KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Yhteistyötä Euroopan nuorten hyväksi Kehotus toimiin nuorisotyöttömyyttä vastaan /* COM/2013/0447 final */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE YHTEISTYÖTÄ EUROOPAN NUORTEN HYVÄKSI KEHOTUS TOIMIIN NUORISOTYÖTTÖMYYTTÄ VASTAAN Kun on kyse Euroopan dynaamisuuden ja vaurauden turvaamisesta tulevaisuudessa, avainasemassa ovat nuoret. Heidän osaamisensa, energiansa ja luovuutensa auttaa Eurooppaa kasvamaan ja lisäämään kilpailukykyään, kunhan talous- ja rahoituskriisistä on päästy. Nuoret ovat kuitenkin kärsineet kriisistä erityisen paljon. Tällä hetkellä lähes 6 miljoonaa alle 25-vuotiasta eurooppalaista on työttömänä, ja yhteensä 7,5 miljoonaa on työelämän ja koulutuksen ulkopuolella. Nuorten työttömyysaste oli Euroopassa vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä 23,5 prosenttia. Tämä lukema oli yli kaksinkertainen koko väestön työttömyysasteeseen verrattuna, joka sekin oli hyvin korkea. Joissakin maissa yli puolet työhaluisista nuorista on työttömänä. Tämä on sekä valtava käyttämätön resurssi, jota Euroopalla ei ole varaa haaskata, että sosiaalinen kriisi, jonka Eurooppa ei voi sallia jatkuvan. Nuorisotyöttömyydellä on voimakas vaikutus yksittäisiin henkilöihin samoin kuin yhteiskuntaan ja talouteenkin. Jos vallitsevia suuntauksia ei nopeasti käännetä, nykyiset korkeat nuorisotyöttömyysluvut vaarantavat nuorten työllistymismahdollisuudet pitkäaikaisesti, millä on vakavia vaikutuksia tulevaan kasvuun ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Euroopan laajemmassa strategiassa, jossa pyritään kasvun ja työllisyyden luomiseen, on sen vuoksi Euroopan unionin kannalta ensisijaista auttaa nuoria pääsemään työmarkkinoille ja pysymään siellä sekä hankkimaan ja kehittämään osaamista, joka edistää työllistymistä. Komissio on toiminut jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä koko rahoituskriisin ajan lievittääkseen korkean ja kasvavan työttömyyden taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Osa tästä työstä tuottaa tuloksia vasta pitkän ajan kuluttua: Euroopassa on toteutettava syvä rakenneuudistus, jotta se saisi lisättyä kilpailukykyään, eikä tätä voida tehdä yhdessä yössä. Perustavanlaatuisia uudistuksia on siksi täydennettävä nopeasti vaikuttavilla toimenpiteillä, joilla edistetään kasvua ja autetaan nuoria löytämään työpaikkoja ja hankkimaan olennaisia valmiuksia. Näillä toimenpiteillä vahvistetaan yleistä luottamusta ja osoitetaan nuorille, että heillä on edessään valoisa tulevaisuus. Komissio on ehdottanut joitakin käytännönläheisiä ja toteutettavissa olevia toimenpiteitä, joilla on mahdollista saada aikaan välittömiä vaikutuksia. Viimeisimmät näistä olivat joulukuun 2012 nuorisotyöllisyyspaketti ja maaliskuun 2013 ehdotukset 6 miljardin euron nuorisotyöllisyysaloitetta varten. Joistakin näistä ehdotuksista on sovittu EU:n tasolla, ja ne on nyt kiireellisesti muunnettava nuorisolle tarjottaviksi mahdollisuuksiksi. Lopuista ehdotuksista on vielä sovittava EU:n tasolla, erityisesti vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvistä ehdotuksista. Tässä raportissa esitetään edellä kuvattua taustaa vasten toimet, jotka on toteutettava viipymättä nuorten saamiseksi takaisin työn ja koulutuksen piiriin. Näihin toimiin kuuluvat seuraavat: - nuorisotakuun täytäntöönpano, - investoiminen nuoriin Euroopan sosiaalirahaston kautta, - nuorisotyöllisyysaloitteen etupainotteinen toteutus, - työvoiman liikkuvuuden edistäminen EU:n sisällä EURES-portaalin avulla, - koulutuksesta työhön siirtymisen helpottaminen kasvattamalla korkealaatuisten oppisopimus- ja harjoittelupaikkojen tarjontaa ja korjaamalla osaamisessa olevia puutteita, - uudistusten nopeuttaminen siten, että saadaan ajan mittaan luotua todelliset EU:n työmarkkinat, ja - toimenpiteet, joilla autetaan erityisesti pk-yrityksiä luomaan työpaikkoja välittömästi ja kannustetaan palkkaamaan nuoria. Useilla näistä aloista perustyö on tehty. Etusijalla on nyt täytäntöönpanon nopeuttaminen ja etupainotteisuus. Menestys riippuu sekä jäsenvaltioiden poliittisesta tahdosta että yksityissektorin kyvystä luoda nuorille mahdollisuuksia. EU:n toiminnalla ei voida korvata kansallisella tasolla tarvittavaa työtä. EU voi kuitenkin auttaa asioiden toteutuksessa määrittämällä tärkeimmät uudistukset maakohtaisilla suosituksilla, jakamalla parhaita käytäntöjä, kanavoimalla EU:n talousarviosta tehtäviä investointeja ja auttamalla nuoria käyttämään täysimääräisesti hyväkseen Euroopan sisämarkkinoita. Euroopan komissio kehottaa Euroopan unionin toimielimiä, jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskuntaa toimimaan yhteistyössä tässä raportissa esitettyjen toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi sekä kesäkuun Eurooppa-neuvostoa antamaan vahvan poliittisen tukensa näille toimille. 1. Nuorisotakuun toteuttaminen Osana joulukuussa 2012 esitettyä nuorisotyöllisyyspakettia komissio kehotti jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikille Euroopan nuorille tarjotaan kunnollinen työ-, jatkokoulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikka neljän kuukauden kuluessa siitä, kun he päättävät peruskoulutuksensa tai jäävät työttömiksi. Tämä on nuorisotakuu. Neuvosto hyväksyi komission ehdotuksen huhtikuussa 2013. Nyt ensisijaista on täytäntöönpano. Tämä käy ilmi vuotta 2013 koskevista komission maakohtaisista suosituksista. Komissio on määrittänyt kiireellisiä toimia, jotka ovat tarpeen 19 jäsenvaltiossa nuorisotyöttömyyden torjumiseksi. Tätä varten olisi muun muassa toteutettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, vahvistettava julkisia työvoimapalveluja ja tuettava ammatillista koulutusta ja oppisopimuskoulutusta. Kaikki nämä toimet edistävät nuorisotakuun täytäntöönpanoa (katso liitteessä I oleva yhteenveto tähän liittyvistä suosituksista). Nuorisotakuun täytäntöönpano edellyttää kestäviä investointeja kansallisella tasolla. Kokemus on kuitenkin osoittanut esimerkiksi Itävallassa ja Suomessa, että nämä investoinnit maksavat itsensä takaisin ja että toimien toteuttamatta jättämisestä aiheutuvat taloudelliset ja yhteiskunnalliset kustannukset ovat paljon suuremmat kuin täytäntöönpanokustannukset. Kestää aikansa, ennen kuin nuorisotakuu toimii täysimittaisesti, joten on erittäin tärkeää, että prosessi aloitetaan nyt ja että siinä käytetään selkeää maakohtaista täytäntöönpanosuunnitelmaa, jossa selitetään tarkasti, miten nuorisotakuu toteutetaan käytännössä. Prosessissa on otettava huomioon myös haasteiden mittakaavan ja luonteen vaihtelut erilaisissa kansallisissa olosuhteissa. Komissio kehottaa Ø neuvostoa hyväksymään nuorisotakuuta ja yleisemmin nuorisotyöllisyyttä koskevat ehdotetut maakohtaiset suositukset ja jäsenvaltioita panemaan nämä suositukset täytäntöön pikaisesti. Ø jäsenvaltioita, joissa nuorten työttömyysaste on joillakin alueilla yli 25 prosenttia, toimittamaan nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitelman lokakuuhun 2013 mennessä. Tällaisissa suunnitelmissa olisi esitettävä, miten nuorisotakuu pannaan täytäntöön kansallisella tasolla, mitkä ovat viranomaisten ja muiden organisaatioiden tähän liittyvät tehtävät, miten nuorisotakuu rahoitetaan, miten edistymistä seurataan ja mikä on täytäntöönpanon aikataulu. Muita jäsenvaltioita kannustetaan toimittamaan vastaavat suunnitelmat kevääseen 2014 mennessä. 2. Euroopan sosiaalirahaston käyttö nuorison hyväksi EU:n rakennerahastot ovat useiden vuosikymmenten kuluessa osoittautuneet vahvaksi työpaikkojen luomisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden voimaksi Euroopassa. Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) saatava tuki on lähes 80 miljardia euroa kaudella 2007–2013. Näin on saatu laajamittaista tukea eri puolilla Eurooppaa toteutettuihin toimiin, jotka on tarkoitettu nuorten integroimiseen työmarkkinoille ja inhimillisen pääoman kehittämiseen. Kun tarkastellaan tulevaa kautta 2014–2020, Euroopan rakenne- ja investointirahastoilla (ERI-rahastoilla) on ratkaisevan tärkeä asema nuorten tukemisessa ja nuorisotakuun täytäntöönpanossa. Seuraavaa monivuotista rahoituskehystä ja sen täytäntöönpano-ohjelmia tarvitaan kiireellisesti sen varmistamiseen, että ESR ja ERI-rahastot voidaan ottaa käyttöön välittömästi tammikuussa 2014. Rahoituskehyksestä sovittaessa on tultava esiin se, että EU pitää nuorisotyöttömyyden torjuntaa ja ehkäisemistä erittäin tärkeänä tehtävänä: vähintään 25 prosentin osuuden osoittaminen koheesiorahoituksesta ESR:lle auttaisi varmistamaan, että Euroopan inhimilliseen pääomaan tehtäviin investointeihin jää käytettäväksi vähintään 80 miljardia euroa. Samanaikaisesti jäsenvaltiot tekevät tiiviisti töitä komission kanssa suunnitellessaan seuraavia toimenpideohjelmia, joilla ohjataan tämän rahoituksen käyttöä. Tämä on kullanarvoinen tilaisuus suunnata uudet ohjelmat uudistuksen tärkeimpiin painopisteisiin, jotka koskevat kasvua ja työpaikkoja, kuten maakohtaisissa suosituksissa esitetään, ja erityisesti nuorisotakuun toteuttamiseen. Komissio kehottaa Ø Euroopan parlamenttia ja neuvostoa sopimaan pikaisesti monivuotisesta rahoituskehyksestä ja uusista ERI-rahastoasetuksista, joilla olisi varmistettava, että vähintään 25 prosentin osuus koheesiorahoituksesta (vähintään 80 miljardia euroa) kohdennetaan Euroopan sosiaalirahastolle. Jäsenvaltioissa, joissa nuorisotyöttömyys on erityisen korkea, olisi yksilöitävä kiinteä osuus prioriteetteihin, jotka ovat yhteydessä nuorisotyöttömyyden torjuntaan. Ø jäsenvaltioita nopeuttamaan kumppanuussopimuksiin ja toimenpideohjelmiin liittyvää yhteistyötä komission kanssa ERI-rahastojen suhteen ja keskittymään edelleen erityisesti nuorisotyöttömyyteen, inhimilliseen pääomaan tehtäviin investointeihin sekä koulutusjärjestelmien mukauttamiseen työmarkkinoiden realiteetteihin. 3. Alkusysäys nuorisotyöllisyysaloitteelle Jotta rahoitustuki voitaisiin kohdistaa tarkemmin alueille ja henkilöille, jotka kärsivät eniten nuorisotyöttömyydestä ja työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämisestä, Eurooppa-neuvosto sopi helmikuussa erityisestä nuorisotyöllisyysaloitteesta, jonka on tarkoitus saada EU:n talousarviosta tukea 6 miljardia euroa. Aloitteen kohteena ovat yksittäiset 15–24-vuotiaat nuoret, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella (NEET-nuoret), ja sillä täydennetään EKR:stä nuorisotakuun täytäntöönpanoon saatavaa tukea. Komissio on nopeuttanut tarvittavia säädösehdotuksia ja esittänyt ne Euroopan parlamentille ja neuvostolle maaliskuussa 2013[1]. Ensisijaisen tärkeää on nyt, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät nämä ehdotukset ja asettavat kyseisen rahoituksen saataville mahdollisimman pian. 3.1 Nuorisotyöllisyysaloitteen kohdistaminen ja etupainotteisuus Komissio on ehdottanut, että nuorisotyöllisyysaloitteesta annettava tuki keskitetään alueille, joilla nuorten työttömyysaste on yli 25 prosenttia, ja näiden alueiden sisällä 15–24-vuotiaille nuorille (NEET-nuorille). Nämä kriteerit olisi säilytettävä, sillä rajan alentamisesta aiheutuisi varojen levittyminen liian ohuelti eri alueille, eikä niitä tulisi riittävästi alueille, joilla tarve on suurin[2]. On myös äärimmäisen tärkeää, että nuorisotyöllisyysaloitetta käytetään ennen kaikkea nuorisotakuun täytäntöönpanon tukemiseen. Muita kohderyhmiä tuetaan muulla rahoituksella, jota saadaan ERI-rahastoista ja erityisesti ESR:stä. Sen varmistamiseksi, että nuorisotyöllisyysaloitteesta tuleva raha saadaan käyttöön nopeasti sen jälkeen, kun oikeudellinen kehys on hyväksytty, komissio ehdottaa muuttamaan seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikataulutusta siten, että koko 6 miljardin euron summa on käytettävissä maksusitoumuksina seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen kahden ensimmäisen vuoden aikana. Tähän päästään muuttamalla muiden ohjelmien täytäntöönpanoaikataulua ilman että maksusitoumusten vuotuista kokonaismäärää muutetaan. Jäsenvaltioiden on oltava valmiita lentävään lähtöön toimenpideohjelmiensa kanssa, ja niillä on oltava valmiita hankkeita, joilla autetaan nuoria pääsemään kunnollisiin työpaikkoihin, oppisopimuspaikkoihin tai koulutukseen. Täytäntöönpanon olisi käynnistyttävä viipymättä, jopa ennen kumppanuussopimusten tekemistä ja ennen kuin oikeudellinen kehys on tullut voimaan. Tämä riippuu siitä, ovatko jäsenvaltioiden ohjelmat ajoissa valmiita – komissio käsittelee ne nopeasti. Komissio kehottaa Ø Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään nuorisotyöllisyysaloitteen, jolla kohdistetaan tukea alueille, joilla nuorten työttömyysaste on yli 25 prosenttia, ja 15–24-vuotiaille nuorille (NEET-nuorille) keskittyen erityisesti nuorisotakuuta tukeviin toimiin. Ø Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään nuorisotyöllisyysaloitetta varten tarkoitetun 6 miljardin euron summan kokonaisuudessaan vuosiksi 2014 ja 2015 tehtävinä maksusitoumuksina muuttamalla seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen sitoumusaikataulua ja mukauttamalla ERI-rahastoasetuksia siten, että nuorisotyöllisyysaloitteeseen liittyvät menot katsotaan tukikelpoisiksi nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelmien toimittamispäivästä alkaen jopa ennen kumppanuussopimusten tekemistä ja ennen kuin oikeudellinen kehys on tullut voimaan. Ø jäsenvaltioita nopeuttamaan nuorisotyöllisyysaloitteeseen kuuluvien erityisten ohjelmien valmistelua ja toimittamaan ohjelmat vuoden 2013 aikana välitöntä täytäntöönpanoa varten. 3.2. Nuorisotyöttömyyttä käsittelevät toimintaryhmät uudelleen käyttöön Vuonna 2012 komissio perusti yhteisiä nuorisotyöttömyyttä käsitteleviä työryhmiä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joissa nuorten työttömyysaste on erityisen korkea. Nämä ryhmät auttoivat varmistamaan, että EU:n rakennerahastoja käytetään nuorten tukemiseen mahdollisimman tehokkaasti. Tämän toiminnan avulla on jo suunnattu noin 16 miljardia euroa EU-rahoitusta nopeutettua täytäntöönpanoa tai uudelleenkohdentamista varten. Tämä auttaa viime kädessä yli miljoonaa nuorta, ja tulokset ovat jo nähtävissä (katso jäljempänä ja liite II). Esimerkkejä nuorisotyöttömyyttä käsittelevien toimintaryhmien työn tuloksista - Portugalissa ”Impulso Jovem” -aloite on johtanut EU:n rakennerahastojen rahoitussuunnitelman perusteelliseen muuttamiseen, ja aloitteesta hyötyy 90 000 nuorta ja saa tukea 4 500 pk-yritystä vuoden 2015 loppuun mennessä. EU-rahoitusta on kohdennettu uudelleen 143 miljoonan euron arvosta esimerkiksi sellaisten toimenpiteiden rahoitukseen, joissa on kyse keskeisten talouden alojen harjoittelupaikoista sekä 18–30-vuotiaiden palkkaamisen tukemisesta korvaamalla työantajan sosiaaliturvamaksuja. - Espanjassa yli 286 miljoonaa euroa ESR-rahoitusta on kohdennettu uudelleen nuorisoon liittyviin toimiin. Tähän mennessä toteutettuja toimia ovat työpajakoulut ja työllisyystyöpajat, joihin on osallistunut noin 9 500 nuorta. Nuoria palkkaavien yritysten sosiaaliturvamaksujen alentamisena annettava tuki on pantu täytäntöön 142 000 nuoren kohdalla. Uusi yrittäjyyttä ja nuorisotyöllisyyttä koskeva strategia sisältää 100 muuta toimenpidettä nuorisotyöttömyyden torjuntaan. Näitä toimia varten on yksilöity 3,485 miljardia euroa, josta osan rahoittaa ESR. EAKR:stä rahoitetaan useita erityistoimenpiteitä alueilla, joilla nuorisotyöttömyysaste on korkein. - Italiassa on kohdennettu koheesiotoimintasuunnitelman osana 1,4 miljardia euroa nuorille suunnattuihin toimiin, mukaan lukien 452 miljoonan euron arvoinen nuorisotyöllisyyssuunnitelma Sisiliassa, koulutustoiminta 65 300:lle eteläisiltä alueilta tulevalle opiskelijalle ja 13 000 uutta liikkuvuusmahdollisuutta. Toisessa vaiheessa on kohdennettu 620 miljoonaa euroa uusiin nuoria ja NEET-nuoria tukeviin toimiin, mukaan lukien lastenhoito, yrittäjyystuki ja koulunkäynnin keskeyttämisen torjunta. ESR osarahoittaa myös oppisopimuskoulutusjärjestelmiä tukevia toimia (100 miljoonaa euroa) sekä koululaisten ja nuorten vastavalmistuneiden neuvontaa ja työhönsijoittumista edistäviä toimia (36 miljoonaan euroa). Näiden myönteisten kokemusten perusteella komissio on valmis käynnistämään uudelleen nuorisotyöttömyyttä käsittelevien toimintaryhmien toiminnan ja laajentamaan sitä yhteistyöhön niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat tukikelpoisia nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa. Kyseessä olevien jäsenvaltioiden aloitteesta ryhmät perustetaan tukemaan ja nopeuttamaan toimenpideohjelmien valmistelutöitä ja antamaan neuvoja siitä, miten ESR:stä ja nuorisotyöllisyysaloitteen kautta saatavaa EU-rahoitusta voidaan parhaiten käyttää nuorisotakuun täytäntöön panemiseksi. Komissio kehottaa Ø jäsenvaltioita, jotka ovat tukikelpoisia nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa, tekemään omasta aloitteestaan yhteistyötä komission asiantuntijoiden kanssa erityisten nuorisotyöttömyyttä käsittelevien toimintaryhmien kautta, jotta ne voisivat avustaa nuorisotakuujärjestelmän täytäntöönpanossa sekä ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen varojen ottamisessa käyttöön tähän tarkoitukseen. Tämän prosessin tukemiseksi ja yhden jäsenvaltion pyynnöstä komissio koordinoi teknistä apua esimerkiksi jäsenvaltioiden twinning-toiminnan kautta. 4. Liikkuvuuden edistäminen EURESin ja ESR:n avulla Sisämarkkinat tarjoavat valtavan määrän työ-, oppisopimus- ja koulutusmahdollisuuksia Euroopan nuorille. Kaikki viittaa siihen, että nuoret ovat innokkaita käyttämään näitä mahdollisuuksia. Muiden jäsenvaltioiden tarjoamien mahdollisuuksien selvittäminen ja hyödyntäminen reaaliajassa voi kuitenkin tuntua hyvin vaikealta. Sen vuoksi komissio on tehnyt pitkään töitä helpottaakseen liikkuvuutta sekä yksittäisten henkilöiden ja työnantajien että koko Euroopan talouden hyödyksi. EURES-portaalin kautta voi tutustua yli 1,4 miljoonaan avoimeen työpaikkaan, ja sinne on rekisteröitynyt lähes 31 000 työnantajaa. EURES-verkoston toimintaa on kuitenkin vielä mahdollista parantaa. Komissio on aloittanut mittavan uudistuksen saadakseen EURES-järjestelmän vastaamaan entistä paremmin työmarkkinoiden realiteetteja ja keskittääkseen toimintaa voimakkaammin nuorten liikkuvuuteen. Se pyrkii tähän tarjoamalla työpaikkoja sekä mahdollisuuksia yhdistää työnteko ja opiskelu, kuten oppisopimuksia. EURES-portaalia myös muutetaan käyttäjäystävällisemmäksi, ja tämän vuoden loppuun mennessä tehdään EURES-peruskirjaa koskeva esitys. Peruskirjassa esitetään yhteisesti sovitut EU-ohjeet EURESia koskevia kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä varten. Lisäksi komissio valmistelee uutta lainsäädäntöä parantaakseen EURES-palveluja sekä työnantajien että työnhakijoiden näkökulmasta. Tavoitteena on tarjota entistä enemmän avoimia työpaikkoja ja parantaa avoimien työpaikkojen ja hakemusten kohtaamista. Samalla pyritään liittämään EURES entistä paremmin kansallisiin julkisiin työvoimapalveluihin. Yksittäisen nuoren kannalta ulkomailla olevien työ- ja opiskelumahdollisuuksien selvittäminen voi olla helpompaa kuin niiden todellinen hyödyntäminen. Komissio kokeilee parhaillaan uutta järjestelmää, jolla autetaan nuoria tarttumaan EURESissa ilmoitettuihin työmahdollisuuksiin ja pk-yrityksiä palkkaamaan nuoria työnhakijoita eri puolilta Eurooppaa. ”Eka EURES-työpaikka” -hankkeella autetaan nuoria löytämään työpaikkoja toisista jäsenvaltioista tarjoamalla taloudellista tukea kielikursseihin ja muihin koulutustarpeisiin, sekä matkakuluihin ja integrointiohjelmiin, kun nuori saa töitä pk-yrityksestä. ”Eka EURES-työpaikka” -hankkeen avulla saadaan sijoitettua työpaikkoihin noin 5 000 henkilöä siihen osallistuvissa kuudessa jäsenvaltiossa. Hanketta laajennetaan vuonna 2013 siten, että sen piiriin kuuluvat myös oppisopimus- ja harjoittelupaikat. Alustavat tulokset ovat olleet erittäin rohkaisevia, ja jotkin jäsenvaltiot, esimerkiksi Saksa, ovat ottaneen tämän mallin omien liikkuvuusjärjestelmiensä pohjaksi. Seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa tämäntyyppisen suunnatun järjestelmän tukemiseen saadaan vuosittain noin 5 miljoonan euron suora lisärahoitus sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta. Haasteen mittavuuden vuoksi on kuitenkin jäsenvaltioiden – jotka toimivat julkisten työvoimapalvelujen kautta – ja työnantajien vastuulla lisätä taloudellista tukea työllistämiseen EU:n sisäisen liikkuvuuden kautta ”Eka EURES-työpaikka” -hankkeesta saatujen kokemusten perusteella. Apua saadaan ESR:stä: vuodesta 2014 alkaen on saatavilla taloudellista tukea kieli- ja uraohjauskoulutukseen, matkakuluihin ja isäntämaahan integroitumiseen. Komissio kehottaa Ø jäsenvaltioita hyödyntämään ESR:n rahoitusmahdollisuuksia ja kansallisia rahoituslähteitä EU:n sisäisen työvoiman liikkuvuuden edistämiseen, mukaan lukien EURESin käyttö, ja lisäämään kansallisten julkisten työvoimapalvelujen kapasiteettia tässä suhteessa. Ø Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan nopeasti komission tulevaa, EURESin toiminnan tehostamista koskevaa lainsäädäntöehdotusta, joka tehdään vuoden 2013 loppuun mennessä. 