FI Euroopan unionin virallinen lehti CE 259/29

Kymmenennen Euroopan kehitysrahaston ohjelmatyö ja täytäntöönpano

P6_TA(2008)0171

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. huhtikuuta 2008 kymmenennen Euroopan kehitysrahaston ohjelmatyöstä ja täytäntöönpanosta (2007/2138(INI))

(2009/C 259 E/06)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen, Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1) (Cotonoun sopimus),

— ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen yhteisön tukien rahoituksesta kauden 2008–2013 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (2),

— ottaa huomioon kymmenennen Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti 14. toukokuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 617/2007 (3),

— ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

— ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A6-0042/2008),

A. ottaa huomioon, että kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) täytäntöönpano oli sidoksissa ratifiointiprosessin loppuunsaattamiseen (kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja kahdessa kolmasosassa AKT-valtioista viimeistään 30. marraskuuta 2007, jotta sen voimaantulo oli mahdollista 1. tammikuuta 2008 (Cotonoun sopimuksen 93 artiklan 3 kohta)),

B. ottaa huomioon, että raukeamislausekkeen vuoksi ei enää ole mahdollista turvautua aiempien Euroopan kehitysrahastojen jäänteisiin,

C. ottaa huomioon komission sitoutumisen siihen, että kaikki yhdeksännen EKR:n varat käytetään 31. joulukuuta 2007 mennessä,

D. ottaa huomioon, että EKR on edelleen erillään Euroopan unionin talousarviosta siitä huolimatta, että Euroopan parlamentti on pyytänyt sen sisällyttämistä talousarvioon,

E. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit eivät kohdista Euroopan kehitysrahastoon virallista valvontaa, koska se ei sisälly Euroopan unionin talousarvioon; näin ollen voidaan puhua demokratiavajeesta,

F. ottaa huomioon komission 64 AKT-maassa tekemän tutkimuksen ei-valtiollisten toimijoiden ottamisesta mukaan kymmenennen EKR:n ohjelmatyöhön, josta kävi ilmi, että kaikissa tapauksissa asiasta on tiedotettu, mutta vain puolessa tutkituista maista on todella osallistuttu ohjelmatyöhön,

G. ottaa huomioon, että EU:n ja Afrikan huippukokouksessa Lissabonissa (8 ja 9. joulukuuta 2007) käynnistettiin Afrikan yhtenäisyyden periaatteeseen, Afrikan ja Euroopan keskinäiseen riippuvuuteen, yhteiseen vastuuseen ja yhteisiin velvoitteisiin, ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen sekä ajatukseen oikeudesta kehitykseen pohjautuva Afrikan ja EU:n välinen uusi strateginen kumppanuus ja vahvistettiin toimintasuunnitelma vuosiksi 2008–2010 sekä hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja yleisafrikkalaisen parlamentin yhteinen julistus, jossa kehotettiin vahvistamaan parlamenttien roolia uudessa strategiassa,

H. ottaa huomioon EU:n ja sen jäsenvaltioiden poliittiset sitoumukset (erityisesti Afrikalle annettavaan) kehitysapuun ja avun tuloksellisuuteen liittyvissä asioissa,

I. ottaa huomioon, että EU on sitoutunut nostamaan tukeaan kaupankäynnille vuoteen 2010 mennessä yhteensä kahteen miljardiin euroon vuodessa (joista komissio maksaa miljardi euroa ja jäsenvaltiot miljardi euroa),

J. ottaa huomioon, että kymmenennen EKR:n määrärahojen ohjeellinen jakautuminen on seuraava: yleiseen talousarviotukeen noin 30 prosenttia, infrastruktuureihin 30 prosenttia, hallintoon (rauha ja turvallisuus mukaan lukien) 15 prosenttia, maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen 8 prosenttia ja sosiaalisektorille ja sosiaaliseen koheesioon 8 prosenttia; jäljelle jäävä osuus jakautuu taloudellisen kehittämisen, institutionaalisen tuen ja ympäristönsuojelun kesken,

