EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 20.03.1996 
K()M(96) 99 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
TOISEN MONIVUOTISEN 
YRITYS- JA PK-YRIIYSOIIJELMAN (1993-1996) ARVIOINTI 
KOMISSION HUOMIOT 
ARTHUR ANDKRSKN & CO Y RIITS KONSULTTIPA LV KLU N 
LAATIMAAN KKRTOMUKSEKN 

JOHDANTO 
Neuvoston 14. kesäkuuta 1993 toisesta monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja pk-yritysten 
hyväksi tekemän päätöksen 5 artiklassa määrätään, että päätöksen soveltamista koskevan 
arvioinnin tekee ulkopuolinen arvioija.1 
Arvioinnin on toteuttanut Arthur Andersen & Co -yrityskonsulttipalvelu, ja tästä 
arvioinnista tehty yhteenveto (jatkossa "AA-kertomus") on jätetty komissiolle 31. 
tammikuuta 1996." 
Tämä tiedonanto, johon sisältyy tiivistelmä komission AA-kertomusta koskevista 
huomioista, toimitetaan neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja 
sosiaalikomitealle samassa yhteydessä kuin ehdotus neuvoston päätökseksi, joka koskee 
kolmatta monivuotista ohjelmaa yritysten ja pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa 
(1997-2000)* 
1. YLEISET HUOMIOT 
Komissio ottaa tyytyväisenä vastaan AA-kcrtomuksen, erityisesti koska sen sisältämä 
arvio nykyisen monivuotisen ohjelman yleisestä soveltamisesta on myönteinen ja koska 
siinä esitetään hyödyllisiä ehdotuksia yhteisön tämän alan tuleviksi toimiksi. 
Arvioija pitää nykyisen monivuotisen ohjelman tavoitteiden yleistä saavuttamista 
myönteisenä4 seuraavista syistä: 
Komissio on laatinut eri toimenpiteet hyvin, koska ne vastaavat neuvoston 
päätöksen tavoitteita; 
Tavoitteiden toteuttaminen ja saavuttaminen on tyydyttävää. Dynaamisesta 
näkökulmasta voidaan todeta, että joidenkin toimenpiteiden toteuttamisessa on 
saavutettu suurta edistymistä viimeisen kahden vuoden aikana ja useimpien 
toimenpiteiden osalla on todettu huomattavaa määrällisen ja laadullisen 
vaikutuksen parantumista. Tässä yhteydessä AA-raportissa korostetaan 
14 päivänä kesäkuuta 1993 tehty neuvoston päätös N:o 93/379/HTY monivuotisesta 
toimintaohjelmasta yhteisön yrityspolitiikan, erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan 
politiikan painopistealueiden tehostamiseksi sekä politiikan jatkuvuuden ja lujittamisen 
varmistamiseksi, KYVI. N:o I. 161, 2.7.1993, s. 68 
Ks. liite 1 
Khdotukscssa on monia viittauksia arvioijan keskeisiin päätelmiin, erityisesti jos ehdotetut 
muutokset heijastavat arvioijan ehdotuksin tai, kuten joissain tapauksissa, jos komissio on eri 
mieltä arvioijan esittämistä huomioista 
Ks. AA-kertomus, päätelmä) 
tämänhetkistä epätasapainoa yhtäältä laajojen ja kunnianhimoisten tavoitteiden ja 
toisaalta käytettävissä olevien rajallisten voimavarojen välillä; 
• Kustannustehokkuuden aste vaihtelee "tyydyttävästä" "hyvään" ja "erinomaiseen", 
mikä osoittaa yhteisön yrityspolitiikan toimien tarjoamaa "vastinetta rahalle". 
Komissio on samaa mieltä siitä, että vaikka edistymistä oikeaan suuntaan on saavutettu, 
parannuksille on vielä sijaa. Tämän vuoksi komissio on tarkastellut huolellisesti AA-
kertomuksessa esitettyjä erilaisia suosituksia yksittäisten toimenpiteiden vaikutuksen 
parantamiseksi. Komissio on jo tehnyt joitakin ehdotetuista muutoksista5 ja muita 
toteutetaan kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja pk-yritysten hyväksi 
annetun ehdotuksen puitteissa. 
II. HUOMIOTA ERI TOIMENPITEIDEN ARVIOINNISTA 
Luku I: Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön parantaminen, epäsuoran 
verotuksen ala mukaan lukien 
AA-kertomuksessa arvioidaan tämän alan en toimenpiteet6 hyvin suunnitelluiksi ja 
tyydyttävästi toteutetuksi. Onnistumisastetta pidetään tyydyttävänä ja 
kustannustehokkuuden astetta erinomaisena. 
Komissio on samaa mieltä arvioijan myönteisestä arviosta yksittäisistä toimenpiteistä. 
Erityisesti oikeudelliseen ja hallinnolliseen yksinkertaistamiseen liittyvillä toimenpiteillä 
(mukaan lukien liiketoimintaan kohdistuvien vaikutusten arviointijärjestelmä) on 
mahdollista saavuttaa valtava kerrannaisvaikutus siten, että laajaan vaikutukseen (koko 
yrityspopulaatio) yhdistyvät pienet kustannukset. 
AA-kertomuksessa todetaan perustellusti, että lainsäädäntöehdotusten pk-yrityksiin 
kohdistuvan vaikutuksen arvioinnissa on parantamismahdollisuuksia. Yhteisön 
yrityspolitiikan mukaisesti on toteutettu laajaa työtä tämän saavuttamiseksi, ja työn 
tulokset muodostavat osan ehdotuksesta kolmanneksi monivuotiseksi ohjelmaksi.7 AA-
kertomuksessa mainitaan myös huomattava määrä tärkeitä vertailukohdaksi kelpaavia 
menestystarinoita, joissa liiketoimintaan kohdistuvien vaikutusten arviointijärjestelmää on 
Kertomus tieto- ja yhteistoimintaverkostojen tulevasta toiminnasta, KOM(95) 435 lopullinen. 
5.12.1995 
AA-kertomuksessa keskitytään yhteisön yrityspolitiikan rooliin hallinnollisen yksinkertaistamisen 
ja oikeudellisen ympäristön alalla. Kertomus ei kala kaikkea komission tällä alalla toteuttamaa 
työtä (esimerkiksi komission äskettäin julkaisema! sääntelypolitiikan suuntaviiva) ja komission 
toimitila yhteisön lainsäädännön yhdistämisen alalla), ja se ylittää jossain määrin toisen 
monivuotisen ohjelman rajat (esimerkiksi rajat ylittävä pääsy oikeusistuimiin ja sovittelutoiminta 
on otettu mukaan ehdotukseen kolmanneksi monivuotiseksi oh|elmaksi). 
Ks. AA-kertomus, alaviite 10 
hyödynnetty hyvin.s Arvioijan suositukset ovat yhdensuuntaisia komission näkemysten 
kanssa, ja ne on otettu mukaan ehdotukseen kolmanneksi monivuotiseksi ohjelmaksi.9 
Komissio huomauttaa, että sekä pk-yritysjärjestöjen edustajat että jäsenvaltiot tukevat 
näkemystä, jonka mukaan yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön 
yksinkertaistamisen olisi jatkossakin oltava yksi yhteisön yrityspolitiikan ensisijaisista 
tavoitteista.10 
Luku II. Yhteisön yrityksiä koskevan tiedon pairmpi saatavuus 
A Euroneuvontakeskukset (EJÇj) 
Arvioija katsoo, että yritystiedon alan eri toimenpiteet on suunniteltu hyvin. AA-
kertomuksessa todetaan erityisesti, että komission lähestymistavan ansiosta, jossa 
euroneuvontakeskukset (EIC:t) yhdistetään kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin 
"isäntärakenteisiin", voidaan tunkeutua syvälle pk-yritysten liiketoiminnan ympäristöön 
ja komissio voi hoitaa verkostoa erittäin vähäisin kustannuksin jakamalla osan rahoitus-
ja hallintotaakasta isäntäorganisaatioiden kanssa." 
Arvioija pitää EIC-verkoston toteutusta tyydyttävänä, mutta tässä yhteydessä komissio on 
vain osittain samaa mieltä useista AA-kertomuksessa esitetyistä huomioista:12 
ElC.iden sijainti: On totta, että ElC-verkosto on kasvanut aluksi 39 
isäntärakennettakäsittäneestäkokeiluhankkeesta 189 isäntärakenteen ensimmäiseen 
laajennukseen. Kolmannessa kehitysvaiheessa kokonaismäärä nousi 228:aan 
pääasiassa uusien jäsenvaltioiden liittymisen seurauksena. On kuitenkin 
muistettava, että ElC.iden valinta toisessa vaiheessa oli tulosta ehdotuspyynnöstä, 
ja jäsenvaltioiden kanssa järjestettiin tarkkoja kuulemistilaisuuksia ennen 
päätöksen tekoa. Ratkaisussa oli sovitettava yhteen tarve tarjota palveluita alueilla, 
joilla on paljon pk-yrityksiä, ja toisaalta syrjäisillä alueilla, joissa pk-yritysten 
määrä on vähäinen. Päätöstä tehtäessä tärkeänä tekijänä, jonka merkitystä ei pitäisi 
aliarvioida, oli EIC-verkoston osuus unionin taloudellisen ja sosiaalisen koheesion 
saavuttamisen välineenä. 
Isäntärakcntcct: Pankkien ja muiden yksityisten laitosten määrä verkostossa on 
varsin huomattava (noin 30 %,n minkä lisäksi monet EIC:t ovat luoneet kiinteitä 
yhteyksiä tällaisiin yksiköihin), mutta olisi muistettava, että tiedon tarjoaminen 
yrityksille katsotaan yleisesti julkiseksi palveluksi ja että vapaaehtoisten pankkien 
Ks. AA-kertomus, luku I 
Ks. AA-kertomus. luku I. suositukset 
Ibid. 
Ks. AA-kertomus, luku II 
Ibid. 
Lisäksi noin 25 % on luonteeltaan sekä yksityisiä että julkisia 
määrä on rajallinen, koska isäntäjärjestolle koituu huomattavia kustannuksia EIC:n 
perustamisesta ja sen toiminnan ylläpitämisestä. 
Keskusrakennc: AA-kertomuksessa sanotaan, että ElC:t ovat yleensä tyytyväisiä 
EIC:iden keskusrakenteen tarjoamiin tukipalveluihin. Arvioija katsoo kuitenkin, 
että EIC-verkoston nykyisten neljännesvuosittaisten arviointikertomusten avulla 
keskusrakenne ei voi tehokkaasti tarkkailla verkoston määrällistä ja laadullista 
kehitystä. Tämä heikkous on lähtöisin aivan EIC-verkoston toiminnan alussa 
valitusta menettelystä, jossa komissio työskentelee vapaaehtoisten 
isäntäorganisaatioiden kanssa yhteistyössä, joka on suurelta osin isäntärakenteiden 
rahoittamaa ja jossa komissio ei valvo isäntärakenteiden suhteita asiakkaisiinsa. 
Komission saamat neljännesvuosittaiset kertomukset ovat aina olleet keskeinen osa 
keskusrakenteen ja EIC:iden välistä suhdetta. Niiden sisältämä tieto on tärkein 
peruste ulkoisen arvioijan suorittamalle koko rakennetta koskevalle EIC:n 
toteutettujen toimintojen arvioinnille. Komissio on jatkuvasti pyrkinyt parantamaan 
tätä näkökohtaa. Tämä on johtanut huomattaviin parannuksiin, mutta on 
myönnettävä, että toisen monivuotisen ohjelman mukainen rangaistusten ja 
kannustimien järjestelmä ei ole ollut täysin tehokas. Tämän vuoksi ehdotuksessa 
kolmanneksi monivuotiseksi ohjelmaksi ehdotetaan molempien vahvistamista 
tavoitteena entistä korkeamman ja yhtenäisemmän tason saavuttaminen EIC:iden 
tarjoamissa palveluissa. 
Vaihtoehtoinen lähestymistapa? Arvioija ehdottaa harkittavaksi verkoston 
suuntauksen perinpohjaista muuttamista siten, että se koostuisi lukumäärältään 
merkittävästi pienemmästä EIC:iden joukosta, jotka olisivat täysin komission 
rahoittamia ja hoitamia. Teoriassa tämä tarjoaisi vieläkin paremmat mahdollisuudet 
yhtenäisen palvelutason saavuttamiseen kaikkialla verkostossa, mutta komissio ei 
pidä järkevänä seurata tätä toimintalinjaa syistä, jotka on esitetty ehdotuksessa 
kolmanneksi monivuotiseksi ohjelmaksi.14 
EIC-verkoston kustannustehokkuuden osalta, joka myös sai arvosanan tyydyttävä, AA-
kertomuksessa katsotaan, että verkoston pitäisi nykyisin käytettyjen voimavarojen tasolla 
pystyä saavuttamaan suurempi laadullinen ja määrällinen vaikutus liikemaailmaan.15 
Komissio on tästä tavoitteesta samaa mieltä arvioijan kanssa, mutta se katsoo, että 
komission käyttämä edistämismenetelmä on nyt saavuttanut rajansa, ellei uusia 
voimavaroja saada hankittua.16 Todellisuudessa komissio vastaa vain 25 prosentista EIC-
verkoston kokonaiskustannuksista, ja arviointikertomuksessa todetaan, että verkoston 
nykyinen rahoitusrakenne lisää merkittävästi PO XXIII:n voimavarojen 
kerrannaisvaikutusta.17 
Ks. Komission ehdotus neuvoston paatokseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta yritysten 
ja pk-yritysten hyväksi, perusteluosa, kohta IV.B.I 
Ks. AA-kertomus, luku II 
Kertomus tieto- ja yhteistyöverkostojen tulevasta toiminnasta, KOM(95) 435 lopullinen, 5.12.1995 
Ks. AA-kertomus, luku 11 
5 
Ehdotuksessa kolmanneksi monivuotiseksi ohjelmaksi esitetään joukko parannuksia, jotka 
komission näkemyksen mukaan parantaisivat EIC-verkoston kokonaistulosta ja lisäisivät 
sen vaikutusta. Siinä esitetään myös, miksi arvioijan kaikkein kauaskantoisimpia 
ehdotuksia ei pidetä kustannustehokkaampina. 
B. Edistämistoimet 
Komissio on samaa mieltä arvioijan näkemyksestä, jonka mukaan yhteisön yrityspolitiikan 
mukaisesti toteutetut edistämispyrkimykset olivat melko heikkoja. Tämä johtuu pääsiassa 
tähän tärkeään toimintaan käyttävissä olleiden voimavarojen niukkuudesta. Arvioija 
tunnustaa vuosien 1993 ja 1995 välillä tapahtuneet parannukset1*, mutta selvästikin 
tarvitaan lisää työtä esimerkiksi EIC-verkoston vaikutuksen lisäämiseksi liikemaailmassa. 
Tässä suhteessa komissiolla on samat vahvuuden ja heikkoudet kuin sen 
verkostokumppaneilla, ja Biarritzissa 10 maaliskuuta 1995 järjestetyssä epävirallisessa 
teollisuusneuvostossa on tuotu esiin toiminnan tarve sekä jäsenvaltioiden että yhteisön 
tasolla.19 Ehdotuksessa kolmanneksi monivuotiseksi ohjelmaksi korostetaan voimakkaasti 
edistämisponnistusten vahvistamista, ja on toivottavaa, että tämä yhdessä komission 
kahtena viime vuonna omaksuman hajautetun lähestymistavan kanssa tuottaa tuloksia.20 
Luku III: Yhteistyökumppanien hakuverkon parantaminen 
Arvioija myöntää liiketoiminnan hakuverkostojen (BC-NET ja BRE) edut: niiden tehtävä 
julkisena palveluna tunnustetaan; niiden ainutlaatuista luonnetta korostaa se, ettei 
toistaiseksi ole käytettävissä muita vastaavia Euroopan laajuisia verkostoja; niiden 
perusajatus on hyvä, koska ne edistävät kansalliset rajat ylittävää yhteistyötä ja tätä kautta 
yhtenäismarkkinoiden kehitystä; niiden käyttökustannukset yhteisölle ovat pienet ja niiden 
maantieteellinen peitto on hyvä.21 
Vaikka näiden verkostojen yleisarvio on myönteinen, niiden vaikutus saattaa näyttää 
suhteellisen vaatimattomalta." Nykyiset käyttäjäluvut ovat kuitenkin parempia kuin miltä 
ensinäkemältä saattaisi vaikuttaa. Kuten arvioijakin myöntää, vain pieni osuus pk-
yrityksistä haluaa kasvaa tai kansainvälistyä eivätkä kaikki näistäkään yrityksistä valitse 
kansalliset rajat ylittävää yhteistyötä lähestymistavakseen näiden tavoitteiden 
saavuttamiseksi. Tämän vuoksi nykyisiä käyttäjälukuja ei pitäisi aliarvioida.21 
Ibid. 
Ks. myös yhtenäinen ohjelma pk-yritysten ja käsityöläisalan hyväksi (s. 19 ja 20), jossa katsotaan, 
että tarve edistää liike-elämän palveluiden kysyntää on yhtenäiseen toimintaan kuuluva alue. 
Ks. AA-kertomus, luku II 
Ks. AA-kertomus, luku III 
Ibid. 
Tällä hetkellä vain noin 460 000 yrityksellä on merkittävää rajat ylittävää toimintaa. Tämän 
perusteella tavoite tuoda noin miljoona yritystä tällaiseen toimintaan vaikuttaa erittäin 
kunnianhimoisella 
Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, etteikö suuremman vaikutuksen saavuttamiseksi 
tarvittaisi huomattavia parannuksia.24 Itse asiassa tällaisia parannuksia on mukana kolmatta 
monivuotista ohjelmaa varten tehdyissä ehdotuksissa. Niillä parannetaan myös näiden 
verkostojen kustannustehokkuussuhdetta, jota arvioija pitää hyvänä. 
Luku IV: Yrittäjien väliset suorat yhteydet mahdollistavien ia kansalliset rajat ylittävää 
alihankintaa edistävien välineiden jatkokehittäminen 
A. Kumppanuusohjelmat (Europartenariat ia Inteiprise) 
Arvioija toteaa, että Europartenariatin ja Interprisen perusajatus on terve ja saadut tulokset 
hyviä erityisesti, kun otetaan huomioon huomattavat kerrannaisvaikutukset ja saavutettu 
synergia.25 
Komissio on samaa mieltä siitä, että joitakin toteutuksen ja seurantatoimien ongelmia on 
vielä käsiteltävä. Ehdotuksessa kolmanneksi monivuotiseksi ohjelmaksi on monia 
parannuksia, mukaan lukien osallistumaan valittujen yritysten avustaminen ennen 
kumppanuuden solmimista ja sen jälkeen. 
B. Alihankinta 
AA-kertomuksessa todetaan, että alihankinnan alalla erilaiset toimenpiteet ovat 
kustannustehokkaita ja hyvin suunniteltuja ja että asiakastyytyväisyys on niiden laadun 
osalta yleensä korkeaa. 
Erityisten kokeiluhankkeiden osalta komissio ei ole samaa mieltä arviosta, joka esitetään 
suurten ja pienten yritysten välistä yhteistoimintaa rohkaisemaan tarkoitetuista toimista. 
Arvioija näyttää erityisesti aliarvostaneen kuluttajaelektroniikan kokeiluhankkeen 
vaikutusta ja tähän mennessä menestyksekkäitä pyrkimyksiä ostajien näyttelyiden 
järjestämiseksi. Molemmat toimenpiteet suunnattiin strategisesti Euroopan 
alihankintajärjestelemässä todettuihin heikkouksiin.26 Komissio ehdottaa kolmannessa 
monivuotisessa ohjelmassa vaikutukseltaan strategisten toimenpiteiden jatkuvaa 
painottamista siten, että erityisesti pyritään parantamaan niiden toteuttamista. 
Luku V: Pk-yritysten etujen huomioon ottamisen varmistaminen yhteisiin eri aloitteissa 
ja politiikassa 
Arvioija myöntää, että tämän tavoitteen toteuttaminen on monimutkaista, mutta arvioi 
komission strategian tällä alalla hyväksi: eri toimenpiteillä on huomattavia 
Ks. AA-kertomus, luku III 
Ks. AA-kertomus, luku IV 
Ibid. 
vipuvaikutuksen luontimahdollisuuksia, niillä voidaan synnyttää synergiaa ja vastata 
ensisijaisiin tarpeisiin.27 
Kertomuksessa korostetaan voimakkaasti osastojen välisiä yhteyksiä ja PO XXIII:n 
pyrkimyksiä yhteensovittamiseen. Tätä on pidettävä tervetulleena. Yleisesti komissio on 
samaa mieltä arvioijan suosituksista, jotka koskevat yhteensovittamisen 
vahvistamispyrkimyksiä komission sisällä. 
Yhteensovittamista käsittelevän kertomuksen saama huono arvosana johtuu kuitenkin 
komission mielestä väärinkäsityksestä, jonka syynä on kyseisen kertomuksen otsikko. 
Tulevissa kertomuksissa korostetaan enemmän tapahtuneita muutoksia, mutta niissä 
käsitellään silti komission toimintaa kokonaisuudessaan eikä ainostaan PO XXIII:n 
yhteensovittamispyrkimyksiä. Kertomuksen otsikosta keskusteltiin aiemmin toista 
monivuotista ohjelmaa muotoiltaessa, ja se otettiin huomioon, kun uuden monivuotisen 
ohjelman 5 artiklaa laadittiin. AA-kertomuksessa ei ole riittävästi kiinnitetty huomiota 
siihen, että yhtenäinen ohjelma pk-yritysten ja käsityöläisalan hyväksi on merkittävästi 
edistänyt y h teensovittamisponn istuksia. 
Arvioija pitää pk-yritysten yhdenmukaista määrittelyä erittäin tärkeänä ja tunnustaa 
PO XXIII:n saavuttaman edistymisen. Komissio ottaa tyytyväisenä vastaan arvioijan 
ilmaiseman kannustuksen. 
Luku VI: Pk-yritysten sopeutumisen edistäminen rakennemuutoksiin ja sisämarkkinoiden 
aiheuttamiin muutoksiin 
Tässä luvussa arvioidaan erilaisia komission käynnistämiä kokeilutoimia. Arvioija tukee 
voimakkaasti "laboratoriomenetelmää", jossa työtä tehdään kokeiluhankkeissa, sillä 
edellytyksellä, että näiden hankkeiden tulosten levittämiseen saadaan riittävästi 
voimavaroja ja välineitä.2X 
Vaikka vain muutamat kokeiluhankkeet ovat saavuttaneet kypsän vaiheen,29 useimmat 
niistä on arvioitu hyvin suunnitelluiksi ja tyydyttävästi toteutetuiksi, jolloin ne 
muodostavat hyödyllisten ja käytännöllisten tulosten saavuttamiseksi tarvittavan perustan. 
PO XXIII:n henkilöstövoimavaroihin liittyvistä ongelmista ilmaistaan joitakin varauksia. 
Arvioijan suositusten mukaisesti komissio jatkaa "tekemällä testaamiseen" pohjautuvaa 
lähestymistapaansa ja käynnistää uusia kokeiluhankkeita kolmannen monivuotisen 
ohjelman puitteissa . Komissio on arvioijan kanssa samaa mieltä siitä, että tämä on 
Ks. AA-kertomus, luku V 
Ks. AA-kertomus, luku VI 
A A-kertoi n uksessa asetetaan kyseenä laiseksi yhden la Haisen kokeiluhankkeen kustannustehokkuus. 
Tässä hankkeessa pyritään kouluttamaan yhteisön syrjäseuduilta tulevia harjoittelijoita 
kolmivuotisilla työtä ja opiskelua sisältävillä kursseilla Saksan liittotasavallassa. Erityisarvioija, 
jonka tehtäväksi komissio oli antanut tämän hankkeen tarkastelun on tullut samanlaisiin päätelmiin 
ja on antanut tärkeitä ehdotuksia, jotka olisi olettava huomioon, ennen kuin mitään tämän alan 
lisätoimia toteutetaan. Tämän vuoksi PO XXIII n alkuvuosina aloitettua kokeiluhanketta voidaan 
pitää hyödyllisenä. 
8 
oikeutettu ja järkevä tapa arvioida uusia ideoita ilman, että tähän käytetään suuria 
rahamääriä.30 
Kuten aiemminkin uudet kokeiluhankkeet suunnitellaan kiinteässä yhteistyössä Euroopan 
pk-yritysten järjestöjen kanssa, jolloin markkinatarpeet voidaan tunnistaa selkeästi 
(alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa). Komissio kuulee myös jäsenvaltioita ja 
julkaisee ehdotuspyyntöjä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä mahdollisimman 
laajan yleisön saavuttamiseksi. Lisäksi ulkopuolinen konsultti arvioi jokaisen 
kokeiluhankeen sen päätyttyä. Euromanagement-kokeiluhankkeiden osalta komissio 
rohkaisee läheistä yhteistyötä hankkeen eurooppalaisen koordinaattorin (komission 
valitsema) ja kansallisten koordinaattorien (jäsenvaltioiden ja komission nimeämät) välillä, 
jotta kokeiluhankkeilla saavutettaisiin parhaat mahdolliset tulokset ja varmistettaisiin, että 
käytetylle rahalle saadaan paras mahdollinen vastine. 
Luku VII: Yritysten pair m mau rahoitusympäristön edistäminen 
AA-kertomuksessa todetaan, että komission tällä alalla aloittamat eri toimet ovat hyvin 
suunniteltuja ja tyydyttävästi toteutettuja ja että niillä on laadullisesti ja määrällisesti hyvä 
vaikutus sekä erinomainen kustannusten ja tehokkuuden suhde. 
Keskeinen ilmaistu huolen aihe, eli se, että komissio yrittää tehdä liikaa yhdellä kertaa, 
voidaan selittää sillä, että arvioija on tarkastellut myös hankkeita, jotka ovat vielä 
valmisteluvaiheessa (esimerkiksi laskusaamisten rahoituspalvelut ja omistusoikeuden 
säilyminen). Tämän vuoksi arvioija on virheellisesti saanut sen käsityksen, että 
samanaikaisesti toteutetaan liian monia hankkeita, vaikka monet niistä ovat vielä aivan 
alkuvaiheessaan. Toisaalta on totta, että osastojen väliset kuulemispyynnöt lisäävät tätä 
työtätekevien yksiköiden työmäärää ja että joillakin vastuullisilla virkamiehillä on liikaa 
kuulemisia ja että PO XXIII:n henkilöstövoimavarat ovat tältä osin, kuten muissakin 
tapauksissa, äärimmilleen rasitettuja. Näiden toimenpiteiden toteuttaminen on kuitenkin 
kysymys, joka on pääosin yhteisön sisäisten vaikuttajien tehtävä. Tässä kuten muillakin 
aloilla komissio toimii lähinnä liikkeelle panevana voimana. 
Arvioijan esittämät huomautukset, jotka koskevat suunnitteluvirheitä alkupääomaan 
liittyvissä kokeiluhankkeissa (toisin sanoen joidenkin rahastojen koko on liian pieni 
toimintakulujen takaisinmaksamiseksi), antavat aiheen seuraavaan vastaukseen; 
Oli tarpeen varmistaa, että kaikki rahastot olivat uusia rahastoja, jotta yhteisön 
tukea ei käytettäisi alkurahoituksen lisäksi muihin toimiin. Uudet rahastot ovat 
luonnostaan pieniä; 
Useimmissa rahastoissa ennakoidaan pääomanpohjan kasvavan, ja itse asiassa ne 
ovat kasvattaneet pääomaansa kokeiluhankkeen aloittamisen jälkeen 40 %:lla; 
Ks. AA-kerloinus, luku VI 
On liian varhaista arvioida rahastojen kykyä maksaa yhteisölle takaisin siltä 
saamansa toimintakuluihin tarkoitettu ennakko, koska useimmilla rahastoilla on 
jopa viisi vuotta aikaa ennen ennakon takaisinmaksua. 
Arvioijan esittämiin uusia toimenpiteitä koskeviin ehdotuksiin on syytä esittää seuraavat 
huomiot: 
• Pyöreän pöydän keskustelujen luominen jokaista pk-yritysten rahoitukseen 
osallistuvaa osapuolta ja ammattikuntaa varten olisi ehkä liian vaativaa komission 
rajallisia henkilöstövoimavaroja ajatellen. PO XXIII:lla on kuitenkin erittäin hyvät 
työsuhteet useimpiin näistä ammattikunnista; 
Komitean perustaminen rahoitusympäristön parantamiseksi tarkastelemaan 
verotuksen kaltaisten toimenpiteiden on toteutettu perustamalla pk-yritysten 
tukimekanismeja koskevan yhtenäisen toiminnan ohjauskomitea. Tällä hetkellä 
ohjauskomitea harkitsee erikoistuneiden työryhmien perustamista seuraamaan 
yritysten aloitusvaiheen tukimekanismeja käsitelleen Madridin foorumin tuloksia. 
Luku VIII: Yritysten taloudellisen kehityksen entistä parempi seuranta 
Tätä PO XXIlI.n toiminnan osaa arvioidaan yleensä myönteisessä hengessä, mutta 
seuraavista aiheista esitetään kriittisiä huomiota: 
Kansallisten tilastolaitosten ja Eurostatin kautta saatavan tilastotiedon laatu; 
Osuuskuntia, keskinäisiä yhtiötä, yhdistyksiä ja säätiöitä koskevien tilastojen 
sisällyttäminen työohjelmaan; arvioija pitää näiden ensisijaisuutta kyseenalaisena; 
Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksesta vastaavan verkoston kokoonpano; 
Yhteisön yrityspolitiikkaa koskevien julkaisujen jakelupolitiikka, pääasiassa 
jäsenvaltioiden tasolla. 
Osa näistä kysymyksistä ei kuulu komission vastuualueeseen (tilastotiedon kerääminen, 
julkaisujen jakelu jäsenvaltioissa). Komissio aikoo kuitenkin käyttää hyviä työsuhteitaan 
Eurostatiin ja julkaisutoimistoon (OPOCE) parannusmahdollisuuksien tutkimiseksi. 
Osuuskuntia, keskinäisiä yhtiötä, yhdistyksiä ja säätiöitä koskevien tilastojen 
ensisijaisuuden osalta arvioijan ilmaisemat epäilykset ovat ristiriidassa sen huomion 
kanssa, jossa todetaan näiden tilastojen selvästi täyttävän aukon, koska mitään vastaavia 
julkaisuja ei ole Euroopan tasolla.'1 Arvioijan mukaan ne tarjoavat yrityspolitiikan 
tekijöille kansallisella ja Euroopan tasolla hyödyllisen välineen, jonka avulla voidaan 
tunnistaa yrityspolitiikkaan soveltuvat aloitteet. 
Ks. AA-kertomus, luku VIII 
Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksesta vastaavan verkoston kokoonpanon osalta 
komissio katsoo, että olisi jatkossakin luotettava riippumattomaan verkostoon, johon 
kuuluu voimakas tutkimusalan osuus, koska tämä on hyödyllistä käytettävissä olevan 
tiedon objektiivisen tulkinnan ja verkoston sisäisen yhteistyön tehokkuuden kannalta. Olisi 
kuitenkin kannustettava Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen ja muiden järjestöjen 
välistä yhteistyötä. Kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa ehdotetaan esimerkiksi 
tutkittavaksi mahdollisuutta kehittää joukko keskeisiä indikaattoreita pk-yrityksiä varten 
nykyisten kyselyiden pohjalta. 
Lopuksi komissio on samaa mieltä siitä, että yhteisön yrityspolitiikkaa koskevien 
julkaisujen jakelua voitaisiin parantaa hyödyntämällä entistä enemmän uutta 
tietoteknologiaa. Ehdotuksessa kolmanneksi monivuotiseksi ohjelmaksi on monia tämän 
suuntaisia aloitteita, joiden avulla todellakin voitaisiin varmistaa yhteisön yrityspolitiikkaa 
koskevien julkaisujen entistä suurempi käytännön hyöty ja myös antaa niille laajempi 
yleisö. 
PÄÄTELMÄT 
Neuvoston pyynnön mukaisesti32 komissio on tarkastellut Arthur Andersenin kertomuksen 
toisen monivuotisen yrityksiä ja pk-yrityksiä tukevan ohjelman (1993-1996) 
toteuttamisesta. 
Tässä tiedonannossa on osittainen yhteenveto komission tätä kertomusta koskevista 
huomiosta. 
Komissio ottaa tyytyväisenä vastaan arvioijan yleisesti myönteisen arvion ja ottaa 
huomioon arviointikertomuksen sisältämän arvokkaan tiedon suunnitellessaan yrityksiä 
ja pk-yrityksiä koskevaa tulevaa politiikkaansa, erityisesti kolmannen monivuotisen 
ohjelman (1997-2000) ehdotusten yhteydessä. 
Monivuotisesta toimintaohjelmasta yhteisön yrityspolitiikan, erityisesti pieniä ja keskisuuria 
yrityksiä koskevan politiikan painopistealueiden tehostamiseksi sekä politiikan jatkuvuuden ja 
lujittamisen varmistamiseksi 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 
N:o 93/379/HTY 5 artikla, l-YVI. N:o I. 161, 2 7 1993, s. 68 
Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten 
Toimeenpanon tiivistelmä 
Arthur Andersen & Co. - Business Consulting Services 
31. tammikuuta, 1996 
Ai 
AARTHUR 
ANDERSEN 
31. tammikuuta, 1996 
Hra H. von Moltke 
Director-General 
European Commission 
Directorate-General XXIII 
Rue d'Arlon 80 
1049 Brussels Arthur Andersen & Co 
Specialty Consulting Services 
Avenue des Arts 56 
B-104Ö Bruxelles 
Tel 02 510 43 75 
Fax 02 513 08 62 
Arvoisa Herra von Moltke, 
Meillä on kunnia esittää Teille pk-yrityksiä auttavan monivuotisohjelman arviointimme 
toiminnan tiivistelmä. 
Toiminnan tiivistelmä on valmistettu 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston 
päätöksen 5 artiklan mukaan, jonka perusteella ulkopuolinen arvioija suorittaa pk-yrityksiä 
auttavan monivuotisohjelman arvioinnin. Olemme viimeistelleet toiminnan tiivistelmän 
tarjouksen nro 94/S 81-40 358 määräysten mukaan sekä 7 päivänä kesäkuuta 1995 
ammatillisista palveluista tekemämme ehdotuksen mukaan. 
Haluaisimme kiittää pääosastoa XXIII siitä, että se on antanut meille tilaisuuden suorittaa 
tämän arvioinnin. 
Kunnioittaen 
ARTHUS ANDERS! 
Business Consul 
q: \ eec\ dgxxiii\ exec-sum\ f inland\ letter.doc(vfb) 
TAA 4> -> IM 
Rario-j-r—'.v.41.°l " 
RCF?>4-
S<Vi'.->. i. ivpcrative 
I* 
SISÄLLYSLUETTELO 
SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 
LUKU I : Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön tehostaminen mukaan lukien 
välitön verotus 
LUKU II : 
LUKU III : 
LUKU IV : 
LUKU V : 
LUKU VI : 
LUKU VII : 
LUKU VIII : 
JOHTOPÄÄTÖS 
SUOSITUKSET Yhteisötietojen parempi saatavuus yrityksille 
Yrityskumppanin - hakuverkon tehostaminen 
Suoran yhteydenpidon yrittäjien välillä mahdollistavien ja ylikansallista 
aliurakointia edistävien välineiden jatkuva kehittäminen 19 
Pk-yritysten etujen käsittelyn varmistaminen yhteisön eri aloitteissa ja politiikassa 23 
Pk-yritysten rohkaiseminen sopeutumisessa rakennemuutoksiin ja 
sisämarkkinoiden aikaansaamiin muutoksiin 27 
Paremman rahoitusympäristön luominen yrityksille 30 
Yritysten taloudellisen kehityksen paremman tarkkailun edistäminen 34 
37 
39 
Arthur Andersen 
Business C 'onsulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
//; 
-1 -
JOHDANTO 
Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat erittäin tärkeitä Euroopan taloudelle. Pk-
yritykset kattavat noin 99.8% kaikista yrityksistä ja 63% liikevaihdosta Euroopan unionissa. Euroopassa on yli 
15 miljoonaa pk-yritystä, jotka edustavat noin 65.6% kaikista työpaikoista Euroopassa1. Sen lisäksi ne 
näyttelevät tärkeää roolia paikallisessa ja alueellisessa kehityksessä ja ne ovat vetovoima tehokkaassa 
mukautumisessa rakennemuutoksiin ja uudistuksiin. 
Pk-yrityksille annettu huomio näkyy useissa tämänhetkisissä kansallisissa ja eurooppalaisissa menettelyissä. 
Poliittinen tahto yhteisön yrityspolitiikan hyväksi ja pk-yritysten auttamiseksi, on edelleen voimakas: pk-
yritykset myötävaikuttavat olennaisesti siihen, että valkoisen kirjan esittämät tavoitteet kasvusta, kilpailukyvystä 
ja työllisyydestä sekä pk-yrityksiä varten tehty integroitu ohjelma voidaan saavuttaa. Komission äskettäin 
Madridin huippukokoukselle esittämä kertomus "Pienet ja keskisuuret yritykset: työllisyyden, kasvun ja 
kilpailukyvyn voimanlähde Euroopan unionissa" painottaa sitä erityisen tärkeää osaa, jota pk-yritykset 
näyttelevät yhteisössä. 
Yrityspolitiikka on ollut historiallisesti tärkeä. Se perustui perinteisesti Rooman sopimuksen 235 artiklaan. 
Euroopan unionisopimus loi uudet rakenteet, joilla yrityspolitiikkaa johdetaan: 
• 130 artikla käsittelee teollisuuden kilpailukykyä: yhteisö ja jäsenvaltiot ryhtyvät toimenpiteisiin, joiden 
tarkoitus on "rohkaista ympäristöä, joka on suotuisa yritysten aloitteille ja kehitykselle koko yhteisön 
alueella, ja ennen kaikkea pienten ja keskisuurten yritysten". Artikla ilmoittaa lisäksi, että "ympäristöä joka 
on suotuisa yritysten väliselle yhteistyölle" ja että "uudistusten, tutkimuksen ja teknologisen kehityksen 
teollistamismahdollisuuksien parempaa hyväksi käyttöä" tulisi edistää. 
• 130 f 2) artikla viittaa "pienten ja keskisuurten yritysten korkeatasoisen tutkimuksen ja teknisten 
kehitystoimintojen" kannustamiseen. 
• Sopimuksen XIV osasto koskee suoraan pk-yrityksiä. Sopimuksen tämä luku käsittelee taloudellisen ja 
sosiaalisen koheesion tavoitetta edistää sopusointuista kehitystä koko unionin alueella ja vähentää eroja, 
jotka ovat eri alueiden kehitystasojen välillä, ja vähentää vähemmän suotuisten alueiden 
jälkeenjääneisyyttä, maaseutualueet mukaan lukien. 
• 118 a artikla joka käsittelee työntekijöiden terveyden ja työsuojelun minimivaatimusten käyttöönottoa 
direktiivin avulla, osoittaa, että nämä vaatimukset eivät saa estää pienten ja keskisuurten yritysten 
perustamista ja kehitystä. 
Aiheen tärkeydestä huolimatta yhtenäistä yrityspolitiikkaa yhteisön tasolla on vasta viime aikoina 
institutionalisoitu. Vuonna 1989 perustettiin pääosasto (PO XXIII), joka on vastuussa yrityspolitiikasta 
komissiossa. PO XXIII otti toimintansa piiriin pk-yritysten Task Force-toimintaohjelman. 
Pääosasto PO XXIII vastaa monivuotisohjelman täytäntöönpanosta. Siinä annetaan rakenteet ja määritellään eri 
tavoitteet. 28. päivänä heinäkuuta 1989 tehdyllä neuvoston päätöksellä hyväksyttiin ensimmäinen 
monivuotisohjelma liikeympäristön parantamiseksi ja yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten 
edistämiseksi. 
Neuvoston päätöksellä 93/379/EEC 14 päivänä kesäkuuta 1993 päätettiin uudesta "Yhteisön 
monivuotisohjelmasta, jonka tarkoitus on kannustaa prioriteertialueita ja varmistaa politiikan jatkuvuus ja 
lujittaminen yritysten ja ennen kaikkea pienten ja keskisuurten yritysten osalta yhteisössä". Tämä toinen 
monivuotisohjelma hyväksyttiin ajanjaksoksi, joka kestää 31 päivään joulukuuta 1996 asti. 
Sama neuvoston päätös 14. päivänä kesäkuuta 1993 määrittelee (5 artikla), että ulkopuolisen arvioijan tulee 
johtaa tämän päätöksen täytäntöönpanon arviointia. Kertomus sekä komission ehdotukset ja huomautukset on 
esitettävä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous-ja sosiaalikomitealle vuoden 1996 maaliskuun loppuun 
mennessä. Tämä on kertomuksemme tavoite. 
Yritykset Euroopassa. Kolmas kertomus. 1994. s. 42 
Tämä ohjelma on arvioitu ensimmäisessä arviointikertomuksessa (SliC (92) 1999). jonka komissio esitti Eurooppa-neuvostolle 11. 
päivänä marraskuuta 1992. 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
/f 
-2-
PO XXIII tehtävä, joka on määritelty yllämainitussa neuvoston päätöksessä käsittää kaksi tärkeää prioriteettia, 
jotka ovat kuten alla on mainittu, kasvu ja kansainvälistyminen. Tähän tehtävään kuuluu yhdeksän tärkeää 
tavoitetta. Jotta nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa PO XXIII on pannut alulle useita toimia, jotka vastaavat 
markkinoiden tai pk-yritysten tarpeita. 
14 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 5 artikla 
komissio jättää ... ulkopuolisen henkilön tekemän arviointikertomuksen tämän 
PÄAtöiCSEN *->^ toimeenpanosta mukaan lukien 
kannattavuuden arviointi ja 
ehdotukset, joita se pitää tarpeellisina 
arvioinnin kannalta 
Päätös: Ohjelma mukaan lukien 2 artiklan mainitsemat tavoitteet 
Monivuotisohjelma 
ARVIOINTIMME 
SUOSITUKSEMME Toimenpiteet 
Arvioijan tehtävä ei ole arvostella työn lainmukaisuutta eikä monivuotisohjelman tavoitteita. Arviointi kohdistui 
sen sijaan eri toimenpiteiden luonteeseen ja niiden tehokkuuteen yllämainitun neuvoston päätöksen tavoitteiden 
mukaan. Nykyinen kertomus kuvaa sitä, kuinka paljon eri tavoitteita ja niiden näkökantoja on toteutettu ja 
kuinka yksittäiset toimenpiteet ovat edistyneet. Nykyisen monivuotisohjelman edistymistä arvioidaan 
dynaamisen perspektiivin mukaan. Huomioon tulisi ottaa se, että nykyinen monivuotisohjelma ei ole loppunut ja 
että se kestää vuoden 1996 joulukuuhun asti. 
Tarkoituksemme ei ollut myöskään arvioida monivuotisohjelmaan sijoitettuja henkilövaroja eikä PO XXIII:n 
organisaatiota. 
Asiakirja sisältää myös kannattavuuden arviointia ja ehdotuksia eri toimenpiteiden parantamiseksi. Eri 
tavoitteille, toimenpiteille tai kriteereille annettujen arvosanojen tarkoitus on antaa selvä lausunto, joka voi 
toimia keskustelun perustana. 
Monivuotisohjelmaa varten myönnetyn rahoituksen määrä nousi kokonaisuudessa 112.2 miljoonaan ecuun. 
Suoritimme eri toimenpiteiden arvioinnin myönnetyn rahoituksen valossa. 
Alla oleva kaavio kuvaa käytetyn arviointimetodologian perusteita: 
Arthur Andersen 
Business Consulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
(6 
Konteksti 
• Monivuotisohjelma ja PO XXIII 
•Henkilövarojen rajoitettu määrä 
•Rajoitettu budjetti 
• Mutkikas mutta moninainen ympäristö 
•Muut pääosastot 
• Edustavat järjestöt 
•Jäsenvaltioiden järjestöt 
(kansalliset, liittovaltioiden, 
alueelliset, paikalliset...) 
• I-aaja väestö (> 15 miljoonaa pk-yntystä) Tavoitteet 
9 laaja-alaista & suurisuuntaista tavoitetta 
Onnisttmditekijtt^ 
Yhtäältä monivuotisohjelmaa varten myönnettiin rajoitetusti varoja, kun otetaan huomioon henkilökunta ja 
talousarvio. Samanaikaisesti se toimii monimutkaisessa ja moninaisessa ympäristössä: monilla järjestöillä tai 
elimillä paikallisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla on samanlainen halu työskennellä suoraan tai 
välillisesti samojen tavoitteiden hyväksi, kuin PO XXIII ja siten ne voivat myötävaikuttaa näiden tavoitteiden 
toteuttamiseen. Se antaa mahdollisuuden PO XXIIMle käyttää apukeinoja, ja tunnistaa tilanteet, joissa sen 
mukaantulo on välttämätöntä ja missä se lisää arvoa käsittelemällä markkinoiden heikkoutta. Tätä voidaan 
kutsua "positiiviseksi subsidiariteetti-periaatteeksi". 
Toisaalta monivuotisohjelman tavoitteet ovat laajoja ja erittäin suurisuuntaisia. 
Kriittiset onnistumistekijät, jotka on otettu huomioon jokaisen toimenpiteen alkuunpano- ja 
täytäntöönpanovaiheessa, voidaan esittää lyhyesti seuraavalla kolmiosaisella prosessilla, joka korostaa 
ympäristön tärkeää asemaa: 
Onko ympäristöä tarkkailtu ja analysoitu ennen kuin toiminta on aloitettu? 
Onko opittu kokemuksista? 
Onko nykyiset apukeinot tunnistettu ja onko niitä käytetty toimintojen täytäntöönpanossa? 
Pilottihankkeita voidaan käyttää kiinnittämään pk-yritysten huomio tai ohjaamaan ne tietylle alueelle, jolla on 
todettu puutteellinen markkinatilanne. Koska nämä hankkeet ovat tilapäisiä, PO XXIII tekee pääaloitteen; vastuu 
siirretään lopulta markkinoille. Sen lisäksi pilottihankkeet antavat PO XXllHle tärkeää tietoa, jonka perusteella 
tilannetta voidaan korjata tai tehdä uusia aloitteita. 
Metodologia, jota käytetään monivuotisohjelman eri toimintojen arviointiin, perustui lähinnä: 
• analyysiin saatavana olevista dokumentointimateriaaleista; 
• haastatteluihin joita tehtiin henkilöille, jotka ovat olleet kaikkein tiiviimmin mukana eri toiminnoissa 
(komission virkailijat, eri (kansalliset) elimet, itsenäiset asiantuntijat); 
• tutkimuksiin jotka on lähetetty eri elimille; 
• Andersen Inter Act Processin käyttöön. 
Yksittäiset toiminnat on arvioitu neljän avainkriteerin mukaan:: 
• toimenpiteen alkusuunnitclma : kuinka hyvin toiminta vastaa 14. päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn 
neuvoston direktiivin tavoitteita; 
Arthur Andersen 
Business Consulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
.'7-
• toimenpiteen täytäntöönpano : mitkä ovat vahvat ja heikot puolet toiminnan toteuttamisvaiheessa (onko 
sovellettu sopivia toimintamenetelmiä, kohderyhmän tarkka määrittely); 
• toimenpiteen määrällinen ja laadullinen vaikutus: mikä on toiminnan todellinen vaikutus ympäristöön, kun 
pk-yritykset tavoittelevat kasvua ja kansainvälistymistä; 
• kannattavuus, joka mahdollistaa niiden tulosten vertailun, jotka on saatu toiminnolla, jotka on saatu suoria 
kustannuksia aiheuttavilla toiminnoilla. 
Eri toimenpiteet on luokiteltu yhteen niiden "kesto"-vaiheeseen: pilottihanke, aloitusvaihe, kehitysvaihe ja kypsä 
vaihe. Näitä eri vaiheita voidaan luonnehtia seuraavasti: 
• pilottihanke: PO XXIII:n mukanaolo tietyissä toiminnoissa on tilapäistä; tavoitteena on käynnistää ja 
kokeilla ideaa markkinoilla, jotka tulevat ottamaan vastuun toiminnasta; 
• aloitus: On luotu tietty toimintamuoto, jonka kaikkia puolia ei ole vielä pantu täytäntöön tai katettu, ja 
jonka vaikutus on vielä rajoitettu tai sitä on liian aikaista arvioida; 
• kehitysvaihe: Tietty toiminta on pantu täytäntöön, vaikutus kasvaa, mutta se ei ole vielä saavuttanut täysiä 
mahdollisuuksia; 
• kypsä vaihe: Toiminta on pantu kokonaan täytäntöön ja sen täysi vaikutus voidaan arvioida. 
Arvosana, joka annettiin kunkin toiminnan yleissuorituksesta, laskettiin mittaamalla eri arviointikriteerejä 
toiminnan kestovaiheen mukaan. Pilottihankkeet ja aloitusvaiheen toimenpiteet saivat suuremman painon, kun 
kysymyksessä oli niiden alkusuunnitelma ja täytäntöönpano, kun taas valmiiden hankkeiden painopiste on 
niiden määrällisessä ja laadullisessa vaikutuksessa. 
Kokonaisarvosana annetaan sitten jokaisesta kriteeristä, toimenpiteestä ja tavoitteesta, yllä mainittua 
mittaustapaa käyttäen. Arviointiasteikon arvosanat vaihtelivat "heikosta" "tyydyttävästä" ja "hyvästä" 
"erinomaiseen". Eri arvosanojen merkitys on seuraavanlainen: 
• heikko: Suoritus antaa aiheen vakavaan huoleen ja epäilyyn; 
• tyydyttävä: Suoritus on hyväksyttävä, vaikkakin siinä on huomattavasti parantamisen varaa; 
• hyvä: Suoritusta pidetään hyvänä, ja arvioijan ei tarvitse tehdä paljon ehdotuksia eri kriteerien 
parantamiseksi; 
• erinomainen:Suoritus ylittää selvästi odotukset ja saattaa osoittaa suuria tulevaisuuden mahdollisuuksia. 
Jokaisen toiminnan täydellinen arviointi on esitetty laajassa kertomuksessa. Tämä toimeenpanon tiivistelmä 
käyttää erilaista lähestymistapaa siinä mielessä, että se arvioi, kuinka paljon monivuotisohjelman tavoitteet on 
saavutettu eri toiminnoilla. 
Joissakin tapauksissa toiminnat vastaavat useampaa kuin yhtä tavoitetta. Vaikka toiminnat on esitetty yhden 
tavoitteen mukaan, toimintojen vaikutus muihin tavoitteisiin otettiin huomioon arvosanoja annettaessa. 
Tämän toimeenpanon tiivistelmän tarkoitus on olla täydellinen ja itsenäinen. 
"Suorat kustannukset" viittaa rahoitukseen, jota on myönnetty monivuotisohjelman mukaan. 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
H 
- 5 
LUKU I : YRITYSTEN HALLINNOLLISEN JA OIKEUDELLISEN YMPÄRISTÖN TEHOSTAMINEN 
MUKAAN LUKIEN VÄLITÖN VEROTUS 
"Erityisesti lisätoimintaa hallinnon yksinkertaistamiseksi ja seurantatoimien tehostamiseksi jäsenvaltioissa; 
yhteisön lainsäädännön vaikutuksen arviointi, yhteisön lainsäädännön kodifikaatio, yritysten siirtämistä ja 
perustamista koskevien näkökohtien yksityiskohtainen tutkiminen; pk-yrityksiä edustavien järjestöjen 
säännöllinen ja läpikotainen kuuleminen ' 
Arviointitutkimuksessa Arthur Andersen on pitänyt tavoitteena parantaa nykyistä Euroopan tasoista5 
hallinnollista ja oikeudellista ympäristöä. 
TOIMENPITEET 
• Pk-yritysten oikeudellinen ja hallinnollinen ympäristö - hallinnon yksinkertaistaminen - liike-elämän 
vaikutuksen arviointi1 
• Suositus 7. päivänä joulukuuta 1994 pk-yritysten siirtämisestä 
• Rajojen yli tapahtuva oikeudenkäynti ja välimiesoikeus 
ARVIOINTI 
A Ikusuunnitelma 
"Oikeudellinen ja hallinnollinen yksinkertaistaminen" pyrkii parantamaan hallinnollista ja oikeudellista 
ympäristöä - mukaan lukien välillisen verotuksen - komission tasolla yleisesti. Tähän sisältyy ehdotetun 
lainsäädännön vaikutuksen arviointi. Suositus pk-yritysten siirtämisestä käsittelee niiden yhtiöiden ongelmia8, 
jotka ovat joutuneet vaikeuksiin (ja sen seurauksena tvöpaikkatappioihin) niiden siirtämisestä johtuvien 
ongelmien vuoksi. Rajojen yli tapahtuva oikeudenkäynti ja välimiesoikeuden käyttö käsittelee niitä ongelmia, 
joita pk-yritykset kohtaavat, kun ne menevät oikeuteen, ja se tutkii muita vaihtoehtoja riitajuttujen sovitteluun. 
Pk-yrityksiä edustavien järjestöjen kuuleminen tapahtuu lähinnä suositusten yksityiskohtaisessa käsittelyssä ja 
"oikeudellisessa ja hallinnollisessa yksinkertaistamisessa"; siksi sen arviointi sisällytetään edellämainittujen 
toimenpiteiden arviointiin. 
Kaksi ensimmäistä toimenpidettä ovat sääntömääräisiä toimia: niissä yhdistyy erittäin laaja vaikutus (koko pk-
yritysten väestö) ja rajoitetut kustannukset (lähinnä PO XXIII:n henkilöstömenot). "Oikeudellisella ja 
hallinnollisella yksinkertaistamisella" on erinomaiset vaikutusmahdollisuudet erittäin laajan alansa vuoksi: se 
tähtää yhteisön lainsäädäntöön, joka voi vaikuttaa liikeympäristöön. 
Vaikutusmahdollisuuksien lisäksi tunnistettiin yhteisvaikutusmahdollisuudet: esim. suositusta pk-yritysten 
siirtämisestä tukee liikeympäristön tehostamis- ja yksinkertaistaniiskomitean työ, jonka yhden aiheen tulisi 
käsitellä samaa ongelmaa. Rajojen yli tapahtuvaa oikeudenkäyntiä ja välimiesoikeutta koskevissa asioissa PO 
XXIII toimii läheisessä yhteistyössä muiden pääosastojen kanssa. 
Vinokirjaimin paineltu teksti viittaa monivuotisohjelman viitteeseen I 
Hallinnollinen yksinkertaistaminen - tai liiketoiminnan hallinnollista ja oikeudellista ympäristöä jäsenvaltioissa - käsittelee lähinnä 
liikeympäristön tehostamis- ja yksinkertaistamiskomitea Tämä komitea perustettiin integroidun ohjelman mukaisesti ja siksi se on osa 
arviointitutkimusta - mainitsimme sen täydennyksen vuoksi 
Jäljempänä käytetään sanontaa "oikeudellinen ja hallinnollinen yksinkertaistaminen" Tätä arviointia varten tämä toiminta viittaa 
välillä tapahtuvaan kuulemismenettelyyn lakiehdotuksista Tämä menettely ei liity erityisesti monivuotisohjelmaan sellaisenaan, mutta 
se on tärkeä työväline yritysten hallinnollista ja oikeudellista ympäristöä tehostettaessa ja siten monivuotisohjelman tavoitteisiin 
pääsemisessä. 
Välillisiin veroihin kuuluvat avl. kiinteistövero ja lahjavero. Suosituksen 6 artikla pk-yritysten siirtämisestä käsittelee välillisen 
verotuksen ongelmaa liikkeen siirtämiseen liittyvissä asioissa (kiinteistövero ja lahjavero). 12 päivänä toukokuuta 1995 tehty suositus 
kaupallisten toimintojen maksuajoista käsittelee välillisen verotuksen ongelmaa ja kuinka se vaikuttaa maksuvalmiuteen. 
Liikeympäristön parantamis- ja tehostamiskomitean ensimmäisen kokouksen aihe (Pariisin foorumi) oli "yritysten perustaminen", joka 
on osa integroitua ohjelmaa; siksi aihe ei ole arviointitutkimuksen osa 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
11 
-6-
Liitteen teksti mainitsee myös "yhteisölainsäädännön kodifikaation". Tällä alueella PO XXIII ei ole ryhtynyt 
mihinkään toimiin. Arthur Andersenille kerrottiin, että toiset pääosastot ja yleissihteeristö käsittelevät 
kodifikaatiota. Siksi arviointitutkimuksessa Arthur Andersen voi vain huomauttaa, että PO XXIII ei ole käsitellyt 
tavoitteen tätä osaa. 
Ottaen huomioon erillisten toimintojen "hyvät" arvosanat alkusuunnitelmasta ja ottaen huomioon 
vaikutusmahdollisuudet ja synergian, alkusuunnitelman yleisarvosana strategian osalta tavoitteen 
saavuttamiseksi on "hyvä". 
Täytäntöönpano 
Erilliset toiminnot pantiin täytäntöön joko hyvin tai tyydyttävästi ottaen huomioon "oikeudellisen ja 
hallinnollisen yksinkertaistamisen" tärkeyden, joka arvioitiin "tyydyttäväksi", täytäntöönpanon yleisarvosanan 
ollessa "tyydyttävä". 
"Oikeudellinen ja hallinnollinen yksinkertaistaminen" arvioitiin "tyydyttäväksi" useista eri syistä: 
• Muiden pääosastojen asettamat määräpäivät ovat usein liian tiukkoja - millä on vastakkainen vaikutus pk-
yrityksiä edustavien järjestöjen osallistumiseen. 
• PO XXIII osallistuu usein loppuvaiheessa, mutta ei kuulemista varten esitetyn ehdotuksen suunnitelmassa, 
- mikä automaattisesti rajoittaa sen 'ohjausvoimaa'. 
• Pk-yrityksiä koskevien lakiehdotusten vaikutuksen arvioinnissa on vielä parantamisen varaa; esim. 
liikevaikutuksen arviointilomakkeita pidetään usein vain pelkkänä muodollisuutena sen sijaan, että ne 
nähtäisiin apuvälineinä, joilla voidaan ohjata ehdotusta. Lisäksi nykyinen järjestelmä ei ole kovin 
uudenaikainen10. 
Suositus pk-yritysten siirtämisestä sai "hyvän" arvosanan. PO XXIII teki suuria ponnistuksia saadakseen kaikki 
osapuolet työhön mukaan: muut pääosastot, (pk) edustavat järjestöt, jäsenvaltiot, asiantuntijat,...; kyselyyn ja 
keskusteluun jäi riittävästi aikaa ja mahdollisuuksia. 
Rajojen yli tapahtuva oikeudenkäynti ja välimiesoikeus - vaikkakin tällä hetkellä toiminta on vähäistä - on 
toinen hyvä esimerkki läheisestä yhteistyöstä kaikkien asianomaisten osapuolien kanssa: PO XXIII toimii 
läheisessä yhteistyössä muiden sektorilla toimivien pääosastojen ja järjestöjen kanssa. 
Tavoitteen saavuttaminen (määrällinen ja laadullinen vaikutus) 
Erillisten toimintojen vaikutus arvioitiin joko "hyväksi" tai "tyydyttäväksi" oikeudellisen ja hallinnollisen 
yksinkertaistamisen kannalta katsottuna, tavoitteen saavuttamisen yleisarvosana on "tyydyttävä". 
Vaikka suositus pk-yritysten siirtämisestä vaatii jäsenvaltioita jättämään edistymiskertomuksensa vasta 31. 
päivään joulukuuta 1996 mennessä, PO XXIII on omaksunut myönteisen kannan suosituksen etenemisen 
suhteen: väliraportteja laaditaan ja jäsenvaltioita kehotetaan säännöllisesti järjestämään suosituksen seurantaa. 
Nämä väliraportit osoittavat, että neljä jäsenvaltiota on jo ryhtynyt toimenpiteisiin, mikä ennustaa hyvää 
tulevaisuutta . 
Rajojen yli tapahtuvan oikeudenkäynnin ja välimiesoikeuden käytön vaikutusta on vielä liian aikaista arvioida. 
Ottaen huomioon kaikki osapuolet, jotka ovat mukana lainsäädännön eri vaiheissa, ei ole asiallista yrittää mitata 
"oikeudellista ja hallinnollista yksinkertaistamista" " pk-yritysten tasolla. Siksi vaikutus mitattiin sillä, kuinka 
paljon vastuuta PO XXIII kantoi muiden pääosastojen kanssa. Tässä yhteydessä voidaan mainita huomattava 
määrä korkealaatuisia kriteereinä käytettäviä onnistuneita tapauksia, joissa liikevaikutuksen 
Se on lähinnä "kollegiaalinen" toimenpide, so tapa, jolla se pannaan täytäntöön ja PO XXlII:n mahdollisesti aikaan saama vaikutus 
riippuu tietyssä määrin muiden osallistuvien pääosastojen panoksesta, yhteistyöstä ja hyvästä tahdosta. Siksi puutteet eivät johdu 
välttämättä PO XXIII:n toiminnasta, vaan ne voivat johtua jonkun toisen pääosaston puutteellisesta osallistumisesta. 
"' PO XXIII on ottanut käyttöön tehokkaamman vaikutuksen arviointitavan, mutta komissio :ei ole vielä hyväksynyt uutta järjestelmää 
"Pk-yritysten siirtäminen" on myös liikeympäristön tehostamis- ja yksinkertaistamisvaliokunnan asialistalla: se tarjoaa PO XXIIIlle 
toisen tilaisuuden tuoda esiin suositus 
'" Viittaamme alaviitteeseen 5 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
,£> 
-7 
arviointijärjestelmää käytettiin hyvin ja yhteistyö PO XXIII:n ja vastuussa olevan pääosaston välillä 
lakiehdotuksen alkuvaiheessa oli selkeä. 
Mutta kuten "täytäntöönpano" -kohdassa mainittiin, PO XXIII:n panos tulee liian usein vasta lopussa, jolloin 
eräpäivät ovat lähellä ja tärkeät päätökset on jo tehty; liian usein liikevaikutuksen arviointia pidetään 
muodollisuutena eikä työvälineenä, josta olisi apua ehdotuksia laadittaessa ja 'ohjattaessa'. On selvää, että 
työskentely sellaisissa oloissa heikentää mahdollisuutta vaikuttaa ja siten myös itse vaikutusta. 
Tähän johtopäätökseen tultiin haastateltaessa muiden pääosastojen virkailijoita, 4 artiklassa tarkoitetun komitean 
jäseniä ja pk-yrityksiä edustavia järjestöjä; samanaikaisesti tunnustettiiin, että PO XXIII:n osallistumisella tähän 
toimintaan on "ennalta ehkäisevä vaikutus" pääosastoihin, joista ehdotukset saavat alkunsa (tarkoittaa sitä, että 
ne yhä oma-aloitteisemmin ottavat huomioon pk-yritysten näkökannat). 
Kannattavuus 
Jokaisen kolmen tässä mainitun toiminnan kustannukset olivat hyvin alhaiset (lähinnä henkilöstökulut ja jotkut 
järjestökulut) Samanaikaisesti toimien läpäisevyys ja vaikutusmahdollisuus on erittäin suuri; sääntömääräiset 
toimenpiteet koskevat kaikkia pk-yrityksiä. Siksi eri toimien kannattavuus arvioitiin "erinomaiseksi". 
JOHTOPÄÄTÖS 
Yleisesti ottaen PO XXIII on tehnyt "tyydyttävää" työtä yrittäessään parantaa yritysten hallinnollista ja 
oikeudellista ympäristöä Euroopan unionissa. 
Tulevaisuuden kannalta kaikkein tärkeintä on se, että PO XXII 1:11a on oikeat työkalut, jotta se voi toimia tämän 
tavoitteen toteuttamiseksi pitemmällä ajalla; alkusuunnitelman yleisarvosana (yleinen lähestymistapa - suuri 
vaikutusmahdollisuus) on hyvä. Lisäksi tähän tavoitteeseen liittyvät toimenpiteet perustuvat suurelta osalta 
parhaiden toimintatapojen vaihtoon, jonka etuna on että: (1) se sisältää paljon kokemusta (komissio, jäsenvaltiot, 
pk-yrityksiä edustavat järjestöt, itsenäiset asiantuntijat,...); (2) se noudattaa komission ja jäsenvaltioiden välistä 
uutta kumppanuuskäsitettä ja (3) se on markkinakeskeisin ja kannattavin lähestymistapa ongelmaan. 
"Oikeudellisen ja hallinnollisen yksinkertaistamisen" osalta, vaikutusta ja täytäntöönpanoa voidaan parantaa. PO 
XXIII:n (myöhästyneet maksut ja liikkeiden siirtämiset) toimittamia suosituksia ja "oikeudellisen ja 
hallinnollisen yksinkertaistamisen" menestyskertomuksia tulisi pitää mittapuuna tässä yhteydessä. 
Yhteisön lainsäädännön lujittamisen osalta - tärkeä työväline oikeudellisen ympäristön parantamiseksi -, 
voimme vain huomauttaa, että PO XXIII ei ole tehnyt mitään aloitteita. 
TOIMENPITEEN YLEISARVOSANA 
• 
Oikeudellinen ja 
hallinnollinen ympäristö • 
Suositus pk-yrttysten 
siirtämisestä 
• 
Ra|0|en yli tapahtuva 
oikeudenkäynti ja 
välimiesoikeus 
Heikko Tyydyttävä Hyvä 
Ylelssuoiitus Erinomainen 
Arthur Andersen 
Business Consulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
2-/ 
SUOSITUKSET 
Keskustelut PO XXIII:n, muiden pääosastojen, pk-yrityksiä edustavien järjestöjen virkailijoiden ja 4 artiklassa 
tarkoitetun komitean jäsenten kanssa viittaavat kaikki samaan suuntaan: yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen 
ympäristön parantamisen tulisi olla erittäin tärkeää PO XXIII:n kannalta: 
• Kaikki parannukset tällä alueella hyödyttävät kaikkia pk-yrityksiä: tähän tavoitteeseen keskittymisellä on 
erittäin suuri vaikutusmahdollisuus. 
• Toinen etu siitä on, että kaikki pk-yritykset hyötyvät siitä automaattisesti: automaattisesti, koska pk-
yritysten ei tarvitse käydä läpi erityisiä menettelytapoja tai niille ei tule tietoihin liittyviä kuluja voidakseen 
hyötyä siitä: uusi hallinnollinen ja oikeudellinen rakenne koskee automaattisesti kaikkia pk-yrityksiä, 
koska sääntömääräinen rakenne koskee kaikkia. 
"Oikeudellisen ja hallinnollisen yksinkertaistamisen" parantamiseksi voidaan tehdä seuraavat suositukset: 
• Vihreän kirjan ja toimintasuunnitelmien osalta PO XXIII olisi mukana systemaattisesti ja näkyvästi 
niiden yksityiskohtaisessa valmistelussa. 
• Lakiehdotusten osalta PO XXIII osallistuminen jokaisen lakiehdotuksen alkuvaiheessa lisäisi 
huomattavasti sen mahdollisuutta ohjata ehdotusta ja saada enemmän aikaa neuvotteluihin pk-yrityksiä 
edustavien järjestöjen kanssa. PO XXIlI:n tehtävä on arvostella myöhemmässä vaiheessa, vaikuttaako 
ehdotus mahdollisesti liikeympäristöön ja räätälöidä osallistumistaan sen mukaisesti. 
• Yhteisölainsäädännön vaikutuksen arvioinnin osalta PO XXIII on tehnyt luovaa työtä järjestelmän 
parantamiseksi, ja siinä prosessissa se on kehittänyt tehokkaamman ja uudenaikaisemman järjestelmän, 
joka on Modular Approach to Cost Effectiveness tai Cost Benefit Analysis for Assessing the Impact of 
Proposed Community Legislation. Tähän mennessä komissio ei ole vielä hyväksynyt tätä järjestelmää. PO 
XXIILn tulisi jatkaa järjestelmän edistämistä, sillä sen käyttöönotto helpottaisi PO XXIILn aktiivisempaa 
ja käytännöllisempää mukanaoloa yhteisölainsäädännön vaikutuksen arvioinnissa. Tämä myöntäisi PO 
XXIIIrlle aseman, jossa se voisi varmistaa, että järjestelmää käytetään oikein työvälineenä eikä vain 
muodollisuutena. 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
Ql 
9-
LUKUII : YHTEISÖTIETOJEN PAREMPI SAATAVUUS YRITYKSILLE 
"Laadullinen kehitys, parempi toiminta ja euroneuvontakeskuksen (ENK) verkon soveltaminen pk-yritysten 
uusiin vaatimuksiin, mukaan lukien niille yhtiöille annettava tieto, jotka mahdollisesti osallistuvat yhteisön 
ohjelmiin (esimerkiksi tutkimus, julkiset sopimukset, paremmat ympäristötoimenpiteet); rahoituksen 
vakauttaminen, erityisesti keskittämällä ponnistukset ja kehitystoimet nykyiseen verkkoon; yhteistyökeskusten 
verkkojen laajentaminen Euroopan talousalueelle (ETA) ja Keski- ja Jtä-Euroopan maihin (CCEE), sekä 
Välimerenmaihin, erityisesti Maghreb-maihin, minkä tarkoituksena on auttaa kyseisiä maita 
erikoistoimenpitein. " 
Vaikka neuvoston päätöksen liite viittaa vain ENK-keskuksiin, Arthur Andersen oli sitä mieltä, että toimenpiteet 
jotka liittyvät läheisesti euroneuvontakeskuksiin, kuten valistus ja muut toimenpiteet, jotka parantavat yrityksille 
- erityisesti pk-yrityksille - annettavaa tietoa, kuuluvat myös tähän tavoitteeseen. 
TOIMENPITEET 
Seuraavat toimenpiteet on kerätty yhteen tähän tavoitteeseen: 
Euroneuvontakeskukset (ENK) 
tuki pk-yrityksiä edustaville ja muille järjestöille 
esittelyt & näyttelyt 
neuvonta/julkaisut 
Komission valistustyö 
A Ikusuunnitelma 
Eri toimenpiteet vastaavat hyvin tavoitetta ja ottavat huomioon toinen toisensa. Siitä on seurauksena 
alkusuunnitelman "hyvä" arvosana. 
ENK-verkko on yhteisön yrityspolitiikan keskipisteessä ja se on työväline, jolla voidaan parantaa pk-yritysten 
tiedonsaantia yhteisöstä. Lähes yksi kolmasosa yrityspolitiikan talousarviosta on varattu juuri tähän ENK-
keskusten toimintaan. ENK-verkko on sen lisäksi mukana 53:ssa komission tukemassa muussa verkossa. Vaikka 
PO XXIII on tietoinen siitä, että yrityspolitiikan eri verkkojen välistä yhteensovittamista on tarve parantaa, se ei 
ole vielä saanut riittävää yhteisvaikutusta niiden välille. 
ENK-verkolla PO XXIII haluaa hyödyntää verkon tarjoamia yhteisvaikutuksia. Verkon päätarkoitus on antaa 
tietoja ja neuvoja yhteisön aiheista yrityksille, ja erityisesti pk-yrityksille, samalla kun PO XXIII voi vaikuttaa 
ENK-keskuksiin niiden pyrkimyksissä lisätä tuntemusta yhteisön pk-yrityksiä koskevista aiheista. Se haluaa 
myös käyttää ENK-keskuksia 'antenneina' liikeympäristössä. Integroimalla ENK-keskukset kansallisiin, 
alueellisiin tai paikallisiin 'emorakenteisiin', verkko yrittää rakentaa jo olemassa olevien verkkojen pohjalta. 
Tämä lähestymistapa antaisi komissiolle mahdollisuuden hankkia syvällinen ymmärrys pk-yritysten 
ympäristöstä - sekä maantieteellisesti että järjestöllisesti - ja pitää yllä verkkoa pienin kustannuksin jakamalla 
osan rahoituksen ja hallinnon taakasta isäntäjärjestöjen kanssa. 
Tukemalla pk-yrityksiä edustavien tai muiden järjestöjen järjestämiä seminaareja, keskustelutilaisuuksia yms. 
komissio haluaa myös vaikuttaa suoraan pk-yrityksiin Näillä järjestöillä on tiheä yhteysverkko pk-yritysten 
kanssa, jota PO XXIII käyttää toisena tiedon hankintakanavana. Pk-yrityksiin kohdistuva toiminta kahden eri -
mutta toisiaan täydentävän - kanavan kautta on oikeutettua; se antaa komissiolle mahdollisuuden levittää tietoa 
suuremmassa mittakaavassa samalla kun kustannuksista saadaan maksimihyöty, kun käytetään olemassa olevia 
rakenteita. Näiden kahden kanavan yhteisvaikutuksen mahdollisuuksia ei ole vielä täysin käytetty hyväksi. 
Täytäntöönpano 
Täytäntöönpanon yleisarvosana on "tyydyttävä". Se noudattaa arvosanoja, jotka on annettu eri toimille, jotka 
toteutetaan erillisinä. 
ENK-verkon kasvu on lähinnä historiallista. Mitään optimaalista maantieteellistä täytäntöönpanostrategiaa ei ole 
noudatettu. Siksi verkon maantieteellinen täytäntöönpano ei ole tällä hetkellä tyydyttävä ja sitä ei ole muokattu 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
?! 
10-
vastaamaan (tulevaisuuden) asiakkaiden tarpeita. Poikkeavuustekijä 25 esiintyy kohteena olevien pk-yritysten 
määrässä jokaisessa ENK-keskusessa. Vaikka emme tehneet analyysiä siitä, millainen pk-yritysten oikea muoto 
olisi, poikkeavuutta pidetään liian suurena ja sitä ei voi puolustaa taloudellisen rakenteen eroavaisuuksilla. 
Ymmärrämme kuitenkin, että muut tekijät (kuten sosiaali- ja aluepolitiikka sekä unionin taloudellinen ja 
sosiaalinen koheesio) vaikuttavat verkon juurtumiseen. 
ENK-keskusten emorakenteet käsittävät lähinnä sellaisia järjestöjä kuin kauppakamareja, ammatillisia järjestöjä, 
alueellisia ja kansallisia laitoksia yms. Jotkut kaupalliset järjestöt kuten pankit ja tilitoimistot, jotka ovat usein 
pk-yritysten ensisijaisia tiedon ja neuvonnan lähteitä, ovat heikosti edustettuja emorakenteessa. Pankit 
esimerkiksi edustavat vain 5 % emorakenteista ja ovat edustettuina vain neljässä Euroopan unionin maassa. 
Ottaen huomioon tämän emorakennetyypin suuremman kapillariteetin muihin emorakennetyyppeihin verrattuna, 
se ei ole riittävästi edustettuna verkossa. 
ENK-verkon keskusrakenne tukee ENK-verkon palveluja tiedon, mainonnan, koulutuksen ja tietotekniikan... 
alalla. ENK-keskukset pitävät tiedotuksesta vastuussa olevien virkailijoiden antamaa tukea riittävänä, vaikkakin 
vastausaikaa pidetään liian pitkänä. He arvioivat keskusrakenteen tarjoaman koulutuksen ja teknisen avun 
suurimmalta osalta tyydyttäväksi. ERIC-työaseman nykyistä versiota ei kuitenkaan pidetä merkittävänä ENK-
keskuksille. Useimmat ENK-keskukset arvostavat VAN-verkon sähköpostin toimivuutta, mikä on huomattava 
poikkeus sen konferenssitoimintoon. 
ENK-verkon neljännesvuosittaiset arviointikertomukset eivät tarjoa mahdollisuutta keskusrakenteelle tarkkailla 
tehokkaasti verkon määrällistä ja laadullista kehittymistä. Yhtenäinen suoritusten mittausjärjestelmä, joka 
mahdollistaisi verkon ja keskusrakenteen kehittämisen johtamisen, ei ole paikallaan. 
Tuet, joita on myönnetty edustaville ja muille järjestöille ja joita on annettu konferensseille, seminaareille yms. 
on jaettu eri järjestöjen ja jäsenvaltioiden välillä. Näiden tapahtumien 'valitut aiheet' täydentävät sopivasti 
komission muuta tiedotustoimintaa. Yhteistyö eri osapuolien välillä - ENK-keskukset ja edustavat järjestöt - jää 
kuitenkin vähäiseksi, vaikka tutkimustulosten ja haastattelujen vastausten mukaan viime aikoina on havaittu 
hiukan parannusta. 
PO XXIILn ja ENK-keskusten välinen koordinoitu ja jatkuva valistustyö on riittämätöntä: valistustyön 
talousarvioon on merkitty pääasiassa vain yksi tiedotusvälinekampanja vuodessa ja siinä käytetään vain yhtä 
viestintämuotoa; lisäksi tämä kampanja on liian eristetty ENK-keskuksen ja muiden tiedotuskanavien meneillä 
olevista tiedotustoimista, esim. 'Esittelyt & näyttelyt'. Varsinkin jos otetaan huomioon kampanjoiden aikaa 
vievä tiedotus, ENK-keskukset pitävät PO XXIII:n tiedotustoiminnan koordinointia heikkona. Ottaen huomioon 
näiden kampanjoiden aiheen valinnan, ENK-keskusten mielestä vuosien 1993 ja 1995 välillä on tapahtunut 
merkittävää parannusta. Toinen heikko kohta on se, että komission vuosittainen tiedotuskampanja on liian 
homogeeninen ja se ei ota huomioon tiettyjä paikallisia tapoja, joilla (pk) yrityksiä lähestytään eri 
jäsenvaltioissa. Huomattuaan että PO XXIII:n tiedotuskampanjoilla ei ollut paljon vaikutusta, komissio on täysin 
muuttanut strategiaansa vuonna 1995. Uuden lähestymistavan pääajatuksena on hajautettu täytäntöönpano ja 
ENK-verkkojen suurempi osallistuminen kampanjaan. Vastuu yleisestä strategiasta, koordinoinnista ja aiheiden 
valinnasta on edelleen PO XXlIl:lla, mutta se tapahtuu yhteistyössä ja neuvottelujen muodossa ENK-keskusten 
kanssa. 
Tavoitteen saavuttaminen (määrällinen ja laadullinen vaikutus) 
Eri toimintojen vaikutus erillisinä arvioitiin joko "hyväksi", "tyydyttäväksi" tai "heikoksi". Ottaen huomioon 
ENK-keskusten tärkeyden - mikä arvioitiin "tyydyttäväksi" - tavoitteen saavuttamisen yleisarvosana on 
"tyydyttävä". 
Sopivan suoritusten mittausjärjestelmän puuttuessa, saatavana ei ole riittävästi luotettavia tilastotietoja, joilla 
voitaisiin arvioida laadullinen ja määrällinen vaikutus näkyvyyden ja pk-yrityksille annettavan tuen suhteen. Pk-
yrityksiä edustavien järjestöjen haastatteluissa 4 artiklassa tarkoitetun komitean jäsenet, ENK-keskukset ja 
niiden emorakenteet ovat osoittaneet, että ENK-verkko ei ole vaikuttanut merkittävästi liikeyhteisöön. ENK-
verkon palvelujen laatu sen koko alueella ei ole yhtenäisesti riittävän korkeatasoinen. 
Poikkeavuustekijä saadaan jakamalla niiden pk-yritysten keskimääräinen lukumäärä, jotka ovat HNK-keskuksen mahdollisia 
asiakkaita jäsenvaltioissa; luku 25 saatiin jakamalla Saksan F.NK-kcskuksen pk-kohdcyritysten määrä Kreikan ENK-keskuksen pk-
kohdeyritysten määrällä. 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
ENK-keskukset vastaavat yhä lisääntyvässä määrin kyselyihin. Lisäys toisen monivuotisohjelman alkamisen 
jälkeen vuoden 1995 lopussa arvioitiin 35%:ksi. Vuonna 1994 ENK-keskukset käsittelivät noin 278 000 
kysymystä, joista noin 214.000 tuli pk-yrityksiltä . Vuonna 1995 lukujen arvioidaan olevan vastaavasti 350.000 
ja 265.000. Vaikkakin todetaan positiivinen suuntaus kysymysten määrän suhteen, tämä toiminta pysyy 
suhteellisen vähäisenä verrattuna pk-yritysten arvioituun 1.5 miljoonaan asiakkaaseen koko Euroopan unionin 
alueella. Se voi olla osoituksena siitä, että yhteisön aiheet kiinnostavat pk-yrityksiä vain vähän tai että pk-
yritykset eivät tiedä ENK-keskuksista tai että pk-yritykset eivät kysy neuvoja ENK-keskuksilta. Haastattelujen ja 
analyysien johtopäätökset vahvistettiin mielipidetutkimuksella, jonka komissio suoritti keväällä 1995. 
Mielipidetutkimus osoitti, että vaikka ENK-keskusten passiivinen tuntemus on melko hyvä, pk-yritysten ENK-
keskusten aktiivinen käyttö pysyy alhaisena. 
Vuodesta 1993 lähtien komissio on avannut 20 ENK-yhteyspistettä ETA-, CCEE-ja Välimerenmaissa . Koska 
useimmat niistä on perustettu viimeisen kahden vuoden aikana, on ennenaikaista antaa lausunto näiden 
toimistojen vaikutuksesta. 
ENK-keskuksiin verrattuna niiden pk-yritysten määrä, jotka on saavutettu muilla tiedotusvälineillä on paljon 
pienempi. Tukea saavat pk-yrityksiä edustavat järjestöt ja muut järjestöt järjestävät tapahtumia, joiden vaikutus 
ulottuu noin 10.000-13.000 pk-yritykseen vuodessa. Kuukausittain ilmestyvän Euro-Info -lehden välityksellä 
komissio saavuttaa suoraan vielä 12.000 lehden tilannutta pk-yritystä. Koska ENK-keskukset. konsultit, 
edustavat järjestöt,... levittävät myös Euro-Info-lehteä, lehden satunnaisesti saavien pk-yritysten määrä on 
todennäköisesti suurempi. Laadun mittauksen puuttuessa lehden laadullista vaikutusta on vaikea arvioida. 
Haastattelujemme ja kyselyjemme pohjalta voimme todeta, että Euro-lnfo-lehden sisältö on hyvä, mutta se saa 
heikot pisteet julkaisujen ajankohtaisuudesta. 
Valistuskampanjoiden vaikutus ja ENK-keskusten ja komission ponnistelut vuoteen 1994 asti jäivät alhaisiksi ja 
pk-yritysten yhteisön eri yritysohjelmien tiedostaminen - olipa kysymyksessä ENK-, BRE-, BC-verkko. ... tai 
yhteisön aihe - ei ole vielä tyydyttävä. Kuten yllä mainittiin PO XXIIl:n on saatava varoja voidakseen muuttaa 
valistusstrategiaansa. Ikävä kyllä, uuden strategian täytäntöönpano alkoi vasta syksyillä 1995. On liian aikaista 
arvioida sen vaikutusta pk-yritysten liikeympäristöön. 
Kannattavuus 
Kannattavuuden yleisarvosana on "tyydyttävä", joka on yhdenmukainen erillisten toimintojen arvosanojen 
kanssa. 
ENK-verkon kannattavuutta on erittäin vaikeaa arvioida yhtenäisen arvioinnin mittausjärjestelmän puuttuessa. 
Pk-yrityksiä edustavien järjestöjen haastattelut, 4 artiklan tarkoittaman komitean jäsenten haastattelut, ENK-
keskukset ja emorakenteet ovat osoittaneet että - nykyisillä varoilla - verkon tulisi saada aikaan suurempi 
laadullinen ja määrällinen vaikutus liikeyhteisön sisällä (erikoisesti pk-yritysten). Kannattavuutta voidaan siten 
lisätä. Toisaalta verkon nykyinen rajoitusjärjestelmä vaikuttaa huomattavasti PO XXIlI:n varoihin. Siksi ENK-
verkon kannattavuus on arvioitu "tyydyttäväksi" . 
Muut kuin ENK-keskuksen toiminnot ovat saaneet "tyydyttävän" arvosanan, paitsi valistuskampanjan osalta, 
jonka kannattavuus - erityisesti PO XXIII:n tiedotusvälinekampanja - on liian alhainen. 
1 uvut ovat vain suuntaa-antavia ja ne perustuvat arviointikertomuksiin, joitaTNk-keskukset ovat tehneet neljännesvuosittain Arthur 
Andersen arvioi, että 75"'» kysymyksistä tulee suoraan tai välillisesti yrityksiltä (pk) ja teki päätöksensä kysymysten kokonaismäärän 
perusteella. Koska luvut perustuvat haastatteluihin, tunnustamme eitä ne oval poikkeavia kahdessa mielessä: pieniä kysymyksiä ei ole 
aina rekisteröityjä siksi luku on alhaisempi Seuranta tai yksityiskohtaisemmat kysymykset samasta aiheesta nostavat lukuja, kun ne 
rekisteröidään erillisinä kysymyksin;! 
'* Vuodesta 1994 lähtien, yhteyspistect liTA-maissa ovat vakiintuneet l:NK-keskuksiksi 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
JOHTOPÄÄTÖS 
Strategia, jonka tavoitteena on yritysten parempi yhteisötietojen saatavuus, on "tyydyttävä". Se johtuu eri 
toimintojen tavoitteiden täytäntöönpanon ja tulosten alhaisemmista arvosanoista (erityisesti ENK-keskusten 
osalta). 
ENK-verkko perustettiin vuonna 1987 avustamaan yrityksiä (ennen kaikkea pk-yrityksiä), jotka haluavat kasvaa 
ja kansainvälistyä. Sen peruspalveluna on tiedotus ja neuvonta yhteisöä koskevista aiheista kannattavalla tavalla 
(verkko on suunniteltu maksimaalisesti hyödyntämään PO XXIII:n rahoituslähteitä). Samalla verkko on 
kypsynyt: viimeisen kolmen vuoden aikana ENK-keskusten määrä ja rahoitus on vakiintunut; ja neuvoston 
päätöksen liitteen mukaan ENK-yhteyspisteitä qn perustettu ETA-, CCEE-ja Välimerenmaihin. 
Tarkoituksena on, että verkko mahdollisesti vaikuttaisi pk-yritysten liiketoimintaan. Vaikkakin ENK-verkon 
käsitettä ei tulisi asettaa kyseenalaiseksi, arviointi on tuonut ilmi useita heikkouksia täytäntöönpanossa, mikä 
rajoittaa sen vaikutusta. Ja vaikka on ponnisteltu niin että sen mainontaa, maantieteellistä jakautumista ja 
juurruttamista paikallisiin liike-elämän verkkoihin voitaisiin parantaa , verkon kokonaisvaikutus koko pk-
yritysten liike-elämään pysyy rajoitettuna. 
Sopivien mittausjärjestelmien puuttuessa PO XXIII ei pysty johtamaan ENK-verkkoa tehokkaasti eikä 
keskittymään sen laadulliseen ja määrälliseen kehitykseen. Esimerkiksi ENK-keskuksiin ei kohdisteta tarpeeksi 
huomiota, jotta ne voisivat saada aikaan muutoksen pk-yritysten liikeympäristöön. 
Paikallisten emorakenteiden valinnasta, verkon maantieteellisestä sijainnista riippuen, on usein ollut seurauksena 
huono integrointi paikalliseen liikeympäristöön. 
PO XXIILn ja ENK-keskusten valistustoiminta ei ole myöskään auttanut lisäämään tietoisuutta ENK-
keskuksista tai muista yhteisön toimista pk-yritysten hyväksi. Päävaikeutena on liian suuri korostus 'yhden 
laukaisun" tiedotuskampanjaan, liian vähän jatkuvaa mainostukea ja vähän integrointia PO XXIILn ja ENK-
keskusten mainonnan välillä . Rajoitetusta vaikutuksesta tietoisena komissio järjestelee uudelleen vuoden 1995 
valistustoimintaa ja käsittelee useimpia heikkoja kohtia. Koska valistus on kypsä toimenpide, kriteeri 
"määrällinen ja laadullinen vaikutus" korostaa sitä, että PO XXIII suorittaa korjaavan toiminnon, jonka tulos 
pysyy tuntemattomana. Tästä on seurauksena "heikko" arvosana valistustoiminnalle. 
Yhteisön tiedotusverkko pysyy epäilemättä tärkeänä pk-yrityksille: ENK-verkon vaikutusta ei voi mitata 
tarkasti, mutta on tärkeä, ottaen huomioon huomattavan määrän kyselyjä, jotka virallisesti -ja epävirallisesti - on 
lähetetty verkon kautta. Sen merkitystä lisää vielä ENK-keskusten erikoistuminen eri aloille. Sen menestys 
riippuu kuitenkin suurelta osalta niiden paikallisten yhteistyökumppanien oikeasta valinnasta, joiden toimintaan 
ENK-keskukset liittyvät sekä näiden liittolaisten jakelu- ja mainontakanavien maksimaalisesta hyväksi käytöstä. 
PO XXIII:n muut kanavat, joita se käyttää voidakseen saavuttaa pk-yritykset, jotka ovat kiinnostuneita kasvusta 
ja kansainvälistymisestä (edustavat järjestöt, Euro-Info Journal, messut ja näyttelyt,...) ovat liian eristettyjä 
ENK-verkosta ja yhteisvaikutusta ei ole käytetty täysin hyväksi. Esimerkiksi pk-yrityksiä edustavia järjestöjä, 
jotka edustavat pk-yritysten kaikken luotettavimpia liikeneuvojia , ei ole integroitu riittävästi verkkoon. Tai 
yhteisön edustusta messuilla ja näyttelyissä voitaisiin käsitellä yhteistyössä paikallisen ENK-keskuksen kanssa 
eikä kuten nykyisin PO XXIILn virkailijoiden, muiden pääosastojen ja joskus ENK-keskusten kanssa. 
OVERALL RATING PER MEASURE 
• 
Promotion • Euro Into Centres 
Information/Publication 
Stands & Expositions 
Subsidies 
Poor Adequate Good 
Overall performance Exceed 
SUOSITUKSET 
Tukitoimenpiteet edustaville järjestöille ovat olleet hyödyllisiä, koska ne ovat myötävaikuttaneet kokemusten 
jakamiseen pk-yritysten välillä Euroopan laajuisessa mittakaavassa. Se on antanut myös komissiolle 
mahdollisuuden vahvistaa suhteitaan moniin järjestöihin, jotka edustavat yrityksiä ja erityisesti pk-yrityksiä. 
Arthur Andersen 
Business Consulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
2ù 
Rahoitustuki edustaville järjestöille oli siksi erittäin hyödyllinen, mutta kysymys siitä, tulisiko PO XXIILn jatkaa 
näiden järjestöjen taloudellista tukemista on oikeutettu. 
Nykyisen ENK-verkon päähuolenaiheena on se, että se ei ole pystynyt riittävästi vaikuttamaan liikeyhteisön 
sisällä. Verkon tulevan kehityksen painopisteen tulisi olla vaikutuksen tehostamisessa liikeyhteisöön ja 
sijoituksessa laadulliseen ja määrälliseen kehitykseen. Jotta nämä tavoitteet voitaisiin saavuttaa, laadittiin useita 
suosituksia, jotka tarjoavat verkolle mahdollisuuden parantaa toimintaansa nykyisen järjestöllisen rakenteen 
puitteissa. 
Suurimpaan haasteeseen, vaikutuksen lisäämiseen liikeyhteisössä, voidaan tehokkaimmin vastata 
valistustoimilla, laajennetulla ja paremmalla verkostolla tehokkaimpien yhteisön yhteistyökumppanien kanssa ja 
verkoston lisäpalvelujen kehittämisellä. 
ENK-verkon määrällisen ja laadullisen kehittämisen haaste vaatii kiireesti yhtenäisen suoritusten 
mittausjärjestelmän kehittämistä. Se antaisi PO XXIII:lle mahdollisuuden tarkkailla verkon nykyistä tilaaja sen 
keskeistä rakennetta, tehtyjen aloitteiden vaikutusta, ja se helpottaisi verkon tulevaa kehittämistä. Sellaisen 
järjestelmän tulisi vastata kolmeen päätavoitteeseen: 
tehdä mahdolliseksi tarkkailla vaikutusta liikeyhteisöön, erityisesti pk-yrityksiin; 
sallia laadullisen kehityksen seuranta ja 
kehittää työväline jolla hallitaan kannattavuutta. 
Yhtenäiseen suorituksen mittausjärjestelmään sisältyisi suorituksen ilmaisimia, jotka ovat tehokkaampia kuin 
nykyinen neljännesvuosijärjestelmä, joka ei ole asiakaskohtainen. Järjestelmä lisäisi ilmaisimia kyselyjen 
kustannuksista, asiakkaan kyselyyn tarvittavasta vastausaiasta, asiakkaan kyselyjen monimuotoisuudesta, 
kysyvän yhtiön luonteesta,... ja niiden tulisi tarjota keskusrakenne, jonka tiedot ovat sopivia, tarkempia ja 
hyödyllisempiä kuin mitä ne ovat tällä hetkellä. Suorituksen mittausjärjestelmän käyttöönotto mahdollistaisi 
keskusrakenteen, jolla voi tarkkailla lähemmin verkoston toimintaa sekä tunnistaa aktiivisessa käytössä olevat 
parhaat toimitavat verkon sisällä. Parhaat toimitavat olisi jaettava koko verkon alueelle ja siten lisättävä laatua ja 
vaikutusta. 
Nykyiset valistustoimet eivät ole luoneet riittävästi ENK-verkon avoimuutta liikeyhteisössä. Jotta tätä ongelmaa 
voitaisiin käsitellä, PO XXIILn tulisi ensin vahvistaa yhteistyötään ENK-verkon kanssa ja kohdistaa huomio 
lähinnä yrityksiin, jotka pyrkivät kasvamaan ja kansainvälistymään. Uusi rakenne, jonka PO XXIII haluaa 
omaksua - keskeinen koordinointi ja kansallinen täytäntöönpano yhteistyössä ENK-keskusten kanssa - näyttää 
kaikkein sopivimmalta. Tehokasta täytäntöönpanoa varten PO XXIII:n tulisi tarjota ENK-keskuksille markkina-
ja mainostukea, koska niiden markkinointi-ja mainontataitonsa ovat rajoitetut. 
Toiseksi nykyistä mainostoimintaa tulisi täydentää jatkuvilla ja toistuvilla tiedotuskampanjoilla, joilla 
kannustetaan pk-yrityksiä kansainvälistymään ja saamaan ne tietoisiksi yhteisön pk-yritysten tukitoimenpiteistä. 
Huomiota (ulisi kiinnittää sopiviin viestintävälineisiin, tvychHämään kunkin jäsenvaltion ja/tai alueen tarpeita 
lulla soidaan laala mal .iiui\ aikulus Komission h \ \ ,il \nn n li lilimii ,|i n IIIIIM nila mukana In.Li In nv.ii 
< IIIMilllillll* M l:ill:i\;l j<il:i I '.Hlll.i f l < IM.I ' • U'1.1:111 !• ' illilil • 1111 • > Mi < n illrii IM lu luiiiiil III 
Jotta saataisiin suurempi vaikutus liikeyhteisöön, kaikkein tehokkaimmat pk yritysten käyttämät kanavat iiiiiku 
pyrkimyksissä kansainvälistyä tulisi tunnistaa Aktiivista yhteistyötä 'liioiellavimpien iieiivoiiaiila|ien kanssa 
tulisi sitten kehittää iiitef/joinialla ne nykyisiin I NK keskuksiin tai luomalla l.uvili.iess.i uusia INK keskuksia 
I n.I slop shop \.\ our slop shop l'< > \\llln irk \isiu cli sl.'liiii'l kllush uusiapa seka |alkil\a lieilou 
saatavuus lisäisi veikon aivoa |a ,\\,\\\ mukaan sen vaikinusi,i 
I nsl slop shop' kasilf vahvistaa vnalllsrsli I NK veikon k< mission rnsisi|aiseka yi ilyspohliikan veikoksi Sr 
tulee lisäämään yhteisvaikutusta snlv.politiikaii en vul ko|<n välillä |,i siten INK veikkoon aivoa 
'One-slop-shop' -käsite korostaa yhtenäisen palvelun tarvetta pk-yrityksiä ja niiden neuvonantajia värien. Se 
perustana on erikoistuminen yhteisön eri aiheisiin, joita l;NK-keskukset ovat kehitelleet. Se mahdollistaa 
verkoston tarjoaman asiantuntemusalan laajenemisen seka se syventää myös asiantuntemusta nykyisillä 
erikoisaloilla. 
Teknologisen ympäristön luomista, joka mahdollistaisi tiedon saannin ja jakamisen pk-yrityksille. tulisi jatkaa 
(esim. nykyisin PO XXIII ja joitakin ENK-keskuksia on mukana Internet-verkossa). Jatkuva pääsy tietoihin 
parantaa tiedon saantia sekä verkon vaikutusta liikeyhteisöön Uuden teknologian ja koneistetun tiedon roolia ja 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII n 
- 14-
asianmukaisuutta tulisi tutkia kiireesti. Enemmän sisältöä ja arvoa tulisi myös lisätä. ENK-keskusten mukanaolo 
muissa verkostoissa on myös erittäin suositeltavaa. 
Tähän mennessä tehdyt suositukset kohdistuvat ENK-verkon vaikutuksen ja laadullisen kehityksen 
parantamiseen sen nykyisissä järjestöllisissä puitteissa. Jotta vaikutusta voitaisiin lisätä huomattavasti, kysymys 
siitä ovatko järjestölliset puitteet välttämättömät vai ei, on erittäin perusteltua. Kysymys siirtää ne rajat, jotka 
olemme asettaneet itsellemme tähän mennessä hyväksymällä perusperiaatteet, joille ENK-verkko on rakennettu. 
Seuraavassa kolmessa kappaleessa kehitetään vaihtoehtoinen toimenpide, joka haastaa ENK-verkon nykyisen 
toiminnan perusrakenteita. Kaikki yllä kehitetyt yksittäiset toimenpiteet pysyvät tietysti voimassa alla olevassa 
tapauksessa, jota tulisi pitää yhtenä mahdollisuutena vaihtoehtojen sarjasssa. 
Nykyinen verkko korvattaisiin PO XXIILn käyttämällä ja rahoittamalla uudella verkolla. Se toteutettaisiin 
alueellisella tasolla, jolloin alue tulkittaisiin merkittävän taloudellisen ja poliittisen koheesion laajana 
maantieteellisenä alueeena. ENK-keskusten määrä pienenisi huomattavasti; niiden koko kuitenkin olisi 
huomattavasti suurempi tiedon ja suorituskyvyn suhteen. 
Tämän verkon ensisijaisena tavoitteena olisi kehittyä komission (first-stop-shop) yrityspolitiikan verkoksi 
keskuksiin, jotka ovat tietoisia kaikista yhteisön aiheista (one-stop-shop). Verkko toimisi tuki- ja 
hankintakanavana "pk-yritysten luotettavimmille neuvonantajille". Ensimmäisessä vaiheessa ENK-keskusten 
suora kontakti pk-yrityksiin tapahtuisi on line-verkkojen kautta, ja mainos- ja koulutusaloitteet järjestettäisiin 
yhdessä luotettavien neuvonantajien kanssa. Ajan mittaan kun tietoisuus uusista ENK-keskuksista vakiintuu sen 
perusosilta - pk-yritysten kasvu ja kansainvälistyminen - suoran kontaktin muut muodot kehittyvät. Tämä 
toimenpide mahdollistaisi homogeenisemman laatutason verkon sisällä, jatkuvan ja täydellisen palvelun 
tarjoamisen pk-yrityksille ja niiden neuvonantajille kaikista yhteisön aiheista, ja ajan mukaan se lisäisi 
huomattavasti vaikutustaan. 
Tarvittavat varat: on selvää, että verkon muuttaminen vaatii sijoituksia. On vielä epävarmaa, onko sellaisen 
verkon käyttö merkittävästi kalliimpaa kuin nykyisen verkon. Rahasta saatavan arvon ja lisääntyneen 
vaikutuksen valossa uusi verkko olisi kannattavampi ja antaisi paremman arvon rahoille kuin nykyinen verkko. 
Tätä asiaa tulisi tutkia enemmän. 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
?* 
15-
LUKU III : YRITYSKUMPPANIN - HAKUVERKQN TEHOSTAMINEN 
"Laadullinen tehostaminen ja maksujärjestelmän käyttöönotto yrityskumppanin luottamukselliseen 
hakuverkkoon (BC - NET), jonka tarkoitus on tehdä verkosta mahdollisimman omavarainen; yrityskumppanin 
julkisen hakuverkon laadullinen kehittäminen (BCC) 
ARVIOINTI 
A Ikusuunnitelma 
Molemmat verkot olivat jo ennen monivuotisohjelmaa: BC -verkko perustettiin vuonna 1988 ja BRE-verkko 
vuonna 1973. Molemmat perustettiin avustamaan pk-yrityksiä niiden etsiessä liikekumppaneita paikallisella, 
alueellisella tai ylikansallisella tasolla. Vaikka ne toimivat eri tavoin , molempien verkkojen välillä on monia 
yhdenmukaisuuksia: 
• Molempien verkkojen jäsenet (BRE vähemmän) voivat tarjota mukana oleville tai kiinnostuneille yhtiöille 
lisäpalveluja, jotka koskevat joko yhtiön tarveanalyysiä yrityskumppania varten tai yhtiön avustamista ja 
neuvontaa yhteistyöneuvottelujen aikana. 
• Molemmat verkot ovat avoimia kaikille yhtiöille, toimintasektorista tai heidän haluamastaan 
yhteistyömuodosta riippumatta. 
• Molemmilla verkoilla on erinomainen maantieteellinen jakauma (koko EU ja BRE-verkolla tärkeimmät 
liikekeskukset muualla maailmassa) ja ne ovat kooltaan toisiinsa verrattavissa: BC -verkossa on noin 400 
jäsentä kun taas BRE-verkossa on 470. 
Verkkojen menestys riippuu esitettyjen yhteistyöprofiilien määrästä ja siten "tuotteen tiedostamisesta ja 
tunnistamisesta". Jotta "tuotteen tiedostamista ja tunnistamista" voitaisiin lisätä, PO XXIII odottaa jäsenien 
nostavan profiiliaan aktiivisella mainonnalla ja se yrittää luoda yhteisvaikutusta yhteistyön kautta muiden 
verkkojen tai ohjelmien kanssa - Europartenariat, Interprise, ElC-keskukset,.... 
Ottaen huomioon molempien toimintojen "hyvän" arvosanan alkusuunnitelman osalta ja erillisinä toimintoina 
sekä niiden laajan lähestymistavan ja yhteisvaikutuksen mahdollisuuden muiden PO XXIILn toimintojen kanssa, 
alkusuunnitelman yleisarvosana strategiasta, jolla päästäisiin tavoitteeseen, on "hyvä". 
Täytäntöönpano 
Ottaen huomioon molempien toimenpiteiden "tyydyttävät" arvosanat täytäntöönpanon osalta ja erillisinä 
toimintoina, täytäntöönpanon yleisarvosana on "tyydyttävä". 
Jotta BC -verkon laatua voitaisiin parantaa, PO XXIII aloitti jäsenien laadun arvioinnin (kohdistuu aktiivisiin ja 
tuottaviin jäseniin), mistä on seurauksena 25% lasku jäsenmäärässä. Jäljelle jääneet jäsenet tukevat yhtiöitä 
aktiivisemmin yhteistyökumppanien haussa, jotta onnistumisen mahdollisuuksia voidaan lisätä. Siitä huolimatta 
joitakin heikkoja kohtia ei ole painotettu riittävästi: käytössä oleva ohjelmisto ei ole erittäin käyttäjäystävällinen, 
IT-infrastruktuuri on vanhanaikainen ja nykyinen yhteistyöprofiilien koodaukseen käytettävä terminologia ei ole 
tarpeeksi tarkka. Jotta BC -verkko voisi kannattaa itseään, järjestelmän käyttömaksut otettiin käytäntöön. 
BRE-verkkoa varten, PO XXIII suoritti samanlaisen laatuarvioinnin jäsenistä. BC -verkkoon verrattuna sitä on 
helpompi käyttää ja se on epävirallisempi ja joustavampi. BRE-verkon joihinkin vakaviin puutteisiin ei 
kuitenkaan puututtu: yhteistyöprofiilien käännösten ja lähetysten pitkät toimitusajat sekä verkon riittämätön 
tietokoneistaminen (vaikkakin joitakin korjaavia toimenpiteitä on tehty (VAN ja CRS). 
Tässä asiapaperissa käytetään lyhennystä BRE. BCC sijaan 
BC - verkko toimii jäsenverkon (yksityisen ja julkisen sektorin elimiä) kautta, joka on liitetty tietokoneverkon kautta 
keskusyksikköön, joka on PO XXIIIssa Brysselissä. Jäsenet lähettävät yhteistyökumppaneita etsivien yhtiöiden koodatut 
yhteistyöprofiilit keskusyksikköön, joka käyttää verkkoa ja yhleensopivuusjärjestelmää Osallistuvat yhtiöt voivat valita 
luottamuksellisen kumppanin (osa tiedoista on salaisia) BRE-verkko toimii myös keskusyksikön kautta (paikka PO XXIII 
Brysselissä), joka ottaa vastaan yhteistyöproliileja suoraan liikekumppania estivillä yhtiöillä (ai hajautetun verkon kautta 
Keskusyksikkö käsittelee profiilien käännökset ja lähettää ne sitten kyseisen maantieteellisen alueen jäsenille Nämä jäsenet oval 
vastuussa yhteistyöprofiilien mainonnasta sopivalla viestintämenetelmällä omilla kustannuksillaan 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
?f 
- 16 
Molempien verkkojen vaikutus riippuu niiden näkyvyydestä sekä mahdollisten liikekumppanien osallistumisesta 
(eli yhteisvaikutusten tärkeys muiden verkkojen kanssa). Vaikka keskusyksikkö mainostaa molempia verkkoja 
(esittelyt & näyttelyt, Euro-Info Journal), päävastuu tästä jää jäsenille. Puolivuosittain esitettävien 
toimintakertomusten kautta (joita käytetään myös vuosiarvioinnissa, kun kysymyksessä on sopimuksen 
pidentäminen) PO XXIII tarkkailee näitä toimintoja. Kertomuksia käytetään myös muiden PO XXIILn 
ohjelmien, esim. Interprise, Europartenariat,... yhteisvaikutuksen kannustamiseen ja tarkkailuun. 
Yhteisvaikutuksen luomisen yhteydessä on huomattava, että noin 10% BC - ja BRE-verkon jäsenistä on myös 
osakkaana EIC-verkossa. BC -ja BRE-verkon jäsenien osallistuminen Europartenariat ja Interprise -ohjelmiiin 
on myös hyvä (noin 1/3 näistä toimista on järjestetty yhteistyössä BC -ja BRE-verkon jäsenien kanssa). Lisäksi 
useimmat BC - ja BRE-verkon jäsenet käyttävät muita yhteisön ulkopuolisia kanavia, joilta he etsivät 
yhteistyökumppania (kaupalliset avustajat, kansalliset verkot). 
Mitä tulee BC-verkon omavaraisuuteen, kokonaistoimintakustannukset (ilman palkkamenoja) ovat noin 500.000 
ecua vuodessa. Vuosina 1994 ja 1995 jäsenien maksamat jäsen- ja tilausmaksut kattoivat noin 60% menoista. 
Tavoitteen saavuttaminen (määrällinen ja laadullinen vaikutus) 
Tavoitteen saavuttaminen tarkoittaa sitä, että kasvua ja kansainvälistymistä tavoittelevat pk-yritykset voivat 
käyttää tehokkaasti molempia verkkoja sekä sitä, mikä vaikutus verkoilla on pk-yrityksiin. 
Molempien verkkojen tehokas käyttö voidaan mitata järjestelmiin otettujen yhteistyöprofiilien määrällä. Noin 
10.000 profiilia otettiin BC-verkkoon sekä vuonna 1993 että 1994. BRE-verkkoon otettiin yli 6.600 
yhteistyöprofiilia vuonna 1993 ja 7.700 vuonna 1994. Ottaen huomioon sen että vain pieni määrä pk-yrityksiä 
haluaa kasvaa ja kansainvälistyä , mukaan tulleiden yhteistyöprofiilien määrä osoittaa, että vain 1.1% pk-
yrityksistä käytti tehokkaasti hyväksi BC-verkon tarjoamia palveluja vuonna 1994 ja 0.8% BRE-verkon 
palveluja. 
Nämä tulokset ovat heikkoja. 
Meidän tulisi siitä huolimatta ottaa huomioon: 
• hetkelliset profiilit ja lisäverkkojen vaikutus, joiden avulla yhteistyökumppanit löytyvät verkkojen jäsenten 
välisten henkilökohtaisten kontaktien ansiosta.; 
• toinen analyysi, jonka tulokset ovat hiukan paremmat kuin meidän arviomme, joka perustuu 
yhteistyöprofiileihin." 
'Yhteensopivuuden' osalta (osoitteiden vaihto tai kontaktien luominen) tulokset eivät ole paljon lupaavammat. 
BC-verkon 'yhteensopivuuden' määrässä on tapahtunut 25% lasku vuonna 1994 verrattuna vuoteen 1993 (noin 
11.000 yhteensopivuutta vuonna 1993 ja 7.700 vuonna 1994). BRE-verkossa sitä vastoin on tapahtunut 10% 
nousu yhteistyökumppanien määrässä, jotka on otettu mukaan vuosittain vuosina 1993-1995. 
Heikot tulokset voidaan osaksi selittää alhaisella 'tuotteen tunnistamisella', josta molemmat verkot kärsivät sekä 
'yhteensopivuuden' laadulla. Alhaisen 'tuotteen tunnistamisen', kuten se ilmaistaan Arthur Andersenin 
kyselyihin perustuvassa diagnoosissa, vahvistaa huhtikuussa 1995 tehty mielipidetutkimus: vain 10.3% pk-
yrityksistä tunsi BRE-verkon; BC-verkon tunnistus oli 13.6%. Diagnoosi osoitti lisäksi, että ammattijärjestöt, 
kauppakamarit ja rahalaitokset ovat ensimmäisiä (luonnollisia) keskustelukumppaneita pk-yrityksille, jotka 
etsivät liikekumppania' .6 
Ottaen huomioon yhteensopivuuden laadun, kontaktit eivät ole aina hedelmällisiä. Molemmissa verkoissa noin 
25-30% tapauksista, joissa oli yhteensopivuus, yhteistyöyritys toteutui. BC-verkon jäsenet arvioivat, että noin 
* Vain 5-6% lntegroindun ohjelman mukaan PK-yrityksille ja käsityöläisille 
'" so 10.000 yhteistyöprofiilia jaettuna mahdollisten pk-yritysten asiakasmäärällä (900.000). 
:" Huhtikuussa 1995 suoritettu mielipidetutkimus, joka perustui pk-yritysten johtajiin - osoitti että 0.41% kaikista pk-yrityksistä käytti 
BRT-verkkoa ja 0.7% BC-verkkoa. Jos nämä luvut liittyvät mahdolliseen pk-asiakaskantaan (900.000 pk-yritystä). molempien 
verkkojen tulokset olisivat hiukan paremmat 
"' Huhtikuussa 1995 suoritettu mielipidetutkimus vahvistaa sen 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
.) 
17 
6% yhteensopivuuksista johtaa todelliseen yhteistyösopimukseen. BRE-verkon osalta vastaava prosentti on 
12%22. 
Laadun parantamista varten PO XXIII on järjestellyt uudelleen molempia jäsenverkkoja niin että niiden 
tehokkuus on parantunut. Mutta kuten yllä mainittiin, molemmat verkot kärsivät vakavista laadullisista 
puutteista, vaikeasti käsiteltävistä tietokanavista, vanhentuneesta (tai riittämättömästä) tietotekniikasta, 
yhteistyökumppanien profiilien käännösten ja lähetysten viivästymisestä, terminologiasta, joka on liian 
epämääräinen (jonka perusteella yhteistyökumppaneiden yhteensopivuus vaikeutuu) ja puutteellisista 
valistuskampanjoista. 
Kannattavuus 
Molempien verkkojen tukemiseen tarvittava vuoden kokonaisbudjetti on noin 800,000 ecua (65% tästä määrästä 
myönnetään BC-verkolle; 35% BRE-verkolle). Verkkojen kokoon nähden tämä määrä on alhainen. Molempien 
verkkojen alhaiseen 'tuotteen tunnistamiseen' liittyy myös toinen näkökohta, sillä PO XXIILlla ei ole varoja 
järjestää keskeistä mainoskampanjaa, jolla tilannetta voitaisiin parantaa. 
Ottaen huomioon molempien verkkojen yhteistyösopimusten määrän, PO XXIILn kustannukset nousisivat noin 
300 ecuun, jotta se voisi saada yhteistyösopimuksen BRE-verkon kanssa ja 1 000 ecuun BC-verkon osalta. Jos 
otetaan huomioon BC-verkon jäsenten tilaus- ja käyttäjämaksut BC-verkon kustannukset ovat noin 400 ecua 
yhteistyösopimuksen osalta. 
Käytettyjen apukeinojen valossa kannattavuuden yleisarvosana on "hyvä". 
JOHTOPÄÄTÖS 
BC- ja BRE-verkoilla on etuja: niiden aate on "hyvä", sillä ne myötävaikuttavat rajoja ylittävän yhteistyön 
toteuttamiseen ja siten sisämarkkinoiden kehittämiseen; ne eivät ole kalliita käyttää; ne ovat ainutlaatuisia 
omalla tavallaan ja niillä on hyvä maantieteellinen kattavuus. 
Kumpikaan verkko ei kuitenkaan saavuta täysin tavoitetta, koska laatua ei ole parannettu tarpeeksi: 
tietotekniikka on vanhentunutta (tai riittämätöntä), yhteistyöprofiilien lähetykset viivästyvät, terminologia on 
liian epämääräistä,.... Niiden pk-yritysten vähäisen määrän perusteella, jotka pyrkivät kasvamaan ja 
kansainvälistymään, ja jotka käyttivät molempia verkkoja, verkkoja voidaan pitää vain suhteellisen onnistuneina 
määrällisen vaikutuksen suhteen. 
Tämän tilanteen huomioon ottaen molemmille verkoille annetaan arvosana "tyydyttävä" 
TOIMENPITEEN YLEISARVOSANA 
• 
BC •VERKKO 
BRE•VERKO 
Heikko Tyydyttävä 
Yleissuoritus Hyvä Erinomainen 
SUOSITUKSET 
Jotta molempia verkkoja voitaisiin parantaa, seuraavat suositukset on tehty: 
• paremman ja käyttäjäystävällisemmän tietotekniikan käyttöönotto sekä BC- että BRE-verkkoja varten; 
• paremman terminologian käyttöönotto BC-verkon yhteistyöprofiilien koodausta varten, esim. jotka 
perustuvat yksityiskohtaisempiin NACE-koodeihin; 
• BRE-verkon yhteistyöprofiilien käännösten ja jakelun viivästymisten vähentäminen. Ratkaisu tähän saattaa 
olla se, että jäsenet tekevät itse käännökset. 
Ero johtuu todennäköisesti siitä, että BRI:-verkko on joustavampi ja että se jakelee profiileja laajemmassa mittakaavassa. 
Arthur Andersen 
Business Consulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
- 18 
Molempien verkkojen tietokantojen liittämistä muiden komission aloitteiden tietokantoihin (e.g. Interprise. 
Europartenariat, ElC-keskukset) tulisi harkita, koska se tarjoaisi suuremman mahdollisuuden löytää uusia 
yhteensopivuuksia. Tämä vaikuttaisi positiivisesti moniin onnistuneisiin yhteistyösopimuksiin. 
Diagnoosimme osoitti, että jotkut jäsenet ovat jo kehittäneet sellaisen tietokannan omasta aloitteestaan. 
Pk-yrityksille 'luotettavien neuvonantajien' mukaantulo verkkoon (rahalaitos, kaupallinen tai julkinen 
laitos yms.). Siten saataisiin laaja kapillariteetti ja se edistäisi yhteisvaikusta näiden laitosten kanssa. PO 
XXIILn virkailijoiden kanssa käydyt keskustelut osoittivat positiivista palautetta tästä aiheesta. 
Kysymys voitaisiin esittää PO XXIILn mukanaolosta. Ottaen huomioon että sisämarkkinat eivät toimi vielä 
täysin ja että molemmat verkot tarjoavat julkisia palveluja unionin joissakin osissa, uskomme että PO 
XXIILn mukanaolo tällä alalla on edelleen oikeutettua. On kuitenkin suositeltavaa, että molempien 
verkkojen maksulliset palvelut jatkuvat, jotta niistä tulisi mahdollisimman omavaraisia. Tämä tekee 
mahdolliseksi sen, että PO XXIII voi siirtää osan rahoituksesta muihin toimenpiteisiin. 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
> c 
19 
LUKU IV : SUORAN YHTEYDENPIDON YRITTÄJIEN VÄLILLÄ MAHDOLLISTAVIEN JA 
YLIKANSALLISTA ALIURAKOINTIA EDISTÄVIEN VÄLINEIDEN JATKUVA KEHITTÄMINEN 
"Erityisesti tehostamalla Europartenariat ja Interprise -ohjelmien mukaisten toimintojen valmistelua, 
täytäntöönpanoa ja seurantaa; aliurakointimarkkinoiden tuntemuksen parantaminen, harmonisoitujen 
todistusten ja standardoinnin edistäminen sekä suurten ja pienten yritysten välisen yhteistyön kannustaminen. ". 
TOIMENPITEET 
Jotta tämän tavoitteen eri puolia voitaisiin käsitellä, seuraavat toimenpiteet suoritettin: 
• Europartenariat ja Interprise: tapahtumien järjestäminen yhtiöiden välisiä tapaamisia varten. 
• Tuntemuksen parantaminen aliurakointimarkkinoista: tilastojen kehittäminen aliurakoitsijoista, 
Euroopan laajuisen konferenssin järjestäminen aliurakoinnista ja tutkijalautakunta Japaniin (jäljempänä 
"työryhmä 1"). 
• Harmonisoitujen todistusten ja standardoinnin edistäminen: käytännön oppaan kehittäminen teollisen 
aliurakoinnin laillisista puolista, monikielisten sektorien teminologiasta ja välillisten aliurakointielinten 
hakuoppaan kehittäminen (jäljempänä "työryhmä 2"). 
• Suurten ja pienten yritysten välisen yhteistyön kannustaminen: kuluttajaelektroniikan pilottiohjelma, 
henkilöstövarojen koulutusohjelma ja erilaisia myyntinäyttelynä ("reverse salons") järjestettiin (jäljempänä 
"työryhmä 4"). 
Lisäksi perustettiin pilottihanke, jonka tarkoitus on parantaa aliurakointia Euroopassa, ns. Subcontracting 
Assistance Network (SCAN) (jäljempänä "työryhmä 3"). 
ARVIOINTI 
Alkusuunnitelma 
Eri toimenpiteisiin sisältyy kolmenlaisia keinoja, joiden tulisi myötävaikuttaa tämän tavoitteen parhaisiin 
mahdollisiin tuloksiin: 
• Toiminta verkkojen ja yhteistyökumppanien kautta, mikä voi tarjota arvokasta palautetta 
aloitteiden parantamiseksi: jotta Europartenariat ja Interprise-ohjelmia voitaisiin parantaa, PO XXIII 
yrittää hankkia palautetta olemalla läheisessä yhteistyössä organisaatiossa mukana olevien osapuolien 
kanssa: esim. kauppakamarit, käsityöläisten järjestöt, julkiset viranomaiset (paikalliset - alueelliset -
kansalliset), yksityiset konsultit ja niin kutsutut "yhteistyökumppanit" (ElC/BC-/BRE-verkkojen jäsenet); 
aliurakointia varten, PO XXIII yrittää parantaa aloitteitaan läheisellä yhteistyöllä aliurakoijiin ja SCAN:lla. 
• Toiminta muiden yhteisöaloitteiden kautta: Europartenariat ja Interprise -tapahtumia mainostetaan Euro-
Info-lehden, pk-yritysten käytännön oppaan ja esittelyjen ja näyttelyjen muodossa. 
• Rahoituslähteet: Europartenariat ja Interprise saavat lisärahoitusta (eri määrin) paikallisilta viranomaisilta 
ja yhtiöiltä. PO XXIII saa myös avustusta järjestämällä Europartenariat PO XVI:n kanssa rakennerahaston 
puitteissa. 
Yhteisvaikutukset tunnistettiin eri toimien välillä: esim. suurin osa aliurakointia koskevista toimista on saanut 
alkunsa vuoden 1992 Euroopan laajuisessa konferenssissa Madridissa (työryhmä 1). Tutkijalautakunta Japaniin 
(työryhmä 1) viittaa henkilöiden koulutusohjelmaan ja kuluttajaelektroniikan pilottiohjelmaan (molemmat 
työryhmä 4). Yli yksi kolmasosa Europartenariat ja Interprise -tapahtumista on järjestetty yhteistyössä niin 
kutsuttujen "partnereiden" (EIC, BC-ja BRE-verkon jäsenet) kanssa. 
Ottaen huomioon eri toimintojen alkusuunnitelman "hyvän" arvosanan, kun ne ovat erillisinä toimintoina sekä 
vaikutuskeinojen ja yhteisvaikutuksen mahdollisuuden, yleisarvosana alkusuunnitelman strategiasta tavoitteen 
saavuttamiseksi on "hyvä". 
:" Europartenariat ja lnterprise-tapahtumal järjestetään yhdessä pääjärjestön (kauppakamari, konsultit, yhdistykset tai julkiset 
viranomaiset) ja useiden yhteistyökumppanien kanssa 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
o !> 
20-
Täytäntöönpano 
Eri toimintojen täytäntöönpanosta annettu yleisarvosana on "tyydyttävä", mikä on yhdenmukainen erillisten 
toimintojen arvosanojen kanssa. 
Jotta Europartenariat ja Interprise -tapahtumia voitaisiin tehostaa, PO XXIII esitti kiintiön, jolla vähennetään 
osallistumista Välimerenmaista ja Keski- ja Itä-Euroopan maista: enemmän painoa annettiin niiden maiden 
yhtiöiden yhteistyölle, joilla on samankaltaiset teolliset perinteet. Käyttöön otettiin standarditietokonejärjestelmä 
vierailevien yhtiöiden tapaamisten järjestelyä varten, jotta edeltä suunniteltujen kokousten laatua voitaisiin 
parantaa. Näistä parannuksista huolimatta monet osallistuvat yhtiöt valittavat edelleen huonosti sovitetuista 
kokouksista. Muita heikkoja kohtia on se, että isäntäyhtiöiden profiilin kuvaus luettelossa24 on epätarkka niin 
että tapahtumien järjestäjät eivät voi antaa PO XXIIMIe luotettavaa tietoa solmituista sopimuksista (tarkka 
määrä, laatu, sopimustyyppi, uusien työpaikkojen tarjoamat edut,...) mistä on seurauksena PO XXIILn 
seurantaongelma; lisäksi seurantaan käytettävät kyselylomakkeet eivät ole standardeja, mistä aiheutuu 
ongelmia vertailun yhteydessä. Interprise -tapahtumat eivät kohdistu tarpeeksi sektoreihin" ja niiden tukena ei 
ole standardoitua tietokonejärjestelmää, jolla voitaisiin tehdä tapaamiset vierailevien yhtiöiden välillä. 
Europartenariat ja Interprise -tapahtumien menestys riippuu kussakin maassa mainonnasta vastuussa olevien 
kansallisten neuvojien valistustoiminnasta. Tässä Europartenariat hyötyy siitä, että sen kansalliset neuvojat ovat 
liittyneet yhteen epävirallisen verkon välityksellä, jolla vaihdetaan tietoja ja kokemuksia tapahtumien 
järjestämisestä. Interprise ei hyödy sellaisesta verkosta. 
Jotta aliurakointimarkkinoiden tuntemusta voitaisiin parantaa, PO XXIII pyrkii varmistamaan 
aliurakoitsijatilaston laajan jakelun. Tilasto on kehitetty työskentelemällä aliurakoitsijoiden kanssa. Se muutti 
myös tuettavien hankkeiden valintaprosessin: ehdotukset on tehtävä markkinatilanteen pohjalta ja niiden on 
sovittava tiettyyn rakenteeseen. PO XXIII ei ole vieläkään onnistunut asettamaan prioriteetteja: eri toimien 
välillä ei ole yhteistä linjaa (kuten uudelleenjärjestely kuvaa). 
Tavoitteen saavuttaminen (määrällinen ja laadullinen vaikutus) 
Tavoitteen ensimmäinen osa oli parantaa Europartenariat ja Interprise -tapahtumia. Tässä yhteydessä otettiin 
tärkeä askel oikeaan suuntaan: vuonna 1988 isäntäyhtiöiden määrä Europartenariat tapahtumaa kohti oli 120. ja 
keskimääräinen määrä vuonna 1995 oli noussut 400. Vierailevien yhtiöiden määrä on noussut vastaavasti: 200 
yhtiötä tapahtumaa kohti vuonna 1988, yli 2000 vuonna 1995. Vuodesta 1988 lähtien yhteensä 66.000 kokousta 
on pidetty. Tapahtumien menestymissuhde"' on noin 30%. Interprise- tapahtumaan osallistuvien yhtiöiden 
keskimääräinen lukumäärä on 100, tapahtumaa kohti, (joka vuosi noin 45 tapahtumaa). Tapahtumien 
menestymisen osuus on noin 13%" . 
Siitä huolimatta että on keskitytty maihin, joilla on samankaltainen teollinen tausta ja vaikka 
standarditietokonejärjestelmä on otettu käyttöön, jotta tapaamiset voitaisiin järjestää (Europartenariat) 
paremmin, solmittujen sopimusten määrä kokousten määrään verrattuna pysyy alhaisena molemmissa 
tapahtumissa28; ottaen huomioon seurannan tehostamisen, työtä on vielä jäljellä. 
Aliurakoinnin osalta eri toimenpiteiden tehokkuutta on parannettu jättämällä mahdollisimman paljon 
markkinoiden aloitteeksi. PO XXIII on myös onnistunut kieltämään laadullisesti heikommat tilaisuudet, mikä 
parantaa ohjelman tehokkuutta. Kuten täytäntöönpanokohdassa mainitaan, ja luetelluista synergiavaikutuksista 
huolimatta, PO XXIII ei onnistu täysin kehittämään yhtenäistä toimenpiteiden sarjaa; tämä vähentää ohjelman 
tehokkuutta. Työryhmää 1 ja 2 varten PO XXIII:n määrällinen vaikutus oli suuri: kehitettyjä julkaisuja on 
levitetty laajalle. Liian monet toiminnat (työryhmä 4) ovat kuitenkin liian suppeasti tuotu esille ja siksi pk-
yritysten lukumäärä on erittäin rajoitettu; diagnoosi osoittaa lisäksi, että kuluttajaelektroniikan pilottihankkeen 
"4 Hakuopas auttaa vierailevia yhtiöitä valitsemaan ne isäntäyhtiöt. joihin ne haluavat tutustua. 
Kokemus on osoittanut, että sektorien voimakkaasta korostuksesta on ollut seurauksena enemmän solmittuja sopimuksia 
*" Ilmaistaan sopimusten / isäntäyhtiöiden määrällä. Kuten täytäntöönpanokohdassa mainittiin, seurantaan liittyy ongelma (puutteelliset 
tiedot, kyselyt jotka ciVät ole standardeja... ) 
27 Katso edellistä alaviitettä 
** Tämä vahvistaa sen. että monet osallistuvat yhtiöt (isäntäyhtiöt ja vierailevat yhtiöt) valittavat sitä. että kokouksia ei ole sovitettu 
hyvin 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consisting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
% 
tuloksien levittäminen laajassa mittakaavassa ei ole onnistunut. Eri toimenpiteiden laadun suhteen asiakkaiden 
tyytyväisyys on yleisesti hyvä. 
Tavoitteen saavuttamiselle annettu yleisarvosana on "hyvä"; se on yhdenmukainen erillisten toimintojen 
arvosanojen kanssa. 
Kannattavuus 
Europartenariat tapahtuman keskimääräiset kustannukset ovat 3.000.000 ecua, josta PO XXIII rahoittaa 1/3, PO 
XVI rahoittaa 1/3 ja järjestäjät ja isäntäyhtiöt rahoittavat 1/3. Interprisen keskimääräiset kustannukset ovat 
176.000 ecua, josta PO XXIII rahoittaa yleensä 27% - jäljelle jäävän osan rahoittaa järjestäjät ja isäntäyhtiöt. 
Loppukertomukset osoittavat myös, että niiden sopimusten yhteissumma, jotka on saatu Europartenariat -
tapahtumien tuloksena - keskimäärin - on korkeampi kuin tapahtumien keskimääräiset järjestämiskulur . Näiden 
tekijöiden valossa molempien tapahtumien kannattavuus arvioidaan "hyväksi". 
Aliurakoinnin osalta eri toimintaryhmillä on yleensä hyvä kannattavuus: rajoitetulla budjetilla saatiin hyvä 
palaute. Joissakin toiminnoissa yhdistyy suppea toimiala (ja mukana olevien pk-yritysten vähäinen määrä) ja 
korkeat kustannukset (esim. henkilöstön koulutus, kuluttajaelektroniikka) mutta ottaen huomioon sen, että 
saadut tulokset ovat erittäin hyvät, ne on arvioitu myös kannattaviksi. 
Ottaen huomioon Europartenariat and Interprise -ohjelman sekä eri aliurakointitoimenpiteiden yleisen hyvän 
kannattavuuden, tavoitteen yleinen kannattavuus arvioitiin "hyväksi". 
JOHTOPÄÄTÖS 
PO XXlII:n yleisstartegia suuntautuu hyvin tavoitteeseen. Ajatus Europartenariat ja Interprise -toiminnan takana 
on selkeä, ja saadut tulokset ovat hyviä; tilaisuudet, joita on järjestetty ympäri Eurooppaa, saavat yhä suurempaa 
suosiota ja ne on huomioitu hyvin. Molemmilla toimenpiteillä on huomattava vaikutus (julkisten viranomaisten, 
kauppakamarien, edustavien järjestöjen,... osallistumisen vuoksi), ja ne saivat aikaan yhteisvaikutusta (muiden 
PO XXIILn verkkojen kautta). Joitakin täytäntöönpanoa ja seurantaa koskeavia ongelmia on vielä käsiteltävä. 
Koska PO XXIII on onnistunut poistamaan laadullisesti heikommat tapahtumat aliurakointiohjelmastaan ja siten 
parantanut eri toimenpiteiden yleistä tehokkuutta, se on parantanut huomattavasti asemaansa. Vielä on kuitenkin 
paljon aloitteita, joita PC) XXIII järjestelee, tukee tai koordinoi, mikä rajoittaa niiden mahdollisia tuloksia. Esim. 
työryhmä 4 on saanut "heikon" arvosanan, koska aloitteet on tehty ilman tehokkaita alkututkimuksia, joilla olisi 
voitu varmistua siitä, että ne käsittelevät todellisia aliurakointiongelmia Euroopan tasolla, mikä sopii PO XXIII:n 
yleisen strategian aliurakointia koskeviin prioriteettialueisiin. Työryhmä 3 arvioidaan "erinomaiseksi", koska 
toimenpiteet vastaavat pk-yritysten tarpeita koko Euroopassa, ja ne on helppo toteuttaa rajoitetulla budjetilla. 
Tapahtumavuoden aikana vastuussa olevan järjestäjän on esitettävä kertomus, josta näkyy solmittujen yhteistyösopimusten määrä ia 
yksityiskohtaiset tiedot. Kuten on mainittu, jotkut vaatimukset koskevat näiden kertomusten luotettavuutta ja täydellisyyttä 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
D 
11 
TOIMENPITEEN YLEISARVOSANA 
• 
Työryhmä 4 • Työryhm» 2 
• Työryhmä 1 • Europa rtenanal 
Inlerpnse 
• Työryhm* 3 
Heikko Tyydyttävä Hyvä Erinomainen 
SUOSITUKSET 
PO XXIILn virkailijat, pk-yrityksiä edustavat järjestöt ja 4 artiklan tarkoittaman komitean jäsenet ovat kaikki 
samaa mieltä, että eri toimenpiteet edistävät unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota ja ovat tärkeä 
työväline pk-yritysten apuna. 
Jotta tavoitteen saavuttamista voitaisiin parantaa, seuraavat lyhytaikaiset suositukset voidaan tehdä: 
• Kannustaa kansallisia neuvojia ja yhteistyökumppania, jotka ovat vastuussa Interprisen ja Europartenariat -
tapahtumien järjestelystä, käyttämään enemmän BC-, BRE- ja EIC-verkkoja; se antaisi niille 
mahdollisuuden sovittaa yhteen paremmin osallistuvien yhtiöiden profiilit ennen tapahtumaa ja parantaisi 
siten kokousten laatua. 
Esitellä vierailevien yhtiöiden ensimmäinen valintaryhmä ja kohdistaa niihin, joilla on vahvempi 
yhteistyöhanke. 
Parantaa PO XXIILn suorittamaa Europartenariat -tapahtumien valistustoiminnan tarkkailua, jotta 
voitaisiin taata parempi tuotteen tunnistaminen. 
Kehittää epävirallinen verkko Interprise -tapahtumien järjestäjille, Europartenariatin mukaan muotoiltuna. 
Tarjota avustusta (Europartenariat/Interprise) tapahtuman jälkeen mahdollisille liittolaisille, jotta 
yhteistyösopimusten määrää voidaan lisätä. Tämä ratkaisijoitakin seurantaongelmia. 
Kehittää yhtenäisempi strategia aliurakointitoimintojen valintaa varten kohdistamalla toimenpiteisiin, joilla 
on suuri mahdollinen määrällinen vaikutus, ja lopettaa muut toiminnot, jotka saavuttavat erittäin rajoitetun 
määrän pk-yrityksiä... kehittämällä prioriteettilista toiminnoista, jotka tulisi suorittaa. 
Pitkällä tähtäimellä PO XXIILn tulisi yrittää ottaa mukaan osastoja, jotka ovat vastuussa ympäristöstä, high tech-
teknologiasta ja tutkimus- ja kehitystyöstä, kansainvälisistä suhteista, ... eri Europartenariat ja Interprisc -
tapahtumista, aliurakoinnista. Tämän tulisi johtaa lisääntyvään synergiaan ja suurempaan vipuvaikutukseen 
mahdollisen yhteisrahoituksen avulla. 
Arthur Andersen 
Business C \msulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
v 
LUKU V : PK-YRITYSTEN ETUJEN KÄSITTELYN VARMISTAMINEN YHTEISÖN ERI 
ALOITTEISSA JA POLITIIKASSA 
"Yhteisön työvälineiden parantaminen, mikä tarjoaa pk-yrityksille mahdollisuuden osallistua täysin kaikkiin 
yhteisön toimintoihin ja ohjelmiin, mukaan lukien yrityspolitiikan työvälineet, rakennerahastot, tutkimusohjelmat 
ja teknologisten mahdollisuuksien kehittämisohjelmat, helpottaen pk-yritysten osallistumista, mm. 
yksinkertaistamalla tarvittavia menettelytapoja" 
Saavutettava tavoite on kansainvälinen siinä mielessä, että sen päämääränä on helpottaa pk-yritysten 
osallistumista kaikkiin yhteisön ohjelmiin. 
TOIMENPITEET: 
• ohjelman kuulemiset 
• kertomus toimintojen koordinoinnista pk-yritysten ja käsityösektorin hyväksi 
• pk-yritysten määrittely 
• Euromanagement Research and Technological Development II (Eurohallinnon tutkimuksen ja teknologian 
kehitys II ) 
ARVIOINTI 
A Ikusuunniielma 
Yhteistyö eri toiminnoissa myötävaikuttaa laaja-alaisen lähestymistavan aikaansaamiseen tavoitteen eri 
näkökohtia varten. 
Ohjelman kuuleminen käsittelee tavoitetta yleisesti: näiden kuulemismenettelyjen kautta PO XXIII pyrkii 
varmistamaan pk-yritysten tehokkaan osallistumisen yhteisön eri toimintoihin ja ohjelmiin. 
Koordinointikertomuksen laatiminen on myös yleinen toiminta. Sen tulisi tarjota yleiskatsaus yhteisön eri 
toiminnoista ja ohjelmista, jotka saattavat kiinnostaa pk-yrityksiä (mukaan lukien monivuotisohjelma) ja kuvaus 
näiden erilaisten ohjelmien yhteensovittamisesta monivuotisohjelmaan. PO XXIII on laatinut sen vuonna 1995. 
Erityisten pk-yritysten ohjelmien ja politiikan kehittäminen eri pääosastojen ja jäsenmaiden toimesta on johtanut 
pk-yritysten määrittelyjen moninaisuuteen. PO XXIII alkoi työskennellä eri määrittelyjen harmonisoinnin 
hyväksi. Sen tulisi luoda yleinen määrittely, jota käytetään komissiossa. Lisäksi tarkoituksena on lähestyä 
jäsenvaltioita suosituksen muodossa ja kehottaa niitä hyväksymään sama määritelmä. Yleisen määritelmän tulisi 
helpottaa pk-yritysten osallistumista yhteisön eri toimintoihin ja ohjelmiin ja se helpottaisi komission sisäistä 
koordinointia. 
"Euromanagement Research and Technological Development II"" kohdistuu niiden ehdotusten laadulliseen ja 
määrälliseen parantamiseen, joita pk-yritykset esittävät yhteisön rahoittamia T&K ohjelmia varten. 47 valittua 
konsulttia auttoi 927 pk-yritystä arvioimaan paremmin teknologiansa ja uudistustensa mahdollisuuksia ja 
parantamaan ehdotustensa laatua yhteisön ohjelmiin osallistumista varten. EU T&K -ohjelmiin osallistui 
ennätysmäisen pieni määrä pk-yrityksiä ja epäonnistumisten osuus oli suuri (erityisesti pk-yritysten). Tämä 
johtui siitä, että pk-yrityksiltä puuttui pitkäntähtäimen näky T&K kehittymisestä, tai koska - riittämättömien 
tietojen vuoksi - ne eivät vain hakeneet tai hakivat väärää ohjelmaa. Lisäksi osallistumiseen tarvittavan ajan ja 
suurien kustannusten taakka on suhteellisesti suurempi pk-yrityksille kuin isommille yrityksille. 
Kaikilla tässä mainituilla toimenpiteillä on suuri vaikutusmahdollisuus: niiden korkea päämäärä on varmistaa 
pk-yritysten tehokas osallistuminen kaikkiiin niihin yhteisöohjelmiin, jotka ehkä kiinnostavat niitä. Ottaen 
PO XXlII:n rooli yhteisön toimintojen ja ohjelmien valmistelussa ohjelman kuulemismenettelyllä on hyvin rajoitettu Ohjelman 
kuuleminen ei liity erityisesti monivuotisohjelmaan; se on kuitenkin tärkeä väline pk-yritysten käsittelyn varmistamiseksi 
yhteisöpolitiikassa ja siten monivuotisohjelman tavoitteiden saavuttamisessa 
11 Jäljempänä koordinointikertomus. Arviointimme käsitteli vain kertomusta COM (95) 362 lopullinen 8 päivänä syyskuuta 1995. 
,: Jäljempänä "T&K". 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
yi 
-24-
huomioon näiden ohjelmien suuret budjetit jopa pienikin parannus pk-yritysten osallistumisen suhteen merkitsisi 
tärkeää saavutusta. 
Yhteisvaikutuksen mahdollisuudet ovat olemassa eri toimenpiteiden välillä. Esimerkiksi kuuleminen ja 
koordinaatio PO XXIILn ja muiden pääosastojen välillä, jolla varmistetaan pk-yritysten etujen käsittely muissa 
yhteisöohjelmissa. Toiminnat auttaisivat PO XXIII:ta laatimaan korkeatasoisen koordinointikertomuksen. Ja 
kertomus olisi hyödyllinen hallintotyöväline PO XXIII.Ile ja muille pääosastoille niiden tulevaisuuden 
toimintojen yhteensovittamisessa. 
Mahdollinen yhteisvaikutus T&K ja EIC-verkkojen välillä on ratkaistava: ENK-keskusten ryhmä, joka on 
erikoistunut T&K-asioihin kutsutaan osallistumaan koulutustilaisuuksiin, joiden tarkoitus on tutustuttaa ne 
yhteisön eri T&K-ohjelmiin ja Euromanagement-metodologiaan. 
Ottaen huomioon erillisten toimintojen arvosanat ja mahdolliset vaikutukset ja synergia, ylesiarvosana 
strategiasta on "hyvä". 
Täytäntöönpano 
Ottaen huomioon yksittäisten toimenpiteiden arvioinnin, täytäntöönpanon yleisarvosana on "tyydyttävä". 
Ottaen huomioon ohjelman kuulemisen, monien yhteisöohjelmien osalta nousee kysymys välikuulemisen 
tarpeellisuudesta - asiakirjat on liitetty unionin kaikilla virallisilla kielillä -ja tarkkailukomiteoiden kokouksista, 
sillä niiden määrä ylittää suuresti vastuuta kantavien virkailijoiden määrän. 
Mitä tulee koordinointikertomukseen, PO XXIILlla oli hiukan vaikeuksia hankkia tarvittavat tiedot muilta 
pääosastoilta kertomuksen yksityiskohtaista laatimista varten. Se johtuu pääasiallisesti PO XXIILn rajoitetuista 
'(lakisääteisistä) valtuuksista. Haastattelut osoittivat kuitenkin, että tietojen vajavaisuus sinänsä osoitttaa sitä, että 
koodinointi on ollut puutteellista ohjelmien välillä ennen kertomuksen laatimista. Ottaen huomioon puutteellisen 
koordinoinnin kertomusta laadittaessa, toimenpide arvioitiin "tyydyttäväksi". 
"Pk-yritysten määrittely" on viivästänyt asioiden monimutkaisuuden vuoksi, mikä johtuu valtioiden erilaisesta 
taloudellisesta tilanteesta ja perinteistä sekä kiinnostuksesta. PO XXIII on kuitenkin edistynyt huomattavasti 
työssään. Ennen määrittelyn laatimista suoritettiin laaja tutkimus, jolla verrattiin pk-yritysten määrittelyn 
kriteerejä eri jäsenvaltioissa sekä yhteisöohjelmissa ja aloitteissa; pidettiin neuvotteluja joissa kaikkien 
toimivaltaisten osapuolten (komissio, pk-yrityksiä edustustavat järjestöt, jäsenvaltiot,...) mielipiteitä kysyttiin. 
Negatiivinen puoli on kuitenkin se, että PO XXIII ei tehnyt aloitetta aikaisemmin pk-yritysten määrittelemiseksi 
eikä panostanut kovemmin sen hyväksymiseksi. Siksi täytäntöönpanon arvosana on "tyydyttävä". 
T&K täytäntöönpano on arvioitu "erinomaiseksi": se on pantu täytäntöön erittäin hyvin pilottihankkeen 
näkökulmasta katsottuna. Se oli hyvin organisoitu, selvästi rakenneltuja se tarjosi palautetta ja kokemuksia, joita 
voidaan käyttää parannuksiin ja tuleviin toimintoihin. Ensimmäisen vaiheen aikana valittiin ja koulutettiin 
konsultit ja koordinaattorit; toisessa vaiheessa valittiin 927 asiasta kiinnostunutta pk-yritystä ja niitä tutkittiin 
niin että niiden teknologia ja innovatiivinen profiili voitiin määritellä; jolta pohjalta valmistettiin huolellisesti 
toimintasuunnitelma ja annettiin avustusta ehdotuksen valmisteluun. Vaikka T&K pantiin täytäntöön tiukan 
aikataulun mukaan, konsulttien valinta ja pk-yritysten avustus oli hyvä. Viimeinen vaihe - arviointi ja seurannan 
johtopäätökset - on meneillä tällä hetkellä. 
Tavoitteen saavuttaminen (määrällinen ja laadullinen vaikutus): 
Erillisten toimintojen arvosanojen mukaisesti tavoitteen saavuttamisen yleisarvosana on "tyydyttävä". 
Ottaen huomioon PO XXIILn menestyksen ohjelman kuulemisessa - jolla helpotetaan pk-yritysten pääsyä 
yhteisöohjelmiin ja toimintoihin - vaikutusta on erittäin vaikeaa mitata pk-yritysten saaman rahoituksen osalta. 
Mukana on ollut liian monia osapuolia ja PO XXIILn roolin määrittely ohjelmien ja toimintojen 
alkusuunnitelman ja toimeenpanon osalta on erittäin rajoitettua. Siksi vaikutus mitattiin sen mukaan, kuinka 
paljon PO XXIILn vaikutus näkyi muissa mukana olevissa pääosastoissa: vaikutus arvioitiin "tyydyttäväksi". 
Ottaen huomioon yhteisön pk-yritysten hyväksi tekemien ohjelmien ja toimintojen määrän, niiden 
yksityiskohtainen koordinointikertomus on korvaamaton hallinnollinen ja poliittinen työväline. Vaikka kertomus 
on täydellinen ja tarkka ja se antaa yleiskatsauksen eri toimintojen tilasta, siinä on vakava puute: kertomus 
nykyisessä muodossaan on toimintakertomus eikä koordinointikertomus. Vaikka siinä on monia viittauksia 
yhteistyöhön liittyviin esimerkkeihin, viittaukset menettelytapoihin, synergiaan ja esitettyihin muutoksiin ovat 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
y 
-25-
lyhyitä tai ne puuttuvat. Kuten ohjelman kuulemisen yhteydessä mainittiin, se ei ole mitenkään yllättävää, kun 
otetaan huomioon ohjelmien suuruus, ja kun niitä tarkastellaan PO XXIII:n rajoitettuja varoja vasten. Saavutus 
arvioitiin "heikoksi". 
"Pk-yritysten määrittely" on vielä kehitysvaiheessa; siksi on liian aikaista antaa lausuntoa toiminnan 
vaikutuksesta. Suurin osa jäsenvaltioista on kuitenkin hyväksynyt yhteisen määrittelyn periaatteen (12 valtiota 
15 valtiosta) ja suosituksen (8 valtiota 15 valtiosta) 4 artiklan tarkoittamassa komiteassa, mikä antaa toiveita 
tulevaisuuden suhteen. 
T&K auttoi yli 900 pk-yritystä tutustumaan paremmin European T&K-ohjelmiin. Esitettyjen ehdotusten 
menestystä ei voi vielä arvioida, sillä on liian aikaista tehdä johtopäätöksiä, koska huomattava määrä on vielä 
rekisteröitävä. 
Kannattavuus 
Ottaen huomioon eri toimintojen mahdollisen vaikutuksen ja vaikka on liian aikaista arvioida "pk-yritysten 
määrittelyn" ja T&K:n vaikutusta, kannattavuuden yleisarvosana on "hyvä". 
Kaikissa toimenpiteissä yhdistyy laajat vaikutusmandollisuudet ja alhaiset kustannukset (lähinnä 
henkilöstökulut); tämä selostaa myös sen, miksi koordinointikertomuksen heikko tulos ei vaikuttanut 
epäedullisesti kannattavuuteen (joka arvioitiin "hyväksi") T&K oli kalliimpi (2,000 ecua osallistuvaa pk-yritystä 
kohti) mutta ottaen huomioon saavutettujen pk-yritysten määrän (alkuperäinen tavoite ylitettiin) ja niille tarjotun 
hyvän laatutason, kannattavuus arvioitiin "hyväksi". 
JOHTOPÄÄTÖS 
Pk-yritysten etujen käsittelyn varmistaminen yhteisön toiminnoissa ja ohjelmissa ei ole tavoite, joka on helppo 
saavuttaa: se on monimutkainen alue, jolla on eri toimijoita, eri prioriteettejä ja intressejä. 
PO XXIILn strategia tavoitetta varten on hyvä: eri toiminnoilla on huomattava vaikutusmahdollisuus, 
yhteisvaikutus ja prioriteettikohteet. Eri toimenpiteet tavoitteen täytäntöönpanossa ja saavuttamisessa on 
kuitenkin suoritettu puutteellisesti. Siksi tavoitteen yleisarviointi on "tyydyttävä". 
PO XXIILn osallistuminen kuulemisen muodossa muiden osastojen ohjelmien alku-ja täytäntöönpanovaiheessa 
on rajoitettu, samoin kuin sen läsnäolo komiteoiden tarkkailussa. Sillä on negatiivisia vaikutuksia tavoitteen 
saavuttamisen kannalta, ja siksi arvosana on "tyydyttävä". 
Koordinointikertomus, vaikkakin se on korvaamaton työväline tehokkaan koordinoinnin kannalta, on itse asiassa 
toimintakertomus. Sen yleisarvosana on "heikko". 
Pk-yritysten yleinen määrittely on välttämätön edellytys yhteisön aloitteiden tehokkaan koordinoinnin ja 
tavoitteen saavuttamisen kannalta. Sillä varmistetaan pk-yritysten etujen mukaanotto yhteisöpolitiikkaan ja 
aloitteisiin. Komission edellinen tiedonanto tästä on johtanut puutteelliseen konvergenssiin; PO XXIII on 
tietoinen, että pk-yritysten yleisen määrittelyn tulisi olla sen yksi prioriteetti: kuten yllä on mainittu, se että 
yleistä määrittelyä ei ole hyväksytty ei johdu PO XXIII:n tekemien ponnistelujen puutteesta. Mutta on totta, että 
2 vuotta kului edellisen tiedonannan ja uuden määrittelyn aloituksen välillä ja siitä on seurauksena arvosana 
"tyydyttävä". 
T&K:lle annettiin yleisarvosana "erinomainen" sen yleisen laadun ja hyvän hallinnon, pk-yritysten määrän 
ansiosta sekä toimenpiteiden, joilla varmistetaan seuranta - mikä on elintärkeää pilottihankkeen pitkäaikaiselle 
menestykselle. 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
-26-
TOIMENPITEEN YLEISARVOSANA 
• 
Koordinointikertomus • Ohjelman kuuleminen 
• Pk-yritysten määrittely 
• 
Euromanagement T&K 
Heikko Tyydyttävä Hyvä 
Yleissuoritus Erinomainen 
SUOSITUKSET 
Varmistamalla sen että pk-yritysten edut otetaan huomioon yhteisön aloitteissa ja politiikassa, PO XXIII voi 
laajentaa rajoitettuja keinojaan huomattavasti. Siksi tämän tavoitteen tulisi olla yksi monivuotisohjelman 
pääprioriteeteista ja PO XXIII :n tulevaisuuden toimintojen tärkein päämäärä. 
PO XXIII avainprioriteetin tällä alueella tulisi olla pk-yritysten yleinen määrittely, jonka komissio ja jäsenvaltiot 
hyväksyvät. Tämä on ainoa tapa saada kaikki päättäjät samalle linjalle ja taata tehokas koordinointi eri 
menettelyjen ja ohjelmien välillä. Kun määrittely on hyväksytty, PO XXIILn tulisi tarkkailla sen tehokasta 
käyttöä. 
Jotta ohjelman kuulemista ja koordinointikertomusta voitaisiin parantaa, enemmän henkilövaroja tulisi myöntää. 
Lisävoimavarat tarjoaisivat PO XXIILlle mahdollisuuden omaksua aktiivisen asenteen; olla mukana yhteisön eri 
toimintojen ja ohjelmien alkuvaiheessa, varmistaen sen että ohjelmat eivät ole vain pk-yritysten saatavilla, vaan 
että ne on räätälöity niiden tarpeisiin sopivaksi. Se mahdollistaisi tehokkaan asian käsittelyn ja toisi mukaan pk-
yrityksiä edustavia ja ammatillisia järjestöjä. Koordinointikertomuksen parantaminen pelkästä 
toimintakertomuksesta aidoksi koordinointikertomukseksi liittyy ohjelman kuulemismenettelyn muutokseen. 
Vain PO XXIILn todellinen ja voimakas mukanaolo yhteisöpolitiikassa ja eri ohjelmissa voi taata todellisen 
koordinoinnin - ehdoton vaatimus koordinointikertomusta varten. 
Pilottihankkeena T&K:ta voidaan pitää onnistuneena. Jotta sen pitkäaikainen vaikutus voitaisiin taata, PO 
XXIILn tulisi jatkaa saatujen kokemusten tehokasta levittämistä laajemmalle pk-yritysten väestöryhmään, 
omaan ENK-verkkoon ja pääosastoille, jotka ovat mukana T&K:ssa, jotta olisi mahdollista tehdä heille tiedoksi 
pk-yritysten ongelmia. 
Arthur Andersen 
Business Consulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
hC 
-27 
LUKU VI : PK-YRITYSTEN ROHKAISEMINEN SOPEUTUMISESSA RAKENNEMUUTOKSIIN JA 
SISÄMARKKINOIDEN AIKAANSAAMIIN MUUTOKSIIN 
"Pk-yritysten tarpeiden tunnistaminen ja hankkeiden kehittäminen, mm. yrityksiä varten tehtyjen 
pilottihankeiden pohjalta, mukaan lukien pienet liike- ja käsityöteollisuuden yritykset, kaupan ja jakeluakin 
yritykset, korporaatiot, osuusliikkeet ja liitot ja säätiöt, sekä yritysten perustajat ja nuoret yrittäjät, antaen heille 
mahdollisuuden mukautua rakennemuutoksiin, saada parempi käsitys heidän markkinoittensa Euroopan 
ulottuvuudesta ja hyötyä sisämarkkinoiden tarjoamista eduista, erityisesti standardeja, todistuksia ja julkisia 
sopimuksia koskevissa asioissa. " 
TOIMENPITEET 
Monet toimenpiteet, jotka komissio on aloittanut neuvoston päätöksen liitteen mukaisesti, voidaan luokitella 
kolmeen laajaan luokkaan: 
• toiminnat ja toimenpiteet jotka liittyvät Euroopan politiikkaan ja poliittisiin asioihin: Vihreä kirja 
yhtenäisvaluutan käyttöönoton käytännön järjestelyistä ("ecuun liittyvät kysymykset"), julkiset hankinta-
aloitteet, pilottihanke, joka tuo unionin syrjäalueiden asukkaita 3 vuoden käytännön ja teorian harjoitteluun 
Saksan liittotasavaltaan. 
• toimenpiteet, mukaan lukien pilottihankkeet, jotka pyrkivät kannustamaan tiedon ja parhaiden 
toimitapojen vaihtoa yritysten välillä unionissa. Commerce 2000, ylikansallinen yhteistyö, rajojen 
ulkopuoliset toimistot, REGIE. 
• toimenpiteet, mukaan lukien pilottihankkeet, jotka pyrkivät kehittämään metodologiaa ja 
tarkastustyövälineitä, jotta yritykset voivat paremmin arvioida asemaansa eri aiheista: Auto-audit ja 
Euromanagement 'normalisointi'. 
On muistettava, että monet toimenpiteet, jotka on lueteltu muiden tavoitteiden yhteydessä, myötävaikuttavat 
välillisesti tämän tavoitteen saavuttamiseen. 
ARVIOINTI 
Alkusuunnitelma 
Komissio on valinnut lähestymistavan, joka sisältää sekä erityisiä toimenpiteitä, jotka vastaavat pk-yritysten ja 
käsityöteollisuuden tarpeisiin sisämarkkinoiden" toteuttamista silmällä pitäen että toimenpiteitä pk-yritysten 
ulottuvuutta sisämarkkinoiden laajemmassa mielessä. Kaikki kehitetyt toimenpiteet vastaavat tavoitetta. Ottaen 
huomioon erillisten toimintojen alkusuunnitelman "hyvän" arvosanan ja tavoitteen laajan lähestymistavan, 
alkusuunnitelman yleisarvosana on "hyvä". 
Tämä laajamittainen pk-yritysten - niiden jotka haluavat kasvaa ja kansainvälistyä - monien ongelmien käsittely 
ei tapahdu vaikeuksitta. Liian monia aloitteita on tehty ilman, että niille on myönnetty riittävää rahoitusta tai 
henkilöstövaroja. Koska eri toimenpiteet kohdistuvat täysin eriäviin ongelmiin, on vaikeaa luoda 
yhteisvaikutusta niiden välille. Kriittistä massaa yksityisten toimenpiteiden kohdalla ei ole vielä saatu. Vaikka 
PO XXIII yrittää korvata puutetta käyttämällä hyväksi henkilövaroja ja rahoitusta yhdessä muiden pääosastojen 
kanssa yhteistyön ja koordinoinnin muodossa pilottihankkeiden suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheessa, 
etusijaisuustoimintojen asettaminen on välttämätöntä. 
Täytäntöönpano 
Strategian täytäntöönpanon yleisarvosana tavoitteen saavuttamisen osalta on "tyydyttävä". Se on 
yhdenmukainen erillisten toimintojen saamien arvosanojen "hyvä" ja "tyydyttävä" kanssa. 
Useimmissa tapauksissa ulkopuoliset konsultit koordinoivat toimenpiteitä, samalla kun komissio tarkkailee 
toimintoja sopivin seurantamenetelmin. Useimmat näistä toimista ovat joko pilottihankkeita tai hankkeita 
kehitysvaiheessa. Pilottihankkeet antavat PO XXIIL.lle mahdollisuuden kokeilla markkinoilla ajatusta tai ideaa ja 
hankkia kokemusperäistä tietoa erityisistä ongelmista ja aiheista, joita yritykset - erityisesti pk-yritykset -
Toimenpiteiden tarve tunnistettiin Avignonin konferensissa vuonna 1990. 
Arthur Andersen 
Business C"onsulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
lii 
28-
kohtaavat sisämarkkinoilla. PO XXIII pyrkii sitten käyttämään pilottihanketta esim. levittämällä saatuja 
kokemuksia ja opittuja läksyjä useammille yrityksille (ja erityisesti pk-yrityksille) julkaisujen tai 'parhaiden 
toimitapojen vaihdon" kautta. Monet toimenpiteet ovat yhä toteuttamisvaiheessa: esim. rajojen ulkopuoliset 
toimistot, ylikansallinen yhteistyö, julkiset hankinnat, kysymykset jotka liittyvät ecuun ja REGIE-ohjelmaan 
sekä jossain määrin Commerce 2000-ohjelmaan. 
"Aika"on syynä alhaisiin täytäntöönpanon arvosanoihin useissa toiminnoissa. Esimerkiksi pilottihanke, joka tuo 
unionin syrjäalueiden asukkaita 3 vuoden käytännön ja teorian harjoitteluun Saksan liittotasavaltaan, on kärsinyt 
vakavasti epärealisesta aikataulusta hankkeen alussa, mikä on nyt toiminnan heikkojen tulosten perussyy. 
Commerce 2000 ohjelmassa 11 pilottihankkeen ensimmäisen vaiheen tulokset on julkaistu vasta nyt 
laajemmassa mittakaavassa, mikä merkitsee sitä, että ensimmäisen vaiheen päättymisen jälkeen on kulunut yli 
vuosi. Pilottihankkeiden toisen kierroksen valintaprosessi oli erittäin hidas ja aikaa vievä. Auto-audit kärsi 
samanlaisista viiveistä; käsikirjan yksityiskohtainen valmistus alkoi vuonna 1992, mutta liikaa aikaa hukattiin 
neuvotteluihin ja käännöksiin. 
Tavoitteen saavuttaminen (määrällinen ja laadullinen vaikutus) 
Jotkut pilottihankkeet ovat liian uusia, jotta ne olisivat voineet tehdä vaikutuksen, kuten esimerkiksi 
ylikansallinen yhteistyö ja rajojen ulkopuoliset toimistot ovat vielä täytäntöönpanovaiheessa. Muut toiminnot 
ovat yhä täytäntööpanovaiheessa, ja siksi niiden vaikutusta on liian aikaista arvioida: esim. vihreä kirja ecusta 
asettaa teollisuuden liittojen ja ammattijärjestöjen palautteen määräpäiväksi vuoden 1995 joulukuun, vaikka 
Auto-audit käsikirjan jakelu ei ole vielä alkanut (suunniteltu lähitulevaisuuteen), julkiset hankinnat ovat vielä 
täytäntöönpanovaiheessa. 
Useimpien pilottihankkeiden takana oleva ajatus ei ole saavuttaa mahdollisimman monia yrityksiä suoraan vaan 
käyttää (pilotti)hankkeissa seurannalla ja kokemusten levittämisellä hankittuja tietoja ja kokemuksia tulevina 
vuosina. Vaikutuksesta riippuen monien mukana olevien yhtiöiden tulisi siten hyötyä eri hankkeista. Kuten 
edellisessä kappaleessaa mainittiin, useimmat toimenpiteet ovat yhä täytäntöönpanovaiheessa; siksi seurantaa ei 
ole vielä voitu suorittaa. 
Kuvaus seurantamenetelmien käyttöönotosta Euromanagement 'Normalisation'-ohjelmaan: yksi toiminnan 
tavoitteeesta oli kartoittaa pk-yritysten ongelmat standardoinnin, todistusten, laadun ja turvallisuuden alalla ja -
seurantamenetelmänä - lisätä pk-yritysten vaikutusta standardointiprosessissa: PO XXIII päätti omistaa 
mainoskampanjan vuonna 1995 'normalisointi' aiheelle ja tukea NORMAPMEn perustamista, joka on ei-
kaupallinen järjestö ja puolustaa pk-yritysten etuja Euroopan normalisointielimissä. 
REGIE-ohjelman (jota yhä kehitetään), vaikutus EEIG-yhteisöön arvioitiin "tyydyttäväksi", vaikka EEIG:n 
vastaustaso oli alhainen, hanke sai huomattavan määrän huomiota osakseen EEIG:ssä mukana olleilta 
ammattilaisilta. 
Tavoitteen saavuttamisen yleisarvosanaa ei annettu, koska yli puolelle toiminnoista ei voitu tehdä vaikutuksen 
arviointia. 
Kannattavuus 
Pilottihanke, joka tuo unionin syrjäalueiden asukkaita kolmen vuoden käytännön ja teorian harjoitteluun Saksan 
liittotasavaltaan, arvioitiin "heikoksi", koska apukeinoja liian vähän. 
Muiden toimien kannattavuutta ei arvioitu, koska ne ovat yhä täytäntöönpanovaiheessa tai ne ovat liian 
lyhytaikaisia, jotta vaikutusta voitaisiin arvioida. Siksi kannattavuuden yleisarvosanaa ei anneta tavoitteen 
strategian osalta. 
JOHTOPÄÄTÖS 
Kuten yllä on mainittu, vain muutamat toimenpiteet ovat saavuttaneet vaiheen, jossa ne voivat vaikuttaa tai 
myötävaikuttaa tavoitteen tehokkaaseen toteuttamiseen. Useimmilla toimenpiteillä on arvosana "hyvä" 
alkusuunnitelman ja "tyydyttävä" täytäntöönpanon osalta; perustukset on kuitenkin laskettu, jotta voitaisiin 
saada hyödyllisiä ja käytännöllisiä tuloksia tulevina vuosina, sillä ehdolla että heikot kohdat saavat huomiota 
osakseen. Monet toimenpiteet ja pilottihankkeet kärsivät tässä vaiheessa henkilö- ja rahavarojen puutteesta ja ne 
vievät paljon enemmän aikaa kuin mitä alunperin oli suunniteltu. Tätä ongelmaa lisää se, että eri hankkeiden 
yhteisvaikutusten määrä on suhteellisen rajoitettu, kun ne pyrkivät kattamaan kaikki pk-yrityksille tärkeät 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
hl 
29-
asianhaarat samanaikaisesti. Useimpien toimenpiteiden todellinen vaikutus riippuu niiden seurannasta, jossa 
tulisi käyttää hyväksi saatuja tuloksia ja kokemuksia laajalla levikkialueella. Ottaen huomioon kuitenkin 
henkilövarat, seuranta tulee todennäköisesti kärsimään vakavasta viivästymisestä. 
TOIMENPITEEN YLEISARVOSANA 
• 
Koulutushanke Saksan 
liittotasavallassa • Auto-audit 
REGIE 
Commerce 2000 
Julkiset hankinnat 
• 'EM 'normalisointi' • Ecuun littlyvttt 
kysymykset 
• Ylikansallinen yhteistyö 
Rajojen ulkopuoliset toimisit 
Heikko Tyydyttävä 
Yleissuoritus Hyvä Erinomainen 
SUOSITUKSET 
PO XXIILn tulisi jatkaa 'laboratorio'-lahestymistapaa työskentelemällä pilottihankkeiden kautta. Pilottihankkeet 
antavat PO XXIILlle mahdollisuuden 'testata tekemällä', oikeutettu ja järkevä tapa arvioida uusia ideoita ilman 
että niihin käytetään suuria rahasummia. Ne mahdollistavat myös PO XXIILn suoran yhteyden pk-yrityksiin, 
jotta se voi ymmärtää paremmin niiden vaikeuksia. Pilottihankkeiden lopullinen vaikutus riippuu kuitenkin 
niiden tulosten laajasta levittämisestä. Tässä yhteydessä PO XXIILn tulisi varmistaa, että se tunnistaa 
mahdollisimman varhaisessaa vaiheessa eri apukeinot, joita voidaan käyttää tähän tarkoitukseen. 
PO XXIILlla on keskeinen asema yrityspolitiikan Euroopan laajuisen ulottuvuuden suhteen, erityisesti pk-
yrityksiä kohtaan. Sen tulisi vahvistaa asemansa johtavana avustajana ja elvyttäjänä kaikkia eri kanavia varten 
(Euroopan yhteisön yritysverkot, edustavat ja ammatilliset järjestöt, kansalhsjärjestöt,...) kokemusten, tiedon ja 
parhaiden toimitapojen jakelua varten. Tämä saa aikaan suuren vaikutuksen ja auttaa yrityksiä - erityisesti pk-
yrityksiä - mukautumaan sisämarkkinoiden rakennemuutoksiin. 
Ottaen huomioon rajoitetut varat, sekä henkilöiden että rahoituksen osalta, PO XIILn tulisi asettaa prioriteetit 
alueilla, joilla toiminta tapahtuu. Tämä mahdollistaisi myös joidenkin pilottihankkeiden paremman 
koordinoinnin. 
Aikavälejä hankkeiden eri vaiheiden välillä sekä pilottihankkeiden ja niiden seurannan välillä tulisi pienentää. 
Tämä voi vain parantaa eri toimenpiteiden vaikutusta. 
Arthur Andersen 
Business Consulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
hl 
-30-
LUKU VII : PAREMMAN RAHOITUSYMPÄRISTÖN LUOMINEN YRITYKSILLE 
"Ottaen huomioon tavat ja keinot, joilla voidaan helpottaa pk-yritysten luoton ja takuiden saantia, mukaan 
lukien keskinäiset takuujärjestelmät ja riskipääomat; toissijaisten markkinoiden mahdollisuuksien 
ymmärtäminen ja kehityksen soveltuvuus; yhteisön tarjoamien rahotusv ahneiden saatavuuden helpottaminen pk-
yrityksille, ilman että osallistutaan yritysten rahoitukseen' 
Arviointitutkimuksessa olemme pitäneet tavoitteena markkinoiden epäkohtien poistamista ja yhteisön 
rahoitusvälineiden saatavuutta pk-yrityksille. 
TOIMENPITEET 
suositus 12. päivänä toukokuuta 1995 kaupallisten siirtojen maksuajoista ("Viivästyneet 
maksusuoritukset") 
Komission tiedonanto 10. päivänä marraskuuta 1993 pk-yritysten kohtaamista rahoitusongelmista, 
("tiedonanto") 
ohjelman kuulemiset 
keskinäiset takuuohjelmat ("MGS") 
keskustelusarja pankkien kanssa ("pyöreä pöytä") 
factoring-rahoitus 
omistuksenpidätysehto35 
alkupääomarahaston pilottiohjelma ("alkupääoma") 
EASD/EASDAQ 
otta tavoite voitaisiin saavuttaa, eri lähestymistapoja käytettiin: sääntömääräinen lähestymistapa (e.g. 
viivästyneet maksusuoritukset, factoring-rahoitus, omistuksenpidätysehto, ohjelman kuuleminen), parhaiden 
toimitapojen vaihto (keskinäiset takuuohjelmat, pyöreän pöydän keskustelut), rahoitustuki (EASD/EASDAQ) 
ja pilottihankkeet (alkupääoma). 
ARVIOINTI 
A Ikusuunnitelma 
Eri toimenpiteet on suunniteltu yhdessä kattamaan tavoitteen koko alan; sekä julkiset viranomaiset (jäsenvaltiot 
ja komissio) että eri tyyppiset rahoituslaitokset (esim. pankit, riskisijoittajat, pörssivälittäjät, keskinäisten 
takuuohjelmien toimittajat) ovat mukana. 
Yhtäältä ensimmäisen pankkikeskustelun ja tiedonannon yhteydessä tehtiin inventaario eri ongelmista, jotka 
koskevat pk-yritysten rahoitusympäristöä ja ehdotettiin mahdollisia ratkaisuja. 
Toisaalta erityistoimenpiteet pantiin täytäntöön, jotta voitaisiin vastata neuvoston päätöksen liitteen esittämiin eri 
näkökohtiin: 
• Keskinäisiä takuujärjestelmiä ja riskipääomatoimintoja ("alkupääoma") kannustettiin. 
• Soveltuvuustutkimukset, jotka koskevat toisarvoisten markkinoiden kehittämiseen liittyviä 
soveltuvuustutkimuksia tehtiin; näiden tutkimusten lisäksi PO XXIII tuki rahallisesti Association of 
European Securities Dealers (EASD) -yhdistyksen perustamista, joka auttaa EASDAQ käynnistämistä. 
• Toisessa pankkikeskustelussa harkitaan konkreettisia tapoja, joilla pk-yritysten pääsyä luottolaitoksiin 
voidaan helpottaa; jos asiaa ajetaan aktiivisesti, "factoring-rahoitus" ja "omistuksenpidätysehto" tulee 
käsittelemään myös tätä näkökohtaa. 
4 PO XXIU:n rooli yhteisön rahoitusvälineiden yksityiskohtaisessa laatimisessa ohjelman kuulemisen avulla on erittäin rajoitettu. Ne 
eivät liity myöskään erikoisemmin monivuotisohjalmaan; ne ovat kuitenkin tärkeitä välineitä, joilla voidaan helpottaa pk-yritysten 
yhteisön rahoitusvälineiden saatavuutta ja siten voidaan helpottaa monivuotisohjelman tavoitteiden saavuttamista. 
Nämä toimenpiteet aloitetaan tehokkaasti seuraavan monivuotisohjelman yhteydessä 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
hh 
-31 
• Ohjelman kuulemisen ja pankkikeskustelun välitysellä PO XXIII käsittelee pk-yritysten ongelmaa päästä 
hyötymään yhteisön rahoitusvälineistä. 
• 'Viivästyneet maksusuoritukset' pyrkii parantamaan lakisääteisiä rakenteita. 
Jotta tämä tavoite voitaisiin saavuttaa, vaatimuksena on että eri toimintojen alkuvaiheessa mahdollisimman 
paljon apukeinoja tunnistetaan ja otetaan mukaan. Kaikki yllä luetellut toimenpiteet läpäisevät tämän testin. 
Neljän tyyppisiä apukeinoja tunnistettiin: 
• Työskentely sääntömääräisten toimintojen kautta: niissä yhdistyy laaja vaikutusalue (koko pk-yritysten 
väestö) ja rajoitetut kustannukset (sääntöjen yksityiskohtainen valmistaminen). Myöhästyneet 
maksusuoritukset, factoring-rahoitus, omistuksenpidätysehto ja ohjelman kuuleminen kuuluu tähän 
luokkaan. 
• Työskentely verkkojen ja yhteistyökumppanien kautta: European Mutual Guarantee Association 
(EMGA - keskinäiset takuuohjelmat), osallistuvat pankit (pyöreä pöytä), pk-yrityksiä edustavat järjestöt 
(viivästyneet maksusuoritukset) ja EASD (EASDAQ) ovat tärkeitä apukeinoja PO XXIII tavoitteen 
saavuttamiseksi. 
• Työskentely muiden - voimakkaampien - laitosten ja osastojen kautta: ohjelman kuulemisella PO 
XXIII yrittää ohjata yhteisön rahoitusvälineitä PK-yrityksiin päin. 
• Rahoituksen hyväksikäyttö: alkupääoma, PO XXIII käytti rahoitustaan puuttumalla rahoituksen käyttöön, 
alueellisten sijoittajien hankkiessa oman pääoman. Tästä on seurauksena paljon suurempi alkupääoma -
julkisen/yksityisen sektorin yhteistyön kautta - kuin mitä PO XXIII olisi voinut luoda yksinään. 
Yhteisvaikutukset huomataan eri toimintojen välillä. Esimerkiksi 'ensimmäinen pankkikeskustelu' auttoi 
'viivästyneitä maksusuorituksia' ja pk-yritysten pääsyä yhteisön rahoitusvälineisiin. Ohjelman kuulemisen 
kautta, alkupääoman hankinnan pilottihankkeet ja keskinäiset takuuohjelmat ovat saaneet rahoitusta yhteisön 
rahoitusvälineiden kautta. 
Ottaen huomioon erillisten toimintojen alkusuunnitelman hyvät arvosanat ja "kaikkia koskevan" 
lähestymistavan, vipuvaikutuksen ja synergian mahdollisuudet, alkusuunnitelman yleisarvosana strategiasta 
tavoitteen saavuttamiseksi on "hyvä". 
Täytäntöönpano 
Eri toimenpiteiden täytäntöönpanosta annettu yleisarvosana on "tyydyttävä". Tämä on yhdenmukainen erillisille 
toiminnoille annettujen arvosanojen kanssa. 
Yleinen linja voidaan nähdä useimmissa toiminnoissa, joiden täytäntöönpanomäärä on alhainen. PO XXIII 
yrittää tehdä liian paljon yhdellä kertaa - millä on negatiivinen vaikutus täytäntöönpanoon. Esimerkiksi 
factoring-rahoituksen ja omistuksenpidätysehtojen käsittely aloitetaan tehokkaasti seuraavassa 
monivuotisohjelmassa; yhteisöohjeimia on erittäin paljon ja ne kaikki aiheuttavat runsaasti välikuulemispyyntöjä 
- asiakirjat on liitetty kaikilla unionoin kielillä - ja tarkkailukomitean kokouksia, jotka ylittävät määrältään 
vastuuta kantavat virkailijat. Ensimmäisessä pankkikeskustelussa oli joitakin puutteita järjestelyn suhteen. 
Alkupääoman täytäntöönpanossa on se puute, että rahoituksen määrä on liian pieni käyttökulujen takaisin 
maksuun (erityisesti viiden vuoden jälkeen, jolloin PO XXIII rahoitus lakkaa). 
Muut toimenpiteet oli pantu hyvin täytäntöön, kuten keskinäiset takuuohjelmat, EASD/EASDAQ tai 
viivästyneet maksusuoritukset. 
Tavoitteen saavuuttaminen (määrällinen ja laadullinen vaikutus) 
Ottaen huomioon eri toimintojen määrällisen ja laadullisen vaikutuksen "hyvät" arvosanat erillisistä toiminnoista 
ja yhteisvaikutuksen ja vipuvaikutukset, tavoitteen saavuttamisen yleisarvosana on "hyvä". 
Useiden toimenpiteiden osalta on liian aikaista arvioida vaikutusta: omistuksenpidätysehto ja factoring-rahoitus 
on vielä alkuvaiheessa; jäsenvaltioilla on vielä aikaa joulukuun 31. päivään 1997 asti tehdä kertomus 
viivästyneiden maksusuoritusten seurannasta (joka on vuodelta 1995) - ensimmäiset edistymiskertomukset 
antoivat toiveita tämän suhteen. 
Suurimmat saavutukset tähän mennessä ovat markkinoiden tehokkuuden lisääminen, johon liittyy keskinäiset 
takuuohjelmat (pilottihankkeet, European Mutual Guarantee Associations, verkostointi, sääntömääräisen 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
'V7 
rakenteen parantaminen), alkupääoma (yksityisrahoituksen hankinta, työpaikkojen luominen), EASD/EASDAQ 
(verkostointi, Euroopan NASDAQ) ja pankkikeskustelut (tiedostaminen). Tämä on vieläkin tärkeämpi, jos 
huomioon otetaan se että pk-yrityksille eurooppalaisessa taloudessa rahoitusmarkkinat ovat kaikkein tärkein 
ulkopuolinen rahoituslähde. 
Pk-yritysten helpompaa yhteisön rahoitusvälineiden saatavuutta ohjelman kuulemisen kautta, on hyvin vaikea 
mitata ja sen vaikutusta rahoitukseen pk-yritysten tasolla. Mukana on liian monta osapuolta ja PO XXIILn rooli 
alkuvaiheessa ja välineiden täytäntöönapanon aikana on erittäin rajoitettu. Siksi vaikutus mitattiin sillä, kuinka 
PO XXIII toimi muiden osastojen kanssa: vaikutus arvioitiin tyydyttäväksi. Ensimmäinen pankkikeskustelu 
näytteli tärkeää osaa tässä suhteessa lisäämällä muiden osastojen ja EIB:n tietoisuutta niistä ongelmista, joita pk-
yrityksillä on. Lähestymistapa pysyi teoreettisella tasolla; mitään käytännön toimenpiteitä ei tehty. Teoreettisen 
lähestymistavan vuoksi vaikutus oli lähinnä laadullinen; siksi yleisvaikutus arvioitiin "tyydyttäväksi". 
Kannattavuus 
Ottaen huomioon saavutetun vipuvaikutuksen erilaisten apukeinojen kautta, kannattuvuus arvioitiin 
"erinomaiseksi": sääntömääräisten toimintojen osalta kustannukset rajoittuvat henkilökuntaan; PO XXIILn 
rahoituslähteet suuntautuivat ennen kaikkea alkupääomaan; pilottiohjelman lopullinen kannattavuus riippuu 
siitä, kuinka paljon etumaksuja maksetaan takaisin. Väliarviointiraportissa mainittujen Warvvickin yliopiston 
kehittämien suorituksen ilmaisimien perusteella kustannus/hyötytaso vaihtelee eri takaisinmaksustrategioiden 
mukaan: takaisinmaksun ollessa 70%, kustannukset luotua työpaikkaa kohti ovat 1.260 ecua; takaisinmaksun 
ollessa 50%, kustannukset työpaikkaa kohti ovat 2.086 ecua. High-tech rahoituksen osalta nämä osuudet ovat 
jopa paremmat. Verkkojen ja yhteistyökumppanien (EASD/EMGA/pyöreä pöytä) käyttö vaikuttaa PO XXIILn 
henkilövaroihin ja rahoitukseen. 
JOHTOPÄÄTÖS 
Paremman rahoitusympäristön luominen pk-yritysten 15-miljoonaiselle väestömäärälle 15 jäsenmaassa, joissa 
on erilainen markkinakäytäntö ja erilaiset tarpeet, ei ole tavoite jonka voi saavuttaa monivuotisohjelman 
puitteissa. Se on ehdottomasti pitkäaikainen prosessi. PO XXIILn ponnistuksille parantaa yritysten 
rahoitusympäristöä annettiin yleisarvosanaksi "hyvä". 
PO XXIILn strategia tavoitteen saavuttamiseksi on järkevä: tavoite on laajamittainen, mutta käytetyt menetelmät 
saivat aikaan huomattavan vipuvaikutuksen ja synergian. Erittäin tärkeää on se, että PO XXIII yrittää poistaa 
markkinoiden tehottomuutta (pankkikeskustelut, MG S, alkupääoma, EASDAQ). Koska rahamarkkinat ovat pk-
yritysten tärkein ulkopuolinen apukeino, kaikella parannustoiminnalla sen hyväksi on suuri vaikutus. 
TOIMENPITEEN YLEISARVOSANA 
• 
1 Ensimmäinen keskustelu 
pankkien kanssa • 
1 Keskinäiset takuuohjelmet 
2 Viivästyneet 
maksusuoritukset 
H Tiedonanto 
rahoitusongelmaa 
• 
1 EASD/EASDAQ 
2 Factonng 
3 Omistuksenpidätysehto 
• 
Alkupääoma rahasto 
Pitottioh|«lma 
Heikko Tyydyttävä 
Yleissuoritus Hyvä Erinomainen 
Arthur Andersen 
Business Consulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
liL 
33 
SUOSITUKSET 
Keskustelut PO XXIILn, muiden pääosastojen, pk-yrityksiä edustavien järjestöjen ja 4 artiklan tarkoittaman 
komitean jäsenten kanssa, painottavat että pk-yritysten rahoitusympäristön parantamisen tulisi olla PO XXIILn 
yksi tärkeimmistä prioriteeteista, jos pk-yritysten kasvua ja kansainvälistymistä halutaan edistää: sopivan 
rahoituksen rajoitettu määrä on yrittäjien suurin huolenaihe ja se hidastaa liian monien pk-yritysten kasvua. 
Seuraavat suositukset voidaan tehdä, jotta tavoite voitaisiin saavuttaa lyhyen ajan sisällä: 
• Läheinen seuranta kaupallisten siirtojen maksuaikoja koskevaa suositusta, ja hitaampien jäsenvaltioiden 
kannustaminen toimintaan. 
• Varmistaa että toisen pankkikeskustelun tulokset pannaan täytäntöön ja tehdään tiettäväksi koko 
pankkisektorilla. Rahoitussektorin ammattijärjestöt voisivat olla tässä mukana. 
• Aktivoida factoring-rahoitusta ja omistuksenpidätysehtoja. Pankkikeskustelua factoring-rahoituksesta 
tulisi tutkia. 
• Alkupääoman osalta tulisi kehittää asiantuntijoiden suhteita ja vaihtoa vakiintuneiden varhaisessa 
vaiheessa olevien riskisijoittajien kanssa. Pilottihankkeesta saadut kokemukset voivat olla erittäin 
arvokkaita PO XXIILlle, jotta teknologian varhaisvaiheen esteitä voitaisiin tutkia, ennen kaikkea pienten 
rahoitusmäärien vaikeaa saatavuutta. 
• EASDAQ alkaa toimintansa vuonna 1996, mutta sen eurooppalaistumisen edessä on suurehkoja esteitä. Jos 
PO XXIII haluaa EASDAQ onnistuvan, sen on kannustettava jäsenvaltioita poistamaan lakisääteisiä ja 
sääntömääräisiä rajoja, jotka ovat hankkeen edessä. 
• Ottaen huomioon ohjelman kuulemisen: PO XXIILn tulisi osallistua alkuvaiheessa yhteisön eri 
rahoitusvälineiden käsittelyyn ja varmistaa siten, että rahoitusvälineet eivät ole vain pk-yritysten saatavilla 
vaan että ne on muokattu niiden tarpeiden mukaan. Varhainen mukanaolo mahdollistaisi myös pk-yrityksiä 
edustavien ja ammatillisten järjestöjen kuulemisen ja osallistumisen. Edellytyksenä olisi kuitenkin se, että 
tähän prosessiin myönnettävän rahoituksen määrää tulisi nostaa huomattavasti. 
Pitkällä tähtäimellä PO XXIILn tulisi jatkaa työskentelyä mahdollisimman paljon parhaisiin menetelmiin 
perustuvien mekanismien kautta niiden tarjoamien etujen vuoksi (laaja kokemusalue, yhteistyökumppanuuden ja 
markkinaläheisyyden uusi lähestymistapa). Seuraavia uusia toimenpiteitä voitaisiin ehdottaa: 
• pankkikeskustelut eri osapuolien ja ammattiryhmien kanssa, jotka osallistuvat pk-yritysten rahoitukseen: 
esim. riskisijoittajat, pörssivälittäjät, tilitoimistot, julkisen sektorin pankit,.... 
• komitean perustaminen rahoitusympäristön tehostamista varten. Sen mallina olisi liikeympäristön 
tehostamis- ja yksinkertaistamiskomitea: komitea tutkisi mitkä toimenpiteet (mukaan lukien verotus) 
voitaisiin suorittaa jäsenvaltioiden tasolla, jotta pk-yritysten rahoitusympäristöä voitaisiin parantaa. 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
hl 
-34 
LUKU VIII : YRITYSTEN TALOUDELLISEN KEHITYKSEN PAREMMAN TARKKAILUN 
EDISTÄMINEN 
"Yritysten taloudellisen kehityksen paremman tarkkailun edistäminen osana sisämarkkinoiden tehokkaan 
täytäntöönpanon dynamiikkaa. PK-yritysten European Observatory paransi pk-yritysten tilastoja ilman että se 
lisäsi yritysten taakkaa" 
TOIMENPITEET 
liikepalvelut Euroopassa ("liikepalvelutilastot") 
yritykset Euroopassa ("yritystilastot") 
CMA-tilastot36 
European Observatory pk-yrityksiä varten 
Berliinin konferenssi (1994) 
ARVIOINTI 
Alkusuunnitelma 
Ottaen huomioon hyvän lähestymistavan ja vipuvaikutukset, "yritysten taloudellisen kehityksen paremman 
tarkkailun edistämisestä" annettu yleisarvosana on "hyvä". Tämä on yhdenmukainen erillisten toimintojen 
arvioinnin kanssa. 
Eri toiminnot muodostavat toisiaan täydentävän lähestymistavan niin kuin se on esitetty neuvoston päätöksen 
liitteessä: kaikkia sektorit ja teollisuuden alat katetaan eri julkaisuilla tai ohjelmilla. 
Eri julkaisut (liikepalvelutilastot, yritystilastot, CMA-tilastot ja European Observatory pk-yrityksiä varten) 
antavat vastauksen päättäjien selvään tiedon puutteeseen, sillä mitään vertailevia tietosarjoja ei ole olemassa 
Euroopan tasolla. Näin on laita ennen kaikkea pk-yritysten European Observatory osalta: toimenpide vastaa 
suoraan liitteen hahmottelemaa tavoitetta; päättäjät pitävät European Observatorya ainutlaatuisena 
viiteaineistona, joka käsittelee kaikkia pk-yrityksiin liittyviä näkökantoja. 
Jotta vältyttäisiin lisäämästä yritysten taakkaa kyselyillä tai tutkimuksilla, PO XXIII määrittelijä pani täytäntöön 
selvän strategian, joka käyttää mahdollisimman paljon jo olemassa olevia kansallisia tilastoja. Kerätyt tiedot saa 
yleensä kansallisesta tilastokeskuksesta ja/tai ammatillisilta tai muilta järjestöiltä, tai niitä on kerätty 
pilottitutkimuksilla vapaaehtoisesti. 
Berliinin konferenssi (1994) on havainnollinen esimerkki siitä, kuinka PO XXIII saa suoraa palautetta eri 
ongelmista, joita yhtiöillä on kentällä. Mielipiteiden vaihdon ja eri avainhenkilöiden kanssa käytyjen 
keskustelujen ansiosta - mukaan lukien kansalliset päättäjät, käsiteollisuuden ja pienyritysten sektori -
konferenssi auttoi näkemään, kuinka paljon tarvitaan toimintaa Euroopan tasolla. Joitakin ehdotuksia on jo 
jatkettu toimilla ja pilottiohjelmilla. 
Ottaen huomioon CMA-tilastot, kysymys nousee, tulisiko sen olla PO XXIILn prioriteetti 
monivuotisohjelmassa. 
Mitään yhteisvaikutuksia ei tunnistettu eri toimenpiteiden välillä, sillä ne kattavat eri toimintasektoreita ja niitä 
ei voi verrata. 
Lähes kaikkia yllämainittuja toimintoja varten PO XXIII onnistui tunnistaa erityyppisiä apukeinoja: 
• Yhteistyö tilastotutkimuksen erikoislaitosten/järjestöjen kanssa ja rahoituksen apukeinot. Esimerkiksi eri 
julkaisut, paitsi "European Observatory" pk-yrityksiä varten, on PO XXIILn ja EUROSTAT-ohjelman 
yhteistyön tulosta. 
• Berliinin konferenssi avasi PO XXIILlle mahdollisuuden tunnistaa etusijaisuustoiminta-alueet, 
käsiteollisuuden ja pienyritysten ammattijärjestöjen, päättäjien ja asiantuntijoiden panostuksen ansiosta. 
CM A tarkoittaa korporaatioita, osuusliikkeitä ja yhdistyksiä. 
Arthur Andersen 
Business C 'onsulling Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
A't 
- 3> -
Täytäntöönpano 
Eri toimintojen täytäntöönpanon yleisarvosana on "tyydyttävä". Se on yhdenmukainen erillisten toimintojen 
arvosanojen kanssa. 
Eri toimenpiteiden täytäntöönpano on valmisteltu yleensä hyvin samoin kuin seuranta. PO XXIILn rooliin 
kuuluu määrittely - joka tapahtuu yhteistyössä EUROSTATin kanssa - siitä, minkätyyppistä tietoa tulisi 
sisällyttää eri julkaisuihin, työpajojen valmistelu ja yksityiskohtainen kokoomateos ehdotuksista, joita Berliinin 
konferenssin osallistujat ovat esittäneet. 
Yleinen syy täytäntöönpanon alempiin arvosanoihin on se, että jotkut julkaisut ovat epätäydellisiä ja 
epätarkkoja. Se johtuu usein kansallisista laitoksista saatujen tietojen huonosta laadusta tai alhaisesta 
vastausmäärästä pilottihankkeissa, joilla tietoja kerätään (esim. Business Services in Euroope", "CMA tilastot"). 
Lisäksi silloin kun tiedot julkaistaan, käyttäjät pitävät niitä jo usein vanhentuneina. 
Pk-yritysten European Observatory-lehteä monet pk-yritysten tutkimuslaitokset käyttävät laajalti koko Euroopan 
alueella - se sai aikaan verkkovaikutuksen eri laitosten välillä. Pk-yritysten European Observatory-lehdellä on 
voimakas akateeminen pohja, mutta joidenkin vastaajien mielestä, se ei ole erittäin käytännöllinen asiapaperi sen 
kohderyhmälle; sen koko ei ole käytännöllinen eikä siinä olevia tietoja voi aina käyttää tai tulkita. Ottaen 
huomioon että verkossa on vain tutkimuselimiä, joitakin käytännön ulottuvuuksia ei ole otettu tarpeeksi 
huomioon. 
Tavoitteen saavuttaminen (määrällinen ja laadullinen vaikutus) 
Tavoitteen saavuttamisen yleisarvosana on "tyydyttävä". 
Useat toimenpiteet ovat vielä kehitysvaiheessa: näin oli CMA-tilastojen ja Berliinin konferenssin laita. Vaikka 
on liian aikaista arvioida kokonaisvaikutusta, voidaan olettaa että niillä voi olla ja tulee olemaan suurempi 
vaikutus kun ne vakiintuvat. 
Eri toimintojen suurimmat saavutukset ovat siinä, että ne vakiinnuttavat paremman ja täydellisemmän kuvan 
tilanteesta, jossa pk-yritykset ovat ja analysoivat sisämarkkinoiden vaikutusta pk-yrityksiin. Tilastot täyttävät 
selvästi puutteen, sillä Euroopan tasolla ei ole olemassa vastaavanlaisia julkaisuja. 
Lisäksi ne tarjoavat yrityspolitiikalle kansallisella ja Euroopan tasolla hyödyllisen työvälineen, jolla voidaan 
tunnistaa oikeat aloitteet yrityspolitiikassa. European Observatory-lehden mukaan tutkimukset ja haastattelut 
osoittivat, että virkamiehet pitävät julkaisua aika tärkeänä, mikä vahvistaa sen käyttömäärän. Berliinin 
konferenssin tuloksena syntyi lyhyt lista prioriteettitoiminnoista, jotka olisi suoritettava. Siksi sen vaikutus 
arvioitiin "hyväksi". 
Ikävä kyllä muiden toimintojen osalta vaikutus arvioitiin "tyydyttäväksi", koska niissä on vikoja. Niiden 
vaikutus kärsi epätäydellisistä toimista ja heikosta jakelusta: useimpien julkaisujen kohderyhmä on yleensä 
heikosti määritelty ja puutteellisesti toteutettu. Päättäjiin Euroopan tasolla on kohdistettu yleensä tarpeeksi 
huomiota; jäsenvaltioiden poliittisiin vaikuttajiin ja muihin henkilöihin, jotka vaikuttavat pk-yritysten 
työympäristöön, on kiinnitetty paljon vähemmän huomiota. 
Kannattavuus 
Kaikkien julkaisujen huono jakelupolitiikka estää mahdollista vaikutusta, jonka eri toiminnot voisivat saada 
aikaan, ja siten se vähentää niiden kannattavuutta. 
Berliinin konferenssin keskimääräiset kustannukset osallistujaa kohti olivat hyväksyttävät ottaen huomioon 
toimenpiteen hyvän laadullisen ja määrällisen vaikutuksen. 
JOHTOPÄÄTÖS 
Komission startegia vastata tavoitteeseen, jonka tarkoitus on tarkkailla paremmin yritysten taloudellista kehitystä 
on "tyydyttävä". Se ilmaisee huomattavaa vipuvaikutusta, koska se käyttää kansallisella tasolla olevia tietoja ja 
yhteisrahoitusta. 
PO XXIILn lisäarvo tällä toiminta-alalla käsittää yhtenäisen ja ainutlaatuisen tiedonlähteen keräämisen 
Euroopan unionin jäsenmaiden yritysten kehityksestä. Sen rooli tällä alueella on täysin oikeutettu, sillä 
vastaavanlaista kokoelmaa tai tietolähdettä ei ole Euroopan tasolla. 
Arthur Andersen . Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
AT 
36-
Eri julkaisut tarjoavat päättäjille laaja-alaisia tietoja, jotka voivat auttaa heitä määrittelemään strategiat. Pienenä 
huolenaiheena oli jaettujen kopioiden määrä verrattuna niiden päättäjien määrään, jotka ovat saaneet julkaisut. 
Parannettua jakelupolitiikkaa, joka suuntautuu tehokkaammin kansallisiin virkamiehiin, olisi harkittava, sillä se 
voisi lisätä huomattavasti eri julkaisujen vaikutusta. 
Määrällisen tiedon kehittäminen pienistä ja keskisuurista yrityksistä on tärkeä asia. Mutta se selvä rooli, joka PO 
XXIILlla, EUROSTAT:lla ja kansallisen ja kansainvälisen tason viranomaisilla on tietojen keruussa ja 
yhteensovittamisessa, ei näyttänyt olevan optimaalinen. 
Tavoite jonka tarkoituksena ei ole lisätä hallinnollista taakkaa yrityksille, on saavutettu ja samanlaiseen 
politiikkaan tulisi pitäytyä tulevaisuudessa. 
Berliinin konferenssi teki mahdolliseksi ongelmien tunnistamisen kentällä kenttäasiantuntijoiden suoran 
kuulemisen kautta, ja se auttoi ryhtymään sopiviin toimenpiteisiin. 
Heikko TOIMENPITEEN YLEISARVOSANA 
• 
Liikepalvelutilastot 
Yritystilastot European 
Observatory pk-yrityksille 
• CMA-tilastot • Berliinin konferenssi 
Tyydyttävä 
Yleissuoritus Hyvä Erinomainen 
SUOSITUKSET 
Jotta eri toimenpiteiden toteuttamista voidaan parantaa, seuraavat suositukset voidaan tehdä: 
• Huomion kohdistaminen julkaisuissa olevien tietojen laatuun on tärkein prioriteetti: PO XXIILn tulisi 
yrittää saavuttaa se pyrkimällä kannustamaan kansallisia (tilastollisia) järjestöjä hankkimaan tietoja, jotka 
ovat sekä tarkkoja että ajan tasalla. 
• Kohderyhmien selvä määrittely Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla eri julkaisuja varten ja sen seurauksena 
jakelupolitiikan täytäntöönpano. 
• Soveltuvuustutkimuksia tulisi suorittaa, jotta uudet tietoteknologiat voitaisiin integroida paremmin (CD-
ROM, On-line tietokannat, kysymyksiä esittävällä ohjelmistolla ...) ja että tiedot voitaisiin muuttaa 
käyttäjäystävällisimmiksi ja helpommin saataviksi. 
• Pk-yritysten European Observatory-lehden joidenkin ei-akateemisten järjestöjen integrointi voisi auttaa 
käytännöllisemmän lähestymistavan luomista pk-yrityksiä varten. Jotta voitaisiin välttää sen raskasta 
kokoa, aiheeseen perustuvaa julkaisua voitaisiin harkita tai mieluummin CD-ROMia jossa olisi 
mahdollisuus esittää kysymyksiä. Tämä peruste koskee myös Enterprises in Europe -julkaisua. 
• Läheisempien kontaktien luomisen ja kentältä saadun palautteen valossa Berliinin konferenssin kaltaisia 
tapahtumien pitämistä tulisi jatkaa; seurantatoimenpiteet tulisi kuitenkin panna täytäntöön nopeammin 
(Berliinin konferenssin osalta se kesti yli vuoden). Konferenssin ajatusta tulisi käyttää muita pk-yritysten 
kohderyhmiä varten. 
Arthur Andersen 
Business ( Consulting Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
^-' 
37 
JOHTOPAATOS 
Mitkä ovat neuvoston päätöksellä 14. päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn monivuotisohjelman tavoitteiden 
arviointitulokset ? 
Alla oleva taulukko esittää arvioinnin jokaisen kriteerin osalta ja toimenpiteiden määrän. 
PO 23 TAVOITE KRITEERIN TULOKSET 
Hall & oikeud ympäristö 
Parempi yhteisötietojen 
saatavuus yrityksille 
Liikekumppanin hakuverkon 
parantaminen 
Suora yhteys yntyksim 
Pk-yntysten etujen käsittelyn 
varmistaminen 
yhteisöaloitteissa ja -politiikassa 
Pk-yntysten kannustaminen 
mukautumisessa 
rakennemuutoksiin ja 
sisämarkkinoiden tuomiin 
muutoksiin 
Yntysten paremman 
rahoitusympäristön edistäminen 
Yntysten taloudellisen 
kehityksen paremman tarkkailun 
edistäminen 
Yrityspolitiikan arviointi ja 
kehittäminen H 
H 
H 
H 
H 
H 
H 
H 
-T 
T 
T 
T 
T 
T 
T 
T 
-T 
T 
K 
H 
T 
H 
T 
-E 
T 
H 
H 
H 
E 
ES 
-TOIMENPITEIDEN MAArA 
1 2 
5 
2 
1113 
1 1 2 
4 4 1 
1 3 5 
2 3 
Arvosanojen merkitys on seuraava: "E" "erinomainen", "H "hyvä", "T "tyydyttävä", "K" "heikko", ja "E.S." "ei 
sovi". 
Viimeistä tavoitetta, joka on "yrityspolitiikan arviointi ja kehitys", ei ole arvioitu, koska se liittyy ulkopuolisen 
asiantuntijan tekemään arviointiin, joka on tämän kertomuksen aihe. 
Yllä oleva taulukko tulkitaan seuraavasti: 
1. Eri toimenpiteiden alkusuunnitelma on "hyvä", jos toimet vastaavat neuvoston päätöksen tavoitteita: 
useimmissa tapauksissa tavoitteiden eri näkökohdat otetaan huomioon; toimenpiteiden väliset 
yhteisvaikutukset on tunnistettu tiettyyn määrään asti (esim. ENK.n T&K työryhmän ja Euromanagement 
T&K-ohjelman, BC-, BRE-, ENK-verkkojen käyttäjien välillä, jotka osallistuvat yhleen kolmasosaan 
Europartenariat/lnterprise-tapahtumista,..) vaikka vielä onkin parantamisen varaa. Rahoitus, joka on 
myönnetty verkkoihin liittyviin toimiin (ENK, BC-, BRE-verkko, Enterprise,..) näyttää oleven erittäin tärkeä 
muihin toimiin verrattuna (esim. pilottihankkeeet). Kysymys voitaisiin esittää siitä, onko toimintojen 
etusijaisuuteen kiinnitetty tarpeeksi huomiota. 
2. Tavoitteiden täytäntöönpano on "tyydyttävä". Useimpien toimien kohdalla tärkeintä täytäntöönpanossa on 
ollut se että: 
Vuorovaikutus kohderyhmien ympäristöön oli riittävä. 
Arthur Andersen 
B us mess C \>ns uit ing Monivuotisohjelman arviointi 
pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
Ç/ 
-38-
Erityisesti pilottiohjelmia ja alku- ja kehitysvaiheen toimenpiteitä varten on kehitetty rakenteellinen 
lähestymistapa. 
Sopivia apukeinoja on löydettyjä käytetty. 
Tärkeimmät heikkoudet toimintojen toteuttamisessa on jaettu strategian ja toiminnan vajavaisuuksiin: 
Strategia: 
S puutteellinen "asiakkaaseen kohdistuminen", so. puutteellinen kohderyhmän tunnistaminen kunkin 
toiminnan kohdalla (se näkyy erityisesti ENKssa, tilastoissa, tiedotteissa & julkaisuissa); 
S yhteisvaikutuksen ja integraation puutteellinen tunnistaminen ja käyttö kaikkien yrityksiin 
liittyvinen yhteisön verkkojen välillä; 
S valmiiden toimenpiteiden osalta puutteellinen ympäristönäkökohtien huomioonottaminen 
jatkuvana toimintona. 
- Toiminta: 
S puutteelliset hallinnolliset tiedot, jotka mahdollistavat eri toimenpiteiden viimeistelyn ja uudelleen 
suuntauksen; 
S monivuotisohjelman rasittava ja hidas päätöksentekoprosessi 
S puutteellinen seuranta ja viivästymiset eri toimintojen täytäntöönpanossa. 
3. Eri tavoitteiden saavuttaminen on "tyydyttävä", paitsi niiden osalta jotka koskevat aliurakointia ja jotka 
liittyvät paremman rahoitusympäristön luomiseen pk-yrityksille. Kahden viimeksi mainitun kohdalla 
arvosana on "hyvä". 
Tavoitteiden saavuttamisen arvosanat liittyvät läheisesti eri toimien täytäntöönpanoon. Yleinen laadullinen ja 
määrällinen vaikutus kasvoi monivuotisohjelman aikana. Uskomme kuitenkin, että merkittävämpi kasvu olisi 
voitu saavuttaa. 
4. Kannattavuuden osalta arvosanat ovat yleisesti paremmat ja ne vaihtelevat "tyydyttävän", "hyvän" ja 
"erinomaisen" välillä. 
Kannattavuuden arvosanat verrattuna tavoitteiden saavuttamiselle annettuihin arvosanoihin voidaan selittää 
seuraavasti: 
Arviointi suoritettiin, kun monivuotisohjelmaa varten myönnetyt varat olivat rajoitetut. Nämä rajoitetut 
varat vaikeuttavat tietyssä määrin optimaalista määrällistä ja laadullista vaikutusta, mutta ei 
kannattavuutta. 
Apukeinot, jotka ovat arvokkaita, eivät voineet riittävästi myötävaikuttaa, jotta määrällinen vaikutus 
näkyisi merkittävästi kaikissa pk-yrityksissä. 
Tavoitteiden saavuttamisen "tyydyttävä" arvosana verrattuna hyvään kannattavuuteen osoittaa epätasapainoa 
yhtäältä laajojen ja kunnianhimoisten tavoitteiden ja toisaalta rajoitettujen varojen välillä. 
Mikä johtopäätös voidaan vetää monivuotisohjelman arvioinnista dynaamisesta perspektiivistä katsottuna, so. 
saavutettu edistys verrattuna tilanteeseen kaksi vuotta sitten? 
Nykyinen monivuotisohjelma sisältää paljon enemmän tavoitteita ja toimintoja kuin edellinen. 
Huomattavaa edistystä on tapahtunut joidenkin toimien täytäntöönpanossa (esim, suositukset yritysten 
siirtämisestä ja kaupallisten maksusuoritusten määräajoista on hyväksytty). Useimpien toimenpiteiden kohdalla 
on huomattu merkittävää parannusta määrällisen ja laadullisen vaikutuksen suhteen. 
PO XXIILn ja ympäristön välinen suhde on tullut vuorovaikutteisemmaksi: ympäristöä on kuultu useammin ja 
se on otettu huomioon eri toimien täytäntöönpanossa. 
Vaikka näyttää siltä, että edistys on tapahtunut oikeaan suuntaan, parantamisen varaa on vielä runsaasti. 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
S"l 
-39-
SUOSITUKSET 
Minkä suosituksen voisimme tehdä sen jälkeen kun monivuotisohjelman eri toiminnat on 
arvioitu ? 
Ensiksi ehdotus valtuuskunnan lausunnoksi uutta monivuotisohjelmaa varten: ottaen huomioon suurisuuntaiset 
ja laajat tavoitteet sekä rajoitetut varat, monivuotisohjelman tulisi lähinnä käsittää "sopivan ympäristön luominen 
pk-yritysten kasvulle & kansainvälistymiselle ainutlaatuisesti laaditun verkon avulla ja käyttämällä laajassa 
mittakaavassa sopivia apukeinoja". Ehdotamme kuutta toimenpidettä tämän tehtävän toteuttamiseen: 
- pk-yritysten näkyvyyden luominen 
sääntelyn poistamiseen keskittäminen 
integroituun lähestymistapaan keskittäminen 
apukeinoihin keskittäminen 
tietoteknologian keskittäminen 
yhtenäisen verkon jatkuva kehittäminen 
Pk-yritysten näkyvyys 
Tehokkaan pk-yrityspolitiikan ehtona on ymmärtää pk-yrityksiä ja ongelmia, joita ne kohtaavat pyrkimyksissään 
kasvaa & kansainvälistyä . Olemassa olevat välineet (Observatory ja tilastot) eivät tarjoa riittävän selvää kuvaa 
päättäjille pk-yritysten jokapäiväisistä ongelmista. Siksi ehdotamme lisätoimenpiteitä, jotka tekisivät 
mahdolliseksi: 
luoda näkyvyyttä pk-yrityksistä ja niiden tarpeista 
analysoida miten pk-yritykset voitaisiin jakaa niiden nykyisten tarpeiden mukaan, 
levittää ja integroida arvokasta tietoa nykyisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa varten. 
Jotta tämä tiedon puute voitaisiin täyttää uusissa toimenpiteissä, olemassa olevia verkkoja tulisi käyttää 
kontaktipisteinä pk-yrityksiin; niiden tulisi auttaa PO XXIII tunnistamaan etusijaisuustoiminta-alueet antamalla 
jatkuvaa palautetta senhetkisten toimintojen tehokkuudesta ja hankkeista sekä auttamalla viimeistelemään uudet 
toiminnot tarjoamalla luokiteltua tietoa 'markkinoista'. 
Sääntelyn poistamiseen keskittäminen 
Analyysimme osoitti, että pk-yritysten hallinnollinen ja oikeudellinen taakka tulisi asettaa kaiken pk-
yrityspolitiikan ensimmäiseksi prioriteetiksi. Siksi uuden monivuotisohjelman tulisi sisältää toimenpiteitä, jotka 
kohdistuvat tämän tavoitteen kaikkiin puoliin: PO XXIILn tulisi puolustaa ja vartioida oikeudellisen ja 
hallinnollisen sääntelyn poistamista (tai uusia säännöksiä) komissiossa välikuulemisprosessin kautta, 
lainsäädännön kodifikaatiolla ja lainsäädännön läpikotaisella vaikutuksen arvioinnilla. 
Koska suurin osa hallinnollista ja oikeudellista taakkaa on luotu jäsenvaltioiden tasolla, uuden 
monivuotisohjelman tulisi käsitellä myös tätä kohtaa antamalla PO XXIILIle tehtäväksi edistää sääntelyn 
poistamista jäsenvaltioissa Euroopan unionisopimuksen 130 artiklan mukaisen uuden 
kumppanuuslähestymistavan perusteella. Liikeympäristön yksinkertaistani is- ja tehostamiskomitea on 
ensimmäinen askel tähän suuntaan. 
Integroitu lähestymistapa 
PO XXIILn tulisi sijoittaa enemmän varoja pyrkimyksiin koordinoida niitä toimintoja, jotka ovat lähtöisin 
muilta komission osastoilta, joiden arvellaan tukevan pk-yrityksiä. PO XXIILn tulisi tunnistaa sopivat 
toimenpiteet, jotka mahdollistavat niiden osallistumisen useimpiin aloitteisiin, joita on tehty pk-yrityksiä varten 
yhteisön tasolla. 
Tavoitteena tulisi olla niiden pk-yritysten prosenttimäärän tunnistaminen, jotka ovat kiinnostuneita kasvusta ja kansainvälistymisestä; 
millaisia yrityksiä ne ovat. ja mitä toimintoja olisi suoritettava tämä prosenttimäärän lisäämiseksi "Integroidut ohjelmat pk-yrityksiä 
varten" (Corn (94) 207 Final) osoittaa että vain 5% pk-yrityksist;i on todella kiinnostunut kasvusta ja kansainvälistymisestä 
Tämän tarkoitus on vastata "asiakkaaseen keskittäminen" -läheslunistavan puutetta, jota on valolellu johlopäätös-osassa 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
9 S> 
-40 
Apukeinot 
PO XXIILn tulisi korostaa yhä enemmän apukeinojen käyttöä kaikessa toiminnassa. Vaikka PO XXIII on tehnyt 
hyvää työtä yrittäessään tunnistaa näitä apukeinoja täytäntöönpanovaiheessa, näitä apukeinoja ei ole käytetty 
aina tehokkaasti. 
Pilottihankkeet, joilla tuodaan esiin uusien pk-yrityksiä ehkä hyödyttävien ideoiden toteuttamiskelpoisuus ja 
soveltuvuus, muodostavat PO XXIILn työn olennaisen osan. PO XXIILn tulisi varmistaa, että ideat ja hankkeet 
jotka ovat läpäisseet markkinatestin onnistuneesti viedään markkinoille suuremmassa mittakaavassa, jotta siten 
voidaan luoda vipuvaikutus. 
Parhaiden toimintojen vaihto on toinen tapa luoda vipuvaikutusta; se perustuu laajaan kokemusten määrään, se 
ottaa huomioon erilaiset käytännön tilanteet, se noudattaa uutta kumppanuuslähestymistapaa (jäsenvaltioiden, 
komission ja edustavien järjestöjen välillä) ja se on markkinat parhaiten tunteva lähestymistapa, jonka tulisi taata 
suuri kannattavuus. Siksi sitä olisi käytettävä laajamittaisesti työvälineenä eri tavoitteisiin pyrittäessä, PO 
XXIILn tulisi helpottaa tehokasta vaihtoa järjestämällä pilottihankkeita, konferensseja, pyöreän pöydän 
istuntoja, seminaareja. Keskusteltaviin aiheisiin tulisi kuulua ennen kaikkea rahoitus, vienti, tutkimus, 
yhteistyö,... 
Tietoteknologia 
Seuraavan monivuotisohjelman tulisi harkita tavoitteeksi tietoteknologian parempaa saatavuutta pk-yrityksille. 
PO XXIILn tulisi lisäksi integroida tietoteknologia paremmin olemassa oleviin toimenpiteisiin. 
Emme voi korostaa riittävästi tietoyhteiskunnan tärkeyttä mahdollisuuksia tarjottaessa pk-yrityksille. 
Verkot 
Verkot nykyisessä muodossaan eivät voi täyttää tavoitteita niin kuin ne on esitetty tässä suosituksessa eli antaa 
arvokasta tietoa pk-yrityksistä ja käyttää riittävästi apukeinoja kääntämällä huomio jakelukanaviin. Edellisissä 
luvuissa on tuotu ilmi eri suosituksia, jotka voisivat merkittävästi lisätä niiden määrällistä & laadullista 
vaikutusta. Siksi uskomme, että verkkoja olisi muutettava huomattavasti ja ne olisi integroitava yhdeksi 
verkoksi. Uuden yhtenäisen verkon tulisi olla väline, jonka kautta useimmat toimenpiteet toteutettaisiin. Uusi 
yhtenäinen verkko käsittäisi yhden keskusrakenteen ja useita jakelukanavia. Keskusrakenne yhdistäisi kaikki 
tiedot ja osaamisen, jotta se voisi maksimoida tehokkuuden ja toimivuuden. Jakelukanavat sisältäisivät 
erityyppisiä jokaisen alan kaikkein luotettavimpia yrityskonsultteja pk-yrityksiä varten. Tämä myötävaikuttaisi 
'first-stop-shop' ja 'one-stop-shop' käsitteiden onnistunutta integrointia yhtenäismarkkinoiden perustana. 
Yhtenäinen verkko jatkaisi erityyppisiä yksityisiä palveluja, joita verkko tarjoaa tällä hetkellä. 
Ehdotettu uusi lähestymistapa nostattaa peruskysymyksen: tarjoaako monivuotisohjelma riittävästi 
voimavaroja PO XXIILlle, jotta tavoite voitaisiin saavuttaa? 
Ensin monivuotisohjelman talousarvio: perustuu ehdotuksiin, jotka on kuvattu pääpiirteittäin edellisessä luvussa: 
• useimmat tämänhetkiset verkkojen ulkopuoliset toimenpiteet on arvioitu "tyydyttäviksi" tai "hyviksi"; 
edellisissä luvuissa on valotettu eri suosituksia, jotka voisivat parantaa toimenpiteiden tehokkuutta 
tavoitteen saavuttamisen suhteen. Uskomme siksi, että useimpia toimintoja tulisi jatkaa; 
• kuten aikaisemmin mainittiin, verkkoja koskevia toimintoja tulisi muuttaa, ja teknologiaan tulisi sijoittaa 
huomattavasti; 
• uskomme että lisätoimia tulisi tehdä alalla, joka koskee tietojen saamista pk-yrityksistä, sääntelyn 
poistamista ja integroitua lähestymistapaa. 
Yhtäältä verkkojen muuttaminen vaatii sijoituksia. Kuitenkin on liian aikaista sanoa, onko verkkojen 
tulevaisuuden käyttö huomattavasti kalliimpaa kuin nykyinen tilanne. 
Toisaalta uudet toimenpiteet vaativat lisäbudjetin. 
Uskomme siksi, että jos sellainen poliittinen lausunto on pantava oikein täytäntöön, lisäbudjettia tarvitaan. 
Henkilövarojen suhteen arviointitutkimuksemme tarkoitus ei ollut tarkkailla henkilövarojen riittävyyttä 
monivuotisohjelman toteuttamisessa. Arviointi on kuitenkin osoittanut, että jotkut ongelmat toimeenpanon osalta 
johtuivat osaksi henkilövarojen puutteesta. Ehdotetut lisätoimenpiteet vaativat todennäköisesti lisää 
henkilövaroja ja erityisiä taitoja. 
Arthur Andersen Monivuotisohjelman arviointi 
Business Consulting pk-yrityksiä varten - PO XXIII 
54 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 99 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 08 
Luettelonumero : CB-CO-96-139-FT-C 
ISBN 92-78-01924-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg