it it 
it it 
•Ù it EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 02 10 1996 
KOM(%)471 lopull. 
KOMÏ.SMQKILEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
OPPIMINEN TIETOYHTEISKUNNASSA 
Koulutusta koskevan eurooppalaisen aloitteen toimintasuunnitelma 
(1996-1998) 

Sisällysluettelo 
JOHDANTO 5 
I. EUROOPPALAISEN ALOITTEEN TAUSTAA 6 
IL EUROOPPALAISEN ALOITTEEN TOIMINTASUUNNITELMA 7 
II. 1 Toimintalinja n:o 1 : Tuetaan koulujen välisten verkkojen yhteen liittämistä 
Euroopassa 8 
11.2 Toimintalinja n:o 2 : Edistetään sisältöjen kehittämistä ja levitystä 11 
11.3 Toimintalinja n:o 3 : Edistetään opettajien ja kouluttajien koulutusta ja tukemista 12 
11.4 Toimintalinja n:o 4 : Tiedotetaan kaikille toimijoille multimedian tarjoamista 
mahdollisuuksista opetuksessa 13 
III. ETSITÄÄN VARAT JA TOIMIJAT YKSITYISEN JA JULKISEN SEKTORIN VÄLISEN 
YHTEISTYÖN LUOMISEKSI 14 
III. 1 Käytetään hyväksi yhteisön varoja 15 
111.2 Edistetään yhteistyötä 15 
111.3 Koetetaan saada ihmiset kiinnostuneiksi ja innostuneiksi asiasta 16 
PÄÄTELMÄT 17 
LIITTEET: 
Hiljattain käynnistetyt kansalliset ja eurooppalaiset aloitteet opetukseen tarkoitetun 
multimedian käytön edistämiseksi kouluissa 18 
Aikataulu vuosiksi 1996-1998 20 
# 3 .4 
JOHDANTO 
Nykymaailmassa, jossa kauppa maailmanlaajuistuu, teknologian alalla luodaan uuttaja taloudet 
muuttuvat, kussakin yhteiskunnassa on meneillään suuria muutoksia. Eurooppalaisten on syytä 
valmistautua näihin muutoksiin, ja koulujärjestelmillä on tärkeä tehtävä heidän auttamisessaan 
siinä. 
Kun eletään tietoyhteiskunnassa, jokaisen on jatkuvasti varhaislapsuudesta aikuisikään 
täydennettävä taitojaan ja hankittava uusia valmiuksia . 
Kyse on tulevaisuuden työpaikoista. Tämän vuoksi on tärkeää saattaa tietoyhteiskunnan 
apuvälineet viipymättä uusien oppimistapojen käyttöön. Komissio korostaa näiden asioiden 
tärkeyttä valkoisessa kirjassa Opetus ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa samoin 
kuin Firenzessä kesäkuussa 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto esittämässään työllisyyttä 
koskevassa eurooppalaisessa luottamussopimuksessa. 
Yhteisön2 ja kansallisen tason päättäjät ovat ymmärtäneet, miten suuri merkitys 
tietoyhteiskunnan kasvatuksellisilla ja kulttuurisilla tekijöillä on. 
Komission alainen opetukseen tarkoitettuihin ja multimediaa hyödyntäviin tietokoneohjelmiin 
keskittyvä tutkimuksen ja teollisuuden alan asiantuntijatyöryhmä on tutkinut opetuksessa 
käytettävää multimediaa sekä sen markkinoita ja käyttöä. 
Tutkimuksen perusteella työryhmä on antanut suosituksia, joiden tarkoituksena on lisätä alan 
tutkimusta ja tukea opetukseen tarkoitetun multimedian levitystä käyttäjien tarpeet huomioon 
ottaen. Tämä toteutetaan ottamalla käyttöön yhtenäistetysti ne moninaiset apuvälineet, jotka 
komissiolla on käytettävänään . 
Neuvostossa kokoontuneet Euroopan opetusministerit ovat antaneet komissiolle ja 
jäsenvaltioille selkeän poliittisen merkin hyväksymällä 6 päivänä toukokuuta 1996 
päätöslauselman, jossa tuetaan opetustekn ii köiden käyttöä yhteistyössä yksityisen sektorin 
kanssa. 
Monet Euroopan maat, kuten Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Ranska, Italia ja pohjoismaat, 
mutta myös Yhdysvallat ja Japani ovat hiljattain käynnistäneet aloitteita, joilla liitetään kouluja 
tietoverkkoihin, koulutetaan opettajia ja kehitetään opetustarpeisiin sopivia tietokoneohjelmia 
(ks. liite). Joissakin maissa myös yksityinen sektori avustaa viranomaisia koulujen 
varustamisessa ja liittämisessä verkkoon . 
Katso erityisesti Euroopan teollisuuden edustajien pyöreän pöydän tuloksena syntynyt "Education for 
Europeans: Towards the Learning Society" (1995) 
Katso seuraavat asiakirjat: valkoinen kirja "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys" (1993), "Kohti 
tietoyhteiskuntaa Euroopassa: toimintasuunnitelma" KOM(94) 347, vihreä kirja innovaatiosta (1996), 
vihreä kirja "Eläminen ja työnteko tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle" (1996) 
Kertomus heinäkuulta 1996SEC(96) 1426 lopullinen. Tältä pohjalta komissio aikoo antaa 15. joulukuuta 
1996 yhteisen kaikkia opetukseen tarkoitettua mu Itimediaa sivuavia ohjelmia koskevan ehdotuspyynnön. 
Muun muassa Deutsche Telekom ja Bertelsmann Saksan aloitteen mukaisesti, Iso-Britannian 
kaapeliverkko-operaattorien yhdistys sekä Apple, joka on aloittanut kokeilukurssit viidessä Euroopan 
maassa. 
Tekniikka on huomattavasti kehittynyt ja sitä on entistä helpompi käyttää. Opetuksen tarpeet 
ovat selkiytymässä, ne ymmärretään paremmin, ja monet opettajat suhtautuvat avoimesti 
opetukseen tarkoitettujen uusien apuvälineiden kokeilemiseen. Edellytykset tekniikan käytön 
yleistymiselle opetuksessa näyttävät siis olevan olemassa. Nyt on syytä luoda näiden 
tekniikoiden leviämistä vauhdittava ympäristö konkreettisin Euroopan laajuisin toimin, jotka 
tukevat kansallisia ja paikallisia aloitteita. 
Tässä hengessä Firenzen Kurooppa-neuvosto tuki iätä aloitetta ja pyysi komissiota laatimaan 
mahdollisimman nopeasti toimintasuunnitelman. 
I. EUROOPPALAISEN ALOITTEEN TAUSTAA 
Monet tutkimukset ja kokeilut ovat osoittaneet, miten paljon tietoyhteiskunnan uusia 
tekniikoita voidaan hyödyntää opetuksessa. Kunhan nämä uudet apuvälineet on muokattu 
vastaamaan tarpeita, ne helpottavat uuden tiedon omaksumista, ja niiden myötä syntyy uusia 
joustavia, yksilöllisiä ja interaktiivisia oppimistapoja. Näiden apuvälineiden ansiosta 
oppilaspaikat moninkertaistuvat ja yhä useamman on mahdollista saada opetusta. 
Tietoyhteiskunnan uudet keinot lisäävät ihmisten valistaja opetuksellista vaihtoa. Ne edistävät 
Euroopan alueella olevien 72 miljoonan oppilaan ja opiskelijan ja 4,5 miljoonan opettajan 
välistä kulttuurista ja monikielistä viestintää ja tukevat siten koulutuksen eurooppalaista 
ulottuvuutta ja yhdentymistä opetukseen liittyvien vaihtojen avulla. 
Uusien apuvälineiden leviämiselle on kuitenkin vielä monia esteitä. Oppilaitosten ATK-
välineet ovat määrällisesti ja laadullisesti riittämättömät. Markkinoilta saatava 
multimediamateriaali ei useinkaan vastaa opetuksen tarpeita. Oppilaitosten budjettia kiristetään, 
ja niiden rahoituskyky on rajallinen. Lisäksi uusien apuvälineiden käyttöönotto opetuksessa 
edellyttää, että opettajia koulutetaan ja että opetusmenetelmiä ja -järjestelmiä 
uudelleenorganisoidaan, usein hyvin hienovaraisesti. 
Oppilaitosten on autettava nuoria löytämään paikkansa tietoyhteiskunnassa ja varmistettava, 
etteivät vain parhaassa asemassa olevien perheiden lapset ja koulujen oppilaat hyödy 
opetukseen tarkoitetun multimedian tuomista eduista opetuksessa. Jos uusien menetelmien 
käyttöön liittyvä epätasa-arvo lisääntyy, sillä on vakavia seurauksia oppilaitosten 
tulevaisuudelle ja pidemmällä aikavälillä eurooppalaisen yhteiskunnan työllisyydelle ja 
yhteenkuuluvuudelle. 
Jos uuden tekniikan käyttäjiä ja luojia on liian vähän, Euroopan multimedia-alan teollisuus 
kärsii tilanteesta pysyvästi. Kyseinen uusia tuotteita ja palveluja luova toimiala on kuitenkin 
lupaava, koska se kasvaa nopeasti ja kykenee luomaan uusia työpaikkoja. Euroopalla on 
huomattava kulttuuriperintö, henkisiä ja taloudellisia voimavaroja sekä teknistä osaamista, joita 
multimediayritysten olisi kyettävä hyödyntämään Euroopan markkinoilla. 
Sitävastoin riippuvuus pääasiallisten kilpailijoiden tekemistä opetus-ju kulttuurisisällöistä olisi 
• liivien llfiililllllini \ lii* t :-. »t hillliMiil hfriilil». Iin ),i h. Killan llh>hliMl:MiniK-.|| k|ii||.i||.t 
Tämä eurooppalainen aloite tukee yhteisön tietyillä alueilla ja tietyissä valtioissa jo aloitettuja 
pyrkimyksiä noudattaen suuntaviivoja, jotka on annettu opetukseen tarkoitettuja ja multimediaa 
hyödyntäviä tietokoneohjelmia koskevassa ministerineuvoston päätöslauselmassa. 
Aloitteen tarkoituksena on vahvistaa kansallisella tasolla useimmiten hajautetusti toteutettujen 
toimien vaikutuksia ja liittää ne yhteen. Aloite koskee toimia, joilla on suuri arvonlisä 
yhteisössä, ja se kannustaa kaikkia oppilaitoksia osallistumaan ja ottaa huomioon alueiden 
kehityserot toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. 
Aloitteen ansiosta saavutetaan nopeammin riittävästi käyttäjiä, edistetään opetuksen 
eurooppalaista ulottuvuutta uutta luovia opetusmenetelmiä vaihtamalla ja aletaan rakentaa 
todellisia opetukseen tarkoitetun multimedian eurooppalaisia markkinoita. 
Käytettävissä olevat varat ovat rajalliset, ja siksi on tärkeää kohdentaa yhteisön toimet, niin 
että niiden vaikutukset olisivat mahdollisimman suuret. Toimintasuunnitelmassa keskitytään 
ala-ja keskiasteen kouluihin (mukaan lukien ammattikoulut), jotka ovat koulutusjärjestelmän 
"heikko lenkki" siinä mielessä, että niissä tekniikan käyttö on paljon vähäisempää kuin 
korkeakoulutuksessa tai ammatillisessa täydennyskoulutuksessa. 
On kuitenkin korostettava, että on tarpeen luoda koko elämän kestävä koulutusjatkumo, joka 
jatkuu kouluopetuksesta ammatilliseen koulutukseen. Uuden tekniikan käyttö ammatillisessa 
koulutuksessa edellyttää kuitenkin muita toimijoita ja muunlaista vastuullisuutta. Tätä 
kysymystä käsitellään komission lähiaikoina julkaisemassa tiedonannossa vihreässä kirjassa 
Eläminen ja työ tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle esille nostettujen kysymysten 
valossa. 
II. EUROOPPALAISEN ALOITTEEN TOIMINTASUUNNITELMA 
Aloite sisältää kolme yleistä tavoitetta: 
-» Nopeutetaan koulujen sopeutumista tietoyhteiskuntaan suomalla niille uusia mahdollisuuksia 
luoda yhteyksiä maailmaan. 
-* Tuetaan multimedian käytön yleistymistä opetuksessa, kriittisten käyttäjien kasvattamista 
ja opetukseen tarkoitettujen multimediatuotteiden ja -palvelujen luomista. 
-* Vahvistetaan koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta tietoyhteiskunnan apuvälineitä 
käyttämällä ja korostetaan kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta. 
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi aloitteessa noudatetaan seuraavia neljää lisätoimintaliniaa. 
joilla tuetaan paikallisia ja kansallisia aloitteita5: 
Aloite kuuluu EU:n perustamissopimuksessa komissiolleanncttuun toimivaltaan koulutuksen,alueellisen 
yhteenkuuluvuuden, teollisuuden, tutkimuksen, tekniikan kehityksen ja Euroopan laajuisten 
viestintäverkkojen alalla. 
TOIMINTALINJAT 
1. 
2. 
3. 
4. Tuetaan koulujen välisten verkkojen yhteen liittämistä yhteisössä 
Edistetään sisältöjen kehittämistä ja levitystä 
Edistetään opettajien ja kouluttajien koulutusta ja tukemista 
Tiedotetaan kaikille toimijoille multimedian tarjoamista mahdollisuuksista 
opetuksessa 
Aloitetta voisi tukea pieni ryhmä näkemyksistään ja vakaumuksestaan tunnettuja 
merkkihenkilöitä, jotka toimisivat aloitteen keulakuvina ja antaisivat sille lisäpotkua. 
II. 1 Toimintalinja n:o 1: 
Tuetaan koulujen välisten verkkojen yhteen liittämistä yhteisössä 
(i) Keskeiset kysymykset 
Kouluissa on satunnaisesti alueellisen tai paikallisen tason kokeiluluontoisia sähköisiä 
verkkoja. Niiden avulla voidaan erityisesti lähettää sähköpostia, opetella yhteistoimintaa 
(tuotetaan aihekohtaisia tietokantoja, tehdään vertailukelpoisia käytännön töitä sekä tekstiä ja 
kuvia sisältäviäyhteistuotantoja) ja järjestää oppilaille ja opettajille keskustelufoorumeja, joissa 
he voivat vaihtaa tietoja, neuvoja ja menetelmiä. 
Meneillä olevat kokeilut osoittavat, miten sähköisistä tietoverkoista voidaan hyötyä 
opetuksessa. Niillä luodaan yhteyksiä ulkomaailmaan, tietoa voidaan etsiä entistä 
itsenäisemmin, kirjoittaminen saa lisäarvoa (kirjoitetaan "jollekulle"), ryhmätyö tulee 
mielekkääksi yhteisesti kiinnostavien aiheiden kautta, joita voivat olla esimerkiksi ympäristö, 
yhteiskunta tai ajankohtaiset asiat. Näin tutustutaan kielellisiin ja kulttuurieroihin, jotka voivat 
olla alueellisia (vertaillaan esimerkiksi maaseutuväestön ja kaupunkilaisten elämäntapaa) tai 
kansallisia (muun muassa kielellinen vaihto, yhteiskuntaan tai politiikkaan liittyvät kysymykset 
ja vastaukset). 
Koulujen välisten alueellisten ja kansallisten verkkojen yhteen liittäminen voisi olla antoisaa 
opetettaessa sellaisia aineita kuin kieliä, luonnontieteitä, historiaa tai taidetta, joissa on selkeä 
eurooppalainen ulottuvuus. Verkkojen avulla koulujen olisi voitava käyttää museoiden ja 
muiden oppi-ja kulttuurilaitosten tuottamaa sähköistä tietoa sitä mukaa kuin sitä on saatavilla. 
Olemassaolevissa verkoissa on toistaiseksi vain harvoja oppilaitoksia. Alle viidellä prosentilla 
Euroopan kouluista oli vuoden 1996 puolivälissä yhteys koulujen väliseen sähköiseen 
tietoverkkoon tai Internetiin . Verkoissa on vielä vähän viestintää Euroopan tasolla, mikä 
johtuu teknisistä tai kielellisistä ongelmista ja ennen kaikkea siitä, että ei tiedetä muissa 
jäsenvaltioissa toteutetuista kokeiluista. 
Kansallisella tasolla tilanteessa on suuria eroja; Suomessa ja Ruotsissa 2/3:11a kouluista on verkkoyhteys, 
kun taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa 15 prosentilla ja Ranskassa ja Saksassa alle kahdella 
prosentilla. 
8 
Tällä hetkellä koulut luovat paljon Internet-yhteyksiä vapaaehtoisesti tai viranomaisten 
aloitteesta. Suuntaus voi tyrehtyä nopeasti teknisten ongelmien takia tai siksi, että Internet 
saattaa mennä tukkoon lyhyessä ajassa tai jos koulutusalan toimijoille ei riittävässä laajuudessa 
osoiteta uuden tekniikan hyödyllisyyttä opetuksessa. 
Lisäksi komissio tukee suuren yleisön pääsyä tietoyhteiskuntaan. Tähän kuuluu muun muassa 
se, että koulut, yliopistot ja kirjastot liitetään tietoverkkoon. Yhteisön ja kansallisella tasolla 
on aloitettu valmistelutoimia, joilla pyritään edistämään opetusalalla toimivien mahdollisuutta 
käyttää tietoverkkoja ja tietopalveluja . 
Koulujen välisten verkkojen liittäminen yhteen mahdollistaa uutta luovia opetusmenetelmiä 
koskevan vaihdon eurooppalaisten koululuokkien välillä. Tällä tavoin korostettaisiin 
kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta ja otettaisiin huomioon meneillä olevat pilottihankkeet, 
joiden tarkoituksena on kehittää uutta luova opetusympäristö paikallisella, kansallisella, 
eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla . 
Kieltenvälisiä viestintävaikeuksia on, mutta niitä ei pidä liioitella: koulut ovat erinomainen 
ympäristö kielten oppimiselle, ja kuvaa ja ääntä yhdistävä multimedia on monipuolinen 
ilmaisukeino, joka helpottaa huomattavasti keskinäistä ymmärtämistä. 
Tällä tavoin tuettaisiin koulujen välisten paikallisten verkkojen kehittymistä ja edettäisiin 
vaiheittain pyrkimyksessä luoda aikanaan yhteys kaikkien Euroopan koulujen välille, mukaan 
lukien epäsuotuisimpien alueiden koulut. 
(ii) Toteutus 
Konkreettisia hankkeita koulujen välisten verkkojen yhteen liittämiseksi käynnistetään 
Euroopan elinikäisen oppimisen vuoden jatkoksi. Tämä aloite perustuu siihen, että liitetään 
yhteen paikallisella ja alueellisella tasolla jo hyvin toimivat verkot. Näin syntyvää 
"katto verkkoa" laajennetaan asteittain kattamaan kaikki koulujen välillä jo olemassaolevat tai 
rakenteilla olevat verkot ja maantieteellisesti eristyksissä olevat tai sosiaalisesti heikossa 
asemassa olevat koulut. Siten se voi edesauttaa ystävyyskaupunkien ja -alueiden perustamista 
Euroopassa. 
Aloitteen perustana ovat niiden paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten toiminta, 
joilla on yksin valta päättää koulujen välineistä ja joilla on tukikelpoisilla alueilla mahdollisuus 
hakea rakennerahastojen tukea. 
Lisäksi aloitteen perustana ovat kokeiluhankkeet, joita on aloitettu yhteisön tutkimus- ja 
koulutusohjelmien myötä. 
Koulujen "kattoverkko" on avoin kolmansissa maissa ja erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan 
maissa tehtäville kokeiluille. 
"Maailmanlaajuinen televiestinnän palvelu täysin vapaan ympäristön näkökulmasta" KOM(96) 73 
lopullinen. Katso myös Ison-Britannian telelaitoksen OFTELin aloite koulutusalan työryhmän 
perustamiseksi maailmanlaajuista palvelua koskevan kuulemisen myötä. 
Esimerkiksi yhteisön ohjelmiin kuuluvat hankkeet tai G7-ryhmän Brysselin huippukokouksessa 
käynnistetty tietoyhteiskuntaan keskittyvä hanke "Kulttuurien välinen koulutus". 
Tarvitaan monenlaista toimintaa: 
• Komissio tukee kokeiluluontoisten opetusympäristöjen luomista tietyissä oppilaitoksissa. 
Näiden opetusympäristöjen avulla voidaan hahmottaa tekniikan ja opetuksen välistä 
vuorovaikutusta koskevia tutkimuskohteita erityisesti verkoissa tapahtuvan yhteistoiminnan 
välineiden kehittämiseksi. 
Komissio kannustaa ihmisiä laatimaan ja liittämään verkkoon multimediaa hyödyntäviä 
kursseja, joita on jo joissakin maissa ja joiden avulla opettajat ja oppilaat voivat tehdä 
multimediaa käyttäviä töitä ja harjoitella uuden tekniikan käyttöä erityisin laittein 
varustetuissa keskuksissa. Verkkotyöskentely helpottaa myös monikielisten opetus vaihtojen 
järjestämisen asiaan erikoistuneiden opettajien avustuksella. Edellä mainitut keskukset 
voisivat myös tarjota etäneuvontapalveiuja opettajille. 
• Vuoden 1996 lopussa järjestetään konferenssi, jossa kartoitetaan koulujen välisten 
kansallisten verkkojen tilanne, tarpeet, käytännöt ja esiin nousseet muun muassa tekniset, 
oikeudelliset ja rahoitukselliset vaikeudet. Konferenssiin kutsutaan paikallisiin, alueellisiin 
ja kansallisiin aloitteisiin osallistuvia henkilöitä (opettajia, ATK-alan yrityksiä, verkko-
operaattoreita, verkkoyhteyksiä tarjoavia yrityksiä, laitosten johtajia, yhdistyksiä). 
Yhdessä työpajassa käsitellään multimediatuotteiden henkisen omaisuuden suojaan liittyviä 
kysymyksiä tuotteiden käytön edistämiseksi opetuksessa sekä kouluverkkojen Internet­
yhteyksiin liittyviä turvallisuuskysymyksiä (esimerkiksi väkivaltainen, rasistinen tai 
pornografinen ja pedofiliaan liittyvä sisältö Internetissä). 
• Konferenssin tulosten perusteella tehdään toteutettavuustutkimus, jossa määritellään 
tekniset mallit koulujen välisten verkkojen keskinäiseksi liittämiseksi yhteisön tasolla 
(käytetty infrastruktuuri voi olla puhelinkytkentäinen verkko, digitaalinen 
monipalveluverkko tai suurkapasiteettinen verkko, josta pääsee Internetiin), kustannukset 
sekä asianmukaiset rahoitustavat. 
• Hanketta koulujen välisten alueellisten ja kansallisten verkkojen yhteenliittämiseksi yhteisön 
tasolla voisivat johtaa yhteenliittymät, ja siinä olisivat tiiviisti mukana opetusministeriöt ja 
toimivaltaiset paikalliset ja alueelliset viranomaiset' sekä kyseiset yritykset. 
• Lisäksi komissio tekee tutkimuksen yhteisön maissa meneillä olevista kokeiluista ja 
pääasiallisista yhteistyökumppaneistaan, jotka pyrkivät laajentamaan maailmanlaajuisen 
televiestintäpalvelun soveltamisalaa niin, että verkkoon liitetään koulutusalan laitokset. 
Tutkimustulosten pohjalla komissio muotoilee ehdotuksia maailmanlaajuisen 
televiestintäpalvelun tasoa, laatua ja laajuutta koskevassa scurantakcrtomuksessaan, jonka 
se antaa vuoden 1997 loppuun mennessä. 
Esimerkiksi Ranskassa Ligue Française de l'Enseignement et de l'Education Permanente -yhdistyksen 
interaktiivista opetuskäyttöön tarkoitettua multimediaa koskeva hanke ("Multimédia Pédagogique 
Interactif). 
Alueet ovat erityisen aktiivisia tietoyhteiskuntaa koskevissa asioissa. Esimerkiksi kuusi aluetta sitoutui 
jo vuonna 1994 kehittämään yhdessä konkreettisia sovelluksia (IRIS-hanke). 
10 
IL2 Toimintalinja n:o 2: 
Edistetään Euroopan laajuisesti opetuksen kannalta merkittävien sisältöjen kehittämistä ja 
levitystä 
(i) Keskeiset kysymykset 
Olemassa olevat koulujen väliset verkot ovat opetukseen liittyvien vaihtojen väylä oppilaiden 
kesken, oppilaiden ja opettajien välillä tai opettajien kesken. Verkkojen avulla voidaan myös 
siirtää opetusmateriaalia, jonka tiimoilta vaihtoa käydään. On siis tärkeää edistää verkkoihin 
sopivien sisältöjen kehittämistä ja levitystä. 
Kuhunkin viestintävälineeseen liitetään vielä eri luomis-, tuotanto- ja levitystavat. 
Digitaalitekniikan kehittymisen myötä audiovisuaalinen ja paperimateriaali voidaan kuitenkin 
teknisesti helposti muuntaa sähköiseen muotoon (CD-ROM, CD-I tai tietoverkkopalvelu). 
Multimedian luominen edellyttää kuitenkin, että tuotteiden sisältöä ja kerronnallista rakennetta 
muokataan, usein huomattavastikin. Audiovisuaalisen alan, multimediakustannusalan ja 
koulutusalan ammattilaisten yhteistyö on ratkaisevassa asemassa, jotta voitaisiin 
täysipainoisesti hyödyntää näitä mahdollisuuksia. 
Sisällön kehittämismahdollisuudet moninkertaistuvat, kun syntyy lukuisia digitaalisia 
televisiokanavia. Opetus- ja kulttuuriohjelmat saanevat erityistä suosiota, kun otetaan 
huomioon kuluttajien odotukset ja kansalaisten vaatimukset. Televisio on laajalle levinnyt 
apuväline, ja niinpä opetukseen tarkoitettu multimedia voisi löytää tiensä kouluihin ja koteihin 
erityisesti audiovisuaalisen materiaalin myötä. 
Kyseiset audiovisuaaliset tuotteet voivat olla nimenomaisesti tiettyihin koulutustarkoituksiin 
tehtyjä opetusohjelmia, korkeatasoisia uutisohjelmia tai laadukkaita suuren yleisön ohjelmia, 
joita opettajat voivat hyödyntää opetuksessaan. 
Monien televisioiden toimintastrategiaan kuuluu jo monikäyttöisyyden idea, kuten Ruotsin 
opetustelevisiossa tai BBC:ssä, jotka saattavat säännöllisesti levitykseen ohjelmistaan tehtyjä 
videokasetteja. Tällä tavoin tuotetaan myös digitaalista materiaalia. BBC tuottaa Shakespearen 
näytelmiä sisältäviä CD-ROM-levyjä audiovisuaalisten tuotantojensa pohjalta. Ranskan viides 
kanava TV-5 muuntaa digitaaliseen muotoon suuren osan esittämistään tuotannoista 
rakentaakseen ohjelmapankin. Julkisen alan käyttäjät voivat hakea tietoa ohjelmapankista 
erityistarpeittensa mukaisesti. Tekniset kysymykset on jo käytännöllisesti katsoen ratkaistu, 
mutta oikeudellisia ongelmia on vielä ratkaisematta. 
Jotkut radiot suosivat eurooppalaista ulottuvuutta kaupallisessa toiminnassaan. Euroopan 
radioliitossa (Union Européenne des Radiodiffuseurs) kokoontuneet 14 julkista radioasemaa 
päättivät tukea eurooppalaisen kulttuurin kannalta merkittävien ohjelmiensa vaihtoa 
perustamalla yhteisen "palveluyksikön". Toisaalla eräät eurooppalaiset radioasemat 
valmistelevat "eurooppalaista opetusradioasemaa" koskevaa hanketta . 
Muissa maissa on tehty lukuisia audiovisuaaliseen opetukseen liittyviä kokeiluja. Israelissa on annettu 
ohjelma-aikaa opetustarkoituksiin kaikilla kanavilla, mukaan lukien kaupalliset kanavat, ennemmin kuin 
perustettu erillinen opetuskanava. Kanadassa julkisten televisiokanavien on lähetettävä viikottain 
vähintään yksi tekijänoikeuksista vapaa ohjelma opetuskäyttöä varten. 
11 
(ii) Toteutus 
Seuraavat toimet ovat suunnitteilla: 
• Audiovisuaalisen ja multimediamateriaalin tuotanto- ja levityskanavia on paljon. Näiden 
kanavien kartoittamiseksi perustetaan vuoden 1996 loppuun mennessä työryhmä, johon 
kuuluu opetusohjelmien huomattavien tuottajien ja levittäjien sekä multimediakustantajien 
edustajia. 
Työryhmän tehtävänä on etsiä yhteistyökanavat kouluopetuksen ja muun opetuksen 
tarpeisiin soveltuvan yleishyödyllisen sisällön (esimerkiksi kieltenopetus, luonnontieteet, 
euroopalainen kulttuuri ja sivilisaatio, taiteet, musiikki) tuottamiseksi. Työryhmän on tämän 
sisällön levittämisen edistämiseksi erityisesti määriteltävä yleiset opetustuotteiden laatua ja 
vaihtoa koskevat periaatteet ja tutkittava koulujen ja muiden koulutus- ja kulttuurikeskusten 
tekniset ja oikeudelliset edellytykset käyttää näitä tuotteita. 
• Komissio antaa tukensa kartoitettaessa sellaista eurooppalaista multimediasisältöä, joka 
soveltuu eri välinein (CD-ROM, CD-1, tietoverkot ja opetusohjelmat) tapahtuvaan 
opetukseen. Kartoitustyön tuloksista tiedotetaan laajasti asianomaisille kohderyhmille. 
• Tukemalla konkreettisia hankkeita komissio edistää multimediakeskusten (muun muassa 
mediateekit, opettajien koulutuskeskukset, tietoverkoissa olevat "digitaaliset kirjastot") 
kehittämistä ja liittämistä sähköiseen tietoverkkoon. Näiden keskusten avulla käyttäjät 
pääsevät käyttämään monia eurooppalaisia audiovisuaalisen ja multimedia-alan palveluja 
ja tuotteita. 
II. 3 Toimintalinja n:o 3: 
Edistetään toimia, joilla koulutetaan opettajia ja kouluttajia sekä tuetaan heidän 
valmiuksiaan käyttää uutta tekniikkaa opetuksessa 
(i) Keskeiset kysymykset 
Opetusmenetelmät kehittyvät. Niin kutsuttuja aktiivisia menetelmiä käytetään jo paljon 
kieltenopetuksessa, jossa on jo kauan käytetty audiovisuaalista materiaalia. Monet opettajat 
suhtautuvat avoimesti uusiin mahdollisuuksiin mutta eivät saa aina riittävää päättäjien ja 
yhteiskunnan tukea kokeillakseen ja ajaakseen läpi uusia opetustapoja. Lisäksi on 
hämmentävää opetella käyttämään uusia apuvälineitä. Jo pelkästään toimiakseen ne vievät 
aloittelijalta niin paljon aikaa, ettei suurin osa opettajista kykene perehtymään asiaan yksin. 
Kun tekniikka osataan ottaa onnistuneesti käyttöön, se tukee uusia opetusmenetelmiä, joissa 
oppilaan aloitekyvylle ja ryhmätyöskentelylle annetaan entistä suurempi sija. Tällöin opettajien 
rooli muuttuu. Heidän on opittava ohjaamaan oppilasryhmiä ja samalla tarkkailtava ja 
arvioitava kunkin oppilaan oppimista. 
Se, että opetushenkilökuntaa valmistetaan kunnolla ja heille taataan teknistä tukea uusien 
apuvälineiden käytössä, on keskeinen asia, jotta onnistutaan käyttämään ja levittämään 
multimediamateriaalia opetuksessa. Tällaista koulutusta pidetään ensisijaisen tärkeänä 
jäsenvaltioiden aloitteissa (esimerkiksi Multimedia ja opettajankoulutus Alankomaissa ja 
kansallisen koulutustekniikkaneuvoston National Council for Educational Technologyn työ 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa). On toteutettu monia kokeiluja, joissa käytettyjä menetelmiä 
ja joista saatuja tuloksia olisi hyödynnettävä paremmin yhteisön tasolla. 
12 
(ii) Toteutus 
Opettajien koulutuksessa käytännön harjoittelu paikan päällä näyttää kaikkein lupaavimmalta. 
Koulutustoimien on täydennettävä koulujen välisen verkon kehitystä ja vaikutusten 
laajentamiseksi niiden piiriin on saatava paljon opettajia sekä muita kouluttajia, koska heidän 
menetelmänsä ovat hyvin samanlaiset. 
Koulutuksessa käsitellään apuvälineiden käyttöä (laitteet, palvelut ja ohjelmat), tiedon hakua 
ja rakennetta verkoissa sekä opetukseen tarkoitettujen multimediasisältöjen luomista ja 
levittämistä. Koulutusta tuetaan kannustamalla perustamaan teknistä ja pedagogista tukea 
tarjoavia palveluja, jotka auttavat koulutuksessa olleita opettajia käyttämään opetukseen 
tarkoitettua multimediaa tunneillaan. 
• Koulutustoimia tuetaan yhteisön ohjelmissa. Komissio tukee erityisesti Euroopan 
koulujen välisiä opettajavaihtoja, jotta opettajat voivat jakaa kokemuksiaan ja jotta 
kokemattomimmat opettajat voivat harjoitella multimedian käyttöä todellisessa 
luokkatilanteessa. Jotta hankkeisiin saataisiin mukaan mahdollisimman paljon opettajia, 
niissä tuetaan "etäharjoittelua", jossa opettajat saavat ammatillista kokemusta omassa 
toimipaikassaan etäkoulutus välineitä käyttämällä. 
• Varmistetaan, että kansallisella tasolla tehtyjen kokeilujen ja mietintöjen tuloksista voi 
hyötyä koko opetusyhteisö. On tarkoitus rakentaa opettajia ja kouluttajia kouluttavien 
keskusten verkosto, joka perustuu paikallisiin ja kansallisiin aloitteisiin ja olemassa oleviin 
yhteisön hankkeisiin ". Verkoston avulla levitetään "hyviä käytäntöjä" Euroopan tasolla. 
II. 4 Toimintalinja n:o 4: 
Tiedotetaan kaikille toimijoille uuden tekniikan suomista mahdollisuuksista opetuksessa 
(i) Keskeiset kysymykset 
Peruslähtökohta on se, että koulut liitetään verkkoon, opetussisältöjen kehittämistä edistetään 
ja opettajia koulutetaan, mutta tämä ei riitä. Opetukseen tarkoitetun multimedian käytön 
leviäminen riippuu myös siitä, tiedotetaanko asioista riittävästi opettajille, jotka päättävät 
opetusmenetelmien muuttamisesta, sekä oppilaitosten johtajille ja poliittisille päättäjille. 
Erityisesti viimeksi mainittujen on oltava tietoisia siitä, miten tarpeellista on luoda suotuisa 
ympäristö. 
Opetukseen tarkoitettujen multimedian ja audiovisuaalisten tuotteiden käytöstä kertovia 
tietolähteitä on liian vähän ja ne ovat hajallaan. Niihin on vaikea päästä yhteisön ja jopa 
kansallisella tasolla. Internetiin on kuitenkin perustettu monia sivuja, joissa esitellään uutta 
tekniikkaa käyttäviä eurooppalaisia opetushankkeita. Useissa jäsenvaltioissa ja komissiossa on 
jo käytössä tai valmisteilla tietokantoja, jotka esittelevät opetukseen tarkoitettua tekniikkaa, 
tietokoneohjelmia, multimediapalveluja ja audiovisuaalisia tuotteita. 
Esimerkiksi TRENDS-hanke (telemaattisia sovelluksia koskeva ohjelma), FETICHE-hanke 
(SOKRATES-ohjelma) WEB FOR SCHOOLS -hanke (tietotekniikkaa koskeva ohjelma). 
13 
Tietokantoihin pääsyä helpotetaan ja tarjotaan käytännön neuvoja kaipaaville opettajille ja 
hallinnollisille päättäjille mahdollisuus keskustella keskenään. Siten parannetaan koulutusalan 
toimijoiden tiedonsaantia. 
(ii) Toteutus 
Eri Internet-sivujen ja jäsenvaltioissa luotujen tietokantojen välille rakennetaan yhteys, ja näin 
ihmisten on helpompi saada tietoa Euroopassa meneillä olevista hankkeista ja opetukseen 
tarkoitetusta audiovisuaalisesta ja multimediamateriaalista. 
Käytännössä: 
• Komissio tukee jäsenvaltioiden tuella tiedonvaihtofoorumin luomista Internetiin. 
•* Tiedonvaihtofoorumi tarjoaa koulutus-, multimedia- ja audi visuaalisen alan toimijoille 
oppaan. Oppaassa tiedotetaan niistä lukuisista Internet-sivuista, joilla kerrotaan yhteisön 
alueella meneillä olevista hankkeista ja jäsenvaltioissa tehdyistä tietokannoista. Oppaan 
avulla on helpompi saada yksityiskohtaisia tietoja esimerkiksi koulujen välisistä verkoista, 
saatavissa olevista tietokoneohjelmista, jäsenvaltioissa tehdyistä apuvälineiden ja 
menetelmien arvioinneista sekä siitä, miten kokeilla ja hankkia laitteita ja ohjelmia 
edullisesti. 
- Lisäksi tiedonvaihtofoorumissa opettajat, ohjaajat ja oppilaitosten johtajat voivat avata 
keskinäisiä keskustelufoorumeitaan. 
Toteutettavuustutkimuksessa kartoitetaan olemassa olevien tietokantojen ja palvelimien 
verkkoon liittämistä koskevat tekniset kysymykset sekä Internetiin perustettavaa monikielistä 
foorumia koskevat asiat. 
• Tietoa on jaettava myös niille opettajille ja hallinnollisille päättäjille, joilla ei ole yhteyttä 
telemaattisiin verkkoihin. Komissio käyttää perinteisiä viestintävälineitä (esitteitä, 
kuunneltavaa ja katseltavaa materiaalia ja konferensseja) tiedottaakseen paikallisille 
toimijoille meneillä olevista kokeiluista, näitä aiheita koskevista tapahtumista ja 
tapaamisista, yhteyshenkilöistä ja yhteydenottotavoista. 
III. ETSITÄÄN VARAT JA TOIMIJAT YKSITYISEN JA JULKISEN SEKTORIN 
VÄLISEN YHTEISTYÖN LUOMISEKSI 
Aloitteen onnistuminen riippuu siitä, saadaanko opetukseen tarkoitetun multimedian alan 
julkiset ja yksityiset toimijat vahvasti mukaan Euroopan, kansallisen tai paikallisen tason 
yhteistyöhön ja saadaanko heidät mukaan tiedotustoimiin, joiden tarkoituksena on levittää 
tietoa mahdollisimman laajalle ja saada ihmiset kiinnostuneiksi ja innostuneiksi asiasta. 
Komissio tukee jäsenvaltioissa toteutettavia toimia toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ottaen 
Ks. Saksassa SODIS-tietokantaan liittyvät kokeilut, Yhdistyneessä kuningaskunnassa kansallisen 
koulutustekniikkaneuvoston kokeilut ja Ranskan opetusministeriön hanke digitaalisen materiaalin 
luetteloimiseksi. 
14 
huomioon alueiden väliset kehityserot. Se edistää jäsenvaltioiden välistä vuorovaikutusta ja 
keskinäistä tukea edellä mainittujen neljän toimintalinjan avulla. 
HLL Käytetään hyväksi yhteisön varoja 
-• Aloite perustuu siihen, että yhteisön välineet täydentävät toisiaan ia kansallisia välineitä. 
Aloitteessa yhdistetään erilaiset välineet yhteisten ehdotuspyyntöjen avulla opetukseen 
tarkoitettuihin ja multimediaa hyödyntäviin tietokoneohjelmiin keskittyvän 
asiantuntijatyöryhmän suositusten mukaisesti, ja jokaista välinettä sovelletaan sille 
määrättyjen sääntöjen mukaisesti. 
Ensimmäinen tällainen ehdotuspyyntö on tarkoitus antaa 15. päivänä joulukuuta 1996. Se 
koskee 
• kokeilujen ja tukitoimien avulla tehtävään tutkimus- ja kehitystyöhön liittyviä telemaattisia 
sovelluksia, tietotekniikkaa ja kohdistettua sosiaalis-taloudellista tutkimusta 
• MEDIA II- ja INFO 2000 -ohjelmaa multimediasisältöjen kehittämiseksi 
• SOKRATES- ja LEONARDO DA VINCI -koulutusohjelmaa 
• varoja, jotka on myönnetty Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen kehittämiseen 
multimediasovellusten käyttöönottamiseksi opetuksessa. 
-• Aloite kannustaa hyödyntämään täysipainoisesti muita rahoitusmahdollisuuksia, joita 
tarjoavat 
• rakennerahastot koulutuksen alalla (mukaan lukien oppilaitosten välinehankinnat 
tukikelpoisilla alueilla1 ). Tätä mahdollisuutta voi käyttää, jos tämän aloitteen tavoitteet 
kuuluvat jäsenvaltioissa ohjelmoituihin ensisijaisiin tavoitteisiin ja jos ne ovat 
rakennerahastoa koskevissa säännöissä määriteltyjen menettelyjen mukaisia. 
• tietoyhteiskunnan kehittämiseksi tarkoitetut varat. 
III.2. Edistetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä 
Audiovisuaalisen ja multimediamateriaalin saaminen kouluille, opetusvälineiden kehittäminen 
sekä opettajien koulutus ja käytännön tuki edellyttävät pitkäaikaisia yhteisiä toimia. 
Eräissä jäsenvaltioissa ja Yhdysvalloissa yksityisellä ja julkisella sektorilla tehdään jo 
yhteistyötä uuden tekniikan käytön kehittämiseksi opetuksessa ja ammatillisessa 
koulutuksessa15. Usein tällaisen yhteistyön myötä kouluilla on mahdollisuus tutustua 
yritysmaailmaan. 
" Esimerkiksi Espanja ja Portugali valmistelevat parhaillaan alueellisia suunnitelmia koulujen 
välinehankintojen toteuttamiseksi. 
' Euroopassa on perustettu järjestöjä, kuten ( \impo Italiassa, Schulen ans Netz Saksassa, Forum Ranskassa 
ja Fimmbo Alankomaissa ammatillista koulutusta varten. Yhdysvalloissa samanlaisia aloitteita on 
käynnistetty myös kouluja varten. 
15 
Toimien tarkoituksena on erityisesti 
edistää hankkeiden projektijohtamistaidon (suunnittelu- ja johtamismenetelmät) 
levittämistä 
helpottaa julkisen ja yksityisen sektorin pitkäaikaista yhteistyötä. Niiden on yhdessä 
määriteltävä ne periaatteet, joilla rahoitetaan parhaiten oppilaitosten tarpeisiin ja 
rahoitusmahdollisuuksiin sopivat välineet, palvelut ja tietokoneohjelmat, ja täytetään 
yhteistyökumppaneiden odotukset. 
Alkuvuodesta 1997 järjestetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön toteuttamista koskeva 
työpaja. Työpajaan kutsutaan järjestöjen, viranomaisten ja yritysten edustajia, ja sen 
tarkoituksena on kannustaa niitä yhdistämään voimansa yhteisten yhteistyöperiaatteiden 
luomiseksi aiesopimuksilla (Memorandum of Understanding). 
Näiden aikeiden toteuttamiseksi työpajassa tarkastelllaan mahdollisuutta perustaa opetukseen 
tarkoitetun multimedian alan julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden sekä verkko-
operaattoreiden aloitteesta säätiötyyppinen eurooppalainen toimintayksikkö, jonka 
oikeudellinen muoto on määri teitä vä. 
Kyseinen yksikkö toimisi alan keskuksena ja alan toimijoiden yhteydenpitoelimenä Euroopan 
tasolla. Sen tarkoituksena olisi edistää uusien yhteistyösuhteiden syntymistä jäsenvaltioissa ja 
alueilla ja liittää yhteen jo olemassa olevat rinnakkaiset järjestöt. Komissio voisi tässä 
yhteydessä tukea toimijoiden välisten suhteiden luomista ja pyrkimysten yhdistämistä 
jäsenvaltioiden tuella. 
III.3. Koetetaan saada ihmiset kiinnostuneiksi ja innostuneiksi 
Komissio tukee yhdessä alan toimijoiden, multimediayritysten ja verkko-operaattorien kanssa 
toimia, joiden tarkoituksena on tehdä koulutusalan toimijat ja päättäjät tietoisiksi multimedian 
hyödyllisyydestä opetuksessa. Toimissa voivat olla mukana myös korkeakoululaitokset. 
Joka vuosi järjestetään kahdenlaisia tapahtumia: 
• Verkossa olevien koulujen toimintapäivät tai -viikonloput. Niissä esitellään koulujen 
liittämisessä sähköiseen verkkoon tehtyä työtä ja siinä tapahtunutta edistystä. Yrityksiä ja 
järjestöjä pyydetään sponsoroimaan kouluja eri tavoin ja antamaan käytännön tukea uusien 
koulujen liittämiseksi verkkoon. 
Nämä Euroopan laajuiset tapahtumat ovat kehyksenä siihen osallistuvien koulujen avoimien 
ovien päivälle, joiden aikana jaetaan vanhemmille, oppilaille, laitosten johtajille ja 
paikallisille viranomaisille tietoa koulujen multimediatoiminnasta. Tapahtumat järjestetään 
Eurooppa-päivän (9. toukokuuta) jälkeisenä viikonloppuna. 
• Kilpailu parhaiden eurooppalaisten multimediatuotteiden löytämiseksi (jossa 
myönnetään eurooppalainen tavaramerkki) järjestetään säännöllisesti komission tuella 
. yhteistyössä nuorten ja opettajien kanssa jatkoksi kokeilulle, joka on järjestetty "Euroopan 
elinikäisen oppimisen vuonna". Kilpailun tarkoituksena on kannustaa oppilaitoksia 
16 
tuottamaan ja levittämään multimediasisältöä verkoissa ja esitellä lahjakkaita nuoria 
kustantajille. 
PÄÄTELMÄT 
Eurooppalaisten on vastaisuudessa opittava jo pienestä pitäen hallitsemaan uusia tieto- ja 
viestintävälineitä, jotta he löytävät paikkansa yhä enemmän tietoon perustuvassa 
yhteiskunnassa. Heidän työllistymismahdollisuutensa ja tulevaisuutensa riippuu siitä, kuten 
työllisyyttä koskevassa eurooppalaisessa luottamussopimuksessa todettiin. 
Eurooppa-neuvosto on ymmärtänyt, miten tärkeää on toimia viipymättä, jotta koulut eivät jäisi 
tietoyhteiskunnan ulkopuolelle. Neuvoston kehotuksesta tämä kaksivuotinen 
toimintasuunnitelma keskittää yhteisön eri välineiden suomat keinot tiettyihin toimiin, jotka 
tuovat paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin aloitteisiin eurooppalaisen ulottuvuuden ja 
arvonlisän. 
Yhdistetään koulut toisiinsa tietoyhteiskunnan keinoin, tuetaan eurooppalaisten sisältöjen 
tuotantoa ja vaihtoa sekä edistetään opetukseen tarkoitettua multimediaa koskevia hyviä 
käytäntöjä. Siten autetaan kulttuureja lähentymään ja vahvistetaan eurooppalaista identiteettiä 
ja yhdentymistä. 
Toimintasuunnitelman täysi onnistuminen edellyttää, että jäsenvaltiot, alueet ja yksityinen 
sektori osallistuvat siihen vahvasti. Yhteisön on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa valvottava, että 
kaikki koulut, yliopistot ja kirjastot ovat tietoverkoissa 2000-luvulle tultaessa, jotta kaikki 
Euroopan nuoret hyötyvät mahdollisimman paljon multimedian kehityksestä. 
17 
Liite: 
Hiljattain käynnistetyt julkiset aloitteet 
opetukseen tarkoitetun multimedian käytön edistämiseksi kouluissa 
1. Eurooppa 
Saksa 
Saksan opetus-, tiede- ja teknologiaministeriö käynnisti Deutsche Telekomin tuella 
kolmivuotisen aloitteen "Schulen Ans Netz", jonka tarkoituksena on liittää 10 000 koulua 
sähköisiin tietoverkkopalveluihin. 
Tanska 
Vuonna 1994 käynnistämässään yleistoimintasuunnitelmassa "INFO 2000 IT&T Action Pian" 
Tanskan hallitus pyrkii liittämään kaikki ala- ja keskiasteen koulut kansalliseen ja 
kansainväliseen verkkoon vuoteen 2000 mennessä. 
Suomi 
Suomen opetusministeriö käynnisti vuonna 1995 viisivuotissuunnitelman nimeltä "Koulutuksen 
ja tutkimuksen tietostrategia", jonka tarkoituksena on erityisesti liittää kaikki koulut ja 
oppilaitokset tietoverkkoihin vuoteen 2000 mennessä. 
Ranska 
Ranskan hallitus nimesi vuonna 1995 "julkisen edun mukaisiksi" 244 hanketta, joista osa 
kuuluu koulutuksen ja kulttuurin alaan. Opetusministeriö laatii luetteloa digitaalisesta 
materiaalista ja on alkanut rakentaa palveluja yhdessä sisällön ja verkkoyhteyksien tarjoajien 
kanssa. Yhteensä 13 korkeakoulun laitokset yhdistetään tutkimusalan RENATER-verkkoon. 
Italia 
Lokakuussa 1995 Italian opetusministeriön antamassa asetuksessa perustettiin 
asiantuntijatyöryhmä kehittämään tekniikan käyttöä koulujärjestelmässä ja käynnistettiin 
toimintasuunnitelma, jonka tarkoituksena on toimittaa vuoteen 2005 mennessä 20 prosentille 
ala-asteen kouluista ja 30 prosentille keskiasteen kouluista tarvittavat multimediamateriaali ja -
ohjelmat. 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Marraskuussa 1995 Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus käynnisti aloitteen nimeltä 
"Superhighways in Education - The Way Forward\ jolla liitetään koulut ja yliopistot 
tietoverkkoihin. Aloite perustuu huhtikuusta alkaen tehtyyn laajaan 400 organisaation 
kuulemiseen. Aloitteen myötä 23 pilottihanketta saa 12 miljoonaa ecua. 
Ruotsi 
Kansallinen koulujen välinen verkko Skolnätet on toiminut Internetissä vuodesta 1994. 
Vuodesta 1995 kaikkien kuntien on täytynyt valmistella uuden tekniikan käyttöä kouluissa 
koskevia toimenpiteitä. Eduskunnalle on annettu lakiesitys, jonka mukaan uuden 
opetustekniikan käyttö tehdään pakolliseksi perustason opettajakoulutuksessa. Tätä aluetta 
vahvistetaan myös opettajien täydennyskoulutuksessa. 
Euroopan yhteisö 
Monet ohjelmat kuten Telemaattiset sovellukset (1994-98), MEDIA II ja INFO 2000 (96-99) 
sekä SOKRATES ja LEONARDO (95-99) tukevat opetukseen tarkoitetun multimedian 
tutkimusta, tuotantoa ja levitystä sekä opettajien koulutusta tällä alalla. 
2. Yhdysvallat 
Helmikuussa 1996 presidentti Clinton käynnisti kansallisen aloitteen nimeltä "The technology 
literacy challenge" kaikkien amerikkalaisten koulujen liittämiseksi tiedon valtateille vuoteen 
2000 mennessä. Viideksi vuodeksi perustettiin 1,6 miljardin ecun rahasto nimeltä "Technology 
Literacy Challenge Fund\ joka edistää tasapuolisesti osavaltioiden ja yksityisten yritysten 
välistä yhteistyötä. Paikallisia yhtä lailla julkisen kuin yksityisen sektorin aloitteita rahoitetaan 
39 miljoonan ecun rahastosta nimeltä "Local Innovation Fund'. 
3. Japani 
Japanin opetusministeriö käynnisti vuonna 1990 yhdeksäksi vuodeksi tarkoitetun 
toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on tutustuttaa oppilaat multimedian käyttöön, 
toimittaa kaikille kouluille tarvittavat multimediamateriaali ja -ohjelmat, kouluttaa opettajia 
käyttämään multimediaa opetuksessaan ja tukea pitkälle kehittyneen tekniikan käyttöä. MITI 
käynnisti toukokuussa 1994 viestinnän infrastruktuureja koskevan ohjelman, jossa korostetaan 
erityisesti multimediasovellusten kehittämistä opetuksessa (katso erityisesti "Sadan koulun 
verkko" -hanke). 
19 
•OPPIMINEN TIETOYHTEISKUNNASSA" 
Ohjeellinen aikataulu vuosiksi 1996-1998 
Oppiminen tietoyhteiskunnassa -toimintasuunnitelma perustuu siihen, että 
yhteensovitetaan tiiviisti komission hallinnoimat yhteisön rahoitusvälineet (ohjelmat ja 
budjettikohdat), siten että niiden sääntöjä ja erityisvaatimuksia noudatetaan. Mitään 
lisätalousarviota ei tarvita. Tarkoituksena on yhdistää kyseiset välineet keskenään ja 
muihin Euroopan ja kansallisen tason julkisiin ja yksityisiin välineisiin, jotta ne 
täydentävät toisiaan, kuten opetukseen tarkoitettuihin ja multimediaa hyödyntäviin 
tietokoneohjelmiin keskittyvä asiantuntijatyöryhmä suosittaa. 
Toimintalinja n:o 1 
Tuetaan koulujen välisten verkkojen yhteenliittämistä Määräaika 
Euroopassa ^ 
Kartoitus paikallisista, kansallisista ja kansainvälisistä koulujen lokakuu 1996 
välisistä verkoista (työskentelyasiakirja) 
Konferenssi joulukuu 1996 
Teknis-taloudellinen toteutettavuustutkimus verkkojen maaliskuu 1997 
liittämiseksi yhteen Euroopan tasolla ^ 
Valmistellaan ja seurataan koulujen liittämistä verkkoon 1997-1998 
Pilottihanke kokeiluluontoisten multimediakurssien liittämiseksi 1997-1998 
verkkoon 
Toimintalinja n:o 2 
Edistetään sisältöjen kehittämistä ja levittämistä Määräaika 
Työpajoja lokakuu 1996 
"Kuva ja tieteellinen koulutus Euroopassa" 
Valmistellaan ja perustetaan työryhmä, jossa on opetukseen 
tarkoitetun multimedian ja audiovisuaalisen materiaalin 1997 
asiantuntijoita 
Sisältöjen ja käytäntöjen kartoitus (tutkimustuloksia) kesäkuu 1997 
Eurooppalaisten opetuskäyttöön tarkoitettujen tuotteiden 1997-1998 
yhteistuotantohankkeiden edistäminen ja seuranta 
Kartoitus multimediamateriaalikeskuksista joulukuu 1996 
Keskusten verkkoliitännän toteutettavuus ja valmistelu maaliskuu 1997-1998 
20 
Toimintalinja n:o 3 
Edistetään opettajien ja kouluttajienkoulutusta ja Määräaika 
tukemista 
Koulutushankkeiden hallinnointi 1997-1998 
Verkkoon liitettyjen kokeiluluontoisten multimediakurssien 1997-1998 
pohjalta toteutettujen teknisten ja pedagogisten 
tutkimushankkeiden hallinnointi 
Koulutuskeskusten verkkohankkeiden hallinnointi 1997-1998 
Toimintalinja n:o 4 
Tiedotetaan kaikille toimijoille multimedian Määräaika 
tarjoamista mahdollisuuksista opetuksessa 
Kartoitus sähköisissä verkoissa olevista opetukseen liittyvistä joulukuu 1996 
sivuista ja palveluista 
Toteutettavuustutkimus tiedonvaihtofoorumin perustamiseksi maaliskuu 1997 
Internetiin 
Internet-foorumia koskevan hankkeen perustaminen ja syyskuu 1997 
koordinointi 
Tiedonvaihtoa ja yhteydenpitoa toimivaltaisten viranomaisten 1996-1998 
kanssa 
Yleistä tiedottamista perinteisistä välineistä 1996-1998 
Yleisiä tukitoimenpiteitä 
Käytetään hyväksi yhteisön varoja ja edistetään Määräaika 
julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä 
Valmistellaan yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyötä joulukuu 1996 
koskevia sopimuksia ja Euroopan laajuisen järjestön 
perustamista 
Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia 1997-1998 yhteydessä 
koskeva työpaja; edistetään kumppanuuksien perustamista Bangemannin 
työryhmään 
Koetetaan saada ihmiset kiinnostuneiksi ja Määräaika 
innostuneiksi 
Euroopan koulujen multimediapäivät toukokuu 1997 ja 
1998 
Eurooppalaisia multimediatuotteita koskeva kilpailu joulukuu 1997 ja 1998 
21 

ISSN 1024 4492 
KOM(%)47i lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FT 16 IS 04 
Luettelonumero : CB-C0-96-492-FI-C 
ISBN 92-78-09755-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiato 
L-2985 Luxemburg