Euroopan parlamentin päätöslauselma Intian valtameren äskettäisestä hyökyaaltokatastrofista



Virallinen lehti nro 247 E , 06/10/2005 s. 0147 - 0151



P6_TA(2005)0006 Euroopan unionin apu Intian valtameren hyökyaallon uhreille Euroopan parlamentin päätöslauselma Intian valtameren äskettäisestä hyökyaaltokatastrofista Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Jakartassa 6. tammikuuta 2005 pidetyn avustuskokouksen sekä Genevessä 11. tammikuuta 2005 pidetyn avunantajien kansainvälisen konferenssin, - ottaa huomioon yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston ylimääräisessä kokouksessa 7. tammikuuta 2005 hyväksytyt päätelmät, - ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten" (KOM(2001)0469) sekä sen, että komissio panee johdonmukaisesti painoa Euroopan unionin suhteille Aasiaan, joka edustaa yli puolta maailman väestöstä, - ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 4 kohdan, A. ottaa huomioon, että 26. joulukuuta 2004 Kaakkois-Aasiaan iski maanjäristys, jonka voimakkuus oli 9 Richterin asteikolla ja joka aiheutti massiivisia hyökyaaltoja Indonesiassa, Sri Lankassa, Intiassa, Thaimaassa, Malesiassa, Malediiveilla, Bangladeshissa, Burmassa/Myanmarissa, Mauritiuksella, Somaliassa, Keniassa, Seychelleillä, Réunionissa ja Tansaniassa, B. ottaa huomioon, että niissä lukuisissa maissa, joihin hyökyaallot iskivät, tämä suuronnettomuus on tappanut yli 160000 ihmistä, joiden joukossa on myös Euroopan unionin kansalaisia, siinä on loukkaantunut vielä useampia ja yli viisi miljoonaa ihmistä on jäänyt kodittomaksi sekä vaille olennaisen tärkeitä perustarvikkeita, kuten ruokaa, puhdasta vettä ja lääkkeitä, C. ottaa huomioon, että katastrofista kärsivät eniten kaikkein köyhimmät yhteisöt, esimerkiksi katastrofin vaikutusalueen lukuisat kalastajayhteisöt, ja sen seurauksena tuhannet lapset ovat jääneet orvoiksi, D. ottaa huomioon, että suuri osa katastrofin kohteeksi joutuneiden rannikkoalueiden viestintä-, energiahuolto- ja koulutusinfrastruktuurista on tuhoutunut, E. ottaa huomioon, että pilaantuneet pohjavedet ja tsunamin jälkeiset runsaat sateet ovat lisänneet koleran, malarian ja lavantaudin kaltaisten tautien riskiä, F. ottaa huomioon asiantuntijoiden varoitukset siitä, että meriympäristölle, kuten mangrovelehdoille ja koralliriutoille, aiheutuneet vahingot voivat olla laajoja ja pitkäaikaisia, jolloin seuraukset voivat olla vakavia paikallisyhteisöille, joiden elintarvikehuolto ja elinkeino ovat kalastuksen varassa, G. ottaa huomioon, että katastrofin maailmalla aikaansaama vastakaiku on ollut valtava: Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat tähän mennessä myöntäneet avustuksina lähes 1,5 miljardia euroa ja summa nousee edelleen; ottaa huomioon, että komissio on jo myöntänyt 23 miljoonaa euroa, ja se on luvannut 350 miljoonaa euroa lisää; tästä määrästä 150 miljoonaa euroa ei kuitenkaan ole uutta rahaa vaan ne on tarkoitus ottaa nykyisistä pitkän aikavälin kehityshankkeista; katsoo, että Euroopan kehitysrahaston ohjelmaa ei pidä muuttaa hyökyaaltoavustusten ohjaamiseksi Afrikan maihin ja että uutta rahaa on löydettävä myös sinne lähetettävää apua varten, H. ottaa huomioon, että aikaisempien katastrofien yhteydessä todellinen toimitettu apu ei useinkaan ole määrältään vastannut luvatun avun määrää, I. ottaa huomioon, että Yhdistyneet Kansakunnat arvioi avuntarvetta kaikilla katastrofialueilla, mutta monille hyökyaaltotuhoista kärsineille alueille etenkin Sumatran saarella on edelleen vaikea päästä, J. ottaa huomioon, että suurin osa hyökyaallon koettelemista valtioista oli jo valmiiksi erittäin velkaantuneita, ja katsoo, että avustusten teho jää mitättömäksi, jos lahjoittajavaltiot perivät edelleen korkoa näistä veloista, Välitön toiminta 1. ilmaisee osanottonsa ja syvän myötätuntonsa hyökyaalloista kärsineille kansoille ja hallituksille sekä Kaakkois-Aasiassa, Itä-Afrikassa, Euroopassa ja muualla asuville uhrien omaisille; 2. kiittää hyökyaalloista kärsineiden valtioiden väestöä tavasta, jolla se on vastannut inhimilliseen katastrofiin auttamalla onnettomuudesta kärsineitä Euroopan kansalaisia huolimatta sen omista henkilökohtaisista kärsimyksistä ja menetyksistä; 3. pitää kaikkien avunantajien, niin julkisten kuin yksityistenkin lahjoittajien, avokätisyyttä myönteisenä ja katsoo, että kriisin aikaansaama vastakaiku kertoo etenkin yleisön osoittamasta solidaarisuuden maailmanlaajuistumisesta; 4. on huolestunut Burmassa/Myanmarissa surmansa saaneiden määrästä, jota ei tunneta; arvostelee Burman/Myanmarin sotilashallitusta maan merirajojen osittaisesta sulkemisesta ja sen yleisestä kieltäytymistä tehdä yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa, sillä tämä koituu sen omien hyökyaaltouhrien vahingoksi; 5. kehottaa jäseniään lahjoittamaan vapaaehtoisesti yhden tai useamman päivän päivärahansa Intian valtameren katastrofin uhrien auttamiseen; Hätäaputoimet 6. korostaa, että avustustoimistojen olisi asetettava etusijalle katastrofissa orvoiksi jääneet lapset, sillä he ovat koko ajan kasvavassa vaarassa joutua lapsikaappauksen sekä fyysisen ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi; 7. uskoo vakaasti, että hyökyaallon vuoksi orvoiksi joutuneiden lasten tehokas suojeleminen edellyttää suojaa kaikenlaiselta hyväksikäytöltä ja laittomilta kansainvälisiltä adoptioilta sekä sitä, että lapsille annetaan tulevaisuudennäkymät tarjoamalla turvallinen ja terveellinen sosiaalinen ympäristö; kehottaa antamaan traumaperäisen stressin välttämiseksi psykososiaalista tukea, jossa keskitytään erityisesti lasten auttamiseen; 8. kehottaa kansainvälistä yhteisöä kiinnittämään erityistä huomiota Unicefin arvioiden mukaan 1,5 miljoonan katastrofissa kärsineen lapsen tilanteeseen; vaatii, että apua suunnattaisiin perheestään eroon joutuneiden lasten etsimiseen, tunnistamiseen ja palauttamiseen varmistaen, että lapset palaavat kouluun mahdollisimman pian ja että apua suunnataan lasten suojelemiseen hyväksikäytöltä, ottaen huomioon raportit, joiden mukaan lapsikauppiaat olisivat alkaneet käyttää hyväkseen katastrofia myymällä nuoria pakkotyöhön tai seksiorjiksi; 9. kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan niiden lasten pääsyä EU:hun, jotka jäivät orvoiksi hyökyaaltojen tuhoamilla alueilla ja joiden sukulaisia asuu jäsenvaltioissa; 10. kehottaa katastrofista kärsineiden valtioiden hallituksia helpottamaan humanitaaristen avustusjärjestöjen työtä niiden jakaessa apua pyrkimällä kaikin keinoin varmistamaan, että avun tarpeessa olevat saavat apua poliittisesta kannastaan, etnisestä taustastaan tai uskonnostaan riippumatta, ja asettamaan avustustoimistoille mahdollisimman vähän byrokraattisia vaatimuksia; 11. vaatii, että YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimiston OCHA:n olisi johdettava kaikkialta maailmasta tulevien avustustoimien koordinointia ECHOn täydellä tuella ja näkyvällä osallistumisella ja kaikkien avunantajien olisi tuettava sitä, ja pitää myönteisenä, että EU tukee täysin Yhdistyneitä Kansakuntia ja sen sitoutumista rahoittamaan OCHA:n toimintaa alueella; 12. kehottaa Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeriä nimittämään kaikkiin hyökyaaltokatastrofista kärsineisiin valtioihin YK:n humanitaarisen avun koordinaattorin ja määrittämään näille selkeät valtuudet johtaa kaikkia muita kriisiapuun osallistuvia YK:n toimistoja; 13. kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota varmistamaan YK:n päätöslauselman 3519 ja itse 30. marraskuuta 2000 antamansa päätöslauselman [1] mukaisesti, että naiset otetaan rajoituksitta mukaan maailmanlaajuisten avustustoimien koordinointiin sekä hyökyaallon kohteeksi joutuneilla alueilla että kansainvälisesti; 14. korostaa, että Yhdistyneiden Kansakuntien on välttämättä annettava hoitaa keskeinen tehtävänsä kansainvälisen avun paikallisena koordinoijana, ja painottaa, että alun hätäapuvaiheen ja sitä seuraavan kunnostamis- ja jälleenrakennusvaiheen välille ei saa jäädä taukoa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan yhdessä paikallishallintojen ja muiden toimijoiden kanssa EU:n toimien sisäisen koordinoinnin paitsi hätäavun, myös katastrofialueiden jälleenrakentamiseksi tarvittavien keskipitkän tai pitkän aikavälin toimien kohdalla; Rahoitustoimet 15. pitää myönteisenä, että Euroopan unioni myönsi pikaisesti 23 miljoonaa euroa hätäapua ja Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston ECHOn asiantuntijat osallistuivat avustustoimintaan; pitää niin ikään myönteisenä, että Euroopan yhteisön pelastuspalvelumekanismi käynnistettiin heti hyökyaaltokatastrofin tapahduttua ja seuranta- ja tiedotuskeskus (MIC) tuki sen toimintaa avustustoimintaa koordinoimalla; 16. ilmaisee tyytyväisyytensä 100 miljoonan euron lisäavun myöntämiseen hätäapuvarauksista; panee lisäksi merkille komission aikeen myöntää jopa 350 miljoonaa euroa lisärahoitusta jälleenrakennus- ja kunnostusapua varten Aasian hyökyaaltokatastrofia seuranneiden avustustoimien tukemiseksi; pyytää komissiota kuitenkin tutkimaan kaikki mahdollisuudet vuoden 2005 talousarviossa ja tekemään tarpeelliset ehdotukset arviointien jälkeen; panee tyytyväisenä merkille neuvoston 7. tammikuuta 2005 antamat päätelmät, joiden mukaan on tärkeää varmistaa, että äskettäisten tapahtumien johdosta vapautetut varat lisätään kehitysavun alalla jo tehtyihin sitoumuksiin; vaatii, että jälleenrakennusprosessi on avoin kaikilta osin ja erityisesti poliittisesti, taloudellisesti ja rahoituksellisesti; 17. katsoo, että EU:n myöntämä huomattava tuki hyökyaaltokatastrofista kärsineiden maiden jälleenrakennukseen ja kehittämiseen ei saa vähentää muille maille tai alueille myönnettävää tukea; katsoo, että EU:n tuki on rahoitettava talousarviomenettelyt huomioon ottaen ja jos tarpeen, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [2] tarjoamien kaikkien mahdollisuuksien pohjalta; 18. kehottaa Euroopan unionia, sen jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä lunastamaan avustuslupauksensa pikaisesti ja sovitun ajan kuluessa, sillä aiempien katastrofien kohdalla on havaittu, että monet varhain annetut anteliaat lupaukset ovat toteutusvaiheessa pudonneet murto-osaan luvatuista määristä; 19. pitää myönteisenä ehdotusta miljardin euron suuruisesta "Intian valtameren hyökyaallon lainajärjestelystä", jota hallinnoisi Euroopan investointipankki, mutta vaatii, että kaikessa rahoituksessa olisi noudatettava yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestäviä normeja; 20. tukee vaatimuksia velkojen jäädyttämisestä, anteeksiantamisesta, helpottamisesta ja vaihtamisesta hyökyaalloista kärsineiden valtioiden osalta siten, että vaikutukset rajoitettaisiin tiukasti köyhyyden vähentämiseen ja hyökyaalloista kärsineiden yhteisöjen jälleenrakentamiseen; kehottaa, että neuvosto antaisi tukensa työryhmälle, johon kuuluisivat Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto; Aasian kehityspankki ja Pariisin klubi, jotta velkojen helpottamissuunnitelma laadittaisiin helmikuuhun mennessä; 21. pitää myönteisenä neuvoston ja parlamentin hyväksymää komission tiedonantoa (KOM(2003)0399) uudesta kumppanuudesta Kaakkois-Aasian kanssa; kehottaa komissiota antamaan ehdotuksen tiedonannon pohjalta ja ottamaan huomioon hyökyaaltokatastrofin seuraukset; Keskipitkän aikavälin toimet 22. kehottaa kehittämään viipymättä teknologian kattavaa ja tehokasta varhaisvaroitusjärjestelmää varten ja asettamaan sen Intian valtameren maiden sekä hyökyaaltojen ja muiden luonnonkatastrofien uhkaamien muiden alueiden käyttöön; 23. kehottaa myös neuvostoa ja komissiota selvittämään, voiko Galileo-järjestelmästä olla apua varhaisvaroitusjärjestelmän välittömässä luomisessa hyökyaalloista kärsineisiin Kaakkois-Aasian ja Itä-Afrikan maihin Intian valtameren rannikolla, mutta toiseksi kehottaa edistämään asianomaisen järjestelmän perustamista AKT-maihin ja Välimerelle sekä EU:n rannikoille; panee merkille, että AKT-maat ovat jo pitkään ehdottaneet katastrofijärjestelmän kehittämistä, ja pyytää komissiota järjestämään uusia varoja kyseisen järjestelmän luomiseksi ja huolehtimaan siitä, että kyseisillä alueilla on käytössä laaja varhaisvaroitusjärjestelmä; 24. on tietoinen siitä, että meriympäristön ja luonnonvarojen tuhoutumisen pitkän aikavälin seurauksilla on vakavat seuraukset paikallisille kalastajayhteisöille; kehottaa neuvostoa ja komissiota tutkimaan, millä tavoin konkreettinen apu alusten, välineiden, teknisen asiantuntemuksen ja raaka-aineiden muodossa voidaan kohdistaa hyökyaalloista kärsineille yhteisöille; 25. korostaa, että katastrofista kärsineiden maiden hallitusten pyyntö avustusten — ja etenkin Euroopan unionin avustusten — hakua koskevan menettelyn yksinkertaistamiseksi on tärkeä, jotta avustus voisi mennä suoraan hädänalaiselle paikallisväestölle; kehottaa komissiota antamaan parlamentille kertomuksen toimenpiteistään tämän pyynnön täyttämiseksi; Pitkän aikavälin tarpeet 26. korostaa, että katastrofialueiden jälleenrakentamisen päätavoitteeksi olisi asetettava eloonjääneiden asukkaiden tilanteen parantaminen siten, että pyritään vähentämään köyhyyttä ja parantamaan alueiden puolustuskykyä mahdollisen uuden hyökyaallon varalta; korostaa, että jälleenrakennukseen myönnettyjä varoja on käsiteltävä täysin avoimesti ja vastuullisesti ennen niiden maksamista; kehottaa asianomaisia hallituksia kehittämään kansalliset jälleenrakennussuunnitelmat, joihin sisältyvissä mekanismeissa kansalaisyhteiskunta voi laaja-alaisesti osallistua suunnitelmien laatimiseen ja toteuttamiseen; 27. toivoo, että kunnostusvaiheessa voidaan välttää aiempia uudelleenrakennuksessa tehtyjä virheitä hallinnoimalla rannikkovyöhykkeitä paremmin siten, että jätetään rannikkoympäristö luonnonmukaisempaan tilaan ja vähennetään näiden alueiden alttiutta tuleville katastrofeille; 28. kehottaa kansainvälistä yhteisöä Yhdistyneiden Kansakuntien johdolla laatimaan tehokkaan ja koordinoidun toimintasuunnitelman mahdollisten tulevien katastrofien varalle, jotta niihin ei jouduttaisi vastaamaan väliaikaiselta pohjalta, vaan paremmin koordinoidulla toiminnalla; 29. panee tyytyväisenä merkille jäsenvaltioiden nopean reagoinnin katastrofiin; osa niistä jopa otti käyttöön sotilaallisia huoltojärjestelyjä; kehottaa voimakkaasti EU:ta kehittämään yhteistä sotilaallista järjestelmää ilmakuljetuksia, infrastruktuurien korjaamista ja viestintää varten silloin, kun tällaista järjestelmää tarvitaan pääsyn helpottamiseksi hyökyaaltokatastrofissa kärsineiden maiden vaikeimmin luokseenpäästäviin yhteisöihin; kehottaakin neuvostoa kehittämään EU:n sotilaallisia voimavaroja, joiden avulla on niinikään tarkoitus reagoida asianmukaisesti ja tehokkaasti muihin tuleviin humanitaarisiin katastrofeihin ja luonnonkatastrofeihin; 30. edellyttää, että neuvosto tukee siviiliasiantuntijoista koostuvien, asianmukaisella laitteistolla varustettujen yhdistettyjen pelastuspalveluyksikköjen perustamista, ja katsoo, että yksikköjen olisi järjestettävä yhteistä koulutusta ja olla käytettävissä unionissa tai muualla maailmassa luonnon- tai ympäristökatastrofien, humanitaaristen katastrofien tai teollisuusriskejä aiheuttavien katastrofien sattuessa; 31. korostaa, että 1,2 miljardia ihmistä elää köyhyydessä eri puolilla maailmaa ja lähes miljardi ihmistä, joista 150 miljoonaa on alle viisivuotiaita lapsia, kärsii aliravitsemuksesta; korostaa tämän vuoksi, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja kansainvälisen yhteisön kaikkien avunantajavaltioiden olisi täytettävä Monterreyssa sovittu tavoite ja annettava 0,7 prosenttia bruttokansantuotteestaan julkiseen kehitysapuun; Sri Lanka ja Indonesia 32. kehottaa Euroopan unionia ja kansainvälistä yhteisöä edistämään Indonesian ja Sri Lankan rauhanprosesseja näille maille myönnetyn pitkäaikaisen jälleenrakennus- ja kunnostusavun ohella; 33. kehottaa Sri Lankan konfliktin osapuolia käynnistämään rauhanprosessin uudelleen mahdollisimman pian, ja kehottaa niitä ottamaan huomioon Sri Lankan kaikkien yhteisöjen toisilleen osoittaman ilmeisen hyvän tahdon ja tuen ja kansainvälisen yhteisön tuen Sri Lankan jälleenrakennusta ja kunnostusta varten hyökyaaltokatastrofin jälkeen, joka vaikutti maan kaikkiin kansalaisiin; kehottaa molempia osapuolia harkitsemaan yhteisen työryhmän perustamista maalle myönnetyn avun oikeudenmukaisen jakamisen takaamiseksi; 34. vaatii, että EU:n on Norjan tuella hyödynnettävä osoitettua hyvää tahtoa ja edistettävä rauhanprosessia Oslossa joulukuussa 2002 pidettyjen neuvottelujen mukaisesti oikeasuhtaisen kehitys- ja kunnostustuen avulla; 35. pitää myönteisenä, että ensimmäistä kertaa 18 kuukauteen Indonesian hallitus avasi nopeasti Acehin maakunnan kansainvälisille avustusjärjestöille ja toimittajille ja että kapinalliset ovat julistaneet yksipuolisen tulitauon; on kuitenkin erittäin huolestunut tiedoista, joiden mukaan Acehin maakunnassa on tehty uusia sotilaallisia iskuja kapinallisia vastaan; kehottaa kaikkia osapuolia pidättäytymään toimista, jotka estävät tai viivyttävät yhteyksiä ja tukea apua tarvitseville yhteisöille ja kansalaisille; 36. kehottaa EU:n pankki- ja rahoituslaitoksia luomaan pankkien toimitusmaksuja koskevat käytännesäännöt, joita sovelletaan yksityishenkilöiden lahjoituksiin kansalais- ja avustusjärjestöille erityisesti välittömästi luonto- tai humanitaarisen katastrofin jälkeisenä aikana; Lopuksi 37. kehottaa neuvostoa antamaan parlamentille kuuden kuukauden kuluttua selvityksen unionin avustustoimien onnistumisesta alueella; *** 38. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallituksille sekä Indonesian, Sri Lankan, Thaimaan, Intian, Malediivien, Malesian, Bangladeshin, Tansanian, Burman/Myanmarin, Kenian, Somalian ja Seychellien valtionpäämiehille ja parlamenteille sekä Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille ja YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimiston OCHA:n päällikölle. [1] EYVL C 228, 13.8.2001, s. 22. [2] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. --------------------------------------------------