Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön toimintaohjelman käynnistämisestä sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Komissio esitti tiedonantonsa "Tavoitteena osallisuutta edistävä Eurooppa" [1] 1. maaliskuuta 2000 edistääkseen osaltaan Lissabonissa kokoontuvan Eurooppa-neuvoston valmistelua. Kertomus perustui tahtoon edistää sosiaalipolitiikkaa tuottavana tekijänä, ja siinä ehdotettiin, että EU:n yhteistyötä sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi on vauhditettava. Tämän saavuttamiseksi on pantava täytäntöön Amsterdamissa sovittu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen uusi määräys, 137 artikla. Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto edisti merkittävästi yhteistyötä sisällyttämällä sosiaalisen osallisuuden edistämisen unionin ensi vuosikymmenen yleisstrategiaan ja sopimalla sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevasta politiikasta EU:n tasolla avoimen koordinointimenetelmän perusteella. Päätelmien seurantana ja ottaen huomioon perustamissopimuksen 137 artikla komissio tekee ehdotuksen päätökseksi yhteisön toimintaohjelman käynnistämisestä yhteistyön tukemiseksi ja edistämiseksi.

[1] KOM (2000) 79, lopullinen, 1. maaliskuuta 2000.

1. Komission strategia sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi

Unioni asetti itselleen Lissabonissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa uuden strategisen tavoitteen seuraavalle vuosikymmenelle. Se haluaa tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi talousalueeksi, jonka talous kasvaa kestävällä tavalla, jossa luodaan aiempaa enemmän yhä parempia työpaikkoja ja jonka sosiaalinen yhtenäisyys kasvaa. Eurooppa-neuvosto teki tavoitteen saavuttamiseksi päätöksen kolmivaiheisesta strategiasta: edistetään tietoon perustuvaan talouteen ja kaikille tarkoitettuun tietoyhteiskuntaan siirtymistä, uudenaikaistetaan eurooppalaista mallia, investoidaan ihmisiin ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseen sekä pidetään yllä tervettä talouskehitystä ja terveitä kasvunäkymiä. Eurooppa-neuvosto päätti näiden linjojen mukaisesti perustaa sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevan politiikan avoimeen koordinointimenetelmään yhdistämällä kansalliset toimintasuunnitelmat ja komission yhteistyöaloitteen. Strategiaa tuetaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista koskevilla riittävillä tavoitteilla, jotka neuvosto hyväksyy vuoden 2000 loppuun mennessä [2].

[2] Lissabonin Eurooppa-neuvosto päätti, että neuvoston olisi sovittava riittävistä tavoitteista vuoden 2000 loppuun mennessä. Lisäksi se päätti, että korkean tason virkamiesryhmä, jonka perustamista komissio on ehdottanut osana sosiaalisen suojelun yhteistyötä, olisi otettava mukaan sekä tähän työhön että yhteisesti hyväksyttyjen indikaattoreiden laatimiseen.

Eurooppa-neuvosto totesi erityisesti, että yhteisön strategiaan sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi tulisi sisältyä seuraavien asioiden:

- Edistetään sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtämistä jatkuvan vuoropuhelun sekä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon avulla yhteisesti sovittujen indikaattorien perusteella.

- Sosiaalisen osallisuuden edistäminen sisällytetään jäsenvaltioiden työllisyys-, koulutus-, terveydenhoito- ja asuntopolitiikkaan. Tätä tuetaan yhteisön tasolla rakennerahastotoimella voimassa olevasta talousarviokehyksestä.

- Kehitetään erityisiin kohderyhmiin kohdistuvia ensisijaisia toimia, jolloin jäsenvaltiot voivat valita toimet oman tilanteensa mukaan, ja raportoidaan niiden toteuttamisesta.

Strategian täytäntöönpano avoimella koordinointimenetelmällä noudattaen toissijaisuuden periaatetta ja ottaen mukaan kaikki asianmukaiset toimijat Eurooppa-neuvoston suosittelemalla tavalla edellyttää

- unionin suuntaviivojen sekä erityisten aikataulujen laatimista tavoitteiden saavuttamiseksi lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä,

- määrällisten ja laadullisten indikaattoreiden sekä esikuvien asettamista mahdollisuuksien mukaan maailman parhaiden vertailukohtien mukaisesti ja räätälöityinä eri jäsenvaltioille ja aloille parhaiden käytäntöjen vertailemiseksi,

- näiden unionin suuntaviivojen toteuttamista kansallisessa ja alueellisessa politiikassa asettamalla erityistavoitteita, toteuttamalla toimenpiteitä ja ottamalla huomioon kansalliset ja alueelliset erot sekä

- säännöllisin väliajoin toteutettavaa seurantaa, arviointia sekä vastavuoroisina oppimisprosesseina järjestettävää vertaisarviointia.

Komissio vastaa Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotukseen ja esittää yhteisön toimintaohjelman, jolla tuetaan strategian edellyttämää EU:n politiikkaan liittyvää yhteistyötä.

Ohjelmassa toteutetaan toimenpiteitä, joita edellytetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 137 artiklan 2 kohdan 2 ja 3 alakohdassa: "Sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi neuvosto voi toteuttaa toimenpiteitä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi aloittein, joilla pyritään parantamaan tiedon saantia, kehittämään tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, edistämään innovatiivisia lähestymistapoja ja arvioimaan kokemuksia". Sillä pyritään täydentämään yhteisön toimia, joiden tarkoituksena on vaikuttaa mahdollisimman voimakkaasti sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen ja sisällyttää sosiaalisen syrjäytymisen torjunta yhteisön kaikkiin politiikan välineisiin ja toimenpiteisiin. Ohjelmalla on erityisesti merkitystä osaamisyhteiskuntaan liittyvien sosiaalisen syrjäytymisen uusien muotojen torjunnassa sekä niiden mahdollisuuksien käyttämisessä, joita osaamisyhteiskunta tarjoaa sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Se edistää niiden toimien tukemista, joilla köyhyyttä voidaan merkittävästi vähentää Euroopassa, kuten komissio kannanotossaan Lissabonissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle ehdottaa (köyhyysrajan alapuolella elävien ihmisten määrän vähentäminen nykyisestä 18 prosentista 15 prosenttiin vuoteen 2005 ja 10 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä sekä lapsiköyhyyden puolittaminen vuoteen 2010 mennessä [3]). Tässä suhteessa ohjelmalla tuetaan yhteisesti sovittujen tavoitteiden ja indikaattoreiden laatimista EU:n tasolla. Niitä täydennettäisiin kussakin jäsenvaltiossa määrällisillä ja laadullisilla indikaattoreilla ja esikuvilla, jotka perustuvat kunkin maan tarpeisiin ja ensisijaisiin toimiin, kuten ne esitetään kansallisissa toimintasuunnitelmissa sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.

[3] Asiak./00/7, 28.2.2000.

2. Ohjelman strategia

Sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on ennen kaikkea jäsenvaltioiden sekä niiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten vastuulla. Ehdotetun yhteisöohjelman tarkoituksena on lisätä jäsenvaltioiden toimien arvoa. Ohjelma perustuu jäsenvaltioiden laatimiin kansallisiin toimintasuunnitelmiin, ja siinä keskitytään kansainväliseen yhteistyöhön keinona parantaa ymmärtämystä ja käytäntöjä. Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa edistetään seurantaa, arviointia ja vertaisarviointia vastavuoroisen oppimisen prosesseina. Ohjelmassa tehtävä työ yhdistetään neuvoston hyväksymiin tavoitteisiin työn keskittämiseksi siten, että köyhyyden poistamiseen voidaan vaikuttaa merkittävällä tavalla. Koska työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisjärjestöillä on merkittävä osuus sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa, ne otetaan mukaan ohjelman laajapohjaiseen politiikkaa koskevaan vuoropuheluun ja keskusteluun, jota ohjelmalla aiotaan edistää Euroopan tasolla.

Sosiaalinen syrjäytyminen on monitahoinen ilmiö. Sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa on sen vuoksi kehitettävä monilla politiikan aloilla, kuten työllisyydessä, sosiaalisessa suojelussa, koulutuksessa, terveydenhuollossa ja asumisessa. Jäsenvaltioiden ja yhteisön kokemukset ovat osoittaneet yhdennetyn lähestymistavan merkityksen, koska näin voidaan yhdistää toisiinsa politiikan eri aloja ja osoittaa, miten niiden avulla voidaan tehokkaammin torjua sosiaalista syrjäytymistä. Lisäksi kumppanuuksien merkitys on korostunut, kun kaikki näihin toimiin liittyvät tahot osallistuvat yhdennetyn lähestymistavan varmistamiseen. Kokemukset ovat osoittaneet tarpeen varmistaa kaikkien osapuolten, erityisesti syrjäytyneiden tai syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden sekä heidän etujaan ajavien organisaatioiden aktiivinen osallistuminen, mukaan luettuina työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan toimijat, kuten kansalais- ja vapaaehtoisjärjestöt. Jäsenvaltiot toteuttavat tämän usealla eri tavalla, esimerkiksi kansallisilla ohjelmilla, erityisillä koordinointimenetelmillä, puitelainsäädännöllä, aktivoimisella sekä edistämällä yksilöllisiä integroitumiskeinoja.

Politiikkaa koskevan yhteistyön tukemiseksi jäsenvaltioiden välillä ja syrjäytymisen torjunnan sisällyttämiseksi kaikkeen asiaankuuluvaan politiikkaan ohjelmassa korostetaan erityisesti integroituja, kumppanuuksiin perustuvia ja osallistuvia lähestymistapoja, niihin liittyviä hyviä käytäntöjä ja seurantaa. Ohjelman taustalla olevan strategian painopiste on siten investoida Yhteisön tasolla tapahtuvaan analyysiin, tiedonhankintaan ja ymmärrykseen, mikä auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan kyseiset tavoitteet vastavuoroisen oppimisprosessin puitteissa. Ohjelmalla edistetään analyysien ja hyvien käytäntöjen vaihtoa maiden välillä, jotta osapuolet voivat parantaa politiikkaansa ja toimintaansa. Tällaisessa yhteistyössä käsiteltävät aiheet yksilöidään jäsenvaltioiden kanssa niiden kansallisten toimintasuunnitelmien perusteella. Päätösehdotuksessa tarkoitetulla ohjelmakomitealla on tässä merkittävä asema.

3. Tavoitteet

Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti ohjelman kokonaistavoite on edistää yhteistyötä, jonka avulla unioni ja sen jäsenvaltiot voivat vaikuttaa merkittävästi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamiseen neuvoston asettamien tavoitteiden mukaisesti.

Ohjelman tavoitteina olisi erityisesti oltava yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikan ja toimien tehokkuuden ja vaikuttavuuden edistäminen

- parantamalla sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtämistä,

- järjestämällä politiikkaan liittyvää yhteistyötä ja keskinäistä oppimista kansallisissa toimintasuunnitelmissa ja

- kehittämällä toimijoiden mahdollisuuksia käsitellä sosiaalista syrjäytymistä tehokkaalla tavalla, erityisesti verkottumalla EU:n tasolla.

4. Toimet

Ohjelman toimet jaetaan tavoitteiden saavuttamiseksi kolmeen toisiaan tukevaan toimintalinjaan.

Toimintalinja 1: Sosiaalisen syrjäytymisen piirteiden, syiden, kehityksen ja suuntauksien tarkastelu. Tähän kuuluvat yleisten mittausmenetelmien kehittäminen, vertailevien tilastojen laatiminen ja levitys jäsenvaltioissa ja yhteisössä sekä aihekohtaisten tutkimusten laatiminen sosiaalista syrjäytymistä koskevan tietämyksen edistämiseksi jäsenvaltioissa. Tämän toimintalinjan tärkeys liittyy Lissabonin Eurooppaneuvoston päätelmään kehittää kansallisia toimintaohjelmia ja uuteen yhteistyömekanismiin sosiaalisen syrjinnän torjumiseksi sekä tarpeeseen kehittää tässä yhteydessä asianmukaisia määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita ja kiintopisteitä, jotka mahdollistavat määräajoin toistuvan valvonnan, evaluaation ja vertaisryhmäarvioinnin. Tämä edellyttää erityistä yhteistyötä tilastoinnin ja metodologian parantamiseksi sekä sosiaalisen syrjinnän ymmärtämiseksi sekä politiikkojen kehittämistä sosiaalisen syrjinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Erityisiä toimia ehdotetaan tilastollisen työn suhteen yhteistyössä kansallisten tilastokeskusten kanssa.

Toimintalinja 2: Politiikkaan liittyvä yhteistyö sekä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihto. Tähän toimintalinjaan kuuluvat kansainväliset toimenpiteet tukevat jäsenvaltioita kansallisten toimintasuunnitelmien valmistelemisessa, toteuttamisessa, seurannassa ja arvioinnissa sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. Tukea tarjotaan erityisesti eurooppalaisten organisaatioiden, jäsenvaltioiden tai muiden keskeisten toimijoiden jäsenvaltioiden aktiivisella tuella järjestämiin seminaareihin, kokouksiin, Euroopan laajuisiin seminaareihin, joissa käsitellään määrällisten ja laadullisten indikaattorien ja esikuvien kehittämistä keinona vertailla parhaita käytäntöjä sekä arvioida toimia ja kokemuksia. Lisäksi tuetaan säännöllisin väliajoin toteutettavaa seurantaa, arviointia, vertaisarviointia sekä vastavuoroisen oppimisen prosesseina järjestettyjä tutkimuksia. Viimeinen toimenpide koskee sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan EU:n vuosittaisen katsauksen laatimista ja levitystä. Katsauksessa esitetään kansallisten toimintasuunnitelmien sekä asiaankuuluvan yhteisön politiikan ja toimien senhetkinen tila.

Toimintalinja 3: Vuoropuhelun edistäminen osapuolten välillä ja verkottumisen tukeminen. Tähän toimintalinjaan kuuluvien toimenpiteiden tarkoituksena on tukea Euroopan tasolla laajapohjaista poliittista vuoropuhelua ja keskustelua sosiaalisesta syrjäytymisestä. Niihin sisältyvät köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osallistuvien keskeisten eurooppalaisten verkkojen perusrahoitus sekä yhdessä EU:n puheenjohtajavaltion kanssa vuosittain järjestettävä sosiaalista syrjäytymistä käsittelevä EU:n pyöreän pöydän kokous.

Ohjelman kaikissa toimissa noudatetaan tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatetta.

Erityistä huomiota kiinnitetään osaamisyhteiskuntaan liittyviin syrjäytymistä koskeviin aiheisiin.

5. Lisäarvon, yhteisvaikutuksen ja täydentävyyden optimointi

Jotta ohjelmasta saataisiin paras mahdollinen hyöty, on tärkeää että siinä tuetut toimet eivät ole päällekkäisiä yhteisön muiden toimien kanssa. Lisäksi ohjelman tuloksia on käytettävä aina, kun se on mahdollista, yhteisön muiden välineiden osallisuutta edistävien vaikutusten parantamiseksi. Tämä voidaan saavuttaa seuraavalla tavalla:

- Ohjelman toimia ohjataan ainoastaan kohti poliittista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevan uuden avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpanon yhteydessä. Ohjelmasta ei osarahoiteta pienoishankkeita, joiden tavoitteena on sosiaalisen syrjäytymisen torjunta paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla ja syrjäytyneiden suora tukeminen. Tämä kuuluu jäsenvaltioiden kansallisiin toimintasuunnitelmiin, joita voidaan tarpeen mukaan täydentää yhteisön erityisvälineillä. Niitä ovat rakennerahastot tavoitteisiin 1 ja 2 kuuluvilla alueilla tai Euroopan sosiaalirahasto tavoitteeseen 3 kuuluvalla alueella sekä sen uusi Equal-yhteisöaloite aloilla, jotka liittyvät työmarkkinoille integroitumiseen.

- Ohjelmasta ei tueta myöskään kansainvälisiä yhteistyötoimia ja poliittisia toimia, vaikka toimet liittyvät sosiaaliseen syrjäytymiseen, jos ne kuuluvat johonkin erityiseen yhteisötoimeen kuten syrjimättömyyttä tai naisten ja miesten välistä tasa-arvoa työllistymisessä koskevaan toimeen. Erityistä huomiota kiinnitetään kuitenkin ohjelmasta saatavan tiedon ja kokemuksen käyttämiseen mahdollisimman hyvin, koska ohjelma on suunniteltu tukemaan kansallisten toimintasuunnitelmien kehittämistä ja edistämään niiden innovatiivisia, integroituja ja kumppanuuteen perustuvia ratkaisuja. Samanaikaisesti ohjelmasta ja kansallisista toimintasuunnitelmista saadut kokemukset ja hyvät käytännöt on tarpeen saada yhteisön muiden ohjelmien ja välineiden käyttöön, jotta niiden välillä voidaan päästä mahdollisimman suureen yhteisvaikutukseen.

- Asiaa voidaan edistää perustamalla komissioon erityinen yksikköjen välinen ryhmä. Ryhmän tehtävänä on sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan sisällyttäminen yhteisön politiikkaan yleisesti, mukaan luettuina rakennerahastojen mukaiset toimet. Lisäksi se pyrkisi edistämään niiden yhteisön välineiden syrjäytymistä ehkäisevää vaikutusta, joissa sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on jo tärkeä tavoite. Tämä voisi sisältää Euroopan työllisyysstrategian, sosiaalisen suojelun yhtenäisen strategian, syrjintää ja sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevat ohjelmat ja toimet, tutkimus- ja koulutusalan toimet sekä julkisen terveyden alan. Erityisen huomion kohteena on Yhteisörahoitteisen taloudellis-sosiaalisen tutkimuksen tulosten täysimääräinen hyväksikäyttö. Tämän yksikköjen välisen työn tulokset julkaistaan avoimella ja käyttäjäystävällisellä tavalla ohjelman yhteydessä. Lisäksi alaa käsittelevissä komiteoissa ja ryhmissä tarjotaan jäsenvaltioiden edustajille asianmukaisia tietoja ohjelman kehittymisestä. Erityistä huomiota kiinnitetään tältä osin ryhmään, joka perustetaan osana sosiaalisen suojelun uudenaikaistamisstrategiaa [4].

[4] Katso komission ehdotus neuvoston päätökseksi sosiaalisen suojelun komitean perustamisesta (KOM(2000) 134, lopullinen, 13. maaliskuuta 2000.

- Jäsenvaltiot ovat suurelta osin vastuussa rakennerahastojen mukaisten toimien toteuttamisesta. Niiden on järjestettävä kansallisen tason rakennerahastoista ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntapolitiikoista vastaavien virkamiesten välinen tiivis yhteistyö. Koordinoinnissa on kiinnitettävä erityistä huomiota sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan rakennerahastojen mukaisissa toimissa sisällyttämällä syrjäytymisen torjunta jäsenvaltioiden työllisyys-, koulutus-, terveydenhuolto- ja asuntopolitiikkaan. Tämä on kansallisten toimintasuunnitelmien tärkeä osa.

6. Yhteistyö unionin ulkopuolisten maiden kanssa

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen mukaisesti ja osana liittymistä valmistelevaa strategiaa yhteisön politiikan tavoitteena on tehdä yhteisöohjelmiin osallistuminen mahdolliseksi EFTA-maille ja jäsenyyttä hakeneille maille mahdollisimman laajasti. Tähän ohjelmaan osallistuminen on kyseisille maille erityisen tärkeää, koska sen on suunniteltu edistävän kokonaisstrategiaa, jolla voidaan saavuttaa Lissabonissa sovittu unionin ensi vuosikymmenen strateginen tavoite. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistaminen EU:n tasolla sovittujen tavoitteiden perusteella on osa unionin talouksien ja yhteiskuntien uudenaikaistamista. Se tietämys ja kokemus, jonka tämän ohjelman mukainen yhteistyö tuo mukanaan, on erittäin merkittävää jäsenyyttä hakeneille maille, joissa haaste on yleisesti ottaen vielä suurempi kuin EU:ssa.

2000/0157 (COD)

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön toimintaohjelman käynnistämisestä sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 137 artiklan 2 kohdan 2 ja 3 alakohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen [5],

[5] EYCL C [...], [...], s. [...].

ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [6],

[6] EYVL C [...], [...], s. [...].

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [7],

[7] EYVL C [...], [...], s. [...].

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklan menettelyä [8],

[8] EYVL C [...], [...], s. [...].

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Yhteisön yhtenä tehtävänä on perustamissopimuksen 2 artiklan mukaisesti edistää elintasoa ja elämänlaatua koko yhteisön alueella.

(2) Yhteisön ja sen jäsenvaltioiden tavoitteena on perustamissopimuksen 136 artiklan mukaisesti oltava syrjäytymisen torjunta pitäen mielessä Torinossa 18. lokakuuta 1961 allekirjoitetussa Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja vuonna 1989 tehdyssä työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa esitetyt sosiaaliset oikeudet.

(3) Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea ovat kehottaneet yhteisöä lujittamaan osallistumistaan jäsenvaltioiden toimiin sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.

(4) Komission 1. maaliskuuta 2000 antamassa tiedonannossa "Tavoitteena osallisuutta edistävä Eurooppa" [9] esitettiin sosiaalisen syrjäytymisen tuoma haaste ja jäsenvaltioiden ja yhteisön siihen antamat nykyiset poliittiset vastaukset ja tähän perustuen ehdotettiin, että EU:n yhteistyötä sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi vauhditetaan.

[9] KOM (2000) 79 lopullinen.

(5) Lissabonissa 23.-24. maaliskuuta 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa sisällytettiin sosiaalisen osallisuuden edistäminen luontaisena osana unionin kokonaisstrategiaan, jotta saavutettaisiin ensi vuosikymmenen strateginen tavoite tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi osaamiselle rakentuvaksi taloudeksi, joka pystyy ylläpitämään kestävää talouskasvua ja luomaan entistä useampia, entistä laadukkaampia työpaikkoja sekä entistä suurempaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

(6) Lisäksi Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti, että uusi osaamiseen perustuva yhteiskunta tarjoaa mahdollisuuksia sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen luomalla taloudelliset olosuhteet entistä suuremmalle hyvinvoinnille korkean kasvu- ja työllisyysasteen avulla sekä luomalla uusia yhteiskuntaan osallistumisen tapoja ja sen vaaran pienentämiseen, että kuilu uutta tietoa käyttävien ja siitä syrjäytyneiden välillä syvenee - ja että toimia olisi kohdennettava tämän vaaran välttämiseen ja uusien mahdollisuuksien maksimointiin.

(7) Lisäksi Eurooppa-neuvosto sopi, että sosiaalista syrjäytymistä torjuvan politiikan olisi perustuttava kansallisten toimintasuunnitelmien ja komission yhteistyöaloitteiden avoimeen koordinointiin.

(8) Tämän komission aloitteen, joka käsittää ehdotuksen monivuotiseksi toimintasuunnitelmaksi jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämisestä, tavoitteena on tiedon lisääminen, tietojenvaihdon ja parhaiden käytäntöjen kehittäminen sekä kokemusten arviointi sosiaalisen syrjäytymisen torjuntapolitiikkojen tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseksi.

(9) Monilla eurooppalaisilla kansalaisjärjestöillä on kokemusta ja asiantuntemusta sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta sekä toiminnasta Euroopan tasolla syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten puolestapuhujina. Ne voivat sen vuoksi edistää merkittävästi sosiaalisen syrjäytymisen eri muotojen ja vaikutusten ymmärtämistä sekä varmistaa, että ohjelman suunnittelussa, toteuttamisessa ja seurannassa otetaan huomioon sosiaalisessa syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten kokemukset.

(10) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [10] 2 artiklan mukaisesti päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteitä sovelletaan käyttämällä kyseisen päätöksen 3 artiklassa esitettyä neuvoa-antavaa menettelyä.

[10] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(11) Komissio varmistaa tarvittaessa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisötoimen lisäarvon lujittamiseksi kaikilla tasoilla tämän päätöksen ja muiden asianmukaisten yhteisön politiikan, välineiden ja toimien, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston mukaisten toimien toteuttamisen yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden.

(12) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA-sopimuksessa) määrätään laajemmasta sosiaalialan yhteistyöstä toisaalta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä sekä toisaalta Euroopan yhteisön ja Euroopan talousalueeseen osallistuvien EFTA-maiden välillä (EFTA/ETA). Sopimukseen olisi lisättävä määräys, jolla osallistuminen tähän ohjelmaan tehdään mahdolliseksi jäsenyyttä hakeneille Keski- ja Itä-Euroopan maille Eurooppa-sopimusten, niiden lisäpöytäkirjojen ja kunkin maan assosiointineuvoston edellytysten mukaisesti, Kyprokselle ja Maltalle lisämäärärahoilla maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti sekä Turkille lisämäärärahoilla maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti.

(13) Tähän päätökseen sisältyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen sopimuksen (6. toukokuuta 1999) 33 kohdan mukainen rahoitusohje.

(14) Perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklassa määrätään, että yhteisön tehtävä on miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistäminen ja että yhteisö pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä ja edistämään tasa-arvoa. Sukupuoli on keskeinen aihe, joka liittyy huomattavassa määrin syrjäytymisen vaikutuksiin ja syihin.

(15) On tärkeää seurata ja arvioida ohjelman toteuttamista ohjelman tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi.

(16) Perustamissopimuksen 5 artiklan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti ehdotetun päätöksen tavoitteita, jotka koskevat yhteisön osallistumista sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan, ei voida saavuttaa riittävällä tavalla yksittäisissä jäsenvaltioissa, koska tarvitaan muun muassa monenvälistä kumppanuutta, kansainvälistä tietojenvaihtoa ja hyvien käytäntöjen levitystä yhteisössä. Päätös koskee vain sitä, mitä tarvitaan näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Ohjelman käynnistäminen

Yhteisön toimintaohjelma sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämisestä, jäljempänä "ohjelma", hyväksytään ajanjaksoksi 1. tammikuuta 2001 - 31. joulukuuta 2005.

2 artikla

Periaatteet

1. Ohjelma on osa jäsenvaltioiden välistä avointa koordinointimenetelmää sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi, ja se yhdistetään kansallisiin toimintasuunnitelmiin.

2. Ohjelma ja kansalliset toimintasuunnitelmat edistävät sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtämistä entistä paremmin, sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan sisällyttämistä jäsenvaltioiden ja yhteisön politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä jäsenvaltioiden ensisijaisten toimien edistämistä kunkin maan tilanteen mukaisesti.

3. Ohjelman kokonaistavoitteena on edistää yhteistyötä, jolla unioni ja jäsenvaltiot voivat vaikuttaa merkittävästi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamiseen neuvoston sopimien tavoitteiden mukaisesti.

4. Ohjelman mukaisten toimien suunnittelussa, toteuttamisessa ja seurannassa otetaan huomioon kaikilla asianmukaisilla tasoilla jäsenvaltioiden sekä köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ihmisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja vapaaehtoisjärjestöjen sekä muiden köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osallistuvien yhteiskunnallisten toimijoiden kokemukset.

3 artikla

Tavoitteet

Ohjelmassa tuetaan yhteistyötä, jonka avulla unioni ja sen jäsenvaltiot voivat parantaa sosiaalisen syrjäytymisen torjuntapolitiikan tehokkuutta ja vaikuttavuutta seuraavilla keinoilla:

- sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtäminen entistä paremmin,

- alan poliittisen yhteistyön ja vastavuoroisen oppimisen järjestäminen kansallisten toimintasuunnitelmien yhteydessä sekä

- toimijoiden mahdollisuuksien parantaminen, jotta ne voivat vastata sosiaaliseen syrjäytymiseen entistä tehokkaammin erityisesti verkottumalla EU:n tasolla.

4 artikla

Yhteisön toimet

1. Edellä 3 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan toteuttaa seuraavat kansainväliset toimet:

- sosiaalisen syrjäytymisen piirteiden, syiden, kehityksen ja suuntausten analyysi, mukaan luettuina vertailutilastotietojen keruu, yhteisten menettelytapojen kehittäminen ja aihekohtaiset tutkimukset,

- alan poliittinen yhteistyö ja tietojen sekä parhaiden käytäntöjen vaihto määrällisten ja laadullisten indikaattoreiden sekä esikuvien laatimisen, jaksoittaisen seurannan, arvioinnin ja vertaisarvioinnin perusteella sekä

- useita osapuolia sisältävän vuoropuhelun edistäminen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osallistuvien kansalaisjärjestöjen välisen verkottumisen edistäminen Euroopan tasolla.

2. Edellä 1 kohdassa esitetyt yhteisötoimien toteuttamista koskevat järjestelyt esitetään liitteessä.

5 artikla

Toteuttaminen

1. Komissio

- varmistaa ohjelmaan kuuluvien yhteisötoimien toteuttamisen,

- vaihtaa säännöllisesti näkemyksiä kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten kanssa Euroopan tasolla ohjelman suunnittelusta, toteuttamisesta ja seurannasta sekä politiikkaan liittyvistä suuntaviivoista. Komissio ilmoittaa mielipiteensä 7 artiklassa tarkoitetulle komitealle sekä

- edistää aktiivista kumppanuutta ja vuoropuhelua kaikkien ohjelmaan osallistuvien kumppanien välillä sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan yhdennetyn ja koordinoidun lähestymistavan edistämiseksi.

2. Komissio toteuttaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarvittavat toimenpiteet

- edistääkseen kaikkien osapuolten osallistumista ohjelmaan,

- varmistaakseen ohjelman mukaisesti toteutettujen toimien tulosten levittämisen ja

- tarjotakseen asianmukaisia tietoja ja julkisuutta sekä järjestääkseen ohjelmasta tuettujen toimien seurannan.

6 artikla

Rahoitus

1. Rahoitusohje ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitetuksi ajanjaksoksi on 70 miljoonaa euroa.

2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.

7 artikla

Komitea

1. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jota johtaa komission edustaja (jäljempänä "komitea").

2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY 3 artiklaa siltä osin kuin kysymys on artiklan 7 3. kohdasta sekä artiklasta 8.

3. Komission edustaja kuulee komiteaa erityisesti

- yleisistä suuntaviivoista ohjelman toteuttamiseksi,

- vuosittaisista määrärahoista ja rahoituksen jakamisesta eri toimenpiteiden kesken ja

- vuosittaisesta työsuunnitelmasta ohjelman toimien toteuttamiseksi ja komission ehdotuksista rahoitustuen valintaperusteiksi.

4. Varmistaakseen ohjelman yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden muihin 8 artiklassa mainittuihin toimenpiteisiin nähden komissio tiedottaa komitealle säännöllisesti muista yhteisötoimista, joilla edistetään sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa. Komissio tekee tarvittaessa säännöllistä rakenteellista yhteistyötä komitean ja muuta asianmukaista politiikkaa, välineitä ja toimia varten perustettujen seurantakomiteoiden kanssa.

8 artikla

Yhdenmukaisuus ja täydentävyys

1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yleisen yhdenmukaisuuden yhteisön muuhun politiikkaan, välineisiin ja toimiin nähden erityisesti laatimalla asianmukaiset mekanismit ohjelman toimien koordinoimiseksi tutkimukseen, työllisyyteen, syrjimättömyyteen, naisten ja miesten väliseen tasa-arvoon, sosiaaliseen suojeluun, koulutukseen, nuorisopolitiikkaan ja terveydenhuoltoon sekä yhteisön ulkosuhteisiin liittyviin asiaankuuluviin toimiin.

2. Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimet johdonmukaisuuden ja täydentävyyden varmistamiseksi tämän ohjelman toimien sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutettavien toimien välillä.

3. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat johdonmukaisuuden ja täydentävyyden tämän ohjelman ja rakennerahastojen mukaisten yhteisötoimien, erityisesti Equal-yhteisöaloitteen, välillä.

9 artikla

EFTA- ja ETA-maiden, Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden sekä Kyproksen, Maltan ja Turkin osallistuminen

Ohjelmaan voivat osallistua

- EFTA- ja ETA-maat ETA-sopimuksen edellytysten mukaisesti,

- assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja kunkin maan assosiointineuvoston päätöksessä olevien edellytysten mukaisesti sekä

- Kypros, Malta ja Turkki lisämäärärahoilla kunkin maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti.

10 artikla

Seuranta ja arviointi

1. Komissio seuraa ohjelmaa säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 7 artiklassa esitettyjen menettelyjen mukaisesti.

2. Komissio arvioi ohjelmaa sen kolmannen vuoden päättymiseen mennessä sekä ohjelman lopussa riippumattomien asiantuntijoiden avulla. Arvioinnissa arvioidaan 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden mukaisesti toteutettujen toimien asianmukaisuus ja tehokkuus. Lisäksi siinä tutkitaan ohjelman kokonaisvaikutukset. Arvioinnissa tarkastellaan myös ohjelman mukaisen toimen ja yhteisön politiikan, välineiden ja toimenpiteiden mukaisten toimien täydentävyys.

3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle loppukertomuksen ohjelman toteuttamisesta viimeistään 31. joulukuuta 2006.

11 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

LIITE

Ohjelman toteuttaminen

1. Toimintalinjat

Edellä 3 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja 4 artiklassa esitettyjen yhteisötoimien toteuttamiseksi kansainvälisessä toimintakehyksessä voidaan toteuttaa seuraavat toimet:

Toimintalinja 1: Sosiaalisen syrjäytymisen piirteiden, kehityksen, syiden ja suuntausten analyysi

Tämän toimintalinjan tärkeys liittyy Lissabonin Eurooppaneuvoston päätelmään kehittää kansallisia toimintaohjelmia ja uuteen yhteistyömekanismiin sosiaalisen syrjinnän torjumiseksi sekä tarpeeseen kehittää tässä yhteydessä asianmukaisia määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita ja kiintopisteitä, jotka mahdollistavat määräajoin toistuvan valvonnan, evaluaation ja vertaisryhmäarvioinnin. Tämä edellyttää erityistä yhteistyötä tilastoinnin ja metodologian parantamiseksi sekä sosiaalisen syrjinnän ymmärtämiseksi sekä politiikkojen kehittämistä sosiaalisen syrjinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Erityisiä toimia ehdotetaan tilastollisen työn suhteen yhteistyössä kansallisten tilastokeskusten kanssa.

Tämän edistämiseksi tuetaan seuraavia toimenpiteitä:

1.1 Tutkimuksia ja kokouksia koskien yhteisten menetelmien kehittämistä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen, niiden laajuuden, piirteiden, kehityksen, syiden ja suuntausten mittaamiseksi.

1.2 Vertailevien tilastotietojen keruu ja levittäminen jäsenvaltioissa ja yhteisötasolla. Toimenpiteellä olisi tuettava yhteistyötä kansallisten tilastotoimistojen ja komission välillä sekä parannettava tilastojen vertailulähteitä yhteisötasolla ja niiden vaikutusta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen tarkasteluun.

1.3 Aihekohtaisten tutkimusten laatiminen sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtämiseksi, yhteisten aiheiden käsitteleminen jäsenvaltioiden politiikan kehittämisen yhteydessä, mukaan luettuina esille tulevat osaamisyhteiskuntaan liittyvät aiheet.

Toimintalinja 2: Politiikkaan liittyvä yhteistyö sekä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihto

Politiikkaan liittyvän yhteistyön ja vastavuoroisen oppimisen edistämiseksi kansallisen toimintasuunnitelman yhteydessä tuetaan seuraavia kansainvälisiä toimia:

2.1 Kansainväliset vaihtotoimet, joiden tarkoituksena on siirtää tietoja ja hyviä käytäntöjä sekä kehittää vertaisarviointia kansallisten toimintasuunnitelmien yhteydessä politiikkaan liittyvissä kokouksissa ja seminaareissa, joissa käsitellään esikuvia tai politiikkaa ja käytäntöjä tai muita vaihdon muotoja, kuten strategioiden yhteistä kehittämistä ja tietojen yhteistä levittämistä ja jotka järjestetään jäsenvaltioiden eurooppalaisten organisaatioiden ja/tai muiden keskeisten toimijoiden aloitteesta jäsenvaltioiden osallistuessa niihin aktiivisesti.

2.2 Indikaattoreiden ja esikuvien kehittämiseen liittyvä sekä osaamiseen perustuvaa yhteiskuntaa koskeva asiatuntijatoiminta ja erityistutkimukset.

2.3 Sosiaalista syrjäytymistä käsittelevä EU:n vuosikertomus, jossa esitetään kansallisten toimintasuunnitelmien nykytila sekä Euroopan tasolla toteutetut keskeisten politiikan alojen toimet, jotka koskevat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa.

On muistettava, että sosiaalinen syrjäytyminen on monitahoinen ilmiö, ja huomiota on kiinnitettävä sosiaalista suojelua, työllisyyttä, koulutusta, terveydenhuoltoa ja asumista koskevan politiikan asianmukaiseen kehittämiseen.

Toimintalinja 3: Useiden osapuolten osallistuminen ja tuki verkottumiseen EU:n tasolla

Viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan aktiivisen osallistumisen edistämiseksi voidaan tukea seuraavia toimenpiteitä:

3.1 Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osallistuvien keskeisten eurooppalaisten verkkojen perusrahoitus.

3.2 Sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa käsittelevä vuosittain järjestettävä EU:n pyöreän pöydän kokous. Kokous järjestetään tiiviissä yhteistyössä EU:n puheenjohtajavaltion kanssa.

2. Yleisiä huomioita

Ohjelmassa on otettava huomioon yhteisön muun politiikan, välineiden ja toimien mukaisten valmistelevien toimien ja toiminnan tulokset.

Ohjelman mukaisen toiminnan suunnittelussa, toteuttamisessa ja seurannassa on otettava huomioon köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ihmisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osallistuvien yhteiskunnan muiden toimijoiden kokemukset. Ohjelman kaikissa toimissa noudatetaan tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatetta. Ohjelman toimia voidaan mukauttaa tai täydentää 7 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vuosittaisen arvion perusteella.

Ohjelman täytäntöönpano saattaa edellyttää: teknistä ja hallinnollista apua toisaalta Komission ja toisaalta edunsaajien hyväksi tai taloudellisia tukitoimia.

3. Tukihakemusten jättäminen

Toimintalinja 1: Tämä toimintalinja pannaan täytäntöön pääasiassa tarjouspyyntöjen avulla. Kansallisten tilastotoimistojen kanssa toteutettavaan yhteistyöhön sovelletaan Eurostatia koskevia menettelyjä.

Toimintalinja 2: Kohdan 2.1 toimet toteutetaan vuosittain ehdotuspyyntöjen perusteella (komissio saattaa järjestää jotkin politiikkaa koskevat kokoukset ja seminaarit suoraan). Ehdotuksiin on sisällyttävä toimijoita vähintään neljästä jäsenvaltiosta. Ehdotuksia voivat toimittaa komissiolle eurooppalaiset organisaatiot ja jäsenvaltiot (tai organisaatiot, joissa jäsenvaltiot ovat mukana). Kohdan 2.2 ja 2.3 toimet edellyttävät erityistä tarjouspyyntöä.

Toimintalinja 3: Kohdan 3.1 mukaisissa toimissa tukea voidaan myöntää eurooppalaisille verkoille, jotka täyttävät komission yhdessä 7 artiklan mukaisen komitean kanssa laatimat perusteet. Kohdan 3.2 toimia voidaan tukea jäsenvaltioiden tukihakemusten perusteella.

4. Toimien toteuttaminen

Toteutettavat toimet voidaan rahoittaa tarjouspyynnön mukaisesti tehdyillä palvelusopimuksilla tai yhteisrahoitukseen muiden rahoituslähteiden kanssa myönnettävillä tuilla. Jälkimmäisessä tapauksessa komission rahoitustuki ei saa ylittää yleisesti ottaen 80:a prosenttia tuensaajalle aiheutuvista kustannuksista.

Komissio voi edellyttää lisävaroja ohjelman toteuttamiseen, asiantuntijoiden käyttö mukaan luettuna. Näistä edellytyksistä päätetään komission varojen jakamista koskevan käynnissä olevan arvioinnin yhteydessä.

Ohjelman toteuttamisessa komissio voi käyttää komission ja tuensaajien hyödyksi teknistä tai hallinnollista apua tunnistamiseen, valmisteluun, hallinnointiin, seurantaan, tarkastukseen ja valvontaan liittyvissä tehtävissä.

Lisäksi komissio voi toteuttaa tiedotus-, julkaisu- ja levittämistoimia sekä arviointitutkimuksia ja järjestää seminaareja, konferensseja tai muita asiantuntijatapaamisia.

Komissio valmistelee vuosittain painopistealueita ja toimia koskevan työsuunnitelman. Lisäksi se erittelee järjestelyt ja perusteet, joita sovelletaan kyseisen ohjelman toimien valinnassa ja rahoituksessa. Tässä yhteydessä se kuulee 7 artiklassa tarkoitettua komiteaa.

Toimien toteuttamisessa noudatetaan täysin tietosuojaan liittyviä periaatteita.

Rahoitusselvitys

1. TOIMENPITEEN NIMI

Yhteisön toimintaohjelman käynnistäminen sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi.

2. BUDJETTIKOHDAT

B3-4105 valmistelevat toimenpiteet sosiaalisen

B3-4105A syrjäytymisen torjumiseksi ja ehkäisemiseksi

A-70 yleisrahoitusosuus

3. OIKEUSPERUSTA

* EY:n Perustamissopimuksen 137 artiklan toisen kappaleen toinen ja kolmas alakohta

* Ehdotus neuvoston ja parlamentin päätökseksi Yhteisön toimista jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi sosiaalisen syrjinnän alalla, jonka soveltaminen aloitettaneen vuonna 2001.

4. TOIMENPITEEN KUVAUS

4.1. Tavoitteet

Ohjelmasta tuetaan yhteistyötä, jonka avulla unioni ja jäsenvaltiot parantavat sosiaalista syrjäytymistä torjuvan politiikkansa tehokkuutta ja vaikuttavuutta seuraavin keinoin:

- parannetaan sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtämistä

- organisoidaan alaa koskeva yhteistyö ja keskinäinen oppiminen kansallisten toimintasuunnitelmien yhteydessä

- edistetään toimijoiden mahdollisuuksia, jotta ne voivat vastata sosiaaliseen syrjäytymiseen tehokkaasti erityisesti verkottumalla EU:n tasolla.

4.2. Jakso

1. tammikuuta 2001 - 31. joulukuuta 2005.

5. MENOJEN LUOKITUS

5.1. Ei-pakolliset menot

5.2. Jaksotetut määrärahat

5.3. Odotettu tulolaji: ei ole

6. MENOLAJI

6.1. Komission aloitteen perusteella sovittujen tutkimussopimusten ja palvelujen tarjoamisen, asiantuntijatapaamisten sekä kokousten ja seminaarien järjestäminen, julkaiseminen ja tietojen levittäminen.

6.2. Tukiosuus yleensä alle 80 prosenttia kaikista tukikelpoisista menoista Euroopan tasolla toimivien organisaatioiden yleisten juoksevien menojen kattamiseen (toimi 3.1) sekä määrärahat kansainväliseen yhteistyöhön ja kokemusten vaihtoon suoranaisesti liittyvien menojen kattamiseen (toimi 2.1 ja toimi 3.2).

7. RAHOITUSVAIKUTUKSET

Arvioinnit on tehty saatujen kokemusten ja erityisesti edellä mainituista budjettikohdista aiempina vuosina tuetuista toimista aiheutuneiden menojen perusteella. Jakauma on annettu ohjeeksi, ja se kattaa ainoastaan toimenpiteet, jotka merkitään suoraan ohjelman budjettikohtiin. Erityistä huomiota kiinnitetään ensimmäisenä vuonna toteutettujen valmistelevien toimien selvitykseen pääomittamisen varmistamiseksi ja työn päällekkäisyyden välttämiseksi sekä asianomaisten osapuolten kanssa tehtävän tiiviin yhteistyön parhaimpien järjestelyjen toteuttamiseksi. Ohjelman vuosittaista talousarviota lisätään asteittain 11 miljoonasta eurosta (1. vuosi) 13 miljoonaan euroon (2. vuosi) 15,5 miljoonaan euroon (3. ja 4. vuosi ) sekä 15 miljoonaan euroon (5. vuosi).

7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde)

Toimintalinja 1 - Sosiaalisen syrjäytymisen analyysi

* Toimi 1.1: Yhteisten menetelmien kehittäminen

Tämä kohta käsittää tutkimukset ja siihen liittyvät tapaamiset riippumattomien asiantuntijoiden ja hallitusten asiantuntijoiden kanssa. Tapaamisissa keskustellaan edistyksestä ja ehdotuksista. Tutkimukset toteutetaan tarjouspyyntömenettelyn avulla (4-6 hanketta, joiden keskimääräiset menot ovat 100 000 - 200 000 euroa vuodessa)

0,7 M euroa.

Tapaamisista aiheutuvat kustannukset ovat 0,2 miljoonaa euroa (4-6 kokousta, joissa 40-60 osanottajaa). 0,2 M euroa.

Toimi 1,1 yhteensä 0,9 M euroa

* Toimi 1.2: Vertailevien tilastojen keruu ja levittäminen

Eurostat-menettelyjä sovelletaan toimeen 1.2 kuuluvaan kahteen toimenpiteeseen, joihin enemmän kuin 60 % toimintalinjan 1 budjetista on varattu:

- Tuki yhteistyöhön kansallisten tilastotoimistojen ja komission välillä. Vuosittainen määräraha on suuruudeltaan 500 000 - 700 000 euroa, ja se on tarkoitettu muun muassa tapaamisiin, asiantuntijoiden osallistumiseen, yksikössä tapahtuvaan koulutukseen ja tietokantayhteyksien luomiseen

0,5 M euroa

- Euroopan yhteisön kotitalouksien kyselytutkimuksen (European Community Household Panel - ECHP) yhteisrahoittaminen, sen hyödyntäminen ja tuki köyhyyttä koskevien tutkimusten ja sosiaalisen syrjäytymisen muiden analyysien parantamiseksi (esimerkiksi mukauttamalla kyselylomakkeita, otoksia, erityisiä moduuleja). 2,0 M euroa

Toimi 1.2 yhteensä 2,5 M euroa

* Toimi 1.3: Aihekohtaiset tutkimukset

Toimi 1.3. toteutetaan kilpailumenettelyn avulla. Arvioitu budjetti 1. vuodelta neljälle projektille (keskimäärin 150.000 euroa/vuosi) on 0,6 EUR.

0,6 M euroa

Selvitys tai toteutettavuustutkimukset jotka kestävät 6-12 kuukautta rahoitetaan B3-4105A:n puitteissa. 0,2 M euroa

Toimi 1.3. yhteensä 0,8 M euroa

Toimien 1.1 ja 1.3 mukaisten tutkimusten on oltava ylikansallisia ja niiden kesto voi olla 2 - 3 vuotta peräkkäisinä vuotuisina sopimuksina lukuun ottamatta toteutettavuustutkimuksia, jotka rahoitetaan B3-4105A:n puitteissa ja joiden kesto voi olla 6 - 12 kuukautta.

TOIMI 1 YHTEENSÄ (1. Vuosi) 4,2 M euroa

Toimintalinja 2 - Politiikkaan liittyvä yhteistyö ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen

* Toimi 2.1: Kansainväliset vaihtotoimet

Toimi toteutetaan pääasiassa vuosittain Euroopan organisaatioille ja jäsenvaltioille (tai organisaatioille, joihin jäsenvaltiot aktiivisesti osallistuvat) järjestettävien tarjouskilpailujen perusteella. Arvioitu talousarvio perustuu 20-30 toimenpiteeseen, joiden suuruus on noin 100 000 - 150 000 euroa (ensimmäinen vuosi; toimenpiteiden määrä kasvaa seuraavina vuosina 30-40 toimenpiteeseen; toimenpiteitä ovat kansainväliset politiikkaa koskevat tapaamiset / seminaarit, tapahtumat tai muut vaihdon muodot, jotka koskevat vähintään neljää jäsenvaltiota). 3,1 M euroa

Toimi 2.1. yhteensä 3,1 M euroa

* Toimi 2.2: Asiantuntijatyö ja erityistutkimukset

Toimi toteutetaan tarjouspyyntöjen perusteella. Toimen 2.2 arvioitu talousarvio perustuu riippumattomista asiantuntijoista koostuvan ryhmän kustannusten arviointiin (0,400) ja 5-8 erityistutkimuksen, joiden suuruus on 50 000 - 100 000 euroa, keskiarvoon. Ohjelman ulkoisen arvioinnin kustannukset sisältyvät tämän toimintalinjan kokonaismäärärahoihin.

0,7 M euroa

Toimi 2.2. yhteensä 0,7 M euroa

* Toimi 2.3: Sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskeva vuosikertomus

Myös tämä toimi edellyttää tarjouskilpailua tai palvelusopimuksia koskevan vakiosäännöksen käyttämistä.

Toimessa 2.3 noin 150 000 euroa kattaa jäsenvaltioiden ja keskeisten osapuolten kanssa järjestettävät valmistelevat tapaamiset 0.3M euroa

Loput käytetään julkaisu-, käännös- ja levityspalveluja koskevaan tarjouskilpailuun sekä kattamaan täydentävien julkaisujen tai ohjelman tuloksia koskevien tiedotustoimien kustannukset. B3-4105A 0,2M euroa

Toimi 2.3. yhteensä 0,5 M euroa

TOIMINTALINJA 2 YHTEENSÄ 4,3 M euroa

Toimintalinja 3 - Osapuolten osallistuminen ja EU:n verkottuminen

* Toimi 3.1 EU:n verkkojen perusrahoitus

Tukea myönnetään rajalliselle määrälle sellaisten kansalaisjärjestöjen Euroopan tason verkkoja ja ohjelmia, joilla on kokemusta sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta ja syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten puolestapuhujina. Tuettavien organisaatioiden valintaperusteet asetetaan kuulemalla ohjelmakomiteaa. Vuosittainen tuki voi olla 0,5-0,8 miljoonaa euroa komission hyväksymien yksityiskohtaisten työsuunnitelmien ja talousarvioiden mukaisesti.

Toimi 3.1. yhteensä 2,3 M euroa

* Toimi 3.2

Vuosittain järjestettävä sosiaalista syrjäytymistä koskeva pyöreän pöydän kokous perustuu sosiaalisesta syrjäytymisestä annettavaan vuosikertomukseen, ja se tuo yhteen kaikkien osapuolten edustajat. EU:n puheenjohtajavaltiota, joka vastaa tapahtuman järjestämisestä yhdessä komission kanssa, tuetaan vuosittain noin 200 000 eurolla.

Toimi 3.2. yhteensä 0,2 M euroa

TOIMI 3 yhteensä 2,5 M euroa.

7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken

Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (nykyiset hinnat)

TIIVISTELMÄ

>TAULUKON PAIKKA>

ERITELMÄ

>TAULUKON PAIKKA>

7.3 Talousarvion osaan (B3-4105A) sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot

Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (nykyiset hinnat)

>TAULUKON PAIKKA>

7.4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu

miljoonaa euroa

>TAULUKON PAIKKA>

8. Petostenvastaiset toimenpiteet

Vastaavat osastot toteuttavat kaikkien rahoitettavien toimien osalta ennakko-, väli- ja jälkiarvioinnin sisällön laadusta ja kustannustehokkuudesta. Määrärahojen hakulomakkeissa pyydetään tietoja mahdollisten tuensaajien henkilöllisyydestä ja laadusta, jotta heidän luotettavuutensa voidaan arvioida etukäteen. Petostenvastaiset toimenpiteet (tarkastukset ja kertomukset) sisältyvät komission ja tuensaajan välisiin sopimuksiin. Komissio tarkistaa kertomukset ja varmistaa, että työ on tehty asianmukaisesti ennen välimaksujen ja/tai lopullisten maksujen suorittamista. Erityistä huomiota kiinnitetään kaksoisrahoituksen välttämiseen. Lisäksi komissio tai tilintarkastustuomioistuin saattaa toteuttaa tarkastuksia asiakirjojen perusteella tai paikalla.

9. Kustannustehokkuusanalyysi

Rajalliset rahoitusmahdollisuudet huomioon ottaen näiden säännösten mukaisesti tuettaviin toimiin kuuluvat kustannustehokkuusanalyysin periaatteiden noudattaminen sekä toimien tarkka valinta, jotta saadaan aikaan huomattavia kerrannaisvaikutuksia ja lisäarvoa.

Ohjelman päätavoitteena on edistää sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan liittyvää yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä avoimen koordinointimenetelmän mukaisesti. Kaikissa toimissa varmistetaan jäsenvaltioiden aktiivinen osallistuminen ohjelman toteuttamiseen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntapolitiikan täytäntöönpanon parantamiseen.

Yhteistyötoimia ja tuloksia, olivatpa ne sitten indikaattoreita, tilastoja, tutkimuksia, menetelmiä, julkaisuja, tapaamisia tai muita vaihdon muotoja, tuetaan sen vuoksi ohjelmasta niiden asianmukaisuuden ja toteutettavuuden perusteella osallisuutta entistä enemmän korostavan politiikan toteuttamiseksi aloilla ja aiheissa, jotka on mainittu ensisijaisiksi aloiksi ja aiheiksi kansallisissa toimintasuunnitelmissa sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.

9.1. Erityistavoitteet:

Sosiaalisen syrjäytymisen torjunta ja ehkäiseminen on ensisijassa jäsenvaltioiden ja niiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten tehtävä. Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 137 artiklan mukaisesti yhteisö voi edistää niiden toimia.

Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi päätelmissään sosiaalisen osallisuuden edistämisestä avoimen koordinointimenetelmän mukaisesti. Tätä varten se on kehottanut komissiota esittämään vuoden 2000 kesäkuuhun mennessä alan yhteistyötä koskevan aloitteen, joka olisi yhdistettävä kansallisiin toimintasuunnitelmiin.

Jäsenvaltioiden toteuttamiin kansallisiin toimintasuunnitelmiin perustuen ohjelmassa korostetaan kansainvälistä yhteistyötä keinona parantaa ymmärtämystä ja käytäntöjä. Yhdessä jäsenvaltioiden toimien kanssa se edistää seurantaa, arviointia ja vertaisarviointia sekä vastavuoroisia oppimisprosesseja.

Ohjelman kokonaistavoitteena on edistää yhteistyötä, jonka avulla unioni ja sen jäsenvaltiot voivat vaikuttaa merkittävästi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamiseen neuvoston sopimilla tavoitteilla mitattuna.

Yhteisön ja jäsenvaltioiden eri alojen politiikan sekä toimien tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseksi on määritelty kolme osatavoitetta, jotka vastaavat ohjelman kolmea toimintalinjaa:

- sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtämisen parantaminen (erityinen painopistealue tilastoinnin ja indikaattoreiden kehittäminen)

- alan politiikan yhteistyön järjestäminen ja vastavuoroinen oppiminen kansallisten toimintasuunnitelmien yhteydessä

- toimijoiden mahdollisuuksien kehittäminen, jotta ne voivat käsitellä sosiaalista syrjäytymistä tehokkaalla tavalla erityisesti verkottumalla EU:n tasolla.

Ohjelma toimii paikallisten toimitsijoiden avulla, jotka mahdollistavat laaja-

alaisen asiantuntevan vuorovaikutuksen ohjelman toteuttamisessa

jäsenmaissa. Tavoitteena on edistää valtioiden välistä yhteistyötä

näiden toimitsijoiden sekä eri teemojen välillä. Toimitsijoiden

toimintakenttää ovat mm. kansalliset päätöksentekijät kansallisilla,

alueellisilla sekä paikallisilla hallinnon aloilla, ei-valtiolliset organisaatiot,

sosiaaliala, tutkimusinstituutit, tiedotusvälineet, päätöksenmuokkaajat ja

sosiaalisten palvelualat.

9.2. Toimenpiteen perustelut

Amsterdamin sopimuksen 137 artiklassa esitetään mahdollisuus tehdä yhteisöaloitteita yhteistyön edistämiseksi sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa.

Valmistelevat toimet ja kuulemiset Euroopan tasolla vuosina 1998-2000 tärkeimpien osapuolten kanssa ovat vahvistaneet sen, että alan yhteistyö Euroopan tasolla tuottaa lisäarvoa:

(i) silloin, kun se edistää yhtenäisen lähestymistavan, kumppanuuden ja osallistumisen periaatteita sekä syrjäytymisen torjunnan sisällyttämisestä kaikkeen asianmukaiseen politiikkaan

(ii) silloin, kun se antaa jäsenvaltioiden keskeisille osapuolille kaikilla tasoilla mahdollisuuden aloittaa tietyn määrän korkealaatuisia, poliittisia yhteistyöaloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtämistä ja arviointia sekä edistää kansainvälistä vaihtoa ja innovaatioita sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.

Tämän saavuttamiseksi ohjelmaan sisältyy kolme toimintalinjaa, jotka tukevat toisiaan ja toimivat seuraavasti:

Ensimmäisessä toimintalinjassa keskitytään sosiaalisen syrjäytymisen piirteiden, kehityksen, syiden ja suuntausten analyysiin. Tärkeä väline tässä yhteydessä on jäsenvaltioiden auttaminen yhteisten menetelmien kehittämisessä (1.1). Näitä menetelmiä tarvitaan, jos jäsenvaltiot haluavat yhdessä arvioida alan haasteita ja suuntauksia, keskustella niistä ja päästä niistä yksimielisyyteen, määritellä ne ja kerätä niistä vertailtavissa olevia tietoja. Menetelmät ovat olennaisia myös osallisuutta aiempaa enemmän korostavien lähestymistapojen, indikaattorien ja esikuvien kehittämisessä sellaisilla tärkeillä aloilla, kuten työllisyydessä, sosiaalisessa suojelussa, koulutuksessa, terveydenhuollossa ja asumisessa, joita ohjelmasta tuetaan poliittisilla aihekohtaisilla tutkimuksilla (1.3). Yhteistyö jäsenvaltioiden välillä avoimen koordinointimenetelmän mukaisesti edellyttää entistä kattavampia ja entistä paremmin vertailtavissa olevia tilastoja ja indikaattoreita. Valmisteleva työ, johon jäsenvaltioiden tilastotoimistojen edustajat sekä Eurostat ovat osallistuneet kahden viime vuoden aikana, on osoittanut, että tarvitaan parempia tilastoja ja että kustannustehokasta lähestymistapaa on kehitettävä ja jäsenvaltioiden ja yhteisön olemassa olevia tietolähteitä on vahvistettava. Ohjelmassa on hyväksytty tämä lähestymistapa edistämällä erityisesti sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevaa yhteistyötä kansallisten tilastotoimistojen ja Eurostatin välillä ja investoimalla yhteisön keskeisten tietolähteiden, kuten ECHP:n, entistä parempaan hyödyntämiseen (1.2).

Toisessa toimintalinjassa keskitytään edellistä suoremmin politiikkaan liittyvään yhteistyöhön sekä tietojen ja parhaimpien käytäntöjen vaihdon edistämiseen jäsenvaltioiden välillä. Tähän toimintalinjaan kuuluu yhteisötasolla kolme strategista välinettä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat toimia avoimella ja vastavuoroisella tavalla sekä mitata kansallisten toimintasuunnitelmien yhteydessä sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi toteutettuja toimia ja saavutettua edistystä. Näitä ovat parhaiden käytäntöjen vertailu ja vaihto, edistyksen seuranta ja vaikutusten arviointi sekä vertaisarviointi. Ensimmäisessä välineessä keskitytään kansainväliseen vaihtoon, joka on olennaista, jos ohjelman tarkoituksena on mahdollistaa jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten tapaamiset, keskustelut ja tietojenvaihto kansainvälisissä yhteyksissä. Lisäksi se tekee mahdolliseksi kansallisista toimintasuunnitelmista saatavien tietojen ja osaamisen levittämisen muilla tavoin (2.1). Toinen väline käsittää kansallisten toimintasuunnitelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa koskevan kansainvälisen asiantuntijatyön ja -tutkimuksen tukemisen (sen vuoksi myös kansainvälisen vaihdon yhteydessä kohdassa 2.1 käsitellyt toimet ja kohdassa 2.3 käsitelty vuosikatsaus). (2.2) Kolmannessa välineessä voidaan laatia vuosikatsaus ja arvioida toimintasuunnitelmia sekä EU:n tasolla saavutettuja tavoitteita köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseksi (2.3). Tämä edistää myös kunkin vuoden keväällä järjestettävän Eurooppa-neuvoston erityiskokouksen valmistelua Lissabonin päätelmien mukaisesti. Kolmen välineen yhdistämisellä politiikkaan liittyvään yhteistyöhön ja kansallisten toimintasuunnitelmien ja avoimen koordinointimenetelmän mukaisesti on tarkoitus varmistaa se, että ohjelmasta myönnettävä tuki menee tietylle määrälle korkealaatuisia ja koordinoituja toimia.

Kolmannen toimintalinjan tarkoituksena on edistää osapuolten osallistumista ja verkottumista EU:n tasolla.

Tämä toimintalinja sisältää tuen tietyille kansalaisjärjestöistä koostuville keskeisille Euroopan laajuisille verkoille, jotka toimivat sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjunnan alalla (3.1). Vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa on keskeinen osa prosessia, jolla saadaan kaikki toimijat liikkeelle sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Sen vuoksi ohjelmassa ehdotetaan, että vuoropuhelua tuetaan käyttämällä EU:n koordinointiverkkoja, jotka ovat osoittaneet kykynsä saada yhteen kansalaisjärjestöjä laajalti ja toimia syrjäytymisvaarassa olevien puolestapuhujina. On suositeltavampaa, että tuetaan rajallista määrää verkostoja selvien sitoumusten ja työohjelmien perusteella kuin että tuettaisiin useita kilpailevia tahoja ja ryhmiä, jotka toimivat ainoastaan omien etujensa puolesta.

Tämän toimintalinjan viimeinen toimenpide on sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa käsittelevän korkean tason pyöreän pöydän kokouksen järjestäminen kerran vuodessa, joko keväisin järjestettävän Eurooppa-neuvoston erityiskokouksen esikokouksena tai seurantana (3.2). Se antaisi mahdollisuuden jäsenvaltioiden ja yhteisön merkittävimmille osapuolille tavata vuosittain ja keskustella sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvistä avainaiheista. Tapahtuma järjestetään yhteistyössä puheenjohtajavaltion kanssa poliittisen näkyvyyden ja vaikutuksen varmistamiseksi ja se edistää tapahtuman sijoittamista avoimeen koordinointimenetelmään. Vuosittain julkaistava sosiaalista syrjäytymistä koskeva katsaus helpottaa poliittisesti ensisijaisten aiheiden tunnistamista.

9.3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi

Ohjelman tarkoituksena on edistää ja tukea jäsenvaltioiden entistä tehokkaampaa ja vaikuttavampaa politiikkaa sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi kansallisten toimintasuunnitelmien ja avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä. Sen vuoksi valvonta- ja arviointitoimet toteutetaan ohjelmassa siten, että niistä saadaan mahdollisimman suuri hyöty. Ohjelma on suunniteltu vaikuttamaan politiikkaan parantamalla hyvien käytäntöjen ymmärtämistä, tunnistamista ja levittämistä. Erityistä huomiota kiinnitetään kansainväliseen vaihtoon ja tutkimusten tuloksiin politiikan kehittämistä arvioitaessa.

Ohjelman seuranta ja arviointi on keskeytymätön tehtävä. Siinä kiinnitetään erityisesti huomiota ohjelman toimien tehokkuuteen, vaikuttavuuteen, asianmukaisuuteen ja hyödyllisyyteen. Seuranta ja arviointi mukautetaan eri toimiin ja toimintalinjoihin, ja siihen sisältyy laadunvalvonta, tietojenkeruu, vastuualueet ja raportoiminen. Tietojenkeruu ohjelman mukaisten toimien toteuttamisesta on osa tätä keskeytymätöntä tehtävää, ja näiden toimien edistäjillä on velvollisuus raportoida työstään ja niiden tuloksista. Ohjelmakomitealle toimitetaan komission yksiköiden valmistelemia tilanneraportteja säännöllisesti. Tämä mahdollistaa erityisten toimenpiteiden ja toimintalinjojen hienosäädön ja/tai ohjelman mukauttamisen tarpeiden ja kehityksen mukaisesti.

Lisäksi ohjelmassa suoritetaan väliarviointi (30. kesäkuuta 2004 mennessä) ja loppuarviointi (30. syyskuuta 2006 mennessä). Molemmat arvioinnit toteutetaan ulkopuolisten arvioijien avustuksella ja perustamalla erityinen ohjausryhmä. Lopullisen arvioinnin tulokset sisällytetään muille yhteisön toimielimille 31. joulukuuta 2006 mennessä toimitettavaan toteuttamista koskevaan kertomukseen.

Seuranta ja arviointi sekä tietojenkeruu rahoitetaan ohjelman talousarviosta. Kun otetaan huomioon SEM 2000 -ohjelman suositukset seurannasta ja arvioinnista, arviointiin ehdotetaan varattavaksi alustavasti 0,5 miljoonaa euroa ja seurantaan 0,35 miljoonaa euroa. Ulkopuoliset arviointiryhmät valitaan tarjouspyynnön perusteella.

Arviointityö aloitetaan ensimmäisestä vuodesta. Kustannukset sisältyvät toimintalinjaan 2.2.

10. Hallintomenot (talousarvion pääluokan iii osa A)

Tarvittavat hallinnolliset ja henkilöstöresurssit kohdistetaan olemassa olevien hallinto- ja henkilöstörakenteiden puitteissa.

10.1 Vaikutus henkilöstön määrään

>TAULUKON PAIKKA>

Yksityiskohdat ovat liitteessä

10.2 Henkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus

euroa

>TAULUKON PAIKKA>

10.3 Toiminnasta aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu

euroa

>TAULUKON PAIKKA>

Annettujen määrien on vastattava kokonaiskustannuksia, jotka aiheutuvat toimenpiteistä, jos niiden kesto on ennalta määritetty, tai 12 kuukauden kustannuksia, jos kestoa ei ole määritetty. Yllä olevan taulukon 10.3. kohdan A-7 menot katetaan työllisyysasioiden pääosaston yleisistä toimintamenoista.

Liite rahoitusselvitykseen: vaikutus toimien määrään

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>