FI

Bryssel 16.5.2007

KOM(2007) 261 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

GALILEO TIENHAARASSA:

EUROOPPALAISTEN GNSS-OHJELMIEN TOTEUTTAMINEN

{SEK(2007) 624}

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

GALILEO TIENHAARASSA:

EUROOPPALAISTEN GNSS-OHJELMIEN TOTEUTTAMINEN

1. Johdanto

Eurooppalaiset satelliittinavigointiohjelmat Galileo ja EGNOS ovat tulleet tienhaaraan. Sen vuoksi tarvitaan poliittinen valinta siitä miten edetään. Toimilupaneuvottelut, joiden tarkoitus oli johtaa Galileon käyttöönottoon ja hyödyntämiseen, ovat pysähtyneet. Tähän mennessä kasautuneet viivästykset ja se, ettei toimilupaneuvottelujen edistymisestä ole mitään merkkejä, ovat uhkana hankkeen toteuttamiselle aikataulun ja talousarvion mukaisesti.

Tilanteen vuoksi ja varapuheenjohtaja Barrot’n 14. maaliskuuta 2007 neuvoston puheenjohtajalle osoittaman kirjeen jälkeen 22. maaliskuuta 2007 kokoontunut liikenneministerineuvosto pyysi komissiolta seuraavaa:

· arvioida ja raportoida neuvoston kesäkuun istuntoon mennessä Galileo-hankkeen yleisestä edistymisestä, kuten tarjousyhteenliittymän kirjaamista avoimista ongelmista sellaisina kuin ne on esitetty neuvoston puheenjohtajavaltion esittämässä kertomuksessa, sekä hankkeen kustannuksista ja sen rahoituksesta tavoitteena hankkeen nopea edistyminen;

· tuoda keskusteluun mahdollisimman pian ratkaisuehdotuksia, miten turvataan pitkän aikavälin julkiset rahoitusvelvoitteet kuten lokakuun 2006 neuvoston päätelmissä pyydettiin. Näihin ehdotuksiin olisi sisällyttävä luonnos siitä, milloin EGNOS-satelliittinavigointipalvelu, joka on Galileon edeltäjä, voitaisiin aikaisintaan saada käyttöön. Asiasta on raportoitava neuvoston kesäkuun istunnossa;

· arvioida Galileo-valvontaviranomaisen (Galileo Supervisory Authority, ’GSA’) ja Euroopan avaruusjärjestön (’ESA’) avulla toimilupaneuvottelujen edistymistä ja toimittaa vaihtoehtoisia skenaarioita, jotka sisältävät myös kustannus-, riski- ja kannattavuusarviot, tulevaan neuvoston kesäkuun istuntoon.

Euroopan parlamentti toisti 24. huhtikuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa [1] tukevansa Galileo-ohjelmaa, esitti huolensa edistymisestä ja kehotti komissiota tekemään asianmukaisia ehdotuksia, jotka perustuvat osittain neuvoston mainitsemiin seikkoihin, sekä erityisesti vahvistamaan julkista hallintoa komission poliittisen vastuun ja johtajuuden varmistamisella.

Tässä tiedonannossa vastataan neuvoston ja Euroopan parlamentin pyyntöihin ja tätä tiedonantoa täydentää komission yksiköiden 16. toukokuuta 2007 laatima asiakirja SEK(2007) 624.

2. Eurooppalaiset GNSS-ohjelmat EGNOS ja Galileo

Satelliittinavigointi on tekniikka, jolla käyttäjät voivat missä ja milloin vain saada tietää sijaintinsa. Sitä voidaan soveltaa laajasti monilla eri aloilla, joista perinteisin on kuljetus, mutta myös viestinnässä, maanmittauksessa, maataloudessa, kalastuksessa, ympäristönsuojelussa, tieteellisessä tutkimuksessa, matkailussa ja muussa. Satelliittinavigointi voi edistää ajoneuvojen paikannusta ja helpottaa liikenneoloja, opastaa vammaisia tai paikallistaa tavaroita, eläimiä ja kontteja. Lisäksi sillä voidaan helpottaa pelastuspalveluoperaatioita vaikeissa olosuhteissa, nopeuttaa merihätään joutuneiden pelastusoperaatioita sekä tarjota välineitä merivartiostolle ja rajavalvontaviranomaisille. Se on myös oivallinen apuväline rahoitustoimien aikaleimaamisessa, ilmatieteellisessä tutkimuksessa, geodesiassa, maan liikkeiden seuraamisessa ja muussa.

Viimeksi kuluneiden 10 vuoden aikana on jo saatu aikaan merkittäviä saavutuksia, jotka perustuvat julkisten toimielinten, eurooppalaisten tutkimuslaitosten ja Euroopan teollisuuden kovaan työhön. Julkinen rahoitus on yhteensä yli 2,5 miljardia euroa.

EU kehitti EGNOSin, joka perustuu GPS-signaaliin ja joka tarjoaa kolmen geostationaarisen satelliitin uudelleenlähettämän lisäsignaalin. EGNOSin avulla on mahdollista tarkentaa GPS-paikannusta alle 5 metrin tarkkuudelle. Sen lisäksi se lähettää käyttäjille toimintojen luotettavuutta koskevan viestin GPS-satelliittien häiriötilanteessa. EGNOSin odotetaan olevan käytettävissä vuonna 2008, ja se tarjoaa EU:n käyttöön kolme Galileon viidestä palvelusta. EGNOS on ollut olennaisessa osassa edistettäessä eurooppalaista tutkimusta, tietämystä ja asiantuntemusta tällä huipputekniikan alalla.

Galileo-järjestelmään kuuluu 30 keskikorkeuskiertoradalla (noin 24 000 kilometrin korkeudella) olevaa satelliittia, jotka kattavat jatkuvasti koko maapallon pinnan. Valittu asetelma on optimaalinen, koska sillä varmistetaan, että joka puolella maapalloa on joka hetkellä vähintään neljä satelliittia. Paikannusvastaanottimet voivat nimittäin laskea sijaintinsa vain, jos ne vastaanottavat samanaikaisesti vähintään neljän satelliitin signaalit.

Ensimmäinen Galileo-koesatelliitti laukaistiin joulukuussa 2005.

Samanaikaisesti on tehty läheistä ja hedelmällistä yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa. Se on johtanut EU:n ja Yhdysvaltain väliseen sopimukseen, joka koskee GPS:n ja Galileon avointen signaalien täyttä yhteentoimivuutta [2], ja uuteen yhteiseen päätökseen niiden signaalien ominaisuuksien parantamisesta, jolla luodaan tehokkaasti satelliittinavigoinnin yleinen standardi. Sen odotetaan johtavan yhdistettyjen GPS/Galileo-vastaanotinten laajasti leviävään käyttöön suurille markkinoille tarkoitetuissa sovelluksissa.

Komissio toivoo, että neuvosto ja Euroopan parlamentti antavat arvoa eurooppalaisten GNSS-ohjelmiin tehdyille sijoituksille ja niiden saavutuksille.

3. Kehityksen kulku

Nizzassa joulukuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jälkeen annettiin neuvoston päätöslauselma 5. huhtikuuta 2001, jossa hyväksyttiin eurooppalaisen satelliittinavigointiohjelman, Galileon käynnistäminen.

