Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle - Selvitys kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston rahoituksesta - 2002 /* KOM/2003/0491 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE - SELVITYS KUUDENNEN, SEITSEMÄNNEN JA KAHDEKSANNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON RAHOITUKSESTA - 2002 SISÄLLYS 1. Johdanto 2. Yhteisön ja AKT-alueen yhteistyön poliittinen ja taloudellinen tausta 3. Yleiskatsaus 3.1 Maksusitoumukset ja maksut 3.2 EKR:n varojen tosiasiallinen saatavuus ja käyttö 3.3 Toimet maksusitoumusten käyttämisen nopeuttamiseksi 3.4 Rahoituksen jakautuminen eri aloille 4. Alakohtainen täytäntöönpano 5. Resurssien ja päätösvallan hajauttaminen komission lähetystöille 5.1 Sisäisen hajauttamisen ensimmäisen vaiheen edistyminen 5.2 Sisäisen hajauttamisen toisen vaiheen edistyminen 5.3 Sisäisen hajauttamisen kolmannen vaiheen edistyminen Liite: Kuudes, seitsemäs ja kahdeksas EKR (31.12.2002) - edistyminen rahoitusvälineittäin 1. Johdanto EU:n sopimussuhde AKT-maihin uusittiin kesäkuussa 2000 allekirjoitetulla Cotonoun sopimuksella, joka muodostaa uuden 20-vuotisen kumppanuussopimuksen. Vuonna 2002 molemmat sopimuspuolet jatkoivat ratifiointiprosessia, jotta sopimus voisi tulla virallisesti voimaan huhtikuussa 2003. Merkittävä edistysaskel otettiin syyskuussa 2002, kun aloitettiin EU:n ja AKT-maiden väliset neuvottelut uusista talouskumppanuussopimuksista. Näissä sopimuksissa yhdistyvät kauppa- ja kehitysyhteistyökysymykset kansallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin sovitetulla tavalla ja täysin WTO-järjestelyjen mukaisesti. Talouskumppanuussopimuksia koskevat neuvottelut on tarkoitus saada päätökseen viiden vuoden kuluessa ja ne tulevat voimaan 1. tammikuuta 2008 mennessä, jollei sovita aikaisemmasta päivämäärästä. Kaiken kaikkiaan yhteisö vahvisti vuonna 2002 panostustaan Afrikkaan, jossa kehitysyhteistyön haasteet - puute, syrjäytyminen ja valmiuksien heikkous - ovat suurimmat. Yhteisön suhde Afrikkaan kehittyy vastauksena esimerkiksi sellaisiin aloitteisiin kuin Afrikan unionin perustaminen ja sen sosioekonomisen ohjelman - Afrikan kehitystä edistävä uusi kumppanuus (New Partnership for African Development, NEPAD) - hyväksyminen Afrikan unionin ensimmäisessä huippukokouksessa Durbanissa heinäkuussa 2002. 2. Yhteisön ja AKT-alueen yhteistyön poliittinen ja taloudellinen tausta AKT-maihin kuuluu maailman köyhimpiä maita, joilla on vakavia hallinto-ongelmia. Näissä maissa toimimiseen liittyykin erittäin suuria riskejä, ja maiden valmiudet "avustuskumppanuuden" vaatimuksien täyttämiseksi ovat rajalliset. Yhteisön ja AKT-maiden yhteistyön toteuttaminen onkin yhä tiiviimmässä yhteydessä poliittiseen tilanteeseen, ja jäsenvaltiot voivat lykätä yhteistyötä tai keskeyttää sen joko suunnitteluvaiheessa tai ohjelmien ja hankkeiden toteutusvaiheessa ihmisoikeuksiin tai muuten demokratiaan liittyvien ongelmien ja kumppanimaan täytäntöönpanovaikeuksien vuoksi. Suuri osa varoista on suunnattu köyhimmille maille, joista monet ovat kriisitilassa (esimerkiksi Sudan, Kongon demokraattinen tasavalta, Kongon tasavalta, Sierra Leone, Liberia, Burundi, Norsunluurannikko, Ruanda, Haiti) ja joissa apu on jouduttu keskeyttämään. Köyhyyden vähentyminen ja talouden kehitys niissä AKT-maissa, jotka saavat suoraa budjettitukea, on ollut vaihtelevaa. Jos kansainvälisen yhteisön asettamat hyvää hallintotapaa koskevat kriteerit ja maksuja koskevat tekniset edellytykset eivät täyty, maksuja ei suoriteta. 3. Yleiskatsaus 3.1 Maksusitoumukset ja maksut Uudet maksusitoumukset vuonna 2002 olivat 2,115 miljardia euroa (hiukan yli EuropeAid-toimiston tavoitteen, joka oli 2,000 miljardia euroa). Maksuja suoritettiin 1,902 miljardin euron arvosta eli hiukan yli 1,850 miljardin euron vuotuisen tavoitteen. Alkuperäistä 2 miljardin euron tavoitetta laskettiin, koska voimakkaasti velkaantuneiden köyhien maiden (HIPC) tukialoitteen viimeisen maksuerän (150 miljoonaa euroa) maksaminen Euroopan investointipankille (EIP) on siirtynyt vuoteen 2003 [1]. [1] EIP:n tarjoama velkahuojennus tulee kyseeseen siinä vaiheessa kun maa on saavuttanut "lopetusajankohdan". Tiettyjen vientituotteiden maailmanmarkkinahintojen laskun vuoksi asianomaisten maiden talouden elpyminen ja "lopetusajankohdan" saavuttaminen ovat kuitenkin lykkääntyneet. Uusien maksusitoumusten määrä, 2,115 miljardia euroa, on hieman suurempi kuin vuoden 2001 vastaava luku 1,920 miljardia euroa. Vuoden 2002 kokonaismäärästä noin 790 miljoonaa euroa otettiin kahdeksannen EKR:n yleisvarauksesta (osasta A) siirtymätoimenpiteisiin, koska Cotonoun sopimusta ei ollut vielä kokonaan ratifioitu vuonna 2002, joten yhdeksättä EKR:ää ei voitu ottaa käyttöön. AKT-maiden kansallisiin ja alueellisiin ohjelmiin liittyvät maksusitoumukset olivat noin 50 miljoonaa euroa ennakoitua vähemmän, mutta tämän vastapainoksi EIP myönsi kaavailtua enemmän riskipääomalainoja. Komissio onnistui myös vapauttamaan 346 miljoonaa euroa käyttämättömiä varoja, joita koskevat maksusitoumukset oli tehty aiemmin mutta joita ei ollut käytetty hankkeissa, joihin ne oli varattu. Nämä määrärahat - ns. vapautetut maksusitoumukset - kohdennetaan nyt uudelleen maa- ja alueohjelmille vuonna 2003. Näin ollen vuoden 2002 uusien maksusitoumusten nettomäärä oli 1,768 miljardia euroa. Vuonna 2001 vastaava luku oli 1,554 miljardia euroa. Näiden vapautettujen maksusitoumusten myötä ohjelmiin sidottujen mutta vielä maksamattomien varojen määrä vakiintui (ja jopa laski hieman) vuoden 2002 loppuun mennessä (8,469 miljardia euroa vuoden 2001 lopussa ja 8,385 miljardia euroa vuoden 2002 lopussa). Maksujen osalta lopullinen määrä oli 1,902 miljardia euroa ja nettomäärä (takaisin perityt varat huomioon ottaen) oli 1,853 miljardia euroa. Ennustuksiin verrattuna jonkin verran viivästyksiä on todettu erityisten rakennesopeutusvarojen (130 miljoonaa euroa) sekä maa- ja alueohjelmien (100 miljoonaa euroa) maksuissa. Toisaalta komissio maksoi 98 miljoonaa euroa osista A ja B (siirtymätoimenpiteet) sekä 87 miljoonaa euroa Sysmin-varoista. Edellä esitettyjä lukuja on tarkasteltava siltä kannalta, miten yhden vuoden tulos suhteutuu EKR:n monivuotisen hankesyklin kokonaisuuteen. Vuodesta 1989 keskimääräiset vuosittaiset alustavat sitoumukset ovat olleet (bruttolukuina) noin 2,033 miljardia euroa maksusitoumusten, 1,645 miljardia euroa sopimusten ja 1,594 miljardia euroa maksujen osalta (ks. kuvio). EuropeAid-yhteistyötoimiston toiminnan alusta lähtien (tammikuusta 2001) täytäntöönpanovalmius on parantunut (25-35 %): sopimusten arvo (2,200 miljardia euroa) ja maksujen määrä (2,000 miljardia euroa) kahtena viime vuonna ylittää selvästi 12 edeltävän vuoden keskiarvon, joka on molempien osalta 1,600 miljardia euroa. >VIITTAUS KAAVIOON> 3.2 EKR:n varojen tosiasiallinen saatavuus ja käyttö Vuoden 2002 loppuun mennessä EKR:stä (kuudes, seitsemäs ja kahdeksas EKR) oli myönnetty AKT-maille sekä merentakaisille maille ja alueille yhteensä 32,840 miljardia euroa. Näistä 29,921 miljardia euroa on muodollisesti sidottu eli niiden käyttämisestä tiettyihin hankkeisiin on tehty päätökset. Näistä maksuosuuksista ja -sitoumuksista on maksettu 21,536 miljardia euroa. Tämä merkitsee, että AKT-maille pitkän aikavälin ohjelmasuunnittelua varten alunperin myönnettyjen varojen ja vuoden 2002 loppuun mennessä tosiasiallisesti maksettujen (kolmesta viime EKR:stä) varojen välinen erotus on 11,304 miljardia euroa. Tämä ero muodostuu 2,919 miljardin euron maksuosuudesta, jota koskevia sitoumuksia ei ole tehty, ja sidotuista 8,385 miljardin euron määrärahoista, joita ei ole vielä maksettu (ks. liitteenä oleva taulukko). * Myönnetyt mutta sitomattomat 2,900 miljardia euroa Maille myönnetään tai osoitetaan varoja "teoriassa", mutta yhteistyö tietyn maan kanssa voidaan myöhemmin keskeyttää EU:n jäsenvaltioiden päätöksellä poliittisista tai käytännön syistä (sisällissota, turvallisuustilanne jne.), jolloin maksusitoumuksia (tiettyihin hankkeisiin liittyviä) ei voidakaan hyväksyä (esimerkkeinä Zimbabwe ja Liberia). Myönnettyjä mutta sitomattomia varoja ei voida nykyisten säännösten mukaan käyttää muihin kohteisiin. Määrärahojen myöntäminen jäädytetään kunnes jäsenvaltiot päättävät jatkaa yhteistyötään asianomaisen maan kanssa. Esimerkiksi Madagascarissa, jossa vallitsee poliittinen kriisi, suunniteltu 70 miljoonan euron avustusohjelma oli EU:n jäsenvaltioiden keskeyttämänä (joulukuusta 2001 joulukuuhun 2002), kunnes sitä päätettiin äskettäin jatkaa. Angolan osalta sodan aikana käyttämättä jääneet 83 miljoonaa euroa osoitettiin toukokuussa 2002 sodan jälkeiseen jälleenrakentamiseen. Eritrealle jo suunniteltuja jälleenrakentamista ja sotilaiden kotiuttamista koskevia ohjelmia varten myönnettyjä 80,3 miljoonan euron maksusitoumuksia ei ole vieläkään tehty, joten komissio ei voi käyttää kyseisiä varoja. Myönnetyt mutta sitomattomat maa- tai aluekohtaiset maksuosuudet muodostavat noin 1,700 miljardia euroa edellä mainitusta luvusta (2,900 miljardia euroa), ja loppuosa koostuu ohjelmoimattomasta avusta. Arviolta 40 prosenttia (680 miljoonaa euroa) on myönnetty kriisissä oleville tai sellaisesta toipuville maille (Komorit, Liberia, Eritrea, Sudan, Haiti, Sierra Leone, Nigeria, Burundi, Norsunluurannikko, Togo, Keski-Afrikan tasavalta, Zimbabwe, Angola, Madagascar). * Sidotut mutta maksamattomat 8,400 miljardia euroa On tavallista, että sitoumuksia on maksamatta suuri määrä: aikaa kuluu aina varojen tiettyyn (monivuotiseen) hankkeeseen sitomisen, hankkeen käynnistämisen ja maksusuoritusten välillä, kun toteutuksesta vastaaville sopimuspuolille maksetaan maksueriä hankkeen edistymisen perusteella (ja hanke voi kestää vuosia). Tämä koskee erityisesti uuden EKR:n alkuvaihetta (vuosi 2003 yhdeksännen EKR:n osalta). Komission käyttämättömien maksusitoumusten taso vastaa EU:n jäsenvaltioiden keskiarvoa ja saattaa olla suhteessa jopa alhaisempi. Määrät vaihtelevat suuresti, kuten myös talousarviota koskeva ja oikeudellinen tilanne, mutta vaikka nämä tekijät otettaisiin huomioon, komission maksutahti on varsin hyvä. Äskettäisellä selvityskäynnillä yksikään vierailluista EU:n kansallisista kehitysyhteistyövirastoista ei pitänyt maksamatta olevien maksusitoumusten tasoa ongelmallisena. * Ongelmalliset käyttämättömät maksusitoumukset Komissio on todennut, että 8,400 miljardin euron käyttämättömät maksusitoumukset sisältävät kahdenlaisia epätavallisia tai ongelmallisia maksusitoumuksia: sellaiset käyttämättä jääneet sitoumukset, joiden osalta ei ole tehty yhtään sopimusta tai maksua kahtena viime vuonna, ja vanhoihin hankkeisiin sidotut, maksamatta olevat varat (ennen vuotta 1997 tehdyt maksusitoumukset, jotka ovat edelleen maksamatta). Näiden "epätavallisten" käyttämättömien sitoumusten kokonaismäärä (1,205 miljardia euroa) muodostaa 14,4 prosenttia kaikista sidotuista mutta vielä maksamattomista varoista. AIDCOn hallinnoimien budjettikohtien osalta luku on 14,3 prosenttia. Ongelmallisiksi todettuja maksusitoumuksia esiintyy lähinnä maissa, joissa on päätetty hankkeista mutta joissa yhteistyö on sittemmin keskeytetty väliaikaisesti tai sitä on lykätty (esimerkiksi turvallisuussyistä, sisällissodan vuoksi tai jos hankkeiden toteutusedellytykset eivät täyty). Esimerkiksi Madagascarissa helmikuussa 2000 hyväksytty (maksusitoumus tehtiin) 72,5 miljoonan euron maantieohjelma aloitettiin vasta tänä vuonna vuosien 2001-2002 poliittisen kriisin vuoksi. On myös mahdollista, että tiettyyn hankkeeseen liittyy käynnissä olevia oikeuskiistoja (esimerkiksi tilintarkastuksen seurauksena), jotka ovat johtaneet maksujen keskeyttämiseen varainhoidon moitteettomuuden turvaamiseksi. Tällaisia viivästyksiä liittyi vuosina 2001-2002 köyhyyden vähentämiseen tähtääviin hallitusten ohjelmiin, joita EY on tukenut Namibiassa, Sambiassa, Senegalissa, Nigerissä, Sierra Leonessa ja Kongossa. Näissä tapauksissa maksut keskeytettiin kielteisten arvioiden myötä, mutta niitä on sittemmin jatkettu. 3.3 Toimet maksusitoumusten käyttämisen nopeuttamiseksi Eri EKR:ien kokonaismäärärahojen käytön tarkastelu osoittaa, että kahdeksanteen EKR:ään liittyvien sopimusten ja maksujen taso on edelleen suhteellisen alhainen, mikä johtuu lähinnä maa- ja alueohjelmista sekä jossain määrin myös merentakaisista maista ja alueista. Olisi kuitenkin huomattava, että määrärahojen käyttö ohjelmoimattomaan apuun (kahdeksas EKR) on suhteellisen merkittävää, mikä vahvistaa talousarviotuen (ns. maksujen nopean suoritusvälineen) yhä kasvavan merkityksen; sen käyttöä on laajennettu kattamaan myös HIPC-aloite sekä jo vakiintuneet rakennesopeutushankkeet. Näiden välineiden piiriin saatetaan tulevaisuudessa sisällyttää myös alakohtaisia ohjelmia. Olisi myös pantava merkille, että sopimusten ja maksujen kokonaistaso kahden viime vuoden aikana ylittää selvästi viimeisten 12 vuoden keskiarvon (ks. luku 3.1). >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Uusia maksusitoumuksia koskevat ennusteet vuodelle 2003 vaihtelevat välillä 2,5-2,7 miljardia euroa, ja maksujen ennakoidaan olevan noin 2,1 miljardia euroa. Ennusteiden mukaan käytettävissä olevat varat olisi tulevaisuudessa sidottava Cotonoun sopimuksen voimassaoloaikana (5 vuotta). Tätä jaksoa koskevat maksusitoumukset painottuvat jakson alkuun, mutta sopimusten ja maksujen ennakoidaan lisääntyvän täytäntöönpanojakson toisena vuonna (2004). Lisäksi jatkuvasti pyritään nopeuttamaan maksusitoumusten maksamista ja vähentämään sekä "lepääviä" että vanhoja maksamatta olevia sitoumuksia, jotta varat voitaisiin vapauttaa vanhentuneista hankkeista ja ohjelmoida uudelleen käytettäviksi niissä maissa, joille ne oli alkujaan varattu [2]: vuonna 2002 kokonaismäärä vähentyi 310 miljoonalla eurolla, ja arvion mukaan se vähenee vuonna 2003 edelleen 470 miljoonalla eurolla. [2] Tämä on EKR:n erityispiirre, sillä EY:n budjettimäärärahojen osalta niiden vapauttaminen merkitsee kyseisten varojen menettämistä. Lyhyen aikavälin toimet maksusitoumusten käytön nopeuttamiseksi ja ongelmallisten käyttämättömien sitoumusten vähentämiseksi: RELEX-uudistuksen yhteydessä ongelmallisten ja epätavallisten (vanhojen ja/tai lepäävien) käyttämättä olevien maksusitoumusten vähentäminen on määritetty painopisteeksi. Kaikkien AKT-maiden lähetystönpäälliköiden ja EuropeAid-yhteistyötoimiston pääjohtajan tai apulaispääjohtajan kesken on käynnistetty intensiivinen kahdenvälisten kokousten sarja maksusitoumusten käytön nopeuttamiseksi sekä ongelmallisten käyttämättä olevien sitoumusten tunnistamiseksi ja kohdentamiseksi uudelleen (helmi-maaliskuussa 2003 järjestettyjen AKT-seminaarien yhteydessä). Komissio pyrkii löytämään uusia tapoja toimia yhdessä AKT-maiden kanssa, esimerkiksi mahdollisuutta lisätä suoraa rahoitustukea AKT-maan julkiseen talousarvioon osana hallituksen kanssa sovittua köyhyyden vähentämiseen tähtäävää ohjelmaa. Näiden budjettitukipäätösten määrä oli 550 miljoonaa euroa vuonna 2002, ja niiden avulla voidaan välttää ne pitkät odotusajat, joita liittyy yksittäisten hankkeiden suunnitteluun, toteutukseen ja tilintarkastukseen. Kumppanihallitusten on kuitenkin täytettävä tiettyjä poliittisia ja talouden suorituskykyä koskevia edellytyksiä, jotta maksut voitaisiin suorittaa. Nykyisiä EKR:n varauksia voitaisiin käyttää uusiin, esimerkiksi nopeaa maksamista koskeviin aloitteisiin, kuten maksuosuuksiin kansainvälisille järjestöille tai avunantajille (HIPC, WHO). Keskipitkän aikavälin toimet maksusitoumusten käytön nopeuttamiseksi ja ongelmallisten käyttämättömien sitoumusten vähentämiseksi: Cotonoun sopimuksen myötä sovellettavaksi tulleen uuden varainhoitoasetuksen mukaan komissiolla on valtuudet keskeyttää suoraan julkisoikeudellisen laitoksen valvonnassa toteutettava toimi AKT-maassa, jos kyseisiä toimia koskeviin sopimuksiin liittyy EY:n takaisinperintävaatimuksia. Näin voitaneen lisätä kumppanimaiden halukkuutta ratkaista selvittämättömät rahoituskysymykset. Lisäksi seuraavien uuden varainhoitoasetuksen toimenpiteiden pitäisi vauhdittaa täytäntöönpanoa ja pitää maksamatta olevat sitoumukset kohtuuden rajoissa: - ns. sunset clause: määräaika (N + 3) sopimusten tekemiselle, minkä jälkeen ne varat, joiden käytöstä ei ole sovittu, vapautetaan automaattisesti - maksusitoumusten jatkaminen: kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n maksusitoumuksia voidaan jatkaa vain kerran enintään kolmen vuoden ajaksi. Komissio on parhaillaan toteuttamassa merkittävää ulkoisen avun rakenteellista uudistusohjelmaa. Tämä merkitsee sitä, että komission paikallisille toimipisteille annetaan yhä suuremmassa määrin resurssit ja valtuudet seurata ohjelmien toteutusta ja tehdä päätöksiä. Tämän odotetaan vähentävän huomattavasti viivästyksiä ohjelmien ja hankkeiden toteutuksessa. EU:n jäsenvaltiot ovat äskettäin hyväksyneet komission ehdotukset, joiden mukaan EKR:n määrärahoja vähennettäisiin kriisimaiden osalta (esim. Haiti, Liberia ja Togo), jotta kyseiset varat voidaan kohdentaa muille, niitä paremmin hyödyntämään pystyville maille. 3.4 Rahoituksen jakautuminen eri aloille Rahoituksen jakautumista eri aloille havainnollistetaan alla olevassa kaaviossa, johon on yhdistetty kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n sitoumukset ja jossa verrataan vuosien 1986-2002 sitoumusten kokonaismäärää vuoden 2002 määriin. >VIITTAUS KAAVIOON> 1. Koulutus 2. Terveys- ja väestöpolitiikka 3. Vesi- ja viemärihuolto 4.Julkishallinto, kansalais-yhteiskunta ja muut sosiaaliset palvelut 5. Liikenne 6. Viestintä 7. Energia 8. Rahoituksen välittäjät, yrityspalvelut 9. Maatalous, karja- ja kalatalous // 10. Teollisuus ja mineraalivarat 11. Kauppa ja matkailu 12. Ympäristönsuojelu yleisesti 13. Muu monisektorinen toiminta 14. Rakennesopeutus, maksutase-/talousarviotuki 15. Velanhoitotoimet 16. Hätäapu, pakolaiset 17. Muut Sosiaalisten infrastruktuurien ja palvelujen osuus (edellä esitetyn luettelon alat 1-4, DAC:n ryhmä 1) on 15,8 prosenttia vuosien 1986-2002 kokonaissitoumuksista ja 22,7 prosenttia vuoden 2002 sitoumuksista, mikä vahvistaa tämän alan - erityisesti terveydenhuollon, julkishallinnon, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sosiaalisten palvelujen - jatkuvasti kasvavan merkityksen kehitysyhteistyöpolitiikkamme toteuttamisessa. Vuonna 2002 energia-alaa, rahoituksen välitystä, teollisuutta ja mineraalivaroja (lähinnä EIP:n toimia) sekä rakennesopeutusta (10,3 prosenttia vuonna 2001 ja lähes 25 prosenttia vuonna 2002) koskevat sitoumukset kasvattivat osuuttaan kokonaismäärästä. Toisaalta koulutuksen, maatalouden, ympäristön, muun monisektorisen toiminnan sekä kaupan ja matkailun suhteellinen merkitys heikkeni vuonna 2002. 4. Alakohtainen täytäntöönpano Vuonna 2002 jatkettiin lukuisia ohjelmia ja hankkeita AKT-maiden kanssa tehdyissä kumppanuussopimuksissa määrätyillä eri aloilla. Esille on syytä ottaa seuraavat asiakokonaisuudet. Vuonna 2002 oli käynnissä 30 budjettitukiohjelmaa. Rahoituserien vapauttamisen edellytyksenä oli se, että edunsaajavaltiot noudattavat asetettuja ehtoja. Varoja maksettiin huomattavasti Burkina Fasolle, Sambialle ja Tansanialle. Niissä valtioissa, joissa komissio on havainnut puutteita julkisessa varainhoidossa, viivästystä talousuudistuksissa tai hallituksen riittämättömän sitoutumisen köyhyyden vähentämiseen, maksut keskeytettiin väliaikaisesti (Senegal, Malawi, Gabon ja Keski-Afrikan tasavalta). Yksityisen sektorin tukemiseen liittyen tehtiin vuonna 2002 Business Assistance Scheme -ohjelman väliarviointi, joka osoitti, että ohjelmaa arvostetaan yksityissektorilla, sen toteutus on ollut tehokasta ja edunsaajat ovat hyvin tyytyväisiä. Arviointihetkellä sitoumuksia oli tehty ohjelman käynnistämisestä (1999) alkaen 19 miljoonan euron arvosta yhteensä 863 hankkeeseen 55 AKT-valtiossa. Terveyden alalla vahvistettiin vuonna 2002 komission vankka sitoutuminen HI-viruksen ja aidsin sekä köyhyyteen liittyvien tautien torjuntaan. Komissio myönsi 60 miljoonaa euroa maailmanlaajuiselle terveysrahastolle (Global Health Fund) tarttuvia tauteja koskevan EY:n toimintasuunnitelman mukaisesti. Valmiuksien vahvistamisen alalla Zimbabwen kanssa toteutettava hajautettu yhteistyöohjelma on onnistunut esimerkki yhteistyöstä vaikeassa poliittisessa ympäristössä. Se käynnistettiin vuonna 2000 paikallisyhteisöjen aloitteiden tukemiseksi, ja ohjelma on toiminut edelläkävijänä Cotonoun sopimukselle, jossa tunnustetaan ensimmäisen kerran virallisesti ei-valtiollisten toimijoiden asema kehitysprosessissa. Ohjelman menestys on kannustanut valtioista riippumattomia järjestöjä muodostamaan ei-valtiollisten toimijoiden yhteisen foorumin, joka osallistuu virallisesti ohjelman johtokuntaan. Ruandassa komissio on rahoittanut vuodesta 1998 ohjelmaa, jolla tuetaan paikallisyhteisöjä niiden ponnisteluissa paikallisten perusrakenteiden (koulujen, terveysasemien, siltojen, torien jne.) jälleenrakentamiseksi. Perusrakenteiden kehittämisen osalta maanteiden rakentaminen ja kunnostaminen erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa on merkittävä toiminta-ala. Esimerkkejä tällaisista hankkeista ovat eri osuudet Itä-Afrikan pohjoisella ja keskisellä tieväylällä, joka kulkee Tansanian, Kenian ja Ugandan kautta (265 miljoonaa euroa), pohjoisen rantatien parantaminen Jamaikalla (80 miljoonaa euroa), merkittävät investoinnit rannikon ja sisämaan yhdistämiseksi ja yhteyksien parantamiseksi Addis Abebaan Etiopiassa (325 miljoonaa euroa). Vettä koskevat hankkeet kattavat kaikki tämän alan toimet: luonnonvarojen hallinnan, jakeluverkot, vedenpuhdistuksen, institutionaalisen tuen ja vesipolitiikan. Menestystä on saavutettu monien Ghanan osien vesihuollon parantamisessa (56 miljoonaa euroa) sekä kanavoinnissa ja vedenpuhdistuksessa Ugandan kolmessa kaupungissa, joissa toteutetut hankkeet kattavat yhteensä 100 000 asukasta (18 miljoonaa euroa). Lisäksi 45 maahan on asennettu sääasemia, jotka voivat kerätä Meteosat-satelliittien avulla saatavia säätietoja, mistä koituu hyötyä koko Afrikalle. Koulutuksen alalla vuonna 2002 hyväksytyt ohjelmat kattavat kaikki koulutusasteet: peruskoulun, keskiasteen, ammatillisen koulutuksen ja korkeakoulutuksen. Komissio on sitoutunut yhdessä muiden avunantajien kanssa valmistelemaan uusia alakohtaisia ja edunsaajamaiden koordinoimia toimintalinjoja Tansaniassa ja Namibiassa. Perusrakenteiden kehittäminen, peruskoulujen kunnostaminen sekä yliopistojen rakentaminen muodostaa oman yhteistyökokonaisuutensa Botswanassa, Etiopiassa, Fidzissä ja Papua-Uusi-Guineassa. Instituutioiden tukiohjelmilla Komoreilla ja Etiopiassa on vahvistettu kansallisia suunnittelu- ja seurantavalmiuksia koulutuksen alalla. Tulosperusteisen seurantajärjestelmän osana järjestettiin 298 vierailukäyntiä 40:een AKT-alueen maahan vuonna 2002. Hankkeet ovat onnistuneet varsin hyvin tehokkuudeltaan ja tuloksiltaan, ja varsinkin koulutuksen alalla on saavutettu erityisen hyviä tuloksia köyhyyden vähentämisen kannalta. Vuonna 2002 päättyneiden hankkeiden osalta voidaan esittää seuraavat huomiot: Liikenteen ja infrastruktuurin alalla on vuonna 2002 saatu päätökseen 70 toimea, joiden avulla on kunnostettu tai rakennettu yli 2 500 km tieväyliä, erityisesti uusia ja tärkeitä tieliikenteen pääväyliä: Gitarama-Kibuyen tieväylä Ruandassa (41 miljoonaa euroa), ainoa asfaltoitu tieväylä Kibuyen kaupunkiin, Magta Lahjar-Djoukin tieväylä Mauritaniassa (17 miljoonaa euroa) ja selvästi parannettu Ramun tieväylä Papua-Uudessa-Guineassa. Terveyspolitiikan alalla St. Kitts & Nevisin sairaala ja Karl-Heusner Memorial Hospital Belizessä on saatu valmiiksi. Viisi paikallisyhteisöille suunnattua ohjelmaa saatiin päätökseen vuonna 2002. Kaikilla niillä on ollut erittäin positiivinen vaikutus sosioekonomiseen kehitykseen. Esimerkiksi Ugandassa tähän mennessä käynnistetyt hankkeet ovat mahdollistaneet 500:n sosiaaliseen infrastruktuuriin kuuluvan uudistuksen toteuttamisen (ala-asteen kouluja, terveyskeskuksia, juomavesivälineistöä), ja ne ovat edistäneet myös paikallishallinnon hajauttamista ja vakauttamista. Institutionaalisen tuen alalla on saatu päätökseen Afrikan unionin tukiohjelma konfliktin estämisvalmiuksien vahvistamisesta. Se on erityisesti edistänyt rauhanturvaoperaatioita ja rajojen määrittämistä Etiopian ja Eritrean konfliktin jälkeen. Opetuksen alalla on vuonna 2002 saatu päätökseen yksitoista hanketta. Yleisesti ottaen nämä hankkeet on kirjattu "vuosituhannen julistuksen kehitystavoitteisiin" ja kohdistuvat siis perusasteen koulutukseen. Ne ovat kuitenkin edistäneet koulutusta myös laajemmin ja vastanneet työmarkkinoiden erityistarpeisiin (henkilöresurssien kehittäminen, julkishallinto, johtamistaito, liikenne ja elintarvikevarmuus, HIV:n ja aidsin ehkäiseminen). Vesihuollon alalla 40 000 jamaikalaiselle jätteidenkäsittely- ja viemärijärjestelmän perustamisen mahdollistanut Negril-Ocho-Riosin jätevesien käsittelyohjelma (40 miljoonaa euroa) ja vesijohtoverkkohanke 55 000 ihmiselle Samoan maaseutualueella (18 miljoonaa euroa) ovat selvästi parantaneet köyhimpien ihmisten elinolosuhteita. 5. Resurssien ja päätösvallan hajauttaminen komission lähetystöille 5.1 Sisäisen hajauttamisen ensimmäisen vaiheen edistyminen [3] [3] 6 lähetystöä, jotka kattavat 10 maata (4 alueellista lähetystöä kattavat 7 maata - Kuuba ei sisälly joukkoon): Senegal + Gambia, Kap Verde (3 maata); Norsunluurannikko + Liberia (2 maata); Kenia + Somalia (2 maata); Dominikaaninen tasavalta (ei kata Kuubaa) (1 maa); Etelä-Afrikka; Mali. Lähetystön päälliköt ovat vuoden 2002 alkupuoliskolla allekirjoittaneet heille annetut edelleenvaltuutukset. Tammikuusta kesäkuuhun kaikki asianomaiset lähetystöt kattava linja C järjesti useita tukitoimia, jotka koskivat erityisesti kirjanpitojärjestelmän käyttöönottoa sekä hajautettuun hallinnointijärjestelmään sovellettavia sopimus- ja rahoitusmenettelyjä. Tarkastukset (toinen vaihe) sijoittuivat touko-syyskuuhun, ja niiden avulla tarkastettiin jokaisen lähetystön tasolla edelleenvaltuutusten toteutusehdot. Tarkastukset olivat erityisesti teknisiä ja hallinnollisia (taloustapahtumista valitun otoksen tarkastaminen, organisaatiomalli asiakirjojen kierrossa ja käsittelyssä operatiivisten osastojen ja sopimus- ja rahoitusosaston välillä jne.). Niiden avulla varmistetaan, että lähetystöt ymmärtävät uudet tehtävät ja velvollisuudet, jotka ovat seurausta toiminnallisesta hajauttamismallista. Tarkastuksissa on noussut esiin useita kysymyksiä, joista suurimpaan osaan on voitu vastata tai vastataan pian. Kysymykset koskevat erityisesti seuraavia asioita: * Virkamieshenkilöstön tilanne joissakin lähetystöissä; * Talous- ja sopimusprosessien yhdenmukaistaminen Euroopan kehitysrahaston (EKR) ja budjetin pääosaston prosessien kanssa (jotta ne heijastelisivat uuden 9. varainhoitoasetuksen mukanaan tuomia muutoksia); * Kaikkien viisumien laittaminen online-kirjanpitojärjestelmään (OLAS-järjestelmä) (ja niiden sovittaminen uusiin prosesseihin 9. EKR:ää varten); * Tarvittava selvennys viisumien vahvistussäännöistä OLAS -järjestelmässä ja väliaikaisista säännöistä; * Tulojen- ja menojen hyväksyjien perussäännöstön puuttuminen EKR:ssä; * Taloudellisia seikkoja ja sopimusmenettelyjä koskevien ohjekirjojen saatavuus intranetistä; Kuuban kanssa tehtävän sisäisen hajauttamisohjelman tekniset työt (jotka ovat riippuvaisia Dominikaanisen tasavallan lähetystöstä) on toteutettu vuoden loppupuoliskolla. 5.2 Sisäisen hajauttamisen toisen vaiheen edistyminen [4] [4] 8 lähetystöä, jotka kattavat 9 maata (1 alueellinen lähetystö kattaa 2 maata): Kamerun, Benin, Guinean tasavalta, Niger, Tansania, Madagascar, Etiopia (+ Djibouti), Burkina Faso. Helmikuussa 2002 järjestetyt kuulemiset niiden kahdeksan lähetystön päällikön kanssa, joita sisäisen hajauttamisen toinen vaihe koskee, mahdollistivat lähetystöjen lisäresurssien vahvistamisen ja edelleenvaltuutusten edellyttämän prosessin aloittamisen. Yhteensä 13 virkamiestä on valittu ja koulutettu osastoihin "rahoitus/sopimukset". Nämä virkamiehet toimivat jo virassa. Kolmea viimeistä virkamiestä ollaan ottamassa palvelukseen. Yksittäisten asiantuntijoiden, paikallisten toimihenkilöiden ja teknisen avun paikallisten toimihenkilöiden palkkaaminen on loppusuoralla. Suojatut satelliittiyhteydet on asennettu suurimpaan osaan lähetystöjä. Kohdatut erityisrajoitukset liittyvät "rahoitus/sopimukset"-osaston virkamiesten palkkaamiseen ja sisäisen hajauttamisen toisessa vaiheessa suunniteltuihin toimiin sekä kiinteistöongelmien ratkaisuaikatauluun. Edelleenvaltuutus Burkina Fason lähetystölle allekirjoitettiin marraskuussa ja Etiopian ja Tansanian lähetystöille joulukuussa. Ennakkotarkastelu on toteutettu kolmessa muussa sisäisen hajauttamisen toisessa vaiheessa olevassa lähetystössä joulukuussa (Kamerun, Guinea et Benin), edelleenvaltuutukset on lähetetty näihin lähetystöihin tammikuussa 2003. Nigerin ja Madagascarin lähetystöjen on määrä allekirjoittaa edelleenvaltuutuksensa helmikuussa 2003. 5.3 Sisäisen hajauttamisen kolmannen vaiheen edistyminen [5] [5] 30 lähetystöä, jotka kattavat 58 maata ja 11 MMA:ta (9 alueellista lähetystöä kattaa 37 maata ja 11 MMA:ta): Barbados + Antigua ja Barbuda, Dominica, Grenada, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit; MMA: Montserrat, Anguilla, Brittiläiset Neitsytsaaret. (7 maata + 3 MMA:ta); Fidzi + Samoa, Kiribati, Nauru, Kookossaaret, Tuvalu, Palau, Marshallinsaaret, Tonga, Niue, Mikronesia; MMA:t: Uusi-Kaledonia, Ranskan Polynesia, Wallis ja Futuna, Pitcairn; (11maata + 4 MMA:ta; Gabon + Päiväntasaajan Guinea, São Tomé e Príncipe (3 maata); Ghana + Togo (2 maata); Guyana + Trinidad ja Tobago, Surinam; MMA:t: Aruba, Alankomaiden Antillit. (3 maata + 2 MMA:ta); Jamaika + Belize, Bahama. MMA:t: Turks- ja Caicossaaret. (3 maata + 1 MMA); Lesotho + Swazimaa (2 maata); Mauritius + Komorit, Seychellit; MMA:t: Mayotte (3 maata + 1 MMA); Papua-Uusi-Guinea + Salomonsaaret, Vanuatu (3 maata); Angola; Botswana; Burundi; Keski-Afrikan tasavalta; Kongon dem. tasavalta; Eritrea; Guinea-Bissau; Haiti; Malawi; Mauritania; Mosambik; Namibia; Nigeria; Uganda; Ruanda; Sierra Leone; Sudan; Tsad; Sambia; Zimbabwe. Linja C aloitti toukokuun alussa sisäisen hajauttamisen kolmannen vaiheen, joka käsittää 30 lähetystöä. Teknisten valmistelutöiden yhteydessä järjestettiin 24.6-18.7. neljä seminaaria, jotka päättyivät sisäistä hajauttamista valmistelevan ryhmän kokoukseen. Seuraavat asiakirjat/maat käsiteltiin perusteellisesti ja yksitellen: * Selvitys nykyisistä hankkeista ja niiden kehityksestä/niistä vastuussa olevista lähetystöistä; * Valokuva lähetystöissä työskentelevästä henkilöstöstä (asemat ja henkilöstöluokat, myös heidän tarkat toimensa) ja sisäiseen hajauttamiseen liittyvien lisätarpeiden määrittäminen; * Ehdotus kuhunkin lähetystöön mukautetusta hallintokaaviosta; * Arvio logistisista tarpeista (televiestintä, tietotekniikka, toimistotilat jne.); * Lähetystön päällikön toimikausi. Asiakirjat on välitetty vahvistamista varten EuropeAidin, kehitysyhteistyön ja ulkosuhteiden pääosastoihin, kun ne on viimeistelty sisäistä hajauttamista suunnittelevan ryhmän kokouksen jälkeen. Virkamiesten lisävirat, jotka määriteltiin tämän varainhoitovuoden yhteydessä, sisällytettiin vuoden 2003 lokakuussa aloitettuun virkamieskiertoon. Joulukuussa 2002 ja tammikuussa 2003 EuropeAidin, kehitysyhteistyön ja ulkosuhteiden pääosastot antoivat hyväksyntänsä 30 lähetystön päällikölle. Sisäisen hajauttamisen keinojen käyttöönottaminen ja erityisesti sopimushenkilöstön palkkaaminen (paikalliset toimihenkilöt, teknisen avun paikalliset toimihenkilöt, riippumattomat asiantuntijat), johon on määrä saada rahoitus 9. EKR:n varoista, on riippuvainen Cotonoun sopimuksen voimaantulosta (1. huhtikuuta 2003). Liite: Kuudes, seitsemäs ja kahdeksas EKR (31.12.2002) - edistyminen rahoitusvälineittäin xxx >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA>