FI Euroopan unionin virallinen lehti C 11/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Romanien sosiaalisen autonomian ja integraation lisääminen Euroopassa” (lisälausunto)

2013/C 11/05

Esittelijä: Ákos TOPOLÁNSZKY

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 17. tammikuuta 2012 työjärjestyksensä 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohdan nojalla laatia lisälausunnon aiheesta

Romanien sosiaalisen autonomian ja integraation lisääminen Euroopassa

(lisälausunto).

Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 23. lokakuuta 2012.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. marraskuuta 2012 pitämässään 484. täysistunnossa (marraskuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta ja 1 vastaan 12:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti ja hyvin toiveikkaasti Euroopan komission, Euroopan parlamentin, neuvoston ja EU:n muiden elinten sekä jäsenvaltioiden äskettäisiin toimiin Euroopan romanien sosiaalisen osallisuuden ja integroitumisen edistämiseksi ja erityisesti Euroopan komission strategisiin puitteisiin ja romanien kansallisten integrointistrategioiden hyväksymiseen.

1.2 Samanaikaisesti komitea kiinnittää huomiota siihen, että "nämä kaikki toimet yhdessä eivät ole auttaneet vähentämään ratkaisevasti monien romanien kokemaa syrjintää eivätkä parantamaan heidän elinolojaan ja mahdollisuuksiaan elämässä – –".

1.3 Jo vuonna 2011 antamassaan, aihetta koskevassa valmistelevassa lausunnossa (1) ETSK ilmaisi huolensa siitä, miten kansalais- ja romanijärjestöt omaksuvat romanien kansalliset integrointistrategiat. ETSK teki asiasta useita ehdotuksia.

1.4 ETSK:n tilaaman ja 27 jäsenvaltiossa toteutetun tutkimuksen päätelmissä – jotka ovat samansuuntaisia kuin EU Roma Policy Coalition -järjestön (ERPC) ja muiden kansalaisjärjestöjen toteuttamien tutkimusten päätelmät – korostetaan, että romaniyhteisön, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja niiden edustajien keskuudessa ei vallitse pelkästään suuri tietämättömyys tosiasioista ja tyytymättömyys, vaan myös laaja-alainen turhautuminen ja luottamuksen puute. Vaikuttaa siltä, että romanien kansallisilla integrointistrategioilla ei ole onnistuttu vastaamaan tämän yhteisön kasvaviin odotuksiin ja vilpittömään toivoon, että strategia voisi tosiaan auttaa parantamaan huomattavasti romanien integroitumista yhteiskuntaan.

1.5 Romanien kansallisten integrointistrategioiden tavoitteiden saavuttamiseksi käytettävissä olevat keinot ja resurssit eivät vaikuta riittäviltä poistamaan syrjinnän ja syrjäytymisen jatkuvia vaikutuksia eivätkä niiden seurauksia, jotka heikentävät romanien elämänlaatua ja mahdollisuuksia. Sen vuoksi komitea painottaa, että on tärkeää koordinoida politiikkoja ja varata asetettujen tavoitteiden vaatimat resurssit.

1.6 ETSK:n näkemyksen mukaan romanien kansallisten integrointistrategioiden suunnittelussa ja toteuttamisessa tulee aina noudattaa oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa, jotta varmistetaan ihmis- ja perusoikeuksien kunnioittaminen.

1.7 Komitea painottaa, että syrjinnän torjuminen on tärkeää asettaa etusijalle yhteiskuntaelämän kaikilla osa-alueilla.

1.8 Komitea vahvistaa jälleen kerran, että on aina syytä noudattaa myönteistä lähestymistapaa romanien yhteiskunnalliseen tilanteeseen ja että yleisesti ottaen kotouttamispolitiikkojen ratkaiseva tekijä on, että ihmisillä on oltava voimavarat, välineet ja mahdollisuudet vaikuttaa omaan elämäänsä.

1.9 ETSK kannattaa Euroopan komission suunnitteleman romanien kansallisten yhteyspisteiden verkoston perustamista. Sillä tulisi olla asianmukaiset toimivaltuudet. ETSK korostaa, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan – ja etenkin romanijärjestöjen ja romaniyhteisön etuja edustavien – tulee osallistua täysipainoisesti romanien kansallisten integrointistrategioiden koko toteuttamisprosessiin (niiden laatimiseen, toteuttamiseen, seurantaan ja arviointiin).

1.10 Romanien kansallisten integrointistrategioiden seurantaa ja arviointia tulee vahvistaa kestävästi, tieteellisen tiedon pohjalta ja riippumattomien arvioijien työtä hyödyntäen. On tärkeää luoda järjestelmä, joka mahdollistaa tämän prosessin rahoituksen.

2. Taustaa

2.1 Euroopan komissio hyväksyi vuoden 2011 huhtikuussa erittäin tärkeän strategia-asiakirjan aiheesta "EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille" (2). Tiedonannossa – ensimmäistä kertaa EU:n historiassa ja tiiviissä kytköksessä Eurooppa 2020 -strategian ydinkohtiin, Euroopan unionin perusoikeuskirjan määräyksiin ja romaniväestön osallistamista koskeviin kymmeneen yhteiseen perusperiaatteeseen (3) – määritetään tärkeimmät strategiset tavoitteet. Siinä luokitellaan poliittiset haasteet neljään ryhmään: koulutuksen, työpaikkojen, terveydenhuoltopalvelujen ja asuntojen saatavuus. Tiedonannossa kiinnitetään lisäksi erityishuomiota kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja romanijärjestöjen kanssa tehtävään yhteistyöhön. Siinä kannatetaan vakaan arviointi- ja seurantamekanismin perustamista ja toteuttamista ja kehotetaan samanaikaisesti jäsenvaltioita laatimaan ja hyväksymään kansalliset strategia-asiakirjansa ja toimittamaan ne Euroopan komissiolle vuoden 2012 loppuun mennessä.

2.2 Eurooppa-neuvosto kannattaa päätelmissään (4) Euroopan komission tiedonannossa korostettuja seikkoja (5) ja toteaa seuraavaa: Neuvosto panee tyytyväisenä merkille "komission tiedonannon – –, jossa niitä [jäsenvaltioita] kannustetaan asettamaan saavutettavissa olevat kansalliset tavoitteet – – sekä ottamaan käyttöön seurantamenetelmä ja saattamaan nykyisiä EU:n varoja paremmin romanien osallisuutta edistävien hankkeiden ulottuville" ja kehottaa — "seuraamaan ja arvioimaan asianmukaisella tavalla – – romanien osallisuutta edistävien strategioiden ja yhdennettyjen toimenpidekokonaisuuksien vaikutusta – –" (kohta 23); — "kannustamaan kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien muiden sidosryhmien tehokkaampaa osallistumista" (kohta 41).

3. ETSK antoi 16. kesäkuuta 2011valmistelevan lausunnon aiheesta "Romanien sosiaalisen autonomian ja integraation lisääminen Euroopassa" (6). Sen tärkeimmät päätelmät ovat seuraavat:

3.1 ETSK suhtautuu myönteisesti ja hyvin toiveikkaasti Euroopan komission, Euroopan parlamentin, neuvoston ja EU:n muiden elinten sekä jäsenvaltioiden toimiin ja niiden viime aikoina tehostamiin pyrkimyksiin Euroopan romanien sosiaalisen osallisuuden ja integroitumisen edistämiseksi. 3.1.1 ETSK kiinnittää lisäksi huomiota siihen, "että kaikki toimet yhdessä eivät ole auttaneet vähentämään ratkaisevasti monien romanien kokemaa syrjintää eivätkä parantamaan heidän elinolojaan ja mahdollisuuksiaan elämässä; tietyiltä osin heidän tilanteensa on huonontunut entisestään". 3.1.2 ETSK kiinnittää sen vuoksi huomiota tarpeeseen luoda yhdennetty, koordinoitu ja johdonmukainen Euroopan laajuinen strategia sekä määrätietoinen ja järjestelmällinen toimintaohjelma, jota sovelletaan kaikilla politiikanaloilla ja joka pannaan täytäntöön valtiotasolla. Näin asianomaisille ihmisille ja heidän yhteisöilleen voidaan antaa toimivaltuudet ja päätösvalta, joiden avulla he voivat vaikuttaa omaan elämäänsä (yksilön autonomia). 3.1.3 ETSK katsoo, että "seuraavat tekijät voitaisiin esitellä jäsenvaltioille kolmena pilarina, jotka on pantava täytäntöön koordinoidusti ja jotka liittyvät romanien integraatiota edistävään politiikkaan, joka kohdistuu erityisesti, joskaan ei yksinomaisesti, ongelmien ratkaisemisen strategisiin painopistealoihin": a) "rodusta tai etnisestä taustasta riippumaton osallistava politiikka" – sekä äärimmäisen köyhyyden ja puutteen keskittymisen vähentäminen b) politiikka, jolla tuetaan johonkin romaniyhteisöön kuuluviksi itsensä katsovien autonomian lisäämistä ja heidän saavuttamaansa sosiaalista osallisuutta c) "yleinen rasisminvastainen politiikka ja julkisuus."

3.2 ETSK painottaa, että "on elintärkeää, että romaniväestön edustajat, jäsenet ja yhteisöt osallistuvat aktiivisesti sekä suunnitteluun että toteuttamiseen kaikilla tasoilla (EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla)".

3.3 ETSK "haluaisi osallistua näiden politiikkojen arvioimiseen kansalaisyhteiskunnalta saamansa valtuutuksen perusteella ja tukeutuen luontaisiin yhteyksiinsä, jotka yhdistävät sen ja jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. Komitea aikoo toimia välittäjänä EU:n toimielimien ja organisoituneen kansalaisyhteiskunnan välillä ja osallistua aktiivisena kumppanina romaniväestön osallistamista käsittelevään unionin foorumiin sekä jäsennellyn vuoropuhelun muihin muotoihin."

4. Tutkimukset ja kyselyt

4.1 Tässä lausunnossa kootaan edellä todetun pohjalta strategisiin puitteisiin ja romanien kansallisiin integrointistrategioihin liittyviä tietoja, kokemuksia ja näkemyksiä, joita tärkeät seurantaryhmät, komission toimivaltaiset yksiköt, romanijärjestöt sekä romaniyhteisön etua ajavat kansalaisjärjestöt, painostusryhmät ja eri liikkeet ovat keränneet viime aikoina. Ei ole epäilystä, että näin saadut päätelmät vaikuttavat huomattavasti strategisissa puitteissa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamismahdollisuuksiin jäsenvaltioissa. Tehdyistä analyyseista voidaan mainita seuraavat:

— komission eri asiakirjat, jotka liittyvät kansallisten strategioiden laatimiseen ja niiden sisältöön

— asiakirjat, jotka koskevat OSI:n (Office for Social Inclusion) osallistumis- ja tarkkailutehtäviä ja tiedon levittämistoimintaa erityisesti uusissa jäsenvaltioissa (7)

— EU Roma Policy Coalition -järjestön (ERPC) kyselytutkimukset

— strategioiden sisältöä ja niiden laatimisprosessia koskevat raportit, joita ovat laatineet romanikysymysten parissa toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, kuten ERIO (European Roma Information Office) ja Amalipe-keskus

— ETSK:n toteuttaman 27 jäsenvaltiota koskevan verkkokyselyn tulokset.

4.2 Euroopan komissio on arvioinut sille toimitettuja kansallisia strategioita pääpiirteittäin (8). ETSK on yleisesti ottaen yhtä mieltä maltillisesta kritiikistä (9) sekä siitä, että strategioihin olisi aiheellista ottaa nykyistä enemmän mukaan alue- ja paikallisyhteisöt. Tulisi myös tiivistää huomattavasti kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä, varmistaa tehtäviä ja tavoitteita nykyistä paremmin vastaavat rahoituslähteet, kehittää edelleen politiikkojen seurantaa ja niiden asianmukaista arviointia sekä tehostaa syrjinnän torjuntaa.

4.3 Samoihin aikoihin kuin aloitettiin ETSK:n toimeksiantama kyselytutkimus ERPC käynnisti samaan metodologiaan perustuvan ja samantapaisia kysymyksiä sisältävän kyselyn. Tulokset julkaistiin yhdessä romanien kansallisten integrointistrategioiden arvioinnin kanssa yhteisessä tutkimuksessa (10).

4.3.1 ERPC hyödynsi niin ikään oman verkostonsa tarjoamia mahdollisuuksia ja sai 90 käyttökelpoista vastausta (joista 78 jäsenvaltioista) kyselytutkimukseensa, jonka se oli lähettänyt monille romanijärjestöille ja romaniyhteisön etua ajaville järjestöille. Vaikka toimet ovat erilaisia eri maissa, yleisesti ottaen vastaajat ilmoittivat osallistuneensa vain vähän strategioiden laatimisprosessiin ja havainneensa osallistumisellaan olleen vain vähän vaikutusta. ERPC:n kyselytutkimuksen mukaan vähäinen osallistuminen ja vähäiset vaikutukset liittyvät siihen, että useimmissa jäsenvaltioissa sekä strategioiden laatiminen että tulosten julkistaminen ovat rajattuja prosesseja ja niiden avoimuus on puutteellista (11).

4.3.2 ERPC suosittaa kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämiseksi ja tehostamiseksi, että luodaan kaikille tasoille pysyvän vuoropuhelun kulttuuri, joka ei tarkoita vain kuulemisvelvollisuutta, otetaan käyttöön asianmukaiset osallistumismekanismit, varmistetaan hallitusten toimien suuri avoimuus ja huolehditaan päätöksiä koskevasta säännöllisestä palautteesta. ERPC toteaa päätelmissään: "Romanien kansalliset integrointistrategiat osoittavat, että yhteiskunnassa vallitsee selviä ja huolestuttavia eroja poliittisessa tahdossa puuttua romaneihin kohdistuvaan syrjintään ja ennakkoluuloihin sekä muuttaa kansallisia politiikkoja siten, että romanit osallistuisivat niihin nykyistä enemmän yhteiskunnan kaikilla julkisilla elämänaloilla."

4.4 ETSK:n toimeksiantaman verkkokyselytutkimuksen (12) tulokset

4.4.1 Tutkimuksen tekijät lähettivät verkkokyselyn, johon sisältyi suljettuihin ryhmiin jaettuja kysymyksiä, melkein 2 000:lle kansalaisyhteiskunnan organisaatiolle ja romanikysymysten parissa toimivalle aktivistille (13). Samoin kuin ERPC:n tutkimuksessa vastausprosentti oli äärimmäisen alhainen (14).

4.4.2 Tyytyväisyyttä EU:n ja jäsenvaltioiden strategioihin mitattiin 5-numeroisella asteikolla 14 analyyttisen kriteerin (15) pohjalta. Keskimääräinen tyytyväisyystaso oli alle 2 (16). Valtaosa vastaajista katsoo siis, että romanien kansalliset integrointistrategiat eivät ole tähän mennessä olleet onnistuneita eivätkä ilmaisseet vakuuttavaa poliittista tahtoa. Tämä erittäin kielteinen näkemys saattaa myös selittää hyvin alhaisen vastausprosentin.

4.4.3 Kaiken kaikkiaan tämä kyselytutkimus ilmentää vakavan tiedonpuutteen ja suuren tyytymättömyyden lisäksi monien romaniyhteisön edustajien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja niiden edustajien tiettyä turhautuneisuutta ja luottamuksen puutetta: romanien kansalliset integrointistrategiat eivät ole onnistuneet vahvistamaan romaniyhteisön kasvavia odotuksia ja vilpitöntä toivoa, että strategia voisi auttaa olennaisesti edistämään romanien integroitumista yhteiskuntaan. Alhainen vastausprosentti ja tyytymättömyys ovat niin ikään merkkejä siitä, että julistetuista aikomuksista huolimatta romaneja edustavia organisaatioita ei ole otettu riittävästi mukaan strategiseen suunnitteluun, perustavan tärkeitä osallistumismekanismeja ei ole luotu eivätkä nykyiset prosessit ole onnistuneet synnyttämään romaneissa luottamusta, mikä johtuu monissa tapauksissa vuosisataisista syrjinnän ja eriytymisen kokemuksista.

4.4.4 Näiden tutkimusten tulokset vahvistavat pitkälti ETSK:n valmistelevan lausunnon suositukset kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämisestä ja tukevat niitä.

5. Yleiset näkökohdat

5.1 Euroopan unionin elimet ja toimielimet ovat pyrkineet viime vuosina huomattavin toimin ja uhrauksin romanien sosiaalisen osallisuuden vahvistamiseen ja heihin kohdistuvan syrjäytymisen ja heidän keskuudessaan vallitsevan yleisen äärimmäisen köyhyyden vähentämiseen. Tavoitteena on, että romanit integroituisivat poliittisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti yhteiskuntaan täysivaltaisina Euroopan ja oman asuinvaltionsa kansalaisina, joilla on kaikki samat oikeudet kuin muillakin.

5.2 Tähän mennessä kaikki nämä pyrkimykset ovat kuitenkin tuottaneet tuloksia, joita voidaan luonnehtia parhaimmillaan rajallisiksi. Romanien kansallisten integrointistrategioiden analyysit vaikuttavat osoittavan yhdenmukaisesti, että nämä pyrkimykset ovat välttämättömiä mutta ehdottomasti riittämättömiä. Asianomaisilta puuttuu ensinnäkin tietoa, ja he suhtautuvat varsin epäilevästi strategiaan. Toiseksi he ovat hyvin tyytymättömiä sen tavoitteisiin ja toteuttamismahdollisuuksiin. Sen vuoksi strategisten ohjelmien hyväksymistä tulisi pitää osallistamisprosessin alkuna eikä sen tuloksena.

5.3 Suositamme pääasiassa sitä, että sekä jäsenvaltioissa (ja niiden sisällä alue- ja paikallistasolla) että EU-tasolla luotaisiin laaja-alaista periaatteellista yhteisymmärrystä ja voimakasta poliittista konsensusta vastaavat institutionaaliset mekanismit. Romanien integroitumisen edistämiseksi ne tulisi sisällyttää politiikkoihin, ja niiden tulisi olla avoimia ja näyttöön perustuvia sekä saada aikaan toivottuja tuloksia järkevästi ja ennakoidusti. Niiden avulla tulisi myös varmistaa yhteiskunnan ja erityisesti romanien ja heitä tukevien yhteiskunnallisten toimijoiden aktiivinen osallistuminen.

5.4 On syytä ottaa huomioon, että vaikka valtaosalla strategioista on asianmukaiset tavoitteet, näiden tavoitteiden saavuttamiseksi käytettävissä olevat välineet ja resurssit eivät vaikuta riittäviltä pystyäkseen poistamaan syrjinnän ja syrjäytymisen jatkuvat kielteiset vaikutukset romanien elämään ja mahdollisuuksiin. Tämä ilmenee erityisesti taloudellisen ja yhteiskunnallisen kriisin aikana, sillä kriisillä on tunnetusti kielteinen vaikutus pääasiassa heikoimmassa asemassa oleviin yhteiskuntaryhmiin, minkä myös tutkimukset vahvistavat. Näissä ryhmissä syrjäytyminen on niin laaja-alaista, ettei elämänlaatua eikä sosiaalisia mahdollisuuksia ole eikä niillä ole enää merkitystä.

5.5 Poliittiset suositukset

5.5.1 On olemassa suuri vaara, että EU:ssa vallitseva romanikysymyksiin liittyvä myönteinen ilmapiiri jää hyödyntämättä ja että uusi, seurauksiltaan vakava tilanteen heikkeneminen peittää sen alleen. Sen vuoksi komitea pitää erityisen tärkeänä, että julkisia politiikkoja seurataan ja tarkastellaan jatkuvasti uudelleen romanien kansallisten integrointistrategioiden näkökulmasta, jotta niiden mahdolliset kielteiset tai jopa haitalliset vaikutukset eivät olisi strategioiden toivuttuja hyötyjä suurempia. On syytä ottaa käyttöön tehokkaita politiikkojen koordinoinnin ja uudistamisen menettelyjä.

5.5.2 Romanien kansallisten integrointistrategioiden tarkastelu osoittaa, että yhtäältä on ilmoitettu, että on poliittista tahtoa lopettaa romanien syrjintä ja sosiaalinen syrjäytyminen, mutta toisaalta käytössä olevat välineet, resurssit ja mekanismit ovat puutteellisia. Komitea suosittaa, että torjutaan nykyistä määrätietoisemmin aiheen hyväksikäyttöä poliittisiin tarkoituksiin.

5.6 Julkinen syrjinnänvastainen politiikka ja siitä tiedottaminen

5.6.1 Komitean mielestä on olennaisen tärkeää, että romanien kansallisten integrointistrategioiden visio perustuu aina oikeuksiin, jolloin taataan se, että kaikki jäsenvaltioiden kansalaiset voivat nauttia täysimääräisesti samoista perustavanlaatuisista, unionin lainsäädännöllä sekä kansainvälisillä sopimuksilla ja yleissopimuksilla taatuista ihmisoikeuksista.

5.6.2 On syytä asettaa etusijalle syrjinnän torjuminen yhteiskuntaelämän kaikilla osa-alueilla. Komitea katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden syrjinnänvastaisten politiikkojen tulisi vieläkin laajemmin mahdollistaa se, että syrjintätapaukset tulisivat ilmi ja että niistä rangaistaisiin eurooppalaisten oikeusperinteiden mukaisesti.

5.6.3 On tarpeen puolustaa maahanmuuttajaromanien ihmisoikeuksia ja mahdollistaa niiden täysimääräinen toteutuminen. Niihin tulee kuulua myös oikeus asianmukaiseen koulutukseen ja terveydenhuoltoon. Häätöpolitiikan sijasta tulisi toteuttaa mahdollisimman tasapainoista kotouttamispolitiikkaa unionin jäsenvaltioista kotoisin olevien maahanmuuttajaromanien (unionin kansalaisten) hyväksi.

5.6.4 Erityisesti on pyrittävä siihen, että romanit olisivat esillä tiedotusvälineissä, koulumaailmassa ja muilla julkisen elämän aloilla ja että tästä tulisi yleinen käytäntö. On käynnistettävä ohjelmia, joilla romanien historiaa ja kulttuuria tehdään tunnetuksi ja saadaan ihmiset samalla tietoisiksi syrjinnän ja syrjäytymisen ongelmista. On tärkeää, että romanit itse osallistuvat tähän yhteiskunnan valistamisprosessiin.

5.6.5 On syytä selvittää johdonmukaisesti kaikki rasismi- ja muukalaisvihatapaukset ja tapauksen sitä vaatiessa määrätä niistä oikeudelliset seuraamukset. Tämän vuoksi mielipiteen muokkaajilla ja etenkin politiikan ja tiedotusvälineiden vaikutusvaltaisilla edustajilla on erityisvastuu.

5.6.6 On huolehdittava siitä, että romaneja ei leimata rikollisiksi etnisenä ryhmänä, ja vältettävä sitä, että heidät yhdistetään kielteisiin yhteiskunnallisiin ilmiöihin (rikollisuus, muu yhteiskunnan yleisten normien vastainen käytös jne.). Tällaisesta asenteesta tulisi pyrkiä pääsemään eroon. Tämä tulee varmistaa erityisesti rikosoikeusjärjestelmässä ja tiedotusvälineissä.

5.6.7 ETSK vahvistaa, että on tarpeen yleistää myönteistä lähestymistapaa, joka koskee romanien yhteiskunnallista tilannetta. Komitea suosittaa, että EU:n toimielimet ja niiden verkostot välttävät romanien ja romaniyhteisön esittämistä pelkästään yhteiskunnallisten ongelmien valossa ja ongelmien aiheuttajina ja pikemminkin tuovat Euroopassa esiin romaneja ja romaniyhteisöjä, jotka voivat hyvin ja jotka toimivat romanien sosiaalisen nousun ja integroitumisen esimerkkinä ja tuovat romaneja esiin myönteisessä valossa.

5.6.8 Integroimispolitiikkojen toteuttamisen ratkaiseva edellytys on, että yksilöillä on voimaa, välineet ja vaikutusvalta määrätä omasta kohtalostaan. Sen vuoksi politiikan kokonaisuudessaan samoin kuin sen yksittäisten toiminta-alojen on autettava kohderyhmää kehittämään kykyään päättää omasta elämästään oikeusvaltion asettamien rajoitusten puitteissa ja varmistettava, että yhteiskunnan enemmistöllä on kyky hyväksyä tämä yhteisten etujen vuoksi.

5.7 Osallistuminen

5.7.1 Komitea korostaa, että kansalaisyhteiskunnalla ei saa olla romanien kansallisia integrointistrategioita koskevan prosessin passiivisen koristeen roolia, vaan sen tulee olla aktiivinen toimija.

5.7.2 Komitea kannattaa Euroopan komission suunnitteleman romanien kansallisten yhteyspisteiden verkoston perustamista, mutta korostaa, että perustaminen on mielekästä vain, jos yhteyspisteillä on tarkoituksenmukaiset oikeudet ja riittävät – erityisesti taloudelliset – resurssit. Yhteyspisteiden toiminnan tulee joka tapauksessa perustua tiiviiseen ja institutionalisoituun yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa.

5.7.3 Romaniväestön osallistamista käsittelevän unionin foorumin tulee osallistua strategisten ohjelmien arviointiin. Sen vuoksi foorumin toimintaa tulee vahvistaa.

5.7.4 Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan, johon romanien organisaatiot ja eturyhmät kuuluvat, tulee osallistua täysimääräisesti kaikkiin romanien kansallisia integrointistrategioita koskeviin prosesseihin (suunnittelu, täytäntöönpano, seuranta ja arviointi) paitsi valtiotasolla myös alue- ja paikallistasolla. Tätä lähestymistapaa tulee noudattaa päätöksentekoprosessin kaikilla tasoilla, ja on määritettävä prosessin toimintatavat, neuvotteluelimet, avoimuuden takaavat menettelysäännöt, välineet ja resurssit.

5.7.5 Komitea korostaa, että on syytä alkaa noudattaa politiikkaa, jolla helpotetaan itseänsä jonkin romaniyhteisön jäsenenä pitävien yhteiskunnallista sitoutumista ja joka edistää heidän yhteiskunnallista integroitumistaan. Sen vuoksi on syytä myös ottaa käyttöön tukijärjestely.

5.8 Seuranta ja arviointi

5.8.1 Kun otetaan huomioon, että seuranta ja arviointi eivät yleensä sisälly romanien kansallisiin integrointistrategioihin tai niillä on vain vähäinen rooli, komitea suosittaa, että kukin jäsenvaltio täydentää tältä osin omaa ohjelmaansa ja määrittelee vastuussa olevat organisatoriset toimijat ja institutionaaliset prosessit, näitä tavoitteita koskevat indikaattorit, arviointimenetelmän, tietolähteet jne.

5.8.2 Romanien kansallisia integrointistrategioita on myös tarkasteltava uudelleen ja seurattava jatkuvasti sen selvittämiseksi, toteuttavatko ne kokonaisvaltaisia ja johdonmukaisia politiikkoja puitestrategian viidellä tärkeimmällä toiminta-alalla, korjaavatko ne nykyisten puitteiden puutteita ja takaavatko ne asianmukaiset toimintaohjelmat sekä niihin liittyvät rahoitusvälineet.

5.8.3 Jäsenvaltioiden tulee varmistaa, että romanien kansalliset integrointistrategiat ovat johdonmukaisia kansallisten, alueellisten ja paikallisten kehityspolitiikkojen kanssa ja että on mahdollista lieventää tai poistaa näiden politiikkojen kielteisiä vaikutuksia romanien kansallisten integrointistrategioiden tavoitteisiin.

5.8.4 Komitea suosittaa, että komissio perustaa jokaiseen jäsenvaltioon riippumattomien asiantuntijoiden verkoston, jotta romanien kansallisia integrointistrategioita voidaan arvioida perustellusti. Lisäksi komitea suosittaa, että jäsenvaltiot myöntävät resursseja, myös toimintaohjelmissa, unionin seurantaan ja kansalaisyhteiskunnan toteuttamaan (riippumattomaan) arviointiin. On välttämätöntä sisällyttää "seuranta ja arviointi" ohjelmien rahoitukseen.

5.8.5 Komitea suosittaa, että Eurostatin toteuttaman koordinoinnin lisäksi jäsenvaltioiden tilastokeskusten asiantuntijat laativat indikaattoreita, joita tarvitaan romaneita koskevien strategioiden näyttöön perustuvaan seurantaan, sekä yhtenäisen tilastollisen menetelmän näiden indikaattorien määrittelemiseksi.

5.9 Resurssit

5.9.1 Komitea korostaa, että tulee varata omiin budjettikohtiinsa resurssit, jotka vastaavat poliittisissa asiakirjoissa hyväksyttyjä tavoitteita.

