FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 4.12.2008 
SEC(2008) 2954 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
ehdotukseen 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
matkustajien oikeuksista linja-autoliikent eessä ja 27 päivänä lokakuuta 2004 annetun 
Euroopan parlamentin ja neuvoston as etuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
 
[KOM(2008) 817 lopullinen] 
[SEC(2008) 2953] 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Menettelytapakysymykset ja  sidosryhmien kuuleminen ............................................. 3 
1.1. Tarkoitus ................................................................................................................. ..... 3 
1.2. Kuuleminen ja asiantuntemus ...................................................................................... 3 2. Ongelman määrittely.................................................................................................... 3 2.1. Hankkeen tausta ........................................................................................................... 3 
Tärkeimmät ongelmat ............................................................................................................ .... 4 
3. TAVOITTEET ............................................................................................................. 5 4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT ..................................................................................... 5 5. VAIKUTUSTEN ANALYYSI .................................................................................... 5 5.1. Taloudelliset vaikutukset ............................................................................................. 5 5.1.1. Vaihtoehto 1 (politiikkaa ei muuteta) .......................................................................... 5 5.1.2. Vaihtoehto 2 – Vakiosuojaskenaario ........................................................................... 5 5.1.3. Vaihtoehto 3.I – Laajennetun suojan sken aario (vain kansainvälinen liikenne).......... 6 
5.1.4. Vaihtoehto 3.II – Laajennetun suojan sk enaario (sekä kansainvälinen että kotimaan 
liikenne)...................................................................................................................... .. 7 
5.1.5. Vaihtoehto 4 – Itsesääntelyskenaario........................................................................... 7 5.2. Sosiaaliset vaikutukset ................................................................................................. 7 5.2.1. Vaihtoehto 1............................................................................................................ ..... 7 
5.2.2. Vaihtoehto 2............................................................................................................ ..... 7 
5.2.3. Vaihtoehto 3.I.......................................................................................................... ..... 7 
5.2.4. Vaihtoehto 3.II ......................................................................................................... .... 8 
5.2.5. Vaihtoehto 4............................................................................................................ ..... 8 
5.3. Ympäristövaikutukset .................................................................................................. 8 5.4. Lisäarvo EU:lle ........................................................................................................... .8  
5.5. Vaikutus pk-yrityksiin.................................................................................................. 8 5.6. Hallintokustannukset.................................................................................................... 8 6. Vaikutustenarvioinnin keskeiset päätelmät.................................................................. 9 
FI 3   FI 1. MENETTELYTAPAKYSYMYKSET JA SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN  
1.1. Tarkoitus 
Tämän vaikutustenarvioinnin tarkoituksena on tark astella, onko tarpeellista ja suotavaa antaa 
ja/tai laajentaa lainsäädäntöä kansainvälisen li nja-autoliikenteen matkustajien oikeuksista. 
Vaikutustenarvioinnissa keskitytään kolmeen keskeiseen huolenaiheeseen, joita komissio on 
korostanut politiikkaansa  kuvaavissa asiakirjoissa. Nämä ovat 1) liikuntarajoitteisten 
henkilöiden oikeudet, 2) vastuukysymykset  (vakuutusjärjestelmä kuoleman tai 
loukkaantumisen varalta), 3) matkustajille maks ettavat korvaukset ja heidän avustamisensa 
viivästymisten tai peruutusten yhteydessä. 
Vaikutustenarviointi esitettiin vaikutustenarv iointilautakunnalle, joka antoi lausuntonsa 
7. marraskuuta 2007 ja 7. toukokuuta 2008. Lausunnoissa  asiakirjaan ehdotettiin tarpeellisia 
muutoksia ja parannuksia.  
1.2. Kuuleminen ja asiantuntemus 
Lainsäädäntöehdotuksen ja tämän asiakirjan l aatimista edelsi julk inen kuuleminen, jossa 
asianomaisilta henkilöiltä ja organisaatiolt a pyrittiin saamaan ma hdollisimman laajalti 
kommentteja ja ehdotuksia. Komissio käynnist i heinäkuussa 2005 julkis en kuulemisen, joka 
perustui komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan Rights of Passengers in International 
Bus and Coach Transport . Komissio sai valmisteluasiaki rjaan 57 vastausta seuraavilta 
tahoilta: jäsenvaltioiden  hallitukset (14), eurooppalaiset organisaatiot (12), kansalliset 
organisaatiot (20), yritykset (9) ja muut vastaajat (2). Saadut  vastaukset osoittivat, että 
yhtäältä linja-autoliikenteen harjoittajien ja niiden yhdistysten ja liittojen ja toisaalta 
kuluttajajärjestöjen mielipiteet jakautuvat selvästi. Yleisesti ottaen linja-autoliikenteen harjoittajat eivät näe lainkaan tai näkevät ainoastaan hy vin rajallista tarvetta EU-tason 
sääntelylle, kun taas kuluttaja järjestöt peräänkuuluttavat laaj oja matkustajien oikeuksia. 
Kuitenkin oltiin myös selkeästi huolestuneita alan taloudellis esta ja organisatorisesta 
rakenteesta. Yhteisymmärrykseen ei myöskään p äästy asetuksen soveltamisalasta eikä siitä, 
pitäisikö tietyntyyppinen liikenne, etenkin paikal linen ja alueellinen liikenne, sisällyttää 
asetukseen vai jättää sen ulkopuolelle. 
2. O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
2.1. Hankkeen tausta 
Matkustajien liikkuvuus on lisääntynyt voimakk aasti viimeksi kuluneiden 30 vuoden aikana. 
Itse asiassa se on kaksinkertaistunut sitten  1970-luvun. Suuntaukseen on useita syitä, joista 
kolme on erityisen merkittäviä: talouskas vu, alhaisemmat matkustuskustannukset ja 
siirtyminen kohti Euroopan sisärajatonta aluetta1. Liikennepalvelujen vapauttamiseen ja 
liikenteen kasvuun ei ole kuitenkaan aina liitt ynyt riittäviä toimenpiteitä matkustajien 
oikeuksien suojelemiseksi. Matkustajamäärie n lisääntyessä matkustajat ovat kohdanneet 
vaikeita tilanteita, kuten peruutuksia, yliv arauksia, matkatavaroiden katoamisia ja 
viivästymisiä. Linja-automatkustajilla ei vielä ole samoja oikeuksia kuin muiden liikennemuotojen, etenkin lentoliikenteen, mat kustajilla. Linja-automatkustajien oikeudet 
eivät vielä kuulu yhteisön lainsäädännön piir iin, joten matkustajien on turvauduttava 
                                                
 
1 Sopimus Euroopan unionista, 2 artikla. 
FI 4   FI kansallisiin vastuujärjestel miin, hyvää kauppatapaa koskevaan lainsäädäntöön ja 
liikenteenharjoittajien vapaaehtoisiin asiakast urvasitoumuksiin. Muista liikennemuodoista 
poiketen linja-autoliikenteen mat kustajien oikeuksista ei ole j uurikaan tehty jäsenvaltioita 
sitovia kansainvälisiä sopimuksia. 
Tärkeimmät ongelmat 
Tähän liikennemuotoon liittyy eräitä  sekä liikenteenharjoittajiin että matkustajiin vaikuttavia 
erityispiirteitä. 
Eriarvoinen asema muihin l iikennemuotoihin verrattuna 
Muiden liikennemuotojen matkustajat, etenkin lentomatkustajat, nauttivat jo yhteisön tasolla 
vahvistetuista oikeuksista, jotka antavat riittävän suojan matkan keskeytyessä 
(liikenteenharjoittajan va stuu matkustajien kuolemasta ja loukkaantumisesta ja 
matkatavaroiden katoamisesta ja vahingoittumisesta;  korvaukset ja avunanto peruutusten, 
viivästymisten ja lennolle pääsyn epäämisen yhteydessä). 
Lainsäädännön hajanaisuus 
Linja-automatkustajien suoja vaihtelee eri jäsenvaltioissa. Matkustajien on turvauduttava 
kansallisiin vastuujärjestel miin, hyvää kauppatapaa koskevaan lainsäädäntöön ja 
liikenteenharjoittajien vapaaehtoisiin asiakasturvasitoumuksiin. Eräissä maissa liikenteenharjoittajat ovat kehittäneet laaja-alaisia vapaaehtoisia sopimuksia, joihin sisältyvät asianmukaiset mekanismit valitusten käsittelyä ja  riitojen ratkaisua varten. Näin ei kuitenkaan 
ole toimittu suurimmassa osassa jäsenvaltioista.  
Pirstaleiset markkinat 
Markkinoille on ominaista suuri määrä linja-au toliikennepalveluja tarjoavia yrityksiä, jotka 
tarjoavat matkustajille eritasoista turvaa ja erilaatuisia palveluja. Matkustajien turva vaihtelee eri liikenteenharjoittajilla ja riippuu suurelta osin kansallisesta lainsäädännöstä ja yritysten 
tekemistä vapaaehtoisista sopimuksista. Monissa tapauksissa tämä estää matkustajia tekemästä perusteltuja valintoja sen palvelun ta sosta, jota he todennäköisesti tulevat saamaan. 
Liikuntarajoitteiset henk ilöt ja ikääntyvä väestö 
Tämän liikennemuodon käyttäjät ov at yleisesti ottaen heikommassa asemassa siinä mielessä, 
että he kuuluvat usein alemp iin tuloluokkiin tai ovat maantie teellisesti erityksissä. Linja-
autoliikennepalvelujen saatavuus on kuitenkin rajallista myös vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille, mikä s aattaa vaikeuttaa heidän integroitumistaan 
yhteiskuntaan.  
Nykyisen lainsäädännön puutteet 
Nykyinen lainsäädäntökehys aiheuttaa todellis ia ongelmia kansainvälisille ja kotimaisille 
matkustajille. Rajat ylittäviä ongelmia olisi pääasiassa arvioitava kansainvälisiä matkoja 
tekevien matkustajien näkökulmasta. Matkusta jien kannalta linja-autoa la on eriarvoisessa 
asemassa. Tämä johtuu ensinnäkin kansallise sta lainsäädännöstä, joka vaihtelee eri 
jäsenvaltioissa, mikä puolestaan johtaa matkus tajien eritasoiseen suojaan. Toisaalta linja-
autoliikenne on eriarvoisessa asemassa verrattu na muihin liikennemuotoihin, varsinkin lento- 
FI 5   FI ja rautatieliikenteeseen, joissa matkustajat nauttivat tai tulevat nauttimaan korkeasta ja 
yhdenmukaisesta suojasta. 
3. TAVOITTEET   
Matkustajien oikeuksien vahvistamisen päätav oitteet perustuvat Euro opan unionin yleisiin 
tavoitteisiin eli korkeatasois een kuluttajansuojaan, eri so siaaliryhmien sosiaaliseen 
osallisuuteen ja ihmisten vapaan liikkuvuuden takaamiseen Euroopan unionissa.  
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT 
Vaihtoehto 1 ”Politiikkaa ei muuteta” – EU-t ason toimia ei toteuteta ja tilanne säilyy 
nykyisellään, eli linja-automatkustajien suojan taso jäsenvaltioissa vaihtelee edelleen. 
Vaihtoehto 2 ”Vakiosuojaskenaario” – Yhteisön säädöksellä vahvistetaan yleinen kehys, jossa 
määritellään ainoastaan suojaa koskeva t vähimmäissäännöt ja tarvittaessa 
konsolidoidaan/muutetaan ja/tai yksinkertaistet aan voimassa olevaa yhteisön tai kansallista 
lainsäädäntöä. 
Vaihtoehto 3 ”Laajennetun suoj an skenaario” – Yhteisön s äädöksessä vahvistetaan linja-
automatkustajien oikeudet kansainvälisessä liikenteessä. Vaihtoehto 3.I: vain kansainvälisessä liikenteessä. Vaihtoehto 3.II: sekä kotimaan  kaukoliikenteessä että kansainvälisessä 
liikenteessä. 
Vaihtoehto 4 ”Itsesääntelyskenaario” – Skenaar io, jossa linja-autoliikenteen harjoittajat 
kehittävät ja hyväksyvät vapaaehtoisia EU:n laaj uisia tai kansallisia its esääntelytoimenpiteitä 
linja-automatkustajien oikeuksien alalla. 
5. VAIKUTUSTEN
 ANALYYSI 
Matkustajien oikeuksien täytäntöönpanemiseks i ehdotettujen toimenp iteiden taloudellisten, 
sosiaalisten ja ympäristövaikutusten arvioimi seksi kunkin ehdotetun toimenpiteen vaikutusta 
arvioidaan erikseen. 
5.1. Taloudelliset vaikutukset 
5.1.1.  Vaihtoehto 1 (politiikkaa ei muuteta) 
Tässä vaihtoehdossa säilytetään alan nykytilanne,  joten sillä ei ole mitään lisävaikutuksia 
siihen. Tässä vaiheessa ei siis voida havaita uusia taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristövaikutuksia. Matkustajien olisi edelleen turvauduttava kansalliseen lainsäädäntöön ja liikenteenharjoittajien kehittämiin vapaaehtoisiin järjestelmiin. 
5.1.2.  Vaihtoehto 2 – Vakiosuojaskenaario 
Liikenteenharjoittajien vastuu ruumiinvammast a tai matkatavaroiden vahingoittumisesta  
Liikenteenharjoittajille mahdollisesti  aiheutuvat lisäkustannukset liittyvät 
vähimmäiskorvauksiin, vähimmäisva kuutusturvaan, ennakkomaksuihin ja 
oikeusmenettelyihin.  
FI 6   FI Näissä olosuhteissa korvausten arvon ei sinä llään odoteta kasvavan merkittävästi, vaikka 
EU:n toimenpiteillä vahvistettaisiin korvausten vähimmäismäärä. Kyse olisi ainoastaan yhteisen taloudellisen vähimmäi stason vahvistamisesta kansalli sten kokemusten pohjalta ja 
asettamatta ehtoja korkeammista määristä. 
Vammaiset tai liikuntarajoitteiset henkilöt 
Kuljettajien ja muun henkilöstön koulutus, tiedot us ja muut vastaava t tekijät aiheuttavat 
lisäkustannuksia. Vaikka näitä kustannuksia on vaikea arvioida, on syytä huomata, että 
kaikilla matkustajilla on tarve saada tietoa ja  asiantuntevaa apua. Siks i on epätodennäköistä, 
että vammaisten tarpeista huolehtimisen kus tannukset olisivat suuremmat kuin muiden 
matkustajien osalta. 
Laatuvaatimukset ja tiedonantovelvollisuus 
Uusi toimenpide ei näytä aihe uttavan erityisiä lisäkustannuksia  liikenteenharj oittajille.  
5.1.3.  Vaihtoehto 3.I – Laajennetun suojan s kenaario (vain kansainvälinen liikenne) 
Liikenteenharjoittajien vastuu ruumiinvammast a tai matkatavaroiden vahingoittumisesta  
Vaikutukset ovat samat kuin vaihtoehdossa 2 analysoidut. Lisävaikutukset liittyvät 
ennakkomaksuihin. Näissä olosuhteissa liikentee nharjoittajat hakevat todennäköisesti sopivia 
vakuutusjärjestelyjä kattaakseen sellaisista tapauksista aiheutuva n riskin, joiden yhteydessä on 
maksettava ennakkomaksuja. Vakuutusmaksujen odotetaan kuitenkin olevan hyvin alhaiset, 
koska tällaisia tapauksia esiin tyy harvoin ja oletetut enna kkomaksut eivät ole kovin suuria
2. 
Vammaiset tai liikuntarajoitteiset henkilöt 
Pyörätuolien esteettömän pääsyn järjestämi sestä valmistusvaiheessa aiheutuvien 
pääomakustannusten arvioidaan nostavan linja-a utojen hankintakustannuksia 8–10 prosenttia 
(noin 19 150 euroa)3. Tämä johtuu kustannuksista, joita  aiheutuu hissin asentamisesta 
ajoneuvoon valmistusvaiheessa sekä mahdollis esta ylimääräisestä ovesta tai ajoneuvon 
rakenteellisista muutoksista, sekä suhteel lisen pienistä kustannuksista, joita aiheutuu 
pyörätuolipaikan varustamisesta kiinnitysjär jestelmällä ja muilla laitteilla. Muut 
toimintakustannukset aiheutuvat hissin ylläpidost a ja istuinten poistamisesta ja takaisin 
asentamisesta. 
Täysin esteettömien linja-autojen käyttöönoton  voidaan odottaa johtavan  linja-autopalveluja 
käyttävien vammaisten ja siten myös pyörätuol ia käyttävien matkustajien määrän kasvuun. 
Pelkästään pyörätuolin käyttä jien lisääntyvän mat kustamisen odotetaan lisäävän tuloja 
kotimaan ja kansainvälisessä liikenteessä 0,5 prosentilla eli noin 55,72 miljoonalla eurolla 
vuodessa. Pelkästään kansainvälisessä liik enteessä arvioidaan syntyvän vuosittain 
8,14 miljoonan euron lisätulot. 
Linja-autoliikenteen harjoittajille aihe utuvien lisäkustannusten arvioidaan olevan 
2,7 prosenttia alan kokonaisliikevaihdosta se kä kotimaan että kansainvälinen liikenne 
                                                 
2 Rautatieliikenteessä kuolemantapauksessa maksettava ennakkomaksu on aina vähintään 21 000 euroa.  
3 Tiedot ovat peräisin useista COST 349 -raporti ssa käytetyistä lähteistä, kuten Regione Piemonten 
avustuksia koskevista tiedoista, linja-autojen valmistajien tiedoista ja Yhdistyneen kuningaskunnan 
tiedoista. 
FI 7   FI huomioon ottaen. Lisätulot (0,5 prosenttia pelk ästään pyörötuolin kä yttäjien perusteella) 
alentaisivat nämä menetykset 2,2 prosenttiin.  
Korvaukset ja avunanto peruutusten ja viivästysten yhteydessä 
Matkustajille maksettavista korvauksista ja heidän  avustamisestaan ei pitäisi aiheutua liiallisia 
kustannuksia, vaikka tätä onkin vaikea ennakoida. N iillä ei kuitenkaan pitäisi olla merkittävää 
vaikutusta tuloihin ja voittoihin, ja myöskin vaikutus yhteisön yritysten kilpailukykyyn lienee 
vähäinen, koska toimenpiteet koski sivat kaikkia alan toimijoita. 
Laatuvaatimukset ja tiedonantovelvollisuus 
Vaikutukset ovat samat kuin va ihtoehdossa 2 analysoidut. 
5.1.4.  Vaihtoehto 3.II – Laajennet un suojan skenaario (sekä k ansainvälinen että kotimaan 
liikenne) 
Vaihtoehdon 3.II sisältö on sama kuin vaihtoehd on 3.I, mutta toimenpiteiden soveltamisala on 
laajennettu kotimaiseen kaukoliikenteeseen , joten myös soveltamisalaan kuuluvien 
liikenteenharjoittajien ja re ittien määrä on suurempi. 
5.1.5.  Vaihtoehto 4 – Itsesääntelyskenaario 
Tässä vaihtoehdossa EU tukee pehmeillä lainsäädäntötoimenpiteillä parhaisiin käytäntöihin 
perustuvaa yhteistä kehystä, jonk a avulla linja-autoliikenteen harjoittajia kannustetaan 
kehittämään ja hyväksymään EU:n  laajuisia tai kansallisia it sesääntelytoimenpiteitä linja-
automatkustajien oikeuksien alalla. Tässä vaiheessa tämän vaihtoehdon taloudellisia 
vaikutuksia on vaikea verrata muihin vaihtoehtoihin, koska saatavilla olevan materiaalin perusteella ei voida tehdä luotettavaa määrällistä arviota siitä, missä määrin liikenteenharjoittajat noudattavat vapaaehtoisia sopimuksia. 
5.2. Sosiaaliset vaikutukset 
5.2.1.  Vaihtoehto 1 
Vaihtoehdon 1 ei odoteta aiheuttava n uusia sosiaalisia vaikutuksia. 
5.2.2.  Vaihtoehto 2 
Linja-autoa käyttävät matkustajat hyötyvät, jos pa lvelun laatu paranee. He saavat myös apua, 
jos he joutuvat vaikeisiin tilanteisiin matkan aikana. Lisäksi vammaiset matkustajat saavat nykyistä enemmän apua. Ehdotetun toimenpiteen  ansiosta voidaan saavuttaa tärkeä 
sosiaalinen tavoite eli se, että liikuntarajoitt eisilla henkilöillä on samat mahdollisuudet käyttää 
tieliikennettä kuin kaikilla muillakin.  
