KOMISSION TIEDONANTO - Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa

1. Johdanto

Tietoyhteiskunnan kehittyminen voi muuttaa eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden sellaiseksi, jossa edistyneen teknologian avulla parannetaan kaikkien kansalaisten elin- ja työoloja.

Jos Eurooppa tarttuu tilaisuuteen, tietoyhteiskunnasta voidaan saada monenlaista hyötyä kuten parempi elintaso, uusia mahdollisuuksia yrityksille päästä uusille kasvualoille, tuottavuutta lisääviä muutoksia tavassa tuottaa ja toimittaa nykyisiä tuotteita ja palveluita sekä mielekkäämpiä työpaikkoja, joissa käytetään edistynyttä teknologiaa ja joustavia työjärjestelyjä. Kyseinen teknologia antaa työntekijöille mahdollisuuden kehittää kykyjään osana elinikäistä oppimista, joka on tarkoitettu parantamaan heidän työllisyysnäkymiään ja tulotasoaan sekä tehostamaan opetusta ja oppimista kouluissa.

Tietoyhteiskunta voi tuottaa yksilöille ja yhteisöille nykyistä parempia julkisia palveluja, kun hallitukset kehittävät kansalaisten tarpeista lähteviä palveluita, jotka tarjoavat valintamahdollisuuksia ja ovat helposti saatavissa. Nouseva teknologia antaa myös syrjäseutujen ja haja-asutusalueiden asukkaille mahdollisuuksia taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen osallistumiseen.

Työllisyyttä käsitelleessä huippukokouksessa Luxemburgissa marraskuussa 1997 hallitusten ja valtioiden päämiehet korostivat tietoyhteiskunnan mahdollisia työllisyysvaikutuksia ja pyysivät komissiota tutkimaan asiaa. Komissio vastasi tähän pyyntöön ensin laatimalla asiakirjan "Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa" [1], jossa selvitetään, miten riittävästi valmistautunut Eurooppa voi luoda uusia työpaikkoja. Lisäksi asiakirjassa tuodaan esiin ensisijaiset toiminta-alueet ja kehotetaan tärkeimpiä toimijoita vastaamaan haasteeseen.

[1] KOM (1998) 590 lopullinen.

Joulukuussa 1998 kokoontuneen Wienin Eurooppa-neuvoston aloitteesta perustettiin korkean tason ryhmä, jossa jäsenvaltiot voivat vaihtaa tietoja tietoyhteiskuntaa koskevista kansallisista strategioistaan, jotka on joissain tapauksissa saatettu ajan tasalle. Eurooppalaiseen työllisyysstrategiaan liittyy sitä täydentäviä kansallisia työllisyyttä koskevia toimintaohjelmia, joihin vuonna 1999 sisältyy tietoyhteiskuntaa koskevia toimia. Näille kansallisille strategioille ja toimintaohjelmille on perustettu oma, säännöllisesti päivitettävä verkkosivu. Huomioon on myös otettu se panos, jonka ovat antaneet tietoyhteiskuntaan liittyvät tuotantoalat, työmarkkinaosapuolet ja muun muassa Euroopan vammaisfoorumi.

Tässä tiedonannossa selvitetään alati muuttuvan tietoyhteiskunnan etenemistä Euroopassa ja laajennetaan näkökulmaa työllisyysmahdollisuuksista työllisyysstrategioihin jäsenvaltioissa toteutettujen hyvin onnistuneiden aloitteiden pohjalta. Lisäksi korostetaan sitä, että Euroopan antama vastaus tietoyhteiskunnan haasteeseen ja työllisyyden edistäminen ovat tiukasti sidoksissa toisiinsa.

Tiedonannossa on noudatettu Euroopan työllisyysstrategiassa kehitettyä aktiiviseen osallistumiseen perustuvaa lähestymistapaa. Tiedonannossa käsitellään ja tarkastellaan lähemmin tietoyhteiskunnan haasteita työllisyysstrategian kaikkien neljän pilarin osalta, joita ovat työllistyvyys, yrittäjyys, sopeutumiskyky ja yhtäläiset mahdollisuudet. Tiedonantoon on koottu jäsenvaltioissa toteutettuja toimivia käytäntöjä, jotta voidaan käsitellä työllisyyttä koskevien suuntaviivojen seuraavia päätavoitteita: koulusta työelämään siirtymisen helpottaminen, yrityksen perustamisen ja toiminnan helpottaminen, uusien mahdollisuuksien hyödyntäminen työpaikkojen luomiseksi, työn organisoinnin nykyaikaistaminen, yritysten sopeutumiskyvyn tukeminen, sukupuolten välisen kuilun poistaminen, työ- ja perhe-elämän sovittaminen toisiinsa ja kaikille avoimien työmarkkinoiden edistäminen.

Tässä tiedonannossa tarkastellaan lähemmin strategioita, joilla voitaisiin täysin hyödyntää tietoyhteiskunnan tarjoamia työllisyysmahdollisuuksia Euroopan työllisyysstrategian puitteissa. Tiedonanto on lisäksi tärkeä panos ja tuki tulevalle sähköistä Eurooppaa koskevalle aloitteelle, jolla pyritään parantamaan Euroopan valmiutta digitaaliseen aikakauteen.

1.1. Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa

1.1.1. Tietotekniikka, kasvu ja työllisyys

Kehittyneiden teollisuusmaiden taloudessa on meneillään syvällekäyvä teknologinen muutos. Tätä kehitystä kuvastaa se, että tietotekniikan osuus laitteistoina olevasta pääomakannasta kasvaa nopeasti. Tällaisia nopeita muutoksia ei ole tapahtunut taloushistoriassa aiemmin, ja ne ovat seurausta huikeasta teknisestä edistyksestä, joka on mahdollista tietotekniikan tuotannossa. Tekninen kehitys on laskenut tietotekniikan hintoja huomattavasti, ja laitteistoihin tehtävien investointien kustannukset ovat alentuneet kuluttajahintoihin verrattuna noin 40 prosenttia Yhdysvalloissa ja noin 30 prosenttia EU:ssa. Kehityksen voi olettaa nopeutuvan, kun tietotekniikan osuus pääomanmuodostuksesta kasvaa.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: EITO 1999

On todennäköistä, että kaikilla teollisuudenaloilla tarvitaan tulevaisuudessa yhä enemmän työntekijöitä, joilla on riittävät taidot toimiakseen uudenlaisessa teknologisessa ympäristössä. Toisaalta tämä kehitys muodostaa vakavan haasteen työmarkkinoille, koska monet muut tuotteet, tuotantomenetelmät, organisaatiorakenteet ja taidot käyvät vanhanaikaisiksi, ja työntekijöiden ja yritysten on kyettävä sopeutumaan uuteen teknologiseen ympäristöön.

1.1.2. Käyttäjäteollisuus: tietoyhteiskuntaan liittyvien työllistymismahdollisuuksien tärkein lähde

Tietoyhteiskunnan dynamiikan avaamat työllisyysmahdollisuudet ja nykyisille työpaikoille asettamat haasteet eivät rajoitu varsinaiseen tietotekniikka- ja viestintäsektoriin, koska tietotekniikan sovelluksia ja palveluita käytetään yhä useammalla talouden sektorilla. Tietoyhteiskunta vaikuttaa liikeyritysten strategiaan, valmistuskomponenttien hankintaan, tuotantoon, markkinointiin ja sisäiseen organisaatioon. Vaikka sektoreiden välillä on eroja, ja pankkiala on euron käyttöönoton seurauksena johtavassa asemassa, tieto- ja viestintätekniikan omaksumisasteen kasvu on useimmilla sektoreilla noin 10 prosenttia. Tästä syystä kaikkien liiketoiminnan alojen ja työntekijöiden on sopeuduttava kehitykseen viipymättä.

>VIITTAUS KAAVIOON>

* ACM: Maatalous, rakennus- ja kaivosala. ** Prosessiteollisuuteen kuuluvat tuotannonalat, joilla valmistetaan raaka-aineista tuotteita tai aineita, joilla on uusia kemiallisia ominaisuuksia. *** Erillisvalmistuksella tarkoitetaan aloja, joilla puolivalmisteista valmistetaan lopputuotteita.

Lähde: EITO 99

Vähemmän kuin kymmenen vuoden kuluessa puolet kaikista työpaikoista on tuotantoaloilla, jotka ovat tietotekniikan keskeisiä tuottajia tai jotka käyttävät sitä laajasti. Tietotekniikan asiantuntijoiden tarve kaksinkertaistuu käyttäjäteollisuudessa seuraavien kolmen vuoden aikana.

Tästä syystä on ensisijaisen tärkeää, että talouselämän kaikilla sektoreilla työntekijät opetetaan toimimaan tietoyhteiskunnan olosuhteissa, perinteisiä taitoja uudistetaan ja varmistetaan tietoyhteiskuntaa koskevan riittävän asiantuntemuksen saatavuus.

