantoon vuodeksi 2015 sisältyy tilintarkas -
tustuomioistuimen suositusten seurannan lisääminen.
65 Kolmas luetelmakohta – Toinen luetelmakohta
Katso vastaukset 30 ja 31 kohtaan.
2 Katso myös komission vastaukset tilintarkastustuomiostuimen vuoden 2010 vuosikertomuksen 1.19–1.20 kohtaan, tilintarkastustuomioistuimen 
vuoden 2011 vuosikertomuksen 1.22, 1.23 ja 1.25 kohtaan, tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2012 vuosikertomuksen 1.41–1.42 ja 1.44–1.45 
kohtaan, tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2013 vuosikertomuksen 1.29–1.30 ja 1.32 kohtaan, tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2014 
vuosikertomuksen 1.50, 1.53–1.54 ja 1.65 kohtaan sekä tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2015 vuosikertomuksen 1.35 ja 1.48 kohtaan.
Komission vastaus 70
65 Kolmas luetelmakohta – Kolmas luetelmakohta
Katso vastaukset VIII, 30, 31 ja 45 kohtaan. Tuloksellisuusraportointi on toimintojohtamisen ohjausryhmän, pääsih -
teeristön, budjettipääosaston ja asianomaisten valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulla.
65 Kolmas luetelmakohta – Neljäs luetelmakohta
Katso komission vastaukset 26, 30 ja 31 kohtaan.
65 Neljäs luetelmakohta
Katso vastaus 39 kohtaan.
65 Viides luetelmakohta
Katso vastaus 62 kohtaan.
65 Kuudes luetelmakohta – Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio on parhaillaan päivittämässä selvitystä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä.
65 Kuudes luetelmakohta – Toinen luetelmakohta
Komission tapauksessa saavutuksista ja haasteista raportoidaan unionin tilaa käsittelevässä puheenjohtajan 
puheessa.
Lisäksi Euroopan komission vuosittain julkaisemassa yleiskertomuksessa Euroopan unionin toiminnasta selostetaan 
EU:n tärkeimpiä aloitteita ja saavutuksia kuluneena vuonna. Siinä käsitellään sitä, miten komissio on onnistunut 
painopisteidensä toteuttamisessa (ja se kattaa paljon muutakin kuin taloudellista tietoa). Se sisältää myös komission 
puheenjohtajan esipuheen.
65 Kuudes luetelmakohta – Kolmas luetelmakohta
Riskinhallinta kuuluu komissiossa ensi sijassa strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierroksen suunnitteluvai -
heeseen, erityisesti strategisten suunnitelmien ja hallintosuunnitelmien laadintaan kussakin komission osastossa. 
Kriittisistä riskeistä raportoidaan hallintosuunnitelman liitteessä 4, ja keskusyksiköt arvioivat mahdolliset monialai -
set kriittiset riskit. Merkittävistä toteutuneista riskeistä raportoidaan vuotuisissa toimintakertomuksissa sekä vuotui -
sessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa.
Vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa olevien tietojen lisäksi komissio tiedottaa laajasti ja monella 
tavalla poliittisista tavoitteista, haasteista ja riskeistä. Unionin tilaa käsittelevä komission puheenjohtajan puhe 
on tärkein tapa tiedottaa poliittisen tason haasteista ja mahdollisuuksista. Lisäksi pääosastojen laatimat strategi -
nen suunnitelma ja hallintosuunnitelma sisältävät tarkempia tietoja kullekin toimintapoliittiselle alalle ominaisista 
aiheista.
65 Kuudes luetelmakohta – Neljäs luetelmakohta
Vuotuiset toimintakertomukset ja vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus sisältävät tietoa muusta kuin talou -
dellisesta tuloksellisuudesta.
Komission vastaus 71
65 Kuudes luetelmakohta – Viides luetelmakohta
Vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus, varainkäyttöä koskeva selvitys ja yleiskertomus Euroopan unionin 
toiminnasta sisältävät kyseisiä tietoja.
65 Kuudes luetelmakohta – Kuudes luetelmakohta
Sisäisen tarkastuksen seurantakomitean perustamiskirjassa edellytetään, että komitea raportoi vuosittain toimin -
nastaan kollegiolle. Seurantakomitean vuosikertomus sisältää yhteenvedon päätelmistä, jotka seurantakomitea on 
tehnyt toiminta-alallaan, ja siinä kerrotaan, mitkä asiat se on saattanut kollegion tietoon. Tämä vuosikertomus on 
osa näyttöä, jonka perusteella komissio hyväksyy EU:n talousarviota koskevan hallinto- ja tuloksellisuuskertomuk -
sen. Seurantakomitean työhön viitattiin yhteenvetokertomuksissa ja vuoden 2015 hallinto- ja tuloksellisuuskerto -
muksessa. Hallinto- ja tuloksellisuuskertomukset sisältävät tulevaisuudessa erityisen osion, jossa käsitellään seuran -
takomitean tehtäviä ja sen esittämiä päätelmiä.
65 Kuudes luetelmakohta – Seitsemäs luetelmakohta
EU:n talousarviota ei voida verrata valtioiden talousarvioihin, koska erityisesti sen velkaulottuvuus (eli kyky vastata 
taloudellisista sitoumuksista taikka uudelleenrahoittaa tai ottaa lisää velkaa) ja tuloulottuvuus (eli kyky vaihdella 
käytössä olevia verotasoja tai ottaa käyttöön uusia tulolähteitä) poikkeavat niistä.
EU:ssa tulevien maksuvelvoitteiden ja talousarvion painopisteiden keskipitkän ja pitkän aikavälin vakaus ja 
ennakoitavuus turvataan monivuotisen rahoituskehyksen avulla. Komissio esittää tietoja näistä seikoista useissa 
kertomuksissa.
IPSASB:n suositeltua käytäntöä koskevassa suuntaviivassa ei edellytetä, että tilinpäätökseen sisällytettäisiin tai sen 
rinnalla julkaistaisiin tietoja julkisen talouden kestävyydestä.
65 Seitsemäs luetelmakohta
Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että arviot virhetasosta eivät perustu joh -
donmukaisiin menetelmiin. Pääosastojen on noudatettava raporteissaan vuotuisia toimintakertomuksia koskevia 
ohjeita, joita keskusyksiköt antavat. Käsitteet ja indikaattorit on määritelty siten, että ne ovat riittävän joustavat 
soveltuakseen kunkin pääosaston erityistilanteeseen mutta kuitenkin tuottavat riittävän johdonmukaisia ja yhdistä -
miskelpoisia tietoja.
Komission mielestä vertailu ”yhdysvaltalaisiin virastoihin” ei ole asianmukaista EU:n talousarvion yhteydessä (katso 
vastaus 53 kohtaan).
Suositus 1 – Selitetään, milloin ei sovelleta parasta käytäntöä
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Se pyrkii noudattamaan kehittyvää ja standardeissa määritettyä tai kansain -
välisten tai julkisten elinten käyttöön ottamaa asiaankuuluvaa parasta käytäntöä (katso vastaus I–IV, VIII, 24–26 ja 
44–49 kohtaan) ja aikoo jatkaa hallintorakenteensa mukauttamista.
Suositus 2 – Sovelletaan parasta käytäntöä
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain (katso yksityiskohtaiset vastaukset pyydettyihin toimiin jäljempänä).
Komission vastaus 72
Suositus 2 – a)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 116 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 
Katso myös komission vastaus suositukseen 2 h).
Suositus 2 – b)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Komission valvontajärjestelyt (mukaan lukien sisäisen tarkastuksen osasto) ovat 
toimivat ja kattavat, ja niitä tehostetaan parhaillaan niin, että ne ovat täysin sisäistä valvontaa koskevien COSO 2013 -peri -
aatteiden mukaiset. Komissio pystyy näiden järjestelyjen ansiosta valvomaan riittävästi hallintorakenteen toimintaa.
Suositus 2 – c)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Katso vastaus 62 kohtaan.
Suositus 2 – d)
Komissio hyväksyy suosituksen ja esittää sen mukaisesti raporttipaketin, jonka avulla lievennetään tiedon saata -
vuutta ja laatua koskevia lisäriskejä. Katso jäljempänä vastaus suositukseen 2 e).
Komissio on jo ryhtynyt tämän suuntaisiin toimiin julkaisemalla 19. heinäkuuta 2016 integroidun talous- ja 
tilinpäätösraportointipaketin.
Yksi ainoa tilivelvollisuuspaketti ei olisi riittävä eikä IPSASB:n julkaiseman yleistä tarkoitusta varten laadittujen 
taloudellisten raporttien viitekehyksen mukainen. Tässä viitekehyksessä nimittäin todetaan selvästi, että yleistä 
tarkoitusta varten laadittuihin taloudellisiin raportteihin, joiden tavoitteena on esittää tilivelvollisuus- ja päätöksen -
tekotarpeita varten hyödyllisiä tietoja, ”sisältyy todennäköisesti useita raportteja, joista jokainen vastaa suoremmin 
taloudellisen raportoinnin tavoitteiden tiettyjä osia”. Komissio esittää tai aikoo esittää tämän viitekehyksen mukai -
sesti seuraavat asiakirjat, jotka kattavat tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat tiedot, selvitykset ja kertomukset:
ο Komissio on parhaillaan päivittämässä selvitystä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä.
ο Puheenjohtajan kertomusta vastaa komission tapauksessa unionin tilaa käsittelevä puhe, joka pidetään syyskuussa.
ο Hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen lisäksi komissio raportoi ja tiedottaa operatiivisista ja strategisista riskeistä 
laajasti unionin tilaa käsittelevässä puheenjohtajan puheessa sekä kunkin pääosaston strategisissa suunnitelmissa 
ja hallintosuunnitelmissa.
ο Vuotuiset toimintakertomukset ja vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus sisältävät tietoa muusta kuin 
taloudellisesta tuloksellisuudesta.
ο Yleiskertomus Euroopan unionin toiminnasta ja vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus sisältävät tietoa 
vuoden aikana toteutetuista toimista ja toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisesta.
ο Seurantakomitean vuosikertomus sisältää yhteenvedon päätelmistä, jotka seurantakomitea on tehnyt toiminta-alal -
laan, ja siinä kerrotaan, mitkä asiat se on saattanut kollegion tietoon. Seurantakomitean työhön viitattiin yhteen -
vetokertomuksissa ja vuoden 2015 hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa. Hallinto- ja tuloksellisuuskertomukset 
sisältävät tulevaisuudessa erityisen osion, jossa käsitellään seurantakomitean tehtäviä ja sen esittämiä päätelmiä.
ο EU:n talousarviota ei voida verrata valtioiden talousarvioihin, koska erityisesti sen velkaulottuvuus (eli kyky vastata 
taloudellisista sitoumuksista taikka uudelleenrahoittaa tai ottaa lisää velkaa) ja tuloulottuvuus (eli kyky vaihdella 
käytössä olevia verotasoja tai ottaa käyttöön uusia tulolähteitä) poikkeavat niistä.
ο EU:ssa tulevien maksuvelvoitteiden ja talousarvion painopisteiden keskipitkän ja pitkän aikavälin vakaus ja ennakoi -
tavuus turvataan monivuotisen rahoituskehyksen avulla. Komissio esittää näistä seikoista tietoja hallinto- ja tuloksel -
lisuuskertomuksessa, varainkäyttöä koskevassa selvityksessä, tilinpäätöksessä sekä tarvittaessa muissa raporteissa.
Komission vastaus 73
Suositus 2 – e)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain.
Tiedot, joihin uusi integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti ja sitä täydentävät raportit perustuvat, asete -
taan mahdollisuuksien mukaan (toisin sanoen etenkin jäsenvaltioille tarvittavien tietojen esittämiseksi asetettujen 
määräaikojen mukaan) tilintarkastustuomioistuimen saataville johdonmukaisuuden tarkastamista varten.
Suositus 2 – f)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Se sisällyttää jatkossakin vuotuiseen hallinto- ja tuloksellisuuskertomukseen 
tiedot riskinalaisesta kokonaismäärästä.
Suositus 2 – g)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Se päivittää ja julkaisee hallintojärjestelynsä tulevaisuudessa säännöllisesti ja 
selittää, miten se noudattaa kansainvälisiä standardeja ja hyvää käytäntöä.
Suositus 2 – h)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain. Kun sisäisen tarkastuksen seurantakomitean jäsenistö vaihtuu komi -
tean toimikauden puolivälissä, komissio harkitsee sellaisten ulkoisten jäsenten määrän lisäämistä, joilla on tilintar -
kastuksen ja siihen liittyvien alojen todistettua ammatillista asiantuntemusta ja jotka komissio nimittää avoimella 
ja läpinäkyvällä menettelyllä. Riskinhallinta, tilinpäätösraportointi ja jälkitarkastus- tai tarkastusyksiköiden tulok -
set ovat toimintojohtamisen ohjausryhmän, pääsihteeristön, budjettipääosaston ja asianomaisten valtuutettujen 
tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulla. Viestinnällä, etenkin vuotuisilla toimintakertomuksilla sekä hallintosuun -
nitelmilla ja strategisilla suunnitelmilla, varmistetaan, että valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät tiedottavat 
asianomaisille komission jäsenille sekä kollegiolle, joka voi tämän ansiosta harjoittaa asianmukaista valvontaa. 
Lisäksi sisäisen tarkastuksen osasto tarkastaa säännöllisesti asianomaisten pääosastojen jälkitarkastus- tai tarkastus -
yksiköt etenkin jaetun hallinnoinnin kaltaisilla keskeisillä aloilla, ja sisäisen tarkastuksen seurantakomitea käsittelee 
sen havainnot. Komissio harkitsee, kehottaako se sisäisen tarkastuksen osastoa aloittamaan riskinhallintaa, tilinpää -
tösraportointia ja jälkitarkastus- tai tarkastusyksiköitä koskevien hallinto-/valvontajärjestelyjen tarkastustyön, eten -
kin toisen tason tarkastukset, ja pyrkii näin selvittämään, voidaanko näiden mekanismien tuloksellisuutta parantaa.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tapahtuma Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty/ Tarkastus alkoi 15.12.2015
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 21.6.2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 20.9.2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 14.10.2016
Hallintotapa käsittää järjestelyt, joiden avulla 
varmistetaan, että aiotut tulokset sidosryhmille on 
määritelty ja että ne saadaan aikaan. Hyvässä 
hallintotavassa ei ole kyse ainoastaan suhteista vaan myös 
tuloksellisuudesta ja päätöksentekijöiden työn avuksi 
tarjottavista välineistä. Useilla aloilla komissio poikkeaa tai 
ei täysin noudata standardeissa määritettyä tai 
vertailukohteiksi valitsemiemme kansainvälisten ja 
julkisten elinten käyttöönottamaa parasta käytäntöä. 
Voidakseen edelleen puuttua keskeisiin riskeihin 
komission on yhä lujitettava hallintorakennetta koko 
toimielimessä.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN