•fr** 
* * 
Or * EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 28.06.1995 
KOM(95) 306 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
EUROOPAN UNIONIN JA KUUBAN VÄLISET SUHTEET 

EUROOPAN UNIONIN JA KUUBAN VÄLISET SUHTEET 
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARMMENTiïA AC JA NEUVOSTOLLE 
Tämän tiedonannon tarkoitus on osoittaa, että rauhanomainen ja onnistunut siirtyminen 
markkinatalouteen sekä poliittinen pluralismi Kuubassa edellyttävät uusien kansainvälisten ja 
alueellisten siteiden muokkaamista ja että nimenomaan kokonsa ansiosta EU on sopivassa 
asemassa toimimaan tämän prosessin johdossa. 
COMECONin romahtamisen myötä vuonna 1989 Kuuba jäi ajelehtimaan ilman kansainvälisten 
yhteyksiensä tukea. Tämä sai aikaan muutoksen ilmapiirin, jonka ansiosta lukuisia taloudellisia 
uudistuksia on jo tehtyjä muita näköpiirissä. 
Kuuban elämän kaikkien aspektien avaamisella ulkopuoliselle maailmalle tulee olemaan 
kauaskantoisia, joskin asteittaisia, vaikutuksia yhteiskunnalliseen muutokseen. Tässä kuten 
muuallakin EU.n politiikan on pohjattava siihen lujaan vakaumukseen, että ihmisoikeuksia 
ymmärretään ja suojellaan paremmin yhteiskunnissa, joissa tavarat, sijoitukset, yksilöt ja 
ajatukset saavat liikkua vapaasti. Edellyttäen että Kuuba jatkaa avautumispolitiikkaansa, EU:n 
tulisi tehdä kaikkensa tämän suuntauksen kannustamiseksi vaalimalla vuoropuhelua ja 
edistämällä Kuuban aktiivista osallistumista kansainvälisen yhteisön toimintaan kaikilla 
politiikan ja talouden alueilla. 
Tämä tiedonanto kattaa Kuuban taloudellisen ja poliittisen tilanteen, Euroopan Unionin ja 
Kuuban väliset suhteet sekä sisältää komission ehdotuksen EU:n ja Kuuban välisen 
vuoropuhelun luomiseksi. 
I. KUUBAN TALOUDELLINEN JA POLIITTINEN TILANNE 
A. TALOUDELLINEN TILANNE 
(a) Kehitys vuoden 1989 jatkeen ja tähän mennessä toimeenpannut uudistukset 
COMECONin romahtamisen myötä vuonna 1989 Kuuba jäi ajelehtimaan ilman kansainvälisten 
yhteyksiensä tukea ja menetti yhdellä kertaa sekä pääasiallisen tavarantoimittajansa että 
suurimman asiakkaansa. Tätä seurasi vaikea kriisi, ja vuoteen 1993 mennessä Kuuban tuonti ja 
vienti olivat melkein neljä kertaa vähäisemmät kuin vuonna 1989. 
Castron hallitus on kuitenkin toiminut vastoin laajalle levinneitä odotuksia selviytymällä 
kommunistiblokin liittolaistensa katoamisesta. 
Syynä tähän on: 
- suuren osan Kuuban kansalaisista tuntema pelko siitä, cita palataan "kovan linjan" 
kapitalismiin hallitsemattoman taloudellisen siirtymän kuulla, jonka sanelee Miamiin 
sijoittunut pääoma ja joka johtaa suvereenisuuden ja jopa identiteetin menettämiseen; 
- asemaansa ilmeisesti laajentavan ja vahvistavan uudistajaryhmän esiintulo; 
- tämän ryhmän käskystä toimeenpannut taloudelliset uudistukset, » jotka 
riittämättömyydestään ja puutteellisuudestaan huolimatta ovat ainakin askelia kohti 
järkeistämistä; taloudellisten siteiden vapauttaminen muun maailman kanssa sekä 
yksityisyritteliäisyyden kulttuurin ensiaskeleet. Jotkin näistä toimenpiteistä, kuten 
maatalousmarkkinoiden vapauttaminen ja ulkomaanvaluutan omistaminen, näyttävät 
omaksutun ponnahduslaudaksi tuleville uudistuksille (tärkeimmät toimeenpannut 
uudistukset on lueteltu liitteessä A). 
Prosessi on jo tuottanut käsinkosketeltavia tuloksia. Esimerkiksi Kuuban peso, jonka arvo 
Yhdysvaltain dollariin nähden oli 130 mustassa pörssissä heinäkuussa 1994, on nyt elpynyt 
30:een yhtä dollaria kohti. Viimeisimmät luvut osoittavat Kuuban talouden suorituskyvyn 
olevan hieman parempi. 
Tämä osoittaa sen, että vuonna 1989 alkaneella kriisillä on ollut syvällinen vaikutus Kuuban 
rakentamiin sosiaaliturva- ja koulutusjärjestelmiin, vaikkakin viranomaiset asettavat 
tärkeimmälle sijalle kansanterveyden ja koulutuksen mahdollisimman korkean tason 
säilyttämisen 
(b) Suunnitellut talousuudistukset 
Kesäksi 1995 on suunniteltu joukko suuruuclistuksia 
- ulkomaisia sijoituksia koskeva lakiuudistus 
Uudistettu lainsäädäntö yksinkertaistaa ulkomaisia sijoituksia säänteleviä hallinnollisia 
muodollisuuksia ja antaa sijoittajille mahdollisuuden liikeyritysten 100-prosenttiseen hallintaan 
useimmilla sektoreilla sekä vapauttaa työoloja. 
- Pienimuotoisia yksityisiä yrityksiä {el trabajo par atenfa prop f a) koskevan lain 
laajentaminen 
Heinäkuussa 1993 säädetty laki antoi kuubalaisille valtuudet yrityksen perustamiseen "omaan 
laskuunsa" noin 100 itsenäisessä ammatissa. Suunniteltu lainmuutos laajentaa lakia koskemaan 
myös muita ammatteja, mutta merkittävin seikka on, että se antaa myös tähän asti ilman 
yrityksen perustamisoikeutta oleville korkeakoulututkinnon suorittaneille mahdollisuuden 
hyötyä järjestelystä. 
- Suuryritysten rakennemuutosohjelman käynnistäminen 
Tähän ohjelmaan sisältyy suurimman osan ulkomaan pääomasta houkuttelevien yritysten 
yksityistäminen, jossa suurimmasta osasta tulee "autonomisia" ja jossa lopetetaan ne yritykset, 
joita ei enää saada tuottaviksi. Kuuban korkeimmat virkamiehet ovat ilmoittaneet tämän 
toimenpiteen aiheuttavan 500 000 työläisen irtisanomisen, ja näiden on löydettävä uutta työtä 
pääasiallisesti yksityisiä aloitteita kehittämällä. 
Tällainen siirtymävaihe vaatii Kuuban kansalta huomattavia uhrauksia ja saattaa hyvinkin 
synnyttää yhteiskunnallisia levottomuuksia 
B. POLIITTINEN JA IHMISOIKEUSTILANNE 
Kuuban hallitusta eivät edelleenkään sido institutionaaliset, perustuslailliset eivätkä 
perusoikeuksiin (yhdistymis-, sanan-, ilmaisun- ja mielipiteenvapaus) liittyvät kansanvaltaiset 
sitoumukset. 
Useiden jäsenmaiden suurlähettiläiden raporteissa käsitellään kysymystä Kuuban poliittisista 
vangeista. Tällä hetkellä vankeja on useita satoja, ja heitä kohdellaan samalla tavalla kuin 
tavallisia vankeja. Vaikka psyykkisestä painostuksesta sekä puolueellisista ja liian pian 
pidetyistä oikeudenkäynneistä on tullut valituksia, tapaukset joissa on esiintynyt fyysistä 
pahoinpitelyä ovat erittäin harvinaisia. 
Poliittisten vankien kysymyken lisäksi Kuuba ei ole ratifioinut tärkeimpiä kansainvälisiä 
ihmisoikeussopimuksia ja Castron hallitus jatkaa Kuuban kansaan suuntautuvia huomattavia 
kontrollitoimia, vaikkakin on havaittavissa merkkejä siitä, että taloudellisten uudistusten 
ansiosta valvonta on heikkenemässä. Hallituksen sorto suuntautuu pääasiassa järjestäytyneen 
opposition ehkäisemiseen. 
Maaliskuun 15. päivänä 1995 Ranskaan suuntautuneen vierailunsa aikana Fidel Castro suostui 
siihen, että hallituksista riippumattoman France-Libertés -järjestön valtuuskunta arvioi Kuuban 
poliittisten vankien tilan. France-Libertés, the International Federation of Human Rights 
Leagues, Médecins du Monde sekä Human Rights Watch/Americas -järjestöjen johtoryhmien 
edustajat vierailivat Kuubassa 28. huhtikuuta - 5 toukokuuta, jona aikana ryhmä tapasi 24 
valitsemaansa poliittista vankia. 
Ryhmä pani huolestuneena merkille, että poliittiset vangit oli sijoitettu rikoksentekijöiden 
joukkoon ja että heidän tuomionsa olivat erittäin ankaria ja oikeudenkäynnit pidettiin usein 
kovalla kiireellä. Toisaalta yhdestäkään ryhmän tapaamista vangeista ei tutkimuksissa löydetty 
fyysisen pahoinpitelyn merkkejä, vaikka he kertoivatkin henkistä painostusta, mm eristysselliin 
sulkemista, käytetyn. 
Ryhmä keskusteli kysymyksistä Fidel Castron kanssa ja esitti, että jatkaisi työtään Kuubassa 
yhteistoiminnassa viranomaisten kanssa. 
Ryhmän vierailun jälkeen joukko poliittisia vankeja vapautettiin, heidän joukossaan Sebastian 
Arcos, Comité pro Derechos Humanos de Cuba -järjestön perustaja. Ottaen huomioon 
Arcosin symbolisen aseman, hänen ilman ehtoja tapahtuneen vapauttamisensa tulkittiin 
osoittavan, että maan sisäistä oppositiota siedettäisiin jonkin verran 
Toinen mielenkiintoinen kehityssuunta on ollut hallituksesta riippumattomien järjestöjen 
voimakas lisääntyminen Kuubassa viime vuosina. Osa niistä on selvästi pelkkä hallinnon jatke 
eikä siksi käsitettävissä hallituksesta riippumattomiksi järjestöiksi eurooppalaisessa 
merkityksessä, mutta osa on joka tapauksessa onnistunut raivaamaan itselleen tilaa toimia. 
Nämä ovat ensimmäisiä haparoivia merkkejä siitä, että kansalaisyhteiskunta on löytämässä 
ilmaisukeinojaan. 
Jokin aika sitten oppositioryhmä Cambio Cubanon johtaja Gutierrez Menoyo, joka nyt asuu 
Miamissa vietettyään 22 vuotta kuubalaisessa vankilassa, vieraili Havannassa osallistuakseen 
"osallistuvan kansanvallan" seminaariin Kuuban hallituksen edustajien kanssa. Tavattuaan 
presidentti Castron Menoyo totesi, että järjestämällä kyseisen seminaarin Kuubassa hallitus oli 
tehnyt poliittisen avoimuuden eleen. 
II. EUROOPAN UNIONIN JA KUUBAN VÄLISET SUHTEET 
(a) Johdanto 
Kuuba on tällä hetkellä ainoa Latinalaisen Amerikan maa, jonka kanssa Euroopan Unioni ei ole 
tehnyt yhteistyösopimusta. Osapuolten välillä ei kuitenkaan ole kaupan esteitä, ja Kuuba 
hyötyy yhteisön yleisestä tullietuusjärjestelmästä (GSP). Diplomaattisuhteet ovat normaalit: 11 
jäsenmaalla on suurlähetystö Kuubassa, missä komissiota edustaa Meksikon valtuuskunnan 
johtaja. 
(b) Neuvosto 
Neuvosto on käsitellyt Kuuban kysymystä useita kertoja viimeksi kuluneiden kolmen vuoden 
aikana, useimmiten vastatessaan jäsenmaiden suurlähettiläiden raportteihin Tältä pohjalta 
aikaansaatu kanta on, että Kuuban-suhteiden tulisi heijastaa siirtymäprosessia. 
(c) Euroopan parlamentti 
Parlamentti on kirjannut kantansa Kuubaan kahteen päätöslauselmaan. 
Syyskuun 15. päivän 1993 päätöslauselma tuomitsi Torricelli-lain, joka on osa USAn vuonna 
1992 hyväksymää eksterritoriaalista lainsäädäntöä ja tähtää kauppasaarron tiukentamiseen. 
Päätöslauselma ilmaisi painokkaasti parlamentin huolestuneisuuden Kuuban ihmisoikeuksista 
vedoten Euroopan Unioniin ja Kuubaan, jotta ne lisäisivät poliittista, taloudellista ja 
kulttuurista vuoropuhelua saadakseen aikaan yhteistyösopimuksen niin pian kuin mahdollista 
Parlamentti vetosi myös komissioon, jotta tämä ryhtyisi välittömästi toimenpiteisiin 
edistääkseen Kuuban talouden vapauttamista. 
Syyskuun 29. päivänä 1994 annettu päätöslauselma, joka laadittiin venepakolaiskriisin 
(balseros) taustaa vasten, painotti Kuuban muutosten tarvetta, toivotti tervetulleeksi 
hallituksen ja Kuuban maanpaossa olevien kansalaisten ensikontaktit sekä vetosi 
Yhdysvaltoihin, jotta tämä purkaisi kauppasaarron yhteiskunnallisten levottomuuksien 
estämiseksi saarella. Parlamentti vaati myös EU:ta ottamaan Kuuban paremmin huomioon 
alueyhteistyöohjelmissaan ja aloittamaan viipymättä neuvottelut Kuuban hallituksen kanssa 
tavoitteena yhteistyötä koskevan puitesopimuksen laatiminen. 
Näiden kahden päätöslauselman perusteelta on selvää, että Euroopan parlamentti uskoo 
Kuuban menestyksekkään ja rauhanomaisen siirtymisen markkinatalouteen sekä poliittisen 
pluralismin edellyttävän Euroopan Unionin aktiivista tukea tasavallan liittämiseksi takaisin 
kansainväliseen yhteisöön. 
(d) Jäsenvaltiot 
Useimmilla jäsenvaltioilla on edelleen vahvat kahdenväliset taloussuhteet Kuubaan, ja ne 
kannustavat aktiivisesti yrityksiä vakiinnuttamaan asemaansa Kuuban markkinoilla mm liike-
elämän valtuuskuntien, sijoitusten suojelusopimusten sekä vientiluottojen avulla. 
Huomattava osa noin 200 viime vuosina Kuubaan perustetusta yhteisyrityksestä on syntynyt 
eurooppalaisten yritysten aloitteesta. 
Liitteessä C on lueteltu tärkeimmät kansainväliset sopimukset, jotka on tehty Kuuban ja 
jäsenvaltioiden välillä sekä viimeaikaiset jäsenvaltioiden tai yksityisten tahojen saarelle tekemät 
poliittiset tai taloutta koskevat vierailut. 
(e) Yhteisön toimet: humanitaarinen apu ja uudistusten tapauskohtainen tuki 
Ennen vuotta 1993 Kuuban kanssa ei käytännöllisesti katsoen ollut lainkaan yhteistyötä, 
ainoana poikkeuksena epäsuora elintarvikeapu maailman elintarvikeohjelman kautta. Vuodesta 
1993 lähtien reaktiona jäsenvaltioiden omaksumaan poliittista yhteistyötä ja edellä mainittuja 
päätöslauselmia koskevaan kantaan komissio esitteli humanitaarisen avun ohjelmansa sekä 
joukon tapauskohtaisen tuen toimenpiteitä, jotka oli laadittu nimenomaan Kuuban 
erityistarpeita silmällä pitäen ja tähtäsivät uudistusprosessin tukemiseen. 
Humanitaarisesta avusta huolehtii Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto (ECHO), joka 
pyrkii auttamaan Kuuban haavoittuvalta kansanosaa (naiset, lapset, sairaat ja vanhukset) Apu 
kanavoidaan eurooppalaisten hallituksista riippumattomien järjestöjen kautta, jotka 
toimeenpanevat komission hyväksymiä hankkeita alusta loppuun saakka. Euroopan parlamentti 
on useaan otteeseen hyväksynyt nämä avustustoimet, joiden tehokkuutta jäsenvaltioiden 
suurlähettiläät korostivat humanitaarisen avun komissaarin vieraillessa jokin aika sitten 
Havannassa. 
Vuonna 1993 osoitettin 5 miljoonaa ecua Kuuballe annettavaan humanitaariseen apuun, ja 
summa nousi 14 miljoonaan ecuun vuonna 1994. 
Asiantuntijat, joihin lukeutuvat myös jäsenvaltioiden Kuuban-suurlähettiläät, vaativat 
yksimielisesti avustustoimien jatkamista ottaen huomioon Kuuban yhteiskunnalliset ja 
taloudelliset olot. Humanitaariseen apuun vuonna 1995 osoitettu summa tullee olemaan sama 
kuin vuonna 1994. 
Tapauskohtaiset yhteistyötoimet ovat pääasiassa keskittyneet eurooppalaisten hallituksista 
riippumattomien järjestöjen kautta toimeenpantuihin hankkeisiin Näiden järjestöjen läsnäolo 
kentällä toimii kokeiluasteella olevalle Kuuban ruohonjuuritasolle rohkaisevana esimerkkinä. 
Vuonna 1994 kyseisille hankkeille osoitettiin 2,5 miljoonaa ecua, ja tämän rahoitustason 
odotetaan säilyvän tänäkin vuonna. 
Uudistusten tueksi on toteutettu myös yksittäisiä taloudellisen yhteistyön hankkeita, 
esimerkiksi lokakuussa alkava ohjelma yritysjohtajien valmentamiseksi markkinataloudessa 
toimimiseen. Ohjelmassa 120 kuubalaista suorittaa ylemmän korkeakoulututkinnon 
asianmukaisilla tieteenaloilla. Toinen esimerkki on viikottainen tv-ohjeima Espacio Europa, 
johon sisältyy eurooppalainen elokuva ja Eurooppaa koskeva viikon uutistiivistelmä. Tällaiseen 
yhteistyöhön osoitetut varat ovat kasvaneet vuoden 1994 0,5 miljoonasta ecusta noin 5 
miljoonaan ecuun vuonna 1995. Lisäksi parlamentti on luonut kaksi erityistä budjettinimikettä 
(Kuuban pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä hallituksista riippumattomia järjestöjä varten) 
Tiettyjen maataloussektorien uudelleen käynnistämistä tukeva alustava rakenteellinen 
elintarvikeohjelma saatetaan panna toimeen vuoden 1995 loppupuoliskolla 
III. KUUBAN SUHTEET NAAPUREIHINSA 
(ai Yhdysvallat 
Yhdysvaltain ja Kuuban suhteet etenevät hitaasti mutta aiheuttavat edelleen kiistoja 
Yhdysvalloissa. Yhden koulukunnan mukaan taloudesta johtuvaa maastamuuttoa voidaan 
hidastaa ja taloudellisia uudistuksia vauhdittaa rakentavan lähestymistavan keinoin. Toisessa 
leirissä Kuuban vapautta ja demokratiaa koskeva lakiluonnos {Cuban Liberty and Democracy 
Solidarity Act of 1995, joka tunnetaan myös Helms-Burton-lakina) on konfrontaation ja 
eristämisen kannalla. EU on selkeästi esittänyt perustavan vastustuksensa tätä lakia kohtaan. 
Yhdysvaltain kauppasaarto ei tasoita Kuuban tietä kohti markkinataloutta ja poliittista 
pluralismia. Normaali kaupankäynti USA:n kanssa lisäisi päivittäisiä yhteyksiä ja epäilemättä 
edistäisi markkinatalouteen siirtymisen prosessia. 
Kauppasaarto sen sijaan on este Kuuban uudistusprosessille, ja Helms-Burton-lain 
hyväksyminen ainoastaan pahentaisi asiaintilaa. Lakiesitys on edelleen arvioitavana, mutta 
mikäli se hyväksyttäisiin, sillä olisi seuraavat vaikutukset: 
- kauppasaarron vain yhtä osapuolta sitova laajeneminen kansainväliseksi (ckstcrritoriaalisten 
määräysten kautta, joiden tarkoitus on estää kolmansien maiden yrityksiä käymästä kauppaa 
Kuuban kanssa); 
- Kuuban ja Yhdysvaltain välisen kiistan voimistuminen koskien Yhdysvaltain kansalaisten ja 
Yhdysvaltain kansalaisuuden saaneiden kuubalaisten maanpakolaisten omaisuuden 
pakkolunastusta. 
Kiistan tämän hetkinen tila on selkeä. Tullakseen otetuksi huomioon vaatimukset oli jätettävä 
annettujen menettelytapojen mukaisesti ennen vuotta 1972. Hyväksyttyjä vaatimuksia on 5 
911, ja 38 yritystä vastaa noin 86 %:sta Kuuballe esitetyistä kokonaisvaatimuksista, Tosiasia 
on, että. prosessi on suljettu ja hakijoiden määrä varsin rajoitettu, mikä mahdollistaa maiden 
väliset neuvottelut. On myös syytä huomata, että Kuuba on tehnyt kompensaatiosopimukset 
muiden maiden kansalaisten kanssa, jotka menettivät omaisuuttaan. 
Useiden osoittimien mukaan uudistajat eivät pysty saamaan aikaan ratkaisevaa laadullista ja 
määrällistä läpimurtoa ellei Kuuballe anneta mahdollisuutta määritellä uudelleen kansainvälisiä 
suhteitaan uudessa maailmantilanteessa. 
USA:n tämän hetkinen hallinto vastustaa avoimesti Helms-Burton-lakiehdotusta ja kannattaa 
hienovaraisempaa politiikkaa, joka perustuu viimeaikaiseen siirtolaisuussopimukseen, 
presidentti Clintonin erityisedustajan nimittämiseen sekä Warren Christopherin kongressille 
antamiin lausuntoihin, joissa hän toi esiin havaintoja Kuuban ensimmäisistä kokeilevista 
askelista kohti markkinataloutta. 
USA:n lehdistössä käsiteltiin Pentagonin viimeaikaista Kuubaa koskevaa raporttia, 300-sivuista 
selvitystä Kuuban sotavoimista ja siirtymävaiheesta {The Military and Transition in Cuba: 
Reference Guide for Policy and Crisis Management)* Raportin mukaan Kuuba on astunut 
historialliseen siirtymävaiheeseen, jossa Fidel Castro on avainasemassa, ja Amerikan 
strategisten intressien mukaista on nyt tukea meneillään olevia taloudellisia ja poliittisia 
uudistuksia pikemminkin kuin sanktioita. Kansallinen turvallisuusneuvosto (National Security 
Council) vaikuttaa allekirjoittaneen tämän analyysin. 
Yleinen mielipide USArssa on yhä enemmän Kuuban kysymyksen myönteisen lähestymistavan 
kannalla. Kuluneiden kahden vuoden aikana yhteensä 65 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria on 
kanavoitu hallituksesta riippumattomien järjestöjen, kirkkojen ja muiden 
hyväntekeväisyysjärjestöjen kautta Kuubaan. 
(b) Meksiko 
Kuuballa on poikkeuksellisen läheiset suhteet Meksikoon. Säännöllisiä virallisia vierailuja 
tehdään kumpaankin suuntaan, ja Fidel Castro osallistui presidentti Ernesto Zedillon 
virkaanasettamistilaisuuteen. Meksikolla on Kuubassa voimakasta taloudellista toimintaa 
Esimerkkinä mainittakoon, että suuri meksikolainen teollisuuskonserni osti 50% osuuden 
Telefonica Cubanasta. Maita yhdistävät lukuisat kahdenväliset sopimukset, mukaan luettuna 
öijyntoimitussopimukset. 
(c) Kanada 
Kanada on parantanut suhteitaan Kuubaan. Ricardo Alarcôn, Kuuban kansalliskokouksen 
puheenjohtaja, ja ulkoministeri Roberto Robaina tekivät virallisen vierailun Kanadaan, ja 
Kanadan varaulkoministeri teki vastavierailun Kuubaan. 
1ks. New York Times, 17.5.1995 
Kanada on hiljattain aloittanut uudelleen kehitysyhteistyön Kuuban kanssa ja arvioi parhaillaan 
ensimmäisiä hallituksesta riippumattomien järjestöjen hankkeita. Kanadalaiset yritykset ovat 
hyvin edustettuina Kuubassa, ja maat ovat laatineet alustavan sopimuksen sijoitusten 
suojelemisesta ja edistämisestä. 
(d) CARICOM (Karibian yhteismarkkinasopimus) 
Huolimatta Amerikan poliittisen mielipiteen tiettyjen osien painostuksesta, huhtikuussa 1993 
perustettiin Kuuba-CARICOM-sekakomitea keskustelemaan kumpaakin osapuolta koskevista 
asioista ja etsimään yhteisiä ratkaisuja. 
CARICOM tuki myös voimakkaasti Kuuban Karibian valtioiden liittoon (ACS) lähettämää 
täysjäsenyyshakemusta. 
Sekakomitea esitti, että Kuuba voisi osallistua tarjoamalla teknistä tukea tietyissä 
kansainvälisten rahoittajien, kuten kansainvälisen kehityspankin (IDB), maailmanpankin ja 
Euroopan yhteisön alueellisissa yhteistyöhankkeissa Karibian alueella 
IV. KUUBAN SUHTEET EUROOPAN UNIONIIN: TULEVAT NÄKYMÄT 
Nimenomaan kokonsa ansiosta EU on kenties Kuuban kumppaneista sopivin tekemään 
toimenpidealoitteita uudistusten yhteyteen. Mikäli valmistelemme maaperää perinpohjaisesti 
kuubalaisten kumppaniemme ja heidän naapuriensa kanssa, EU voisi käynnistää ohjelman, joka 
saisi mukaan muita tärkeitä kumppaneita kuten Kanadan, Meksikon, Rion ryhmän sekä 
CARICOMin 
Näiden suuntaviivojen mukainen aloite sitoisi täten hiljattain pluralistiseksi muuttuneen Kuuban 
kansainväliseen yhteisöön, mikä on olennaista sisäisessä siirtymäprosessissa odotettavalle 
ratkaisevalle läpimurrolle. 
Ensimmäinen askel olisi saada käyntiin vuoropuhelu; neuvottelujen sarja Kuuban edustajien 
kanssa pyrkimyksenä saada aikaan asianmukainen perusta ja taso EU:n ja Kuuban välisille 
suhteille, ottaen huomioon taloudellisten ja institutionaalisten uudistusten kehittymisen. 
Tällainen vuoropuhelu tarjoaisi foorumin syvälliselle mielipiteiden vaihdolle uudistuksista, 
kansalaisyhteiskunnan kehittymisestä sekä toimenpiteistä yksityisten aloitteiden ja 
henkilökohtaisen vapauden turvaamiseksi ja laajentamiseksi. Toinen keskustelunaiheista on 
EU:n ja Kuuban suhteiden kehittyminen tulevaisuudessa sekä se, millainen viitekehys olisi 
asianmukainen. 
Mikäli ministerineuvosto hyväksyy tämän lähestymistavan, komissio aloittaa neuvottelut 
tutkiakseen, millainen perusta EU:n ja Kuuban suhteille tulisi antaa tulevaisuudessa. 
Liite A 
Tärkeimmät uudistukset 
Kuuban toteuttamat tärkeimmät uudistukset kuvattiin seuraavasti joulukuun 1994 Economist 
Intelligence /Vs?/f-julkaisussa Cuba: prospects for reform, trade and investment {s 19): 
Taloudelliset muutokset aikajärjestyksessä 
nro Helmikuu 
asetuksen 
ulkomaisten yritysten 
yhdistymisestä. Tämä 
ulkomaiset sijoitukset 
kautta, mutta herättää 
kiinnostusta. 1982: Hallitus hyväksyy 
50 kuubalaisten ja 
taloudellisesta 
mahdollistaa 
yhteisyritysten 
vain vähäistä 
Huhtikuu 1987: Matkailuyritys Cubanacan 
perustetaan erillään kansallisesta 
matkailuinstituutista ohjeenaan etsiä 
ulkomaisia kumppaneita hotellihankkeisiin. 
Joulukuu 1989: Berliinin muuri murtuu. 
Kuuban yli 30 vuotta neuvostoblokin 
kanssa rakentama kauppajärjestelmä 
raunioituu yhdessä vuodessa. 
Toukokuu 1990: Ensimmäinen 
yhteisyrityksenä toimiva hotelli avataan 
Varaderoon. Hotellin omistavat 
espanjalainen Sol Meliâ -yritys ja Kuuban 
Cubanacan. 
1990-92: Valtion kauppajärjestelmän 
hajauttamiseksi otetaan käyttöön 
toimenpiteitä, joilla uusille yrityksille 
annetaan huomattava itsemääräämisoikeus. 
Suuri määrä valtion virkamiehiä 
irtisanotaan. Suunnitelmia kehitetään valuuttauudistusta varten 
valtionavustusten vähentämiseksi. ja 
Marraskuu 1990: Kuuban kauppakamari 
edistää ulkomaisia investointeja Kuubassa 
ensimmäistä kertaa messuilla. 
Lokakuu 1991: Kuuban neljäs 
kommunistinen puoluekongressi ehdottaa 
muutoksia perustuslakiin (ks. jäljempänä) ja 
luonnostelee Neuvostoliiton hajoamisen 
jälkeisen uuden talousstrategian 
Kesäkuu 1992: Kansalliskokous muuttaa 
Kuuban perustuslakia suojatakseen 
ulkomaisia sijoituksia maassa, muokkaa 
omaisuuden käsitettä ja valtion taloudellista 
roolia; lopettaa ulkomaankaupan 
valtionmonopolin; sekä tunnustaa 
yksityisyritteliäisyyden silloin kun sitä 
suorittavat yritykset tai taloudelliset 
yhteisöt. Ministerineuvostolle tai sen 
toimeenpanevalle komitealle annetaan 
oikeus siirtää tiettyjen taloudellisten 
yhteisöjen omistus, mikäli sillä helpotetaan 
taloudellista kehitystä. 
Heinäkuu 1992: Uusi 
tukkuhinnoittelujärjestelmä otetaan 
käyttöön pyrkimyksenä heijastaa ulkoisten 
tuotantopanosten todellista hintaa 
Helmikuu 1993: Ensimmäinen kierros 
öljytoimituksia koskevista myönnytyksistä 
Kuuban osalta pidetään Calgaryssa ja 
Lontoossa 
Heinäkuu 1993: Fidel Castro ilmoittaa 
kuubalaisten kovan valuutan käyttöä 
koskevasta lainsäädännöstä ja kovan 
10 
valuutan vapaasta liikkumisesta maassa 
(laki nro 140); tuotannon ja palveluiden 
yksityisyritysten mahdollisuuksien 
laajentamisesta; ja valtion maan 
vuokraamisesta yksityisille tuottajille 
osuuskuntien tai perheiden työstettäväksi. 
Elokuu 1993: Suurin kabinetin 
uudelleenjärjestely Kuuban viimeaikaisessa 
historiassa, sokeriteollisuus-, maatalous-, 
valtionvarain- ja viestintäministerit 
vaihdetaan. 
Joulukuu 1993: Valtioneuvosto hyväksyy 
maakaupan meksikolaiselle Cemex-
yritykselle osana sopimusta sijoittaa 
Marielin sementtitehtaaseen. 
Maaliskuu 1994: Netherlands Caribbean 
Bank NV, hollantilaisen ING Bank of 
Netherlandsin ja Kuuban Acemex-
konsernin yhteishanke saa luvan 
edustuskonttorin avaamiseen Havannaan, 
mikä on ensimmäinen ulkomainen sitoumus 
Kuubassa vuosien 1960-61 kansallistamisen 
jälkeen. 
Huhtikuu 1994: Seitsemän uutta 
ministeriötä perustetaan ja muita 
lakkautetaan suuressa 
uudelleenjärjestelyssä. Matkailuministeri 
nimitetään ensimmäistä kertaa 
Toukokuu 1994: Kansalliskokous ilmoittaa 
radikaalista finanssi paketista, jolla pyritään 
tasapainottamaan valtion budjettia hintoja 
nostamalla ja tappiolla toimivien 
valtionyritysten tukia leikkaamalla. 
Yllä mainittujen toimenpiteiden lisäksi useimmista vaUionomisteisista maatiloista on tehty 
hallinnollisesti itsenäisiä osuuskuntia, joita kutsutaan nimellä unidades bâsicas de production 
agricola. Ne perustuvat maanomistusoikeuksien jakautumiseen osuuskuntien jäsenten kesken, 
joilla on oikeus myydä osa tuotteistaan lokakuussa 1994 avatuilla vapailla 
maatalousmarkkinoilla. Kesäkuu 1994 Kanadalainen 
mineraaliyritys Sherritl ja kuubalainen 
valtionyritys General Nickel Co sopivat 
yhteisomistuksessa olevan yrityksen 
perustamisesta nikkelin louhimiseksi, 
jalostamiseksi ja markkinoimiseksi. 
Yhteisomistuksessa oleva omaisuus 
koostuu nikkelinjalostamoista Kuubassa ja 
Kanadassa sekä nikkeli- ja 
kobolttitoimiluvista Kuubassa 
Heinäkuu 1994: Karibian valtioiden liitto 
perustetaan Kuuba perustajajäsenenä. 
Elokuu 1994: Kansalliskokous ilmoittaa, 
että omaisuus- ja tuloverot otetaan 
käyttöön vuoden 1995 alussa, ensimmäistä 
kertaa vuoden 1967 jälkeen 
Syyskuu 1994: Puolustusministeri Raul 
Castro ilmoittaa, että koko 
maataloussektoria koskevat 
maataloustuotteiden vapaat markkinat 
sallitaan lokakuun 1. päivästä alkaen. 
Lokakuu 1994: Hallitus ilmoittaa, että 
yksittäiset rnyyjät jr, paikalliset 
valtionlaitokset voivat tästä lähtien myydä 
harvinaisia valmisteita ja kulutustavaroita 
suoraan kuluttajille ja että kauppiaat eikä 
valtio määräävät hinnat Kuten 
maataloustuotteissa, myyjien on maksettava 
myyntiveroa ja kauppaa käydään Kuuban 
pesoilla. 
II 
Puheessaan Federaciôn de las Mujeres CuhanusiMc vuoden 1995 helmikuussa Fidel Castro 
ilmoitti, että jo käyttöönotetut markkinatalouden toimenpiteet olivat pysyviä, että jatkossa 
seuraisi muita vastaavia toimenpiteitä ja että Kuuban kansan on valmistauduttava 
irtisanomisten aaltoon (500 000 työpaikan häviäminen on odotettavissa tulevien kuukausien 
aikana), jota lisääntyneet ulkomaiset sijoitukset ja yksityisyritteliäisyyden kasvanut vapaus 
vaimentaisivat. 
Toinen huomionarvoinen kehitys oli, että ensimmäinen konferenssi maanpaossa elävien Kuuban 
maltillisten kanssa pidettiin Havannassa huhtikuussa 1994 ja toisen kokouksen ajankohdaksi on 
suunniteltu vuoden 1995 marraskuu. 
12 
Liite li 
Helms-Burton lakiehdotus 
Johdanto 
Senaattori Jesse Heinisin Kuuban vapautta ja kansanvaltaa koskeva lakiehdotus (Cuban 
Liberty and Democratic Solidarity Act of 1995) on tällä hetkellä kongressin käsiteltävänä, ja se 
saatetaan hyväksyä laiksi heinäkuussa. 
Tärkeimmät määräykset 
Ehdotettu laki pyrkii edistämään rauhanomaista kansanvaltaan siirtymistä lisäämällä Kuuban 
painostusta seuraavin keinoin: 
- sallimalla Yhdysvaltain kansalaisten esittää valituksia erityiskomitealle, joka vaatii heidän 
omaisuutensa pakkolunastusta ilman korvausta, vaikka kyseiset kansalaiset olisivat olleet 
Kuuban kansalaisia omaisuuden pakkolunastushetkellä; 
- antamalla oikeuden asettaa mainittuja valituksia tehneet ulkomaalaiset, jotka ovat hyötyneet 
pakkolunastetusta omaisuudesta vaikka vain välillisesti, syytteeseen vahingoista ja maksamaan 
korkoja, jotka voivat olla jopa kolme kertaa omaisuuden arvo Esimerkiksi eurooppalainen 
hotelliyritys voistaisiin määrätä maksamaan vahingonkorvauksia ja korkoja kuubalaiselle 
maanviljelijälle ja Amerikan kansalaisuuden saaneelle, jonka pakkolunastetulle pellolle Kuuban 
hallitus on rakentanut hotellin, joka on vuokrattu eurooppalaiselle yritykselle, 
- kieltäytymällä myöntämästä maahantuloviisumia USA:han ulkomaisten yritysten edustajille 
(mukaan lukien puolisot ja lapset), jotka ovat hyötyneet vaikka vain erittäin epäsuorasti 
pakkolunastetuista tavaroista; 
- kieltämällä Yhdysvaltalaisia pankkeja ja niiden tytäryhtiöitä antamasta lainoja kyseisille 
ulkomaan kansalaisille; 
- vähentämällä Yhdysvaltain tukea Venäjälle ja hiljattain itsenäistyneille entisen Neuvostoliiton 
valtioille suhteessa niiden Kuuballe myöntämään tukeen (mukaan lukien Venäjän maksama 
vuokra Lourdesin sotilastukikohdasta ja radiovalvonta-asemasta, jolla Clintonin hallinnon 
mukaan venäläiset tarkkailevat, noudattaako Yhdysvallat aseidenriisuntasopimuksia), 
- vähentämällä USA n osuutta kansainvälisissä rahoituslaitoksissa, jotka myöntävät lainoja 
Kuuballe, 
- kieltämällä sokerintuonnin USA:han maista, jotka tuovat kuubalaista sokeria 
Osa näistä määräyksistä on avoimesti ristiriidassa kansainvälisen lain vakiintuneiden 
periaatteiden ja WTO.n sääntöjen kanssa sekä pyrkii yksipuolisesti laajentamaan kauppasaartoa 
maailmanlaajuiseksi 
Kansainväliset ensireaktiot 
Monet maat, mm. Kanada, Meksiko ja joukko EU:n jäsenmaita, ovat virallisesti esittäneet 
Yhdysvaltain viranomaisille vastalauseensa Helmsin lakiehdotuksesta EU:n tasolta voidaan 
mainita kaksi esimerkkiä. Maaliskuun 15. päivänä 1995 Sir Leon Brittan lähetti Warren 
Christopherille kirjeen, jossa ilmaisi komission syvän vastalauseen lakiesitystä kohtaan, ja 
tämän kannan vahvisti puhemiehistön Unionin puolesta antama lausunto 4. huhtikuuta. 
13 
Clintonin hallinto on reagoinut lakiehdotukseen hyvin kiivaasti muistiossa, joka korostaa 
esityksen määräysten olevan laittomia ja toteaa, että ne eivät edistäisi Kuuban rauhanomaista 
siirtymistä markkinatalouteen sekä (viitaten Venäjään vaikuttaviin toimenpitei.siin) voisivat 
hyvinkin vahingoittaa USA n laajempia turvallisuusintressejä. 
14 
Liite C 
Kansainväliset sopimukset Kuuban ja EU:n jäsenmaiden väl i IJ a sekä jäsenmaiden tai tiettyjen 
yksityisten tahojen edustajien tekemät poliittiset ja. taloudelliset vierailut Kuubaan 
Vierailut 
Saksa: 
- liittovaltion kauppaministeriön valtuuskunta keskustellakseen sijoitusten suojelua ja 
edistämistä koskevasta sopimuksesta (1994) 
- Klaus Jurgen Hedrich, avustus-ja kehitysministeriön valtiosihteeri (1994) ' 
- Lothar Bisky, PDS:n puheenjohtaja (1994) 
- Mercedes-Benz-konsernin korkea-arvoinen valtuuskunta ( 1994) 
Tanska: 
- Lasse Budtz, sosiaalidemokraattisen puolueen kansainvälisten suhteiden komitean 
puheenjohtaja (1995) 
Espanja. 
- Apolonio Ruiz Ligero, valtiosihteeri, ulkomaankauppa (1994) 
- José Luis Dicenta, valtiosihteeri, kansainvälinen sekä Espanjan ja Amerikan välinen 
yhteistyö (1994) 
- Carmen Alborch, kulttuuriministeri (1994) 
Ranska. 
- Michel Charasse, senaattori ja presidentin neuvonantaja ( 1994) 
- Jean-Pierre Desgeorges, CNPF Internationalin pääjohtaja, laajan yritysvaltuuskunnan 
johdossa (1995) 
- Danielle Mitterrand (1995) 
Suomi: 
Petri Tuomi-Nikula, ulkoministeriön lehdistö-ja kulttuuriosaston linjanjohtaja (1994) 
Kreikka: 
Elizabeth Papazoi, varaympäristöministeri (1994) 
Italia 
- Massimo Velloti, Italian maanviljelijöiden liiton puheenjohtaja (1994) 
- Ludo Rattazzi, Air Europen pääjohtaja (1994). 
Alankomaat: 
- Hans Fortuin, talousasiain ministeriön osastopäällikkö (1994) 
- Klaas de Jong, maatalous- kalastus- ja ympäristöministeriön kauppa- ja teollisuusosaston 
johtaja (1994) 
- matkailu- ja liikenneinstituutin johtaja ( 1994) 
- Willi van Wout, ulkomaankaupan keskusinsituutin johtaja 
15 
- Amsterdamin kauppakamarin johtaja De Wilder 35-henkisen yritysvaltuuskunnan johdossa 
(1994). 
Yhdistynyt kuningaskunta: 
- Adrian Beamish, ulkoministeriön toinen sihteeri ( 1994) 
- lan Taylor, kauppa- ja teknologiaministeri, suuren yritysvaltuuskunnan johdossa ( 1994) 
- David Jessop, Karibian kaupan neuvotteluryhmän johtaja ( 1994) 
- David Suratgar, Morgan Grenfel Internationalin hallituksen varapuheenjohtaja, Länsi-Intian 
komitean varapuheenjohtaja ja Karibian Euroopan-neuvoston puheenjohtaja (1994) 
- paronitar Young, entinen ulkoministeri, 40-henkisen yritysvaltuuskunnan johdossa. 
Ruotsi: 
- yritysvaltuuskunta (1994) 
- Pierre Chorri, varaulkoministeri ja yhteistyöministeri (suunniteltu kesäkuuksi 1995). 
Kahdenväliset sopimukset 
Itävalta: 
~ sopimus velkojen konsolidoinnista (20. helmikuuta 1987) 
- sopimus lentoliikennepalveluista (11. helmikuuta 1992) 
Tanska: 
- sopimus velkojen uudelleen neuvottelemisesta (18. maaliskuuta 1987) 
Espanja: 
- sopimus tieteellisestä ja teknisestä yhteistyöstä (10. syyskuuta 1978) 
- kauppasopimus (23. tammikuuta 1979) 
- sopimus kulttuuri-ja koulutusyhteistyöstä (17. maaliskuuta 1982) 
- sopimus elokuva-alan yhteistyöstä (18. tammikuuta 1990) 
- sopimus sijoitusten edistämisestä ja suojelusta ( 27. toukokuuta 1994) 
Ranska: 
- sopimus velkojen konsolidoinnista (9. kesäkuuta 1987) 
- sopimus ilmakuljetuksista (13 lokakuuta 1993) 
- rahoituspöytäkirja (25. maaliskuuta 1994) 
- sopimus sijoitusten edistämisestä ja suojelemistesta (neuvottelut käynnissä) 
Suomi: 
- sopimus kulttuuriyhteistyön ohjelmasta (17. maaliskuuta 1994) 
Italia: 
- sopimus ulkomaanvelan uudelleenjärjestelystä (24 helmikuuta 1987) 
- sopimus sijoitusten suojelemisesta (7. toukokuuta 1993) 
Alankomaat: 
- sopimus ilmakuljetuksista (3. helmikuuta 1993) 
- lentoliikennesopimus Kuuban ja Hollannin AntilUien välillä (7. lokakuuta 1993) 
16 
- sopimus sijoitusten edistämisestä ja suolejelmiscsta (neuvottelut käynnissä) 
Portugali: 
- kauppapöytäkirja (31. tammikuuta 1980) 
Saksa: 
- ilmakuljetussopimus (18. kesäkuuta 1993) 
- sopimus sijoitusten edistämisestä ja suojelemisesta (neuvottelut käynnissä) 
Yhdistynyt kuningaskunta: 
- sopimus velkojen konsolidoinnista (24. syyskuuta 1987) 
- sopimus sijoitusten edistämisestä ja suojelemisesta (30. tammikuuta 1995) 
17 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 306 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
n H 
Luettelonumero : CB-CO-95-347-FI-C 
ISBN 92-77-91215-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimista 
L-2985 Luxembourg