Euroalueen talous on jatkanut vahvaa pandemian jälkeistä elpymistään vuonna 2022, mutta talouden toimeliaisuuden odotetaan hidastuvan jyrkästi vuonna 2023 inflaation ollessa korkea. Neljännesvuositasolla euroalueen reaalinen BKT saavutti pandemiaa edeltäneen tasonsa (vuoden 2019 viimeinen neljännes) jo vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä parantuneen terveystilanteen ja tehokkaiden kansallisten ja EU:n tason tukitoimenpiteiden ansiosta. Talouden toimeliaisuus piti pintansa vuoden 2022 kolmannelle neljännekselle saakka merkittävistä haasteista huolimatta. Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan seuraukset ja se, että Venäjä katkaisi maakaasutoimituksensa Eurooppaan, ovat lisänneet ongelmia, joita aiheuttivat jo ennestään globaalien toimitusketjujen pullonkaulat ja häiriöt. Energian hintojen jyrkkä nousu on johtanut siihen, että euroalueen YKHI-inflaatio on noussut poikkeuksellisen korkeaksi (10,6 % lokakuussa 2022) ja jäsenvaltioiden väliset inflaatioerot ovat kasvaneet erilaisten kansallisten energiapalettien ja epäyhdenmukaisten finanssipoliittisten toimenpiteiden vuoksi. Korkeasta inflaatiosta huolimatta yksityinen kulutus on jatkanut elpymistään vuoden 2022 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana. Tähän ovat vaikuttaneet kaikkien lähikontaktiin perustuvien palvelujen uudelleenavaaminen, vuosina 2020 ja 2021 kertyneisiin historiallisen suuriin säästöihin liittyvä patoutunut kysyntä ja hallitusten tarjoama tuki, jolla lievennetään korkeiden energiahintojen vaikutusta. Energian hintasokki vaikuttaa kuitenkin merkittävästi euroalueen talouden vaihtosuhteeseen ja samalla kotitalouksien käytettävissä oleviin reaalituloihin ja yritysten tosiasiallisiin voittoihin. Tämän ennustetaan vähentävän yksityistä kulutusta ja investointeja tulevina vuosineljänneksinä. Investointitahti on jo alkanut hidastua suuren epävarmuuden ja epäsuotuisampien rahoitusolosuhteiden vuoksi, kun taas ulkomaanmatkailun elpyminen on tukenut vientiä. Käytettävissä olevat indikaattorit viittaavat siihen, että talouskasvu on heikkenemässä, ja komission syksyn 2022 talousennusteessa ennakoidaan teknistä taantumaa, jolloin reaalisen BKT:n kasvu painuisi negatiiviseksi vuoden 2022 viimeisellä neljänneksellä ja vuoden 2023 ensimmäisellä neljänneksellä. Koko vuonna 2022 euroalueen talouden ennustetaan kasvavan 3,2 prosenttia, kun se vuonna 2021 kasvoi elpymisen myötä 5,3 prosenttia. Tämän seurauksena vuotuisen reaalisen BKT:n odotetaan vuonna 2022 olevan yli 2 prosenttiyksikköä korkeammalla tasolla kuin vuonna 2019 ennen pandemiaa.

* Taulukkoon on sisällytetty vain ne tekijät, joilla on merkitystä arvioitaessa, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet neuvoston suosituksia. Alhaisen ja keskisuuren velkatason jäsenvaltioille ei ole annettu suosituksia kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvun rajoittamisesta alle keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun, kun taas korkean velkatason jäsenvaltioille annetuissa suosituksissa ei viitata finanssipolitiikan kokonaisviritykseen eikä siihen, miten kansallisesti rahoitetut juoksevat perusmenot vaikuttavat finanssipolitiikan viritykseen.

Jäsenvaltioiden finanssipolitiikan koordinointi on tärkeä osa talous- ja rahaliiton talouden ohjausjärjestelmää. Euroalueen jäsenvaltiot toimittavat tätä koordinointia varten viimeistään lokakuun puolivälissä seuraavan vuoden alustavat talousarviosuunnitelmansa komissiolle ja euroryhmälle. Suunnitelmissa esitetään yhteenveto talousarvioesityksistä, jotka hallitukset aikovat toimittaa kansallisille parlamenteille. Komissio antaa kustakin suunnitelmasta lausunnon, jossa se arvioi, noudatetaanko suunnitelmassa vakaus- ja kasvusopimukseen perustuvia jäsenvaltion velvoitteita. Komission lausunnoissa annetaan poliittista ohjausta kansallisille hallituksille ja tietoa kansallisille parlamenteille, jotta hyväksyttävät talousarviot ovat EU:n finanssipoliittisten sääntöjen ja neuvoston suositusten mukaisia. Kroatiasta tulee euroalueen jäsenvaltio 1. tammikuuta 2023, ja se on päättänyt vapaaehtoisesti toimittaa vuotta 2023 koskevan alustavan talousarviosuunnitelmansa. Kroatian suunnitelma sisältyy näin ollen tähän tiedonantoon, ja komissio on antanut siitä lausunnon. Italian ja Latvian väistyvät hallitukset toimittivat alustavat talousarviosuunnitelmat, jotka perustuivat oletukseen maiden politiikan säilymisestä muuttumattomana. Sen vuoksi tässä tiedonannossa esitetyt näiden maiden vuoden 2023 talousarvioluvut eivät edusta niiden politiikan tavoitteita. Komissio laatii myös kokonaisarvioinnin julkisen talouden tilanteesta ja näkymistä koko euroalueella.

·Kaikki jäsenvaltiot aikovat rahoittaa julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja hyödyntää tähän tarkoitukseen myös elpymis- ja palautumistukivälinettä ja muita EU:n varoja, kuten neuvosto on suosittanut. Vuoteen 2022 verrattuna julkisten kokonaisinvestointien odotetaan vuonna 2023 kasvavan tai pysyvän vakaina suhteessa BKT:hen kaikissa alhaisen ja keskisuuren velkatason jäsenvaltioissa. Kaikki jäsenvaltiot suunnittelevat jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja samalla tasolla lukuun ottamatta Kyprosta, Latviaa ja Maltaa, joissa investointien ennustetaan vähenevän vuonna 2023 verrattuna vuoteen 2022. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja EU:n rahastoista rahoitettavien menojen vaikutus finanssipolitiikan kokonaisviritykseen on elvyttävä tai neutraali kaikissa jäsenvaltioissa Saksaa lukuun ottamatta.

·Kaikki jäsenvaltiot aikovat rahoittaa julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja hyödyntää tähän tarkoitukseen myös elpymis- ja palautumistukivälinettä ja muita EU:n varoja, kuten neuvosto on suosittanut. Vuoteen 2022 verrattuna julkisten kokonaisinvestointien odotetaan kasvavan tai pysyvän vakaina suhteessa BKT:hen vuonna 2023 kaikissa jäsenvaltioissa Ranskaa ja Kreikkaa lukuun ottamatta. Belgia, Espanja, Kreikka, Portugali ja Ranska suunnittelevat jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja samalla tasolla, ja niiden ennakoidaan kasvavan tai pysyvän vakaina vuonna 2023 verrattuna vuoteen 2022. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja EU:n rahastoista rahoitettavien menojen vaikutus finanssipolitiikan kokonaisviritykseen on elvyttävä tai neutraali kaikissa jäsenvaltioissa Ranskaa ja Kreikkaa lukuun ottamatta.

8.Vuonna 2023 euroalueen finanssipolitiikan virityksen ennustetaan olevan pitkälti neutraali, kun tätä ennen vuosien 2020–2022 kumulatiivinen finanssipoliittinen elvytys on ollut 3¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Juoksevilla nettoperusmenoilla odotetaan olevan hieman kiristävä vaikutus euroalueen finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2023, koska energiaan liittyvien toimenpiteiden nettovaikutus on pienempi kuin vuonna 2022.

6.Euroalueen finanssipolitiikan virityksen ennustetaan jatkuvan selvästi elvyttävänä vuonna 2022 niin, että elvyttävä vaikutus suhteessa BKT:hen on noin 2¼ prosenttia. Tämä on jatkoa elvyttävälle politiikalle vuosina 2020 (¼ % suhteessa BKT:hen) ja 2021 (1¼ % suhteessa BKT:hen). Finanssipolitiikan viritystä mitataan nettomääräisten perusmenojen muutoksella suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun. Se sisältää kaikki energiaan liittyvät toimenpiteet, joista euroalueen jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, mutta siihen ei sisälly covid-19-pandemiaan liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä. Suurin osa elvyttävästä virityksestä (lähes 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) on seurausta juoksevien nettoperusmenojen kasvusta, josta kaksi kolmasosaa johtuu edellä mainituista toimenpiteistä, joilla lievennetään energian korkeiden hintojen vaikutuksia.

2.Vuonna 2022 julkisen talouden alijäämät ovat supistuneet edelleen merkittävästi vuoden 2020 huippulukemista (7 % suhteessa BKT:hen euroalueella), mikä johtuu talouden voimakkaasta elpymisestä sekä asteittaisesta luopumisesta covid-19-pandemiaan liittyvistä väliaikaisista hätätoimenpiteistä. Tästä huolimatta alijäämän odotetaan ylittävän vuonna 2022 pandemiaa edeltäneen vuoden 2019 tason kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa (3,5 % suhteessa BKT:hen euroalueella). Tämä johtuu jäljellä olevista pandemiaan liittyvistä väliaikaisista toimenpiteistä, elvytystoimenpiteistä, muista ei-väliaikaisista elvyttävistä toimenpiteistä sekä uusista toimenpiteistä, jotka on otettu käyttöön korkeiden energian hintojen vaikutusten lieventämiseksi. Jälkimmäisten toimenpiteiden julkisen talouden nettokustannuksiksi arvioidaan 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vain alle 30 prosenttia näistä toimenpiteistä on kohdennettuja. Noin kaksi kolmasosaa energiatoimenpiteistä on hintatoimenpiteitä, jotka voivat heikentää kannustimia vähentää energiankulutusta ja parantaa energiatehokkuutta. Alijäämän odotetaan vuonna 2022 pysyvän yli 3 prosentissa suhteessa BKT:hen kymmenessä euroalueen jäsenvaltiossa.

Tässä tiedonannossa esitetään yhteenveto arvioista, jotka komissio on laatinut euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden ja Kroatian toimittamista vuotta 2023 koskevista alustavista talousarviosuunnitelmista sekä euroalueen julkisen talouden kokonaistilanteesta ja finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä, kuten asetuksessa (EU) N:o 473/2013 edellytetään.

Valtiontakaukset ja muut maksuvalmiustuen muodot, erityisesti veronmaksun lykkäykset ja lainat, olivat tärkeä osa covid-19-kriisin johdosta toteutettuja tukitoimenpiteitä. Alustavista talousarviosuunnitelmista käy ilmi, että suurin osa näistä lyhytaikaisista toimenpiteistä on nyt päättynyt. Lisäksi tosiasiallisesti myönnettyjen takausten määrä on ollut yleisesti ottaen pienempi (usein huomattavasti pienempi) kuin alun perin ilmoitettu takausohjelmien enimmäiskoko. Covid-19-pandemiaan liittyvien takausten kumulatiivinen liikkeeseenlasku on vuodesta 2020 lähtien ollut huomattavasti vähäisempää kuin maailmanlaajuisen finanssikriisin aikana. Takausten myöntäminen vuosina 2020 ja 2021 riippumatta siitä, liittyvätkö ne suoraan covid-19-kriisiin vai eivät, on kuitenkin vaikuttanut näkyvästi jäljellä olevien ehdollisten velkojen määrään joissakin euroalueen jäsenvaltioissa, erityisesti Espanjassa, Italiassa, Ranskassa, Saksassa ja Suomessa (ks. kuvio B1.1).

Epävarmuus tulevien vuosien velkaennusteiden suhteen on lisääntynyt. Stokastiset simulaatiot, joissa keskiskenaarioon kohdistetaan monia makrotaloudellisia häiriöitä, viittaavat siihen, että euroalueen julkisen talouden velkasuhde on todennäköisesti 87–98 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023 ja 80–102 prosenttia vuonna 2027 (liite III). Toisaalta julkisen talouden kestävyyteen vaikuttavat useat tekijät. Erityisesti korkean inflaation odotetaan vaikuttavan kielteisesti julkisen velan kehitykseen pitkällä aikavälillä. Lyhyellä aikavälillä julkisen talouden velkasuhteen ennustetaan supistuvan nimellisen BKT:n nopeamman kasvun ansiosta. Pidemmällä aikavälillä korkojen nousu vaikuttaa lopulta velkakehitykseen. Koska kasvunäkymät ovat epävarmat, tämä saattaa haitata pitkän aikavälin velkakehitystä. Tästä syystä olisi tärkeää toteuttaa uudistuksia ja investointeja kasvupotentiaalin elvyttämiseksi sekä harjoittaa vastuullista finanssipolitiikkaa. Lisäksi julkisten takausten myöntämisestä muun muassa covid-19-pandemian yhteydessä johtuvat ehdolliset velat voivat vaikuttaa kielteisesti julkiseen velkaan ja alijäämiin, jos niitä vaaditaan maksettaviksi. Kaiken kaikkiaan taattuja lainoja on käytetty epäyhtenäisesti eri jäsenvaltioissa. Joissakin maissa on ollut merkittäviä määriä valtion takaamia lainoja jo ennen pandemian puhkeamista (laatikko 1). Toisaalta taas julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä lieventävät useat tekijät. Näitä ovat muun muassa julkisen velan maturiteettien pidentyminen viime vuosina (ks. alaviite 6), vakaat rahoituslähteet sekä EU:n aloitteet, kuten hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) ja etenkin Next Generation EU -väline ja elpymis- ja palautumistukiväline, joista rahoitetaan investointeja ja kasvua lisääviä uudistuksia. Lisäksi suuria osuuksia julkisyhteisöjen velasta, useimpien euroalueen maiden osalta noin 10–35 prosenttia , on Euroopan keskuspankkijärjestelmän hallussa.

Alustavissa talousarviosuunnitelmissa euroalueen alijäämän ennustetaan supistuvan edelleen vuonna 2023, kun taas komission ennusteessa sen katsotaan kasvavan hieman (kuvio 2.2 ja liitteessä oleva taulukko IV.2). Euroalueen alijäämä supistui suhteessa BKT:hen 7 prosentista vuonna 2020 5,1 prosenttiin vuonna 2021, ja sen ennustetaan supistuvan edelleen vuonna 2022 sekä alustavissa talousarviosuunnitelmissa (3,9 %:iin suhteessa BKT:hen) että komission ennusteessa (3,5 %:iin suhteessa BKT:hen). Vuoden 2022 alijäämä pysyisi kuitenkin euroalueella selvästi korkeammalla tasolla kuin mitä se oli ennen pandemiaa vuonna 2019 (0,6 % suhteessa BKT:hen), mikä johtuu myös pandemian jälkeen hyväksytyistä muista kuin väliaikaisista juoksevista lisämenoista. Alustavissa talousarviosuunnitelmissa alijäämän arvioidaan supistuvan euroalueella vuonna 2023 edelleen 0,7 prosenttiyksikköä eli 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä alijäämäennuste on kuitenkin suotuisampi kuin komission ennuste, jonka mukaan alijäämä kasvaisi ensi vuonna 0,2 prosenttiyksikköä eli 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä lievä kasvu johtuu julkisen talouden automaattisten vakauttajien vaikutuksesta talouden odotetun hidastumisen myötä, korkomenojen kasvusta ja tulovajeista, jotka ovat seurausta siitä, että talouskasvun taustalla on vähemmän verotuloja tuovia osatekijöitä. Näiden alijäämää kasvattavien tekijöiden odotetaan vaikuttavan enemmän kuin sen, että energiaan liittyvien toimenpiteiden julkisen talouden nettokustannukset ovat matalampia – edellyttäen, että osa energiaan liittyvistä toimenpiteistä lopetetaan vahvistetusti vuoden 2023 aikana (1,3 %:sta suhteessa BKT:hen vuonna 2022 0,9 %:iin vuonna 2023) – ja covid-19-pandemiaan liittyvistä väliaikaisista hätätoimenpiteistä luovutaan kokonaan (arviolta 0,9 % suhteessa BKT:hen vuonna 2022 – liitteessä oleva taulukko IV.4). Suurin osa euroalueen jäsenvaltioista ennakoi alijäämän supistuvan vuonna 2023 vuodesta 2022. Sen arvioidaan supistuvan yli 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen Kreikassa (2,1 prosenttiyksikköä 2,1 prosenttiin), Saksassa (1,6 prosenttiyksikköä 2 prosenttiin) ja Espanjassa (1,1 prosenttiyksikköä 3,9 prosenttiin). Komission ennusteen korkeammat lukemat ovat seurausta myös ajoituksesta, sillä osa alustavista talousarviosuunnitelmista laadittiin huomattavasti ennen komission syksyn 2022 talousennustetta. Kymmenen euroalueen jäsenvaltiota ennustaa alijäämänsä olevan vuonna 2023 yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näistä jäsenvaltioista neljä on voimakkaasti velkaantuneita (Belgia, Espanja, Italia ja Ranska).

Rahapolitiikan normalisoituminen merkitsee ohjauskorkojen nopeaa nousua ennennäkemättömän nopean inflaation tilanteessa. Historiallisen nopea inflaatio, joka lokakuussa 2022 oli euroalueella 10,7 prosenttia, on johtanut ohjauskorkojen nopeaan nousuun. Ne ovat heinäkuun jälkeen nousseet 2 prosenttiyksikköä. Ohjauskorkojen normalisoituminen alkoi pian sen jälkeen, kun eurojärjestelmän tekemät omaisuuserien netto-ostot päättyivät heinäkuun alussa. Jatkossa ohjauskorkojen odotetaan nousevan edelleen (kuvio 2.6). Samaan aikaan pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutetussa osto-ohjelmassa hankittujen erääntyvien arvopapereiden uudelleeninvestointia on tarkoitus jatkaa vuoden 2024 loppuun saakka, ja omaisuuserien osto-ohjelman purkamista koskevista periaatteista on määrä ilmoittaa EKP:n joulukuun kokouksessa. Lokakuun kokouksessaan EKP päätti myös tarjota pankeille kannustimia kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden ohjelman puitteissa saadun rahoituksen ennenaikaiseen takaisinmaksuun, jotta rahoitusjärjestelmästä saataisiin poistettua ylimääräistä likviditeettiä.

Kaiken kaikkiaan juoksevien nettoperusmenojen kehitys näyttää vuonna 2022 olleen vahvasti elvyttävää. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien nettoperusmenojen odotetaan vuonna 2022 edistävän elvyttävää viritystä merkittävästi eli lähes 2 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Noin kaksi kolmasosaa elvyttävästä vaikutuksesta liittyy toimenpiteisiin, joita hallitukset ovat toteuttaneet lieventääkseen korkeiden energian hintojen vaikutusta kotitalouksiin ja yrityksiin. Nämä toimenpiteet vaikuttavat suurelta osin laaja-alaisilta, eivät haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kohdennetuilta. Jäljelle jäävä kolmasosa liittyy juoksevien nettomenojen, erityisesti sosiaalisten tulonsiirtojen, kasvuun, joka on ollut nopeampaa kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen kasvu. Tämä elvyttävä suuntaus on osaltaan tukenut kotimaista kysyntää mutta myös lisännyt inflaatiopaineita ja heikentänyt useiden jäsenvaltioiden, myös korkean velkatason jäsenvaltioiden, julkisen talouden rahoitusasemaa. Lisää elvyttävää vaikutusta odotetaan vuonna 2022 syntyvän kansallisesti rahoitetuista investoinneista ja elpymis- ja palautumistukivälineestä (RRF) ja muista EU:n rahastoista maksetuista menoista (noin ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen).

Jäsenvaltiot ovat toteuttaneet vuonna 2022 mittavia finanssipoliittisia toimenpiteitä vastauksena Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen ja siitä seuranneeseen energiakriisiin. Jäsenvaltiot ovat käynnistäneet erilaisia politiikkatoimia, joilla lievennetään energian hintojen jyrkästä noususta kotitalouksille ja yrityksille aiheutuvia suoria taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Tässä yhteydessä keskeisenä tavoitteena on suojella pienituloisia kotitalouksia ja turvata energiaintensiivisten teollisuudenalojen tilanne suhteessa hintojen äkilliseen vaihteluun. Komission ennusteessa arvioidaan, että uudet päätösperäiset toimenpiteet, joilla lievennetään korkeiden energian hintojen lyhyen aikavälin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, aiheuttavat euroalueella julkiselle taloudelle nettokustannukset, joiden määrä on 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (liitteen taulukko IV.5). Useimpien näistä toimenpiteistä on ilmoitettu olevan väliaikaisia. Vaikka näistä toimenpiteistä noin kolmannes (0,4 % suhteessa BKT:hen euroalueella) on kohdennettu energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille (lisätietoja toimenpiteiden määrittelystä jaksossa III kohdassa ”Arvio toimenpiteistä, joilla lievennetään korkeiden energian hintojen vaikutusta kotitalouksiin ja yrityksiin”), kahta kolmasosaa niistä ei pidetä hyvin kohdennettuina (mikä vastaa 0,9 %:ia suhteessa BKT:hen euroalueella, kun määrästä on vähennetty energiayhtiöiden satunnaisista voitoista saadut tulot). Ukrainasta Venäjän hyökkäyssodan johdosta pakenevien ihmisten majoituksesta ja kotouttamisesta vuonna 2022 aiheutuvien talousarviokustannusten arvioidaan olevan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen koko euroalueella, mutta osuus vaihtelee jäsenvaltioittain.

Alustavissa talousarviosuunnitelmissa ei tällä hetkellä ole merkkejä laaja-alaisista likviditeettitoimenpiteistä energiakriisin sekä Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan seurauksena. Jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin ilmoittaneet tällaisista toimenpiteistä suunnitelmissaan: esimerkiksi Suomi on päättänyt myöntää takauksia, lainoja ja muita vastaavia järjestelyjä energiasektorille, Slovenia suunnittelee takausten myöntämistä tukeakseen kansainvälisillä energiamarkkinoilla toimivia valtion omistamia yhtiöitä ja Luxemburg on päättänyt ottaa käyttöön lainatakausjärjestelmän, jolla lievennetään energian hintojen kielteisiä vaikutuksia yrityksille.

Pääomamenoja on useimmissa jäsenvaltioissa tuettu sekä kansallisella että EU:n rahoituksella. Neuvoston 18. kesäkuuta 2021 antamissa suosituksissa kehotettiin kaikkia jäsenvaltioita jatkamaan kansallisesti rahoitettuja investointeja vuonna 2022 ja käyttämään elpymis- ja palautumistukivälinettä elpymisen tukemiseen. Kansallisesti rahoitettujen investointien arvioidaan jatkuneen ennallaan useimmissa euroalueen jäsenvaltioissa. Poikkeuksena ovat Italia, Kroatia, Latvia, Liettua ja Viro. Näissä maissa finanssipolitiikan virityksen tämän osatekijän odotetaan vuonna 2022 supistuvan yli 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käytön on näissä jäsenvaltioissa kuitenkin suunniteltu lisääntyvän. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muista EU:n rahastoista rahoitettavien menojen arvioidaan tänä vuonna kasvaneen tai pysyneen pitkälti vakaina kaikissa euroalueen maissa lukuun ottamatta Kyprosta, Maltaa ja Portugalia, joissa muihin EU:n rahastoihin liittyvät menot ovat vähentyneet (kuvio 3.1).

Finanssipolitiikan virityksen ennustetaan vuonna 2022 olevan elvyttävä lähes kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa, myös jäsenvaltioissa, joiden velkataso on korkea ja joille neuvosto suositti maltillista finanssipolitiikkaa (kuvio 3.1). Viro on ainoa maa, jonka finanssipolitiikan virityksen on komission syksyn 2022 talousennusteessa arvioitu olevan tänä vuonna kiristävä. Virityksen arvioidaan olevan pitkälti neutraali Suomessa ja Irlannissa. Eräs syy Viron kiristävään viritykseen on vuodeksi 2022 ennustettu BKT-deflaattorin poikkeuksellinen – ja osittain ennakoimaton – nousu (14,3 %), sillä nopea inflaatio saattaa heijastua joihinkin julkisiin menoihin (esim. sosiaaliset tulonsiirrot ja julkisen sektorin palkat) vasta yhden vuoden viiveellä. BKT-deflaattorin ennustetaan kasvavan erittäin voimakkaasti (yli 10 %) myös Liettuassa (16,5 %) ja Latviassa (11,0 %), kun taas koko euroalueen BKT-deflaattorilla mitatun inflaation ennuste on 4,6 prosenttia. Neuvosto suositti 18. kesäkuuta 2021 kasvua tukevaa finanssipolitiikan viritystä vuodeksi 2022 vain alhaisen/keskisuuren velkatason jäsenvaltioille. Kaikissa korkean velkatason jäsenvaltioissa, joille suositettiin maltillista finanssipolitiikkaa ja kansallisesti rahoitettujen investointien pitämistä yllä, viritys on tänä vuonna erittäin elvyttävä. Useimmissa tapauksissa tärkeimpänä taustatekijänä ovat juoksevat nettoperusmenot. Komissio arvioi keväällä 2023 vuoden 2022 toteutumatietojen perusteella, noudatetaanko neuvoston jäsenvaltioille antamia finanssipoliittisia maakohtaisia suosituksia.

Nopean ja jatkuvan inflaation vuoksi on ratkaisevan tärkeää säilyttää johdonmukainen raha- ja finanssipolitiikan yhdistelmä. Vuosina 2020–2021 sovellettu erittäin elvyttävä rahapolitiikka kasvatti jäsenvaltioiden julkisen talouden liikkumavaraa, jota käytettiin covid-19-pandemian kielteisten vaikutusten torjumiseen. Toisaalta finanssipolitiikka edisti rahapolitiikan sujuvaa välittymistä pankkilainatakausten laajentamisen myötä. Käynnissä oleva rahapolitiikan normalisoituminen vähentää julkisen talouden liikkumavaraa tilanteessa, jossa inflaatio on nopeaa ja jatkuvaa. Tämä edellyttää, että finanssipoliittisia toimenpiteitä käytetään harkitusti, ja ne olisi kohdennettava haavoittuvassa asemassa oleviin kotitalouksiin ja yrityksiin pitäen samalla yllä hintasignaalia ja välttäen inflaatiopaineiden lietsomista.

Useimmat euroalueen maat toimittivat alustavat talousarviosuunnitelmansa asetuksen (EU) N:o 473/2013 6 artiklan mukaisesti viimeistään 15. lokakuuta. Italian ja Latvian alustavat talousarviosuunnitelmat toimittivat näiden maiden väistyvät hallitukset, ja ne perustuvat oletukseen politiikan säilymisestä muuttumattomana ottaen huomioon niiden poliittisen syklin (vaalit Italiassa 25. syyskuuta ja Latviassa 1. lokakuuta). Sen vuoksi näissä kahdessa alustavassa talousarviosuunnitelmassa esitetyt vuoden 2023 julkisen talouden alijäämää ja muita julkisen talouden muuttujia koskevat luvut eivät edusta toimintapolitiikan tavoitteita. Italian tapauksessa komissio ei julkaise lausuntoa vuoden 2023 alustavasta talousarviosuunnitelmasta, joka perustuu oletukseen politiikan säilymisestä muuttumattomana ja jonka väistyvä hallitus toimitti 10. lokakuuta. Sen sijaan komissio julkaisee aikanaan lausunnon päivitetystä vuotta 2023 koskevasta alustavasta talousarviosuunnitelmasta, jonka uuden hallituksen odotetaan esittävän piakkoin. Latviaa kehotetaan toimittamaan komissiolle ja euroryhmälle päivitetty alustava talousarviosuunnitelma mahdollisimman pian ja vähintään kuukautta ennen kuin kansallisen parlamentin on määrä hyväksyä esitys talousarviolaiksi.

Komission yksiköt ovat arvioineet energiatoimenpiteiden julkiselle taloudelle siinä tapauksessa aiheuttamat mahdolliset lisäkustannukset, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin koko vuoden 2023 ajan. Kyseessä on väistämättä erittäin pelkistetty arvio, jossa lähtökohtana käytetään syksyn talousennustetta ja jossa ei oteta huomioon vaikutusta, joka energiatoimenpiteiden jatkamisella voi olla talouden toimeliaisuuteen ja inflaatioon. Tämä arvio osoittaa, että jos energiatoimenpiteet jouduttaisiin pitämään voimassa koko vuoden 2023 ajan, niiden kustannukset voisivat euroalueella kasvaa vielä 1 prosenttia suhteessa BKT:hen ja olisivat vuonna 2023 lähes 2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli huomattavasti korkeammat kuin vuonna 2022 (kuvio 3.7). Syntyvä tilannekuva vaihtelee jäsenvaltioittain sen mukaan, millaisia ovat tähän mennessä tiedossa olevien (voimassa olevien, hyväksyttyjen tai ilmoitettujen) toimenpiteiden erityispiirteet, mukaan lukien niiden avokätisyys ja ilmoitetut voimassaolon päättymispäivät. Tämä arviointi tuo esiin sen, miten energiatoimenpiteet voivat vaikuttaa julkisen talouden kehitykseen, ja vie huomiota siihen, kuinka tärkeää jäsenvaltioiden on hyväksyä toimenpiteitä, jotka ovat taloudellisesti kohtuuhintaisia ja kohdennettuja haavoittuvimmassa asemassa oleville ja joilla tarjotaan kannustimia energiankulutuksen vähentämiseksi.

Jos energian hinnat pysyvät korkeina vuonna 2023, lopulliset talousarviokustannukset todennäköisesti ylittävät tällä hetkellä ilmoitettuihin toimenpiteisiin perustuvat arviot. Nämä kustannukset vaihtelevat jäsenvaltioittain, ja niihin vaikuttavat maakohtaiset tekijät, kuten kansallisten toimenpidepakettien koostumus ja energiapaletti. On tärkeää huomata, että jotkin jäsenvaltiot eivät ole alustavissa talousarviosuunnitelmissaan vielä ilmoittaneet, mitä energiatoimenpiteitä ne suunnittelevat vuodeksi 2023. Vuodeksi 2023 suunniteltujen energiatoimenpiteiden talousarviokustannuksia arvioidessaan komission yksiköt ottivat huomioon sen, milloin hallituksen ilmoittamat tai päättämät toimenpiteet tulevat voimaan ja mikä on niiden ilmoitettu päättymispäivä. Energiatoimenpiteiden voimassaolon on useissa jäsenvaltioissa määrä päättyä vuoden 2023 aikana (joidenkin jo vuoden ensimmäisen neljänneksen lopussa). Jos energian hinnat pysyvät korkeina, jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää jatkaa nykyisiä toimenpiteitä tai ottaa käyttöön uusia toimenpiteitä. Tämän vuoksi arvio energiatoimenpiteiden talousarviokustannuksista vuonna 2023 koko euroalueella ja useissa jäsenvaltioissa saattaa olla osoittautua liian alhaiseksi.

·Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Espanjan, Kreikan ja Ranskan alustavat talousarviosuunnitelmat ovat 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukaiset, Belgian suunnitelma on osittain suosituksen mukainen ja Portugalin suunnitelma on vaarassa olla vain osittain suosituksen mukainen.

·Alhaisen ja keskisuuren velkatason jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu on vuonna 2023 linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa. Vuoden 2023 jälkeen niiden olisi harjoitettava finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä.

·Korkean velkatason jäsenvaltioille suositettiin, että ne varmistavat maltillisen finanssipolitiikan erityisesti rajoittamalla kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvua niin, että se on vähäisempää kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen tuotannon kasvu. Vuoden 2023 jälkeen korkean velkatason jäsenvaltioiden olisi suositusten mukaan harjoitettava finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa uskottava ja asteittainen velan vähentäminen ja julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä asteittaisen vakauttamisen, investointien ja uudistusten avulla.

Komissio kehottaa Alankomaita, Belgiaa, Itävaltaa, Liettuaa, Luxemburgia, Portugalia, Saksaa, Slovakiaa, Sloveniaa ja Viroa toteuttamaan kansallisessa talousarviomenettelyssä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden talousarviot vuodeksi 2023 ovat neuvoston 12. heinäkuuta 2022 antamien suositusten mukaiset.

Alustaviin talousarviosuunnitelmiin sisältyy yleensä toimenpiteitä, joilla parannetaan julkisen talouden laatua ja koostumusta sekä edistetään kestävää ja osallistavaa elpymistä. Tähän sisältyvät kasvua edistävät investoinnit, erityisesti vihreän ja digitaalisen siirtymän sekä energiaturvallisuuden tukemiseen. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.



LIITE I: Vuoden 2022 alustavien talousarviosuunnitelmien maakohtainen arviointi

Komission ennusteen perusteella ja Itävallan alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 pitkälti neutraali. Myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan elvyttävä. Elvyttävä vaikutus ei ole seurausta väliaikaisesta ja kohdennetusta tuesta energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä kustannuksista Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi. Kaiken kaikkiaan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu ei ole sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Itävalta aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Itävallan alustava talousarviosuunnitelma on osittain 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Komissio kehottaa Itävaltaa toteuttamaan kansallisessa talousarviomenettelyssä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoden 2023 talousarvio on neuvoston 12. heinäkuuta 2022 antaman suosituksen mukainen. Itävalta on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Itävalta on edistynyt jonkin verran talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Belgian alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen arvioidaan, että kansallisesti rahoitetut juoksevat menot kasvavat vuonna 2023 enemmän kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen tuotanto. Tämä ei johdu väliaikaisesta ja kohdennetusta tuesta energian hinnoista eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä kustannuksista Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi. Näin ollen kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu ei ole sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Belgia aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se aikoo myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Belgian alustava talousarviosuunnitelma on osittain 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Komissio kehottaa Belgiaa toteuttamaan kansallisessa talousarviomenettelyssä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoden 2023 talousarvio on neuvoston 12. heinäkuuta 2022 antaman suosituksen mukainen. Belgia on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Belgia on edistynyt vain vähän talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Kroatian alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 pitkälti neutraali. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan kiristävä. Kaiken kaikkiaan, kun otetaan huomioon muuttuva tilanne, erityisesti elvyttävä finanssipolitiikan viritys vuonna 2022 ja suuret inflaatiopaineet, kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu on sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Kroatia aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja ja investointiavustuksia vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Kroatian alustava talousarviosuunnitelma on 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Kroatia on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Kyproksen alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 kiristävä. Myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan kiristävä. Kaiken kaikkiaan, kun otetaan huomioon muuttuva tilanne, erityisesti elvyttävä finanssipolitiikan viritys vuonna 2022 ja suuret inflaatiopaineet, kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu on sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Kypros aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, mutta se ei jatka kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Kyproksen alustava talousarviosuunnitelma on 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Viron alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 elvyttävä. Myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan elvyttävä. Elvyttävä vaikutus ei ole seurausta väliaikaisesta ja kohdennetusta tuesta energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä kustannuksista Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi. Kaiken kaikkiaan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu ei ole sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Viro aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se aikoo myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Viron alustava talousarviosuunnitelma on osittain 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Komissio kehottaa Viroa toteuttamaan kansallisessa talousarviomenettelyssä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoden 2023 talousarvio on neuvoston 12. heinäkuuta 2022 antaman suosituksen mukainen. Viro on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Suomen alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 pitkälti neutraali. Myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan pitkälti neutraali. Kaiken kaikkiaan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu on sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Suomi aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Suomi aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Suomen alustava talousarviosuunnitelma on 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Suomi on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Suomi ei ole vielä edistynyt talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Ranskan alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen arvioidaan, että kansallisesti rahoitetut juoksevat menot kasvavat vuonna 2023 vähemmän kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen tuotanto. Sen vuoksi kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu on sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Ranska aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Ranskan alustava talousarviosuunnitelma on 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Ranska on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Ranska ei ole vielä edistynyt talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Saksan alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 korkean inflaation vallitessa elvyttävä. Myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan elvyttävä. Elvyttävä vaikutus ei ole seurausta väliaikaisesta ja kohdennetusta tuesta energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä kustannuksista Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi. Kaiken kaikkiaan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu ei ole sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Saksa aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa investointiavustuksia ja erilaisia muita toimenpiteitä, kuten verokannustimia vihreän ja digitaalisen siirtymän toteuttamiseksi sekä energiaturvallisuuden varmistamiseksi. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Saksan alustava talousarviosuunnitelma on osittain 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Komissio kehottaa Saksaa toteuttamaan kansallisessa talousarviomenettelyssä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoden 2023 talousarvio on neuvoston 12. heinäkuuta 2022 antaman suosituksen mukainen. Saksa on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Saksa on edistynyt vain vähän talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Kreikan alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen arvioidaan, että kansallisesti rahoitetut juoksevat menot kasvavat vuonna 2023 vähemmän kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen tuotanto. Sen vuoksi kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu on sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Kreikka aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se aikoo jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Kreikan alustava talousarviosuunnitelma on 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Kreikka on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Kreikka on edistynyt jonkin verran talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Irlannin alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 kiristävä. Myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan kiristävä. Kaiken kaikkiaan, kun otetaan huomioon muuttuva tilanne, erityisesti elvyttävä finanssipolitiikan viritys vuonna 2022 ja suuret inflaatiopaineet, kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu on sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Irlanti aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Irlannin alustava talousarviosuunnitelma on 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Irlanti on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Irlanti ei ole vielä edistynyt talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Latvian alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 kiristävä. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan kiristävä. Kaiken kaikkiaan, kun otetaan huomioon muuttuva tilanne, erityisesti elvyttävä finanssipolitiikan viritys vuonna 2022 ja suuret inflaatiopaineet, kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu on sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Latvia aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, mutta se ei jatka kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Latvian alustava talousarviosuunnitelma, joka perustuu oletukseen, että politiikka säilyy muuttumattomana, on 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Latvia on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Latvia on edistynyt vain vähän talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023. Kun uusi hallitus astuu virkaan ja pääsääntöisesti vähintään kuukautta ennen kuin kansallisen parlamentin on määrä hyväksyä esitys talousarviolaiksi, Latviaa pyydetään toimittamaan komissiolle ja euroryhmälle päivitetty alustava talousarviosuunnitelma.