K. ottaa huomioon, että kymmenennestä EKR:sta peruskoulutukseen ja perusterveydenhuoltoon myönnettyjen määrärahojen osuus on laskenut hieman yhdeksänteen EKR:oon verrattuna,

Kymmenennen EKR:n haasteet ja tavoitteet

1. korostaa EKR:n täytäntöönpanon kaudella 2008–2013 asettaman haasteen merkitystä varsinkin, mitä tulee kehitysapuun, kohti Euroopan ja Afrikan välistä uudistettua kumppanuutta etenevään, käynnissä olevaan kehitykseen sekä EU:n panokseen vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen vuoteen 2015 mennessä liittyviin EU:n ja jäsenvaltioiden poliittisiin sitoumuksiin;

2. antaa täyden tukensa asetuksen (EY) N:o 617/2007 1 artiklassa säädetylle yhteistyön pääasialliselle tavoitteelle ”poistaa köyhyys kumppanimaista ja -alueilta osana kestävää kehitystä ja pyrkiä toteuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet”; pitää erittäin tärkeänä sitä, että nämä ensisijaiset tavoitteet toteutetaan konkreettisesti mainitussa asetuksessa säädettyjen välineiden ja täytäntöönpanojärjestelyjen avulla, ja pitää valitettavana sitä, että maa- ja aluekohtaisia strategia-asiakirjoja koskevissa säännöksissä näitä tavoitteita tulkitaan suppeasti;

3. vaatii, että EKR:n täytäntöönpanossa noudatetaan myös EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja EU:n kansainvälisiä sitoumuksia;

4. kehottaa panemaan EKR:n täytäntöön Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman niiden suositusten mukaisesti, jotka koskevat julkisen kehitysavun käyttöä, ja kehottaa jättämään ohjelmatyön ulkopuolelle vähintäänkin kaikki sellaiset toimet, jotka eivät täytä OECD:n kehitysapukomitean määrittelemiä, viralliseen kehitysapuun sovellettavia kriteerejä; kehottaa näin ollen muuttamaan asetuksen (EY) N:o 617/2007 2 artiklan 3 kohtaa;

5. panee tyytyväisenä merkille yksinkertaistamis- ja yhdenmukaistamispyrkimykset, jotka olivat kyseisen uuden asetuksen (EY) N:o 617/2007 laatimisen taustalla; katsoo, että pyrkimyksen yhdenmukaistaa asetus kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (4) kanssa olisi osaltaan vaikutettava parlamentin aseman vahvistamiseen EKR:n täytäntöönpanon seurannassa ja valvonnassa;

6. tukee EKR:n sisällyttämistä EU:n talousarvioon kehitysyhteistyön johdonmukaisuuden, avoimuuden ja tehokkuuden parantamiseksi ja sen demokraattisen valvonnan takaamiseksi; korostaa, että EKR:n sisällyttäminen talousarvioon on myös tarkoituksenmukainen ratkaisu toistuviin ongelmiin, jotka liittyvät kankeaan ja hitaaseen hallitustenväliseen ratifiointiprosessiin; kehottaa neuvostoa suunnittelemaan EKR:n budjetointia rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2009;

7. pitää myönteisenä sitä, että Lissabonin sopimuksella aiotaan poistaa EY:n perustamissopimuksen 179 artiklan 3 kohta, jossa EKR suljetaan perustamissopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, koska silloin EKR voidaan sisällyttää EU:n talousarvioon;

8. muistuttaa olevansa sitoutunut kehityspoliittiseen johdonmukaisuuteen ja palauttaa mieleen unionin sitoumukset, joilla pyritään varmistamaan, etteivät kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet ole ristiriidassa EU:n muiden sellaisten politiikkojen kanssa, joilla on vaikutusta kyseiseen politiikkaan (kauppa, ympäristö, turvallisuus, maatalous jne.);

9. kehottaa komissiota kiinnittämään enemmän huomiota ammattitaitoisen työvoiman pakoon AKT-valtioista Euroopan unioniin ja ehdottamaan asian vaatimia toimenpiteitä kotimaahan jäämisen tai sinne palaamisen helpottamiseksi;

10. muistuttaa olevansa sitoutunut omavastuullisuuden ja osallistumisen periaatteisiin, jotka ovat Cotonoun sopimuksen ja kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (5) perusta;

Aikataulu

11. kehottaa niitä AKT-valtioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet sisäistä sopimusta ja tarkistettua Cotonoun sopimusta, ratifioimaan ne voidakseen aloittaa viipymättä kymmenennen EKR:n täytäntöönpanon;

12. panee merkille komission lupauksen yhdeksännen EKR:n kaikkien varojen myöntämisestä asetettuun määräaikaan eli 31. joulukuuta 2007 mennessä; kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet, jotta ”raukeamislauseketta” ei sovellettaisi lainkaan määrärahoihin ja jotta varmistetaan rahoituksen jatkuvuus;

13. korostaa, että tiukan aikataulun takia kansalaisyhteiskuntia ja parlamentteja ei ole voitu ottaa täysimittaisesti mukaan ohjelmasuunnitteluun, ja vaatii, että kuulemisprosessin puutteet korjataan täytäntöönpanovaiheessa;

Strategia-asiakirjat ja ensisijaiset toiminta-alat

14. korostaa, että asetuksen (EY) N:o 617/2007 1 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmasuunnittelussa on asetettava etusijalle köyhyyden vähentämiseen tähtäävät toimet painottaen varsinkin vuosituhannen kehitystavoitteisiin liittyviä aloja, kuten sosiaaliasioita ja erityisesti terveydenhuoltoa ja peruskoulutusta; korostaa, että kehitysyhteistyövälineeseen perustuvan sitoumuksen, jonka mukaan 20 prosenttia määrärahoista käytetään perusterveydenhuollon ja peruskoulutuksen alaan vuoteen 2009 mennessä, olisi koskettava kaikkea unionin kehityspolitiikan rahoittamista, EKR mukaan lukien, jotta se olisi johdonmukaista;

15. panee merkille, että komissio aikoo saavuttaa tämän tavoitteen talousarviotuen avulla, mutta pahoittelee, ettei yhdessä avunsaajamaiden kanssa ole laadittu kokonaisstrategiaa, jolla terveydenhuollon ja peruskoulutuksen alat asetettaisiin maakohtaisten strategia-asiakirjojen painopisteiksi; kehottaa tarkastelemaan tätä kysymystä uudelleen väliarvioinnissa, jotta 20 prosentin tavoite saavutetaan;

16. korostaa, että köyhyyttä voidaan vähentää pysyvästi vain taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän kestävän kehityksen puitteissa; korostaa lisäksi, että kaikkien EKR:n puitteissa toteutettavien toimien on oltava sellaisen kehitysyhteistyöprosessin mukaisia, jolla pyritään luomaan vakaa talous, jossa suojellaan ympäristöä ja jonka ansiosta kaikki voivat nauttia perussosiaalipalveluista;

17. korostaa, ettei kestävää kehitystä voida koskaan täysin toteuttaa sodan, sisäisten konfliktien tai poliittisen epävakauden vallitessa; katsoo näin ollen, että myös demokratian rakentaminen ja ponnistelut rauhan ylläpitämiseksi tai tukemiseksi, oikeusvaltio, vakaat ja demokraattiset instituutiot sekä täysipainoinen ihmisoikeuksien noudattaminen olisi asetettava etusijalle;

18. on sitä mieltä, että maakohtaisia strategia-asiakirjoja on valvottava demokraattisesti, eikä niitä näin ollen voida laatia ja soveltaa ilman parlamentaarista valvontaa; katsoo, että maakohtaisten strategia-asiakirjojen tarkastelu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa edistää huomattavasti Cotonoun sopimukseen sisältyvää omavastuullisuuden tavoitetta ja on järkevä keino siirtää yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle ja Euroopan parlamentille komiteamenettelyyn kuuluvaa institutionaalista toimivaltaa; kehottaa komissiota varmistamaan, että yhteisellä parlamentaarisella edustajakokouksella on käytettävissään maakohtaisia strategia-asiakirjoja koskevan työnsä loppuun saattamiseksi tarvitsemansa materiaaliresurssit, ja kehottaa komissiota laatimaan seurantaraportin sen lausunnoista;

