PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Ehdotuksella laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista edistetään työllisyyttä, kasvua ja investointeja koskevia EU:n prioriteetteja. Se on jatkoa vuonna 2016 hyväksytylle Euroopan uudelle osaamisohjelmalle ja sen tavoitteille parantaa ammatillisen koulutuksen laatua ja merkityksellisyyttä. Se on jatkoa myös vuoden 2016 tiedonannolle ”Investointi Euroopan nuorisoon”. Siinä kehotetaan tukemaan tehokkaammin nuoria, jotta nämä hankkisivat tietoja, taitoja ja kokemuksia, jotka valmistavat heitä ensimmäistä työpaikkaa varten ja auttavat onnistumaan työelämässä ja toimimaan aktiivisesti yhteiskunnassa.

Oppisopimuskoulutus on ammatillisessa koulutuksessa erityisen toimiva työssäoppimisen muoto, jolla helpotetaan siirtymistä koulutuksesta työelämään. Se tarjoaa taitoja, joita työnantajat tarvitsevat, ja vahvistaa yritysten ja työpaikkojen kilpailukykyä ja tuottavuutta. Useimmat oppisopimuskoulutettavat ovat nuoria, mutta oppisopimuskoulutusta tarjotaan yhä useammin myös iäkkäämmille työntekijöille sellaisen ammattipätevyyden hankkimista varten, joka parantaa heidän työllistettävyyttään ja urakehitysmahdollisuuksiaan.

On osoitettu, että oppisopimuskoulutuksella voidaan tehokkaasti helpottaa pääsyä työmarkkinoille ja parantaa uramahdollisuuksia. Tämän vuoksi se on poliittinen prioriteetti EU:ssa, jossa nuorisotyöttömyys (16,9 % heinäkuussa 2017) on edelleen yli kaksinkertainen yleiseen työttömyysasteeseen nähden (7,7 % heinäkuussa 2017).

Cedefopista ja talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta saadun näytön perusteella useimmissa jäsenvaltioissa on käynnissä merkittävä oppisopimuskoulutuksen uudistus ja oppisopimuskoulutuksen tarjonnan lisäämiseen on voimakasta painetta.

Oppisopimuskoulutuksen positiiviset vaikutukset työmarkkinaolosuhteisiin ja nuorten työllistyvyyteen riippuvat sen laadusta. Oppisopimusjärjestelmiä esiintyy laajasti EU:ssa, mutta ne on organisoitu hyvin eri tavoin. OECD on korostanut, että tarvitaan korkealaatuisia vaatimuksia, jotta vältetään oppisopimuskoulutuksen suuntautuminen vain vähemmän ammattitaitoa vaativiin töihin. Heikkolaatuisen tarjonnan jopa vähäinenkin osuus voi vahingoittaa oppisopimuskoulutuksen mainetta.

Tämän suosituksen perustana on alan tuorein näyttö, ja siinä annetaan suuntaviivoja sellaisia oppisopimusjärjestelmiä varten, jotka toimivat ja tuottavat tuloksia niin oppisopimuskoulutettavien kuin työnantajienkin kannalta.

Lisäksi yhteisesti sovittujen kriteerien luoma vastavuoroinen luottamus voi vaikuttaa positiivisesti oppisopimuskoulutettavien liikkuvuuteen.

Tällä suosituksella täydennetään unionin aloitteita, joilla helpotetaan nuorten siirtymistä työelämään, etenkin neuvoston suositusta harjoittelun laatupuitteista.

Yleisenä tavoitteena on parantaa oppisopimuskoulutettavien työllistyvyyttä ja henkilökohtaista kehitystä ja edistää työmarkkinoiden tarpeisiin vastaavan ammattitaitoisen ja pätevän työvoiman kehittämistä.

Erityisenä tavoitteena on tarjota oppisopimuskoulutukselle yhdenmukaiset puitteet, jotka perustuvat yhteisymmärrykseen laatua ja tehokkuutta määrittävistä tekijöistä niin, että otetaan huomioon ammatillisen koulutuksen järjestelmien monimuotoisuus jäsenvaltioissa.

Suosituksella tuetaan jäsenvaltioissa toteutettavia uudistuksia oppisopimuskoulutuksen laadun ja tehokkuuden vahvistamiseksi.

•Ehdotuksen soveltamisala

Suosituksessa kannustetaan jäsenvaltioita soveltamaan laadukkaaseen ja tehokkaaseen oppisopimuskoulutukseen kattavaa ja yhdenmukaista kriteerijoukkoa. Tässä suosituksessa oppisopimuskoulutuksella tarkoitetaan seuraavaa:

virallinen ammatillisen koulutuksen järjestelmä, jossa yhdistetään merkittävä yrityksissä ja muilla työpaikoilla tapahtuva työssäoppiminen oppilaitoksessa tapahtuvaan opetukseen ja joka johtaa kansallisesti tunnustettuun ammattipätevyyteen. Järjestelmälle on ominaista sopimussuhde oppisopimuskoulutettavan, työnantajan ja/tai ammattioppilaitoksen välillä niin, että oppisopimuskoulutettava saa palkkaa tai korvausta työstään.

Määritelmä on riittävän laaja, jotta se kattaa jäsenvaltioissa käytössä olevat erilaiset oppisopimuskoulutuksen muodot, ja se on kehitetty ja sitä on käytetty eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän puitteissa.

•Poliittinen tausta