[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 9.10.2007

SEK(2007) 1273

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

Oheisasiakirja Ehdotus NEUVOSTON ASETUS asetukseksi polttokenno- ja vetyteknologioiden alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta

TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA {KOM(2007) 571 lopullinen}{SEK(2007) 1272}

TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA

Johdanto

Tässä asiakirjassa verrataan poliittisten vaihtoehtojen, kuten seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavia polttokenno- ja vetyteknologioiden TTK&D-toimia varten perustettavan yhteisen teknologia-aloitteen, mahdollisia vaikutuksia.

Euroopan komissio ehdottaa yhteistä teknologia-aloitetta polttokenno- ja vetyteknologioita varten. Teknologia-aloitteessa tehtäisiin kilpailumarkkinavaihetta edeltävää TTK&D:tä vety- ja polttokennoalan teknologiayhteisön (HFP) laatiman täytäntöönpanosuunnitelman pohjalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla perustettavan yhteisyrityksen avulla. Yhteinen teknologia-aloite vahvistaisi eurooppalaista tutkimusaluetta, koska siinä koottaisiin yhteen energia- ja liikennealaan, julkisiin instituutioihin, sääntelyviranomaisiin ja käyttäjäryhmiin kuuluvia sidosryhmiä, jotka pyrkisivät yhdessä kehittämään polttokenno- ja vetyteknologioita.

Kuuleminen

Valmistellessaan yhteisiä teknologia-aloitteita koskevia ehdotuksiaan komissio otti huomioon tutkimuspiirien ja teollisuuden näkemykset. Euroopan parlamentti kehotti toukokuussa 2007 EU:n toimielimiä parantamaan energiatehokkuutta ja tukemaan suurempaa markkinaosuutta ”puhtaille” ja uusiutuvista energialähteistä peräisin oleville energiamuodoille siten, että kannettaviin, kiinteisiin ja liikenteen sovelluksiin käytettäisiin polttokennotekniikoita ja vedyn varastointitekniikoita. Komissio kuuli myös vety- ja polttokennoteknologiayhteisöä, joka laati vuodelle 2006 strategiset tutkimuslinjaukset, käyttöönottostrategian ja täytäntöönpanosuunnitelman, joka on tärkein viiteasiakirja. Jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa ”peilausryhmää” kuultiin myös. Kuulemismenettelyssä oli mukana useita satoja sidosryhmiä, ja siinä järjestettiin myös julkinen Internet-kuuleminen. Komissio järjesti neljä suurta konferenssitapahtumaa ja alueellisia työpajoja. Komission osastojenvälinen ohjausryhmä tarkasteli vaikutustenarviointia. Vaikutustenarvioinnin viimeistelyssä avusti neljän kansainvälisesti tunnetun asiantuntijan vertaisarviointiryhmä.

Polttokenno- ja vetyteknologiat

Polttokennot ovat hyvin hiljaisia, erittäin tehokkaita energianmuuntajia, jotka pystyvät merkittävästi vähentämään kasvihuonekaasujen ja epäpuhtauksien määrää. Ne muuntavat polttoainetta ja happea suoraan sähköksi, lämmöksi ja vedeksi. Ne myötävaikuttavat energiavarmuuteen, sillä ne käyvät vedyllä, maakaasulla, etanolilla tai metanolilla. Niillä voi olla merkittävä vaikutus esimerkiksi kannettavien laitteiden ja yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden alalla samoin kuin liikenteessä, joka nykyisin on 98-prosenttisesti riippuvainen öljystä. Polttokennot ovat kuitenkin vielä liian kalliita, eikä niiden pitkäikäisyyttä ja pitkän aikavälin luotettavuutta ole vielä osoitettu. Vetyä voidaan käyttää myös energian varastoimiseen – ylimäärä uusiutuvista energialähteistä tuotettua energiaa voi tuottaa vetyä elektrolyysillä, jolloin sen integrointi energiamarkkinoihin on helpompaa.

Ongelman määrittely

Vaikka tutkimukseen on jo suunnattu huomattava määrä EU:n julkisia varoja ja polttokenno- ja vetyteknologioiden tutkimus sisältyy seitsemänteen puiteohjelmaan, ei näitä tekniikoita kuitenkaan todennäköisesti saada kaupalliseen käyttöön niin nopeasti kuin olisi suotavaa, ja EU on vaarassa jäädä yhä enemmän jälkeen kilpailijoistaan. Tähän vaikuttavat mm. seuraavat tekijät:

- tutkimus on usein niin monimutkaista, ettei mikään organisaatio pysty tekemään sitä yksin;

- puuttuu pitkän aikavälin budjettisuunnitelma ja strategia, jolla teollisuutta ja tutkimuspiirejä houkuteltaisiin sitomaan hankkeeseen enemmän resursseja;

- rahoitusta on käytetty epäjohdonmukaisesti, jolloin tutkimusrahoitus on pirstaleista;

- rahoitus ei riitä integroituun TTK&D-ohjelmaan;

- Euroopan polttokennoala on hajaantunut eri maihin ja eri tyyppisiin organisaatioihin, mikä rajoittaa tiedon ja kokemuksen vaihtoa;

- teknisiä läpimurtoja tarvitaan, jotta voitaisiin parantaa kustannuksia, suorituskykyä, materiaaleja, luotettavuutta ja kestävyyttä.

Polttokenno- ja vetyteknologioiden markkinoille pääsylle on esteitä, jotka liittyvät suuriin taloudellisiin investointeihin, jotka on sidottu sellaisiin teollisuudenaloihin, joille energiavalikoiman muuttuminen on uhka. Markkinoille pääsyä haittaavat sellaisen hinnoittelumekanismin puuttuminen, jolla ulkoiset kustannukset siirrettäisiin hintoihin, uuden sukupolven tuotteisiin ja infrastruktuuriin tarvittavat pitkän aikavälin investoinnit ja maailman markkinoiden kehittymisen helpottamiseksi laadittavien yhteisten sääntelyjen, koodien ja standardien laatimisessa esiin tulevat vaikeudet. Tarvitaan yhdennettyä strategiaa, jotta siirtymävaiheen teknologioiden hyödyt voidaan maksimoida. Siirtymävaiheessa käytettäisiin maakaasua, biokaasua, metanolia ja etanolia mahdollisuuksien mukaan yhdistettynä hiilen talteenottoon ja varastointiin (CCS). Myös strategisia erityismarkkinoita hyödynnettäisiin.

Merkittävät kilpailijat toteuttavat kunnianhimoisia integroituja tutkimus- ja kehittämisohjelmia tarkoituksenaan tuoda markkinoille tuotteita, joista tulisi standardeja, joita myöhemmin markkinoille tulevien olisi noudatettava. Arvioidaan, että Eurooppa on viisi vuotta jäljessä Japanista ja Pohjois-Amerikasta polttokennokulkuneuvojen demonstroinnissa. Yhdysvaltojen ja Japanin ohjelmia hallinnoidaan tiiviissä yhteistyössä alan teollisuuden kanssa. Yhdysvaltojen energiaministeriöllä on ”Hydrogen Posture Plan” –suunnitelmansa, ja Japanissa energia-, liikenne- ja teollisuusministeriö tukee perustutkimusta. Sekä Yhdysvalloilla ja Japanilla on hyvin kehitetyt prosessit teknologian validointiin, mikä puuttuu Euroopan nykyisessä hajaantuneessa tutkimusympäristössä.

Markkinoiden toiminta puutteellista

T&k-tieto leviää lopulta useiden toimijoiden käyttöön, ja jotta markkinat rahoittaisivat hankintansa, täytyy kehittäjien nähdä mahdollisuus taloudellisiin tuottoihin. Tätä markkinoiden huonoa toimintaa pahentaa polttokenno- ja vetyteknologian tapauksessa pitkä markkinoillepääsyaika, joka heikentää yritysten mahdollisuuksia varmistaa investointiensa tuotto. Tarvitaan julkista tukea, jotta toimijoita innostettaisiin tiedon hankkimiseen näissä olosuhteissa ja edistettäisiin pitkän aikavälin visioita ja koordinointia. Myös säännösten laatimiseen tähtäävä (prenormatiivinen) yhteisen teknologia-aloitteen tutkimus voidaan nähdä huonosti toimivien julkishyödykkeiden markkinoiden oikaisuna, kun huonosti toimivat markkinat haittaavat yritysten yhteistyötä kilpailuympäristössä tapahtuvassa prenormatiivisessa työssä. Teknologioiden kehittymisen pysähtyminen voi olla seurausta siitä, että jokin taho hallitsee markkinoita. Tämä on markkinoiden puutteellista toimintaa sektorilla, joka on paljon investoinut teknologioihin, joita polttokenno- ja vetyteknologiat voivat uhata.

Toissijaisuusperiaate

Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska ehdotus ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Haaste on niin suuri, etteivät minkään jäsenvaltion voimat riitä yksinään. Kun tutkimus- ja kehitystyö koordinoidaan EU:n tasolla, voidaan päästä parempiin tuloksiin, kun otetaan huomioon kehitettävien infrastruktuurien ja teknologioiden luonne sekä se, että on saatava kokoon riittävä resurssien massa. Ehdotuksen pitäisi innostaa jäsenvaltioita käynnistämään omia aloitteita tavoitteena vahvistaa Euroopan tutkimusaluetta ja edistää omia ohjelmiaan voimia yhdistämällä.

Tavoitteet

Yleisenä tavoitteena on edistää TTK&D-työn yhdentämistä polttokenno- ja vetyteknologioiden alalla, ja siihen kuuluvat:

- toimitusvarmuus;

- uudet, puhtaammat energiamuodot, joiden avulla voidaan torjua kasvihuonekaasupäästöjä ja ilman saastumista;

- energiatehokkuus ja energiansäästö;

- kestävä kehitys ja kestävä liikenne;

- sekä teollisuuden kilpailukyky.

Erityistavoitteet ovat:

- saada aikaan polttokenno- ja vetyteknologioiden läpimurto markkinoille ja toteuttaa merkittäviä julkisia hyötyjä;

- Euroopan saattaminen polttokenno- ja vetyteknologioiden eturintamaan koko maailmassa;

- antaa teollisuudelle, julkisille ja yksityisille investoijille, päätöksentekijöille ja muille sidosryhmille luottamusta, jotta ne sitoutuisivat pitkän aikavälin ohjelmaan;

- houkutella lisää TTK-investointeja;

- kehittää eurooppalaista tutkimusaluetta tekemällä tiivistä tutkimusyhteistyötä kansallisten ja alueellisten tahojen kanssa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti;

- yhdentää tutkimus, kehittäminen ja demonstrointi ja keskittyä kustannuksia, suorituskykyä ja käyttöiän pituutta koskeviin pitkän aikavälin tavoitteisiin, jotta voidaan päästä kriittisten teknologisten esteiden yli;

- rohkaista innovointia ja uusien arvoketjujen syntymistä, myös pk-yrityksille;

- helpottaa perustutkimusta teollisuudessa, korkeakouluissa ja tutkimuskeskuksissa;

- rohkaista uusien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden osallistumista hankkeeseen;

- tehdä relevanttia sosio-tekno-ekonomista tutkimusta;

- tehdä tutkimusta sääntelyn ja standardien kehittämiseksi, jotta voidaan poistaa markkinoille pääsyn esteitä, sekä tukea yhteentoimivuutta ja vientimarkkinoita varmistaen samalla, että käyttö on turvallista ja ettei innovointia estetä;

- antaa yleisölle luotettavaa tietoa vedyn turvallisuudesta ja hyödyistä, joita vetyteknologioista on ympäristölle, toimitusvarmuudelle, energiakustannuksille ja työllisyydelle.

Toimintavaihtoehdot

Vaihtoehto, jonka mukaan mitään EU:n toimia ei toteuteta eli TTK-rahoitusta ei enää myönnettäisi Euroopan tasolla, vaan jätettäisiin se kansallisten ja alueellisten ohjelmien huoleksi, ei tule kysymykseen, sillä polttokenno- ja vetyteknologioiden tutkimus on otettu seitsemänteen puiteohjelmaan. Se muodostaa erottamattoman osan tutkimuksesta, jolla pyritään kehittämään keskeisiä teknologioita tulevaisuuden ympäristömyötäisille energia- ja liikennejärjestelmille.

Muut vaihtoehdot ovat:

169 artiklalla perustettava hallitustenvälinen tutkimusohjelma

Hallitustenvälisellä ohjelmalla voidaan estää hajaantumista ja pirstaloitumista ja edistää yhteyksiä tutkijoiden välillä. Komissio kuuli sidosryhmiä siitä, voitaisiinko yhteistyö käynnistää 169 artiklan pohjalta, mutta tämä ei ollut sidosryhmien mielestä paras vaihtoehto, koska päätöksenteko ja jäsenvaltioiden vuosibudjettimenettelyt ovat hitaita. Jäsenvaltiot voisivat myös vaatia ”oikeudenmukaista tuottoa” investoinneilleen, ja ”alhaalta ylös” -lähestymistapa vaikeuttaisi teollisuuden johtaman strategian toteuttamista. Polttokenno- ja vetyteknologioiden vaatima pitkän aikavälin strategia edellyttää yleiseurooppalaista toimintatapaa, johon tämän tyyppinen toimi ei sovi hyvin. Teollisuuden sidosryhmien tuen puuttumisen vuoksi hallitustenvälistä toimintatapaa ei harkita sen enempää.

Nykykäytäntö (Business as usual): Seitsemäs puiteohjelma sekä teknologiayhteisön tukema jäsenvaltioiden ja alueiden tekemä tutkimus

Tämä toimintatapa on palvellut yhteisöä hyvin yli 20 vuotta. Puiteohjelma on vakiintunut, teollisuus ja tutkijat ymmärtävät sitä ja sen arvo on jo osoitettu; se on tehokas ja hyvin hallinnoitu, ja sillä on selkeät tavoitteet ja odotetut vaikutukset; perinteisesti korostetaan tieteellistä laadukkuutta ja innovointia; rahoitusrakenteet ja osallistumissäännöt on tutkittu ja testattu; tekniseen ja rahoitustarkastukseen on olemassa valmiit, pitkälle kehitetyt säännöt; menettelyt ovat avoimet ja läpinäkyvät, käytössä on arvostettu vertaisarviointimenettely. Tutkimus on kuitenkin pirstoutunut erilaisille aihealueille, jolloin koordinointi on vaikeaa. Tämän vaihtoehdon muunnelmassa koottaisiin yhteen koko polttokenno- ja vetyteknologioiden TTK-työ yhden osaston tai erityisviraston hallinnoitavaksi, mutta teollisuus ei enää johtaisi, lisähyödyt eivät olisi varmoja, eikä EY:n hallintokustannuksia jaettaisi teollisuuden kanssa suhteessa 50/50.

Perustetaan yhteinen teknologia-aloite 171 artiklaan perustuvan yhteisyrityksen muodossa

Laajojen keskustelujen jälkeen tämä vaihtoehto sai eniten kannatusta, vaikka siihenkin liittyy haittapuolia. Teollisuus pitää parhaana edetä strategisesti hallinnoitua reittiä myöten tutkimuksesta kehittämisen ja demonstroinnin kautta markkinoille saattamiseen, ja ennalta määrätyn budjetin ansiosta teollisuus voi laatia pitkän aikavälin investointisuunnitelmia. Tämä rohkaisisi teollisuutta sitoutumaan pitkän aikavälin hankkeisiin perustutkimusorganisaatioiden kanssa. Teollisuudella, joka kuulisi tutkijoita ja EY:tä, olisi johtoasema ohjelman painopisteiden määrittelyssä. Yhteisyritys hankkisi yhtenä oikeussubjektina kaikki julkiset ja yksityiset rahoitusvarat. Se olisi Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetusten periaatteisiin nojautuva julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus. Perustajajäsenet olisivat EY ja ”teollisuusryhmittymä”, jotka vastaisivat keskenään yhtä suurista budjettiosuuksista. EY:n osuus olisi peräisin seitsemännen puiteohjelman aihealueista energia, liikenne, materiaalit ja ympäristö.

Yhteisessä teknologia-aloitteessa toteutettaisiin kilpailumarkkinoita edeltävää TTK&D:tä, jonka kohteina olisivat muun muassa polttokennomateriaalit; muut laitteistot; ympäristövaikutukset; vetypolttomoottorin integrointi; vedyn varastointi ja kantaverkon kehittäminen; ajolaitteen integrointi ja tuotantotekniikka; uusiutuva vety; elektrolyysi; integrointi hiilidioksidin talteenotto- ja varastointijärjestelmään. Vety- ja polttokennoyhteisön täytäntöönpanosuunnitelmassa esitetään neljä keskeistä innovointi- ja käyttöönottotoimea:

