ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.1

Vuonna 2012 tiemaksuja perittiin raskailta ajoneuvoilta 20 jäsenvaltiossa ja yksityisajoneuvoilta 12 jäsenvaltiossa. Maksullisten tieosuuksien verkosto käsitti noin 72 000 kilometriä, joista 60 prosenttia oli varustettu sähköisillä tiemaksunkeruujärjestelmillä, joita on otettu valtakunnallisella tai paikallisella tasolla käyttöön 1990-luvun alkupuolesta alkaen ja joihin on liittynyt yli 20 miljoonaa tienkäyttäjää. Erikoistuneet lyhyen kantaman tiedonsiirtojärjestelmät (DSRC) ovat sähköisessä tiemaksunkeruussa useimmiten käytetty ratkaisu. Kymmenen viime vuoden aikana on otettu käyttöön myös uusia, esimerkiksi satelliittipohjaisia tekniikoita. Tämän seurauksena Euroopan unionissa on rinnakkain erilaisia ja useimmissa tapauksissa yhteentoimimattomia tekniikoita.
3.1

Mikäli asetukseen (EU) N:o 421/2014 ei tehdä muutoksia, seurauksena on, että ilmailutoimintaa koskevassa EU:n päästökauppajärjestelmässä palataan alkuperäiseen soveltamisalaan, joka kattaa siis kaikki kansainväliset lennot, jotka saapuvat ETA:ssa sijaitseville lentoasemille tai lähtevät niiltä. Tämä tarkoittaisi, että ilma-alusten käyttäjien olisi toimitettava päästöoikeuksia kaikkien kolmansista maista saapuvien tai niihin lähtevien lentojen päästöistä 30. huhtikuuta 2018 mennessä (13). Kuten edellä (14) on todettu, asetuksen (EU) N:o 421/2014 täytäntöönpano keskeytettiin siihen asti, että saataisiin arvioitua ICAO:n vuoden 2016 yleiskokouksen tulokset. Komissio tulee arviossaan (15) siihen tulokseen, että ICAO:n päätöslauselma maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen periaatteista vastaa EU:n kunnianhimoisia tavoitteita ja politiikkoja. Näin ollen asetuksen (EU) N:o 421/2014 tekstiä on muutettava uudelleen, jotta vältetään tilanne, jossa EU-väline pannaan täytäntöön siitä huolimatta, että EU on saavuttanut yhteisymmärryksen maailmanlaajuisesta markkinaperusteisesta toimenpiteestä. Komission ehdotus perustuu seuraaviin näkökohtiin:
1.4

Komitea katsoo, että erityisesti ehdotusten olennainen tarkoitus eli riskien supistaminen mahdollistaa jatkuvan edistymisen paitsi pankkiunionin rakennustyössä myös eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän – pankkiunionin kolmannen pilarin – pystyttämisessä. Tämä on sitäkin tärkeämpää, koska täysi pankkiunioni on yksi talous- ja rahaliiton (EMU) kulmakivistä ja koska EMU:n toteuttamista on syytä jatkaa viivyttelemättä. Ehdotuksia on kuitenkin hyödyllistä mukauttaa tietyiltä osin, kun pyrkimyksenä on pääomamarkkinaunionin perustaminen.
3.10

Poliittisen koordinoinnin ja tehostamisen tarve on ilmeinen, mutta strategia herättää myös kysymyksiä. Vaikuttaa siltä, että muuttoliikeagendasta on muodostumassa kaikenkattava toimintapolitiikka, jonka toteuttaminen ja tavoitteisiin pyrkiminen ohittavat muut toimintapolitiikat. Tämä voi heikentää muita politiikanaloja, vaikka niistä kaikilla on perustellut tavoitteet ja soveltamisala. Naapuruuspolitiikan tulisi tuoda vakautta ja hyvinvointia EU:n rajoille, ja muuttoliikkeen saama suhteettoman suuri huomio voi jättää varjoonsa muut tärkeät asiat. Myös kehityspolitiikalla on laaja-alaisia tavoitteita, kuten helpotuksen tuominen haavoittuville yhteisöille ja kymmenten miljoonien ihmisten taloudellisten ja yhteiskunnallisten tulevaisuudennäkymien parantaminen. Kauppapolitiikassa on myös merkittävä kehitysulottuvuus, ja se tuo uusia mahdollisuuksia sekä EU:n että kolmansien maiden kansalaisille.
3.6

