FI Euroopan unionin virallinen lehti C 376/32

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Edustavien kansalaisyhteiskuntien edistäminen Euromed-alueella (oma-aloitteinen lausunto)

2011/C 376/06

Esittelijä: Dimitrios DIMITRIADIS

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. kesäkuuta 2011 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Edustavien kansalaisyhteiskuntien edistäminen Euromed-alueella.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. syyskuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 21–22. syyskuuta 2011 pitämässään 474. täysistunnossa (syyskuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin ääniä 163 puolesta ja 6 vastaan 17:n pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä ja päätelmät

1.1 Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maiden poliittinen tilanne on vuoden 2010 lopulta lähtien ollut ennennäkemättömässä ja mittasuhteiltaan historiallisessa muutostilassa. Kansalaisten voimakkaisiin mielenilmaisuihin ovat osallistuneet innolla kaikki yhteiskuntaluokat ja lukuisat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot.

1.2 ETSK tuomitsee tässä yhteydessä ehdottomasti väkivallan käytön kansannousuun osallistuneita kansoja vastaan, kuten eräissä Välimeren etelä- ja itäpuolisissa maissa (Syyria ja Libya) on tapahtunut. Komitea kehottaa eurooppalaisia ja kansainvälisiä organisaatioita ryhtymään kaikkiin aiheellisiin toimenpiteisiin ihmisoikeusloukkausten lopettamiseksi, järjestäytymisvapauden loukkaukset mukaan luettuina.

1.3 Ennen arabimaiden kansannousuja EU:n politiikoista puuttuivat mielikuvitus ja paikallisyhteisöjen erityispiirteiden tuntemus, eikä niissä kiinnitetty huomiota paikallisiin tapoihin, perinteisiin tai tottumuksiin. EU:n elimet eivät turvautuneet ETSK:hon tai AK:hon, vaikka nämä olisivat voineet tarjota unionille tärkeän kanavan vaikuttaa paikallisiin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin tai paikallisviranomaisiin.

1.4 Uusi yhteiskunta, jonka mahdollisuutta syntyä Euromed-alueelle enteilee alueen vilkas kansalaisyhteiskunta, edellyttää EU:lta moniulotteista, joustavaa ja älykästä vastausta. ETSK suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistamiseen ja ajantasaistamiseen sekä siihen, että nyt painotetaan ehdollisuuden ja eriyttämisen periaatteita samoin kuin toimia kansalaisyhteiskunnan tukemiseksi. (1)

1.5 EU:n, joka on alueen suurin avunantaja, on vaadittava, että sen tekemiin kahdenvälisiin valtiosopimuksiin ei ainoastaan sisällytetä lausekkeita, jotka koskevat demokraattisten vapauksien ja yksilön oikeuksien suojelua, vaan on ratkaisevan tärkeää vaatia myös, että lausekkeet pannaan täytäntöön. Aiemmin EU:n politiikka ei jälkimmäisen seikan osalta ole ollut riittävää. ETSK kehottaa lisäksi tutkimaan vertaisarvioiden avulla kansalaisyhteiskunnan kohtelua (lainsäädäntäpuitteet, valmiuksien kehittäminen, vuoropuhelu jne.). Kulloisenkin maan hallintokulttuuria arvioidessa on myös tarkasteltava ihmisoikeuksia sekä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia.

1.6 ETSK kehottaa Euroopan komissiota tukemaan paikallisia oikeuslaitoksia ja kehittämään koulutusohjelmia tuomareille ja asianajajille. Avoin oikeusjärjestelmä on demokratian edellytys.

1.7 ETSK pitää aluetasoa pienempien yksiköiden kehitystä sekä etelä–etelä-yhteistyön kehittämistä EU:n tuella olennaisena. Tästä syystä se kehottaa komissiota viipymättä käynnistämään prosessin ja tekemään käytännön ehdotuksia, jotka perustuvat sen kokemuksiin Euroopan maista tai muualta maailmasta.

1.8 ETSK kannattaa lisäksi Välimeren unionin roolin ja tehtävän määrittelemistä uudelleen. Välimeren unioni on alueellinen elin, joka osoittautuu hyödylliseksi ainoastaan siinä tapauksessa, että sille laaditaan alkuperäisen ajatuksen mukaisesti tietyille tuensaajille/vastaanottajille tarkoitettuja erityisiä ja avoimia ohjelmia, paikallisten kansalaisyhteiskuntien osallistuminen mukaan luettuna, ja että se vastaa erilaisten alueellisten EU-politiikkojen ja rahoituksen koordinoinnista yhteistyössä julkisen ja yksityisen sektorin ja rahoituslaitosten kanssa paikallistasolla. Välimeren unionin tulee lisäksi luoda pysyvät mekanismit, jotta kansalaisyhteiskunta voi osallistua sen ajamaan aloitteeseen. ETSK kehottaa tekemään välittömästi päätökset Välimeren unionin roolista, tehtävästä, organisaatiosta ja rahoituksesta.

1.9 Naisilla ja nuorilla oli keskeinen rooli prosesseissa, jotka johtivat näihin historiallisiin muutoksiin; he hyödynsivät uusimpia sosiaalisia verkostoitumisvälineitä ja auttoivat siten tehokkaasti saamaan paikalliset yhteisöt innostumaan ja liikkeelle. On tärkeää pitää vauhtia yllä ja huolehtia siitä, että näillä molemmilla ryhmillä on täydet kansalaisoikeudet ja poliittiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset oikeudet ja että ne osallistuvat täysipainoisesti kaikkeen yhteiskunnan toimintaan.

1.10 ETSK kehottaa parantamaan EU-rahoitteisten hankkeiden ja EU:n antaman tuen tehokkuutta, jotta edistys olisi tulevaisuudessa suurempaa. EU:n rahoitusmenettelyiden monimutkaisuus jättää ulkopuolelle useita valtiovallasta riippumattomia toimijoita, joilla on suurin potentiaali mutta jotka myös tarvitsevat eniten tukea ja joilla ei tällä hetkellä ole tuen hakemisen edellyttämää asiantuntemusta. Aloitteen tavoitteiden joukkoon tulisi sisällyttää organisaatioiden auttaminen rahoituksen saannissa esimerkiksi EU:n edustustojen järjestämän koulutuksen kautta.

1.11 Komitea kannattaa periaatteessa komission maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaa sekä henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevia linjauksia. Sen mielestä tarvitaan kuitenkin tiukkoja erityistoimenpiteitä laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan torjumiseksi. Näihin tulisi sisältyä toimia, joilla edistetään kumppanimaiden aluekehitystä ja sosiaalista koheesiota.

1.12 ETSK kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan solidaarisuutta Välimeren alueella sijaitseville EU-maille, joihin muuttoliikepaine kohdistuu.

1.13 ETSK katsoo, että EU:n jäsenvaltioihin suuntautuvaa maahanmuuttoaaltoa voidaan pienentää ainoastaan tukemalla Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän yhteiskuntia konkreettisilla taloudellisilla ja sosiaalisilla tukiohjelmilla, joilla parannetaan niiden talouksien kilpailukykyä, autetaan paikallisia pk-yrityksiä, edistetään maataloutta, aluekehitystä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja tuetaan syrjäisten alueiden avautumista.

1.14 ETSK katsoo lisäksi, että maataloussektorilla – ja maaseudun kehittämisellä yleisemminkin – on eteläisten kumppanimaiden taloudessa keskeinen rooli tuotettaessa ratkaisuja paikalliskehitykseen ja luotaessa työpaikkoja nuorelle työvoimalle. Alalla on keskeinen rooli myös ratkaistaessa näissä maissa ajankohtaista ruokakriisiä, joten sitä tulisi pitää painopistealana. Uusiutuvien energialähteiden alalla on sen sijaan valtavasti potentiaalia, joka voi tuottaa merkittäviä hyötyjä työllisyyden, sosiaalisen kehityksen ja ilmastonmuutoksen lieventämisen kannalta Välimeren molemmin puolin.

1.15 ETSK katsoo, että Välimeren alueella käytävää työnantajien ja työntekijöiden työmarkkinavuoropuhelua olisi tehostettava ja että komiteassa toimivat työnantajien ja työntekijöiden ryhmät voisivat antaa panoksensa tämän tavoitteen saavuttamiseen. ETSK kehottaa lisäksi edistämään työmarkkinaosapuolten järjestelmällistä vuoropuhelua sosiaalifoorumin kautta. ETSK jatkaa tiivistä yhteistyötä ILO:n kanssa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiseksi alueella.

1.16 ETSK kannattaa komission suunnitelmaa antaa vuoteen 2013 mennessä käyttöön yli miljardin euron lisämäärärahat alueen kiireellisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Samalla se pyytää komissiota yhdistämään rahoitusvälineet kohdemaissa erityisiin poliittisiin ja sosiaalisiin puitteisiin, joiden avulla voidaan edistää demokraattisia periaatteita, poliittisia vapauksia ja järjestäytymisvapautta, koulutuksen ja elinikäisen oppimisen kehittämistä, ympäristönsuojelua sekä Välimeren alueella sijaitsevien EU-maiden kanssa tehtävän poliittisen yhteistyön laajentamista ja syventämistä.

1.17 ETSK korostaa, että työmarkkinaosapuolilla, kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoilla on tässä hankkeessa ensiarvoisen tärkeä rooli kokemusten ja osaamisen jakajina, tiedon levittäjinä, vertailuanalyysien laatijoina, taitotiedon välittäjinä ja hallinnollisina voimavaroina. ETSK on valmis toteuttamaan yhteistyössä komission ja korkean edustajan (joka on myös komission varapuheenjohtaja) kanssa erityishankkeita kansalaisyhteiskunnan tukemiseksi ja vahvistamiseksi.

1.18 Kansalaisyhteiskuntaa EU:n tasolla edustavana elimenä ETSK voi osallistua aktiivisesti Välimeren alueen yhteiskuntien kanssa tehtävän yhteistyön uusiin eurooppalaisiin puitteisiin erityisesti seuraavin tavoin:

— Kartoitetaan alueen kansalaisyhteiskunnan tilannetta käymällä avointa, demokraattista ja säännöllistä vuoropuhelua laajan toimijajoukon kanssa.

— Autetaan määrittelemään erityisiä kriteereitä ja menettelyjä, joiden perusteella tietyn organisaation katsotaan edustavan aidosti tiettyä yhteiskunnan sektoria.

— Tuetaan riippumattoman ja edustavan kansalaisyhteiskunnan pyrkimyksiä valmiuksien rakentamiseksi hyödyntämällä komitean laaja-alaista asiantuntemusta esimerkiksi työmarkkinavuoropuhelun ja taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien alalla.

— Autetaan paikallisia talous- ja sosiaalineuvostoja tarjoamalla osallistavaa demokratiaa koskevaa asiantuntemusta.

— Osallistutaan yhteiskunnallis-taloudellisia organisaatioita vahvistaviin komission ohjelmiin.

1.19 ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää työskennellä yhdessä EU:n toimielinten kanssa ja tukea syntymässä olevia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita Välimeren eteläpuolisissa maissa. Komitea mukauttaa perustamaansa Euromed-maiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten verkostoa ja jatkaa alueellisen yhteistyön edistämistä kyseisen verkoston kautta ja noudattaa näin toimiessaan tarkistetussa Euroopan naapuruuspolitiikassa määriteltyjä ehdollisuuden ja eriyttämisen periaatteita.

2. Kokemusten hyödyntäminen

2.1 EU:n aikaisempien toimien kriittinen arviointi

2.1.1 Demokraattisen toimintaympäristön täydellinen puuttuminen muutamaa harvaa poikkeusta lukuun ottamatta on pakottanut EU:n käytännön syistä mukauttamaan politiikkojaan joskus perusteettakin sekä hyväksymään keskustelukumppaneikseen tahoja, joita ei mitenkään voida kuvailla kansojensa demokraattisiksi edustajiksi.

2.1.2 ETSK:n toimintaa ovat rajoittaneet EU:n virallinen politiikka ja EU:n muiden elinten suhteessa Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maiden kulloisiinkin hallituksiin omaksumat viralliset kannat, Barcelonan prosessin yhteydessä tehdyt poliittiset ja taloudelliset linjaukset sekä komitean erittäin rajalliset määrärahat. Sen vuoksi komitea omaksui pragmaattisen lähestymistavan ja teki yhteistyötä sellaisten talous- ja sosiaalineuvostojen ja kansalaisyhteiskunnan virallisten organisaatioiden kanssa, joilla ei välttämättä ollut asianmukaista demokraattista legitimiteettiä ja jotka eivät edustaneet merkittävää osaa kansalaisyhteiskunnasta.

2.1.3 Koko Barcelonan prosessin ajan EU oli erittäin vähäisessä määrin kanssakäymisissä tai teki yhteistyötä sellaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotka eivät olleet hallitusten hyväksymiä. Tästä syystä se menetti mahdollisuutensa vaikuttaa poliittiseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen. Tästä huolimatta EU on edelleen ainoa merkittävä vallankäyttäjä, johon paikallisyhteisöt ovat panneet toivonsa rauhan palauttamisessa, demokraattisten oikeuksien juurruttamisessa ja syventämisessä sekä paikallistalouksien tukemisessa.

2.1.4 Ennen arabimaiden kansannousuja EU:n jäsenvaltioiden päätöksentekijöiden näkemykset Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maiden tilanteesta olivat kyllä pragmaattisia, mutta poikkesivat toisistaan suuresti sillä seurauksella, ettei ymmärretty käynnissä olleita erittäin merkittäviä poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia prosesseja. Ennakoimattomiin muutoksiin johtaneiden tapahtumien intensiteetti ja laajuus yllättivät päättäjät täysin.

2.1.5 Muutosten jälkeen EU:n on lähestyttävä paikallisyhteisöjä, opittava kokemuksistaan, tutustuttava paikallisiin tapoihin ja perinteisiin, opittava ymmärtämään eri yhteisöjen kulttuureita (jotka vaihtelevat suuresti maasta riippuen) sekä tehtävä yhteistyötä, jotta voitaisiin tukea aitojen ja vapaiden demokraattisten prosessien tuloksena syntyviä hallintoja.

3. Nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät

3.1 ETSK katsoo, että moniin ongelmiin – vuosien mittaan kärjistyneisiin paikallisyhteisöjen huoliin – on puututtava pikaisesti: tuotannon perusrakenteita (tuotantovälineitä) käyttävät Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maissa tietyt ryhmät, joilla on intressejä ja yhteyksiä aikaisempiin vallankäyttäjiin, joilla ei ollut väkilukuun perustuvaa oikeutusta, hyvinvointi ja vauraus jakautuu epätasaisesti tai epätasa-arvoisesti, peruselintarvikkeiden hinnat ovat nousseet niin korkeiksi, ettei tavallisilla ihmisillä ole enää varaa ruokaan, yksilön oikeuksia sekä yhteiskunnallisia oikeuksia ja järjestäytymisvapautta on tarpeen suojella ja taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnille sekä koulutukselle on kysyntää.

3.2 Useimpien Välimeren alueella sijaitsevien Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän valtioiden poliittiselle tilanteelle ovat tällä hetkellä tyypillisiä seuraavat piirteet:

i. toivo siitä, että syntyy vapaita demokraattisia valtioita

ii. tarve saada tukea talouselämän toiminnan palauttamiseen

iii. ensimmäiset viitteet siitä, että toiminnassa on vapaita kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja yhteiskunnallis-taloudellisia elimiä – joko vakiintuneita tai uusia

iv. koordinoidun ja hyvin organisoidun kansainvälisen tuen tarve EU:lta (jolla on Lissabonin sopimuksen myötä tarvittavat mekanismit yhteisen ulkopolitiikan toteuttamiseen), korkealta edustajalta (joka on myös komission varapuheenjohtaja) ja EU:n ulkosuhdehallinnolta sekä muilta kansainvälisiltä organisaatioilta (YK, ILO, IMF, EIP jne.). Yhteydet Euromed-alueeseen keskittyviin tutkimuskeskuksiin (kuten IPEMED, FEMISE) olisivat erittäin hyödyllisiä.

ETSK katsoo, että EU:n on puhuttava äänellä.

3.3 Koko Välimeren eteläpuoliselle alueelle on yhteistä, että demokratia on juurrutettava ja sitä on syvennettävä, taloudellista ja sosiaalista kehitystä on vauhditettava ja nuorille sukupolville on tarjottava koulutusta ja työpaikkoja.

3.4 Useimpien Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maiden haasteena on, että niiden väestön valtaosa on nuorta. Niiden onkin löydettävä välittömästi ratkaisu tämän erityisen tuottavan väestönosan tilanteeseen edistämällä työllisyyttä. Näin ollen olisi pantava toimeen asianmukaisia koulutusohjelmia sekä vahvistettava kansalaisoikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa.

