luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta

PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

EU:n ja Georgian välinen viisumivapautta koskeva vuoropuhelu käynnistettiin kesäkuussa 2012. Helmikuussa 2013 Euroopan komissio esitti Georgian hallitukselle viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman. Komissio sitoutui siihen, että heti kun Georgian hallitus on täyttänyt kaikki viisumivapautta koskevassa toimintasuunnitelmassa asetetut edellytykset, komissio ehdottaa viisumivapaan matkustamisen mahdollistamista lyhytaikaista Euroopan unionissa oleskelua varten Georgian kansalaisille, joilla on biometrinen passi.

EU ja Georgia olivat tehneet ennen viisumivapautta koskevan vuoropuhelun aloittamista rinnakkaiset viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinottoa koskevat sopimukset, jotka tulivat voimaan 1. maaliskuuta 2011. Niiden täysimääräinen ja tosiasiallinen täytäntöönpano on ollut perusedellytys viisumivuoropuhelun käynnistämiselle ja jatkamiselle.

Viisumivapautta koskeva toimintasuunnitelma jäsentyy seuraaviin neljään asiakokonaisuuteen: asiakirjojen turvallisuus biometriset tunnisteet mukaan lukien (asiakokonaisuus I), yhdennetty rajaturvallisuus, muuttoliikkeen hallinta, turvapaikkapolitiikka (asiakokonaisuus II), yleinen järjestys ja turvallisuus (asiakokonaisuus III) ja ulkosuhteet ja perusoikeudet (asiakokonaisuus IV). Viisumivapautta koskevassa toimintasuunnitelmassa vahvistetaan useita täsmällisiä, kuhunkin neljään keskeiseen asiakokonaisuuteen liittyviä edellytyksiä, joilla on tarkoitus varmistaa tarvittavan lainsäädäntö- ja toimintakehyksen sekä institutionaalisen kehyksen hyväksyminen (ensimmäinen vaihe) ja niiden tosiasiallinen ja kestävä täytäntöönpano (toinen vaihe).

EU:n ja Georgian välisen viisumivapautta koskevan vuoropuhelun käynnistymisen jälkeen komissio on raportoinut Euroopan parlamentille ja neuvostolle Georgian edistymisestä niiden edellytysten täyttämisessä, jotka määritellään viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen ja toisen vaiheen neljän asiakokonaisuuden yhteydessä. Edistymistä on arvioitu EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijoiden suorittamien paikalla tehtyjen arviointien sekä Georgian toimittamien yksityiskohtaisten tietojen pohjalta.

Komissio hyväksyi 15. marraskuuta 2013 ensimmäisen kertomuksen Georgian edistymisestä viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa ja esitti useita suosituksia toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen (lainsäädäntö ja suunnittelu) loppuun saattamiseksi.

Komission toisessa, 29. lokakuuta 2014 annetussa seurantakertomuksessa todettiin, että Georgia oli täyttänyt viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen edellytykset ja että seuraavaksi voitiin ryhtyä arvioimaan toisen vaiheen edellytysten täyttymistä. Neuvosto yhtyi 17. marraskuuta 2014 antamissaan päätelmissä komission arvioon. Kertomukseen oli liitetty arvio muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvistä vaikutuksista, joita saattaa aiheutua sen johdosta, että viisumipakko poistetaan EU:hun matkustavilta Georgian kansalaisilta.

Komissio antoi kolmannen kertomuksen Georgian edistymisestä viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa 8. toukokuuta 2015. Kertomuksessa vahvistettiin, että Georgia oli pitkälti täyttänyt kaikki viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman neljän asiakokonaisuuden osalta asetetut edellytykset, ja yksilöitiin toimet, joiden avulla voitaisiin varmistaa, että Georgia täyttää kaikki viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman toisen vaiheen edellytykset.

Neljännessä ja viimeisessä edistymistä koskevassa kertomuksessa, joka annettiin 18. joulukuuta 2015, komissio katsoi, että Georgia oli edistynyt riittävästi ja toteuttanut kaikki tarvittavat uudistukset, joilla varmistetaan jäljellä olevien edellytysten täyttyminen tehokkaasti ja kestävästi. Komissio vahvisti tämän arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon EU:n ja Georgian välisen viisumivapautta koskevan vuoropuhelun käynnistymisen jälkeen toteutetun jatkuvan seurannan ja raportoinnin tulokset, että Georgia on täyttänyt kaikki viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman toisen vaiheen kunkin neljän asiakokonaisuuden osalta asetetut edellytykset ja että se aikoo esittää vuoden 2016 alussa säädösehdotuksen asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta Georgian siirtämiseksi viisumivapaiden maiden luetteloon (liite II).

Viisumivapautta koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvän raportoinnin lisäksi komissio seurasi edelleen viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinottoa koskevien sopimusten täytäntöönpanoa, erityisesti näiden sopimusten nojalla perustettujen sekakomiteoiden välityksellä. Kummankin komitean toistaiseksi viimeinen kokous pidettiin Brysselissä 13. lokakuuta 2015. Komissio totesi tässä yhteydessä, että molemmat sopimukset oli pantu täytäntöön kaiken kaikkiaan erittäin tyydyttävällä tavalla.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten ja unionin muiden politiikkojen kanssa

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 539/2001 luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja kolmannet maat, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Kaikki jäsenvaltiot Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta sekä Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi soveltavat asetusta (EY) N:o 539/2001. Asetus on osa EU:n yhteistä viisumipolitiikkaa sellaisen lyhytaikaisen oleskelun osalta, jonka kesto on enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

Georgia on tällä hetkellä asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteen I luettelossa, eli se kuuluu maihin, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi heidän matkustaessaan EU:n jäsenvaltioiden alueelle.

Asetusta (EY) N:o 539/2001 muutettiin viimeksi asetuksella (EU) N:o 259/2014, kun Moldova siirrettiin viisumivapaiden maiden luetteloon sen pantua viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelmansa onnistuneesti täytäntöön, sekä asetuksella (EU) N:o 509/2014, kun viisi Karibian maata ja 11 Tyynenmeren maata sekä Kolumbia, Peru ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat vapautettiin viisumipakosta viisumiluetteloiden säännöllisen tarkistuksen perusteella – edellyttäen, että EU:n ja asianomaisten kolmansien maiden välillä tehdään viisumivapaussopimukset.

Perusteista, jotka olisi otettava huomioon määritettäessä – tapauskohtaisesti arvioimalla – kolmannet maat, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi, ja maat, joiden kansalaiset on vapautettu viisumipakosta, säädetään asetuksen (EY) N:o 539/2001 –1 artiklassa (joka on lisätty asetuksella (EU) N:o 509/2014). Perusteet liittyvät muun muassa ”laittomaan maahanmuuttoon, yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen, taloudellisiin etuihin erityisesti matkailun ja ulkomaankaupan kannalta sekä unionin ulkosuhteisiin näiden kolmansien maiden kanssa erityisesti ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin liittyvien seikkojen sekä alueelliseen yhtenäisyyteen ja vastavuoroisuuteen liittyvien seikkojen osalta”. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kyseisten kolmansien maiden myöntämien matkustusasiakirjojen turvallisuuteen.

Ei ole mitään syytä asettaa Georgian kansalaisten viisumivapauden ehdoksi viisumivapaussopimuksen tekemistä EU:n kanssa, sillä Georgia on jo vapauttanut kaikki EU:n kansalaiset viisumipakosta 90 päivää (180 päivän jakson aikana) kestävän oleskelun osalta. Jos tämä päätös kumotaan tai viisumivapausjärjestelmää käytetään väärin, asetuksen (EY) N:o 539/2001 tämänhetkiset vastavuoroisuus- ja keskeyttämismekanismit tarjoavat riittävät mahdollisuudet tilanteen korjaamiseen.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE