Erityiskertomus nro 11/2012 ”Suoraan tukeen perustuvat emolehmä- sekä uuhi- ja vuohipalkkiot tilatukijärjestelmän osittaisen soveltamisen yhteydessä”





SANASTO Emolehmä : Emolehmällä tarkoitetaan lihakarjarotuun kuuluvaa lehmää tai tällaisen rodun kanssa tehdystä risteytyksestä saatua lehmää, joka kuuluu samaan karjaan lihantuotantotarkoituksessa kasvatettavien vasikoiden kanssa. Emolehmien tuottama maito käytetään kokonaisuudessaan niiden vasikoiden ruokintaan. Epäsuotuisat alueet : Alueet, joilla maataloustuotanto tai -toiminta on vaikeampaa luonnonhaittojen takia. Euratom : Euroopan atomienergiayhteisö. Eurostat : Euroopan unionin tilastotoimisto, jonka tehtävänä on tarjota EU:lle Euroopan tasolla tilastotietoja, joiden avulla eri maita ja alueita voidaan verrata keskenään. Maataloustukirahasto : Euroopan maatalouden tukirahasto (European Agricultural Guarantee Fund). Märehtijä : Eläin, jolla on useampi kuin yksi vatsalaukku ja joka nielee ruoan ja palauttaa sen sitten suuhunsa jatkaakseen ravinnon jauhamista. Naudan- ja vasikanliha : Alle yksivuotiaan karjan lihaa kutsutaan vasikanlihaksi ja muun karjan lihaa naudanlihaksi. SBCS : Skotlannin teurasvasikkajärjestelmä (Scottish beef calf scheme). SEC : Pääsihteeristö (Secretariat-General): komission sisäiset asiakirjat. SEUT : Sopimus Euroopan unionin toiminnasta. Tilatukijärjestelmä : Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä. Tukeen oikeuttavat lammas- ja vuohieläimet : "Uuhella" tarkoitetaan naaraspuolista lammaseläintä, joka on poikinut vähintään kerran tai joka on vähintään vuoden ikäinen. Naarasvuohella tarkoitetaan puolestaan naaraspuolista vuohieläintä, joka on poikinut vähintään kerran tai joka on vähintään vuoden ikäinen . Uuhi- ja vuohipalkkiot maksetaan näin ollen yksinomaan naaraspuolisista lammas- ja vuohieläimistä. TIIVISTELMÄ I. Vuonna 2003 toteutetun yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen seurauksena maataloustukea, jota oli aiemmin myönnetty maataloustuotteiden tuotantoon perustuvina suorina tukina (niin kutsuttu tuotantosidonnainen tuki), ei maksettu enää tuotannon perusteella tilatukijärjestelmän käyttöönoton myötä (tuki muutettiin tuotannosta riippumattomaksi). II. Täysimääräiseen tuotannosta riippumattomaksi muuttamiseen voitiin kuitenkin tehdä tietyillä aloilla ja alueilla joitakin poikkeuksia. Poikkeuksien tarkoituksena oli rajoittaa mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, joita voi aiheutua tukien välittömästä muuttamisesta kokonaisuudessaan tuotannosta riippumattomiksi. Näin pyrittiin säilyttämään maataloustuotanto haavoittuvilla alueilla ja tarjoamaan ympäristöhyötyjä tiettyjen maataloustuotannon muotojen jatkamisen myötä. Jäsenvaltioilla oli mahdollisuus jatkaa aiempia emolehmä- sekä uuhi- ja vuohipalkkiojärjestelmiä valitsemalla tilatukijärjestelmän osittainen soveltaminen, minkä lisäksi ne pystyivät soveltamaan muita erityisiä tuotantosidonnaisia tukitoimenpiteitä (jotka tunnetaan 69 ja 68 artiklaan perustuvina toimenpiteinä). YMP:n tulevaisuutta vuoteen 2020 [1] saakka koskevat komission lainsäädäntöehdotukset antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden valinnaisen tuotantosidonnaisen tuen myöntämiseen. III. Tilintarkastustuomioistuin halusi saada vastaukset seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat tilatukijärjestelmän osittaisen soveltamisen yhteydessä maksettavia suoria emolehmä- sekä uuhi- ja vuohitukia: a) Onko tuet kohdennettu tarkoituksenmukaisesti eri alueille jäsenvaltioissa? b) Kyetäänkö tukien avulla säilyttämään tuotantoa vaikuttavasti ja näin välttämään kielteiset yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ympäristövaikutukset? c) Seuraavatko ja arvioivatko komissio ja jäsenvaltiot tukijärjestelmää asianmukaisesti? IV. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että tarkastetut järjestelmät eivät ole rakenteeltaan sellaisia, että niiden avulla kyettäisiin kohdentamaan toimia niille alueille ja maatalousalueille, joilla järjestelmien soveltaminen olisi tarkoituksenmukaisinta. Tämä laimentaa järjestelmien vaikutusta. V. Tilintarkastustuomioistuin ei saanut ratkaisevaa näyttöä siitä, että tarkastetut järjestelmät olisivat tukivälineenä yleisesti ottaen vaikuttavampia kuin tuotannosta riippumaton tuki muihin EU:n rahoittamiin ja kansallisesti rahoitettuihin toimenpiteisiin yhdistettynä, kun tavoitteena on säilyttää tuotanto ja samalla ylläpitää taloudellista toimintaa vähäisiä taloudellisia vaihtoehtoja tarjoavilla alueilla sekä luoda ympäristöhyötyjä. VI. Lisäksi havaittiin, että komissio ja jäsenvaltiot eivät seuraa riittävän hyvin keskeisiä tulosindikaattoreita tai arvioi järjestelmien lopullisia yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia, minkä lisäksi myös koordinointi muiden, tavoitteeltaan samankaltaisten toimenpiteiden kanssa ontuu. VII. Jos neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyvät komission ehdotuksen vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen jatkamisesta vuoden 2013 jälkeen, tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio a) lisää näille aloille suoraa tuotantosidonnaista tukea koskevan kohdentamisvaatimuksen b) tarkentaa koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa tuotannon ylläpitämisen kannalta olennaisimmat maataloustoiminnot ja ottaa näin huomioon yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ympäristönäkökohdat c) tarkentaa jäsenvaltioilta edellytettävät seurantavaatimukset ja -järjestelyt ja panee täytäntöön pysyvän seurantarakenteen, joka kattaa kaikki jäsenvaltioille suunnatut suorat eläinalan tukimaksut d) toteuttaa koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa kattavan arvioinnin aloihin vaikuttavien eri tukijärjestelmien vaikutuksista parantaakseen tilojen kilpailukykyä. JOHDANTO NAUDAN- JA VASIKANLIHA-ALA SEKÄ LAMPAAN- JA VUOHENLIHA-ALA EU:SSA 1. Naudan- ja vasikanliha-ala sekä lampaan- ja vuohenliha-ala (jäljempänä naudanliha-ala sekä lampaan- ja vuohenliha-ala) ovat erittäin tärkeitä EU:n maataloudelle. EU on maailmanlaajuisesti kolmanneksi suurin naudan- ja vasikanlihan tuottaja; vuosittain teurastettavan karjan määrä on lähes 8 miljoonaa tonnia, mikä on lähes 12 prosenttia maailmanlaajuisesta naudanlihatuotannosta [2]. Kolmannes EU:ssa tuotetusta naudanlihasta [3] on erikoistuneiden naudanlihantuottajien tuotantoa; tuottajilla on "emolehmiä", jotka poikivat ja ruokkivat vasikoita. Emolehmiä ruokitaan yleensä laajaperäisen menetelmän avulla, ja kun niiden vasikat on vieroitettu, emolehmät joko myydään suoraan teurastettaviksi tai erikoistuottajille, jotka kasvattavat nautaeläimiä tehotuotannossa ennen teurastusta. Tuoreimpien tietojen mukaan emolehmäkarjan määrä on EU:ssa vakiintunut noin 12,4 miljoonaan eläimeen vuosina 2000–2010 [4]. 2. Lampaan- ja vuohenliha-alan tuotanto, joka on pysynyt viime vuosina vakaasti hieman yli miljoonassa tonnissa, laski 804000 tonniin vuonna 2009. EU:n alueella kasvatettavien lampaiden määrä on noin 81 miljoonaa, kun se vuonna 2008 oli 91 miljoonaa 2008; vuohien määrä on noin 13 miljoonaa. EU:N SUORAT TUET NAUDANLIHA-ALALLE SEKÄ LAMPAAN- JA VUOHENLIHA-ALALLE 3. Naudanliha-alalla sekä lampaan- ja vuohenliha-alalla toimivia viljelijöitä on perinteisesti tuettu erityyppisten EU:n suorien tukien avulla. Aloille suunnattavan tuen ensisijaisena tavoitteena on ollut tuotannon ylläpitäminen, "erityisesti alueilla, joilla ei ole muita vaihtoehtoja" ja "alueilla, joilla tämä tuotanto on tärkeää paikalliselle elinkeinoelämälle" [5]. Ollakseen oikeutettuja EU:n suoraan tukeen viljelijöillä oli oltava palkkio-oikeuksia (kiintiöitä), jotka muodostavat kuhunkin jäsenvaltioon sovellettavat määrälliset rajoitukset ja jotka jaettiin viljelijöille hakemusten perusteella. 4. Näillä aloilla toimiville viljelijöille maksettaviin suoriin tukiin lukeutuvat esimerkiksi peruspalkkio sekä lisäpalkkio [6], joka maksetaan emolehmistä sekä uuhista ja vuohista. Palkkiot ovat eläinkohtaisia [7] palkkioita, joiden tarkoituksena on ylläpitää niiden eläinten määrää, jotka tuottavat jälkeläisiä (vasikoita tai karitsoja), jotka puolestaan luovat raaka-ainetuotantoa jalostusteollisuudelle (tehokasvattajat tai teurastamot). 5. Vuonna 2003 toteutetun yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen yhteydessä maatalousmaksuissa otettiin käyttöön tuotannosta riippumattoman tuen käsite [8] (tietty tuotanto ei enää ollut tuen maksun edellytyksenä) sekä uusi EU:n suoraan tukeen sovellettava järjestelmä – tilatukijärjestelmä. Tietyillä aloilla [9], joilla jäsenvaltiot katsoivat, että tilatukijärjestelmä saattaa häiritä maatalousmarkkinoita tai aiheuttaa tuotannon lopettamisen, jäsenvaltioille annettiin mahdollisuus säilyttää osa suorista tuista entisellään, eli soveltaa tilatukijärjestelmää osittain [10]. 6. Kahdeksan jäsenvaltiota päätti säilyttää suorat tuet ja soveltaa tilatukijärjestelmää osittain emolehmä- ja/tai uuhi- ja vuohipalkkioiden osalta (ks. taulukko 1). Emolehmäpalkkiot saivat jäädä 100-prosenttisesti tuotantosidonnaisiksi, joten niiden maksua voitiin jatkaa uudistusta edeltäneeseen tapaan. Uuhi- ja vuohipalkkioiden tapauksessa 50-prosenttinen tuotantosidonnaisuus merkitsi, että ainoastaan puolet vuotuisista, vuonna 2001 käytössä olleeseen järjestelmään perustuvista kokonaismäärärahoista voitiin maksaa edelleen tuotantomäärien mukaisesti [11] (lukuun ottamatta syrjäisimpiä alueita [12], joilla tuet ovat 100-prosenttisesti tuotantosidonnaisia). TAULUKKO 1 JÄSENVALTIOT, JOISSA EMOLEHMÄ- SEKÄ UUHI- JA VUOHIPALKKIOT PYSYIVÄT TUOTANTOSIDONNAISINA [13] Jäsenvaltio | Ala | Palkkion määrä | Itävalta, Belgia | Emolehmäpalkkio | 200 euroa emolehmää kohti; lisäpalkkio enintään 50 euroa 10,50 euroauuhea kohti; lisäpalkkio 3,50 euroa; 8,40 euroa vuohea kohti [9999] | Tanska, Suomi ja Slovenia | Uuhi- ja vuohipalkkio | Ranska, Portugali ja Espanja | Emolehmäpalkkio sekä uuhi- ja vuohipalkkio | 7. Komissio ehdotti [14] vuonna 2008 YMP:n väliarvioinnin (josta käytetään nimitystä "terveystarkastus") yhteydessä kohdennetun, valintaan perustuvan tuotannosta riippumattoman tuen jatkamista. Komission perustelut esitetään laatikossa 1. 8. "Terveystarkastuksen" perusteella laaditun, vuoden 2009 lainsäädännön voimaantulon myötä [15] lihantuotantoalaan liittyviä suoria tukia alettiin muuttaa enenevässä määrin tuotannosta riippumattomiksi tuiksi [16]. Emolehmä- sekä uuhi- ja vuohipalkkioissa ei kuitenkaan tapahtunut muutosta, sillä jäsenvaltiot, jotka olivat vuonna 2003 valinneet näiden alojen osalta tilatukijärjestelmän osittaisen soveltamisen, saivat taas jatkaa tätä menettelyä siten, että varojen kohdentamisessa painotettiin alueellisia tarpeita [17]. Lisäksi näitä aloja koskevan tuen antamismahdollisuuksia laajennettiin kahden toimenpiteen kautta, jotka liittyvät tietyntyyppisiin viljely- ja maataloustoimiin (ks. laatikko 2). LAATIKKO 1 NÄKÖKOHDAT, JOILLA KOMISSIO PERUSTELI TILATUKIJÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANON OSITTAISTA JATKAMISTA TARKASTUSKOHTEENA OLLEILLA ALOILLA [...] Viimeaikaisten uudistusten laajuus ja uusien alojen lisääminen tilatukijärjestelmän piiriin pienentävät osittain tuotantosidonnaisen tuen merkitystä ja estävät usein viljelijöitä saavuttamasta paremman kilpailukyvyn ja markkinasuuntautuneisuuden. Lisäksi voittoa tuottamattomilla aloilla toimivat viljelijät ovat heikommassa asemassa kuin pienempien maksujen varassa olevat, täysimittaista tuotannosta riippumatonta tukea saavat viljelijät [18]. Tuotantosidonnaista tukea yhä saavien viljelijöiden on sitä paitsi lisäksi oltava tekemisissä rinnakkaisina järjestelminä toimivien tuotantosidonnaisen ja tuotannosta riippumattoman tuen kanssa, mikä lisää järjestelmän monimutkaisuutta ja hallinnollisia kuluja ilman, että siitä koituisi minkäänlaista tulonlisäystä. Edellä mainituista syistä olisi suotavaa siirtyä soveltamaan yksinomaan tuotannosta riippumatonta tukijärjestelmää. On kuitenkin todettava, […] että joissakin erityistapauksissa on tärkeää ylläpitää maataloustuotannon vähimmäistaso, jotta vähän toimeentulovaihtoehtoja tarjoavilla alueilla voidaan jatkaa taloudellista toimintaa ja kyetään näin varmistamaan riittävä raaka-ainetuotanto jalostusteollisuudelle tai luomaan ympäristöhyötyjä. 9. Jäsenvaltioissa, jotka ovat valinneet näiden tukijärjestelmien osalta tilatukijärjestelmän osittaisen soveltamisen, on tällä hetkellä suuntauksena liittää palkkiot tilatukijärjestelmään. Tämä tarkoittaa, että viljelijät, jotka saivat aiemmin maksuja tarkastuskohteena olleiden järjestelmien perusteella, ovat nyt oikeutettuja tilatukijärjestelmän maksuihin ilman, että tilalla pidettäisiin eläimiä. Uuhi- ja vuohipalkkio on jo muutettu tai aiotaan muuttaa tuotannosta riippumattomaksi useimmissa asianomaisissa jäsenvaltioissa; Ranska puolestaan on muuttanut emolehmäpalkkiot osittain tuotannosta riippumattomiksi vuodesta 2010 alkaen. Näin ollen järjestelmän osittaiseen soveltamiseen perustuvien vuotuisten maksujen määrä laski vuosien 2006 (jolloin kaikki jäsenvaltiot olivat alkaneet soveltaa tilatukijärjestelmää) ja 2011 välisenä aikana yli kahdesta miljardista eurosta hieman yli miljardiin euroon (ks. taulukko 2). VUODEN 2013 JÄLKEISTÄ YMP:AA KOSKEVAT LAINSÄÄDÄNTÖEHDOTUKSET 10. Komissio antoi vuoden 2013 jälkeistä YMP:aa koskevia lainsäädäntöehdotuksia, joihin sisältyivät esimerkiksi uudet säännöt, joita sovelletaan viljelijöille YMP:n tukijärjestelmien yhteydessä suoritettaviin suoriin maksuihin [19]. Asetusehdotuksen 38 artiklan 2 kohdan mukaan "tuotantosidonnaista tukea voidaan myöntää ainoastaan sellaisille aloille tai jäsenvaltion alueille, joilla esiintyy vaikeuksia tietyillä taloudellisista ja/tai yhteiskunnallisista ja/tai ympäristöllisistä syistä erityisen tärkeillä maatalouden muodoilla tai aloilla". Naudanliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-aloilla sallittaisiin kuitenkin yhä vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki, jonka myötä mahdollisuus suorien tukien maksamiseen säilyisi esimerkiksi tarkastuskohteena olleiden järjestelmien tapauksessa. LAATIKKO 2 VUODEN 2009 ASETUKSEEN SISÄLTYNEET KAKSI UUTTA TOIMENPIDETTÄ Asetuksen (EY) N:o 73/2009 63 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat poikkeuksellisesti käyttää aiemmin tuotantosidonnaisina maksettuja tukia tukioikeuksien perustamiseen tai korottaa tukioikeuksien arvoa tietyntyyppisen maataloustoiminnan yhteydessä, joka ei välttämättä ole yhteydessä aiempiin tuotantosidonnaisiin maksuihin. Asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklassa sallitaan korvaavat järjestelyt, joita sovelletaan maito-, naudan- ja vasikanliha-, lampaanliha-, vuohenliha- ja riisialoilla taloudellisesti haavoittuvilla tai ympäristöllisesti herkillä alueilla taikka näillä samoilla aloilla taloudellisesti haavoittuvia maatalouden muotoja harjoitettaessa. Jäsenvaltiot voivat korvamerkitä 10 prosenttia kansallisista enimmäismääristään luodakseen tuotantosidonnaisen erityistuen mainituilla aloilla tapahtuvaa maataloustoimintaa varten. Tämä mahdollisuus korvasi ja laajensi mahdollisuuksia tarjota tuotantosidonnaista tukea, jota maksettiin aiemmin asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artiklan perusteella. TAULUKKO 2 TARKASTETTUJEN JÄRJESTELMIEN MÄÄRÄRAHAKEHITYS (euroa) | Palkkio | Määrärahat 2011 | Määrärahat 2010 | Tulos 2009 | Tulos 2006 | Emolehmäpalkkio | 952000000 | 1162000000 | 1153141941 | 1257884680 | Emolehmistä maksettava lisäpalkkio | 51000000 | 52000000 | 51723556 | 62112145 | Yhteensä (a) | 1003000000 | 1214000000 | 1204865497 | 1319996825 | Lampaat ja vuohet | 22000000 | 258000000 | 232868953 | 691666492 | Lampaista ja vuohista maksettava lisäpalkkio | 7000000 | 78000000 | 72391238 | 215169838 | Lammas- ja vuohialan lisämaksut | - | - | - | - | Yhteensä (b) | 29000000 | 336000000 | 305260191 | 906836330 | KOKONAISMÄÄRÄ [(a) + (b)] | 1032000000 | 1550000000 | 1510125688 | 2226833155 | TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA TARKASTUKSEN SISÄLTÖ 11. Tarkastuksessa perehdyttiin emolehmä- sekä uuhi- ja vuohipalkkiojärjestelmiin. Tarkastus kattoi ajanjakson vuoden 2003 uudistuksen täytäntöönpanoa (joka tapahtui vuonna 2005) välittömästi edeltävästä ajasta vuoden 2010 loppuun. 12. Tarkastuksessa esitettiin seuraavat pääkysymykset, joiden avulla arvioitiin tilatukijärjestelmän osittaisen soveltamisen yhteydessä maksettavia suoria emolehmä- sekä uuhi- ja vuohitukia: a) Oliko tuet kohdennettu tarkoituksenmukaisesti eri alueille EU:ssa? b) Kyettiinkö tukien avulla ylläpitämään tuotantoa vaikuttavasti ja näin välttämään kielteiset yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ympäristövaikutukset? c) Seurasivatko ja arvioivatko komissio ja jäsenvaltiot järjestelmää asianmukaisesti? TARKASTUKSEN LÄHESTYMISTAPA 13. Tarkastuksen yhteydessä tehtiin tarkastuskäynti komissioon (maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoon) ja neljään [20] järjestelmiä soveltavaan jäsenvaltioon; kahden muun [21] jäsenvaltion kohdalla näiden järjestelmien kehitystä arvioitiin asiakirjatarkastusten perusteella. Lisäksi tehtiin aineiston keruuseen liittyvät käynnit kahteen jäsenvaltioon, jotka sovelsivat tilatukijärjestelmää täydessä laajuudessa [22]; käyntien tarkoituksena oli verrata naudanliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-alan kehitystä niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät olleet säilyttäneet tarkastuskohteena olleita järjestelmiä. 14. Todentava aineisto koottiin seuraavin menetelmin: a) Perehtymällä komission seurantamenettelyihin ja lainsäädäntöehdotusten valmistelutyötä koskeviin aineistoihin molemmilla aloilla; tässä yhteydessä tutkittiin myös arviointeja ja muita tutkimuksia. b) Järjestämällä kokouksia relevanttien kansallisten viranomaisten kanssa sekä haastattelemalla kummankin alan viljelijöiden edustajia. c) Tutkimalla analyysien ja todentavan aineiston laatua jäsenvaltioissa sen kannalta, kuinka hyvin emolehmä- sekä uuhi- ja vuohipalkkioiden avulla kyetään säilyttämään [23] maatalouselinkeinon kannalta tarpeen oleva maataloustuotannon vähimmäistaso tietyillä alueilla – etenkin, jos viljelijöillä ei ole muita taloudellisia vaihtoehtoja. d) Tekemällä tarkastuskäyntejä useiden lopullisten edunsaajien luo; käyntien aikana keskusteltiin tiloilla vallitsevasta tilanteesta sekä järjestelmien vaikutuksista tuotantopäätöksiin. e) Analysoimalla tuotannon aiempaa kehitystä ja yhteiskunnallisia sekä ympäristöön liittyviä vaikutuksia tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa ja vertaamalla niitä tilatukijärjestemää täydessä laajuudessa soveltaviin jäsenvaltioihin; lisäksi perehdyttiin asianomaisiin aloihin kohdennettuihin kansallisiin sekä EU:n toimenpiteisiin. f) Tutkimalla ja analysoimalla relevantteja tutkimuksia ja tilastotietoja. HUOMAUTUKSET JÄRJESTELMIEN KOHDENTAMINEN TARKOITUKSENMUKAISESTI ERI ALUEILLE JÄSENVALTIOISSA 15. Järjestelmät valittiin tarkastuskohteiksi sillä perusteella, että vaikeuksissa olevilla alueilla ja haavoittuvilla aloilla, kuten naudanliha- sekä lampaan- ja vuohenliha-aloilla, voidaan riittävän hyvin kohdennettujen toimenpiteiden avulla lieventää tuotannon lakkauttamisen riskiä ja siitä mahdollisesti seuraavia kielteisiä yhteyskunnallisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia. Tarkastuksessa arvioitiin, olivatko komissio ja jäsenvaltiot analysoineet ja yksilöineet tuen kannalta jäsenvaltioiden tarkoituksenmukaisimmat alueet eli haavoittuvat alueet ja maatalousmaat, joilla tuotannon lakkauttamisella olisi erittäin haitallisia vaikutuksia. Tarkastuksessa arvioitiin niin ikään, olivatko järjestelmät rakenteeltaan sellaisia, että niiden avulla tavoitettiin asianomaisten alueiden eläinkasvattajat. SUURIMPAAN OSAAN VAROISTA EI SOVELLETA RIITTÄVIÄ KOHDENTAMISEHTOJA 16. Osa varojen kohdentamisesta selittyy jo implisiittisesti järjestelmien luonteen ja tuen kohteena olevan maataloustoiminnan perusteella; kyseessä on maataloustoiminta, jonka yhteydessä yleensä harjoitetaan laajaperäistä laiduntamista maa-alueilla, jotka eivät sovellu viljelykäyttöön. Jos suoran tuen kohdentamista ei kuitenkaan säädellä selkeästi ja riittävästi, saattaa olla, että sen avulla tuetaan muita, tehotuotantoon liittyviä maatalousmuotoja. 17. Komissio ei sisällyttänyt järjestelmiä koskeviin soveltamissäännöksiin alueellisia vaatimuksia, joiden perusteella tuki kohdennettaisiin selkeästi alueille, joilla sen vaikuttavuus olisi suurin. Nykyisen täytäntöönpanon yhteydessä tukien vaikutukset siis laimenevat, kun tuki jaetaan jäsenvaltioiden kaikkien alueiden kesken. Emolehmistä ja uuhista maksettavien peruspalkkioiden [24] osuus tarkastuskohteena olleille kahdelle alalle suunnattavista määrärahoista on yli 90 prosenttia; näihin palkkioihin sovellettavien tukikelpoisuusehtojen puitteissa tukea ei kohdenneta nimenomaisesti asianomaisen jäsenvaltion haavoittuville alueille. JÄRJESTELMIEN OSA-ALUEET, JOILLA TUKI ON KOHDENNETTU SELKEÄSTI, OVAT VÄHÄISIÄ TAI KATOAMASSA 18. Nykyisissä järjestelmissä on joitakin osa-alueita, joihin tuki on kohdennettu selkeästi. Kyseessä ovat vuohista maksettava peruspalkkio, uuhista ja vuohista maksettava lisäpalkkio sekä emolehmistä maksettava lisäpalkkio. Näiden osa-alueiden yhteydessä ei kuitenkaan painoteta riittävästi tiettyjä maatalousalueita, taikka ne ovat rahalliselta arvoltaan vähäisiä. Osa-alueita ollaan myös jo yhdistämässä tilatukijärjestelmään. 19. Vuohista maksettavaan peruspalkkioon sovellettavien tukikelpoisuusehtojen [25] yhteydessä suora tuki kohdennetaan sellaisilla alueilla toimiville viljelijöille, joilla täyttyvät tietyt tuotantoehdot. Jäsenvaltiot, joissa laiduntavien vuohien määrä on suhteellisen suuri, ovat kuitenkin päättäneet liittää vuohipalkkion kokonaisuudessaan tilatukijärjestelmään, mikä heikentää tuen kohdentamismahdollisuuksia (ks. laatikko 3). 20. Uuhia ja vuohia koskevan lisäpalkkion kohteena ovat tietyt alueet ja maatalouskäytännöt [26]. Viljelijöille maksetaan lisäpalkkio vain niillä "alueilla, joilla lampaan- ja vuohenkasvatus on perinteinen elinkeino tai joilla se edistää merkittävästi maaseudun taloutta". Nämä palkkiot, joiden kokonaismäärä vuonna 2006 oli 215 miljoonaa euroa, ovat kuitenkin katoamassa, sillä vallitsevana suuntauksena on liittää palkkiot kokonaisuudessaan tilatukijärjestelmään [27]. Itse asiassa kalenterivuonna 2010 ainoastaan Portugali ja Suomi olivat säilyttäneet tämän palkkion tuotantosidonnaisena. LAATIKKO 3 JÄSENVALTIOT EIVÄT JATKA KOHDENNETTUJEN OSA-ALUEIDEN SOVELTAMISTA TARKASTUSKOHTEENA OLLEIDEN JÄRJESTELMIEN YHTEYDESSÄ Ranska, missä laiduntavia vuohia on yli 1,3 miljoonaa (10 prosenttia EU:n alueen vuohieläimistä), päätti liittää vuohipalkkion kokonaisuudessaan tilatukijärjestelmään vuodesta 2006 alkaen ja uuhipalkkion vuodesta 2010 alkaen. Espanja, jonka osuus EU:n alueen vuohieläinten kokonaismäärästä on 22 prosenttia, muutti palkkiot niin ikään kokonaisuudessaan tuotannosta riippumattomiksi vuodesta 2010 alkaen. EU:n alueen suurin vuohentuottaja, Kreikka (noin 38 prosenttia EU:n alueen vuohieläinten kokonaismäärästä), oli päättänyt liittää vuohipalkkion kokonaisuudessaan tilatukijärjestelmään järjestelmän käyttöönoton yhteydessä. 21. Emolehmistä maksettava lisäpalkkio sisältää myös kohdentamista koskevan ehdon, sillä se liittyy lähentymisalueisiin [28]. Tällaiset alueet eivät kuitenkaan välttämättä muodosta sellaisia maatalousalueita, joilla emolehmien kasvattaminen voisi liittyä suoranaisesti tiettyihin yhteiskunnallisiin ja ympäristövaikutuksiin. Emolehmistä maksettavien lisäpalkkioiden määrä oli 51 miljoonaa euroa vuonna 2010 (määrä laski vuodesta 2006, jolloin se oli 62,1 miljoonaa euroa), mikä on viisi prosenttia tarkastuksen kohteena olleisiin järjestelmiin liittyvästä kokonaismäärästä. Toimenpidekohtaiset määrät on eritelty jäsenvaltioittain liitteessä I. JÄRJESTELMIEN VAIKUTTAVUUS TIETTYJEN TUOTANTOMUOTOJEN SÄILYTTÄMISEN JA SAMALLA KIELTEISTEN YHTEISKUNNALLISTEN, TALOUDELLISTEN JA YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ESTÄMISEN KANNALTA 22. Järjestelmien avulla oli määrä säilyttää tietyt tuotantomuodot määrätyllä tasolla haavoittuvilla alueilla ja estää näin kielteisiä yhteiskunnallisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia, joita voi ilmetä tuotannosta riippumattoman tuen käyttöönottoon liittyvien uudelleenjärjestelyjen myötä [29]. Nämä tavoitteet ovat relevantteja otettaessa huomioon komission lainsäädäntöehdotukset, joita se esittää YMP:n kehyksen osalta kaudelle 2014–2020 [30]. 23. Tarkastuksessa tutkittiinkin, erosivatko näillä kahdella alalla tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa ilmenneet kehityssuuntaukset merkittävästi suuntauksista niissä jäsenvaltioissa, jotka olivat liittäneet palkkiot kokonaisuudessaan tilatukijärjestelmään. Lisäksi arvioitiin, voitiinko joidenkin erojen katsoa johtuvan tarkastuskohteena olleista järjestelmistä. EI OLE VAHVAA NÄYTTÖÄ SIITÄ, ETTÄ TARKASTUSKOHTEENA OLLEET JÄRJESTELMÄT VAIKUTTAISIVAT VOIMAKKAASTI ELÄINTEN LUKUMÄÄRÄN YLEISEEN KEHITTYMISEEN 24. Yleisesti ottaen emolehmien lukumäärä kasvoi vuosien 2005 ja 2010 välisenä aikana hieman [31] (lisäystä 2 prosenttia) niissä jäsenvaltioissa, jotka sovelsivat tilatukijärjestelmää osittain. Tuotannosta riippumatonta tukea soveltavissa jäsenvaltioissa niiden määrä puolestaan laski kuudella prosentilla [32]. Yksittäisissä jäsenvaltioissa emolehmien määrään liittyvät kehityssuuntaukset eivät kuitenkaan ilmennä emolehmäpalkkioiden vaikutusta. 25. Esimerkiksi Ranskassa, jossa tilatukijärjestelmää sovelletaan osittain ja jonka osuus emolehmien kokonaismäärästä on karkeasti arvioituna 32 prosenttia, emolehmäkarjan määrä laski vuosien 2001 ja 2004 välisenä aikana. Emolehmien määrä alkoi kuitenkin nousta vuodesta 2004 alkaen, ja vuodesta 2008 lähtien se on pysynyt suhteellisen vakaana (ks. kaavio 1). Vuosien 2001 ja 2004 välinen laskusuuntaus ilmeni emolehmäpalkkioista ja muista naudanliha-alan suorista tuista huolimatta. 26. Sitä vastoin Saksassa – jäsenvaltiossa, joka oli muuttanut tarkastuskohteena olleet järjestelmät kokonaisuudessaan tuotannosta riippumattomiksi ja jonka osuus emolehmäkarjan kokonaismäärästä on noin kuusi prosenttia – ilmeni laskusuuntaus vuosien 2000 ja 2004 välisenä aikana, jolloin emolehmäpalkkiot olivat yhä käytössä. Siitä lähtien emolehmien lukumäärä on joko vakiintunut taikka laskenut hitaammin – myös sen jälkeen, kun tilatukijärjestelmä otettiin käyttöön täydessä laajuudessa. KAAVIO 1 EMOLEHMIEN LUKUMÄÄRÄN KEHITYS RANSKASSA JA SAKSASSA VUOSINA 2000–2010 +++++ TIFF +++++ Lähde: Eurostatin tiedot. 27. Lampaiden lukumäärä on pitkään ollut laskusuuntainen, eikä tältä osin ole havaittavissa merkittävää muutosta vuoden 2005 jälkeen, sovelsivatpa jäsenvaltiot tilatukijärjestelmää osittain tai täydessä laajuudessa. Laskusuuntaus on ollut niin silmiinpistävä, että tarkastuskohteena olleisiin järjestelmiin liittyvät palkkiotkaan, jotka ovat olleet käytössä 1990-luvulta lähtien, eivät ole kyenneet kääntämään sitä (ks. kaavio 2). Vuohien lukumäärä on pysynyt vakaana huolimatta siitä, soveltavatko jäsenvaltiot tilatukijärjestelmää osittain vai täydessä laajuudessa. 28. Kyseisiä palkkioita ei ole pidetty täysin vaikuttavina, sillä neljä [33] kuudesta jäsenvaltiosta, jotka olivat valinneet tuen 50-prosenttisen tuotantosidonnaisuuden uuhi- ja vuohipalkkioiden osalta, päättivät siirtyä soveltamaan tilatukijärjestelmää täydessä laajuudessa ja soveltaa näille aloille 68 artiklaan perustuvaa tukea (ks. laatikko 4). ELÄINTEN LUKUMÄÄRIEN KEHITYSSUUNTAUKSIIN VAIKUTTAVAT VAHVASTI KULLEKIN JÄSENVALTIOLLE OMINAISET ULKOISET TAI OLOSUHTEISTA JOHTUVAT TEKIJÄT 29. Eläinpalkkioiden ja eläinten lukumäärän välillä ei ole tiivistä yhteyttä, joten kussakin jäsenvaltiossa vallitsevat ulkoiset tai olosuhteista johtuvat tekijät vaikuttavat vahvasti eläinten lukumäärän kehitykseen. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi maan soveltuvuus, markkinaolosuhteet, kolmansista maista tulevan kilpailun merkittävyys sekä kuluttajien tottumukset. KAAVIO 2 LAMPAIDEN JA VUOHIEN LUKUMÄÄRÄN KEHITYS TUOTANTOSIDONNAISTA TUKEA JA TUOTANNOSTA RIIPPUMATONTA TUKEA SOVELTAVISSA JÄSENVALTIOISSA VUOSINA 2000–2010 +++++ TIFF +++++ Lähde: Eurostatin tiedot. 30. Mainituilla ulkoisilla ja olosuhteista johtuvilla tekijöillä on niin suuri yleisvaikutus, että tarkastuskohteena olleet järjestelmät joko menettävät vaikutuksensa tapauksissa, joissa asianomaiset tekijät ovat myönteisiä, tai järjestelmät eivät pysty kääntämään tilannetta paremmaksi, kun tekijät ovat kielteisiä. Tätä päätelmää tukevat niin tilintarkastustuomioistuimen analyysi eläinten lukumäärän kehityksestä yksittäisissä jäsenvaltioissa pitkällä aikavälillä (ks. laatikko 5) kuin komission arvioinnit ja muut tutkimukset [34]. LAATIKKO 4 ESIMERKKI UUHI- JA VUOHIPALKKIOIDEN LIITTÄMISESTÄ TILATUKIJÄRJESTELMÄÄN JA ALAKOHTAISEN LISÄTUEN ANTAMISESTA LAMMAS- JA VUOHIALALLE Ranska muutti vuonna 2010 lammaspalkkiot kokonaisuudessaan tuotannosta riippumattomiksi ja laati paremmin keskitetyn ja kohdennetun tukijärjestelmän, jolla korvataan tilatukijärjestelmän osittaisen soveltamisen yhteydessä noudatettu uuhi- ja vuohipalkkioiden järjestelmä. Uuden järjestelmän perustana olivat tekniset ja taloudelliset valintakriteerit ja se toteutettiin 68 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla ja yhdistettynä tilatukijärjestelmän tukeen (tilatukijärjestelmään perustuvien maksujen lisäksi suoritettavien maksujen kokonaismäärä oli noin 135 miljoonaa euroa vuonna 2010). Seuraava esimerkki ilmentää toimintapolitiikan muutoksen vaikutusta edunsaajiin: eräälle Auvergnessa toimivalle viljelijälle, joka kasvatti lampaita yli 1000 metrin korkeudessa sijaitsevalla tilalla, missä taloudelliset vaihtoehdot ovat vähissä, kertyi 15000 euroa voittoa vuosien 2006 (osittainen tuotannosta riippumattomuus; 50 prosenttia uuhipalkkiosta) ja 2010 (palkkioiden täysi riippumattomuus tuotannosta sekä 63 ja 68 artiklaan perustuvat erityistuet) välisenä aikana. Viljelijän tuotanto pysyi kuitenkin tänä aikana vakaana vaihdellen 612 ja 653 lampaan välillä. LAATIKKO 5 ESIMERKKI ULKOISTEN TEKIJÖIDEN VAHVASTA VAIKUTUKSESTA ELÄINTUOTANTOON Portugali, tilatukijärjestelmää osittain soveltava jäsenvaltio, on saanut myönteisiä kokemuksia emolehmien lukumäärän kehityksestä. Kokemukset ovat seurausta ohjelmasta, jonka yhteydessä peltomaata muutettiin vuonna 1994 laidunmaaksi; tavoitteena oli edistää karjankasvatusta ja myöntää 90000 eläintä koskevat lisäoikeudet, jotka nostivat kansallista emolehmäkiintiötä. ELÄINKOHTAISET PALKKIOT EIVÄT LISÄÄ HALUKKUUTTA KILPAILUKYVYN PARANTAMISEEN, JOS NE EIVÄT OLE SIDOKSISSA MUIHIN EHTOIHIN 31. Tuotantosidonnaisen tuen säilyttäminen on siirtymävaiheen toimenpide, jonka avulla tuetaan viljelijöitä haavoittuvilla alueilla. Tuen tarkoituksena ei komission mukaan kuitenkaan ollut vaarantaa uudistuksen yleistä suuntautumista kohti tuotannosta riippumatonta tukea ja tuottajien markkinasuuntautuneisuuden lisäämistä. Tukijärjestelmä, jonka yhteydessä maksetaan eläinkohtaisia palkkioita ilman erityisiä lisäehtoja, ei kuitenkaan luo viljelijöille välitöntä kannustinta kilpailukyvyn parantamiseen. 32. Tiettyjen jäsenvaltioiden (esimerkiksi Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta sekä Skotlanti) soveltama käytäntö, jonka yhteydessä eläinkohtaiset maksut ovat sidoksissa laadullisiin parannuksiin, voi sitä vastoin muodostua vaikuttavammaksi tukitoimenpiteeksi, joka kannustaa sekä tuotannon säilyttämiseen että haluttuun markkinasuuntautuneisuuden kasvuun. Tällainen lähestymistapa toimisi ratkaisuna myös perustavanlaatuiseen ongelmaan, joka tuotiin esille "YMP:n terveystarkastuksen" yhteydessä suoritetussa vaikutusten arvioinnissa. Arvioinnissa todettiin, että osittain tuotantosidonnaiset tuet usein estävät viljelijöitä saavuttamasta parempaa kilpailukykyä ja markkinasuuntautuneisuutta. Arvioinnissa todettiin lisäksi, että kannattamattomilla aloilla toimivat viljelijät ovat heikommassa asemassa kuin pienempien maksujen varassa olevat, täysimittaista tuotannosta riippumatonta tukea saavat viljelijät [35]. MUISSA YLEISSUUNTAUKSISSA EI OLE HAVAITTAVISSA EROA TILATUKIJÄRJESTELMÄÄ OSITTAIN JA TÄYDESSÄ LAAJUUDESSA SOVELTAVIEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ 33. Tarkastuskohteena olleiden järjestelmien jatkamisen tarkoituksena oli myös lieventää kielteisiä yhteiskunnallisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia, joita näillä aloilla aiheutuu tuotannosta riippumattoman tuen käyttöönottoon liittyvistä uudelleenjärjestelyistä eli tilatukijärjestelmän soveltamisesta täydessä laajuudessa. Tarkastuksessa verrattiin kehityssuuntauksia relevanttien pääindikaattoreiden avulla (lihantuotanto, tilakohtainen edunsaajien ja eläinten lukumäärä sekä pysyvässä laidunkäytössä oleva ala) jäsenvaltioissa, jotka soveltavat tuotannosta riippumatonta tukea täydessä laajuudessa, ja jäsenvaltioissa, jotka soveltavat tilatukijärjestelmää osittain. Näin pyrittiin osaltaan määrittämään tuotannosta riippumattomaan tukeen liittyvien kielteisten seurausten laajuutta. LIHANTUOTANNON KEHITYSSUUNTAUKSISSA EI OLE MERKITTÄVÄÄ EROA TARKASTUSKOHTEENA OLLEITA JÄRJESTELMIÄ SOVELTAVIEN JA NIITÄ SOVELTAMATTOMIEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ 34. Tarkastuksessa ei ilmennyt havaittavaa eroa lihantuotannon kehityssuun-tauksissa verrattaessa jäsenvaltioita, jotka säilyttivät tarkastuskohteena olleet järjestelmät tuotantosidonnaisina (eli uudistusta edeltävässä tilassa), niihin jäsenvaltioihin, jotka ovat liittäneet palkkiot kokonaisuudessaan tilatukijärjestelmään (ks. lihantuotannon kehityssuuntaukset, liite II). Ainoastaan kolmasosa EU:n naudanlihatuotannosta liittyy suoraan emolehmiin, mutta suuntaukset antavat viitteitä siitä, että tarkastuskohteena olleisiin järjestelmiin liittyvän tuen muuttaminen tuotannosta riippumattomaksi ei ole vaikuttanut merkittävästi lihantuotantoon. 35. Myös näihin kehityssuuntauksiin vaikuttavat voimakkaasti ulkoiset ja olosuhteista johtuvat tekijät – esimerkiksi uudelleenjärjestely, joka on tällä hetkellä käynnissä sekä tiloilla (esimerkiksi kannattamattomien tilojen lakkauttaminen ja suurempien eläinmäärien keskittyminen jäljelle jääville tiloille) että teollisuudessa (esimerkiksi valintamyymäläketjujen tulo markkinoille suoraan asiakkaina sekä teurastamoiden yhteenliittymät). 36. Havainnollisena esimerkkinä olosuhteista johtuvista tekijöistä voidaan mainita tarkastuksessa saatu näyttö siitä, että maatalouden elintarviketuotantoketjun organisointi vaikuttaa voimakkaasti jalostusteollisuuteen. Esimerkiksi Portugalissa, missä 75 prosenttia tiloista on luokiteltu "erittäin pieniksi", kansalliset viranomaiset panivat merkille, että pienten ja hajautuneiden karjankasvattajien heikko neuvotteluvoima tavarantoimittajiin ja asiakkaisiin nähden oli alan tuottavuutta rajoittava tekijä. Tilannetta pahensi se, että Portugalin teurastamot tarjosivat pelkkää teurastuspalvelua eivätkä osallistuneet näkyvämmin lihan markkinointiin. Sitä vastoin Yhdistyneessä kuningaskunnassa viranomaiset panivat tilatukijärjestelmän täysimääräisen käyttöönoton jälkeen merkille, että karjankasvatuksen tuottavuus ja tilojen kilpailukyky olivat kohenemaan päin; lisäksi ne havaitsivat toimia, joiden avulla pyrittiin lisäämään karjankasvattajien markkinaosuutta ja tuotoksia osuuskuntien avulla. KAAVIO 3 LIHANTUOTANTO – PALKKIOJÄRJESTELMÄÄ SOVELTAVIEN JA SITÄ SOVELTAMATTOMIEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLINEN VERTAILU +++++ TIFF +++++ Lähde: YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO), Statistical Year Book 2010, taulukon B.10 tiedot. TIETYT YHTEISKUNNALLISET JA YMPÄRISTÖÄ KOSKEVAT MERKITYKSELLISET KEHITYSSUUNTAUKSET OVAT SAMANKALTAISIA KAIKISSA JÄSENVALTIOISSA 37. Emolehmä- sekä lammas- ja vuohipalkkioiden edunsaajien lukumäärä on yleisesti ottaen laskenut tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa, mikä vastaa maatalouden yleistä suuntausta, jonka yhteydessä vähemmän kilpailukykyiset viljelijät poistuvat alalta. Laskusuuntauksella voi olla kielteisiä vaikutuksia; esimerkiksi maatalousalan työllisyys voi laskea, maatalousyhteisöille voi aiheutua taloudellisia seurauksia, minkä lisäksi saattaa ilmetä kielteisiä ympäristövaikutuksia. Nämä mahdolliset vaikutukset ovat kuitenkin pitkälti tasoittuneet EU:ssa vallitsevan yleisen suuntauksen myötä, jonka yhteydessä eläinten tilakohtainen lukumäärä kasvaa (ks. liite III), kun kilpailukykyisemmät viljelijät ottavat osan alalta poistuneista tuotannontekijöistä tavoitteenaan lisätä kilpailukykyä ja kannattavuutta tuotannon laajentamisen avulla. 38. Tuotannon vähimmäistason säilyttämistä koskeva vaatimus – esimerkiksi tarkastuskohteena olleiden järjestelmien yhteydessä tuettu kyseisenlainen vaatimus – saattaa olla merkittävässä asemassa ympäristöetujen, kuten tulipalovaaran pienentämisen ja luonnon monimuotoisuuden edistämisen, kannalta. Komissio on esimerkiksi jo yksilöinyt tietyntyyppisiä maataloustoimintoja, kuten laajaperäiset laiduntamisjärjestelmät, paimentamisen ja vuodenaikojen mukaisen eläinten laiduntamisen [36], jotka ovat kytköksissä yhteiskunnallisiin ja ympäristövaikutuksiin. 39. Muut EU-politiikan välineet, kuten maatalouden ympäristötuet tai luonnonhaittakorvaukset taikka jopa EU:n lakisääteiset vaatimukset [37], ovat kuitenkin tavoitteiltaan vastaavantyyppisiä ja luonteeltaan täydentäviä. Nämä toimenpiteet ovat niin ikään yhteydessä tarkastettujen järjestelmien tavoitteena oleviin ympäristövaikutuksiin. Tästä syystä onkin epäselvää, missä määrin tarkastuskohteena olleet järjestelmät edesauttavat jäsenvaltioiden koko alueella sovellettuina kielteisten ympäristövaikutusten torjumista. Tätä tukee se, että tuotannosta riippumatonta tukea soveltavissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa ei saatu näyttöä laaja-alaisista ympäristöongelmista, joita olisi ilmennyt sen jälkeen, kun maa-alueita poistettiin viljelykäytöstä muutettaessa tarkastuskohteena olleet järjestelmät tuotannosta riippumattomiksi tukijärjestelmiksi. 40. Lisäksi märehtijöiden käytössä oleva "pysyvä laidun" (ks. taulukko 3), jota voidaan käyttää ympäristöindikaattorina, on joko pysynyt maa-alaltaan vakaana tai ei ole vähentynyt jyrkästi EU:n jäsenvaltioissa tarkastuskohteena olleiden järjestelmien tapauksessa huolimatta siitä, ovatko jäsenvaltiot valinneet tuotannosta riippumattoman tukijärjestelmän vaiko eivät. TAULUKKO 3 PYSYVÄÄN LAIDUNKÄYTTÖÖN ILMOITETTU KOKONAISPINTA-ALA Lähde: Euroopan komissio, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto. Ilmoitettu pysyvässä laidunkäytössä oleva maa-ala (1000 hehtaaria) | EU-15 | 2006 | 2009 | Muutos prosentteina (2009 vs 2006) | Belgia [8888] | 459 | 458 | - 0,2 % | Tanska | 225 | 215 | - 4,4 % | Espanja [8888] | 5695 | 6001 | 5,4 % | Ranska [8888] | 8103 | 8106 | 0 % | Itävalta | 1437 | 1397 | - 2,8 % | Portugali [8888] | 1037 | 1124 | 8,4 % | Suomi | 22 | 19 | - 15,1 % | A)Yhteensä(tilatukijärjestelmää osittain soveltavat jäsenvaltiot) | 16978 | 17320 | 2,0 % | Saksa | 4925 | 4798 | - 2,6 % | Irlanti | 4264 | 4233 | - 0,7 % | Kreikka | 2740 | 2719 | - 0,8 % | Italia | 2303 | 2325 | 1 % | Luxemburg | 66 | 65 | - 1,7 % | Alankomaat | 813 | 832 | 2,4 % | Ruotsi | 800 | 713 | - 11 % | Yhdistynyt kuningaskunta | 9919 | 9796 | - 1,2 % | B)Yhteensä(tilatukijärjestelmää täydessä laajuudessa soveltavat jäsenvaltiot) | 25830 | 25481 | - 1,4 % | PALKKIOIDEN MUUTTAMINEN TUOTANNOSTA RIIPPUMATTOMIKSI ON VAIKUTTANUT KIELTEISESTI KARJANKASVATUKSEEN HAAVOITTUVILLA ALUEILLA 41. Joissakin tapauksissa uudet järjestelmät vaikuttaisivat hyvinkin perustelluilta. Palkkioiden tuotannosta riippumattomaksi muuttamisesta saatu kokemus kuitenkin osoittaa, että muutos ei yleisesti ottaen ole aiheuttanut suurempia mullistuksia tuotantorakenteeseen EU:n tasolla. Myös komissio pani tämän merkille [38]. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että tietyillä jäsenvaltioiden alueilla, kuten vuoristoalueilla tai alueilla, joilla ei ole kovinkaan monia elinkelpoisia maatalousmuotoja, on olemassa todellinen riski [39] eläinkasvatuksen lopettamisesta; näin on käynyt joissakin jäsenvaltioissa kuten laatikosta 6 käy ilmi. Tuotantoa koskevien erityisvaatimusten puuttuminen aiheuttaa tällaisilla alueilla vaikean maaperän tai ilmasto-olojen sekä alhaisemman kannattavuuden takia märehtijöiden kasvattamiseen perustuvan tuotannon laskun, jolla voi puolestaan olla yhteiskunnallisia ja taloudellisia seurauksia. LAATIKKO 6 TUOTANNOSTA RIIPPUMATTOMAAN TUKEEN LIITTYVÄ TUOTANNON LOPETTAMINEN HAAVOITTUVILLA ALUEILLA Skotlannissa on paljon tuottavuudeltaan heikkoa maata [40], joten sen tuotantomahdollisuudet rajoittuvat tuotantoon, joka perustuu laajaperäisen laiduntamisen avulla ruokittujen märehtijöiden kasvatukseen. Skotlannissa toimivien edunsaajien määrä laski voimakkaasti tilatukijärjestelmän käyttöönoton myötä. Skotlannin viranomaisten mukaan tuotannon lopettaminen selittyi osittain sillä, että vanhemmat tai toimintateholtaan heikommat viljelijät lopettivat maataloustoiminnan ja vuokrasivat maansa edelleen. Tilatukijärjestelmän käyttöönoton myötä tapahtunut tiloilla pidettävien eläinten määrän kiihtyvä lasku aiheuttaa ympäristöhuolia etenkin epäsuotuisimmilla "kukkula- ja saarialueilla" sekä haavoittuvalla Skotlannin luoteisalueella. Skotlannin viranomaisten antamien tietojen mukaan lampaiden lukumäärän lasku on kiihtynyt tilatuen käyttöönoton myötä siten, että viimeisten viiden vuoden aikana laskua on tapahtunut 14,4 prosenttia. Viranomaisten mukaan myös karjan määrä laski 7,5 prosenttia vuosien 2005 ja 2009 välisenä aikana, joskin edeltävän vuoden aikana on tapahtunut 0,8 prosentin hienoinen kasvu. Toisena esimerkkinä tuotannon lakkauttamisriskistä vaikeilla alueilla on Portugali, jonka maatalousmaasta suuri osa sijaitsee epäsuotuisilla alueilla. Lampaankasvatus tapahtuu Portugalissa suurimmaksi osaksi alueilla, joilla on luontoon liittyviä ongelmia, tai syrjäisillä alueilla, joilla ei ole taloudellisesti kannattavia vaihtoehtoja. Vuonna 2009 suuri osa (53 prosenttia) uuhipalkkioiden kokonaismäärästä maksettiin Alentejon alueella toimiville edunsaajille – asianomainen alue on luokiteltu epäsuotuisaksi alueeksi. Kehityssuuntausten analysointi osoittaa, että lammas- ja vuohipalkkioiden edunsaajien määrä laski tällä alueella jyrkemmin kuin muualla sen jälkeen kun uuhi- ja vuohipalkkiot oli muutettu 50-prosenttisesti tuotannosta riippumattomiksi. Tilanne osoittaa, että tuen muuttaminen tuotannosta riippumattomaksi aiheuttaa ilmeisemmän tuotannon lopettamista koskevan riskin alueilla, joilla vaihtoehdot ovat vähäiset. KOMISSION JA JÄSENVALTIOIDEN SEURANTA- JA ARVIOINTIJÄRJESTELMÄT 42. Komissiolla ja jäsenvaltioilla pitäisi olla käytössään asianmukaiset hallinnointivälineet, kuten hyvin toimivat tulosohjauksen hallintarakenteet, joiden avulla voidaan seurata säännöllisesti ennalta määritettyjä tulosindikaattoreita ja arvioida järjestelmien yhteiskunnallisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia [41]. Lisäksi kumpaakin järjestelmää olisi koordinoitava asianmukaisesti aloilla käytettävissä olevan muun tuen kanssa. TULOKSELLISUUDEN VALVONTA OLI HEIKKOA JÄSENVALTIOISSA 43. Jokaisella tarkastuskohteena olleella jäsenvaltiolla on yleensä käytössään tarkat tiedot eläintuotantoaloista ja eri maatalousalueidensa maataloustilanteesta. Nämä tiedot ovat kuitenkin hajallaan eri virastoissa eri tasoilla toimivilla osastoilla, sillä kukin taho kerää tietoja omiin tarkoituksiinsa. 44. Seurantajärjestelyistä ei ole lainsäädäntöön perustuvaa vaatimusta, joten suurin osa tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista ei soveltanut seurantajärjestelmää, jossa olisi ollut yhteys tarkastuskohteena olleiden eläintukijärjestelmien tuotosten ja lopullisten tulosten välillä. Suurin osa jäsenvaltioista ei ollut myöskään määrittänyt tarkastettuihin järjestelmiin sovellettavia tulosindikaattoreita. 45. Tilatukijärjestelmän toimenpiteiden osittaisen soveltamisen säilyttämiselle tarkastuskohteena olleiden tukijärjestelmien yhteydessä on esitetty useita perusteita [42]. Tästä huolimatta komissio ei ole tarkentanut, mitä tarkoitetaan "tuotannolla" (esimerkiksi tilojen, edunsaajien tai pidettyjen eläinten määrää) tai "raaka-ainetuotannolla jalostusteollisuudelle" (esimerkiksi vasikoita tai karitsoja, teurasruhojen painoa taikka lihamäärää tonneina) ja kuinka näiden kahden tekijän avulla saavutetaan tavoitellut yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ympäristövaikutukset. 46. Mainittuja käsitteitä ei näin ollen ole määritetty yhdenmukaisesti eri jäsenvaltioissa, jotka soveltavat tarkastuskohteena olleita järjestelmiä. Käsitteitä ei ole myöskään nivelletty tarpeisiin, jotka budjettivallan käyttäjät ja komissio ovat todenneet järjestelmien säilyttämisen tukemista silmällä pitäen. Jäsenvaltioilla oli sitä vastoin pitkälti erilaiset tulkintatavat järjestelmien mahdollisista tavoitteista sekä erilaisista korvaavista määreistä (eli toiminnallisista tavoitteista), joita voitaisiin käyttää niiden vaikuttavuuden seurantaan (ks. laatikko 7). Tällaiset tulkinnat eivät kuitenkaan välttämättä muodosta sopivia [43] tulosindikaattoreita, joiden avulla voitaisiin arvioida järjestelmien kohteena olleiden tavoitteiden saavuttamista ja joita komissio voisi seurata EU:n tasolla. EI OLE KOKONAISNÄKEMYSTÄ ERI TOIMENPITEISTÄ, JOIDEN ODOTETUT VAIKUTUKSET VASTAAVAT TARKASTUSKOHTEENA OLLEILTA JÄRJESTELMILTÄ ODOTETTUJA VAIKUTUKSIA 47. Komission suorittamaa seurantaa rajoittaa myös se, että käytössä ei ole seurantavälinettä, jonka avulla saataisiin yleinen/kattava kuva tuista, joita eläinalalla on käytettävissä eri lähteistä ja jotka ovat synergiassa keskenään. Tällaisia tukia on käytettävissä sekä YMP:n ensimmäisen että toisen pilarin yhteydessä [44], minkä lisäksi tukia maksetaan myös kansallisista varoista. Kyseiset tiedot ovat saatavilla eri tasoilla komissiossa, mutta niitä ei kerätä järjestelmällisesti eikä seurata kattavasti. LAATIKKO 7 JÄSENVALTIOT TULKITSEVAT TULOSINDIKAATTOREITA ERI TAVOIN Ranskassa "tuotantoa" voitaisiin sidosryhmien mukaan seurata vasikoiden lukumäärän tai viennin kohteena olevan vasikanlihan (tonneina) perusteella pelkän tilalla pidettävien emolehmien määrän sijasta. "Tarjonta jalostusteollisuudelle" voisi olla naudan-, vasikan- tai lampaanruhojen teuraspaino kilogrammoina. Vuohenliha-alalla sidosryhmät mittasivat tarjonnan jalostusteollisuudelle juustoteollisuudelle tuotetun ja toimitetun vuohenmaidon määrän perusteella. Belgiassa "tuotanto" tulkittiin Blanc-Bleu Belge -karjarodun kasvattamiseksi. Naudanlihatuotanto määritettiin alkuperältään kotimaisena bruttotuotoksena (production indigène brute, PIB), joka lasketaan määrittämällä teuraspainoekvivalentti tonneina. Laskennassa otetaan huomioon Belgiassa teurastettujen eläinten lukumäärä, johon lisätään maasta vietyjen elävien eläinten määrä; tästä summasta vähennetään elävien maahantuotujen eläinten lukumäärä. Espanjassa kansalliset viranomaiset määrittivät "tuotannon" eläinten kokonaismäärän, tilojen lukumäärän ja tuotetun lihan määrän yhdistelmäksi. "Tarjonta jalostusteollisuudelle" määritettiin kotimaassa kasvatettujen eläinten ruhojen määräksi, johon lisättiin kasvatettavaksi maahantuotujen eläinten lukumäärä. 48. Esimerkiksi karjankasvatusalat hyötyvät huomattavasti toiseen pilariin perustuvista maaseudun kehittämisvaroista – erityisesti maatalouden ympäristötoimenpiteistä [45] – ja haastatellut sidosryhmät (kansalliset viranomaiset ja viljelijöiden etujärjestöt) olivat yksimielisiä tämän tukimuodon täydentävyydestä. Emolehmä- sekä lammas- ja vuohieläimiä kasvattavien viljelijöiden tuotantopäätöksiin vaikuttavat huomattavissa määrin myös muut ensimmäisen pilarin toimintapoliittiset välineet (esimerkiksi tilatukijärjestelmään liittyvät täydentävät ehdot [46] ja 68 artiklaan perustuvat toimenpiteet) sekä kansallisin varoin rahoitetut toimenpiteet (ks. esimerkkejä laatikossa 8). 49. Tarkastuskäynnin kohteena olleet edunsaajat eivät tehneet eroa saamansa tuen eri osa-alueiden välillä. Edunsaajille oli tuotantopäätösten teossa sen sijaan merkityksellistä tuen kokonaismäärä eikä tilatukijärjestelmä itsessään (ks. laatikko 9). Kaksinkertaisen rahoituksen mahdollisuus on näin ollen olemassa [47], kun käytössä on useita eri järjestelmiä, joiden tavoitteet ovat yhteneväisiä. Tilanne voitaisiin välttää, jos komissiolla olisi kokonaiskuva viljelijöiden käytettävissä olevista eri järjestelmistä ja niiden vaikutuksista. LAATIKKO 8 ESIMERKKEJÄ TARKASTUSKOHTEENA OLLEISIIN ALOIHIN LIITTYVISTÄ TUKIJÄRJESTELMISTÄ, JOIDEN TAVOITTEET OVAT YHTENEVÄISIÄ Irlannissa sovellettiin emolehmäkarjaa koskevaa eläinten hyvinvointiin liittyvää kirjaamis- ja kasvatusjärjestelmää (kyseessä oli tuotantosidonnainen tuki, joka tunnettiin myös emolehmien hyvinvointia koskevana järjestelmänä). Kyseessä on kansallisin varoin rahoitettu, komission hyväksymä järjestelmä [48], jonka yhteydessä nykyisin maksettava eläinkohtainen tuki on 40 euroa (kokonaismäärä noin 92,5 miljoonaa euroa) ja jonka tavoitteena on parantaa eläinten hyvinvointia ja naudanlihan tuotantoon tarkoitetun emolehmäkarjan laatua. Lampaiden pitoa laitumella koskevaa tukiohjelmaa (tuotannosta riippumaton tuki, johon sovelletaan 68 artiklan säännöksiä) rahoitetaan käyttämättä olevin tilatukijärjestelmän määrärahoin, ja tuen perustana on alakohtainen tuki, joka on sidoksissa lampaiden eläintiheyteen; alankojen ja vuoristoalueiden viljelijöille maksetaan erisuuruista tukea, jonka määrä vastaa 10:tä euroa uuhea kohti (noin 54 miljoonaa euroa ohjelman kolmivuotisen keston aikana). Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Skotlannissa) noudatetaan Skotlannin teurasvasikoita koskevaa järjestelmää (tuotantosidonnainen tuki, jota rahoitetaan 69 ja 68 artiklan säännösten perusteella). Järjestelmän yhteydessä maksetaan suoraa tukea erikoistuneille naudanlihantuottajille, joilla on uros- ja naaraspuolisia vasikoita, joista vähintään 75 prosenttia kasvatetaan lihantuotantoon ja jotka ovat vähintään 30 päivän ikäisiä (119200000 euroa vuosilta 2010–2013 tai noin 18–19 miljoonaa Englannin puntaa vuotuisina maksuina). LAATIKKO 9 ESIMERKKI SAMANKALTAISIIN TAVOITTEISIIN TÄHTÄÄVIEN ERI TUKIMUOTOJEN YHDISTELMÄSTÄ Edunsaaja toimi epäsuotuisalla alueella eräässä tarkastuskohteena olleessa jäsenvaltiossa, ja hänen luokseen tehtiin tarkastuskäynti. Viljelijän pääasiallinen taloudellinen toiminta muodostui lampaiden tuotannosta: viljelijä myi lampaita kasvatettavaksi muille viljelijöille taikka suoraan teurastettavaksi. Lampaantuotanto käsitti 400 uuhea, jotka laidunsivat aidatulla alueella viljelijän yhteensä noin 250 hehtaaria käsittävällä maa-alueella. Tilalla tuotetut valkuais- ja viljakasvit käytettiin viljelijän mukaan suurimmaksi osaksi eläinten ruokintaan. Vuonna 2009 viljelijä siirsi puolet tilan toiminnasta pojalleen (siirrettyjen lampaiden lukumäärä oli 200). Eri järjestelmien suhteellisen osuuden analysointi osoittaa, että lammaspalkkioiden taloudellinen vaikutus viljelijän tuotantopäätöksiin on vähäinen. Epäsuotuisia alueita ja maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevat tavoitteet ovat tarkastettujen järjestelmien tapauksessa samankaltaiset alueellisen kohdentamisen ja ympäristöön liittyvien tulosten osalta, ja ne vaikuttavat huomattavasti enemmän viljelijän saamien tukien kokonaismäärään. Lisäksi tilatukijärjestelmän palkkioihin liittyvät täydentävät ehdot olisi kyseisellä tilalla saavutettu tehokkaimmin laiduntamalla esimerkiksi lampaita, joten viljelijä olisi pitänyt laiduntavia eläimiä myös ilman uuhijärjestelmään liittyviä erityisiä tuotantovaatimuksia. +++++ TIFF +++++ TIETYT PUUTTEET HAITTAAVAT JÄRJESTELMIEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTIA KOMISSIOSSA KOMISSION NYKYISEN UUDISTUKSEN TUKENA EI OLE ARVIOINTIA VUONNA 2008 TOTEUTETUSTA YMP:N TERVEYSTARKASTUKSESTA 50. Komissio teki molempien alojen osalta sopimuksen useista arviointitutkimuksista, jotka kohdistuivat myös tarkastuskohteena olleisiin järjestelmiin ja molempien alojen erityyppisten tukitoimenpiteiden vaikutuksiin. Arvioinnit ovat yhdessä vaikutustenarvioinnin kanssa komissiolle olennainen väline, jonka avulla se voi perehtyä tietyn toimintapolitiikan vaikutuksiin ja saada tukea kattavaan tietoon perustuvan lausunnon laadintaan relevanttien lainsäädäntöehdotusten valmistelun yhteydessä [49]. 51. Nopeiden uudistusten yhteydessä laadittavat arvioinnit on kuitenkin perustettava menneisyyden arviointiin, joten arvioinnit eivät ole enää välttämättä täysin relevantteja ja/tai ne saattavat tulla liian myöhään ollakseen sellaisenaan riittäväksi avuksi komissiolle. Tästä on olemassa tuoreita esimerkkejä (YMP:n vuoden 2003 uudistus, vuonna 2008 toteutettu "YMP:n terveystarkastus" ja vuoden 2013 jälkeistä YMP:aa koskeva uudistus). 52. Esimerkiksi arvioinnit, jotka komissiolla oli käytössään tarkastuskohteena olleiden kahden liha-alan ja -järjestelmän osalta [50] sen laatiessa vuoden 2013 jälkeistä YMP:aa koskevia ehdotuksia, kattoivat ainoastaan vuoden 2003 uudistukseen liittyvien päätösten perustana olleen tilanteen [51] eivätkä vuoden 2008 jälkeistä tilannetta. Jäsenvaltiot panivat kuitenkin jo täytäntöön "YMP:n terveystarkastukseen" perustuvia säännöksiä parantaakseen ja uudistaakseen välineitä [52], joiden avulla jäsenvaltiot voivat puuttua mahdollisiin häiriöihin, joita tarkastuskohteena olleilla aloilla ilmenee tuen tuotannosta riippumattomaksi muuttamisen seurauksena. Samat kysymykset ovat relevantteja marraskuussa 2011 julkaistussa arvioinnissa, joka koskee lammas- ja vuohialan YMP-toimenpiteitä [53]. 53. Neuvosto ja parlamentti joutuvatkin tällä hetkellä tekemään päätöksiä uudesta uudistuksesta pystymättä huomioimaan kokonaisuudessaan YMP:n vuoden 2008 uudistuksen vaikutuksia, vaikka vuoden 2008 uudistukseen sisältyi merkittäviä muutoksia, jotka liittyivät erityistuen antamismahdollisuuksiin [54]. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 54. Tilintarkastustuomioistuin ei saanut ratkaisevaa näyttöä siitä, että tilatukijärjestelmän osittaisen soveltamisen yhteydessä noudatetut emolehmä- sekä uuhi- ja vuohipalkkiojärjestelmät olisivat tukivälineenä yleisesti ottaen vaikuttavampia kuin tuotannosta riippumaton tuki muihin EU:n rahoittamiin ja kansallisesti rahoitettuihin toimenpiteisiin yhdistettynä, kun tavoitteena on säilyttää tuotanto ja samalla ylläpitää taloudellista toimintaa vähäisiä taloudellisia vaihtoehtoja tarjoavilla alueilla sekä luoda ympäristöhyötyjä. 55. Useat jäsenvaltiot ovat todenneet, että järjestelmien halutut vaikutukset voitaisiin saavuttaa paremmin, jos palkkiot olisivat kokonaisuudessaan tuotannosta riippumattomia ja käyttöön otettaisiin koordinoitu lähestymistapa, jonka yhteydessä ensimmäisen ja toisen pilarin varoja suunnattaisiin haavoittuvilla alueilla toimiville aloille taikka erityisiin kohteisiin. Kasvavana suuntauksena onkin sisällyttää tarkastuskohteena olleet tukijärjestelmät tilatukijärjestelmään ja hyödyntää vaihtoehtoisia välineitä pyrittäessä suojaamaan haavoittuvia aloja. 56. Komissio on ehdottanut, että vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki sallittaisiin myös vuoden 2013 jälkeen tietyillä aloilla – tarkastuskohteena olleet alat mukaan lukien. Neuvosto ja Euroopan parlamentti eivät ole vielä antaneet virallista vastausta komission ehdotukseen. Jäljempänä esitettävissä suosituksissa ehdotetaan yksityiskohtaisia muutoksia, jotka lainsäätäjä kenties haluaisi sisällyttää järjestelmien tarkistuksiin, mikäli komission ehdotus hyväksytään. ONKO EMOLEHMÄ- SEKÄ UUHI- JA VUOHIPALKKIOJÄRJESTELMÄT KOHDENNETTU TARKOITUKSENMUKAISESTI ERI ALUEILLE JÄSENVALTIOISSA? 57. Jäsenvaltiot saivat säilyttää emolehmä- sekä uuhi- ja vuohipalkkiojärjestelmät tiettyihin aloihin ja alueisiin liittyvien tuotantoriskien takia. Tarkastuksen perusteella todettiin, että suurin osa tarkastettuihin järjestelmiin perustuvista tuista asetetaan käyttöön jäsenvaltioiden koko alueella. Vaikka lainsäätäjä painottaa haavoittuvia alueita, järjestelmiä ei siis ole suunniteltu siten, että ne keskittyisivät asianomaisille alueille sekä alueille, joilla paikallinen tuotanto on talouden ja ympäristön kannalta elintärkeää ja joilla muita vaihtoehtoja ei ole olemassa. Kohdentamisen puute laimentaa näin ollen järjestelmien vaikutusta (kohdat 15–17). 58. Kummallakin alalla ainoat kohdennetut tukitoimenpiteet ovat lisäpalkkiot, joita maksetaan tietyissä tapauksissa ja ainoastaan tietyillä alueilla toimiville viljelijöille. Näiden tukitoimenpiteiden taloudellinen merkitys on kuitenkin vähäinen ja/tai tukia ollaan muuttamassa tuotannosta riippumattomiksi (kohdat 18–21). SUOSITUS NRO 1 Komission olisi lisättävä suoran tuotantosidonnaisen tuen järjestelmiin kohdentamisvaatimus. Komission soveltamissäännöissä olisi vaadittava, että jäsenvaltiot yksilöivät ja perustelevat ne maatalousalueet, joilla tuotantosidonnaisilla eläinpalkkioilla voisi olla todistettavasti suotuisa vaikutus ja joilla todellisia elinkelpoisia vaihtoehtoja ei ole. KYETÄÄNKÖ EMOLEHMÄ- SEKÄ UUHI- JA VUOHIPALKKIOJÄRJESTELMIEN AVULLA YLLÄPITÄMÄÄN VAIKUTTAVASTI ERITYISTUOTANTOA JA VÄLTTÄMÄÄN NÄIN KIELTEISET YHTEISKUNNALLISET, TALOUDELLISET JA YMPÄRISTÖVAIKUTUKSET? 59. Tarkastuksessa verrattiin toisiinsa jäsenvaltioita, joissa sovellettiin kokonaisuudessaan tuotannosta riippumatonta tukea, ja jäsenvaltioita, jotka olivat pitäneet tarkastuskohteena olleet tukijärjestelmät entisellään. Tarkastuksessa ei saatu ratkaisevaa näyttöä siitä, että mainittujen tukijärjestelmien säilyttäminen olisi yleisesti ottaen vaikuttavampaa tuotannon säilyttämisen kannalta (kohdat 22–28). 60. Ulkoiset ja olosuhteista riippuvaiset tekijät vaikuttavat tarkastuksen kohteena olleisiin aloihin vallitsevasti, eivät niinkään järjestelmät sinällään (kohdat 29 ja 30). Oli kuitenkin näyttöä siitä, että palkkioiden muuttaminen tuotantomääristä riippumattomiksi on johtanut haavoittuvilla alueilla eläintuotannon vähenemiseen (kohta 41). SUOSITUS NRO 2 Komission olisi selvitettävä koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa merkittävimmät maataloustoiminnot (esimerkiksi laajaperäisen laiduntamisen järjestelmät ja paimentaminen), joiden avulla maataloustuotanto säilytetään ja taloudellista toimintaa tuetaan vähäisiä taloudellisia mahdollisuuksia tarjoavilla alueilla sekä luodaan ympäristöhyötyjä. Jotta EU:n tuen vaikuttavuus tarkastetuilla aloilla olisi mahdollisimman suuri, tuen avulla olisi keskityttävä sellaisiin viljelijöihin ja maatalouden erityistoimintoihin epäsuotuisilla alueilla, joihin kohdistuu ympäristöriskejä sekä yhteiskunnallisia ja taloudellisia riskejä. 61. Emolehmä- sekä lammas- ja vuohituotantoa harjoittavien viljelijöiden tuotantopäätöksiin vaikuttaa suuri joukko erilaisia tukitoimenpiteitä, joita viljelijöillä on käytettävissään eri lähteistä. Sikäli kuin tuotantosidonnaisia tukijärjestelmiä pidetään tarpeellisina, niiden vaikutus on todennäköisesti suurempi, jos järjestelmät painottuvat ja ne suunnataan paremmin tilojen kilpailukyvyn parantamiseen (kohdat 31 ja 32). 62. Tarkastuksessa ei havaittu merkittäviä eroja tilatukijärjestelmää koko laajuudessa ja sitä osittain soveltavien jäsenvaltioiden välillä yhteiskunnallisiin, taloudellisiin ja ympäristönäkökohtiin liittyvien tekijöiden osalta, joista voidaan mainita esimerkkeinä lihantuotanto, edunsaajien ja eläinten lukumäärä sekä pysyvänä laitumena oleva ala (kohdat 24–28 ja 33–40). SEURAAVATKO JA ARVIOIVATKO KOMISSIO JA JÄSENVALTIOT EMOLEHMÄ- SEKÄ UUHI- JA VUOHIPALKKIOJÄRJESTELMIÄ ASIANMUKAISESTI? 63. Useimmissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa tulosindikaattoreiden seuranta oli heikkoa, koska tarkastuskohteena olleita järjestelmiä varten ei ollut olemassa tulosten ja vaikutusten tapauskohtaista seurantajärjestelmää, minkä lisäksi termejä "tuotanto" ja "raaka-ainetuotanto jalostusteollisuudelle" tulkittiin eri tavoin kussakin jäsenvaltiossa (kohdat 43–46). Komission suorittamaa seurantaa hankaloitti myös se, että käytössä ei ollut asianmukaista välinettä, jonka avulla eri lähteistä saatavilla olevista tuista olisi piirtynyt kattava yleiskuva (kohdat 47–49). 64. YMP:n viimeaikaisten uudistusten nopeatempoisuus johtaa siihen, että täsmällisiä laadullisia arviointeja ei ole aina mahdollista suorittaa oikea-aikaisesti. Komission tarkastettuihin järjestelmiin soveltaman vaikutustenarviointijärjestelmän toimintaa haittaa näin ollen se, että vuonna 2008 toteutetusta YMP:n terveystarkastuksesta ei ole saatavilla arviointia (kohdat 42 ja 50–53). SUOSITUS NRO 3 Komission olisi tarkennettava jäsenvaltioilta eläinalaa koskevien tukien osalta edellytettävät seurantavaatimukset ja -järjestelyt ja esitettävä ne lakisääteisenä vaatimuksena esimerkiksi täytäntöönpanosäädöksessä, jossa jäsenvaltioita vaadittaisiin soveltamaan asianmukaisia tulosindikaattoreita ja ajan tasalla olevia tietoja, jotka liittyvät selkeästi eläintukijärjestelmiltä odotettaviin tuloksiin. Komission olisi pantava täytäntöön pysyvä seurantarakenne, joka kattaisi kaikki jäsenvaltioissa maksetut eläinalan suorat tuet, mukaan lukien kansalliset tuet sekä toiseen pilariin perustuvat tuet; seurantarakenteen avulla olisi kerättävä ja seurattava kattavasti tietoa EU:n koko alueelta. Näin komissio tulisi ottaneeksi huomioon eläinalan erityyppisten tukijärjestelmien kokonaisvaikutukset ja se kykenisi yksilöimään järjestelmien väliset synergiamahdollisuudet; tällöin kyettäisiin välttämään kaksinkertainen rahoitus samantyyppisiä tavoitteita sisältäville tukivälineille. SUOSITUS NRO 4 Komission olisi suoritettava koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa kattava arviointi eri tukijärjestelmien vaikutuksista ja arvioitava tarvittaessa sellaisten vaihtoehtoisten toimenpiteiden vaikutuksia, jotka tähtäävät tuotannon laadun ja kilpailukyvyn parantamiseen esimerkiksi edistämällä karjanjalostusta. Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Ioannis SARMASIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 20. kesäkuuta 2012 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] KOM(2011) 625 lopullinen/2, 19. lokakuuta 2011. [2] Euroopan unionin maatalouteen liittyviä tilastoja ja taloudellisia tietoja koskeva selvitys Agriculture in the European Union - Statistical and economic information 2010, Euroopan komissio, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto. [3] EU:n kaikesta tuotetusta naudanlihasta noin kaksi kolmasosaa on peräisin suoraan tai välillisesti lypsykarjatiloilta; ala ei kuulu tämän tarkastuksen piiriin. [4] Lähde: Eurostat. [5] Esimerkiksi 17 päivänä toukokuuta 1999 naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21), johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan, että "[…] jäsenvaltioiden olisi saatava luoda yhteys herkkien vyöhykkeiden tai paikallisalueiden ja emolehmätuotannon välille tämän tuotannon säilyttämiseksi erityisesti alueilla, joilla ei ole muita vaihtoehtoja". Lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2529/2001(EYVL L 341, 22.12.2001, s. 3) johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan puolestaan, että "olisi luotava yhteys herkkien vyöhykkeiden ja alueiden sekä lampaan- ja vuohenkasvatuksen välille tämän tuotannon jatkumisen varmistamiseksi erityisesti alueilla, joilla tämä tuotanto on tärkeää paikalliselle elinkeinoelämälle". [6] Asetuksessa (EY) N:o 1254/1999 vahvistettiin naudanliha-alalla sovellettavien palkkioiden suuruudet. Asetuksella (EY) N:o 2529/2001 perustettiin lampaan- ja vuohenliha-alalla sovellettavat suorat tuet. [7] Määritetään eläinten lukumäärän perusteella. [8] Neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71, ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1). [9] Esimerkiksi naudanliha-alalla sekä lampaan- ja vuohenliha-alalla. [10] Tilatukijärjestelmä tuli voimaan 1. tammikuuta 2005. Jäsenvaltioilla oli mahdollisuus päättää soveltaa tilatukijärjestelmää siirtymävaiheen jälkeen (siirtymävaihe päättyi 31. joulukuuta 2005 tai 31. joulukuuta 2006), mikäli se oli perusteltua tietyistä maataloustuotannollisista syistä. Tilatukijärjestelmän osittaisen soveltamisen oikeudellinen perusta säädettiin asetuksen (EY) N:o 1782/2003 64–68 artiklassa. [11] Loput viljelijöille viitejakson aikana (yleensä 2000–2002) suoritettavista keskimääräisistä maksuista liitettiin tilatukimaksua koskevaan laskelmaan kunkin jäsenvaltion tukioikeuksien laskentaa varten valitsemien menetelmien mukaisesti. [12] Alueet, jotka kuuluvat tiettyyn jäsenvaltioon, sijaitsevat Euroopan ulkopuolella ja kuuluvat kokonaisuudessaan EU:hun. Tällaisia alueita on yhdeksän – niistä kuusi kuuluu Ranskalle, kaksi Portugalille ja yksi Espanjalle. [13] Espanja, Ranska ja Slovenia muuttivat lammas- ja vuohipalkkiot tuotannosta riippumattomiksi kalenterivuonna 2010, ja Tanska puolestaan kalenterivuonna 2012. [9999] Lukuun ottamatta tapauksia, joissa edunsaajien lukumäärä laski tuotantosidonnaisuuden poistamisen jälkeen huomattavasti, mikä mahdollisti viljelijäkohtaisten tukimäärien kasvun. [14] KOM(2008) 306 lopullinen, 20. toukokuuta 2008. [15] Neuvoston asetus (EY) N:o 73/2009, annettu 19 päivänä tammikuuta 2009, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta (EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16); asetus tuli voimaan tammikuusta 2009 alkaen. [16] Naudanliha-alalla uroseläimistä maksettavat teurastuspalkkio ja erityispalkkio oli määrä muuttaa tuotannosta riippumattomiksi viimeistään 1. tammikuuta 2012 mennessä. [17] Asetuksen (EY) N:o 73/2009 johdanto-osan 34 kappaleen mukaan "[…] emolehmien sekä lampaan- ja vuohenliha-alan osalta eräillä alueilla näyttää edelleen olevan maatalouselinkeinon kannalta tarpeen säilyttää maataloustuotannon vähimmäistaso etenkin, jos viljelijöillä ei ole muita taloudellisia vaihtoehtoja […]". [18] Tämä kysymys oli esillä jo neuvostossa käydyissä, vuoden 2003 uudistusta edeltäneissä keskusteluissa. Ks. YMP:n uudistusta koskeva neuvoston asiakirja CAP Reform: Explanatory note DS 222/03, Luxemburg, 18. kesäkuuta 2003. [19] Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä, KOM(2011) 625 lopullinen/2, 19. lokakuuta 2011. Asetusehdotuksen IV osaston 1 luvussa kuvataan mahdollisuuksia vapaaehtoiseen tuotantosidonnaiseen tukeen, jota voidaan myöntää tietyillä aloilla; esimerkiksi lampaan- ja vuohenliha-aloilla sekä naudanliha-alalla voidaan myöntää enintään viiden prosentin osuus vuotuisista kansallisista kiintiöistä, ja tietyissä erityistapauksissa jopa enemmän. [20] Belgia, Espanja, Ranska ja Portugali. [21] Itävalta ja Suomi. Erityisiä tarkastuksia ei kohdistettu Sloveniaan, joka muutti tuet tuotannosta riippumattomiksi vuonna 2010, eikä Tanskaan, joka oli päättänyt säilyttää uuhi- ja vuohipalkkion ainoastaan vuoteen 2012 saakka. [22] Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti ja Skotlanti). [23] "Säilyttämistä" arvioidaan tilatukijärjestelmän käyttöönottoa edeltäneiden ja seuranneiden kehityssuuntausten perusteella. [24] Asetuksen (EY) N:o 73/2009 111 artiklan 1 kohdassa ja 101 artiklan 1 kohdassa määritetyt emolehmä- ja uuhipalkkiot. [25] Asetuksen (EY) N:o 73/2009 101 artiklan 2 kohdassa säädetyn mukaisesti. [26] Asetus (EY) N:o 73/2009, 102 artikla. [27] Asetuksessa edellytetään 50-prosenttista tuen muuttamista tuotannosta riippumattomaksi tilatukijärjestelmän ensimmäisestä soveltamisvuodesta alkaen; näiden alojen tuki muutettiin kokonaisuudessaan tuotannosta riippumattomaksi Ranskassa ja Espanjassa vuodesta 2010 alkaen. [28] Alueet, joilla sovelletaan lähentymistavoitetta samaan tapaan kuin myönnettäessä EU:n rakennerahastojen tukea. Alueet vastaavat NUTS 2 -tason (tilastollinen alueluokitus) alueita, joilla asukaskohtainen BKT on alle 75 prosenttia EU-25:n tasosta. [29] SEC(2008) 1885, 20. toukokuuta 2008, s. 50. [30] Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä vuoden 2013 jälkeistä YMP:aa koskevien lainsäädäntöehdotusten 39 artiklan 3 kohdassa tai tarvittaessa 39 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun, jäsenvaltion tekemän päätöksen, jos asianomaisella alueella tai alalla todetaan esiintyvän jonkin näistä tarpeista. [31] Itävalta, Belgia, Ranska, Portugali ja Espanja. [32] Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta. [33] Tanska, Espanja, Ranska ja Slovenia. [34] Osittaista tuotannosta riippumattomaksi muuttamista koskeva komission arviointiraportti (2010): Evaluation of Market Effects of Partial Decoupling, s. 147–150. Espanjan maatalousministeriö: Analysis for possible decoupling of bovine premiums (suckler cow premium and slaughter premium) [analyysi nautaeläinpalkkioiden mahdollisesta muuttamisesta tuotannosta riippumattomiksi (emolehmäpalkkio ja teurastuspalkkio)]. [35] YMP:n terveystarkastus – vaikutustenarviointia koskeva huomautus nro 3 (CAP Health Check – Impact Assessment Note No 3), s. 3. [36] Eläinkannan kausittainen siirtäminen paikasta toiseen. [37] Esimerkiksi asetuksen (EY) N:o 73/2009 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että vuonna 2003 pysyvänä laitumena ollut maa-ala säilytetään pysyvänä laitumena. [8888] Tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot.Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa, Itävallassa ja Portugalissa tarkastettiin emolehmäpalkkiot, ja Tanskassa sekä Suomessa ainoastaan uuhi- ja vuohipalkkiot.Portugali: ks. lisäyksen syyt laatikossa 5. [38] KOM(2008) 306 lopullinen. [39] Lampaiden ja vuohien kasvatuksen avulla käsiteltävissä olevia ympäristöriskejä on analysoitu yksityiskohtaisesti lampaiden ja vuohien kasvatuksen sekä lammas- ja vuohipalkkiojärjestelmän ympäristövaikutuksia käsittelevässä komission arviointiraportissa (2007) Study on environmental consequences of Sheep and Goat farming and of the Sheep and Goat premium system, s. 48–64. [40] Quality Meat Scotland -viraston raportti käsittelee karjankasvatuksen merkitystä Skotlannin elinkeinolämälle. Raportissa todetaan, että maankäyttöä koskevan Macaulay-tutkimusinstituutin (Macaulay Land Use Research Institute) luokituksessa ainoastaan kuusi prosenttia Skotlannin maa-alasta on luokiteltu laadultaan keskivertoista maata paremmaksi ja täten viljelykäyttöön soveltuvaksi. Näin ollen alueella ollaan Skotlannin maankäyttömahdollisuuksien ja vähäisten vaihtoehtoisten tuotantomuotojen takia pitkälti riippuvaisia märehtijöiden kasvatuksesta. Euroopan komissio soveltaa epäsuotuisien alueiden määrittämiseen luokittelujärjestelmää, jonka perusteella lähes 85 prosenttia Skotlannin maatalousmaasta on luokiteltu epäsuotuisaksi alueeksi, ja märehtijöiden kasvatus on vallitseva maataloustoiminnan muoto; laiduntavista uuhista yli 90 prosenttia ja lihakarjasta 82 prosenttia kasvatetaan näillä alueilla. [41] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), 27 artikla: "Talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti". Varainhoitoasetuksessa säädetään myös, että "kaikille talousarvion kattamille toiminnan aloille on vahvistettava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet. Näiden tavoitteiden toteuttamista valvotaan toiminnoittain vahvistettujen tulosindikaattoreiden avulla […]". [42] Ks. kohta 7, laatikko 1: "maataloustuotannon vähimmäistaso, jotta kyetään […] varmistamaan riittävä raaka-ainetuotanto jalostusteollisuudelle […]". [43] Tulosindikaattoreiden on oltava merkityksellisiä, hyväksyttyjä, uskottavia, helppoja ja kestäviä (RACER, Relevant, Accepted, Credible, Easy ja Robust). [44] Ensimmäinen pilari käsittää markkinoiden tukitoimenpiteet ja EU:n tuottajille tarkoitetut suorat tuet (tilatukijärjestelmä mukaan lukien). Toinen pilari kattaa maaseudun kehittämistoimenpiteet, joiden tarkoituksena on tukea maaseutuyhteisöjen kehittymistä ja monimuotoisuutta. [45] Ks. myös suoran tuen kohteena olleita tai olevia YMP:n toimenpiteitä käsittelevä Euroopan komission arviointi (2010) Evaluation of CAP measures concerning sectors subject to past or present direct support – Lot 1: Horizontal issues: "Evaluation of market effects of partial decoupling", s. 66. [46] Näihin täydentäviin ehtoihin kuuluu esimerkiksi maan pitäminen viljelyn ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa sekä lakisääteisten hoitovaatimusten noudattaminen. [47] Komission käyttämä "kaksinkertaisen rahoituksen" käsite viittaa kahden tai useamman, tavoitteeltaan toisiaan vastaavan järjestelmän puitteissa suoritettaviin maksuihin. [48] EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan ja maatalousalan valtiontukea koskevien Euroopan komission suuntaviivojen mukaisesti. [49] Vuoden 2013 jälkeistä YMP:n uudistusta koskevat lainsäädäntöehdotukset. [50] Naudanliha-alan suoria tukia koskeva arviointi (lokakuu 2010) ja osittaisen tuotannosta riippumattomaksi muuttamisen markkinavaikutusten arviointi (lokakuu 2010). [51] Kattavat asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artiklaan perustuvat toimenpiteet. [52] Ks. esimerkiksi asetuksen (EY) N:o 73/2009 uusi 68 artikla, joka korvaa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 entisen 69 artiklan, sekä saman asetuksen 63 artiklan tarjoamat uudet mahdollisuudet. [53] Lampaan- ja vuohenliha-alaan liittyviä YMP:n toimenpiteitä koskeva arviointi, marraskuu 2011. [54] Esimerkiksi tuen osittaisen tuotannosta riippumattomaksi muuttamisen markkinavaikutuksia käsittelevän, vuonna 2010 julkaistun raportin (Evaluation of market effects of partial decoupling) osassa, jossa käsiteltiin suoran tuen kohteena olleita tai olevia YMP:n toimenpiteitä (Evaluation of CAP measures concerning sectors subject to past or present direct support – Lot 1: Horizontal issues, s. 2), todettiin, että tavoitteena oli analysoida tuotantosidonnaisten tai osittain tuotantosidonnaisten tukien (sellaisina kuin ne on määritetty asetuksessa (EY) N:o 1782/2003) vaikutuksia markkinoihin, kun yleisenä suuntauksena on tukien muuttaminen kokonaan tuotannosta riippumattomiksi. Vastaavasti vuonna 2010 julkaistu naudanliha-alan suoria tukia koskeva arviointiraportti (Evaluation of direct aids in the beef and veal sector) keskittyy kauteen 2005–2007, eikä se kata asetukseen (EY) N:o 73/2009 sisältyvien säännösten vaikutuksia. -------------------------------------------------- LIITE I KATSAUS SUORAN TUOTANTOSIDONNAISEN EMOLEHMÄ- SEKÄ LAMMAS- JA VUOHITUEN MAKSUIHIN TILATUKIJÄRJESTELMÄÄ SOVELTAVISSA JÄSENVALTIOISSA Jäsenvaltio | Lammas- ja vuohituki | Aloitusvuosi | Emolehmätuki | Aloitusvuosi | EU-tuen yläraja 2005 | EU-tuen yläraja 2010 | 68 artiklan perusteella myönnetyt määrärahat vuosina 2010–2013 [9999] | 68 artiklaan perustuvan erityistuen kuvaus [9999] | Lammas- ja vuohituki | Emolehmätuki | Lammas- ja vuohituki | Emolehmätuki | Perustuki | Lisätuki | Perustuki | Lisätuki | Perustuki | Lisätuki | Perustuki | Lisätuki | Belgia | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tuotantosidonnainen | | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 77565000 | 19389000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 77565000 | 19389000 | 29978880 | Laadun parantaminen (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii luetelmakohta)Laiduntamispalkkio (68 artiklan 1 kohdan b alakohta)Erityistuki kasvipeitteeksi käytettäville viljakasveillePiétrain-rodun säilyttäminen sika-alalla | Tanska | 2012 | | Tuotannosta riippumaton | 2005 | 855000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 855000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 111820000 | Maatalouden ympäristötoimenpiteet (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan v luetelmakohta)Monivuotiset energiakasvit (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i luetelmakohta)Monivuotiset ekologiset hedelmäviljelmät ja marjapensaat (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i luetelmakohta)Monivuotisten energiakasvien tuotanto (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i luetelmakohta)Lihantuotannon erityistuki (68 artiklan 1 kohdan b alakohta) | Saksa | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 4000000 | Maitoalalla maksettava laiduntamispalkkio (68 artiklan 1 kohdan b alakohta) | Irlanti | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 143800000 | Lampaiden laiduntamiseen liittyvä tukijärjestelmä (68 artiklan 1 kohdan b alakohta)Maitoalaan liittyvän laiduntamisen tehokkuus (68 artiklan 1 kohdan b alakohta)Burren-karjan säilyttäminen (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i luetelmakohta)Emolehmien hyvinvointia koskeva EU:n tukijärjestelmä (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv luetelmakohta) | Kreikka | Tuotannosta riippumaton | 2006 | Tuotannosta riippumaton | 2006 | 180300000 | 63200000 | 25700000 | 3100000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 323600000 | Oliiviöljyn ja durumvehnän laadun parantaminen (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii luetelmakohta)Liha-alojen tuottajat epäsuotuisilla alueilla (hiehot, emolehmät, lampaat ja vuohet) (68 artiklan 1 kohdan b alakohta)Rakenneuudistusohjelmat epäsuotuisilla vuoristoalueilla (68 artiklan 1 kohdan c alakohta) | Espanja | 2010 | | Tuotantosidonnainen | | 366997000 | 111589000 | 279830000 | 28937000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 261153000 | 26000000 | 992653540 | Kansallinen vihannesten laatuohjelmaTupakan laatuohjelmaKasvinvuorotus ilman kasteluaLaatuohjelmiin perustuva tuki lampaan- ja vuohenkasvattajilleTuki maitojalosteilleTuki lampaan- ja vuohenkasvattajilleTuki maidontuottajille epäsuotuisilla alueillaVirallisen laatuluokituksen alapuolelle jäävän naudanlihan tuottaminenEmolehmiin liittyvä haavoittuvuusTuki sokerijuurikkaan laadunparannukselleTuki puuvillan laadunparannuksellePähkinäalaTuki maidon ja maitotuotteiden laadunparannukselleTuki maitoalalle haavoittuvilla/herkillä alueillaTuki vuohialalle epäsuotuisilla alueillaTuki lammasalalle epäsuotuisilla alueillaEntiseen 69 artiklaan perustuvat toimenpiteet (naudanliha, puuvilla, sokeri ja maito) | Ranska | 2010 | | 25 % muutettiin tuotannosta riippumattomaksi vuonna 2010 | | 133716000 | 40208000 | 734908000 | 1137000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 525622000 | Tieto puuttuu | 1874400000 | Lisätuki valkuaiskasveille (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i luetelmakohta)Durumvehnän laatua koskeva tuki (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii luetelmakohta)Luonnonmukaisen viljelyn ylläpito (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv luetelmakohta)Tuki luonnonmukaiseen viljelyyn siirtymiselle (68 artikla)Kasvinvuorotuksen monipuolistaminen (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan v luetelmakohta)Tuki emolehmien vasikoille ja luomumerkinnällä varustetuille vasikoille; tuki lampaan- ja vuohenkasvattajilleTuki maidontuottajille vuoristoalueilla (68 artiklan 1 kohdan b alakohta)Viljelmien satovakuutus (68 artiklan 1 kohdan d alakohta) | Jäsenvaltio | Lammas- ja vuohituki | Aloitusvuosi | Emolehmätuki | Aloitusvuosi | EU-tuen yläraja 2005 | EU-tuen yläraja 2010 | 68 artiklan perusteella myönnetyt määrärahat vuosina 2010–2013 [9999] | 68 artiklaan perustuvan erityistuen kuvaus [9999] | Lammas- ja vuohituki | Emolehmätuki | Lammas- ja vuohituki | Emolehmätuki | Perustuki | Lisätuki | Perustuki | Lisätuki | Perustuki | Lisätuki | Perustuki | Lisätuki | Italia | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 1277100000 | Laadunparannus (naudan- ja vasikanliha; lampaan- ja vuohenliha; oliiviöljy; maitotuotteet; tupakka; sokeri; kukkaviljelmien tuotteet) 68 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii luetelmakohta)Kasvinvuorotus (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan v luetelmakohta)Sato-, eläin- ja kasvivakuutusmaksut (68 artiklan 1 kohdan d alakohta) | Luxemburg | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Malta | Tuotannosta riippumaton | 2007 | Tuotannosta riippumaton | 2007 | 53000 | 18000 | 26000 | 3000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Alankomaat | Tuotannosta riippumaton | 2006 | Tuotannosta riippumaton | 2006 | 13800000 | 300000 | 10900000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 120585000 | Vesikuljetus (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i luetelmakohta)Eläinten hyvinvointi (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv luetelmakohta)Lampaiden sähköinen tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmä (68 artiklan 1 kohdan b alakohta)Säävakuutus (68 artiklan 1 kohdan d alakohta) | Itävalta | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tuotantosidonnainen | | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 70578000 | 99000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 70578000 | 99000 | 51600000 | Lypsylehmäpalkkio (68 artiklan 1 kohdan b alakohta) | Portugali | Tuotantosidonnainen | | Tuotantosidonnainen | | 21892000 | 7184000 | 79031000 | 9503000 | 21892000 | 7184000 | 78695000 | 9462000 | 133044000 | Laajaperäiset käsittelyjärjestelmät alkuperäisroduille (naudat, lampaat ja vuohet) (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i luetelmakohta)Maataloustuotteiden laadun parantaminen (viljelykasvit ja eläimet) (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii luetelmakohta)Oliivinviljelyyn liittyvän kansallisperinnön suojelemista koskevat maatalouden ympäristötoimenpiteet ja tuki laajaperäiselle laiduntamiselle (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan v luetelmakohta)Taloudellisesti haavoittuvat maatalousmuodot maito- ja lammasaloilla (68 artiklan 1 kohdan b alakohta) | Slovenia | 2010 | | Tuotannosta riippumaton | 2007 | 520000 | 178000 | 5183000 | 626000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 49514200 | Naaraspuolisten nautaeläinten laajaperäinen kasvatus sekä lypsylehmäpalkkiot vuoristoalueilla ja jyrkillä kukkula-alueilla toimiville viljelijöille (68 artiklan 1 kohdan b alakohta)Eläinten kasvatuksen säilyttäminen pysyvää laidunmaata käsittävillä tiloilla (68 artiklan 1 kohdan c alakohta) | Suomi | Tuotantosidonnainen | | Tuotannosta riippumaton | 2006 | 1200000 | 400000 | 9300000 | 600000 | 600000 | 200000 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 194804200 | Naudan- ja vasikanlihan tuotannon tukeminen ja lypsylehmäpalkkio (68 artiklan 1 kohdan b alakohta)Entiseen 69 artiklaan perustuvat toimenpiteet (peltokasvit) (72 artiklan 3 kohta) | Ruotsi | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 13868000 | Laadun parantaminen (kaikki alat) (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii luetelmakohta)Markkinoinnin parantaminen (kaikki alat) (68 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii luetelmakohta)Entiseen 69 artiklaan perustuvat toimenpiteet (laatu/markkinointi kaikilla aloilla) | Yhdistynyt kuningaskunta | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tuotannosta riippumaton | 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | 119200000 | Skotlannin teurasvasikoita koskeva järjestelmä (68 artiklan 1 kohdan b alakohta)Entiseen 69 artiklaan perustuvat toimenpiteet (Skotlannin naudanliha-ala) | YHTEENSÄ | 719333000 | 223077000 | 1293021000 | 63394000 | 23347000 | 7384000 | 1013613000 | 54950000 | 5439967820 | | [9999] Lähde: Euroopan komissio, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, yksikkö D1, erityisen tuen täytäntöönpano (asetus (EY) N:o 73/2009, 68 artikla). Kyseessä ovat jäsenvaltioiden ilmoittamat tilapäiset luvut, jotka voivat vielä muuttua. DS/2010/03, päivitetty 5.9.2011. -------------------------------------------------- LIITE II ELÄIN- JA LIHATUOTANTO EU:SSA (1995–2010) +++++ TIFF +++++ Lähde: Eurostat. Huomautus: Lihatuotantotiedot koskevat vuoteen 2004 saakka EU-15-jäsenvaltioita. -------------------------------------------------- LIITE III ELÄINTEN KESKIMÄÄRÄINEN TILAKOHTAINEN LUKUMÄÄRÄ +++++ TIFF +++++ Lähde: Eurostat (FSS). --------------------------------------------------