Komissio katsoo, että vuoden 2019 talousarvioon sisällytettävä päätösperäisten toimenpiteiden lopullinen paketti on tasapainoinen lähestymistapa sovittujen finanssi- ja talouspoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi tavalla, joka tukee myös sosiaalista osallisuutta. Tähän on useita syitä:

Päätösperäisten toimenpiteiden paketti eroaa julkisen talouden kannalta neutraalista eläkkeiden leikkauksiin liittyvien toimenpiteiden paketista, jonka on määrä tulla voimaan 1. tammikuuta 2019 ja josta säädettiin ennalta vuoden 2017 puolivälissä. Kreikan viranomaiset aikovat jäädyttää eläkkeet vuoteen 2022 asti mutta eivät tee eläkkeisiin leikkauksia, jotka liittyisivät yksittäisiä henkilöitä koskevista niin kutsutuista negatiivisista eroista johtuvaan eläkkeen välittömään alentamiseen. Lisäksi viranomaisten tavoitteena on vahvistaa sosiaalietuusjärjestelmää ottamalla käyttöön uusi asumistuki, jonka kustannukset ovat 400 miljoonaa euroa vuonna 2019. Viranomaiset aikovat myös pienentää tiettyjen itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvamaksuja, tukea työnantajien sosiaaliturvamaksuja alle 24-vuotiaista, aikaistaa kiinteistöveron (ENFIA) leikkausta, alentaa julkisten investointien budjetin menokatto tasolle, joka on viranomaisten mielestä realistisempi ottaen huomioon varojen jatkuvan alikäytön, ja alentaa asteittain yhteisöveroja vuodesta 2020. Kreikan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet toimielimille suunnitelmista muuttaa tuloverohyvityksen alentamiseen liittyvää toimenpidettä, jonka on suunniteltu tulevan voimaan 1. päivänä tammikuuta 2020.

Pääomakannan hupeneminen on keskeinen tekijä, johon on kiinnitettävä erityistä huomiota kestävän kasvun mahdollistamiseksi. Kreikan vuotuiset kiinteät investoinnit vähenivät 65 prosenttia vuoden 2007 huippulukemista vuoden 2017 pohjalukemiin. Investointivaje voidaan korjata muutamassa vuodessa. Keskeistä tässä ovat toimet, joilla pyritään parantamaan liiketoimintaympäristöä, erityisesti oikeuslaitoksen ja omaisuuden rekisteröinnin osalta.

Kreikassa vuosikymmenen kestäneellä kriisillä on monia pitkäaikaisia vaikutuksia, jotka näkyvät paitsi työttömyyden, myös julkisen ja yksityisen velan sekä järjestämättömien vastuiden kasvuna. Tase- tai varanto-ongelmien poistaminen edellyttää yhä sitä, että kasvu jatkuu vuosia ja että sitä tuetaan rakenneuudistusten täytäntöönpanolla, jotta ylivelkaantuminen vähenee. Tänä aikana Kreikka on todennäköisesti alttiina talouden häiriöille.

Kreikassa on nyt tasaisen kasvun aika Reaalisen BKT:n odotetaan kasvavan 2 % vuonna 2018, ja kasvu kiihtyy 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 2,3 prosenttiin vuonna 2020. Vuoden 2019 talousarvion odotetaan tukevan kasvua vuonna 2019, ja talousarvioon sisältyy päätösperäisiä toimenpiteitä, joilla pyritään 3,5 prosentin perusylijäämätavoitteeseen suhteessa BKT:hen, mikä vastaa sovittuja tavoitteita. Kotimaisesta kysynnästä ja erityisesti yksityisistä investoinneista odotetaan kasvun vetureita tulevina vuosina. Vienti kasvaa vahvasti, mutta investointien voimakkaaseen kasvuun liittyvän tuonnin kasvun odotetaan tasoittavan sitä. Työmarkkinoiden elpymisen odotetaan jatkuvan talouden toimeliaisuuden vilkastuessa, ja ohjelman nojalla hyväksytyt uudistukset tukevat elpymistä. Työttömyysaste laski 18,9 prosenttiin elokuussa 2018. Vuotta aikaisemmin se oli 20,8 prosenttia ja vuonna 2015, jolloin EVM:n ohjelma alkoi, 24,5 prosenttia. Työttömyysaste on tästä myönteisestä suuntauksesta huolimatta yhä varsin korkea erityisesti nuorten keskuudessa. Alle 25-vuotiaista 38 prosenttia on työttömiä, ja lähes kolme neljästä työttömästä on pitkäaikaistyöttömiä. Sosiaalipalvelujen uudistuksilla pyritään parantamaan Kreikan sosiaaliturvajärjestelmän tehokkuutta, tuloksellisuutta ja riittävyyttä. Uudistusten käynnistäminen täysimittaisesti voisi parantaa yhteiskunnallista tilannetta tulevina vuosina. Palkkakehitys on ollut maltillista. Tulevaisuudessa on ratkaisevan tärkeää, että työmarkkinaosapuolet ja Kreikan viranomaiset pitävät palkkakehityksen linjassa tuottavuuden kasvun kanssa, jotta voidaan turvata ohjelman puitteissa saavutettu palkkakilpailukyky ja työpaikkojen syntyminen.

Ensimmäinen tiukennettua valvontaa koskeva raportti esitetään eurooppalaisen ohjausjakson syksyn 2018 paketin rinnalla. Pakettiin sisältyy arvio vuoden 2019 alustavasta talousarviosuunnitelmasta, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 15. lokakuuta 2018. Alustavan talousarviosuunnitelman toimittamisen jälkeen on saatu valmiiksi päätösperäisten toimenpiteiden paketti sisällytettäväksi vuoden 2019 talousarvioon, joka täyttää sovitun 3,5 prosentin perusylijäämätavoitteen suhteessa BKT:hen. Komissio katsoo, että lopullinen paketti on tasapainoinen lähestymistapa sovittujen finanssi- ja talouspoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi tavalla, joka tukee myös tukee sosiaalista osallisuutta.

Kreikka on 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneessa euroryhmässä sitoutunut jatkamaan uudistuksia, jotka on hyväksytty EVM:n ohjelman mukaisesti, saattamaan ne päätökseen ja varmistamaan, että rahoitustukiohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet saavutetaan. Sen lisäksi viranomaiset ovat laatineet kasvustrategian ja suunnitelman sen täytäntöönpanon seuraamiseksi.

Kreikka sai Euroopan vakausmekanismiin (EVM) kuuluvan vakaustukiohjelmansa menestyksekkäästi päätökseen 20. elokuuta 2018. Kyseisen ohjelman päätyttyä Kreikka on sisällytetty euroalueen jäsenvaltioiden talouden valvontakehykseen talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson mukaisesti. Ottaakseen huomioon Kreikan erityistarpeet ja haasteet komissio alkoi soveltaa Kreikkaan asetuksen (EU) No 472/2013 mukaista tiukennettua valvontaa 21. päivästä elokuuta 2018. Kyseisessä päätöksessä otetaan huomioon se, että Kreikan on keskipitkällä aikavälillä hyväksyttävä edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan talous- ja rahoitusvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin, ja pantava täytäntöön rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua.

Pankit ovat useimmiten vähentäneet järjestämättömiä vastuita käyttämällä kirjanpidosta poistoja ja myymällä järjestämättömiä vastuita. Sähköisten huutokauppojen käyttö lisääntyy, vaikka niiden määrä on yhä vähäinen verrattuna kriisiä edeltävään tasoon eivätkä ne juuri kiinnosta kolmansia ostajia. Pankit pitävät taseissaan 80 prosenttia huutokaupassa myydyistä omaisuuseristä. Sähköistä huutokauppajärjestelmää koskevien puitteiden tehokkuutta on seurattava edelleen ja havaittuihin esteisiin on puututtava asianmukaisesti. Uuden yritysmenettelyn käyttöönotto on yhä hidasta, samoin kuin kotitalouksien maksukyvyttömyystapausten käsittely, vaikka äskettäin toteutettujen toimenpiteiden odotetaan lisäävän tapausten käsittelyn tehokkuutta ja estävän strategista maksujen laiminlyöntiä. Tuomioistuinten ulkopuolisten järjestelyjen volyymi ja liikevaihto ovat edelleen hyvin vaatimattomat alkuperäisiin odotuksiin verrattuna, ja järjestelmän suorituskyvyn parantamiseksi toteutetaan sekä sääntely- että teknisiä toimenpiteitä.

