Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymisestä tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvään Madridissa 27 päivänä kesäkuuta 1989 tehtyyn pöytäkirjaan" ja "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY), annettu yhteisön tavaramerkistä 20 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 muuttamisesta Euroopan yhteisön liittymisen tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvään Madridissa 27 päivänä kesäkuuta 1989 tehtyyn pöytäkirjaan huomioon ottamiseksi"



Virallinen lehti nro C 089 , 19/03/1997 s. 0014



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymisestä tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvään Madridissa 27. päivänä kesäkuuta 1989 tehtyyn pöytäkirjaan"(), ja "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) annettu yhteisön tavaramerkistä 20. päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 muuttamisesta Euroopan yhteisön liittymisen tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvään Madridissa 27. päivänä kesäkuuta 1989 tehtyyn pöytäkirjaan huomioon ottamiseksi" () (97/C 89/06) Neuvosto päätti 17. lokakuuta ja 2. joulukuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 8. tammikuuta 1997. Esittelijänä oli Manuel Ataíde Ferreira. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 342. täysistunnossaan (tammikuun 29. päivän 1997 kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 94 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 4 pidättyi äänestämästä. 1. Perusteet Tämä lausunto käsittelee ehdotusta Euroopan yhteisön liittymisestä tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimuksen pöytäkirjaan (KOM(96) 367), joka hyväksyttiin 27. kesäkuuta 1989, sekä tarvetta muuttaa neuvoston 20. joulukuuta 1993 antamaa asetusta (EY) N:o 40/94 yhteisön tavaramerkistä (tavaramerkkiasetus) (KOM(96) 372). 2. Liittyminen Madridin pöytäkirjaan 2.1. Madridin pöytäkirjan tavoitteena on nimenomaan poistaa ongelmat, joita tietyillä mailla on liittymisessä 14. huhtikuuta 1981 solmittuun kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen, josta käytetään jäljempänä nimitystä sopimus. 2.2. Madridin pöytäkirjan tuottamia muutoksia voimassa olevaan järjestelmään voidaan pitää asianosaisille kokonaisuudessaan myönteisinä. Erityisesti kannattaa panna merkille muutos, joka koskee Madridin pöytäkirjan 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan alakohtia ja antaa valtioiden välisille organisaatiolle mahdollisuuden liittyä pöytäkirjaan, jos kyseinen organisaatio täyttää i ja ii alakohdassa mainitut ehdot. Euroopan yhteisö valtioiden välinen organisaatio, jonka nimissä muutokset on tehty täyttää molemmat ehdot. 2.3. Yhteisön liittyessä kansainvälisiin sopimuksiin oikeusperustana tulee yhteisön lainsäädännön mukaan olla perustamissopimuksen 228 artikla (2 kohdan toinen virke ja 3 kohdan toinen alakohta) sikäli kuin Euroopan yhteisöllä on toimivalta solmia sopimuksia muiden valtioiden tai kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Toisaalta oikeusperustana on myös perustamissopimuksen 235 artikla, joka on ollut pohjana yhteisille säännöille, esim. tavaramerkkiasetukselle. 2.4. Madridin pöytäkirjan järjestelmä voidaan tiivistää seuraavasti: 2.4.1. Kansainvälinen rekisteröinti (joka voi pohjautua jo olemassaolevaan merkkiin, kansalliseen tai alueelliseen uuteen merkkiin) voidaan hoitaa yhdellä muodollisuudella, joka korvaa koko joukon kansallisia tai alueellisia hakemuksia. 2.4.2. Rekisteröintihakemus on tehtävä jonkin sopimuspuolen (Madridin pöytäkirjan 2 artiklan 2 ja 3 kohdan määritelmän mukaiseen) virastoon ja hakijan on mainittava erikseen sopimuspuolet, joiden alueelle tavaramerkkisuojaa haetaan. 2.5. Järjestelmän etu on sen yksinkertaisuus, taloudellisuus ja vähäinen byrokratia. Yksi toimitus korvaa kokonaisen joukon hakemuksia, jotka muuten tulisi osoittaa kaikille asianosaisille kansallisille tai alueellisille tahoille. Tämä edistää ylivertaisella tavalla kansainvälistä yhteistyötä ja kauppavaihdon kehitystä. 2.6. Madridin pöytäkirjalla on toinenkin etu: se saattaa vaikuttaa 20. maaliskuuta 1983 tehdyn teollisoikeussuojaa koskevan Pariisin yleissopimuksen osapuoliin. On korostettava, että Madridin pöytäkirjan perusteella tavaramerkin saaneilla on mahdollisuus nauttia tavaramerkkisuojasta myös kaikkien niiden valtioiden alueella, jotka ovat mukana Pariisin yleissopimuksessa. 2.7. On täysin perusteltua päätellä, että Madridin pöytäkirjan nojalla saatu tavaramerkkisuoja voi hillitä tavaramerkin haltijoita hakemasta teollisoikeuksiensa mukaista tuotesuojaa yhteisön tavaramerkin kautta (). 2.8. Kun vielä otetaan huomioon, että yhteisön tavaramerkin haltija ei voi toistaiseksi hakea tavaramerkkinsä kansainvälistä rekisteröintiä yhteisön tavaramerkin pohjalta, voidaan oikeutetusti todeta, että tietyissä tapauksissa (etenkin kun tavaramerkinhaltijat pyrkivät kauppasuhteisiin tiettyjen yhteisöön kuuluvien ja kuulumattomien valtioiden kanssa) nykyinen järjestelmä voi johtaa paluuseen kansalliseen tai alueelliseen suojajärjestelmään ja siten vaarantaa huomattavasti yhteisön tavaramerkkiasetuksen soveltamista ja heikentää sisämarkkinoiden yhdenmukaistamisviraston (jäljempänä yhdenmukaistamisvirasto) asemaa (). 2.9. Lisäksi Madridin pöytäkirja ja yhteisön tavaramerkkiasetus (EY) kohdistuvat saman asian eri puoliin: Madridin pöytäkirjassa kootaan yhteen tavaramerkin hakumenettelyyn liittyvät säännöt, tavaramerkkiasetuksessa taas määrätään alueellisesti yhtenäisestä tavaramerkkisuojasta. 2.10. Voidaankin todeta, etteivät nämä suojajärjestelmät ole vastakkaisia eivätkä keskenään ristiriidassa vaan päinvastoin täydentävät toisiaan. Täydentävyys on yksinkertaisesti siinä, että yhteisön tavaramerkin hakijat ja tällaisen tavaramerkin haltijat voivat hakea tavaramerkilleen kansainvälistä suojaa Madridin pöytäkirjan mukaisella kansainvälisellä hakemuksella, ja pöytäkirjan mukaisesti kansainvälisen rekisteröinnin saaneet tavaramerkin haltijat voivat anoa tavaramerkilleen suojaa yhteisön tavaramerkkijärjestelmästä. 2.11. Näiden kahden järjestelmän yhteen kytkeminen antaa Madridin pöytäkirjan välityksellä teollisuudelle mahdollisuuden käyttää entistä helpommin hyväkseen yhteisön tavaramerkin etuja ja yhteisön tavaramerkin haltijoille mahdollisuuden hakea Madridin pöytäkirjan mukaisella kansainvälisellä hakemuksella kansainvälistä suojaa. Tästä on verraton hyöty Euroopan yhteisön ja asianosaisten kolmansien maiden välisten kauppasuhteiden kehittämiselle. 2.12. Komissio kannattaa selkeästi Euroopan yhteisön liittymistä Madridin pöytäkirjaan. Komissio ehdottaa, että luovuttaessaan liittymisasiakirjan WIPO:n (Henkisen omaisuuden maailmanjärjestön) pääjohtajalle neuvoston puheenjohtaja liittää siihen erityisen julistuksen pöytäkirjan antaman mahdollisuuden mukaisesti. Komission esittämä julistusluonnos koskee ainoastaan yksilöllistä maksujärjestelmää, joka mainitaan Madridin pöytäkirjan 8 artiklan 7 kohdan a alakohdassa. Komission ehdottamaa julistusta voidaan perustella oikeudellisesti kyseisellä artiklalla. 2.13. Komitea korostaa kuitenkin kyseisen artiklan i ja ii alakohdan vaikutuksia sekä kuten komissiokin mainitsee sitä, että yksilöllisen maksun määrä on määriteltävä heti, kun käytössä on tarpeeksi tietoja kansainvälisestä menettelystä saatavien säästöjen arvioimiseksi. 2.14. Komitea painottaa myös, että neuvostolle annettavan ehdotuksen 2 artiklan mukaisesti ennen liittymisasiakirjan luovutusta on yhteisötasolla hyväksyttävä asianmukaiset toimet, erityisesti tavaramerkkiasetuksen muuttaminen siten että kyseiset järjestelmät voidaan kytkeä yhteen. 2.15. Komission ehdotuksen 3 artiklassa esitetyt vaihtoehdot ovat perusteltuja. Myös yksittäisten jäsenvaltioiden kantojen huomioon ottaminen varmistetaan saman artiklan 2 kohdassa. 2.16. Komitea huomauttaa kuitenkin, että Belgia, Luxemburg ja Alankomaat ovat jo yhdenmukaistaneet tavaramerkkejä, muotoilua ja malleja koskevan lainsäädäntönsä Benelux-maiden tavaramerkkilailla. Kaikkien jäsenvaltioiden tulisi seurata esimerkkiä ja pyrkiä yhdenmukaistettuihin ratkaisuihin myös muilla aloilla. Komission olisikin edistyttävä muotoilua ja malleja koskevien kansallisten lainsäädäntöjen yhdenmukaistamisessa. 2.17. Komitea painottaa myös kaikkien jäsenvaltioiden tarvetta liittyä erikseen Madridin pöytäkirjaan sekä tästä seuraavia etuja. Näin toimittaisiin kompromissin mukaisesti, joka saavutettiin Portossa 2. toukokuuta 1992 Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen solmimisen yhteydessä. 3. Tavaramerkkiasetuksen muuttaminen 3.1. Komissio jättää neuvostolle myös ehdotuksen tavaramerkkiasetuksen () muuttamiseksi. Komissio lähtee periaatteesta, jonka mukaan on hyödyllistä keskittää kaikki kansainvälistä tavaramerkkirekisteröintiä koskevat määräykset samaan lakiasiakirjaan. Komitean mielestä kyseinen periaate on johdonmukainen ja sopiva. 3.2. Lisäksi komissio toteaa, että "periaatteessa Euroopan yhteisöä osoittaviin kansainvälisiin rekisteröinteihin sovelletaan samoja sääntöjä kuin yhteisön tavaramerkkeihin". Tämän vuoksi ehdotettuihin sääntöihin sisältyy useita viittauksia asetuksen muihin artikloihin, mikä riittäisi sellaisenaan oikeuttamaan ehdotettujen sääntöjen sisällyttämisen tavaramerkkiasetukseen. 3.3. Komitea myöntää, että yhteisölle koituu etua Madridin pöytäkirjaan liittymisestä ja että periaate, jonka mukaan kaikki vastaavat säädökset on koottava yhteen, on pätevä. Komitean on kuitenkin vielä analysoitava ehdotettuja sääntöjä, joiden yhteisöoikeudellista perustaa on mietittävä perustamissopimuksen 235 artiklan valossa. Komitea hyväksyy johdantotekstin, jossa esitetään liittymisen perusteet sekä syyt, joiden vuoksi tavaramerkkiasetusta on muutettava. 3.4. Ehdotuksen I artikla, jossa esitetään tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevan osaston lisäämistä asetukseen, on sanamuodoltaan ja otsikoinniltaan oikea ja kannatettava. 3.5. Uusi XIII osasto sisältää 18 artiklaa, jotka yhdessä muodostavat päätavoitteen, toisin sanoen kahden tavaramerkkijärjestelmän yhteenkytkentään soveltuvan yhtenäisen kokonaisuuden. 3.6. On kuitenkin huomattava, että komission ehdotuksessa pyritään mukauttamaan kansainvälinen tavaramerkkirekisteröinti samoihin sääntöihin, joita sovelletaan yhteisön tavaramerkkiin. Näin ollen hyväksytyt ratkaisut sisältyvät yhteisön tavaramerkin osalta suurin piirtein tavaramerkkiasetukseen. 3.7. Komission ehdottamien artiklojen tärkeimmät näkökulmat on kuitenkin syytä nostaa esiin. 3.7.1. 140 artiklassa asetetaan yleiseksi säännöksi, että tavaramerkkiasetusta ja siihen liittyviä toimeenpanoasetuksia tulee soveltaa WIPO:lle jätettäviin Euroopan yhteisöä osoittaviin kansainvälisiin tavaramerkkihakemuksiin. Tämä on kyseisten kahden järjestelmän yhteenkytkemisen pääsääntö. 3.7.2. 142 artiklan 1 kohdan mukaan hakemus voidaan tehdä millä tahansa virastossa käytettävällä kielellä. Tämä tarkoittaa, että käyttökelpoisia ovat vain Madridin pöytäkirjassa määrätyt kielet, jotka ovat samalla virastossa käytettävät kielet eli englanti ja ranska. Komitea korostaa, että tällä kansainvälisen lainsäädännön tasolla ei voida edes yrittää saada mukaan mahdollisuutta käyttää kaikkien jäsenvaltioiden kieliä. 3.8. Lisäksi varmistetaan myönteisessä hengessä: 3.8.1. aiemmuusvaatimus tavaramerkkiasetuksen 34 ja 35 artiklan mukaisesti; 3.8.2. kansainvälisten rekisteröintihakemusten tutkiminen ehdottomien hylkäysperusteiden osalta samalla menettelyllä kuin yhteisön tavaramerkkejä koskevissa hakemuksissa; 3.8.3. viraston laatiman yhteisöä koskevan tutkimuskertomuksen tarpeellisuus; 3.8.4. mahdollisuus tehdä valitus Euroopan yhteisöä osoittavasta kansainvälisestä rekisteröinnistä yhdeksän kuukauden kuluessa kyseisestä rekisteröinnistä tavaramerkkiasetuksen 8, 42 ja 43 artiklan mukaisesti; 3.8.5. mahdollisuus muuntaa Euroopan yhteisöä osoittava kansainvälinen rekisteröintihakemus kansallista tavaramerkkiä koskevaksi hakemukseksi, kuten yhteisön rekisteröidyn tavaramerkin kohdalla jo voidaan menetellä tavaramerkkiasetuksen 108 110 artiklan mukaisesti; 3.8.6. yhteisön tavaramerkkiä koskevien voimassa olevien sääntöjen soveltaminen yhteisön alueella suojattuihin kansainvälisiin rekisteröinteihin määräaikojen ja niiden alkamisen osalta; 3.8.7. mahdollisuus peruuttaa Euroopan yhteisöä osoittavat kansainväliset rekisteröinnit "keskitetyn hyökkäyksen" vuoksi ja muuttaa kansainväliset hakemukset yhteisöllisiksi hakemuksiksi; 3.9. Asetusehdotuksen II artiklan osalta komitea painottaa, että on tarpeen ottaa huomioon pöytäkirjan liittymisasiakirjan luovutuksen ja sen voimaan astumisen väliin jäävä kolmen kuukauden jakso siten, että kyseisen oikeusvälineen voimaanastumisen eriaikaisuudesta mahdollisesti aiheutuviin ongelmiin osataan varautua. 4. Päätelmät Sen nojalla, mitä edellä on sanottu Madridin pöytäkirjaan liittymisen hyödyllisyydestä Euroopan yhteisölle ja komission ehdottaman menettelyn asianmukaisuudesta tämän tavoitteen saavuttamiseksi, komitea kannattaa komission asiakirjoissaan tekemiä ehdotuksia ja näin ollen: antaa myönteisen lausunnon Euroopan yhteisön liittymisestä kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvään pöytäkirjaan, antaa myönteisen lausunnon XIII osaston liittämisestä neuvoston asetukseen (EY) N:o 40/94 ja kehottaa komissiota edistämään lainsäädännön yhdenmukaistamista muotoilun ja mallien alalla. Bryssel, 29. tammikuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () Tässä suhteessa tilastot paljastavat, että kaksi kolmasosaa jäsenvaltioiden tavaramerkinhaltijoiden hakemuksista kohdistuu suojan saamiseen muualla kuin jäsenvaltioissa ("Kansainväliset tavaramerkit", WIPO:n tilastot vuodelta 1995). () EYVL N:o L 11, 14.1.1994 () EYVL N:o C 293, 5.10.1996, s. 11 () EYVL N:o C 300, 10.10.1996, s. 11