EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 24.1.2018 COM(2018) 46 final

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE JA NEUVOSTOLLE Kolmastoista raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia



I JOHDANTO Tämä on kolmastoista kuukausiraportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Se on tilannekatsaus, jossa käsitellään kehitystä seuraavien kahden pääpilarin alalla: terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden ja niiden tukimekanismien torjunta sekä puolustusvalmiuden ja selviytymiskyvyn parantaminen kyseisten uhkien varalta. Euroopan parlamentin puhemies, neuvoston puheenjohtajana toimivan Viron pääministeri ja Euroopan komission puheenjohtaja allekirjoittivat 14. joulukuuta 2017 kyseisten kolmen toimielimen puolesta EU:n lainsäädäntöprioriteetteja vuosille 2018–2019 koskevan yhteisen julistuksen. Siinä asetetaan kansalaisten turvallisuuden parempi suojelu unionin lainsäädäntötyön ytimeen ja korostetaan jälleen kerran, miten keskeistä se on. Etusijalle asetetaan aloitteet, joilla varmistetaan, että jäsenvaltioiden viranomaiset tietävät, ketkä ylittävät EU:n yhteisen ulkorajan, luodaan turvallisuuteen, rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvät yhteentoimivat EU:n tietojärjestelmät ja vahvistetaan terrorismin ja rahanpesun torjuntaa koskevia välineitä. Tässä raportissa kuvataan edistymistä turvallisuusunioniin liittyvien lainsäädäntöprioriteettien täytäntöönpanossa. Työ turvallisuusunionin toteuttamiseksi on komission vuoden 2018 työohjelman ensisijaisia tavoitteita, ja komissio jatkaa kehityksen vauhdittamista tällä alalla työohjelmansa mukaisesti ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien toimielinten kanssa. Työn tulokset otetaan huomioon syyskuussa 2018 Wienissä pidettävässä sisäistä turvallisuutta käsittelevässä EU-johtajien epävirallisessa kokouksessa, joka mainitaan EU-johtajien asialistalla. Tässä raportissa esitetään myös useita toimia, joilla komissio pyrkii lisäämään jäsenvaltioiden tukemista radikalisoitumisen torjunnassa niin verkossa kuin sen ulkopuolellakin. Erityisesti on tarkoitus toteuttaa jatkotoimia radikalisoitumista käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän alustavien havaintojen ja suositusten pohjalta ja tehostaa internetalustojen kanssa tehtävää yhteistyötä terroristisen verkkosisällön torjumiseksi. Radikalisoitumisen ehkäisy ja torjunta on edelleen jäsenvaltioiden keskeinen haaste, joka edellyttää yhteistä toimintatapaa sekä hallitusten välillä että paikallistasolla. Asiantuntijaryhmä, joka perustettiin heinäkuussa 2017 laatimaan suosituksia tulevaa työskentelyä varten, on yksilöinyt joukon ensisijaisia aiheita, jotka edellyttävät lisätoimia. Tässä raportissa kuvataan myös edistymistä turvallisuusunionin muilla keskeisillä osa-alueilla, joita ovat kyberturvallisuus, julkisten tilojen suojelu, turvallisuustutkimus ja terrorismin torjunnan ulkoinen ulottuvuus. II LAINSÄÄDÄNTÖPRIORITEETTIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO EU:n lainsäädäntöprioriteetteja vuosille 2018–2019 koskevassa yhteisessä julistuksessa parlamentti, neuvosto ja komissio asettavat lainsäädäntöprosessissa etusijalle 31 uutta aloitetta, joilla edistetään yhtenäisempää, vahvempaa ja demokraattisempaa unionia. Tavoitteena on varmistaa merkittävä edistyminen ja mahdollisuuksien mukaan toteuttaa aloitteet ennen vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleja. Yhteiseen julistukseen liitetyssä työasiakirjassa mainitaan ensimmäisenä kansalaisten turvallisuuden parempi suojelu. Lainsäädäntöprioriteetteja ovat muun muassa joulukuussa 2017 annetut turvallisuuteen, rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvien tietojärjestelmien yhteentoimivuutta koskevat komission ehdotukset, joita käsitellään parhaillaan Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. Komissio esitti ehdotukset Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle (LIBE) 15. tammikuuta 2018. Neuvostossa ensimmäiset keskustelut käytiin työryhmätasolla. Koska aloitteelle on annettu suuri painoarvo, komissio pyrkii yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa etenemään asiassa mahdollisimman nopeasti. Tietoaukkojen paikkaamisen osalta lainsäädäntövallan käyttäjät käyvät kolmikantaneuvotteluja komission ehdotuksesta perustaa EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS). Koska ehdotus on tärkeä, myös yhteentoimivuuden nopeaa edistämistä koskevan yhteisen tavoitteen kannalta, komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä pääsemään siitä yhteisymmärrykseen lähiviikkoina. Olemassa olevien EU:n tietojärjestelmien hyötyjen maksimoimiseksi lainsäädäntövallan käyttäjät käyvät kolmikantaneuvotteluja kolmesta säädösehdotuksesta, joilla vahvistetaan Schengenin tietojärjestelmää (SIS) . Komissio kehottaa molempia lainsäädäntövallan käyttäjiä pääsemään näistä ehdotuksista pikaisesti yhteisymmärrykseen. Ehdotukset ovat tärkeä vaihe työssä, jolla tietojärjestelmistä tehdään vahvempia ja älykkäämpiä, mikä tukee rajaturvallisuutta ja sisäistä turvallisuutta ja edistää järjestelmien yhteentoimivuutta. Komissio on lisäksi antanut täydentävän ehdotuksen, jolla helpotetaan EU:n alueella olevien kolmansien maiden kansalaisten rikosrekisteritietojen vaihtoa eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) avulla. Euroopan parlamentin LIBE-valiokunnan on tarkoitus äänestää asiaa koskevista neuvotteluvaltuuksista 25. tammikuuta 2018. Komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä pääsemään viipymättä yhteisymmärrykseen eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän uudistamista koskevista ehdotuksista. Lainsäädäntötyön ohella toteutettavat käytännön toimet tietojenvaihdon tehostamiseksi ovat alkaneet tuottaa tulosta. Esimerkiksi Europolin raportin mukaan vuoden 2017 aikana vaihdettiin Europolin, jäsenvaltioiden ja kolmansien osapuolten välillä yli miljoona SIENA-viestiä. Komissio jatkaa yhteistyötä kaikkien jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen nykyisten tietojärjestelmien täysimääräisen täytäntöönpanon ja soveltamisen. Tämä koskee etenkin niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä edistyneet riittävästi EU:n matkustajarekisteritietodirektiivin täytäntöönpanossa, jonka määräaika on 25. toukokuuta 2018. Komissio antoi kesäkuussa 2017 lainsäädäntöehdotuksen, jolla lujitetaan eu-LISAn toimeksiantoa, jotta virasto voi huolehtia rajoja ja turvallisuutta koskevien tietojen hallintaan sovellettavan uuden toimintatavan teknisestä täytäntöönpanosta. Euroopan parlamentti hyväksyi tammikuun 2018 täysistunnossaan valtuudet aloittaa neuvottelut komission ehdotuksesta. Toimielinten väliset neuvottelut voivat näin ollen alkaa. EU:n neuvosto ja Euroopan parlamentti pääsivät terrorismin rahoituksen havaitsemisen ja ehkäisemisen alalla 13. joulukuuta 2017 poliittiseen yhteisymmärrykseen neljännen rahanpesun vastaisen direktiivin muuttamista koskevasta Euroopan komission ehdotuksesta (ns. viides rahanpesun vastainen direktiivi). Kyseisten toimielinten on vielä hyväksyttävä lopullinen kompromissiteksti virallisesti. Muutettu direktiivi julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä todennäköisesti vuoden 2018 puoliväliin mennessä. Näin ollen sen voimaantulo (18 kuukautta julkaisemisen jälkeen) tapahtuisi vuoden 2019 loppuun mennessä. Direktiivissä on useita uusia toimenpiteitä, joilla kansallisia viranomaisia autetaan jäljittämään laittomia rahavirtoja paremmin. Direktiivissä on keskeistä se, että sillä lujitetaan tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin rekistereihin liittyviä vaatimuksia ja lisätään näin avoimuutta siitä, kuka yritykset, trustit ja muut oikeudelliset järjestelyt tosiasiassa omistaa. Tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevat rekisterit ovat täysin julkisia, kun taas trusteja ja muita oikeudellisia järjestelyjä koskevaa rekisteriä voivat kokonaisuudessaan käyttää toimivaltaiset viranomaiset ja ilmoitusvelvolliset (kuten pankit) sekä kuka tahansa yleisön jäsen, joka voi osoittaa, että hänellä on asiassa oikeutettu etu. Direktiivillä parannetaan lisäksi kansallisten rahanpesun selvittelykeskusten mahdollisuuksia tarkastella asiaankuuluvia tietoja, kuten maarekisterejä ja uusia keskitettyjä pankkitilirekisterejä. Sillä myös lisätään yhteistyötä ja helpotetaan tiedonvaihtoa EU:n rahoitusvalvojien välillä. Direktiivin toinen keskeinen osatekijä on se, että sillä vähennetään huomattavasti esimerkiksi ennalta maksettujen korttien ja virtuaalivaluuttojen nimettömyyttä. Lisäksi direktiivillä lisätään uusia kriteerejä, muun muassa avoimuus, niiden kriteerien joukkoon, joiden perusteella maita lisätään suuririskisten kolmansien maiden luetteloon. Näin varmistetaan korkeatasoiset suojatoimet rahoitusvirroille, jotka tulevat suuririskisistä kolmansista maista. Euroopan parlamentti hyväksyi 11. joulukuuta 2017 kantansa komission ehdotukseen direktiiviksi rahanpesun määritelmän ja siitä määrättävien rikosoikeudellisten seuraamusten yhdenmukaistamisesta, ja toimielinten väliset keskustelut aloitettiin 17. tammikuuta 2018. Kyberturvallisuuden alalla lainsäädäntövallan käyttäjät tarkastelevat parhaillaan komission ehdotusta asetukseksi, jolla määritellään Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) uusi toimeksianto sekä sertifioinnin eurooppalaiset puitteet (ns. kyberturvallisuusasetus). Neuvostossa on käyty jo useita neuvottelukierroksia työryhmätasolla. Euroopan parlamentin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta (ITRE) piti ensimmäisen kuulemisen 27. marraskuuta 2017. Koska kyberuhat kehittyvät nopeasti, komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä jatkamaan ehdotusta koskevaa työskentelyä ensisijaisena, jotta yhteisymmärrykseen päästäisiin vuoden loppuun mennessä. III RADIKALISOITUMISEN EHKÄISEMINEN 1.Radikalisoitumista käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä Radikalisoitumista käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä perustettiin tehostamaan radikalisoitumisen ehkäisemistä ja torjuntaa ja parantamaan koordinointia ja yhteistyötä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien välillä. Ryhmä antoi väliraporttinsa marraskuussa 2017. Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto keskusteli asiantuntijaryhmän havainnoista ja suosituksista 7. joulukuuta 2017. Asiantuntijaryhmä korostaa väliraportissaan työtä, jota radikalisoitumisen ehkäisemiseksi on tehty EU:n tasolla erityisesti radikalisoitumisen torjuntaverkoston, EU:n internetfoorumin ja Euroopan strategisen viestinnän verkoston sekä muiden aloitteiden kautta. Väliraportissa peräänkuulutetaan järjestelmällisempää yhteydenpitoa radikalisoitumisen torjumisesta jäsenvaltioiden, tutkijoiden ja muiden sidosryhmien välille sekä vahvempia tukirakenteita EU:n tasolle. Tämä vastaa EU:n turvallisuuspolitiikkojen kattavassa arvioinnissa tehtyjä havaintoja, joissa korostui tarve tehostaa koordinointia EU:n ehkäisevässä toiminnassa. Komissio pyrkii väliraportin perusteella tehostamaan nykyisiä radikalisoitumisen torjuntaan tähtääviä aloitteita, lujittamaan jäsenvaltioiden osallistumista ja luomaan EU:n tasolle yhteistyömekanismin. Se noudattaa asteittaista toimintatapaa ja tehostaa ensimmäiseksi ehkäisevän toiminnan koordinointia EU:n tasolla. Komissio seuraa myös asiantuntijaryhmän suosituksia lisätoimiksi useilla painopistealoilla pysyäkseen radikalisoitumisen aiheuttamien laajojen ja nopeasti muuttuvien haasteiden tasalla. Suositukset pannaan täytäntöön lähinnä radikalisoitumisen torjuntaverkoston osaamiskeskuksen toimilla, jotka sisältyvät keskuksen vuoden 2018 toimintasuunnitelmaan. Edistääkseen yhteisiä arvoja koulutuksen kautta komissio antoi lisäksi 17. tammikuuta 2018 erityisen suosituksen, jossa jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan toimia, joilla parannetaan kriittistä ajattelua ja medialukutaitoa ja lujitetaan yhteisiä arvoja ja vahvistetaan siten yhteenkuuluvuuden tunnetta paikallisella ja kansallisella tasolla.

Yksi asiantuntijaryhmän esiin nostamista painopistealoista on edelleen suurta huolta aiheuttava vankiloissa tapahtuva radikalisoituminen. Komissio tehostaa parhaiden käytänteiden vaihtoa ja kohdennettua tutkimusta ja tutkii jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuuksia järjestää radikalisoitumisen torjuntaverkostoa hyödyntäen vertaisarviointeja ohjelmista, joilla edistetään radikalismista luopumista. Komissio järjestää 27. helmikuuta 2018 yhteistyössä puheenjohtajavaltio Bulgarian, vankilaviranomaisten yhteistyötä edistävän EuroPris-järjestön ja eurooppalaisen yhdyskuntaseuraamusjärjestön kanssa konferenssin, jossa tuomarit, syyttäjät ja vankiloiden ja ehdonalaisvalvonnan henkilöstö voivat vaihtaa parhaita käytänteitä vankiloissa tapahtuvan radikalisoitumisen ehkäisystä. Lisäksi komissio myöntää jatkossakin oikeusalan ohjelmansa puitteissa avustuksia tämän alan hankkeille, jotka liittyvät esimerkiksi tuomareiden, syyttäjien ja vankiloiden ja ehdonalaisvalvonnan henkilöstön oikeusalan koulutukseen. Radikalisoitumisen torjuntaverkoston osaamiskeskus laatii parhaillaan alan toimijoiden, jäsenvaltioiden poliittisten päättäjien ja julkisten toimijoiden kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta päivitettyä versiota vankien radikalisoitumisen torjuntaa ja ehdonalaisvalvonnan käytäntöjä koskevasta käsikirjastaan ja ehdottaa siinä uusia käytäntöjä. Lisäksi on tarpeen tehostaa toimia terroristipropagandan torjumiseksi. Euroopan strategisen viestinnän verkosto ja radikalisoitumisen torjuntaverkoston osaamiskeskus pyrkivät torjumaan verkossa tapahtuvaa radikalisoitumista (ks. seuraava kohta) ja tukevat sen lisäksi jäsenvaltioita jakamalla parhaita käytänteitä vaihtoehtoisesta propagandasta ja vastapropagandasta ja kehittämällä jäsenvaltioiden valmiutta vastata terroristipropagandaan strategisella viestinnällä. Komissio pyrkii tehostamaan paikallistason toiminnan tukemista ja tarkastelee tätä varten nykyisiä rakenteita ja eri viranomaistahot yhdistäviä toimintamalleja. Tarkoituksena on määrittää hyviä paikallistason yhteistyökäytäntöjä, jotka voivat liittyä esimerkiksi tiedon jakamiseen ja kansalaisyhteiskuntaa edustaville kumppaneille tehtävään turvallisuustutkintaan. Tarkastelussa hyödynnetään kokemuksia, joita on saatu EU:n rahoittamista hankkeista, tutustumiskäynneistä ja radikalisoitumisen torjuntaverkoston paikallisen työryhmän järjestämistä työpajoista. Radikalisoitumisen torjuntaverkosto on valmis tarjoamaan kohdennettuja neuvontapalveluja, joilla tuetaan toimia radikalisoitumisen ehkäisemiseksi paikallisella ja kansallisella tasolla. Toinen painopisteala ovat konfliktialueilta palaavat terrorismiin syyllistyneet vierastaistelijat. Daeshin menetettyä valtaamiaan alueita Syyriassa ja Irakissa sekä asiantuntijoiden että suuren yleisön keskuudessa on alettu pohtia, miten vastataan haasteisiin, joita synnyttävät esimerkiksi konfliktialueilta palaavat tai radikalisoituneessa ympäristössä eläneet lapset ja perheet. Komissio järjestää yhdessä puheenjohtajavaltio Bulgarian kanssa huhtikuussa 2018 Sofiassa konferenssin, jossa jäsenvaltiot voivat jakaa parhaita käytänteitä ja kokemuksia palaajiin – myös naisiin ja lapsiin – liittyvän ongelman käsittelystä. Koska palaavien lasten tilanne edellyttää räätälöityjä toimia, komissio tekee lisäksi vertailevan analyysin nykyisistä toimintatavoista, jotka koskevat riskien ja tarpeiden arviointia sekä varhaista havaitsemista. Samaan aikaan on olennaista tehdä yhteistyötä kolmansien maiden, erityisesti Turkin, ja kansainvälisten elinten, kuten YK:n ja maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen foorumin, kanssa. Komissio tiedostaa, että sisäinen ja ulkoinen turvallisuus liittyvät toisiinsa, ja kasvattaa sen vuoksi yhteistyössä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa tukeaan ennaltaehkäiseville strategioille ja yhteistyömekanismeille, joita käytetään kumppanimaissa EU:n ulkopuolella. Se kokoaa joukon EU:n asiantuntijoita ja kumppaneita, jotka voidaan lähettää tämän alan työtehtäviin EU:n ulkopuolelle, ja tukee sellaisen kansalaisyhteiskuntafoorumin perustamista, joka toimii yhdyspisteenä radikalisoitumista ehkäisevälle toiminnalle EU:n ulkopuolella. Komissio käynnistää vuonna 2018 useita ehdotuspyyntöjä, joilla tuetaan paikallista tutkimusta niistä seikoista, jotka ruokkivat väkivaltaisia ääriliikkeitä ensisijaisilla alueilla. 2.Terroristisen verkkosisällön torjunta Kuten komission vuoden 2018 työohjelmassa ja edellisissä turvallisuusunionia koskevissa raporteissa todetaan, komissio edistää yhteistyötä verkkoalustojen kanssa terroristisen ja muun laittoman verkkosisällön havaitsemiseksi ja poistamiseksi ja ehdottaa tarvittaessa terroristisen sisällön poistamista koskevaa lainsäädäntöä. Komissio järjesti 9. tammikuuta 2018 pyöreän pöydän keskustelun, jossa verkkoalustojen korkean tason edustajat keskustelivat edistymisestä laittoman verkkosisällön levittämisen torjunnassa. Komissio kehotti verkkoalustoja hyödyntämään jo saavutettua edistystä ja investoituja resursseja tehokkaammin ja nopeammin EU:n kansalaisten suojelun parantamiseksi. Komissio toivoo syyskuussa 2017 antamansa tiedonannon mukaisesti, että verkkoalustat tehostavat ja vauhdittavat toimiaan, jotka kattavat esimerkiksi seuraavat aiheet: tiivis yhteistyö kansallisten ja kansainvälisten lainvalvontaviranomaisten kanssa, osaamisen jakamisen lisääminen verkkotoimijoiden välillä, lisätoimet poistetun laittoman sisällön uudelleen lataamisen estämiseksi, sisällön poistamisen nopeus ja lisäinvestoinnit automaattisen havaitsemisen mahdollistaviin välineisiin. Komissio kehittää uusia tapoja seurata edistymistä erityisten indikaattorien avulla sekä parantaa käynnissä olevien vuoropuhelujen kohdentamista ja konkreettisuutta. EU:n internetfoorumi kehittää parhaillaan erityistä raportointijärjestelmää, jossa on terroristisen sisällön poistamista koskevat indikaattorit. Verkkoalustoja on pyydetty toimittamaan tätä varten tietoja helmikuussa 2018 järjestettävää foorumin seuraavaa korkeiden virkamiesten kokousta varten. Ennen kuin komissio tekee päätöksen lainsäädännön tarpeellisuudesta, se tarkastelee nyt myös täsmällisempiä toimia, joiden avulla voitaisiin nopeasti parantaa reagoimista terroristiseen verkkosisältöön. IV MUIDEN TURVALLISUUTTA KOSKEVIEN ENSISIJAISTEN TAVOITTEIDEN TOTEUTTAMINEN 1. Kyberturvallisuus Komissio toteuttaa yhteistyössä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa edelleen toimia, jotka esitettiin syyskuussa 2017 annetussa yhteisessä tiedonannossa Resilienssi, pelote ja puolustus: vahvan kyberturvallisuuden rakentaminen EU:lle. Komissio kuulee sidosryhmiä ja valmistelee vaikutustenarviointia lainsäädäntöehdotuksesta, jolla perustettaisiin kyberturvallisuuden osaamiskeskusten verkosto, jonka keskiössä olisi kyberturvallisuuden eurooppalainen tutkimus- ja osaamiskeskus. Tämä vastaa yhteisestä tiedonannosta marraskuussa 2017 annettuja neuvoston päätelmiä, joissa komissiota kehotetaan antamaan asiaa koskeva lainsäädäntöehdotus vuoden 2018 puoliväliin mennessä. Komissio on myös jo alkanut kartoittaa alan osaamista kaikkialla EU:ssa. Komission tutkimusta täydennetään 10. tammikuuta 2018 käynnistetyn rekisteröitymistä koskevan kyselyn tuloksilla. Komissio kehottaa kaikkia asiasta kiinnostuneita kyberturvallisuuden osaamiskeskuksia eri puolilla EU:ta antamaan tietoa pätevyyksistään ja toiminnastaan. Lisäksi komissio on lupauksensa mukaisesti käynnistänyt Horisontti 2020 -puiteohjelman puitteissa 50 miljoonan euron arvoisen pilottihankkeen, jolla tuetaan osaamiskeskusten verkoston perustamista. Komissio on toimittanut jäsenvaltioille vuosien 2018–2020 työohjelman muuttamista koskevan ehdotuksen ja aikoo julkaista ehdotuspyynnön vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä. Syyskuussa 2017 komissio ehdotti pelotteen tehostamista uusilla toimenpiteillä, joilla torjutaan muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyviä petoksia ja väärennyksiä. Ehdotetulla direktiivillä vahvistetaan lainvalvontaviranomaisten kykyä puuttua tällaisiin rikoksiin, otetaan käyttöön seuraamusten tasoa koskevat yhteiset säännöt ja selkeytetään jäsenvaltioiden lainkäyttövallan laajuutta tällaisten rikosten yhteydessä. Komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä hyväksymään neuvotteluvaltuutensa, jotta toimielinten väliset neuvottelut ehdotuksesta voisivat alkaa ja asiasta voitaisiin päästä sopimukseen vuoden loppuun mennessä. Lokakuussa 2017 komissio esitti joukon toimenpiteitä, joilla tuetaan lainvalvonta- ja oikeusviranomaisia niiden kohdatessa rikollisten käyttämää salaustekniikkaa. Sen vuoksi komissio sitoutui 12:nnessa turvallisuusunionia koskevassa tilanneselvityksessä raportoimaan varoista, jotka on osoitettu lainvalvontaviranomaisten tukemiseen niiden kohdatessa salaustekniikkaa rikostutkinnan yhteydessä. Jäsenvaltiot pyysivät joulukuussa 2017 kokoontuneessa oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa lisätukea, joten komissio lisää Europolin vuoden 2018 talousarvioon 5 miljoonaa euroa, joilla vahvistetaan Europolin valmiuksia purkaa rikostutkinnan yhteydessä laillisesti saatujen tietojen salauksia. Kuten lokakuussa 2017 ilmoitettiin, salauksen rooliin rikostutkinnassa liittyviä teknisiä ja oikeudellisia näkökohtia on tarpeen arvioida jatkuvasti, sillä salausmenetelmät kehittyvät koko ajan ja rikolliset käyttävät niitä yhä enemmän, jolloin myös niiden vaikutus rikostutkintaan lisääntyy. Komissio jatkaa tätä tärkeää työtä. Euroopan ulkosuhdehallinto järjesti viime syksynä yhteistyössä komission kanssa kybervuoropuheluita Kiinan, Intian, Yhdysvaltojen ja Brasilian kanssa. Niissä keskusteltiin kybernormien noudattamisesta, kyberturvallisuusalan luottamusta lisäävien toimien toteuttamisesta, voimassa olevan kansainvälisen oikeuden soveltamisesta kybertoimintaympäristössä ja EU:n ja kumppanimaiden kyberpolitiikoista. Edistystä on saavutettu myös kolmansien maiden kybervalmiuksien kehittämisessä. Kyberpuolustuksen alalla neuvoston poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea on hyväksynyt EU:n kyberpuolustuspolitiikan kehyksen. EU:n ja Naton korkean tason henkilöstön välinen vuotuinen kyberkuuleminen järjestettiin 8. joulukuuta 2017. Siinä keskityttiin yhteisen julistuksen mukaisten kybertoimien täytäntöönpanoon. Lisäksi Euroopan ulkosuhdehallinto järjesti niin ikään joulukuussa 2017 jäsenvaltioiden kanssa harjoituksen, jossa selvitettiin, miten valtiolliset ja valtiosta riippumattomat toimijat voivat käytännössä soveltaa EU:n yhteistä diplomaattista vastausta haitallisiin kybertoimiin koskevien puitteiden täytäntöönpano-ohjeita. 2. Julkisten tilojen suojelu Komissio toteuttaa vuotta 2018 koskevan toimintasuunnitelmansa mukaisesti ensisijaisena toimena toimintasuunnitelmaa, jolla tuetaan julkisten tilojen suojelua. Komissio järjesti 20. joulukuuta 2017 ensimmäisen EU:n toiminnanharjoittajien foorumin, joka kokosi yhteen viranomaisia ja julkisten tilojen (kuten liikenneasemat, näyttelykeskukset, stadionit, sairaalat ja ostoskeskukset) yksityisiä toiminnanharjoittajia sekä viihdesektorin edustajia. Foorumin tavoitteena on edistää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä julkisten tilojen suojelussa jakamalla kokemuksia ja hyviä toimintatapoja, vaihtamalla tietoja, edistämällä monialaista oppimista ja kehittämällä ohjeistusta. Tämä kattaa muun muassa toimet, jotka liittyvät uhkien havaitsemiseen, uuden teknologian ja uusien turvallisuusratkaisujen testaamiseen, normien kehittämiseen ja riski- ja haavoittuvuusarviointien toteuttamiseen. Kaikki osallistujat korostivat, että on tärkeää kehittää aitoja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla ja että on tarpeen jatkaa työskentelyä kokouksissa, joissa käsitellään tiettyjä aloja, kuten liikennettä, joukko- ja viihdetapahtumia, majoituspalveluja ja kauppaa. Koska useissa terrori-iskuissa on käytetty vuokrattuja ajoneuvoja, komissio järjesti heti ensimmäisen EU:n toiminnanharjoittajien foorumin jälkeen 21. joulukuuta 2017 tapaamisen autonvuokrausalan edustajien kanssa. Toiminnanharjoittajat olivat jäsenvaltioiden kanssa samaa mieltä siitä, että tiedotusta on tärkeää lisätä, jotta henkilöstöllä on tarvittavat välineet ja taidot tunnistaa terrorismin torjunnan näkökulmasta epäilyttävät vuokraustoimet. Komissio perustaa portaalin helpottamaan hyvien käytäntöjen jakamista tällä alalla. Toimintasuunnitelmassa kehotetaan käynnistämään tiivis vuoropuhelu alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Tätä varten komissio ja alueiden komitea järjestävät Brysselissä 8. maaliskuuta julkisten tilojen suojelua koskevan konferenssin, johon kutsutaan kaupunginjohtajia useista eurooppalaisista kaupungeista, myös niistä, jotka ovat joutuneet terrori-iskun kohteeksi. Konferenssissa on tarkoitus oppia viimeaikaisista hyökkäyksistä ja tarkastella unionin eri kaupungeissa käyttöön otettuja parhaita käytäntöjä. Lisäksi käsitellään käynnissä tai suunnitteilla olevia pilottihankkeita ja pyritään selvittämään, miten näitä toimia voitaisiin tukea EU:n rahoituksella mahdollisimman hyvin. Rahoitus on tärkeä näkökohta julkisten tilojen suojelun tukemisessa. Toimintasuunnitelman käynnistämisen yhteydessä aloitettiin ehdotuspyyntömenettely, jonka rahoitukseen saadaan yhteensä 18,5 miljoonaa euroa sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevasta osiosta. Lisäksi ilmoitettiin kaikkiaan 100 miljoonan euron lisärahoituksesta, joka myönnetään pidemmällä aikavälillä Euroopan aluekehitysrahastoon kuuluvasta kaupunkialueiden innovatiiviset toimenpiteet -aloitteesta. Kun 15. syyskuuta 2017 käynnistetty julkinen kuuleminen oli päättynyt, komissio järjesti Brysselissä 18. tammikuuta 2018 sidosryhmien työpajan, jossa käsiteltiin julkisten tilojen turvallisuutta kaupunkien näkökulmasta. Osallistujat keskustelivat kansallisen ja paikallishallinnon edustajien, eurooppalaisten verkostojen, tiedemaailman edustajien ja tutkijoiden sekä kansalaisjärjestöjen ja muiden kansainvälisten instituutioiden edustajien kanssa kaupunkien tärkeimmistä turvallisuushaasteista ja siitä, miten niihin voitaisiin vastata paikallistasolla. Työpajan tuloksia hyödynnetään määriteltäessä kaupunkialueiden innovatiiviset toimenpiteet -aloitteeseen ja EU:n kaupunkiagendaan liittyvien toimien laajuutta. Lisäksi komissio toteuttaa toimia puuttuakseen kaupalliseen tieliikennealaan kohdistuviin turvallisuusriskeihin. Tammikuussa 2018 julkaistaan eurooppalaisille kuorma-autonkuljettajille, maantiekuljetusyrityksille ja muille alan keskeisille toimijoille suunnattu käytännön turvallisuusohjeisto, joka auttaa varautumaan rahtivarkauksiin, salamatkustajiin ja mahdolliseen terrorismin uhkaan. Lisäksi sillä päivitetään ja parannetaan nykyisiä hyviä turvallisuuskäytäntöjä, jotka vanhenevat nopeasti jatkuvasti kehittyvien uhkien, uusien teknologioiden ja sääntelyn muuttumisen myötä. 3. Turvallisuustutkimus