EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel20.9.2000
KOM(2000) 585 lopu llinen
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE
Merkittäviä tartuntatauteja koskeva nopeutettu toiminta köyhyyden vähentämisessä
2SISÄLLYSLUETTELO
Yhteenveto..................................................................................................................... ........3
1. JOHDANTO ................................................................................................................6
2. KEHITYSMAIDEN MERKITTÄVIEN TARTUNTATAUTIEN HAITTA-
VAIKUTUSTEN LIEVENTÄMISEN HAASTEET JAMA HDOLLISUUDET ..........7
2.1. Terveydenhuoltojärjestelmiinkohdistuvat paineet......................................................72.2. Merkittävät tartuntataudit ovat maailmanlaajuinenhaaste..........................................82.3. Tehokkaan kansainvälisen toiminnan mahdollis uudet.................................................9
2.4. Uudet kansainväliset yhteistyöhankkeet...................................................................123. EUROOPAN YHTEISÖN ERITYISROOLI MERKITTÄVIEN
TARTUNTATAUTIEN TORJUNNASSA .................................................................13
3.1. Euroopankomissionnykyiset toimintalinjat jakäynnissäolevatoiminta...................133.2. Euroopan yhteisön suhteellinen etu viimeaikaisissa kehitysstrategioissa ...................15
4. LISÄTYN JANOPEUTETUN TOIMINNAN KOLME P ÄÄALUETTA..................16
4.1. Euroopanyhteisönkehitysyhteistyössänykyisintoteutettavientoimenpiteiden
vaikutustenoptimointi..........................................................................................17
4.2. Riittävän edullisten lääkkeiden saatav uudenparantaminenkattavantoimintama llin
avulla...................................................................................................................18
4.3. Panostus kolmeentartuntatautiinliittyvienmaailmanlaajuisestikäytettävien
hyödykkeidentutkimukseenjakehitykseen..............................................................20
5. LOPPUPÄÄTELMÄT JASUOSITUKSET...............................................................21Liite1. Hiv/aidsin, malarianjatuberkuloosinaiheuttamamaailmanlaajuinenhätätila..............23Liite 2. Euroopan yhteisön terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyvien toimien
määrärahaerittely....................................................................................................26
Liite 3. Yhteenveto seurantatoimista, joihinonryhdyttysolidaarisuudenlisäämistä aidsin
torjumiseksikehitysmaissa koskevankomissiontiedonannonosalta(KOM(98)407).......................................................................................................33
Liite 4. Tutkimuksen pääosaston panostus hiviin, malariaan ja tuberkuloosiin liittyviin
hankkeisiin..............................................................................................................35
3YHTEENVETO
Tämä on tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille tarpeesta merkittäviä
tartuntatauteja koskevaan nopeutettuun toimintaan köyhyyden vähentämisen yhteydessä.Tiedonannossa tarkastellaan, minkälainen rasite tartuntataudit ovat köyhimmille ja miten neestävät kehitystä, selvitetään asiaan liittyviä keskeisiä toimintamalleja, perustellaan yhteisönjatkuvan panoksen tärkeyttä sekä esitetään kohdennettua toimintaa varten toimintakehys, jokakattaa kolme laajaa aihepiiriä.
Tartuntataudit: köyhimpien rasite ja kehityksen este
Terveydenhuoltoon panostamisella voi olla huomattava vaikutus köyhyyden vähentämiseen ja
talouden kasvuun. Tartuntataudit, erityisesti hiv/aids, malaria ja tuberkuloosi rajoittavatedelleen kehitysmaissa väestön kehittymistä. Koko maailmassa näihin tauteihin kuoleevuosittain yli viisi miljoonaa ihmistä, ja niiden vaikutus kuolleisuuteen ja elinajanodotteeseen onsuurinkehitysmaissa.
Koska tartuntatautienhaittavaikutuksia eiole onnistuttu lieventämään ja tautien vaikutusten on
osoitettu kasvavan jatkuvasti, näistä taudeista on tullut kehityskeskustelun keskeinenpuheenaihe kehityspolitiikassa ja niiden torjumiseksi on vaadittu pikaisia toimia jakansainvälisiä aloitteita.
Komissio on sitoutunut tukemaan maailmanlaajuiseksi hätätilaksi kehittyneen tilanteen
lievittämiseen tähtäävää nopeutettua toimintaa. Pitkäaikaisen ja jatkuvan yhteisötuen lisäksitarvitaan köyhiä palvelevien terveydenhuoltojärjestelmien tueksi muita valikoivia jakohdennettuja lähestymistapoja.
Perustelut Euroopan yhteisön nopeutetun toiminnan lisäämiselle
Euroopan yhteisön uusi kehitysyhteistyöpolitiikka
1tähtää köyhyyden vähentämiseen. Yhteisön
toimivalta tarjoaa tähän ainutlaatuisen mahdollis uuden, s illä se voi soveltaa yhtenäistä
tarkastelutapaa sekä humanitaarisiin kysymyksiin että kehitykseen, kauppaan, terveyteen,koulutukseen ja tutkimukseen liittyviin kysymyksiin. Terveydenhoitoon, aidsiin ja väestöntukemiseen liittyvää yhteisön apua on annettu toisiaan täydentävien välineiden kautta yhteensä3,4 miljardin euron arvosta yli 100 kehitysmaahan. Komission on tarkoitus tukea entistävoimakkaammin kehitysmaiden terveydenhuoltoa, ja se toivoo täydentäviä toimia, jotkaliittyvät vaikutusten optimointiin, hoidonsaantimahdollis uuksiin, kustannusten saamiseen
riittävän alhaisiksi sekä tutkimus- ja kehitystyöhön. Kehitysmaiden väestön terveydenparantamisessa ja köyhyydenvähentämisessä yhteisöntoiminnanpainopistealoja tulevat pitkälläaikavälillä edelleen olemaan tautien ennaltaehkäisy, terveyden edistäminen jaterveydenhuoltojärjestelmientehostaminen.
Komissio osallistuu yhä aktiivisemmin kansainväliseen keskusteluun, jonka tavoitteena on
auttaa kehitysmaita saamaan tärkeimpiä lääkkeitä kohtuuhintaan. Tähän on sisältynyt laajaaneuvonpitoa ja paneutumista monenlaisiin kysymyksiin, muun muassa infrastruktuuriin,rahoitusmekanismeihin, kansainväliseen hinnoittelu- ja lisenssimekanismeihin, teollis- jatekijänoikeuksiin ja tullitariffeihin sekä sopiviin kannustimiin, joiden avulla pyritään lisäämään
1KOM(2000)212.
4panostusta väestön terveydentilan parantamiseen kokonaisvaltaisesti, mihin kuuluvat myös
keskeiset lääkkeet2.
Euroopan yhteisö voi lisäksi tukeutua korkeatasoisen lääketieteellisen tutkimuksensa pitkään
perinteeseen. Yhteisön lääketeollisuus valmistaa yli 60 prosenttia kehitysmaissa käytettävistärokotteista ja on infektiolääkkeiden suurimpia tuottajia. Yhteisö on viime vuosina lisännytpanostusta erityisesti tartuntatautien tutkimukseen, ja sillä on tärkeä osa kehitettäessä julkisenja yksityisen sektorin työtä näiden käynnistäessä uusia kumppanuussuhteita julkisen jayksityisen sektorin välille kehitysmaiden as ukkaiden terveyden kannalta erityisen tärkeitä
lääkkeitä ja rokotteita koskevaa tutkimus- ja kehitystyötä varten.
Yhteisön toimintakehyksen katettava kolme laajaa kohdealuetta
1. Köyhimpien väestönosien tärkeimpiä tartuntatauteja varten tarjolla olevien
toimenpiteiden, palvelujen ja hyödykkeiden vaikutusten optimoiminen.
Tärkeimmät tartuntataudit ovat periaatteessa yleensä estettävissä ja/tai niiden hoitoon on
edullisia ja tehokkaita keinoja. Nämä hoitokeinot eivät silti useinkaan tavoita heikoimmassaasemassa olevia ihmisiä, kun kehitysmailla on varaa käyttää perusterveydenhuoltoon vain alleviisi dollaria henkeä kohti vuodessa. Nykyisin tarjolla olevien toimenpiteiden, palvelujen jahyödykkeiden vaikutusten optimoiminen vaativat lisää tukea terveydenhuoltojärjestelmienvahvistamiseen ja kohdennetun tuen lisäämistä terveydenhuollon rajat ylittävien uudenlaistenyhteistyöhankkeiden avulla.
2. Tärkeimpien lääkkeiden kustannusten saaminen riittävän alhaisiksi
maailmanlaajuisesti sovellettavan kattavan, synergisen lähestymistavan avulla.
Tärkeimpien lääkkeiden saantia voidaan helpottaa vain, jos maailmanlaajuista hätätilaa
tarkastellaankäyttäenkattavaa maailmanlaajuisestisovellettavaa lähestymistapaa.
Ei kehitysmailla eikä varsinkaan köyhillä väestönosilla ole riittäviä mahdollis uuksia saada
kohtuuhintaisia lääkkeitä. Tähän on edellisessä kohdassa mainittujen tärkeimpien syiden lisäksiuseita toisiinsa kytkeytyviä syitä, jotka liittyvät kansainväliseen ja kansalliseenhinnoittelupolitiikkaan, tulleihin, verotukseen ja kansainvälisten teollis- jatekijänoikeussopimusten täytäntöönpanoon. Lääkkeiden saatavuutta ja edullisuutta voidaanlisätä esimerkiksi harkitsemalla hintadifferointia (erilliset hinnat), vap aaehtoisia
lisenssisopimuksia, rinnakkaiskauppaa, teknologian siirtoa, paikallisten tuotantovalmiuksienlisäämistä, geneeristen ja patentoitujen tuotteiden käyttöä ja maakohtaisten tullitariffi- javerotusvaihtoehtojen kartoitusta.
3. Panostuksen lisääminen kolmeen tärkeimpään tartuntatautiin liittyviä
maailmanlaajuisesti käytettäviä hyödykkeitä koskevaan tutkimus- ja kehitystyöhön.
Lääketeollis uuden tutkimus- ja kehitystyötä määräävät pitkälti teo llisuusmaiden
markkinavaatimukset, jolloin kehitysmaiden yleisimmät taudit jäävät huomiotta näiden maidenpieniksi katsottujen markkinoiden vuoksi. Maailman terveydenhuollon tutkimuksesta vain 10
2Tärkeimmät tai välttämättömät lääkkeet, joihin myös rokotteet kuuluvat, ovat jonkin väestön
kansanterveyden kannalta välttämättömiä. Tietyt kehitysmaiden merkittäviin tauteihin tarkoitetutlääkkeet saattavat hyvinkin olla ”tärkeitä tai välttämättömiä”, vaikka niitä ei mainittaisikaan WHO:ntärkeimpien lääkkeiden luettelossa tai maakohtaisissa luetteloissa.
5prosenttia kohdistuu niihin tauteihin, jotka edustavat 90 prosenttia kaikista maailman taudeista.
Tutkimus- ja kehitystyön suuntaaminen kehitysmaita suhteettoman paljon rasittaviin tauteihinvaatii uusia maailmanlaajuisia mekanismeja ja kannustimia. Jotta tutkimus edistyisi,tutkimuskohteiden määrää on lisättävä, riskisijoituksia on tuettava rohkeammin ja uusientuotteiden peräkkäissarjatestaus on korvattava rinnakkaistestauksella. Merkittävää hyötyäsaataisiin, jos voitaisiin yhdistää tiiviisti vahva julkinen tutkimusperinne ja Euroopanlääketeollis uuden laajat valmiudet. Ensi sijassa olisi lisättävä panostusta kehitysmaiden
tieteellisten ja teknisten tutkimuslaitosten ja niiden työntekijöiden valmiuksiin panostamista onlisättävä.
Tulevaisuudennäkymät
Nopeutetut yhteisötoimet merkittävimpiä tartuntatauteja vastaan on nähtävä parhaillaan
toteutettavaa terveydenhuoltoon ja köyhyyden vähentämiseen tähtäävää yhteisön toimintaatäydentävänä toimenpiteenä. Tehokkaaseen toimintaan tarvitaan komission, jäsenvaltioiden,kumppanimaiden sekä kansainvälisten ja kansalaisyhteiskuntaa edustavienyhteistyökumppaneiden ja sidosryhmien yhtenäisiä ponnisteluja, lisää innovatiivisuutta sekätähänastisia perinteisiä kehitysapuohjelmia nopeampaa toimintaa.
Tässä tiedonannossa esitetty poliittinen toimintakehys on yhteisön ensimmäinen vastaus
Okinawassa heinäkuussa 2000 pidetyn G8-maiden huippukokouksen suosituksiin. Siitä ontarkoitus keskustella laajasti pyöreän pöydän keskusteluissa, joihin osallistuvat kaikkiasianomaiset tahot, erityisesti kehitysmaat, Euroopan unionin jäsenvaltiot, Euroopanparlamentti, kansainväliset kehitystoimistot, kansalaisyhteiskunta, tutkijat sekä lääketeollisuus.Näiden keskustelujen tulokset ovat arvokasta materiaalia, kun komissio laatii toimintaohjelmaa.
61. JOHDANTO
Väestön terveyden ja köyhyyden on todettu vaikuttavan toisiinsa monin eri tavoin.
Terveydenhuoltoon panostamisella on osoitettu olevan tärkeä osa köyhyyden vähentämisessäja taloudellisessa kasvussa, ja heikko terveys liittyy läheisesti köyhyyteen, puutteelliseen
koulutukseen ja heikosti toimiviin terveydenhuoltojärjestelmiin
3. Tartuntataudit, erityisesti
hiv/aids, malaria ja tuberkuloosi, heikentävät kehitysmaiden kansanterveyttä suhteettomanpaljon ja hidastavat yhä enemmän väestön kehittymistä. Ponnisteluista huolimatta nämä kolmetautia tappavat koko maailmassa vuosittain yli viisi miljoonaa ihmistä, ja niiden vaikutuskuolleisuuteenja elinajanodotteeseenonsuurinkehitysmaissa.