1.1.3. Palvelut: työllisyyden kasvun vauhdittaja tietoyhteiskunnan tuotantoalalla

Tietotekniikka- ja viestintäteollisuus (laitteistot, ohjelmistot, palvelut ja televiestintä) on muita nopeammin kasvava sektori, joka synnyttää uusia työtilaisuuksia sekä erikoisalojen osaajille että vähemmän koulutetuille työntekijöille luomalla, korvaamalla ja kehittämällä työpaikkoja jatkuvasti.

Työllisyys on kasvanut edelleen 10 prosenttia ohjelmoinnissa palveluissa ja televiestinnässä. Käytännön mahdollisuuksia työllisyyden kasvuun rajoittaa kuitenkin sähköisen kaupankäynnin laajentumisen pahentama pula pitkälle koulutetusta työvoimasta.

1.1.4. Sähköisen kaupankäynnin tulo Eurooppaan

Euroopassa kaksi vuotta sitten tuskin tunnettu sähköinen kaupankäynti kasvaa nykyisin voimakkaasti. Sähköisen kaupankäynnin kokonaisarvon odotetaan kasvavan vuoden 1999 lopun 17 miljardista USD:sta noin 360 miljardiin USD:hen vuoteen 2003 mennessä eli suurin piirtein kaksinkertaistuvan vuosittain.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: eStats 1999

Liikeyritysten keskinäisen sähköisen kaupankäynnin odotetaan muodostavan yli 90 prosenttia kaikesta sähköisestä kaupankäynnistä, joten siihen sisältyy huomattavasti suurempia mahdollisuuksia kuin yritysten ja kuluttajien väliseen kauppaan. Sähköinen kaupankäynti vaikuttaa suoraan perinteiseen yritystoimintaan, jota se korvaa ja muuttaa luoden noin 6 prosentin edestä uudenlaista yritystoimintaa.

Sähköinen kaupankäynti vaikuttaa suoranaisesti yritysten tuloihin ja sen lisäksi muuttaa yrityskäytäntöjä ja organisaatiomalleja perusteellisesti. Työpaikkojen luomiseksi ja säilyttämiseksi on teknologiaan investoimisen lisäksi hankittava uusia taitoja ja otettava käyttöön uusia työn organisoinnin muotoja sekä edistettävä tätä kehitystä lainsäädäntöteitse.

1.2. Korjausta vaativia vakavia puutteita

1.2.1. Internetin käytön yleisyys EU:ssa jäljessä Yhdysvalloista

Internetin käyttöaste, jonka on merkittävä tietoyhteiskunnan kehityksen mittari, on kasvanut valtavasti. Eurooppa on nykyisin Internetin käytön nopeimmin kasvava markkina-alue. Vuoden 1999 lopussa 50 miljoonan eurooppalaisen odotetaan käyttävän Internetiä, ja lukumäärän arvioidaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2003 mennessä.

Internetin käyttöaste on Euroopassa kuitenkin vain yksi kolmasosa Yhdysvalloissa saavutetusta tasosta. Eurooppalaiset Internetin käyttäjät käyttävät verkkoa vain alle neljänneksen siitä ajasta, mitä käyttäjät Yhdysvalloissa. Puhelinkustannukset ehkäisevät Internetin käyttöä Euroopassa, jossa puheluista laskutetaan puhelun keston mukaan, kun taas Yhdysvalloissa paikallispuheluista peritään yleensä kiinteä kuukausihinta. Tästä syystä on tärkeää edistää Internetiin pääsyn ja paikallispuhelumaksujen kilpailukykyistä hinnoittelua.

1.2.2. Euroopan tietoyhteiskunta on liian harvojen ulottuvilla

Mahdollisuudet käyttää Internetiä vaihtelevat, joten kaikki eurooppalaiset eivät voi valmistautua tietoyhteiskunnan tarjoamiin työtilaisuuksiin ja hyötyä niistä. Internetin käyttöaste vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä sekä tuloista ja sukupuolesta riippuen. Valtaosa Internetin käyttäjistä on edelleen Pohjois-Euroopassa, vaikka käyttäjien lukumäärä kasvaakin kaikissa jäsenvaltioissa. Hyvätuloiset käyttävät Internetiä kaksi kertaa todennäköisemmin (37 %) kuin keskituloiset (19 %) ja miltei kolme kertaa todennäköisemmin kuin pienituloiset (13 %). Vuoden 1998 lopussa Internetin käyttäjistä oli Euroopassa naisia vain neljännes, kun vastaava luku Yhdysvalloissa oli 50 prosenttia. Erilaiset yllykkeet, kuten kotitietokoneesta tehtävä verovähennys yksityishenkilöiden tuloverotuksessa Portugalissa tai työnantajan maksamien kotiin sijoitettujen etätyöasemien verottomuus Tanskassa, ovat edistäneet tietotekniikan nykyistä laajempaa ja tasapuolisempaa leviämistä.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: "The European Internet Report", Morgan, Stanley, Dean, Witter, 1999

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: IDC

1.2.3. Puutteet tietoyhteiskuntaan liittyvissä taidoissa

Innovaatio on lisännyt pitkälle koulutettujen työntekijöiden (esim. tietojenkäsittelyn asiantuntijoiden ja insinöörien) tarvetta ja on synnyttänyt uusia, tietoyhteiskunnalle ominaisia ammatteja. Samalla se on muuttanut ammattitaitoon kohdistuvia vaatimuksia monissa ammateissa, jotka eivät suoranaisesti liity tietoyhteiskuntaan, sekä nostanut tietoyhteiskunnalle ominaisia taitoja koskevia vähimmäisvaatimuksia tietotekniikka- ja viestintäsektorin ulkopuolella.

Useimmat suuret eurooppalaiset yritykset katsovat, että ammattitaitoisen työvoiman puute haittaa näiden organisaation toimintaa, mutta pk-yritysten kannalta ongelma on vielä pahempi. Tietotekniikan asiantuntijoita puuttui Länsi-Euroopassa 500 000 tietotekniikan työpaikkaa vastaava lukumäärä vuonna 1998. Tämä lukumäärä saattaa nousta 1,6 miljoonaan vuoteen 2002 mennessä (EITO 1999), jos tarvittavaa koulutusta ei järjestetä eikä ryhdytä toimiin kehitykseen sopeutumiseksi.

1.3. Koordinoitu kokonaisstrategia tietoyhteiskunnan haasteisiin vastaamiseksi

Kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa on otettava huomioon talouden muutoksen laaja-alaiset sosiaaliset ja työllisyyttä koskevat näkökohdat. Tästä syystä tiedonannossa esitellyt, komission Sähköinen Eurooppa -aloitetta täydentävät strategiat on kohdistettu seuraaviin seikkoihin:

Oppiminen - Kouluissa on otettava käyttöön uudenlaisia opetusmenetelmiä, joissa oppilaat voivat käyttää tietoyhteiskunnan tarjoamia uusia välineitä, jotta nuoria voidaan valmentaa heidän tulevaisuuttaan varten. Opettajia on koulutettava, neuvottava ja tuettava, ja heille on annettava tarvittavat välineet, jotta he voivat vastata tähän haasteeseen. Opetussuunnitelmia on nykyaikaistettava.

Työnteko - Koska tietoyhteiskunnassa tarvitaan joustavia, tehtäviinsä suuntautuneita ja monitaitoisia työntekijöitä, kaikilla työntekijöillä on oltava tietoyhteiskunnassa tarvittavat taidot, joita tukee mahdollisuus käyttää Internetiä. Tietoyhteiskunnan asiantuntijoita on oltava riittävästi sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä, koska työtilaisuudet ja kasvu jäävät muuten saamatta. Uudet työn organisoinnin muodot kuten etätyö parantavat samaten tuottavuutta ja elämänlaatua tietoyhteiskunnassa.

Julkiset palvelut - Julkiset viranomaiset voivat tarjota kansalaisille paremmin, avoimemmin ja tehokkaammin entistä laadukkaampia palveluja antamalla mahdollisuuden asioimiseen julkishallinnon kanssa sähköisin välinein sekä käyttämällä itse laajasti tietoyhteiskunnan tarjoamia välineitä. Omaksumalla johtavan aseman uuden teknologian käyttöönotossa julkiset viranomaiset voivat voittaa ajan ja etäisyyden muodostamat rajoitukset ja avustaa kansalaisia paremmin ja yksilöllisten tarpeiden mukaan.

Yritykset - Kilpailuun ja innovaatioon liittyvät tietoyhteiskunnan mahdollisuudet synnyttävät työpaikkoja erityisesti pk-yrityksiin, jos yrittämistä suosivaa liike-elämän strategiaa tuetaan kilpailukykyisellä infrastruktuurilla ja selkeällä sääntelyllä.