Neuvosto oli jakanut ohjelman käyttöönoton kolmeen vaiheeseen (kehitysvaihe ja järjestelmän validointia kiertoradalla koskeva vaihe (in-orbit validation, ’IOV’), rakennus- ja käyttöönottovaihe sekä käyttövaihe). Vaiheiden rahoittamisen osalta neuvosto päätti, että kehitysvaihe rahoitettaisiin kokonaan julkisista varoista ja muut julkisista ja yksityisistä varoista julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeen (public-private-partnership, ’PPP’) puitteissa siten, että enintään yksi kolmasosa käyttöönoton kustannuksista rahoitettaisiin julkisilla varoilla. Käyttövaiheen ennakoitiin alkavan vuoden 2008 alussa.

Galileo-yhteisyritys (Galileo Joint Undertaking, ’GJU’) teki 17. lokakuuta 2003 asetuksessa N:o 876/2002 säädettyjen valtuuksiensa mukaisesti Galileon rakennus- ja käyttöönottovaihetta sekä käyttövaihetta koskevan toimilupahakemuksen. GJU teki 4. heinäkuuta 2005 sopimuksen, jonka mukaan tietyillä erityisehdoilla luotiin Galileon toimilupa-asian ainoaksi neuvottelevaksi kumppaniksi yhteenliittymä, joka nimettiin vastikään Euro-GNSS:ksi (jäljempänä ’yhteenliittymä’). Yhteenliittymä sijaitsee Toulousessa ja se koostuu kahdeksasta kumppanista (AENA, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales ja TeleOp).

Neuvottelut alkoivat käytännössä tammikuussa 2006 johtaen sisäisiin teollisiin erimielisyyksiin ja sovitteluun [3], jonka tavoitteena oli jakaa tehtäviä ja vastuualueita sekä järjestelmän suurimpia maanpäällisiä asennusten sijaintipaikkoja.

Neuvottelut keskittyivät toimilupasopimuksen pääehtoihin. Ensimmäinen versio tehtiin 20. marraskuuta 2006. Vuoden 2007 alusta lähtien neuvottelut ovat pysähtyneinä.

4. Yleisen kehityksen arviointi ja täytäntöönpanon mahdollisuus

Eurooppalaiset GNSS-ohjelmat EGNOS ja Galileo ovat viivästyneet yhteensä viisi vuotta alkuperäiseen aikatauluun nähden ja niillä on tällä hetkellä lukuisia vaikeuksia, jotka johtuvat erityisesti teollisuuden hallinnoinnista ja siitä, että on vaikeaa siirtää riskiä yksityiselle sektorille järkevillä kustannuksilla. Lisäksi on kuitenkin ongelmia, jotka liittyvät julkiseen johtamiseen.

EGNOS lähestyy toiminnallista valmiutta ja on osoittautunut käyttökelpoiseksi. Sen toteuttamisella ja käyttöön saamisella on nyt kiire.

Galileon kehittämisvaiheen edistyminen on kuitenkin aiheuttanut merkittäviä viivästyksiä ja kustannusten ylityksiä.

Vaikka maailmanlaajuisen satelliittinavigointipalvelujen tuotantoketjun loppupään markkinat ovat hyvin lupaavia (niiden ennakoidaan maailmanlaajuisesti olevan vuosittain noin 450 miljardia euroa vuodesta 2025 lähtien [4]), signaalit avaruudesta lähettävän toimiluvanhaltijan markkinat vaikuttavat epävarmoilta. Sen syistä mainittakoon, että Galileon kaupallinen käyttö on epävarmaa kun otetaan huomioon, että GPS:n siviilisignaali on maksuton, ja että edelleen on merkittävää epävarmuutta siitä, missä määrin julkiset viranomaiset käyttävät tulevaisuudessa Galileon julkisesti säänneltyä palvelua (Public Regulated Service, PRS).

Tämän seurauksena yhteenliittymä olettaa, että EU tukee tähän liittyvän riskin hallintaa. Tämä osatekijä aliarvioitiin selkeästi Galileon alkuperäisissä suunnitelmissa, koska oletettiin, että yksityinen sektori ottaisi markkinariskin.

Jollei EU reagoi nopeasti ja päättäväisesti, viimeaikaisilla viivästymisillä voi olla dominovaikutus tuotantoketjun loppupään sovelluksiin ja palvelumarkkinoihin tehtäviin sijoituksiin, jotka luottavat siihen varmuuteen, että Galileon ja EGNOSin infrastruktuurit luodaan aikataulun mukaisesti.

EGNOS ja Galileo ovat teknisesti hyvin monimutkaisia, ja tämä seikka on ehkä aliarvioitu. Suunnittelu on tällä hetkellä julkisen sektorin eli ESAn vastuulla. Suunnitteluriskin ja siihen läheisesti liittyvän riskin loppuunsaattamisesta, kustannusten ylittymisriskin ja suoritusriskin siirtäminen yhteenliittymälle ei ole osoittautunut mahdolliseksi järkevillä ehdoilla. Lisäksi EU on olettanut, että Galileo kehitettäisiin ja otettaisiin käyttöön paljon lyhyemmässä ajassa ja huomattavasti pienemmällä julkisella rahoituksella kuin Yhdysvalloissa tehtiin GPS:ää perustettaessa. Vaikka on myönnettävä, että GPS:ään kohdistuu erityisvaatimuksia, EU:n olettamukset ovat ehkä olleet optimistisia.

Teollinen ja julkinen johtaminen ovat osoittautuneet merkittäviksi tekijöiksi. Nykyiset teolliset organisaatiot eivät ole tehokkaita tai kykeneviä päätöksentekoon, mikä johtuu enimmäkseen tehtäviä, vastuita ja ohjelman työosuutta koskevista erimielisyyksistä. Sen lisäksi PPP:n tarkoituksia varten, eli viime kädessä palvelujen tarjontaa varten, yhteenliittymällä on sopimus, jonka tavoite on erilainen (enimmäkseen ryhmittymän rakentaminen), kun taas PPP:n kannalta paras ratkaisu olisi palveluntarjoajien johtama yhteenliittymä. Lisäksi se, että julkisen puolen tehtävät ja vastuut eivät ole olleet selkeitä, ei ole ainakaan helpottanut tilannetta.

Nykyisten neuvottelujen jatkaminen tarkoittaisi sitä, että Galileon täytäntöönpano jatkuisi julkisesti tarjottuna ja yhteenliittymä hankkisi, ottaisi käyttöön ja käyttäisi ensimmäistä neljää satelliittia ja niihin liittyviä kehittämisvaiheen ja muun järjestelmän maanpäällisiä infrastruktuureja. Kasautuneiden viivästysten vuoksi PPP pääsisi kuitenkin aloittamaan vasta vuoden 2009 puolivälissä ja järjestelmä olisi täysin käytössä vasta vuona 2014 tai myöhemmin.

Lisäksi tarvitaan ylimääräisiä ja merkittäviä toimia riskien lieventämiseksi, kun siirrytään kehitysvaiheesta käyttöönottovaiheeseen ja erityisesti silloin, kuin hankitaan neljä lisäsatelliittia ja niihin liittyvä infrastruktuuri, jotta voidaan välttää teollisuuden ryhmien hajoaminen. Lisäksi voidaan odottaa merkittäviä tulonvähennyksiä, jotka johtuvat viivästyneestä markkinoille tulosta maailmanlaajuisen kilpailun kiristyessä (esimerkiksi GPS-III).

Yhteenliittymän EU:n puheenjohtajamaalle osoittamassa kirjeessä [5] esiin tuodut seikat koskevat monia asioita, jotka voidaan ratkaista joko neuvotteluissa (tekninen perusta, IOV:n ja EGNOSin toimintojen siirron edellytykset, riskien siirtyminen ja lieventäminen, yhteinen GSA:n ja yhteenliittymän liiketoiminnan kehittämisen toteutussuunnitelma, ohjelman päivittäminen sekä toteutussuunnitelmasta neuvotteleminen) tai jotka yhteenliittymä voi ratkaista itse (kustannusmallin päivittäminen, yksityisrahoituksen sitoumukset, asianmukainen hallinto, työosuuksia koskevien avointen riitojen ratkaiseminen), tai jotka jopa EU voi ratkaista (julkisen hallinnon vahvistaminen, julkisen rahoitusjärjestelyn pitkäaikaisen rahoitusvarmuuden turvaaminen, EGNOSin hallintorakenteeseen liittyvien ongelmien ratkaiseminen). Tässä tiedonannossa ja komission yksiköiden asiakirjassa käsitellään viimeksi mainittuja seikkoja. Komissio katsoo, että esiin nostetut kysymykset ovat arvokkaita arvioitaessa ohjelmaa kokonaisuutena. Kuitenkin aineellinen syy siihen, miksi neuvottelut eivät edisty, liittyy ensisijaisesti yhteenliittymän kyvyttömyyteen johtaa menettelyä tehokkaasti, sopia yhteisestä kannasta ja ryhtyä neuvotteluihin sen seurauksena, että ohjelman monimutkaisuus aliarvioitiin, tulojen määrä on epäselvä ja yhteenliittymä koostuu heterogeenisistä kumppaneista.

Viimeisimmässä yhteenliittymän kirjeessä [6], jossa yhteenliittymä ottaa kantaa tilanteeseen vastauksena neuvoston asettamille ehdoille, ei tarjota mitään uutta ja merkittävää eikä luotettavaa näyttöä aikomuksesta jatkaa toimintaa. Näin ollen ja huolimatta siitä, että yhteenliittymä on osittain täyttänyt mainitut ehdot, komissio uskoo, että neuvottelut eivät ole johtaneet hyväksyttäviin tuloksiin, ja se katsoo, että nykyisillä toimilupaneuvotteluilla on siksi vain pienet mahdollisuudet onnistua siten, että riskit jaetaan tasapainoisesti, EU saa parhaan vastineen rahoilleen, hanke pysyy aikataulussa ja tehokkaan yksityisen sektorin hallinnosta saadaan riittävät takeet.

Yhteenvetona komissio katsoo, että nykyinen tilanne on syntynyt seuraavien tekijöiden yhteisten vaikutusten tuloksena: jatkuvat ratkaisemattomat riidat teollisen työn jaosta, virhearvio riskin siirrettävyydestä yksityiselle sektorille, suunnitteluriskin siirtämisneuvottelujen epäonnistuminen, ohjelman tekninen monimutkaisuus ja julkinen hallinto, joka ei ole tarpeeksi vahva ja selkeä.

Komissio kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia toteamaan, että nykyiset toimilupaneuvottelut ovat epäonnistuneet ja tekemään sen vuoksi päätelmän, että nykyiset PPP:n neuvottelut olisi lopetettava.

5. Tarvitseeko EU satelliittinavigointijärjestelmää?

Nämä ongelmat huomioon ottaen on mietittävä, keskeytetäänkö ohjelma vai jatketaanko sitä toisella tavalla.

Galileosta on tullut lippulaivahanke, koska sillä on strategista arvoa ja koska se tukee Lissabonin strategiaa, ja se konkretisoi Euroopan unionin poliittisia, taloudellisia ja teknisiä ulottuvuuksia. Eurooppa-neuvosto on korostanut tätä useaan otteeseen kokouksissaan Kölnissä, Feirassa, Nizzassa, Tukholmassa, Laekenissa, Barcelonassa ja Brysselissä.

Maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (GNSS) ovat nopeasti kehittymässä nykyaikaisen yhteiskunnan tärkeäksi infrastruktuuriksi, johon yhteiskunta luottaa tärkeissä toiminnoissaan kuten rajavalvonta, liikenteen logistiikka, rahoitustoimet sekä energia- ja viestintäverkkojen suojaaminen.

Tämän vuoksi Galileosta on hyötyä hyvin erilaisilla yhteisön politiikan aloilla, kuten liikenteen hallinta, vaarallisten tavaroiden kuljetukset, hälytyspalvelut (eCall), matkapuhelimet, rahoituspalvelut, energia, meri- ja sisävesinavigointi, lentoliikenne, väestönsuojelu, humanitaariset toimet, maatalous, kalastus ja geodesia. Taloutemme toiminnan suuri ja koko ajan kasvussa oleva osa perustuu paikannukseen ja ajastustietoon.

Galileon hylkääminen loisi uudelleen ja kasvattaisi merkittävästi riippuvaisuutta GPS:stä (Yhdysvallat) [7] ja mahdollisesti Glonassista (Venäjä) sekä Compass/Beidousta (Kiina). Kaikki nämä järjestelmät ovat valtion hallinnassa, ne ovat luonteeltaan kaksikäyttöisiä tai sotilaallisia, ja ne on rakennettu ja niitä käytetään kokonaisuudessaan julkisen rahoituksen varassa. Eurooppa olisi ainoa talousmahti, jolla ei olisi tällaista strategista etua. Sillä on merkittäviä poliittisia lisävaikutuksia Euroopan unionille, koska kolmansien maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä puuttuisi merkittävä voimavara. Se tarkoittaisi, että Euroopan unioni olisi riippuvainen ulkomaisesta sotilaallisesta tai kaksikäyttöjärjestelmästä ja tekniikasta, joka on elintärkeää tulevaisuuden yhteiskunnan toiminnalle.

Sen lisäksi Galileo on Euroopan nousevan avaruuspolitiikan tukipylväs ja se kuvaa eurooppalaista kunnianhimoa avaruuden, tekniikan ja innovoinnin aloilla. Galileon toteuttamatta jättäminen ja vain EGNOSin toteuttamisen jatkaminen olisi iso tekninen askel taaksepäin Euroopalle, mutta sen lisäksi se aiheuttaisi suuria menetyksiä Euroopan tuotanto- ja palveluteollisuuksien makroekonomisille mahdollisuuksille. Ilman omaa teknistä asiantuntemusta Euroopan yksityissektori olisi huonossa asemassa hyödyn saamisessa maailmanlaajuisista satelliittinavigointipalvelumarkkinoista ja 450 miljardin euron vuotuisista sovelluksista vuoteen 2025 mennessä. Euroopan yksityissektori on ilmaissut, että se laskee saavansa yhden kolmanneksen markkinaosuuden, määrältään on 150 miljardia euroa vuosittain. Satelliittinavigoinnin markkinatutkimukset osoittavat nopeaa kasvua erityisesti tieliikenteen sovellusten, sijaintiin perustuvien palvelujen ja varusteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Kehitystyö ja teknisen eurooppalaisen asiantuntemuksen säilyttäminen tuotantoketjun alkupään markkinoilla (järjestelmän kehittäminen, käyttöönotto ja toiminnot) ovat ehtoina sille, että Euroopan tuotantoketjun loppupään markkinat voivat ottaa käyttöön sen koko potentiaalin sovellusten ja palvelujen innovoinnissa kaikilla talouden aloilla.