Komission ennusteen perusteella ja Liettuan alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 korkean inflaation vallitessa elvyttävä. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan elvyttävä. Elvyttävä vaikutus ei ole seurausta väliaikaisesta ja kohdennetusta tuesta energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä kustannuksista Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi. Kaiken kaikkiaan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu ei ole sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Liettua aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Liettuan alustava talousarviosuunnitelma on osittain 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Komissio kehottaa Liettuaa toteuttamaan kansallisessa talousarviomenettelyssä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoden 2023 talousarvio on neuvoston 12. heinäkuuta 2022 antaman suosituksen mukainen. Liettua on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Liettua on edistynyt jonkin verran talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Luxemburgin alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 korkean inflaation vallitessa elvyttävä. Myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan elvyttävä. Elvyttävä vaikutus ei ole seurausta väliaikaisesta ja kohdennetusta tuesta energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä kustannuksista Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi. Kaiken kaikkiaan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu ei ole sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Luxemburg aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Luxemburgin alustava talousarviosuunnitelma on osittain 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Komissio kehottaa Luxemburgia toteuttamaan kansallisessa talousarviomenettelyssä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoden 2023 talousarvio on neuvoston 12. heinäkuuta 2022 antaman suosituksen mukainen. Luxemburg on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Luxemburg on edistynyt vain vähän talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Maltan alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 kiristävä. Myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan kiristävä. Kaiken kaikkiaan, kun otetaan huomioon muuttuva tilanne, erityisesti elvyttävä finanssipolitiikan viritys vuonna 2022 ja suuret inflaatiopaineet, kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu on sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Malta aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, mutta se ei jatka kansallisesti rahoitettuja investointeja. Malta aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Maltan alustava talousarviosuunnitelma on 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Malta on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Alankomaiden alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 korkean inflaation vallitessa elvyttävä. Elvyttävä finanssipolitiikan viritys ei ole seurausta väliaikaisesta ja kohdennetusta tuesta energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä kustannuksista Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi. Kaiken kaikkiaan elvyttävä finanssipolitiikan viritys ei ole sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Alankomaat aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se aikoo jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, myös erityisten rahastojen kautta. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Alankomaiden alustava talousarviosuunnitelma on osittain 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Komissio kehottaa Alankomaita toteuttamaan kansallisessa talousarviomenettelyssä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoden 2023 talousarvio on neuvoston 12. heinäkuuta 2022 antaman suosituksen mukainen. Alankomaat on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Alankomaat on edistynyt vain vähän talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Portugalin alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun ennustetaan vuonna 2023 olevan lähellä keskipitkän aikavälin potentiaalista tuotannon kasvua olettaen, että korkeiden energianhintojen vuoksi toteutettavia toimenpiteitä, myös heikossa asemassa oleville kotitalouksille ja yrityksille annettavaa väliaikaista ja kohdennettua tukea, vähennetään suunnitellusti. Sen vuoksi riskinä on, että kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu ei ole sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Portugali aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Portugali aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Portugalin alustava talousarviosuunnitelma on osittain 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Komissio kehottaa Portugalia toteuttamaan kansallisessa talousarviomenettelyssä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoden 2023 talousarvio on neuvoston 12. heinäkuuta 2022 antaman suosituksen mukainen. Portugali on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Portugali on edistynyt vain vähän talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.

Komission ennusteen perusteella ja Slovakian alustavaan talousarviosuunnitelmaan sisällytetyt tiedot huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen arvioidaan olevan vuonna 2023 korkean inflaation vallitessa elvyttävä. Myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen vaikutuksen finanssipolitiikan kokonaisviritykseen arvioidaan olevan elvyttävä, mikä johtuu myös edellä mainituista huomattavista talousarviomäärärahoista, joilla valtio pyrkii lieventämään energian korkeiden hintojen vaikutuksia ja joita ei täsmennetty riittävästi alustavassa talousarviosuunnitelmassa. Elvyttävän virityksen ei voida tässä vaiheessa katsoa olevan seurausta väliaikaisesta ja kohdennetusta tuesta energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä kustannuksista Ukrainasta pakenevien ihmisisten auttamiseksi. Kaiken kaikkiaan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvu ei ole sopusoinnussa neuvoston suosituksen kanssa. Slovakia aikoo rahoittaa lisäinvestointeja elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista EU:n rahastoista, ja se myös jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se aikoo rahoittaa julkisia investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen sekä energiaturvallisuuteen. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että Slovakian alustava talousarviosuunnitelma on osittain 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvän finanssipoliittisen ohjauksen mukainen. Komissio kehottaa Slovakiaa toteuttamaan kansallisessa talousarviomenettelyssä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoden 2023 talousarvio on neuvoston 12. heinäkuuta 2022 antaman suosituksen mukainen. Slovakia on ottanut nopeasti käyttöön energiatoimenpiteitä osana poikkeukselliseen energian hintojen nousuun liittyviä hätätoimia. Voimassa olevien tukitoimenpiteiden jatkaminen ja/tai uusien tukitoimenpiteiden säätäminen energian korkeiden hintojen vuoksi lisäisi kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien menojen kasvua ja lisäisi ennustettua julkisen talouden alijäämää ja velkaa vuonna 2023. Siksi on tärkeää, että tällaiset toimenpiteet kohdistetaan paremmin energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin, jotta kannustimet energian kysynnän vähentämiseen säilyvät ja toimenpiteistä luovutaan, kun energian hintapaineet pienenevät. Komissio katsoo myös, että Slovakia ei ole vielä edistynyt talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä 12. heinäkuuta 2022 annettuun neuvoston suositukseen sisältyvien julkista taloutta koskevien suositusten rakenteellisen osan suhteen, ja kehottaa sen vuoksi viranomaisia nopeuttamaan edistymistä. Edistymistä maakohtaisten suositusten toteuttamisessa kuvataan kattavasti vuoden 2023 maaraportissa, ja sitä arvioidaan maakohtaisissa suosituksissa, joista komissio tekee ehdotuksen keväällä 2023.