Komission ehdotus AK:n muutosehdotus

Energiatehokkuustodistukset Energiatehokkuustodistukset

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet rakennusten energiatehokkuuden sertifiointijärjestelmän perustamiseksi. Energiatehokkuustodistuksessa on esitettävä rakennuksen energiatehokkuus, joka ilmaistaan numeerisella primäärienergiankäytön indikaattorilla (kWh/m2/vuosi), ja vertailuarvoja, kuten energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, lähes nollaenergiarakennuksia koskevat vaatimukset ja päästöttömiä rakennuksia koskevat vaatimukset, jotta rakennuksen tai rakennuksen osan omistajat tai vuokralaiset voivat vertailla ja arvioida sen energiatehokkuutta. 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet rakennusten energiatehokkuuden sertifiointijärjestelmän perustamiseksi. Energiatehokkuustodistuksessa on esitettävä rakennuksen energiatehokkuus, joka ilmaistaan numeerisella primäärienergiankäytön indikaattorilla (kWh/m2/vuosi), ja vertailuarvoja, kuten energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, lähes nollaenergiarakennuksia koskevat vaatimukset ja päästöttömiä rakennuksia koskevat vaatimukset, jotta rakennuksen tai rakennuksen osan omistajat tai vuokralaiset voivat vertailla ja arvioida sen energiatehokkuutta.

2. Energiatehokkuustodistuksen on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 oltava liitteessä V olevan mallin mukainen. Siinä on täsmennettävä rakennuksen energiatehokkuusluokka suljetulla asteikolla, jossa käytetään ainoastaan kirjaimia A–G. A-kirjain vastaa 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä päästöttömiä rakennuksia ja G-kirjain energiatehokkuudeltaan heikointa 15 prosenttia kansallisesta rakennuskannasta asteikon käyttöönottohetkellä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muissa luokissa (B-F) energiatehokkuusindikaattorit jakautuvat asteikolle tasaisesti energiatehokkuusluokkien kesken. Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteinen visuaalinen ilme energiatehokkuustodistuksille alueellaan. 2. Energiatehokkuustodistuksen on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 oltava liitteessä V olevan mallin mukainen. Siinä on täsmennettävä rakennuksen energiatehokkuusluokka suljetulla asteikolla, jossa käytetään ainoastaan kirjaimia A–G. A + -kirjain vastaa 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä päästöttömiä rakennuksia ja G-kirjain energiatehokkuudeltaan heikointa 15 prosenttia kansallisesta rakennuskannasta asteikon käyttöönottohetkellä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muissa luokissa (B-F) energiatehokkuusindikaattorit jakautuvat asteikolle tasaisesti energiatehokkuusluokkien kesken. Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteinen visuaalinen ilme energiatehokkuustodistuksille alueellaan.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava energiatehokkuustodistusten laatu, luotettavuus ja kohtuuhintaisuus. Niiden on varmistettava, että energiatehokkuustodistuksen antaa riippumaton asiantuntija paikan päällä tehdyn käynnin jälkeen. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava energiatehokkuustodistusten laatu, luotettavuus ja kohtuuhintaisuus. Niiden on varmistettava, että energiatehokkuustodistuksen antaa riippumaton asiantuntija paikan päällä tehdyn käynnin jälkeen.

4. Energiatehokkuustodistukseen on sisällytettävä suosituksia rakennuksen tai rakennuksen osan energiatehokkuuden parantamiseksi kustannustehokkaasti ja käytöstä syntyvien kasvihuonekaasujen vähentämiseksi, paitsi jos rakennus tai rakennuksen osa jo täyttää sovellettavat päästöttömän rakennuksen vaatimukset. Energiatehokkuustodistukseen sisältyvien suositusten on katettava: 4. Energiatehokkuustodistukseen on sisällytettävä suosituksia rakennuksen tai rakennuksen osan käytöstä syntyvien kasvihuonekaasujen vähentämiseksi, paitsi jos rakennus tai rakennuksen osa jo täyttää sovellettavat päästöttömän rakennuksen vaatimukset. Energiatehokkuustodistukseen sisältyvien suositusten on katettava:

a) rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaisen korjauksen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet; ja a) rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaisen korjauksen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet; ja

b) yksittäisiä rakennusosia koskevat toimenpiteet, jotka eivät liity rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaiseen korjaukseen. b) yksittäisiä rakennusosia koskevat toimenpiteet, jotka eivät liity rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaiseen korjaukseen.

5. Energiatehokkuustodistukseen sisältyvien suositusten on oltava teknisesti toteuttamiskelpoisia kyseessä olevassa rakennuksessa, ja niissä on esitettävä arvio energiansäästöistä ja käytöstä syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksestä . Niissä voidaan esittää arvio takaisinmaksuajoista tai kustannushyödyistä rakennuksen taloudellisen elinkaaren ajalta. 5. Energiatehokkuustodistukseen sisältyvien suositusten on oltava teknisesti toteuttamiskelpoisia kyseessä olevassa rakennuksessa, ja niissä on esitettävä arvio energiansäästöistä käytöstä syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen nollatasoon tai lähes nollatasoon pääsemiseksi . Niissä voidaan esittää arvio takaisinmaksuajoista tai kustannushyödyistä rakennuksen taloudellisen elinkaaren ajalta.

6. Suosituksiin on sisällyttävä arviointi siitä, voidaanko lämmitys- tai ilmastointijärjestelmää mukauttaa toimimaan tehokkaammilla lämpötila-asetuksilla, esimerkiksi käyttämällä matalan lämpötilan lämmönsäteilijöitä vesikäyttöisissä lämmitysjärjestelmissä, mukaan lukien vaadittava lämpötehon ja lämpötila-/virtausvaatimusten suunnittelu. 6. Suosituksiin on sisällyttävä arviointi siitä, voidaanko lämmitys- tai ilmastointijärjestelmää mukauttaa toimimaan tehokkaammilla lämpötila-asetuksilla, esimerkiksi käyttämällä matalan lämpötilan lämmönsäteilijöitä vesikäyttöisissä lämmitysjärjestelmissä, mukaan lukien vaadittava lämpötehon ja lämpötila-/virtausvaatimusten suunnittelu.

7. Energiatehokkuustodistuksessa on ilmoitettava, mistä omistaja tai vuokralainen voi saada yksityiskohtaisempia tietoja, myös energiatehokkuustodistuksessa annettujen suositusten kustannustehokkuudesta. Kustannustehokkuuden arvioinnin on perustuttava tiettyihin vakioedellytyksiin, kuten energiansäästöjen ja perusteena olevien energianhintojen arviointiin sekä alustavaan kustannusennusteeseen. Lisäksi siinä on annettava tietoja suositusten toteuttamiseksi tarvittavista toimenpiteistä . Omistajalle tai vuokralaiselle voidaan antaa myös muita tietoja asiaan liittyvistä aiheista, kuten energiakatselmuksista taikka taloudellisista tai muista kannustimista sekä rahoitusmahdollisuuksista, tai neuvoja rakennuksen ilmastokestävyyden parantamisesta. 7. Energiatehokkuustodistuksessa on ilmoitettava, mistä omistaja tai vuokralainen voi saada yksityiskohtaisempia tietoja, myös energiatehokkuustodistuksessa annettujen suositusten kustannustehokkuudesta. Kustannustehokkuuden arvioinnin on perustuttava tiettyihin vakioedellytyksiin, kuten energiansäästöjen ja perusteena olevien energianhintojen arviointiin sekä alustavaan kustannusennusteeseen. Lisäksi siinä on annettava tietoja suositusten toteuttamisesta . Omistajalle tai vuokralaiselle voidaan antaa myös muita tietoja asiaan liittyvistä aiheista, kuten energiakatselmuksista taikka taloudellisista tai muista kannustimista sekä rahoitusmahdollisuuksista, tai neuvoja rakennuksen ilmastokestävyyden parantamisesta.

8. Rakennuksen osien sertifiointi voi perustua: 8. Rakennuksen osien sertifiointi voi perustua:

a) koko rakennuksen yhteissertifiointiin; a) koko rakennuksen yhteissertifiointiin;

b) jonkin toisen samaan rakennukseen kuuluvan ja sen osalta edustavan, samat energian kannalta merkitykselliset ominaisuudet omaavan rakennuksen osan arviointiin. b) jonkin toisen samaan rakennukseen kuuluvan ja sen osalta edustavan, samat energian kannalta merkitykselliset ominaisuudet omaavan rakennuksen osan arviointiin.

9. Omakotitalon sertifiointi voi perustua toisen vastaavan suunnittelultaan, kooltaan ja tosiasialliselta energiatehokkuuslaadultaan samankaltaisen rakennuksen arviointiin, jos energiatehokkuustodistuksen antava asiantuntija voi taata tällaisen vastaavuuden. 9. Omakotitalon sertifiointi voi perustua toisen vastaavan suunnittelultaan, kooltaan ja tosiasialliselta energiatehokkuuslaadultaan samankaltaisen rakennuksen arviointiin, jos energiatehokkuustodistuksen antava asiantuntija voi taata tällaisen vastaavuuden.

10. Energiatehokkuustodistus voi olla voimassa enintään viisi vuotta. Kuitenkin niiden rakennusten osalta, joiden energiatehokkuusluokka on 2 kohdan mukaisesti A, B tai C, energiatehokkuustodistus voi olla voimassa enintään kymmentä vuotta. 10. Energiatehokkuustodistus voi olla voimassa enintään viisi vuotta. Kuitenkin niiden rakennusten osalta, joiden energiatehokkuusluokka on 2 kohdan mukaisesti A, B tai C, energiatehokkuustodistus voi olla voimassa enintään kymmentä vuotta.