Näitä tauteja pidetään helpoimmin kurissa kehittämällä elinoloja ja tehostamalla julkisia
terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmiä. Periaatteessa jokainen näistä taudeista onehkäistävissä ja/tai niiden hoitoon on helppoja, halpoja ja tehokkaita keinoja, kuten valistus,terveydenhoitohyödykkeet (kondomit, hyttysverkot) ja palvelut (tarttuvien sukupuolitautien jaopportunististen tartuntojen, malarian ja tuberkuloosin hoito). Nykyiset toimenpiteet eivätkuitenkaan yleensä saavuta taudeille alttiimpia väestönosia, eikä uusiin ja tehokkaampiintoimenpiteisiin panosteta riittävästi kaikilla tasoilla.
Hiv/aidsin, malarian ja tuberkuloosin haittavaikutusten vähentäminen
terveydenhuoltojärjestelmiä tukemalla on edistynyt varsin hitaasti, ja näistä taudeista onkintullut kehitysapukeskustelun keskeinen puheenaihe. Viime vuosina on toteutettu useitahuomattavia kansainvälisiä aloitteita, muun muassa aidsin vastainen yhteistyöhanke Afrikassa(International Partnership against AIDS in Africa , IPAA), rokotehankkeet International
AIDS Vaccine Initiative (IAVI) ja Global Alliance for Vaccines and Immunisation (GSVI),
malariahankkeet Roll Back Malaria jaMalaria Medicines Initiative (MMV) sekä
tuberkuloosin vastainen aloite Stop TB. Tautien torjunta on saanut uutta pontta, ja sitä tukee
hallitusten
4ja avustusjärjestöjen5rahoitussitoumusten kasvu. Uutta toivoa antavat myös
julkisen ja yksityisen sektorin uudet yhteistyötavat, esimerkiksi viiden lääkeyhtiön jaUNAIDSin aloite nykyistä edullisempien retroviruslääkkeiden valmistamiseksi.
Tiedonannossa esitetään toimintakehys Euroopan yhteisön yhtenäiselle, kattavalle ja
nopeutetulle toiminnalle osana köyhimpien väestönosien terveyden kohentamiseen tähtääviäkansainvälisiä ponnisteluja siten kuin ne ovat esillä Okinawassa heinä kuussa 2000 pidetyn G8-
maiden huippukokouksen suosituksissa. Tiedonannossa selostetaan tiivistetysti kyseistentartuntatautien maailmanlaajuista uhkaa terveydelle ja kehitykselle sekä niiden torjunnanhaasteita ja mahdollis uuksia. Lisäksi määritellään yhteisön rooli uusissa kansainvälisissä
aloitteissa. Lopuksi rajataan yhteisötoiminnan lisäämisen kolme ydinaluetta ja todetaan, että
3World Bank 1993 World Development Report. Kansantalouden ja terveysasioiden komitea (CMH,
tammikuu 2000) laatii parhaillaan selvityksiä siitä, kuinka terveydenhoitoon liittyvät käytännön toimetvoivat johtaa taloudelliseen kasvuun.
4G8-maat sitoutuivat Okinawan kokouksessaan nopeutettuun toimintaan merkittävien tartuntatautientorjunnassa. Japani ja Iso-Britannia tekivät selkeät sitoumukset, Japani 3 miljardia Yhdysvaltaindollaria ja Iso-Britannia 160 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Kansainvälinen kehitysjärjestö ilmoittilahjoittavansa miljardi Yhdysvaltain dollaria aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjuntaan.
5Ainoastaan vuonna 2000 Bill ja Melinda Gatesin säätiö on lahjoittanut 90 miljoonaa Yhdysvaltaindollaria malariaan, 90 miljoonaa dollaria hiv/aidsiin ja yli 100 miljoonaa dollaria tuberkuloosiinliittyviä toimia varten.
7tehokas toiminta vaatii komission sekä kumppanimaiden, kansainvälisten kumppaneiden ja
jäsenvaltioiden yhteisiä ponnisteluja.
Tiedonannosta on tarkoitus keskustella laajasti korkean tason pyöreän pöydän keskusteluissa,
joihin osallistuvat kaikki asianomaiset tahot, erityisesti kehitysmaat, Euroopan unioninjäsenvaltiot, Euroopan parlamentti, kansainväliset kehitystoimistot, kansalaisyhteiskunta,tutkijat sekä lääketeollisuus. Näiden keskustelujen tulokset ovat arvokasta materiaalia, kunkomissio laatii toimintaohjelmaa. Komission on tarkoitus antaa selostus keskustelujentuloksista ja esittää toimenpide-ehdotuksensa tulevassa toimintaohjelmassa.
2. KEHITYSMAIDEN MERKITTÄVIEN TARTUNTATAUTIEN
HAITTAVAIKUTUSTEN LIEVENTÄMISEN HAASTEET JAMAHDOLLISUUDET
2.1. Terveydenhuoltojärjestelmiin kohdistuvat paineet
Köyhimpien maiden terveydenhuoltojärjestelmät
6toimivat hyvin vaikeissa olosuhteissa, eikä
niillä ole yleensä voimavaroja edes perustason hoitoon. Terveydenhoitopalvelut kärsivät raha-,työntekijä- ja välinepulasta ja niiden institutionaaliset ja hallinnolliset valmiudet ovat useinvähäiset. Saharan eteläpuolisessa Afrikassa terveydenhuoltokustannukset henkeä kohti ovattyypillisesti alle 5 dollaria eli 2,5 prosenttia bkt:sta
7. Vastaavasti Maailmanpankin vuoden 1993
arvioidenmukaanterveydenhuollonvalikoiva peruspakettimaksaisi12 dollaria henkeä kohtieli3,4prosenttiabkt:sta.
WHO:n äskettäisen selvityksen mukaan ( World Health Report 2000 ) alle 60 dollarin
kokonaissijoitus terveydenhuoltoon henkeä kohti on todennäköisesti tehoton. Niin vähäisilläpanostuksilla voidaan ylläpitää vain vähimmäispalveluja, vaikka terveydenhuoltojärjestelmänuusiminen ja rakenneuudistus onnistuisikin. Vaikka valtion ylläpitämien terveyspalvelujen onyleensä tarkoitus tavoittaa köyhät, ne usein hyödyttävät suhteettomasti varakkaampiakansalaisia. Hiv/aidsin, malarian ja tuberkuloosin leviäminen on kasvattanut myös tarpeen jakäytettävissä olevien voimavarojen välistä kuilua. Tätä vääristymää on viime aikoina pyrittykorjaamaanuudistamalla rahoitusta.
Useimmat kehitysmaat kamppailevat edelleen varmistaakseen riittävät resurssit terveyden
kohentamiseksi, ja tehokkaampien, tasapuolisten terveydenhuoltojärjestelmien luominenedistyy hitaasti. Terveydenhuolto joutuu valtiontaloudessa kilpailemaan muiden julkisten alojenkanssa, joten sen rahoituksessa ei juuri ole odotettavissa merkittävää kasvua. Monetköyhimmistä maista ilmoittavat käyttävänsä 40-50 prosenttia terveydenhuollonkokonaisbudjetista pääomakuluihin, jolloin suurin osa jäljelle jäävästä osasta meneepalkanmaksuun ja vain hyvin pieni osa ylläpitokustannuksiin ja kulutushyödykkeisiin. Jos
6Terveydenhuoltojärjestelmiin sisältyvät laajan määritelmän mukaan (WHO World Health Report
2000) henkilökohtaisten palvelujen lisäksi kaikki yleiset, väestökohtaiset ja julkisetterveydenhuoltotoimenpiteet, esimerkiksi terveet elämäntavat, tauteja levittävien hyönteisten myrkytys,tupakoinninvastainen valistussekä elintarvike- ja vesihygienia.
7Tässä tiedonannossa esitetyt tilastotiedot perustuvat uusimpiin WHO:n, UNAIDSin ja DAC:ntuottamiin tietoihin, ellei muuta mainita.
8julkisen terveydenhuollon peruspalvelut ja hyödykkeet halutaan rahoittaa oikeudenmukaisesti8
(fair financing), suositeltavin ja tasapuolisin keino on rahoittaa ne valtion verotuloilla ja
kansallisella sairausva kuutusjärjestelmällä. Tällainen lähestymistapa on lisännyt
terveydenhoitopalvelujen saatavuutta kaikkein tehokkaimmin9. Jos terveydenhoitopalveluja ei
tueta julkisin varoin, sairastuminen merkitsee perheille suuria odottamattomia kuluja. Nämäsaattavat olla jopa puolet kuukausituloista, jolloin perheitä uhkaa köyhyys. Suurin osa näistäkuluista menee terveydenhoitopalveluihin ja lääkkeisiin.
2.2. Merkittävät tartuntataudit ovat maailmanlaajuinen haaste
Tartuntataudit muodostavat 60 prosenttia kehitysmaiden tautirasitteesta. Hiv/aids, malaria ja
tuberkuloosi aiheuttavat tästä suurimman osan, ja ne tappavat vuosittain yhteensä yli viisimiljoonaa ihmistä, joista useimmat elävät kehitysmaissa. On näyttöä siitä, että näiden tautienvaikutus kasvaa jatkuvasti. Tähän ovat syynä köyhyyden jatkuminen ja paheneminen,väestönkasvun vaikutukset, lisääntyneet ihmisen aiheuttamat ja luonnon suuronnettomuudet,joiden seurauksena väestö joutuu siirtymään kotiseudultaan, terveydenhoitojärjestelmienpuutteet, lääkeresistenssin kehittyminen, huumeiden suonensisäisen käytön lisääntyminen,ilmastonmuutokset ja puhtaanapidon heikentyminen. Hiv/aidsin, malarian ja tuberkuloosinaiheuttamaa maailmanlaajuista hätätilaa käsitelläänyksityiskohtaisemminliitteessä 1.
Valtioiden rajat eivät niin ikään estä tartuntatautien leviämistä, joten torjunnan
epäonnistuminen yhdessä maassa asettaa myös naapurimaat vaaraan. Ennustetusta hiv/aidsinaiheuttamasta sairaudesta ja kuolemasta on toteutunut vasta 10 prosenttia, ja tämäntartuntataudin täysimääräinen vaikutus ihmisiin, yhteisöihin ja talouksiin on nähtävissä vastatulevaisuudessa. Huolimatta 15 vuotta kestäneistä keskitetyistä ponnisteluista monissakehitysmaissa tautia ei ole saatu hallintaan.
Malariaa on jälleen alkanut esiintyä alueilla, jossa se ennen pysyi hallinnassa tai joilta se oli jo
ehtinyt hävitä kokonaan. Yleisimmin käytetyt ja tehokkaimmat torjunta-aineet, kuten DDT,ovat ihmisten ja eläinten terveyden kannalta merkittävä ympäristöhaitta. Vaikka DDT:n jamuiden yleisesti käytettyjen hitaasti hajoavien saastuttavien orgaanisten yhdisteiden käytönrajoittaminen on tunnustettu välttämättömäksi, vaihtoehtoisten keinojen kehittämiseen jakokeiluun ei ole panostettu riittävästi. Halvin ja yleisin malarianhoito on nopeasti menettämässätehokkuuttaan.
Tuberkuloosi on kyetty diagnosoimaan jo yli sata vuotta, ja taudin tehokas hoito on ollut
mahdollista jo ainakin 50 vuotta, mutta se on silti edelleen tauti, johon kuolee eniten ihmisiä.Yhdenpotilaan hoitokuurimaksaa ainoastaan 11 Yhdysvaltain dollaria. Nykyisin sovellettav illa
toimintatavoilla saadaan selville vain puolet sairastumistapausten arvioidustakokonaismäärästä. Diagnosoiduista tapauksista alle puolet käy hoidon läpi kokonaan. Lisäksilääkkeille vastustuskykyisten, hiv/aidsiin liittyvien tuberkuloosikantojen kehittyminen sekähoito-ohjeiden laiminlyönti saattavat johtaa siihen, että nykyiset lääkkeet käyvät tehottomiksi
8Terveydenhuoltojärjestelmien oikeudenmukaisessa rahoituksessa (fair financing) maksu määräytyy
maksukyvyn eikä sairastumisriskin mukaan eli tietystä palvelusta perittävä maksu on köyhienhenkilöiden osalta pienempi.
9Kansallisten ja yksityisten sairausvakuutusten yleistyminen ja lääkekorvausten laajentaminen ovatosoittautuneet lupaavaksi kehitykseksi hyvinkin erilaisissa maissa kuten Argentiinassa, Kiinankansantasavallassa, Egyptissä, Intiassa, Iranin islamilaisessa tasavallassa, Georgiassa, Etelä-Afrikassa,Thaimaassa ja Vietnamissa. Jotkut ohjelmat sisältävät erityisjärjestelyjä maalaisväestölle javähätuloisille. Edellä mainittujen järjestelmien kokonaiskustannuksista 25-70 % liittyylääkkeisiin.
9koko maailmassa. Monissa kehitysmaissa tuberkuloosin esiintyminen on nelinkertaistunut ja
osissa Itä-Eurooppaa tautia ontasaisenvähenemisenjälkeentaas alkanut esiintyä uudelleen.
2.3. Tehokkaan maailmanlaajuisen toiminnan tarve
Väestön terveyden koheneminen merkitsee valtioille nopeampaa talouskasvua.
Terveydenhuollon parannuksilla on 1900-luvulla osoitettu olevan merkittävä osuus nopeassa
talouskasvussa suuressa osassa maailmaa10. Tehokas valistus ja julkiset
terveydenhuoltojärjestelmät ovat köyhyyden vähentämisen ja kehityksen olennaisiaedellytyksiä.
Tutkimukset ovat osoittaneet, että kohdennetut sijoitukset tartuntatautien torjuntaan voivat
kohentaa köyhimpien ihmisten terveyttä. Merkittävimpien tartuntatautien vähentäminenpuoleen odotetusta hyödyttäisi WHO:n laskelmien mukaan suhteellisesti enemmän köyhiä kuinrikkaita ja lisäisiköyhien elinajanodotetta 4,1 vuodella ja rikkaiden 0,4 vuodella ( World Health
Report 2000 ). Tautien haittavaikutuksia vähentäisi tehokkaimmin täydentävä, synergistinen
toimintatapa, jossa panostetaankolmeenkeskeiseenalueeseen.
Ensinnäkin ,edellä mainittujen kolmen tartuntataudin haittavaikutuksia voitaisiin vähentää
tehostamalla sellaisten nykyisin tarjolla olevien palvelujen käyttöä, joita hyödynnetään nykyisinvain vähän ja jotka eivät tavoita avun tarvitsijoita, sekä parantamalla niiden saatavuutta jatehostamalla niiden vaikutuksia. Tässä suhteessa on paljon parannettavaa. Tarvitaantehokkaampaa tukea terveydenhuoltojärjestelmien vahvistamiseksi, jotta köyhimmät jaheikoimmassa asemassa olevat pääsisivät paremmin osallisiksi tautien torjunnasta ja hoidosta.Näiden kolmen taudin synnyttämässä maailmanlaajuisessa ja kansallisessa hätätilassa eikuitenkaan ole aikaa odottaa terveydenhuoltojärjestelmien parantamista, vaan samanaikaisestitarvitaan innovatiivisia toimia myös perinteisen terveydenhuoltosektorin ulkopuolisilla aloilla,kuten koulutuksessa ja liikenteessä. WHO ja UNAIDS ovat arvioineet, millaisia lisäresurssejatarvittaisiin seuraavien viiden vuoden aikana tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi nykyisentoiminnan (valistus, terveydenhoitohyödykkeet ja palvelut) nopeuttamisen ja tehostamisenavulla (taulukko 1).
Taulukko 1. Malarian ja tuberkuloosin yhteydessä kustannustehokkaiksi todetut toimet, joiden käyttöä
voidaan laajentaa uusien mekanismien avulla.
Toimenpide Resurssit, USD Kohderyhmä 2005 Tavoite
Hyttysmyrkyllä käsitellyt
hyttysverkot1,5 miljardia Kaikki afrikkalaislapset
suojattu malarialta600 000 lapsen kuoleman
estäminen vuodessa
Malarialääkkeet 4 miljardia 100 miljoonaa malaria-
alueella asuvaa lastavuoteen 2005 mennessäMalariakuolleisuuden
vähentäminen 25 %:lla
Tuberkuloosilääkkeet 1 miljardi Tehokas hoito 70 %:lle
uusistatuberkuloositapauksistavuoteen 2005 mennessäTuberkuloosikuolleisuuden
vähentäminen 50 %:lla
Lähde: WHO:n tiedotustilaisuus.
10Tämä esitettiin ensimmäisen kerran julkaisussa World Bank 1993 World Development Report.
10Hiv/aidsin torjunnan ja hoidon kustannukset Saharan eteläpuolisessa Afrikassa arvioidaan
torjunnan osalta 1,5 miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi vuodessa (käsittää myös nuorille japrostituoiduille suunnatut toimet, julkisen sektorin toteuttaman kondomien hankinnan,kondomien yhteiskunnallisen markkinoinnin, s ukupuolitauteihin liittyvät palvelut, vapaaehtoiset
konsultoinnit ja testit, verensiirtopalvelut, äiti-lapsitartuntojen estämiseen liittyvät toimet,viestinten käyttöön, työpaikoilla toteutettavat toimet, uusien valmiuksien, kuten seurannan jaarvioinnin, kehittäminen) ja hoidon osalta 1,5 miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi vuodessa(käsittää hi-virukseen olennaisesti liittyvät hoidot, mutta ei erittäin aktiivisen retroviruksentorjuntaanliittyviähoitoja( Highly Active Anti Retroviral Treatment , HAART)
11.
Useimpia toimenpiteitä toteutetaan jo parhaillaan sekä virallisella terveydenhuollon sektorilla
että sen ulkopuolella. Monet keinot ovat - taivoisivat olla - saatavana käsikauppatuotteina ja -palveluina, yhteiskunnallisen markkinoinnin kautta, terveydenhuollon ulkopuolistentyöntekijöiden kautta tai lisensiointimekanismien kautta.
Toiseksi, tärkeimpiä lääkkeitä
12voitaisiin jakaa köyhimmille huomattavasti nykyistä
edullisempaan hintaan kansainvälisten mekanismien ja välineiden avulla. Kolmasosallamaailman väestöstä ja 50 prosentilla Afrikan ja Aasian köyhimpien alueiden as ukkaista ei ole
mahdollisuutta saada tärkeimpiä lääkkeitä säännöllisesti. Kehitysmaiden kotitaloudet maksavatjopa 90 prosenttia lääkkeistä suoraan omista tuloistaan, jolloin lääkemenot saattavat olla 50prosenttiakotitalousmenoistajalisätäköyhyyttä.
Lääkkeiden saatavuus riittävän edulliseen hintaan on mutkikas ongelma, mutta hyödykkeiden
hinta ja useimpien käyttäjien varattomuus ovat suurimmat esteet niiden saatavuudenparanemiselle kehitysmaissa. Kehitysmaissa ei useinkaan sovelleta samanlaisiahintavalvontamekanismeja kuin teollisuusmaissa, ja suurin osa kuluttajan maksamasta hinnastasaattaa koostua tulleista, veroista, jakelukustannuksista ja apteekkimaksuista.
Lääkkeiden saatavuuteen riittävän edulliseen hintaan on kiinnitetty yhä enemmän huomiota, ja
tämän johdosta on tehty useita ehdotuksia kansainvälisiksi toimenpiteiksi seuraavilla aloilla:teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien sopimusten täytäntöönpano, geneeristen lääkkeidenkäytön edistäminen, hinnoittelumekanismit, tullit, t ukkuostot, teknologian siirto ja
kehitysmaidentuotantovalmiuksienlisääminen.
Teollis- ja tekijänoikeudet, patentit mukaan luettuina, ovat ka uppaan liittyviä teollis- ja
tekijänoikeuksien näkökohtia koskevan sopimuksen (TRIPS
13) ja bilateraalisten sopimusten
alaisia. Patenttisuoja14on tarkoitettu kannustamaan uusien tuotteiden kehittämiseen ja
11Jos ”HAART-kulut” vuodessa ovat henkilöä kohden 1 400 Yhdysvaltain dollaria, arvioidaan Saharan
eteläpuolisessa Afrikassa tarvittavan vuosittain tähän tarkoitukseen ainakin miljardi dollaria.
12Tärkeimmät tai välttämättömät lääkkeet, joihin myös rokotteet kuuluvat, ovat jonkin väestönkansanterveyden kannalta välttämättömiä. Tietyt kehitysmaiden merkittäviin tauteihin tarkoitetutlääkkeet saattavat hyvinkin olla ”tärkeitä tai välttämättömiä”, vaikka niitä ei mainittaisikaan WHO:ntärkeimpien lääkkeiden luettelossa tai maakohtaisissa luetteloissa.
13Vuonna 1994 Uruguayn kierroksen jälkeen hyväksytty teollis- ja tekijänoikeuksien kauppavaikutuksiakoskeva sopimus asettaa patenttisuojalle vähimmäisvaatimukset, joita kaikkien WTO:n jäsenten onnoudatettava. TRIPS-sopimusta sovellettaessa on noudatettava sopimuksen 65 ja 66 artiklassaesitettyjä siirtymäjärjestelyjä.
14Patentti on viranomaisten myöntämä oikeussuoja, joka takaa määräaikaisen yksinoikeuden keksinnönhyödyntämiseen sille, joka julkistaa sen, esittää siitä riittävän selkeän ja tarkan kuvauksen ja vaatiisiihen yksinoikeutta. Keksinnön on oltava uusi, erottava olennaisesti aikaisemmin tunnetusta ja oltava
11varmistamaan uusien innovaatioiden julkistaminen ja niistä ilmoittaminen suuren yleisön
hyödyksi. Keksijät saavat tietyksi ajaksi yksinoikeuden uusien tuotteidensa saattamiseenmarkkinoille, jotta tuotteiden tutkimus- ja kehityskustannukset saadaan katetuksi ja saadaanriittävästivaroja uusiintuotteisiininvestoimista varten. Eräät kansalaisyhteiskunnanedustajat jaeräät kehitysmaat ovat kuitenkin ilmaisseet huolensa siitä, että korkeat hinnat eivät aina oleyhteydessä keksintöön sijoitettujen varojen takaisinsaantiin ja että ne voivat vaikeuttaakilpailua.
Komissio on aloittanut keskustelun eri sidosryhmien kanssa arvioidakseen teollis- ja
tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa. Todetaan kuitenkin, että TRIPS-sopimukseen sisältyyjoukko suojalausekkeita, muun muassa patenttioikeuksia koskevat erityispoikkeukset, joistamainittakoon erityisesti pakkolisensiointi
15. Komissio aikoo yhdessä kehitysmaista tulevien
kumppaniensa kanssa hyödyntää edelleen jo voimassa olevia suojalausekkeita. Rokotteiden jaehkäisyvälineiden käytöstä saadut kokemukset kuitenkin osoittavat, että teollistuneiden- jakehitysmaiden välillä voidaan saada aikaan merkittävää hintadifferointia. Jotkutlääkevalmistajat ovat ilmaisseet halukkuutensa ulottaa hintadifferointi muihinkin lääkkeisiin,myös uudempiin, patentoituihin lääkkeisiin. Joidenkin retroviruslääkkeiden osalta onkin joviime aikoina ilmoitettu tuntuvista hinnanalennuksista. Vaikka hinnanalennuksista ensi alkuunhyötyvien hiv-potilaiden prosentuaalinen määrä on aluksi pieni, edistystä odotetaan tapahtuvanvähitellen. Tällaisia aloitteita pitäisi seurata tarkasti, jotta köyhimpien ihmisten ja suurtenväestönosien hyväksi tapahtuvaan ehkäisevään työhön ja hoitoon kohdistettuja niukkojajulkisia varoja ei siirrettäisi sellaiseen hoitoon, joka kohdistuu vain harvoihin ja jolla ei oleparantavaa vaikutusta.
Kolmanneksi, uusiin tuotteisiin ja julkisiin hyödykkeisiin on panostettava entistä
tehokkaammin ja enemmän kuin nykyään, erityisesti rokotteisiin, taudinlevittäjäeliöidentorjuntatuotteisiin ja kolmen yleisimmän tartuntataudin torjuntaan. Vain alle 15 prosenttiamaailman terveydenhuollon tutkimusvaroista kohdennetaan tauteihin, jotka muodostavat 90prosenttia maailman sairauksista. Kehitysmaiden osuus maailman lääke- jahyödykemarkkinoista on arvoltaan alle 15 prosenttia, joten ne voivat sijoittaa vain rajoitetustisellaisiin uusiin taudintorjuntakeinoihin, joiden vaikutus kansanterveyteen on suurin. Uusientorjuntakeinojen kehityksessä on erityisen suuria puutteita uusien teknologioidenkehittämisessä hiv/aidsin, malarian ja tuberkuloosin osalta, joista jokaiseen kuolee vuodessa ylimiljoona ihmistä.
Uudet rokotteet, taudinmääritysmenetelmät, lääkkeet ja hyönteismyrkyt ovat kaikki
välttämättömiä mahdollisimman tehokkaassa tautien torjunnassa. Uusien teknologioidenkehittelykustannuksissa on suuria eroja: uuden hoitokeinon kehittäminen saattaa maksaa 100miljoonaa dollaria ja tehokkaan rokotteen 500 miljoonaa. Alan vaativuus, uusien tuotteidentehokkuuden selvittäminen, lääkkeiden turva llisuus, korkeat tuotekehityskustannukset ja
epäonnistumisen riski hidastavat kaikki kehitystä huomattavasti. Haaste ja terveydelle jakehitykselle mahdollisesti koituva hyöty maailmassa on kuitenkin valtava, mutta edellyttääaiempaa suurempaa ja tehokkaampaa julkisen ja yksityisen sektorin panostusta. Tiedonlisääntymisestä ja uusista tuotteista hyötyvät sekä kehitysmaiden väestö että kokomaailmanlaajuinenyhteisö.
teollisesti sovellettavissa. Lääkkeiden osalta keksinnöt liittyvät yleensä lääkkeitä sisältäviin tuotteisiin
tai niitä koskeviin prosesseihin.
15TRIPS-sopimuksen 31 artikla. Pakkolisensiointi merkitsee lisenssin myöntämistä ilmanpatentinhaltijan suostumusta erilaisista yleiseen etuun liittyvistä syistä.
122.4. Uudet kansainväliset yhteistyöhankkeet
Monissa maissa on parhaillaan käynnissä terveydenhuoltojärjestelmän uudelleenmäärittely.
Monissa sellaisissa maissa, jotka ovat erittäin riippuvaisia ulkomaisesta tuesta, ha llitukset ja
avunantajat ovat siirtymässä sektorinlaajuiseen lähestymistapaan, jossa määritellään laajatoimintakehys ja muodostetaan pitkäaikaisia kumppanuussuhteita. Tämä on aikaa vieväprosessi
16. Tartuntataudit ovat niin suuri ongelma, että terveydenhuoltojärjestelmien nykyisiä
tehostamis- ja kohdentamisohjelmia on täydennettävä nopeutetuilla toimenpiteillä. Tämänvuoksi viime vuosina on ryhdytty useisiin kohdennettuihin aloitteisiin, joissa Euroopan unioninpanos onollut merkittävä.
YK:n turvallisuusneuvosto, Maailmanpankin kehityskomitea ja G8-maat ovat todenneet, että
hiv/aids on merkittävä uhka kehitykselle ja turvallis uudelle, ja kritisoineet maailmanlaajuisen
epidemian torjuntakeinojen riittävyyttä. Uusia lupaavia aloitteita ovat esimerkiksi Afrikan aids-hanke (International Partnership against AIDS in Africa ), jota tukee YK:n järjestöjen,
avunantajamaiden hallitusten, yksityisen ja julkisen sektorin sekä Afrikan maiden hallitustenmuodostama koalitio. Myös Euroopan yhteisöaloitteet, joilla pyritään lisäämään sijoituksiaaids- ja malariarokotteiden, erään mikrobilääkkeen ja muiden uusien lääkkeiden kehittämiseen,ovat rohkaisevia. Lupaavasta kehityssuunnasta kertoo myös viiden lääkeyhtiön ja UNAIDSinaloite, joka koskee retroviruslääkkeiden toimittamista hiv/aidsin torjunnassa kohtuuhintaan.Avunantajamaiden hiv/aids-rahoitus, joka vuonna 1998 arvioitiin noin 300 m iljoonaksi
dollariksi, kattaa vain osan tarvittavasta kokonaismäärästä. Myönteisenä merkkinä on nytodotettavissa hallitusten ja yksityisen sektorin panoksen huomattavaa kasvua. Euroopanyhteisö on näissä toimenpiteissä aktiivisesti mukana.
Viime vuosina on järjestetty useita korkean tason kokouksia, joiden avulla malarianvastainen
taistelu on saanut uutta vauhtia politiikassa. Nopeisiin toimiin ryhtymistä ovat vaatineet G8-maat (Birmingham 1998, Köln 1999, Okinawa 2000), EU: n ja Yhdysvaltain huippukokous(Queluz 2000), EU:n ja Afrikan maiden huippukokous (Kairo 2000), Afrikanvaltionpäämiesten kokous Abujassa maaliskuussa 2000 ja Geneven sosiaaliasioidenhuippukokous (kesäkuu 2000).
WHO:nRoll Back Malaria –hanke on saanut uutta pontta. Euroopan malariarokoteohjelmassa
(European Malaria Vaccine Initiative , EMVI) yhdistyvät komission, unionin jäsenvaltioiden ja
teollisuuden ponnistelut malariarokotteen kehittämiseksi
17. Malariarokotteiden testausta ja
käyttöä voidaan lisäksi nopeuttaa EU:n tukeman Afrikan malariarokotteen testausverkoston(African Malaria Vaccine Testing Network, AMVTN) kautta. Yhteisö tukee myös parhaillaan
laajaa hiv-, malaria- ja tuberkuloosirokotteita koskevaa hankeklusteria, jossa myös teollisuuson merkittävästi mukana. Uusien lääkkeiden kehittämisessä lupaavin etenemistapa ovat myösinnovatiiviset yhteistyöhankkeet, kuten esimerkiksi Medicines for Malaria Venture (MMV),
johon ovat mukana sekä julkinen että yksityinen sektori. Euroopan yhteisö on mukana DDT:n
16Waltin ja Smithsonin raportti: Ennen kuin avunantajamaat hyväksyivät Ghanan "yhden sektorin
ohjelman", maa oli kehittänyt instituutioitaan 10 vuotta, suunnitellut toimintalinjoja ja strategiaa 4vuotta, vahvistanut hallintoa 3 vuotta, neuvotellut ja suunnitellut 2 vuotta ja kärsinyt vuoden verranerilaisista viivästyksistä.
17Aloitteella on jo saavutettu käytännön tuloksia: Kliiniset kokeet kahdella euroopan yhteisössäkehietyllä malariarokotteella aloitetaan tänä vuonna ja EMVI on mukana GAVI:ssa ( Global Alliance
for Vaccines and Immunisation) .
13ja muiden hitaasti hajoavien haitallisten orgaanisten aineiden käytön valvontaa koskevissa
neuvotteluissa18.
WHO:n vuonna 1998 käynnistämässä tuberkuloosin torjumiseen tähtäävässä Stop TB
-aloitteessa ja Amsterdamin tuberkuloosikonferenssissa (2000) on laadittu toimintasuunnitelmataudista pahimmin kärsiville maille. Avunantajamailla on suunnitelmia taudin torjumiseentähtääväntuenlisäämiseksija parantamiseksi.
Kansainvälinen yhteisö voiselvittää myös monia muita uudenlaisia rahoitusyhteistyön muotoja,
myös yksityisen sektorin osalta, sekä rahoitusmekanismeja, joilla saadaan aikaan lisäsijoituksia.Useat hyväntekeväisyysjärjestöt ovat antaneet tuntuvaa tukea tartuntatautien vastaiseentaisteluun ja rokotteiden saatavuuden parantamiseen. Julkisen ja yksityisen sektorinyhteistyöhankkeet ovat lisääntyneet, ja kehityspankit selvittävät uusia keinoja tartuntatautientorjunnantukemiseen.
Kansainvälisen toiminnan onnistuminen tulevaisuudessa vaatii eri aloitteiden tiiviimpää
yhdistämistä ja synergiaa sekä toiminnasta saatujen kokemusten tehokasta levittämistä jahyödyntämistä.
3. EUROOPAN YHTEISÖN ERITYISROOLI MERKITTÄVIMPIEN
TARTUNTATAUTIEN TORJUNNASSA
3.1. Euroopan yhteisön nykyiset toimintalinjat ja käynnissä oleva toiminta
Euroopan unionin (komissio ja jäsenvaltiot) osuus kaikesta kehitysavusta on 55 prosenttia ja
terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyvästä avusta kehitysmaissa 65 prosenttia. Vuonna1998 Euroopanyhteisö kohdensikehitysapuun8,6 m iljardia euroa.
Euroopan yhteisön uuden kehitysyhteistyöpolitiikan (KOM(2000)212) päätavoitteena on
köyhyyden vähentäminen. Yksi yhteisön kehitysavun ensisijaisista toiminnanaloista ontalouspolitiikan tukeminen kehitysmaissa. Tähän sisältyy selvä yhteys köyhyyden vähentämistäkoskeviin strategioihin, mainittakoon erityisesti terveydenhoito- ja koulutusaloihin liittyvätsektorinlaajuiset ohjelmat
19Tätä tavoitetta silmällä pitäen yhteisön terveys-, aids- ja
väestöpolitiikkaa ja ohjelmia muotoillaan parhaillaan uudelleen erilaisten täydentävienvälineiden avulla. Budjetissa terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyviin toimiin onkohdennettu 700 miljoonaa euroa
20(katso liite 2).
Yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikka on muuttumassa yksittäisten hankkeiden tukemisesta
toiminnan alojen tukemiseen, infrastruktuurien tukemisesta järjestelmien vahvistamiseen jainstituutioiden kehittämiseen ja suuntautumassa kohti monialaisten aihepiirien laajempaayhdistämistä. Politiikassa toimia on alettu yhä enemmän kohdentaa kehitysmaiden köyhimpiinväestönosiin. Yhteisön hiv/aids-politiikka ja -ohjelma ovat pääasiassa tukeneet köyhyydenvähentämiseen tähtääviä strategioita pitkäjänteisillä monialaisilla ehkäisytoimilla (53 prosenttiavuosina 1987–1997 rahoitetuista toimista, katso liite 2), ja perusterveydenhuoltotoimilla (42
18Euroopan yhteisö hyväksyy DDT:n tuotannon jatkamisen rajoitetun ajan taudinlevittäjäeliöiden
torjunnassa kansanterveydellisistä syistä DDT:stä riippuvuuden vähentämistä koskevien neuvottelujenmukaisesti, jotka käytiin Afrikan maiden kanssa Hararessa helmikuussa 2000.
19KOM(2000)212, s. 25.
20Lukuihin sisältyvät rakennesopeutusrahastosta myönnettäviä varoja koskevat arviot.
14prosenttia vuosina 1993–1997 rahoitetuista toimista). Tutkimusohjelmissa on keskeisesti
panostettu tiedonhankintaan, ja niissä on yhä useammin pyritty selvittämään kehitysmaidenkiireellisimpiä ongelmia.
Terveydenhuollon tukeminen on vahvistanut terveydenhuoltojärjestelmiä ja -palveluja ja
helpottanut lääkkeiden saantia sekä parantanut laajasti lääkkeiden hankinta-, jakelu- jahallintavalmiuksia terveydenhuoltojärjestelmien laajemman uudistamisen yhteydessä. Yhteisön
ja WHO:n tuella 21 kehitysmaata on voinut toimia yhteistyössä lääkepolitiikkaan liittyvienkysymysten parissa. Viimeisten kymmenen vuoden aikana 30 kehitysmaalle on annettuerityisavustusta, jotta nämä voisivat kehittää kestäviä ja oikeudenmukaisiarahoitusmekanismeja ja tehokkaampia hankinta- ja jakelujärjestelmiä, sääntelyvalmiuksia jalaadunvalvontaa tärkeimpien lääkkeiden osalta painottuen erityisesti ehkäisyvälineisiin,rokotteisiin ja geneerisiin lääkkeisiin.
Yhteisö on tukenut alueellisten toimintaedellytysten parantamista, jotta voitaisiin vastata uusiin
ja uusiutuviin tartuntatautivaaroihin. Tähän on kuulunut myös seuranta- ja valvontatoimientehostaminen yhdessä WHO:n kanssa. Tehokas riskinhallinta tartuntatautiepidemioidenpuhjetessa on keskeinen tekijä yhteisön humanitaarisissa avustusohjelmissa. Yhteisö tukeemyös WHO:ntoimintasuunnitelmaa DDT:nja vastaavientuotteidenkäytönvähentämiseksi.
Yhteisön hiv/aids-ohjelmilla on ollut huomattava merkitys määriteltäessä turvallista
verensiirtopolitiikkaa ja verensiirtoon liittyviä turvallisia toimintatapoja, erityisesti niillä onvoitu edistää siirtymistä korvattavasta verenluovutuksesta vapaaehtoiseen luovutukseen.Ugandassa vapaaehtoiset tuottavat kansa llisista verivarastoista nykyään 60 prosenttia. Yhteisö
osarahoitti merkityksellistä Mwanzan tutkimusta (Tansania), jossa todettiin, ettäsukupuolitautien tehokas hoito saattaisi vähentää hiv-tartuntoja 40 prosenttia ja enemmänkin(katso liite 3). Tutkimuksen tuloksilla on ollut maailmanlaajuista vaikutusta hiv/aidsia koskeviintorjuntatoimiin. Yhteisön tuki nuorille suunnatuille koulutusohjelmille Etelä-Afrikassa onvähentänyt hiv-tartuntojen määrää merkittävästi tässä ikäryhmässä. Onnistumisista huolimattahiv/aids-toimienlaajuus ja vaikutukset ovat olleet riittämättömiä.
Vaikka yhteisö ei olekaan toimittanut merkittävässä määrin malariaa ja tuberkuloosia
koskeville aloitteille kohdennettua tukea, sen panos on ollut tärkeä monissa kehitysmaissaterveydenhuoltojärjestelmää varten myönnettyjen huomattavien avustusten kautta. Yhteisöntukemalla ARIVAS-ohjelmalla on kymmenessä läntisen Afrikan maassa pyritty sisällyttämäänkansanterveydellisesti tärkeimpien rokotteiden rahoitus kansalliseen talousarvioon. Yhteisö onmukana malariaa koskevassa uudessa kansainvälisessä yhteistyössä, josta tarkemmin 2.4kohdassa.
Yhteisö on ollut aktiivinen lääkkeiden saatavuuden parantamista ja niiden käytön tehostamista
koskevissa keskusteluissa. Avun antamisella kehitysmaille varmistetaan, että avun saajatkunnioittavat kansallisia ka uppalakeja ja kansainvälisiä kauppasopimuksia. Komissio onalkanut
miettiä lääkkeiden saatavuuteen liittyviä kysymyksiä, kuten hinnoittelumekanismeja japanostusta uusiin tuotteisiin ja kansainvälisten omistusoikeuksien vaikutuksia. Komissio tähtäätasapuolisiin ratkaisuihin kannustamalla erilaisia sidosryhmiä osallistumaan toimintaan. Tällaisiasidosryhmiä ovat muun muassa geneeristen lääkkeiden valmistajat, kansalaisjärjestöt,hallitukset ja kansainväliset järjestöt.
Euroopalla on pitkät perinteet tuloksekkaasta taudinlevittäjien torjunnasta sekä
farmakologisesta ja lääketieteellisestä tutkimuksesta. Eurooppalaiset tuottajat käyttävättutkimus- ja kehitystyöhön runsaasti pääomaa ja asiantuntemusta. Yli 60 prosenttia
15kehitysmaissa nykyisin käytettävistä rokotteista valmistetaan Euroopassa ja monet EU:n
yritykset ovat infektiolääkkeidensuurtuottajia.
Komissio tukee tartuntatauteihin kohdistuvaa, varsin pitkään jatkunutta tutkimus- ja
kehitystoimintaa yli 50 miljoonalla eurolla. Summa osoitetaan uusille tutkimushankkeille uuden
viidennen puiteohjelman ensimmäisillä hakemuskierroksilla. Edellisessä puiteohjelmassarahoitettiin yli 40 malariahanketta. Yhteisö on tukenut tärkeitä uusia julkisen ja yksityisensektorin yhteistyöhankkeita, joissa WHO on mukana ja joissa pyritään edistämään erityisestikehitysmaiden asukka ille tärkeiden uusien lääkkeiden ja rokotteiden tutkimusta ja kehitystä.
Kansainvälisesti hyvin merkittävää toimintaa on tuettu. Useimmat mahdolliset malariarokote-ehdokkaat on ensimmäiseksikuvattu yhteisön hankkeissa. Gambiassa yhteisö rahoittaa yhdessäyhdysvaltalaisten tutkijoiden ja teollis uuden edustajien kanssa toteutettavaa rokotetutkimusta,
jossa suurimman osan rokotuksen saaneista on voitu osoittaa saaneen yli kuukauden suojan.Ainakin yksi uusi tuberkuloosirokote on valmis ennakkotestausta varten, ja hyvin pian ontulossa useita rokotetyyppejä hiviä, myös kehitysmaissa vallitsevia muotoja vastaan. Tukeakohdennetaan myös täysin uudenlaisten malarialääkkeiden tutkimukseen. Yhteisön rahoittamapohjoisenja etelän yhteistyönä toteutettu tutkimus osoittiensimmäisen kerran epidemiologisenyhteyden hivin ja tuberkuloosin välillä Sambiassa ja hivin ja muiden s ukupuolitautien vä lillä
koko Afrikassa. Hyvin seikkaperäisen tartuntaa selvittävän tutkimuksen tulokset tarjoavatuutta tietoa siitä, kuinka nopeasti uusi tartunta saadaan tuberkuloosin alkuhoidon jälkeen.Lisäksi yhteisö on rahoittanut tuntuvasti taudinlevittäjäeliöihin kohdistuvien ympäristöäsäästävien torjuntamenetelmien tutkimusta, jolla on pyritty kehittämään uusia teknisiä keinojahyönteismyrkkyjen käytön vähentämiseksi ja jota voitaisiin soveltaa myös malarialoisiin.
Tautienehkäisyja terveyden edistäminen ovat edelleen keskeisellä sijalla kaikessa terveyteen ja
kehitykseen liittyvässä toiminnassa. Yhteisö aikoo perustaa toimintansa tähänastisiin hyviinsaavutuksiin ja lisätä hyväksi todettujen ja tehokkaiden ehkäisytoimien tukea sekä parantaaperusterveydenhuoltoon liittyviä palveluja. Terveydenhuollon uudistamiseen suunnattu tuki onperusteltua, ja sitä on tarkoitus jatkaa pitkällä aikavälillä. Kolmen merkittävän taudin jatkuvaleviäminen on ongelma, jonka laajuus edellyttää uusia nopeutettuja ja aiempaa tarkemminkohdennettujatäydentäviätoimia.
3.2. Euroopan yhteisön suhteellinen etu viimeaikaisissa kehitysstrategioissa
Kehitysaputyössä on 1990-luvun puolivälistä lähtien pyritty käyttämään tehokkaampia
kansallisia ja kansainvälisiä koordinointikeinoja, löytämään uusia yhteistyömuotoja jakeskittymään entistä enemmän kehitysmaiden toimintavalmiuksien lisäämiseen. Työssä pyritäänenenevässä määrin varmistamaan, että julkiset ja yksityiset sijoitukset kohdistuvat entistäenemmän köyhimpien maiden ja väestönosien sosiaaliseen ja terveydelliseen ympäristöön,hyödyttävät köyhimpiä ja kohdistuvat kiireellisimpiin ongelmiin. Kehitysavulle on asetettukunnianhimoiset, kansainvälisesti hyväksytyt tavoitteet, jotka ohjaavat kehitystyötä seuraavien15 vuoden ajan. Yhteisö on suunnannut omat strategiansa uudelleen tämän mukaisesti jaottanut huomioon suhteelliset etunsa ja rahoitusvälineensä.
Köyhyyden vähentämistä koskevan vaativan tehtävän ohella EY:llä on erityinen ja merkittävä
tehtävä terveydenhuollon alalla, esimerkiksi kun pyritään selvittämään köyhiin vaikuttaviintartuntatauteihin liittyviä ongelmia aiempaa tehokkaammin ja nopeammin. Komissionasiantuntemus ja sen käytössä olevat välineet ratkaisevan tärkeillä aloilla, joihin kuuluvat
humanitaarinen apu, kehitys, ympäristö, kauppa ja yritystoiminta sekä tutkimus jakansainvälinen terveys, ovat ainutlaatuiset ja tarjoavat mahdollis uuden aiempaa suurempaan
synergiaan useiden politiikan alojen välillä. Lisäksi yhteisö toimii aktiivisesti kaikissa
16kehitysmaissa ja antaa merkittävää kehitysapua avustuksina. Kehitysmailla (erityisesti vähiten
kehittyneillä mailla) yhteistyökumppaneina on yhteisön myöntämän kehitysavun hallintasyklinkaikissa vaiheissa laajempi rooli kuin muiden avunantajien avustusjärjestelmissä.
Tiedonannon seuraavissa kappaleissa esitellään toimintakehys. Laajojen kuulemisten jälkeen
laaditaan toimintaa koskevat tarkemmat ehdotukset, joissa esitetään yksityiskohtaisestioikeusperusta ja ehdotetut rahoitusvälineet. Muita myönnettäviä avustuksia koskevaoikeusperusta kattaa kehitysyhteistyön (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177artiklasta alkaen) ja siihen kuuluvan yhteistyön kansainvälisten järjestöjen kanssa (181 artikla),kansanterveystyön (152 artikla) ja tutkimuspolitiikan (163 artiklasta alkaen). Alallesovellettaviin erityissäännöksiin kuuluu muun muassa parha illaan tarkistettavana oleva
neuvostonasetus 550/97, joka koskee hiv/aidsia kehitysmaissa.
4. LISÄTYN JA NOPEUTETUN TOIMINNAN KOLME PÄÄALUETTA
Komission on tarkoitus tukea edelleen nykyisin terveydenhuollon alalla toteutettavia
toimenpiteitä ja lisätä tätä tukea sekä käyttää tämän lisäksiyhä enemmän lupaavalta vaikuttaviatoimintatapoja. Toimintaa on nopeutettava kolmella laajalla yhteisön suhteelliseen etuun,toimintalinjoihin ja välineisiin perustuvalla alueella, jotka esitetään seuraavassa.
Tällä toiminnalla on tarkoitus täydentää nykyistä toimintaa, ei korvata sitä. Tarkoitus on, että
toimet ovat riippuvuussuhteessa keskenään ja vahvistavat toistensa vaikutuksia. Jollain näistäkolmesta alueesta toteutettava toimi ei voi olla tehokas, ellei sitä tueta merkittävästi jajatkuvasti muiden kahden alueen toimilla. Toiminnan aloja yhdistämällä voidaan saavuttaamyönteisiä tuloksia vuosien ajan.
Yhdistelmästrategia käsittää seuraavat kolme toiminnanalaa:
•Optimoidaanparhaillaantoteutettavientoimenpiteidenvaikutukset.
•Parannetaan tärkeimpien lääkkeiden saatavuutta riittävän edulliseen hintaan kattavan,
maailmanlaajuisestisovellettavantoimintatavanavulla.
•Panostetaan entistä enemmän edellä mainittujen kolmen taudin uusien lääkkeiden ja
rokotteidentutkimukseenjakehitykseen.
Nämä kolme toiminnan alaa otetaan erityisesti esille, koska niillä on välitöntä merkitystä
tartuntatautientorjunnassa, mutta komissio eikuitenkaankatso, että ne olisivat ainoita tärkeitäaloja näiden tautien menestyksellisessä torjunnassa. Parhaillaan toteutettavia yhteisön toimia,jotka liittyvät hyvään hallintoon, selkkausten ehkäisyyn ja ratkaisemiseen, lahjontaan,liikenteeseen, infrastruktuuriin, koulutukseen, s ukupuolten tasa-arvoon sekä laittomien
huumeiden tuotannon, kaupan ja käytön torjuntaan, jatketaan niiden laajojen edullisten jakehitystä edistävien vaikutusten vuoksi, mutta niillä on myönteisiä vaikutuksia myöstartuntatautien torjunnan kannalta. Yhteisön jatkuva toiminta näillä aloilla ja ennen kaikkeakumppanimaiden jatkuva sitoutuminen toiminnan toteuttamiseen ovat välttämättömiä, jottatärkeimmät tartuntataudit saataisiin hallintaan.
174.1. Euroopan yhteisön kehitysyhteistyössä nykyisin toteutettavien toimenpiteiden
vaikutusten optimointi
Kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät ovat onnistuneet vaihtelevasti tarjoamaan tehokkaita
palveluja köyhille. Kolmen merkittävimmän tartuntataudin osalta ne tulevat edelleen olemaansuurin yksittäinen tauteja ehkäisevien toimien ja hoitopalvelujen tarjoaja. Yhteisö tehostaaponnistelujaan terveydenhuoltojärjestelmien parantamiseksi, toimittaa keskeisiä hyödykkeitä jalääkkeitä, tukee kansallisia talousarvioita, ottaa käyttöön uusia tehokkaita toimintamalleja japarantaa avunantajien yhteistyötä. Tehokkaiden terveydenhoitopalvelujen saatavuuden jakäytön lisääminen merkittävissä määrin merkitsee työskentelyä monien erilaisten toisiaantäydentävien kanavien kautta. Niihin kuuluvat kansalaisjärjestöt, paika lliset yhdistykset,
yksityinensektorisekä perinteiset palveluntarjoajat.
On vielä mahdollis uuksia ottaa käyttöön tehokkaiksi osoittautuneita toimintatapoja ja
suunnitella uusia toimintamalleja ja kumppanuuden muotoja köyhien saavuttamiseksi.Lisensoinnista, yhteiskunnallisesta markkinoinnista, palveluseteleistä, julkisen ja yksityisensektorin yhteistyöstä, sääntelystä ja hankintasopimuksista on saatu hyödyllisiä kokemuksia, jamonia näistä pienimuotoisista kokeiluista voitaisiin laajentaa. Yhteiskunnallista markkinointia jamuita testattuja keinoja on kehitettävä edelleen, jotta ne saataisiin myös niiden ihmistenulottuville, jotka ovat nyt liian köyhiä hyötyäkseen niistä. Kuluttajille on annettava riittävästitietoa oikeiden päätösten tekoon ja heidän oikeuksiaan on vahvistettava sääntelyn jalainsäädännön avulla.
Ensisijaisten ennaltaehkäisy- ja hoitotoimien riittävä kohdennettu julkinen rahoitus
(kansallisella ja kansainvälisellä tasolla) on välttämätön, jotta hoito olisi köyhien ulottuvilla.Erilaisia rahoitusmekanismeja on vertailtava. Se, kuinka hoito voidaan tarjota mahdollisimmantehokkaasti, on pitkälti maakohtainen kysymys, mutta pluralistinen lähestymistapa toimiitehokkaimmin.
Tulevaa toimintaa ohjaavat seuraavat suuntaviivat:
•Kolmen merkittävän tartuntataudin osalta yhteisön toiminnan painopiste on edelleen
ennaltaehkäisevässä toiminnassa .
•Rohkaistaan kehitysmaita kehittämään tärkeimpiin tartuntatauteihin keskittyvää yhtenäistä
ja integroitua terveydenhuoltopolitiikkaa . Varmistetaan tässä yhteydessä riittävä
tasapaino ennaltaehkäisyn ja hoidon välillä yhteisön avun toimittamisessa.
•Perustetaan ja vahvistetaan innovatiivisia kumppanuussuhteita ja kansallisia
mekanismeja, joissa ovat mukana maiden hallitukset ja myös kansallisten
terveydenhuoltojärjestelmien ulkopuoliset tahot . Esimerkkejä tästä voisivat olla
yhteistyö kansalaisjärjestöjen kanssa, terveydenhoitohyödykkeiden yhteiskunnallisestamarkkinoinnista kokemusta omaavien järjestöjen tukeminen, yhteistyö yksityisen sektorinjakeluverkostojen kanssa ja pätevät yksityiset palveluntarjoajat. Tällainen lähestymistapaedellyttää laadukasta markkinatutkimusta, jossa selvitettäisiin kyseisten hyödykkeiden japalvelujenkäyttöönliittyvääkäyttäytymistäjaasenteita.
•Kehitetään kestäviä mekanismeja ennaltaehkäisy- ja hoitotoimenpiteiden porrasteista
ennakkorahoitusta varten, jotta köyhien ei tarvitsisi maksaa toimenpiteistä, jotta muut
vähävaraiset saisivat tukea ja jotta näin voitaisiin avata markkinat halpoja hyödykkeitä jaterveydenhoitopalveluja varten.
18•Terveydenhuollon julkiset rahoittajat tukevat strategisen hankinnan lisäämistä, kuten
hankinta- tai lisensiointijärjestelyjä, joiden tarjoajina voivat olla kaikentyyppiset pätevätpalveluntarjoajat (julkinen sektori, yksityinen sektori, avustusjärjestöt). Varmistetaan
kannustinjärjestelmät , jotka kannustavat kaikentyyppisiä palveluntarjoajia valitsemaan
järkiperäisesti ja käyttämään turvallisesti ja tehokkaasti terveyttä edistäviä teknisiä keinoja.
•Tuetaan hyödykkeiden ja palvelujen toimitus- ja suoritusjärjestelyjen tehostamista ja
laadunvarmistusta. Tällaisia hyödykkeitä ja palveluja ovat kondomit, hyttysverkot, äiti-lapsitartunnan ehkäisy, vapaaehtoinen konsultointi, hiv-testaus sekä hiv/aidsia,sukupuolitauteja, tuberkuloosia taimalariaa sairastavienpotilaidenhoito.
•Tuki on tarkoitus keskittää maille, jotka osoittavat sitoutuneensa tarjoamaan elintärkeiden
palvelujen tasavertaisen saatavuuden ja jotka osoittavat toteuttaneensa toimenpiteitäköyhimmän väestönosan hyväksi. Kyseessä ovat ensisijassa oikeudenmukaistenrahoitusjärjestelyjen kehittäminen
21ja reagoivat, valvotut terveydenhuoltojärjestelmät.
Euroopan yhteisö selvittää parhaillaan kansainvälisen yhteisön kanssa innovatiivisia
rahoitusyhteistyön muotoja, jotka ehkä kannustaisivat myös yksityistä sektoria aiempaasuurempiin sijoituksiin. Tämä maailmanlaajuinen kumppanuus toimii yhdessä YK:nerikoisalojen järjestöjen, kuten WHO:n ja UNAIDSin kanssa ja tukee maakohtaisia aloitteita,joilla on osoitettu kyettävän lisäämään keskeisten hyödykkeiden ja palvelujen saatavuutta jahyödyntämään niitä tehokkaasti, levittämään saatuja kokemuksia, innostamaan muita jaantamaan sysäyksen laajemmille ja tehokkaammille toimille.
4.2. Riittävän edullisten lääkkeiden saatavuuden parantaminen kattavan
toimintamallin avulla
Lähes 90 prosenttia WHO:n laatiman tärkeimpien lääkkeiden luettelon tuotteista on
patentoimattomia, yleisesti kilpailutettavissa ja valmistettavissa paikkakunnasta riippumattasekä periaatteessa saatavissa alennushintaan rekisteröimättömiltä tai alkuperäisiltä valmista jilta.
Edellä 4.1 kohdassa esitetyistä syistä monet näistä tuotteista eivät kuitenkaan tavoitakehitysmaidenasukkaita.
Monet keskeiset hiv/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjuntaan, diagnosointiin ja hoitoon
käytetyt tuotteet valmistetaan pääasiassa teo llisuusmaissa patenttisuojan turvin ja ne ovat yhä
aivan liian kalliita köyhien kannalta. Kuluttajahinnat voivat vaihdella suurestikin maiden välilläja jopa samassa maassa, sillä kysynnässä, teollisoikeuslainsäädännössä, ostovoimassa,tariffeissa, tuloeroissa paikallisella tasolla, kestävien markkinoiden puutteessa, hinnoittelussa ja
kilpailun voimakkuudessa geneeristen lääkkeiden valmistajien ja tutkimus- ja kehitystyötätekevän lääketeollis uudenkeskenoneroja.
Brasilian valtio on äskettäin alkanut tuottaa seitsemää lääkettä hiv/aidsin hoidossa käytettävistä
kahdestatoista lääkkeestä. Valtion tuottamien lääkkeiden hinta on laskenut keskimäärin 70prosenttia, kun taas kansainvälisiltä laboratorioilta ostettujen lääkkeiden hinta on samassaajassa laskenut alle 10 prosenttia
22.
Tärkeimpien lääkkeiden saatavuutta kohtuuhintaan voidaan lisätä ja nopeuttaa ainoastaan
kattavan synergisen toimintatavan avulla. Yhteisö tiedostaa, että kolmen tärkeimmän
21Oikeudenmukaisen rahoituksen määritelmä, katso The World Health Report 2000 , s. 35-39.
22Brasilian hallituksen raportti kansainväliselleaids-konferenssille, Durban, heinäkuu 2000.
19tartuntataudin ennaltaehkäisyyn ja hoitoon käytettävien tärkeimpien ja välttämättömien
lääkkeiden hinta on merkittävä, joskaan ei ainoa este, joka hidastaa köyhien terveydentilanparanemista ja vaikeuttaa terveydenhoitopalvelujensaantia.
Tulevaa toimintaa ohjaavat seuraavat suuntaviivat:
•Euroopan yhteisö aikoo jatkaa nykyisessä muodossaan tukeaan asianomais ille maille, jotta
ne voisivat tehostaa kansallista lääkepolitiikkaansa ja muun muassa hankintoihin,
kilpailuttamismenettelyihin, jakeluun, laadunvarmistukseen ja teknisiin valmiuksiin liittyviä
toimintatapojaan parantaakseen välttämättömien ja tärkeiden lääkkeiden saatavuutta
maatasolla.
•Yhteisö myöntää, että hinnoittelua jatuontitullien ja verojen vaikutuksia on
tarkasteltava huolellisesti uudelleen sekä arvioitava mahdo lliset edut verotukseen
mahdollisesti liittyvien haitallisten vaikutusten valossa ottaen huomioon veropohjaan jajulkisiin menoihin kohdistuvat vaikutukset. Lisäksi on tarkoitus lisätä avoimuuttalääkkeidenkuluttajahintojenmuodostumisenosalta.
•Lisäksi yhteisö kannustaa teollisuutta käyttämään hintadifferointia , jonka avulla
valmistajat voivat tarjota köyhimmille maille lääkkeitä mahdollisimman halvalla ilman, ettäteollisuusmaista saatava tuotto vaarantuu.
23Hinnoittelun tulisi perustua määrä- ja
hintaneuvotteluun. Alemman tulon maiden hyötyessä (alhaisista) suosituimmuushinnoistaon toisaalta estettävä tehokkain toimenpitein lääkkeiden rinnakkaisvienti (kalliimmalla
hinnalla) kehittyneisiin maihin. Yhteisö aikoo selvittää myös rinnakkaiskaupan
24
vaikutukset ottaen huomioon, että yhteisön lainsäädännön yleiset periaatteet sallivat
patentinhaltijanvastustaa ETA:nulkopuolelta tulevaa rinnakkaiskauppaa.
•Yksi keino saattaisi olla vapaaehtoisilla lisensiointisopimuksilla tehtävä sitoumus edistää
keskeisten lääkkeiden paikallista tuotantoa ja varmistaa, että kehitysmaat voivat hyötyäteknologiansiirrosta.
•Geneerisiä lääkkeitä valmistavaa ja tutkimus- ja kehitystyötä tekevää lääketeollisuutta
kehotetaan tekemään kehittämistyötä yhdessä kehitysmaiden paikallisen lääketeollis uuden
ja paikallisten tutkimuslaitosten kanssa edellyttäen, että tehokas kilpailu kotimaan
markkinoilla on turvattu. Näin voitaisiin lisätä humanitaarisiin tarkoituksiin
käytettävien geneeristen lääkkeiden paikallista tuotantokapasiteettia ja
mahdollistettaisiin terve kilpailu geneeristen lääkkeiden valmistajien taholta. Yhteisö aikoomyös työskennellä kehitysmaiden viranomaisten kanssa paikallisen tuotannon edistämiseksi.
•Yhteisö toteaa, että kehitysmaat voivat tarvittaessa käyttää hyväkseen TRIPS-sopimuksen
joustavuutta pakkolisensiointia varten
25(TRIPS-sopimuksen 31 artikla) voidakseen
ratkaista kansanterveyteen ja kriisitilanteisiin liittyviä kysymyksiä. Tällöin yhteisön
23Hintadifferointia on sovellettu jopitkään lasten rokotteisiin.
24Rinnakkaiskaupassa tuotetta voidaan myydä toiseen maahan ilman valmistajan lupaa. Tällöin
lääkkeiden hinta laskee ja ostajat voivat hankkia lääkkeet halvimmalla tarjoavalta, jonka ei tarvitseolla patentinhaltija. EU:n ulkopuolelta tulevan rinnakkaiskaupan ja (tavaramerkkejä koskevien)oikeuksien päättymisen osalta katso Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiat Silhouette International(asia C-355/96) ja Sebago(asia C-173/98).
25Lisenssin myöntäminen kolmannelle osapuolelle yleisen edun perusteella ilman patentinhaltijansuostumusta.
20on myösotettava huomioon patentinhaltijoiden oikeuksien kunnioittaminen . Yhdessä
kehitysmaista tulevien kumppaniensa kanssa yhteisö aikoo selvittää edelleen TRIPS-sopimuksenjoustavuutta kansanterveyteen liittyvien kysymysten ja hätätilanteisiin liittyvienkriisien selvittämisen yhteydessä.
Yhteisö aikoo toimittaa maille teknistä apua TRIPS-sopimuksen täytäntöönpanoa varten.
Yhteisön ja jäsenvaltioiden olisi lisättävä teknistä apuaan koordinoidusti kehitysmaiden kanssa,jotta nämä pystyisivät soveltamaanTRIPS-sopimusta täysimääräisesti.
4.3. Panostus kolmeen tartuntatautiin liittyvien maailmanlaajuisesti käytettävien
hyödykkeiden tutkimukseen ja kehitykseen
Edellisissä kohdissa mainitut toimenpiteet koskevat lääkkeiden saatavuuteen ja edullisuuteen
liittyviä kysymyksiä, joilla saattaa olla vaikutusta tartuntatauteihin lyhyellä ja keskipitkälläaikavälillä. Niiden vaikutus lisää sekä markkinoiden ho ukuttelevuutta että suojelee ympäristöä
ja teollis- ja tekijänoikeuksia. Aiempaa ho ukuttelevammat markkinat eivät kuitenkaan tarjoa
riittävää kannustinta panostuksen lisäämiseen, vaan lisäksi tarvitaan kohdennettujatoimenpiteitä tutkimuksenja kehittämistyönerivaiheissa.
Näillä toimenpiteillä on selvitettävä aikaisemmat ongelmat, joita ovat riittämätön koordinointi
asianomaisten tahojen välillä, tarvittavien varojen puutteellinen määrittely sekä puutteet
institutionaalisten valmiuksien kehittämisessä epidemian eniten koettelemissa maissa.
Yhteisö ehdottaa, että lisäpanostusta tutkimukseen ja kehitystyöhön estäviä moninaisia
tekijöitä pyritään poistamaan kolmen toisiaan täydentävän strategian avulla. Nämä ovat:aiempaa laajempi ja tehokkaampi julkinen sijoittaminen, yksityistä sijoittamista edistävänkannustinjärjestelmän kehittäminen sekä osallistuminen koko maailman kattavaan yhteistyöhön.
Aiempaa laajempi ja tehokkaampi julkinen sijoittaminen. Aikaisemmin komissio on
panostanut merkittävästi tähän asiaan neljännen puiteohjelman Biomed-erityisohjelman sekäavaintoimintojen ”tartuntatautien torjunta” ja ”elämän laatu” kautta sekä neljänteen javiidenteen puiteohjelmaan kuuluvalla INCO-ohjelmalla (katso liite 4). Viimeaikaisissa
aloitteissa on enenevässä määrin keskitytty tukemaan tartuntatautien torjuntaa kehitysmaissa.Yhteisö tarjoutuu laajentamaantutkimus- ja kehitysprosessinerikomponentteja ja parantamaanedelleen yhteisön ja muiden tahojen tutkimus- ja kehitystoiminnan yhtenäisyyttä. Tavoitteenaon laajentaa tutkimusta ja kehitystä, hyväksyä suurempi sijoitusriski ja nopeuttaa siirtymistäuusien tuotteiden peräkkäissarjatestauksesta rinnakkaistestaukseen. Tämän nopeuttamisenavaintekijä on yhteisen tutkimus- ja kehitysstrategian koordinoiminen aiempaa paremminjäsenvaltioiden kanssa.
Yhteisön on tarkoitus lisätä kehitysmaissa toimivien tutkimuslaitosten ja tutkijoiden
valmiuksien parantamiseen suunnattua tukea uuden eurooppalaisen tutkimusalueentoimintakehyksessä. Yhteisö pyrkiivarmistamaan, että kehitysmaissa toimivat tutkijat pääsevätmahdollisimman aikaisessa vaiheessa mukaan yhteisön tutkimus- ja kehitystyön tavoitteidenmäärittelyyn, kliinisten kokeiden kohteena olevien maiden as ukkaat ja tutkijat osallistuvat
toimintaan riittävästi ja maat hyötyvät tutkimusten tuloksista. On vahvistettava nykyistätiukemmat eettiset normit ja seurattava niiden noudattamista. Parhaillaan laaditaanerityistiedonantoa merkittävistä tartuntataudeista.
Yksityistä sijoittamista edistävän kannustinjärjestelmän kehittäminen. Valmiuksien ja
uusien innovatiivisten julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuussuhteiden
21kehittämiseksi tarvitaan täydentäviä toimenpiteitä. Yksityisten tutkimus- ja
kehittämissijoitusten kasvua on rohkaistava sopivilla kannustimilla. Yhteisö aikoo selvittää erivaihtoehtoja, joilla yritykset saataisiin va kuuttuneiksi siitä, että niiden tutkimus- ja
kehityssijoitukset maksavat itsensä takaisintulevaisuudenmarkkino illa.
Lisäksi on tutkittava tarkemmin muita mahdollisia kannustimia, kuten pääomasijoittamiseen
tarjottavat edulliset lainat ja muut kannustimet, jotka olisivat erityisen tärkeitä pienillebiotekniikkayrityksille, jotka suorittavat suurimman osan rokotteiden ja lääkkeidentutkimuksen ja kehityksen alkuvaiheista, sekä hankintavarat. Hankintavarojen mahdollisestakäyttöönotosta käydään parhaillaan kansainvälistä keskustelua.
26Uusien rokotteiden tuottajille
voitaisiin myöntää oikeudet lääkkeen patenttisuojaa pidentävään lisäsuojaan tai biologisiinpatentteihin, joiden haltijalla on yksinoikeus lisenssiin. Uudet julkisen ja yksityisen sektorinlisenssisopimukset, joita on jo kokeiltu hiv/aids-rokotteen kehittämisessä, voitaisiin ottaalaajemmaltikäyttöön
Tiedon saatavuutta voidaan parantaa huomattavasti kaikilla tasoilla. Yhteistyökumppaneina
toimivien kehitysmaiden on päästävä nykyistä helpommin käsiksi patenttitietoihin, jotka ovatlaajoja mutta julkisia. Lääkevalmistajien on saatava parempaa tietoa tuotteidensa mahdollisistamarkkinoista, ja tämä voitaisiin toteuttaa samanlaisilla markkinatoimenpiteillä kuin esimerkiksiyhteisön toiminta mikrobilääkkeiden, kondomien ja hiv/aids-rokotteen osalta. Teollis- jatekijänoikeuksien nopeaa myöntämistä laajojen tutkimusyhteistyöhankkeiden yhteydessärohkaistaan.
Maailmanlaajuiseen yhteistyöhön osallistuminen on tärkeää, jotta tutkimusohjelmissa
otettaisiin entistä paremmin huomioon koko maailman kattavat tarpeet ensi vuosikymmenellä.EY, WHO, Maailmanpankki ja muut tärkeimmät yhteistyökumppanit terveydenhuollon jakehityksen alalla yhdistävät voimansa saadakseen terveydenhuollon tutkimuksen tavoitteetvastaamaan ensi vuosikymmenen tarpeita. Tarkoituksena on suunnata sekä julkisin ettäyksityisin varoin rahoitettu terveysalan tutkimus uudelleen niin, että kun nykyisin 10 prosenttiasijoitetuista tutkimusvaroista kattaa 90 prosenttia kokonaistautirasitteesta, tulevaisuudessavastaava suhde olisi20 prosenttia / 80 prosenttia. Muutos on täysin realistinen tavoite ja vaatiiuusienseurantamenetelmienkehittämistä.
5. LOPPUPÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
Uudet kansainväliset toimet keskeisten tautien, jotka pitävät köyhiä sairauden ja köyhyyden
otteessa ja hidastavat kehitystä, vaikutusten vähentämiseksi ovat pahasti myöhässä.Kansainvälinen ympäristö tukee näitä toimia, ja uusi, kehittyvä yhteistyö WHO:n kanssa sekäMaailmanpankin, UNAIDSin ja muiden tärkeiden sidosryhmien kanssa tehtävän yhteistyöntiivistäminen tarjoavat uuden mahdo llisuuden, jonka pohjalta toiminta voidaan rakentaa.
