Covid-19-pandemian vaikutus yhteiskuntiin kaikkialla maailmassa on valtava terveydenhuoltojärjestelmistä aina vakaviin maailmanlaajuisiin sosiaalisiin ja taloudellisiin seurauksiin asti. EU:n toimintastrategian olisi oltava kokonaisvaltainen, johdonmukainen ja integroitu, ja sillä on voitava vastata sekä kansanterveydellisiin että sosioekonomisiin haasteisiin. Vähiten kehittyneet maat ovat covid-19-kriisissä kaikkein haavoittuvimpia, koska niiden heikkojen terveydenhuoltojärjestelmien resilienssi on puutteellinen ja niillä on monitahoisia sosioekonomisia ja hallintoon liittyviä ongelmia. Jo nyt on selvää, että covid-19 vaikuttaa merkittävästi EU:n kumppanimaiden talous- ja makrotalousjärjestelmiin. Hallitusten haasteena on säilyttää makrotalouden vakaus ja julkisen talouden liikkumavara, jotta ne voivat suojella kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä, yrityksiä ja työntekijöitä ja turvata perussosiaalipalvelut.

Pandemian seurauksena talouskasvun ennustetaan supistuvan voimakkaasti. Jäsenvaltioiden ja EU:n kumppanimaiden kriisin johdosta toteuttamat toimenpiteet ovat häirinneet vakavalla tavalla toimitusketjuja ja tuotantoa ja johtaneet henkilöstökatoon työpaikoilla. Lisäksi monien palvelujen tarjoaminen on käynyt mahdottomaksi tai vaikeaksi. Samaan aikaan kuluttajakysyntä on laskenut. Toimenpiteet ovat jo johtaneet tai johtavat monien yritysten taloudellisen tilanteen vakavaan heikkenemiseen.

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

(1)Covid-19-pandemian vaikutus yhteiskuntiin kaikkialla maailmassa on valtava terveydenhuoltojärjestelmistä aina vakaviin maailmanlaajuisiin sosiaalisiin ja taloudellisiin seurauksiin asti. EU:n toimintastrategian olisi oltava kokonaisvaltainen, johdonmukainen ja integroitu, ja sillä on voitava vastata sekä kansanterveydellisiin että sosioekonomisiin haasteisiin niin EU:n sisällä kuin yhteistyössä sen kumppanimaiden kanssa varsinkin Afrikassa, Euroopan naapurialueilla sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 231/2014 liitteessä I luetelluissa Länsi-Balkanilla sijaitsevissa edunsaajamaissa tai -kohteissa. Covid-19-pandemia vaikuttaa merkittävästi EU:n kumppanimaiden talous- ja makrotalousjärjestelmiin. Hallitusten haasteena on säilyttää makrotalouden vakaus ja julkisen talouden liikkumavara, jotta ne voivat suojella kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä, yrityksiä ja työntekijöitä ja turvata terveydenhuollon ja sosiaalialan peruspalvelut. On odotettavissa, että varsinkin pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä loppuu maksuvalmius ja käyttöpääoma, mikä on omiaan vaarantamaan miljoonat työpaikat. Rahoituksen saamisesta paikallisessa valuutassa tulee todennäköisesti entistäkin vaikeampaa, ja valuuttojen heikkeneminen lisää entisestään kovalla valuutalla rahoittamisen riskiä. Samat ongelmat vaikuttavat uusiutuvaan energiaan ja muuhun infrastruktuuriin liittyviin hankkeisiin, jotka rahoitetaan maksutuloilla.

(2)Kolmansien maiden on toteutettava toimenpiteitä covid-19-pandemian torjumiseksi. Näiden toimenpiteiden ja niiden seurausten lisäksi sosioekonomista tilannetta Länsi-Balkanilla pahentavat entisestään samat haasteet, joita EU:llekin aiheutuu kyseisten maiden läheisyydestä ja keskinäisestä riippuvuudesta EU:n talouden kanssa sekä niiden taloudellisista ja sosiaalisista kytköksistä EU:hun. Sen vuoksi Euroopan kestävän kehityksen rahaston soveltamisala olisi ulotettava koskemaan Länsi-Balkania, jotta alueen maita ja kohteita voidaan auttaa sosioekonomisessa elpymisessä ja selviytymiskyvyn kehittämisessä kestävällä tavalla, toimitusketjujen toiminnan palauttamisessa ja makrotalouden vakauden ylläpitämisessä.

(3)Komissiolla on käytössään tehokas väline investointiriskien lieventämiseksi: vuonna 2017 perustetun Euroopan ulkoisen investointiohjelman rahoituskanavana toimiva Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR). Kyseinen väline kattaa tällä hetkellä Euroopan naapurialueet ja Saharan eteläpuolisen Afrikan, ja sitä käytetään yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten sekä jäsenvaltioiden kehitysvirastojen ja rahoituslaitosten kanssa. Maailmanlaajuisesti tarkasteltuna EKKR on yksi mittavimmista takausohjelmista, jolla tuetaan yksityisen sektorin investointeja kehitykseen.

(4)Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen 137 artiklan 2 kohdassa määrätään, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevat hankkeet voivat osallistua ainoastaan sellaisiin rahoitustoimiin, joille on myönnetty takaus unionin talousarviosta Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR) puitteissa, edellyttäen että ne yhteisöt ja elimet, mukaan lukien EIP ja Euroopan investointirahasto (EIR), tai ne henkilöt, joille osa kyseisten toimien toteuttamisesta on uskottu, ovat hyväksyneet kyseiset rahoitustoimet ennen erosopimuksen voimaantulopäivää. Lisäksi erosopimuksen 143 artiklan 1 kohdassa rajoitetaan Yhdistyneen kuningaskunnan vastuu sen osuudesta unionin ehdollisista veloista niihin ehdollisiin velkoihin, jotka johtuvat rahoitustoimista, joista unioni on päättänyt ennen erosopimuksen voimaantulopäivää. Kaikki tästä asetuksesta aiheutuvat mahdolliset unionin ehdolliset velat syntyvät Yhdistyneen kuningaskunnan eroamispäivän jälkeen. Sen vuoksi tätä asetusta ei pitäisi soveltaa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

(5)Sen vuoksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2017/1601 olisi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) 2017/1601 seuraavasti:

1)Korvataan 2 artiklan 4 alakohta seuraavasti:

”4) ’kumppanimaalla’ maata, joka on allekirjoittanut AKT–EU-kumppanuussopimuksen, maata, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 232/2014 liitteessä I olevaan luetteloon, maata, joka voi saada rahoitusta maantieteelliseen yhteistyöhön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 233/2014 mukaisesti, tai Länsi-Balkanilla sijaitsevaa edunsaajaa, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 231/2014* liitteessä I olevaan luetteloon;

______________

*Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 231/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II) perustamisesta (EUVL L 77, 15.3.2014, s. 11).”

2)Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a) Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti: