Alkuperänimityksen ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen



Virallinen lehti nro C 030 , 04/02/2004 s. 0007 - 0012



Alkuperänimityksen ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen (2004/C 30/04) Tämä julkaiseminen sisältää oikeuden vastustaa rekisteröintiä mainitun asetuksen 7 ja 12 d artiklassa tarkoitetulla tavalla. Väitteet hakemusta vastaan on tehtävä jäsenvaltion, WTO:n jäsenvaltion tai 12 artiklan 3 kohdan mukaista menettelyä noudattaen hyväksytyn kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen välityksellä kuuden kuukauden kuluessa julkaisemisesta. Julkaiseminen perustellaan seuraavilla tekijöillä ja erityisesti 4 kohdan 6 alakohdalla, joiden mukaan hakemus katsotaan perustelluksi asetuksessa (ETY) N:o 2081/92 tarkoitetulla tavalla. NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 2081/92 REKISTERÖINTIHAKEMUS: 5 ARTIKLA SAN (x) SMM ( ) Asiakirjan kansallinen numero: 14/2003 1. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen Nimi: Ministero delle Politiche agricole e forestali Osoite: Via XX Settembre, 20 - I-00187 Roma Puhelin (39-06) 481 99 68 Faksi (39-06) 42 01 31 26 Sähköposti: qualita@politicheagricole.it 2. Hakijaryhmittymä Nimi: Comitato Promotore della Denominazione di Origine Protetta "Caseus Romae", "Ricotta Romana", "Caciotta Romana" e della Indicazione Geografica Tipica "Abbacchio Romano" Osoite: Via Raffaele Piria, 6 - Roma Puhelin (39-06) 407 30 90 Kokoonpano: Tuottaja/jalostaja (x) muu ( ). 3. Tuotelaji: Luokka 1.4 - Muut liitteeseen II kuuluvat eläinperäiset tuotteet (kananmunat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi, jne.) - Ricotta-juusto. 4. Tavaraerittely (tiivistelmä 4 artiklan 2 kohdan edellytyksistä) 4.1 Nimi: "Ricotta Romana" 4.2 Kuvaus: Suojattu alkuperänimitys (SAN) "Ricotta Romana" on varattu ainoastaan kyseiselle juustotuotteelle, joka täyttää tässä tuotantoeritelmässä määritellyt edellytykset ja vaatimukset. Kuluttajille tarjottaessa "Ricotta Romana" -juustolla on seuraavat ominaisuudet: - Tuote: tuore - Massa: valkoinen, rakenteeltaan rakeinen - Maku: makeahko, maitomainen - Koko: enintään 2 kg - Rasvapitoisuus: 17-29 prosenttia kuiva-aineesta 4.3 Maantieteellinen alue: Heran on oltava peräisin Lazion maakunnan alueella kasvaneiden lampaiden täysmaidosta. Jäljitettävyyden ja valvonnan varmistamiseksi "Ricotta Romanan" valmistus ja pakkaus sallitaan ainoastaan Lazion maakunnassa alueella, joka on määritelty tarkemmin kartassa. 4.4 Alkuperätodisteet: Tuotteen alkuperästä todistavat: Historialliset viittaukset, jotka ovat peräisin hyvin varhaisilta ajoilta: - M. P. Cato kokosi yhteen normit, joilla säänneltiin lampaankasvatusta tasavalta-ajan Roomassa. Lampaanmaitoa käytettiin kolmeen tarkoitukseen: uskonnollisiin tarkoituksiin/uhraukseen; elintarvikkeeksi, kuten juomaksi; tuoreiden ja kypsytettyjen juustojen valmistukseen, ja jäljelle jääneestä herasta valmistettiin ricotta-juustoa. - Galeno täsmentää vuodelta 1572 peräisin olevan ruokalajien ominaisuuksia käsittelevän kirjan "Della natura et vertu di cibi" XVII luvussa, että "se, mistä Galeno ja kreikkalaiset käyttivät nimitystä 'oxygala' on sitä, mitä me nykyään kutsumme 'ricotta-juustoksi'". - Mario Vizzardi esittää italialaisia juustoja käsittelevässä kirjassaan "Formaggi italiani", että ricotta-juusto on peräisin Rooman maaseudulta ja että sen leviäminen on Fransiskus Assisilaisen ansiosta, joka oleskellessaan vuonna 1223 eräällä Laziossa sijaitsevalla paikkakunnalla seimeä rakentamassa opetti paimenille ricotta-juuston valmistustaidon. - Columella kuvaa teoksen "De re rustica" VII luvussa ricotta-juuston valmistukseen liittyviä tekniikoita. - Ercole Metalli kirjoittaa vuonna 1903 julkaistussa Rooman maaseudun tapoja ja käytäntöjä esittelevässä teoksessa "Usi e costumi della campagna romana" lammaspaimenista seuraavaa: "... He laittavat höyrykattilan uudestaan tulelle valmistaakseen ricotta-juustoa... Ricotta-juusto ja vähän leipää on heidän tyypillinen ateriansa..." - Trinchieri kuvaa vuonna 1953 julkaistussa paimenten elämää Rooman maaseudulla kuvaavassa teoksessaan "Vita di pastori nella Campagna Romana" roomalaisen ricotta-juuston valmistustekniikkaa. - Tomasetti kertoo vuonna 1910 julkaistussa Rooman maaseutua käsittelevässä kirjassaan "La campagna romana" seuraavaa: "Mitä lammaspaimenten asemaan tulee...heidän palkkansa tavaroissa ja rahassa on liira ja 50 centesimoa päivässä, lisäksi leipää, suolaa, ricotta-juustoa ja polentaa". - R. Marracino kertoo vuonna 1962 julkaistun juustonvalmistustekniikkaa käsittelevän kirjansa "Tecnica lattiero-casearia" XXII luvussa 1950-lukuun viitaten, että "kuuluisa roomalainen liinaan kääritty ricotta-juusto ei ole muuta kuin rasvaisesta herasta ensimmäisenä erottuva kerros, joka on kaikkein täyttävintä, rasvaisinta, hienointa ja maukkainta". Kulttuuriviittaukset - Pagliaccetton osuuskunnan järjestämässä näyttelyssä "Muuttoliike ja työ: Rooman maaseudun 1900-luvun historia kuvina" on lukuisia valokuvia lammaspaimenista, jotka syövät rottinkikorissa säilytettyä ricotta-juustoa. - Tomasetti kertoo vuonna 1910 julkaistussa Rooman maaseutua kuvaavassa kirjassaan "La Campagna romana" seuraavaa: "Maalaiset uskovat yhä, että jotkin pyhimykset tarjoavat suojaa erityisesti tietyille asioille; Martinus esimerkiksi suojelee sarvipäisiä eläimiä ja ricotta-juustoa..." - Ercole Metalli kertoo vuonna 1903 julkaistussa Rooman maaseudun tapoja ja käytäntöjä käsittelevässä kirjassaan "Usi e costumi della campagna romana", kuinka lammaspaimen kuljettaessaan lampaita laitumelta toiselle ja vuorilaitumille antaa levähdyspaikkaan saapuessaan lahjaksi vähän "ricotta-juustoa, jota on matkan aikana helposti lammaspaimenen saatavilla". - Kauppaa, teollisuutta, käsiteollisuutta ja maataloutta edistävän kamarin (CCIAA) vuonna 1951 Rooman provinssin tavoista ja käytännöistä laatiman kertomuksen X luvussa kuvataan ricotta-juuston kauppaan, ostoon ja myyntiin liittyviä tapoja ja muotoja. - Trinchieri kuvaa vuonna 1953 julkaistussa lammaspaimenten elämää Rooman maaseudulla kuvaavassa teoksessaan "Vita di pastori nella Campagna Romana" lammaspaimenten ateriaa seuraavasti: "Keitettyä vettä - ... lammaspaimenille jaettiin ateriaksi vain leipää ja ricotta-juustoa. Leipää annettiin kilo henkeä kohti, ricotta-juustoa täysi kauhallinen ... Ricottan jakaminen oli juustontekijän tehtävä". - Romolo Trinchieri kuvaa vuonna 1953 julkaistussa, lammaspaimenten elämää Rooman maaseudulla kuvaavassa teoksessaan "Vita di pastori nella Campagna Romana" lammaspaimenten majaa seuraavasti: "On siis yksi iso maja, joka on muita korkeampi ja laajempi ja jossa perheettömät lammaspaimenet asuvat, jossa laitetaan yhdessä ruokaa ja jossa valmistetaan juustoa ja ricottaa". Tilastoviittaukset - Tuote on ollut kaupan koko Lazion maakunnan markkinoilla, mikä käy ilmi alueen eri kauppakamarien (CCIAA) eri vuosia koskevista keskihinnastoista: CCIAA Rooma/vuodet 1922-1965, CCIAA Viterbo/vuodet 1949-1973, CCIAA Frosinone/ vuodet 1955-1999, CCIAA Latina/vuodet 1951-1977 - CCIAA Rooman tavarapörssistä käy ilmi tuotteen hinnan vaihtelu vuosien 1952 ja 1998 välisenä aikana. Sosiaaliset ja taloudelliset viittaukset, kuten se, että jotkut tuottajat ovat valmistaneet tuotetta jo vuosien ajan - Castel di Guidon maatila: johtajan ilmoituksen mukaan yritys tuotti vuonna 1969 noin 3500 litraa lampaanmaitoa. Osa siitä myytiin sellaisenaan, ja osa käytettiin "Ricotta Romanan" valmistukseen, kuten käy ilmi lammaspaimenen ja johtajan allekirjoittamasta maatilan kirjanpidosta vuosilta 1958, 1960 ja 1965. - Gasparrin maatilan kirjanpidosta käy ilmi "Ricotta Romanan" kilohinta ja kokonaiskilomäärä satovuodesta 1907 (jolloin hinta oli 70 centesimoa kilolta 15. toukokuuta asti ja 45 centesimoa kilolta 15. toukokuuta jälkeen, kokonaismäärä oli 850 kg) satovuoteen 1924 (jolloin kokonaistuotanto oli 932,5 kg). Folkloristiset viittaukset - Barbarano Romanon kunnassa (Viterbo) on vietetty noin 30 vuoden ajan ricotta-juuston maalaisjuhlaa. - Fiamignanon kunnassa (Rieti) on järjestetty vuodesta 1978 lammastuotteiden esittelytapahtuma, joiden yhteydessä järjestetään lampaaseen ja lammastuotteisiin erikoistuneet markkinat. Gastronomiset viittaukset - Paitsi että "Ricotta Romanaa" nautitaan sellaisenaan, sitä käytetään laajasti Lazion alueen perinteisten ruokalajien valmistusaineena. Tuotteen alkuperä taataan myös siten, että kasvattajien, tuottajien ja pakkaajien on rekisteröidyttävä kohdassa 4.7 mainitun valvontaelimen tätä tarkoitusta varten perustamiin ja ajan tasalla pitämiin luetteloihin. 4.5 Viljelymenetelmä/Valmistusmenetelmä Raaka-aine "Ricotta Romanan" pääraaka-aine on lampaan täysmaidosta saatu hera. Lampaiden rodun on kuuluttava kohdassa 3 tarkoitetun maantieteellisen alueen yleisimpiin lammasrotuihin, jotka ovat: Sardinian lammas ja sen risteytykset, Comison lammas ja sen risteytykset, Visson lammas ja sen risteytykset, Massan lammas ja sen risteytykset. Heran, joka on saostuneen maidon nestemäinen osa, on oltava peräisin pecorino-juustojen valmistukseen tarkoitetun, rajoitetulla maantieteellisellä alueella kasvaneista lampaista peräisin olevan juoksetetun maidon erotteluprosessista. Saatavan heran "makeus" on tulosta maitolampaiden syömästä ravinnosta, joka koostuu Lazion alueelle tyypillisten luonnonlaitumien, laidunniittyjen ja ruohikoiden kasveista. Siitä valmistettavalle tuotteelle, "Ricotta Romanalle", on ominaista makeahko maku, joka erottaa sen kaikista muista ricotta-tyypeistä. Lampaan täysmaidon hera on väriltään vaaleankellertävä ja se sisältää: - kuivaa vähärasvaista ainesta: 5,5-6,5 %, - proteiinia: 1,0-2,0 %, - rasvaa: 1,4-2,4 %, - laktoosia: 3,4-5,0 %, - tuhkaa: 0,4-0,8 %. "Ricotta Romanan" valmistuksessa sallitaan valmistustapa, jossa hera kuumennetaan 50-60 °C lämpötilaan, ja siihen lisätään edellä mainittuihin rotuihin kuuluvien ja rajatulla maantieteellisellä alueella kasvaneiden lampaiden täysmaitoa siten, että sen osuus heran kokonaismäärästä on enintään 15 prosenttia. Kesäkaudella, kun eläinten maidontuotanto on ehtynyt, sallitaan perinteinen käytäntö viedä lampaat vuorilaitumille. Maitolampaiden ravinto koostuu tuotantoalueen laitumien, laidunniittyjen ja ruohikkojen tyypillisistä kasveista. Ravinnon täydentäminen kuivarehulla ja puristeilla on sallittu, lukuun ottamatta synteettisten aineiden ja geneettisten muunneltujen organismien käyttöä. Maitolampaisiin ei saa kohdistaa pakkosyöttämistä, ympäristöstressiä ja/tai hormonikäsittelyjä, joilla pyritään tuotannon lisäämiseen. Tuotantomenetelmä Hera, johon ei ole lisätty happamuudensäätöaineita, kuumennetaan 85-90 °C:n lämpötilaan, ja sitä hämmennetään kevyesti. Kuumennus, joka yleensä tapahtuu samoissa höyrykattiloissa kuin juuston valmistus, saa heraproteiinit pisaroimaan ja saostumaan ja muodostamaan pieniä hiutaleita. Hiutaleiden pinnan jähmettäminen valkoiseksi liuskeiseksi massaksi tapahtuu keskeyttämällä kuumennus noin viideksi minuutiksi. Massa erotetaan herasta. Tämän jälkeen massa kerätään ja sijoitetaan 8-24 tunniksi muodoltaan kartiomaisiin, reiällisiin muotteihin, mikä myös edistää heran erottumista juustomassasta. Tuote sekoitetaan ja kuivatetaan hyvin ilmastoiduissa tiloissa. Tuloksena syntyvä ricotta-juusto on rakenteeltaan hyvin hieno, väriltään voimakkaampi kuin lehmänmaidosta saatava vastaava juusto ja maultaan hienostunut ja makeahko. 4.6 Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Lampaiden kasvatuksessa ja juuston valmistuksessa on noudatettava alueen perinteitä, joiden ansiosta maito ja valmis tuote saavat niille tyypilliset ominaispiirteet. Yhteyden ympäristöön vahvistavat seuraavat seikat: Luonnonoloihin liittyvät tekijät Lazion maakunnan koko alue ja sille ominaiset maaperä- ja ilmasto-olot, kuten - korkeuserot (kalkkivuoret, tuliperäiset vuoret, kukkulat, tulvien seurauksena syntyneet laaksot), - vuoden keskilämpötila on 13-16 °C, - vuoden minimisademäärä on 650 mm rannikkovyöhykkeellä, 1000-1500 mm sisämaan laaksoissa ja jopa 1800-2000 mm Terminillossa ja Simbruinissa, takaavat parhaat mahdolliset edellytykset lampaiden kasvattamiselle tavalla, joka ei aiheuta stressiä eläimille. Luonnontekijöiden ansiosta on mahdollista käyttää luonnonlaitumia ja laidunniittyjä lampaiden pääasiallisena ravintona, minkä ansiosta juustonvalmistukseen tarkoitettu maito saa erityisominaisuutensa. Tämä eri tekijöiden yhteisvaikutus vaikuttaa poikkeuksellisen suotuisasti paitsi tuotteen laatuun myös sen tasalaatuisuuteen. Tämä ravinto, johon yhdistyvät kasvatukselle suotuisat ympäristötekijät, antavat tuotteelle sen erityisominaisuudet, joiden ansiosta "Ricotta Romana" erottuu muista ricotta-juustoista. Inhimilliset tekijät Voidaan yksilöidä kaksi tuotteen laadun syntymisen kannalta ratkaisevaa vaihetta: - juoksetetun maidon käsittely, joka riippuu juustontekijöiden taidoista; nämä perustuvat osaamiseen ja kokemukseen, jolla on vuosisatoja pitkät perinteet suojatun alkuperänimityksen koko tuotantoalueella, - perinteinen vuoristolaiduntamisen käytäntö, jonka ansiosta eläimet välttyvät kesän kuumuudelta ja ympäristöön ja ravintoon liittyvältä stressiltä, joka siitä mahdollisesti aiheutuisi tasangolla. Näillä tekijöillä on lampaisiin myönteinen vaikutus, ja ne jopa heti laaksoon palattuaan tuottavat laadultaan erinomaista maitoa, millä on suora vaikutus siitä valmistettavan juuston laatuun. 4.7 Valvontaelin Nimi: Agroqualità. Osoite: Via Montebello 8, Roma. 4.8 Merkintä: Tuotteen pakkaamisen on tapahduttava rajatulla maantieteellisellä alueella. "Ricotta Romana" pakataan kartiomaisiin, rottingista, muovista tai metallista valmistettuihin koreihin, joihin mahtuu enintään 2 kg juustoa. Korin yläosa peitetään muovikelmulla. Myös seuraavat muut pakkaustavat ovat sallittuja: - kääriminen pergamenttipaperiin - pakkaaminen muovi- ja/tai tyhjiöpakkauksiin pakkauksessa on oltava selkeillä ja luettavilla painokirjaimilla kirjoitettu merkintä sekä yhteisön graafinen symboli ja siihen liittyvät merkinnät (asetuksen (EY) N:o 1276/98 määräysten ja myöhemmin tehtyjen muutosten mukaisesti) ja lisäksi seuraavat lain edellyttämät merkinnät: - alkuperänimitys "Ricotta Romana" on kirjoitettava selvästi muusta tekstistä erottuvilla, sitä suuremmilla, selkeillä ja lähtemättömillä kirjaimilla, ja sen perässä on oltava merkintä "Denominazione Origine Protetta (DOP)", - tuottaja- ja pakkaajayrityksen nimi, toiminimi ja osoite, - tuotteen logossa on neliön muotoinen kuvio, jonka reunaviiva muodostuu kolmesta värillisestä viivasta, joiden värit ulkoa lähtien ovat vihreä, valkoinen ja punainen. Kuvion sisällä on tyylitelty lampaanpää kahden ison R-kirjaimen välissä, joista vasemmanpuoleinen on keltainen ja oikeanpuoleinen punainen. Logon neliön reunaviiva ei ole yhtenäinen: punaisen R-kirjaimen sivulla ja kirjainten alapuolella on punaisilla isoilla kirjaimilla lyhenne "DOP". Tuotteen nimi sijoittuu alas neliön alareunaan, ja sen muodostavat suurilla kirjaimilla kirjoitetut sanat "RICOTTA" (keltaisella) ja "ROMANA" (punaisella). Kaikenlaiset muut laatuilmaukset, joita ei ole sisällytetty tuotantoeritelmään, ovat kiellettyjä, mukaan luettuina sellaiset adjektiivit kuin "fine", "scelto", "selezionato", "superiore", "genuino" tai muut tuotetta ylistävät adjektiivit. Sallittuja ovat yksityisiin tuotemerkkeihin viittaavat merkinnät, kunhan ne eivät ole luonteeltaan ylistäviä ja omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan; merkinnät, joissa esiintyy sen yrityksen nimi, jonka kasvattamista eläimistä tuote valmistetaan; sekä muut totuudenmukaiset ja todennettavissa olevat viittaukset, jotka sallitaan yhteisön lainsäädännössä, kansallisessa ja alueellisessa lainsäädännössä ja jotka eivät ole ristiriidassa tuotantoeritelmän tavoitteen ja sisällön kanssa. Nimitys "Ricotta Romana" on annettava italian kielellä. Tuotteet, joita valmistusprosessin jälkeen käytetään muiden tuotteiden valmistukseen, voidaan tarjota kuluttajille pakkauksissa, joissa on viittaus kyseiseen alkuperänimitykseen, mutta ei yhteisön symbolia, kunhan - kyseessä oleva suojattu alkuperänimitys on asianomaisen tuotteen yksinoikeudellinen ainesosa, - alkuperänimityksellä suojatun tuotteen käyttäjät ovat saaneet luvan kyseessä olevien teollis- ja tekijänoikeuksien haltijoilta, joita edustaa maatalouspolitiikoista vastaavan ministeriön alainen alkuperänimitysten suojasta vastaava liitto. Tämä liitto huolehtii myös siitä, että suojattujen alkuperänimitysten käyttäjät merkitään tätä tarkoitusta varten perustettuihin rekistereihin, ja valvoo suojatun alkuperänimityksen asianmukaista käyttöä. Mikäli näistä tehtävistä vastaavaa liittoa ei ole, tehtäviä hoitaa maa- ja metsätalouspolitiikasta vastaava ministeriö, joka on asetuksen (ETY) N:o 2081/92 täytäntöönpanosta vastaava viranomainen. Suojatun alkuperänimityksen ei-yksinoikeudellinen käyttö sallii vain sen mainitsemisen voimassa olevien säännösten mukaisesti sitä sisältävän tai siitä valmistetun tuotteen ainesosien joukossa. 4.9 Kansalliset vaatimukset: - EY N:o: IT/00298/24.06.2003. Täydellisen asiakirjan vastaanottopäivä: 4. joulukuuta 2003.