Bryssel 22.12.2004

KOM(2004) 824 lopullinen

.

KOMISSION LOPULLINEN KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Daphne-ohjelmasta (2000–2003) {SEK(2004) 1595}

1. TIIVISTELMÄ

Tässä kertomuksessa kuvataan tammikuussa 2000 käynnistyneen Daphne-ohjelman edistymistä ja esitetään yhteenveto sen merkittävimmistä saavutuksista ohjelmaa koskevan päätöksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Daphne-ohjelman tavoitteena on käsitellä kansalaisten ja poliittisten päättäjien parissa esiintyvää laajaa ja jatkuvasti lisääntyvää huolta väkivallasta. Se kattaa kaikki lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan lajit, joita ovat muun muassa perheväkivalta, kouluväkivalta sekä vähemmistöihin, kuten homoseksuaaleihin, vammaisiin ja etnisiin vähemmistöihin kohdistuva väkivalta jne.

Daphne-ohjelma on osa Euroopan komission toimintaa rikollisuuden torjumiseksi ja liittyy unionin poliittiseen tavoitteeseen luoda vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue. Muissa ohjelmissa ja toimissa käsitellään muita erityisiä rikollisuuden muotoja, kuten Internetin laitonta sisältöä, ihmiskauppaa ja syrjinnän eri muotoja. Daphne toimii yhteistyössä niiden kanssa asianmukaisen koordinoinnin ja yhtäpitävyyden takaamiseksi.

Ohjelma

Seitsemän toimintavuotensa (1997–2003) aikana Daphne-aloitetta ja sitä seurannutta Daphne-ohjelmaa kohtaan on osoitettu paljon suurempaa mielenkiintoa kuin osattiin odottaa. Yli 2 200 hanke-ehdotukselle haettiin noin 195 miljoonan euron tukea. Valtava kiinnostus osoittaa, että ohjelma selvästikin vastaa vapaaehtoissektorilla koettua toiminnan tarvetta. Toimintakauden aikana rahoitettiin yhteensä 303 hanketta, joiden rahoittamiseen käytettiin Euroopan yhteisöjen talousarviosta yhteensä 31 miljoonaa euroa.

Jotta toiminta jatkuisi edelleen parhain mahdollisin edellytyksin, komissio kiinnittää erityistä huomiota rahoitettujen hankkeiden edistymisen seurantaan sekä niissä aikaansaatujen tulosten arviointiin. Kaikkia hankkeita seurataan ja arvioidaan yksittäin niiden toteutusvaiheen aikana.

Tulokset

Hankkeisiin liittyvillä lukuisilla toimilla, joihin sisältyy innovatiivisia torjuntakeinoja, yhteistyötä, tietojen vaihtoa, verkostoitumista, uusien mallien kehittämistä ja parhaiden käytäntöjen jakamista, on jo ollut kerrannaisvaikutusta kansalaisjärjestöjen ja viranomaisten toimintaan Euroopassa (kuten liitteenä oleva tutkimus osoittaa).

Tutkimus osoittaa, että järjestöt ovat hyötyneet paljon osallistumisesta yhteistyöhön Euroopan tasolla. Oppimalla lisää aiheesta tai parantamalla koordinointia ja johtamistaitoja tai ulkoista kuvaansa ne ovat kaikki saaneet lisää painoarvoa. Verkostoitumisella itsellään on jo vaikutusta: se saattaa eri ryhmät yhteyteen keskenään ja tekemään yhteistyötä, millä on ollut ratkaiseva merkitys järjestöjen työn kannalta, sillä tavallisesti ne ovat pikemminkin kilpailleet keskenään. Yhteistyökumppanuus on vuorostaan tehostanut suunnittelua ja vähentänyt päällekkäisyyksiä ja parantanut siten voimavarojen käyttöä. Voidaankin katsoa, että Daphne-ohjelma on onnistunut saamaan kansalaisjärjestöjä mukaan toimintaan kaikilta tasoilta. Näin on syntynyt runsaasti uusia kumppanuussuhteita ja liittoja, joiden avulla pyritään yhteistyössä kehittämään laaja-alaisempia eurooppalaisia toimintatapoja väkivallan torjumiseksi.

Tässä kertomuksessa arvioidaan Daphne-ohjelman toimintaa seitsemän viime vuoden ajalta (1997–2003)[1].

Kertomuksen mielenkiintoisimpia päätelmiä ovat mm. seuraavat:

- Rahoitetut hankkeet jakautuvat riittävän tasaisesti eri tuensaajaryhmien (lapset, nuoret ja naiset) kesken.

- Yksityiskohtaisesti arvioiduista 220 hankkeesta saatiin 700 konkreettista tulosta (joihin kuuluu mm. tutkimuksia, hyviä käytäntöjä koskevia ohjeita, koulutusoppaita, CD-ROMeja sekä televisio- ja radiomainoksia).

- Hyvien käytäntöjen vaihto on tavoitteena 65 prosentissa Daphne-ohjelmaan kuuluvista hankkeista. Tulospuolella 34 prosenttia saaduista tuloksista edisti tämän tavoitteen toteutumista. Tämä kuvaa hyvin Daphne-ohjelman tarjoamaa lisäarvoa: ohjelma tehosti useiden hyvien käytäntöjen levittämistä Euroopan unionin tasolla. Lisäksi puolet hankkeista tuotti tuloksia, jotka ovat suoraan sovellettavissa, kuten kenttätason toimet tai koulutusmallit.

- Tulokset vaikuttivat hankekumppaneihin siten, että 66 prosentissa hankkeista on otettu käyttöön nykyiseen työskentelyyn sovellettavia uusia käytäntöjä. Hankekumppaneista 80 prosenttia ilmoittaa asiantuntemuksensa, taitotietonsa ja kansainvälisiin verkkoihin/yhteistyökumppanuuksiin osallistumisensa parantuneen.

- Lopullisiin edunsaajiin (lapset, nuoret ja naiset) kohdistuvien vaikutusten osalta voidaan todeta, että yli puolessa hankkeista näiden ryhmien mahdollisuudet saada apua paranivat samoin kuin niiden kyky selviytyä itse eri tilanteista. Tämä tulos on ensiarvoisen tärkeä, koska se ulottuu uhrin avustamisen käsitettä pidemmälle ja liittyy läheisesti kuntouttamisen ja omanarvontunnon vahvistamisen/omatoimisuuden lisäämisen käsitteisiin.

- On myös syytä mainita, että 12 prosenttia hankkeista vaikutti lainsäädäntöön ja/tai johti toimintatapojen muutokseen. Ottaen huomioon, että Daphne-ohjelman ensisijaisena tavoitteena ei ole ehdottaa lainsäädäntötoimia tai muuttaa toimintatapoja, tämä sivuvaikutus johtuu eräiden järjestöjen voimakkaasta omistautumisesta toimintaan. Tätä on pidettävä myönteisenä.

Kuten tässä kertomuksessa esitetään, eräiden lopullisen arvioinnin havaintojen perusteella toiminnassa on vielä parantamisen varaa. Eräät seikat on jo otettu huomioon Daphne II -ohjelman rakenteessa. Näitä ovat mm. helpdeskin perustaminen sekä entistä suuremman huomion kiinnittäminen tulosten levittämiseen.

2. KERTOMUKSEN TARKOITUS

Daphne-ohjelmasta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 293/2000/EY 9 artiklan 2 kohdan[2] mukaan komissio esittää ohjelman päättyessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen.

Tässä kertomuksessa kuvataan Daphne-ohjelman saavutuksia sen hyväksymisen (tammikuussa 2000) jälkeen. Siihen sisältyy perusteellinen arvio ohjelmaa edeltäneen Daphne-aloitteen (1997–1999) ja Daphne-ohjelman kahden ensimmäisen toimintavuoden tuloksista sekä arviointi vuosina 2002 ja 2003 rahoitetuista hankkeista. Koska nämä hankkeet eivät ole kuitenkaan vielä päättyneet, niiden saavutuksia ei arvioida. Tämän seurauksena kertomuksessa käsitellään seitsemän vuoden aikana toteutettuja toimia, jotka kattavat 303 hanketta ja yli 1 500 hankkeisiin osallistunutta järjestöä. Kertomus ylittää näin ollen päätöksen N:o 293/2000/EY 9 artiklan 2 kohdassa esitetyt vaatimukset.

3. DAPHNE-OHJELMAN TULOKSET JA VAIKUTUKSET

Tässä kertomuksessa arvioidaan Daphne-ohjelman toimintaa seitsemän vuoden ajalta(1997–2003). Arviointimenetelmä selitetään liitteessä 1. Tutkimuksen keskeinen piirre on se, että siinä arvioidaan kattavasti kaikki Daphne-aloitteeseen (1997–1999) kuuluneet 303 hanketta sekä Daphne-ohjelmaan (2000–2003) kuuluneet hankkeet. Sen perusteella tehdään seuraavat päätelmät:

“Aloitteen ja ohjelman tavoitteet säilyvät relevantteina niiden perustana olevien tarpeiden eli lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnan ja näiden ryhmien suojelun kannalta. Sekä Daphne-ohjelman tulokset että sen vaikutukset edistävät ohjelman kunkin tavoitteen saavuttamista ja vahvistavat siten sen toimivuuden. Ohjelman tehokkuutta osoittavat siihen kohdennettuihin vähäisiin määrärahoihin nähden vakuuttavat tulokset ja vaikutukset. Niiden kestävyys on hankkeiden päättymisen jälkeen suhteellisen heikko, mikä johtuu tulosten levittämisen riittämättömästä suunnittelusta ja kohdentamisesta sekä hankkeiden päättymisen jälkeen esiintyvistä rahoitusvaikeuksista”.

Päätelmistä voidaan laatia seuraava yhteenveto:

[pic]

3.1. Relevanssi

Daphne-ohjelman relevanssia arvioidaan sen perusteella, miten merkityksellisiä ohjelman tavoitteet ovat (ja miten merkityksellisinä ne säilyvät) asianomaisen viitekehyksen eli niiden sosiaalisten tarpeiden kannalta, joihin ohjelmalla on tarkoitus vastata.

Daphne-ohjelman tavoitteiden relevanssi sosiaalisiin tarpeisiin nähden

Väkivaltaa pyritään torjumaan monien eri aloitteiden ja toimien avulla. Daphne-ohjelman tavoitteena ei ole vähentää suoraan väkivallan uhrien määrää. Sen sijaan ohjelman tavoitteena on tukea järjestöjä, joiden tarkoituksena on suojella väkivallalta ja ehkäistä sitä sekä tarjota tukea väkivallan uhreille. Tämä selittää kansalaisjärjestöjen tärkeän aseman Daphne-ohjelmassa sen alusta lähtien.

Daphne-ohjelman tavoitteet määriteltiin yleisesti, jotta niitä voitaisiin soveltaa väkivallan eri muotoihin. Daphne-ohjelman tavoitteita on kuusi:

- tuki monialaisille verkostoille

- hyvien käytäntöjen vaihto

- tutkimus ja tiedonkeruu

- tiedotuskampanjat

- tietolähteet

- väkivallan havaitseminen ja siitä ilmoittaminen.

Koska tavoitteet eivät ole sidoksissa väkivallan eri muotoihin, niihin eivät vaikuta väkivallan eri näkökohtien osalta vuosittain asetetut ensisijaiset tavoitteet. Lisäksi nämä tavoitteet ovat pikemminkin välineitä kuin tavoitteita . Itse asiassa ne tukevat ohjelman taustalla olevia yleisempiä meta-tavoitteita eli väkivallan torjumista Euroopassa verkostoitumisen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon, väkivallan ehkäisemisen ja uhrien suojelemisen sekä tietoisuuden lisäämisen avulla.

3.2. Toimivuus

Daphne-ohjelman toimivuutta arvioidaan sen perusteella, missä määrin tuotokset ja vaikutukset edistävät Daphne-ohjelman tavoitteiden saavuttamista.

Kunkin hankkeen osalta kytkettiin yhteen tuotokset ja niiden tukemat Daphne-ohjelman tavoitteet. Yhteensä 699 tuotoksesta 601 tuki vahvasti tai erittäin vahvasti Daphne-ohjelman tavoitteita. Niiden jakauma voidaan esittää seuraavasti:

[pic]

Edellä olevaa kuviota olisi luettava seuraavasti: 15 prosenttia tuotoksista edistää ‘Tuki monialaisille verkostoille’ -tavoitetta. Näistä tuotoksista konferenssien, seminaarien ja työpajojen osuus on 38 prosenttia, selvitysten, kertomusten ja kirjojen 16 prosenttia ja tiedotusaineiston 11 prosenttia.

Merkittävin tulos on se, että yli kolmannes tuotoksista tukee ‘Hyvien käytäntöjen vaihto’ -tavoitetta. Tämä osoittaa a) tavoitteen tärkeyttä ohjelman osallistujille ja b) Daphne-ohjelman todellista lisäarvoa sen toimiessa tiedonsiirtäjänä jäsenvaltiosta ja järjestöstä toiseen koko Euroopassa.

Tarkasteltaessa kaaviota toisinpäin havaitaan, että yhteistyön kannustaminen (konferenssien, seminaarien ja työpajojen avulla) on tuotos, joka tukee kaikkia tavoitteita ja myös edistää niitä kaikkein eniten. ‘Selvitykset, kertomukset ja kirjat’ -tuotos edistää myös merkittävästi kaikkia tavoitteita.

On myös syytä todeta, että koulutuspaketit ja -oppaat -tuotos vaikuttaa kolmeen tavoitteeseen. Tämä vahvistaa tarpeen pitää koulutus tärkeällä sijalla.

Lisäksi kutakin ohjelman tavoitetta tukevat myös toteutuneet vaikutukset, kuten käy ilmi liitteen 3.3 kohdasta. Kaavio osoittaa, että päävaikutukset edistävät yhtä tai useampaa ohjelman tavoitetta. Vaikutukset myös tukevat kaikkia tavoitteita.

Daphne-ohjelman toimivuuden varmistavat siten sekä ohjelman tuotokset että sen vaikutukset.

3.3. Tehokkuus

Ohjelman tehokkuutta mitataan panosten sekä tuotosten ja vaikutusten suhteella. Tarkoituksena on arvioida rahoitukselle saatua vastinetta.

Daphnen kaltainen ohjelma ei kuitenkaan ole tuotantoyksikkö, jonka kustannukset ja hyödyt voidaan arvioida täsmälleen rahamääräisesti. Vaikka pääosa panoksista onkin tiedossa erityisesti rahoituksen osalta, on hyödytöntä antaa tuotoksille ja vaikutuksille rahallista arvoa. Kaupallisin termein ei voida ilmaista sitä arvoa, joka on väkivallan ehkäisemisellä ja sellaisten välineiden tarjoamisella lapsille ja naisille, joilla he voivat entistä paremmin suojella itseään. Ohjelman hyödyllisyydestä sekä sen tuotoksista ja vaikutuksista on kuitenkin mahdollista löytää osoittimia.

Tehokkuutta arvioitiin käytännönläheisen lähestymistavan mukaisesti. Siinä hyödynnettiin parhaalla mahdollisella tavalla saatavissa olevia erilaisia tietoja ja keskityttiin tarkastelemaan ohjelman hyödyllisyyttä. Aineiston edustavaa otosta, joka koskee 148:aa päätökseen saatua ja arvioitua hanketta, kuvaavat seuraavat perustiedot ja -luvut:

- Otoksen hankkeiden määrärahat olivat yhteensä noin 20 miljoonaa euroa (vuoteen 2001 asti) eli noin 133 000 euroa hanketta kohti ja 23 500 euroa osallistujaa kohti.

- EU:n rahoituksen osuus on noin 75 prosenttia näistä määrärahoista eli noin 17 600 euroa osallistujaa kohti. Tämä merkitsee sitä, että EU rahoittaa keskimäärin kaksi kokoaikaista tointa kutakin hanketta kohti yhden vuoden ajan tai 0,35 kokoaikaista tointa kutakin ohjelmaan osallistuvaa järjestöä kohti, mikä vastaa keskimäärin 0,8 prosenttia niiden henkilöstöstä.

- Kahdessa kolmasosassa hankkeista loput 25 prosenttia talousarviosta rahoitetaan yksinomaan järjestöjen sisäisistä varoista. Kymmenellä prosentilla hankkeista on käytettävissään ainoastaan ulkoista rahoitusta ja neljännes ilmoittaa, että rahoitukseen käytetään sekä sisäisiä että ulkoisia varoja. Rahoitusta täydennetään usein ohjelmaan osallistuvien kansalaisjärjestöjen ja vapaaehtoistyöntekijöiden lisätyöllä. Tämän työmäärän suuruutta on luonnollisestikin vaikea arvioida.

- Kukin hanke loi keskimäärin viisi tuotosta, jotka edistivät huomattavasti ohjelman kuuden päätavoitteen toteutumista. 98 prosenttiin hankkeista liittyi erittäin mittavan tietoaineiston levittäminen. Tapahtumien järjestäminen sisältyi 90 prosenttiin hankkeista. Nämä tuotokset ja niiden levittäminen edistivät hankkeiden kohderyhmiin, edunsaajiin, suureen yleisöön ja päättäjiin luomaa vaikutusta.

- Arvioituihin 148 hankkeeseen osallistui 1 227 järjestöä. Hankkeeseen osallistumisella oli vaikutuksia 97 prosenttiin järjestöistä. Pääasiassa nämä ilmenivät asiantuntemuksen ja verkottumisvalmiuksien paranemisena sekä hyvien käytäntöjen omaksumisena. Daphne-ohjelmaan osallistumisella on siten ollut selkeä ja myönteinen vaikutus näihin järjestöihin.

Nämä saavutukset ovat huomattavan arvokkaita, etenkin kun otetaan huomioon komission myöntämän rahoituksen vähäisyys. Arvioinnin yhteydessä tutkittiin, onko talousarvion suuruudella sekä tuotosten ja vaikutusten luonteella ja frekvenssillä merkittävää yhteyttä toisiinsa. Tällaista yhteyttä ei kuitenkaan todettu olevan. Tämä johtuu ainakin osittain siitä, että useimmat Daphne-ohjelman osallistujat pitävät talousarviota työvälineenä. Niiden oma työpanos hankkeiden toteuttamiseksi on merkittävä ja ne pitävät hankkeista saatavia tuloksia erityisen tärkeinä.

Edellä mainittujen sekä liitteessä esitettyjen syiden perusteella voidaan todeta, että ohjelma on tehokas. Vähäisellä EU:n tuella on saavutettu huomattavia tuloksia ja vaikutuksia.

3.4. Daphne-ohjelman toteuttamismenetelmät

Hankkeiden koordinoijia pyydettiin esittämään mielipiteensä Daphne-ohjelman hakemusten jättämis- ja sopimusmenettelyistä, Daphne-verkkosivustosta, ohjelmasta hankkeen toteuttamisaikana saadusta tuesta sekä arviointi- ja seurantajärjestelmistä. Vastauksia koskevat tiedot esitetään liitteessä 1. Tässä yhteydessä voidaan kuitenkin mainita se, että useimpien aihepiirien osalta ainakin kaksi kolmasosaa hankevastaavista ilmaisi olevansa tyytyväisiä. Aloitteeseen oltiin yleisesti jonkin verran vähemmän tyytyväisiä kuin ohjelmaan.

‘Valintamenettelyn avoimuutta’ ja ‘EU:n tuen laatua hankkeen valmisteluvaiheessa’ koskevien vastausten vuosikohtaisesta arvioinnista käy ilmi, että aikaisempiin vuosiin verrattuna entistä suurempi osa hankevastaavista oli tyytyväinen viime vuosiin (2001–2003). Tätä voidaan pitää kannustavana.

Daphne-ohjelman toteuttamismenetelmät | Tyytyväisten hankevastaavien osuus (%) vuosittain |

|1997 |1998 |1999 |2000 |2001 |2002 |2003 | |Valintamenettelyn avoimuus |58 % |52 % |33 % |50 % |66 % |61 % |63 % | |EU:n tuen laatu hankkeen valmisteluvaiheessa |35 % |61 % |59 % |56 % |63 % |79 % |83 % | | 4. PÄÄTELMÄT

Daphne-ohjelman tavoitteena on tukea kansalais- ja muiden järjestöjen ja julkisten viranomaisten työtä naisten ja lasten suojelemisessa ja heihin kohdistuvan väkivallan torjumisessa. Daphne-ohjelma tarjoaa toiminnalle lisäarvoa Euroopan yhteisön tasolla ja kannustaa vaihtamaan tietoja ja parhaita käytäntöjä verkostojen ja kumppanuuksien kautta sekä pilottihankkeiden toteutuksen avulla. Näin tarjotaan mahdollisuuksia oppia, jakaa tietoa, siirtää taitoja ja kattaa ongelma-alueet laaja-alaisesti. Kaikki tämä toiminta on suunniteltu siten, että se vastaa parhaiten väkivallan uhrien tarpeita.

Lisäksi Daphne-ohjelmasta tuetaan tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä toimia. Tavoitteena on lisätä väkivaltaa koskevaa tietoisuutta sekä suuren yleisön että riskiryhmien parissa ja toteuttaa väkivaltaa koskevia tutkimuksia ja seminaareja. Mikä tärkeintä, työ toteutetaan uusien eurooppalaisten verkostojen kautta eurooppalaisen yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisen edistämiseksi.

Daphne-ohjelman toteuttamisesta saatujen kokemusten sekä loppuunsaatettujen hankkeiden vaikutusten perusteellisen arvioinnin, käynnissä olevista hankkeista laaditun selvityksen ja sidosryhmien haastattelujen perusteella tehtiin seuraavat päätelmät:

- “Aloitteen ja ohjelman tavoitteet säilyvät relevantteina niiden perustana olevien tarpeiden eli lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnan ja näiden ryhmien suojelun kannalta. Sekä Daphne-ohjelman tulokset että sen vaikutukset edistävät ohjelman kunkin tavoitteen saavuttamista ja vahvistavat siten sen toimivuuden. Ohjelman tehokkuutta osoittavat siihen kohdennettuihin vähäisiin määrärahoihin nähden vakuuttavat tulokset ja vaikutukset. Niiden kestävyys on hankkeiden päättymisen jälkeen suhteellisen heikko, mikä johtuu tulosten levittämisen riittämättömästä suunnittelusta ja kohdentamisesta sekä hankkeiden päättymisen jälkeen esiintyvistä rahoitusvaikeuksista”.

- Saatujen vastausten suuri määrä (yli 2 200 hanke-ehdotusta, joissa haettiin noin 195 miljoonan euron tukea) osoittaa, että Daphne-ohjelma selvästikin vastaa yhteiskunnassa koettuun suureen toiminnan tarpeeseen.

- Ohjelmasta rahoitetut 303 hanketta ovat noin 700 tuotoksen kautta tarjonneet tähän alustavan vastauksen ja edistäneet merkittävästi asianomaisten kohderyhmien tietoisuuden lisäämistä. Niillä on ollut tärkeä tehtävä monien uhrien omanarvontunnon vahvistamisessa/omatoimisuuden lisäämisessä. Ne ovat myös lisänneet tietoisuutta avunsaantimahdollisuuksista, tehostaneet tarjottuja palveluja ja edistäneet eräitä väkivallan muotoja koskevaa tietämystä.

- Nämä tuotokset ovat vaikuttaneet yhteistyökumppaneihin, kohderyhmiin ja edunsaajiin, mutta myös vähitellen muuttuviin käsityksiin väkivallasta sekä Euroopan unionin ja kansallisten toimintatapojen kehittymiseen. Kansalliset tutkimuslaitokset tutkivat ja kehittävät uusia malleja ja menetelmiä ja auttavat näin luomaan yhteiset puitteet ja lähentämään toimintatapoja toisiinsa kaikissa jäsenvaltioissa.

- On myös syytä mainita, että 12 prosenttia hankkeista vaikutti lainsäädäntöön ja/tai johti toimintatapojen muutokseen. Ottaen huomioon, että Daphne-ohjelman ensisijaisena tavoitteena ei ole ehdottaa lainsäädäntötoimia tai muuttaa toimintatapoja, tämä sivuvaikutus johtuu eräiden järjestöjen voimakkaasta omistautumisesta toimintaan. Tätä on pidettävä myönteisenä.

[1] Bureau Van Dijkin (Bryssel) vuonna 2004 suorittama ulkoinen arviointi, ei julkaistu.

[2] EYVL L 34, 9.2.2000, s. 1.