Erityiskertomus EU:n koulutustavoitteet: 
ohjelmat ovat 
yhdenmukaisia, mutta 
tuloksellisuuden 
mittaamisessa on puutteitaFI 2016  nro 16
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut:  eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-5210-4 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/838441 QJ-AB-16-016-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-5181-7 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/604262 QJ-AB-16-016-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-5182-4 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/663516 QJ-AB-16-016-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
EU:n koulutustavoitteet: 
ohjelmat ovat 
yhdenmukaisia, mutta 
tuloksellisuuden 
mittaamisessa on puutteita
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)ErityiskertomusFI 2016  nro 16
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsen Henri Grethen. Jaosto on erikoistunut rakennepolitiikkojen, liikenteen ja energian menoaloihin. Tarkastus toimitet -
tiin raportoivan jäsenen Iliana Ivanovan johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Tony Murphy, kabinettiavustaja 
Mihail Stefanov, toimialapäällikkö Alain Vansilliette, tehtävävastaava Paolo Pesce sekä tarkastajat Zsuzsanna Csák, Sandra 
Diering, Xavier Gilquin, Zuzana Gullova, Attila Horvay-Kovács, Jean-François Hynderick, Thierry Lavigne ja Ana Popescu.
Vasemmalta oikealle:  Z. Gullova, M. Stefanov, T. Murphy, A. Vansilliette, I. Ivanova, A. Horvay-Kovács,  
P . Pesce, Z. Csák.

03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
I–IX  Tiivistelmä
1–18  Johdanto
1 Koulutuksen merkitys
2–14  Koulutus ja EU
15–18  Yhteiset hallinnointijärjestelyt
19–21  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
22–81  Huomautukset
22–52  Ohjelmakauden 2007–2013 toimenpideohjelmien arviointi
24–38  EU:n koulutustavoitteet otettiin huomioon tarkastettujen ohjelmakauden 2007–2013 ESR:n 
toimenpideohjelmien yhteydessä
39–44  Toimenpideohjelmien rahoituksen uudelleen kohdentamisen ja asetettujen tavoitearvojen välillä ei ole 
riittävän selkeää yhteyttä
45–52  Tarkastettujen hankkeiden tuloksellisuutta ei kyetty osoittamaan systemaattisesti
53–81  Ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien laadinnan arviointi
55–61  Komissio tuki jäsenvaltioita ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien laadinnassa
62–68  Tarkastetut toimenpideohjelmat olivat EU:n koulutustavoitteiden mukaisia
69–73  Tuloksellisuuden seurantajärjestelyt parantuivat, mutta joitakin rajoitteita oli havaittavissa
74–81  Koulutustavoitteita oli vaikea yhdistää työllisyysnäkymiin
82–93  Johtopäätökset ja suositukset
04 Sisällys 
 Liite I  — Edistyminen koulutusalan Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa
 Liite II  — Katsaus ohjelmasuunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja raportointiin
 Liite III  —  Luettelo tarkastetuista ohjelmakautta 2007–2013 koskevista ESR:n 
toimenpideohjelmista
 Liite IV  —  Luettelo tarkastetuista ohjelmakauden 2014–2020 kumppanuussopimuksista ja 
toimenpideohjelmista
 Liite V  —  Toimenpideohjelmien kohteena olevien tavoitteiden arviointiin käytetty 
tarkastusmenetelmä
 Liite VI  —  Katsaus tarkastettuihin ohjelmakautta 2007–2013 koskeviin ESR:n 
toimenpideohjelmiin tehtyihin muutoksiin
 Komission vastaukset
05
 Sanasto
Elinikäinen oppiminen : Elinikäisellä oppimisella viitataan tässä kertomuksessa sellaisten 25–64-vuotiaiden 
osuuteen, jotka ovat osallistuneet koulutukseen kyselyä edeltävien neljän viikon aikana.
Ennakkoehdot : Ennakkoehdot ovat ennalta määriteltyihin kriteereihin perustuvia, kumppanuussopimuksissa 
määritettyjä ehtoja, joita pidetään välttämättöminä ennakkoedellytyksinä sopimusten perusteella maksettavan 
EU-tuen vaikuttavalle ja tehokkaalle käytölle. Laatiessaan EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmia 
ohjelmakaudelle 2014–2020 jäsenvaltioiden on arvioitava, täyttyvätkö nämä ehdot. Jos ennakkoehdot eivät täyty, 
jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelmat, joiden avulla varmistetaan, että ehdot täyttyvät 31. joulukuuta 
2016 mennessä.
Euroopan rakenne- ja investointirahastot : Euroopan rakenne- ja investointirahastot käsittävät viisi erillistä 
rahastoa, joiden tavoitteena on vähentää alueellista epätasapainoa unionissa seitsenvuotista rahoituskehystä 
varten määritettyjen toimintapoliittisten kehysten avulla. Rahastoihin kuuluvat Euroopan aluekehitysrahasto 
(EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto 
(maaseuturahasto) sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR).
Euroopan sosiaalirahasto (ESR) : Euroopan sosiaalirahaston tavoitteena on lujittaa taloudellista ja 
sosiaalista koheesiota Euroopan unionissa parantamalla työllisyyttä ja työllistymismahdollisuuksia (lähinnä 
koulutustoimenpiteiden avulla) sekä edistämällä korkeaa työllisyysastetta ja uusien ja parempien työpaikkojen 
luomista.
Eurooppa 2020 –strategia : EU:n kymmenvuotinen kasvu- ja työllisyysstrategia. Strategia käynnistettiin 
vuonna 2010 luomaan otolliset olosuhteet älykkäälle, kestävälle ja osallistavalle kasvulle.
Hallintoviranomainen : Kansallinen, alueellinen tai paikallinen viranomainen (taikka joku muu julkinen tai 
yksityinen elin), jonka jäsenvaltio on nimennyt hallinnoimaan toimenpideohjelmaa. Hallintoviranomaisen tehtävänä 
on muun muassa valita rahoitettavat hankkeet, seurata hankkeiden täytäntöönpanoa ja raportoida komissiolle 
taloudellisista näkökohdista ja saavutetuista tuloksista.
Kansainvälinen koulutusluokitus (ISCED) : Kansainvälisen koulutusluokituksen avulla määritetään koulutustasot 
ja -alat. UNESCO kehitti ISCED-luokituksen alun perin 1970-luvun puolivälissä, ja sitä tarkistettiin ensimmäisen 
kerran vuonna 1997. Koulutus- ja oppimisjärjestelmissä 2000-luvun alussa tapahtuneiden useiden peräkkäisten 
muutosten seurauksena ISCED-luokitusta tarkistettiin uudestaan vuosina 2009–2011.
Nykyinen luokitus (ISCED 2011) kattaa seuraavat tasot :
01 Varhaiskasvatus
02 Esiasteen koulutus
1 Alemman perusasteen koulutus
2 Ylemmän perusasteen koulutus
3 Keskiasteen koulutus
4 Keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta
5 Lyhytkestoinen korkea-asteen koulutus
Korkea-as -
teen koulutus6 Alempi korkeakouluaste tai vastaava
7 Ylempi korkeakouluaste tai vastaava
8 Tutkijakoulutusaste tai vastaava
06 Sanasto 
Keskiasteen koulutus : Keskiasteen koulutuksella viitataan tässä kertomuksessa niiden 22-vuotiaiden osuuteen, 
jotka ovat suorittaneet hyväksytysti vähintään keskiasteen koulutuksen.
Korkea-asteen tutkinnot : Korkea-asteen tutkinnoilla viitataan niiden 30–34-vuotiaiden osuuteen, jotka ovat 
suorittaneet korkea-asteen koulutuksen hyväksytysti.
Koulunkäynnin keskeyttäneet : Koulunkäynnin keskeyttäneillä tarkoitetaan niiden 18–24-vuotiaiden osuutta, joilla 
on vain ylemmän perusasteen koulutus tai sitä alempi koulutus ja jotka eivät ole enää missään koulutuksessa.
Koulutus 2010 : Eurooppalaisen koulutusyhteistyön puitteet, jotka neuvosto hyväksyi vuonna 2003 ja jotka 
perustuvat yhteisiin tavoitteisiin. Puitteet sisältävät joukon indikaattoreita sekä keskimääräistä tuloksellisuutta 
koskevat eurooppalaiset viitetasot.
Koulutus 2020 : Eurooppalaisen koulutusyhteistyön ajantasaistetut strategiset puitteet, jotka neuvosto hyväksyi 
vuonna 2009. Puitteet perustuvat Koulutus 2010 -ohjelman yhteydessä saavutettuun edistykseen ja ne muodostavat 
Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteiset strategiset tavoitteet vuoteen 2020 saakka.
Kumppanuussopimus : Euroopan komission ja kunkin jäsenvaltion välillä ohjelmakaudelle 2014–2020 
tehdyt sopimukset. Sopimuksiin sisältyvät kansallisten viranomaisten suunnitelmat Euroopan rakenne- ja 
investointirahastojen rahoituksen käytöstä. Niissä esitetään myös kunkin maan strategiset tavoitteet ja 
investointiprioriteetit ja yhdistetään ne älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeviin Eurooppa 2020 -strategian 
yleistavoitteisiin. Lisäksi kumppanuussopimukset sisältävät muun muassa yksityiskohtaisia tietoja mahdollisista 
ennakkoehdoista ja tuloksellisuuden hallintakehyksistä. Jäsenvaltiot konsultoivat komissiota sopimuksia laatiessaan, 
ja niille tarvitaan komission hyväksyntä.
Matematiikka, luonnontieteet ja teknologia : Matematiikalla, luonnontieteillä ja teknologialla viitataan 
asianomaisilla aloilla korkeakoulututkinnon suorittaneiden kokonaismäärän kasvuun.
Ohjelmakausi : Monivuotinen toimintakehys, jonka puitteissa rakennerahastojen ja koheesiorahaston menot 
suunnitellaan ja toteutetaan.
Perustaidoissa heikosti menestyvät : Perustaidoissa heikosti menestyvillä tarkoitetaan sellaisten 15-vuotiaiden 
osuutta, jotka menestyvät heikosti lukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä.
Perustaso : Perustason avulla määritetään viitearvo, jonka perusteella tavoitearvot asetetaan ja johon niitä 
verrataan.
Toimenpideohjelma : Toimenpideohjelmassa määritetään jäsenvaltion painopistealat ja erityistavoitteet sekä 
hankkeisiin suunnattavan rahoituksen (EU:n ja kansallisista varoista maksettu rahoitus ja yksityinen osarahoitus) 
käyttötavat tietyn ajanjakson aikana (yleensä seitsemän vuotta). Hankkeilla on edistettävä tiettyjen tavoitteiden 
saavuttamista, ja tavoitteet määritellään toimenpideohjelman toimintalinjan tasolla. Kutakin koheesioalan rahastoa 
(EAKR, koheesiorahasto ja ESR) varten on toimenpideohjelmia. Jäsenvaltio laatii toimenpideohjelman, joka 
komission on hyväksyttävä ennen kuin EU:n talousarviosta voidaan suorittaa maksuja. Toimenpideohjelmia voidaan 
muuttaa niiden kattaman ajanjakson aikana ainoastaan molempien osapuolten suostumuksella.
07 Sanasto 
Tulos : Tukitoimenpiteestä seuraava muutos, joka liittyy yleensä tukitoimenpiteen tavoitteisiin (esim. työllistyneet 
harjoittelijat, käsitellyssä jätevedessä olevien saasteiden väheneminen, matka-aikojen lyheneminen jne.). Tulokset 
voivat olla ennakoitavissa tai odottamattomia, kielteisiä tai myönteisiä.
Tuotos : Se, mitä tukitoimenpiteeseen suunnattujen resurssien avulla on tuotettu tai saavutettu (esim. nuorille 
työttömille järjestetyt koulutuskurssit, rakennettujen jätevedenpuhdistamojen lukumäärä tai rakennettujen teiden 
pituus kilometreinä jne.).
Vaikutukset : Pitkäaikaiset sosiaalis-taloudelliset seuraukset, jotka ovat havaittavissa tietyn ajan kuluttua 
tukitoimenpiteen päättymisestä. Ne voivat vaikuttaa sekä tukitoimenpiteen välittömiin edunsaajiin että muihin, 
välillisiin edunsaajiin (esim. työttömyysasteen lasku, vedenlaadun parantuminen jne.).
Varhaiskasvatus : Varhaiskasvatuksella viitataan nelivuotiaisiin ja sitä vanhempiin alle kouluikäisiin lapsiin.
Välitavoite : Sellaisten indikaattoreiden välitavoitteet, joiden osalta on asetettu tavoitearvot.
08
 Tiivistelmä
I
Koulutukseen investoiminen on ensisijaisen tärkeää työn tuottavuuden parantamisen, ammatillisen kehityksen sekä 
viime kädessä Euroopan unionin (EU) taloudellisen kasvun kannalta. Koulutus voi myös lisätä aktiivista kansalai -
suutta, vähentää rikollisuutta ja kohentaa keskimääräistä terveystilannetta. Saavutetulla koulutustasolla on lisäksi 
suora yhteys sekä työllistyvyyteen että saatavan työn laatuun. EU:n työttömyysaste on viime vuosina ollut kolme 
kertaa alhaisempi korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden keskuudessa kuin ylemmän perusasteen tai sitä alhai -
semman koulutusasteen koulutuksen suorittaneilla.
II
Koulutuspolitiikka kuuluu EU:ssa täysin ja yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. EU:n strategiat hyväksytään 
neuvoston päätelmien muodossa. Ne eivät sido EU:n jäsenvaltioita oikeudellisesti. Unionilla on kuitenkin valtuudet 
tukea, koordinoida tai täydentää jäsenvaltioiden toimia koulutusalalla.
III
Eurostat arvioi, että vaikka jäsenvaltiot käyttivät vuosina 2007–2011 koulutukseen 3 200  miljardia  euroa, useimmissa 
jäsenvaltioissa koulutusmenojen kokonaismäärä laski hieman vuosina 2009–2013.
IV
Koulutukseen suoraan ohjatun EU-rahoituksen määrä on vähäinen alan kansalliseen rahoitukseen verrattuna. 
ESR:sta suunnattiin kuitenkin ohjelmakaudella 2007–2013 koulutustoimenpiteisiin 33,7  miljardia  euroa. Ohjelmakau -
della 2014–2020 koulutukseen suunnattavaksi suunniteltu ESR:n rahoitus on huomattavasti alhaisempi (ennakoidut 
määrärahat enintään 27,1  miljardia  euroa).
V
EU:n koulutustavoitteet perustuvat Koulutus 2010 -ohjelmaan sekä Koulutus 2020- ja Eurooppa 2020 -strategia -
kehyksiin. Tarkastuksessa arvioitiin, oliko tavoitteet otettu asianmukaisesti huomioon toimenpideohjelmissa ja 
niihin liittyvissä ohjelmakauden 2007–2013 hankkeissa sekä ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien 
suunnittelussa.
VI
Tarkastuksessa perehdyttiin 37:ään ESR:n toimenpideohjelmaan ohjelmakaudelta 2007–2013. Niiden osuus oli noin 
28 miljardia  euroa (83 prosenttia) koulutukseen suunnatun ESR:n rahoituksen kokonaismäärästä. Lisäksi tehtiin 
tarkastuskäynti viiden jäsenvaltion (Saksa, Ranska, Italia, Portugali ja Romania) viranomaisten luo ja tarkastettiin 
hankkeista poimittu otos. Ohjelmakauden 2014–2020 osalta käytiin läpi viisi kumppanuussopimusta ja kahdeksan 
toimenpideohjelmaa, joiden osuus oli noin seitsemän miljardia euroa koulutukseen suunnatun ESR:n rahoituksen 
kokonaismäärästä.
09 Tiivistelmä 
VII
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EU:n koulutustavoitteet on otettu kaiken kaikkiaan asianmukaisesti huomioon 
ohjelmakauden 2007–2013 toimenpideohjelmissa. Joidenkin toimenpideohjelmien tapauksessa ei kuitenkaan 
kuvattu kaikkia toimintalogiikan osa-alueita, minkä lisäksi seurantavälineissä oli puutteita. Tarkastettujen hankkei -
den tuloksellisuutta ei myöskään kyetty osoittamaan systemaattisesti, koska määrällisesti ilmaistut tavoitteet ja 
tulosindikaattorit puuttuivat. Rahoitusosuuden muutoksen vaikutuksesta toimia koskeviin tavoitearvoihin ei ollut 
selkeitä selvityksiä useimpien sellaisten tarkastuskohteena olleiden toimenpideohjelmien kohdalla, joille osoitetta -
vaan rahoitukseen tehtiin muutoksia.
VIII
Ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien suunnittelun osalta havaittiin, että EU:n koulutustavoitteet on 
otettu asianmukaisesti huomioon ja toimintalogiikan kuvausta on parannettu. Toimintapuitteissa on kuitenkin yhä 
joitakin puutteita, jotka saattavat vaikuttaa tuloksellisuuden seurantaan ja raportointiin toimenpideohjelman ja 
hankkeiden tasolla. Koulutustoimenpiteiden ja niiden työllistyvyyttä edistävän vaikutuksen välillä ei myöskään aina 
ole selkeää yhteyttä.
IX
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:
a) Komission olisi pyrittävä seuraavan ohjelmakauden valmistelussa yksilöimään tuloksia koskeva tulosindikaattori 
tai -indikaattorit. Kullekin investointiprioriteetille olisi määritettävä perustaso ja tavoitearvot.
b) Ohjelmakauden 2014–2020 osalta annetaan seuraavat suositukset:
i) Kun jäsenvaltiot pyytävät muutoksia toimenpideohjelmiin, komission olisi
 ο kannustettava luomaan selkeä yhteys toimenpideohjelmien investointiprioriteettien sekä määrällisesti 
ilmaistujen ja mitattavissa olevien tarkoituksenmukaisten tulosindikaattoreiden välille
 ο varmistettava, että jäsenvaltiot antavat selvitykset määrärahojen uudelleen kohdentamista varten ja 
toimittavat sekä laadullista että määrällistä tietoa tuotos- ja tulosindikaattoreiden osalta odotettavista 
muutoksista.
ii) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
 ο valittujen hankkeiden ja toimenpideohjelmaan sisältyvien EU:n koulutustavoitteiden saavuttamisen 
välillä on selkeä yhteys
 ο käyttöön otetaan tarkoituksenmukaisia tulosindikaattoreita, jotka ilmentävät hankkeen tosiasiallisia 
vaikutuksia lopullisiin osallistujiin systemaattisesti ja joiden avulla seurataan toimenpideohjelmien kou -
lutustavoitteiden saavuttamisen edistymistä.
iii) Komission ja jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa kohdennettava toimenpideohjelmien rahoitus paremmin toi -
menpiteisiin, joiden avulla lujitetaan koulutuksen ja työllisyyden välistä yhteyttä. Niiden olisi myös varmis -
tettava, että tuloksia seurataan asianmukaisesti.
10
 Johdanto
Koulutuksen merkitys
01 
Koulutukseen investoiminen on ensisijaisen tärkeää työn tuottavuuden paran -
tamisen, ammatillisen kehityksen sekä viime kädessä Euroopan unionin (EU) 
taloudellisen kasvun kannalta. Koulutus voi myös lisätä aktiivista kansalaisuutta, 
vähentää rikollisuutta ja kohentaa keskimääräistä terveystilannetta1. Yksilön 
saavuttamalla koulutustasolla on suora yhteys sekä työllistyvyyteen että saata -
van työn laatuun. Koulutustaso vaikuttaa yksilöllisiin ansioihin ja vielä tiiviimmin 
työttömyysasteeseen. Kuten kaaviosta 1  käy ilmi, EU:n työttömyysaste on viime 
vuosina ollut kolme kertaa alhaisempi korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden 
keskuudessa kuin ylemmän perusasteen tai sitä alhaisemman koulutusasteen 
koulutuksen suorittaneilla.1 European Expert Network on 
Economics of Education 
(EENEE), ‘The economic case 
for education’, joulukuu 2014, 
ja OECD, ‘Education at 
a Glance 2015 - OECD 
Indicators’, 2015.Kaavio 1EU:n työttömyysaste koulutustason mukaan jaoteltuna
Työttömyysaste (15–64-vuotiaat)Korkea-asteen koulutusKeskiasteen koulutusKeskiarvoYlemmän perusasteen tai sitä 
alempi koulutus
2014 2012 2010 2008 2006 2004 20020 %5 %10 %15 %20 %25 %
Lähde:  Eurostat.
11 Johdanto 
Koulutus ja EU
02 
Yhtenä EU:n perusperiaatteena on edistää EU:n kansalaisten tiedontasoa ”luo -
malla laajat mahdollisuudet koulutuksen saantiin sekä jatkuvan koulutuksen 
avulla”2. Koulutuspolitiikka kuuluu EU:ssa täysin ja yksinomaan jäsenvaltioiden 
toimivaltaan. EU:n strategiat hyväksytään neuvoston päätelmien muodossa. Ne 
eivät sido EU:n jäsenvaltioita oikeudellisesti (ei-sitovat säädökset). Päätelmät ovat 
neuvoston poliittisia kannanottoja, jotka luovat perustan kahden tai useamman 
jäsenvaltion väliselle yhteistyölle tietyllä alalla.
03 
EU:lla on valtuudet tukea, koordinoida tai täydentää jäsenvaltioiden toimia koulu -
tusalalla3. Lisäksi ”unioni myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämi -
seen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla 
ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden 
vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden 
sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta”4.
04 
Vuonna 2000 valtion- tai hallitusten päämiehet hyväksyivät Lissabonin strate -
gian5, jonka mukaan EU:sta on tultava vuoteen 2010 mennessä ”maailman 
kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitä -
mään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta”.
05 
Neuvosto oli päättänyt Lissabonin strategian perusteella6 perustaa koulutusalalle 
yhteisiin tavoitteisiin pohjautuvan eurooppalaisen yhteistyökehyksen (”Koulutus 
2010”). Yhteistyökehykseen sisältyi joukko indikaattoreita ja viitetasoja, jotka 
koskivat keskimääräistä eurooppalaista suoritusta koulutuksen osalta ja joita oli 
määrä käyttää yhtenä koulutusjärjestelmien tavoitteiden saavuttamisen seuran -
tavälineenä Euroopassa.2 Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen (SEUT) 
johdanto-osa.
3 SEUT, 6 artikla.
4 SEUT, 165 artikla.
5 Eurooppa-neuvosto, 23. ja 24. 
maaliskuuta 2000.
6 Neuvoston päätelmät 
keskimääräistä eurooppalaista 
suoritusta koskevista 
koulutuksen viitearvoista 
(benchmarks) (EUVL C 134, 
7.6.2003, s. 3). Niitä ennen oli 
julkaistu ”Koulutuksen 
eurooppalaiset vertailuarvot: 
Lissabonin Eurooppa-
neuvoston seuranta”, 
KOM(2002) 629 lopullinen, 20. 
marraskuuta 2002.
12 Johdanto 
06 
Vuonna 2009 neuvosto hyväksyi7 ajanmukaistetut  eurooppalaisen koulutusyh -
teistyön strategiset puitteet (”Koulutus 2020”), jotka perustuvat edistymiseen 
Koulutus 2010 -ohjelman yhteydessä.
07 
Neuvosto hyväksyi vuonna 2010 työllisyyttä ja älykästä, kestävää ja osallista -
vaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian8. Siinä yksilöidään vuodelle 
2020 viisi mitattavissa olevaa EU:n yleistä tavoitearvoa, jotka muunnettiin 
kansallisiksi tavoitearvoiksi ja kehitystavoitteiksi. Nämä tavoitearvot kattavat 
koulutustavoitteet.
08 
EU:n koulutustavoitteet ovat pysyneet suhteellisen vakaina ja merkittävinä EU:n 
asialistalla. Edellä mainittujen strategisten asiakirjojen perusteella tässä kerto -
muksessa otetaan huomioon seuraavat EU:n koulutustavoitteet:
 ο koulunkäynnin keskeyttäneiden määrän vähentäminen
 ο korkea-asteen tutkintojen määrän lisääminen
 ο elinikäiseen oppimiseen osallistumisen lisääminen
 ο perustaidoissa heikosti menestyvien osuuden vähentäminen
 ο varhaiskasvatukseen osallistumisen lisääminen
 ο korkea-asteen koulutukseen osallistumisen lisääminen matematiikan, luon -
nontieteiden ja teknologian aloilla
 ο keskiasteen tutkintojen suorittamisen lisääminen.
Taulukossa 1  annetaan tarkempaa tietoa ja esitetään Euroopan tasolla asetetut 
tavoitearvot.
09 
Suoraa korrelaatiota EU-tuen vaikutukseen on vaikea todeta, mutta viime vuosina 
on edistytty huomattavasti Eurooppa 2020 -koulutustavoitteiden saavuttamises -
sa. Asetettujen tavoitearvojen saavuttaminen vaatii kuitenkin yhä toimia. Huoli -
matta siitä, että EU:n keskiarvo on lähellä Eurooppa 2020 -koulutustavoitteita, osa 
jäsenvaltioista on yhä jäljessä kansallisista tavoitearvoistaan.7 Neuvoston päätelmät, annettu 
12. toukokuuta 2009, 
eurooppalaisen 
koulutusyhteistyön 
strategisista puitteista (ET 
2020) (EUVL C 119, 28.5.2009, 
s. 2).
8 Eurooppa-neuvoston 17. 
kesäkuuta 2010 antamat 
päätelmät, jotka perustuvat 
komission tiedonantoon 
”EUROOPPA 2020 Älykkään, 
kestävän ja osallistavan kasvun 
strategia”, KOM(2010) 2020 
lopullinen, 3. maaliskuuta 2010.
13 Johdanto 
EU:n tavoitteet koulutusalalla
AlaKoulutus 2010
Toukokuu 2003Koulutus 2020
Toukokuu 2009Eurooppa 2020
Kesäkuu 2010
Vuoteen 2010  mennessä EU:n tasolla saavutet -
tavat tavoitteetVuoteen 2020  mennessä EU:n tasolla saavutettavat tavoitteet
Koulunkäynnin 
keskeyttäneetKoulunkäynnin keskeyttäneiden osuuden olisi 
oltava alle 10 prosenttiaKoulunkäynnin keskeyttäneiden osuuden olisi oltava alle 10 prosenttia
Korkea-asteen 
tutkinnot
(ISCED 5-8)Ei mainittu Vähintään 40 prosentilla 30–34-vuotiaista olisi oltava korkea-asteen koulutus
Elinikäinen 
oppiminenAikuisista (25–64-vuotiaat) vähintään 
12,5 prosentin olisi osallistuttava elinikäiseen 
oppimiseenAikuisista (25–64-vuotiaat) vähintään 
15 prosentin olisi osallistuttava elinikäiseen 
oppimiseen
Ei uusia tavoitearvojaPerustaidoissa hei -
kosti menestyvätLukutaidossa heikosti menestyvien 15-vuotiai -
den osuuden olisi oltava laskenut vähintään 20 
prosentilla vuoteen 2000 verrattunaLukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä 
heikosti menestyvien 15-vuotiaiden osuuden 
olisi oltava alle 15 prosenttia
Varhaiskasvatus 
(ISCED 0)Ei mainittuVähintään 95 prosentin nelivuotiaista ja sitä 
vanhemmista alle kouluikäisistä olisi osallistut -
tava varhaiskasvatukseen
Matematiikka, 
luonnontieteet ja 
teknologiaMatematiikan, luonnontieteiden ja tekniikan 
loppututkinnon suorittaneiden kokonaismäärän 
pitäisi nousta vähintään 15 prosentilla vuodesta 
2003 vuoteen 2010, samalla kun sukupuolija -
kauman epätasapainon pitäisi pienentyäEi uusia tavoitearvoja
Keskiasteen koulutus
(ISCED 3)Vähintään 85 prosentin 22-vuotiaista pitäisi olla 
suorittanut keskiasteen koulutusTaulukko 1
14 Johdanto 
10 
Kaaviot 2 ja 3  osoittavat tarkastuskohteena olleiden jäsenvaltioiden9 osalta, että 
suuntauksena on koulunkäynnin keskeyttäneiden väheneminen ja suoritettujen 
korkeakoulututkintojen määrän kasvu. Portugalissa tuli vuonna 2009 toteutetun 
uudistuksen myötä pakolliseksi jatkaa opintoja 18 vuoden ikään saakka, jolloin 
opiskelijat yleensä suorittavat keskiasteen tutkinnon. Tämä on vaikuttanut huo -
mattavasti koulunkäynnin keskeyttäneiden määrän vähenemiseen. Kaavio 2 Kaavio 3Koulunkäynnin keskeyttäneet EU:ssa19 Saksa, Ranska, Italia, Portugali 
ja Romania.
0 % 5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %45 %
EU:n tavoitearvo: 
alle 10 prosenttia
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006EU (28 maata)
SaksaRanskaItaliaPortugaliRomania
EU:n tavoitearvo: 
yli 40 prosenttia
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 200650 %
45 %
40 %
35 %
30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %EU (28 maata)
SaksaRanskaItaliaPortugaliRomaniaKorkeakoulututkintojen suorittaminen EU:ssa1
1 EU:n tavoitearvo ei välttämättä vastaa yksittäisiä kansallisia tavoitearvoja.
Lähde:  Eurostat.
15 Johdanto 
11 
Liitteessä I  kuvataan tiedotustarkoituksessa kaikkien 28 jäsenvaltion edistymistä 
Eurooppa 2020 -tavoitearvojen saavuttamisessa vuosina 2006–2015.
12 
Koulutus lukeutuu jäsenvaltioiden kansallisten talousarvioiden suurimpiin 
menoeriin. Komission pääosaston Eurostatin arvion mukaan EU:n jäsenvaltiot 
käyttivät koulutukseen vuosina 2007–2011 kaiken kaikkiaan 3 200  miljardia  euroa.
13 
Komissio on useaan otteeseen kehottanut jäsenvaltioita turvaamaan investoinnit 
kasvua edistävillä toiminta-aloilla, kuten koulutusalalla. Tästä huolimatta kou -
lutusmenojen osuus bruttokansantuotteesta laski hieman vuosien 2009 ja 2013 
välisenä aikana10 useimmissa jäsenvaltioissa (ks. taulukko 2 ).
14 
Koulutukseen suoraan suunnattavan EU-rahoituksen osuus on vähäinen alan 
kansalliseen rahoitukseen verrattuna. ESR:sta rahoitettiin kuitenkin koulutusalan 
toimenpiteitä 33,7  miljardilla  eurolla ohjelmakaudella 2007–2013. Ohjelmakaudel -
la 2014–2020 koulutukseen suunnattavaksi suunniteltu ESR:n rahoitus on huo -
mattavasti alhaisempi (ennakoidut määrärahat enintään 27,1  miljardia  euroa).10 Euroopan komissio, ‘ Education 
and Training Monitor 2014 ’, s. 
14, ja ‘ Education and Training 
Monitor 2015 ’, s. 25.
16 Johdanto 
Koulutusmenojen osuus bruttokansantuotteesta EU:n 28 jäsenvaltiossa
2009 2010 2011 2012 2013
EU (28 maata) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0
Belgia 6,2 6,1 6,3 6,3 6,4
Bulgaria 4,3 3,7 3,5 3,4 3,8
Tšekin tasavalta 4,8 5,1 5,1 5,0 5,2
Tanska 8,0 7, 2 6,9 7,1 7, 0
Saksa 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3
Viro 7,1 6,6 6,3 6,3 6,0
Irlanti 5,4 4,9 4,7 4,4 4,1
Kreikka 4,3 4,0 4,4 4,4 4,5
Espanja 5,1 4,5 4,4 4,1 4,0
Ranska 6,2 5,6 5,5 5,5 5,5
Kroatia - 5,0 5,0 5,0 5,3
Italia 4,6 4,4 4,1 4,1 4,1
Kypros 7, 2 6,8 6,6 6,1 6,5
Latvia 6,8 6,2 5,9 5,7 5,7
Liettua 6,8 6,4 6,1 5,8 5,6
Luxemburg 5,3 5,2 5,1 5,4 5,6
Unkari 5,3 5,6 5,1 4,7 4,7
Malta 5,4 5,6 5,7 5,8 5,9
Alankomaat 5,9 5,7 5,6 5,6 5,5
Itävalta 5,7 5,1 5,0 5,0 5,0
Puola 5,6 5,6 5,5 5,4 5,3
Portugali 6,8 7,7 7, 3 6,5 6,8
Romania 4,1 3,3 4,1 3,0 2,8
Slovenia 6,5 6,6 6,6 6,4 6,5
Slovakia 4,3 4,9 4,6 4,4 5,0
Suomi 6,6 6,6 6,5 6,4 6,5
Ruotsi 7, 2 6,5 6,5 6,5 6,6
Yhdistynyt kuningaskunta 6,9 6,6 6,0 5,8 5,5
Lähde:  Eurostat.Taulukko 2
17 Johdanto 
Yhteiset hallinnointijärjestelyt
15 
Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat ESR:n toimia yhteishallinnoinnin avulla. Jäsen -
valtiot laativat monivuotisia toimenpideohjelmia, joista neuvotellaan komission 
kanssa ja jotka hyväksytään komission päätöksinä. Toimenpideohjelma on stra -
teginen asiakirja, jossa analysoidaan ohjelman kohteena olevan maantieteellisen 
alueen ongelmia ja tarpeita. Ohjelmassa yksilöidään apua tarvitsevat ryhmät, ase -
tetaan tukitoimenpiteen ja siihen liittyvän budjetin painopisteet sekä tavoitteet.
16 
Jäsenvaltiot nimittävät hallintoviranomaiset, jotka vastaavat toimenpideohjel -
mien hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta. Tarkoituksena on varmistaa, että täy -
täntöönpano on vaikuttavaa, laillista ja sääntöjenmukaista etenkin rahoitettavien 
hankkeiden valinnan, hanketäytäntöönpanon seurannan ja komissiolle taloudel -
lisista näkökohdista sekä saavutetuista tuloksista tapahtuvan raportoinnin osalta. 
Hallintoviranomaiset voivat päättää siirtää osan täytäntöönpanotyöstä yhdelle 
tai useammalle välittävälle elimelle. Hankkeiden toteuttamisesta vastaavat 
edunsaajat. Edunsaajien on toimitettava seurantatietoja hankkeiden edistymises -
tä hallintoviranomaisille, joiden tehtävänä on puolestaan lähettää kootut tiedot 
komissiolle vuotuisten täytäntöönpanokertomusten muodossa11.
17 
Ohjelmakauden 2014–2020 osalta on tehty muutoksia toimenpideohjelmien 
laadintaan12. Muutokset koskevat erityisesti kumppanuussopimuksia ja ennakko -
ehtoja. Kumppanuussopimukset ovat komission ja jäsenvaltioiden välisiä sopi -
muksia. Ne korvaavat kansalliset strategiset viitekehykset, jotka olivat käytössä 
ohjelmakaudella 2007–2013. Kumppanuussopimukset muodostavat yleisen 
strategisen suunnitelman, jonka yhteydessä määritetään investointiprioriteetit 
kullekin jäsenvaltiolle. Kumppanuussopimusten tarkoituksena on varmistaa, että 
Euroopan rakenne- ja investointirahastoja käytetään jäsenvaltioissa Eurooppa 
2020 -strategian mukaisesti. Tarkoituksena on myös asettaa käyttöön järjestelyjä, 
joiden avulla varmistetaan, että varoja käytetään vaikuttavalla tavalla. Kumppa -
nuussopimukset jakautuvat toimenpideohjelmiksi. Ennakkoehtoja pidetään vält -
tämättömänä edellytyksenä EU:n tuen vaikuttavalle ja tehokkaalle käytölle. Jos 
ennakkoehdot eivät täyty, jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelmat, 
joiden avulla kyetään varmistamaan ehtojen täyttäminen 31. joulukuuta 2016 
mennessä.
18 
Liitteessä II esitetään yksinkertaistetussa muodossa ESR:n toimia koskevan ohjel -
masuunnittelun, täytäntöönpanon ja raportoinnin pääpiirteet.11 Kuvattua toimintarakennetta 
täydentävät 
todentamisviranomaiset, 
joiden tehtävänä on todentaa 
komissiolle, että korvaamista 
varten ilmoitetut menot ovat 
oikeelliset ja perustuvat 
luotettavaan 
kirjanpitojärjestelmään ja että 
niissä on noudatettu 
sovellettavia EU:n ja kansallisia 
säännöksiä. 
Tarkastusviranomaiset 
tarkastavat, toimivatko 
valvontajärjestelmät 
vaikuttavasti, ja vastaavat 
päättämistä koskevasta 
ilmoituksesta ja raportoinnista 
komissiolle.
12 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) N:o 
1303/2013, annettu 17 päivänä 
joulukuuta 2013, Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahastoa ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastoa koskevista 
yhteisistä säännöksistä sekä 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa 
koskevista yleisistä 
säännöksistä sekä neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 
kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 320).
18
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
19 
Tarkastuksessa arvioitiin, oliko EU:n koulutustavoitteet otettu asianmukaisesti 
huomioon toimenpideohjelmissa ja niihin liittyvissä ohjelmakauden 2007–2013 
hankkeissa sekä ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien suunnittelussa. 
Yksittäisiä ohjelmakauden 2014–2020 hankkeita ei ollut mahdollista valita tarkas -
tukseen, koska ohjelmakausi oli vasta aluillaan.
20 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi erityisesti,
a) oliko EU:n koulutustavoitteet otettu asianmukaisesti huomioon ohjelmakau -
den 2007–2013 ESR:n toimenpideohjelmien ja hankkeiden yhteydessä
b) oliko komissio tukenut jäsenvaltioita ohjelmakauden 2014–2020 toimenpide -
ohjelmien laadinnassa ja pyrkinyt näin parantamaan niitä edelliseen ohjelma -
kauteen nähden.
21 
Tarkastuksen yhteydessä
 ο haastateltiin komission pääosastojen virkamiehiä13
 ο analysoitiin relevanttia EU:n ja kansallista dokumentaatiota
 ο kohdistettiin asiakirjatarkastus 37:ään ESR:n toimenpideohjelmaan ohjel -
makaudelta 2007–2013 (toimenpideohjelmat kattoivat 15 jäsenvaltiota, ks. 
liite III ) sekä viiteen kumppanuussopimukseen ja kahdeksaan toimenpide -
ohjelmaan (jotka oli hyväksytty lokakuun 2014 ja helmikuun 2015 välisenä 
aikana) ohjelmakaudelta 2014–2020; sopimukset ja ohjelmat kattoivat viisi 
jäsenvaltiota: Saksa, Ranska, Italia, Portugali ja Romania (ks. liite IV ). Analyy -
sissä käytettyä tarkastusmenetelmää kuvataan yksityiskohtaisesti liitteessä V
 ο tehtiin tarkastuskäynnit mainittujen viiden jäsenvaltion hallintoviranomais -
ten luo
 ο tehtiin tarkastuskäynnit ohjelmakaudelta 2007–2013 peräisin olevien 15 hank -
keen edunsaajien luo.13 Työllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden 
pääosastossa sekä 
koulutuksen ja kulttuurin 
pääosastossa
19
 Huomautukset
14 Ammatillisen koulutuksen 
parantamista koskeva tavoite 
ei kuulunut Koulutus 
2010 -ohjelman yhteydessä 
määritettyihin EU:n 
koulutustavoitteisiin. 
Jäsenvaltiot olivat kuitenkin jo 
sisällyttäneet tavoitteen 
ohjelmakauden 2007–2013 
osalta tarkastetuista 37:stä 
ESR:n toimenpideohjelmasta 
kymmeneen. Tavoite otettiin 
näin ollen mukaan analyysiin.Ohjelmakauden 2007–2013 toimenpideohjelmien 
arviointi
22 
EU:n koulutustavoitteet tukevat olennaisesti EU:n tavoitetta tulla maailman kilpai -
lukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi. Kullakin 
jäsenvaltiolla on omat erityistarpeensa, joiden perusteella ne keskittävät omat 
investointiprioriteettinsä relevanttien, komission hyväksyttäväksi toimitettavien 
toimenpideohjelmien mukaisesti.
23 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi,
 ο oliko EU:n koulutustavoitteet otettu asianmukaisesti huomioon ESR:n toimen -
pideohjelmien yhteydessä ohjelmakaudella 2007–201314
 ο oliko toimenpideohjelmiin tehty muutoksia ohjelmakaudella, joka seurasi 
Koulutus 2020 -strategian hyväksymistä vuonna 2009 ja Eurooppa 2020 -stra -
tegian hyväksymistä vuonna 2010
 ο oliko osoitettavissa, että otokseen poimitut hankkeet olivat edistäneet koulu -
tustavoitteiden saavuttamista.
EU:n koulutustavoitteet otettiin huomioon tarkastettujen 
ohjelmakauden 2007–2013 ESR:n toimenpideohjelmien 
yhteydessä
24 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että toimintalogiikka ja tuloksellisuusseuran -
nan välineet olisi esitettävä ja kuvattava tapauksissa, joissa toimenpideohjelmilla 
on erityisiä koulutustavoitteita.
25 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi 37 ESR:n toimenpideohjelmaa ohjelmakaudelta 
2007–2013. Tarkoituksena oli arvioida, missä määrin mainitut kriteerit oli tuotu esille.
20 Huomautukset 
26 
Tarkastettujen toimenpideohjelmien alkuperäiset määrärahat olivat yhteensä 
87,38  miljardia  euroa, josta 59,41  miljardia  euroa oli peräisin ESR:sta. Koulutuk -
seen suunnattu ESR:n rahoitus on 28,4 miljardia euroa eli 48 prosenttia ESR:n 
tuen kokonaismäärästä. Tarkastettujen toimenpideohjelmien osuus on noin 
83 prosenttia ESR:sta koulutukseen ohjelmakaudella 2007–2013 suunnatun rahoi -
tuksen kokonaismäärästä, joka oli 33,7  miljardia  euroa (ks. kohta 14).
27 
Tarkastettujen toimenpideohjelmien analysointi osoitti, että ohjelmiin liittyi 
yleensä koulutustavoitteita15. Joidenkin toimenpideohjelmien tapauksessa ei 
kuitenkaan kuvattu kaikkia toimintalogiikan osa-alueita ja/tai seurantavälineissä 
oli muita puutteita. Näitä tapauksia käsitellään tarkemmin seuraavissa kahdessa 
kohdassa. Katsaus puutteisiin esitetään taulukossa 3 .15 Belgian Flanderia koskeneessa 
toimenpideohjelmassa ei 
kohdennettu erillisiä toimia 
yhteenkään EU:n 
koulutustavoitteeseen. Tästä 
huolimatta 
toimenpideohjelma sai ESR:n 
rahoitusta 
koulutuspainopisteitä 
koskevin koodimerkinnöin.
Ohjelmakautta 2007–2013 koskevien ESR:n toimenpideohjelmien arviointi: EU:n 
koulutustavoitteet, toimintalogiikka ja seurantavälineet
TavoitteetToimenpideohjel -
mat, joihin sisältyi 
EU:n tavoitteita 
(tarkastettujen 
toimenpideohjel -
mien lukumäärä ja 
prosenttiosuus)Toimintalogiikka Seurantavälineet
Asiayhteyttä 
ei kuvattu
(%)Tarveanalyysiä 
ei suoritettu
(%)Tavoitteen 
saavuttamiseen 
tähtäävistä toi -
mista ei annettu 
esimerkkejä
(%)Tavoitetta 
ei ilmaistu 
määrällisesti
(%)Tavoitteen saavut -
tamisen mittaamis -
ta varten ei ollut 
indikaattoria
(%)
Koulunkäynnin 
keskeyttäneet28 (76 %) 4 29 ei ole 11 14
Korkea-asteen 
tutkinnot20 (54 %) 5 20 10 40 25
Elinikäinen oppiminen 35 (95 %) 11 17 ei ole ei ole ei ole
Perustaidoissa heikosti 
menestyvät11 (30 %) 27 27 36 36 45
Varhaiskasvatus 4 (11 %) ei ole ei ole 25 50 50
Matematiikka, 
luonnontieteet ja 
teknologia18 (49 %) 33 44 17 22 22
Keskiasteen koulutus 25 (68 %) 4 28 8 20 12
Ammatillinen koulutus 10 (27 %) 10 10 10 ei ole ei ole
151 tapausta112 22 13 22 21
1 Tapausten kokonaismäärä on kaikissa tarkastetuissa 37 toimenpideohjelmassa havaittujen koulutustavoitteiden yhteismäärä.Taulukko 3
21 Huomautukset 
Valittujen tavoitteiden osalta ei aina esitetty selkeää 
toimintalogiikkaa
28 
Toimenpideohjelmat ovat strategisia asiakirjoja, jotka tukevat EU:n tukitoimenpi -
teitä. Niiden ei voida olettaa sisältävän tyhjentäviä tietoja. Komission on kuitenkin 
arvioitava ja hyväksyttävä toimenpideohjelmat. Tilintarkastustuomioistuin olettaa 
näin ollen, että toimenpideohjelmat sisältävät tarkoituksenmukaista tietoa tai 
vähintäänkin viittauksia muihin kansallisiin asiakirjoihin EU:n tukitoimenpiteen taus -
talla vaikuttavasta logiikasta: asiayhteyden kuvaus sekä tarpeiden, niiden täyttämi -
seen tarvittavien toimien ja alkuperäisten puutteiden korjaamistoimien yksilöinti. 
Tämä muodostaa perustan resurssien vaikuttavalle ja tehokkaalle kohdentamiselle.
29 
Kaikissa tapauksissa, joissa tarkastuskohteena olleeseen toimenpideohjelmaan oli 
sisällytetty EU:n koulutustavoite, tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko kuvattu 
toimintalogiikka selkeä. Toimintalogiikan osalta olisi kuvattava perusteellisesti 
asiayhteyttä, esitettävä tarkka tarveanalyysi ja eriteltävä tarvittavat tarkoituksenmu -
kaiset toimet. Ohjelmakautta 2007–2013 koskevassa asetuksessa ei vaadittu jäsen -
valtioita luetteloimaan toimia, joihin ne aikovat ryhtyä. Tätä pidetään kuitenkin 
hyvänä käytäntönä, ja vaatimus toimien luetteloimisesta otettiin käyttöön ohjelma -
kauden 2014–2020 osalta16. Tilintarkastustuomioistuin sovelsi kuitenkin tätä hyvää 
käytäntöä kriteerinä ohjelmakautta 2007–2013 koskevien ESR:n toimenpideohjel -
mien arvioinnissa. Taulukossa 3  esitetään yhteenveto tapauksista, joissa arviointi 
osoitti, että tarvittavia tietoja ei annettu toimenpideohjelmissa eikä niihin liittyvissä 
asiakirjoissa.
30 
Useimmissa tarkastetuissa toimenpideohjelmissa oli esitetty kuvaus asiayhteydestä 
ja annettu laadulliset ja määrälliset tiedot tai ainakin tietyt vähimmäistiedot. Toi -
menpideohjelmat eivät kuitenkaan 12 prosentissa tapauksista sisältäneet lainkaan 
tietoa asiayhteydestä eli ohjelman täytäntöönpanoa edeltäneestä tilanteesta. Asia -
yhteyden kuvauksen puuttuminen merkitsee, että tarpeet voidaan yksilöidä ainoas -
taan yleisellä tasolla. Selkeän strategian laadinta on tällöin mahdotonta. Tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi lisäksi jäsenvaltioiden sisällä eroja toimenpideohjelmien ja 
niihin liittyvien asiakirjojen sisältämien tietojen laadussa (ks. laatikko 1 ).16 Asetus (EU) N:o 1303/2013, 96 
artiklan 2 kohdan b alakohdan 
iii alakohta.
Esimerkki toimenpideohjelmien ja niihin liittyvien asiakirjojen sisältämien tietojen 
välisistä eroista jäsenvaltion sisällä
Italiassa neljän ESR:n toimenpideohjelman tavoitteisiin kuului koulunkäynnin keskeyttäneiden määrän vähen -
täminen. Kyseisistä toimenpideohjelmista kolmen yhteydessä annettiin laadullista ja määrällistä tietoa ohjel -
mien täytäntöönpanoa edeltäneestä tilanteesta. Sen sijaan yhden toimenpideohjelman kohdalla ei annettu 
tältä osin riittävästi tietoa.Laatikko 1
22 Huomautukset 
31 
Taulukossa 3  tuodaan esille, että tarveanalyysiä ei suoritettu 22 prosentissa 
tapauksista. Tilintarkastustuomioistuimen analyysissä ilmeni myös, että vaikka 
laadullisia ja määrällisiä tietoja sisältävä tarveanalyysi suoritettiin noin viidesosas -
sa tapauksista, asianomaisista tapauksista lähes puolessa viitattiin ainoastaan 
tarpeeseen saavuttaa EU:n tavoitearvo eikä esitetty perusteellista analyysiä.
32 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi, että suurimmassa osassa tarkastetuista 
toimenpideohjelmista annettiin esimerkkejä toimista, joiden avulla tavoitteet 
pyrittiin saavuttamaan. Tapauksista 13 prosentissa toimenpideohjelmissa ei 
kuitenkaan annettu esimerkkejä toimista, joihin voitaisiin ryhtyä asianomaisten 
tavoitteiden saavuttamiseksi.
Puutteelliset tuloksellisuuden seurantavälineet
Tulosindikaattoreiden sekä perustasojen, välitavoitteiden ja tavoitearvojen 
puute ovat esteenä ESR:n yleisen tuloksellisuuden vaikuttavalle 
seurannalle ja arvioinnille
33 
Tilintarkastustuomioistuin on viime aikoina korostanut muissa kertomuksissa17 
useaan otteeseen, että komissio oli ohjelmakaudella 2007–2013 vaikeassa tilan -
teessa ESR:n yleisen tuloksellisuuden riittävän seurannan kannalta. Ohjelma -
kauden 2007–2013 sääntelykehyksen mukaan jäsenvaltioiden oli määritettävä 
kutakin toimenpideohjelmaa varten erityiset tuloksia koskevat tuotos- ja tulos -
indikaattorit sekä toimintalinjoja koskevat määrälliset tavoitearvot. Yleisten 
indikaattoreiden osalta oli kuitenkin pakollista raportoida ainoastaan indikaatto -
reista, jotka koskivat osallistujia ja/tai osallistumisia18. Ohjelmakaudella 2007–2013 
ei vaadittu tuloksia koskevia yleisiä tulosindikaattoreita. Tämä vaikeuttaa tuloksia 
koskevien seurantatietojen kokoamista. Seurantapuutteet vaikuttavat myös ko -
mission ja jäsenvaltioiden arviointikapasiteettiin.17 Erityiskertomus nro 3/2000 
Euroopan sosiaalirahastosta ja 
Euroopan maatalouden 
ohjaus- ja tukirahastosta 
(ohjausosasto) Toimet nuorten 
työllistämisen edistämiseksi 
(EYVL C 100, 7.4.2000); 
Erityiskertomus nro 12/2001 
tietyistä työllisyyden 
rakennetuista: EAKR:n tukien 
työllisyysvaikutukset ja ESR:n 
toimenpiteet 
pitkäaikaistyöttömyyden 
torjumiseksi (EYVL C 334, 
28.11.2001); Erityiskertomus 
nro 1/2006 koulunkäynnin 
keskeyttämisen 
ehkäisemiseen liittyvästä 
Euroopan sosiaalirahaston 
tuesta (EYVL C 99, 26.4.2006); 
Erityiskertomus nro 17/2009 
”Euroopan sosiaalirahastosta 
osarahoitetut naisten 
ammatillista koulutusta 
koskevat toimet”; 
Erityiskertomus nro 25/2012 
”Onko ikääntyville 
työntekijöille tarkoitettujen 
Euroopan sosiaalirahaston 
varojen käytön 
vaikuttavuuden seurantaan 
välineitä?”. ( http.//eca.europa.
eu).
18 Komission asetus (EY) N:o 
1828/2006, annettu 8 päivänä 
joulukuuta 2006, Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä annetun 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 
1083/2006 ja Euroopan 
aluekehitysrahastosta 
annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1080/2006 
täytäntöönpanoa koskevista 
säännöistä (EUVL L 371, 
27.12.2006, s. 1), liite XXIII.
23 Huomautukset 
34 
Kuten komission strategisessa kertomuksessa vuodelta 2013 mainitaan19, ohjel -
makauden 2007–2013 toimenpideohjelmiin liittyi vahvoja mekanismeja, joiden 
avulla voitiin arvioida varojen hyödyntämistä. Tavoitteiden asettamiseen, seuran -
taan ja arviointiin liittyvät mekanismit olivat kuitenkin heikompia. Lisäksi ulkoi -
sen asiantuntijaverkoston ESR:n ohjelmakauden 2007–2013 keskeisistä tuloksista 
esittämässä lopullisessa yhteenvetoraportissa korostettiin, että vaikka kunkin 
jäsenvaltion tuotoksista on saatavilla kattavia tietoja, tulosten laatuun liittyy 
ongelmia. Useista jäsenvaltioista ei ollut mahdollista saada absoluuttisia lukuja 
edes kolmesta keskeisestä tuloksesta (työllistyneet, suoritetut tutkinnot ja itsensä 
työllistäminen). Absoluuttisten lukujen puuttuessa on mahdotonta esittää kaikkia 
jäsenvaltioita koskevia kokonaislukuja, jotka kuvaisivat ESR:sta rahoitettujen tuki -
toimenpiteiden tuloksia20.
35 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohteena olleisiin toimenpideohjelmiin 
kohdistamassa analyysissä arvioitiin kahta seurantavälineisiin liittyvää näkö -
kohtaa: oliko tavoite ilmoitettu määrällisesti ja oliko tavoitteen saavuttamisen 
mittaamiseen asetettu indikaattoria. Taulukosta 3  käy ilmi, että 22 prosentissa 
tapauksista tavoitetta ei ollut ilmaistu määrällisesti ja 21 prosenttiin tapauksis -
ta ei liittynyt indikaattoria, jonka avulla olisi mitattu tavoitteen saavuttamista. 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysissä havaittiin niin ikään, että noin puolessa 
toimenpideohjelmista esitettiin sekä tuotos- että tulosindikaattorit, joiden yhtey -
dessä ilmoitettiin perustasot ja tavoitearvot. Sen sijaan 31 prosentissa tapauksista 
toinen mainituista indikaattorityypeistä puuttui.
36 
Perustasot, välitavoitteet ja tavoitearvot ovat olennaisen tärkeitä, jotta toimen -
pideohjelmien tuloksellisuutta voidaan arvioida ja seurata tehokkaasti. Niiden 
avulla hallintoa varten saadaan tarvittavat välineet, joiden avulla on mahdollis -
ta arvioida kunnolla, missä määrin tavoitteet ollaan saavuttamassa. Tällöin on 
mahdollista myös käynnistää korjaavia toimenpiteitä, esimerkiksi kohdentaa 
taloudelliset resurssit uudelleen, jos tuloksellisuus on riittämätön. ESR:n tuloksel -
lisuuden arviointia ja raportointia heikentää se, että asetetut tavoitteet eivät ole 
mitattavissa.
ESR:n toimenpiteisiin osallistujia koskevat tiedot on todennäköisesti 
ilmoitettu liian suurina, sillä raportointi perustuu osallistumismääriin
37 
Tuotosindikaattoreista yleisimmin saatavilla oleva indikaattori liittyy osallistujien 
lukumäärään. Tämän tuotosindikaattorin avulla hallintoviranomaiset voivat seu -
rata osallistujien/osallistumisten lukumäärää. Indikaattorin avulla ei kuitenkaan 
saada tietoa saavutetuista tuloksista ja/tai toimenpiteen vaikutuksista osallistu -
jien tilanteeseen.19 COM(2013) 210 final, 18. 
huhtikuuta 2013, Komission 
tiedonanto Euroopan 
parlamentille, neuvostolle, 
Euroopan talous- ja 
sosiaalikomitealle ja alueiden 
komitealle 
”Koheesiopolitiikkaan liittyvä 
strategiakertomus 2013 
vuosien 2007–2013 ohjelmien 
toteuttamisesta”, s. 12.
20 ESR:n asiantuntijaverkoston 
lopullinen yhteenvetoraportti: 
Main ESF achievements , 
2007–2013 , 
26. maaliskuuta 2014, s. 6.
24 Huomautukset 
38 
Tämä indikaattori ei myöskään tee selkeää eroa yksittäisten osallistujien ja osallis -
tumisen välillä. Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston vuoden 2014 
toimintakertomuksessa mainittiin, että ohjelmakaudella 2007–2013 osallistujia oli 
vuodessa keskimäärin 11,2 miljoonaa. Toimintakertomuksessa tarkennetaan kui -
tenkin, että luvut saatetaan ilmoittaa liian suurina, koska jäsenvaltiot raportoivat 
ESR:n hankkeiden osallistumismääristä ja yksi osallistuja saattaa osallistua useisiin 
toimiin21.
Toimenpideohjelmien rahoituksen uudelleen kohdentamisen 
ja asetettujen tavoitearvojen välillä ei ole riittävän selkeää 
yhteyttä
39 
Jäsenvaltioiden olisi arvioitava, onko alun perin asetettuja toimenpideohjelman 
tavoitteita tarpeen tarkistaa päivitetyn, koulutusalaa koskevan EU:n strategisen 
toimintapolitiikan perusteella. Tällaisessa tilanteessa aiemmin asetettuja tavoi -
tearvoja ja tarvittavia määrärahoja olisi arvioitava uudelleen.
40 
Neuvosto hyväksyi ohjelmakaudella 2007–2013 ajantasaistetun koulutusalaa kos -
kevan strategiakehyksen (ks. kohdat 6 ja 7). Toimenpideohjelmien muuttaminen 
kehyksen perusteella ei ollut pakollista, mutta tilintarkastustuomioistuin tarkisti, 
oliko tarkastuskohteena olleita 37:ää toimenpideohjelmaa tarpeen päivittää stra -
tegiakehyksen mukaisesti.
41 
Tarkastuskohteena olleista 37 toimenpideohjelmasta 35:tä oli muokattu ohjel -
makauden kuluessa, mutta ainoastaan kahteen toimenpideohjelmaan oli tehty 
koulutustavoitteita koskevia muutoksia, joiden tarkoituksena oli varmistaa, että 
toimenpideohjelma oli Eurooppa 2020 -strategian mukainen (ks. liite VI ). Tilintar -
kastustuomioistuimen arviointi osoitti kuitenkin, että tarkastettuihin toimenpide -
ohjelmiin sisältyneet koulutustavoitteet olivat yleensä jo ennestään päivitettyjen 
EU:n koulutustavoitteiden mukaisia.
42 
Koulutustavoitteisiin liittyviä indikaattoreita tai niiden tavoitearvoja (ja joissakin 
tapauksissa perustasoja) oli muutettu 27 toimenpideohjelmassa ja niistä useim -
pien kohdalla muutettiin koulutukseen suunnattavien määrärahojen määrää. Joi -
denkin toimenpideohjelmien kohdalla oli saatavilla tietoa määrärahojen uudel -
leen kohdentamisesta sekä tavoitearvojen uudelleen asettamisesta. Esimerkiksi 
Slovakian toimenpideohjelman22 yhteydessä esitettiin yksityiskohtainen analyysi, 
johon sisältyi indikaattoreiden tavoitearvojen laskentakaava. Useimpien muu -
tettujen toimenpideohjelmien tapauksessa puuttui kuitenkin selkeät selvitykset 
rahoitusosuuksien muutosten vaikutuksista tavoitearvoihin.21 2014 Annual activity 
report - työllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden pääosasto, 
Ares(2015)1425867.
22 Toimenpideohjelma 
nro 2007SK05UPO001 - 
Operačný program 
Vzdelávanie.
25 Huomautukset 
43 
Kahden Italiassa toteutetun toimenpideohjelman tapauksessa koulutukseen 
suunnattavia rahoitusosuuksia vähennettiin toisen ohjelman kohdalla 9  miljoo -
nalla  eurolla (8 prosenttia alkuperäisestä budjetista) ja toisen ohjelman tapauk -
sessa 30 miljoonalla eurolla (10 prosenttia alkuperäisestä budjetista). Vähennyk -
sen yhteydessä ei muutettu indikaattoreita ja niiden tavoitearvoja eikä esitetty 
riittäviä perusteluja23. Toisen toimenpideohjelman, jonka alkuperäiseen budjet -
tiin tehtiin 10 prosentin vähennys (Campania), kohdalla lähes kaikki alkuperäiset 
tavoitearvot oli ylitetty jo toimenpideohjelman muuttamisajankohtana, jolloin 
alkuperäisestä budjetista oli käytetty vain noin puolet. Tämä osoittaa, että tulok -
sellisuusnäkökohtiin kiinnitettiin vain vähän huomiota.
44 
Kun päivitys on tarpeen, tavoitearvojen päivittämättä jääminen tai epäjohdon -
mukainen päivittäminen määrärahojen mukauttamisen yhteydessä heikentää 
indikaattoreiden merkitystä ja hyödyllisyyttä. Jos tavoitearvoja ei aseteta kunnol -
la, tilanne estää ohjelman vaikuttavuuden arvioinnin.
Tarkastettujen hankkeiden tuloksellisuutta ei kyetty 
osoittamaan systemaattisesti
45 
ESR:n toimenpideohjelmien avulla tuettujen hankkeiden odotetaan tuottavan 
tuloksia, jotka sopivat jonkin EU:n koulutustavoitteen saavuttamista koskevaan 
toimenpideohjelman strategiaan. Yhteisrahoitettuihin toimiin liittyvän varain -
hoidon moitteettomuudesta ovat vastuussa toimenpideohjelmien hallintoviran -
omaiset24. Hallintoviranomaisten on ensin varmistettava, että avustushakemuk -
sissa esitetään relevantit määrällisesti ilmaistut tavoitteet ja indikaattorit. Niiden 
on myös arvioitava, onko hanke toimenpideohjelman strategian mukainen, ja 
ovatko todennäköiset tulokset riittäviä.
46 
Tilintarkastustuomioistuin tutki tätä tarkastusta varten 15 hanketta. Tarkastus -
käynnin kohteena olleissa viidessä jäsenvaltiossa tarkastettiin kussakin kolme 
hanketta (ks. kohta 21), jotka olivat hallintoviranomaisten mukaan edistäneet 
vähintään yhden EU:n koulutustavoitteen saavuttamista. Kunkin hankkeen osalta 
tutkittiin, missä määrin voitiin osoittaa, että saavutetut tulokset olivat edistäneet 
toimenpideohjelmassa esitettyjä koulutustavoitteita. Kaaviossa 4  annetaan lisä -
tietoa tarkastettujen hankkeiden sijainnista, sisällöstä, kuluista ja osallistumisesta.23 Toimenpideohjelma 
nro 2007IT051PO001 - 
Programma operativo 
obiettivo convergenza fondo 
sociale europeo 2007-2013 
regione Campania ja 
toimenpideohjelma 
nro 2007IT052PO004 - 
Programma operativo del 
fondo sociale europeo 
obiettivo competitività 
regionale e occupazione 
regione Lazio 2007-2013.
24 Neuvoston asetus (EY) 
N:o 1083/2006, annettu 11 
päivänä heinäkuuta 2006, 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1260/1999 
kumoamisesta (EUVL L 210, 
31.7.2006, s. 25), 60 artikla.
26 Huomautukset 
Katsaus tarkastettuihin ESR:n hankkeisiinKaavio 4
Kaupunki: Palermo
Koulutustavoite: Koulutusta heikot perustaidot omaaville aikuisilleKokonaiskulut: 0,1 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 39Kaupunki: PalermoKoulutustavoite: Koulunkäynnin keskeyttämisen ennaltaehkäisyKokonaiskulut: 0,2 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 156Kaupunki: Bagheria (PA)Koulutustavoite:  Opiskelijoiden perustaitojen parantamiseen tähtäävä koulutusKokonaiskulut: 0,1 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 247Kaupunki: BukarestKoulutustavoite: Työharjoittelu eläinlääketieteen opiskelijoilleKokonaiskulut: 2,6 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 3 005Kaupunki: BukarestKoulutustavoite: Epäviralliset koulutusohjelmat, joiden tarkoituksena on parantaa taitoja aktiivista kansalaisuutta koskevilla keskeisillä eurooppalaisen osaamisen aloillaKokonaiskulut: 2,4 miljoonaa euroa
Osallistujamäärä: 24 929Kaupunki: Dresden
Koulutustavoite: Koulunkäynnin keskeyttämisen ennaltaehkäisyKokonaiskulut: 3,4 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 673Kaupunki: DresdenKoulutustavoite: Ammatillisten koulutusmoduulien kehittäminen ja täytäntöönpanoKokonaiskulut: 0,3 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 26
Kaupunki: Norten alueKoulutustavoite: Apurahat 
korkea-asteen opiskelijoille
Kokonaiskulut: 38,9 miljoonaa euroa
Osallistujamäärä: 20 002Kaupunki: Lousado
Koulutustavoite: Koulutusta 
työntekijöille
Kokonaiskulut: 0,6 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 1 240
Kaupunki: Vila Nova de FamalicãoKoulutustavoite: Koulunkäynnin keskeyttämisen ennaltaehkäisy kehittämällä henkilökohtaisia ja ammatillisia valmiuksiaKokonaiskulut: 1,7 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 315Kaupunki: CréteilKoulutustavoite: Koulunkäynnin keskeyttämisen ennaltaehkäisyKokonaiskulut: 1,4 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 2 294Kaupunki: PariisiKoulutustavoite: Koulutusta vähän koulutetuille työntekijöilleKokonaiskulut: 7,8 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 448Kaupunki: PariisiKoulutustavoite: Koulutus heikot perustaidot omaaville aikuisilleKokonaiskulut: 1,3 miljoonaa euroaOsallistujamäärä: 1 014Kaupunki: LengenfeldKoulutustavoite: Osallistujat saavat 
virallisen pätevyyden nykyiseen 
työhönsä
Kokonaiskulut: 0,3 miljoonaa euroa
Osallistujamäärä: 32
Kaupunki: Bukarest
Koulutustavoite: Koulunkäynnin keskeyttämisen ennaltaehkäisyKokonaiskulut: 4,0 miljoonaa euroa
Osallistujamäärä: 20 861
27 Huomautukset 
47 
Taulukossa 4  esitetään kunkin EU:n koulutustavoitteen osalta tarkastettujen 
hankkeiden lukumäärä ja niihin liittyvät rahamäärät. Jotkin hankkeet edistivät 
useampaa kuin yhtä EU:n koulutustavoitetta. Hankkeet on kuitenkin raportointi -
tarkoituksessa lueteltu tilintarkastustuomioistuimen relevanteimmaksi arvioiman 
tavoitteen alaisuudessa. Taulukko 4Tarkastettujen hankkeiden kohteena olevat EU:n koulutustavoitteet
Tavoitteet Tarkastettujen hankkeiden lukumäärä ja sijaintiOsallistujien 
lukumääräKokonaismäärä -
rahat  
(miljoonaa euroa)ESR:n rahoitusosuus 
yhteensä  
(miljoonaa euroa)
Koulunkäynnin 
keskeyttäneetViisi hanketta
(Saksa, Ranska, Italia, Portugali ja Romania)24 299 10,6 7,1
Elinikäinen oppiminenViisi hanketta
(Saksa, Ranska (2), Italia ja Portugali)2 773 10,0 4,5
Perustaidoissa heikosti 
menestyvätKaksi hanketta
(Italia ja Romania)25 176 2,5 1,8
Korkea-asteen tutkinnotKaksi hanketta
(Portugali ja Romania)23 007 41,5 35,3
Keskiasteen koulutus Yksi hanke Saksassa 26 0,3 0,2
Yhteensä 15 hanketta 75 281 64,9 48,9
28 Huomautukset 
Hanketavoitteiden saavuttamista ei painotettu riittävästi eikä 
käytössä ollut riittävästi relevantteja tulosindikaattoreita
48 
Tarkastetuista hankkeista useimpien yhteydessä oli seurattu ainoastaan talou -
dellisia näkökohtia ja tuotoksia eikä hankkeiden varsinaista vaikutusta valittuihin 
tavoitteisiin. Osallistujien saamien taitojen arvioimatta jääminen saattaa johtaa 
koulutukseen, joka ei vastaa osallistujien oppimistarpeita eikä tarvittaessa paran -
na koulutustoimien kohdentamista (ks. laatikko 2 ). Tavoitteita ei ollut arvioitu 
määrällisesti lähes puolessa hankkeista, joten käytössä olleiden seurantamenet -
telyiden avulla ei saatu tietoa siitä, missä laajuudessa tavoitteet oli saavutettu.
49 
Kahdessa tapauksessa edunsaajan tasolla oli saatavilla kattavat seurantatiedot. 
Tietoja ei kuitenkaan ollut pyydetty, joten niitä ei ollut myöskään toimitettu 
hallintoviranomaiselle.
Puutteellinen seurantamenettely
Palermossa (Italia) toteutetun hankkeen tavoitteena oli lujittaa elinikäistä oppimista tukemalla koulutusväyliin 
pääsyä työssäkäyville sekä työttömille aikuisille. Tavoitteena oli korvata alkuperäisiä koulutukseen liittyviä 
vajauksia ja/tai hankkia pätevyys.
Hankkeita koskevassa ehdotuspyynnössä esitettyihin valintakriteereihin sisältyi erityiskriteeri, joka koski 
tehostettuja ja selkeitä jatkuvaan ja jälkiarviointiin liittyviä menetelmiä sekä tuotosten että tulosten osalta. 
Ainoa käyttöön otettu seuranta koski itsearviointia, jonka yhteydessä 39 osallistujaa esitti arvion tiedoistaan 
ennen koulutusta ja sen jälkeen.
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että menetelmän lisäksi olisi pitänyt käyttää myös muita seurantamenet -
telyjä; koulutuksen tarjoaja olisi esimerkiksi voinut suorittaa arvioinnin, jotta hankkeen vaikuttavuutta olisi 
kyetty arvioimaan paremmin.Laatikko 2
29 Huomautukset 
50 
Lähes kaikki hankkeet oli toteutettu määrärahojen puitteissa ja ilman viivästyk -
siä. Määrärahojen ylittymistapaukset olivat johtuneet alun perin suunniteltujen 
osallistujamäärien huomattavasta kasvusta, ja relevantti hallintoviranomainen oli 
hyväksynyt ylittymiset.
51 
Tarkastettuihin 15 hankkeeseen liittyneet toimet vastasivat kaiken kaikkiaan vas -
taavia toimenpideohjelmissa asetettuja EU:n koulutustavoitteita. Lähes puolessa 
tarkastetuista hankkeista ei kuitenkaan ollut asetettu muita indikaattoreita kuin 
osallistujien/osallistumisten lukumäärä. Tämä rajoitti mahdollisuuksia varmistaa, 
missä määrin hankkeet olivat tosiasiassa muuttaneet osallistujien tilannetta.
52 
Tarkastuksen aikana erään hallintoviranomaisen tapauksessa havaittiin hyvä käy -
täntö, jonka yhteydessä maksut olivat riippuvaisia hankkeen tuloksellisuudesta 
(ks. laatikko 3 ).
Esimerkki tulosperusteisesta hallinnoinnista: maksut olivat riippuvaisia 
tuloksellisuudesta
Romaniassa tarkastettuihin hankkeisiin sisältyi sekä tuotos- että tulosindikaattoreita, joiden osalta oli määri -
tetty tavoitearvot.
Käytössä olleet menettelyt antoivat hallintoviranomaiselle/välittävälle elimelle mahdollisuuden vähentää 
avustuksen määrää suhteellisesti tapauksissa, joissa seuranta osoitti, että tuotos/tulosindikaattoreiden tavoi -
tearvoja ei ollut saavutettu hankkeen päättyessä25.
25 Ks. esim. Romanian hallintoviranomaisen ohje nro 71/2013, jota sovellettiin ohjelmakauden 2007–2013 hankkeisiin, joita ei ollut saatu päätökseen 
ohjeiden antamisajankohtaan mennessä.Laatikko 3
30 Huomautukset 
Ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien 
laadinnan arviointi
53 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi EU:n koulutustavoitteiden sisällyttämistä 
ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmiin samoin perustein kuin ohjelma -
kauden 2007–2013 toimenpideohjelmien kohdalla. Tarkastuksessa otettiin lisäksi 
huomioon sovellettaviin asetuksiin26 tehdyt muutokset esimerkiksi kumppanuus -
sopimusten ja ennakkoehtojen osalta.
54 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi,
 ο oliko komissio tukenut jäsenvaltioita ohjelmakauden 2014–2020 toimenpide -
ohjelmien laadinnassa
 ο kohdistuvatko ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmat riittävästi EU:n 
koulutustavoitteisiin27
 ο onko tuloksellisuuden seurantakehystä parannettu
 ο onko EU:n koulutustavoitteiden ja työllisyyden välille luotu yhteys.
Komissio tuki jäsenvaltioita ohjelmakauden 2014–2020 
toimenpideohjelmien laadinnassa
55 
Komission olisi annettava jäsenvaltioille tukea varmistaakseen, että jäsenvaltioi -
den komission hyväksyttäväksi esittämiin toimenpideohjelmiin sisältyvät ne EU:n 
toimintapoliittiset tavoitteet, joiden osalta jäsenvaltiot hakevat ESR:n rahoitusta.
56 
Tilintarkastustuomioistuin konsultoi ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjel -
mien laadintaan osallistuneita komission yksiköitä ja kävi läpi ohjelmiin liittyvää 
dokumentaatiota sekä kutakin tarkastuskäynnin kohteena ollutta jäsenvaltio -
ta koskevan kumppanuussopimuksen (ks. kohta 21). Arvioinnissa keskityttiin 
koulutustavoitteisiin.26 Lähinnä Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetus (EU) N:o 1303/2013 sekä 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) 
N:o 1304/2013, annettu 17 
päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan sosiaalirahastosta ja 
neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1081/2006 kumoamisesta 
(EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470).
27 Ammatillisen koulutuksen 
parantaminen ei sisältynyt 
Eurooppa 2020 –tavoitteisiin 
eikä sen osalta ollut määritetty 
viitearvoa Koulutus 
2020 -strategian yhteydessä. 
Tämä tavoite on kuitenkin 
otettu mukaan 
tilintarkastustuomioistuimen 
arviointiin, koska tavoite 
sisältyy 
lainsäädäntökehykseen 
temaattisen tavoitteen 10 
alaisuudessa; 
lainsäädäntökehyksessä 
otettiin käyttöön myös 
temaattinen 
ennakkoehto 10. 4, jonka 
mukaan olemassa on oltava 
kansallinen tai alueellinen 
strateginen 
toimintapoliittinen kehys, 
jonka tarkoituksena on 
parantaa ammatillisten 
koulutusjärjestelmien laatua ja 
tehokkuutta.
31 Huomautukset 
57 
Ohjelmakautta 2014–2020 koskevien kumppanuussopimusten ja toimenpideoh -
jelmien neuvottelu- ja hyväksymismenettely käynnistyi vuonna 2012, kun komis -
sio valmisteli kannanotot. Kannanotot sisälsivät komission alustavan analyysin 
eri jäsenvaltioissa ja alueilla vallitsevasta tilanteesta. Ne muodostivat puitteet 
kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien laadintaa koskevalle komission 
ja jäsenvaltioiden väliselle vuoropuhelulle. Kannanotoissa määritettiin keskeiset 
maakohtaiset haasteet ja esitettiin komission yksiköiden alustavat näkemykset 
rahoituksen pääasiallisista painopisteistä. Komission esittämien näkemysten läh -
tökohtana oli sen arviointi jäsenvaltioiden edistymisestä kohti Eurooppa 2020 -ta -
voitteita. Taustalla vaikuttivat neuvoston esittämät maakohtaiset suositukset 
sekä maakohtaiset kehityshaasteet28.