Lisäksi on huomattava, että Eurooppa on jo sitoutunut kehittämään eurooppalaisia GNSS-ohjelmia ajantasaisiksi 2,5 miljardilla eurolla [8].

Komissio kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia vahvistamaan uudelleen sen, että on tarpeen luoda oma satelliittinavigointiohjelma, vahvistamaan Galileo-ohjelman jatkamisen Euroopan strategisena etuna ja tunnustamaan sen taloudellisen arvon.

6. Millainen Galileo?

Vaatimuksiin mahdollisesti tehtävien suurten muutosten arviointi, palvelujen soveltamisalan uudelleenmäärittely, järjestelmän suunnittelu ja kattavuus, alhaisten kustannusten infrastruktuuri ja muut tekijät ovat osoittaneet, että järjestelmän piirteet sellaisina kuin neuvosto niistä sopi ovat edelleen täysin asianmukaisia. Pääpaino olisi asetettava siihen, että ohjelman kehittämisen ja käyttöönoton tiukka aikataulu säilyy.

Ne järjestelmän ominaispiirteet, jotka on otettu Galileossa käyttöön, ovat noin 10 vuoden suunnittelun ja teknisen asiantuntemuksen tulos. Monia mahdollisia kokoonpanoja arvioitiin avoimessa menettelyssä, jossa paikannusjärjestelmien asiantuntijat ja mahdolliset käyttäjät pääsivät ilmaisemaan näkemyksensä, jotta voitiin lopullisesti määritellä ja sopia Galileon tehtävien edellytyksistä. ESAn ja teollisuuden suunnitteluryhmät määrittelivät järjestelmän vastavuoroisessa menettelyssä ja mukauttivat ohjelman näiden tehtäviä ja suorituksia koskevien edellytysten mukaiseksi. Sen jälkeen yksikään sidosryhmä ei ole riitauttanut järjestelmän perusasetelmaa (satelliittien ryhmittäminen, maanpäällinen segmentti) tai palvelujen määritelmää. Se osoittaa, että kehitetty konsepti on järkevä ja vahva.

Merkittävät muutokset suunnitelmassa johtaisivat kehittämisvaiheen varsinaisten teollisten sopimusten purkautumiseen ja sen vuoksi koko ohjelman täysimuotoiseen uudelleenkilpailuttamiseen siihen sisältyvine viivästyksineen. Sellainen mahdollisuus voisi saada aikaan sen, että hankkeeseen jo upotetut sijoitukset menetetään ja että markkinoille tuodaan hyvin myöhään alisuoriutuva ja kiistatta uusien järjestelmien, kuten GPS-III:n, kanssa kilpailussa huonosti menestyvä järjestelmä. Näiden tekijöiden yhteisvaikutus taloudelliseen kannattavuuteen on hyvin huono.

Riisutulla järjestelmällä saadut mahdolliset kustannussäästöt voivat sen vuoksi tuoda mukanaan säästöjen alkuperäisen tavoitteen vastavaikutuksen, ja niiden merkitys on sen vuoksi paljon pienempi kuin aikataulun noudattaminen yhdistettynä siihen, että järjestelmä säilyttää alkuperäisen teknisen määritelmänsä.

Komissio kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tunnustamaan, että Galileon järjestelmän peruspiirteet säilyvät täysin yhteensopivina niiden pyrkimysten kanssa, jotka Euroopan unioni asettaa tälle strategiselle edulle, joka on viiden erilaisen palvelutyypin tarjoaminen avaruudesta 30 satelliitista korkealaatuisen signaalin avulla.

7. Vaihtoehtoisia skenaarioita

Komissio on samaa mieltä siitä, että PPP tarjoaa parhaat olosuhteet kustannusten valvontaan, loppuunsaattamisen ja teknisten riskien hallintaan sekä markkinoilla hyödyntämisen optimointiin. Kuitenkin jos neuvottelut olennaisten markkina-, kustannushallinta-, loppuunsaattamis- ja tekniikkariskien siirtämisestä yksityiselle sektorille eivät onnistu korkean hinnan ja siirron epäedullisten ehtojen vuoksi, PPP:n perusvaatimuksia ei silloin täytetä. On ryhdyttävä tarpeellisiin toimiin asianmukaisen ympäristön luomiseksi, joka tarjoaa hyvät mahdollisuudet riskien siirtämiseksi yksityiselle sektorille järkevillä ehdoilla.

Sen vuoksi komissio on pyrkinyt käyttämään PPP:n lähestymistapaa Galileon täytäntöönpanossa, mutta se on muotoillut sitä uudelleen eri skenaarioissa sopivimman ajankohdan löytämiseksi sille, milloin yksityiset kumppanit ottavat vastuun ohjelmasta.

Kaikki jäljellä olevat skenaariot alkavat sillä, että julkisyhteisö hankkii tietyn määrän satelliitteja ja niihin liittyvän maanpäällisen segmentin, jonka jälkeen PPP ottaa tehtäväkseen mahdollisten jäljelle jäävien satelliittien hankinnan sekä infrastruktuurin käytön, toiminnot ja ylläpidon.

Vertailun vuoksi esitetään samanlainen skenaario sen tilanteen kanssa, että nykyisiä neuvotteluja yhteenliittymän kanssa jatkettaisiin. Tässä kuvitteellisessa tapauksessa neuvottelujen jatkaminen merkitsisi sitä, että Galileon toteuttaminen jatkuisi nykyiseltä pohjalta ensimmäisen neljän julkisesti hankitun satelliitin avulla ja loput järjestelmästä otettaisiin käyttöön ja käytettäisiin sen julkisen ja yksityisen sektorin yhteenliittymäsopimuksen nojalla, joka tehtäisiin Euro-GNSS:n eli yhteenliittymän kanssa [9]. Tällöin kuitenkin tarvitaan toimia riskin lieventämiseksi, kuten jäljempänä esitetään. Jäljelle jää seuraavat kaksi skenaariota:

A. ALUSTAVAAN OPEROINTIKYKYYN (IOC) TÄHTÄÄVÄ HANKINTA, JOTA SEURAA PPP

Tässä skenaariossa julkinen sektori rahoittaa ja hankkii toiminnallisen järjestelmän, jonka suorituskyky on rajoitettu. Ydininfrastruktuuri koostuu 18 satelliitista ja niihin liittyvästä maanpäällisestä segmentistä. IOC mahdollistaa sen, että Galileon alkupalveluja voidaan tarjota laajalle käyttäjäkunnalle, mikä luo tulevalle toimiluvan haltijalle luottamuksen vahvaan suunnitteluun. Paikallistamisen tarkkuus ja kattavuus ovat riittäviä [10], jotta markkinoille voidaan tuoda palveluja, mutta Galileon teknistä arvonlisää ei käytettäisi hyväksi. Yksityinen sektori hankkii jäljelle jäävät 12 satelliittia PPP:n toimilupajärjestelmän kautta. Järjestelmä sisältää myös käytön ja hyödyntämistoiminnot. IOC on valmis vuoden 2011 loppuun mennessä ja käyttäjillä on silloin saatavillaan vain varhaiset palvelut. Täysi käyttöönotto ja palvelujen saatavuus voidaan saavuttaa vuoden 2013 lopussa edellyttäen, että PPP:n sopimus allekirjoitetaan ajoissa. PPP-sopimus kattaisi ajanjakson 2010–2030.

(...PICT...)

(...PICT...)

Yhteensä 18 julkisesti hankittua satelliittia, jonka jälkeen PPP hankkii 12 satelliittia, ja niiden hyödyntäminen | |

Tärkeimmät ominaisuudet | EGNOS toiminnassa vuoden 2008 alussaNykyinen kehitysvaihe loppuunsaatettu (IOV): 2010Ensimmäisen vaiheen käyttöönoton loppuun saattaminen: vuoden 2013 loppu PPP-sopimus infrastruktuurin käyttöönoton, toimintojen ja hyödyntämisen loppuunsaattamiseksi: 2010–2030Palvelujen täysimittainen tarjonta ja saatavuus: vuoden 2013 loppu |

B. TÄYTEEN OPEROINTIKYKYYN (FOC) TÄHTÄÄVÄ HANKINTA, JOTA SEURAA PPP

Tässä skenaariossa julkinen sektori rahoittaa ja hankkii täydellisen toiminnallisen järjestelmän, jonka suorituskyky on täysimääräinen. Infrastruktuuri koostuu 30 satelliitista ja niihin liittyvästä maanpäällisestä segmentistä. Sen avulla on mahdollista tarjota kaikki Galileon palvelut kaikille kohdekäyttäjille, mikä luo tulevalle toimiluvan haltijalle täyden luottamuksen vahvaan suunnitteluun. PPP sisältää käytön ja hyödyntämistoiminnot. Julkinen sektori voi asteittain nostaa kykyään tarjota palveluja. Välivaiheessa infrastruktuuri saavuttaa alustavan operointikyvyn vuoden 2011 lopussa ja täysi operointikyky saavutetaan vuoden 2012 lopussa. PPP-toimilupasopimus kattaa ajanjakson 2010–2030.

(...PICT...)

(...PICT...)

Yhteensä 30 julkisesti hankittua satelliittia, jonka jälkeen PPP vastaa toiminnasta ja hyödyntämisestä | |

Tärkeimmät ominaisuudet | EGNOS toiminnallinen vuoden 2008 alussaNykyinen kehitysvaihe loppuunsaatettu (IOV): 2010Ensimmäisen vaiheen käyttöönoton loppuun saattaminen: vuoden 2012 loppu PPP-hyödyntämissopimus: 2010–2030Palvelujen täysimittainen tarjonta ja saatavuus: vuoden 2012 loppu |

- Täysi operoimiskyky saavutetaan aiemmin kuin edellisessä skenaariossa, koska ei ole tarvetta odottaa PPP:n aloitusta ja viimeisen 12 satelliitin tilausta.

- ESAn ja toimiluvanhaltijan välillä suoritetaan kaksi vuotta kestävä tekninen siirto ennen kuin alustavan operoimiskyvyn toiminta alkaa.

Erilaisten skenaarioiden arviointien perusteella suurin etu saadaan, kun julkinen sektori hankkii koko järjestelmän. Käytännössä suuntaukset osoittavat (katso liitteessä oleva taulukko), että mitä enemmän yksityissektorilta edellytetään, että se osallistuu infrastruktuurin rahoittamiseen, sitä suurempi on julkisen sektorin maksettavaksi tuleva käyttömaksu, mikä lisää velkaa, velan korkoa ja oman pääoman tuottoa.

Tämä on kuitattava niitä riskejä vastaan, jotka säilyvät erilaisissa skenaarioissa. Tavallisesti on niin, että jos julkinen sektori tukee toimintaa voimakkaammin, se kompensoidaan siirtämällä riskiä yksityissektorille. Kuten nykyiset toimilupaneuvottelut ovat kuitenkin osoittaneen, riskin siirrosta ei tällä hetkellä voida neuvotella julkiselle sektorille järkevillä ehdoilla ja kaikissa skenaarioissa suurin osa riskeistä säilyy tosiasiallisesti julkisella sektorilla. Sen seurauksena velan, velan koron ja oman pääoman tuoton kasvu on merkittävässä asemassa, kun tehdään kokonaistaloudellista arviointia.

Olettamuksena on, että perustason tulot olisivat vuosina 2007–2030 yhteensä noin 10 miljardia euroa. Suurin osa tästä olisi kuitenkin saatavilla ajanjakson loppupäässä. Näin ollen julkisen sektorin kokonaiskustannuksia ei voida muodostaa yksinkertaisesti vähentämällä tuloista nimelliset kokonaiskustannukset. Sen sijaan on laskettava kaikista julkisen sektorin kustannuksista niin kutsuttu nettonykyarvo (Net Present Value, ’NPV’) (kuuden prosentin diskonttokorolla). Se on tavallinen menetelmä pitkäaikaisten hankkeiden rahoitusarvioiden tekemiseksi. Lisäksi osa niistä kokonaistuloista, jotka julkinen sektori voi saada, riippuu skenaariosta ja on yhteydessä toimiluvanhaltijan maksuun. Laskelmien tulokset esitetään alla olevassa taulukossa.

Skenaario | Julkisen sektorin kokonaiskustannukset NPV (miljardia euroa) 2007–2030 |

Jatketaan nykyistä järjestelmää ja lisätään lieventäviä toimia | ~ 1,8 |

Rakennetaan alustavaan operointikykyyn (IOC) tähtäävä järjestelmä, jota seuraa PPP | ~ 2,2 |

Rakennetaan täyden operointikyvyn (FOC) ensimmäinen järjestelmä, jota seuraa PPP | ~ 1,0 |

Nettonykyarvona ilmaistu julkisen sektorin osallistuminen, jossa otetaan huomioon erilaiset skenaariot tulojen jakamisesta julkisen ja yksityisen sektorin välillä, on alhaisin FOC-skenaariossa, jonka arvo on noin 1,0 miljardia euroa. Kuitenkin sen vastineena tarvitaan suuria investointeja vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen aikana.

On lisäksi korostettava, että tärkein tekijä, jota ei voitu mallintaa, on GPS-III:n käyttöönotto vuosina 2013–2018. Se tuo mukanaan lukuisia ilmaispalveluja. Kun otetaan tämä seikka huomioon, voidaan todeta, että mitä myöhemmin täysi Galileo-järjestelmä toimitetaan, sitä kielteisemmät vaikutukset sillä on toimilupatuloihin.

Komissio kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia

· vahvistamaan, että on tarpeellista, asianmukaista ja eurooppalaisten GNSS-ohjelmien etujen mukaista jatkaa niiden toteuttamista vaihtoehtoisten skenaarioiden kautta

· toteamaan saatavilla olevien ja realististen skenaarioiden olennaiset edut ja taloudelliset seuraamukset

· toteamaan erityisesti sen, miten tärkeää on saada koko järjestelmä aikaisin valmiiksi, ja mitkä ovat poliittisten päätösten viivästymisen aiheuttamat kustannukset.

8. STRATEGINEN ARVIOINTI

Arviointinsa perusteella komissio pyytää neuvostoa ja Euroopan parlamenttia tekemään sen johtopäätöksen, että ensijainen vaihtoehto ja ainoa skenaario asiassa etenemiseksi tyydyttävällä tavalla on uudelleen muotoiltu kaksivaiheinen PPP:tä koskeva lähestymistapa:

(1) Vaihe 1: aloittaminen EGNOSin välittömällä täytäntöönpanolla siten, että otetaan käyttöön erityinen toimilupa; tämä vaihe muodostaa Galileon esivaiheen, jossa palvelut ovat alustavasti saatavilla vuoden 2008 alussa, ja se täydentää ensimmäisten satelliittien nykyistä julkista hankintaa ja infrastruktuuria ottamalla käyttöön ensimmäinen kokonaisuudessaan julkisen hankinnan puitteissa oleva Galileo-järjestelmä, jonka on määrä olla täysin toiminnassa vuoden 2012 loppuun mennessä.

(2) Vaihe 2: Samanaikaisesti neuvotellaan ja toteutetaan PPP seuraavaa Galileon ja EGNOSin käyttövaihetta varten vuosina 2010–2030.

Tämän skenaarion valinta perustuu erityisesti suureen ohjelmavarmuuteen (ainoa skenaario, jossa käyttövaiheen loppuun saattaminen ei riipu samanaikaisen toimilupamenettelyn onnistumisesta), kattavaan ohjelmalogiikkaan (joka on olennaisena edellytyksenä sille, että siirto toimiluvan haltijalle tapahtuu jouhevasti), kehitysvaiheen investointien parhaaseen uudelleenkäyttöön (luottamuksen säilyttäminen ja teollisuusryhmien motivointi), lyhyimpiin markkinoilletuontiaikoihin (jotka tarjoavat Galileolle parhaat mahdollisuudet saavuttaa huomattava markkinaosuus) ja rahalle saatavaan parhaaseen vastineeseen.

Useita tärkeitä ohjelmakohtia on kuitenkin otettava tarkasteluun.

Tällä hetkellä mukana olevat teollisuusorganisaatiot eivät ole tehokkaita tai kykeneviä päätöksentekoon, mikä johtuu enimmäkseen siitä, että yksityinen sektori toimii epäselvän tehtäväjaon, vastuun ja ohjelman työosuuden pohjalta. Normaalien liiketoimintojen asettamiseksi etusijalle on näin ollen tärkeää, jotta häiriöt teollisuusorganisaatioissa saadaan minimoitua. Samalla on kuitenkin otettava huomioon Galileo-ohjelman strateginen luonne sekä laajapohjaisen eurooppalaisten yritysten ylläpidon ja yksityisen sektorin osallistumisen tärkeys. Ohjelman aikataulussa pysyminen edellyttää tarkkaa hallinnointia kustannusten valvonnan ja markkinoilletuontiaikojen osalta. Alkuperäisiin aikatauluihin verrattuna on jo menetetty viisi vuotta, mistä on aiheutunut huomattavia kustannuksia.

Järjestelmän omistajana EU:lla on erityisesti seuraavat tehtävät: varmistaa, että sen poliittiset sitoumukset ja näkemykset toteutetaan, määrittää järjestelmän yleiset eritelmät ja vaatimukset ja sopia niistä, seurata ja valvoa kyseisten vaatimusten tarkkaa noudattamista rakentamis-, käyttöönotto- ja käyttövaiheissa, valvoa ohjelman eri vaiheita viivästysten ja kustannusten ylittymisen välttämiseksi ja turvata tarvittaessa olosuhteet johdonmukaiselle, tehokkaalle ja toimivalle yksityisen sektorin hallinnolle.

Tehokkaan ja moitteettoman ohjelman hallinnon tarpeen osalta Euroopan komission on kyettävä hallinnoimaan ohjelmaa riittävien valvonta- ja hallinnointivälineiden avulla siten, että se ottaa Euroopan unionin poliittisen näkemyksen ja olosuhteet kokonaisuutena huomioon. Komission on raportoitava säännöllisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille kaikista ohjelman täytäntöönpanoa koskevista seikoista.

Komissio suosittelee Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ylläpitämistä Euroopan unionin puolesta toimivana hankkijana ja suunnitteluviranomaisena. Tämä tarkoittaa sitä, että ESAn on käytettävä teknistä osaamistaan EU:n sääntöjen ja ohjelmaa koskevan yleisen EU:n hallinnon mukaisesti. Tämän lähestymistavan mukaan ESAn kanssa on tarpeen laatia myös selkeä hankintasopimus erityisesti vastuun laajuuden osalta silloin, kun ESA toimii EU:n puolesta hankkijana ja/tai suunnitteluviranomaisena.

Kyseisessä sopimuksessa ja siihen liittyvissä rahoitussäännöissä olisi annettava tarkat tiedot hankintamenettelystä, ja niiden olisi perustuttava muun muassa seuraaviin seikkoihin:

· Galileo-ohjelman strategisen luonteen sekä laajapohjaisen eurooppalaisten yritysten ylläpidon ja yksityisen sektorin osallistumisen tärkeyden huomioon ottaminen;

· Kilpailuun perustuva tarjousmenettely sopimusten pohjana kullakin maanpäällisellä ja avaruussegmentillä;

· Kahden toimittajan strategian käyttäminen aina kuin mahdollista tehokkuuden lisäämiseksi ja riippuvuuden vähentämiseksi;

· Saavutettujen tulosten sekä tehtyjen investointien ja sopimusten asianmukainen huomioon ottaminen;

· Kiinteähintaiset sopimukset;

· Säännöllisten ja tarkkojen raporttien edellytäminen;

· EU:n tilintarkastustuomioistuimen säännöllisesti suorittamat tarkastukset, joilla varmistetaan EU:n taloudellisten etujen ja ohjelman yhteisöluonteen noudattaminen.

Lisäksi komissio katsoo, ettei se voi ottaa todellista poliittista vastuuta ohjelmasta ilman GSA:n rakenteen ja tehtävien konkreettista arviointia; tähän sisältyvät myös ne oikeudelliset ja käytännölliset keinot, joiden avulla Euroopan komissio voi suorittaa ohjelman hallinnointitehtäviään avoimesti sekä neuvostolle ja Euroopan parlamentille vastuullisena.

Tässä uudessa tilanteessa GSA:n tehtävät on arvioitava perusteellisesti uudelleen. Jos kyseisen EU-viraston ylläpito osoittautuu tarpeelliseksi, GSA:n tehtävänä voi olla tulevaisuudessa esimerkiksi uusien EGNOS- ja Galileo-toimilupien tuottaminen sekä komission avustaminen EGNOSin ja Galileon sovellusten kehittämisessä. Jotta voidaan varmistaa, että komissio voi suorittaa ohjelman kehittämistä koskevat tehtävänsä kokonaisuudessaan, komissio antaa ehdotuksia GSA:n hallinnon mukauttamiseksi uuteen tilanteeseen.

Markkinoita on valmisteltava EGNOSin varhaisella täytäntöönpanolla sekä standardointia, varmentamista ja markkinatietouden lisäämistä koskevilla toimilla [11]. Näillä toimenpiteillä voidaan myös pienentää toimiluvan haltijan riskiä tulojen vähentymisestä myöhemmässä vaiheessa, jolloin voidaan pienentää myös EU:n kustannusriskiä. Vaikka järjestelmää ylläpidetään siviilijärjestelmänä, merkittäviä tuloja voidaan saada myös sotilaskäyttäjiltä. PRS-palvelujen signaalien käytöstä on keskusteltu huomattavasti viime vuosina, ja tätä keskustelua on jatkettava [12].

Julkinen sektori vastaa Galileon suunnitteluriskistä, koska järjestelmää päätettiin kehittää ESAn toteuttamilla julkisilla hankinnoilla kahden koesatelliitin [13], neljän järjestelmässä käytettävän satelliitin ja niihin liittyvän infrastruktuurin osalta [14]. EU:n tehtävänä on näin ollen kehittää ESAn avustuksella strategia, jossa suunnitteluriski pienennetään ennen jäljellä olevan riskin siirtämistä. Suunnitteluriskiä koskevat organisatoriset ja oikeudelliset kysymykset ovat olennainen osa ohjelman täytäntöönpanoa.

Aikataulun osalta olennaista on ohjelman oikea-aikainen täytäntöönpano ja satelliittien laukaiseminen, koska EU:lla ei esimerkiksi ole varaa menettää oikeuksiaan käyttää asianomaisia maailmanlaajuisia satelliittinavigointitaajuuksia.

Lisäksi komissio kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia etenemään seuraavien periaatteiden pohjalta:

1) EGNOS on toiminnassa vuoden 2008 alkuun mennessä ja välittömiin toimiin ryhdytään sen palvelujen täytäntöönpanemiseksi Galileon esivaiheena.

2) Eurooppalaiset GNSS-ohjelmat määritellään ja niistä sovitaan ja niitä hallinnoidaan ja valvotaan Euroopan unionin tasolla kaikkien jäsenvaltioiden etujen mukaisesti.

3) Otetaan huomioon Galileo-ohjelman strateginen luonne sekä laajapohjaisen eurooppalaisten yritysten ylläpidon ja yksityisen sektorin osallistumisen tärkeys.

4) ESAa ylläpidetään Euroopan unionin puolesta ja sen alaisuudessa EU:n sääntöjä noudattaen toimivana hankkijana ja suunnitteluviranomaisena.

5) Ohjelman on perustuttava sen kaikkien osatekijöiden osalta mahdollisuuksien mukaan tiukkaan ja oikeudenmukaiseen kilpailuun kahden toimittajan strategian ja säännöllisen kilpailuun perustuvan tarjousmenettelyn pohjalta tehokkuuden parantamiseksi ja riippuvuuden vähentämiseksi. Saavutetut tulokset sekä tehdyt investoinnit ja sopimukset on otettava asianmukaisesti huomioon.

6) On tarpeen ottaa huomioon eurooppalaisten GNSS-ohjelmien julkisen hallinnon vahvistaminen ja restrukturointi komission poliittisen vastuun ja johtajuuden pohjalta komission ehdotusten perusteella.

7) On otettava huomioon tarve lisätä jatkokäyttäjinä olevien investoijien luottamusta palvelujen ja sovellusten alalla sitoutumalla tinkimättömästi Galileon toimittamiseen ajoissa siltä pohjalta, että Galileon palvelut ovat saatavilla oikeudenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla.

9. SUOSITELLUN SKENAARION RAHOITUS

Yhteenliittymän kanssa jatkettavan skenaarion nykyinen kustannuslaskenta, joka suoritetaan vuoden 2006 loppuun asti kestäneiden toimilupaneuvottelujen perusteella, osoittaa seuraavat seikat: Euroopan unionin on ostettava lisää satelliitteja ennen kuin PPP voidaan toteuttaa, EU:n on osoitettava rahoitukseen noin 2,4 miljardia euroa kaudella 2007–2013, EU:n on otettava vastuu markkinariskeistä noin 10 miljardin euron käytettävyysmaksuilla vuoteen 2030 ulottuvalla ajanjaksolla ja sen on hyväksyttävä lisävastuut niiden riskien osalta, jotka koskevat suunnittelua ja sopimuksen purkamista sekä kolmannen osapuolen vastuuta. Todellisista tuloista riippuen julkinen sektori saa takaisin noin 8 miljardia euroa tulojen perusskenaarion mukaan. Tämä kyseenalaistaa varhaisen PPP-lähestymistavan edut.

Ensimmäisen järjestelmän julkisia hankintoja koskevan suositellun skenaarion ja seuraavan PPP:n rahoittamiseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi myönnettävä rahoitusta yhteensä 3,4 miljardia euroa kaudelle 2007–2013; koko kyseinen kauden kattava talousarviositoumus vähenisi noin 9 miljardiin euroon. Tämän skenaarion etuna on se, että sillä tarjotaan edullisin aikataulu ja paras vastine rahoille. Lisäksi seuraavaa PPP-vaihetta koskevat ehdot ovat huomattavasti selkeämpiä, koska kokonaistalousarvioon tehdyn sitoumuksen mukaisia määrärahoja vähennetään huomattavasti.

Rahoitusnäkymiä koskevat nykyiset säännökset eivät ole riittäviä missään skenaariossa. Kaikki skenaariot edellyttävät lisäksi EU:n ohjelma-asetusta, joka ulottuu pitkälti yli vuoden 2013.

Poliittinen päätös PPP:n uudelleen muotoilemisesta ehdotetulla tavalla edellyttäisi sopimista rahoitusskenaariosta ennen päätöksen tekemistä täytäntöönpanosta. Komissio laatii tulevina kuukausina analyysin täytäntöönpanon yksityiskohdista, jotka koskevat ensisijaista skenaariota; analyysin laadinta suoritetaan yhdessä lisärahoitustarpeen määrittelyn kanssa. Komissio pitää tärkeänä sitä, että ehdotettu EU:n ohjelma-asetus hyväksytään; tällä tavoin voidaan jatkaa EGNOS-ohjelman vakauttamista ja, ESAn avustuksella, ensisijaisen skenaarion valmisteluja.

Tarpeellisten lisärahoituskeinojen löytämiseksi komissio katsoo tässä vaiheessa aiheelliseksi seuraavien vaihtoehtojen tarkastelun:

· Rahoitusmahdollisuuksien tarkastelu, joka pohjautuu tavoitteena olevaan rahoituspuitteiden otsaketta 1A koskevan enimmäismäärän lisäämiseen yhdenmukaisesti omien varojen enimmäismäärän ja talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen säännösten kanssa [15]. Tämä menettely koskee molempia budjettivallan käyttäjiä.

· Lisärahoituksen hankkiminen jäsenvaltioilta monivuotisten rahoituspuitteiden ulkopuolelta.

Komissio tarkastelee kyseisiä vaihtoehtoja tai niiden yhdistelmiä yhdessä budjettivallan käyttäjän kanssa.

Komissio kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia

· varmistamaan ensimmäisenä vaiheena EGNOS- ja Galileo-hankkeen etenemisen ja hyväksymään nopeasti ehdotetun EU:n ohjelma-asetuksen;

· tarkastelemaan lisärahoitusmahdollisuuksia;

· neuvottelemaan ja sopimaan rahoitusvajeen kattamisen yksityiskohdista, myös tarvittaessa koko jakson vuoteen 2030 asti ulottuvasta rahoitusmekanismista, syyskuuhun 2007 mennessä esitettävän komission ehdotuksen perusteella.

LIITE: Skenaarioiden rahoituksen mallintaminen

Kuvattujen skenaarioiden taloudellisten vaikutusten arvioinnin osalta rahoituksen mallintaminen perustuu keskeisiä tietoja koskeviin varhaisiin oletuksiin ja ekstrapolointiin, ja tuloksia on näin ollen pidettävä likimääräisinä ja vertailua varten annettuina. Lopulliset tulokset määräytyvät asianomaisten sopimusten mukaan.

Skenaario | Julkisen hankinnan puitteissa olevien satelliittien kokonaismäärä | Julkisen sektorin tuki2 | Julkiselta sektorilta edellytetty talousarviositoumus yhteensä62007–2030 Nimellisarvo | Täysimääräisen toiminnan aloittaminen7 |

| | Julkisen sektorin edellytetty talousarvio vuosien 2007–2013 rahoitusnäkyminen osalta3(julkisen hankinnan puitteissa olevien satelliittien ja infrastruktuurin osalta) Nimellisarvo | Käytettävyysmaksut (julkisen sektorin tuki) PPP:n osalta (vuoteen 2030) | | |

| | | Kiinteä osa4: - toimintakustannukset - ylläpito - täydentävä rahoitus - lainan korot Nimellisarvo | Muuttuva osa (riippuu yksityisen sektorin tuottamien satelliittien ja infrastruktuurin määrästä)5: - velan pääoma - lainan korot - oman pääoman tuotto Nimellisarvo | | |

Nykyisen järjestelmän jatkaminen ja riskien vähentämistoimien lisääminen1 | 4+4 | 2,4 | 5,3 | 3–4 | 11–12 | vuoden 2014 puoliväli |

Alustavan operatiivisen toimintakyvyn rakentaminen, jota PPP seuraa | 18 | 3,0 | 5,3 | 2–3 | 10–11 | vuoden 2013 loppu |

Ensimmäisen täysin operatiivisen järjestelmän rakentaminen, jota PPP seuraa | 30 | 3,4 | 5,3 | 0,5–1 | 9–10 | vuoden 2012 loppu |

Kaikki luvut ovat viitteellisiä, ja ne on ilmaistu miljardeina euroina. Tarkemmat tiedot ovat saatavilla komission yksiköiden asiakirjasta.

1 ESAn laatiman viimeisimmän ohjelma-analyysin mukaan kasautuneet riskit edellyttävät riskien vähentämistoimia ja neljän uuden satelliitin rakentamista, jotta varmistetaan teollisen tuotannon jatkuvuus järjestelmän validointia kiertoradalla koskevan vaiheen sekä rakennus- ja käyttöönottovaiheen välillä. Lisäksi analyysissa osoitetaan tarve suojata järjestelmän validointia kiertoradalla koskeva vaihe laukaisun mahdollisen epäonnistumisen varalta. Kyseinen riski katettiin alunperin rakennus- ja käyttöönottovaiheen ensimmäisillä satelliiteilla.

2 Galileon PPP-mallissa julkinen sektori myöntää tukea infrastruktuurin rakentamiseen ja käyttöönottoon, ja lisäksi se suorittaa käytettävyysmaksuja järjestelmän käytön tukemiseksi. Yksityinen sektori osallistuu rahoitukseen omalla pääomalla ja lainapääomalla.

3 Luvut sisältävät julkisen sektorin osan Galileoa koskevista hankintakustannuksista, EGNOSin käyttökustannukset ja järjestelmän validoinnista kiertoradalla aiheutuvat kustannukset. Arviot perustuvat ESAn kustannuksia koskeviin tietoihin, ja ne on validoitu voimassa olevien sopimusten ja ESAn hankintatietokannan avulla ja tarkastettu vertaamalla niitä kaikkiin toimilupaneuvotteluvaiheen aikana toimitettuihin tarjouksiin. Julkisia varoja koskevien kustannusten vaikutusta ei ole mallinnettu rahoituslaskelmissa. Kyseiset kustannukset ovat noin 4 prosenttia, ja ne koskevat kaikkia skenaarioita. Vertailua varten vaikuttavana erona on ainoastaan 3,4 miljardin ja 2,4 miljardin euron välinen ero (eli miljardi euroa). Lopputulos on marginaalinen, ja se sisältyy julkisen sektorin kokonaistalousarviositoumukseen (ks. 6).

4 Käytettävyysmaksujen kiinteä osa kattaa käytön, ylläpidon ja täydentäviä osia koskevan lainan korot. Tämä koskee kaikkia skenaarioita koko järjestelmää ja sen täydentämistä koskevan käytön ja ylläpidon osalta. Tiedot perustuvat ESAn ja komission määrittelyvaiheessa laatimissa teknisissä ja taloudellisissa tutkimuksissa (GALA, PwC, Comparative System Studies) esitettyihin kustannusarvioihin. Tiedot on tarkastettu vertaamalla niitä kaikkiin toimilupaneuvotteluvaiheen aikana toimitettuihin tarjouksiin.

5 Käytettävyysmaksujen muuttuva osa sisältää lainanhoitokulut (pääomalaina, korot, maksut jne.) ja sijoitetun pääoman tuoton. Tämä on riippuvainen lainasta ja pääomasta, joka määräytyy yksityisen sektorin vastuulle tulevan hankinnan suuruuden sekä oman pääoman ja velkapääoman välisen suhteen mukaan.

6 Julkisen sektorin talousarviositoumus sisältää julkisen sektorin välittömät kokonaiskustannukset mukaan luettuna hankintakustannukset (ks. 3) ja käytettävyysmaksut (ks. 4 ja 5). Se kattaa myös markkinariskit.

7 Täysimääräisen toiminnan aloittaminen on tärkeää kilpailevien järjestelmien käyttöönoton kannalta. Mitä aikaisemmin täysimääräinen toiminta aloitetaan kaikkien palvelujen ja markkinoiden osalta, sitä suuremmaksi Galileon markkinaosuus todennäköisesti muodostuu.

____________

[1] Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. huhtikuuta 2007 Galileo-ohjelman toimilupasopimusta koskevista neuvotteluista.

[2] EU:n ja Yhdysvaltojen välinen kesäkuussa 2004 tehty Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämistä, tarjontaa ja käyttöä koskeva sopimus.

[3] Entisen komissaari Karel van Miertin johtama sovittelu johti yhteenliittymän kahdeksan jäsenen väliseen sovintosopimukseen 5. joulukuuta 2005.

[4] ProDDAGE markkina-analyysi, ESYS Consulting, 2006.

[5] Yhteenliittymän kirje ministeri Tiefenseelle ja varapuheenjohtaja Barrot’lle, päivätty 9. maaliskuuta 2007.

[6] Yhteenliittymän kirje GSA:lle, päivätty 24. huhtikuuta 2007.

[7] EGNOS vahvistaa perustanaan olevaa GPS-signaalia käyttäen eurooppalaista maainfrastruktuuria, joka tällä hetkellä on vain alueellinen.

[8] EU:n ja ESAn yhteenlasketut talousarviot sisältävät IOV-sopimuksen (1,5 miljardia euroa), EGNOSin kustannukset (0,7 miljardia euroa) ja ESAn ja EU:n vuosien varrella tekemän tutkimustyön.

[9] Katso analyysi 4 kohdassa.

[10] 4 metrin horisontaalinen tarkkuus 87 prosentin käyttöalueella ja 20 metrin tarkkuus 98 prosentin käyttöalueella.

[11] Vihreä kirja satelliittinavigoinnin sovelluksista, KOM(2006) 769, 12.12.2006, ja suunnitellut seurantatoimet.

[12] Hiljattain antamassaan ehdotuksessa Euroopan avaruuspolitiikasta [KOM(2007) 212] komissio katsoi, että siviiliavaruusohjelmat, kuten Galileo, ovat monikäyttöisiä ja niillä voi olla sotilaskäyttäjiä.

[13] Giove A -satellitti laukaistiin joulukuussa 2005 ja Giove B –satelliitti on valmiina laukaistavaksi vuoden 2007 lopulla tai vuoden 2008 alussa.

[14] ESAn totetuttama ja sen ja EY:n rahoittama kiertorataolosuhteissa tehtävä validointi tai kehittämissopimus.

[15] EUVL C 139, 14.6.2006.

--------------------------------------------------