- polttokennojen alkumarkkinat

- lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksia varten suunnitellut polttokennot

- ympäristömyötäinen vedyn tuotanto ja toimitus

- vetykulkuneuvot ja täyttöinfrastruktuuri

Näitä täydentäisivät laaja teknologianvalidointiohjelma, elinkaarianalyysi, standardien laatimista tukeva tutkimus ja integroidut tekniset, yhteiskunnalliset ja taloudelliset tutkimukset. Tiivistä yhteistyötä tehtäisiin muiden aloitteiden, kuten ”Älykäs energiahuolto Euroopassa” sekä Euroopan investointipankin kanssa, joka rahoittaa ympäristömyötäisiä vähähiilisiä energiaratkaisuja kehittyvissä maissa, ja Euroopan teknologiainstituutin sekä kansallisen ja alueellisen tason toimijoiden kanssa.

Hallintotapa

Yhteisyrityksellä olisi hallintoneuvosto ja pääjohtaja, jota avustaa ohjelmatoimisto. Hallintoneuvostossa olisi kuusi jäsentä teollisuusryhmittymästä ja kuusi EY:stä. Tiedeyhteisö voi olla edustettuna hallintoneuvostossa myöhemmässä vaiheessa. Ohjelmatoimisto vastaisi ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta, tiedonhallinnasta ja valistus- ja tiedonlevitystoimista. Jäsenvaltioiden ryhmä ja tiedekomitea valvoisivat yhteistä teknologia-aloitetta ja varmistaisivat yhteensovittamisen muiden EY:n toimien sekä kansallisten ja alueellisten toimien kanssa. EY pitäisi itsellään veto-oikeuden sen yhteisyritykselle antaman rahoituksen käytön suhteen.

Täydentävyys

Lokakuussa 2006 pidetyssä vety- ja polttokennoyhteisön yleiskokouksessa 48 teollisuuden sidosryhmien edustajaa julkisti yhteisen lausuman, jossa ne ilmoittivat olevansa valmiita sijoittamaan 5 000 miljoonaa euroa vety- ja polttokennoteknologioihin seuraavien kymmenen vuoden aikana. Teollisuusryhmittymän jäsenet yrittivät parastaan sitoumuslausumassaan 18. kesäkuuta 2007 päästäkseen tavoitteeseen eli vähintään 3 200 miljoonaa euroa yksityisiä investointeja seitsemännen puiteohjelman aikana. Kun tätä verrataan 2 600 miljoonan euroon ilman yhteistä teknologia-aloitetta, täydentävyys on 600 milj. euroa. Luottamuksellisessa kyselyssä teollisuuden sidosryhmät arvioivat, että yhteinen teknologia-aloite nopeuttaisi läpimurtoa 2–5 vuodella. Yhteisellä teknologia-aloitteella olisi myös kannustava vaikutus jäsenvaltioiden, alueiden ja yksityisten sijoittajien investointeihin. Se rohkaisisi monikansallisia yrityksiä jatkamaan TTK-toimintaansa Euroopassa ja edistäisi sisäisiä investointeja.

Vaikutustenarviointi

Suuria etuja saataisiin siitä, että kaikki TTK&D kootaan yhteisen ohjelmahallinnoinnin alle, mikä varmistaisi johdonmukaisen lähestymistavan. Ehdotuspyyntöjä voidaan julkaista ajankohtana, joka sopii tiettyjen sektoreiden kehitystahtiin, ja tällä hetkellä hyviä tuloksia tuottava tutkimus voidaan sisällyttää seuraavaan eli demonstrointivaiheeseen. Demonstroinnit voidaan suunnitella niin, että tekniikkaa voidaan sen jälkeen hyödyntää ja tuloksia syöttää takaisin tutkimukseen. Merkittävimmät huippuhankkeet voivat hakea riskinjakorahoitusvälineen lainoja. Teollisuuden osallistujilla voi kuitenkin olla avoimuuden puutteeseen ja eturistiriitoihin liittyviä riskejä, kun ne tekevät rahoitusvalintoja markkinavaihetta lähellä olevan demonstraatiotoimen ja pitkän aikavälin tutkimuksen välillä.

Vaihtoehtojen vertailu

Seitsemännestä puiteohjelmasta saatavan rahoituksen otaksutaan olevan sama kaikissa vaihtoehdoissa. Tärkein ero on, että yhteisen teknologia-aloitteen budjetti olisi määritelty ennakolta, ja se olisi yhteisyrityksen valvonnassa. Yhteisen teknologia-aloitteen valinta osoittaisi päättäväisyyttä ottaa polttokenno- ja vetyteknologiat vakavasti, se antaisi luottamusta tutkijoille ja teollisuudelle ja rohkaisisi yksityisiä sijoittajia.

Vakaa rahoitusjärjestelmä, kriittinen massa ja kohdennettu, tavoitehakuinen monivuotinen tutkimusohjelma miellyttää teollisuutta ja tutkijoita. Yhteiselle teknologia-aloitteelle on ominaista kaksinkertainen oppimisvaikutus: käyttöönotosta saatu tieto syötetään takaisin tutkimukseen, ja uusi tutkimus saatetaan nopeasti demonstrointivaiheeseen. Täydentävyysvaikutus toisi merkittävästi suurempia varoja ja johtaisi nopeampaan kehittämiseen, nopeampaan markkinoilletuloon ja alhaisempiin kustannuksiin. Tehokas hallinto johtaisi toimintaa aina perustutkimuksesta demonstrointiin saakka. Yhteinen teknologia-aloite edistäisi todennäköisesti myös mahdollisuuksia kansainväliseen yhteistyöhön toimimalla Euroopan yhteyspisteenä. EY:n hallintokuluja rajoittaisi se, että teollisuus maksaa niistä puolet.

Yhteisellä teknologia-aloitteella on useita selkeitä etuja puiteohjelmavaihtoehtoon verrattuna:

- markkinoille saattamiseen kuluu 2–5 vuotta vähemmän aikaa – ei voi tarpeeksi korostaa sitä, kuinka tärkeää on olla ensimmäisenä uusilla markkinoilla; kumulatiivisia investointeja tarvitaan vähemmän, kannattavuusraja saavutetaan nopeammin, ja varhaisessa vaiheessa markkinoille tulleiden yritysten, mukaan lukien pk-yritysten, kilpailuasema vahvistuu;

- pitkän aikavälin sitoutuminen ja selkeä budjetti herättävät luottamusta julkisen ja yksityisen sektorin sijoittajissa;

- täydentävyys: yhteisrahoitusperiaatteen ansiosta saadaan ainakin 600 milj. euroa enemmän kuin ”ei mitään muutosta” -skenaariossa; tämä on lähes 2,5 kertaa niin paljon kuin yksityiset tutkimusinvestoinnit;

- vastaavasti saadaan voittoja energiatehokkuuden paranemisesta, toimitusvarmuudesta sekä kasvihuonekaasujen ja saasteiden vähenemisestä.

Seuranta ja arviointi

Tässä vaikutustenarvioinnissa on käsitelty yhteisön varainhoitoasetuksen täytäntöönpanosäännösten 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja asioita ja tehty polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle kustannustehokkuutta, riskejä ja seurantaa koskevaa etukäteisarviointi.

Yhteisen teknologia-aloitteen edistymisen seuraamiseksi ja EU:n kilpailukykyyn ja tutkimukseen kohdistuvan vaikutuksen mittaamiseksi tullaan laatimaan suorituskykyindikaattoreita. Täydentävyyden arvioimiseksi indikaattoreita olisi tarkasteltava yhteistä teknologia-aloitetta edeltävien vuosien perustasoa vasten. Komissio toimittaisi vuosittain neuvostolle edistystä ja rahoitustilannetta koskevan kertomuksen. Voitaisiin järjestää joitakin avoimia vertaisarviointikonferensseja tietojen vaihtamiseksi ja toimien koordinoimiseksi yhteisen teknologia-aloitteen ja muiden toimien välillä. Pääjohtaja seuraisi julkista ja yksityistä rahoitusta ja huolehtii siitä, että rahoituksien suhde on edelleen 50/50.

Riippumattomat asiantuntijat arvioisivat yhteisen teknologia-aloitteen toteutuksen puolivälissä ja suosittavat tarvittaessa ohjelman mukauttamista ja asian vaatiessa harkitsevat lopettamisstrategiaa. Komissio tiedottaa neuvostolle päätelmistä. Vuoden 2017 lopulla komissio suorittaa loppuarvioinnin, jonka tulokset esitellään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.