I.JOHDANTO

Tämä on kahdeksas kuukausiraportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Se on tilannekatsaus, jossa tarkastellaan kehitystä kahden pääpilarin osalta: terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden ja niiden tukemisessa käytettävien keinojen torjunnassa sekä puolustautumisvalmiuden ja selviytymiskyvyn parantamisessa kyseisten uhkien varalta.

Euroopassa on viime viikkoina tehty jälleen kerran useita terrori-iskuja. Manchester joutui vakavan iskun kohteeksi 22. toukokuuta 2017, kun kaupungissa sijaitsevan konserttisalin ulkopuolella räjäytettiin pommi. Räjähdyksessä kuoli 22 ihmistä, joista monet olivat teini-ikäisiä. Lontoossa tapahtui jälleen uusi isku kaksitoista päivää myöhemmin, 3. kesäkuuta 2017, kun terroristit ajoivat päin London Bridge -sillalla kävelleitä jalankulkijoita ja siirtyivät sen jälkeen jalkaisin läheiselle Borough Market -torialueelle jatkaakseen iskua puukotuksin. Samantyyppinen pakettiautoisku surmasi ja vahingoitti 18. kesäkuuta 2017 viattomia ihmisiä, jotka olivat juuri poistumassa moskeijasta. Viimeksi 19. kesäkuuta 2017 terroristi yritti hyökätä poliiseja vastaan Pariisissa Avenue des Champs-Élysées kadulla, mutta hänet ammuttiin kuoliaaksi. Belgian turvallisuusjoukot ampuivat 20. kesäkuuta 2017 Brysselin keskusrautatieasemalla itsemurhapommi-iskua yrittäneen terroristin, jonka pommi ei kuitenkaan räjähtänyt. Iskujen laajuus ja yleisyys osoittavat jälleen kerran, että väkivaltaisten ääriliikkeiden torjuminen on ratkaisevan tärkeää. Jäsenvaltioiden haasteena on sekä iskujen estäminen että iskuja ruokkivan radikalisoitumisen ehkäiseminen ja torjuminen.

Tässä raportissa esitetään EU:n tasolla toteutetut toimenpiteet, joilla ehkäistään ja torjutaan radikalisoitumista. Raportissa selvitetään myös radikalisoitumisen haasteisiin vastaamisessa saavutettua edistystä, kun väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavan radikalisoitumisen ehkäisemisestä kesäkuussa 2016 annetun komission tiedonannon hyväksymisestä on kulunut yksi vuosi. Lisäksi esitetään tilannekatsaus muiden ensisijaisten turvallisuustavoitteiden toteuttamisessa saavutetusta edistyksestä sekä jatkotoimista, joilla parannetaan tietojenvaihtoa tietojärjestelmien yhteentoimivuuden avulla ja pannaan täytäntöön toimintasuunnitelma terrorismin rahoituksen torjunnan vahvistamiseksi, jotta voidaan havaita ja ehkäistä terrorismin rahoitusta.

Eurooppa-neuvoston 22.–23. kesäkuuta 2017 antamissa päätelmissä ilmaistiin ja vahvistettiin uudelleen unionin päättäväinen tahto toimia yhteistyössä verkossa leviävän radikalisoitumisen torjumiseksi, koordinoida toimia väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä niiden ideologiaan puuttumiseksi, estää terrorismin rahoitusta, edistää nopeaa ja kohdennettua tietojenvaihtoa eri lainvalvontaviranomaisten välillä, myös luotettavien kumppaneiden kanssa, ja parantaa tietokantojen yhteentoimivuutta. Myös hiljattain Taorminan huippukokouksessa annetussa terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden torjuntaa koskevassa G7ryhmän julkilausumassa esitettiin selkeä viesti kansainvälisen yhteisön päättäväisyydestä torjua terrorismin kasvavaa uhkaa sekä korostettiin, että on lisättävä yhteisiä toimia maailmanlaajuisella tasolla.

Nyt annettavassa raportissa käsitellään myös kyberuhan lisääntymistä ja esitetään sen torjuntaan tarkoitettuja lyhyen aikavälin toimia, joissa otetaan huomioon WannaCry-hyökkäyksen torjunnassa saadut kokemukset.

II. RADIKALISOITUMISEN EHKÄISEMISEEN TÄHTÄÄVÄ EU:N TOIMINTA

Vaikka väkivaltainen radikalisoituminen ei olekaan uusi ilmiö, EU:ssa viime aikoina tapahtuneet terrori-iskut ovat osoittaneet, miten hälyttävällä vauhdilla ja huolestuttavan laajasti jotkut EU:n kansalaiset ovat radikalisoituneet. Terroristien värvääjät käyttävät monentyyppisiä tekniikoita vaikuttaakseen kohteinaan oleviin haavoittuviin henkilöihin. Digitaalisten viestintävälineiden käyttö on uusi ja erityinen haaste jäsenvaltioiden viranomaisille. Sen vuoksi autettaessa jäsenvaltioita torjumaan terrorismia on keskeisen tärkeää ehkäistä radikalisoitumista monitahoisella, sekä verkossa että sen ulkopuolella toteutettavalla EU:n tason toiminnalla.

Komissio on kahden viime vuoden aikana pyrkinyt torjumaan verkossa leviävää radikalisoitumista. Se on työskennellyt yhdessä keskeisten internetpalvelujen kanssa, muun muassa EU:n internetfoorumin puitteissa, varmistaakseen, että terroristinen verkkosisältö poistetaan vapaaehtoisesti. Näiden toimien avulla terroristisen verkkosisällön poistamisessa ja verkossa olevien laittomien vihapuheiden leviämisen torjumisessa on saavutettu todellista edistystä, mutta työtä on vielä paljon. Eurooppa-neuvoston 22.–23. kesäkuuta 2017 antamissa päätelmissä todetaan, että ”Eurooppa-neuvosto odottaa EU:n internetfoorumin työn pohjalta, että toimiala perustaa toimialafoorumin ja kehittää uutta teknologiaa ja välineistöä, jolla parannetaan terroritekoihin yllyttävän sisällön automaattista tunnistamista ja poistamista. Tätä olisi tarvittaessa täydennettävä asiaankuuluvilla lainsäädäntötoimenpiteillä EU:n tasolla”. Komissio järjesti 27. kesäkuuta 2017 EU:n internetfoorumin korkeiden virkamiesten kokouksen, jossa sovittiin tärkeimpien internetpalvelujen tarjoajien kanssa toteutettavista jatkotoimista terroristisen verkkosisällön torjumiseksi. Tavoitteena on, että internetpalvelut tekisivät enemmän. Niiden pitäisi erityisesti tehostaa terroristisen sisällön automaattista tunnistamista, jakaa alaan liittyvää teknologiaa ja välineistöä pienempien yritysten kanssa, hyödyntää täysimääräisesti avainsanojen tietokantaa – muun muassa antamalla Europolille mahdollisuuden käyttää keskeisiä tietoja – sekä perustaa poistettua terroristista sisältöä koskeva ilmoitusjärjestelmä. Lisäksi komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita täydentämään Europolin internet-ilmoitusyksikön työtä ja perustamaan vastaavanlaisia kansallisia yksiköitä sekä luomaan niiden välisen verkoston internetpalvelujen ja Europolin internet-ilmoitusyksikön kanssa tehtävää yhteistyötä varten.

Kuten viimeaikaiset iskut ovat osoittaneet, radikalisoitumisen ennennäkemätön laajuus edellyttää myös lisätoimia radikalisoitumisen ehkäisyn ja torjunnan tukemiseksi kansallisella ja paikallisella tasolla. Komissio perustaa pikaisesti radikalisoitumista käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän helpottamaan EU:n politiikan kehittämistä edelleen tällä alalla. Asiantuntijaryhmän tehtävänä on vauhdittaa lisätoimia ensisijaisilla osa-alueilla, joita ovat muun muassa radikalisoituminen vankiloissa, terroristien propaganda verkossa ja palaavat ulkomaiset terroristitaistelijat. Ryhmä pyrkii työllään tukemaan radikalisoitumisen torjunnan verkostoa (RAN), joka on ollut keskeisessä asemassa komission avustaessa jäsenvaltioita tällä alalla, sekä työskentelemään paikallisten toimijoiden kanssa yhteisöjen tasolla. Verkosto esitteli hiljattain 19. kesäkuuta 2017 ”Responses to Returnees” oppaan, jossa jäsenvaltioille annetaan ohjeita siitä, miten palaaviin ulkomaisiin terroristitaistelijoihin liittyviin haasteisiin voidaan vastata. Opas sisältää alan toimijoiden strategioita, joita voidaan soveltaa konfliktialueilta palaaviin henkilöihin liittyvissä erilaisissa tilanteissa. Verkosto järjestää tulevien kuukausien aikana kansallisille viranomaisille seminaareja, joiden tarkoituksena on kehittää edelleen näitä käytäntöjä ja kannustaa jäsenvaltioiden toteuttamia toimia.

Radikalisoitumiseen liittyvät monimutkaiset haasteet edellyttävät monitahoista vastausta, muun muassa pitkän aikavälin toimenpiteitä, kuten todetaan kesäkuussa 2016 annetussa tiedonannossa väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavan radikalisoitumisen ehkäisemisestä. Komissio on viime vuoden aikana pannut täytäntöön useimmat määritetyt keskeiset toimet muilla radikalisoitumisen ehkäisemiseen ja torjuntaan liittyvillä aloilla. Jotta jäsenvaltioita voitaisiin auttaa puuttumaan vankiloissa tapahtuvaan radikalisoitumiseen, radikalisoitumisen torjunnan verkoston alaisuuteen perustettiin erillinen vankila- ja ehdonalaisoloja käsittelevä työryhmä, joka opastaa etulinjan toimijoita, kuten vankiloiden ja ehdonalaisvalvonnan henkilöstöä, psykologeja ja uskonnollisten järjestöjen edustajia. Koulutus on tärkeässä asemassa radikalisoitumisen ehkäisemisessä, ja komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin pannakseen täytäntöön Pariisin julistuksen kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla. Erasmus+ohjelma on tässä yhteydessä keskeinen väline. Kun otetaan huomioon syrjäytymisen, haavoittuvuuden ja radikalisoitumisen väliset yhteydet, 26. huhtikuuta 2017 hyväksytty Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on tärkeä osatekijä puututtaessa joihinkin radikalisoitumisen ja väkivaltaisten ääriliikkeiden perimmäisiin syihin. Komissio vahvistaa eurooppalaisten yhteiskuntien yhteenkuuluvuutta myös panemalla täytäntöön kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevan toimintasuunnitelman ja toteuttamalla kattavia toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioita ja muita toimijoita niiden kotouttamispyrkimyksissä.

Ulkoisen toiminnan alalla EU työskentelee kansainvälisillä foorumeilla – erityisesti Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestössä (Etyj) ja maailmanlaajuiseen terrorisminvastaiseen foorumiin liittyvissä elimissä. Se ehkäisee tällä tavoin radikalisoitumista Länsi-Balkanin, Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan kumppanimaissa muun muassa tarjoamalla koulutusta alan ammattilaisille sekä taloudellista tukea ruohonjuuritason aloitteille, joissa osallistutaan ehkäiseviin toimiin. Erasmus+ohjelman uusi virtuaalinen nuorisovaihtoaloite käynnistetään vuonna 2018. Sillä pyritään lisäämään kulttuurienvälistä tietoisuutta ja ymmärrystä nuorten välillä EU:ssa ja sen ulkopuolella. Radikalisoitumisen torjuntaverkosto lähetti myös asiantuntijoita tukemaan radikalisoitumista ehkäisevää toimintaa Turkissa, Länsi-Balkanin maissa ja Tunisiassa.

III. KYBERUHKIIN JA KYBERRIKOLLISUUTEEN KOHDISTUVA EU:N TOIMINTA

Kiristyshaittaohjelmaa hyödyntänyt WannaCryhyökkäys toukokuussa 2017 oli varoitus, joka toi esiin kyberturvallisuuden nykyisten puitteiden puutteita erityisesti varautumisen ja yhteistyön osalta. Kuten digitaalisten sisämarkkinoiden strategian väliarvioinnissa oli jo ennen hyökkäystä ilmoitettu, komissio aikoo tehostaa kyberturvallisuuteen liittyvää työtään, muun muassa tarkastelemalla uudelleen vuonna 2013 hyväksyttyä kyberturvallisuusstrategiaa. Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto arvioivat parhaillaan edistymistä nykyisen strategian täytäntöönpanossa. Tavoitteena on kartoittaa puutteita, jotka tulee ottaa huomioon strategian uudelleentarkastelussa syyskuussa 2017.

Samaan aikaan olisi nyt toteutettava lukuisia lyhyen aikavälin toimia WannaCryhyökkäyksen torjunnasta saatujen kokemusten perusteella, jotta vahvistetaan kykyä vastata kyberuhan lisääntymiseen. Tässä yhteydessä olisi myös edettävä nopeasti erityisesti operatiiviseen yhteistyöhön liittyvissä asioissa, jotta voidaan vahvistaa jäsenvaltioiden selviytymiskykyä.

WannaCry-hyökkäys oli ensimmäinen tapaus, joka vaati verkko- ja tietoturvadirektiivin (NIS-direktiivi) mukaisesti perustetun tietoturvaloukkauksiin reagoivien ja niitä tutkivien kansallisten yksiköiden verkoston (CSIRT-toimijoiden verkoston) yhteistyötä. Tapaus osoitti, ettei järjestelmä ollut vielä täysin toimintavalmis. Se osoitti myös, että on selvästi tarpeen nopeuttaa käynnissä olevaa työtä, jolla parannetaan olemassa olevia tietoteknisiä välineitä, sekä ottaa käyttöön lisävoimavaroja, joiden avulla voidaan jatkaa yhteistyötä kansallisten CSIRT-toimijoiden välillä. Komissio myöntää 14 jäsenvaltiolle näiden toimijoiden vahvistamiseen 10,8 miljoonaa euroa Verkkojen Eurooppa välineestä rahoitettavien kaksivuotisten hankkeiden kautta syyskuusta 2017 alkaen. Tällä hetkellä on käynnissä toinen ehdotuspyyntökierros, ja kaikkia jäljellä olevia jäsenvaltioita kehotetaan jättämään rahoitushakemuksensa.

Europolissa toimiva Euroopan kyberrikostorjuntakeskus (EC3) johti lainvalvontaviranomaisten torjuntatoimia hyökkäystä vastaan. Keskusta ja sen tarjoamia palveluja on kuitenkin vahvistettava lisäämällä sen tietoteknistä asiantuntemusta. Tätä varten Europolin hallintoneuvoston olisi syyskuuhun 2017 mennessä parannettava mahdollisuuksia ottaa palvelukseen tietotekniikan asiantuntijoita Europolin sisäisten sääntöjen mukaisesti. Tätä Europolin tekemää työtä tuetaan edelleen vuonna 2018 palkattavalla lisähenkilöstöllä.