–enemmän tunnustusta sille, että vapaaehtoistoimintakokemus kehittää taitoja ja osaamista, joita työmarkkinat tarvitsevat. Saataville on tullut uusia välineitä, joilla voidaan dokumentoida ja validoida oppimistuloksia, jotka tukevat vapaaehtoisten henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehittymistä ja siten heidän työllistettävyyttään. Tästä on lisäksi tiedotettava vapaaehtoisten yhteisölle ja myös työnantajille;

Komissio viittaa EU:n nuorisostrategian täytäntöönpanosta 14. lokakuuta 2021 antamassaan kertomuksessa vuonna 2008 annetun neuvoston suosituksen uudelleentarkasteluun liikkuvuuden ja vapaaehtoistoiminnan mahdollisuuksien tukemiseksi edelleen. Se korostaa, että tämä uudelleentarkastelu on merkityksellinen ja oikea-aikainen pandemian ja sen myötä esiin nousevien painopisteiden (vapaaehtoisten terveys ja turvallisuus, sukupolvien välinen solidaarisuus) yhteydessä ja että on tutkittava uusia vapaaehtoistoiminnan muotoja, mukaan lukien digitaalinen vapaaehtoistoiminta ja osittain digitaalinen ja osittain paikan päällä tapahtuva vapaaehtoistoiminta.

Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä annetussa tiedonannossa korostettiin, että ”epävirallinen oppiminen, kuten vapaaehtoistyö, auttaa hankkimaan elämän- ja ammattitaitoja ja osaamista. Näitä taitoja ja osaamista on edistettävä ja arvostettava ja ne on tunnustettava täysimääräisesti.” Siinä korostetaan myös, että ”rajat ylittävään vapaaehtoistyöhön liittyvälle liikkuvuudelle on kuitenkin edelleen esteitä, kuten oppimistulosten tunnustaminen työnantajien keskuudessa”. Tiedonannossa ilmoitetaan päivitettyjen toimintapoliittisten ohjeiden antamisesta, joilla puututaan nuorten rajat ylittävää vapaaehtoistoimintaa ja solidaarisuutta edelleen haittaaviin oikeudellisiin, taloudellisiin ja hallinnollisiin esteisiin. Päivitetyillä ohjeilla autetaan parantamaan entisestään Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa maiden rajojen yli saatavien kokemusten osallistavuutta, laadukkuutta ja tunnustamista.

Eri puolilla EU:ta tehtävällä kansainvälisellä vapaaehtoistoiminnalla on vielä lisäulottuvuus: siinä on kyse yhteisön auttamisesta toisessa maassa, kulttuurien välisen ymmärtämyksen lisäämisestä, oppimisesta ja työskentelystä vieraalla kielellä. Euroopan työmarkkinoilla arvostetaan monikielisyyttä, monikulttuurisuutta ja sopeutumiskykyä.

Puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti 15. syyskuuta 2021 pitämässään unionin tilaa koskevassa puheessa, että Euroopan komissio ehdottaa, että vuonna 2022 vietetään Euroopan nuorison teemavuotta. Silloin keskitytään ”nuorten asioihin, sillä he ovat uhranneet paljon muiden hyväksi”. Hän korosti, että ”Eurooppa tarvitsee kaikkia nuoria”. Komissio esitti 14. lokakuuta 2021 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan nuorison teemavuodesta 2022. Yksi teemavuoden tavoitteista on edistää mahdollisuuksia, joita EU:n, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason julkinen politiikka tarjoaa nuorille heidän henkilökohtaisen, sosiaalisen ja ammatillisen kehityksensä tueksi.

Covid-19-pandemialla on ollut ennennäkemätön vaikutus nuorten koulutukseen, työllisyyteen, sosiaaliseen osallisuuteen ja mielenterveyteen. Se on vaikeuttanut nuorten koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia, ja monet nuoret ovat kokeneet eristyneisyyttä, ahdistusta ja masennusta. Samalla nuoret ovat kuitenkin osoittaneet sukupolvien välistä solidaarisuutta ja tarjonneet toisille tukeaan sekä osoittaneet suurta selviytymiskykyä ja osallistuneet pandemian vaikutusten lieventämiseen.

Vuonna 2016 perustettujen Euroopan solidaarisuusjoukkojen toiminta on vuodesta 2018 lähtien pohjautunut erilliseen asetukseen ja talousarvioon. Euroopan solidaarisuusjoukot toimivat keskitettynä yhteyspisteenä EU:n rahoittamille solidaarisuustoimille eri puolilla Eurooppaa, ja niiden avulla nuorille tarjotaan mahdollisuus osallistua solidaarisuustoimiin omassa maassaan tai ulkomailla. Vuosien 2021–2027 uusissa Euroopan solidaarisuusjoukoissa painotetaan erityisesti osallisuutta, mikä käy ilmi äskettäin hyväksytystä Erasmus+ -ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen vuosien 2021–2027 ohjelman osallisuutta edistäviä toimenpiteitä koskevasta kehyksestä. Youthpass on epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamisen väline, joka on kehitetty Euroopan nuoriso-ohjelmien ja erityisesti Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa toteutettavia nuorisohankkeita varten. Youthpass-todistuksen avulla tällaisiin hankkeisiin osallistumisesta saadut oppimistulokset voidaan tunnistaa ja dokumentoida.

Kansainväliselle vapaaehtoistoiminnalle on EU:ssa edelleen lukuisia esteitä. Tällaisten esteiden poistaminen tai vähentäminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman ja vastaavien kansallisten vapaaehtoisohjelmien vaikuttava ja tehokas toiminta kaikkialla EU:ssa. Näistä esteistä merkittävimpiä ovat eri sidosryhmien ilmoitusten mukaan seuraavat:

Neuvoston suositus on asianmukainen väline nuorisoalalla, jossa EU:lla on tukivastuu, ja sitä on käytetty usein EU:n toimien välineenä näillä aloilla. Oikeudellisena välineenä se on osoitus jäsenvaltioiden sitoutumisesta esitettyihin toimenpiteisiin, ja se tarjoaa vahvemman poliittisen perustan tämän alan yhteistyölle kunnioittaen samalla täysin jäsenvaltioiden toimivaltaa koulutuksen ja nuorison alalla. Komissio ehdottaa, että nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa 20 päivänä marraskuuta 2008 annettu neuvoston suositus korvataan tällä suosituksella.

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 artiklan 4 kohdan ja 166 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti 15 päivänä syyskuuta 2021 pitämässään unionin tilaa koskevassa puheessa, että Euroopan komissio aikoo ehdottaa, että vuonna 2022 vietetään Euroopan nuorison teemavuotta, koska nuoret ovat uhranneet paljon muiden hyväksi. Euroopan nuorison teemavuodella pyritään muun muassa edistämään EU:n, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason julkisen politiikan mahdollisuuksia nuorten henkilökohtaisen, sosiaalisen ja ammatillisen kehityksen tukemiseksi vihreässä, digitaalisessa ja osallistavammassa maailmassa.

(2)Kuten covid-19-pandemian vaikutuksesta nuoriin ja urheiluun annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (2020/2864(RSP)) korostetaan, nuoret ovat olleet keskeisellä sijalla vastaamassa covid-19-pandemiasta johtuviin yhteisöjensä tarpeisiin sellaisten solidaarisuuteen perustuvien toimien avulla, jotka ulottuvat tiedotuskampanjoiden johtamisesta etulinjan toimintaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen osana ja muihin vapaaehtoishankkeisiin.

(3)Toimimalla vapaaehtoisina Euroopan solidaarisuusjoukoissa ja muissa ohjelmissa nuoret toteuttavat käytännössä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, johdanto-osan ja 2 artiklan periaatteita. Sopimuksen johdanto-osassa näet korostetaan allekirjoittajien halua syventää Euroopan kansojen välistä yhteisvastuullisuutta ja 2 artiklassa mainitaan yhteisvastuu yhtenä jäsenvaltioille yhteisistä arvoista.

(4)Eurooppalaisesta vapaaehtoispalvelusta (1996–2018) ja Euroopan solidaarisuusjoukoista saadut kokemukset ovat olleet onnistuneita mutta osoittaneet myös, että kansainvälistä vapaaehtoistoimintaa on tehtävä vielä helpommaksi. Tässä yhteydessä neuvosto on kehottanut tarkastelemaan uudelleen nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa 20 päivänä marraskuuta 2008 annettua neuvoston suositusta, jäljempänä ’vuonna 2008 annettu neuvoston suositus’, jotta voidaan vahvistaa Euroopan nuoriso-ohjelmien mahdollisuuksia tavoittaa nuoria ja auttaa rakentamaan yhteisöä. Tämä ilmaistaan erityisesti liitteessä 4, joka koskee EU:n nuorisostrategian 2019–2021 työsuunnitelmaa. Lisäksi EU:n nuorisostrategian täytäntöönpanosta 14 päivänä lokakuuta 2021 annetussa komission kertomuksessa viitattiin vuonna 2008 annetun neuvoston suosituksen uudelleentarkasteluun.

(5)Useimmat vuonna 2008 annetussa neuvoston suosituksessa esiin tuodut kysymykset ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä, ja ne on sisällytetty myös tähän ehdotukseen. Vuonna 2008 annetun neuvoston suosituksen päivittäminen on tullut tarpeelliseksi, koska vuoden 2008 jälkeen on tapahtunut useita muutoksia. Yksi tärkeistä muutoksista on Euroopan solidaarisuusjoukkojen toiminnan käynnistäminen vuonna 2016 ja uusien kansallisten vapaaehtoistoimintaohjelmien, myös kansainvälisiä elementtejä sisältävien ohjelmien, perustaminen. Toisinaan näillä ohjelmilla tarjotaan nuorille hyvin samantyyppisiä mahdollisuuksia. Euroopan unionin nuorisostrategiassa 2019–2027 kehotettiin jäsenvaltioita ja komissiota toimivaltansa puitteissa pyrkimään täydentävyyteen ja synergioihin EU:n rahoitusvälineiden sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten ohjelmien välillä.

(6)EU:n nuorisostrategian ja vuonna 2008 annetun neuvoston suosituksen arvioinnissa todettiin, että heikommista lähtökohdista tulevien henkilöiden osallistaminen oli vuonna 2015 kiireellisempi kysymys kuin vuonna 2008. Muita tunnistettuja tarpeita, joita ei käsitelty vuonna 2008 annetussa suosituksessa, olivat vapaaehtoishankkeiden laadunvarmistus, organisaatioiden valmiuksien kehittämismahdollisuudet ja suosituksen täytäntöönpanon parempi seuranta. Asiantuntijaryhmä esitti uusia toimintapoliittisia suosituksia, jotka kattoivat myös tietämyksen jakamisen ja verkostoitumisen, vapaaehtoistoiminnan saatavuuden, hallinnolliset esteet, tietoisuuden, tunnustamisen, digitaalisen vapaaehtoistoiminnan ja ympäristökontekstin ja jotka olivat pohjana ehdotetulle suositukselle.

(7)Vuoden 2008 jälkeen on koettu kriisejä, jotka ovat vaikuttaneet haitallisesti esimerkiksi vapaaehtoistyöntekijöiden liikkumiseen maasta toiseen. Covid-19-pandemian myötä osallistujien terveyden ja turvallisuuden varmistaminen kaikkina aikoina on korostunut, kuin myös ennakoimattomien olosuhteiden mahdollisten vaikutusten hallinnointiin varautuminen. Lisäksi käsite ”kansainvälinen vapaaehtoistoiminta” on jo pitkään tarkoittanut käytännössä yksinomaan toimintaa, jossa vapaaehtoistyöntekijät liikkuvat fyysisesti valtiosta toiseen. Tekniikan kehityksen myötä ja covid-19-pandemian vaikutuksesta on kuitenkin syntynyt uusia vapaaehtoistoiminnan suuntauksia. Digitaalinen vapaaehtoistoiminta on osoittanut, että se voi täydentää ”tavanomaista” vapaaehtoistoimintaa, joka edellyttää fyysistä siirtymistä paikasta toiseen, tai kehittyä jopa kokonaan vaihtoehtoiseksi vapaaehtoistoiminnan muodoksi erityisesti nuorille, joilla ei ole mahdollisuuksia matkustaa fyysisesti. Vapaaehtoistoiminnan sukupolvien välinen ulottuvuus on myös osoittanut selvästi toiminnan merkityksen yhteiskuntamme väestöhaasteisiin vastaamisessa. Ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset ovat EU:n poliittisen asialistan kärjessä, ja ne on otettava huomioon toiminnassa, jossa osallistujat liikkuvat maasta toiseen.

(8)Eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä annetussa tiedonannossa korostettiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa maiden rajojen yli saatavien kokemusten osallistavuuden, laadukkuuden ja tunnustamisen merkitystä. Jotta vapaaehtoistoiminta hyödyttäisi niin yhteisöjä kuin nuoria vapaaehtoisia, tarjolla olevien mahdollisuuksien laadukkuus on taattava ja osallistujille on tarjottava asianmukaista tukea heidän vapaaehtoiskokemuksensa kaikissa vaiheissa

(9)Yksi ensimmäisistä vaikeuksista, joita kansainvälisestä vapaaehtoistoiminnasta kiinnostuneet nuoret kohtaavat, on vapaaehtoisten asemaa ja oikeuksia koskevan ymmärrettävän tiedon saaminen kansalliselta verkkosivustolta, jotta he voivat aloittaa kansainvälisen vapaaehtoistoiminnan täysin tietoisina siitä, miten se vaikuttaa heidän sosiaaliturvaoikeuksiinsa vastaanottavassa jäsenvaltiossa ja jäsenvaltiossa, jossa he asuvat vakinaisesti. Tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja saataville tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta 2 päivänä lokakuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1724 nojalla komission ja jäsenvaltioiden on jo tarjottava EU:n kansalaisille käyttäjäystävällistä tietoa verkossa oikeuksista, velvollisuuksista ja säännöistä, jotka on vahvistettu unionin ja kansallisessa lainsäädännössä vapaaehtoistoiminnan alalla toisessa jäsenvaltiossa.

(10)Monia kansainväliseen liikkuvuuteen liittyviä kysymyksiä ei voida ratkaista pelkästään kansallisella tasolla, koska toimintaan osallistuvat sekä lähettävä että vastaanottava jäsenvaltio. Toiminnan reunaehdot, jotka liittyvät esimerkiksi sosiaaliturvaan, voivat vaihdella jäsenvaltioittain ja muodostaa merkittäviä esteitä liikkumiselle maiden rajojen yli. Jo vuonna 2008 annettu neuvoston suositus sisälsi kehotuksen ”asiaa koskevien sosiaaliturvasäännösten” tarkastelemisesta ”asiaankuuluvilla EU:n olemassa olevilla foorumeilla EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön tarjoamien mahdollisuuksien täysimääräiseksi hyödyntämiseksi”.

(11)Kotouttamista ja osallisuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa 2021–2027 koskevassa komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tunnustetaan vapaaehtoistyön rooli kotouttamisessa ja sellaisten henkilöiden osallistamisessa, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Monille heistä vapaaehtoistoiminta voi olla helpoimmin saatavilla oleva vaihtoehto osallistua rajatylittävään liikkuvuuteen. Kolmansien maiden kansalaiset voivat kohdata hallinnollisia ja käytännön esteitä rajatylittävän vapaaehtoistoiminnan yhteydessä, jos heidän on haettava pitkäaikaista viisumia tai oleskelulupaa toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvaa vapaaehtoispalvelua varten.

(12)Vapaaehtoiset saavat vapaaehtoiskokemuksesta oppimistuloksia, jotka parantavat heidän työllistettävyyttään. Vapaaehtoistoiminnasta saatavien oppimistulosten tunnistamiseen, dokumentointiin ja validointiin on olemassa puitteet kansallisella ja EU:n tasolla (eli Youthpass ja Europass). Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa kehotettiin työnantajia, nuorisojärjestöjä ja kansalaisjärjestöjä edistämään ja helpottamaan työssä tai vapaaehtoistoiminnassa hankittujen oppimistulosten tunnistamista ja dokumentointia. Vuonna 2012 annetun neuvoston suosituksen arvioinnissa yksilöitiin aloja, joilla tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan saavuttaa vuonna 2012 annetun neuvoston suosituksen tavoitteet, tarjota ihmisille enemmän ja parempia validointimahdollisuuksia, antaa heille mahdollisuus jatkokoulutukseen ja hyödyntää heidän taitojaan asianmukaisesti eurooppalaisessa yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla. Europassia koskevassa 18 päivänä huhtikuuta 2018 annetussa päätöksessä vapaaehtoiset määritellään yhdeksi Europassin kohderyhmäksi.

(13)Vuoden 2008 jälkeen tapahtunut kehitys, osoitukset kansainvälisen vapaaehtoistoiminnan esteistä ja nuorten vapaaehtoisten liikkuvuuden edistämistä käsittelevän asiantuntijaryhmän toimintasuositukset ovat syitä, joiden perusteella kehotetaan antamaan uusi vapaaehtoistoimintaa koskeva neuvoston suositus, jonka tarkoituksena on helpottaa nuorten kansainvälistä vapaaehtoistoimintaa ja parantaa sen laadukkuutta sekä kannustaa keskinäiseen oppimiseen, verkostoitumiseen ja synergioihin jäsenvaltioiden vapaaehtoisohjelmien ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen välillä.

(14)Tässä suosituksessa otetaan kaikilta osin huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet.

TOTEAA SEURAAVAA:

1.Tässä suosituksessa käytetään samaa ”vapaaehtoistoiminnan” määritelmää kuin Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta 20 päivänä toukokuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/888 eli kyse on enintään 12 kuukautta kestävästä solidaarisuustoimesta, joka toteutetaan palkattomana vapaaehtoistoimintana, jolla edistetään yhteistä hyvää. Jos jäsenvaltioissa olemassa olevissa kansainvälisissä ohjelmissa säädetään solidaarisuustoimista, joiden kesto on yli 12 kuukautta ja jotka muutoin vastaavat vapaaehtoistoiminnan määritelmää, kyseisiä toimia on pidettävä tässä suosituksessa tarkoitettuna vapaaehtoistoimintana ja ne on näin ollen sisällytettävä suosituksen soveltamisalaan.