Komissio aikoo panostaa huomattavasti kansainvälisiin toimiin käytössään olevien erilaistenvälineidenkautta.
26Tässä tapauksessa tehdään usein ero push- ja pull-mekanismien välillä. Esimerkkejä push-
mekanismeista ovat julkiset tutkimussijoitukset ja yksityisille yrityksille myönnetyt verohelpotuksettutkimussijoitusten osalta. Esimerkkejä pull-mekanismeista ovat hankintarahastot ja patenttien siirto.Tällöin katsotaan, että uusia lääkkeitä ja rokotteita ei kehitetä ja oteta käyttöön ilman riittävän vahvojapull-mekanismeja, vaikka push-mekanismit ovatkin tehokas kannustin uusien rokotteidenkehittämisessä.
22Tässä tiedonannossa esitetty poliittinen toimintakehys on yhteisön ensimmäinen vastaus
Okinawassa heinäkuussa 2000 pidetyn G8-maiden huippukokouksen suosituksiin. Komissioaikoo laatia toimintaohjelman luvussa 4 esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti. Ohjelmaalaatiessaan komissio käyttää hyväkseen Brysselissä 28. syyskuuta 2000 pidetyn korkean tasonpyöreän pöydän neuvottelujen tuloksia. Näihin asiaa täydentäviin neuvotteluihin osallistuivattärkeiden sidosryhmien, kuten kehitysmaiden, jäsenvaltioiden, kansainvälistenkehitystoimistojen, kansalaisyhteiskunnan, tutkijoiden ja yksityisen sektorin edustajat sekäEuroopanparlamentinjäseniä.
Neuvostoa ja Euroopan parlamenttia pyydetään osallistumaan työhön komission kanssa tässä
tiedonannossa esitettyjenajatustenviemisessä eteenpäin.
23Liite 1
Hiv/aidsin, malarian ja tuberkuloosin aiheuttama maailmanlaajuinen hätätila
HIV/AIDS
•Hiv/aids tappaa Afrikassa vuosittain yli kaksi miljoonaa ihmistä, yli kymmenen
kertaa enemmän kuin sodat ja aseelliset yhteenotot saman ajanjakson aikana.
•Vuonna 1999 maailmassa oli arviolta 33,6 m iljoonaa aidsiin sairastunutta ihmistä,
ja 16 miljoonaa oli ehtinyt kuolla sen jälkeen, kun epidemia alkoi.
•Tartunnoista 95 prosenttia tapahtuu kehitysmaista, ja näistä puolestaan kaksi
kolmasosaa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa 30 prosenttia seitsemän maanaikuisväestöstä on hiv-positiivisia.
•Vuonna 1999 tartunnan sai 5,6 m iljoonaa ihmistä, joista 570 000 oli hiv-
positiivisille äideille syntyneitä lapsia.
•Naiset ovat yhteiskunnallisista ja biologisista syistä erityisen alttiita hiv-tartunnalle.
•11,2 miljoonaa lasta onjäänyt orvoksiaidsinvuoksi.
•Hiv/aids leviää nopeimmin köyhissä, yhteiskunnallisesti epävakaissa oloissa, joissa
ihmiset eivät voi itse vaikuttaa elämäänsä. Hätätilat pahentavat tilannettaentisestään.
•Hiv/aids merkitsee kehityksentaantumista: eteläisessä Afrikassa lapsikuolleisuus on
paikoin kasvanut 25 prosenttia ja elinajanodote on kolmessa vuodessa pudonnut64:stä 47:äänvuoteen.
•Hiv/aids-potilaat ovat parhaassa työiässä; jos yli 10 prosenttia aikuisista saa
tartunnan,kansantuotesaattaalaskeajopa30prosenttia.
•Tehokkain strategia epidemian leviämisen torjumiseksi on edelleen
sairastumisalttiudenvähentäminenja tartuntojenestäminen.
•Teollisuusmaissa hiv/aids-hoidon ja -lääkkeiden saatavuus on vähentänyt
sairastumista ja kuolevuutta merkittävästi, mutta kehitysmaissa suuri enemmistösairastuneista ei saa minkäänlaista lääkitystä edes yleisimpiin opportunistisiintartuntoihin.
24Malaria
•Malariaan kuolee vuosittain yli miljoona ihmistä ja 500 miljoonaa saa
malariatartunnan.
•Sairastumisista 90 prosenttia sattuu Afrikassa, vaikka sairastumisriski koskee 40
prosenttia maailmanväestöstä.
•Malaria iskee ankarimmin naisiin ja lapsiin: tänä vuonna 700 000 lasta kuolee
malariaan, ja joka 30. sekuntimalariaan kuolee joku. Raskaana olevat naiset saavatmalariakohtauksia neljä kertaa useamminkuinmuut.
•Vuonna 1997 malarian torjunta ja hoito maksoi Afrikan ma ille 1,5 prosenttia
bruttokansantuotteesta eli 2 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
•Malariasta kärsivä perhe käyttää taudin hoitoon ylineljänneksen tuloistaan. Perheet
joutuvat maksamaan taudin ehkäisystä, ja toistuvat kohtaukset merkitsevät tulojenpienenemistä.
•Vaikeat hätätilat ja luonnonkatastrofit lisäävät malariariskiä.
•Malarianvoiparantaa, jos se todetaanajoissa ja hoidetaanasianmukaisesti.
Tuberkuloosi
•Tuberkuloosi tappaa vuosittain 2 miljoonaa ihmistä, joista 95 prosenttia
kehitysmaissa. Tuberkuloosi on hiv-positiivisten potilaiden yleisin kuolinsyy.
•Tuberkuloositartunnat käyvät yhä yleisemmiksi joka puolella maailmaa: useissa
Afrikan maissa ne ovat nelinkertaistuneet vuosikymmenen aikana, ja Itä-Euroopassa on neljänkymmenen vuoden tasaisen laskun jälkeen syntynyt uusiaepidemioita.
27
•Seuraavan kahdenkymmenen vuoden aikana uusia tartuntoja tapahtuu lähes
miljardi, 200 miljoonaa tartunnan saaneista sairastuu tautiin ja 35 miljoonaa kuoleesiihen.
•Tarttuvaa tuberkuloosia sairastava tartuttaa taudinvuodessa 10–15 ihmiseen.
•Tuberkuloosi iskee heikoimmassa asemassa oleviin ja aiheuttaa köyhyyden ja
sairauden noidankehän. Useimmat sairastuneista ovat työikäisiä, ja naisillatuberkuloositodetaanja hoidetaanharvemmin.
•Tautiin on olemassa erittäin tehokas lääke, jonka yksi kuuri maksaa vain 11
27Vaikka tuberkuloosi onkin merkittävä ongelma Itä-Euroopan siirtymätalouden maissa, käsillä oleva
aloitekeskittyykehitysmaihin.
25Yhdysvaltain dollaria.
•Väärän hoidon tai hoito-ohjeista piittaamattomuuden vuoksi on muodostunut
tuberkuloosikanta, joka on vastustuskykyinen useille lääkkeille ja uhkaa levitä kokomaailmaan.
26Liite 2
Terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyvien Euroopan yhteisön toimien
määrärahaerittely
Yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan kattavaksi tavoitteeksi on noussut köyhyyden
vähentäminen, ja terveydenhuollon ohjelmien, hiv/aids-ohjelmien ja väestöohjelmien merkityson jatkuvasti kasvanut. Siksi näillä aloilla annettu apu on kasvanut jatkuvasti - vuonna 1986 se
oli hädin tuskin yksi prosentti yhteisön kokonaisavusta, mutta nykyään sen osuus on yli 8prosenttia avun kokonaismäärästä. OECD:n keskiarvo oli vuonna 1998 noin 5,5 prosenttiakokonaisavusta.
Yhteisön rahoitussitoumukset terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön kohdistetun avun osalta
olivat vuonna 1998 runsaat 700 m iljoonaa euroa (kuvio 2) yhteensä yli100 kehitysmaalle.
AKT-maille vuosina 1993–1997 terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön liittyviin toimiin
myönnetystä avusta 22 prosenttia käytettiin rakentamiseen, 17 prosenttia tekniseen apuun, 13prosenttia koneisiin ja laitteisiin, 11 prosenttia kulutustavaroihin ja 11 prosenttia väestön jainstituutioiden kehittämiseen (kuvio 3). Vuodesta 1998 määrärahoja on kohdennettusuhteellisesti yhä enemmän sektorinlaajuisesti toimien yhteistyössä hallitusten,kansalaisyhteiskunnan ja muiden avunantajien kanssa. Varoja kohdennetaan nyt vähemmänrakentamiseen ja laitteisiin, kun taas väestön ja instituutioiden kehittämisen osuus onhuomattavastikasvanut. Kuviossa 7 esitetään yhteisön sitoumukset terveydenhuoltoa, aidsia javäestöä koskeviin toimiin vuosina 1994–1998 Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa, AKT-maissa ja Välimeren alueella.
Yhteisön hiv/aids-politiikalla ja -ohjelmilla köyhyyden vähentämistä on tuettu p ääasiassa
tuettujen monialaisten ennaltaehkäisevien toimien (53 prosenttia vuosina 1987–1997rahoitetuista toimista) ja perusterveydenhuoltoon liittyvien toimien (42 prosenttia vuosina1993–1997 rahoitetuista toimista) kautta.
Terveydenhuoltoon, aidsiin ja väestöön kehitysmaissa liittyviä toimia koskevat yhteisön
kokonaissitoumukset olivat vuosina 1990–1998 3,4 m iljardia euroa. Pian valmistuvassa
määrärahakokonaisuuden tarkastelussa ja kokonaisarviossa (suunniteltu vuodeksi 2001)määritellään sitoumusten luonne, maat/alueet, kumppanit, toimenpiteen taso jarahoitusvälinelaji. Yhteensä yhteisö ja Euroopan unionin jäsenvaltiot antavat nykyisin yli puoletkaikesta terveydenhuollon ohjelmille eri puolilla maailmaa annettavasta kehitysavusta.
.
27Kuvio 1. Terveydenhuoltoon, aidsiinjaväestöönliittyviätoimiakoskevat sitoumukset
Terveydenhuoltoa,aidsiaja väestöä koskevatsitoumukset 1998
01002003004005006007008009001000
EU:njäsenvaltioiden
kahdenvälinenapuEuroopanyhteisömiljoonaaeuroa
Kuvio 2. Terveydenhuoltoon, hiv/aidsiin ja väestöön liittyviä toimenpiteitä koskevat meno- ja
hankelajit (1988-1992)
Figure 2 = Kuvio 2
Contingencies = Satunnaiset kulut 10 %
Buildings = Rakennukset 45 %
Equipment = Laitteet 19 %
Consumables = Kulutustavarat 7 %
TA (Local + Expat) = Tekninen apu (paikalliset ja ulkomaiset henkilöt) 13 %
Studies = Selvitykset 2 %Type of Expenditure 1988-1992
Buildings
45%
Equipment
19%OperatingCost 1%
Studies 2%Contingencies
10%
Training3%
TA (Local+Expat)
13%
Consumables
7%
28Training = Koulutus 3 %
Operating Cost = Toimintakulut 1 %
Hankelajit1988-1992
Toiseenasteen
terveydenhuolto
17%Perusterveyden-
huolto
18%Hiv/aids 27%
Kolmannenasteen
terveydenhuolto
27%Välttämättömät
lääkkeet
3%
Valmiuksien
kehittäminen
8%
29Kuvio 3. Terveydenhuoltoon, hiv/aidsiin ja väestöön liittyviä toimenpiteitä koskevat meno- ja
hankelajit (1993-1997)
Menolajit 1993-1997
Kulutustavarat
11%Koulutus6%Laitteet
13%Rakennukset
22%
Tekninenapu(paikallisetja
ulkomaiset henkilöt)
17%Selvitykset 5%Toimintakulut5%Sekalaisetkulut8%Satunnaiset kulut
8%
Tukikansalaisjärjestöille
5%Hankelajit 1993-1997
Valmiuksien
kehittäminen
16%Perusterveyden-
huolto
42%
Toisen asteen
terveydenhuolto6%Kolmannenasteen
terveydenhuolto
10%Välttämättömät
lääkkeet
11%Hiv/aids
15%
30Kuvio 4. Hiv/aids-toimenpiteitä koskevat sitoumukset (1987–1997)
Kuvio 5. Hiv/aids-toimenpiteitä koskevat sitoumukset alueittain(1987–1997)
Kuvio 6. Hiv/aids-toimenpiteitä koskevat sitoumukset kumppanilajinmukaan(1987–1997)Sitoumukset alueittain 1987-1997
Afrikka
54%Tyynenmeren
alue 1% KaikkiAKT-
maat
15%Välimeren alue
3%
Latinalainen
Amerikka 7%
Karibianalue
4%
Aasia16%Sitoumuksettoiminnanluonteen mukaan 1987-1997
Ennalta-
ehkäisevä
toiminta
53%
Tuki
terveydenhuolto-
alalle
18%Sosioekonomiset
vaikutukset
1%Tutkimus,
koulutus,
konferenssit
10%Monitavoitteiset
6%
Tekninenapu
12%
31Kuvio 7. EU:nkokonaissitoumukset terveydenhuoltoon, aidsiinjaväestöönliittyvien
toimenpiteidenosalta 1994–1998
Terveydenhuoltoa,aidsiajaväestöä
koskevatEY:nsitoumukset
0100200300400500600700800
1994 1995 1996 1997 1998miljoonaa euroaVälimeren maat
Latinalainen
Amerikka
Aasia
AKT-maat
EUROOPAN KEHITYSRAHASTOSTA SEKÄ ALA-JA MED-MAITA KOSKEVAN
RAHOITUSYHTEISTYÖN JA TEKNISEN YHTEISTYÖN VÄLINEILLÄ RAHOITETUTSitoumukset kumppanilajin mukaan 1987-1997
Viranomaiset
33%
Eurooppalaiset
kansalais-
järjestöt
12% Paikalliset
kansalais-
järjestöt 5%Kansainväliset
järjestöt
16%Muut 6%
Paikalliset
instituutiot
5%Useita
kumppaneita
10%Tekninen apu
13%
32TERVEYDENHUOLTOON, AIDSIIN JA VÄESTÖÖN LIITTYVIÄ HANKKEITA JA
OHJELMIA KOSKEVAT SITOUMUKSET YHTEENSÄ VUOSINA 1995–2000
Alue Sitoumukset yhteensä28
Aasia 444,215 m iljoonaa euroa
LatinalainenAmerikka 173,550 m iljoonaa euroa
Välimerenalue 244,860 m iljoonaa euroa
AKT (ml. Etelä-Afrikka) 497,712 m iljoonaa euroa
Yhteensä 1 359,9 miljoonaaeuroa
SITOUMUKSET ERITYISESTI HIV/AIDSIIN JA VÄESTÖNKASVUUN LIITTYVISTÄ
BUDJETTIKOHDISTA (B7-6211, B7-6212 jaB7-6310)
Alue Määrä Vuosi
18,1 miljoonaa euroa 1995
21,9 miljoonaa euroa 1996
20,1 miljoonaa euroa 1997
23,9 miljoonaa euroa 1998
24,8 miljoonaa euroa 1999Kaikki kehitysmaat
(20 miljoonaa euroa 2000)
Yhteensä 108,8 miljoonaaeuroa
28Kehitysyhteistyön pääosaston laatima ensimmäinen tarkistus. Luetteloon eivät sisällymuista välineistä
rahoitettavat toimenpiteet. Näitä välineitä ovat muun muassa talousarviotuki (sisältäärakennesopeutustuen), kansalaisjärjestöjen osarahoitus, tutkimukseen ja pakolaisiin liittyvätbudjettikohdat ja ECHO:n rahoitus. Mukana eivät myöskään ole Phare- ja Tacis-ohjelmistarahoitettavat terveydenhuoltoalan ohjelmat.
33Liite 3
Yhteenveto jatkotoimista, joihin on ryhdytty solidaarisuuden lisäämistä aidsin
torjumiseksi kehitysmaissa koskevan komission tiedonannon osalta
(KOM(98)407)
Komissio antoi tämän tiedonannon 3. kesäkuuta päivänä 1998. Tiedonanto muodostaa
perustanEuroopan suhtautumiselle vaatimuksiin solidaarisuuden lisäämisestä niitä kehitysmaitakohtaan, jotka joutuvat taistelemaan hiv/aidsia vastaan, ja erityisesti vaatimuksiin hiv/aidsinhoidon saatavuuden parantamisesta sekä hiv-rokotteiden ja mikrobilääkkeiden tarpeentyydyttämisestä kehittyvissä maissa.
Tiedonannossa painotettiin, että EU:n tulisi vahvistaa nykyistä tukea taloudellisesti
toteuttamiskelpoisille, tehokkaille, kohdennetuille ehkäisytoimille, joiden pohjalle työ voidaan
rakentaa, ja että terveydenhuollon jakelujärjestelmiä onvahvistettava kehitysmaissa, jotta
hiv/aidsia sairastavienihmistenolisihelpompisaada lääkkeitä, erityisestiretroviruslääkkeitä.
Lisäksi tiedonannossa tarkasteltiin mahdollisuutta luoda uusia solidaarisuusmekanismeja ja
rahoittaa hoitoa, myös antiretroviraalihoitoa , kehitysmaissa sekä tukea rokotteiden ja
mikrobilääkkeiden kehityksennopeuttamista .
Tiedonannossa määritetyn yhteisön uusien ponnistusten ja jatkopyrkimysten
tärkeysjärjestyksen mukaisesti ja nykyisten merkittävien terveydenhuollon ja hiv/aidsin
tukiohjelmien lisäksi komissio on pannut alulle useita uusia aloitteita. Nämä aloitteet hoidon
saatavuuden parantamiseksi ja uusien, hiv/aidsin hoidossa käytettävien rokotteiden ja
mikrobilääkkeiden kehittämiseksi muodostavat ilman muuta hyödyllisen perustanehdotetun ohjelman mukaiselle yhteisön työlle kehitysmaiden tartuntatauteihinkohdistuvien sijoitusten lisäämiseksi.
Äiti-lapsitartunnan ehkäisemistä koskevat aloitteet
1. Yhteisö on tukenut pilottihankkeita hiv/aidsin siirtymisen estämiseksi äidiltä lapselle
kehitysmaissa. Hankkeisiin sisältyy muun muassa huolellisesti esitelty tärkeimmistähoito-ohjeista koottu paketti raskaana oleville naisille, jotka eivät ole hiv-positiivisia,
2.Yhteisön suojeluksessa ja yhteistyössä UNAIDSin sekä alan muiden tärkeimpien
toimijoiden kanssa ”Gentin ryhmä” – tiedemiesten ja terveydenhuollon ammattilaistenaivoriihi – on kehittänyt julkisen terveydenhuollon strategian äidin ja lapsen hoitoavarten ja laatinut toimenpidepaketteja olennaiseksi osaksi syntymää edeltävää,syntymän aikaista ja pediatrista hoitoa vähentääkseen sairauden siirtymistä äidiltälapselle. Burkina Fasossa on aloitettu strategiaan ja toimenpidepakettiin perustuvapilottihanke.
3. Aloitteet, jotka tukevat hiv/aids-rokotteenkehittämistä ja saatavuutta kehitysmaissa.
Aloitteet rokotteen kehittämisen tukemiseksi
1. Kehityksestä vastaavan pääosaston aloitteesta toimitettu tekninen konsultointi, jolla
AIDS-rokote tuotaisiin saataville kehitysmaissa: taloudelliset ja rahoitukselliset
kysymykset maaliskuussa 1999. Konsultoinnissa asetettiin etusijalle toimenpiteet
rokotteen kehittämisen esteiden vähentämiseksi, määritettiin alueet, joilla Euroopan
34unionilla on suhteellinen etu ja päädyttiin perustamaan komissioon kehityksestä
vastaavan pääosaston johtama hiv-rokotetyöryhmä (Inter-Service HIV Vaccine TaskTeam).
2.Hiv-rokotetyöryhmässä on edustajia kehityksestä, tieteellisestä tutkimuksesta sekä
teollisuudesta ja yritystoiminnasta vastaavista pääosastoista, Euroopansijoituspankista
(EIB) ja Euroopan lääkeainevirastosta (EMEA). Ryhmä on laatinut kattavanstrategianjatoimintasuunnitelman.
3.Euroopan yhteisön hiv-rokotestrategia ja –toimintaohjelma käsittää seuraavat
avainalueet: rokotetutkimus ja rokotteen kehittäminen, julkisen terveydenhuollon jatalouden tutkimus, rokotevalmius, keskustelu toimintalinjoista sekä teollis- ja tekijänoikeudet ja sääntely.
Tähän mennessä tehtyjä sponsoroituja erityistoimenpiteitä:
1. Eurovac-hankeklusterin rahoittaminen komission tieteellisen tutkimuksen
puiteohjelmasta vastaavan pääosaston kautta. Tässä kolmivuotisessa yhteistyössäEuroopan tutkimuslaitokset ja teollisuus selvittävät kehitysmaille aiottuja uusiarokotteita ja kehittävät uusia menetelmiä rokotteen toimituksiin ja hiv-rokotteenkehittämishankkeidenrahoitukseen.
2. Komission kehityksestä vastaavan pääosaston ja Maailmanpankin yhteistyöohjelma,
joka käsittelee ”maksuhalukkuustutkimuksia” ja jonka tarkoituksena on arvioida hiv-rokotteen mahdollista kysyntää eräissä kehitysmaissa sekä laatia malli hiv-rokotteenmahdollisista kansanterveydellisistä vaikutuksista ja kustannusteho kkuudesta eri
olosuhteissa.
3. Kehityksestä vastaavan pääosaston rahoitus Etelä-Afrikan aids-rokotealoitteen ja
Etelä-Afrikan lääketieteellisen tutkimuksen neuvoston tekemään yhteisönvalmiustutkimukseen, joka käsittelee lainopillisia ja eettisiä kysymyksiä, muun muassayhteisön aktivointia ja osallistumista rokotteen kehittämiseen ja kliinisiin kokeisiin.
Aloitteita, joilla tuetaan mikrobilääkkeiden kehittämistä ja saatavuutta
1.Yhteisön tehtäväksi antama ja valvoma tutkimus sellaisten
emätinmikrobilääkkeiden markkinapotentiaalista , jotka antavat suojan hi-virusta
ja muita sukupuolitauteja vastaan.
2. Hi-virukseen ja muihin sukupuolitauteihin tehoavien mikrobilääkkeiden kehittäminen
on edistynyt melko hitaasti, lähinnä sen vuoksi, että lääketeollisuus ei uskomarkkinoiden olevan riittävän suuret. Brasiliassa, Norsunluurannikolla, Egyptissä,Ranskassa, Intiassa, Keniassa, Filippiineillä, Puolassa, Etelä-Afrikassa, Thaimaassa jaVenezuelassa tehdyn 4000 henkilöä kattavan tutkimuksen tulokset osoittavat, ettänaiset ovat hyvinkiinnostuneita kyseisentyyppisestä tuotteesta ja että tuotekehittelylleon selvästi sekä kaupallisia että moraalisia perusteita.
3. Lisäksi uudistusohjelmien tukemiseksi solidaarisuuden lisäämistä koskevan
tiedonannon määrittämillä alueilla on pyydetty ehdotuksia erityisen budjetinkohdanmukaan(vuosi2000).
35Liite 4
Tutkimuksen pääosaston panostus hiviin, malariaan ja tuberkuloosiin liittyviin
hankkeisiin
Tutkimuksen pääosaston kansainvälisessä yhteistyössä29ja biotieteiden ohjelmissa30
panostetaan täydentävällä tavalla köyhiin eniten vaikuttavia tartuntatauteja vastaan
tarkoitettujen rokotteiden ja lääkkeiden tutkimukseen ja kehitykseen. Viime vuosina on tällealalle kohdennettu enenevästi voimavaroja, ja työtä vie eteenpäin rokotteisiin ja virustauteihinpaneutuva erityisryhmä. Tutkimus on menestyksellisesti siirtymässä uuden etsinnästä
esikliiniseen ja kliiniseen testaukseen. Viime aikoina biotieteiden ohjelmissa on perustettusuuriauseitatahojayhdistäviätutkimusyhteenliittymiä(klustereita).
INCO-DC/ INCO-DEV
Yhteisö on rahoittanut neljänteen puiteohjelmaan kuuluvassa INCO–DC-ohjelmassa (1994–
1998) 154 terveysalan hanketta, joihin on osa llistunut 119 tutkimusryhmää 31 Afrikan maasta,
yhteensä 80 miljoonan euron määrällä. Siitä noin kaksi kolmasosaa liittyy suoraan tärkeimpiintauteihin eli hiviin, tuberkuloosiin ja malariaan. Tutkimuksella on selvitetty epidemiologiaa jatorjunta- ja hoitostrategioita, ja lisäksi on tehty lääketutkimusta sekä molekulaarista jarokotteisiin liittyvää tutkimusta. INCO-ohjelmasta tuetaan Euroopan malariarokoteohjelmaa(European Malaria Vaccine Initiative , EMVI) ja Afrikan malariarokotteen testausverkostoa
(African Malaria Vaccine Testing Network, AMVTN).
Viidenteen puiteohjelmaan kuuluvassa INCO-DEV-ohjelmassa (1999–2002)
rokotetutkimukseenonsidottu 10 miljoonaa euroa ja lääkkeiden ja diagnostiikan kehittämiseenvoitaisiin vuonna 2000 sitoa 15 m iljoonaa euroa. Vuoden 2001 ehdotuspyyntö on tarkoitus
kohdentaa kolmeentärkeimpääntartuntatautiin.
BIOMED / BIOTECH / Tartuntatautien torjuntaa koskeva avaintoiminto
Neljänteen puiteohjelmaan kuuluvissa BIOMED- ja BIOTECH-ohjelmissa on toteutettu
erilaiset toimintalinjat. BIOMED-ohjelmassa on panostettu hiviä koskeviin eurooppalaisiinverkostointihankkeisiin (31 hankkeeseen yhteensä 13,7 miljoonaa euroa) ja tuberkuloosiin (7hankkeeseen yhteensä 3,3 miljoonaa euroa). BIOTECH-ohjelmasta on tuettu rokotteitakoskevaa perustutkimusta (34 hankkeeseen yhteensä 30 miljoonaa euroa) ja vähäisemmässämäärin pitkälle edennyttä rokotetutkimusta, johon ovat kuuluneet hiviä, malariaa jabilhartsioosia koskevat kliiniset testit (5 hankkeeseen yhteensä 5,3 miljoonaa euroa).
Viidennen puiteohjelman yhteydessä tartuntatautien torjuntaa koskevan avaintoiminnon
tavoitteet on valittu kattavasti. Sen budjetista (nelivuotisen budjetin kokonaissumma on 300miljoonaa euroa) 40 prosenttia on parhaillaan sidottuna hankkeisiin, jotka liittyvät kolmeenmerkittävään tartuntatautiin. Uutta ovat laajat hankeklusterien toteuttamat hankkeet. Nekoskevat ensi sijassa hiv-, tuberkuloosi- ja malariarokotteita sekä tuberkuloosilääkkeidenkehittämistä. Toistaiseksi on sidottu 21,8 miljoonaa euroa hiv-tutkimukseen, 8,8 miljoonaaeuroa malariatutkimukseen ja 9,9 miljoonaa euroa tuberkuloositutkimukseen, Näistä määristä
29INCO-DC (Kansainvälinen yhteistyö- kehitysmaat) ja INCO-DEV.
30BIOTECH, BIOMED, Elämän laatu, Tartuntatautien torjuntaa koskeva avaintoiminto.
36noin kaksi kolmasosaa on varattu rokotetutkimukseen ja yksi kolmasosa lääkkeiden
kehitystyöhön.