Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista /* KOM/2011/0846 lopullinen - 2011/0410 (CNS) */





(...PICT...) PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Ennen vuotta 1982 Grönlantia pidettiin osana Euroopan unionia (EU) Tanskan välityksellä ja EU:n alukset saivat kalastaa Grönlannin aluevesillä. Vuoden 1982 jälkeen Grönlanti erosi EU:sta ja assosioitui siihen merentakaisena maana ja alueena (MMA) Grönlannin sopimuksella. Sopimuksessa korostettiin tarvetta säilyttää EU:n ja Grönlannin väliset läheiset suhteet erityisesti siltä osin kuin on kyse Grönlannin kehitystarpeista ja EU:n kalastusoikeuksista. Kalastussopimus allekirjoitettiin 13. maaliskuuta 1984. Neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkistuksen jälkeen Eurooppa-neuvosto (2003) katsoi, että järjestelyssä olisi otettava huomioon kalastuksen merkitys ja Grönlannin rakenteelliset kehitysongelmat. EU:n, Grönlannin ja Tanskan yhteinen julistus, jossa määriteltiin osapuolten uuden kumppanuuden yhteiset tavoitteet, muodosti poliittisen perustan neuvoston päätökselle 2006/526/EY, jossa puolestaan määriteltiin kehys osapuolten yhteistyölle vuosiksi 2007–2013. Neuvoston päätöksen 2006/526/EY mukainen kumppanuus päättyy 31. joulukuuta 2013. Rajoittamatta EU:n ja Grönlannin voimassa olevan kalastuskumppanuussopimuksen soveltamista on tarpeen ottaa käyttöön uusi väline, jotta voitaisiin ottaa huomioon erilaiset uudet kehityssuunnat, kuten Grönlannin geostrategisen merkityksen lisääntyminen, arktisen alueen tärkeys EU:lle ja ilmastonmuutoksesta johtuva kulkuyhteyksien parantuminen arktisella alueella sekä Grönlannin rakenteelliset heikkoudet. EU:n, Grönlannin ja Tanskan välinen kumppanuus helpottaa neuvotteluja ja vuoropuhelua, jotka koskevat tässä päätöksessä määriteltyjä tavoitteita ja yhteistyöaloja. Kumppanuuden puitteissa määritellään erityisesti kehys kumpaakin kumppania kiinnostavista kysymyksistä käytävälle politiikkaa koskevalle vuoropuhelulle ja luodaan perusta laaja-alaiselle yhteistyölle ja vuoropuhelulle mm. seuraavilla aloilla: · Globaalit kysymykset, kuten energia, ilmastonmuutos ja ympäristö, luonnonvarat (mukaan lukien raaka-aineet mutta ei kalastustuotteita), meriliikenne, tutkimus ja innovointi. · Arktista aluetta koskevat kysymykset Euroopan unionin edun kannalta tärkeillä aloilla. Kumppanuuden erityistavoitteet ovat seuraavat: · auttaa Grönlantia löytämään ratkaisuja tärkeimpiin haasteisiinsa, joihin kuuluvat erityisesti talouden kestävä monipuolistaminen, tarve lisätä työvoiman, myös tutkijoiden, ammattitaitoa, ja tarve parantaa Grönlannin tietojärjestelmiä tieto- ja viestintätekniikan alalla; · vahvistaa Grönlannin hallintoviranomaisten valmiuksia laatia ja toteuttaa kansallisia politiikkoja erityisesti uusilla yhteistä etua koskevilla aloilla, jotka yksilöidään 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kestävää kehitystä koskevassa ohjelmointiasiakirjassa. Kumppanuuteen sisältyisivät seuraavat yhteistyöalat: a) koulutus, matkailu ja kulttuuri; b) luonnonvarat [1], mukaan luettuina raaka-aineet; c) energia, ilmasto, ympäristö ja biologinen monimuotoisuus; d) arktista aluetta koskeviin kysymyksiin liittyvä kansainvälinen yhteistyö, kuten Arktinen neuvosto, meriliikenne ja luonnonvarojen hyödyntäminen; e) sosiaaliala, työvoiman liikkuvuus, sosiaaliturvajärjestelmät, elintarviketurvallisuuteen ja ruokaturvaan liittyvät kysymykset; f) tutkimus ja innovointi sellaisilla aloilla kuin energia, ilmastonmuutos, katastrofivalmius ja -palautuvuus, luonnonvarat (mukaan luettuina raaka-aineet) ja elollisten luonnonvarojen kestävä käyttö. Uudella kumppanuudella pyritään myös vastaamaan EU:n ja Grönlannin tarpeeseen löytää yhdessä ratkaisuja muun muassa ilmastonmuutokseen ja ympäristöön, meriliikenteeseen sekä tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvistä globaaleista kysymyksistä johtuviin haasteisiin. Lisäksi kumppanuuden avulla voidaan pyrkiä korjaamaan Grönlannin talouden rakenteellisia heikkouksia, sillä se tarjoaa asianmukaisen kehyksen, jonka puitteissa toimivaltaiset viranomaiset voivat laatia ja toteuttaa talouden monipuolistumiseen johtavia politiikkoja. 2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Komissio järjesti EU:n ulkoisen toiminnan tulevaa rahoitusta koskevan julkisen kuulemisen 26. marraskuuta 2010 ja 31. tammikuuta 2011 välisenä aikana. Pääosa vastaajista katsoo, että EU:n rahoitus tuo merkittävää lisäarvoa niillä keskeisillä toimintalohkoilla, joita tuetaan EU:n ulkoisen toiminnan rahoitusvälineistä [2]. Yli kaksi kolmasosaa vastaajista uskoo, että EU:n edut on otettu riittävästi huomioon sen ulkoisessa toiminnassa ja että ulkoisen toiminnan olisi aiempaa suuremmassa määrin perustuttava EU:n arvoihin ja periaatteisiin sekä kumppanimaiden kehitystavoitteisiin. Huomattava enemmistö vastaajista kannattaa EU:n välineiden maantieteellisten rajojen aiempaa joustavampaa soveltamista keinona vastata alueidenvälisiin haasteisiin. EU:n ja MMA:iden yhteistyöstä on tehty useita arviointeja ja asiasta on lisäksi kuultu sidosryhmiä. Tähän liittyen Euroopan komissio järjesti heinäkuusta lokakuuhun 2008 kestäneen julkisen kuulemisen [3], johon kuului myös Brysselissä lokakuussa 2008 pidetty sidosryhmien konferenssi [4]. EU:n ja Grönlannin kumppanuuden (2007–2013) väliarviointi (joka on viimeistelyvaiheessa) osoitti, että nykyisen välineen tulokset ovat myönteisiä. Uutta kumppanuutta varten tehdyssä vaikutusten arvioinnissa tarkasteltiin kolmea vaihtoehtoa: (1) Grönlannin kanssa ei solmita kumppanuutta. (2) Säilytetään nykyinen tilanne. (3) Kumppanuutta tarkistetaan siten, että siinä otetaan huomioon Grönlannin geostrateginen merkitys globaaleissa kysymyksissä, joihin kuuluvat muun muassa ilmaston lämpeneminen ja luonnonvarat (mukaan luettuina raaka-aineet), ja Grönlantiin kohdistuvan kansainvälisen kiinnostuksen lisääntyminen, mutta varmistetaan samalla, että EU pystyy ajamaan etujaan ja politiikkojaan ulkomailla täysipainoisella tavalla. Tämä ehdotus perustuu edellä kuvattuun kolmanteen vaihtoehtoon. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Jollei Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen (SEUT) liitetyn, Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyn pöytäkirjan (pöytäkirjan N:o 34) erityismääräyksistä muuta johdu, Grönlantiin sovelletaan SEUT-sopimuksen 198−204 artiklaa. Globaalissa toimintaympäristössä erilaisten EU:n sisäisten politiikkojen (mm. ilmastonmuutos, ympäristö, arktista aluetta koskeva politiikka, energia, muuttoliike, raaka-aineet, innovaatiot jne.) merkitys EU:n ulkoisessa toiminnassa kasvaa jatkuvasti, ja sisäisten ja ulkoisten toimien olisi tuettava toisiaan komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” ja SEUT-sopimuksen mukaisesti. Globaalit kysymykset, kuten ilmastonmuutoksen lisääntyvä vaikutus ihmisen toimintaan ja ympäristöön, meriliikenteeseen, luonnonvaroihin (mukaan luettuina raaka-aineet) sekä tutkimukseen ja innovointiin, ovat lisänneet Grönlannin geostrategista merkitystä. Lisäksi EU:lla olisi paremmat mahdollisuudet puuttua arktiseen alueeseen liittyviin ongelmiin, muun muassa ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, jos sillä olisi uusi, tiiviimpi kumppanuus yhden arktisella alueella sijaitsevan alueen kanssa, alueen, joka on lähes Euroopan kokoinen mutta harvaan asuttu. Tämä ehdotus täyttää SEUT-sopimuksen 5 artiklan vaatimukset sikäli, että siinä noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita ja että EU:n tason toimet ovat tarpeen. Tanska tukee Grönlantia noin 450 miljoonalla eurolla vuodessa, mutta tuki ei kohdistu mihinkään yksittäiseen strategiaan vaan Grönlannin järjestelmään kokonaisuudessaan. EU:n tuki myönnetään Grönlannin viranomaisten käynnistämille, hyväksymille ja toteuttamille kansallisille strategioille. Se mahdollistaisi laaja-alaisemman vuoropuhelun molemmille osapuolille tärkeistä strategisista kysymyksistä. Rahoituspäätöksen osalta voidaan todeta, että tukimuotona olisi pääasiassa budjettituki, mikä edellyttää säännöllistä vuoropuhelua asianomaista kautta varten sovittujen strategioiden yhteydessä valituista yhdestä tai useammasta painopistealasta. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Komission tiedonannossa Euroopan unionin tulevasta rahoituskehyksestä on otsakkeen 4 (Globaali Eurooppa) kohdassa ”muut” varattu 217,8 miljoonaa euroa EU:n ja Grönlannin vuoden 2013 jälkeistä kumppanuutta varten. 2011/0410 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [5], sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä, sekä katsoo seuraavaa: (1) Helmikuun 1 päivänä 1985 voimaan tulleen, Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten muuttamisesta Grönlannin osalta tehdyn sopimuksen [6], jäljempänä ’Grönlannin sopimus’, mukaan Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta ei enää sovelleta Grönlantiin vaan Grönlanti, joka on jäsenvaltion osa, assosioidaan Euroopan unioniin yhtenä sen merentakaisista maista ja alueista, jäljempänä ’MMA:t’. (2) Grönlannin sopimuksen johdanto-osassa todetaan, että käyttöön olisi otettava järjestelyjä, joiden ansiosta unioni ja Grönlanti voivat pitää yllä läheisiä ja kestäviä suhteita ja ottaa yhteiset edut, erityisesti Grönlannin kehitystarpeet, huomioon, ja että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa vahvistetut MMA:ihin sovellettavat järjestelyt tarjoavat asianmukaisen kehyksen näille suhteille. (3) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 198 artiklan mukaan assosioinnin tavoitteena on edistää MMA:iden taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja vahvistaa läheiset taloudelliset suhteet niiden ja koko Euroopan unionin välille. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 204 artiklan mukaan Grönlantiin sovelletaan sopimuksen 198−203 artiklan määräyksiä, jollei Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyn pöytäkirjan (pöytäkirjan N:o 34) erityismääräyksistä muuta johdu. (4) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 198–202 artiklassa vahvistettujen periaatteiden soveltamisesta säädetään merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”) 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/822/EY [7], sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2007/249/EY, jota sovelletaan edelleen Grönlantiin päätöksessä säädetyin ehdoin. (5) Euroopan yhteisön, Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisen neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkistuksesta 24 päivänä helmikuuta 2003 tekemissään päätelmissä Euroopan unionin neuvosto tunnusti Grönlannin geostrategisen merkityksen Euroopan unionille ja sen yhteistyöhengen, joka syntyi unionin Grönlannille myöntämän merentakaisen alueen aseman myötä, ja yhtyi siihen näkemykseen, että Euroopan unionin ja Grönlannin suhteita on tarpeen laajentaa ja lujittaa tulevaisuudessa ottaen huomioon kalastuksen merkityksen ja rakenteellisten ja alakohtaisten uudistusten tarpeen Grönlannissa. Neuvosto ilmoitti myös sitoutuvansa siihen, että Euroopan unionin ja Grönlannin tulevat suhteet perustuvat vuoden 2006 jälkeen kestävään kehitykseen tähtäävälle kokonaisvaltaiselle kumppanuussuhteelle, johon sisältyy tällaisia sopimuksia koskevien yleisten sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti neuvoteltu erityinen kalastussopimus. (6) Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastussopimuksessa, joka tehtiin neuvoston päätöksellä 2006/1006/EY [8], palautetaan mieleen yhteistyöhenki, joka juontuu yhteisön päätöksestä myöntää Grönlannille merentakaisen alueen asema. (7) Euroopan unionin, Grönlannin maakuntahallituksen ja Tanskan hallituksen vuonna 2006 antamassa yhteisessä julistuksessa palautetaan mieleen Euroopan unionin ja Grönlannin läheiset historialliset, poliittiset, taloudelliset ja kulttuuriset siteet ja korostetaan tarvetta lujittaa entisestään niiden kumppanuutta ja yhteistyötä. (8) EU:n on kehitettävä kokonaisvaltaisia kumppanuuksia uusien kansainvälisen tason toimijoiden kanssa, jotta se voisi edistää vakaata ja osallistavaa kansainvälistä järjestystä, yhteisten globaaleiden julkishyödykkeiden käyttöä sekä EU:n keskeisten etujen turvaamista ja EU-tuntemuksen lisäämistä näissä maissa. (9) EU:n ja Grönlannin kumppanuuden avulla olisi voitava säilyttää tiiviit suhteet niiden välillä ja samalla vastata globaaleihin haasteisiin tavalla, joka mahdollistaa ennakoivan asialistan kehittämisen ja yhteisten etujen ajamisen Eurooppa 2020 -strategian ja arktista aluetta koskevan EU:n politiikan tavoitteiden mukaisesti. Näin voidaan lisätä uskottavuutta ja johdonmukaisuutta Eurooppa 2020 -strategian kanssa, kun EU:n sisäisten politiikkojen, kuten raaka-aineita koskevan tiedonannon, edistäminen liitetään Grönlannin kanssa tehtävään yhteistyöhön. (10) Unionin apu olisi kohdistettava aloihin, joilla sen vaikutus on mahdollisimman suuri. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon unionin valmius toimia maailman mittakaavassa ja vastata globaaleihin haasteisiin, joihin kuuluvat muun muassa köyhyyden poistaminen, kestävä ja osallistava kehitys sekä demokratian, hyvän hallintotavan, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen edistäminen kaikkialla maailmassa, sekä unionin pitkäaikainen ja ennustettava toiminta kehitysavun antajana ja sen tehtävä jäsenvaltioiden kanssa tehtävän työn koordinoinnissa. (11) EU:n ja Grönlannin kumppanuuden olisi muodostettava kehys säännöllisille keskusteluille unionin tai Grönlannin kannalta tärkeistä asioista, muun muassa globaaleista kysymyksistä, silloin, kun keskusteluista ja mahdollisesta ajatusten ja näkemysten yhteensovittamisesta voisi olla hyötyä molemmille osapuolille. Ilmastonmuutoksen lisääntyvä vaikutus ihmisen toimintaan ja ympäristöön, meriliikenteeseen, luonnonvaroihin (mukaan luettuina raaka-aineet) sekä tutkimukseen ja innovointiin edellyttää vuoropuhelua ja yhteistyön tehostamista. (12) Unionin uuden kumppanuuden perusteella myöntämän rahoitustuen olisi tuotava Grönlannin kehittämiseen Eurooppa-perspektiivi ja edistettävä läheisten ja kestävien suhteiden lujittamista EU:n ja Grönlannin välillä samalla, kun se vahvistaa Grönlannin asemaa EU:n etuvartioasemana kumppanien yhteisten arvojen ja yhteisen historian pohjalta. (13) Unionin rahoitustuki kaudeksi 2014–2020 olisi keskitettävä enintään kahdelle yhteistyöalalle, jotta kumppanuuden vaikutukset voitaisiin maksimoida ja varmistaa unionin toimien mittakaavaedut, synergiavaikutukset, parempi tuloksellisuus ja näkyvyys. (14) Yhteistyön avulla olisi varmistettava, että varoja myönnetään ennakoitavissa olevalla ja säännönmukaisella tavalla ja että tuki on joustavaa ja Grönlannin tilanteeseen sovitettua. Tämän vuoksi tuki myönnetään budjettitukena aina, kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista. (15) Unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavat varainhoitosäännöt vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, johon viitattaessa tarkoitetaan aina kyseisen asetuksen viimeisintä voimassa olevaa toisintoa ja vastaavia komission antamia varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjä. (16) Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. Nämä toimenpiteet toteutetaan kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti. (17) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat ohjelmointiasiakirjat ja rahoitustoimenpiteet olisi hyväksyttävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 [9] mukaisesti. Kun otetaan huomioon kyseisten täytäntöönpanosäädösten luonne, erityisesti niiden politiikkaa suuntaava luonne, ja taloudelliset vaikutukset, niiden hyväksymiseen olisi periaatteessa käytettävä tarkastelumenettelyä, ellei ole kyse kustannuksiltaan vähäisistä teknisistä täytäntöönpanotoimenpiteistä. (18) Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta se voisi antaa tätä päätöstä täydentäviä erityissääntöjä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan lisäksi varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: I osa EUROOPAN UNIONIN JA GRÖNLANNIN VÄLISIÄ SUHTEITA KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde ja soveltamisala 1. Euroopan unionin ja Grönlannin kumppanuuden tavoitteena on pitää yllä osapuolten läheisiä ja kestäviä suhteita ja tukea grönlantilaisen yhteiskunnan kestävää kehitystä. 2. Siinä tunnustetaan Grönlannin geostrateginen asema arktisella alueella ja luonnonvarojen, muun muassa raaka-aineiden, etsintään ja hyödyntämiseen liittyvät kysymykset sekä varmistetaan tiiviimpi yhteistyö ja politiikkaa koskeva vuoropuhelu näistä kysymyksistä. 2 artikla Kumppanuuden yleiset periaatteet 1. Euroopan unionin, Grönlannin ja Tanskan kumppanuus helpottaa neuvotteluja ja politiikkaa koskevaa vuoropuhelua tällä päätöksellä vahvistetuista yhteistyön tavoitteista ja aloista. 2. Kumppanuuden yhteydessä määritellään erityisesti puitteet politiikkaa koskevalle vuoropuhelulle yhteistä etua koskevista asioista. Tämä tarjoaa perustan laajalle yhteistyölle ja vuoropuhelulle muun muassa seuraavilla osa-alueilla: – globaalit kysymykset, kuten energia, ilmastonmuutos ja ympäristö, luonnonvarat (mukaan lukien raaka-aineet), meriliikenne, tutkimus ja innovointi; – arktista aluetta koskevat kysymykset Euroopan unionin edun kannalta tärkeillä aloilla; 3. Tämän päätöksen täytäntöönpanon yhteydessä varmistetaan yhdenmukaisuus muiden EU:n ulkoisen toiminnan osa-alueiden sekä muiden EU:n politiikkojen kanssa. Tätä varten tämän päätöksen perusteella rahoitettavat toimenpiteet ohjelmoidaan eri välineissä, kuten sopimuksissa, julistuksissa ja toimintasuunnitelmissa, vahvistettujen EU:n yhteistyöpolitiikkojen pohjalta ja 4 artiklan nojalla hyväksyttyjen yhteistyöstrategioiden mukaisesti. 4. Yhteistyötoimista päätetään kumppanuuden pohjalta tiiviissä neuvotteluissa Euroopan komission, Grönlannin maakuntahallituksen ja Tanskan hallituksen kesken. Neuvotteluja käydään kunkin kumppanin institutionaalisia, oikeudellisia ja rahoitusta koskevia toimivaltuuksia täysimääräisesti kunnioittaen. Euroopan komissio ja Grönlannin maakuntahallitus panevat tämän päätöksen täytäntöön 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa rahoitussopimuksissa vahvistettavien, kunkin kumppanin tehtävien ja vastuiden mukaisesti. 3 artikla Yhteistyöalat ja yhteistyön tavoitteet 1. Kumppanuuden erityistavoitteena on a) auttaa Grönlantia löytämään ratkaisuja tärkeimpiin haasteisiinsa, joihin kuuluvat erityisesti talouden kestävä monipuolistaminen, tarve lisätä työvoiman, myös tutkijoiden, ammattitaitoa, ja tarve parantaa Grönlannin tietojärjestelmiä tieto- ja viestintätekniikan alalla. Näiden tavoitteiden saavuttamista mittaavia indikaattoreita ovat kauppataseen osuus suhteessa BKT:hen, kalastuksen osuus kokonaisviennistä ja koulutustilastoja koskevien indikaattorien tulokset. b) vahvistaa Grönlannin hallintoviranomaisten valmiuksia laatia ja toteuttaa kansallisia politiikkoja erityisesti uusilla yhteistä etua koskevilla aloilla, jotka yksilöidään 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kestävää kehitystä koskevassa ohjelmointiasiakirjassa. Tämän tavoitteen saavuttamista mittaavia indikaattoreita ovat koulutuksen loppuun suorittaneiden hallintohenkilöstön työntekijöiden lukumäärä ja Grönlannissa (pitkäaikaisesti) asuvien virkamiesten prosenttiosuus. 2. Tärkeimpiä yhteistyöaloja ovat: a) koulutus, matkailu ja kulttuuri; b) luonnonvarat (mukaan lukien raaka-aineet); c) energia, ilmasto, ympäristö ja biologinen monimuotoisuus; d) arktista aluetta koskeviin kysymyksiin liittyvä kansainvälinen yhteistyö; e) sosiaaliala, työvoiman liikkuvuus, sosiaaliturvajärjestelmät, elintarvikkeiden turvallisuuteen ja elintarviketurvaan liittyvät kysymykset; f) tutkimus ja innovointi sellaisilla aloilla kuin energia, ilmastonmuutos, katastrofivalmius ja -palautuvuus, luonnonvarat (mukaan lukien raaka-aineet) ja elollisten luonnonvarojen kestävä käyttö. II osa OHJELMOINTI JA TÄYTÄNTÖÖNPANO 4 artikla Ohjelmointi 1. Grönlannin maakuntahallitus vastaa kumppanuuden puitteissa alakohtaisten politiikkojen laatimisesta ja hyväksymisestä 3 artiklan 2 kohdassa määritellyillä yhteistyöaloilla. Se huolehtii myös tarvittavista seurantatoimista. 2. Grönlannin maakuntahallitus laatii ja esittää Grönlannin kestävää kehitystä koskevan suuntaa antavan ohjelmointiasiakirjan, jäljempänä ’ohjelmointiasiakirja’. Ohjelmointiasiakirjassa esitetään unionin ja Grönlannin yhteistyötä koskeva johdonmukainen kehys, jossa noudatetaan Euroopan unionin yleistä tarkoitusta ja soveltamisalaa, tavoitteita, periaatteita ja politiikkoja. 3. Ohjelmointiasiakirjan laatimiseen ja täytäntöönpanoon sovelletaan avun tuloksellisuutta koskevia periaatteita eli kansallista omistajuutta, kumppanuutta, yhteensovittamista, yhdenmukaistamista, kansallisiin järjestelmiin mukautumista, molemminpuolista vastuuvelvollisuutta ja tulospainotteisuutta. 4. Ohjelmointiasiakirja on hyväksyttävä 11 artiklan 2 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen. Tätä menettelyä sovelletaan myös laajoihin uudelleentarkasteluihin, joiden seurauksena strategiaa tai sen ohjelmointia mukautetaan merkittävästi. Menettelyä ei sovelleta ohjelmointiasiakirjan vähäisiin muutoksiin, jotka koskevat teknisiä mukautuksia, varojen uudelleenkohdentamista painopistealan suuntaa antavien määrärahojen puitteissa tai alustavien suuntaa antavien määrärahojen lisäämistä tai vähentämistä alle 20 prosentilla, edellyttäen että nämä muutokset eivät vaikuta asiakirjassa vahvistettuihin painopistealoihin ja tavoitteisiin. Jos tällaisia muutoksia tehdään, niistä on ilmoitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuukauden kuluessa. 5 artikla Täytäntöönpanosäännöt Euroopan komissio hyväksyy tähän päätökseen liittyvät yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännöt kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta tämän päätöksen 9 artiklassa säädettyä toimivallan siirtoa ja 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 6 artikla Rahoituksen soveltamisala Grönlannin maakuntahallituksen vahvistamien alakohtaisten politiikkojen puitteissa rahoitusta voidaan myöntää seuraaviin toimiin: a) edellä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ohjelmointiasiakirjan mukaisiin uudistuksiin ja hankkeisiin; b) instituutioiden ja valmiuksien kehittämiseen sekä ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevien näkökohtien huomioon ottamiseen; c) teknisen alan yhteistyöohjelmiin. 7 artikla Rahoitusta koskevat säännökset Unionin rahoitustuki myönnetään pääasiallisesti budjettituen muodossa. 8 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. 2. Komissiolla ja tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän päätöksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. Tämän päätöksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista. 3. Grönlanti tarkastaa säännöllisesti, että Euroopan unionin talousarviosta rahoitettavat toimet on toteutettu asianmukaisesti. Grönlanti laatii vuosikertomuksen alakohtaisilla politiikoilla saavutetuista tuloksista, minkä lisäksi se antaa vuosittain lausunnon toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Se toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja petokset ja ryhtyy tarvittaessa oikeudellisiin toimiin periäkseen takaisin aiheettomasti maksetut varat. 4. Euroopan unionin varojen hallinnointiin liittyvät Grönlannin maakuntahallituksen yksityiskohtaiset velvoitteet esitetään komission kanssa tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten tehtävissä rahoitussopimuksissa. Rahoitussopimuksissa vahvistetaan erityisesti alakohtaiset indikaattorit, joiden täyttäminen on maksujen suorittamisen edellytyksenä, sekä tarkistusmenetelmät, joiden mukaisesti raportoidaan alakohtaisiin indikaattoreihin perustuvasta edistyksestä ja varmistetaan näiden edellytysten täyttyminen. III osa LOPPUSÄÄNNÖKSET 9 artikla Säädösvallan siirtäminen komissiolle Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 10 artiklan mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanosääntöjen antamista varten. 10 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Siirretään 9 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle tämän päätöksen voimassaoloajaksi. 2. Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 3. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi neuvostolle. 4. Delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos neuvosto on ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittanut komissiolle, että se ei vastusta säädöstä. Neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. 11 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa Grönlanti-komitea, jäljempänä ’komitea’. Komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. 3. Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää. 4. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 8 artiklaa yhdessä 5 artiklan kanssa. Annettu päätös pysyy voimassa hyväksytyn tai muutetun asiakirjan, toimintaohjelman tai toimenpiteen keston ajan. 12 artikla Arvioinnit ja kertomukset 1. Euroopan komissio, Grönlannin maakuntahallitus ja Tanskan hallitus laativat ennen joulukuun 31 päivää 2017 väliarvioinnin kumppanuudesta ja sen vaikutuksesta Grönlantiin yleensä. Komissio ottaa tämän päätöksen nojalla myönnetyn unionin avun arviointivaiheeseen mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, mukaan lukien valtiosta riippumattomat toimijat ja paikallisviranomaiset. 2. Komissio laatii viimeistään vuoden 2018 puolivälissä tämän päätöksen perusteella rahoitettavien toimenpidetyyppien uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään tavoitteiden saavuttamista ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa resurssien käytön tehokkuutta mittaavien tulos- ja vaikutusindikaattoreiden avulla. Arvioinnissa käsitellään lisäksi mahdollisuuksia yksinkertaistamiseen, päätöksen perusteella tehtävän yhteistyön sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon aiemman päätöksen pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset. 3. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ja siihen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tähän päätökseen tehtävistä muutoksista. 4. Tämän päätöksen tavoitteiden saavuttamista arvioidaan käyttäen perusteena 2 artiklassa tarkoitettujen indikaattorien arvoja 1 päivänä tammikuuta 2014. 5. Grönlannin on toimitettava komissiolle kaikki asianomaisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten tarvittava data ja tiedot tuen tuloksellisuutta koskevien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti. 6. Tämän päätöksen pidemmän aikavälin vaikutuksia ja sen tulosten kestävyyttä arvioidaan sen voimassaolon päätyttyä tuolloin sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. 13 artikla Rahoitusohje Rahoitusohje tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten ajanjaksolla 2014–2020 on 217,8 miljoonaa euroa. 14 artikla Julkaiseminen Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja ASIAKIRJAAN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinto- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 2.4 Arvio valvonnan kustannuksista ja hyödyistä 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin ASIAKIRJAAN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi EU:n ja Grönlannin kumppanuus 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) [10] 21 07: Kehitysyhteistyötoimet ja ad hoc -ohjelmat. 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen [11]. Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee EU:n ja Grönlannin kumppanuudella pyritään säilyttämään läheiset ja kestävät keskinäiset suhteet ja tukemaan kestävää kehitystä grönlantilaisessa yhteiskunnassa. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Tavoite 1: Auttaa Grönlantia löytämään ratkaisuja tärkeimpiin haasteisiinsa, joihin kuuluvat erityisesti talouden kestävä monipuolistaminen, tarve lisätä työvoiman, myös tutkijoiden, ammattitaitoa, ja tarve parantaa Grönlannin tietojärjestelmiä tieto- ja viestintätekniikan alalla. Tavoite 2: Vahvistaa Grönlannin hallintoviranomaisten valmiuksia laatia ja toteuttaa kansallisia politiikkoja erityisesti uusilla yhteistä etua koskevilla aloilla, jotka yksilöidään 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kestävää kehitystä koskevassa ohjelmointiasiakirjassa. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 21 07 Kehitysyhteistyötoimet ja ad hoc -ohjelmat (ks. 1.2 kohta). 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Tavoitteeseen 1 liittyvät tulokset: Auttaa Grönlantia löytämään ratkaisuja tärkeimpiin haasteisiinsa, joihin kuuluvat erityisesti talouden kestävä monipuolistaminen, tarve lisätä työvoiman, myös tutkijoiden, ammattitaitoa, ja tarve parantaa Grönlannin tietojärjestelmiä tieto- ja viestintätekniikan alalla. – Enemmän internetpalvelujen tarjoajia ja internetyhteyksiä. – Paremmin koulutettu ja joustavampi työvoima, jolla on monipuolisessa taloudessa tarvittavat taidot. – Parempi kauppatase, jossa perinteisten alojen osuus maan kokonaisviennistä supistuu ja luonnonvarojen, muun muassa raaka-aineiden, osuus kokonaisviennistä kasvaa. – Talouden riippuvuus EU:n ja Tanskan avusta vähenee. Tavoitteeseen 2 liittyvät tulokset: Vahvistaa Grönlannin hallintoviranomaisten valmiuksia laatia ja toteuttaa kansallisia politiikkoja erityisesti uusilla yhteistä etua koskevilla aloilla, jotka yksilöidään 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kestävää kehitystä koskevassa ohjelmointiasiakirjassa (PDSD). – Grönlannin hallintoviranomaisten valmiudet laatia ja toteuttaa kansallisia politiikkoja erityisesti uusilla ja globaaleja kysymyksiä koskevilla aloilla paranevat. – Grönlannin hallintoviranomaiset saavat säännöllistä koulutusta tarvittavilla aloilla. – Grönlannin hallintoviranomaisten henkilöstön vaihtuvuus vähenee. Sidosryhmien ja edunsaajien, kuten opettajien, opiskelijoiden, ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen, kanssa käytävän vuoropuhelun ja kuulemisten osalta voidaan todeta, että Grönlannin maakuntahallitus kuulee näitä ryhmiä säännöllisesti tätä varten järjestettävien tapahtumien yhteydessä. Myös Euroopan komissio pyrkii osallistumaan näihin tapahtumiin tutustuakseen EU:n tuen välittömien ja välillisten edunsaajien näkemyksiin ja ilmaistakseen omat näkemyksensä käsiteltävistä aiheista. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Tavoitteeseen 1 liittyvät indikaattorit: Auttaa Grönlantia löytämään ratkaisuja tärkeimpiin haasteisiinsa, joihin kuuluvat erityisesti talouden kestävä monipuolistaminen, tarve lisätä työvoiman, myös tutkijoiden, ammattitaitoa, ja tarve parantaa Grönlannin tietojärjestelmiä tieto- ja viestintätekniikan alalla. – internetpalvelujen tarjoajien lukumäärä – internetyhteyksien lukumäärä – koulutusmenojen suhteellinen osuus julkisten menojen kokonaismäärästä – koulutuksen loppuun suorittaneiden lukumäärä – kauppatase suhteessa BKT:hen – kalastuksen osuus kokonaisviennistä – julkisen talouden alijäämä (ilman avustuksia) suhteessa BKT:hen – luonnonvarojen, muun muassa raaka-aineiden, osuus kokonaisviennistä. Tavoitteeseen 2 liittyvät indikaattorit: Vahvistaa Grönlannin hallintoviranomaisten valmiuksia laatia ja toteuttaa kansallisia politiikkoja erityisesti uusilla yhteistä etua koskevilla aloilla, jotka yksilöidään 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kestävää kehitystä koskevassa ohjelmointiasiakirjassa (PDSD). – koulutuksen loppuun suorittaneiden hallintohenkilöstön työntekijöiden lukumäärä – laadittujen/tarkistettujen uusien politiikkojen lukumäärä – oppisopimuspaikkojen lukumäärä eurooppalaisilla tuotannonaloilla (joko Grönlannissa tai sen ulkopuolella) – eurooppalaisten julkishallintojen piirissä koulutettavien julkishallinnon virkamiesten lukumäärä – Grönlannissa (pitkäaikaisesti) asuvien virkamiesten prosenttiosuus. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä EU:n ja Grönlannin tulevan kumppanuuden kohdeväestönä on Grönlannin koko väestö. Jos painopistealana säilyy yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, peruskoulun käyneet ja alhaisen taitotason työntekijät muodostavat erityiskohderyhmän. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Ehdotettu EU:n ja Grönlannin kumppanuus mahdollistaa vahvojen suhteiden jatkumisen niiden välillä. Sen puitteissa olisi voitava tarttua globaaleihin haasteisiin, kehittää ennakoivaa agendaa ja ajaa yhteisiä etuja Eurooppa 2020 -strategian ja arktista aluetta koskevan EU:n politiikan tavoitteiden mukaisesti. Se lisäisi uskottavuutta ja johdonmukaisuutta Eurooppa 2020 -strategian kanssa, kun EU:n sisäisten politiikkojen, kuten raaka-aineita koskevan tiedonannon, edistäminen liitettäisiin Grönlannin kanssa tehtävään yhteistyöhön. Koska EU on Tanskan kuningaskunnan ohella ainoa rahoittaja, uuden kumppanuuden perusteella myönnettävä tuki tuo Grönlannin kehittämiseen EU:n näkökulman ja edistää läheisten ja kestävien suhteiden lujittamista EU:n ja Grönlannin välillä. Grönlantilaisilla on sen jäsenvaltion (Tanskan) kansalaisuus, johon he ovat perustuslaillisesti sidoksissa, ja sitä kautta myös unionin kansalaisuus, minkä vuoksi heihin sovelletaan perussopimusten soveltuvia osia. EU:n tuki lujittaa Grönlannin asemaa EU:n kaukaisena etuvartioasemana kumppanien yhteisten arvojen ja yhteisen historian pohjalta. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset EU:n ja Grönlannin kumppanuuden myötä alkanut prosessi on aikaa myöten kehittynyt, kun on laadittu valvontavälineitä, joiden avulla voidaan paremmin arvioida yhteistyön painopistealoilla saavutettua edistystä, ja käymällä kahden vuoden välein poliittinen vuoropuhelu. Lisäksi valitun strategian (yleissivistävä ja ammatillinen koulutus) väliarviointia viimeistellään parhaillaan vuonna 2010 tehdyn ulkoisen arvioinnin pohjalta, kuten neuvoston päätöksessä säädetään. Arvioinnissa vahvistetaan painopistealan valinta ja suositellaan, että se säilytettäisiin myös vuoden 2013 jälkeisellä kaudella. Lisäksi siinä suositetaan, että tulevissa neuvotteluissa otettaisiin asianmukaisella tavalla huomioon tietyt toiminta-alat, kuten sosiaaliala, tutkimus ja innovointi, luonnonvarat ja raaka-aineet sekä ympäristö. Grönlannin maakuntahallitus kuulee säännöllisesti asianmukaisia sidosryhmiä, joihin kuuluvat muun muassa opettajat, opiskelijat, yksityissektori ja ammattiliitot. Keskustelujen tarkoituksena on hioa strategiaa ja selvittää sidosryhmien näkemyksiä ensisijaisista toiminta-aloista. Komissio osallistuu aktiivisesti näihin kuulemisiin/keskusteluihin. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Globaalissa toimintaympäristössä erilaisten EU:n sisäisten politiikkojen (mm. ympäristönmuutos, arktista aluetta koskeva politiikka, ympäristö, biologinen monimuotoisuus, luonnonvarat, raaka-aineet, energia, muuttoliike jne.) merkitys EU:n ulkoisessa toiminnassa kasvaa jatkuvasti. Uusi kumppanuus muodostaa myös jatkossa puitteet EU:n ja Grönlannin vuoropuhelulle molempien kannalta erityisen tärkeillä aloilla, joita ovat muun muassa terveys- ja kuluttajansuojapolitiikka, luonnonvarat, mukaan lukien raaka-aineet, arktista aluetta koskevat kysymykset, energia, tutkimus ja innovointi ja teollisuus. Uuden kumppanuuden perusteella ehdotetaan, että kattavaa yhteistyötä EU:n ja Grönlannin välillä jatketaan Grönlannin MMA-aseman pohjalta ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn, vuoden 2013 jälkeisellä kaudella sovellettavan päätöksen mukaisesti. Eläinlääkinnällisistä tarkastuksista EU:n ja Grönlannin välillä tehdyssä sopimuksessa (neuvoston päätös 2011/408/EU) tunnustetaan vastavuoroisesti kalastustuotteiden, kuten elävien simpukoiden, tuotantoa ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat säännöt. Järjestely lisää kaupankäyntiä ja vähentää tuotanto-, tarkastus- ja sertifiointikustannuksia. Lisäksi Grönlannin kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi uuden kumppanuuden puitteissa noudatettava Eurooppa 2020 -strategian ja arktista aluetta koskevan EU:n politiikan [12] painopisteitä. Offshore-laitteistojen turvallisuus erityisesti öljynporauksen yhteydessä, ympäristön suojelu kansainvälisen yhteistyön avulla sekä valmiuksien kehittäminen muissa kuin EU:n naapurimaissa ovat merkittäviä EU:n sisäisiin politiikkoihin liittyviä kysymyksiä. Kalastus ei kuulu voimassa olevan neuvoston päätöksen soveltamisalaan. Sen sijaan siitä on tehty erillinen kumppanuussopimus EU:n ja Grönlannin maakuntahallituksen välillä. EU:n ja Grönlannin välisen nykyisen ja tulevan kalastuskumppanuussopimuksen tuloksia ja edellytyksiä tarkastellaan voimassa olevan neuvoston päätöksen täytäntöönpanon yhteydessä. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020. – Rahoitusvaikutukset alkavat 1.1.2014 ja päättyvät 31.12.2020. Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) [13] komissio hallinnoi suoraan keskitetysti välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – toimeenpanovirastoille – yhteisöjen perustamille elimille [14] – kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava). 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Osapuolet ovat sopineet nykyisen kumppanuuden puitteissa indikaattoreista, joiden avulla voidaan seurata Grönlannin talouden ja yhteiskunnan kehitystä yleensä. EU:n ja Grönlannin uutta, tiiviimpää kumppanuutta varten on laadittu alustava indikaattoriluettelo, jota voidaan myöhemmin täydentää sellaisilla indikaattoreilla, joiden katsotaan olevan tarpeen uusien yhteistyöalojen arviointia varten. Asiasta keskustellaan vielä Grönlannin viranomaisten kanssa. Euroopan komission seuranta- ja arviointijärjestelmissä keskitytään entistä enemmän tuloksiin, ja seurantaan ja arviointiin osallistuu komission henkilöstöä ja ulkopuolisia asiantuntijoita. EU:n Grönlannille myöntämän avun puitteissa tuetaan sellaisten indikaattorien laatimista, joiden avulla voidaan seurata kumppanuuden ja tuettujen politiikkojen kehitystä Grönlannin koulutusohjelman osalta. Erityistä huomiota kiinnitetään tuotos- ja tulosindikaattoreihin, minkä lisäksi tulevan kumppanuuden yhteydessä on tarkoitus laajentaa vaikutusta kuvaavien indikaattorien käyttöä. Budjettituen erien maksatus perustuu eri indikaattoreihin, joiden avulla määritetään, mitä tavoitteita tietyn vuoden aikana on saavutettava. Entiseen tapaan sekä uudesta ohjelmointiasiakirjasta että neuvoston päätöksestä tehdään väliarviointi tiiviissä yhteistyössä asianomaisten sidosryhmien kanssa. Vastuuhenkilöt seuraavat jatkuvasti hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpanoa eri tavoin, mahdollisuuksien mukaan myös menemällä paikan päälle. Seurannan avulla saadaan arvokasta tietoa edistymisestä, ja vastuuhenkilöt voivat havaita todelliset ja potentiaaliset pullonkaulat ja tehdä tarvittavia korjauksia. Riippumattomille ulkopuolisille asiantuntijoille annetaan tehtäväksi arvioida EU:n ulkoisia toimia kolmella eri tavalla. Arviointien avulla voidaan lisätä vastuuvelvollisuutta ja parantaa käynnissä olevia toimia. Niissä otetaan myös huomioon aiemmat kokemukset, joiden pohjalta tulevia politiikkoja ja toimia voidaan kehittää. Kaikissa arviointivälineissä käytetään kansainvälisesti tunnustettuja OECD:n kehitysapukomitean arviointikriteerejä, mukaan lukien (mahdolliset) vaikutukset. Hanketasolla päätoimipaikan hallinnoima tulospainotteinen seurantajärjestelmä (ROM) tuottaa lyhyen laatukatsauksen otoksesta toimia. Riippumattomat ROM-asiantuntijat arvioivat jäsenneltyä ja vakiomuotoista menettelyä käyttäen hankkeen vahvuuksia ja heikkouksia ja antavat suosituksia siitä, miten tuloksellisuutta voidaan lisätä. Hanketason arviointien yhteydessä laaditaan yksityiskohtaisempi analyysi, joiden pohjalta vastuuhenkilöt voivat kehittää käynnissä olevia toimia ja valmistella uusia. Riippumattomille ulkopuolisille asiantuntijoille, joilla on temaattista ja maantieteellistä asiantuntemusta, annetaan tehtäväksi laatia kyseinen analyysi sekä kerätä palautetta ja näyttöä kaikilta sidosryhmiltä, luonnollisestikin myös lopullisilta edunsaajilta. Myös komissio laatii strategisia arviointeja politiikoistaan alkaen ohjelmoinnista ja strategiasta ja päätyen toimien täytäntöönpanoon tietyllä sektorilla (esim. terveys tai koulutus), tietyssä maassa tai tietyllä alueella taikka tietyn välineen osalta. Näistä arvioinneista on suurta apua muotoiltaessa politiikkoja ja suunniteltaessa välineitä ja hankkeita. Arvioinnit julkaistaan komission verkkosivuilla, ja neuvostolle ja Euroopan parlamentille esitettävään vuosikertomukseen sisällytetään tiivistelmät niiden päätelmistä. 2.2. Hallinto- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Riskiympäristö Välineestä rahoitettavan avun toimintaympäristö on sellainen, ettei välineen tavoitteita välttämättä saavuteta, että varainhoito ei ehkä toteudu parhaalla mahdollisella tavalla ja/tai että asiassa sovellettavia sääntöjä ei aina noudateta (laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvät virheet) seuraavista syistä: – taloudellinen/poliittinen epävakaus ja/tai luonnononnettomuus voi vaikeuttaa ja viivästyttää toimien suunnittelua ja täytäntöönpanoa varsinkin hauraissa valtioissa; – puutteet kumppanimaiden institutionaalisissa ja hallinnollisissa valmiuksissa voivat vaikeuttaa ja viivästyttää toimien suunnittelua ja täytäntöönpanoa; – maantieteellisesti hajallaan olevien (mahdollisesti monia valtioita/alueita kattavien) hankkeiden ja ohjelmien seuranta, varsinkin paikalla suoritettavat seurantatoimet, voivat osoittautua logistiikan/resurssien suhteen ongelmallisiksi; – mahdollisten kumppaneiden/edunsaajien kirjavuus ja erot niiden sisäisen valvonnan rakenteissa ja valmiuksissa voivat hajauttaa niitä resursseja, joita komissiolla on käytettävissä täytäntöönpanon tukemiseen ja seurantaan, ja siten heikentää niiden tuloksellisuutta ja tehokkuutta; – ulkoisen avun / kansallisen kehityssuunnitelman täytäntöönpanon tuloksista ja vaikutuksista kumppanimaissa käytettävissä olevien tietojen huono laatu ja vähyys voivat heikentää komission kykyä raportoida ja vastata tuloksista. – hallintomäärärahojen puute voi johtaa siihen, ettei välineen hallinnointiin ole riittävästi henkilöstöä. Asiassa sovellettavien sääntöjen noudattamatta jättämisen riskin oletettu taso Välineen osalta tavoitteena on säilyttää DEVCOn vastuualueiden perinteinen noudattamatta jättämisen riskitaso (virheiden määrä), joka on alle 2 prosenttia. Kyseessä on jäljellä olevien virheiden jäännösnettoaste usean vuoden perusteella ja sen jälkeen, kun päätökseen vietyihin sopimuksiin on tehty kaikki suunnitellut tarkastukset ja korjaukset. Perinteisesti tämä on tarkoittanut 2–5 prosentin arvioitua virhetasoa, jonka Euroopan tilintarkastustuomioistuin laskee vuosittain satunnaisotannalla valituista toimista vuotuista tarkastuslausumaa (DAS) varten. DEVCO pitää tasoa alhaisimpana saavutettavissa olevana noudattamatta jättämisen tasona, kun otetaan huomioon toimintaympäristön suuret riskit, hallinnollinen rasitus ja noudattamisen valvonnalta edellytettävä kustannustehokkuus. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) DEVCOn sisäisen valvonnan rakenteet DEVCOn sisäinen valvonta-/hallinnointiprosessi on suunniteltu niin, että sillä voidaan kohtuudella varmistaa niiden tavoitteiden saavuttaminen, jotka liittyvät toimintojen tuloksellisuuteen ja tehokkuuteen, tilinpäätösraportoinnin luotettavuuteen sekä lainsäädännön ja menettelyjen noudattamiseen. Tuloksellisuus ja tehokkuus Varmistaakseen operaatioidensa tuloksellisuuden ja tehokkuuden (ja alentaakseen ulkoisen avun toimintaympäristölle ominaista korkeaa riskitasoa) DEVCO soveltaa jatkossakin kaikkien välineidensä osalta räätälöityä avun hallinnointikehystä kaikkien muiden komission strategiseen politiikanteko- ja suunnitteluprosessiin, sisäiseen tarkastukseen ja sisäisen valvonnan normeihin liittyvien vaatimusten lisäksi. Hallinnointikehys kattaa seuraavat: – EU:n edustustot hallinnoivat hajautetusti suurinta osaa ulkoisesta avusta; – taloudellisen vastuun selvä ja virallistettu delegointi (valtuutetulta tulojen ja menojen hyväksyjältä, joka on pääjohtaja) edustuston päällikölle päätoimipaikassa sijaitsevan edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän (johtaja) edelleenvaltuutuksella; – säännöllinen raportointi EU:n edustustoista päätoimipaikkaan (ulkoisen avun hallinnointiraportit), mukaan lukien edustuston päällikön vuosittain laatima tarkastuslausuma; – perusteellinen koulutusohjelma sekä päätoimipaikan että edustustojen henkilöstölle; – merkittävää tukea ja ohjausta päätoimipaikalta edustustoille (myös internetin välityksellä); – 3–6 vuoden välein tehtävät tarkastuskäynnit edustustoihin, joille on siirretty hallinnointitehtäviä; – hanke- ja ohjelmasyklin hallintamenetelmä, joka sisältää – laatua tukevia välineitä muun muassa toimen suunnittelua, sen toteutustavan, rahoitusmekanismin ja hallinnointijärjestelmän määrittelyä sekä mahdollisten täytäntöönpanokumppaneiden arviointia ja valintaa varten – tehokkaan täytäntöönpanon mahdollistavat välineet ohjelman/hankkeen hallinnointiin, seurantaan ja raportointiin, mukaan lukien hankkeiden säännöllinen ulkopuolinen seuranta paikalla – järkevät arviointi- ja tarkastusosiot. Tilinpäätösraportointi ja kirjanpito DEVCO noudattaa jatkossakin kirjanpidolle ja tilinpäätösraportoinnille asetettuja tiukkoja vaatimuksia käyttämällä komission suoriteperusteista kirjanpitojärjestelmää (ABAC) ja ulkoisen avun erityisvälineitä, kuten unionin ulkopuolisiin maihin suunnattua unionin apua hallinnoivan toimialan tietojärjestelmää (CRIS). Lainsäädännön ja menettelyjen noudattamisen valvontamenetelmät vahvistetaan 2.2 kohdassa (Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi). 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ottaen huomioon ne monet riskit, joita EuropeAidilla on toimintaympäristössään, sen järjestelmissä on varauduttava noudattamiseen liittyvien virheiden (sääntöjenvastaisuuksien) mahdollisesti suureen määrään transaktioissa ja kehitettävä tehokkaat menetelmät virheiden ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi maksuprosessin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että noudattamista koskevassa EuropeAidin valvonnassa pidetään tärkeimpänä sekä ulkopuolisten tarkastajien että komission henkilöstön paikalla ennen lopullisten hankemaksujen suorittamista tekemiä ennakkotarkastuksia, joita tehdään usean vuoden ajan (samanaikaisesti joidenkin jälkitarkastusten kanssa), mikä menee huomattavasti pidemmälle kuin mitä varainhoitoasetuksessa vaaditaan. Noudattamista koskeva EuropeAidin valvonta muodostuu muun muassa seuraavista tekijöistä: Ehkäisevät toimenpiteet – apua hallinnoivalle henkilöstölle ja tarkastajille annettava pakollinen peruskoulutus petoksiin liittyen; – ohjauksen antaminen (myös internetin välityksellä), mukaan lukien julkaisut Practical Guide to Contracts, EuropeAid Companion ja nk. varainhoidon työkalupakki (täytäntöönpanokumppaneille); – ennakkoarviointi sen varmistamiseksi, että viranomaisilla, jotka hallinnoivat EU-varoja hajautetusti ja yhdessä muiden tahojen kanssa, on käytössään asianmukaiset keinot kyseisten varojen käyttöön liittyvien petosten ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi; – kumppanimaassa käytössä olevien petostentorjuntamekanismien ennakkoarviointi osana julkisen varainhoidon arviointia ehtona budjettituen saamiselle (toisin sanoen aktiivinen sitoutuminen petosten ja korruption torjuntaan, pätevät valvontaviranomaiset, tuomioistuinlaitoksen riittävät valmiudet sekä tehokkaat toiminta- ja seuraamusmekanismit); – komissio allekirjoitti Accrassa vuonna 2008 kansainvälisen avun avoimuutta koskevan IATI-aloitteen, jonka ansiosta apua koskevista tiedoista ja asiakirjoista tulee ajankohtaisempia, yksityiskohtaisempia ja säännöllisempiä; – komissio aloitti 14. lokakuuta 2011 apua koskevien tietojen julkaisemista koskevan IATI-vaatimuksen ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanon avun tuloksellisuudesta Busanissa marraskuussa 2011 järjestettävän korkean tason foorumin edellä. Lisäksi komissio aikoo tehdä EU:n jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä yhteisen verkkopohjaisen IT-sovelluksen (TR-AID) kehittämiseksi. Sovellus muuntaa IATIn ja muiden lähteiden kautta toimitetut EU:n antamaa apua koskevat tiedot käyttäjäystävällisemmiksi. Havaitsemista helpottavat ja korjaavat toimenpiteet – ulkoiset, myös Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät (sekä pakolliset että riskiperusteiset) tarkastukset; – jälkitarkastukset (riskiperusteiset) ja takaisinperintä; – EU:n rahoituksen jäädyttäminen vakavissa petostapauksissa laajamittainen korruptio mukaan lukien, kunnes viranomaiset ovat toteuttaneet asianmukaiset toimet tilanteen korjaamiseksi ja vastaavien petosten ehkäisemiseksi tulevaisuudessa. EuropeAid muokkaa petostentorjuntastrategiaansa 24. kesäkuuta 2011 hyväksyttyä komission uutta petostentorjuntastrategiaa vastaavaksi varmistaakseen muun muassa, että – petoksentorjuntaan liittyvä EuropeAidin sisäinen valvonta vastaa täysin komission uutta strategiaa; – petosriskien hallintaan sovellettavassa EuropeAidin lähestymistavassa suuntaudutaan petoksille alttiiden osa-alueiden ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen; – EU:n varojen käyttöön suunnitellut kolmansien maiden järjestelmät tuottavat merkityksellistä tietoa, jota voidaan hyödyntää petosriskien hallinnassa (esim. päällekkäisrahoitus); – tarvittaessa luodaan verkostoja ja tarkoituksenmukaisia IT-välineitä ulkoiseen apuun liittyvien petosten analysoimiseen. 2.4 Arvio valvonnan kustannuksista ja hyödyistä Vuosien 2014–2020 talousarviosuunnittelussa sisäisen valvonnan / hallinnoinnin kustannukset ovat koko EuropeAidin osalta vuositasolla keskimäärin 658 miljoonaa euroa maksusitoumuksina. Määrä sisältää EKR:n hallinnointikulut. EKR toimii EuropeAidin hallinnointirakenteen puitteissa. Nämä ”ei-operatiiviset” kustannukset ovat noin 6,4 prosenttia arviolta 10,2 miljardin euron vuotuisesta keskimäärästä, joka on varattu EuropeAidin kaikkiin (operatiivisiin ja hallinnollisiin) sitoumuksiin, jotka rahoitetaan EU:n yleisestä talousarviosta ja Euroopan kehitysrahastosta vuosina 2014–2020. Näissä hallinnointikuluissa on huomioitu EuropeAidin koko henkilöstöstä (päätoimipaikka ja edustustot), infrastruktuurista, matkoista, koulutuksesta, seurannasta, arvioinnista ja (myös edunsaajien tekemistä) tarkastussopimuksista aiheutuvat menot. EuropeAid aikoo ajan mittaan vähentää hallinnoinnin ja operatiivisen toiminnan osuutta uusien välineiden mukaisten parempien ja yksinkertaisempien järjestelyjen ansiosta hyödyntäen muutoksia, joita on odotettavissa varainhoitoasetuksen tarkistuksen myötä. Nämä hallinnointikulut mahdollistavat toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisen, resurssien tehokkaan ja tuloksellisen käytön sekä selkeiden ja kustannustehokkaiden ehkäisevien toimenpiteiden ja tarkastusten käytön varainkäytön laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi. Vaikka hallinnoinnin luonnetta ja kohdentamista sekä noudattamisen valvontaa on tarkoitus kehittää edelleen, nämä kustannukset ovat kokonaisuudessaan välttämättömiä välineen tavoitteiden saavuttamiseksi tuloksellisesti ja tehokkaasti niin, että noudattamatta jättämisen riski jää mahdollisimman pieneksi (alle 2 prosentin jäännösvirheaste). Kustannukset ovat huomattavasti alhaisemmat kuin riskit, joita sisältyy sisäisen valvonnan lopettamiseen tai vähentämiseen tällä riskialttiilla osa-alueella. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat [15] Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moniv. rahoituskehyksen otsake | Budjettikohta | Määrärahalaji | Rahoitusosuudet | | Numero [Otsake………………………...……….] | JM/EI-JM | EFTA-mailta | ehdokasmailta | kolmansilta mailta | varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | IV | Numero 21 01: Kehitysyhteistyön ja AKT-valtioiden suhteiden toimintalohkon hallintomenot21 01 04 20 Hallinnolliset tukimenot Grönlannin kanssa tehtävää yhteistyötä varten | EI-JM | EI | EI | EI | EI | 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | Numero | Otsake IV – Globaali Eurooppa | PO: DEVCO | | | Vuosi n [16] 2014 | Vuosi n+1 2015 | Vuosi n+2 2016 | Vuosi n+3 2017 | Vuosi n+4 2018 | Vuosi n+5 2019 | Vuosi N+6 2020 | vuosi N + 72021 | YHTEENSÄ | Toimintamäärärahat | | | | | | | | | | Yhteistyö Grönlannin kanssa (21 07 02) | Sitoumukset | (1) | 29,061 | 29,656 | 30,251 | 30,846 | 31,415 | 32,037 | 32,731 | | 215,996 | | Maksut | (2) | 23,260 | 29,537 | 30,132 | 30,727 | 31,254 | 31,961 | 32,536 | 6,590 | 215,996 | Budjettikohdan numero | Sitoumukset | (1a) | | | | | | | | | | | Maksut | (2a) | | | | | | | | | | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat [17] | | | | | | | | | | Budjettikohdan numero 21 01 04 20 | | (3) | 0,239 | 0,244 | 0,249 | 0,254 | 0,285 | 0,263 | 0,269 | | 1,804 | PO DEVCOn määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | =1+1a +3 | 29,300 | 29,900 | 30,500 | 31,100 | 31,700 | 32,300 | 33,000 | | 217,800 | | Maksut | =2+2a+3 | 23,499 | 29,781 | 30,381 | 30,981 | 31,539 | 32,224 | 32,805 | 6,590 | 217,800 | Toimintamäärärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | (4) | 29,061 | 29,656 | 30,251 | 30,846 | 31,415 | 32,037 | 32,731 | | 215,996 | | Maksut | (5) | 23,260 | 29,537 | 30,132 | 30,727 | 31,254 | 31,961 | 32,536 | 6,590 | 215,996 | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ | (6) | 0,239 | 0,244 | 0,249 | 0,254 | 0,285 | 0,263 | 0,269 | | 1,804 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | =4+ 6 | 29,300 | 29,900 | 30,500 | 31,100 | 31,700 | 32,300 | 33,000 | | 217,800 | | Maksut | =5+ 6 | 23,499 | 29,781 | 30,381 | 30,981 | 31,539 | 32,224 | 32,805 | 6,590 | 217,800 | Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen: Toimintamäärärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | (4) | | | | | | | | | | Maksut | (5) | | | | | | | | | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ | (6) | | | | | | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) | Sitoumukset | =4+ 6 | | | | | | | | | | Maksut | =5+ 6 | | | | | | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 5 | ”Hallintomenot” | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | | vuosi n 2014 | vuosi n+1 2015 | vuosi n+2 2016 | vuosi n+3 2017 | vuosi n+4 2018 | vuosi n+5 2019 | vuosi n+6 2020 | YHTEENSÄ | PO: DEVCO | Henkilöresurssit | 0,487 | 0,482 | 0,477 | 0,472 | 0,472 | 0,472 | 0,472 | 3,335 | Muut hallintomenot | 0,174 | 0,153 | 0,153 | 0,152 | 0,152 | 0,152 | 0,152 | 1,089 | PO DEVCO YHTEENSÄ | Määrärahat | 0,661 | 0,634 | 0,630 | 0,625 | 0,625 | 0,625 | 0,625 | 4,424 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) | 0,661 | 0,634 | 0,630 | 0,625 | 0,625 | 0,625 | 0,625 | 4,424 | | | | vuosi n 2014 | vuosi n+1 2015 | vuosi n+2 2016 | vuosi n+3 2017 | vuosi n+4 2018 | vuosi n+5 2019 | vuosi n+6 2020 | vuosi n+7 2021 | YHTEENSÄ | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | 29,961 | 30,534 | 31,130 | 31,725 | 32,325 | 32,925 | 33,625 | | 222,224 | | Maksut | 24,160 | 30,415 | 31,011 | 31,606 | 32,164 | 32,849 | 33,430 | 6,590 | 222,224 | 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: – EU:n tuki Grönlannille myönnetään lähinnä alakohtaisen budjettituen muodossa. Edellä 1.4.4 kohdassa esitettyjä indikaattoreita käytetään periaatteessa vuosittain tämän neuvoston päätöksen seurannassa. – Yhteistyön painopisteistä tehdyn osapuolten sopimuksen mukaan 1.4.4 kohdassa mainittuja indikaattoreita voidaan täydentää uusilla indikaattoreilla, joista keskustellaan vuosia 2014–2020 koskevan ohjelmoinnin yhteydessä. Seuraavassa esitetään tavoitekohtaisten varojen ohjeellinen jakauma. Maksusitoumusmäärärahat vuotta ja tavoitetta kohti, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Alustavat tavoitteet | | | vuosi n2014 | vuosi n + 12015 | vuosi n + 22016 | vuosi n + 32017 | vuosi n + 42018 | vuosi n + 52019 | vuosi n + 62020 | YHTEENSÄ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | TAVOITE 1: Auttaa Grönlantia löytämään ratkaisuja tärkeimpiin haasteisiinsa, joihin kuuluvat erityisesti talouden kestävä monipuolistaminen, tarve lisätä työvoiman, myös tutkijoiden, ammattitaitoa, ja tarve parantaa Grönlannin tietojärjestelmiä tieto- ja viestintätekniikan alalla. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Välisumma erityistavoite 1 | 26,061 | | 26,656 | | 27,251 | | 27,846 | | 28,415 | | 29,037 | | 29,731 | | | 194,996 | TAVOITE 2: Vahvistaa Grönlannin hallintoviranomaisten valmiuksia laatia ja toteuttaa kansallisia politiikkoja erityisesti uusilla yhteistä etua koskevilla aloilla, jotka yksilöidään 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kestävää kehitystä koskevassa ohjelmointiasiakirjassa (PDSD). | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Välisumma erityistavoite 2 | 3,000 | | 3,000 | | 3,000 | | 3,000 | | 3,000 | | 3,000 | | 3,000 | | | 21,000 | KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | 29,061 | | 29,656 | | 30,251 | | 30,846 | | 31,415 | | 32,037 | | 32,731 | | | 215,996 | 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | vuosi n [18] | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | YHTEENSÄ | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 | | | | | | | | | Henkilöresurssit | 0,487 | 0,482 | 0,477 | 0,472 | 0,472 | 0,472 | 0,472 | 3,335 | Muut hallintomenot | 0,174 | 0,153 | 0,153 | 0,152 | 0,152 | 0,152 | 0,152 | 1,089 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma | 0,661 | 0,634 | 0,630 | 0,625 | 0,625 | 0,625 | 0,625 | 4,424 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät [19] | | | | | | | | | Henkilöresurssit | | | | | | | | | Muut hallintomenot | 0,239 | 0,244 | 0,249 | 0,254 | 0,285 | 0,263 | 0,269 | 1,804 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma | 0,239 | 0,244 | 0,249 | 0,254 | 0,285 | 0,263 | 0,269 | 1,804 | YHTEENSÄ | 0,901 | 0,879 | 0,879 | 0,879 | 0,910 | 0,888 | 0,894 | 6,229 | 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja – Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) | vuosi n | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) | XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) | 3,7 | 3,7 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) | | | | | | | | 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) | | | | | | | | 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) | | | | | | | | Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) [20] | XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) | | | | | | | | XX 01 04 yy [21] | - päätoimipaikassa [22] | | | | | | | | | - EU:n ulkop. edustustoissa | | | | | | | | XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | | | | | | | | 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimus-suhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | | | | | | | | Muu budjettikohta (mikä?) | | | | | | | | YHTEENSÄ | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | | Ulkopuolinen henkilöstö | | 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät – Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista. [23] Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | vuosi n | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Yhteensä | Rahoitukseen osallistuva taho | | | | | | | | | Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ | | | | | | | | | 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: – vaikutukset omiin varoihin – vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta | Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna | Ehdotuksen/aloitteen vaikutus [24] | | | vuosi n | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Momentti …………. | | | | | | | | | Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä [1] Luonnonvaroihin eivät kuulu tässä yhteydessä kalastustuotteet, sillä niihin sovelletaan toista EU:n ja Grönlannin välistä järjestelyä. [2] Näitä ovat rauha ja turvallisuus, köyhyyden vähentäminen, humanitaarinen apu, panostaminen laajentumis- ja naapurimaiden vakauteen ja kasvuun, maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaaminen, EU:n ja kansainvälisten normien ja arvojen edistäminen sekä kasvun ja kilpailukyvyn tukeminen ulkomailla. [3] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841 [4] Tämän julkisen kuulemisen tulokset esitettiin lyhyesti 6. marraskuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa. Tiedonannosta keskusteltiin EU:n ja MMA:iden 8. ja 9. keskustelufoorumissa, jotka pidettiin maaliskuussa 2010 ja maaliskuussa 2011. [5] EUVL C […], […], s. […]. [6] EYVL L 29, 1.2.1985, s. 1. 2) EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1. [7] Tällä hetkellä voimassa oleva päätös on neuvoston päätös 2001/822/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2001, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1), päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2007/249/EY (EUVL L 109, 26.4.2007, s. 33). [8] EUVL L 411, 30.12.2006, s. 27. [9] EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13-18. [10] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [11] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [12] Komission tiedonanto Euroopan unioni ja arktinen alue, KOM(2008) 763. Komissio ja neuvosto valmistelevat parhaillaan toista tiedonantoa arktista aluetta koskevasta EU:n politiikasta. [13] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [14] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [15] Tämä koskee muutosta otsakkeen otsikkoon, johon on sisällytettävä Grönlantia koskeva maininta. [16] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [17] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [18] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [19] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [20] CA = sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA= paikalliset toimihenkilöt ja SNE= kansalliset asiantuntijat. [21] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [22] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [23] Ks. toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [24] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus. --------------------------------------------------