ETSK on jo aiemmin todennut, että aggressiivinen verosuunnittelu rapauttaa jäsenvaltioiden veropohjaa vuosittain 50–70 miljardin euron verran (11). Verokohtelun eroavuuksien osuus tästä on merkittävä, ja eroavuuksilla on huomattava kielteinen vaikutus verotuloihin sekä kilpailuun, oikeudenmukaisuuteen ja avoimuuteen. Vaikka verokohtelun eroavuuksien vaikutuksista on vaikea tehdä tarkkaa taloudellista analyysia, kuten myös OECD on todennut, ETSK arvelee, että direktiivin hyväksyminen tulee lisäämään yhteisöveron määrää merkittävästi kaikissa jäsenvaltioissa.
5.1

ETSK yhtyy Euroopan komission näkemykseen siitä, että henkilötietojen suoja on sovitettava yhteen niiden vaatimusten kanssa, jotka koskevat toimivaltaisille kansallisille viranomaisille näiden pyynnöstä toimitettavien tietojen saatavuuden rajoittamista (tietojen vaihtamisessa käytettävä mekanismi, jota käytetään hätätilanteessa tai onnettomuuden jälkeen, on SafeSeaNet-järjestelmä, sellaisena kuin se on määritelty direktiivissä 2002/59/EY). Kansallisen keskitetyn palvelupisteen lailla SafeSeaNet perustuu henkilötietojen suojaa koskevaan unionin lainsäädäntöön, ja se pitää sisällään selkeästi määritellyt tietoturvallisuutta ja tietoihin pääsyä koskevat oikeudet. ETSK suosittaa, että ehdotetussa direktiivissä määriteltäisiin tarkemmin tietojen säilytysaika.
4.5

Harkituissa, uusien LNG-terminaalien ja rajatylittävien siirtoyhteyksien rakentamista EU:n voimavaroin tukevissa toimissa tulisi ottaa ensisijaisesti huomioon nykyisin eristyksissä olevat ja yhdestä ainoasta toimittajasta riippuvaiset alueet. Tällä tavoin investointeja edistämällä varmistettaisiin, että useilla kaasuntoimittajilla on yhtäläiset mahdollisuudet päästä näille alueille, vapaan ja terveen kilpailun periaatteiden mukaisesti. Tässä yhteydessä on erityisen tärkeää lisätä yhteenliitäntöjä, jotta helpotetaan kaasua koskevaa kaupankäyntiä jäsenvaltioiden kotimarkkinoiden välillä eritoten alueilla, missä toimitusvarmuus on nykyään puutteellinen.
2.9

Komissio arvioi, että noin 6 000 yrityksen on laadittava maakohtainen kertomus sen vuoksi, että ne harjoittavat toimintaa Euroopan unionissa. Näistä noin 2 000 yrityksellä on päätoimipaikka EU:ssa. Se on vain murto-osa yhteensä 7,5 miljoonasta eurooppalaisesta yrityksestä.
1.6

Päätöksentekoprosessin on oltava mahdollisimman sujuva ja tarkoituksenmukainen. Mikään prosessin perusteltavuuden varmistamiseksi perustettu elin tai suodatusmekanismi ei saa puuttua poliittiseen päätöksentekoon, jonka on oltava riippumatonta. Päätöksentekoprosessin byrokratisoitumista on siksi torjuttava.
9.6

Innovaatiorahasto on arvokas väline, mutta sillä ei saisi vähentää hiilivuotoon liittyvälle suojelulle saatavilla olevan ilmaisjaon määrää. Uudessa taloudessa, jossa teräs on olennaisen tärkeä osa, on luotava kestäviä työpaikkoja. Oikeudenmukaisessa siirtymisessä on taattava, että työntekijöille, joihin siirtyminen vaikuttaa, luodaan tilaisuuksia löytää työtä laajentuvilla sektoreilla ja varmistetaan samalla työolot ja ammattiyhdistysoikeudet.
1.4

Tarkasteltavat lainsäädäntömuutokset ovat osa laajempaa hanketta, jonka toteuttaminen kansainvälisten suhteiden nykytilassa on vaikeaa. Tavoitteena on vastata yhdenlaiseen uhkaan, joka on luonteeltaan sellainen, että se horjuttaa Euroopan demokraattisten järjestelmien perustaa. Terroritekojen perimmäisenä pyrkimyksenä on levittää pelkoa, jakaa yleistä mielipidettä, ylläpitää tiettyihin väestönosiin kohdistuvia stereotypioita, horjuttaa julkisen vallan tasapainoa ja vahvistaa autoritaarisia valtatahoja edustuksellisen demokratian tahojen sijaan. Näitä päämääriä on torjuttava päättäväisesti ja selvänäköisesti. Komitea katsoo, että eurooppalaisilla on oikeus elää sekä turvallisesti että vapaasti.
8.4.3

Euroopan investointiohjelma, joka on askel oikeaan suuntaan ja jota on täydennettävä muilla toimenpiteillä, on saanut hyvän alun, sillä EIP:n mukaan vuonna 2015 tuettujen investointien kokonaisvolyymi oli 50 miljardia euroa, ja 71 000 pk-yritystä ja markkina-arvoltaan keskisuurta yritystä voi hyötyä ESIR-rahaston investointihankkeista. Jotta vuoteen 2017 mennessä saavutetaan 315 miljardin euron investointitavoite, on tarpeen — houkutella useampia institutionaalisia sijoittajia (EU:sta ja EU:n ulkopuolelta). Tähän mennessä vain yhdeksän jäsenvaltiota on lupautunut antamaan tukea, ja niiden joukossa ei ole yhtään niistä muutamista jäsenvaltioista, joilla on suurin tarve nykyaikaistaa taloutensa rakennetta. — levittää tietoa ESIR-rahaston tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista, sillä eräissä tapauksissa viranomaiset ja yksityisen sektorin investoijat eivät tunne niitä vielä riittävän hyvin.
3.8

Energian sisämarkkinoiden toteuttaminen edellyttää uutta energiansiirtoinfrastruktuuria, sähkölinjoja tai kaasuputkia. Ne ovat kalliita investointeja. Komissio on syystäkin tyytyväinen alalla saavutettuun edistykseen ja Kööpenhaminan foorumin perustamiseen. Foorumi onkin varmasti hyödyllinen ongelmien määrittämisessä, mutta se ei kuitenkaan sinällään ole ratkaisu. Jäsenvaltioiden välillä on tehty joitakin yhteistyösopimuksia: näitä ovat esimerkiksi Puolan ja Liettuan sekä Norjan ja Ruotsin väliset sopimukset. Tiedossa kuitenkin on, että eräät jäsenvaltiot olivat erimielisiä muun muassa Nord Stream -hankkeesta, jota kritisoitiin Puolassa, Baltian maissa ja Ruotsissa. Onkin huolehdittava siitä, ettei tehdä energiaunionin hengen kanssa ristiriidassa olevia investointipäätöksiä. Lisäksi tietyillä poliittisilla päätöksillä voi olla merkittävä vaikutus investointeihin, ja tästä syystä valinnat on tehtävä riittävän kaukonäköisesti ja niitä on punnittava tieteellisin ja teknisin perustein.
1.1

Parempi ja järkevä sääntely on kaikkien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden yhteinen tehtävä, jonka ensisijaisena tavoitteena on kohentaa unionin lainsäädännön laatua kansalaisten, yritysten, kuluttajien ja työntekijöiden eduksi. Parempi sääntely ei kuitenkaan korvaa poliittista päätöksentekoa, ja kyse on alati kehitettävästä prosessista. Paljon on jo saavutettu, mutta parannettavaa on edelleen.
1.1

EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet pohjautuvat melkoiseen määrään aiempaa lainsäädäntöä, joka on osittain saatettu puutteellisesti voimaan ja pantu tehottomasti täytäntöön. Energiaunionin toteuttaminen edellyttää kuitenkin vielä uusia säädöksiä ja erityisesti niiden tinkimätöntä täytäntöönpanoa. Vankalla hallintojärjestelmällä on ratkaisevan tärkeä merkitys. Lainsäädäntö on pelkkä alku – hallinto on avaintekijä tulosten aikaansaamiseksi. Politiikan toteuttamiseksi tarvitaan kaikkien sidosryhmien sitoutumista, osallistumista, panostusta ja hyvää tahtoa. Tehokkain hallintotapa on sellainen, jossa tavoitteiden määrittelemis- ja toteuttamismenetelmien sopimista pidetään kaikkien sidosryhmien yhteisenä hankkeena. Näin ollen ETSK suosittaa seuraavaa: — Hallintoprosessiin on yhdistettävä kaikki sidosryhmät käsittävä järjestelmällinen vuoropuhelu, mikäli tarkoituksena on vähentää sääntely- ja politiikkatoimien yhteiskunnallisia esteitä ja tukea kansalaisten käyttäytymisen ja asenteiden muuttumista. — EU:n lainsäädäntäelinten olisi energiaunionin kehittämisen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan tähtäävien EU:n toimien rinnalla ja niiden tukemiseksi osoitettava selkeää poliittista johtajuutta ja ryhdyttävä käymään kattavaa vuoropuhelua asianomaisten sidosryhmien kanssa ja ilmaistava sitoutuvansa energia-alan siirtymään liittyviin (esimerkiksi ilmastoa, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja turvallisuutta koskeviin) kysymyksiin. — ETSK kannustaa vuoropuheluun työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta taataan energiasiirtymä, jossa otetaan huomioon ympäristöä koskeva ulottuvuus ja sosiaaliset huolenaiheet. — Tämän olisi tapahduttava ensisijaisesti sellaisen riippumattoman ja luotettavan eurooppalaisen energiavuoropuhelun muodossa, jossa kaikki sidosryhmät ovat tasapuolisesti edustettuina ja jossa ne voivat vaihtaa tietoja, esittää näkemyksiään, vaikuttaa politiikan muotoiluun energia-asioissa ja siten osallistua aktiivisesti energiasiirtymään. — Komitea kehottaa erityisesti neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään energiaunionipaketin käsittelyn yhteydessä toimenpiteiden joukkoon toimet, joita tämän lausunnon tekstijaksossa 6 esitetään hallintoprosessia tukevan eurooppalaisen energiavuoropuhelun toteuttamiseksi. — Vuoropuhelua olisi käytävä sellaisen vartavastisen järjestelmän puitteissa, joka mahdollistaa kaikkien sidosryhmien osallistumisen.
4.4.1

Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistamisen on vauhditettava EU:n etuja ja arvoja koskevan viestinnän parantamista sekä EU:ssa että sen kumppanimaissa. Tämä on erityisen tärkeää, koska terroristiryhmien ja Venäjän lähettämä propaganda on lisääntymässä (17). EU:n on osoitettava ENP-maiden kansalaisille selkeästi, että politiikka on tarkoitettu kansalaisia sekä heidän turvallisuuttaan ja hyvinvointiaan varten. Tämä edellyttää uusien välineiden luomista paikallisviranomaisten, tiedotusvälineiden ja kansalaisjärjestöjen saavuttamiseksi.
2.4

Euroopan komissio on julkaissut seuraavat paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden toteuttamista koskevat, Leader-menetelmästä saatuihin kokemuksiin pohjautuvat asiakirjat: European Structural and Investment Funds, Guidance for Member States and Programme Authorities, Guidance for Beneficiaries – Guidance on Community-Led Local Development for Local Actors (5) ja Guidance on Community-led Local Development in European Structural and Investment Funds (6).
3.3

Monilla muilla kuin maataloustuotteilla eri puolilla EU:ta on vahvat maantieteelliset tunnuspiirteet ja maine, joita käytetään yleisesti väärin ja jäljennetään säännöllisesti. Vaikka osa yrityksistä on pärjännyt kriisissä paremmin kuin muut, tavaramerkkien väärinkäyttö, väärentäminen ja jäljentäminen on lisääntynyt kriisin aiheuttamassa paineessa. Häikäilemättömät yritykset ovat yrittäneet tehdä nopeasti rahaa käyttämällä väärin laadukkaiden maantieteellistä merkintää kantavien tuotteiden nimeä ja mainetta, vaikka niillä ei ole mitään yhteyttä tuotteen alkuperään, lähtöpaikkaan, laatuun tai siihen liittyvään käsityötaitoon/tietotaitoon. Tämä aiheuttaa sääntöjä noudattaville toimijoille tulonmenetyksiä ja pienentää heidän markkinaosuuttaan, mistä saattaa koitua heille mainevahinkoa ja ylimääräisiä oikeudenkäyntikuluja. Muun muassa Bohemian Crystal, Savile Row Bespoke, Marmo di Carrara, Harris Tweed, Paška čipka, Schwarzwälder Kuckucksuhr, Ceramica Artistica e tradizionale di Vietri sul Mare, Stoke on Trent potteries, Brački kamen, Deruta ceramics ja Murano ovat tuotteita, joiden valmistajien jatkuvana haasteena on suojata tuotteitaan kampanjoiden avulla, rekisteröimällä tavaramerkkejä ja käynnistämällä oikeustoimia. Maantieteellisten merkintöjen suojan ulottaminen näihin tuotteisiin voisi auttaa välttymään näiltä alituisilta ja kalliilta puolustuksellisilta oikeustoimilta.
3.4

Kun on kyse aiheista, joihin liittyvät jäsenvaltioiden edustajien poliittiset intressit ovat niin merkittäviä, on olennaisen tärkeää, että kaikkien näiden politiikkojen kohteena olevien kolmansien maiden kansalaisten (paperittomat siirtolaiset mukaan luettuina) perusoikeudet ovat kaiken tulevan politiikan kulmakivi (5). Etusijalle on asetettava niiden ongelmien ratkaiseminen, jotka liittyvät EU:ssa työskentelevien miljoonien maahanmuuttajien elin- ja työolojen parantamiseen (6). ETSK pitää erityisen tärkeinä kysymyksiä, jotka liittyvät maahanmuuttopolitiikkojen sosiaali- ja työllisyyspoliittisiin vaikutuksiin, ja on tukenut lähestymistapaa, jossa analysoidaan työllisyyttä ja sitä, minkälaisia vaikutuksia maahanmuuttopolitiikoilla on työntekijöiden ja heidän perheidensä sosioekonomiseen syrjäytymiseen ja integroitumiseen (7).
3.1

Sininen kasvu, joka sisältää sekä perinteiset alat että kehittyvät ja nousevat alat, on monimutkainen ja kunnianhimoinen haaste, jota on lähestyttävä kokonaisvaltaisesti. Rannikkoalueita hyödynnettäessä on otettava huomioon kaikkien niitä hyödyntävien alojen intressit unohtamatta ympäristökysymyksiä. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota maankäyttöön ja merialueiden suunnitteluun, jotka vaikuttavat matkailutarjontaan. Ongelmia on lähestyttävä monialaisesta näkökulmasta, sillä ilman alueiden ja ympäristön suojelua ei voida kehittää rannikkomatkailua eikä muunlaistakaan matkailua. Uusiutuvien energialähteiden hyödyntäminen on tärkeää ja edellyttää intensiivistä tukea. Laitteistojen sijoittamiseen on kuitenkin kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta ne eivät estä merimatkailuun liittyvien toimintojen kehittämistä. On syytä välttää ydinvoimaloiden sijoittamista matkailukohteiden lähettyville. Rannikkoalueiden tasapainoa on tarkasteltava dynaamisesti, sillä sääilmiöt ja ihmisen toiminta aiheuttavat jatkuvia muutoksia. Luonnonvarat muodostavat talouksien perustan, ja ne on nähtävä innovoinnin ohella älykkään ja sosiaalisesti osallistavan kasvun tukipilareina.
—

Tietyt henkilönsuojainluokat on jätetty soveltamisalan ulkopuolelle ilman kunnollisia perusteita (samaa suojainta on pidetty soveltamisalaan kuuluvana henkilönsuojaimena kun se on ollut ammattilaiskäytössä – esimerkiksi astianpesukäsineet ravintolassa – ja soveltamisalaan kuulumattomana kun se on ollut yksityiskäytössä).
4.12

ETSK on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa pannaan perustellusti painoa käytäviin liittyvien toimien koordinoinnille rautateiden tavaraliikennekäytävien (asetus (EU) N:o 913/2010), sisävesiliikennettä koskevan NAIADES II -ohjelman (COM(2013) 623 final), satamien toiminnan tehostamiseen tähtäävän satama-aloitteen (COM(2013) 295 final) ja kestävän kehityksen hankkeiden kanssa. Näin voidaan välttää toiminnan päällekkäisyyttä ja luoda synergiaa. ETSK pahoittelee kuitenkin, ettei koordinointia varten ole olemassa järjestelmää eikä oikeusperustaa, lukuun ottamatta suuntaviivoista annetussa asetuksessa säädettyä velvoitetta ydinverkkokäytävien ja rautateiden tavaraliikennekäytävien yhteistyöstä. Asetuksen mukaan asianomaisten rautatiekäytävien tulisi myös olla edustettuina käytäväfoorumissa. ETSK pohtii, eikö olisi tarkoituksenmukaista varmistaa, että käytäväfoorumissa ovat edustettuina ainakin sellaiset muut hankkeet tai hankkeita sisältävät ohjelmat, joilla on merkitystä kunkin käytävän kannalta. Yksi esimerkki tällaisista hankkeista on Swiftly Green. Se on vihreän liikennekäytävän luomiseen tähtäävä rajatylittävä hanke, jonka maantieteellinen ulottuvuus tekee siitä merkityksellisen Pohjoismaiden ja Välimeren alueen välisen ydinverkkokäytävän kannalta. Koska merten moottoriteitä pidetään tiedonannossa tärkeinä, sama periaate voisi päteä myös käynnissä oleviin merten moottoritiehankkeisiin, jotka liittyvät johonkin tiettyyn käytävään. ETSK pitää joka tapauksessa kiinni siitä, että jo tehty työ on otettava huomioon ja olemassa olevaa infrastruktuuria on hyödynnettävä mahdollisimman paljon.
2.2

EU:n tuolloiset 15 jäsenvaltiota sitoutuivat Kioton pöytäkirjassa vähentämään yhteenlaskettuja päästöjään 8 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuosiin 2008–2012 mennessä, ja tämä tavoite on todennäköisesti ylitettykin. EU:hun vuoden 2004 jälkeen liittyneillä jäsenvaltioilla on myös Kioton pöytäkirjaan perustuvia, viiden, kuuden tai kahdeksan prosentin vähennystavoitteita, ja tämänhetkinen kehitys on viemässä kohti niiden saavuttamista tai ylittymistä. EU on sitoutunut yksipuolisesti vähentämään vuoteen 2020 mennessä 28 jäsenvaltion yhteenlaskettuja kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosenttia vuoden 1990 tasoista.
2.3.5

Uuselintarvikkeen määritelmää koskevat nykyiset yleiset perusteet säilytetään ennallaan: ”a) kaikki elintarvikkeet, joita ei käytetty unionissa merkittävässä määrin ihmisravinnoksi ennen 15 päivää toukokuuta 1997 ja joihin sisältyvät erityisesti seuraavat: i) elintarvikkeet, joihin sovelletaan uutta tuotantomenetelmää, jota ei ole käytetty unionissa elintarviketuotannossa ennen 15 päivää toukokuuta 1997, jos tämä tuotantomenetelmä aiheuttaa elintarvikkeen koostumuksessa tai rakenteessa merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat sen ravintoarvoon, käyttäytymiseen aineenvaihdunnassa tai ei-toivottujen aineiden pitoisuuksiin ii) elintarvikkeet, jotka sisältävät asetuksen (EU) N:o 1169/2011 2 artiklan 2 kohdan t alakohdassa määriteltyjä valmistettuja nanomateriaaleja tai koostuvat niistä iii) vitamiinit, kivennäisaineet ja muut aineet, joita käytetään direktiivin 2002/46/EY, asetuksen (EY) N:o 1925/2006 tai asetuksen (EU) N:o 609/2013 mukaisesti, jos on sovellettu tämän kohdan i alakohdassa tarkoitettua uutta tuotantoprosessia tai tällaiset aineet sisältävät valmistettuja nanomateriaaleja tai koostuvat niistä iv) elintarvikkeet, joita käytettiin yksinomaisesti ravintolisissä unionissa ennen 15 päivää toukokuuta 1997, jos niitä on tarkoitus käyttää muissa elintarvikkeissa kuin direktiivin 2002/46/EY 2 artiklan a alakohdassa määritellyissä ravintolisissä.”
4.7

ETSK on vahvasti sitä mieltä ja on toistuvasti todennut, että tarjonnan sääntely on vain osa ratkaisua – eikä todennäköisesti yksinään johda hyödyllisiin tai mitattavissa oleviin tuloksiin. Enemmän huomiota on kiinnitettävä kysynnän ymmärtämiseen, ja on ehdotettava parempia tapoja varmistaa, että kysyntään voidaan vastata mahdollisimman pienin riskein. Riskejä ei tietenkään voida kokonaan täysin poistaa, mutta niitä voidaan pienentää merkittävästi. Tässä auttaisi parempi ja asianmukaisesti jaettu tieto.
5.4

Aiemmin antamissaan lausunnoissa (17) ETSK on myös esittänyt useita tärkeitä huomioita ja suosituksia, jotka koskevat monia meripolitiikkaan liittyviä ongelmia. Komitea on ottanut yksityiskohtaisesti kantaa yleisiin työllisyys- ja sosiaalipoliittisiin kysymyksiin merenkulkualan ammattien osalta. Se on myös ottanut kantaa erityiskysymyksiin, jotka koskevat yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, sertifiointia, rekrytointia ja meriturvallisuutta. Komitea on korostanut tarvetta houkutella nuoria merenkulkualan ammatteihin ja pitää heidät niissä sekä varmistaa korkea taitotiedon ja erikoistumisen taso Euroopan merenkulkualan ryhmittymissä.
7.4

Kansalliseen suvereniteettiin liittyviä ongelmia on käytetty syynä suojella nykyisiä monopoleja, tarkoituksena suojata sotilasinfrastruktuuria, sotilaallisia tavoitteita ja sotilaallisia operaatioita Euroopan ilmatilassa. Vaikka todellisia sotilaallisia tarpeita perustellusti suojataan yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa, tarkka rajanveto oikeutettujen tarpeiden ja kohtuuttoman kansallisten etujen suojelun välillä hämärtyy usein. Esimerkkejä delegoidusta ilmatilasta on olemassa, eivätkä ne ole aiheuttaneet todellisia suvereniteettiin liittyviä ongelmia. Ilmailualalla kansallisia avainlentoasemia on menestyksekkäästi yksityistetty ja siirretty myös rajatylittävään omistukseen. Ilmaliikenteen hallinta on perustaltaan infrastruktuuripalvelu. Euroopassa on monia esimerkkejä jo toteutetuista tai suunnitelluista keskeisten infrastruktuuripalveluiden rajatylittävistä yksityistämisistä energia-alalla – ydinenergian tuotannon herkkä ala mukaan lukien –, samoin kuin televiestintäalalla, vesihuollossa jne. Erään osittain yksityistetyn eurooppalaisen lennonvarmistuspalvelun tarjoajan yhtenä omistajana on itse asiassa ulkomainen intressitaho.