5. Koulutuksesta työhön siirtymisen helpottaminen Nuorten auttaminen integroitumaan työmarkkinoille koulusta tai yliopistosta valmistumisen jälkeen kuuluu erottamattomana osana nuorisotakuun toteuttamiseen. Komissio on suosittanut tämänvuotisissa maakohtaisissa suosituksissa 16:ta jäsenvaltiota keskittymään ammatillisten koulutusohjelmien uudistamiseen. Ne olisi saatettava vastaamaan entistä paremmin työmarkkinoiden tarpeita lisäämällä työssä oppimisen osuutta, ja oppisopimuksia koskevaa uudistusta olisi nopeutettava. Tähän prosessiin voidaan saada tukea EU:n talousarviosta: jäsenvaltiot voivat käyttää ESR:ää, nuorisotyöllisyysaloitetta ja ”Erasmus +” -ohjelmaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien laadun ja tehokkuuden parantamiseen. Siirtyminen koulutuksesta työhön oli keskeinen aihe nuorisotyöllisyyspaketissa, jolla käynnistettiin kaksi erityistä aloitetta tämän siirtymisen helpottamiseksi: eurooppalainen oppisopimusyhteenliittymä ja harjoittelun laatupuitteet. 5.1 Eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän toteuttaminen Kokemusten perusteella maissa, joilla on vahvat ja kiinnostavat ammatilliset koulutusohjelmat, ja erityisesti maissa, joilla on vakiintuneet oppisopimusjärjestelmät ja joissa työssä oppiminen on tärkeässä asemassa, sujuva koulusta työhön siirtyminen ja nuorisotyöttömyyden alhaisena pitäminen onnistuvat muita maita paremmin. Oppisopimusten tarjonnan ja laadun parantaminen on sen vuoksi tärkeä osa nuorisotyöllisyysstrategiaa. Kuten nuorisotyöllisyyspaketin yhteydessä ilmoitettiin, komissio panee alulle eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän, joka auttaa parantamaan oppisopimusten laatua ja tarjontaa sekä muuttamaan ajattelutapoja kohti työssä oppimista. Yhteenliittymä saattaa yhteen jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia, yrityksiä, komission ja muita asiaan liittyviä toimijoita, ja sen tarkoituksena on kehittää laadukasta oppisopimustyyppistä koulutusta ja työssä oppimista koskevaa huippuosaamista ammatillisissa koulutusohjelmissa sekä edistää kansallisia kumppanuuksia rinnakkaisten oppimisjärjestelmien kehittämiseksi. Yhteenliittymän käynnistäminen 2. heinäkuuta 2013 on tilaisuus herättää yksityissektori toimimaan ja antaa uutta vauhtia laadukkaiden oppisopimusten ja työssä oppimisen tarjonnalle ja kysynnälle. Yrityksille voi koitua suurta hyötyä siitä, että niillä on pääsy valtavaan oppisopimuspankkiin, johon potentiaaliset ehdokkaat on koottu yhteen, ja että ne investoivat nyt saadakseen ammattitaitoista työvoimaa tulevaisuutta varten. Komissio kehottaa Ø jäsenvaltioita panemaan täytäntöön ehdotetut oppisopimuksia ja ammatillista koulutusta koskevat maakohtaiset suositukset. Ø jäsenvaltioita sisällyttämään oppisopimusten uudistuksen nuorisotakuuta koskeviin täytäntöönpanosuunnitelmiinsa ja ottamaan käyttöön EU-rahoitusta tämän tavoitteen tukemiseksi sekä perustamaan kansallisella tasolla rinnakkaisiin oppimisjärjestelmiin liittyviä vahvoja kumppanuuksia, joissa ovat mukana koulutuksesta ja työllisyydestä vastaavat viranomaiset, työmarkkinaosapuolet, kauppakamarit, ammatilliset koulutuslaitokset, nuoriso- ja opiskelijajärjestöt, työvoimapalvelut ja EU-rahoitusta hallinnoivat virastot. Ø yksityissektoria tukemaan täysimittaisesti yhteenliittymää ja sitoutumaan lisäämään laadukkaiden oppisopimusten tarjontaa hiljattaisten teollisuuslähtöisten aloitteiden pohjalta. 5.2 Laadukkaiden harjoittelupaikkojen luominen Myös harjoittelu on tärkeässä asemassa, kun sujuvoitetaan siirtymistä koulutuksesta työhön, eritoten kriisin yhteydessä. Laadukas harjoittelu auttaa lisäämään nuorten työllistymismahdollisuuksia, ja se on tärkeä ponnahduslauta varsinaiseen työhön etenemisessä. Vaikka harjoittelun tärkeydestä ollaan laajalti yksimielisiä, tarjolla olevien harjoittelupaikkojen laadusta ja niiden tuomasta lisäarvosta ei kuitenkaan kaikissa tapauksissa ole varmuutta. Huolenaiheet liittyvät riittämättömään oppisisältöön, epäasianmukaisiin työoloihin ja toistuviin harjoitteluihin, joita käytetään todellisuudessa oikeiden työpaikkojen korvikkeina. Puuttuakseen näihin huolenaiheisiin komissio ilmoitti osana nuorisotyöllisyyspakettia harjoittelun eurooppalaisia laatupuitteita koskevasta uudesta eurooppalaisesta aloitteesta. Komissio on kuullut työmarkkinaosapuolia, ja näihin puitteisiin liittyvää työtä nopeutetaan nyt siten, että asiasta voidaan antaa ehdotus vuoden 2013 loppuun mennessä. Komissio kehottaa Ø neuvostoa käsittelemään nopeasti komission tulevan ehdotuksen harjoittelun eurooppalaisista laatupuitteista, jotta uudet puitteet saadaan käyttöön heti vuoden 2014 alussa. 5.3 ”Erasmus +” -ohjelma: uusia mahdollisuuksia rajat ylittävään koulutukseen Myös erillisillä EU-ohjelmilla voidaan edistää ammatillisen koulutuksen kehittämistä ja auttaa nuoria saamaan täysi hyöty sisämarkkinoista. Opiskelijoiden liikkuvuuden lisääntyminen lisää työvoiman liikkuvuutta ja edistää yhtenäisten työmarkkinoiden luomista. Esimerkiksi nykyisen elinikäisen oppimisen ohjelman – ja erityisesti ammatillista koulutusta koskevan ”Leonardo da Vinci” -alaohjelman – avulla jo 500 000 ammatillisen koulutuksen opiskelijaa ja 225 000 korkea-asteen opiskelijaa on voinut käyttää hyödykseen työssä tapahtuvaa koulutusta toisessa jäsenvaltiossa. Näin he ovat pystyneet kehittämään sekä sellaisia työn kannalta merkityksellisiä taitoja että sellaisia laaja-alaisia taitoja, joista on kysyntää työantajien keskuudessa. Esimerkkejä siitä, miten ammatillisen koulutuksen liikkuvuusohjelmat ovat auttanet nuoria - Vuonna 2012 romanialainen Lili osallistui ”Leonardo da Vinci” -ohjelman kautta liikkuvuushankkeeseen nimeltä ”Terveydenhuollon nykyaikaisten järjestelmien käyttö”. Hän suoritti neljän viikon pituisen hoitoalan harjoittelujakson Itävallassa wieniläisessä Barmherzige Bruder -sairaalassa. Harjoittelun avulla hän sai mahdollisuuden hankkia uutta tietoa hoitomenetelmistä ja nykyisistä tutkimusmenetelmistä sekä kehittää saksan kielen taitoaan. Tämä kokemus ja harjoittelujakson lopussa saatu Europass-liikkuvuustodistus auttoivat häntä löytämään uuden työpaikan ulkomailta. - Puolalainen Joanna osallistui vuonna 2008 kuukauden pituiseen ammatilliseen harjoitteluun Saksassa ”Leonardo da Vinci” -ohjelman kautta. Hän työskenteli paikallisessa Appels Wilde Samen -nimisessä siemenyrityksessä. Harjoittelun avulla hän hankki uusia taitoja useiden kasvilajien viljelystä ja sai työskennellä vieraalla kielellä erilaisessa kulttuuriympäristössä. Hän avasi tämän kokemuksen pohjalta oman tilan Puolassa ja on säilyttänyt tiiviit yhteydet saksalaiseen isäntäyritykseen. - Mekatroniikan asiantuntijaksi aikova saksalainen Matthias suoritti alustavan ammatillisen harjoittelujakson Münchenin kansainvälisellä lentoasemalla. Sen jälkeen hän harjoitteli ”Leonardo da Vinci” -ohjelman kautta kolme viikkoa Wienin lentoasemalla saadakseen ulkomaankokemusta. Ulkomaanharjoittelu auttoi häntä ymmärtämään eroja työtavoissa ja ‑kulttuureissa ja antoi hänelle uuden näkemyksen työprosesseista hänen kotimaisessa yrityksessään. Seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, osana komission ehdottamaa ”Erasmus +” ‑ohjelmaa, liikkuvuuteen annettavaa tukea lisätään merkittävästi, jotta voidaan auttaa yhteensä lähes 5:tä miljoonaa nuorta tarjoamalla muun muassa 700 000 ammatillista harjoittelupaikkaa. Työnantajien ja koulutuslaitosten välistä yhteistyötä syvennetään strategisten kumppanuuksien ja alakohtaisten taitoyhteenliittymien avulla: niillä tuetaan entistä laadukkaampia koulutusohjelmia ja rajat ylittävää liikkuvuutta. Tämän yhteistyön vaikutuksia voidaan voimistaa käyttämällä kansallisia ja EU:n – erityisesti ESR:n – varoja siten, että tarjotaan mahdollisuuksia jopa vielä useammille nuorille. On selvää, että rajat ylittävän liikkuvuuden kysyntä on suuri ja että harjoittelumahdollisuuksien määrää ulkomailla on sen vuoksi mahdollista lisätä merkittävästi. Tämän potentiaalin hyödyntämiseksi komissio nopeuttaa ”Erasmus +” -ohjelman kyseisen osan täytäntöönpanoa, ja jäsenvaltioiden olisi käytettävä ESR-määrärahoja tähän tarkoitukseen. Komissio kehottaa Ø Euroopan parlamenttia ja neuvostoa sopimaan nopeasti uudesta ”Erasmus +” ‑ohjelmasta. Komissio nopeuttaa tämän ohjelman ammatillista koulutusta koskevan osan täytäntöönpanoa, kun se käynnistyy vuonna 2014. Ø jäsenvaltioita käyttämään ESR:ää liikkuvuuden kehittämiseen ja tukemiseen ammatillisen koulutuksen piirissä, jotta voidaan auttaa nuoria hankkimaan tarvittava osaaminen oman paikan löytämiseksi työmarkkinoilta. 5.4 Investoiminen osaamiseen ja kohtaanto-ongelmien käsitteleminen Euroopan kilpailukyky, innovointikyky ja tuottavuus riippuvat suuresti korkeasti koulutettujen ja hyvin harjaantuneiden työntekijöiden saatavuudesta. Pitkään jatkunut suuntaus kohti yhä korkeampia osaamisvaatimuksia aiheuttaa sen, että niiden nuorten, joilla ei ole talouselämän edellyttämää osaamista, on yhä vaikeampi löytää työpaikka. Nuorisotyöttömyyden torjunta edellyttää tämän vuoksi osaamisvajeiden ja osaamisen kohtaanto-ongelmien torjuntatoimia. Osaamisen hankintaprosessi alkaa koulussa ja jatkuu korkeamman koulutuksen ja työssä oppimisen myötä. Useiden koulutusjärjestelmien suorituskyky on kuitenkin nykyisin riittämätön, sillä keskeyttämisaste on niissä kohtuuttoman korkea ja nuorilta voi jäädä olennaisia taitoja saamatta. Sen vuoksi on kiireellisesti tarpeen muuttaa koulutusjärjestelmiä siten, että niissä otetaan entistä paremmin huomioon nykyiset ja tulevat osaamistarpeet. Näin vältetään osaamisen kohtaanto-ongelmat ja pullonkaulat. Osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen on puututtava ensisijaisesti aloilla, joilla on todettu olevan mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja, kuten tieto- ja viestintätekniikan, terveydenhuollon ja vihreän talouden alalla. Komissio käynnisti maaliskuussa 2013 EU:n laajuisen useista sidosryhmistä muodostetun kumppanuuden – digitaalitaitojen ja työllisyyden edistämiseksi perustetun suuren koalition –, jonka tarkoituksena on puuttua tieto- ja viestintätekniikan taitojen puutteeseen EU:ssa ja täyttää näitä taitoja vaativat työpaikat, joita arvioidaan olevan useita satoja tuhansia. Komissio käynnisti huhtikuussa 2013 osana EU:n terveysalan työvoimaa koskevaa toimintasuunnitelmaansa yhteisen toimen, jolla autetaan parantamaan terveysalan työvoimaa koskevaa ennakointia ja suunnittelua. Sen piirissä jäsenvaltiot ja sidosryhmät vaihtavat parhaita käytäntöjä. Lisäksi komissio on tekemässä maidenvälistä kartoitustutkimusta innovatiivisista rekrytointistrategioista, kuten sosiaalisen median käytöstä nuorten innostamiseksi suuntautumaan terveydenhuoltoalan uralle. Komissio käynnistää vastaavia koalitioita tai laajoja toimintasuunnitelmia, jotta vihreän talouden mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen saataisiin hyödynnettyä. Yrittäjyysosaaminen on myös avainasemassa, kun nuoret etsivät töitä ja aloittavat omia yrityksiään. Käytännön yrittäjäkokemus auttaa kaikkia nuoria näkemään koulutuksen ja tosielämän välisen yhteyden ja muuntamaan luovat ideat yrittäjyystoiminnaksi. Tukeakseen koulutusjärjestelmissä tehtäviä muutoksia komissio antaa yksityiskohtaisia toimintaohjeita yrittäjyyden käsittelemisestä koulutuksen piirissä. Yhteistyössä OECD:n kanssa järjestettävällä toimella, jossa annetaan ohjaavat puitteet yrittäjyyskoulutukselle koulujen, ammatillisten oppilaitosten ja yliopistojen tasolla, rohkaistaan yrittäjyyden opettamiseen ja oppimiseen. Auttaakseen nuoria hankkimaan työpaikan ulkomailta komissio pyrkii lisäksi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa perustamaan taitojen ja tutkintojen eurooppalaisen alueen. Sen avulla varmistetaan, että taidot ja tutkinnot voidaan helposti tunnustaa eri maissa, ja edistetään työvoiman liikkuvuutta. Komissio kehottaa Ø jäsenvaltioita uudistamaan ja parantamaan koulutusjärjestelmiään puuttumalla perusosaamisessa oleviin puutteisiin ja tehostamalla koulunkäynnin keskeyttämisen torjuntatoimia, parantamaan monialaisten taitojen, kuten digitaalisen lukutaidon, yrittäjyysosaamisen ja kielitaidon, opettamista ja lisäämään tieto- ja viestintätekniikan tuella tapahtuvan oppimisen käyttöä. Ø kaikkia sidosryhmiä tehostamaan tukeaan digitaalitaitojen ja työllisyyden edistämiseksi perustetulle suurelle koalitiolle, jotta voidaan puuttua ennakoituun 900 000:n tieto- ja viestintätekniikan alan ammattilaisen vajaukseen Euroopassa vuoteen 2015 mennessä. 6. Eurooppalaisten työmarkkinoiden rakentaminen tulevaisuutta varten Useimmilla edellä kuvatuista toimista on välitön vaikutus, jos ne pannaan heti täytäntöön. Keskipitkällä aikavälillä on toteutettava vielä paljon enemmän toimia talouden uudistamiseksi siten, että saadaan rakennettua todelliset eurooppalaiset työmarkkinat, joilla kaikki kansalaiset, niin nuoret kuin vanhatkin, voivat liikkua vapaasti työ-, opiskelu- ja harjoittelupaikan perässä. Tällöin Euroopan taloudesta saadaan entistä dynaamisempi ja joustavampi ja varmistetaan samalla, että niille, jotka käyttävät oikeuksiaan asua, työskennellä ja opiskella ulkomailla, tarjotaan riittävä suoja. Sisämarkkinoiden tehostamiseksi on jo tehty useita ehdotuksia, muun muassa ehdotetut muutokset ammattipätevyysdirektiiviin, direktiiviin lisäeläkeoikeuksien siirrettävyydestä ja direktiiviin liikkuvien työntekijöiden oikeuksien täytäntöönpanosta. Lisäksi on tarpeen kiireellisesti tehostaa voimassa olevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa, erityisesti siltä osin kuin on kyse työpaikoista ja työoloista. Lisäksi komissio valmistelee sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen alalla entistä kansalaisystävällisempiä sääntöjä työttömyysetuuksien osalta ja tarkastelee mahdollisuutta, että työntekijöille, jotka hakevat töitä toisessa jäsenvaltiossa, voitaisiin maksaa työttömyysetuuksia pidempään kuin nykyisten kolmen kuukauden ajan. Myös komission äskettäinen ehdotus julkisten työvoimapalvelujen välisen yhteistyön uudistamisesta ja parantamisesta edistää työmarkkinoiden toimintaa ja työvoimapoliittisten ohjelmien toteutusta ja sen myötä nuorten pääsyä työmarkkinoille. Komissio ehdottaa julkisten työvoimapalvelujen verkoston perustamista, jotta voidaan ottaa käyttöön vertailuanalyysijärjestelmä. Vastaavilla vastavuoroisen oppimisen toimilla edistetään eurooppalaisten työmarkkinoiden rakentamista. Näin voidaan viime kädessä tarjota työnhakijoille ja työnantajille entistä paremmat ja tehokkaammat työvoimapalvelut. Komissio kehottaa Ø Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tehostamaan toimia kaikissa ehdotuksissa, jotka on suunniteltu edistämään sellaisten todellisten eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittämistä, joille kaikilla nuorilla on pääsy. 7. Työpaikkojen luominen: yritysten auttaminen palkkaamaan nuoria Nuorisotyöttömyys laskee pysyvästi vain siinä tapauksessa, että talouselämä luo lisää työpaikkoja. Sen vuoksi kaikki Euroopassa valmisteilla olevat toimet, jolla palautetaan kasvu ja työpaikkojen syntyminen, edistävät nuorisotyöttömyysongelman ratkaisua. Euroopan tasolla vuotuisen kasvuselvityksen yhteydessä ja kansallisella tasolla maakohtaisten suositusten puitteissa esiin tuoduissa ensisijaisissa tavoitteissa hahmotellaan jatkotoimia. Tässä yhteydessä on panostettava erityisesti siihen, että yrityksille, etenkin pk-yrityksille, luodaan oikeanlaisia kannustimia nuorten palkkaamiseen ja pitämiseen palveluksessaan. Nuoret kärsivät työttömyydestä suhteettoman paljon. Tämä on osoitus laaja-alaisista, syvälle menevistä ongelmista työmarkkinoiden toiminnassa. Nuoret ovat monissa maissa myös yliedustettuina määräaikaisella työsopimuksella työskentelevien joukossa. Työsuhdeturvalainsäädännössä olevan, määräaikaisilla ja vakinaisilla sopimuksilla työskentelevien välisen kuilun kaventaminen edistää uusien työntekijöiden, myös nuorten, siirtymistä lyhytaikaisista ensimmäisistä työpaikoista pysyvämpiin työpaikkoihin, jotka tarjoavat hyvät uranäkymät. Lisäksi niiden kustannusten vähentämisellä, jotka aiheutuvat nuorten palkkaamisesta ensimmäisiin työpaikkoihin, voi olla merkittävä vaikutus oikeissa olosuhteissa. Kyseeseen voivat tulla esimerkiksi kohdennetut tuet ja sosiaaliturvamaksujen alennukset vähäistä ammattitaitoa edellyttävissä töissä. Pk-yritykset ja erityisesti mikroyritykset ovat erityisen tärkeitä työpaikkojen luomisessa nuorille, ja sen vuoksi olisi pyrittävä kaikin tavoin auttamaan niitä saamaan rahoitusta, jonka ne tarvitsevat menestyäkseen. Tässä ovat tärkeässä asemassa EU:n välineet, erityisesti Euroopan aluekehitysrahasto, sekä pk-yrityksille annettavan suoran tuen että monenlaisten rahoitusvälineiden osarahoituksen kautta. Myös Euroopan investointipankilla on ratkaisevan tärkeä asema pk-yritysten rahoituksen saannissa. Äskettäisen 10 miljardin euron suuruisen pääoman korotuksen avulla odotetaan voitavan vapauttaa vuosittain 12,5 miljardia euroa pk-yrityksille annettavaan suoraan tukeen vuosina 2013–2015, ja sen kautta voisi olla mahdollista ottaa käyttöön yhteensä noin 37,5 miljardia euroa pk-yrityksille annettavina lainoina, kun otetaan huomioon myös muuntyyppinen pk-yrityksiä välillisesti hyödyttävä luototus ja osarahoitus. Lisäksi komissio kehittää parhaillaan Euroopan investointipankin kanssa yhteisiä välineitä, joilla tuetaan pk-yritysten luototusta. Komissio kehottaa Ø jäsenvaltioita panemaan täytäntöön niille osoitetut maakohtaiset suositukset muun muassa rajoittamalla työhön kohdistuvaa verorasitetta, pienentämällä työsuhdeturvassa erityyppisten työsopimusten välillä olevaa kuilua ja kehittämällä kohdennettuja toimenpiteitä, joilla voidaan kannustaa nuorten palkkaamiseen. Ø Euroopan investointipankkia lisäämään tukeaan pk-yrityksille, jotka luovat työpaikkoja ja tarjoavat oppisopimuksia alle 25-vuotiaille, sekä nopeuttamaan komission kanssa tehtävää työtä, jonka tarkoituksena on panna täytäntöön uusia mekanismeja pk-yritysten tukemiseksi. *** Liite 1: Nuorisotyöllisyyttä koskevat maakohtaiset suositukset BE || Yksinkertaistetaan politiikkatoimia, jotka kohdistuvat työnteon kannustimiin, aktivointiin, työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamiseen, koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja ammattikoulutukseen ikääntyneiden ja nuorten työntekijöiden hyväksi. BG || Nopeutetaan kansallisen nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoa esimerkiksi ottamalla käyttöön nuorisotakuu. Hyväksytään kouluopetusta koskeva laki ja jatketaan korkeakoulutuksen uudistamista erityisesti sovittamalla paremmin yhteen koulutuksen tulokset ja työmarkkinoiden tarpeet sekä vahvistamalla koulutuksen, tutkimuksen ja liike-elämän yhteistyötä. DK || Parannetaan ammatillisen koulutuksen laatua, jotta voidaan vähentää opintonsa keskeyttävien osuutta, ja lisätään oppisopimuskoulutuspaikkoja. EE || Jatketaan toimia, joilla kehitetään koulutusjärjestelmiä työmarkkinoiden tarpeiden ottamiseksi paremmin huomioon esimerkiksi ottamalla toimiin mukaan työmarkkinaosapuolet ja toteuttamalla kohdennettuja toimenpiteitä nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi. ES || Toteutetaan vuosia 2013–2016 koskevassa kansallisessa nuorisotyöllisyys- ja yrittäjyysstrategiassa vahvistetut toimenpiteet nuorten työttömyyden torjumiseksi esimerkiksi nuorisotakuun avulla ja seurataan tarkasti toimenpiteiden tuloksellisuutta. Jatketaan työtä sen varmistamiseksi, että koulutus vastaisi paremmin työmarkkinoiden tarpeita, sekä työtä koulunsa keskeyttäneiden määrän vähentämiseksi ja elinikäisen oppimisen edistämiseksi jatkamalla kaksiosaista ammattikoulutusta nykyisen pilottivaiheen jälkeen sekä ottamalla käyttöön kattava oppilaiden menestymisen seurantajärjestelmä vuoden 2013 loppuun mennessä. FI || Toteutetaan käynnissä olevat toimenpiteet nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työmarkkina-aseman parantamiseksi keskittyen erityisesti työn kannalta merkityksellisen osaamisen kehittämiseen ja seurataan tiiviisti toimenpiteiden vaikutusta. FR || Toteutetaan lisätoimenpiteitä, joilla parannetaan siirtymistä koulusta työelämään esimerkiksi nuorisotakuun ja oppisopimuskoulutuksen edistämisen avulla. HU || Pyritään vähentämään nuorisotyöttömyyttä esimerkiksi ottamalla käyttöön nuorisotakuu. Toteutetaan kansallinen strategia koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi ja varmistetaan, että koulutusjärjestelmä tarjoaa kaikille nuorille työmarkkinoilla tarvittavat taidot, valmiudet ja pätevyydet. … Tuetaan siirtymistä koulutusvaiheesta toiseen sekä koulutuksesta työmarkkinoille. Toteutetaan korkeakoulutuksen uudistus, jonka avulla voidaan lisätä erityisesti epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumista korkea-asteen koulutukseen. IT || Ryhdytään lisätoimiin, joilla edistetään erityisesti naisten ja nuorten osallistumista työmarkkinoille esimerkiksi nuorisotakuulla. Vahvistetaan ammattikoulutusta, huolehditaan tehokkaammista julkisista työvoimapalveluista ja parannetaan korkea-asteen opiskelijoiden ura- ja neuvontapalveluja. … Lisätään toimia koulunkäynnin keskeyttämisen estämiseksi ja parannetaan koulutuksen laatua ja tuloksia esimerkiksi uudistamalla opettajien ammatillista ja urakehitystä. LT || Parannetaan nuorten työllistettävyyttä esimerkiksi nuorisotakuulla, edistetään oppisopimuskoulutuksen toteutusta ja tehokkuutta ja puututaan ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan pysyvään kohtaamattomuuteen. LU || Vauhditetaan ponnisteluja nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi parantamalla aktiivisen työmarkkinapolitiikan suunnittelua ja seurantaa. Vahvistetaan yleistä ja ammatillista koulutusta, jotta nuorten ammattitaito vastaisi paremmin työmarkkinoiden kysyntää, erityisesti maahanmuuttajataustaisten henkilöiden osalta. LV || Puututaan pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyysongelmaan parantamalla aktiivisen työmarkkinapolitiikan ja kohdennettujen sosiaalipalvelujen kattavuutta ja vaikuttavuutta. Parannetaan nuorten työllistettävyyttä esimerkiksi nuorisotakuulla, luodaan kattava ammatinvalinnanohjauspalvelu, uudistetaan ammatillista koulutusta ja parannetaan oppisopimuskoulutuksen laatua ja saatavuutta. MT || Jatketaan toimia koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi erityisesti perustamalla kattava valvontajärjestelmä ja parannetaan koulutuksen kohdentamista työmarkkinoiden tarpeisiin osaamisvajeiden täyttämiseksi, myös toteuttamalla suunnitteilla oleva oppisopimuskoulutusjärjestelmän uudistus. PL || Lujitetaan toimia nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi esimerkiksi ottamalla käyttöön nuorisotakuu, parannetaan oppisopimuskoulutuksen ja työssä oppimisen saatavuutta, lujitetaan koulujen ja työnantajien yhteistyötä ja kehitetään opetuksen laatua. RO || Pannaan nuorisotyöttömyyden torjumiseksi viipymättä täytäntöön kansallinen nuorisotyöllisyyssuunnitelma esimerkiksi nuorisotakuun kautta. Tehostetaan ammattikoulutusta koskevia uudistuksia. Sovitetaan korkea-asteen koulutusta paremmin yhteen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa ja parannetaan heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden koulutusmahdollisuuksia. Toteutetaan koulunkäynnin keskeyttämistä koskeva kansallinen strategia, jossa painotetaan parempia mahdollisuuksia laadukkaaseen varhaiskasvatukseen, myös romanilasten kohdalla. SE || Tehostetaan toimia, joilla parannetaan vähäisen ammattitaidon omaavien nuorten ja maahanmuuttajataustaisten työntekijöiden integroitumista työmarkkinoille, toteuttamalla tehokkaampia ja paremmin kohdennettuja toimenpiteitä näiden kohderyhmien työllistettävyyden ja työvoiman kysynnän parantamiseksi. Tehostetaan toimia, joilla helpotetaan siirtymistä koulusta työelämään, muun muassa laajentamalla työssä oppimisen, oppisopimuskoulutuksen ja muiden työnteon ja koulutuksen yhdistämiseen perustuvien sopimusten käyttöä. Täydennetään nuorten työllisyystakuuta niin, että se kattaa paremmin myös nuoret, jotka ovat koulutuksen ulkopuolella. SI || Toteutetaan uusia toimenpiteitä korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden nuorten, ikääntyneiden työntekijöiden ja vähäisen ammattitaidon omaavien työntekijöiden työllisyyden parantamiseksi keskittämällä resursseja räätälöityihin aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin ja lisäämällä toimien tuloksellisuutta. Parannetaan työntekijöiden ammattitaidon ja työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuutta lisäämällä keskeisten ammatillisten koulutus- ja harjoitteluohjelmien houkuttelevuutta ja kehittämällä edelleen yhteistyötä keskeisten sidosryhmien kanssa työmarkkinoiden tarpeiden arvioinnissa. SK || Vauhditetaan toimia, joilla puututaan korkeaan nuorisotyöttömyyteen, esimerkiksi nuorisotakuun avulla. Toteutetaan toimia nuorten houkuttelemiseksi opetusalan ammatteihin ja parannetaan oppimistuloksia. Lisätään ammatillisessa koulutuksessa mahdollisuuksia työpaikalla tapahtuvaan oppimiseen. Perustetaan korkea-asteen koulutuksessa työsuuntautuneempia kandidaattiohjelmia. UK || Lisätään nuorisosopimuksen (Youth Contract) pohjalta toimenpiteitä, joilla puututaan nuorisotyöttömyyteen, esimerkiksi nuorisotakuun avulla. Parannetaan oppisopimuskoulutuksen laatua ja pidennetään sitä, yksinkertaistetaan tutkintojärjestelmää ja lujitetaan työnantajien sitoutumista, etenkin edistyneiden ja keskitason teknisten taitojen tarjonnassa. Vähennetään sellaisten 18–24-vuotiaiden nuorten määrää, joilla on hyvin heikot perustaidot, muun muassa panemalla tuloksellisesti täytäntöön harjoittelijaohjelma (Traineeships Programme). Liite 2 – Miten nuorisotyöttömyyttä käsittelevät toimintaryhmät ovat auttaneet nuoria Irlanti || - Joulukuussa 2012 perustettiin yleissivistävää ja ammatillista koulutusta tukeva työmarkkinoiden koulutusrahasto, joka on osa Irlannin työpaikkojen luomiseen tähtäävää toimintasuunnitelmaa ja joka tunnetaan nimellä Momentum. Sen avulla on tarkoitus antaa ammattitaitovalmennusta jopa 6 500 pitkäaikaistyöttömälle. Rahaston budjetti on 20 miljoonaa euroa, josta ESR rahoittaa 10 miljoonaa euroa. Yksi rahaston neljästä toimintalinjasta on suunniteltu erityisesti alle 25-vuotiaille nuorille. Kyseisestä toimintalinjasta tuetaan tällä hetkellä 816:ta nuorta. Koska nuoret voivat osallistua myös muihin kolmeen toimintalinjaan, nuorten osallistujien määrä Momentum-aloitteessa on kaiken kaikkiaan 1 353. - 25 miljoonaa euroa on kohdennettu uudelleen yhdennettyyn Youthreach-ohjelmaan, joka tarjoaa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä työkokemusta nuorille, jotka ovat lopettaneet koulunkäynnin ilman päästötodistusta tai ammatillista koulutusta. Ohjelman ansiosta voidaan varmistaa 3 700 koulutuspaikkaa vuoden 2013 loppuun mennessä. Slovakia || - ESR:n varojen uudelleenjaon jälkeen marraskuussa 2012 käynnistettiin kaksi kansallista hanketta (70 miljoonaa euroa), joilla tuetaan uusien työpaikkojen luomista alle 29-vuotiaille nuorille yksityissektorilla ja itsenäisenä ammatinharjoittajana alueilla, joilla työttömyyttä on eniten (tavoitteena 13 000 uutta työpaikkaa). Hankkeiden toteuttamisessa on tähän mennessä onnistuttu hyvin, ja mikro- ja pk-yritykset ovat osoittaneet suurta kiinnostusta työmahdollisuuksien tarjoamiseen nuorille. Toukokuun 2013 puoliväliin mennessä oli luotu yli 6 200 uutta työpaikkaa (sopimusten arvo 33,1 miljoonaa euroa). Liettua || - Liettuassa kaikki suunnitellut ESR-toimet ovat toteutusvaiheessa. Yhden hankkeen painopistettä muutettiin, ja siinä keskitytään nyt tarjoamaan ammatillisia koulutusohjelmia noin 6 000 nuorelle. Hankkeen budjetti on noin 6 miljoonaa euroa. Se käynnistettiin elokuussa 2012 ja saadaan päätökseen elokuussa 2013. Osallistujamäärä on 4 851. - Ensimmäisessä työpaikassa tarvittavia taitoja nuorille tarjoavaa hanketta jatkettiin, ja sille myönnettiin lisämäärärahoja 6 miljoonaa euroa. Hankkeesta tuetaan noin 6 000:ta nuorta. Hanke käynnistettiin heinäkuussa 2011, ja se saadaan päätökseen marraskuussa 2013. Siihen on osallistunut jo 4 382 nuorta työtöntä. - Yrittäjyyttä edistävästä rahastosta (ESR:stä 14,5 miljoonaa euroa) tarjotaan lainoja ja koulutuspalveluja uusille yrityksille ja itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. Toimen ensisijaisia kohderyhmiä ovat nuoret. Lisäksi hyväksyttiin uusi toimenpide (3 miljoonaa euroa), jolla pyritään lisäämään tämän lainajärjestelyn houkuttelevuutta uusille yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille. - Lisäksi hiljattain on hyväksytty toinen uusi ESR:stä rahoitettava ensimmäistä työpaikkaa tukeva toimenpide (9,3 miljoonaa euroa). Siinä korvataan palkkatuilla nykyinen järjestelmä, jossa alennetaan ensimmäistä työpaikkaa koskevia sosiaaliturvamaksuja. Hanke käynnistettiin elokuussa 2012, ja se saadaan päätökseen syyskuussa 2015. Suunniteltu osallistujamäärä on noin 20 000. Huhtikuun 18. päivään 2013 mennessä hakemuksia oli saatu 4 858. - Lisäksi 17. huhtikuuta 2013 hyväksyttiin nuorten työllisyyden ja motivoinnin lisäämiseen tähtäävä uusi toimenpide (2,3 miljoonaa euroa). Siihen sisältyvistä hankkeista kahdessa keskitytään vapaaehtoistyöhön ja epäedullisessa asemassa olevien nuorten yksilölliseen tukemiseen. Latvia || - Latviassa rahoitetaan 11 miljoonalla eurolla useita toimenpiteitä, joilla tuetaan ammatillista pätevyyttä vailla olevia nuoria, jotka etsivät uutta, työmarkkinoiden tarpeita vastaavaa koulutussuuntaa. Toimenpiteiden ansiosta EU:n tukea saavien nuorten työttömien osuus kasvaisi 24 prosentista 40 prosenttiin, ja ammatillisessa koulutuksessa olevien määrä kaksinkertaistuisi. - Viisivuotisella hankkeella, joka koskee ammatillisen koulutuksen ohjelmia sekä perustaitoja ja pätevyyksiä koulutuksen ja urakehityksen edistämiseksi (”Acquiring Vocational Education Programmes, Basic Skills and Competences for Sustaining Education and Career Development”), pyritään kouluttamaan toisen asteen ammatillisen koulutuksen ammattilaisia, jotta voidaan edistää ammatillisten pätevyyksien ja taitojen hankkimista työtä ja jatkokoulutusta varten ja helpottaa integroitumista työmarkkinoille. Hanketta toteutetaan parhaillaan yhteistyössä ammatillisten oppilaitosten kanssa. Tarkoituksena on tarjota 12–18 kuukauden pituisia toisen ja kolmannen asteen ammatilliseen pätevyyteen tähtääviä koulutusohjelmia vähintään 4 000:lle alle 25-vuotiaalle. Toukokuun 2013 loppuun mennessä 1 372 opiskelijaa on saanut toisen ja kolmannen asteen ammatillisen pätevyyden. - Vuonna 2013 toteutetaan ESR:n yhteisrahoittama nuorten työpajoja (”Youth workshops”) koskeva toimenpide, jonka tavoitteena on tutustuttaa jopa 500 ammatillista pätevyyttä vailla olevaa 15–24-vuotiasta nuorta kolmeen ammattiin, jotta he voivat tehdä onnistuneita uravalintoja. Portugali || - Kansallinen ”Impulso jovem” -aloite perustuu kattavaan rakennerahastovarojen uudelleenkohdennukseen. Aloitteesta tuetaan Manner-Portugalissa 90 000:tä nuorta vuoden 2015 loppuun mennessä. 143 miljoonaa euroa ESR:n rahoitusta kohdennetaan uudelleen toimenpiteisiin, joilla on tarkoitus muun muassa tukea työharjoittelujaksoja keskeisillä talouden aloilla sekä 18–30-vuotiaiden työllistämistä maksamalla työnantajien sosiaaliturvamaksut. - Helmikuussa 2013 ohjelman soveltamisalaa laajennettiin, mikä puolestaan väljensi hakukelpoisuusehtoja ja laajensi ohjelman useammille alueille. Toukokuun loppuun mennessä ohjelmaan oli osallistunut 9 676 nuorta. Madeiraa koskevasta EAKR:n toimenpideohjelmasta siirrettiin 10 miljoonaa euroa vastaavaan ESR:n toimenpideohjelmaan nuoria koskevien työllisyystoimien tukemiseksi. Tällaisia toimia ovat esimerkiksi harjoittelujaksojen tukeminen ja työhönoton kannustimet. Toukokuun loppuun mennessä tukea oli annettu 1 497 nuorelle. Espanja || - Vuonna 2012 Espanjassa kohdennettiin uudelleen yli 286 miljoonaa euroa ESR:n varoja nuoriin liittyviin toimiin. Tästä summasta osoitettiin 135 miljoonaa euroa julkisiin työvoimapalveluihin, jotta nuoria voitaisiin auttaa työnhaussa. Tähän mennessä toteutettuja toimia ovat työpajakoulut ja työllisyystyöpajat, joihin on osallistunut noin 9 500 nuorta. Ohjelmat sisältävät sekä työllistämistä että koulutusta. Lisäksi on myönnetty sosiaaliturvamaksujen alentamisen muodossa tukia yrityksille, jotka palkkaavat nuoria. Nämä tuet koskevat noin 142 000:ta nuorta. - Vuonna 2012 kohdennettiin uudelleen 50 miljoonaa euroa ESR:n varoja syrjinnän torjumista koskevaan ohjelmaan. Ohjelman toimenpiteet nuorisotyöttömyyden torjumiseksi muodostuvat pääasiassa integroiduista järjestelyistä, jotka on räätälöity eri ryhmien erityistarpeisiin. Tällaisia ryhmiä ovat nuoret vammaiset, nuoret romanit, erityisongelmista kärsivät nuoret ja työttömät nuoret, joiden työllistettävyys on keskitasoa. - Espanjan hallitus esitteli 12. maaliskuuta 2013 yrittäjyys- ja nuorisotyöllisyysstrategian vuosiksi 2013–2016. Siinä luetellaan 100 yksittäistä toimenpidettä nuorisotyöttömyyden torjumiseksi. Toimet koskevat yleisesti kaikkia alle 30-vuotiaita ja erityisesti työttömiä. Strategian tavoitteiden saavuttamiseksi ja uusien toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi on varattu 3,485 miljardia euroa lisää määrärahoja. Osa toimista rahoitetaan osittain ESR:stä nykyisellä ja tulevalla ohjelmakaudella. Italia || - Italiassa on osana koheesiotoimintasuunnitelman ensimmäistä vaihetta kohdennettu 1,4 miljardia euroa toimiin, joilla edistetään koulutusta ja työllisyyttä. Tällaisia toimia ovat esimerkiksi Sisilian nuorisotyöllisyyssuunnitelma (452 miljoonaa euroa), jonka uskotaan hyödyttävän noin 50 000:ta nuorta, uudet koulutustoimet 65 300 eteläitalialaiselle nuorelle sekä 13 000 uutta liikkuvuusmahdollisuutta. Toisessa vaiheessa on lisäksi osoitettu 620 miljoonaa euroa toimiin, joilla tuetaan nuoria ja erityisesti NEET-nuoria. Toimiin sisältyvät yrittäjyyden tukeminen ja koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäiseminen. - ESR:stä osarahoitetaan myös AMVA-ohjelmaa (118 miljoonaa euroa) oppisopimuskoulutusjärjestelmien tukemiseksi ja FIXO-ohjelmaa (36 miljoonaa euroa) nuorten oppilaiden ohjauksen ja työnvälityksen edistämiseksi. Kreikka || - Ohjelmamäärärahoja kohdennettiin laajasti uudelleen vuoden 2012 lopussa, jonka jälkeen nuoria koskeva kansallinen toimintasuunnitelma hyväksyttiin tammikuussa 2013. EU myönsi sille rahoitusta 517 miljoonaa euroa. Toimintasuunnitelman avulla pyritään lisäämään nuorten työllisyyttä, kouluttautumista ja yrittäjyyttä. Kohderyhmään kuuluu lähes 350 000 nuorta. Uusimman ohjelmasuunnittelun yhteydessä on lisäksi osoitettu 1,2 miljardia euroa pk-yritysten maksuvalmiuden tukemiseen. Viimeisimpien Kreikan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan uusiin aloitteisiin, jotka ovat jo käynnistyneet nuoria koskevan kansallisen toimintasuunnitelman puitteissa (noin 47 miljoonaa euroa), kuuluvat nuorten työttömien (yläikäraja 35 vuotta) palkkaaminen tilapäisesti yhteisöperustaisiin kulttuurialan työohjelmiin sekä sellaisten sosiaalisten rakenteiden tukeminen, joiden tarkoituksena on työttömien nuorten palkkaaminen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. - Lisäksi ollaan käynnistämässä seuraavia toimintasuunnitelmaan kuuluvia järjestelyjä (noin 146 miljoonaa euroa): a) ”arvoseteli työmarkkinoille pääsemiseksi”, joka yhdistää koulutuksen ja viiden kuukauden työharjoittelun yrityksissä. Kohderyhmänä on 45 000 enintään 29-vuotiasta työtöntä; b) teoreettisen ja käytännön koulutuksen yhdistelmä 1 000 työttömälle nuorelle merimiehelle (sama ikäraja kuin edellä). [1] COM(2013) 144 final. [2] Rajan alentaminen koskemaan alueita, joilla nuorten työttömyysaste on yli 20 prosenttia, ja tuen ulottaminen 25–29-vuotiaiden ikäryhmään vähentäisi tuen määrän NEET-nuorta kohti alle puoleen eli 1 360 eurosta 560 euroon, millä olisi hyvin haitallinen vaikutus näiden toimien vaikuttavuuteen.