EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.3.2018 COM(2018) 91 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen toinen vuosikertomus



Sisällys 1. Johdanto 1.1 Turkki ja pakolaiskriisi 1.2 EU:n toimet kriisissä ja koordinointivälineen perustaminen 2. Koordinointivälineen toiminta 3. Rahoituskapasiteetti sekä rahoituksen kesto ja luonne 4. Koordinointivälineen täytäntöönpano 4.1 Humanitaarinen apu 4.2 Muu kuin humanitaarinen apu 5. Seuranta ja arviointi sekä tarkastus 5.1 Seuranta ja arviointi 5.2 Tarkastus 6. Viestintä ja näkyvyys 7. Päätelmät ja tulevat toimet





1. Johdanto Unionin ja sen jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisesta Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen avulla 24 päivänä marraskuuta 2015 annetun komission päätöksen, jäljempänä ’päätös’, 8 artiklan 1 kohdan mukaan komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti välineen, jäljempänä ’koordinointiväline’, täytäntöönpanosta. Päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen välineen täytäntöönpanosta. Koordinointivälineen ensimmäinen vuosikertomus julkaistiin maaliskuussa 2017. Siinä kuvattiin koordinointivälineen toimintaa, sen täytäntöönpanoon tähtääviä ensimmäisiä toimia, seurantaa, arviointijärjestelmää ja välineeseen liittyvää viestintää. 1.1 Turkki ja pakolaiskriisi Turkki on maantieteellisen sijaintinsa vuoksi merkittävä vastaanotto- ja kauttakulkumaa pakolaisille ja siirtolaisille. Pääasiassa Syyrian sodasta ja Irakin kriisistä johtuvan ennennäkemättömän pakolaisvirran seurauksena maa on ottanut vastaan enemmän pakolaisia ja siirtolaisia kuin mikään muu maa maailmassa, yhteensä yli 3,8 miljoonaa. Luku sisältää 3,5 miljoonaa rekisteröityä Syyrian pakolaista, joista vajaat 7 prosenttia asuu Turkin hallituksen perustamissa 21 leirissä, sekä yli 300 000 rekisteröityä pakolaista ja turvapaikanhakijaa etupäässä Irakista, Afganistanista, Iranista ja Somaliasta. Pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden jakautuminen maakunnittain näkyy sivulla 3 olevasta kartasta. Tällä pakolaisvirralla on ollut huomattava vaikutus vastaanottajayhteisöihin. Turkki jatkaa merkittäviä toimia suurten pakolais- ja siirtolaismäärien tukemiseksi ja vastaanottamiseksi. 1.2 EU:n toimet kriisissä ja koordinointivälineen perustaminen Vuonna 2015 Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot päättivät lisätä poliittista ja taloudellista tukeaan Turkille pakolaisten vastaanottamiseen liittyvissä toimissa. Euroopan unioni ja Turkki sopivat osana 29. marraskuuta 2015 ja 18. maaliskuuta 2016 annettuja EU:n ja Turkin julkilausumia jaettuun vastuuseen, keskinäisiin sitoumuksiin ja täytäntöönpanoon perustuvan kokonaisvaltaisen yhteistyön tekemisestä. Turkin kanssa 29. marraskuuta 2015 pidetyssä valtion- tai hallitusten päämiesten kokouksessa käynnistettiin EU:n ja Turkin yhteinen toimintasuunnitelma, jolla autetaan Turkkia selviytymään Syyrian sodan seurauksista. Komissio vastasi EU:n jäsenvaltioiden pyyntöön lisätä huomattavasti rahoitusta pakolaisten tukemiseksi Turkissa ja päätti 24. marraskuuta 2015 perustaa Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen. Koordinointiväline on mekanismi niiden varojen koordinoimiseksi, joita saadaan EU:n talousarviosta ja jäsenvaltioiden maksamista EU:n talousarvioon sisällytetyistä ulkoisista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista. Näiden tulojen yhteismäärä oli kaudella 2016–2017 kolme miljardia euroa. Näillä varoilla täydennetään ja lisätään huomattavasti olemassa olevaa rahoitusta Syyrian kriisin johdosta perustetusta Euroopan unionin alueellisesta erityisrahastosta (EU:n Syyria-erityisrahastosta), vakautta ja rauhaa edistävästä välineestä, demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä ja liittymistä valmistelevan tukivälineen kansallisista ohjelmista. Niiden ansiosta on voitu antaa etusija pakolaisiin liittyvälle työlle keskeisten kumppanien kanssa. Maaliskuun 18. päivänä 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman, jäljempänä ’julkilausuma’, täytäntöönpanolla oli vuonna 2017 keskeinen asema varmistettaessa, että EU ja Turkki vastaavat muuttoliikkeen aiheuttamiin haasteisiin tehokkaasti ja yhteisvoimin. Julkilausuma tuottaa edelleen konkreettisia tuloksia pyrittäessä vähentämään laittomia ja vaarallisia ylityksiä sekä hukkumisia Egeanmerellä. Itäisen Välimeren reitin kautta EU:hun saapui vuonna 2017 yhteensä 41 720 muuttajaa, kun vastaava luku vuonna 2016 oli 182 227. Merellä menehtyneiden ihmisten määrä on vähentynyt huomattavasti. Vuonna 2016 heitä oli 434 ja vuonna 2017 enää 62. Muuttajia uudelleensijoitetaan Turkista EU:hun entistä nopeampaan tahtiin. Turkista Eurooppaan on 4. huhtikuuta 2016 ja 14. helmikuuta 2018 välisenä aikana uudelleensijoitettu 12 170 syyrialaispakolaista. Jäsenvaltiot hyväksyivät vapaaehtoista humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmää koskevat menettelyohjeet joulukuussa 2017, ja järjestelmä pitäisi ottaa nyt käyttöön. Kaikki EU:n ja Turkin julkilausuman mukaiset käyttöönoton edellyttämät tekijät ja olosuhteet ovat nyt valmiina. Näin varmistetaan uudelleensijoitusten jatkaminen ja tarjotaan turvallinen ja laillinen vaihtoehto EU:hun suuntautuvalle sääntöjenvastaiselle maahanmuutolle. Julkilausuman täysimääräinen ja kestävä täytäntöönpano edellyttää jatkuvia toimia ja poliittista päättäväisyyttä kaikilta osapuolilta. 2. Koordinointivälineen toiminta Koordinointiväline on järjestely, jonka avulla EU:n apu voidaan ohjata nopeasti ja tehokkaasti Turkissa oleville pakolaisille. Koordinointivälineellä varmistetaan EU:n olemassa olevien rahoitusvälineiden optimaalinen käyttö myönnettäessä humanitaarista tai muuta apua sen varmistamiseksi, että pakolaisten ja vastaanottajayhteisöjen tarpeet täytetään kattavalla ja koordinoidulla tavalla. Koordinointivälineen ohjauskomitea antaa strategisia ohjeita yleisistä painopisteistä, tuettavista toimityypeistä, myönnettävistä rahamääristä ja käytettävistä rahoitusvälineistä sekä tarvittaessa ehdoista, joiden mukaan Turkki panee täytäntöön EU:n ja Turkin yhteisen toimintasuunnitelman mukaiset sitoumuksensa. Koordinointivälineen toisena täytäntöönpanovuonna pidettiin neljä ohjauskomitean kokousta: 12. tammikuuta, 31. maaliskuuta, 28. kesäkuuta ja 8. marraskuuta 2017. Komissio kutsui ohjauskomitean 9. kokouksen koolle 9. maaliskuuta 2018, ja seuraava kokous on tarkoitus pitää keväällä 2018. Koordinointivälineen täytäntöönpanon keskeisiä periaatteita ovat nopeus ja tehokkuus, samalla kun varmistetaan moitteeton varainhoito. Myös koordinointivälineen toimien kestävyys on tärkeää, samoin kuin Turkin viranomaisten kanssa jaettu vastuu. Koordinointivälineen avun painopistealojen määrittelyn lähtökohtana on perusteellinen ja riippumaton tarvearviointi, jossa otetaan huomioon erityisesti haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät. Koordinointivälineellä