5.9.2 Kriisi vaikuttaa ennen kaikkea heikoimmassa asemassa oleviin. Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan tehdä muutoksia resurssipolitiikkaan sekä mukauttaa painopistealoja tilanteen mukaan. Näistä mukautuksista täytyy kuitenkin päättää avoimesti sellaisessa päätöksentekoprosessissa, joka takaa yhteisymmärryksen asianomaisten kanssa.

Bryssel 14. marraskuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) ETSK:n 16. kesäkuuta 2011 aiheesta "Romanien sosiaalisen autonomian ja integraation lisääminen Euroopassa" antama lausunto (EUVL C 248, 25.8.2011, s. 16–21).

(2) COM(2011) 173 final.

(3) Romaniväestön osallistamista koskevat kymmenen yhteistä perusperiaatetta esiteltiin asiaa käsittelevän foorumin ensimmäisessä kokouksessa 24. huhtikuuta 2009. Mainittakoon erityisesti "nimenomainen, mutta ei poissulkeva kohdentaminen", "kulttuurienvälinen lähestymistapa" ja "tavoitteena osallistuminen vallitsevaan yhteiskuntaan".

(4) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/fi/lsa/122366.pdf.

(5) Neuvoston päätelmät: EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien integraatiota edistäville kansallisille strategioille.

(6) EUVL C 248, 25.8.2011, s. 16–21.

(7) Review of EU Framework NRIS (Romanien kansallisten integrointistrategioita koskevien EU:n puitteiden uudelleentarkastelu), OSI, 2012, http://www.soros.org/sites/default/files/roma-integration-strategies-20120221.pdf.

(8) "Romanien integraatiota edistävät kansalliset strategiat: EU:n puitekehyksen täytäntöönpano alulle" (COM(2012) 226); SWD(2012) 133, 21. toukokuuta 2012.

(9) "– – jäsenvaltiot pyrkivät muodostamaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan romanien integrointiin. Kansallisella tasolla on kuitenkin vielä paljon tehtävää. Romanien sosiaalinen ja taloudellinen integrointi on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Niiden on vastuunsa kantaakseen tehostettava toimiaan päättämällä konkreettisemmista toimenpiteistä, tarkoista tavoitteista mitattavin tuloksin, selkeästi korvamerkitystä kansallisesta rahoituksesta ja tehokkaasta kansallisesta seuranta- ja arviointijärjestelmästä."

(10) "Analysis of National Roma Integration Strategies" (Analyysi romanien kansallisista integrointistrategioista), ERPC, maaliskuu 2012.

(11) "– – suuri valtaosa vastaajista eri jäsenvaltioissa kertoo, että romanien kansalliset integrointistrategiat eivät ole tarpeeksi avoimia. Useimmissa tapauksissa osapuolten ja etenkin romanien osallistuminen ei ole edelleenkään selkeää kansallisten integrointistrategioiden täytäntöönpanon osalta."

(12) Tutkimus romanien ja/tai valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden osallistumisesta ja panoksesta romanien kansallisten integrointistrategioiden laatimiseen ja hyväksymiseen. Kontra Ltd., Budapest 2012. Käsikirjoitus.

(13) Noin 800:lle lähetetyt pyynnöt tavoittivat "lumivyöryilmiön" ansiosta noin 2 000 vastaajaa. Tutkimuksen tekijät pyysivät kolme kertaa näiden organisaatioiden näkemystä.

(14) Molemmissa tapauksissa saatiin yhteensä 78 vastauslomaketta. Vastauksia saatiin kaikista jäsenvaltioista, mutta niitä tarkasteltaessa huomattiin melko suuria eroja jäsenvaltioiden välillä. Yleisenä suuntauksena havaittiin, että vastauksia saatiin enemmän maista, joissa on huomattava romaniväestö.

(15) Analyyttisten kriteerien avulla arvioitiin tyytyväisyyttä ensinnäkin strategioiden olennaisten osa-alueiden sisältöön ja toiseksi strategian laatimisprosessin avoimuuteen ja eri osallistumismahdollisuuksiin.

(16) Kysymyksestä riippuen keskiarvo on 1,6:n ja 2,7:n välillä.