58 
Komissio tuki jäsenvaltioita näiden strategisten asiakirjojen laadinnassa. Komissio 
laati uutta ohjelmakautta koskevista eri näkökohdista ohjeita, esimerkiksi mal -
lin ja ohjeet kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien sisällöstä. Lisäksi 
komissio antoi ohjeita toimintalogiikasta sekä neljän koulutukseen liittyvän 
ennakkoehdon täyttämisestä: ”koulunkäynnin keskeyttäneet”, ”korkea-asteen 
koulutus”, ”elinikäinen oppiminen” ja ”ammatillinen koulutus”.
59 
Komissio laati myös arviointimenettelyjä, joiden avulla arvioitiin alustavia kump -
panuussopimuksia ja toimenpideohjelmia. Tarkoituksena oli varmistaa, että ne 
kohdentuvat asianmukaisesti Koulutus 2020 -strategian ja Eurooppa 2020 -strate -
gian yhteydessä määritettyihin EU:n koulutustavoitteisiin.
60 
Komissio kohdisti otokseen kuuluneisiin kumppanuussopimuksiin ja toimenpide -
ohjelmiin kattavan arvioinnin, jossa onnistuttiin havaitsemaan useita puutteita 
(kuten epäselvät erityistavoitteet, puuttuvat tai heikot laatuindikaattorit, puut -
teelliset tuloskehystä koskevat tiedot ja ennakkoehtojen noudattamatta jäämi -
nen). Havainnot toimitettiin jäsenvaltioille, jotka tarvittaessa tarkistivat kumppa -
nuussopimuksia ja toimenpideohjelmia ja esittivät ne uudelleen.28 Tilintarkastustuomioistuimen 
maakohtaisista suosituksista 
laatiman analyysin osalta ks. 
myös erityiskertomus 
nro 3/2015 ”EU:n nuorisotakuu: 
toiminta käynnistetty mutta 
edessä täytäntöönpanoon 
kohdistuvia riskejä”, kohdat 
73–78 ( http://eca.europa.eu ).
32 Huomautukset 
61 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjel -
mien laadintamenettelyä ja havaitsi joitakin puutteita. Esimerkiksi Nortea (Por -
tugali) koskeneen toimenpideohjelman yhteydessä oli myönnetty taloudellista 
tukea ”Ammatilliseen koulutukseen”, mutta vastaavaa ennakkoehtoa ei ollut 
pidetty soveltuvana tai täytettynä.
Tarkastetut toimenpideohjelmat olivat EU:n 
koulutustavoitteiden mukaisia
62 
Toimintalogiikka ja tuloksellisuusseurannan välineet olisi esitettävä ja kuvattava 
tapauksissa, joissa toimenpideohjelmilla on erityisiä koulutustavoitteita.
63 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi kahdeksan ESR:n avulla rahoitettua toimenpi -
deohjelmaa ohjelmakaudelta 2014–2020. Tarkoituksena oli arvioida, missä määrin 
mainitut kriteerit oli tuotu esille.
64 
Tarkastettujen toimenpideohjelmien alkuperäiset määrärahat ovat yhteensä 
23,33  miljardia  euroa, josta 13,76  miljardia  euroa on peräisin ESR:sta. Koulutuk -
seen suunnattu ESR:n rahoitus on 7,14 miljardia euroa eli 52 prosenttia ESR:n 
tuen kokonaismäärästä. Liitteessä IV  esitetään tarkastettuja toimenpideohjelmia 
koskevat määrärahatiedot.
65 
Tarkastettujen toimenpideohjelmien analysointi osoitti, että ohjelmiin liittyi 
yleensä koulutustavoitteita. Toimintalogiikan kuvaus oli parantunut huomatta -
vasti ohjelmakauteen 2007–2013 verrattuna. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
parannuksia myös seurantavälineissä. Katsaus jäljellä oleviin puutteisiin esitetään 
taulukossa 5 .
33 Huomautukset 
Ohjelmakautta 2014–2020 koskevien ESR:n toimenpideohjelmien arviointi: EU:n 
koulutustavoitteet, toimintalogiikka ja seurantavälineet
TavoitteetToimenpideohjelmat, 
joihin sisältyi EU:n 
tavoitteita (tarkas -
tettujen toimenpide -
ohjelmien lukumäärä 
ja prosenttiosuus)Toimintalogiikka Seurantavälineet
Asiayhteyttä 
ei kuvattu  
(%)Tarveanalyysiä 
ei suoritettu  
(%)Tavoitteen 
saavuttamiseen 
tähtäävistä toi -
mista ei annettu 
esimerkkejä  
(%)Tavoitetta ei 
ilmaistu määräl -
lisesti  
(%)Tavoitteen saavut -
tamisen mittaamis -
ta varten ei ollut 
indikaattoreita  
(%)
Koulunkäynnin 
keskeyttäneet 7 (88 %) ei ole ei ole ei ole ei ole ei ole
Korkea-asteen 
tutkinnot5 (63 %) ei ole ei ole ei ole ei ole ei ole
Elinikäinen 
oppiminen6 (75 %) ei ole ei ole ei ole 17 ei ole
Perustaidois -
sa heikosti 
menestyvät3 (38 %) ei ole 33 ei ole 33 33
Varhaiskasvatus 2 (25 %) ei ole ei ole ei ole 50 50
Ammatillinen 
koulutus7 (88 %) 29 ei ole ei ole ei ole ei ole
30 tapausta15 6 0 17 14
1 Tapausten kokonaismäärä on kaikissa tarkastetuissa kahdeksassa toimenpideohjelmassa havaittujen koulutustavoitteiden yhteismäärä.Taulukko 5
66 
Arviointi osoitti, että toimenpideohjelmien yhteydessä kuvattiin yleisesti ottaen 
asianmukaisesti toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa edeltänyttä tilannetta ja 
yksilöitiin täytettävät tarpeet johdonmukaisesti.
67 
Toimenpideohjelmissa esitettiin myös tavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä 
suuntaa-antavia toimenpiteitä. Lisäksi niissä yksilöitiin toimenpiteiden valin -
taa ohjaavat periaatteet ja määritettiin tarvittaessa pääasialliset kohderyhmät 
ja -alueet sekä edunsaajatyypit. Tarkastettujen toimenpideohjelmien laadinta -
menettelyssä on havaittavissa joitakin parannuksia ohjelmakauteen 2007–2013 
verrattuna, mutta seuraavana ratkaisevana vaiheena, joka on jäsenvaltioiden vas -
tuulla, on valita ja panna täytäntöön tarkoituksenmukaiset hankkeet, joiden avul -
la tuetaan toimenpideohjelmissa yksilöityjen koulutustavoitteiden saavuttamista.
34 Huomautukset 
68 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi joissakin toimenpideohjelmissa puutteita, 
jotka liittyivät lähinnä tavoitteiden ilmaisemiseen määrällisesti sekä perustasojen 
ja indikaattoreiden tavoitearvojen puuttumiseen. Kuten taulukossa 5  on eritelty, 
puutteet koskevat “elinikäiseen oppimiseen”, “perustaidoissa heikosti menesty -
viin” ja “varhaiskasvatukseen” liittyviä tavoitteita.
Tuloksellisuuden seurantajärjestelyt parantuivat, mutta 
joitakin rajoitteita oli havaittavissa
69 
Komission pitäisi saada seuranta- ja raportointikehyksen avulla riittävästi tietoa, 
jonka avulla se voi huolehtia ESR:n avulla rahoitettujen toimenpiteiden tulokselli -
suutta koskevasta tarkoituksenmukaisesta seurannasta ja raportoinnista.
70 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki arvioimaan tätä osa-aluetta käymällä läpi kah -
deksan tarkastuskohteena olleen toimenpideohjelman osalta ohjelmakautta 
2014–2020 koskevan säädöskehyksen ja asiaa koskevat komission ohjeet.
71 
Ohjelmakautta 2014–2020 koskevassa säädöskehyksessä asetettiin käyttöön 
yhteiset tulosindikaattorit, joiden tarkoituksena on ratkaista ohjelmakaudel -
la 2007–2013 havaitut puutteet (ks. kohdat 33–38)29. ESR-asetuksen 5 artiklan 
mukaan ”kaikista investointiprioriteeteista on esitettävä kaikki yhteiset tuotos- ja 
tulosindikaattorit”. Raportointi toteutetaan vuotuisten täytäntöönpanokertomus -
ten avulla. Raportoinnin tarkoituksena on tuottaa johdonmukaista ja vertailukel -
poista tietoa toimenpideohjelman tavoitteiden saavuttamisesta.
72 
EU:n koheesiopolitiikan seurantaa ja arviointia koskevan ohjeasiakirjan mukaan30 
tavoitearvoon olisi liitettävä ainoastaan ne indikaattorit, jotka koskevat tietyn ta -
voitteen osalta odotettavia pääasiallisia tuotoksia. Ohjeasiakirjassa täsmennetään 
lisäksi, että perustasot määritetään kaikkien niiden yhteisten ja ohjelmakohtais -
ten tulosindikaattoreiden osalta, joita varten on asetettu kumulatiivinen, määräl -
lisesti ilmaistu tavoitearvo vuodelle 2023.29 Asetus (EU) N:o 1304/2013, 
liite I.
30 Programming Period 
2014-2020 - Monitoring and 
Evaluation of European 
Cohesion Policy - European 
Social Fund - Guidance 
Document - kesäkuu 2015, s. 
15.
35 Huomautukset 
73 
Komissio ei kuitenkaan yksilöinyt ohjeissaan tarkkoja vaatimuksia siitä, millainen 
tuloksia koskeva tulosindikaattori tai -indikaattorit kunkin investointiprioriteetin 
kohdalla on valittava toimenpideohjelmien välisen johdonmukaisuuden var -
mistamista silmällä pitäen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tilanne johti 
erityisesti koulunkäynnin keskeyttäneiden määrän vähentämistavoitteen osalta 
joissakin tapauksissa siihen, että lisäindikaattoreita koskevat perustasot ja tavoi -
tearvot olisivat olleet hyödyllisiä, jotta toimenpiteen vaikuttavuutta olisi kyetty 
arvioimaan paremmin (ks. laatikko 4 ).Laatikko 4Esimerkki tilanteesta, jossa lisäindikaattoreita koskevat tavoitearvot olisivat olleet 
hyödyllisiä
Italiaa (Sisilia) koskevan, ohjelmakauden 2014–2020 alueellisen toimenpideohjelman yhteydessä koulunkäyn -
nin keskeyttämisen vähentämistä ja ehkäisemistä koskevan erityistavoitteen osalta valittiin tulosindikaattorik -
si ”osallistujat, jotka ovat työllistyneet kuusi kuukautta opintojen keskeyttämisen jälkeen (itsenäiset ammatin -
harjoittajat mukaan luettuna)”. Indikaattoria varten määritettiin perustaso ja tavoitearvo.
Tämä indikaattori ei kuitenkaan yksinään ole tukitoimenpiteen vaikuttavuuden arvioinnin kannalta riittävä, 
kun otetaan huomioon, että edunsaajista monet ovat opiskelijoita, jotka ovat yhä kirjoilla oppilaitoksessa.
Toimenpiteen tavoitteena on myös pitää osallistujat oppilaitoksissa. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin katsoo, 
että tavoitearvo olisi pitänyt asettaa myös lisäindikaattorille, kuten yleiselle tulosindikaattorille ’keskeyttämisen 
aikaan koulutukseen osallistuneet’, tai indikaattorille, jota käytettiin Italian kansallisen ESR:n toimenpideohjel -
man yhteydessä osallistujien tilanteen arvioimiseen, kun toimenpiteen päättymisestä oli kulunut vuosi.
Koulutustavoitteita oli vaikea yhdistää työllisyysnäkymiin
74 
Ohjelmakautta 2014–2020 koskevien seuranta- ja raportointijärjestelmien pitäisi 
tuottaa tietoa relevanttien koulutustoimenpiteiden vaikutuksesta osallistujien 
työllistyvyyteen.
75 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki arvioimaan tämän kriteerin toteutumis -
ta käymällä läpi neuvoston työllisyyssuuntaviivat ja muuta relevanttia EU:n 
dokumentaatiota.
36 Huomautukset 
76 
Neuvoston työllisyyssuuntaviivoissa, jotka olivat voimassa ohjelmakautta 2007–
2013 koskevien ESR:n toimenpideohjelmien31 hyväksymisajankohtana, korostet -
tiin jo inhimillistä pääomaa (eli koulutusta) koskevien investointien laajentamisen, 
parantamisen ja mukauttamisen tärkeyttä työllistyvyyden edistämisen kannalta. 
Tämä periaate vahvistettiin sekä vuoden 2010 että vuoden 2013 työllisyyssuunta -
viivoissa32 erityisesti ammatillisen koulutuksen, elinikäisen oppimisen ja kor -
kea-asteen tutkintojen osalta.
77 
Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (”Koulutus 2020”) 12. 
toukokuuta 2009 annetuissa neuvoston päätelmissä tunnustettiin koulutuksen 
merkitys työllistyvyyden edistämisen kannalta ja annettiin komission tehtäväksi 
esittää tällä alalla mahdollisia eurooppalaisia viitearvoja.
78 
Komissio ehdotti vuonna 201133 uutta viitearvoa, joka koski vastavalmistuneiden 
työllisyysastetta34. Neuvosto vahvisti tämän viitearvon toukokuussa 2012 ja pyrki 
näin korostamaan, kuinka koulutuspolitiikan avulla voidaan edistää työllistymistä 
ja parantaa tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyttä35.
79 
Viitearvon mukaan vastavalmistuneiden työllisyysasteen olisi oltava vähintään 
82 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Komission Eurostat-pääosastossa saa -
tavilla ollut tosiasiallinen työllisyysaste osoittaa, että nykyiset työllisyysastetta 
kuvaavat luvut jäävät huomattavasti suunnitellun tavoitearvon alapuolelle. 
Vuonna 2014 vastavalmistuneiden kokonaistyöllisyysaste oli EU:ssa 76 prosent -
tia. Tarkastuskäynnin kohteena olleista viidestä jäsenvaltiosta ainoastaan Saksa 
oli jo saavuttanut tavoitearvon. Muiden kohdalla on tapahtunut jatkuvaa laskua 
vuodesta 2006 alkaen (ks. kaavio 5 ).31 Neuvoston päätös, tehty 12 
päivänä heinäkuuta 2005, 
jäsenvaltioiden 
työllisyyspolitiikkojen 
suuntaviivoista (EUVL L 205, 
6.8.2005, s. 21).
32 Neuvoston päätös (2013/208/
EU), annettu 22 päivänä 
huhtikuuta 2013, 
jäsenvaltioiden 
työllisyyspolitiikan 
suuntaviivoista (EUVL L 118, 
30.4.2013, s. 21). Päätöksessä 
säilytettiin päätöksen 
2010/707/EU liitteessä esitetyt 
työllisyyssuuntaviivat.
33 ‘Commission Staff Working 
Paper on the development of 
benchmarks on education and 
training for employability and 
on learning mobility’, 
SEC(2011) 670 final, 24. 
toukokuuta 2011.
34 Indikaattori 
”vastavalmistuneiden 
työllisyysaste” kuvaa niiden 
20–34-vuotiaiden 
työllisyysastetta, jotka 
täyttävät seuraavat ehdot: 
henkilöt ovat työllistyneet 
ILOn määritelmän mukaisesti, 
heillä on vähintään 
keskiasteen koulutus (ISCED 3), 
he eivät ole saaneet 
koulutusta kyselyä 
edeltäneiden neljän viikon 
aikana ja he ovat suorittaneet 
ylimmän tutkintonsa 
hyväksytysti 1, 2 tai 3 vuotta 
ennen kyselyyn vastaamista. 
Indikaattori on laskettu EU:n 
työvoimatutkimuksen tietojen 
pohjalta.
35 Neuvoston päätelmät, annettu 
11 päivänä toukokuuta 2012, 
tutkinnon suorittaneiden 
työllistyvyydestä (EUVL C 169, 
15.6.2012, s. 11).
37 Huomautukset 
Vastavalmistuneiden työllisyysaste tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa
36 Korkea-asteen tutkinnot ja 
elinikäinen oppiminen.Kaavio 5
Tavoitearvo: 82 
prosenttia
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006100 %
90 %
80 %
70 %
60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %RomaniaPortugaliItaliaRanskaSaksa
Lähde:  Eurostat.
80 
Ohjelmakautta 2014–2020 koskevassa ESR-asetuksessa käyttöön otetut yhteiset 
tulosindikaattorit sisältävät sekä välittömät että pidemmän aikavälin tulosindi -
kaattorit, jotka osoittavat toteutettujen toimenpiteiden työllisyysvaikutuksen. 
Työllisyyteen läheisimmin liittyvien kolmen koulutustavoitteen – ammatillinen 
koulutus, elinikäinen oppiminen ja korkea-asteen tutkinnot – osalta oli kuitenkin 
tarkastettujen ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien kohdalla määri -
tetty perustasot ja tavoitearvot vain kolmanneksessa tapauksista.
81 
Niistäkin tapauksista, joissa työllisyyttä koskeville indikaattoreille oli määritetty 
perustaso ja tavoitearvot, Sisiliaa koskeva Italian toimenpideohjelma on ainoa 
tapaus, jossa työllisyyteen lähimmin liittyvistä kolmesta koulutustavoitteesta 
kahdella36 on olemassa selvä yhteys tavoitteena olevan osallistujamäärän ja suun -
niteltujen koulutustoimenpiteiden tavoitteena olevien työllisyystulosten välillä.
38
 Johtopäätökset ja 
suositukset
82 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että vaikka EU:n koulutustavoitteet oli otettu 
asianmukaisesti huomioon ohjelmakauden 2007–2013 toimenpideohjelmien 
yhteydessä, tarkastettujen hankkeiden tuloksellisuutta ei kyetty systemaattisesti 
osoittamaan, koska määrällisesti ilmaistuja tavoitteita ja tulosindikaattoreita ei 
käytetty riittävästi. Ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien suunnitte -
lun osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio antoi jäsenvaltioille 
tukea kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien laadinnassa ja arvioi 
ne myöhemmin havaiten useita puutteita. Tilintarkastustuomioistuin totesi 
niin ikään, että EU:n koulutustavoitteet oli otettu asianmukaisesti huomioon ja 
toimintalogiikan kuvausta oli parannettu. Kehyksessä on kuitenkin yhä joitakin 
puutteita, jotka saattavat vaikuttaa tuloksellisuuden seurantaan ja raportointiin 
toimenpideohjelmien ja hankkeiden tasolla. Lisäksi koulutustoimenpiteiden ja 
niiden osallistujiin kohdistaman työllistyvyysvaikutuksen välillä ei aina ole selvää 
yhteyttä.
Tarkastetuissa ohjelmakautta 2007–2013 koskevissa 
ESR:n toimenpideohjelmissa otetaan huomioon EU:n 
koulutustavoitteet, mutta toimenpideohjelmien muutoksissa 
ja seurannassa on puutteita
83 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi toimenpideohjelmia ja totesi, että EU:n kou -
lutustavoitteet oli yleisesti ottaen otettu huomioon ja sisällytetty ohjelmiin. Joi -
denkin toimenpideohjelmien kohdalla puuttui kuitenkin tiettyjä toimintalogiikan 
osa-alueita, kuten asiayhteyden kuvaus tai tarveanalyysi (ks. kohdat 27–32). Lisäk -
si seurantavälineissä oli puutteita, sillä tavoitteita ei ollut ilmaistu määrällisesti ja 
niiden mittaamiseen tarkoitetut indikaattorit puuttuivat (ks. kohdat 33–38).
84 
Ohjelmakaudella 2007–2013 hyväksytyillä Koulutus 2020- ja Eurooppa 2020 -stra -
tegioilla oli yleisesti ottaen vain vähäinen vaikutus tarkastettuihin toimenpi -
deohjelmiin, sillä ne olivat jo ajan tasalle saatettujen tavoitteiden mukaisia. 
Rahoitusosuuden muutoksen vaikutuksesta toimia koskeviin tavoitearvoihin ei 
ollut selkeitä selvityksiä useimpien sellaisten tarkastuskohteena olleiden toimen -
pideohjelmien kohdalla, joille osoitettavaan rahoitukseen tehtiin muutoksia (ks. 
kohdat 39–44).
39 Johtopäätökset ja suositukset 
Tarkastettujen hankkeiden tuloksellisuutta ei kyetty 
osoittamaan systemaattisesti
85 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 15 sellaista hanketta käsittäneen otoksen, 
jotka hallintoviranomaisten mukaan olivat edistäneet vähintään yhden EU:n 
koulutustavoitteen saavuttamista. Tämän perusteella tilintarkastustuomioistuin 
olisi odottanut, että asianomaisten hankkeiden vaikutus osallistujiin ja erityisen 
koulutustavoitteen saavuttamiseen ylipäätään olisi ollut selkeästi osoitettavissa.
86 
Tarkastettujen hankkeiden tuloksellisuutta ei kyetty osoittamaan systemaat -
tisesti. Tämä johtui lähinnä siitä, että hankkeiden vaikutusta valittuihin koulu -
tustavoitteisiin ei ollut seurattu eikä tavoitteita ollut ilmaistu määrällisesti lähes 
puolessa tarkastetuista hankkeista. Lisäksi lähes puolessa hankkeista ei ollut mää -
ritetty muita indikaattoreita kuin osallistujien/osallistumisten lukumäärä. Tämä 
vaikeutti johtopäätösten tekoa hankkeiden todellisesta vaikutuksesta osallistujiin 
(ks. kohdat 48–52).
Ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmat vastaavat 
EU:n koulutustavoitteita
87 
Komissio antoi jäsenvaltioille tukea kumppanuussopimusten ja toimenpideohjel -
mien laadinnassa ja arvioi ne myöhemmin havaiten useita puutteita. Tilintarkas -
tustuomioistuin arvioi ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien laadinta -
menettelyä ja havaitsi joitakin puutteita (ks. kohdat 55–61).
88 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi tarkastuskohteena olleita toimenpideohjel -
mia ja totesi, että ohjelmiin liittyi yleensä koulutustavoitteita. Toimintalogiikan 
kuvaus oli parantunut huomattavasti ohjelmakauteen 2007–2013 verrattuna. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi parannuksia myös ohjelmakautta 2014–2020 
koskevassa seurantakehyksessä (ks. kohdat 65–68).
40 Johtopäätökset ja suositukset 
89 
Tarkastettujen toimenpideohjelmien laadintamenettelyssä on havaittavissa joita -
kin parannuksia ohjelmakauteen 2007–2013 verrattuna, mutta seuraavana ratkai -
sevana vaiheena, joka on jäsenvaltioiden vastuulla, on valita ja panna täytäntöön 
tarkoituksenmukaiset hankkeet, joiden avulla tuetaan toimenpideohjelmissa 
yksilöityjen koulutustavoitteiden saavuttamista.
Tuloksellisuuden seurantajärjestelyt ovat parantuneet, 
mutta joitakin rajoitteita on yhä havaittavissa
90 
Ohjelmakaudella 2014–2020 otettiin käyttöön yhteiset tulosindikaattorit, joiden 
tarkoituksena on ratkaista ohjelmakaudella 2007–2013 havaitut puutteet. Ko -
missio ei kuitenkaan yksilöinyt ohjeissaan tarkkoja vaatimuksia siitä, millainen 
tuloksia koskeva tulosindikaattori tai -indikaattorit kunkin investointiprioriteetin 
kohdalla on valittava toimenpideohjelmien välisen johdonmukaisuuden varmis -
tamista silmällä pitäen (ks. kohdat 71–73).
91 
Koulutuksella on selvä vaikutus työmarkkinoihin osallistumiseen ja ansioihin. Se 
tuottaa lukuisia sosiaalisia etuuksia. Työllisyyttä ja älykästä, kestävää ja osallista -
vaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa silmällä pitäen 
koulutustoimenpiteet olisi keskitettävä selkeästi työllisyystuloksiin etenkin 
silloin, kun ohjelmien kohteena on aikuisväestö.
92 
ESR-asetuksessa käyttöön asetetut yhteiset tulosindikaattorit sisältävät sekä 
välittömiä että pidemmän aikavälin tulosindikaattoreita, joiden avulla mitataan 
täytäntöön pantujen toimenpiteiden työllisyysvaikutusta. Työllisyyteen lähei -
simmin liittyvien kolmen koulutustavoitteen – ammatillinen koulutus, elinikäi -
nen oppiminen ja korkea-asteen tutkinnot – osalta oli kuitenkin tarkastettujen 
ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien kohdalla määritetty perustasot 
ja tavoitearvot vain kolmanneksessa tapauksista (ks. kohdat 76–81).
41 Johtopäätökset ja suositukset 
93 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:
Suositus 1
Komission olisi pyrittävä yksilöimään tuotoksia koskeva tulosindikaattori tai -in -
dikaattorit. Kullekin investointiprioriteetille olisi määritettävä perustaso ja 
tavoitearvot.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: seuraavan ohjelmakauden valmisteluvaiheessa.
Suositus 2
Kun jäsenvaltiot pyytävät muutoksia toimenpideohjelmiin, komission olisi
– kannustettava luomaan selkeä yhteys toimenpideohjelmien investointipriori -
teettien sekä määrällisesti ilmaistujen ja mitattavissa olevien tarkoituksenmu -
kaisten tulosindikaattoreiden välille
– varmistettava, että jäsenvaltiot antavat selvitykset määrärahojen uudelleen 
kohdentamista varten ja toimittavat sekä laadullista että määrällistä tietoa 
tuotos- ja tulosindikaattoreiden osalta odotettavissa olevista muutoksista.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: välittömästi.
Suositus 3
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
– valittujen hankkeiden ja toimenpideohjelmaan sisältyvien EU:n koulutusta -
voitteiden saavuttamisen välillä on selkeä yhteys
– käyttöön otetaan tarkoituksenmukaiset tulosindikaattorit, jotka ilmentävät 
hankkeen tosiasiallisia vaikutuksia lopullisiin osallistujiin systemaattisesti ja 
joiden avulla seurataan toimenpideohjelmien koulutustavoitteiden saavutta -
misen edistymistä.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: välittömästi.
42 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 4
Komission ja jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa kohdennettava toimenpideohjel -
mien rahoitus paremmin toimenpiteisiin, joiden avulla lujitetaan koulutuksen 
ja työllisyyden välistä yhteyttä. Niiden olisi myös varmistettava, että tuloksiin 
kohdistetaan asianmukaista seurantaa.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: välittömästi.
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
11. toukokuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti
43
 Liitteet
Edistyminen koulutusalan Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa
I Koulunkäynnin keskeyttäneiden prosenttiosuus
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 TAVOITE
EU (28 maata) 15,3 14,9 14,7 14,2 13,9 13,4 12,7 11,9 11,2 10,9 10,0
Belgia 12,6 12,1 12,0 11,1 11,9 12,3 12,0 11,0 9,8 10,0 9,5
Bulgaria 17, 3 14,9 14,8 14,7 13,9 11,8 12,5 12,5 12,9 13,1 11,0
Tšekin tasavalta 5,1 5,2 5,6 5,4 4,9 4,9 5,5 5,4 5,5 5,8 5,5
Tanska 9,1 12,9 12,5 11,3 11,0 9,6 9,1 8,0 7, 8 7, 6 10,0
Saksa 13,7 12,5 11,8 11,1 11,9 11,6 10,5 9,8 9,5 9,6 10,0
Viro 13,4 14,4 14,0 13,5 11,0 10,6 10,3 9,7 11,4 11,8 9,5
Irlanti 12,2 11,8 11,4 11,7 11,5 10,8 9,7 8,4 6,9 6,9 8,0
Kreikka 15,1 14,3 14,4 14,2 13,5 12,9 11,3 10,1 9,0 8,3 9,7
Espanja 30,3 30,8 31,7 30,9 28,2 26,3 24,7 23,6 21,9 20,3 15,0
Ranska 12,7 12,8 11,8 12,4 12,7 12,3 11,8 9,7 9,0 9,2 9,5
Kroatia 4,7 4,5 4,4 5,2 5,2 5,0 5,1 4,5 2,7 3,0 4,0
Italia 20,4 19,5 19,6 19,1 18,6 17, 8 17, 3 16,8 15,0 14,6 16,0
Kypros 14,9 12,5 13,7 11,7 12,7 11,3 11,4 9,1 6,8 5,4 10,0
Latvia 15,6 15,6 15,5 14,3 12,9 11,6 10,6 9,8 8,5 9,5 13,4
Liettua 8,8 7, 8 7, 5 8,7 7,9 7, 4 6,5 6,3 5,9 5,5 9,0
Luxemburg 14,0 12,5 13,4 7,7 7,1 6,2 8,1 6,1 6,1 8,6 10,0
Unkari 12,5 11,4 11,7 11,5 10,8 11,4 11,8 11,9 11,4 11,6 10,0
Malta 32,2 30,2 27, 2 25,7 23,8 22,7 21,1 20,5 20,3 20,1 10,0
Alankomaat 12,6 11,7 11,4 10,9 10,0 9,2 8,9 9,3 8,7 8,3 8,0
Itävalta 10,0 10,8 10,2 8,8 8,3 8,5 7, 8 7, 5 7, 0 7, 3 9,5
Puola 5,4 5,0 5,0 5,3 5,4 5,6 5,7 5,6 5,4 5,3 4,5
Portugali 38,5 36,5 34,9 30,9 28,3 23,0 20,5 18,9 17, 4 14,4 10,0
Romania 17,9 17, 3 15,9 16,6 19,3 18,1 17, 8 17, 3 18,1 18,9 11,3
Slovenia 5,6 4,1 5,1 5,3 5,0 4,2 4,4 3,9 4,4 5,4 5,0
Slovakia 6,6 6,5 6,0 4,9 4,7 5,1 5,3 6,4 6,7 7,1 6,0
Suomi 9,7 9,1 9,8 9,9 10,3 9,8 8,9 9,3 9,5 9,3 8,0
Ruotsi 8,6 8,0 7,9 7, 0 6,5 6,6 7, 5 7,1 6,7 6,6 10,0
Yhdistynyt 
kuningaskunta11,3 16,6 16,9 15,7 14,8 14,9 13,4 12,3 11,8 11,0Ei mää -
ritetty
Lähde:  Eurostat.Liite I
44 Liitteet 
II Korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden 30–34-vuotiaiden osuus
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 TAVOITE
EU (28 maata) 29,0 30,1 31,1 32,3 33,8 34,8 36,0 37,1 37,9 38,5 40,0
Belgia 41,4 41,5 42,9 42,0 44,4 42,6 43,9 42,7 43,8 43,1 47,0
Bulgaria 25,3 26,0 27,1 27,9 27,7 27, 3 26,9 29,4 30,9 32,0 36,0
Tšekin tasavalta 13,1 13,3 15,4 17, 5 20,4 23,7 25,6 26,7 28,2 29,5 32,0
Tanska 43,0 38,1 39,2 40,7 41,2 41,2 43,0 43,4 44,9 46,7 40,0
Saksa 25,8 26,5 27,7 29,4 29,8 30,6 31,8 32,9 31,4 31,8 42,0
Viro 32,5 33,5 34,4 36,3 40,2 40,2 39,5 42,5 43,2 45,2 40,0
Irlanti 41,3 43,3 46,3 48,9 50,1 49,7 51,1 52,6 52,2 52,3 60,0
Kreikka 26,9 26,3 25,7 26,6 28,6 29,1 31,2 34,9 37, 2 39,4 32,0
Espanja 39,4 40,9 41,3 40,7 42,0 41,9 41,5 42,3 42,3 41,1 44,0
Ranska 39,7 41,4 41,0 43,0 43,2 43,1 43,3 44,0 43,7 44,9 50,0
Kroatia 16,7 16,8 18,5 21,3 24,5 23,9 23,1 25,6 32,2 31,7 35,0
Italia 17, 6 18,6 19,2 19,0 19,9 20,4 21,9 22,5 23,9 24,9 26,0
Kypros 46,1 46,2 47,1 45,0 45,3 46,2 49,9 47, 8 52,5 54,2 46,0
Latvia 19,3 25,7 26,3 30,5 32,6 35,9 37, 2 40,7 39,9 41,0 34,0
Liettua 39,4 36,4 39,9 40,4 43,8 45,7 48,6 51,3 53,3 56,4 48,7
Luxemburg 35,5 35,3 39,8 46,6 46,1 48,2 49,6 52,5 52,7 50,5 66,0
Unkari 19,4 20,6 22,8 24,0 26,1 28,2 29,8 32,3 34,1 34,9 30,3
Malta 20,7 20,8 21,0 21,9 22,1 23,4 24,9 26,0 26,5 27, 0 33,0
Alankomaat 35,8 36,4 40,2 40,5 41,4 41,2 42,2 43,2 44,8 46,4 40,0
Itävalta 21,1 20,9 21,9 23,4 23,4 23,6 26,1 27,1 40,0 39,1 38,0
Puola 24,7 27, 0 29,7 32,8 34,8 36,5 39,1 40,5 42,1 43,2 45,0
Portugali 18,3 19,5 21,6 21,3 24,0 26,7 27, 8 30,0 31,3 31,3 40,0
Romania 12,4 13,9 16,0 16,8 18,3 20,3 21,7 22,9 25,0 25,5 26,7
Slovenia 28,1 31,0 30,9 31,6 34,8 37,9 39,2 40,1 41,0 42,6 40,0
Slovakia 14,4 14,8 15,8 17, 6 22,1 23,2 23,7 26,9 26,9 27,9 40,0
Suomi 46,2 47, 3 45,7 45,9 45,7 46,0 45,8 45,1 45,3 45,3 42,0
Ruotsi 39,5 41,0 42,0 43,9 45,3 46,8 47,9 48,3 49,9 50,0 40,0
Yhdistynyt 
kuningaskunta36,4 38,3 39,5 41,4 43,1 45,5 46,9 47, 4 47,7 47,7Ei määri -
tetty
Lähde:  Eurostat.Liite I
45 Liitteet 
Katsaus ohjelmasuunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja raportointiin
Toimenpideohjelman 
analysointi ja hyväksyminen
Vuotuisten 
täytäntöönpanokertomusten 
analysointi ja arviointiVuotuisten 
täytäntöönpanokertomusten 
valmisteluHankkeiden seurantatietojen 
toimittaminenHankkeiden
täytäntöönpanoHankkeiden tai hankkeiden 
toteuttajien valintaToimenpideohjelman
valmisteluKumppanuussopimuksen 
analysointi ja hyväksyminenKumppanuussopimuksen 
valmisteluJäsenvaltio Euroopan komissioLiite II
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
46 Liitteet 
Luettelo tarkastetuista ohjelmakautta 2007–2013 koskevista ESR:n 
toimenpideohjelmista
Jäsenvaltio ToimenpideohjelmatKokonaismäärä -
rahat
(miljoonaa euroa)ESR:n 
rahoitusosuus 
yhteensä
(miljoonaa euroa)Koulutusta 
koskeva ESR:n 
alkuperäinen 
rahoitusosuus1
(miljoonaa euroa)Osuus ESR:n 
rahoituksen 
kokonais -
määrästä 
(%)
Portugali2007PT05UPO001  - Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007-20138 736 6 117 5 056 83
2007PT051PO001  - Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007-2013 Pro -Emprego224 190 104 55
2007PT052PO001  - Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da Madeira156 125 82 66
Puola2007PL051PO001  - Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007-201311 420 9 707 4 330 45
Saksa2007DE05UPO001  - Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007-20136 031 3 488 914 26
2007DE051PO004  - Operationelles Programm 
des Freistaates Sachsen für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 
2007  bis 20131 157 872 571 65
2007DE052PO008  - Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007-20131 368 684 432 63
2007DE051PO006  - Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013836 629 299 48
2007DE051PO002  - Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes 
Mecklenburg -Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013557 417 275 66
2007DE051PO001  - Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 
2007 bis 2013 Ziel Konvergenz Brandenburg 
Nordost und Brandenburg Südwest826 620 260 42Liite III
47 Liitteet Liite III
Jäsenvaltio ToimenpideohjelmatKokonaismäärä -
rahat
(miljoonaa euroa)ESR:n 
rahoitusosuus 
yhteensä
(miljoonaa euroa)Koulutusta 
koskeva ESR:n 
alkuperäinen 
rahoitusosuus1
(miljoonaa euroa)Osuus ESR:n 
rahoituksen 
kokonais -
määrästä 
(%)
Italia2007IT051PO007  -Programma Operativo 
Nazionale Competenze per lo sviluppo1 487 743 698 94
2007IT051PO003  - Programma Operativo 
Regionale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 
2007-20132 099 1 050 302 29
2007IT051PO005  - Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007-2013  
Fondo Sociale Europeo1 279 640 247 39
2007IT051PO001  - Programma Operativo 
Obiettivo Convergenza Fondo Sociale Europeo 
2007-2013 Regione Campania1 118 559 209 37
2007IT052PO006  - Programma Operativo 
Regionale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007-2013798 338 163 48
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007-2013736 368 103 28
Unkari2007HU05UPO001  - Társadalmi Megújulás 
Operatív Program4 097 3 483 2 358 68
Tšekin 
tasavalta2007CZ05UPO002  - Operační program  
Vzdělávání pro konkurenceschopnost2 151 1 829 1 617 88
2007CZ05UPO001  - Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007-20132 157 1 837 268 15
Romania2007RO051PO001  - Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane  
2007-20134 089 3 476 1 862 54
Kreikka2007GR05UPO002  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου Μαθηση2 215 1 440 1 418 99
2007GR05UPO001  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου Δυναμικου2 825 2 260 369 16
675 505 173 34
48 Liitteet 
Jäsenvaltio ToimenpideohjelmatKokonaismäärä -
rahat
(miljoonaa euroa)ESR:n 
rahoitusosuus 
yhteensä
(miljoonaa euroa)Koulutusta 
koskeva ESR:n 
alkuperäinen 
rahoitusosuus1
(miljoonaa euroa)Osuus ESR:n 
rahoituksen 
kokonais -
määrästä 
(%)
Espanja2007ES051PO005  - Programa Operativo  
Fondo Social Europeo  
2007-2013 Andalucía1 445 1 156 477 41
2007ES05UPO001  - Programa Operativo 
Plurirregional Adaptabilidad y Empleo  
Fondo Social Europeo 2007-20135 925 4 301 1 313 31
2007ES051PO004  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007-2013448 359 153 43
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Extremadura333 250 128 51
2007ES052PO008  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Madrid514 257 102 40
2007ES051PO002  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Castilla la Mancha225 180 45 25
Yhdistynyt 
kuningas -
kunta2007UK05UPO001  - ESF England 2007-13 
Operational Programme6 049 3 090 1 047 34
2007UK051PO002  - West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme 
for the European Social Fund 2007-20131 500 834 431 52
Ranska2007FR052PO001  -Compétitivité Régionale  
et Emploi 2007-2013  
Programme Opérationnel National  
Fonds Social Européen8 991 4 495 953 21
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion  
Programme Opérationnel FSE 2007-2013742 517 290 56
Slovakia2007SK05UPO001  - Operačný program 
Vzdelávanie727 618 490 79
Bulgaria2007BG051PO001  - Оперативна програма 
“Развитие на човешките ресурси” 2007-2013 г.1 214 1 032 490 47
Belgia2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2  Vlaanderen  2007-20131 111 469 167 36
Itävalta2007AT052PO001  - Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007-20131 115 472 190 40
Yhteensä 87 377 59 406 28 385 48
1 Ohjelmakaudella 2007–2013 EU:n prioriteettikoodien 62, 72, 73 ja 74 määritettiin koskevan koulutukseen suunnattavia määrärahoja.Liite III
49 Liitteet 
Luettelo tarkastetuista ohjelmakauden 2014–2020 kumppanuussopimuksista ja 
toimenpideohjelmista
Jäsenvaltio Kumppanuussopimuksen numero
Saksa2014DE16M8PA001  - Partnerschaftsvereinbarung zwischen Deutschland und der europäischen Kommission für die Umsetzung der 
ESI-Fonds unter dem gemeinsamen strategischen Rahmen in der Förderperiode 2014  bis 2020
Ranska 2014FR16M8PA001  - Accord de partenariat 2014-2020 France
Italia 2014IT16M8PA001  - Accordo di partenariato 2014-2020 Italia
Portugali 2014PT16M8PA001  - Portugal 2020 - acordo de parceria 2014-2020
Romania 2014RO16M8PA001  - Acordul de parteneriat România
Jäsenvaltio Toimenpideohjelman numeroKokonaismäärä -
rahat  
(miljoonaa euroa)ESR:n 
rahoitusosuus 
yhteensä  
(miljoonaa euroa)Koulutusta koskeva 
ESR:n alkuperäinen 
rahoitusosuus1 
(miljoonaa euroa)Osuus ESR:n 
rahoituksen 
kokonais -
määrästä (%)
DE2014DE05SFOP002  - Operationelles Programm 
ESF Bund Deutschland 2014-20204 830 2 689 883 33
2014DE05SFOP012  - Operationelles Programm 
ESF Sachsen 2014-2020828 663 247 37
FR2014FR05M0OP001  - Programme Opérationnel 
au titre de l’objectif «Investissement pour la 
croissance et l’emploi»968 280 213 76
IT2014IT05M2OP001  - Per la Scuola - Competenze 
e Ambienti per l’apprendimento3 019 1 615 1 056 65
2014IT05SFOP014  - POR Sicilia FSE 820 615 193 31
PT2014PT05SFOP001  - PO Capital Humano 3 642 3 096 3 030 98
2014PT16M2OP001  - Programa Operacional 
Regional do Norte 2014-20204 166 583 263 45
RO2014RO05M9OP001  - Program Operational 
Capital Uman5 059 4 221 1 257 30
Yhteensä 23 332 13 762 7 142 52
1 Ohjelmakaudella 2014–2020 EU:n prioriteettikoodien 115, 116, 117 ja 118 määritettiin koskevan koulutukseen suunnattavia määrärahoja.Liite IV
50 Liitteet 
Toimenpideohjelmien kohteena olevien tavoitteiden arviointiin käytetty 
tarkastusmenetelmäLiite V
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Arviointi Relevanttiuden syy TuloksetKyllä
Ei
Valittiinko tavoite
toimenpideohjelmaan?Ei 
lisäarviointia
Asiayhteyden kuvauksen puuttuminen osoittaa, että tarpeita 
ei voida yksilöidä tai että ne ovat yksilöitävissä vain osittain tai yleisellä tasolla. Lähtötilanteen arviointi on välttämätöntä 
selkeän strategian laadinnan kannalta.
On välttämätöntä yksilöidä tarpeet sekä niiden yhteys 
tarpeiden täyttämiseen tähtääviin toimiin. Näin kyetään 
varmistamaan, että resurssit kohdennetaan EU:n 
koulutustavoitteiden saavuttamisen kannalta 
vaikuttavalla tavalla.
Mahdollisten hanketyyppien, edunsaajien, kohderyhmän ja 
aikataulun määrittäminen toimia varten tukee niiden 
vaikuttavaa täytäntöönpanoa.
Tavoitteen saavuttamisen arvioinnin kannalta on tarpeen 
ilmaista määrällisesti, mitä parannuksia tukitoimenpiteen pitäisi tuoda alkuperäiseen tilanteeseen. Tavoitteiden tulisi olla erityiset, mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt (SMART-kriteerit: Speciﬁc, Measurable, Achievable, Relevant ja Timed). 
Indikaattorit ovat välttämättömiä täytäntöön pantujen 
toimien laajuuden ja tulosten seurannan kannalta. Indikaattoreiden on oltava merkityksellisiä, hyväksyttyjä, uskottavia, selkeitä ja kestäviä (RACER-kriteerit: Relevant, Accepted, Credible, Easy ja Robust).Oliko asiayhteys 
kuvattu?
Suoritettiinko 
tarveanalyysi?
Onko suuntaa-antavat 
toimet esitetty?
Ilmaistiinko tavoite 
määrällisesti?
Onko relevantit 
indikaattorit 
määritetty?Laadullinen arviointi 
(asteikko välillä 
”Ei kuvausta” ja 
”Kattava kuvaus”)
Laadullinen arviointi 
(asteikko välillä 
”Ei analyysiä” ja 
”Kattava analyysi”)
Laadullinen arviointi 
(asteikko välillä ”Ei 
suunniteltuja toimia”
 ja ”Kattava 
toimintasuunnitelma”)
Kyllä / EiKyllä / Ei
51 Liitteet 
Katsaus tarkastettuihin ohjelmakautta 2007–2013 koskeviin ESR:n toimenpideohjel -
miin tehtyihin muutoksiin
Jäsenvaltio Toimenpideohjelman numeroMuutettiinko 
toimenpideoh -
jelmaa ohjelma -
kauden aikana?Muutettiinko 
toimenpideoh -
jelmaa ohjelma -
kauden aikana?Muutettiinko 
koulutusta 
koskevia 
määrärahoja1?Muutettiinko 
koulutusta 
koskevia 
indikaattoreita 
tai niiden 
tavoitearvoja?
Portugali2007PT05UPO001  - Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007-2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä
2007PT051PO001  - Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007-2013 Pro-EmpregoKyllä Ei Ei Ei
2007PT052PO001  - Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da MadeiraKyllä Ei Ei2Ei
Puola2007PL051PO001  - Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007-2013Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä
Saksa2007DE05UPO001  - Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007-2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä
2007DE051PO004  - Operationelles Programm 
des Freistaates Sachsen für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 
2007  bis 2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä
2007DE052PO008  - Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007-2013Kyllä Ei Ei Kyllä
2007DE051PO006  - Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä
2007DE051PO002  - Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes 
Mecklenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013Ei Ei Ei Ei
2007DE051PO001  - Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 
2007 bis 2013 Ziel Konvergenz Brandenburg 
Nordost und Brandenburg SüdwestKyllä Ei Kyllä KylläLiite VI
52 Liitteet 
Jäsenvaltio Toimenpideohjelman numeroMuutettiinko 
toimenpideoh -
jelmaa ohjelma -
kauden aikana?Muutettiinko 
toimenpideoh -
jelmaa ohjelma -
kauden aikana?Muutettiinko 
koulutusta 
koskevia 
määrärahoja1?Muutettiinko 
koulutusta 
koskevia 
indikaattoreita 
tai niiden 
tavoitearvoja?
Italia2007IT051PO007  - Programma Operativo 
Nazionale Competenze per lo sviluppoEi Ei Ei Kyllä
2007IT051PO003  - Programma Operativo 
Regionale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 
2007-2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä
2007IT051PO005  - Regione Puglia  
Programma Operativo Regionale 2007-2013  
Fondo Sociale EuropeoKyllä Ei Kyllä Kyllä
2007IT051PO001  - Programma Operativo 
Obiettivo Convergenza  
Fondo Sociale Europeo 2007-2013  
Regione CampaniaKyllä Ei Kyllä Ei
2007IT052PO006  - Programma Operativo  
Regionale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007-2013Kyllä Ei Ei Ei
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007-2013Kyllä Ei Kyllä Ei
Unkari2007HU05UPO001  - Társadalmi Megújulás 
Operatív ProgramKyllä Ei Kyllä Kyllä
Tšekin 
tasavalta2007CZ05UPO002  - Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnostKyllä Ei Kyllä Kyllä
2007CZ05UPO001  - Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007-2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä
Romania2007RO051PO001  - Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007-2013Ei Ei Ei Ei
Kreikka2007GR05UPO002  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου ΜαθησηKyllä Ei Kyllä Kyllä
2007GR05UPO001  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου ΔυναμικουKyllä Kyllä Kyllä Kyllä
Kyllä Ei Kyllä KylläLiite VI
53 Liitteet 
Jäsenvaltio Toimenpideohjelman numeroMuutettiinko 
toimenpideoh -
jelmaa ohjelma -
kauden aikana?Muutettiinko 
toimenpideoh -
jelmaa ohjelma -
kauden aikana?Muutettiinko 
koulutusta 
koskevia 
määrärahoja1?Muutettiinko 
koulutusta 
koskevia 
indikaattoreita 
tai niiden 
tavoitearvoja?
Espanja2007ES051PO005  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo  
2007-2013 AndalucíaKyllä Ei Kyllä Kyllä
2007ES05UPO001  - Programa Operativo 
Plurirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007-2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä
2007ES051PO004  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007-2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 ExtremaduraKyllä Ei Ei Ei
2007ES052PO008  -Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 MadridKyllä Ei Kyllä Kyllä
2007ES051PO002  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Castilla la ManchaKyllä Ei Kyllä Kyllä
Yhdistynyt 
kuningas -
kunta2007UK05UPO001  - ESF England 2007-13 
Operational ProgrammeKyllä Ei Ei Ei
2007UK051PO002  - West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme 
for the European Social Fund 2007-2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä4
Ranska2007FR052PO001  - Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007-2013  
Programme Opérationnel National Fonds Social 
EuropéenKyllä Ei Kyllä Kyllä
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007-2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä
Slovakia2007SK05UPO001  - Operačný program 
VzdelávanieKyllä Ei Kyllä Kyllä
Bulgaria2007BG051PO001  - Оперативна програма 
“Развитие на човешките ресурси” 2007-2013 г.Kyllä Ei Ei kyllä4
Belgia2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2  Vlaanderen  2007-2013Kyllä Ei Ei Ei
Itävalta2007AT052PO001  - Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007-2013Kyllä Ei Kyllä Kyllä
1 EU:n prioriteettikoodien 62, 72, 73 ja 74 määritettiin koskevan koulutukseen suunnattavia määrärahoja.
2 Prioriteettikoodiin 74 suunnattavia määrärahoja lisättiin 100 000 eurolla, mikä on noin 0,12 prosenttia koulutukseen suunnattavista määrärahoista.
3 Tavoitearvoja muutettiin ohjelmatason indikaattoreiden osalta.
4 Asiayhteyteen liittyvän, koulunkäynnin keskeyttäneitä koskevan indikaattorin tavoitearvoa muutettiin Eurooppa 2020 -tavoitteiden perusteella.Liite VI
54 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
IV
Koulutukseen ohjatun rahoituksen pienenemisestä komissio huomauttaa, että ohjelmakaudella 2014–2020 on 
otettu käyttöön uusia temaattisen keskittämisen vaatimuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tuki keskite -
tään ensisijaisesti Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamiseksi määritettyihin tarpeisiin ja haasteisiin (ks. asetuksen 
(EU) N:o 1303/2013 18 artikla).
VII
Komissio huomauttaa, että vaikka tietojen yhdistäminen EU:n tasolla onkin ollut haastavaa yhteisten tulosindikaat -
torien asettamista koskevan lakisääteisen vaatimuksen puuttumisen vuoksi, ESR:n asiantuntijaverkoston työ, jossa 
kootaan yhteen jäsenvaltioiden harjoittamaan seurantaan ja arviointiin perustuvaa näyttö, on auttanut poistamaan 
esteet osittain.
Lisäksi ohjelmakauden 2007–2013 jälkiarviointiin ja erityisesti käynnistettyihin aihekohtaisiin tutkimuksiin on sisälly -
tetty haastava hanke, jossa yksittäiset tulosindikaattorit muunnetaan yhteisiksi tuloskategorioiksi (kuten työpaikan 
saanti, tutkinto tai jokin muu myönteinen tulos) ja onnistumisosuudet arvioidaan niiden toimintalinjojen perus -
teella, joista yhdenmukaisia tuotoksia ja tuloksia on saatavilla. Hankkeen yhteydessä prosenttiosuuksina ilmaistut 
tulosindikaattorit on muunnettu absoluuttisiksi luvuiksi aina kun mahdollista.
Komissio huomauttaa, että ohjelmakauden 2007–2013 sääntelykehykseen ei sisältynyt velvollisuutta asettaa hanke -
tason tavoitearvoja ja tuotos- tai tulosindikaattoreita.
Komissio huomauttaa myös, että rahoitusosuuden suureneminen tai pieneneminen ei tarkoita automaattisesti, että 
tavoitearvoa on muutettava. Kun täytäntöönpano on alkanut ja talouden toimintaympäristö muuttuu, jäsenvaltiot 
saattavat havaita, että alkuperäisen tavoitteen saavuttamiseksi onkin toteutettava enemmän tai vähemmän toimia 
tai toisenlaisia toimia, jotka voivat edellyttää enemmän tai vähemmän rahoitusta. Lisäksi on tärkeää muistaa, että 
monet ohjelmakauden 2007–2013 toimenpideohjelmien muutoksista tapahtuivat keskellä talouskriisiä. Eräät toi -
menpiteet ihmisten saamiseksi takaisin työmarkkinoille saattoivat tuolloin edellyttää voimakkaampia investointeja, 
jotta ennen talouskriisiä suunnitellut alkuperäiset tulokset voitiin saavuttaa.
VIII
Komissio korostaa, että ohjelmakauden 2014–2020 seuranta- ja arviointijärjestelmään on tehty huomattavia paran -
nuksia, jotka koskevat erityisesti velvollisuutta raportoida yhteisistä tulosindikaattoreista ja suorittaa toimintalinjo -
jen tasolla vaikutustenarviointeja. Se muistuttaa myös, että toimenpidetason seurantaa on parannettu (ks. komis -
sion vastaukset 68 ja 90 kohtaan).
Työllisyysvaikutusten arvioinnista komissio korostaa, että kaikkien investointiprioriteettien osalta on määrä koota 
välittömät ja pitkän aikavälin tulosindikaattorit ja raportoida niistä.
Komission vastaus 55
IX a)
Komissio hyväksyy suosituksen ja harkitsee, voidaanko vuoden 2020 jälkeiselle ohjelmakaudelle määrittää tulosindi -
kaattori tai -indikaattorit, joita varten olisi asetettava perus- ja tavoitearvot kunkin investointiprioriteetin osalta.
IX b) i) Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen ja panee sen täytäntöön tarkastellessaan jäsenvaltioiden esittämiä toimenpideohjel -
mien muutospyyntöjä.
IX b) i) Toinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja on jo aloittanut sen täytäntöönpanon asiaan sovellettavan säädöskehyk -
sen mukaisesti. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 30 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltioiden jättämät ohjelmien 
muutospyynnöt perustellaan asianmukaisesti, ja niissä esitetään erityisesti ohjelmaan tehtävien muutosten odote -
tut vaikutukset älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian toteutumiseen sekä ohjelmassa 
määritellyt erityistavoitteet ottaen huomioon kyseinen asetus sekä rahastokohtaiset säännöt, 5, 7 ja 8 artiklassa 
tarkoitetut monialaiset periaatteet ja kumppanuussopimus.
IX b) ii)
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
IX b) iii)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Kun tarve lujittaa koulutuksen ja työllisyyden välistä yhteyttä määritettiin, toisin sanoen kun neuvosto antoi maa -
kohtaisen suosituksen, se otettiin huomioon ESR:n toimenpideohjelmissa ohjelmasuunnittelun ajankohtana. Ase -
tuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa komissiolle annetaan lisäksi mahdollisuus pyytää jäsenvaltiota tarkastele -
maan uudelleen kumppanuussopimustaan ja ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia maakohtaisten suositusten 
täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio voi siis jo tarvittaessa pyytää, että esimerkiksi koulutuksen ja työllisyyden 
välisen yhteyden lujittamiseen varataan rahoitusta, silloin kun koulutuksen ja työllisyyden väliset yhteydet todetaan 
uusissa maakohtaisissa suosituksissa heikoiksi.
Nykyinen seurantajärjestelmä mahdollistaa lisäksi kaikkien yhteisten tuotos- ja tulosindikaattorien seurannan, koska 
jäsenvaltiot ovat velvollisia raportoimaan kaikista niistä (ohjelmakauden 2014–2020 ESR-asetuksen 5 artikla). Ensim -
mäiset tiedot toimitetaan komissiolle 31. toukokuuta 2016 mennessä ensimmäisissä vuotuisissa täytäntöönpanoker -
tomuksissa. Koulutusta koskevaan temaattiseen tavoitteeseen kuuluvia työllisyystuloksia on siis mahdollista seurata 
koko ohjelmakauden ajan, vaikka jäsenvaltiot eivät olisi asettaneet tällaisille tulosindikaattoreille tavoitearvoja 
toimenpideohjelmissaan. Komissio varmistaa, että tulokset ovat nähtävissä vuotuisten täytäntöönpanokertomusten 
yhteenvedossa.
Komission vastaus 56
Johdanto
14
Koulutukseen ohjatun rahoituksen pienenemisestä komissio huomauttaa, että ohjelmakaudella 2014–2020 on 
otettu käyttöön uusia temaattisen keskittämisen vaatimuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tuki keskite -
tään ensisijaisesti Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamiseksi määritettyihin tarpeisiin ja haasteisiin (ks. asetuksen 
(EU) N:o 1303/2013 18 artikla).
26
Ks. komission vastaus 14 kohtaan.
Komission yhteinen vastaus 33 ja 34 kohtaan.
Vaikka tietojen yhdistäminen EU:n tasolla onkin ollut haastavaa yhteisten tulosindikaattorien asettamista koskevan 
lakisääteisen vaatimuksen puuttumisen vuoksi, ESR:n asiantuntijaverkoston työ, jossa kootaan yhteen jäsenvaltioi -
den harjoittamaan seurantaan ja arviointiin perustuva näyttö, on auttanut poistamaan esteet osittain.
Lisäksi ohjelmakauden 2007–2013 jälkiarviointiin ja erityisesti käynnistettyihin aihekohtaisiin tutkimuksiin on sisälly -
tetty haastava hanke, jossa yksittäiset tulosindikaattorit muunnetaan yhteisiksi tuloskategorioiksi (kuten työpaikan 
saanti, tutkinto tai jokin muu myönteinen tulos) ja onnistumisosuudet arvioidaan niiden toimintalinjojen perus -
teella, joista yhdenmukaisia tuotoksia ja tuloksia on saatavilla. Hankkeen yhteydessä prosenttiosuuksina ilmaistut 
tulosindikaattorit on muunnettu absoluuttisiksi luvuiksi aina kun mahdollista.
42
Komissio huomauttaa, että rahoitusosuuden suureneminen tai pieneneminen ei tarkoita automaattisesti, että 
tavoitearvoa on muutettava. Kun täytäntöönpano on alkanut ja talouden toimintaympäristö muuttuu, jäsenvaltiot 
saattavat havaita, että alkuperäisen tavoitteen saavuttamiseksi onkin toteutettava enemmän tai vähemmän toimia 
tai toisenlaisia toimia, jotka voivat edellyttää enemmän tai vähemmän rahoitusta. Lisäksi on tärkeää muistaa, että 
monet ohjelmakauden 2007–2013 toimenpideohjelmien muutoksista tapahtuivat keskellä talouskriisiä. Eräät toi -
menpiteet ihmisten saamiseksi takaisin työmarkkinoille saattoivat tuolloin edellyttää voimakkaampia investointeja, 
jotta ennen talouskriisiä suunnitellut alkuperäiset tulokset voitiin saavuttaa.
43
Komissio huomauttaa, että suhteellisesti tarkasteltuna koulutukseen suunnattavien määrärahojen määrä ei muut -
tunut olennaisesti kahdessa toimenpideohjelmassa, jotka koskevat Campaniaa ja Laziota. Campanian tapauksessa 
komissio varmistui muutospyyntöjen ajankohtana jo saavutettuja tuotoksia ja tuloksia koskevien tietojen perus -
teella, että alun perin asetetut tavoitearvot pysyivät entisellään, vaikka määrärahoja vähennettiin.
Komissio haluaa lisäksi korostaa kannustavansa jäsenvaltioita suhtautumaan mahdollisimman kunnianhimoisesti 
suunniteltuihin tuloksiin ja kustannusten tai osallistujien suhteelliseen osuuteen. Jos jäsenvaltiot katsovat voivansa 
saavuttaa samantasoiset tulokset pienemmin kustannuksin, komissio ei kyseenalaista sitä. Määrärahojen määrän 
huomattava korotus ilman osallistujamäärää koskevan tavoitearvon muutosta olisi sen sijaan saanut komission teke -
mään lisäselvityksen toimenpideohjelman muutosmenettelyn aikana.
Komission vastaus 57
44
Ks. komission vastaus 42 kohtaan.
48
Komissio huomauttaa, että ohjelmakauden 2007–2013 sääntelykehykseen ei sisältynyt velvollisuutta asettaa hanke -
tason tavoitearvoja ja tuotos- tai tulosindikaattoreita.
ESR:n asiantuntijaverkosto ja jälkiarviointi ovat tuoneet esiin tarpeen parantaa seurantajärjestelyjä, jotta hanketa -
solla on käytettävissä, varsinkin tukitoimenpiteen päättymisen jälkeen, kattavat, luotettavat ja vertailukelpoiset 
tulosindikaattorit, joilla tuloksellisuutta ja tulosten kestävyyttä voidaan arvioida.
Tämä opetus on otettu jo varteen ohjelmakautta 2014–2020 koskevassa sääntelykehyksessä. Jokaisesta osallistujia 
tukevasta toimesta on koottava yksittäisiä osallistujia koskevat tiedot heitä koskevien yhteisten indikaattoreiden 
ja erityisindikaattorien perusteella, ja kunkin toimen tuloksellisuutta koskevat tiedot on kirjattava ja tallennettava 
tietokoneistetusti, jotta ne voidaan tarvittaessa koota yhteen seurantaa, arviointia, varainhoitoa, varmennuksia ja 
tarkastamista varten (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 24 artiklan 2 kohta). Tavoitearvot on yhdis -
tettävä tarvittaessa tuotos- ja tulosindikaattoreihin.
51
Ks. komission vastaus 48 kohtaan.
61
Komissio myöntää, että ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien tekstissä oli joitakin epäjohdonmukai -
suuksia, jotka koskivat ennakkoehtojen mukaisia kriteerejä ja toimia. Komissio ja jäsenvaltiot ovat yhteisin voimin 
pyrkineet tunnistamaan tällaiset epäjohdonmukaisuudet ja korjaamaan ne asetuksen (EU) N:o 1303/2013 30 artiklan 
mukaisesti.
65
Ks. komission vastaus 68 kohtaan.
67
Hallintoviranomainen on toki laatinut ja ottanut käyttöön valintakriteereitä. Kriteereillä on varmistettava, että 
valituilla toimilla autetaan saavuttamaan asiaankuuluvien prioriteettien erityistavoitteet ja tulokset (asetuksen 
(EU) N:o 1303/2013 125 artiklan 3 kohdan a alakohdan i alakohta). Kriteerit on hyväksytettävä seurantakomiteas -
 sa (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 110 artiklan 2 kohdan a alakohta), johon komissio osallistuu neuvonantajan 
ominaisuudessa.
Komissio on ESR:n teknisessä työryhmässä käymissään keskusteluissa korostanut jäsenvaltioille valintakriteerien 
merkitystä erityistavoitteiden saavuttamisen (ja erityisesti maakohtaisten suositusten) kannalta.
Komission vastaus 58
68
Komissio huomauttaa, että jos jäsenvaltio ei kyennyt asettamaan tietylle tulosindikaattorille määrällisesti ilmaistua 
tavoitearvoa luotettavien perustasojen puuttumisen vuoksi, tilastojärjestelmiä ja tulosindikaattoreita koskevan ylei -
sen ennakkoehdon ei katsottu täyttyneen, ja puutteen korjaamiseksi laadittiin toimintasuunnitelma.
73
Komissio huomauttaa, että tulosindikaattorit on laadittava ohjelman toimintalogiikan mukaisesti, jotta ne kuvas -
taisivat erityistavoitteita. Indikaattorien määrällisesti ilmaistujen tavoitearvojen avulla voidaan arvioida, miten 
erityistavoitteen saavuttamisessa on edistytty. Erityistavoite kuvastaa jäsenvaltion haasteita, erityisesti jäsenvaltion 
saamia maakohtaisia suosituksia. Siinä noudatetaan temaattista keskittämistä ja ajatusta ESR:n tukiosuuden suuren -
tamisesta Eurooppa 2020 -strategiassa.
Tämä aiheuttaa tiettyä investointiprioriteettia edistävien eritystavoitteiden moninaisuutta, jonka vuoksi tavoitear -
vojen asettamiseen soveltuvien indikaattorien vakioiminen ennalta on vaikeaa.
Vaikka yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita ei ole aina yhdistetty määrällisesti ilmaistuihin tavoitearvoihin, ne ovat 
kuitenkin kaikkien investointiprioriteettien osalta seurannan ja raportoinnin kohteena, joten onnistumisosuuksien 
laskeminen on mahdollista.
Laatikko 4 – Esimerkkitapaus, jossa tavoitearvojen asettamisesta ylimääräiselle 
tulosindikaattorille olisi ollut hyötyä
Komissio huomauttaa seuraavaa:
– erityistavoitteen kuvaukseen sisältyy myös nuorten aktivoiminen ja työllistyvyys,
– indikaattori on johdonmukainen erityistavoitteen kohteena olevien edunsaajien kanssa, sillä heihin kuuluu 
opiskelijoiden ja perheiden lisäksi myös työelämän ulkopuolella olevia ja työttömiä nuoria, ja indikaattori 
vastaa joitakin kaavailtuja toimintoja (työharjoittelu, ohjaus sekä kokemukset koulu- ja työpaikkaopiskelun 
yhdistämisestä),
– tukitoimien keskittyminen työllisyysvaikutuksiin on myös johdonmukaista siltä osin, että toimenpideohjelman 
tukitoimet ovat koordinoituja (eivätkä päällekkäisiä) koulunkäynnin keskeyttämisen koulutukselliseen puoleen 
keskittyvän kansallisen ”Per la Scuola” -toimenpideohjelman kanssa.
80
Mitä tulee työllisyysvaikutusten arviointiin, kaikkien investointiprioriteettien osalta kootaan välittömät ja pitkän 
aikavälin tulosindikaattorit ja raportoidaan niistä. Tavoitearvojen asettamisesta ennalta määritellyille tulosindikaat -
toreille ks. komission vastaus 73 kohtaan.
Komission vastaus 59
82
Komissio huomauttaa, että ohjelmakauden 2007–2013 sääntelykehykseen ei sisältynyt velvollisuutta asettaa hanke -
tason tavoitearvoja ja tuotos- tai tulosindikaattoreita.
83
Komissio huomauttaa, että asetuksen (EU) N:o 1083/2006 37 artiklan mukaan toimenpideohjelmaan on sisällytet -
tävä selvitys tukikelpoisen alueen tai alan vahvuuksista ja heikkouksista sekä valittu strategia, valittujen painopistei -
den perustelut sekä tiedot toimintalinjoista ja niiden erityistavoitteista. Tarveanalyysi voi olla kuitenkin suppeahko, 
jos jäsenvaltiolla on koulutusta koskeva maakohtainen suositus.
Toimintaohjelman tasolla voitiin harjoittaa tuloksellisuuden seurantaa ja arviointia. Vaikka tietojen yhdistäminen 
EU:n tasolla onkin ollut haastavaa yhteisten tulosindikaattorien asettamista koskevan lakisääteisen vaatimuksen 
puuttumisen vuoksi, ESR:n asiantuntijaverkoston työ, jossa kootaan yhteen jäsenvaltioiden harjoittamaan seuran -
taan ja arviointiin perustuvaa näyttö, on auttanut poistamaan esteet osittain.
Lisäksi ohjelmakauden 2007–2013 jälkiarviointiin ja erityisesti käynnistettyihin aihekohtaisiin tutkimuksiin on sisälly -
tetty haastava hanke, jossa yksittäiset tulosindikaattorit muunnetaan yhteisiksi tuloskategorioiksi (kuten työpaikan 
saanti, tutkinto tai jokin muu myönteinen tulos) ja onnistumisosuudet arvioidaan niiden toimintalinjojen perus -
teella, joista yhdenmukaisia tuotoksia ja tuloksia on saatavilla. Hankkeen yhteydessä prosenttiosuuksina ilmaistut 
tulosindikaattorit on muunnettu absoluuttisiksi luvuiksi aina kun mahdollista.
84
Komissio huomauttaa, että rahoitusosuuden suureneminen tai pieneneminen ei tarkoita automaattisesti, että tavoi -
tearvoa on muutettava. Kun täytäntöönpano on alkanut ja talouden toimintaympäristö muuttuu, jäsenvaltiot saat -
tavat havaita, että alkuperäisen tavoitteen saavuttamiseksi onkin toteutettava enemmän tai toisenlaisia ja kalliimpia 
toimia, jotka voivat edellyttää lisärahoitusta. Lisäksi on tärkeää muistaa, että monet ohjelmakauden 2007–2013 
toimenpideohjelmien muutoksista tapahtuivat keskellä talouskriisiä. Eräät toimenpiteet ihmisten saamiseksi takaisin 
työmarkkinoille saattoivat tuolloin edellyttää voimakkaampia investointeja, jotta ennen talouskriisiä suunnitellut 
alkuperäiset tulokset voitiin saavuttaa.
86
Komissio huomauttaa, että ohjelmakauden 2007–2013 sääntelykehykseen ei sisältynyt velvollisuutta asettaa hanke -
tason tavoitearvoja ja tuotos- tai tulosindikaattoreita.
87
Komissio myöntää, että ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien tekstissä oli joitakin epäjohdonmukai -
suuksia, jotka koskivat ennakkoehtojen mukaisia kriteerejä ja toimia. Komissio ja jäsenvaltiot ovat yhteisin voimin 
pyrkineet tunnistamaan tällaiset epäjohdonmukaisuudet ja korjaamaan ne asetuksen (EU) N:o 1303/2013 30 artiklan 
mukaisesti.
Komission vastaus 60
89
Hallintoviranomainen on toki laatinut ja ottanut käyttöön valintakriteereitä. Kriteereillä on varmistettava, että 
valituilla toimilla autetaan saavuttamaan asiaankuuluvien prioriteettien erityistavoitteet ja tulokset (asetuksen 
(EU) N:o 1303/2013 125 artiklan 3 kohdan a alakohdan i alakohta). Kriteerit on hyväksytettävä seurantakomiteas -
 sa (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 110 artiklan 2 kohdan a alakohta), johon komissio osallistuu neuvonantajan 
ominaisuudessa.
Komissio on ESR:n teknisessä työryhmässä käymissään keskusteluissa korostanut jäsenvaltioille valintakriteerien 
merkitystä erityistavoitteiden saavuttamisen (ja erityisesti maakohtaisten suositusten) kannalta.
90
Komissio huomauttaa, että tulosindikaattorit on laadittava ohjelman toimintalogiikan mukaisesti, jotta ne kuvas -
taisivat erityistavoitteita. Indikaattorien määrällisesti ilmaistujen tavoitearvojen avulla voidaan arvioida, miten 
erityistavoitteen saavuttamisessa on edistytty. Erityistavoite kuvastaa jäsenvaltion haasteita, erityisesti jäsenvaltion 
saamia maakohtaisia suosituksia. Siinä noudatetaan temaattista keskittämistä ja ajatusta ESR:n tukiosuuden suuren -
tamisesta Eurooppa 2020 -strategiassa.
Tämä aiheuttaa tiettyä investointiprioriteettia edistävien eritystavoitteiden moninaisuutta, jonka vuoksi tavoitear -
vojen asettamiseen soveltuvien indikaattorien vakioiminen ennalta on vaikeaa.
Vaikka yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita ei ole aina yhdistetty määrällisesti ilmaistuihin tavoitearvoihin, ne ovat 
kuitenkin kaikkien investointiprioriteettien osalta seurannan ja raportoinnin kohteena, joten onnistumisosuuksien 
laskeminen on mahdollista.
Suositus 1
Komissio hyväksyy suosituksen ja harkitsee, voidaanko vuoden 2020 jälkeiselle ohjelmakaudelle määrittää tulosindi -
kaattori tai -indikaattorit, joita varten olisi asetettava perus- ja tavoitearvot kunkin investointiprioriteetin osalta.
Suositus 2  – Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen ja panee sen täytäntöön tarkastellessaan jäsenvaltioiden esittämiä toimenpideohjel -
mien muutospyyntöjä.
Suositus 2  – Toinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja on jo aloittanut sen täytäntöönpanon asiaan sovellettavan säädöskehyk -
sen mukaisesti. Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 30 artiklassa edellytetään, että jäsenvaltioiden jättämät ohjelmien 
muutospyynnöt perustellaan asianmukaisesti, ja niissä esitetään erityisesti ohjelmaan tehtävien muutosten odote -
tut vaikutukset älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian toteutumiseen sekä ohjelmassa 
määritellyt erityistavoitteet ottaen huomioon kyseinen asetus sekä rahastokohtaiset säännöt, 5, 7 ja 8 artiklassa 
tarkoitetut monialaiset periaatteet ja kumppanuussopimus.
Komission vastaus 61
Suositus 3
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Suositus 4
Komissio hyväksyy suosituksen.
Kun tarve lujittaa koulutuksen ja työllisyyden välistä yhteyttä määritettiin, toisin sanoen kun neuvosto antoi maa -
kohtaisen suosituksen, se otettiin huomioon ESR:n toimenpideohjelmissa ohjelmasuunnittelun ajankohtana. Ase -
tuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa komissiolle annetaan lisäksi mahdollisuus pyytää jäsenvaltiota tarkastele -
maan uudelleen kumppanuussopimustaan ja ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia maakohtaisten suositusten 
täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio voi siis jo tarvittaessa pyytää, että esimerkiksi koulutuksen ja työllisyyden 
välisen yhteyden lujittamiseen varataan rahoitusta, silloin kun koulutuksen ja työllisyyden väliset yhteydet todetaan 
uusissa maakohtaisissa suosituksissa heikoiksi.
Nykyinen seurantajärjestelmä mahdollistaa lisäksi kaikkien yhteisten tuotos- ja tulosindikaattorien seurannan, koska 
jäsenvaltiot ovat velvollisia raportoimaan kaikista niistä (ohjelmakauden 2014–2020 ESR-asetuksen 5 artikla). Ensim -
mäiset tiedot toimitetaan komissiolle 31. toukokuuta 2016 mennessä ensimmäisissä vuotuisissa täytäntöönpanoker -
tomuksissa. Koulutusta koskevaan temaattiseen tavoitteeseen kuuluvia työllisyystuloksia on siis mahdollista seurata 
koko ohjelmakauden ajan, vaikka jäsenvaltiot eivät olisi asettaneet tällaisille tulosindikaattoreille tavoitearvoja 
toimenpideohjelmissaan. Komissio varmistaa, että tulokset ovat nähtävissä vuotuisten täytäntöönpanokertomusten 
yhteenvedossa.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tapahtuma Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty/ Tarkastus alkoi 12.11.2014
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 31.3.2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 11.5.2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 17.6.2016
 
Koulutukseen investoiminen on ensisijaisen tärkeää työn 
tuottavuuden parantamisen, ammatillisen kehityksen ja 
taloudellisen kasvun kannalta. Saavutetulla koulutustasolla 
on suora yhteys sekä työllistyvyyteen että saatavan työn 
laatuun. Euroopan sosiaalirahastosta suunnattiin lähes 
34 miljardia  euroa koulutustoimenpiteiden tukemiseen 
vuosina 2007–2013. Vuosina 2014–2020 alan tukemiseen on 
määrä suunnata 27  miljardia  euroa lisää. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko EU:n 
koulutustavoitteet otettu riittävän hyvin huomioon ennen 
vuotta 2013 käynnistettyjen ohjelmien ja niihin liittyvien 
hankkeiden yhteydessä ja tulevien ohjelmien sekä 
hankkeiden suunnittelussa. Tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että EU:n koulutustavoitteet oli kaiken kaikkiaan 
otettu huomioon riittävän hyvin. Tarkastuksessa havaittiin 
kuitenkin joitakin puutteita seurannassa, minkä lisäksi 
hankkeiden tuloksellisuutta ei kyetty aina osoittamaan, 
koska tavoitteita ja indikaattoreita ei ollut ilmaistu 
määrällisesti.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN