it -fr 
A * 
it it EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 12.09 19% 
KOM(96) 441 lopull 
Ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
MEDA-maaohjelmien suuntaviivojen hyväksymisestä 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
1. MEDA-asetus rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä taloudellisen ja 
yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-
yhteistyökumppanuuden puitteissa tuli voimaan 2 päivänä elokuuta 1996 neuvoston 
hyväksyttyä asetuksen. 
2. MEDA-ohjelmalla on näin ollen oikeusperusta, johon sisältyy toimenpiteiden 
toteuttamisen hallintoa koskevat säännöt erityisesti taloudellisen siirtymävaiheen, 
kestävän yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen, alueellisen ja rajat ylittävän 
yhteistyön ja kansalaisyhteiskunnan tukemisen alalla. 
3. MEDA-asetuksessa on säädetty kolmivaiheinen ohjelmointimenettely. Siinä 
edellytetään, että komissio tekee neuvostolle ehdotuksen MEDA-maaohjelmissa 
noudatettaviksi yleisiksi suuntaviivoiksi. Tämän jälkeen komissio hyväksyy maaohjelmat 
ja rahoitusta koskevat ehdotukset hallintokomitean lausunnon pohjalta. 
4. Ehdotetuista yleisistä suuntaviivoista käy ilmi, että maaohjelmien tarkoituksena 
on luoda strategisen johtamisen väline MEDA-ohjelmaa varten. Suuntaviivojen olisi 
mahdollistettava erityisesti painopistealueiden tunnistaminen yhdessä Välimeren alueen 
kumppanien kanssa ja yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa. 
5. Komissio on ilmoittanut neuvostolle MEDA-ohjelman rahoitusaikataulun 
kokonaisuudessaan ajanjaksoksi 1996 - 1998 muilla keinoin. 
6. Neuvosto hyväksyy nämä suuntaviivat määräenemmistöllä. 
4-
Ehdotus: 
Neuvoston päätös MEDA-maaohjelmien suuntaviivojen hyväksymisestä 
Euroopan unionin neuvosto, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja 
yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-
yhteistyökumppanuuden puitteissa 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1488/96 ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan, 
sekä katsoo, että 
MEDA-asetuksen 9 artiklassa säädetään, että neuvosto hyväksyy, komission 
ehdotuksesta, sellaiset suuntaviivat maaohjelmille, joissa määritellään Välimeren alueen 
yhteistyökumppaneiden kanssa tehtävän yhteistyön tärkeimmät tavoitteet, 
komissio esitti 8 päivänä maaliskuuta 1995 tiedonannon nimeltään "Euroopan unionin 
Välimeren-politiikan vahvistaminen: ehdotukset Euroopan unionin ja Välimeren maiden 
yhteistyökumppanuuden täytäntöönpanemiseksi", 
Barcelonan julistuksessa hyväksyttiin Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuus aluetta 
kohtaaviin haasteisiin vastaamiseksi, ja 
on tarpeen vahvistaa suuntaviivat MEDA-maaohjelmille, 
ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
Hyväksytään suuntaviivat, sellaisina kuin ne ovat tämän päätöksen liitteessä, 
maaohjelmille, jotka koskevat rahoituksellisia ja teknisiä toimenpiteitä taloudellisen ja 
yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-Välimeri-
yhteistyökumppanuuden puitteissa (jäljempänä 'MEDA-maaohjelmat'). 
2 artikla 
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. 
4°L 
Liite 
NEUVOSTON SUUNTAVIIVAT MEDA-MAAOH.TELMILLE 
1. MEDA-ohjelma on Euroopan yhteisön tärkein rahoitusväline Euro-Välimeri-
yhteistyökumppanuuden toteuttamiseksi. Ohjelman tarkoituksena on edistää ja tukea 
Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden taloudellista ja yhteiskunnallista 
rakenneuudistusta, erityisesti valmistautumista vapaakauppaan Euroopan yhteisön 
kanssa. 
2. MEDA perustuu demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden sekä ihmisoikeuksien 
ja perusvapauksien kunnioittamiselle, jotka ovat olennainen osa sitä ja joiden rikkominen 
aiheuttaa asianmukaiset toimenpiteet. 
Kahdenvälisistä pöytäkirjoista, saatu kokemus 
3. MEDA-ohjelma perustuu kokemukselle, jota on saatu tarkistetun Välimeren 
alueen politiikan välineiden toiminnasta, toisin sanoen kahdenvälisten 
rahoituspöytäkirjojen ja alueellisten yhteistyövälineiden kautta. Koska Välimeren alueen 
yhteistyökumppaneiden kanssa on tehty aikaisemmin neljä rahoituspöytäkirjaa, on 
tarpeen pyrkiä parantamaan yhteistyötoimien jakautumista. Jos MEDA:n halutaan 
vastaavan merkittävästi tiiviimmän yhteistyön haasteeseen sekä uusilla että jo olemassa 
olevilla aloilla, on tarpeen lisätä ohjelmoinnin joustavuutta. Tällä tavoin vältetään 
yhteistyöpyrkimysten hajaantuminen liian monien toimien ja edunsaajien kesken sekä 
edistetään nopeaa ja tehokasta maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen 
käyttöönottoa. Vastaavasti MEDA:n on pystyttävä mukautumaan ajan kuluessa, kun 
opitaan lisää sen toteutuksen perusteella ja kun Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden 
tarpeet ja painopistealueet kehittyvät yhteiskunnallis-taloudellisten haasteiden myötä. 
Erityisesti sitomattomana budjettitukena maaohjelmissa jaettavat määrät olisi säilytettävä 
riittävän joustavina, jotta rahoitustuki mukautettaisiin uudistuksiin ja 
makrotaloudellisessa vakauttamisessa saavutettuun edistymiseen. 
Monivuotinen ohjelmointi 
4. MEDA-ohjelman lisäjoustavuutta on täydennettävä selkeällä 
ohjelmointimenetelmällä suunnittelun ja toteuttamisen tehokkuuden lisäämiseksi. 
Erityisesti on tarpeen antaa yhteistyökumppaneille ennakkoarvio varoista, jotka ovat 
saatavana tulevina vuosina. Tällainen monivuotinen ohjelmointi lisää mahdollisuuksia 
sellaisiin rahoitustoimiin, joilla on keskipitkän aikavälin poliittinen vaikutus. MEDA-
asetus sisältää rahoituksellisen viitemäärän, 3,424 miljardia ecua jaksoksi 1995-19991, 
joka jaetaan kahdenvälisten ohjelmien ja alueellisen ohjelman kesken. MEDA-
maaohjelmissa olisi määriteltävä toimet, jotka myötävaikuttavat yhteistyökumppanuuden 
Cannesissa 12 päivänä kesäkuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi suostumuksensa 
4,685 miljardin ecun suuruisten kokonaismäärärahojen myöntämiseen Välimeren alueen 
kolmansille maille jaksoksi 1995-1999. Suurin osa käytetään noin 3,424 miljardin ecun suuruiseen 
MEDA-ohjelmaan. Loput muodostuvat maakohtaisista erityispöytäkirjoista ja eri aihepiirit 
kattavista budjettikohdista. 
laajempien tavoitteiden saavuttamiseen. Niitä voidaan tarkistaa toteuttamisen perusteella 
oheisen alustavan kahdenvälisen rahoitussuunnitelman yhteydessä. Budjettimäärärahoja 
käyttämällä toteutettujen toimien avoimuus ja yleinen johdonmukaisuus varmistetaan 
huolellisesti. 
Strategiset rahoitustoimet 
5. Viime kädessä Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden menestyksellinen 
yhteiskunnallis-taloudellinen kehitys riippuu niiden omista ponnisteluista. Näin ollen 
maaohjelmien on perustuttava kunkin yhteistyökumppanin ja koko alueen taloudellisten, 
yhteiskunnallisten ja poliittisten haasteiden molemminpuoliseen yhteisymmärrykseen, 
jotta ohjelmat olisivat tehokkaita. Säännöllinen ja laaja vuoropuhelu sekä kahdenvälisellä 
että alueellisella tasolla on tämän vuoksi edellytys MEDA:n onnistumiselle. Maaohjelmat 
keskittyvät sellaisille aloille, joita Euroopan yhteisö voi parhaiten tukea oman 
kokemuksensa ja taitotietonsa perusteella. Tätä varten komissio huolehtii tarvittavasta 
yhteensovittamisesta ohjelmoinnissa ja ohjelman täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden ja 
muiden avunantajien kanssa. 
6. Määritellessään ja suunnitellessaan yhteistyöohjelmia komissio ottaa tarkoin 
huomioon ympäristön vakauden, rahoituksellisen ja taloudellisen elinkelpoisuuden, 
sukupuoleen liittyvät yhteiskunnalliset vaikutukset ja paikalliset institutionaaliset 
valmiudet, mukaan lukien tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen sekä teknologian 
siirtoon tarvittavat valmiudet, jo aloitettujen toimien toistamiseksi ja jatkamiseksi, koska 
se pyrkii kestävän kehityksen tavoitteeseen. Kahdenvälisellä tasolla MEDA-ohjelma 
tukee yhteistyökumppaneita taloudellisessa siirtymävaiheessa ja yhteiskunnallis-
taloudellisen vakauden vahvistamisessa kahdenvälisiin ohjelmiin ja alueelliseen 
ohjelmaan kuuluvissa hankkeissa edellytetään, että täytetään ympäristövaikutusten 
arviointilomake Euroopan unionin tätä alaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. 
7.i) Alueen talouksien yhteisenä haasteena on työmahdollisuuksien luominen ja 
elintason nostaminen nopean väestönkasvun yhteydessä. Tarvittava taloudellinen kasvu 
voidaan saavuttaa ainoastaan lisäämällä alueen kilpailukykyä suhteessa 
maailmanlaajuiseen talouteen. Tämä edellyttää muun muassa yhteistyökumppaneiden 
innovaatiovalmiuksien parantamista. Kun vapaakauppa alkaa vähitellen toimia, 
hallitusten on jätettävä tilaa yksityisen sektorin johtamalle kasvulle ja ulkomaisille 
investoinneille. Tervettä makrotaloudellista hallintoa on täydennettävä kasvua edistävillä 
ja investointeja suosivilla taloudellisilla politiikoilla ja lainsäädännöllä. Maaohjelmissa 
otetaan huonaoon kunkin talouden erityispiirteet rahoitustoimia suunniteltaessa. 
ii) Suuremman yhteiskunnallisen yhtenäisyyden on täydennettävä taloudellista 
kasvua. Epätasa-arvoisuus mahdollisuuksissa saada olennaisia palveluja kuten 
koulutusta, terveydenhoitoa ja vettä jatkuu, mikä vähentää yhteistyökumppaneiden 
väestön huomattavan osan elinmahdollisuuksia ja mikä vaikuttaa haitallisesti pitkän 
aikavälin kasvuennusteisiin. Nämä tarpeet olisi täytettävä pikaisesti parantamalla 
palveluiden laatua ja tehostamalla niiden jakamista. Strategisia rahoitustoimia tarvitaan 
yleensä inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi, koska ne ovat alueen suurin 
voimavara tulevaisuudessa. Erityisesti nuorten ja naisten integroiminen työpaikoille on 
tärkeä tekijä alueen yhteiskunnallisessa kehityksessä. 
Kahdenvälisten ohjelmien ja alueellisen ohjelman on täydennettävä toisiaan 
8. Tukea myönnetään MEDA-asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden kautta. Lisäksi 
on voitu kehittää seuraavat yleiset suuntaviivat yhteistyökumppaneiden kanssa käynnissä 
olevan vuoropuhelun perusteella. 
9. Kahdenvälisten ja alueellisten toimien on täydennettävä toisiaan, jotta ne 
mahdollistavat sen, että MEDA-ohjelman poliittinen ja taloudellinen vaikutus on kestävä 
ja että Barcelonan julistuksessa yhteisesti hyväksytyt tavoitteet voidaan saavuttaa 
tehokkaammin. Oman kokemuksensa perusteella unioni on sitä mieltä, että sen 
yhteistyökumppaneiden tulevaisuuden vauraus ja vakaus on niiden keskinäisten 
taloudellisten, yhteiskunnallisten ja poliittisten alojen lisääntyvän yhteistyön varassa. 
Esteiden poisto edistää suurtuotannon etujen saamista ja mahdollisuuksia päästä 
suuremmille markkinoille rohkaisten näin investointien tekemistä, helpottaen ajatusten 
vaihtoa ja lisäten molemminpuolista ymmärtämystä. Alustava alueellinen ohjelma 
kuvastaa Barcelonan yhteydessä saavutettua edistystä toteutettaessa monenkeskisiä 
toimia yhteisen edun mukaisista aiheista, kuten hyväksytyssä julistuksessa määrätään, ja 
vahvistaa hajautetun yhteistyön tukitoimia. Kahdenvälisten toimien rahoitusta ei 
kuitenkaan korvata alueellisilla toimilla. 
Hajautettu lähestymistapa 
10. Kohdeväestön saavuttamiseksi tehokkaammin ja MEDA-ohjelmaan 
osallistumisen laajentamiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden soveltamisalaan 
kuuluviin kansalaisyhteiskunnan eri osiin, komissio pyrkii suunnittelemaan ja 
toteuttamaan toimia yhdessä sellaisten toimijoiden kanssa, joita asia suoraan koskee ja 
joilla on rahoitustoimien onnistuneessa suunnittelemisessa ja toteuttamisessa tarvittavaa 
kokemusta. 
Kahdenväliset maaohjelmat 
11. Kahdenvälisten ohjelmien painopistealueista on päätettävä niin, että otetaan 
huomioon kunkin maan talouden ja yhteiskunnan kehityksen vaihe sekä sen laitosten 
valmiudet. Assosiointisopimusten päätelmien tai täytäntöönpanon perusteella 
maaohjelmista on päätettävä niin, että otetaan huomioon Välimeren 
yhteistyökumppaneiden tarpeet, niiden valmiudet käyttää varoja ja rakenneuudistuksen 
edistyminen sekä niiden kanssa määritellyt, erityisesti taloudellisen vuoropuhelun 
päätelmien mukaiset painopistealueet. 
12. Maghreb-maissa (Marokko, Algeria ja Tunisia) Marokolle annetaan tukea 
toimiin, joiden tarkoituksena on parantaa yhteiskunnallisia peruspalveluja (erityisesti 
koulutuksessa ja terveyden hoidossa ottaen huomioon varsinkin maaseutualueet), sekä 
yritysten kilpailukykyä edistäviin toimenpiteisiin. Vastaavasti ohjelmasta myönnetään 
budjettitukea keskipitkän aikavälin makrotaloudellista vakauttamista ja laajoja 
FI/01 B/96/02410100. POO ( EN ) 
MS/MS 
rakenneuudistuksia koskevan strategian tukemiseen. Tunisiassa tukea myönnetään 
talouden vapauttamiseen ja kilpailukyvyn lisäämiseen niin, että edistetään yksityistämistä 
ja taloudellisen sektorin uudistumista; tätä on tarkoitus täydentää toimenpiteillä, jotka 
kohdistuvat yhteiskunnallisiin ja ympäristöasioihin. Algeriassa rahoitustoimet olisi 
kohdennettava vakaviin yhteiskunnallisiin tarpeisiin ja työpaikkojen luomiseen lyhyellä 
aikavälillä, samalla kun tuetaan PK-yritysten kehitystä, tappiollisten julkisten yritysten 
uudelleenjärjestelyjä ja rohkaistaan taloudellisen sektorin kehittämiseen ja maan kauppaa 
koskevan järjestelyn uudistamiseen suunnattujen toimenpiteiden toteuttamista. 
13. Mashrek-maista (Egypti, Jordania, Libanon ja Syyria) Egyptissä tuetaan lähinnä 
peruskoulutusta ja yhteiskunnallista kehitystä lievittämällä köyhyyttä ja tukemalla 
yhteiskunnallisia avainaloja; tätä olisi täydennettävä sopivilla rahoitustoimilla 
taloudellisen uudistuksen, koulutuksen ja ympäristön suojelun aloilla. Jordanian kanssa 
tehtävän yhteistyön olisi aluksi edistettävä budjettituen myöntämistä, mikä on tarpeen 
olemassa olevien vakavien makrotaloudellisten epätasapainoisuuksien vakauttamiseksi, 
ja toisessa vaiheessa työllisyystilanteen parantamista. Koska jälleenrakennusponnistelut 
ovat täydessä vauhdissa Libanonissa, siellä olisi nyt painotettava kaikkien tasojen 
julkishallinnon vahvistamista, samalla kun tukitoimenpiteet kohdennetaan taloudellisen 
kilpailukyvyn kehittämiseen. Syyriassa yhteistyön olisi keskityttävä talouden asteittaisen 
vapauttamisen ohessa julkisten palveluiden ja julkishallinnon tason parantamiseen 
suosiollisemman ympäristön luomiseksi yksityiselle sektorille ja väestön elintason 
parantamiseksi. Länsirannan ja Gazan alueella tukea myönnetään edelleen 
infrastruktuurin jälleenrakentamiseen ja kunnostamiseen sekä Palestiinan 
institutionaalisten valmiuksien luomiseen ja yksityisen sektorin kehityksen tukemiseen. 
14. Turkin ohjelman yleinen tavoite on tukea tulliliiton luomista, ja talouden 
mukauttamiseen sekä yhteiskunnallisten palveluiden ja ympäristötoimien tukemiseen 
tarvittavat rahoitustoimet ovat etusijalla. 
Taloudellisen siirtymävaiheen tuki 
15. Välimeren alueen yhteistyökumppanit tarvitsevat apua valmistautuessaan 
vapaakauppaan Euroopan unionin kanssa ja elintason nostamiseen. Euroopan yhteisön 
rahoitustoimien laajempi tavoite on lisätä yhteistyökumppaneiden talouksien 
kilpailukykyä erityisesti parantamalla vientiä, jotta päästäisiin kestävään taloudelliseen 
kasvuun. 
Tämän vuoksi tukea myönnetään erityisesti seuraaville aloille: 
• Toimivan ympäristön luominen vahvistamalla makrotaloudellista kehystä ja 
kehittämällä kilpailukykyiselle markkinataloudelle välttämätöntä lainsäädäntöä ja 
laitoksia. Tätä varten olisi tuettava tarvittavia uudistuksia toteuttamaan valmiiden 
yhteistyökumppaneiden rakenteellisia mukauttamistoimia tiiviissä yhteistyössä Bretton 
Woodsin laitosten kanssa. 
• Kaupankäynnin helpottaminen, mukaan lukien tullia ja välillistä verotusta 
koskeva tuki, normien sekä eläinlääkintäalaa ja kasvinsuojelua koskevien säännöksien 
yhdenmukaistaminen, sekä kauppaa edistävien välineiden kehittäminen. 
• Ympäristölainsäädännön ja -normien yhdenmukaistaminen. 
• Rahoitusalan kehittäminen poliittisen tason tuella ja tuki keskuspankkien 
vahvistumiselle kaupallisten pankkien kehittämiseksi sekä rahoitusmarkkinoiden 
laajentamiseksi ja syventämiseksi; erityistä huomiota kiinnitetään kotimaisten säästöjen 
ja investointien rohkaisemiseen sekä alueelle suunnattujen, erityisesti Euroopasta tulevien 
investointien edistämiseen. 
• Liiketalouden suorituksen parantaminen erityisesti nykyaikaistamalla PK-
yrityksiä liiketoiminnan konsultoinnin, koulutuksen ja tiedon avulla. 
• Euroopan ja Välimeren alueen yritysten, erityisesti PK-yritysten, välinen 
yhteistyö liiketoiminnassa esimerkiksi verkostoituminen, yhteistyritykset, lisenssien 
antaminen, edustussopimusten tekeminen ja alihankinta. 
• Yksityisomistuksen edistäminen, jotta varmistettaisiin omistajuuden, 
liikkeenjohdon ja hallinnon tehokas siirtäminen yksityiselle sektorille. 
• Energia-, liikenne- ja tietoliikennealan yhteistyö, joka koskee politiikkaa, 
infrastruktuurien ja verkostojen välisiä yhteyksiä ja toimivuutta, palvelujen laadun 
parantamista ja kustannusten vähentämistä, teollista yhteistyötä sekä tutkimusta ja 
teknologista kehittämistä. 
• Tuki mikroyrityksille yrittäjien tukemiseksi ja yhteiskunnan kaikkien osien 
integroimiseksi taloudelliseen kasvuun. 
• Inhimillisten voimavarojen kehittäminen parantamalla hallintoa, tuen 
kohdistamista sekä ammatillisen koulutuksen ja johtamiskoulutuksen laatua. 
• Yhteistyökumppaneiden innovaatiojärjestelmien edistäminen parantamalla 
valmiuksia tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen ja parantamalla teknologian 
siirtomekanismeja sekä tukemalla asianmukaisten kansallisten innovaatiopolitiikkojen 
kehittämistä. 
Yhteiskunnallis-taloudellisen vakauden vahvistaminen 
16. Taloudellisen siirtymävaiheen lyhyen aikavälin kustannusten lievittämiseksi ja 
yhteiskunnan valmistamiseksi paremmin tulevaisuuteen, on erityisen tärkeää, että tätä 
toimintaa tuetaan asianmukaisilla toimenpiteillä sosiaalipolitiikan alalla. 
• Maaseudun yhdennetty kehitys on edelleen olennaisen tärkeä strategia 
köyhyyden torjumiseksi sekä maaseudun ja kaupunkiväestön välisen hyvinvointikuilun 
laajentumisen välttämiseksi, koska suuri osa Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden 
FI/01B/96/02410100.POO (EN) 
MS/MS 
väestöstä on edelleen sekä kulttuurisesti että taloudellisesti sidoksissa maaseutuun. 
Maataloustuotannolla on yhteiskunnallinen asema, joka ylittää sen taloudellisen arvon, ja 
lisääntyvällä muutolla kaupunkialueille voisi olla yhteiskunnallisesti, poliittisesti ja 
ympäristön kannalta vakavia seurauksia. Kohdennettuja ohjelmia tarvitaan myös 
kohdennettavaksi olennaisiin tarpeisiin (kuten veden jakeluun ja viemäröintiin sekä 
energiaan). 
• Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ympäristön vakauden säilyttämiseen 
yhteistyökumppaneiden maissa tukemalla valmiuksien kehittämistä ympäristövaikutusten 
arvioinnin ja hallinnon alalla. Euroopan investointipankin myöntämiin lainoihin voidaan 
myöntää korkotukea ympäristöhankkeisiin. 
• Kaupunkialueiden elinolosuhteiden parantamiseen tarkoitettuja ohjelmia olisi 
tuettava, mukaan lukien tarvittaessa yhteiskunnallisten turvaverkkojen kehittäminen 
aktiivisella työllisyyspolitikalla ja köyhyyttä torjuvilla toimenpiteillä. Tämä voidaan 
tehdä sellaisen sosiaalirahaston avulla, jolla edistetään heikommassa asemassa olevien 
yhteiskunnallisten ryhmien työllisyyttä ja tuetaan myös kohdennettuja terveyteen ja 
koulutukseen liittyviä toimenpiteitä. Tukea voidaan myöntää myös sosiaalipolitiikan 
suunnitteluun, erityisesti terveyden, työttömyysvakuutuksen ja eläkejärjestelmien osalta. 
• Yhteiskunnallisen infrastruktuurin ja yhteiskunnallisten palvelujen jakamisen 
parantamista voidaan tukea. Perusterveydenhuoltoa voidaan rahoittaa myös osana 
väestönkasvun vähentämisen strategista tavoitetta. 
• Olisi tuettava mahdollisuuksia osallistua koulutukseen ja ammatilliseen 
koulutukseen, varsinkin tyttöjen mahdollisuuksia saada peruskoulutusta ja ammatillista 
peruskoulutusta erityisesti maaseudulla. 
Kansalaisyhteiskunnan kehittäminen 
17. Kansalaisyhteiskunnan kehittämistä olisi tuettava erityisesti hajautetun yhteistyön 
avulla ja käyttämällä hyväksi mahdollisia tekniikoita. Yksityiset ja julkiset toimijat 
yhteen tuovaa yhteistyötä tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja teknologian siirron 
alalla on rohkaistava. Kulttuurijärjestöjen ja -verkostojen välistä vuoropuhelua ja vaihtoa 
edistäviä kulttuuritoimia on tuettava. Välimeren alueen laajuisia tieto- ja viestintätoimia 
olisi vahvistettava Euroopan ja Välimeren alueen välisen todellisen tietoyhteiskunnan 
kehittämisen yhteydessä. Työmarkkinaosapuolia ja valtioista riippumattomia järjestöjä 
olisi rohkaisu va aktiiviseen toimintaan. 
Alustavan alueellisen ohjelman suuntaviivat 
18. Kahdenvälistä yhteistyötä olisi täydennettävä alueellisella yhteistyöllä ja se olisi 
kohdennettava kolmeen Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden pääalueeseen. 
Barcelonan ministerien välisen konferenssin seurannan yhteydessä järjestettävissä 
kokouksissa saavutettu kehitys otetaan huomioon. Yleisenä tavoitteena on 
rohkaista yhteistyökumppaneita parempaan keskinäiseen yhteisymmärrykseen 
lisäämällä tietoa alueellisista ongelmista poliittisella, taloudellisella, 
yhteiskunnallisella ja kulttuurialalla, niin että helpotetaan parhaiden käytäntöjen 
vaihtoa, taitotiedon siirtoa ja yhteisesti kiinnostavien yhteisten hankkeiden 
edistämistä. Lisäksi Euroopan yhteisö jatkaa Lähi-Idän rauhanprosessin 
tukemista. 
19. Politiikan alalla, kuten kahdenvälisissä ohjelmissa, MEDA-asetuksen 
soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden avulla voidaan tukea demokratian kehitystä, 
ihmisoikeuksien kunnioittamista sekä hallituksen laitosten avoimuuden ja tehokkuuden 
parantamista. Tukea voidaan myöntää myös luottamuksen lisäämiseen turvallisuuden 
alalla. 
20. Taloudellisella ja rahoitusalalla tukea voidaan myöntää vapaakaupan 
helpottamiseen erityisesti tullisäännösten, alkuperäsääntöjen, tilastojen, normien sekä 
eläinlääkintäalaa ja kasvinsuojelua koskevien säännösten osalta. 
Aiheellisia toimenpiteitä toteutetaan liikenteen alalla, energia- (jossa Euroopan ja 
Välimeren alueen energiafoorumi toimii yhteensovittajana), tietoliikenne- ja 
tietotekniikka-alalla, alueellisen yhteistyön, matkailun alalla, ympäristöalalla, tieteen ja 
tekniikan alalla, vesi- ja kalastusalalla. Tutkimus- ja kehittämiskeskusten sekä 
taloudellisten toimijoiden välistä verkostoitumista tuetaan myös taitotiedon siirtämisen 
helpottamiseksi ja yhteisyritysten kehittämiseksi. 
21. Yhteiskunnallisella ja kulttuurialalla Euroopan unionin ja Välimeren alueen 
yhteistyökumppaneiden kansalaisyhteiskuntien välisiä hajautettuja vaihto-ohjelmia 
toteutetaan akateemisella, viestinnän, paikallishallinnon, tekniikan ja muilla 
molemminpuolisen edun mukaisilla aloilla. 
Täydentäviä toimenpiteitä kuten vuoropuheluja yhteisen edun mukaisista tai 
verkostoitumista koskevista hankkeista toteutetaan, niin kuin Euro-Välimeri-
yhteistyökumppanuuden puitteissa määritellään paikallishallinnon, kulttuurisen 
vuoropuhelun, viestinnän, nuorisovaihdon ja kansalaisyhteiskuntien välisen vaihdon 
tukemiseksi. Tutkimusta, teknologista kehittämistä, teknologian siirtoa sekä tieto- ja 
viestintätoimia vahvistetaan nykyaikaisen tietotekniikan avulla. 
Teknistä tukea voidaan myöntää lisäksi huumeiden, terrorismin ja kansainvälisen 
rikollisuuden torjumiseen. Toimenpiteet voivat kohdistua tiedonvaihtoon, tietojen 
vertailtavuuteen ja oikeudellisten järjestelmien vahvistamiseen. 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 441 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 
Luettelonumero : CB-C0-96-447-FI-C 
ISBN 92-78-08742-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
3