KOMISSION LAUSUNTO EY:n perustamissopimuksen 251 (2) (c) artiklan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa ehdotuksesta EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä annettujen direktiivien 89/48/ETY ja 92/51/ETY sekä yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkäreiden, eläinlääkäreiden, kätilöiden, arkkitehtien, farmasian alan ja lääkäreiden toimintaa koskevien direktiivien 77/452/ETY, 77/453/ETY, 78/686/ETY, 78/687/ETY, 78/1026/ETY, 78/1027/ETY, 80/154/ETY, 80/155/ETY, 85/384/ETY, 85/432/ETY, 85/433/ETY ja 93/16/ETY muuttamisesta KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla

1. Taustaa

a) Komissio toimitti neuvostolle 3. joulukuuta 1997 ehdotuksen direktiiviksi ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä annettujen direktiivien 89/48/ETY ja 92/51/ETY sekä yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkäreiden, eläinlääkäreiden, kätilöiden, arkkitehtien farmasian alan ja lääkäreiden toimintaa koskevien direktiivien 77/452/ETY, 77/453/ETY, 78/687/ETY, 78/1026/ETY, 78/1027/ETY, 80/154/ETY, 80/155/ETY, 85/384/ETY, 85/432/ETY, 85/433/ETY ja 93/16/ETY muuttamisesta, [KOM (97) 638 lopullinen - 1997/0345/COD] [1].

[1] EYVL C 28, 26.1.1998, s. 1.

b) Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 27. toukokuuta 1998 [2].

[2] EYVL C 235, 27.7.1998, s. 53.

c) Euroopan parlamentti antoi ensimmäisessä käsittelyssä 2. heinäkuuta 1998 lausuntonsa, johon sisältyi 19 tarkistusta komission ehdotukseen [3].

[3] EYVL C 226, 20.7.1998, s. 19.

d) Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 20. maaliskuuta 2000 [4].

[4] EYVL C 119, 27.4.2000, s. 1.

e) Komissio hyväksyi tämän yhteisen kannan 27. maaliskuuta 2000 ja antoi lausuntonsa Euroopan parlamentille.

f) Euroopan parlamentti hyväksyi 6. heinäkuuta 2000 toisessa käsittelyssä 11 tarkistusta yhteiseen kantaan.

2. Komission ehdotuksen tarkoitus

Ehdotuksella on kaksi tavoitetta:

-panna täytäntöön tutkintotodistusten tunnustamista käsittelevän SLIM-asiantuntijaryhmän suositukset helpottamalla automaattisesti tunnustettavien tutkintotodistusten luetteloiden päivittämistä.

-sisällyttää tässä yhteydessä muita, lähinnä teknisiä muutoksia, joiden tarkoituksena on parantaa oikeusvarmuutta tai helpottaa kyseisten direktiivien tulkintaa.

3. Komission lausunto euroopan parlamentin ehdottamista tarkistuksista

Euroopan parlamentti hyväksyi toisessa käsittelyssä 11 tarkistusta neuvoston yhteiseen kantaan.

3.1. Komission hyväksymät tarkistukset

Tarkistuksen 4 tarkoituksena on muuttaa johdanto-osan 12 perustelukappaletta poistamalla nimenomainen viittaus Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon, johon tiettyjen italialaisten farmasian alan tutkintojen tunnustamista koskeva muutosehdotus perustuu.

On totta, ettei tällainen nimenomainen viittaus ole välttämätön, vaikka toiseen saman johdanto-osan soveltamisalaltaan samanlaiseen perustelukappaleeseen (9) sisältyykin viittaus toiseen tuomioistuimen tuomioon.

Komissio voi hyväksyä tämän tarkistuksen.

Tarkistusten 5 ja 6 tarkoituksena on muuttaa yhteisen kannan 1 artiklan 1 kohtaa korvaamalla tietyissä kielitoisinnoissa ilmaisu "saman tasoinen oppilaitos" ilmauksella "vastaavan tasoinen oppilaitos".

Myös tästä kysymyksestä keskusteltiin neuvostossa, joka päätti säilyttää jokaisen kielitoisinnon nykyisen terminologian tulkintavaikeuksien välttämiseksi.

Komissio haluaa korostaa, että näiden kahden ilmaisun ristiriitaisuus on vain näennäistä. Termin "vastaava" etymologia ei jätä sijaa epäilyksille tässä suhteessa.

Näissä olosuhteissa komissio voi hyväksyä nämä tarkistukset.

Tarkistuksen 11 tarkoituksena on muuttaa yhteisen kannan 12 artiklaa sen täsmentämiseksi, kuinka kauan tiettyjä italialaisia farmasian alan tutkintodistuksia koskeva poikkeus on voimassa.

Tarkistuksessa ehdotetaan täsmennettävän, milloin siirtymäkausi päättyy ilmoittamalla, että se päättyy 1 päivänä marraskuuta 2003. Näin ollen siirtymäkausi kestää kymmenen vuotta, mikä vaikuttaa riittävältä.

Komissio voi hyväksyä tämän tarkistuksen.

3.2. Tarkistukset, joita komissio ei ole hyväksynyt

Tarkistuksen 1 tarkoituksena on sisällyttää johdanto-osaan uusi perustelukappale (5 a), jossa kehotetaan komissiota esittämään direktiivien konsolidoidut toisinnot.

Euroopan parlamentti pyytää säännöllisesti komissiota kodifioimaan yhteisön lainsäädäntöä. Vaikka komissio ei periaatteessa vastustakaan tällaista pyyntöä, on huomattava, että olisi lainsäädäntöteknisten sääntöjen ja toimielinten yhteisten tekstinlaadinnan ohjeiden vastaista mainita tällainen pyyntö johdanto-osan perustelukappaleessa. Lisäksi vapaaseen liikkuvuuteen ja ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyvien direktiivien osalta on juuri toteutettu huomattava kodifiointityö antamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/42/EY [5]. Tämä direktiivi merkitsee itse asiassa 35 direktiivin kodifiointia.

[5] EYVL L 201, 31.7.1999, s. 77.

Komissio ei voi siis hyväksyä tätä tarkistusta.

Tarkistuksen 2 tarkoituksena on sisällyttää johdanto-osaan uusi perustelukappale (6 a), jossa pyydetään komissiota esittämään tutkimuksia ja mahdollisia lainsäädäntöehdotuksia, jotka koskevat kysymystä Euroopan unionin ulkopuolella hankitun koulutuksen tunnustamisesta.

Kuten tarkistuksen 1 osalta mainittiin, olisi lainsäädäntöteknisten sääntöjen ja toimielinten yhteisten tekstinlaadinnan ohjeiden vastaista ottaa tällainen pyyntö johdanto-osan perustelukappaleeseen. Lisäksi neuvoston yhteisessä kannassa velvoitetaan jäsenvaltiot jo tutkimaan Euroopan unionin ulkopuolella hankitut tutkintotodistukset, jos nämä tutkintotodistukset on tunnustettu jossakin jäsenvaltiossa, samoin kuin jossakin jäsenvaltiossa hankittu koulutus ja/tai ammattikokemus. Jäsenvaltion on tehtävä päätös kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen henkilö on esittänyt kaikki tarvittavat asiakirjat. Nämä velvoitteet on ilmaistu yhteisen kannan 3 artiklan 6 kohdassa, 5 artiklan 9 kohdassa, 7 artiklan 4 kohdassa, 9 artiklan 5 kohdassa, 11 artiklan 1 kohdassa, 13 artiklan 5 kohdassa ja 14 artiklan 12 kohdassa.

Komissio ei siis voi hyväksyä tätä tarkistusta.

Tarkistusten 3 ja 10 tarkoituksena on muuttaa yhteisen kannan 14 artiklan 9 kohtaa tekemällä ammatillinen jatkokoulutus yleislääkäreille pakolliseksi.

Näitä tarkistuksia ei voida hyväksyä eri syistä.

Ensinnäkin, kuten vapaata liikkuvuutta ja tutkintotodistusten tunnustamista koskevien direktiivien otsikoista jo käy ilmi, niiden tarkoituksena on yksinomaan helpottaa ammattihenkilöiden vapaata liikkuvuutta ja tässä tarkoituksessa niissä säädetään tutkintotodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta. Tunnustaminen perustuu koulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamiseen. Toissijaisuusperiaatteen ja perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaisesti koulutusjärjestelmien organisointi ja niiden sisällöstä päättäminen kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioille. Näissä artikloissa suljetaan pois kaikki yhdenmukaistamismahdollisuudet.

Vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi kyse on siis vain ja ainoastaan siitä, että säädetään koulutuksen tiettyjen sellaisten vähimmäisvaatimusten yhteensovittamisesta, jotka katsotaan riittäviksi ja tyydyttäviksi tässä suhteessa.

Näissä olosuhteissa koulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamisen laajentaminen yli sen, mikä on tarpeen vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi, olisi perustamissopimuksen vastaista samoin kuin vapaata liikkuvuutta ja tutkintotodistusten tunnustamista koskevien direktiivien tarkoituksen vastaista.

Lisäksi olisi huomattava, että nykyisen sanamuotonsa mukaisesti tarkistus 10 voisi jopa muodostaa esteen vapaalle liikkuvuudelle. Direktiivin 93/16/ETY 31 artiklassa näet säädetään yleislääkärin erityiskoulutuksen vähimmäisvaatimuksista. Tämä erityiskoulutus hankitaan heti peruskoulutuksen jälkeen ja ennen kuin on mahdollista ryhtyä harjoittamaan yleiskääkärin ammattia. Tässä vaiheessa ei siis voi vielä olla kyse ammatillisesta jatkokoulutuksesta. Määritelmänsä mukaisesti tämä koulutus hankitaan ammattitoiminnan aikana. Näissä olosuhteissa on mahdotonta vaatia, että lääkäri, joka ei ole vielä aloittanut ammattinsa harjoittamista, osoittaisi osallistuvansa ammatilliseen jatkokoulutukseen lääketieteen kehityksen edellyttämin säännöllisin väliajoin.

Mikään ei oikeuta tekemään ammatillisesta jatkokoulutuksesta pakollista yhden ammatin osalta ja vielä vähemmän yhden lääkäriryhmän osalta.

Komissio ei siis voi hyväksyä näitä tarkistuksia.

Tarkistuksen 7 tarkoituksena on sisällyttää uusi koulutusta koskeva vaatimus erikoislääkäreiden osalta, nimittäin riittävät yleislääketieteen tiedot.

Komissio viittaa edellä tarkistusten 3 ja 10 yhteydessä esittämiinsä perusteluihin: koulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamisen laajentaminen yli sen, mikä on tarpeen vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi, olisi perustamissopimuksen vastaista samoin kuin vapaata liikkuvuutta ja tutkintotodistusten tunnustamista koskevien direktiivien tarkoituksen vastaista.

Erikoislääkärin koulutusvaatimusten osalta on huomattava, että erikoislääkäri on jo hankkinut kaikki tarvittavat yleislääketieteen tiedot kuusivuotisen peruskoulutuksensa aikana. Nämä tiedot mahdollistivat yleislääkärin ammatin harjoittamisen 1. tammikuuta 1995 saakka. Kyseisestä päivästä alkaen vaaditaan yleislääkärin erityiskoulutus. Kuten direktiivin 93/16/ETY johdanto-osassa mainitaan, tämän erityiskoulutuksen ensisijaisena tarkoituksena on tehdä erikoislääkäreiden käyttö nykyistä valikoivammaksi. Tarkistus 7 on näin ollen tarpeeton, jos erikoislääkärillä on jo riittävät yleislääketieteen tiedot peruskoulutuksensa ansiosta ja se on myös vastoin tavoitetta, johon pyritään äskettäin käyttöön otetulla yleislääkärin erityiskoulutuksella.

Komissio ei siis voi hyväksyä tätä tarkistusta.

Tarkistusten 8 ja 9 tarkoituksena on pidentää yhdellä vuodella yleislääkärin erikoiskoulutuksen vähimmäiskestoa. Koulutuksen vähimmäiskesto olisi kolme vuotta kahden vuoden sijasta.

Komissio viittaa edellä tarkistusten 3 ja 10 yhteydessä esittämiinsä perusteluihin: koulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamisen laajentaminen yli sen, mikä on tarpeen vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi, olisi perustamissopimuksen vastaista samoin kuin vapaata liikkuvuutta ja tutkintotodistusten tunnustamista koskevien direktiivien tarkoituksen vastaista.

Lisäksi ehdotus yleislääkärin erityiskoulutuksen keston pidentämisestä perustuu peruskoulutusta koskevaan käsitykseen, jonka mukaan koulutusta on täydennettävä mahdollisimman suuressa määrin ennen ammattitoiminnan aloittamista, kun taas toisen käsityksen mukaan peruskoulutusta on täydennettävä jatkuvasti ammattitoiminnan aikana. Tästä näkökulmasta katsottuna tarkistuksiin 8 ja 9 sisältyy tietty ristiriita tarkistuksiin 3 ja 10 nähden.

Tässä yhteydessä voidaan huomata, että lääketieteelliseen koulutukseen liittyvät eri tarkistukset koskevat pääasiassa yleislääketiedettä eivätkä ne vaikuta perustelluilta harkittaessa kokonaisvaltaisesti yleislääkärin ja erikoislääkärin tehtäviä ja peruskoulutuksen, erityiskoulutuksen, erikoistumiskoulutuksen ja jatkokoulutuksen merkitystä. Lisäksi, kuten edellä on jo mainittu, direktiivien tavoitteena olevaa vapaata liikkuvuutta ja tutkintojen tunnustamista ei voida jättää ottamatta huomioon.

Komissio ei siis voi hyväksyä näitä tarkistuksia.

4. Yhteenveto

EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan mukaisesti komissio tarkistaa ehdotuksensa ylläolevan mukaisesti.