Seuraavissa luvuissa esitellään erityistavoitteita ja tapoja niiden saavuttamiseksi. Ne edistävät yhdessä johdonmukaista lähestymistapaa, jolla tietoyhteiskunta saatetaan elimelliseksi osaksi Eurooppaa.

2. Oppiminen tietoyhteiskunnassa

Euroopan unionissa on 117 miljoonaa alle 25-vuotiasta, joista 81 miljoonaa on koulussa tai opiskelee. Tämän tulevan työvoiman menestys riippuu korkeatasoisesta osaamisesta, pätevyydestä ja sopeutumiskyvystä. "Nettisukupolvi" elää ja työskentelee maailmassa, jossa matkapuhelimet, kotitietokoneet, Internet ja vastaavat välineet ovat itsestäänselvyys.

Nykyaikaisen koulutusjärjestelmän on valmennettava oppilaita tällaiseen todellisuuteen. Tähän sisältyy ensikosketus tietokonelaitteistoihin ja -ohjelmistoihin ja oppiminen käyttämään kyseistä teknologiaa. Tämä ei kuitenkaan riitä. Tärkeätä on oppiminen käyttämällä, eli teknologian tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen tiedon löytämiseksi, kommunikoinnin välineenä ja oppimisprosessin uudistamiseksi. Lisäksi on parannettava opettajien koulutusta ja heille tarjottua tukea. Koulutusjärjestelmät on ajateltava kauttaaltaan uusiksi, jotta ne pystyvät vastaamaan tietoyhteiskunnan muodostamaan haasteeseen.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Euroopan työllisyysstrategiassa on keskitytty koulusta työelämään siirtymiseen. Tätä koskevien tavoitteiden mukaisesti jäsenvaltiot valmentavat nuoria käyttämään uutta tieto- ja viestintätekniikkaa ja ovat tämän johdosta ottaneet käyttöön tai valmistelleet suunnitelmia koulujen varustamiseksi tällaisella teknologialla. Joissain tapauksissa on erillisiä suunnitelmia opettajien kouluttamiseksi sopivalla tavalla. Nämä ovat kuitenkin vain lähtökohta, josta käsin koulutuksen ja oppimisen sopeuttamista tietoyhteiskuntaan on nopeutettava.

2.1. Tietoyhteiskunnassa tarvittavien välineiden paremmat käyttömahdollisuudet

Kölnin Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1999 tuotiin esille vakaa aikomus hankkia Euroopalle johtoasema tietoyhteiskunnan kehittämisessä ja että kaikille kouluille tulisi avata yhteys Internetiin mahdollisimman pian. Tarpeen kiireellisyyttä osoittaa nykyinen Internet-yhteyksien tilanne Euroopan kouluissa. Kansainvälisistä vertailuista käy ilmi, että eurooppalaisten työntekijöiden seuraavan sukupolven avaintaidot ovat vaarassa jäädä kansainvälisesti katsoen puutteellisiksi. Ehdotuksessa vuoden 2000 työllisyyttä koskeviksi suuntaviivoiksi vastataan tähän haasteeseen ja kehotetaan varustamaan koulut vuoteen 2002 mennessä Internet-yhteyksin, joita oppilaat voivat käyttää.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: Euroopan komission useat lähteet (* Perusastetta koskevia tietoja ei saatavilla)

Rakennettavan infrastruktuurin välttämättömiä osia ovat myös mahdollisuus saada sähköpostiosoite, henkilökohtaisten tietokoneiden multimediavalmius ja paikallisverkot, jotta osallistumisessa saavutetaan sellainen kriittinen massa, joka varmistaa Euroopalle kansainvälisen johtoaseman.

Toimivia käytäntöjä

· Saksassa liittohallitus on yhdessä Deutsche Telecom -yhtiön kanssa kehittänyt aloitteen "Schulen ans Netz", jolla 8 000 koulua liitetään Internetiin ja joka saa paikallistason osarahoitusta.

· Portugalissa Program Nónio -ohjelmalla lisätään Internet-liitäntöjen lukumäärää kaikissa perusopetusta antavissa kouluissa, kirjastoissa, ammatillisissa oppilaitoksissa ja yhdistyksissä. Tärkeä rooli on myös ohjelmalla "Koulut verkossa", koska tämän ohjelman avulla kaikki koulut, jossa annetaan opetusta luokilla 5-12, ja kaikki julkiset kirjastot on liitetty Internetiin.

· Myös Ranskassa tietoyhteiskuntaa koskeva hallituksen toimintaohjelma keskittyy opetukseen. Ohjelman kunnianhimoisena tavoitteena on liittää kaikki yläasteet ja lukiot ja 40 prosenttia ala-asteen kouluista Internetiin vuoteen 2000 mennessä.

· Yhdistyneessä kuningaskunnassa National Grid for Learning -ohjelman mukaan kaikki koulut on tarkoitus liittää viimeisimmän tekniikan mukaiseen tietokoneverkkoon vuoteen 2002 mennessä.

>TAULUKON PAIKKA>

2.2. Opettajien taitojen ja heille annettavan tuen varmistaminen

Tietoyhteiskunnassa tarvittavien taitojen puute opettajakunnassa ja nykyaikaisella tekniikalla varustettujen laitteistojen vähäisyys oppilaitoksissa estävät opettajia ja oppilaita käyttämästä tietoyhteiskunnalle ominaisia välineitä tehokkaasti.

Tilannetta pahentaa kohdistettujen ja pysyvien paikallisten tukipalveluiden puute sekä pedagogiikan, laaduntarkkailun, arvioinnin ja akkreditointijärjestelmien hidas muuttuminen.

Opettajien on saatava koulutusta ja tarvittavia oppimateriaaleja käyttöönsä. Selvitysten [2] mukaan teknologiaresurssit ovat avainasemassa ja paperin käyttöön perustuvia resursseja tärkeämpiä pyrittäessä nostamaan tasoa, Kehitystä tosin ehkäisee myös opettajien huono luottamus kykyihinsä käyttää tietoyhteiskunnalle ominaisia välineitä ja se, että he eivät osaa käyttää näitä välineitä opetuksessa.

[2] Building Teachers' ICT Skills: The problem and a framework for the solution, Technology Colleges Trust, 1997

Varhaisvaiheessa pitäisi varmistaa, että kaikilla uusilla opettajilla on täydelliset tietoyhteiskunnassa tarvittavat taidot, joiden avulla he voivat käyttää Internetiä ja hyödyntää oppimaansa opetustilanteessa.

Koulujen ja valtion olisi edistettävä sitä, että toimessa olevat opettajat hankkivat tietoyhteiskunnassa tarvittavat taidot elinikäisen oppimisen kautta. Tämän lisäksi on tärkeää voida osoittaa, että on hankkinut tällaisen pätevyyden. Useissa jäsenvaltioissa on käytössä yleinen ja tunnustettu tietoyhteiskunnassa tarvittavien taitojen akkreditointijärjestelmä, kuten eurooppalainen tietokoneajokortti (lisätietoja työntekijöitä ja tietoyhteiskuntaa koskevassa luvussa). Lisäksi tulisi selvittää, millaiset akkreditointijärjestelmät sopivat tietoyhteiskunnan uusien välineiden hallintaa opettelevien opettajien tarpeisiin, ja tällaisten järjestelmien tulisi saada tunnustusta ja palkintoja.

Toimivia käytäntöjä

· Ranskassa on otettu käyttöön opetusalan Internet-kotisivut EDUCNET ja EDUCASOURCE, joiden avulla opetusalalla työskentelevät voivat vaihtaa keskenään aineistoa ja laajentaa vuoropuhelua.

· Ruotsissa on aloitettu opetusvälineohjelma, josta on rahoitettu sähköpostiosoitteen antamista jokaiselle oppilaalle, opettajien täydennyskoulutusta ja sellaisia toimia, joilla kehitetään opettajiksi opiskelevien tietoyhteiskunnassa tarvitsemia taitoja ja heidän kykyään käyttää näitä apuvälineitä opettaessaan.

· Saksassa Siemens ja IBM ovat yhteistyössä liittovaltion presidentinviraston kanssa käynnistäneet kaksi ohjelmaa ("Teach the Net" ja "Teach Multimedia"), jotka perustuvat tietoyhteiskunnan aikakauteen valmistautumista koskevaan aloitteeseen ("Fit for the Information age") ja joilla on tarkoitus valmentaa opettajat ja oppilaat tietoyhteiskunnan aikakauteen siirtymiseen.

· Itävallassa on käynnistetty hanke "Virtuelle Schule Österreich", jonka tavoitteena on tarjota koulutusta koskevaa tietoa verkossa sekä tukea yksittäisten koulujen hankkeita ja ohjattuja keskusteluryhmiä opettajille.

>TAULUKON PAIKKA>

2.3. Multimedian käytön edistäminen

Perinteistä koulutusjärjestelmää ja mahdollisuuksia itsenäiseen, koko elämän kestävään ja eritystarpeisiin vastaavaan oppimiseen voi täydentää tekniikoilla, joissa käytetään etäopetusmenetelmiä, tietoverkkoja ja sähköisiä palveluita.

Itsenäiseen ja ryhmätyöskentelyyn tarkoitetut multimediapaketit, joissa on otettu huomioon erityyppiset käyttäjät sekä näiden äidinkieli ja kulttuuritausta, ovat huonosti kehittyneitä Euroopassa kysynnän vähäisyyden ja markkinoiden suppeuden takia. Vaikka multimediamarkkinoista kolmannes liittyy opetukseen ja koulutukseen, kielierot ja opetussuunnitelmien erilaisuus rajoittavat kysynnän kannattamattomalle tasolle. Näillä markkinoilla tarjoutuvia mahdollisuuksia voitaisiin kuitenkin ehkä parantaa julkisten ja yksityisten tahojen koordinoiduilla aloitteilla.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: BASE-kyselytutkimus 1998, MESO-raportti

Opettajille ja oppilaille voidaan tarjota nykyistä enemmän käyttökelpoista aineistoa julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyönä koulutustarpeisiin kehitetyillä multimediapaketeilla, joiden valmisteluun osallistuvat opettajat ja opetussuunnitelmien laatijat ja joilla tuetaan perusopetusohjelman lisäksi muutakin opetusta.

Tähän voisi liittyä verkon laajempi käyttö, jolloin verkossa olevia koulutusfoorumeita käytettäisiin tiedon levittämiseen siten, että oppimista voidaan edistää verkossa saatavilla, laajan palautteen mahdollistavilla opetusohjelmilla.

Komission toteuttaman, alansa suurimman aloitteen yhteydessä on perustettu 19 maan kansalliset, alueelliset ja muuntasoiset verkot käsittävä verkosto (EUN) [3]. Verkosto tarjoaa puitteet jäsenvaltioiden yhteistyölle, edistää koulujen yhteistyötä ja tarjoaa laadukkaita pedagogisia ja tietopalveluita Internetissä. Tietoisuuden lisäämiseen tähtäävällä Netd@ys Europe -tapahtumalla, joka järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1997, innostetaan kouluja, ammatillisia oppilaitoksia sekä nuoriso- ja kulttuurijärjestöjä kehittämään verkossa käytettäviä koulutushankkeita. Vuonna 1998 Netd@ys Europe -tapahtumaan osallistui 35 000 organisaatiota.

[3] http://www.eun.org.

Toimivia käytäntöjä

· Kreikassa laadittu Logomathia on opetuskäyttöön tarkoitettu multimediatuote (CD-ROM) kreikan kielen opetukseen. Vuodesta 1993 lähtien yhä useammat julkiset ja yksityiset koulut ovat alkaneet käyttää tätä tuotetta, jonka merkitys on erityisen suuri syrjä- ja rajaseuduilla.

· Ranska on määritellyt strategian, jonka mukaan Internetin kulttuurisisältöä kehitetään ja Internetiin osallistutaan nykyistä enemmän. Tähän liittyy multimedian julkaisutuki, multimediaa käyttävien kulttuurin alueiden verkottumisen edistäminen, tekijänoikeuskysymyksiä koskeva neuvonta ja multimediaa hyödyttävien tutkimushankkeiden käynnistäminen.

· Irlannissa on asennettu yli 45 000 multimedialla varustettua henkilökohtaista tietokonetta 4 100 peruskouluun kaikkialla maassa. Tällaisia tietokoneita hankitaan jatkuvasti lisää.

>TAULUKON PAIKKA>

3. Työskentely tietoyhteiskunnassa

Tekniikan kehitys ja globalisaatio ovat pysyvästi muuttaneet työn ja työpaikkojen luonnetta. Menestyksekkäissä yrityksissä on luovuttu työskentelemästä vanhan teollisuusmallin mukaan, jolle ovat tyypillisiä hierarkkiset komentoketjut, tiukka työnjako ja suuri määrä kouluttamatonta työvoimaa. Yrityksissä tarvitaan sen sijaan joustavia, sopeutumiskykyisiä ja monitaitoisia työntekijöitä. Työpaikat ovat epävarmempia kuin aikaisemmin ja tiukemmin sidoksissa korkeatasoiseen osaamiseen ja sopeutumiskykyyn.

Tietoyhteiskunnan työntekijät ja työympäristö poikkeavat suuresti nykyisistä. Tietoyhteiskunnassa yhä useampi työskentelee tietokeskeisissä tehtävissä ja käyttää tietoyhteiskuntaan liittyviä välineitä työssä ja vapaa-aikana.

Digitaaliajan työntekijöiden on kyettävä käyttämään tieto- ja viestintätekniikkaa sekä oltava erittäin ammattitaitoisia, pystyviä, liikkuvia ja valmiita jatkuvaan kouluttautumiseen (elinikäinen oppiminen). Tietoyhteiskunta tarvitsee myös lukuisia tietoyhteiskunnan asiantuntijoita, ja tähän tarpeeseen ei kyetä nykyisin vastaamaan. Koska tietoyhteiskunnan työntekijä on yhtä hyvin nainen kuin mies eivätkä vammaisuus, etäisyys ja aika ole nykyisen kaltainen este työnteolle, tietoyhteiskunta tarjoaa kaikille paremmat työllistymismahdollisuudet.

Euroopan työllisyysstrategiassa on ensisijaiseksi tavoitteeksi asetettu yritysten ja työntekijöiden sopeutumiskyky, ja siinä kehotetaan työmarkkinaosapuolia asettumaan kehityksen kärkeen nykyaikaistamalla työn organisointia, koulutusta ja uudelleenkoulutusta sekä ottamalla käyttöön uutta teknologiaa. Kansallisten toimintaohjelmien arvioinnista käy kuitenkin ilmi, että on vielä edistyttävä huomattavasti, jotta yritykset ja työntekijät kykenevät sopeutumaan tietoyhteiskunnan haasteisiin ja siinä tarjoutuviin mahdollisuuksiin.

3.1. Tietoyhteiskunnassa tarvittavien taitojen kehittäminen

Internetiin pääsevien työntekijöiden lukumäärän arvioidaan kasvavan vuoden 1999 29 miljoonasta (28 % työntekijöistä) 77 miljoonaan (70 %) vuoteen 2004 mennessä. Internetin käyttöön perustuvat yritykset kuten portaalit, välittäjät, Internet-palvelujen tuottajat sekä tietotekniikka- ja viestintäteollisuus ovat täysin riippuvaisia tieto- ja viestintäteknologian alan osaamisesta. Sektoreilla, joilla liiketoiminta perustuu tiedon käsittelyyn (pankki- ja vakuutusala, koulutus- ja julkaisutoiminta) on jo edistytty pitkälle. Muutos on käynnissä myös vähittäiskaupassa (kirjat, vaatetus, musiikkivideot jne.) sekä matkustus-, tiedotus- ja tukipalveluissa. Itse asiassa kaikki työntekijät tarvitsevat tulevaisuudessa tietoyhteiskunnalle ominaisia taitoja nykyisissä tai tulevissa työtehtävissään. Tietoyhteiskunnassa tarvittavat taidot tarkoittavat teknisten tehtävien hallinnan lisäksi ammatillisia tietoja, sosiaalisia taitoja, järjestelykykyä sekä tiedon hallintaan ja toiminnan suunnitteluun liittyviä taitoja.

Tietoyhteiskunnassa tarvittavien taitojen hallinta on uusi asia, joka useimpien työntekijöiden on opittava työnsä yhteydessä Vaikka monissa yrityksissä järjestetäänkin koulutusta, äskettäin laaditun selvityksen mukaan sitä olisi lisättävä.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: Spectrum 1999

Tietoyhteiskunnassa tarvittavien välineiden käyttöön liittyviä perustaitoja voidaan hyvin osoittaa pätevyystodistuksella, jonka muoto on vahvistettu ja joka tunnustetaan yleisesti. Tällainen todistus on eurooppalainen tietokoneajokortti (ECDL), joka on otettu käyttöön tietotekniikan hallinnan osoittamiseksi liike-elämässä, koulutusalalla ja vapaaehtoistyössä.

Toimivia käytäntöjä

· Ruotsissa: VOLVO on ottanut eurooppalaisen tietokoneajokortin käyttöön yrityksen työvoiman tietotekniikkataitojen akkreditointiin.

· Itävallassa julkisten ja yksityisten tahojen yhteisaloitteen "Österreich ans Internet" perusteella 2 800 henkilöä koulutetaan tietokoneajokorttiopintojen opettajiksi. Toisessa vaiheessa järjestetään kursseja noin 50 000:lle osanottajalle.

· Tanskassa Den Danske Bank on kehittänyt innovatiivisen keinon varmistaa 14 000 työntekijänsä koulutuksen tietokoneiden käytössä. Pankki nimittäin antaa jokaiselle vuoden aikana ainakin neljä seitsemästä tietokoneajokorttimoduulista suorittaneelle työntekijälle mahdollisuuden hankkia PCn huomattavasti tavallista edullisempaan hintaan.

>TAULUKON PAIKKA>

3.2. Tietoyhteiskunnan asiantuntijoiden puutteen korjaaminen

Tietoyhteiskunta on selvästi lisännyt tietoyhteiskunnan asiantuntijoiden kysyntää työmarkkinoilla. Lähentymiskehityksen seurauksena tarvitaan henkilöitä, joiden taidot ylittävät perinteisten tieteenalojen rajat (tietojenkäsittelytieteen asiantuntijat, informaatikkodokumentalistit)

Koulutetusta työvoimasta on jo nykyisin pulaa ja ongelma pahenee edelleen, koska korkea- tai yliopistoasteen koulutuksen omaavien tietoyhteiskunnan asiantuntijoiden tarve ylittää sopivan ammattikoulutuksen saaneiden henkilöiden tarjonnan. Eräissä jäsenvaltioissa tarvitaan uusia esimerkiksi korkea-asteen koulutuksen laajentamiseen tähtääviä aloitteita. Koska tietoyhteiskunnalle ominaisiin ammatteihin hakeutuu huomattavasti enemmän miehiä kuin naisia, on tarpeen kannustaa naisia ryhtymään näihin ammatteihin. Yliopistojen ryhdyttävä uudenlaiseen yhteistyöhön teollisuuden kanssa, jotta opinnoista saatavat taidot vastaavat teollisuuden tarpeita. Tässä asiassa on tehty merkittävä aloite, johon osallistuvat Euroopan tietotekniikka- ja viestintäalan merkittävimmät toimijat ja jonka tarkoituksena on kehittää nykyistä parempi tietotekniikka- ja viestintäteollisuudessa vaadittujen taitojen yleinen määritelmä.

Koulutetun työvoiman puutetta voidaan helpottaa lyhyellä aikavälillä järjestämällä muilla kuin tietoyhteiskuntaan liittyvillä aloilla tutkinnon suorittaneille lyhyitä uudelleenkoulutusjaksoja tietoyhteiskuntaan liittyvissä oppiaineissa.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: IDC:n selvitys CISCOlle

Myös keskiasteen koulutuksen saaneita tietoyhteiskunnan asiantuntijoita on liian vähän. Esimerkiksi atk-verkkojen asiantuntijoita on Euroopassa huomattavasti kysyntää vähemmän. Tietoyhteiskunnan alalla toimivat yritykset ja myyjät järjestävät usein tämän alan koulutusta, josta koulunsa päättäneet, ikääntyneet työntekijät ja työttömät voisivat hyötyä, koska työllistymismahdollisuudet ovat hyvät. Teknikkojen koulutukseen tarkoitettuja sertifioituja alan koululutusohjelmia tarvitaan kuitenkin enemmän ja niille tulisi saada kattavampi hyväksyntä.

Toimivia käytäntöjä

· Suomen hallitus aikoo lisätä koulutuspaikkojen lukumäärää 30 prosentilla sähkö-, tietotekniikka-, sähkötekniikka-, viestintä- ja tietojenkäsittelysektoreilla vuoteen 2002 mennessä. Uusia koulutuspaikkoja perustetaan varsinkin yliopistoihin ja teknisiin korkeakouluihin, mutta myös aikuiskoulutuksen yhteydessä järjestettävään uudelleen- ja täydennyskoulutukseen suunnataan voimavaroja. Naisten osallistumiseen kiinnitetään erityistä huomiota.

· Irlanti on juuri aloittanut teollisuuden johtaman ohjelman "Fasttrack to Information Technology" (tietotekniikan opinto-ohjelma), jossa 3 500 henkilöä saa teknistä ja henkilökohtaisten taitojen kehittämiseen tähtäävää koulutusta, jonka jälkeen heille tarjotaan kokoaikainen työpaikka tietotekniikkateollisuudessa.

· Itävallassa julkinen työvoimapalvelu kustantaa työttömille tarkoitettua tietotekniikka- ja viestintäteknologian koulutusta. Ajanjaksona 1999-2000 noin 3 000 työtöntä osallistuu kahteen eri koulutusohjelmaan, joissa opetellaan tietotekniikka- ja viestintäteknologian taitoja.

· Saksassa otettiin vuonna 1997 käyttöön neljä uutta tietotekniikan alan ammattinimikettä (tietotekniikkajärjestelmäinsinööri, tietotekniikkainsinööri, tietotekniikan järjestelmähallinnan asiantuntija ja tietotekniikan hallinnan ja suunnittelun asiantuntija). Vuonna 1998 otettiin käyttöön kolme uutta ammattinimikettä (audiovisuaalisen median hallinnan asiantuntija, media- ja tietopalvelujen asiantuntija sekä digitaalisen ja painetun median suunnittelija). Itävallassa otettiin käyttöön vastaavalla tavalla uusia oppisopimuskoulutuksen ohjelmia.

>TAULUKON PAIKKA>

3.3. Työn organisoinnin uudistaminen digitaalisella työpaikalla

Tietoyhteiskunta mahdollistaa uudenlaisen suhteen muodostumisen työntekijöiden ja työnantajien välille kummankin hyödyksi. Jotta yritykset säilyttävät kilpailukykynsä, niiden on vastattava paremmin kuluttajien tarpeisiin. Työntekijöiden työnkuva monipuolistuu, jolloin heillä on enemmän päätösvaltaa työnsä suhteen ja mahdollisuus joustaviin työjärjestelyihin. Uudenlaiset työsuhteet ovat käyneet mahdollisiksi, ja niihin sisältyvät mahdollisuudet on tuotu esiin komission tiedonannossa työn uudistamisesta [4]. Tiedonantoa on seurannut Euroopan työn organisoinnin verkoston (European Work Organisation Network, EWON) perustaminen, jolla on tarkoitus edistää kilpailukykyä, työllisyyttä ja työelämän laadun kehittämistä.

[4] Työn organisoinnin uudistaminen - Myönteinen lähestymistapa muutokseen (KOM(98)592).

Etätyön käytön yleisyys havainnollistaa erittäin hyvin työn organisoinnin muuttumista. Etätyö yleistyy olosuhteissa, jossa etätyöntekijöiden ja heidän työnantajiensa oikeuksilla ja velvollisuuksilla on vakaa perusta. Äskettäin valmistuneen raportin mukaan tunnustettujen etätyöjärjestelyjen piiriin kuuluu Euroopassa noin 6 miljoonaa työntekijää, jonka lisäksi 3 miljoonaa työntekijää on epämuodollisempien etätyöjärjestelyjen piirissä.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: Benchmarking Progress on Telework and Other New Ways of Working in Europe, Empirica 1999

Toimivia käytäntöjä

· Tanskassa hallitus on työmarkkinaosapuolia kuultuaan antanut etätyötä koskevat suuntaviivat.

· Irlannissa työmarkkinaosapuolet ovat yhdessä laatineet etätyötä koskevat suuntaviivat. Asiaa koskevista raporteista käy ilmi, että hakemusten määrä kuusinkertaistuu, kun työpaikkailmoituksessa mainitaan etätyön mahdollisuus.

· Itävallassa työmarkkinaosapuolet ovat julkaisseet työsopimusmalleja etätyöntekijöille (Musterdienstvertrag). Öljyteollisuuden ja muiden alojen työmarkkinaosapuolet ovat tehneet etätyötä koskevia työehtosopimuksia.

>TAULUKON PAIKKA>

3.4. Vammaisten työllisyyden edistäminen tietoyhteiskunnassa

Vammaisuus on ollut usein työllistymisen este. Tietoyhteiskunnassa tähän on paljon vähemmän aihetta, kun jäykkä työaika ja sidonnaisuus työn tekopaikkaan vähenevät, jolloin työajan ja työnteon paikan suhteen voidaan joustaa. Työtehtävissä ajatustyö korostuu motorisia kykyjä vaativien työtehtävien kustannuksella. Tällöin työmahdollisuuksia avautuu myös monille sellaisille vammaisille, jotka eivät perinteisesti ole löytäneet työtä, koska heillä on vaikeuksia päästä työpaikalle tai suoriutua vaadituista tehtävistä.

Euroopan vammaisfoorumi on katsonut työllisyyttä koskevassa julkilausumassaan, että tietotekniikka, joka mahdollistaa uusien ja tähän mennessä työtä vaille jääneiden henkilöiden työllistämisen, on merkittävä osa tietoyhteiskuntaa. Information Societies disAbilities Challenge -ryhmä (IsdAC) on niin ikään todennut, että Euroopan unionin kansalaisista enemmän kuin yksi kymmenestä on vammautunut tavalla, joka rajoittaa heidän osallistumistaan yhteiskunnalliseen toimintaan. Jopa yksi kolmesta vammaisesta voisi osallistua huomattavasti paremmin yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden avulla.

>TAULUKON PAIKKA>

4. Julkiset palvelut tietoyhteiskunnassa

Tietoyhteiskunta mullistaa julkisen hallinnon toimintatavan. Sähköinen hallinto ei ole sidoksissa aikaan tai paikkaan, joten se voi antaa kansalaisille tietoja ja palveluja helposti saatavassa muodossa sekä missä ja milloin he niitä tarvitsevatkin.

Tämä vaatii kaikilta julkisilta viranomaisilta päättäväisiä toimia, joilla lisätään tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käyttöä päivittäisissä suhteissa kansalaisiin ja yrityksiin ja parannetaan palvelujen tehokkuutta ja laatua. Etusijalle tulisi asettaa julkisen tiedon saatavuus, verkkoyhteyksien käyttö asioitaessa hallinnon kanssa, digitaaliset hankintamenettelyt sekä sosiaaliset ja kulttuuripalvelut.

Voimavaroja voitaisiin tarvittaessa suunnata uudelleen tietotekniikkaan ja viestintäteknologiaan tehtävien investointien tukemiseksi. Julkishallinnon pitäisi pyrkiä nopeuttamaan kehitystä, jolloin se edistäisi tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käyttöä kansalaisten keskuudessa ja yritystoiminnassa.

Julkishallinto on ryhtynyt ottamaan tietoyhteiskunnan välineitä osaksi menettelytapojaan, mutta uusia välineitä on otettu käyttöön vain tapauskohtaisesti. Jotta tietoyhteiskunta toteutuu hallinnossa, on toteutettava perusteellinen muutos eikä vain eräitä parannuksia. Tämän kehityksen välttämätön osa on julkishallinnon työntekijöiden kouluttaminen, jolla pitäisi pyrkiä kahteen tavoitteeseen: hallinnon tehokkuuden parantamiseen ja tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden mahdollisimman hyvään ja julkista etua vastaavaan käyttöön.

Tällaista lähestymistapaa tarvitaan Euroopan työllisyysstrategiassa tarkoitetun yrittäjyyden kehittämiseksi, koska näin helpotetaan yrityksen perustamista ja toimintaa.

4.1. Verkkopalvelujen tarjoaminen kansalaisille

Etusijalle tulisi asettaa kansalaisten päivittäisessä elämässä tarvitseman julkisen tiedon tarjoaminen verkossa käyttäjäystävällisessä muodossa ja varustettuna viittauksilla muihin palveluihin, jotta helpotetaan hallinnollisia menettelyitä.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Tanskalaisen elinkaari. WWW-palvelimen kotisivu.

Julkishallinnon tulisi antaa mahdollisuus hoitaa tavanomaisin asiointi hallinnon kanssa, kuten veroilmoitusten jättäminen, verkkoyhteyksiä käyttämällä. Ensimmäisessä vaiheessa olisi tehtävä kaikki lomakkeet verkosta saataviksi ja annettava mahdollisuus toimittaa ne täytettyinä sähköisessä muodossa. Tältä osin on tärkeää säätää sähköisen nimikirjoituksen käytöstä .

Julkiset työvoimapalvelut tarjoavat palvelujaan työnhakijoille ja työnantajille yhä useammin verkossa. Tavoitteena on luoda sähköiset työmarkkinat, joissa työnhakijat ja työnantajat voivat ottaa toisiinsa yhteyttä ilman paikallisen työvoimatoimiston välitystä. Tästä syystä kaikilla julkisilla työvoimapalveluilla on Internet-kotisivu, josta saa tietoa kyseisestä työvoimapalvelusta ja sen tarjoamista palveluista. Monet työvoimapalvelut ilmoittavat työnantajien tarjoamista avoimista työpaikoista verkossa ja ovat luoneet tietokantoja, joista työnantajat saavat tietoja työnhakijoista.

Euroopan tasolla Euroopan työvoimapalvelujen verkko (EURES-verkko) on EU:n ja ETAn (Euroopan talousalueen) kaikkien julkisten työvoimapalvelujen yhteistyöväline, jonka tavoitteena on edistää työntekijöiden vapaata liikkuvuutta yhteismarkkinoilla. EURES ja sen kansalliset kumppanit pyrkivät vastaamaan havaittuihin tarpeisiin itsepalveluperiaatteella toimivalla järjestelmällä, jota tukee noin 500:n euroneuvojan verkosto. EURES-kotisivulla [5] annetaan tietoja EURESin euroneuvojien verkosta, näiden tarjoamista palveluista, avoimista työpaikoista sekä elin- ja työolosuhteista. Lisäksi kotisivulta pääsee kaikkien kansallisten työvoimapalvelujen kotisivuille.

[5] http://europa.eu.int.jobs/eures.

Toinen hyvä esimerkki on komission kotisivu "Vuoropuhelu kansalaisten ja yritysten kanssa", josta saa yksityiskohtaiset tiedot yksilöiden oikeuksista ja mahdollisuuksista EU:ssa ja sisämarkkinoilla. [6]

[6] http://europa.eu.int/citizens.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: Eurobarometri, 1999

Toimivia käytäntöjä

· Tanskalainen elämänkaarta käsittelevä verkkosivu on käyttäjäystävällinen verkkosivu, josta kansalaiset saavat tarvittavat tiedot useista hallinnollisista menettelyistä. Otsikkosivulla esitetään elämän keskeiset tapahtumat kuten työnhaku, avioliitto ja lapsen syntymä ja selvitetään, miten hoitaa näihin tapahtumiin liittyvät hallinnolliset asiat.

· Itävallassa verkkosivulla "www.help.gv.at" on tietoja Itävallan julkisista palveluista. Sivulla esimerkiksi kerrotaan, mihin julkisiin viranomaisiin otetaan yhteyttä tietyissä jokapäiväiseen elämään liittyvissä tilanteissa. Lomakkeet voi siirtää omalle tietokoneelle ja niitä voi käyttää hakemuksia tehtäessä.

· Yhdistyneessä kuningaskunnassa on laadittu valkoinen kirja "Modernising Government", jonka päämääränä on mahdollistaa kaikkien hallinnon kanssa asioimiseen liittyvien asiakirjojen toimittaminen sähköisessä muodossa.

· Portugalissa kansalaiset voivat olla hallintoon yhteydessä sähköpostitse, ja verkon välityksellä voi hoitaa yli 100 hallinnollista menettelyä kuten ajokortin myöntämisen ja syntymän kirjaamisen.

· Saksan kaupungeissa on järjestetty kilpailu MEDIA@KOMM, jossa valitaan paras menetelmä digitaalista allekirjoitusta käyttävien sähköisten hallintomenettelyjen toteuttamiselle.

· Kreikassa on viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana koulutettu julkishallinnon kansallisessa keskuksessa enemmän kuin 10 000 julkisen sektorin työntekijää käyttämään tietotekniikkaa.

>TAULUKON PAIKKA>

4.2. Verkkopalvelujen tarjoaminen yrityksille

Yritykset tarvitsevat nopeita ja selkeitä menettelyjä hallinnon kanssa asioimiseen ja muihin tarpeisiin. Lomakkeiden ja niihin liittyvien ohjeiden saaminen yhdestä paikasta on huomattava helpotus varsinkin pk-yrityksille, joilla on niukasti hallinnollista kapasiteettia. Näiden palvelujen on lisäksi oltava hyödyllisiä ja helppokäyttöisiä. Pk-yritykset välttävät usein Internetin käyttöä varsinkin siksi, että niiden mielestä verkossa tarjottu tieto ei auta käytännön yritystoiminnassa. Äskettäin saavutettiin huomattavaa edistystä tässä suhteessa, kun luotiin EU:n Internet-sivut "Vuoropuhelu yritysten kanssa" [7].

[7] http//europa.eu.int/business.

Internetin sekä tieto- ja viestintäteknologian käyttöä voidaan edistää tarjoamalla julkiseen hallintoon liittyvää hyödyllistä tietoa, ja mahdollisuus asioida hallinnon kanssa Internetin välityksellä.

Toimivia käytäntöjä

· Kreikassa valtiovarainministeriössä on käytössä pilottiohjelma neljästi vuodessa toimitettavien ALV-lomakkeiden lähettämiseksi ja käsittelemiseksi sekä niihin liittyvien maksujen suorittamiseksi sähköisessä muodossa.

· Espanjassa sosiaaliturvan verkkojärjestelmän avulla yritys voi hoitaa yrityksen toiminnan kehittämiseen liittyvät keskeiset hallinnolliset menettelyt sähköisessä muodossa. Näitä ovat esimerkiksi työntekijöiden palkkaamiseen, työolosuhteiden muutoksista ilmoittamiseen ja sosiaaliturvamaksuihin liittyvät menettelyt.

· Itävallassa "Finanz.online" antaa rekisteröidyille veroneuvojille ja rahoitusneuvojille pääsyn asiakkaidensa verotusta koskeviin tietoihin verkossa, ja julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyön tuloksena eräät viralliset rekisterit ovat verkossa saatavilla.

· Saksassa veroilmoitukset voi jättää sähköisessä muodossa. Käytäntö aiotaan ulottaa myös ALV:hen ja muihin veroihin. Saksassa on myös hyväksytty julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, joiden nojalla julkiset viranomaiset voivat käyttää sähköisessä muodossa olevia tarjouspyyntöjä.

>TAULUKON PAIKKA>

4.3. Kansalaisten pääsyn varmistaminen verkossa oleviin tietoihin ja palveluihin

Jotta kansalaiset voivat hyötyä verkossa tarjotuista tiedoista ja palveluista, niiden on oltava helposti saatavilla. Vaikka yhä useammalla eurooppalaisella on mahdollisuus käyttää Internetiä kotona tai työpaikalla, monet henkilöt ovat edelleen vailla tätä mahdollisuutta. On erittäin tärkeää varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on pääsy verkossa oleviin julkisen hallinnon tietoihin.

Sähköisen viestinnän käyttöpisteiden lisäksi on järjestettävä koulutusta tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käytössä. Kansalaisten olisi voitava tarvitessaan saada opastusta julkisten käyttöpisteiden hyödyntämisessä, ja tavallisimmista verkossa hoidettavista hallintoasioista tulisi järjestää säännöllisesti kursseja.

Bolognan virtuaalikartta

>VIITTAUS KAAVIOON>

Toimivia käytäntöjä

· Italiassa Bolognan kaupunki on perustanut itsenäisesti käytettävien sähköisten palvelupäätteiden ("Dimmi") verkoston, josta kansalaiset saavat useita erilaisia kaupungin tai muiden laitosten tarjoamia, varsinkin maksujen suorittamiseen liittyviä palveluja.

· Ranskassa järjestettiin maaliskuussa 1999 Internet-päivä, jonka kuluessa oli mahdollisuus käyttää Internetiä ilmaiseksi kouluissa, julkisilla paikoilla, kaupoissa ja pankeissa. Tätä täydensi liikkuva Internet-palvelu, jolla Internet-pisteitä tuotiin linja-autoilla maaseudulle.

· Irlannissa vuosittain kouluissa järjestettävissä Net@days-tiedotustapahtumissa tarjotaan mahdollisuus Internetin avustettuun käyttöön kaikille henkilöille, joilla ei ole tietokonetta käytössä kotona tai työpaikalla.

· Kreikassa aiotaan perustaa työllisyyskeskusten verkosto, jossa on EURES-toimisto, yleisessä käytössä olevia tietokoneita työnhakijoille ja tietoja omaehtoisista työllistymisohjelmista. Keskusten ja paikallisten koulutuskeskusten sekä työttömyyskassojen toimipaikkojen välille luodaan yhteydet.

· Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on ottanut käyttöön aloitteen "IT for all", jonka avulla perustetaan yli 3 000 paikallista tietotekniikkakeskusta käsittävä verkosto. Lisäksi kaikkiin julkisiin kirjastoihin suunnitellaan asennettaviksi verkkoyhteydet, joiden avulla kirjastot voivat alkaa toimia paikallisina tietokeskuksina vuoteen 2000 mennessä.

>TAULUKON PAIKKA>

5. Tietoyhteiskunta ja yritykset

Tietoyhteiskunta ja sähköinen kaupankäynti vauhdittavat talouskasvua, luovat työpaikkoja ja vaikuttavat määräävästi elintason kehitykseen Euroopassa. Uudenlaisille yrityksille tarjoutuu uudenlaisia tapoja liiketoiminnan harjoittamiseen, ja tällöin syntyy joukko aiemmin tuntemattomia välitystoimintaan erikoistuneita yrityksiä, kuten kokoajia ja huutokauppojen ja pörssien järjestäjiä [8]. Euroopassa tarvitaan yrittäjiä, jotka ovat halukkaita hyötymään näistä mahdollisuuksista.

[8] Kokoajat keräävät toimittajilta saadut tuotteet keskitettyyn ja hakumahdollisuudella varustettuun palvelupisteeseen, joka on tarkoitettu tiettyä liike-elämän alaa edustaville ostajille. Huutokaupassa ostajat tekevät kilpailevia tarjouksia myyjän ylijäämätavarasta, ja pörssit ovat asiantunteville toimijoille tarkoitettu kaupankäyntipaikka, jossa noudatetaan selkeitä sääntöjä.

Tietoyhteiskunta avaa uusia markkinoita ja lisäksi se muuttaa liiketoiminnan tapoja. Euroopan kilpailukyvyn ja työpaikkojen synnyn kannalta on ensisijaisen tärkeää, että innovaatio pysyy käynnissä ja sitä edistetään käyttämällä tietoyhteiskunnalle ominaisia välineitä. Tällä alalla on välttämätöntä edistyä pyrittäessä saavuttamaan yrittäjyyden kehittämistä koskevat Euroopan työllisyysstrategian tavoitteet.

Eurooppa on jäljessä nykyaikaisen tieto- ja viestintäteknologian kehittämisessä ja käytössä. Liian harvat eurooppalaiset yritykset, etenkin pk-yritykset, käyttävät hyväkseen kaikkia tietoyhteiskunnan tarjoamia mahdollisuuksia. Esimerkiksi maksuliikenteessä on selvästikin parantamisen varaa. Monien pk-yritysten teknologinen taso on heikompi kuin suurten yritysten ja ne uhkaavat jäädä sähköisten markkinoiden ulkopuolelle, mikä saattaa haitata yritystä ja työntekoa.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: Spectrum 99

Tietoyhteiskunnan kehittyminen Euroopassa vaatii paljon televiestinnän infrastruktuurilta. Internetin toiminta Euroopassa perustuu alunperin puhelinyhteyksiin tarkoitettuihin televiestintäverkkoihin. Jäsenvaltioiden välisten yhteyksien kaistanleveys (kapasiteetti) on vähäinen Yhdysvaltoihin verrattuna, joten tiedonkulku Internetissä on usein nopeampaa Yhdysvaltojen ja jäsenvaltion kuin naapurijäsenvaltioiden välillä. Digitaalisen talouden kehitys Euroopassa edellyttää sitä, että huolehditaan asianmukaisesta televiestinnän infrastruktuurista ja kilpailukykyisestä hinnoittelusta jäsenvaltioissa ja niiden välillä. Yritykset päättävät Internetin käytöstä ennen muuta sen perusteella, ovatko Internetissä tarjotut palvelut riittävän laadukkaita esimerkiksi nopeuden, luotettavuuden, turvallisuuden ja todentamisen kannalta.

Sähköisen kaupankäynnin hyväksyntä määrää sen käytön laajuuden Euroopassa. Nykyisin sähköistä kaupankäyntiä näyttävät ehkäisevän epäilyt sen turvallisuudesta. Toinen merkittävä ongelma on tällaiseen kaupankäyntiin sovellettavan lainsäädännön määrittäminen Euroopassa. Sähköinen kaupankäynti antaa yhtenäismarkkinoille uuden ulottuvuuden ja vaatii siten EU:n tasoista säädöskehystä.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: Ernst & Young

5.1. Uusien yrittämismahdollisuuksien hyödyntäminen

Työpaikkojen synty edellyttää uusia yrittämismahdollisuuksia, joita on edistettävä lisäämällä tietoisuutta yrittäjyydestä kaikkialla yhteiskunnassa.

Euroopan tieto- ja viestintäteknologian ala on hyötynyt riskipääomainvestointien lisääntymisestä ja on tällä hetkellä tärkein riskipääoman saaja. Varhaisessa kehittämisvaiheessa olevaan teknologiaan investoidaan kuitenkin huomattavasti vähemmän kuin Yhdysvalloissa.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: EVCA 1999 yearbook

Pääoman saanti on vielä joillain aloilla este uudenlaisen yritystoiminnan aloittamiselle samoin kuin puute tieto- ja viestintäteknologian asiantuntijoista. Yrityksen käynnistämistä vaikeuttaa myös suurempien yritysten kilpailu työmarkkinoilla. Koska osakeoptiot ovat hyödyllinen ja usein ainoa mahdollinen keino houkutella korkeasti koulutettuja henkilöitä työskentelemään tällaisissa uusissa yrityksissä, niiden käyttöä ei tulisi ehkäistä huonosti harkitulla verotuspolitiikalla.

Toimivia käytäntöjä

· Belgiassa työntekijöiden osallistumista yrityksen omistamiseen on rohkaistu laissa säädetyllä edullisella verotusjärjestelyllä, joka koskee osakeoptioita ja uusien osakkeiden jakamista alle nimellisarvon.

>TAULUKON PAIKKA>

5.2. Innovaation ja kilpailukyvyn edistäminen

Innovaatio johtaa täysin uudenlaisten markkinoiden ja palvelujen syntyyn, lisää talouskasvua ja parantaa työllisyyttä. Tietoyhteiskunnan tuottama innovaatio parantaa yritysten kilpailukykyä, koska niistä tulee joustavampia, herkemmin reagoivia ja kustannustehokkaampia. Sähköisen kaupankäynnin ansiosta liikeyritykset voivat kilpailla kaikkialla maailmassa siitä riippumatta, missä päin Eurooppaa ne sijaitsevat, ja siten voittaa syrjäisestä toimipaikasta aiheutuvat haitat.

Eurooppalaiset yritykset eivät ole vielä riittävästi selvillä siitä, miten tietoyhteiskunnalle ominaiset välineet voisivat parantaa niiden kilpailukykyä, vaikka tietoyhteiskunta tulee vaikuttamaan näiden yritysten toimintaan huomattavasti seuraavien kahden tai kolmen vuoden kuluessa. Tietoyhteiskunnalle ominaisia välineitä on tähän mennessä käytetty pääasiassa kustannusten säästämiseen eli yritysten toimintakustannusten ja asiakkaille tiedottamisen kustannusten pienentämiseen eikä niinkään uusia tuotteita ja palveluita koskevaan innovaatioon. Tietoyhteiskunnasta saatavan todellisen hyödyn lähde on kuitenkin näiden välineiden käyttö dynaamisesti ja innovatiivisesti asiakaspalvelun laadun parantamiseksi ja uusien asiakkaiden ja markkinoiden saavuttamiseksi.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: Bathwick group, 1998

Julkisilla viranomaisilla on yritysten kumppaneina tärkeä rooli innovaation edistämisessä Euroopassa. Julkisia ohjelmia pitäisi käyttää yksityisten tahojen aloitteiden ponnahduslautana. Innovaatiota koskevan EU:n toimintaohjelman ja tutkimuksen ja kehittämisen viidennen eurooppalaisen puiteohjelman tarkoituksena on edistää innovaatiota Euroopassa.

Toimivia käytäntöjä

· Yhdistyneessä kuningaskunnassa joulukuussa 1998 perustettu Enterprise Fund aikoo ohjata 150 miljoonan Englannin punnan edestä riskipääomaa pienyrityksiin kolmen vuoden kuluessa. Rahasto keskittyy tarjoamaan pääomaa alkuvaiheessa oleville teknologiayrityksille Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

· Tanskassa tietotekniikan tutkimuskeskus, tietotekniikkalukio ja tutkimusverkko antavat mahdollisuuden käyttää tehokkaita apuneuvoja tutkimuksen vahvistamiseen ja sähköisessä muodossa tapahtuvaan yliopistojen ja muiden korkeakoulujen väliseen tutkimusyhteistyöhön.

· Saksassa talous- ja teknologiaministeriö tukee paikallisia osaamiskeskuksia, jotka edistävät sähköistä kauppaa koskevan tiedon saantia.

>TAULUKON PAIKKA>

5.3. Pk-yritysten pääsyn edistäminen digitaalisille markkinoille

Merkittävästä edistyksestä huolimatta pk-yritykset ovat silti jäljessä suurista yrityksistä tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käytössä. Pk-yrityksissä ajatellaan usein, että niiden yritystoiminnassa käytetään yksinkertaisempia menettelyjä, joissa ei ehkä tarvitse käyttää tietoyhteiskunnalle ominaisia välineitä. Lisäksi käyttökustannukset -mahdollisuudet ovat pk-yritysten kannalta olennainen seikka.

Julkista rahoitusta saaneiden ohjelmien on aktiivisesti edistettävä tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käyttöä pk-yritysten tarpeita vastaavalla tavalla. Pilottihankkeilla voitaisiin edistää verkottumista muiden yritysten kanssa, joihin kuuluvat myös teknologiaa luovat ja levittävät yritykset. Pk-yritysten näkökulma tulisi ottaa kaikilta osin huomioon kaikissa tietoyhteiskuntaa edistävissä julkisissa ohjelmissa.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Lähde: Spectrum

Toimivia käytäntöjä

· Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistiin joulukuussa 1998 valkoinen kirja "Our Competitive Future: Building the Knowledge Driven Economy", jonka nojalla investoidaan kolmen vuoden aikana 20 miljoonaa Englannin puntaa, jotta digitaalisiin markkinoihin verkkoyhteydessä olevien pienyritysten lukumäärä voidaan kolminkertaistaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuoteen 2002 mennessä.

· Kreikassa kehitysministeriö on antanut tukea useille sähköisen kaupankäynnin alustaville sovelluksille, joista käy ilmi sähköisen kaupankäynnin merkitys talouden tietyillä aloilla. Tukea on myönnetty myös sähköisen kaupankäynnin keskusten perustamiseksi eri puolille Kreikkaa, jotta pienyritykset voivat saada tukea ottaessaan käyttöön sähköisen kaupankäynnin sovelluksia.

· Saksassa on julistettu äskettäin perustetuille multimediayrityksille tarkoitettu kilpailu, jolla pyritään kaksinkertaistamaan tällaisten yritysten lukumäärä.

>TAULUKON PAIKKA>

6. Päätelmät

Tämän tiedonannon tarkoituksena on laatia Euroopalle tulevaisuutta varten strategia, joka keskittyy yksilöihin ja yhteisöihin, joiden osallistumisesta riippuu Euroopan eteneminen kohti tietoyhteiskuntaa.

Tietoyhteiskunta lisää talouskasvua ja tuottavuutta sekä synnyttää uudenlaista taloudellista toimintaa ja uusia työpaikkoja. Lisäksi tietoyhteiskunta saattaa parantaa koulutuksen, terveydenhoidon ja muiden yhteiskunnallisten palvelujen tarjontaa sekä helpottaa kulttuuri- ja vapaa-ajan palvelujen saatavuutta. Toisin kuin muut teknologiaan liittyvät muutokset tietoyhteiskunnan nopea kehitys ja leviäminen vaikuttaa kaikkiin talouden sektoreihin, organisaation ja työn rakenteeseen, julkisiin palveluihin sekä kulttuuriin liittyvään ja yhteiskunnalliseen toimintaan.

Jäsenvaltiot ovat laatineet kansallisia tietoyhteiskuntaa koskevia strategioita, joilla pyritään parantamaan ihmisten elämän laatua työssä ja vapaa-aikana. Korkean tason työryhmässä näistä strategioista on voitu vaihtaa tietoja, ja näin on voitu hyötyä muiden jäsenvaltioiden kokemuksista. Kansallisten strategioiden analyysi ja niitä koskeva tiedonvaihto on auttanut tunnistamaan useita toimivia käytäntöjä (eli jo vähintään yhdessä jäsenvaltiossa kokeiltuja käytäntöjä), joiden antamaa esimerkkiä tulisi seurata Euroopan siirtämiseksi nopeasti tietoyhteiskunnan aikakauteen, jolloin voidaan vaikuttaa edullisesti varsinkin työllisyyteen.

Euroopan eteneminen tietoyhteiskuntaa kohti on jaettu vastuu, jossa tarvitaan nopeaa toimintaa. Yksilöillä, yrityksillä ja organisaatioilla on vastuu siitä, että ne kehittävät tietojaan ja taitojaan sekä käyttävät hyväkseen tarjottuja mahdollisuuksia. Kaikilla asianosaisilla on myös tärkeä velvollisuus huolehtia elinikäisestä oppimisesta joka tasolla. Tietoyhteiskunnasta saadaan eniten hyötyä ja sen aiheuttamiin muutoksiin voidaan parhaimmin sopeutua kehittämällä yhteistyötä, jossa työmarkkinaosapuolet voivat toimia edelläkävijöinä.

Työmarkkinaosapuolten ja julkisen sektorin on luotava olosuhteet sellaisen tietoyhteiskunnan rakentamiselle, joka vastaa sekä yksilöiden että yritysten tarpeisiin, luomalla otolliset olosuhteet kilpailulle, kasvulle ja koulutukselle sekä kehittämällä infrastruktuuria ja lainsäädäntöä.

Komission on edistettävä taloudellisia ja yleisiä edellytyksiä suuntaamalla toimivan ja korkean elintason varmistavan yhteiskunnan kehittämistä. Käytännön tasolla komissio jatkaa edelleen korkean tason työryhmän toimintaa ja laajentaa siihen liittyvän vuorovaikutuksen työmarkkinaosapuoliin, tietoyhteiskuntayrityksiin ja kansalaisryhmiin.

Komissio kehottaa kaikkia asianosaisia menettelemään seuraavassa esitettyjen suositusten mukaisesti, jotta voidaan nopeuttaa tietoyhteiskunnan menestyksellistä toteutumista Euroopassa.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>