5.2.3.  Vaihtoehto 3.I 
Täysin esteettömien linja-autojen käyttöönoton  voidaan odottaa johtavan  linja-autopalveluja 
käyttävien vammaisten ja siten myös pyörätuol ia käyttävien matkustajien määrän kasvuun. 
Pelkästään pyörätuolin käyttäjistä  aiheutuva matkojen määrän lievä kasvu tuskin kuitenkaan 
saa liikenteenharjoittajia lisäämään yhteyksie n määrää. Siksi tämän vaihtoehdon ei odoteta 
vaikuttavan linja-autoala n työpaikkojen määrään. 
FI 8   FI 5.2.4.  Vaihtoehto 3.II 
Toimenpiteiden vaikutukset voivat olla suurem mat vaihtoehdossa 3.II kuin vaihtoehdossa 3.I, 
koska toimenpiteet laajennettaisiin kosk emaan myös kotimaist a kaukoliikennettä. 
5.2.5.  Vaihtoehto 4 
Tässä vaihtoehdossa EU tukee pehmeillä lainsäädäntötoimenpiteillä parhaisiin käytäntöihin 
perustuvaa yhteistä kehystä, jonk a avulla linja-autoliikenteen harjoittajia kannustetaan 
kehittämään ja hyväksymään EU:n  laajuisia tai kansallisia it sesääntelytoimenpiteitä linja-
automatkustajien oikeuksien alalla. Tässä vaih eessa tämän vaihtoehdon sosiaalisia vaikutuksia 
on vaikea verrata muihin vaihtoehtoihin, koska saatavilla olevan mate riaalin perusteella ei 
voida tehdä luotettavaa määrällistä arviota si itä, missä määrin liikenteenharjoittajat 
noudattavat vapaaehtoisia sopimuksia. 
5.3. Ympäristövaikutukset 
Kaikkiin tarkasteltuihin vaihto ehtoihin ei liity suoria ympäristönäkökoh tia. Toimenpiteisiin 
voi kuitenkin liittyä matkustajaliikenteen kysynnän nousu tai lasku ja siten mahdollisuus liikennemuotosiirtymään, jolla voisi olla joitain ympäristövaikutuksia. Näitä on kuitenkin vaikea arvioida. 
5.4. Lisäarvo EU:lle 
Vaihtoehto 1 ei periaat teessa muuta nykyistä tilannetta, eikä  sillä siis ole lisäarvoa EU:n 
kansalaisille. Vaihtoehto 4 saattaa heijastaa li nja-automarkkinoiden nykyistä kehitystä, mutta 
tämän lähestymistavan lisäarvoa ei ole mahdollista täysin arvioida, koska vapaaehtoisia sopimuksia on tehty vain vähän ja niitä sovell etaan epäyhtenäisesti eri puolilla EU:ta. Sillä, 
että EU:n toimielimet kannustavat taloudellisia toimijoita hyväksymään 
itsesääntelyjärjestelmiä, voi olla  myönteisiä vaikutuksia pitkällä  aikavälillä. Vaihtoehdoilla 2 
ja 3 olisi merkittävä vaikutus sen suhteen, että  vammaisten ja liikuntaraj oitteisten henkilöiden 
mahdollisuudet käyttää palveluja paranisivat, ma tkailualan tulot kasv aisivat ja kuluttajien 
oikeudet EU:ssa vahvistuisivat. 
5.5. Vaikutus pk-yrityksiin 
Linja-autoalan rakenteen vuoksi ehdotetuilla toimenpiteillä on vaikutusta pieniin ja 
keskisuuriin yrityksiin. Vaihtoehdot 1 ja 4 eivät aiheuttaisi lisärasitteita pk-yrityksille. Vaihtoehto 2 voisi aiheuttaa vähäisiä kustannuksia  (vastuukysymykset, avunanto), kun taas 
vaihtoehdolla 3 olisi merkittävä  vaikutus vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden 
käytettävissä olevan ajoneuvokannan kustannuksiin. 
5.6. Hallintokustannukset 
Vaihtoehdoista 1 ja 4 ei syntyisi ylimääräisiä hallintokustannuksia, mutta vaihtoehdoilla 2 ja 3 
voi olla joitain tal oudellisia vaikutuksia. Matkustajien oikeuksia koskevien säännösten 
täytäntöönpanosta aiheutuvia ha llintokustannuksia voidaan kuitenk in tässä vaiheessa arvioida 
sen työn pohjalta, jota kansal liset täytäntöönpanoelimet ovat tehneet asetuksen (EY) N:o 
261/2004 nojalla. Nimettyjen kansallisten täyt äntöönpanoelinten arvi oidaan tarvitsevan 
seitsemän kokoaikaista työntekijää  käsittelemään kansainvälis een linja-autoliikenteeseen 
liittyviä valituksia.  
FI 9   FI 6. VAIKUTUSTENARVIOINNIN KESKEISET PÄÄTELMÄT  
Tässä luvussa esitetään parhaat toimintavaihtoehdot säädöksen ta voitteiden saavuttamiseksi. 
Siinä vertaillaan tiivistetyst i eri vaihtoehtoja tämän asiakirjan 2 luvussa määriteltyjen 
keskeisten poliittisten tavoitteiden kannalta. 
Vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden syrjimättömyyden ja avustamisen 
periaate 
Sopivin vaihtoehto olisi vakiosuojaskenaari o siten, että myös kotimaanliikenne otetaan 
huomioon. Parhaan vaihtoehdon valintaan on va ikuttanut tasapainon löytäminen kahden 
keskeisen tekijän eli matkustajien oikeuksien toteuttamisen ja kasvavien kustannusten välillä. 
Linja-automatkustajat ovat hintatietoisia asiakkaita, ja lippujen hintojen kallistuminen voi johtaa liikenteen siirtymiseen halpalen toihin, henkilöautoihin ja rautateille. 
Liikenteenharjoittajien vastuuta matkus tajien kuoleman tai loukkaantumisen 
yhteydessä koskeva periaate 
Paras vaihtoehto on laajennetun suojan sk enaario (sekä kotimaan että kansainväliseen 
liikenteeseen sovellettuna). Vaihtoehdon 3.II kats otaan olevan paras, koska se parantaa 
matkustajien oikeuksien suojaa (sekä kotimaan että kansainvälisessä liikenteessä) ja siinä vahvistetaan liikenteenharjoittajien vastuu EU :n tasolla. Lisäksi si llä on vain vähäinen 
vaikutus liikenteenharjoittajie n kustannuksiin. Vaihtoehto 3.I  ratkaisisi jäsenvaltioiden 
välisiin oikeudellisiin eroihin li ittyvät ongelmat kansai nvälisen liikenteen  alalla, mutta se 
saattaisi myös herättää joitain kysymyksiä syrjinnästä kotimaisten ja kansainvälisten 
matkustajien välillä. Koska asiasta on tällä hetk ellä olemassa tuskin lainkaan kansallista 
lainsäädäntöä, EU:n säännökset tarkoittaisivat,  että kotimaanmatkoilla olisi alhaisempi suoja 
kuin eurooppalaisilla: tämä vaikeus voitaisiin voittaa yksinkertaisesti sisällyttämällä kotimaanliikenne säännösten soveltamisalaan (vaihtoehto 3.II). 
Laatuvaatimukset / tiedonant ovelvollisuus / korvaukset ja avunanto peruutusten ja 
viivästysten yhteydessä 
Paras toimintavaihtoehto on vakiosuojaskenaar io yhdistettynä itses ääntelyvaihtoehtoon. 
Vaihtoehto 2 (vakiosuojaskenaar io) olisi paras, koska  lainsäädännöllä ta attu matkustajien 
riittävä suoja kannustaa myös lin ja-autoliikenteen harjoittajia tarjoamaan parempia palveluja 
hintoja nostamatta. Komission olisi kannustettava eurooppalaisia linja-autoyrityksiä laatimaan 
asianmukaiset laatuvaatimukset ja  kehittämään hyviä käytäntöjä.