EVM-ohjelman aikana on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä pankkisektorin vahvistamiseksi. Vuoden 2018 alkupuoliskolla Kreikan pankkien keskimääräinen CET1-suhdeluku pysyi melko vakaana noin 16 prosentissa. Pankit vähensivät edelleen riippuvuuttaan eurojärjestelmän rahoituksesta. Yksityisen sektorin talletukset ovat lisääntyneet, minkä ansiosta pääomaliikkeiden rajoituksia lievennettiin 1. päivästä lokakuuta 2018. Pankit ovat suurelta osin saavuttaneet järjestämättömiin vastuisiin liittyvät vähennystavoitteensa, mutta vielä tarvitaan merkittäviä lisätoimia järjestämättömien vastuiden selvittämisen nopeuttamiseksi, jotta voidaan saavuttaa tavoitteet vuonna 2019. Kaiken kaikkiaan pankkijärjestelmää rasittaa yhä kriisin raskas perintö. Viimeaikaisista parannuksista huolimatta pankkien taseiden puhdistamista koskevasta päätehtävästä on vielä selviydyttävä, sillä järjestämättömien vastuiden osuus kaikista vastuista on vähän alle 48 prosenttia ja pankkien ja valtioiden välinen yhteys pysyy vahvana. Molemmat rasittavat edelleen pankkien kannattavuutta. Pankkien keskeinen tehtävä eli lainananto on maltillista. Pankkien on keskityttävä lainanantonsa laajentamiseen, jos ne aikovat tuottaa riittävästi voittoa kattaakseen järjestämättömien vastuiden vähentämisestä aiheutuvat kustannukset. Nettokorkomarginaalit ovat terveet, noin 2,5 prosenttia, mutta niihin kohdistuu paineita.

EVM-ohjelman puitteissa aloitetussa sosiaalisten turvaverkkojen uudistusten toteuttamisessa edistytään. Viranomaiset ovat toteuttaneet tervetulleita toimia saattaakseen vähimmäistulojärjestelmän ja erityisesti työmarkkinoille uudelleen integroitumista koskevan pilarin valmiiksi. Jotta pilari toimisi täysipainoisesti, vireillä oleva aktiivisen työvoimapolitiikan uudistus on saatava valmiiksi. Siinä otetaan käyttöön uusi toimintamalli, joka mahdollistaa henkilökohtaisten palvelujen tarjoamisen työnhakijoille sekä sosiaalipalvelujen tarjoamisen. Viranomaiset edistyvät myös työkyvyttömyysetuuden ja kuljetustukien uudistusten loppuun saattamisessa. Osana vuoden 2019 talousarviota otetaan käyttöön asumistuki, jonka osuus vuotuisessa talousarviossa on 400 miljoonaa euroa.

Edistyminen terveydenhuollon uudistuksissa on vaihtelevampaa. Vaikka viranomaiset jatkavat useiden toimenpiteiden toteuttamista, ne ovat vastatuulessa sidosryhmien vastustuksen sekä resurssien ja valmiuksien puutteiden vuoksi. Kyseiset tekijät ovat hidastaneet korvausten kuittaamista ja hakemista, perusterveydenhuollon keskusten perustamista sekä terveydenhuollon keskitetyistä julkisista hankinnoista vastaavan elimen (EKAPY) perustamista pysyvästi ja henkilöstön palkkaamista. Suunnitelmat pidentää korvausten hakuaikoja, jotka olivat jo pitkät, tai suunnitelmat siirtyä lääkkeiden kahdesti vuodessa tehtävästä uudelleenhinnoittelusta kerran vuodessa tehtävään uudelleenhinnoitteluun, olisivat askel väärään suuntaan. Uudistukset perusterveydenhuollon keskusten perustamiseksi ja julkisten hankintojen toteuttamiseksi keskitetysti etenevät mutta ennakoitua hitaammin. Näitä uudistuksia on jatkettava päättäväisesti.

Kreikassa on viime vuosina on toteutettu merkittäviä uudistuksia, joiden tavoitteena on uudistaa koko sosiaaliturvajärjestelmä toteuttamalla muun muassa eläkkeiden, terveydenhuolloin ja muiden sosiaalietuuksien kattavat uudistukset. Maailman terveysjärjestö ja Maailmanpankki ovat antaneet teknistä tukea näihin uudistuksiin komission rakenneuudistusten tukipalvelun kautta.

Myös maksurästien hoito on jäljessä aikataulusta. Viranomaiset toteuttavat rakenneuudistuksia, joilla puututaan maksurästien syntymiseen ja hoidetaan maksurästit. Maksurästien hoito ei kuitenkaan ole edennyt täysin odotusten mukaisesti, koska elokuun 2018 lopussa maksurästien määrä oli ohjelman mukaisesti määriteltynä yhä 3,2 miljardia euroa. Maksurästien määritteleminen tarkemmin tiukennettua valvontaa varten osoittaa, että maksurästien nettomäärä on 1,7 miljardia euroa, kun otetaan huomioon uudet yksityiskohtaiset tiedot sekä ne tekijät, jotka on kuitattu maksetuiksi tai joita ei voida maksaa sellaisten oikeudellisten tai teknisten rajoitusten vuoksi, joihin viranomaiset eivät voi vaikuttaa. Noin 1,1 miljardia euroa on siirretty valtiollisten elinten tileille maksurästien maksamista varten, mutta varat jäivät tileille elokuun 2018 loppuun asti, koska varojen siirto viivästyi, mikä jätti yksiköille rajoitetun ajan käyttää varat. Nämä varat on siirrettävä viipymättä lopullisille vastaanottajille. Tulevaisuudessa on olennaisen tärkeää panna hyväksytyt toimintasuunnitelmat oikea-aikaisesti ja täysimääräisesti täytäntöön Kreikan sitoumusten mukaisesti.

Riippumattoman tulojen hallinnon (IARP) osalta edistyminen on vaihtelevaa. Verovelkojen perintää koskevat keskeiset suorituskykyindikaattorit saavutetaan edelleen. Joillakin tärkeillä aloilla esiintyy kuitenkin viivästyksiä ja puutteita. Erityisesti voidaan todeta, että IAPR:lle vuoden 2018 loppuun asetettu henkilöstötavoite saattaa jäädä saavuttamatta, koska veroviranomaisten/tullivirkailijoiden ulkoinen kilpailu ja liikkuvuusohjelman toteutus ovat viivästyneet. Viiveitä on edelleen myös IAPR:n uudistusta koskevan toimintasuunnitelman viimeistelyssä. Siinä vahvistetaan investoinnit, joita tarvitaan IAPR:n valmiuksien vahvistamiseksi edelleen. Myös sellaisen lainsäädännön, jolla henkilöstöhallinnon uudistaminen saadaan päätökseen, hyväksymisessä on viiveitä. Uudistuksella otetaan käyttöön IAPR:lle räätälöidyt palkkaus, korvaukset ja tuloksellisuuden arviointi.

Julkisen talouden ennusteeseen liittyy epävarmuutta. Varojen alikäyttö on osaltaan johtanut julkisen talouden ennakoitua parempiin tuloksiin viime vuosina, vaikka se ei ole toivottua talousarviomenettelyn tai kasvuun kohdistuvien vaikutusten kannalta. Julkisten investointien menokaton alentaminen on pienentänyt varojen mahdolliseen vajaakäyttöön liittyviä julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvia positiivisia riskejä. Vaikka Kreikan viranomaiset eivät ole suoraan vastuussa negatiivisista riskeistä, yksi ongelma liittyy viimeaikaisiin tuomioistuinten asioihin ja ratkaisuihin, joilla on mitätöity tai voitaisiin mitätöidä joitakin EVM:n ja aikaisempien ohjelmien mukaisesti toteutettuja uudistuksia. Tällaiset asiat/ratkaisut liittyvät vuosina 2012, 2015 ja 2016 toteutettuihin eläkeuudistuksiin sekä vuonna 2012 hyväksyttyihin toimenpiteisiin, joilla poistettiin julkisen sektorin työntekijöiden 13. ja 14. kuukauden palkat. Ratkaisujen vaikutus, myös niiden vaikutus julkiseen talouteen, riippuu suurelta osin tuomioistuinten perusteluista ja voi edellyttää korjaavien toimien hyväksymistä sen varmistamiseksi, että uudistusten rakenteellisten osien toteutus jatkuu ja julkisen talouden tavoitteet turvataan. Kreikan viranomaisten olisi seurattava julkisen talouden riskejä, tuomioistuinten päätökset mukaan luettuna, ja viranomaisia pyydetään toteuttamaan tasapainottavia toimenpiteitä, silloin kun se on tarpeen, julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian ja sen vuotuisten päivitysten puitteissa.

·Vuoden 2019 talousarvioon sisältyvien päätösperäisten toimenpiteiden paketti sisältää toimenpiteitä, joilla alennetaan työhön, yrityksiin ja kiinteistöihin kohdistuvia veroja, ja sellaisina ne ovat samansuuntaisia kuin ennalta vuodeksi 2020 säädetyssä toimenpidepaketissa. Kyseisillä toimenpiteillä voitaisiin tukea kasvua, vaikkakin niiden vaikutus on suhteellisen vaatimaton niiden laajuuden ja luonteen vuoksi. Itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvamaksujen pienentämistä koskeva suunnitelma, johon sisältyy varsinkin tiettyjen ammattiryhmien maksujen huomattava alentaminen, kyseenalaistaa vuoden 2016 eläkeuudistuksen tavoitteen, joka on yhdenmukainen lähestymistapa erityyppisiä eläkemaksuja maksaviin. Alhaisemmat ylärajat eivät välttämättä vaikuta julkisten investointien tosiasialliseen tasoon vuonna 2019, kun otetaan huomioon varojen useita vuosia jatkunut alikäyttö. Lisäksi komission rakenneuudistusten tukipalvelu antaa teknistä apua rakenteellisten puutteiden korjaamiseksi niiden julkisten investointihankkeiden perustamisessa ja seuraamisessa, joista vastaa valtiovarainministeriö.

Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet aikomuksestaan mukauttaa ensisijaisten asuntojen suojaa kotitalouksien maksukyvyttömyydestä annetun lain nojalla. Lain voimassaolo päättyy 1. tammikuuta 2019. Mukautus olisi olennainen muutos verrattuna vuoden 2015 lopulla hyväksyttyyn uudistukseen ja ottaen huomioon tiukan aikarajoituksen, joten asianmukaisen arvion tekemiseksi tarvitaan lisätietoja. Lainsäädäntöä olisi mukautettava vasta sen jälkeen kun kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa on käyty vuoropuhelua. Mahdollinen mukautus ei saisi estää järjestämättömien vastuiden uudelleenjärjestelyä, mukautuksen soveltamisalan olisi oltava suppeampi ja siihen olisi yhdistettävä tiukat ehdot, mukaan lukien sellaiset kiinteistön arvoa koskevat kriteerit, joilla suoja voidaan kohdentaa paremmin yhteiskunnan haavoittuvimmassa asemassa oleviin. Toinen tärkeä periaate on se, että mahdollinen suoja ei kohtuuttomasti haittaa pankkien kykyä löytää maksujen strategisia laiminlyöjiä. Kaikissa ehdotuksissa olisi poistettava käytännöt, joissa puitteita käytetään väärin jo suunniteltujen sähköisten huutokauppojen toteuttamisen estämiseksi. Vireillä olevien asioiden ruuhkaa vähennettiin kotitalouksien maksukyvyttömyydestä annetun lain mukaisesti noin 135 000 asiaan syyskuusta 2018 alkaen. Vireillä olevien asioiden määrää on vähennettävä nopeammin, jotta kaikki asiat saadaan käsiteltyä vuoden 2021 loppuun mennessä.

Irtautumisstrategian laatiminen Kreikan rahoitusvakausrahastolle (HFSF) etenee, ja työtä on jatkettava lähiviikkoina, koska tavoitteena on saada strategia valmiiksi vuoden 2018 loppuun mennessä. Viranomaiset ovat myös sitoutuneet jatkamaan HFSF:n valintapaneelin toimeksiantoa HFSF:n toimeksiannon mukaisesti.

Tuote- ja työmarkkinoiden uudistukset: edistyminen uudistussitoumuksissa

Työmarkkinainstituutioiden uudistukset ja palkkaneuvottelut ovat viime vuosina auttaneet Kreikkaa palauttamaan kustannuskilpailukykyä ja edistäneet osaltaan työllisyysasteen nousua ja työttömyysasteen laskua. Työmarkkinoiden toimintaa tuetaan lisäksi pimeää työtä koskevalla toimintasuunnitelmalla, jonka toteuttaminen etenee suunnitellusti ja olisi saatava päätökseen vuoden 2019 loppuun mennessä.

Valinnoilla, jotka työmarkkinaosapuolet ja Kreikan viranomaiset lähikuukausina tekevät, on keskeinen asema määritettäessä, johtavatko ohjelman päättymisen jälkeen käytävät palkkaneuvottelut taloudellisesti kestäviin tuloksiin, jotka tukevat kilpailukykyä ja kasvua, vai palaavatko kriisiä edeltävän ajan puutteet. Tässä on otettava huomioon etenkin seuraavat seikat:

·Tässä vaiheessa komission ei ole mahdollista arvioida sovittujen muutosten vaikutuksia työsopimusneuvottelukehykseen, joka tuli voimaan EVM:n ohjelman päätyttyä. Toistaiseksi useita työehtosopimuksia on laajennettu alakohtaisesti, mikä on johtanut palkankorotuksiin joillakin aloilla, kuten matkailualalla. Kriittinen kysymys on se, saavatko työmarkkinaosapuolet luotua työehtosopimuksilla riittävästi joustavuutta, jotta erityisiä haasteita kohtaavien yritysten tarpeet voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon.

·Viranomaiset tarkistavat parhaillaan lakisääteisen vähimmäispalkan tasoa, joka otetaan käyttöön tammikuussa 2019. On olennaisen tärkeää, että vähimmäispalkan uutta tasoa koskeva päätös perustuu työmarkkinaosapuolten aitoon kuulemiseen laissa 4172/2013 säädetyn menettelyn mukaisesti. Kilpailukyvyn turvaamiseksi ja työttömyyden vähentämisen jatkamiseksi vähimmäispalkan uudelleentarkistus on tehtävä talous- ja työmarkkinatilanteen perusteellisen analyysin perusteella.

·Viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät ne aio säilyttää alle 25-vuotiaisiin nykyisin sovellettavaa alemman tason vähimmäispalkkaa, mikä tarkoittaisi, että kyseisen ryhmän vähimmäispalkan taso nousisi huomattavasti. Komissio katsoo, että lopullinen päätös tästä asiasta olisi tehtävä vasta sen jälkeen, kun on tehty kattava vaikutusanalyysi, joka osoittaa, että päätöksen mahdollinen vaikutus nuorten työllisyysnäkymiin olisi rajallinen, kun otetaan huomioon, että nuorisotyöttömyys on edelleen korkealla tasolla ja että vähimmäispalkkaa saavien osuus nuorista näyttää myös olevan suuri (41 % vuonna 2017).

Uudistusten tahti tuotemarkkinoilla vaihtelee. Joillakin aloilla tapahtuvan edistymisen kumoavat toisaalla tapahtuvat viivästykset. Kiinteistö- ja metsäkartoitushanke etenee. Hankkeessa edistytään, koska johto on nimetty ja erikoisryhmät on rekrytoitu. Samaan aikaan sekundäärilainsäädännön antaminen ympäristöinfrastruktuurien alalla toteutettavien toimien perustamista ja toimintaa koskevien lupamenettelyjen määrittämiseksi on viivästynyt primaarilainsäädännössä säädetystä määräajasta, joka oli lokakuu 2018. Työtä olisikin vauhditettava, jotta saavutetaan vuoden 2018 loppuun asetettu määräaika. Kreikan viranomaiset eivät ole vielä antaneet lakia yksityisistä klinikoista. Se on ollut vireillä heinäkuusta 2018. Lisäselvennystä odotetaan myös aikaisemman uudistuksen tosiasiallisesta vaikutuksesta päiväklinikoihin lupien saamisen osalta.

Energia-alan uudistukset etenevät. Kolmansista johtuvista viiveistä huolimatta tarkoituksena on luopua Public Power Corporationin ruskohiilivoimalan kapasiteetista vuoden 2019 alussa. Toimet, joita tarvitaan tavoitemallin käynnistämiseksi huhtikuuhun 2019 mennessä, etenevät, asianmukaiset säännöstöt ovat valmiit sääntelyn hyväksymistä varten ja muut valmistelutoimet etenevät aikataulun mukaisesti. On myös tärkeää pitää yllä uudistusvauhtia. On tärkeää varmistaa, että tavoitemalli todella mahdollistaa uusien toimijoiden pääsyn markkinoille ja realistisen hinnoittelun, energiamarkkinoiden tulevan kehityksen tukemiseksi. On myös toteutettava toimenpiteitä, joilla tuetaan riittävästi investointeja uusiutuviin energialähteisiin.

Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö ja yksityistäminen: edistyminen uudistussitoumuksissa

Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (HCAP) edistyy sijoitussalkkujaan ja tytäryhtiöidensä rakenneuudistusta koskevassa työssä. Myönteistä on se, että ETAD-kiinteistörahaston rakenneuudistus etenee ja että kriittistä kysymystä eli henkilöstöä koskeva menettely etenee viimeiseen vaiheeseen. Useat omistajaohjausta koskevat hankkeet jatkuvat valtionyrityksissä, ja raportoinnin standardointia kehitetään. Joissakin yksilöidyissä uudistussitoumuksissa on haasteita. Esimerkiksi urheilukeskusta (Olympic Athletic Center of Athens, OAKA) ei siirretä HCAP:lle vuoden 2018 loppuun mennessä, koska siirto on monimutkainen ja laaja ja sen toteutukseen liittyy hallituksen vaikutusmahdollisuuksista riippumattomia viiveitä. Valtionyritysten tarkasteluprosessi ja johtokunnan jäsenten korvaaminen, silloin kun se on tarpeen, on viivästynyt. Uusi lainsäädäntö saattaa olla päällekkäinen koordinointimekanismin joidenkin näkökohtien kanssa tai vaikuttaa HCAP:n tiettyihin omaisuuseriin. Kyseisen lainsäädännön vaikutuksia tarkastellaan uudelleen, ja saattaa olla perusteltua tehdä muutoksia kehyksen tavoitteiden ja tasapainon säilyttämiseksi. On myös tärkeää aloittaa HCAP:n valmistelut, jotta koordinointimekanismi voidaan ottaa nopeasti käyttöön ja näin helpottaa HCAP:n ja ministeriöiden välistä vuorovaikutusta julkisen politiikan tavoitteisiin liittyvissä kysymyksissä.

Kaiken kaikkiaan edistymistä on tapahtunut yksityistämistä koskevissa tarjouskilpailuissa, jotka on määrä saattaa päätökseen vuoden 2018 loppuun mennessä. Muun muassa maakaasun siirtoverkko-operaattoria (DESFA) koskeva tarjouskilpailu on aikataulussa, kun taas Ateenan kansainvälistä lentoasemaa koskevassa kaupassa on ollut viivästyksiä, minkä vuoksi sen saattaminen päätökseen vuoden 2018 loppuun mennessä on erittäin haastavaa. Hellinikon-hankkeessa on tärkeää edistyä kaikissa keskeneräisissä kysymyksissä. Hankkeen monimutkaisuuden vuoksi on kuitenkin odotettavissa viivästyksiä kaupunkisuunnittelussa ja ympäristöhyväksynnöissä sekä kasinoluvan myöntämisessä. Hanke voitaisiin saattaa onnistuneesti päätökseen vuoden 2019 ensimmäisellä neljänneksellä, jos viranomaiset jatkavat määrätietoisia toimiaan.

Joissakin yksityistämistä koskevissa tarjouskilpailuissa, jotka on määrä saada päätökseen vuonna 2019, on ollut huomattavia viiveitä. Vaikka Alimos-venesatamaa koskevassa hankkeessa on edistytty tyydyttävästi, ratkaistavana on avoin kysymys, joka koskee yrityksen Hellenic Petroleum enemmistöosakkuuden (50,1%) yhteismyyntiä (yhdessä toisen strategisen osakkeenomistajan kanssa). Egnatian moottoritietä koskevassa tarjouskilpailussa on järjestelmällisiä viiveitä ja ongelmia, jotka osoittavat hankkeen omistajuuden puutetta. Kyseisen liiketoimen toteuttamisessa ei ole juurikaan edistytty useista joko Egnatia S.A.:sta tai infrastruktuuriministeriöstä johtuvista syistä. Merkittäviä viivästyksiä on koettu myös muutettaessa alueellisten satamien alikäyttöoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä. Kreikan viranomaisten on puututtava kiireesti viivästysten syihin, koska viiveet voivat kumota sijoittajan mielialaan nostavat hyvin etenevien tarjouskilpailujen vaikutukset.

Julkishallinto ja oikeuslaitos: edistyminen uudistussitoumuksissa

Työ julkishallinnon henkilöstöhallinnon uudistamiseksi on käynnissä. Erityisesti liikkuvuuden ja suorituskyvyn arviointijärjestelmät edistyvät hyvin: kolmas liikkuvuusjakso käynnistettiin vuoden 2018 puolivälissä, ja osallistuminen on piristynyt huomattavasti, mikä viittaa siihen, että hallinto käyttää välinettä yhä enemmän. Myös integroidun henkilöstöhallintojärjestelmän perustamista koskeva monimutkainen uudistus etenee, ja tarkoituksena on saada se täysin valmiiksi vuoden 2019 lopussa. Digitaalisten organisaatiokaavioiden perustaminen on ylittänyt tavoitteensa ja tekninen valmistelutyö on käynnissä koko järjestelmää varten. Oikeudellinen kodifiointiuudistus etenee. Kansallisen lainsäädännön kodifiointineuvosto on hyväksynyt kansallisen strategian, jossa vahvistetaan yleinen lähestymistapa, jota ministeriöiden on sovellettava lainsäädäntöä kodifioitaessa, muun muassa yhtenäinen työlainsäädäntö on kodifioitava vuoden 2020 puoliväliin mennessä. Työ Kreikan lainsäädännön kodifiointia ja uudistamista koskevan kansallisen portaalin perustamiseksi vuoden 2022 puoliväliin mennessä etenee suunnitelmien mukaisesti.

Edistyminen johdon nimityksissä, jotka on määrä saada tehtyä vuoden 2018 loppuun mennessä, on ollut vaihtelevaa. Pääjohtajien nimitykset on saatu lähes päätökseen mutta hallinnon pääsihteerien nimitykset ovat aikataulusta jäljessä. Työtä olisi nopeutettava sen määräajan noudattamiseksi, johon viranomaiset sitoutuivat.

Äskettäin hyväksytty muutos valtiovarainministeriön palkkausjärjestelmään ei ole linjassa yhdenmukaisen palkkataulukon perustamista koskevan aikaisemman uudistuksen kanssa. Muutoksella otetaan käyttöön uusi palkanlisä joillekin henkilöstön jäsenille valtiovarainministeriössä, mikä eriyttää vastaavia tehtäviä eri ministeriöissä ja julkisissa elimissä hoitavien henkilöstön jäsenten palkkoja. Vaikka rahalliset kustannukset olisivat aluksi vähäiset, toimenpide vaarantaa yhdenmukaisen palkkataulukon ja voi johtaa rahoitusriskeihin, jotka johtuvat siitä, että muualla julkishallinnossa vaaditaan vastaavia avustuksia.

Kreikan julkisen sektorin koko vastaa nyt suurin piirtein muiden euroalueen jäsenvaltioiden julkisen sektorin kokoa. Keskeisenä haasteena on välttää paluu kriisiä edeltäneisiin käytäntöihin palkata liikaa työntekijöitä julkiselle sektorille. Näyttää siltä, että pysyvän henkilöstön palkkaamisessa vuonna 2018 on pitkälti noudatettu poistumasääntöä, jonka mukaan palkataan yksi henkilö kolmea poistuvaa henkilöä kohden. Viimeisimmät tiedot vuodelta 2018 viittaavat kuitenkin siihen, että väliaikaisia toimihenkilöitä olisi palkattu enemmän kuin vuonna 2017. Tilannetta on seurattava tiiviisti. Vuosina 2019–2022 sovelletaan keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaan sisältyvässä työhönottosuunnitelmassa olevaa poistumasääntöä, jota on muutettu niin, että se on 1:1. Suunnitelman ansiosta uusia henkilöitä voidaan palkata keskeisille aloille ja säilyttää samalla julkisen sektorin koko nykyisellä tasolla. Viranomaiset aikovat poikkeuksellisesti muuttaa vuonna 2019 tiettyjen väliaikaisten toimihenkilöiden (kuten opettajat) työsuhteet vakituisiksi ja näin kattaa jatkuvat tarpeet. Tämä muutos (yhteensä 7 500 työsuhdetta) saavutetaan vähentämällä vastaavasti määräaikaisia työsuhteita, joten palkkamenot pysyvät nykyisellä tasolla, eikä muutoksella odoteta olevan vaikutuksia julkiseen talouteen. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiassa esitetty nykyinen työhönottosuunnitelma perustuu ennusteeseen julkiselta sektorilta poistuvien (useimmiten eläkkeelle jäävien) työntekijöiden määrästä. Sen vuoksi on tärkeää, että noudatetaan keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaan sisältyvässä työhönottosuunnitelmassa olevaa poistumasääntöä (1:1) ja että julkisen sektorin rekrytointien suunnittelu ja rekrytointi-ilmoitukset perustuvat varovaisiin arvioihin.

Oikeuslaitoksen tehokkuuden lisäämisessä on edistytty vaihtelevasti. Siinä edistyminen on keskeistä liiketoimintaympäristön lujittamiseksi ja investointien houkuttelemiseksi kriisin jälkimainingeissa. Viranomaisten odotetaan saattavan päätökseen oikeuslaitoksen sähköisen palvelun käyttöönoton ensimmäinen vaihe joulukuun 2018 loppuun mennessä euroryhmälle annetun erityissitoumuksen mukaisesti. Toinen vaihe toteutetaan välittömästi hyödyntäen ensimmäisestä vaiheesta saatua kokemusta. Tästä syystä hanke on suunniteltu suurelta osin uudelleen ja päivitetty syyskuusta 2018 alkaen, ja sen määrärahoja on nostettu 13 miljoonasta eurosta 24 miljoonaan euroon. Aikataulua on syytä tarkistaa, mikä on perusteltavissa hankkeen soveltamisalan laajentumisella. On huolestuttavaa, että äskettäin hyväksytyn tuomioistuinten ulkopuolista sovittelua koskevan kehyksen tiettyjen määräysten voimaantuloa on lykätty lokakuun 2018 puolivälistä syyskuun 2019 puoliväliin. Vaikuttaa siltä, että lykkäystä on pidennetty tarpeettomasti, koska äskettäin tehtyjä korkeimman oikeuden päätelmiä voitaisiin kohtuudella käsitellä lyhyemmässä ajassa ottaen huomioon niiden rajallisen soveltamisalan.