koordinoidaan rahoitusta seuraavista ulkoisen rahoituksen välineistä: neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96, joka koskee humanitaarista apua, Euroopan naapuruusväline, kehitysyhteistyöväline, liittymistä valmisteleva tukiväline sekä vakautta ja rauhaa edistävä väline. Unionin talousarviosta rahoitettavat toimet pannaan täytäntöön sen varainhoitoa koskevien sääntöjen ja asetusten mukaisesti. Ne kattavat suoran ja epäsuoran hallinnoinnin sekä EU:n Syyria-erityisrahaston. EU:n rahoitusvälineiden osuudet koordinointivälineen hankkeiden rahoituksesta ovat seuraavat:

Avun täytäntöönpanon ehtona on se, että Turkki noudattaa tiukasti EU:n ja Turkin yhteisessä toimintasuunnitelmassa sekä 29. marraskuuta 2015 ja 18. maaliskuuta 2016 annetuissa EU:n ja Turkin julkilausumissa esitettyjä sitoumuksia. 3. Rahoituskapasiteetti sekä rahoituksen kesto ja luonne Koordinointivälineen koko talousarvio kaudella 2016–2017 on kolme miljardia euroa. Siitä yksi miljardi saadaan EU:n talousarviosta ja kaksi miljardia jäsenvaltioilta. Jäsenvaltioiden osuudet maksetaan suoraan EU:n yleiseen talousarvioon ulkoisena käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ja ohjataan liittymistä valmistelevan tukivälineen ja humanitaarisen avun budjettikohtiin. EU:n talousarviosta saatavista miljardista eurosta 250 miljoonaa euroa otettiin käyttöön vuonna 2016 ja 750 miljoonaa vuonna 2017. Jäsenvaltiot maksoivat koordinointivälineeseen 677 miljoonaa euroa vuonna 2016 ja 847 miljoonaa euroa vuonna 2017. Näistä varoista 1 332 miljoonaa euroa eli 87 prosenttia oli käytetty vuoden 2017 lopussa. Vuosina 2018 ja 2019 jäsenvaltioiden maksut koordinointivälineeseen ovat 396 miljoonaa ja 80 miljoonaa euroa. Vuoden 2016 lopussa ja ohjauskomitean neljännen kokouksen ja jäsenvaltioiden hallitusten pysyvien edustajien komitean (Coreper) keskustelujen perusteella koordinointivälineen loppumaksujen määräaikaa jatkettiin vuoden 2019 lopusta vuoden 2021 loppuun teknisistä syistä, jotta voidaan allekirjoittaa tietyt heinäkuussa 2016 hyväksytyn erityistoimenpiteen mukaiset pitkäaikaiset sopimukset. Pidennyksellä ei ole kielteistä vaikutusta kyseisten toimien täytäntöönpanoon, eikä se vaikuta koordinointivälineeseen suoritettavien jäsenvaltioiden tai komission maksujen ajoitukseen. Jäsenvaltiot ovat suorittaneet maksunsa koordinointivälineeseen tyydyttävästi ja maksut on myös käytetty rahoitukseen koordinointivälineestä tyydyttävästi. 4. Koordinointivälineen täytäntöönpano Koordinointiväline pannaan täytäntöön humanitaarisena ja muuna kuin humanitaarisena apuna. Humanitaariseen apuun on osoitettu noin 1,4 miljardia euroa ja muuhun kuin humanitaariseen apuun 1,6 miljardia euroa. Humanitaarisella avulla tuetaan haavoittuvimmassa asemassa olevia pakolaisia ja muita erityistukea tarvitsevia antamalla ennakoitavissa olevaa ja ihmisarvoista apua, joka käsittää perustarpeiden täyttämisen ja suojelun. Sen avulla myös korjataan palvelujen tarjonnassa olevia puutteita käyttämällä erityisjärjestöjä ja kumppaneita hätätilanteissa tapahtuvassa terveydenhoidossa ja koulutuksessa. Muulla kuin humanitaarisella avulla tuetaan toimeentuloa pitkällä aikavälillä ja pyritään parantamaan pakolaisten sosioekonomista asemaa, terveydenhuoltoa ja koulutustilannetta. Siinä myös keskitytään haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja pyritään esimerkiksi suojelemaan naisia ja tyttöjä seksuaaliselta