3.5 Demokraattisten arvojen ja menettelyjen vakiinnuttaminen on mahdollista ainoastaan siinä tapauksessa, että omaksutaan vapaisiin vaaleihin ja riippumattomiin poliittisiin puolueisiin pohjaavan edustuksellisen demokratian periaatteet sekä tuetaan ja vahvistetaan kansalaisyhteiskuntaa ja yhteiskunnallis-taloudellisia organisaatioita, joilla on turvalliset, vapaat ja riippumattomat toimintaolosuhteet.

3.6 ETSK kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan solidaarisuutta Välimeren alueella sijaitseville EU-maille, joihin kohdistuu muuttoliikepainetta,

a) tekemällä yhteistyötä Frontexin puitteissa

b) ottamalla käyttöön ja tukemalla erityisiä taloudellisia toimenpiteitä

c) auttamalla alueen kumppanimaita lieventämään inhimillistä kärsimystä kohdevaltioissa tai -alueilla.

3.7 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että EU:n ministerineuvosto on nimittänyt espanjalaisen diplomaatin Bernardino León Grossin EU:n erityisedustajaksi Välimeren eteläpuoliselle alueelle vastauksena arabimaiden kansannousujen tapahtumiin. Hänen nimittämisensä on selkeä osoitus siitä, että EU haluaa jatkaa aloitteellista toimintaansa alueella. ETSK kehottaa erityisedustajaa tekemään tiivistä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa, sillä kansalaisyhteiskunnalla on alueella äärimmäisen tärkeä rooli, sekä hyödyntämään tähän tarkoitukseen kaikkia käytettävissä olevia EU-kanavia.

4. Euroopan unionin uudet naapuruuspoliittiset toimet

4.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kahteen yhteiseen tiedonantoon (2), joissa arvioidaan Euroopan unionin ja Välimeren alueen maiden suhteiden tähänastista kehitystä ja tarkastellaan ensimmäistä kertaa arabimaiden kansannousujen jälkeen aukenevia mahdollisuuksia ja tulevaisuudennäkymiä. ETSK kiinnittää huomiota erityisesti seuraaviin näkökohtiin:

4.1.1 EU:n ei missään tapauksessa pidä jäädä pelkäksi tapahtumien passiiviseksi seuraajaksi.

4.1.2 ETSK on tarkastellut Euroopan komission ja korkean edustajan yhteisiä tiedonantoja yksityiskohtaisesti ja kannattaa kaikkia ehdotettuja kehitystoimenpiteitä. Se kuitenkin toteaa EU:n tuhlanneen paljon aikaa sen jälkeen, kun Barcelonan prosessi oli käynnistetty vuonna 1995, ennen kuin se arvioi ja ohjelmoi uudelleen näitä toimia.

4.1.3 EU:n olisi viipymättä käynnistettävä Välimeren alueella uusi ”demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävä kumppanuus”.

4.1.4 Maakohtaiset lähestymistavat on uudessa kumppanuudessa eriytettävä poliittisen ja yhteiskunnallisen kehityksen mukaan. Pidemmälle edenneillä mailla on oltava mahdollisuus saada muita enemmän rahoitusta sekä syventää poliittista ja taloudellista yhteistyötään EU:n kanssa. EU:n ja muiden maiden suhteiden perustana on oltava täsmällisen arvokäsitteistön (demokratia, yksilön oikeuksien suojelu jne.) määritteleminen sekä konkreettisiin poliittisiin tavoitteisiin (korruption torjunta, tuomioistuinten ja tiedotusvälineiden riippumattomuus jne.) liittyvien erityiskannustimien tarjoaminen. Lisäksi on otettava käyttöön erityisiä turvatoimia, jotta sitoumusten tai määräaikojen noudattamatta jättämisen tapauksissa rahoitusta voidaan vastaavasti vähentää tai se voidaan keskeyttää.

4.1.5 Kumppanuuden ehdottomana ennakkoedellytyksenä on vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien järjestäminen.

4.1.6 Uusien demokraattisten hallintojen tukemisen sekä taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien turvaamisen, ympäristönsuojelun ja yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen perusedellytyksenä on kansalaisyhteiskunnan antama alhaalta ylöspäin suuntautuva tuki. ETSK on valmis osallistumaan konkreettisiin tukitoimiin yhteistyössä komission, Euroopan parlamentin ja alueiden komitean kanssa asettamalla käyttöön toimintansa yhteydessä kaikkialta maailmalta saamansa kokemuksen sekä jäsentensä erityisosaamisen.

4.1.7 Nuorilla ja naisilla on ollut erityisen tärkeä rooli arabimaiden kansannousujen tapahtumissa, joten uusissa demokraattisissa järjestelmissä on kiinnitettävä erityishuomiota heidän oikeuksiensa takaamiseen ja heidän roolinsa vahvistamiseen. Tästä syystä ETSK kehottaa kaikkia Euromed-alueen maita ratifioimaan yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta.

4.1.8 Työnantajien ja työntekijöiden avoimella työmarkkinavuoropuhelulla, joka on taloudellisen ja sosiaalisen vakauden säilyttämisen edellytys, on erittäin tärkeä rooli demokratian syventämisessä ja järjestäytymisvapauden turvaamisessa.

4.1.9 Korruption torjunta, toimivan hallinnon varmistaminen ja tehokkaan julkishallinnon luominen ovat riittävät ja välttämättömät edellytykset sille, että voidaan turvata taloudellinen hyvinvointi ja houkutella suoria ulkomaisia investointeja, joita tarvitaan välttämättä demokraattisen järjestelmän tueksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi.

4.1.10 Rajavalvontaa, maahanmuuttoa ja turvapaikkapolitiikkaa koskevien liikkuvuus- ja infrastruktuurikumppanuuksien perustaminen Välimeren alueen maihin parantaa alueen turvallisuutta.

4.1.11 Pk-yritysten perustaminen Välimeren alueen maihin on tärkeä edellytys talouskasvulle ja uusien työpaikkojen luomiselle toimivassa sääntely-ympäristössä ja rakentavassa rahoitusympäristössä. Euro–Välimeri-investointi- ja kumppanuusvälineellä (FEMIP) ja Euroopan investointipankilla (EIP) olisi oltava tässä asiassa erityisrooli.

4.1.12 Eräs merkittävimmistä Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maiden sosiaalisista ongelmista on lukutaidottomuus, ja kyseisen ongelman ratkaisemiseksi olisi ryhdyttävä erityistoimenpiteisiin. Euroopan unioni voi ja sen pitää tukea näitä pyrkimyksiä. Lisäksi sen tulisi tukea liiketoimintakoulutusta ja osaamisen kehittämistä.

4.1.13 ETSK kannattaa eurooppalaisen demokratiarahaston perustamista. Rahastolla pyrittäisiin kohdennettujen toimenpiteiden avulla tukemaan Välimeren eteläpuolisten maiden demokratiaprosesseja edistämällä poliittisten puolueiden ja vapaiden tiedotusvälineiden perustamista ja erityisesti vahvistamalla kansalaisyhteiskuntaa (työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, valtiovallasta riippumattomia organisaatioita, maataloustuottajia, naisjärjestöjä ja muita työmarkkinaosapuolia). ETSK pitää saamiensa kokemusten perusteella välttämätöntä kansalaisyhteiskuntaa tukevaa erityismekanismia, esimerkiksi ehdotetun kaltaisia eurooppalaisia naapuruuden ja kumppanuuden kansalaisyhteiskuntavälinettä, ja kehottaa lisäämään välineeseen osoitettavaa rahoitusta. ETSK on erittäin halukas olemaan välineen osapuolena yhdessä muiden EU:n elinten kanssa ja tarjoamaan asiantuntemustaan. ETSK kehottaa lisäksi komissiota tunnustamaan erityisen roolin, joka yhteiskunnallis-ammatillisilla organisaatioilla voi olla eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI) käytössä ja erityisesti perusteilla olevassa kansalaisyhteiskuntavälineessä.

4.1.14 ETSK on EU:n toimielinten kanssa samaa mieltä siitä, että Välimeren alue on Israelin ja palestiinalaisten konfliktin vuoksi ollut jo useiden vuosien ajan jatkuvassa jännitystilassa, mikä haittaa kaikkia vuoropuhelu- ja yhteistyöpyrkimyksiä. Komitea kehottaakin korkeaa edustajaa / komission varapuheenjohtajaa jatkamaan ponnekkaita pyrkimyksiään yhteisesti hyväksyttävissä olevan ratkaisun löytämiseksi. Tässä erittäin arkaluonteisessa asiassa EU:n on puhuttava yhdellä äänellä.

4.1.15 ETSK kannattaa komission näkemystä viisumihelpotusten myöntämisestä valikoiduille Välimeren alueen kumppanimaille sekä viisumivapauden myöntämisestä sopivana ajankohtana maille, jotka kykenevät tiivistämään yhteistyötään EU:n kanssa liikkuvuutta, turvapaikkaa, lähtömaahan palauttamista sekä laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan torjuntaa koskevissa kysymyksissä.

4.1.16 ETSK katsoo, että niin uskonnonvapauden kuin kansalaisvapauksienkin kunnioittaminen on perusluonteinen ihmisoikeus, jota on suojeltava poikkeuksetta alueella, jolla on runsaasti eri uskontokuntia ja poliittisia näkemyksiä. Komitea kehottaa niitä maita, jotka eivät vielä ole sitä tehneet, ratifioimaan viipymättä ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen perustuvia poliittisia, kulttuurisia ja kansalaisvapauksia sekä taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia koskevat yleiset ja alueelliset yleissopimukset ja sopimukset.

4.1.17 Tiedotusvälineillä on Euromed-alueella keskeinen rooli käynnissä olevien muutosprosessien tulosten välittäjinä ja esiintuojina. EU:n tuki on kohdistettava hankkeisiin, joilla parannetaan nykyisten tiedotusvälineiden ammattimaisuutta ja riippumattomuutta ja edistetään viestinten monipuolisuuden ja vapauden kannalta suotuisien olosuhteiden luomista.

5. EU:n ja Välimeren alueen maiden kansalaisyhteiskunnan yhteistyön tehostaminen

5.1 Arabimaiden kansannousujen jälkeen kaikki Euroopan unionin elimet – kehityksen yllättäminä ja ilman vaihtoehtoisia välittömän reagoinnin suunnitelmia humanitaarisen avun antamista lukuun ottamatta – myönsivät, että vastaisuudessa EU:n on keskitettävä huomionsa erityisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ja muihin riippumattomiin yhteiskunnallisiin ja ammattiorganisaatioihin.

5.2 Komission ja korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan kahdessa tiedonannossa on jo erityiset luvut, joissa käsitellään toimenpiteitä, joilla tuetaan kansalaisyhteiskuntaa Euroopan naapuruuspolitiikan ja Välimeren unionin puitteissa.

6. Komission rooli

6.1 Välimeren eteläpuolisia maita on autettava luomaan ja vahvistamaan mekanismeja, jotka helpottavat kansalaisyhteiskunnan ja yhteiskunnallis-taloudellisten organisaatioiden asianmukaista järjestäytymistä ja toimintaa (lainsäädäntötoimet, toimintasääntöjen määrittäminen, instituutioiden vahvistaminen, avoimen ja osallisuutta edistävän demokraattisen vuoropuhelun varmistaminen jne.).

6.2 Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa on äärimmäisen tärkeää, ja on tarpeen määritellä uudelleen Välimeren unionin rooli ja tehtävä (3) sekä huolehtia tunnustettujen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden aktiivisesta osallistumisesta sen ohjelmiin.

7. ETSK:n erityisrooli

7.1 Euroopan unionin kansalaisyhteiskuntaa edustavana elimenä ETSK voi osallistua aktiivisesti Välimeren alueen yhteiskuntien kanssa tehtävän yhteistyön uusiin eurooppalaisiin puitteisiin ryhtymällä seuraaviin toimiin:

— Kartoitetaan Välimeren eteläpuolisten maiden kansalaisyhteiskunnan tilanne käymällä avointa, demokraattista ja säännöllistä vuoropuhelua laajan toimijajoukon kanssa.

— Autetaan määrittelemään erityisiä kriteereitä ja menettelyjä, joiden perusteella tietyn organisaation katsotaan edustavan aidosti sellaista yhteiskunnan sektoria, joka toimii demokraattisesti ja riippumattomasti ja tekee yhteistyötä muiden elinten kanssa.

— Tuetaan riippumattoman ja edustavan kansalaisyhteiskunnan pyrkimyksiä valmiuksien rakentamiseksi hyödyntämällä asiantuntemusta on esimerkiksi työmarkkinavuoropuhelun, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien, ammattikoulutuksen, hyvän hallintotavan, tasa-arvoisten työmarkkinoiden, kestävän kehityksen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, kuluttajansuojan, osuuskuntien, pk-yritysten, neuvotteluvalmiuksien, maahanmuuton, maaseudun kehittämisen ja naisten oikeuksien aloilla.

— Autetaan paikallisia talous- ja sosiaalineuvostoja tarjoamalla osallistavaa demokratiaa koskevaa asiantuntemusta.

— Osallistutaan yhteiskunnallis-taloudellisia organisaatioita vahvistaviin komission ohjelmiin.

7.2 ETSK katsoo, että Välimeren alueella käytävää työnantajien ja työntekijöiden työmarkkinavuoropuhelua olisi tehostettava ja että komiteassa toimivat työnantajien ja työntekijöiden ryhmät voisivat antaa panoksensa tämän tavoitteen saavuttamiseen perustamalla viestintäverkoston asianmukaisten sidosryhmien kanssa. ETSK kehottaa lisäksi edistämään työmarkkinaosapuolten järjestelmällistä vuoropuhelua sosiaalifoorumin kautta.

7.3 ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää työskennellä yhdessä EU:n toimielinten kanssa ja tukea syntymässä olevia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita Välimeren eteläpuolisissa maissa, ja erityisesti niissä maissa, jotka olivat suoraan kytköksissä mullistusten taustalla oleviin kansannousuihin. Näin varmistetaan, että organisaatiot saavat tarvitsemansa poliittisen tunnustuksen ja taloudellisen tuen voidakseen jatkossakin täyttää roolinsa demokratiaprosesseissa.

7.4 ETSK on jo käynnistänyt joitakin hankkeita Välimeren eteläpuolisissa maissa (Tunisiassa ja Marokossa), ja se valmistelee Euromed-maiden valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kanssa (syyskuussa 2011) järjestettävää symposiumia sekä vuosittaista huippukokoustaan, johon osallistuu laaja joukko kansalaisyhteiskunnan edustajia (marraskuussa 2011 Istanbulissa). Komitea on esittänyt suosituksia useissa Euro–Välimeri-yhteistyötä käsittelevissä lausunnoissaan ja päätöslauselmissaan (4) sekä Roomassa vuonna 2010 pidetyn talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten Euromed-huippukokouksen loppujulistuksessaan. Julistuksessa esitetään joukko suosituksia Euromed-alueen kansalaiskuntaa viime aikoina askarruttaneista seikoista, kuten talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten edustajiston perustaminen Välimeren unionin institutionaalisen rakenteen puitteissa. Muita käsiteltyjä kysymyksiä olivat ihmisarvoinen työ ja kestävä kehitys Välimeren alueella, ammatillinen koulutus kilpailukyvyn ja työpaikkojen luomisen liikkeelle panevana voimana, nykyistä oikeudenmukaisemman yhteiskunnan aikaansaaminen Euromed-alueelle sekä Välimeren unionin maiden maatalouspolitiikat. Lisäksi ETSK tekee tiivistä yhteistyötä Välimeren alueella sijaitsevien EU:n jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa.

7.5 ETSK mukauttaa perustamaansa Euromed-maiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten verkostoa ja jatkaa myös alueellisen yhteistyön edistämistä kyseisen verkoston kautta. Verkosto voi toimia vuoropuhelun foorumina pohjoisten ja eteläisten kansalaisyhteiskuntakumppanien välillä.

Bryssel 21. syyskuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) Yhteinen tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävä kumppanuus eteläisen Välimeren maiden kanssa (KOM(2011) 200 lopullinen), 8. maaliskuuta 2011 ja Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten (KOM(2011) 303 lopullinen), 25. toukokuuta 2011.

(2) Ks. alaviite 1.

(3) Ks. alueiden komitean 12. toukokuuta 2011 antama päätöslauselma aiheesta ”Välimeren alueen mullistusten aiheuttamien vaikutusten ja seurausten hallinta” (EUVL C 192, 1.7.2011, s. 1–3).

(4) ETSK:n päätöslauselma Välimeren eteläpuolisten maiden tilanteesta (EUVL C 132, 3.5.2011, s. 1–2), lausunto aiheesta ”Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline” (EUVL C 182, 4.8.2009, s. 13–18), lausunto aiheesta ”Yhdistymisvapaus Välimeren alueen kumppanuusmaissa” (EUVL C 211, 19.8.2008, s. 77–81).