19. pahoittelee, että asetuksessa (EY) N:o 617/2007 ei säädetä Euroopan parlamenttia, kansallisia parlamentteja, paikallisviranomaisia ja valtiosta riippumattomia toimijoita varten minkäänlaista selvää osallistumis- tai kuulemismenettelyä maakohtaisten strategia-asiakirjojen seurannan ja arvioinnin kehittämiseksi; kehottaa neuvostoa ja komissiota järjestämään säännöllisesti kuulemisia ohjelmasuunnittelun kaikissa vaiheissa;

Sukupuolten tasa-arvoon liittyvät näkökohdat

20. pahoittelee, ettei sukupuolten tasa-arvoon liittyviä näkökohtia hyväksytty erilliseksi toiminta-alaksi; kehottaa harkitsemaan tätä päätöstä uudelleen EKR:n täytäntöönpanoa koskevan väliarvioinnin yhteydessä AKT-kumppanimaiden suostumuksella;

21. kehottaa komissiota noudattamaan keskeisiin strategia-asiakirjoihin (kuten kehityspolitiikkaa koskevaan eurooppalaiseen konsensukseen, EU:n ja Afrikan yhteiseen strategiaan sekä tietysti Cotonoun sopimukseen) sisältyviä, sukupuolten tasa-arvoon liittyviä sitoumuksiaan ja varmistamaan siten, että sukupuolten tasa-arvoon liittyvät näkökohdat asetetaan poliittisiksi painopisteiksi AKT-maiden ja EU:n välisessä kumppanuudessa, hankkeet saavat riittävästi huomiota ja rahoitusta tasa-arvon valtavirtaistamisen yhteydessä; vaatii parantamaan tasa-arvonäkökohtien näkyvyyttä lisäämällä komission laatimaan vuosikertomukseen asiaa koskevan luvun ja indikaattoreita, joiden avulla edistymistä voidaan seurata ja valvoa paremmin;

Talousarviotuki

22. katsoo, että talousarviotuen avulla voidaan tehokkaasti edistää köyhyyden poistamista ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista etenkin keskittämällä voimavaroja peruskoulutuksen ja -terveyden-huollon aloille; on komission kanssa samaa mieltä siitä, että talousarviotuesta on tarpeen tehdä väline, jonka avulla kyseisille aloille myönnettäviä kansallisia talousarvio-osuuksia voidaan kasvattaa;

23. muistuttaa, että talousarviotuen tuloksellisuus ja legitiimiys riippuvat useiden ennakkoehtojen tinkimättömästä noudattamisesta, toisaalta etenkin tiiviimmästä yhteistoiminnasta avunantajien kesken ja toisaalta demokratian pelisääntöjen noudattamisesta, hyvästä hallintotavasta ja avunsaajamaissa demokraattisesti valitun parlamentin valvomasta julkisen talouden hallintamekanismista; kehottaa komissiota noudattamaan tarkasti ennakkoehtoja ennen talousarviotukiohjelmien käynnistämistä;

24. pitää myönteisenä komission sitoutumista talousarviotuen liittämiseen suoraan vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneeseen edistymiseen sekä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen edistämistä niitä koskevien sopimusten avulla takaamalla rahoitus pidemmällä aikavälillä, jolloin voidaan myös parantaa tuen ennakoitavuutta;

25. vaatii, että Euroopan parlamentille, yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle, kansallisille parlamenteille ja valtioista riippumattomille toimijoille laaditaan vuosikertomus sellaisten luotettavien ja läpinäkyvien indikaattoreiden perusteella tehtävästä talousarviotuen arvioinnista, joiden avulla voidaan mitata vuosituhannen kehitystavoitteissa edistymistä;

26. vaatii, että talousarviotuesta myönnetään erityisrahoitusta kaikkien AKT-maiden parlamenttien voimavarojen kehittämiseksi talousarvion valvonnassa;

Kannustinerä

27. muistuttaa sitoutuneensa hyvän hallintotavan edistämiseen ja pitää kannatettavana Cotonoun sopimuksen 8 artiklassa määritellyn poliittisen vuoropuhelun periaatetta ”hyvän hallintotavan palkitsemisesta” edellyttäen, että palkkion myöntämisperusteet ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat selvät ja avoimet;

28. toteaa, että useissa arviointiperusteissa, joita komissio on määritellyt kannustinerän myöntämiseksi, otetaan ensisijaisesti huomioon pohjoisen edut, ja vastustaa sellaisten tukiehtojen edistämistä, jotka eivät perustu yksinomaan hyvään hallintotapaan;

29. ilmaisee huolensa taloudelliseen ja sosiaaliseen hallintotapaan liittyvien arviointiperusteiden tulkinnasta; vastustaa taloutta ja sosiaaliasioita koskevien ”piilokriteerien” määräämistä ja katsoo, että tämän alan lainsäädännön ja julkissektorin analysointi ei saa johtaa yksityistämistä ja sääntelyn purkamista koskeviin vaatimuksiin; kehottaa täydentämään hallintoprofiileja julkisten palvelujen olemassaoloon ja niiden laatuun liittyvillä arviointiperusteilla; muistuttaa, että AKT-valtioiden tai -alueiden kanta, joka koskee lopullista päätöstä osallistua tai olla osallistumatta talouskumppanuussopimuksiin, ei saa kuulua arviointiperusteisiin;

30. kehottaa komissiota selkiyttämään kannustinerien myöntämisessä noudatettavaa päätöksentekoprosessia ja esittämään ehdotuksia sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentille ja valtioista riippumattomille toimijoille tiedotetaan asiasta;

Alueellinen yhdentyminen, kaupan alan tuki ja talouskumppanuussopimukset

31. muistuttaa, että EU on sitoutunut nostamaan kaupan alan tukea kahteen miljardiin euroon vuodessa ja myöntämään 50 prosenttia tästä lisätuesta AKT-maille siten, että se katetaan lisärahoituksella; pitää erittäin tärkeänä EU:n antaman, kaupan alan tukea koskevan sitoumuksen täyttämistä ja vaatii komissiota ja neuvostoa tekemään selkoa EU:n ja jäsenvaltioiden tämän tavoitteen saavuttamiseksi tekemien sitoumusten nykytilanteesta;

32. vaatii, että yhdennettyjen alueohjelmien rahoitus hyödyttää oikeudenmukaisesti kaikkia AKT-maita tai -alueita riippumatta valtioiden kannasta, joka koskee lopullista päätöstä osallistua tai olla osallistumatta talouskumppanuussopimuksiin; vastustaa sitä, että yhdennettyjen alueohjelmien määrärahojen myöntämiselle asetettaisiin talouskumppanuussopimuksiin osallistumista koskevia ehtoja;

33. toistaa vaatimuksensa siitä, että AKT-maiden talouksien mukauttamisesta talouskumppanuussopimuksiin aiheutuvat erityistarpeet katetaan muilla varoilla kuin EKR:sta;

Osallistuminen

34. korostaa, että EKR:lle myönnetyn vastuuvapauden jälkiarviointi Euroopan parlamentissa on riittämätöntä demokraattista valvontaa, ja vaatii neuvostoa myöntämään parlamentille institutionaalisen aseman ohjelmasuunnittelun koko seuranta- ja arviointiprosessissa siihen saakka, kunnes EKR sisällytetään EU:n talousarvioon;

35. pahoittelee yhteisön tuen ohjelmasuunnitteluun osallistuvien toimijoiden aseman vahvistamista koskevien sääntöjen poikkeuksellisen horjuvaa ja epäselvää sanamuotoa (ks. asetuksen (EY) N:o 617/2007 2 artiklan 3 kohta); vaatii, että Euroopan parlamentti, kansalliset parlamentit, paikallisviranomaiset ja edustukselliset valtiosta riippumattomat toimijat otetaan mukaan EKR:n täytäntöönpanoa koskevaan ohjelmasuunnittelu-, seuranta- ja valvontaprosessiin;

36. kehottaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden kansallisia parlamentteja harjoittamaan hallitusten suhteen tiukkaa parlamentaarista valvontaa EKR:n ohjelmasuunnitteluun liittyvissä kysymyksissä; kehottaa komissiota varmistamaan, että kansallisia parlamentteja konsultoidaan aktiivisesti strategia-asiakirjojen laadinnan ja seurannan kaikissa vaiheissa;

37. toistaa tukensa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhdeksännessä istunnossaan huhtikuussa 2005 esittämälle pyynnölle siitä, että asianmukainen prosenttiosuus EKR:n varoista myönnettäisiin parlamentaarikkojen ja poliittisten, sosiaalisten ja talousjohtajien poliittiseen koulutukseen hyvän hallinnon, oikeusvaltioperiaatteen, demokraattisten rakenteiden ja vapaisiin vaaleihin perustuvissa moniarvoisissa demokratioissa tapahtuvan hallituksen ja opposition välisen vuorovaikutuksen juurruttamiseksi pysyvästi kyseisiin maihin;

Seuranta ja tulosten arviointi

38. vaatii, että Euroopan parlamenttia, kansallisia parlamentteja ja valtioista riippumattomia toimijoita kuullaan vuonna 2010 EKR:n täytäntöönpanon väliarvioinnista ja että Euroopan parlamentille tiedotetaan investointivälineen täytäntöönpanon väliarvioinnin tuloksista;

39. panee tyytyväisenä merkille EKR:sta myönnetyn tuen täytäntöönpanoa koskevan komission vuosikertomuksen, joka on toimitettu Euroopan parlamentille; kiinnittää vuosikertomuksen tarkastelun yhteydessä erityisen tarkasti huomiota siihen, miten tuki vaikuttaa köyhyyden poistamiseen ja mikä osuus sillä on vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa; vaatii, että vuosikertomus toimitetaan myös yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle, kansallisille parlamenteille ja valtioista riippumattomille toimijoille;

40. pitää myönteisenä komission ja Euroopan investointipankin ilmaisemaa aikomusta arvioida tuloksia säännöllisesti kiinnittäen erityistä huomiota vuosituhannen kehitystavoitteissa edistymiseen ja liittää kaikki asianomaiset toimijat, valtioista riippumattomat toimijat mukaan lukien, yhteisön antaman avun arviointi-vaiheeseen, mikä merkitsee luonnollisesti myös Euroopan parlamentin, kansallisten parlamenttien ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen osallistumista; kehottaa komissiota täsmentämään, mitä menettelyjä noudattaen ja miten useasti kyseiset arvioinnit aiotaan suorittaa;

41. korostaa, että kriiseissä ja konflikteissa parlamentaarikkojen ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kokemus ja asiantuntemus ovat erityisen arvokkaita, ja pyytää komissiota varmistamaan heidän kuulemisensa ennen asetuksen (EY) N:o 617/2007 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen erityistoimien hyväksymistä;

Avun tuloksellisuus

42. panee tyytyväisenä merkille viittauksen kehitysavun tuloksellisuutta koskevaan Pariisin julistukseen, ja painottaa, että EKR:n ohjelmatyön on tapahduttava kyseisen julistuksen suositusten mukaisesti; korostaa kuitenkin, että tasapainoisen ja tasavertaisen kumppanuuden rakentaminen EU:n ja AKT-valtioiden välille ei voi perustua yksinomaan yhdenmukaistamiseen ja avunantajien järjestäytymiseen, vaan sen on ennen kaikkea edistettävä vastavuoroisia velvoitteita ja keskinäistä vastuullisuutta varsinkin hallintoon liittyvissä asioissa;

43. kehottaa komissiota toteuttamaan suunnitelmansa, jonka mukaan se seuraa tiiviisti tämän alan kehitystä ja laatii siitä erityiskertomuksen osana syyskuussa 2008 pidettävän Accran huippukokouksen valmistelua; vaatii, että avun tuloksellisuuden arvioinnista laaditaan määräaikaiskertomus, joka toimitetaan Euroopan parlamentille;

44. myöntää, että komission toimet maksujen nopeuttamiseksi ovat parantaneet huomattavasti EKR:n toteuttamisastetta; korostaa kuitenkin, että tällä alalla on vielä kehittämisen varaa, ja kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan siihen aktiivisesti; kehottaa komissiota laatimaan Euroopan parlamentille ja yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle neljännesvuosittain luettelon maksetuista varoista;

45. kannattaa kaikin puolin pyrkimystä parantaa avun ennakoitavuutta EKR:n täytäntöönpanon yhteydessä;

Afrikan rauhanrahasto

46. tukee voimakkaasti Afrikan rauhanrahaston perustamista ja vaatii, että kyseisen välineen hallinnointisääntöjen on heijastettava Euroopan unionin ja Afrikan unionin välistä aiempaa tiiviimpää poliittista kumppanuutta EU:n ja Afrikan uuden yhteisen strategian suuntaviivojen mukaisesti;

47. kannattaa ajatusta, jonka mukaan Afrikan rauhanrahastoa on pidettävä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan piiriin kuuluvana välineenä, ja toteaa, että kehitysapukomitean kriteerien mukaan se ei kuulu kehitysyhteistyön piiriin; pahoittelee tässä yhteydessä syvästi neuvoston 11. huhtikuuta 2006 tekemää päätöstä rauhanrahaston rahoittamisesta EKR:sta;

48. vaatii komissiota ja neuvostoa myöntämään rahoitusta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan määrärahoista viimeistään arvioinnin jälkeen, jossa on määrä tarkastella Afrikan rauhanrahaston rahoitusmenettelyä uudelleen vuonna 2010; vaatii, että sitä kuullaan tämän arvioinnin yhteydessä;

49. vaatii, että Euroopan parlamenttia ja yhteistä parlamentaarista edustajakokousta kuullaan vuosien 2008–2010 toimintaohjelmasta ja varojen käyttöä koskevasta toimintakertomuksesta, jonka komissio laatii;

Yhteisrahoitus ja yhdenmukaisuus muiden välineiden kanssa

50. hyväksyy kymmenennen EKR:n ohjelmatyön myötä avautuvan mahdollisuuden yhteisrahoittaa kehitysyhteistyöhankkeita jäsenvaltioiden tai muiden avunantajien kanssa;

51. suosittelee hyödyntämään tätä mahdollisuutta myös muissa EU:n rahoitusvälineissä ja toistaa pyyntönsä sellaisen yleisafrikkalaisen rahoituspaketin perustamisesta, joka olisi ohjelmoitavissa ja ennakoitavissa, joka rahoitettaisiin EKR:n määrärahoista, kehitysyhteistyön rahoitusvälineen alakohtaisista välineistä sekä Euroopan naapuruuspolitiikan välineestä ja jolla rahoitettaisiin ja tuettaisiin EU:n ja Afrikan uuden yhteisen strategian täytäntöönpanoa;

52. toivoo, että AKT ja EU toteuttaisivat yhdessä yhteisrahoitettuja ohjelmia löytääkseen yhteisiä ratkaisuja suuriin maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten yleismaailmallisten julkishyödykkeiden saatavuuteen tai ilmastonmuutokseen, ja vahvistaakseen siten Cotonoun sopimuksen mukaista poliittista kumppanuutta;

*

* *

53. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

(1) EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3, sopimus sellaisena kuin se on tarkistettuna 25. kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27).

(2) EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32.

(3) EUVL L 152, 13.6.2007, s. 1.

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1905/2006, annettu 18. joulukuuta 2006, kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41).

(5) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julkilausuma Euroopan unionin kehityspolitiikasta: ”Eurooppalainen konsensus” (EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1).