ja sukupuoleen perustuvalta väkivallalta sekä parantamaan pääsyä seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen piiriin. Erityistä huomiota kiinnitetään muihin kuin syyrialaispakolaisiin ja -turvapaikanhakijoihin. Koordinointivälineen toimissa pyritään aina kattamaan myös pakolaisia vastaanottavat paikallisyhteisöt. Toiminnallisesta näkökulmasta tarkasteltuna koordinointivälineen kokonaismäärärahat – 3 miljardia euroa – sidottiin ja niistä tehtiin sopimukset 72 hankkeessa vuoden 2017 loppuun mennessä. Rahoitusta maksettiin yli 1,85 miljardia euroa eli 62 prosenttia kokonaismäärärahoista, ja loppumaksu on suoritettava koordinointivälineen hankkeiden täytäntöönpanon aikana viimeistään vuoden 2021 lopussa. Tarkat tiedot ovat saatavilla verkossa olevasta hanketaulukosta. Apua on saatavilla koko maassa, mutta täytäntöönpano kohdistuu enimmäkseen leirien ulkopuolisille alueille lähinnä kymmeneen eniten pakolaisia vastaanottaneeseen maakuntaan, jotka ovat Istanbul, Sanliurfa, Hatay, Gaziantep, Mersin, Adana, Bursa, Kilis, Izmir ja Kahramanmaras. 4.1 Humanitaarinen apu EU:n humanitaarista apua ohjataan vuonna 2007 annetulla humanitaarista apua koskevalla eurooppalaisella konsensuksella. Siinä määrätään, että EU noudattaa humanitaarisena toimijana humaanisuuden, puolueettomuuden, tasapuolisuuden ja riippumattomuuden periaatteita, jotka vahvistetaan Lissabonin sopimuksessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 214 artikla) ja humanitaarista apua koskevassa asetuksessa (N:o 1257/96). Koordinointivälineen humanitaarisesta lohkosta on kohdennettu 1,389 miljardia euroa, ja kaikista 45 humanitaarisesta hankkeesta on tehty 19 kumppanin kanssa sopimukset. Hankkeet kattavat perustarpeet, suojelun, koulutuksen ja terveydenhoidon. Tähän mennessä maksetuista 1,11 miljardista eurosta on saanut tukea yhteensä 1 561 940 pakolaista. Humanitaarisen avun toteutussuunnitelma julkaistiin toukokuussa 2017. Jäljempänä on esitetty eräitä tärkeimpiä koordinointivälineen humanitaarisen avun saavutuksia vuonna 2017 . Hätätilanteiden sosiaalinen turvaverkko EU on jatkanut sosioekonomisesti erittäin haavoittuvassa asemassa olevien pakolaisten tarpeista huolehtimista hätätilanteiden sosiaalisen turvaverkon avulla. Kyseessä on humanitaarinen sosiaaliavustusohjelma, jossa pakolaiset saavat pankkikortin kautta moneen tarkoitukseen suunnattua kuukausittaista käteisapua. Helmikuuhun 2018 mennessä lähes 1,2 miljoonaa pakolaista oli saanut tukea ohjelmasta rahoitetuista kuukausittaisista rahansiirroista. Lisäksi Turkin maahanmuuton hallintayksikkö (DGMM) on koordinointivälineen tuella tarkistanut yli miljoonan Turkissa asuvan tilapäistä suojelua saavan syyrialaisen tiedot. Niiden tarkistaminen auttaa Turkkia, EU:ta ja sen kumppaneita kohdentamaan paremmin suojelun tarpeessa oleville tarjottavan avun. Koulutus hätätilanteissa

EU on jatkanut toimintaa, jolla helpotetaan pakolaisten pääsyä virallisiin koulutusjärjestelmiin vähentämällä esteitä ja tarjoamalla riskiryhmiin kuuluville lapsille keinoja koulunkäynnin mahdollistamiseen. Koulutusta varten myönnettävän ehdollisen rahansiirron ohjelma käynnistettiin vuonna 2017. Se on kaikkien aikojen suurin EU:n rahoittama ohjelma koulutuksen tarjoamiseksi hätätilanteissa. Helmikuuhun 2018 mennessä taloudellista tukea koulutusta varten myönnettävän ehdollisen rahansiirron ohjelmasta oli saanut yli 266 000 perhettä, joissa oli kouluikäisiä lapsia. Lisäksi keskimäärin 6 683 lasta kuukaudessa sai koulukuljetuksiin myönnettyä tukea, ja 3 487 pakolaislasta osallistui epäviralliseen koulutustoimintaan. Tällaiseen toimintaan kuuluu muun muassa turkin ja/tai arabian kielen epävirallisen opetuksen tarjoaminen, kotiopetus ja kotitehtäväkerhot. Näillä ohjelmilla tuetaan virallisen koulutuksen aloittamista lapsen ikää vastaavalla tasolla. Terveydenhuolto EU on pyrkinyt korjaamaan perusterveydenhuoltopalvelujen tarjoamiseen mahdollisesti liittyviä puutteita sekä tarjoamaan pakolaisten ja muiden erityistuen tarpeessa olevien erityisesti tarvitsemia palveluja. EU:n avun puitteissa toteutettiin kaikkiaan 311 447 lääkärikäyntiä pakolaisten perusterveydenhuollossa maakunnissa, joissa pakolaisväestön määrä on suurin. Lisäksi 17 913 raskaana olevaa naista käytti raskaudenaikaisia ja synnytyksen jälkeisiä terveydenhuoltopalveluita, 4 912 pakolaista sai mielenterveystukea ja psykososiaalista tukea ja 5 228 pakolaista sai leikkausten jälkihoitoon ja kuntoutukseen liittyviä palveluja vuoden 2017 tammikuun ja joulukuun lopun välisenä aikana. 4.2 Muu kuin humanitaarinen apu Koordinointivälineen muun kuin humanitaarisen avun lohkossa on kohdennettu 1,611 miljardia euroa. Kaikista 27 hankkeesta on tehty sopimukset, ja 747 miljoonaa euroa on maksettu. Kunnallisen infrastruktuurin alalla ohjelmasuunnitteluun ja sopimusten tekemiseen liittyi monia haasteita erityisesti luottojen ja lainojen sisällyttämisessä ohjelmiin. Koska hankejatkumo ei ollut valmis toteutettavaksi, koordinointivälineestä ei lopulta voitu myöntää tukea kunnalliselle infrastruktuurille. Heinäkuussa 2016 hyväksyttyä erityistoimenpidettä muutettiin sen vuoksi kahdesti vuonna 2017. Liittymistä valmistelevan tukivälineen komitean hyväksymissä muutoksissa noudatettiin samoja periaatteita kuin alkuperäisessä erityistoimenpiteessä. Koska palautettujen määrä on odotettua pienempi, huhtikuussa 2016 hyväksyttyä palauttamista koskevaa erityistoimenpidettä muutettiin lisäksi siten, että parannettiin Turkin maahanmuuton hallintayksikön valmiuksia hallinnoida, vastaanottaa ja majoittaa maahantulijoita ja palautettavia henkilöitä, erityisesti työntekijöiden ja infrastruktuurin osalta. Erityistoimenpiteen soveltamisala ulotettiin kattamaan kaikki EU:sta palaavat muuttajat. Liittymistä valmistelevan rahoitusvälineen puitteissa suoraan hallinnoitujen määrärahojen lisäksi koordinointivälineen muusta kuin humanitaarisesta avusta tuetaan useita alhaalta ylöspäin suuntautuvia toimenpiteitä. Ne kattavat 15 hanketta, joiden arvo on yhteensä 293 miljoonaa euroa ja jotka rahoitetaan EU:n Syyria-erityisrahastosta. Muun kuin humanitaarisen avun määrärahat jakautuvat painopistealoittain seuraavasti: Koska suurin osa sopimuksista allekirjoitettiin vuoden 2017 lopulla, täytäntöönpano aloitettiin valtaosassa hankkeita vasta vuonna 2018. Osalla hankkeista on kuitenkin ollut jo huomattava vaikutus paikan päällä. Koulutus EU tukee koulutusjärjestelmän kaikkia vaiheita aina varhaiskasvatuksesta korkea-asteen koulutukseen. Näin pyritään välttämään kokonaisen nuorten sukupolven menettämisen vaara. Koordinointivälineestä koulutukseen annettavan avun tärkein tukipilari on syyrialaislasten integroitumista Turkin koulutusjärjestelmään edistävä hanke. Sen kautta Turkin opetusministeriölle myönnetään suora 300 miljoonan euron avustus, jolla edistetään syyrialaislasten integroitumista Turkin koulutusjärjestelmään. Tämä hanke käynnistyi 31. lokakuuta 2017, ja 312 151 lasta on tähän mennessä saanut sen avulla turkin kielen opetusta, jota ovat antaneet hankkeeseen palkatut 5 486 turkin kielen opettajaa. Hankkeeseen palkattiin myös 93 arabian kielen opettajaa ja 489 opinto-ohjaajaa. Koulunkäynnin aloittamista helpotettiin antamalla tukiopetusta 10 085 syyrialaislapselle, jotka eivät käyneet koulua. Jatkuvaa tukiopetusta saa 43 388 opiskelijaa, ja 32 351 koululaista käyttää koulukuljetuksia. Kirjoitustarvikkeita ja oppikirjoja on alettu jakaa 500 000 opiskelijalle. Tavoitteena on myös tukea opetusministeriötä ja lisätä sen täytäntöönpano- ja hallinnointivalmiuksia. Syyrialaislasten integroitumista Turkin koulutusjärjestelmään edistävää hanketta täydentävät kansalaisjärjestöjen ja YK:n järjestöjen toteuttamat koordinointivälineestä rahoitettavat koulutustoimet (jotka saavat rahoitusta koulutukseen osoitetun ehdollisen rahansiirron ja koulutus hätätilanteissa -ohjelman humanitaarisen avun ja muun kuin humanitaarisen avun lohkosta). Erityistä huomiota kiinnitetään psykososiaalisen tuen ja sosiaalisen koheesion ohjelmiin. Esimerkiksi YK:n lastenrahasto (UNICEF) on jo toteuttanut tällaisia ohjelmia, joihin on osallistunut yli 35 000 lasta ja nuorta. Pakolaisille annetaan mahdollisuuksia korkeakouluopintoihin, ja 332 opiskelijalle annetaan apurahaa korkeakouluopiskelua varten kolmessa eri hankkeessa. Tukea saavien opiskelijoiden määrää aiotaan lisätä lukuvuonna 2018–2019. Koulutuksen painopistealalla toteutettavilla koordinointivälineen toimilla on lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet. Kreditanstalt für Wiederaufbaun (KfW) ja Maailmanpankin tukeman 125:n paikalle rakennettavan ja 50:n elementtikoulun rakentamisen ja varustamisen ansiosta vuosittain 124 000 pakolaislasta saa mahdollisuuden koulunkäyntiin. Ensimmäisten koulujen rakentaminen on alkanut.

Terveydenhuolto Koordinointivälineestä terveydenhuollon painopistealalle annettavan avun tärkein tukipilari on SIHHAT-hanke, jonka kautta myönnetään 300 miljoonan euron suora avustus Turkin terveysministeriölle. Hankkeella pyritään varmistamaan pakolaisten pääsy terveydenhuoltopalvelujen piiriin. SIHHAT-hanke käynnistyi 31. joulukuuta 2017, ja sen myötä on otettu käyttöön 12 maahanmuuttajien terveyskeskusta perusterveydenhuoltopalvelujen parantamiseksi. Näihin terveyskeskuksiin ja terveysministeriön jo ennen hankkeen alkamista perustamiin 86 aiempaan terveyskeskukseen on palkattu 813 työntekijää. Pakolaiset ovat tehneet 763 963 lääkärikäyntiä perusterveydenhuollossa, ja 217 511 syyrialaista pakolaislasta on saanut kaikki asianmukaiset rokotteet. SIHHAT-hankkeessa on määrä tarjota kuntouttavia mielenterveyspalveluja jopa miljoonalle pakolaiselle. Lisäksi tarjotaan perhesuunnitteluun ja tartuntatautien ehkäisyyn liittyviä palveluja, rekrytoidaan ja koulutetaan terveydenhuollon työntekijöitä ja tehdään kenttätyötä. Kilisiin on alettu rakentaa 300 vuodepaikan ja Hatayhin 250 vuodepaikan sairaalaa, jotta terveydenhuoltopalveluihin pääsyä voidaan helpottaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Sosioekonominen tuki Sosioekonomisella tuella on ratkaisevan tärkeä rooli pakolaisten kotouttamisessa Turkin yhteiskuntaan. Sillä edistetään kipeästi kaivattua sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta. Koska kielimuuri on merkittävä tehokasta kotoutumista haittaava tekijä, koordinointivälineen avulla pakolaisille tarjotaan turkin kielen kursseja. Uusissa hankkeissa annetaan ammatillista koulutusta 15 100 ihmiselle sekä työnhaku- ja neuvontapalveluja 7 400 ihmiselle, jotta voidaan parantaa pakolaisten ja haavoittuvassa asemassa olevien vastaanottajayhteisöjen jäsenten työllistettävyyttä ja helpottaa työmarkkinoille pääsyä. Yrittäjyyttä aiotaan tukea neuvontapalvelujen avulla sekä mikroavustuksilla. Työvoimapalveluille annettavalla institutionaalisella tuella vahvistetaan Turkin työvoimatoimiston valmiuksia tarjota neuvontaa ja työpaikkatukea sekä Turkin työ- ja sosiaalipolitiikkaministeriön järjestelmien valmiuksia seurata työlupien myöntämistä ja työvoimapalvelujen tarjoamista. Koordinointivälineestä rahoitettavat yhteisökeskukset tarjoavat monia erilaisia palveluja koulutuksesta tiedotus- ja ohjauspalveluihin sekä kulttuuri- ja verkostoitumistapahtumiin. Palvelujen tavoitteena on parantaa pakolaisten ja vastaanottajayhteisöjen selviytymiskykyä ja itseluottamusta. Maahanmuuton hallinta Koordinointiväline on kattanut 212 syyrialaisen ja 1 076 muun kuin syyrialaisen palautusten hallinnoinnista (kuljetus, majoitus) aiheutuneet kustannukset sekä 750 hengen säilöönottokeskukseen liittyvien logististen varusteiden ja töiden kustannukset. Vuoden 2017 elokuun ja lokakuun lopun välillä 16 733 muuttajaa sai koordinointivälineestä rahoitettua apua säilöönottokeskuksissa. Koordinointivälineestä on tuettu myös Turkin merivartioston valmiuksia suorittaa etsintä- ja pelastusoperaatioita. Turkin merivartiostolle on toimitettu kuusi alusta ja sen 939 työntekijälle on annettu koulutusta merirajavalvonnan humanitaarisista vaatimuksista. 5. Seuranta ja arviointi sekä tarkastus 5.1 Seuranta ja arviointi Koordinointivälineen tuloskehyksen ensimmäinen luonnos esiteltiin ohjauskomitealle maaliskuussa 2017, mikä aloitti seurannan koordinointivälineen tasolla. Ensimmäinen seurantajakso käynnistettiin toukokuussa 2017 pilottitoimena, ja sitä seurasi kolme muuta jaksoa vuonna 2017. Komissio hyväksyi samanaikaisesti 14,3 miljoonan euron tukitoimenpiteen koordinointivälineeseen liittyvää seurantaa, arviointia, tarkastusta ja tiedotusta varten. Seurannan tulokset esiteltiin ohjauskomitealle kesäkuussa 2017 ja marraskuussa 2017. Tuloskehystä arvioidaan uudelleen neljästä seurantajaksosta saatujen tietojen perusteella, jotta ohjauskomitealle voidaan tarjota kattavia ajantasaisia tietoja vuonna 2018 ja sen jälkeen. Koordinointivälineen seurantajärjestelmän tekniseksi tueksi on kaavailtu verkkoseurantafoorumia, jonka on määrä auttaa tietojen kokoamisessa ja analysoinnissa sekä mahdollistaa edistymisen tarkastelu. Foorumin on määrä toimia täysipainoisesti vuoden 2018 puolivälissä. Samanaikaisesti käytetään teknistä apua helpottamaan seurantamekanismin eri osien integrointia ja tukemaan suoran hallinnon alaisiin sopimuksiin sisältyviä paikallista seurantaa koskevia velvoitteita. Koordinointivälineen kattavan seurantajärjestelmän kaikkien osien on määrä olla täysin toimintakykyisiä vuonna 2018. Seuraavaksi aloitetaan koordinointivälineen arviointia koskeva työ. 5.2 Tarkastus Euroopan tilintarkastustuomioistuin käynnisti koordinointivälineen tuloksellisuuden tarkastuksen virallisesti 17. lokakuuta 2017. Tilintarkastustuomioistuimen kertomus on määrä julkaista vuoden 2018 loppuun mennessä. Tarkastus koskee koordinointivälineen avun täydentävyyttä, toimittamista ja seurantaa sekä humanitaaristen hankkeiden otosta.