Eurooppa on toiminut viime kuukausina määrätietoisesti. Tämänhetkinen pakolaiskriisi edellyttää kuitenkin uusia ja välittömiä toimenpiteitä. Kriisin ratkaisemiseksi kestävällä tavalla on unionin muuttoliikepolitiikkoja muokattava perusteellisesti, jotta voidaan varmistaa vahvat rajat, oikeudenmukaiset menettelyt sekä ongelmien ennakointiin kykenevä järjestelmä.

EU tarjoaa tukea Syyrian väestölle ja erityisesti maan sisäisille pakolaisille sekä taloudellista tukea naapurimaille, joissa on eniten pakolaisia. Euroopan komissio ja jäsenvaltiot ovat osoittaneet tähän mennessä 3,9 miljardia euroa humanitaariseen apuun ja kehitysapuun sekä talouden ja vakauttamisen tukemiseen syyrialaisille heidän omassa maassaan sekä pakolaisille ja pakolaisia vastaanottaville yhteisöille naapurimaissa Libanonissa, Jordaniassa, Irakissa, Turkissa ja Egyptissä. Euroopan komissio on lisäksi päättänyt osoittaa 1,8 miljardia euroa EU:n varoja piakkoin perustettavaan eurooppalaiseen hätärahastoon, jonka tarkoituksena on tukea vakautta Afrikassa ja puuttua niihin tekijöihin, jotka johtavat laittomaan muuttamiseen ja siihen, että ihmiset joutuvat jättämään kotiseutunsa.

Olemme kaksinkertaistaneet toimemme ihmissalakuljettajien kiinni saamiseksi ja salakuljettajien verkostojen hajottamiseksi erityisesti käynnistämällä merioperaation EUNAVFOR MED. Näin on voitu tyrehdyttää laivojen tarjonta, jolloin yhä harvempi ihminen vaarantaa henkensä huterissa ja merikelvottomissa veneissä. Keskisen Välimeren reitin tilanne on toimien ansiosta vakiintunut: sen kautta saapui elokuussa noin 115 000 henkeä eli saman verran kuin samaan aikaan viime vuonna.

Olemme lisänneet läsnäoloamme merialueilla kolminkertaistamalla Frontexin yhteisiä operaatioita (Poseidon ja Triton) varten käytettävissä olevat resurssit ja varat. Frontexin koordinoimiin yhteisiin operaatioihin Italiassa, Kreikassa ja Unkarissa osallistuu 29 jäsenvaltiota ja Schengeniin assosioitunutta maata. Tähän mennessä on pelastettu yli 122 000 ihmishenkeä. Jokainen menetetty ihmishenki on liikaa, mutta pelastettuja on paljon enemmän kuin olisi ilman näitä toimenpiteitä: pelastettujen määrä on lisääntynyt 250 prosenttia.

Olemme ottaneet käyttöön EU:n varoja kaikkein vaikeimmassa tilanteessa olevien jäsenvaltioiden tukemiseksi. Hätärahoitusta on tarjolla yli 75 miljoonaa euroa, minkä lisäksi vuosiksi 2014–2020 on osoitettu 7 miljardia euroa monivuotista rahoitusta muuttoliikkeen, pakolaisten ja rajavalvonnan aloilla toteutettaviin toimiin.

Muuttoliikeagendassa pyritään löytämään tasapaino vastuun ja solidaarisuuden välille. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikkien jäsenvaltioiden on tarjottava tukea ja että suurimman paineen alaisina olevien jäsenvaltioiden on asetettava etusijalle hallitun menettelyn käyttöönotto. Kumpaakin osatekijää on parannettava, jotta tilanne saadaan hallintaan.

Meidän on yhdessä osoitettava muulle maailmalle, että unioni kykenee selviytymään tästä kriisistä. Sitä varten kaikkien jäsenvaltioiden on hoidettava oma osuutensa sen varmistamiseksi, että solidaarisuus ja vastuu ovat tasapainossa.

Tällaista järjestelmää ei tarvitse kuitenkaan luoda tyhjästä. EU:ssa on jo tarvittava lainsäädäntö, taloudelliset resurssit ja järjestelyt, jotka on suunniteltu niin, että niiden avulla voidaan selvitä nykyisen kaltaisesta tilanteesta. Ongelmana on, että niitä ei ole useinkaan pantu täytäntöön tai niistä ei olla tietoisia tai niitä ei hyödynnetä riittävän tehokkaasti.

Tässä tiedonannossa on tarkoitus vahvistaa ensisijaiset toimet, jotka on toteutettava seuraavien kuuden kuukauden aikana. Lyhyen aikavälin toimilla vakautetaan tilanne, ja niitä on täydennettävä pitkän aikavälin toimilla tehokkaan ja kestävän järjestelmän perustamiseksi.

Euroopan unionin ulkorajoille saapuvien turvapaikanhakijoiden, siirtolaisten ja kotiseutunsa jättäneiden ihmisten suuri määrä on haaste unionille. Komission toukokuussa esittämässä Euroopan muuttoliikeagendassa todetaan, että muuttoliikkeen hallintaa varten on luotava kokonaisvaltainen lähestymistapa. Sen jälkeen on toteutettu useita toimenpiteitä, esimerkiksi hyväksytty kaksi hätätilannejärjestelmää, joiden avulla on tarkoitus siirtää 160 000 kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa ihmistä niistä EU:n jäsenvaltioista, joissa on eniten turvapaikanhakijoita, muihin jäsenvaltioihin. Tämänhetkinen pakolaiskriisi edellyttää kuitenkin lisää välittömiä toimenpiteitä.

Joka päivä tuhannet ihmiset joutuvat pakenemaan kodeistaan väkivallan takia ja etsimään turvaa joko muualta omasta maastaan tai ulkomailta. Kotiseudultaan siirtymään joutuneiden määrät ovat valtavat, ja ne kasvavat edelleen konfliktien jatkuessa. Koko maailmassa on lähes 60 miljoonaa ihmistä, jotka ovat joutuneet jättämään kotinsa. Määrä on suurempi kuin koskaan sitten toisen maailmansodan.

Länsi-Balkanin reittiä koskevassa korkean tason konferenssissa, joka on tarkoitus järjestää heti oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 8. lokakuuta 2015 pidettävän kokouksen jälkeen, olisi keskusteltava yhteisistä toimista, joiden avulla voidaan puuttua vallitseviin paineisiin ja palauttaa vakaus Länsi-Balkanin reitiltä tulevan muuttoliikkeen hallinnassa. EU:n rahoitus Länsi-Balkanin maille kuvastaa sitä, että unioni tukee määrätietoisesti naapurimaita, joihin kohdistuu valtavia ja nopeasti muuttuvia haasteita. Tuki on paljon muutakin kuin humanitaarista tukea pakolaisille – olennaista on myös nopeasti tehostaa valmiuksia hallinnoida muuttoliikettä ja puuttua ihmisten salakuljetukseen.

Eräät jäsenvaltiot ovat viime viikkoina ottaneet sisärajoilla tehtävät tarkastukset väliaikaisesti uudelleen käyttöön Schengenin rajasäännöstön mukaisesti. Tämä on oikeutettua poikkeuksellisissa kriisitilanteissa. Toimenpiteen on kuitenkin oltava aina lyhytaikainen ennen tilanteen vakauttamista. Se olisi nähtävä merkkinä tilanteen kiireellisyydestä, minkä vuoksi kaikkien osapuolten olisi pyrittävä varmistamaan, että muuttoliikkeen hallinnassa voidaan palata normaalikäytäntöihin mahdollisimman nopeasti. Jos poikkeustoimenpiteitä jatketaan tai lisätoimenpiteitä pyydetään, komissio laatii tilanteesta virallisen arvion antamalla siitä lausunnon Schengenin rajasäännöstön nojalla. Kun siirtojärjestelmä ja eniten pakolaisia vastaanottavilla alueilla työskentelevät tukitiimit saadaan toimimaan täydessä laajuudessaan, rajatarkastukset voidaan todennäköisesti poistaa ensi kuussa.

Elintärkeän operatiivisen tuen toisen haaran muodostavat Frontexin yhteiset operaatiot Triton ja Poseidon. Ne ovat hyvä esimerkki tuloksellisesta solidaarisuudesta, ja niitä on laajennettava ja niiden pohjalta on käynnistettävä lisää vastaavia hankkeita. Jäsenvaltioiden olisi myös reagoitava nopeasti ja aktiivisesti Frontexin pyyntöihin saada käyttöön lisää kalustoa ja asiantuntijoita. Jäsenvaltioiden käytettävissä on useita mekanismeja, joista voisi olla apua, mutta joita ei kuitenkaan ole hyödynnetty täysimääräisesti.

Välitöntä käytännön apua antavat muuttoliikkeen hallinnan tukitiimit eniten pakolaisia vastaanottavilla alueilla (ks. liite II). Tukitiimit voivat helpottaa tilannetta välittömästi kriittisimmissä pisteissä eli alueilla, joilla eniten pakolaisia vastaanottavilla jäsenvaltioilla on vaikeuksia selviytyä tilanteesta pelkästään tulijoiden valtavan määrän vuoksi. EU:n virastot ja muut jäsenvaltiot lähettävät henkilöstöä avustamaan EU:n alueelle saapuvien siirtolaisten henkilöllisyyden selvittämisessä, suojelutarpeen arvioinnissa ja rekisteröinnissä. Tämä on ensimmäinen vaihe turvapaikkamenettelyssä suojelua tarvitseville ja toisaalta mahdollisuus tunnistaa jo varhaisessa vaiheessa ne, jotka olisi palautettava kotimaahansa. Toimintaan osallistuva EU:n virastojen verkosto tukee myös yhteistyötä siirtolaisten salakuljetuksen torjumiseksi, salakuljetuksesta epäiltyjen tunnistamiseksi ja uusissa tutkimuksissa avustamiseksi. Tukitiimit toimivat aina yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa. Ainoastaan kansalliset viranomaiset voivat perustaa (EU:n rahoituksen avulla) ja hallinnoida hyvin toimivia vastaanottokeskuksia, vastata niiden johtamisesta ja luoda yhteyksiä keskeisiin toimijoihin, kuten paikallis-, sosiaali- ja lainvalvontaviranomaisiin sekä vastaanottokeskusten johtohenkilöihin. Frontex, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO), Europol ja Eurojust voivat tarjota politiikan asiantuntemusta, edistää jäsenvaltioiden välistä suoraa yhteydenpitoa ja osallistua erityisellä tavalla palauttamisoperaatioiden koordinointiin. Italian ja Kreikan on nyt ensisijaisesti viimeisteltävä sisäistä siirtoa ja eniten pakolaisia vastaanottavilla alueilla toimivia tukitiimejä koskevat etenemissuunnitelmansa ja aloitettava niiden täytäntöönpano sekä varmistettava riittävät vastaanottoinfrastruktuurit.

Neuvoston viime päivinä hyväksymä järjestelmä kansainvälistä suojelua tarvitsevien 160 000 ihmisen siirtämiseksi perustuu olennaisesti siihen, että tuetaan suurimmassa paineessa olevia jäsenvaltioita. Näin voidaan vähentää huomattavasti vaikeimmassa tilanteessa olevien jäsenvaltioiden paineita, mutta ei poistaa niitä kokonaan. Kaikkien jäsenvaltioiden on ensi tilassa nimettävä siirtoa varten kansalliset yhteyspisteet, jotta tiettyyn jäsenvaltioon mahdollisesti siirrettävät henkilöt voidaan tunnistaa ja siirtää ripeästi. Jäsenvaltioiden on myös panostettava sääntöihin, joilla ehkäistään siirrettyjen pakolaisten toissijainen siirtyminen muihin jäsenvaltioihin.

Tämä edellyttää toimia sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. EU:n sisällä on tuettava suurimman paineen kohteena olevia jäsenvaltioita soveltamalla asianmukaisia menettelyjä, tarjoamalla taloudellista ja teknistä tukea, auttamalla paineiden vähentämisessä tasapuolisen siirtomekanismin avulla sekä vahvistamalla unionin yhteisiä ulkorajoja. EU:n ulkopuolella on luotava asianmukaiset olosuhteet, jotta pakolaiset voivat pysyä lähellä kotiseutuaan, vahvistamalla kumppanuuksia väliaikaista suojaa tarjoavien naapurimaiden sekä keskeisten kauttakulkumaiden kanssa, huolehtimalla riittävästä rahoituksesta UNHCR:lle, Maailman elintarvikeohjelmalle ja muille keskeisille virastoille, tehostamalla toimia ihmiskauppiaiden ja -salakuljettajien torjumiseksi ja lisäämällä diplomaattista toimintaa keskeisillä kriisialueilla, kuten Syyriassa.

Kaikkein kiireellisin toimenpide on tukea niitä jäsenvaltioita, joiden alueella on poikkeuksellisen paljon pakolaisia.

Pakolaiskriisi koskettaa koko maailmaa, ja EU:n olisi tuettava ja käynnistettävä globaaleja toimia. Tämä edellyttää tiivistä yhteistyötä keskeisten kansainvälisten organisaatioiden, kuten UNHCR:n, YK:n kehitysohjelman (UNDP) sekä IOM:n ja Punaisen Ristin kanssa. EU on jo lisännyt yhteistyötään UNHCR:n kanssa. Kriisin maailmanlaajuinen ulottuvuus olisi asetettava etusijalle myös vuoropuheluissa strategisten kumppanien ja alueellisten toimijoiden, kuten Persianlahden valtioiden, kanssa.

Keskeiset toimet seuraavien kuuden kuukauden aikana Otetaan siirtojärjestelmä ja muuttoliikkeen hallinnan tukitiimit täysimääräisesti käyttöön eniten pakolaisia vastaanottavilla alueilla. Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä käytettävissä olevia toimenpiteitä aktivoimalla unionin pelastuspalvelumekanismi ja turvautumalla nopeisiin rajainterventioryhmiin. Palataan normaalikäytäntöihin Schengen-alueella sekä lopetetaan väliaikaiset tarkastukset sisärajoilla. Tehostetaan diplomaattisia toimia sekä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa.

III.2 Rahoitustuki

Rahoitustukea lisätään välittömästi. EU:n talousarvioon turvapaikka-, muuttoliike- ja rajavalvontakysymyksiä varten otetun hätäavun määrä on tänä vuonna jo kaksinkertaistettu 73 miljoonaan euroon. Näin on voitu antaa suoraa ja välitöntä tukea kriisissä (ks. liite IV). Esimerkiksi Italia on tänä vuonna saanut turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta sekä sisäisen turvallisuuden rahastosta yli 19 miljoonaa euroa hätärahoitusta ja Kreikka lähes 5 miljoonaa euroa, ja uusia rahoituspyyntöjä käsitellään parhaillaan. Unkarille myönnettiin viime viikolla 4 miljoonaa euroa hätärahoitusta, ja se on saanut tänä vuonna toistaiseksi kaikkiaan yli 5 miljoonaa euroa. Koska käsittelemättä on vielä useita muita rahoituspyyntöjä, hätäapuun käytettävissä olevat varat ovat lopussa. Komissio aikoo ehdottaa ensi viikolla, että näihin varoihin lisätään vielä 100 miljoonaa euroa vuodelle 2015.

Vuonna 2015 otetaan lisäksi käyttöön suuri määrä (yli 300 miljoonaa euroa) ennakkorahoitusta muuttoliikettä ja rajavalvontaa koskevista monivuotisista varoista. Kreikka sai viime viikolla ensimmäisen, 33 miljoonan euron erän, ja Italia sai elokuussa 39,2 miljoonaa euroa.

Näin ollen varoja on käytettävissä ja niitä saadaan käyttöön lisää jatkuvasti. Nopea käyttöönotto edellyttää kuitenkin monenlaisten hallitusten virastojen sitoutumista sekä järkevää lähestymistapaa, jotta varoilla saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus mahdollisimman lyhyessä ajassa. Esimerkiksi perinteisten vastaanottokeskusten rakentamisen sijaan voitaisiin ottaa nopeasti käyttöön olemassa olevia, joko julkisia tai yksityisiä rakennuksia.

EU:n virastoilla on keskeinen tehtävä yhteistyön järjestämisessä ja sen varmistamisessa, että käytettävissä olevaa asiantuntemusta hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti. Niiltä vaaditaan nyt alun perin suunniteltua selvästi enemmän käytännön aktiivisuutta. Muuttoliikkeeseen liittyvillä aloilla toimivat EU:n virastot tarvitsevat merkittävästi lisäresursseja. Komissio aikoo ensi viikolla ehdottaa, että keskeisten kolmen EU:n viraston valmiuksia lisätään osoittamalla niihin yhteensä 120 uutta virkaa tai tointa: 60 uutta työntekijää Frontexiin, 30 EASOon ja 30 Europoliin. Tästä aiheutuvat lisäkustannukset vuonna 2015 ovat 1,3 miljoonaa euroa, ja nämä varat on saatava käyttöön vielä tämän vuoden aikana. Kyseisten kolmen viraston toimeksiannon laajentaminen edellyttäisi välittömästi lisää määrärahoja.

Komissio aikoo ehdottaa muuttoliike- ja rajavalvonta-asioita varten tarkoitetun rahoituksen lisäämistä 600 miljoonalla eurolla vuonna 2016. Lisäys ei vaikuttaisi hätätilanteiden siirtojärjestelmää varten suunniteltuun 780 miljoonan euron rahoitukseen. Lisävaroilla tuetaan eniten pakolaisia vastaanottaneita alueita ja helpotetaan siten suurimman paineen kohteena olevien jäsenvaltioiden tilannetta, annetaan etupainotteisesti taloudellista tukea jäsenvaltioille sisäisiä siirtoja varten sekä vahvistetaan virastojen operatiivisia valmiuksia. Lisärahoitus on erittäin tärkeää, jotta voidaan kattaa muuttoliikkeen hallintaan, muuttajien vastaanottamiseen, palauttamiseen ja rajavalvontaan liittyvät välittömät tarpeet.

Ennen muuta on pyrittävä täyttämään vaje Syyrian kriisin hoitoon tarvittavassa rahoituksessa. Se on osasyynä pakolaisvirtojen lisääntymiseen itäisellä Välimerellä. Toisaalta vaje johtuu osittain avunantajien kyllästymisestä. Jos todella haluamme auttaa valtaosaa pakolaisista pysyttelemään mahdollisimman lähellä kotiseutuaan, rahoitusta tarvitaan lisää. Yhdistyneiden kansakuntien arvion mukaan Syyrian kriisin aiheuttamien humanitaaristen tarpeiden täyttämiseen tarvittaisiin vuonna 2015 yhteensä 4 miljardia euroa lisärahoitusta. Tarvittavasta määrästä on koossa vain 38 prosenttia. Varojen puutteella on dramaattiset seuraukset. Unicefin mukaan jopa viisi miljoonaa ihmistä, joista noin puolet on lapsia, on kärsinyt viime kuukausina merkittävistä katkoksista vedenjakelussa, minkä seurauksena tautiriski on lisääntynyt huomattavasti. EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi sitouduttava kattamaan ainakin puolet rahoitusvajeesta.

Maailman elintarvikeohjelma, Punainen Risti, Maailman terveysjärjestö ja muut avustusjärjestöt ovat kärsineet huomattavista rahoitusvajeista ja keskeytyksistä elintarvikkeiden ja lääkeavun toimituksissa. Useimmat jäsenvaltiot ovat supistaneet Maailman elintarvikeohjelmalle antamaansa rahoitusta ja eräät ovat jopa lopettaneet sen kokonaan (ks. liite V). UNHCR:n tietojen mukaan jo 1,6 miljoonan pakolaisen ruoka-apua on supistettu; 750 000 lasta ei käy koulua EU:n ja muiden avunantajien suurista ponnistuksista huolimatta; ja 70 000 raskaana olevaa naista on rahoitusvajeen vuoksi vaarassa joutua synnyttämään turvattomissa oloissa. Näin ollen ei liene yllätys, että monet pakolaiset eivät pidä Eurooppaan suuntautuvan matkan vaaroja sen suurempina kuin paikalleen jäämisen riskejä. Komissio kehottaa jäsenvaltioita palauttamaan Maailman elintarvikeohjelmalle myöntämänsä rahoituksen vuoden 2014 tasolle, jotta elintarvikkeiden jakelu syyrialaispakolaisille voidaan palauttaa normaalille tasolle. Komissio osoittaa humanitaariseen hätäapuun ja pelastuspalveluun 200 miljoonaa euroa lisärahoitusta vuodelle 2015, jotta UNHCR:n ja Maailman elintarvikeohjelman sekä muiden pakolaisten hyväksi toimivien järjestöjen pyyntöihin voidaan vastata välittömästi.

Tilanteen muuttuessa nopeasti joustavuus on valttia. Humanitaarinen apu on EU:n käytettävissä olevista välineistä joustavimpia ja nopeimpia. Siihen myönnetään 300 miljoonaa euroa lisärahoitusta vuoden 2016 alustavaan talousarvioesitykseen verrattuna. Vuodenajan vaihtuessa on erittäin tärkeää, että EU pystyy edelleen toimittamaan välitöntä, kohdennettua apua valtiosta riippumattomien järjestöjen ja YK:n virastojen esittämien pyyntöjen perusteella.

Yksi tehokkaimmista välineistä syyrialaispakolaisten avustamisessa on Syyrian kriisin johdosta perustettu EU:n alueellinen erityisrahasto (Madad-rahasto , ks. liite VI). Komissio on myöntänyt rahaston alkupääomaksi 38 miljoonaa euroa, minkä lisäksi rahastoon on tarkoitus myöntää suurempia osuuksia vuonna 2015 ja sen jälkeen. Italia on antanut rahastoon 3 miljoonaa euroa. Saksa on luvannut antaa 5 miljoonaa euroa. EU valmistelee toisen, 100 miljoonan euron osuuden myöntämistä vuoden 2015 loppuun mennessä. Näin rahastoon saadaan varoja yhteensä noin 150 miljoonaa euroa jo ensimmäisenä vuonna. Kun otetaan huomioon rahoitustarpeet ja suunnitteilla olevat hankkeet, joiden arvo on jo 440 miljoonaa euroa, varoja tarvitaan kuitenkin vielä paljon enemmän. Selkeä pitkän aikavälin sitoutuminen rahaston edistämiseen antaisi sekä pakolaisille että kansainväliselle yhteisölle vahvan osoituksen siitä, että EU:n tukeen voi luottaa. Komissio esittää ensi viikolla, että Euroopan naapuruusvälineeseen (ENI) osoitetaan 300 miljoonaa euroa lisärahoitusta vuodelle 2015, jotta voidaan kasvattaa Madad-rahastoa ja antaa apua Syyriasta tulevia pakolaisia vastaanottaville kolmansille maille. Jatkamalla liittymistä valmistelevan tukivälineen varojen uudelleenkohdentamista saadaan EU:n osuus rahaston varoista nostettua tässä vaiheessa yli 500 miljoonaan euroon.

Jäsenvaltioiden olisi yhdessä osoitettava rahastoon saman verran varoja kuin EU, niin että siihen saadaan koottua yhteensä vähintään 1 miljardi euroa. Tämä antaisi koko maailmalle vahvan signaalin EU:n sitoutumisesta Syyrian pakolaisten auttamiseen.

Turkkiin, Libanoniin ja Jordaniaan kohdistuvat paineet ovat kasvaneet jo vuosia, kun niiden alueelle on saapunut Syyriasta miljoonia pakolaisia. On selvää, että kriisin taustalla olevat tekijät ovat pitkäaikaisia. Poliittiseen sekasortoon puuttuminen on monimutkaista, mutta meidän on tehostettava toimiamme tällä alalla. EU on myös tehnyt tiivistä yhteistyötä naapuriensa kanssa auttaakseen niitä selviytymään muuttoliikkeeseen liittyvistä haasteista:

Turkille on jo myönnetty 176 miljoonaa euroa muuttoliikkeeseen liittyviin toimiin, kuten pakolaisille tarkoitettuun suoraan tukeen. EU neuvottelee parhaillaan Turkin kanssa EU:n varojen uudelleenkohdentamisesta niin, että pakolaisten hyväksi toteutettaviin toimiin voitaisiin myöntää vuosina 2015–2016 yhteensä 1 miljardi euroa. Toimet vaihtelevat infrastruktuurituesta terveyspalveluihin ja pakolaislasten äidinkielenopetukseen. Huomattava osa toimista toteutetaan EU:n Madad-rahaston kautta, jotta toteutus tapahtuisi mahdollisimman nopeasti. Tämän merkittävän taloudellisen tuen ohella komissio on käynnistänyt Turkin kanssa muuttoliikettä koskevan kattavan vuoropuhelun. Sen yhteydessä käsitellään muun muassa rekisteröintiä, takaisinottoa ja palauttamista, sillä Turkin on tehostettava toimintaansa näiden toimien suhteen. Muuttoliikettä koskeva EU:n ja Turkin toimintasuunnitelma olisi viimeisteltävä viipymättä.