Komission kertomus Euroopan parlamentille budjettikohdan B5-504 "EHTY:stä rahoitettujen toimien asteittaista siirtämistä yleiseen talousarvioon edistävät toimet" täytäntöönpanosta /* KOM/2004/0180 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE budjettikohdan B5-504 "EHTY:stä rahoitettujen toimien asteittaista siirtämistä yleiseen talousarvioon edistävät toimet" täytäntöönpanosta SISÄLTÖ 1. Johdanto 1.1 Oikeusperusta 1.2 Tavoitteet 1.3 Talousarvio 1.4 Henkilöresurssit 2. Hankkeen kehittäminen 2.1. Alustava selvitys täytäntöönpanosta 2.2 Uusi lähestymistapa ja yhteistyökumppaneiden löytäminen 2.3 "Eurofer-takausrahaston" täytäntöönpanovaiheet 3. Yhteistyökumppanit 3.1 Eurofer 3.2 Rahoituksen välittäjät 4. Täytäntöönpanovälineet 4.1 Euroopan komission ja Euroferin välinen sijoitus- ja hallintasopimus (FMA-sopimus) 4.2 Euroferin ja rahoituksen välittäjien väliset takaussopimukset 4.3 Takaukset (Takausehdot) 4.4 Sijoitustili 5. Hankkeiden seuranta 6. Tulokset 6.1 Määrärahojen käyttö 6.2 Tuensaajien rakenne 6.3 Työpaikkojen syntyminen 6.4 Maksurästit 7. Arviointi 8. Päätelmät Liite Budjettikohtaa B5-504 koskeva budjettiviranomaisen selvitysosa 1. Johdanto Budjettikohdassa B5-504 ("EHTY:stä rahoitettujen toimien asteittaista siirtämistä yleiseen talousarvioon edistävät toimet" - ks. liite) varataan kaksi miljoonaa euroa pilottihankkeeseen, jolla testataan niiden toimenpiteiden toteutettavuutta, jotka on tarkoitettu sellaisten alueiden hyväksi, "joiden hiili- ja terästeollisuus on kärsinyt teollisista uudelleenjärjestelyistä". Hanke toteutettiin vuonna 2001 perustamalla takausrahasto, jolla on tarkoitus tukea työpaikkojen luomista kohdealueilla. Takausrahastoa hallinnoi sijoitustilin kautta komission puolesta ja lukuun Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto Eurofer. Eurofer myöntää takauksia, joilla katetaan osittain lainoja ja pääomasijoituksia, joita erikoistuneet rahoituksen välittäjät myöntävät innovatiivisille, myös toimintaansa aloittaville, pk-yrityksille alueilla, "joiden hiili- ja terästeollisuus on kärsinyt teollisista uudelleenjärjestelyistä". Jotta pilottihanke voitiin toteuttaa taloudelliselta kannalta mahdollisimman tehokkaasti kahden miljoonan euron enimmäisbudjetilla, se oli tarpeen rajoittaa maantieteellisesti tiettyihin EU:n jäsenvaltioihin ja alueisiin. Alueet sijaitsevat Belgiassa (Wallonia), Ranskassa, Saksassa (Dortmund) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tämä lähestymistapa on myös EU:n kivihiiliteollisuuden etujen mukainen, sillä suurin osa perinteisistä kivihiilialueista Belgiassa, Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kuuluu maantieteellisesti hankkeen piiriin. Takausrahasto katsottiin tämän budjettikohdan toteuttamiseen sopivimmaksi välineeksi sen vuoksi, että sen kerrannaisvaikutukset ovat suuremmat kuin suorien lainojen tai avustusten. Takausten tarkoituksena on tukea työpaikkojen luomista siten, että pk-yrityksille luodaan paremmat mahdollisuudet saada sijoituspääomaa (lainoja ja/tai pääomasijoituksia) kyseisillä alueilla. Uuden välineen tärkeimpänä tavoitteena on jatkaa kehittämistuen myöntämistä hiili- ja terästeollisuusalueille sen jälkeen, kun EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo heinäkuussa 2002 päättyi. Euroferin yhteistyö pk-yritysten tukemiseen ja työpaikkojen luomiseen erikoistuneiden kokeneiden ulkopuolisten kumppaneiden (rahoituksen välittäjien) kanssa on edistänyt hankkeen menestymistä. Pilottihanke osoitti, että väline vastaa tässä vaiheessa markkinoiden tarpeita. 1.1. Oikeusperusta Tämä toinen kertomus annetaan Euroopan parlamentille sen ensimmäisessä kertomuksessa [1] esitetyn vaatimuksen johdosta, joka perustuu budjettivallan käyttäjän Euroopan unionin vuoden 2000 yleisen talousarvion budjettikohdasta B5-504N vuonna 1999 esittämiin huomautuksiin [2]. [1] KOM 2002 154 lopullinen, 10.4.2002, s. 13, 5.2 kohta. [2] Ks. liite. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6. toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [3] 37 kohdan a alakohdan i luetelmakohdan mukaan kyseisen budjettikohdan täytäntöönpanemiseksi ei tarvita erityistä oikeusperustaa, koska kyse on pilottihankkeesta. [3] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. 1.2 Tavoitteet 1.2.1 Yleinen tavoite Budjettikohdan B5-504 mukaisten toimenpiteiden yleisenä tavoitteena on rahoittaa toimet, joilla helpotetaan EHTY:stä rahoitettujen toimien ja yleisen talousarvion ohjelmien, etenkin rakennerahastojen ja tutkimusta käsittelevien ohjelmien, välistä siirtymää. Tavoitteena on edistää hiili- ja terästeollisuusalueiden rakennemuutokseen liittyvien innovatiivisten pk-yritysten perustamista. 1.2.2 Erityistavoite Pilottihankkeen erityistavoitteena on lisätä innovatiivisten pk-yritysten investointitoimintaa tukemalla työpaikkojen luomista niillä EU:n alueilla, joiden hiili- ja terästeollisuus on teollisten uudelleenjärjestelyjen kohteena. 1.3 Talousarvio Maksusitoumukset, milj. euroa: >TAULUKON PAIKKA> Maksut, milj. euroa: >TAULUKON PAIKKA> Kustannuslaskelma: Kaksi miljoonaa euroa on enimmäismäärä. Kokonaiskustannusten tarkan määrän, joka ei saa ylittää kahta miljoonaa euroa, arvioidaan jäävän enimmäismäärää pienemmäksi, koska tähänastisten tulosten perusteella voidaan päätellä, etteivät takausvaateet todennäköisesti ole poikkeuksellisen suuria. 1.4 Henkilöresurssit Koska Eurofer hoitaa takausrahaston hallinnoinnin, komission suorittamaa seurantaa varten ei tarvittu lisähenkilöstöä. Tässä erityistapauksessa henkilöstötarve voitiin hoitaa käyttämällä tehtävään EHTY:n lainajärjestelyjen hallinnoinnista aikaisemmin vastannutta komission henkilöstöä. 2. Hankkeen kehittäminen 2.1 Alustava selvitys täytäntöönpanosta Budjettikohdan täytäntöönpano annettiin marraskuussa 1999 ECFIN-pääosastolle sen jälkeen kun oltiin oltu yhteydessä useisiin pääosastoihin (muun muassa ECFIN, EMPL, ENTR, REGIO, RTD, BUDG, FC). Vuoden 1999 lopussa ja kevään 2000 aikana täytäntöönpanosta tehdyissä alustavissa selvityksissä todettiin, että budjettikohtaa ei ollut mahdollista panna täytäntöön 2 miljoonan euron enimmäisbudjetilla, jos kaikki EU:n jäsenvaltiot ja ehdokasmaat osallistuvat hankkeeseen, kuten Euroopan parlamentin budjettivaliokunta ehdotti. 2.2 Uusi lähestymistapa ja yhteistyökumppaneiden löytäminen Edellä esitettyjen syiden vuoksi budjettikohdan täytäntöönpanemiseksi oli keksittävä uusi lähestymistapa. Käytännön syistä ja vähäiset määrärahat huomioon ottaen pilottihanke rajattiin neljään jäsenvaltioon, joissa hiili- ja terästeollisuuden rakenneuudistuksen vaikutukset olivat kaikkein vakavimmat. Mahdollisimman suuren kustannustehokkuuden ja kerrannaisvaikutusten saavuttamiseksi katsottiin takausrahasto sopivimmaksi välineeksi. Jo olemassa olleet takausrahastot, kuten kasvua ja työllisyyttä koskevan aloitteen [4] puitteissa perustettu pk-yritysten takausjärjestelmä (jota Euroopan investointirahasto hallinnoi) olivat jo todistaneet tehokkuutensa. [4] Neuvoston päätös 98/347/EY, 19.5.1998, EYVL L 155, 29.5.1998, s. 43. EIR:n ja EIP:n kanssa käydyissä neuvotteluissa kävi ilmi, että ne olivat haluttomia ottamaan hoitaakseen tämänkokoista erityisrahastoa. Tämän vuoksi oli löydettävä voittoa tavoittelematon kumppani, joka sekä kykenisi että olisi valmis hallinnoimaan rahastoa. EIR:n ja EIP:n lisäksi otettiin yhteyttä useisiin hiilialan yrityksiin ja järjestöihin [5], jotka kieltäytyivät komission yhteistyötarjouksesta. [5] Esim. CESCO (European Solid Fuel Association), Gesamtverband des deutschen Steinkohlebergbaus, Essen ja RAG Coal International, Essen. Syyskuussa 2000 takausrahaston hallinnoinnista tehtiin väliaikainen esisopimus Euroferin [6] kanssa. Sen päätoimipaikka sijaitsee Brysselissä. [6] Eurofer nimettiin hankkeen johtajaksi 22. joulukuuta 2000 tehdyn komission päätöksen PE/2000/2821 1 artiklassa. Eurofer oli järkevin mahdollinen kumppani. Sillä on laaja edustus ja pitkä kokemus suurten, myös Euroopan komission yhteisrahoittamien, hankkeiden hoitamisessa. Lisäksi se pystyy yhteistyöhön kokeneiden välittäjien kanssa hankkeen erityisalalla. 2.3 "Eurofer-takausrahaston" täytäntöönpanovaiheet Komission ja Euroferin välinen sijoitus- ja hallintasopimus (The Fiduciary and Management Agreement (FMA)) allekirjoitettiin 29. maaliskuuta 2001, sen jälkeen kun täytäntöönpanoehdotus oli muodollisesti hyväksytty 22. joulukuuta 2000 tehdyllä komission päätöksellä PE/2000/2821 [7]. Komissio siirsi huhtikuussa 2001 ensimmäisen erän (1,5 miljoonaa euroa) tätä varten perustetulle Euroferin sijoitustilille. Jäljellä ollut 0,5 miljoonan euron erä siirrettiin sijoitustilille syyskuussa 2002. [7] Ei julkaistu virallisessa lehdessä. FMA-sopimuksessa Eurofer sitoutuu myöntämään takauksia, joiden tarkoituksena on kattaa osittain rahoituksen välittäjien sellaisille innovatiivisille pk-yrityksille antamia lainoja ja näihin yrityksiin tehtyjä pääomasijoituksia, jotka sijaitsevat alueilla, joiden hiili- ja terästeollisuus on ollut teollisten uudelleenjärjestelyjen kohteena. Eurofer on valinnut tätä varten neljä rahoituksen välittäjää, jotka komissio on hyväksynyt 22. joulukuuta 2000 annetun komission päätöksen PE/200/2821 liitteenä olleen tiedonannon 7 kohdan mukaisesti. Ne ovat: 1. SODIE France 2. SODIE S.A. Belgium 3. UK Steel Enterprise Limited 4. Venture Capital Dortmund GmbH ("Dortmund-hanke") Euroferin ja edellä lueteltujen rahoituksen välittäjien väliset puitesopimukset allekirjoitettiin loka-marraskuussa 2001. Eurofer myönsi ensimmäiset takaukset helmikuussa 2002 ja viimeisimmät syyskuussa 2003. 3. Yhteistyökumppanit Euroferin hyvä maine ja hankkeeseen osallistuvien rahoituksen välittäjien saavuttamat tulokset vaikuttivat komission päätökseen toteuttaa hanke edellä esitetyllä tavalla juuri näiden yhteistyökumppaneiden kanssa. 3.1 Eurofer Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto (Eurofer) perustettiin vuonna 1976. Sen jäseninä ja liitännäisjäseninä on teräsyrityksiä ja kansallisia terästeollisuuden liittoja kaikkialta Euroopan unionista sekä Keski- ja Itä-Euroopan maista. Euroferin osuus raakateräksen kokonaistuotannosta EU:ssa on 95 prosenttia. Keski- ja Itä-Euroopan maiden liitännäisjäsenten tuotanto vastaa 95 prosenttia teräksen kokonaistuotannosta kyseisellä alueella. Euroferin tavoitteena on toimia yhteistyössä kansallisten liittojen ja yritysten kanssa kaikissa asioissa, jotka vaikuttavat Euroopan terästeollisuuden kehitykseen. Lisäksi sen tehtävänä on edustaa jäsentensä yhteisiä etuja kolmansiin osapuoliin, muun muassa yhteisön toimielimiin ja muihin kansainvälisiin järjestöihin nähden. Euroferilla on huomattavaa kokemusta sekä näyttöä osaamisestaan suurten hankkeiden hoidossa: "Yritysten tukiohjelma" ("Business Support Programme") (Sopeuttamistuki Keski- ja Itä-Euroopan terästeollisuusliitoille maiden Euroopan unioniin liittymistä varten) Kesto: heinäkuusta 2000 kesäkuuhun 2002 Kokonaisbudjetti: 1 100 000 euroa EY:n osuus: 880 000 euroa "Muutoksenhallinta ja henkilöresurssit" ("Management of Change and Human Resources") (Tärkeimpien eurooppalaisten teräksentuottajien kanssa yhteistyössä tehty tutkimus teollisuudenalalla tapahtuneista muutosprosesseista ja siitä, miten rakentavasti ne ovat vaikuttaneet Euroopan terästeollisuusalan työnantajien ja työntekijöiden välillä käytävään vuoropuheluun) Kesto: joulukuusta 1996 kesäkuuhun 2000 Kokonaisbudjetti: > 450 000 euroa EY:n osuus: 300 000 euroa 3.2 Rahoituksen välittäjät 3.2.1 SODIE France SODIE [8] France on USINORin tytärorganisaatio, ja se perustettiin vuonna 1983. Tällä hetkellä siitä on 55 prosenttia USINORin [9] ja 45 prosenttia pankin [10] omistuksessa. Sen liiketoimintana on kehittämistyö, jonka puitteissa se antaa rahoitusneuvontaa ja käytännön neuvoja pääasiassa pk-yrityksille ja toimintaansa aloittaville yrityksille. Lisäksi se tarjoaa työssä oleville tai työttömille sekä koulutusta että ammatillista tukea. SODIE on vuodesta 1983 alkaen tukenut noin 8 000 yritystä. Tukea saaneet yritykset ovat luoneet yli 100 000 työpaikkaa. Samanaikaisesti on tuettu noin 20 000:n työssä olevan tai työttömän koulutusta ja liikkuvuutta. [8] Société pour le développement de l'industrie et de l'emploi. [9] SODISIDin kautta, joka on Usinorin kokonaan omistama tytäryhtiö. [10] Caisse des Dépôts et Consignations -pankin tytäryhtiö SCET. Nykyisin SODIE tekee yhteistyötä useiden Ranskan ja Belgian valtion viranomaisten kanssa kaikilla tasoilla. Yhteistyötä tehdään myös kaikenkokoisten yritysten kanssa yli 30 työllisyysalueella. SODIEn asiakasluettelo on pitkä. Siihen kuuluu kaupunkeja ja ministeriöitä sekä sellaisia suuryrityksiä kuin ALCATEL ja IBM. 3.2.2 SODIE Belgium SODIE Belgium on SODIE France:n äskettäin perustettu tytäryhtiö. Se perustettiin USINORin hankittua 75 prosenttia COCKERILL-SAMBRE SA:n osakepääomasta. Sen tehtävänä on luoda 4 000 uutta työpaikkaa Walloniaan pääasiassa antamalla pk-yrityksille korkotukilainoja. 3.2.3 UK Steel Enterprise Limited (UKSE) UK Steel Enterprise Limited (UKSE) on osakeyhtiö, joka on erikoistunut kehittämistuen tarjoamiseen. Se on CORUS Groupin kokonaan omistama tytäryhtiö, jonka perusti vuonna 1975 entinen British Steel plc. Se on yli 25 vuoden ajan tarjonnut 2 400 pk-yritykselle yli 50 miljoonan Englannin punnan (80,6 miljoonan euron) arvosta rahoitusta, josta 39 miljoonaa Englannin puntaa (62,9 miljoonaa euroa) on annettu lainoina tai osakepääomana ja loput muussa muodossa. Yhteensä yli 3 700 yritystä on tuettu suoraan joko järjestämällä rahoitustukea tai työtiloja, joissain tapauksissa molempia. Tukea saaneet yritykset ovat arvioiden mukaan luoneet yli 60 000 uutta työpaikkaa. Lisäksi yritysten, joita UKSE:n 1980-luvun alussa perustamat järjestöt ovat tukeneet, on arvioitu luoneen vähintään toiset 50 000 työpaikkaa. 3.2.4 Venture Capital Dortmund GmbH ("Dortmund-hanke") Dortmund-hanke on julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhanke, jota Dortmundin kaupunki rahoittaa ja hoitaa yhteistyössä yksityisten yritysten, kuten Thyssen Kruppin, riskipääomayritysten, yksityisten pääomasijoittajien (business angels) ja konsulttiyritysten kanssa. Hankkeen tavoitteena on kehittää Dortmundia ja sen ympäristöä perinteisestä raskaan teollisuuden alueesta uuden talouden (sähköinen kaupankäynti, tietotekniikka, mikrojärjestelmätekniikka) keskukseksi. Suunniteltuihin ja vuonna 2000 aloitettuihin toimiin kuuluu uusien ja toiminnassa olevien yritysten kehittämistä tarjoamalla lainoja, riskipääomaa, tiloja ja ammattitaitoisen henkilöstön asiantuntija-apua. Sen lisäksi ulkomaisia yrityksiä kehotetaan investoimaan ja perustamaan yrityksiä alueelle, parannetaan infrastruktuuria ja tarjotaan hallinnollista ja logistista tukea. Rajavastuuyhtiö Venture Capital Dortmund GmbH on Stadtsparkasse Dortmundin tytäryhtiö. Se on yksi Dortmund-hankkeessa mukana olevista pankeista. Vaikka Venture Capital Dortmund (VCD) GmbH perustettiinkin vasta äskettäin, se pystyy hyödyntämään Stadtsparkasse Dortmundin yli 30-vuotisen toimintansa aikana pk-yritysten rahoituksesta hankkimaa kokemusta. VCD:n aloitettua liiketoimintansa vuonna 2000 se on sijoittanut noin 7,7 miljoonaa euroa yhteensä 10 yritykseen. VCD:ltä rahoitusta saavan yrityksen on oltava pk-yrityksiä koskevien tavanomaisten määritelmien mukainen. Erityistä huomiota saavat pk-yritykset, jotka toimivat tietotekniikan, televiestinnän, mikrojärjestelmätekniikan sekä robotti- tai biotekniikan alalla. VCD:n tekemät oman pääoman ehtoiset sijoitukset ovat keskimäärin noin 256 000-511 000 euron välillä. 4. Täytäntöönpanovälineet 4.1 Euroopan komission ja Euroferin välinen sijoitus- ja hallintasopimus (FMA-sopimus) Euroferillä oli itsenäinen harkintavalta hylätä tai hyväksyä yksittäinen takaushakemus. Eurofer-takauksella osittain katetut riskit oli jaettava rahoitusvälittäjän kanssa. Eurofer raportoi komissiolle takausrahastoon liittyvistä toimistaan ja antoi sille jäljennökset kaikista toimintaan liittyvistä asiakirjoista ja sijoitustiliotteista. Takausten hakuaika oli lähes kaksi vuotta, ja se päättyi vuoden 2003 syyskuun lopussa. Komissio korvasi Euroferille sen FMA-sopimuksen mukaisesti tarjoamat palvelut maksamalla kiinteän hallinnointimaksun, jonka suuruus rajattiin 5 prosenttiin todellisuudessa käytetyistä varoista. Takausrahasto lakkautetaan viimeistään vuonna 2012. FMA-sopimus sisältää määräyksiä raportoinnista, tilintarkastuksesta, seurannasta ja valvonnasta. Sopimuksen mukaan Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimella on oikeus suorittaa tarkastuksia Euroferin, rahoitusvälittäjien ja kaikkien lopullisten edunsaajien tiloissa. 4.2 Euroferin ja rahoituksen välittäjien väliset takaussopimukset Nämä sopimukset ovat puitesopimuksia, joissa vahvistetaan Euroferin ja rahoituksen välittäjien hankekumppanuuden ja -yhteistyön ehdot ja edellytykset. Sopimuksissa määritellään muun muassa takausosuus, takausvastuun rajaus ja Euroferin osittain takaamien laina- tai pääomasijoitussalkkujen enimmäisvastuut. Euroferin osittain takaaman sijoitussalkun enimmäisvastuu on noin 3 333 000 euroa rahoitusvälittäjää kohti [11]. Eurofer-takauksista ei peritä kuluja rahoituksen välittäjiltä. [11] Tämä määrä lasketaan 500 000 euron välittäjäkohtaisen rajatun takausvastuun perusteella. Koska takaussopimuksissa takausvastuu rajataan 15 prosenttiin salkusta, salkun määrä lasketaan jakamalla 500 000 euroa 15:llä (= 33 333,33) ja kertomalla saatu tulos 100:lla (= 3 333 333,00). Salkun erityispiirteiden vuoksi Dordmund-hankkeen takausvastuu rajataan 30 prosenttiin salkun enimmäismäärästä, joka on 1 666 667 euroa. "Rajatulla takausvastuulla" tarkoitetaan Eurofer-takausten mukaisten Euroferin maksuvelvoitteiden kokonaismäärää ilmaistuna sekä prosentteina salkusta että nimellisarvona. 500 000 euron määrä saadaan jakamalla 2 000 000 euron kokonaismäärä neljällä. Näin jokainen neljästä rahoitusvälittäjästä saa yhden neljäsosan. "Salkulla" tarkoitetaan lainapääomien tai oman pääoman ehtoisten sijoitusten yhteismäärää, jonka pk-yritys saa rahoitusvälittäjältä ja jonka vakuutena ovat Eurofer-takaukset. Euroferin ja kunkin rahoituksen välittäjän välisiin takaussopimuksiin sisältyy myös määräyksiä tilintarkastuksesta, raportoinnista ja valvonnasta. 4.3 Takaukset (Takausehdot) Jotta rahoituksen välittäjät voivat saada takauksen tukikelpoisille pk-yrityksille myönnetyille lainoille tai pääomasijoituksille, niiden on tehtävä takaushakemus Euroferille. Eurofer on myöntänyt takaukset komission puolesta ja lukuun. Kaikista hankkeista, joista on jätetty takaushakemus, on raportoitu säännöllisesti komissiolle. Kaikki takaukset raukeavat viimeistään seitsemän vuoden kuluttua lainasopimuksen päivämäärästä tai päivästä, jona pääomasijoitus tehtiin, viimeistään kuitenkin maaliskuussa 2010. Saadakseen Eurofer-takauksen, lainojen tai oman pääoman ehtoisten sijoitusten on täytettävä seuraavat kriteerit: a) Lopullisen edunsaajan on oltava pk-yritys [12] [12] Komission suosituksessa 96/280/EY (EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4) säädetyn määritelmän mukaisesti. b) Pk-yrityksen on oltava sijoittautunut EU:n jäsenvaltioon. c) Pk-yrityksen on oltava sijoittautunut alueelle, jolla hiili- ja terästeollisuus on ollut teollisten uudelleenjärjestelyjen kohteena. d) Pk-yrityksen on osoitettava tietynasteista innovatiivisuutta. e) Eurofer-takauksella viime kädessä katettava rahoitus on käytettävä johonkin uuteen hankkeeseen tai investointiin. Rahoituksen uudelleenjärjestely on selkeästi poissuljettu. f) Eurofer-takauksella viime kädessä katettavan rahoituksen tarkoituksena on oltava uusien työpaikkojen luominen suoraan tai välillisesti sinä aikana, jona Eurofer-takaus on voimassa. g) Laina-aika tai oman pääoman ehtoisen sijoituksen kesto on vähintään kolme vuotta. 4.4 Sijoitustili Komissio siirsi huhtikuussa 2001 ensimmäisen erän (1,5 miljoonaa euroa) tätä varten perustetulle Euroferin sijoitustilille. Jäljellä ollut erä (500 000 euroa) maksettiin syyskuussa 2002. Sijoitustili näkyy Euroferin kirjanpidossa. Tili on euromääräinen ja sitä käytetään yksinomaan takausjärjestelmään liittyviin toimiin. Eurofer kirjaa tarkoin kaikki järjestelmään liittyvät sijoitustilin tapahtumat. Euroferin tilintarkastajien on annettava lausunto olemassa oleviin takauksiin liittyvistä tileistä. Talouden ja rahoituksen pääosasto (ECFIN) laatii neljännesvuosittaisen talouskertomuksen Euroferin toimittamien lukujen perusteella. Nämä rahoitustiedot raportoidaan budjettipääosastolle. 5. Hankkeiden seuranta Komissio seuraa Euroferin rahastonhoitoa seurantaohjelman avulla, joka on laadittu muiden vastaavien rahastojen seurantaohjelmien mukaisesti. Tällaisia vastaavia rahastoja ovat esimerkiksi pk-yritysten takausjärjestelmä ja työllisyyden edistämistä koskeva aloite sekä ETF-käynnistysjärjestelmä, joita molempia EIR hoitaa [13]. Komissio tarkastaa Euroferiltä saadut raportit sekä sijoitustiliotteet ja tekee tarkastuskäyntejä Euroferin, rahoituksen välittäjien ja valittujen lopullisten edunsaajien toimipaikkoihin sen jälkeen, kun hankkeet ovat saavuttaneet tietyn kypsyyden. Tällaisia tarkastuskäyntejä on suunniteltu vuodelle 2004. [13] Ks. kohta 2.2 edellä. Neuvoston päätös 98/347/EY, 19.5.1998, EYVL L 155, 29.5.1998, s. 43. 6. Tulokset 6.1 Varojen käyttö Eurofer-ohjelmaan valituissa neljässä maassa saatiin 30. syyskuuta 2003 mennessä 136 hakemusta. Eurofer-takauksia myönnettiin 127. Maksurästejä on ollut vain kolmessa tapauksessa. Yhdeksän takaushakemusta on hylätty, koska ne eivät täyttäneet kelpoisuusvaatimuksia. Varoista on käytetty 99,73 prosenttia, joka vastaa yhteensä 11 635 581 euron sijoitussalkkua. Sodie Belgium on käyttänyt kokonaissalkusta 35 prosenttia, S-Venture Capital Dordmund GmbH 14 prosenttia, Sodie France 28 prosenttia ja UK Steel Enterprise Ltd. 23 prosenttia. Rahoituksen erityispiirteet vaihtelevat eri rahoituksen välittäjien välillä. Lainojen osalta (Belgian, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset) keskimääräinen laina-aika on 5 vuotta. Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset hakevat lyhytaikaisia lainoja (laina-aika yleensä 3 vuotta), belgialaisyritykset pitempiaikaisia lainoja (yleensä enintään 7 vuoden lainoja), kun taas ranskalaisyritykset hakevat yleensä 5 vuoden lainoja. Viiden saksalaisyrityksen rahoitus tapahtui oman pääoman ehtoisina sijoituksina. On syytä huomata, että takausjärjestelmän kerrannaisvaikutukset ovat yleensä hyviä, kuten erityisesti pk-yritysten takausjärjestelmän kaltaiset ohjelmat ovat osoittaneet [14]. [14] Pk-yritysten takausjärjestelmän kaikkien välittäjien kerrannaisvaikutus oli 30. syyskuuta 2003 mennessä 13,5. 6.2 Tuensaajien rakenne Pilottihankkeen alustavista tuloksista käy ilmi, että hankkeen puitteissa on laajennettu enemmän olemassa olevia toimintoja kuin luotu uutta liiketoimintaa. Yritysten perustamiseen myönnettiin 36 takausta ja toimintojen kehittämiseen 88. Belgiassa luotiin 16 uutta yritystä, Ranskassa 14, Saksassa yksi ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa viisi yritystä. Suurin osa edunsaajista oli mikroyrityksiä ja pienyrityksiä. Edunsaajina oli ainoastaan kymmenen keskisuurta yritystä, joista viisi sijaitsi Ranskassa. Kolmessa jäsenvaltiossa (Belgiassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) tärkeimmät toiminnot liittyvät teollisuustuotantoon ja palvelualaan, kun taas Saksassa suurin osa hankkeista kuuluu teknologia-alalle. Teollisuustuotanto kattaa moninaisia toimintoja ja siihen kuuluvat erityisesti terässektori, metallinjalostus, sähkölaitteiden valmistus ja elintarvikkeiden jalostus. Toiminta-alat vaihtelevat kuitenkin maittain. Belgiassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa merkittävä osa yrityksistä keskittyy uuteen teknologiaan, kun taas Ranskassa perinteinen metallinjalostus on edelleen tärkeä toiminta-ala. Tuloksista käy yleisesti ilmi, että perustettu uusi toiminta liittyy edelleen kiinteästi terästeollisuuteen. Uudet pk-yritykset ovat työllistäneet näiden alueiden työvoimaa ja hyödyntäneet sitä uusien toimintojen kehittämiseksi käytettävissä olevan taitotiedon pohjalta. Pilottihankkeen kohdealueet eivät ole alueita, jotka houkuttelisivat helposti huipputeknologian alan innovatiivisia yrityksiä. Tämän vuoksi rahoituksen välittäjät ovatkin ottaneet huomioon myös työpaikkojen luomistarpeen. 6.3 Työpaikkojen syntyminen UK Steel Enterprise Ltd:n toimittamista työpaikkojen luomista koskevista tiedoista käy ilmi, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on tähän mennessä luotu 67 uutta työpaikkaa, kun ennustettu työpaikkojen määrä oli 382. SODIE Belgium raportoi 226 uuden työpaikan luomisesta, mikä tarkoittaa, että 40 prosenttia suunnitelluista uusista työpaikoista on toteutunut jo tässä hankkeen varhaisvaiheessa. SODIE Francen osalta on tähän mennessä luotu 150 suunnitelluista 625:stä työpaikasta. Venture Capital Dortmund -hankkeessa on luotu 55 työpaikkaa alun perin odotetuista 101:stä työpaikasta. On kuitenkin syytä huomauttaa, että huomattava määrä takauksia on myönnetty kahden viime kuukauden aikana. Tämän vuoksi luotujen työpaikkojen kokonaismäärää ei ole vielä mahdollista arvioida. Sen arvioidaan vielä kasvavan nykyisistä luvuista. 6.4 Maksurästit Eurofer-ohjelman täytäntöönpanon käynnistämisen jälkeen on ollut kolme tapausta, joissa on kyse maksurästeistä: UK Steel Enterprise Ltd:n osalta yrityksen liiketoiminnan ylläpitäminen on epäonnistunut kahdessa tapauksessa. Sodie Francen osalta tällaisia epäonnistumisia on yksi. Yhdistyneen kuningaskunnan kahdessa maksujen laiminlyöntitapauksessa maksettujen takausten määrä oli 197 523 euroa ja Ranskassa 20 000 euroa. Kokonaismäärä on tähän mennessä siten 217 523 euroa, mikä vastaa 1,8 prosenttia 11 635 581 euron kokonaissalkusta. On syytä korostaa, että maksurästejä koskevat tiedot eivät luonnollisestikaan ole vielä lopullisia. 7. Arviointi Kaikkien ohjelman yhteistyökumppanien (komissio, Eurofer ja ohjelmaan osallistuvat rahoituksen välittäjät) suorittama Eurofer-takausrahaston arviointi osoittaa, että pilottihankkeen täytäntöönpano on onnistunut unionin, jäsenvaltioiden ja paikallisella tasolla. Rahaston hallinnoinnin antaminen ulkopuolisten hoidettavaksi merkitsee sitä, että komission tehtäväksi jää lähinnä vain seuranta, mikä säästää huomattavasti hallinnollisia resursseja. Ohjelman 2 miljoonan euron talousarviolla katettiin 127 lainan salkku. Näiden lainojen yhteenlaskettu määrä on noin 12 miljoonaa euroa. On kuitenkin syytä huomata, että pilottihanke edellyttää komission ja hankkeeseen osallistuvien yhteistyökumppanien jatkavan hankkeeseen liittyvien tehtävien hoitamista siihen saakka, kun viimeiset laina on maksettu takaisin viimeistään vuonna 2012. Pilottihankkeen täydentävyyttä osoittaa Euroferin ja ohjelmaan osallistuvien rahoituksen välittäjien osalta se, että saatavilla olevat rahoitusmahdollisuudet ovat lisääntyneet huomattavasti. Erityisesti on korostettu sitä, että kykyyn tarjota takauksia uusiin ja innovatiivisiin hankkeisiin sisältyy se lisäetu, että näin voidaan tukea yrityksiä, joilla voisi olla vaikeuksia löytää vaihtoehtoista rahoitusta. Myös Eurofer-takausmenettelyn vähemmän byrokraattinen, tehokas luonne sai myönteisen arvion. Huomattakoon, että välittäjät eivät soveltaneet ohjelmaan valittavien pk-yritysten innovatiivisuutta koskevia arviointiperusteita kaikissa tapauksissa, koska se ei alueellisten erityispiirteiden vuoksi ollut mahdollista, ja rahoitusvälittäjien oli otettava huomioon myös uusien työpaikkojen luomiskriteeri. 8. Päätelmät Eurofer-takausrahasto on täyttänyt sille asetetut tavoitteet ja sitä voidaan siten pitää onnistuneena pilottihankkeena. Euroopan unionin ja sen uusien jäsenvaltioiden hiili- ja terästeollisuusalueiden uudelleenjärjestelyihin liittyvien jatkuvien ongelmien valossa yhteistyö erikoistuneiden ja kokeneiden kumppaneiden kanssa on vaikuttanut myönteisesti pk-yritysten toteuttamiin uusia työpaikkoja luoviin hankkeisiin. Rahaston lähes 100 prosentin käyttöaste osoittaa pk-yritysten rahoitustarpeen suuruutta valituilla EU:n alueilla, jotka ovat kärsineet hiili- ja terästeollisuuden teollisista uudelleenjärjestelyistä. On kuitenkin pohdittava sitä, onko tästä pilottihankkeesta kehitettävä täysimittainen ohjelma. Yhtäältä tietyn välineen avulla tapahtuvalla erityiskohdentamisella voidaan suunnata varoja ensisijaisina pidetyille alueille tai sektoreille, kuten tässä hankkeessa on tapahtunut. Toisaalta tästä pilottihankkeesta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että keskittyminen sekä tiettyihin alueisiin että huipputeknologiasektoriin on liian suppea lähestymistapa toivottujen tavoitteiden saavuttamiseksi. On syytä korostaa, että näillä alueilla ja sektoreilla on käytettävissä muita olemassa olevia välineitä ja ohjelmia, joiden kelpoisuusehdot ovat väljemmät. Yritysten ja yrittäjyyden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi perustettu monivuotinen ohjelma (MAP; 2001-2005) [15] kattaa jo edellä mainitut kriteerit. Euroopan parlamentin vuoden 2000 talousarvion selvitysosaan tekemien huomautusten valossa ei voitu välttää osittaista päällekkäisyyttä olemassa olevien välineiden kanssa. Eurofer-hankkeen erikoistuneet ja kokeneet rahoituksen välittäjät olisi kuitenkin katsottava sopiviksi rahoituslaitoksiksi nykyisten ohjelmien puitteissa. [15] Neuvoston päätös 2000/819/EY, 20.12.2000, EYVL L 333, 29.12.2000, s. 84. Komissio jatkaa politiikkansa mukaisesti sellaisten yleisten välineiden suosimista, jotka takaavat ohjelmien hallinnointiin ja seurantaan liittyvän näkyvyyden ja mittakaavaedut. Tämän vuoksi komissio ei ehdota tämän pilottihankkeen laajentamista uuden talousarvion ja oikeusperustan pohjalta. Liite B5-504 EHTY:stä rahoitettujen toimien asteittaista siirtämistä yleiseen talousarvioon edistävät toimet [16] [16] EYVL L 40, 14.2.2000, s. 980-981: Euroopan parlamentti 2000/81/EY, EHTY, Euratom, Euroopan unionin lopullisesti vahvistettu talousarvio varainhoitovuodelle 2000. Vuoden 2000 talousarvion selvitysosa Uusi momentti Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 15 päivänä marraskuuta 1996, EHTY:n toimien sisällyttämisestä Euroopan unionin talousarvioon (EYVL C 362, 1.12.1996, s. 327). Neuvoston päätöslauselma, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolon päättymisestä (EYVL C 190, 7.7.1999, s. 1). Määrärahat on tarkoitettu kattamaan toimet, joilla helpotetaan EHTY:stä rahoitettujen toimien ja yleisessä talousarviossa olevien ohjelmien, etenkin rakennerahastojen ja tutkimusta käsittelevien ohjelmien, välistä siirtymää. Niiden tarkoituksena on erityisesti tukea toimia, joille ei niiden erityispiirteiden vuoksi ole löydetty vastinetta yhteisöohjelmissa. Niiden tarkoituksena on edistää erilaisten tiedotuspisteiden kautta sellaisten innovatiivisten (pk-)yritysten luomista, jotka osallistuvat hiili- ja terästeollisuuden muuntamiseen (yrityshautomot, teollisten välineiden ja rahoitusvälineiden antaminen käyttöön muunnoksen kohteena olevien palkansaajien hyväksi), etenkin ympäristön sekä työterveyden ja -turvallisuuden alalla. Niiden tarkoituksena on myös edistää aloitteita, jotka on mahdollisesti kehitetty yhteistyönä (työnantajat ja työntekijät) yritysten tiedotuksen, koulutuksen ja toiminnan eteenpäin viemisen alalla ja etenkin uudelleenjärjestelyistä johtuvan työajan muuttumisen osalta. Komissio huolehtii siitä, että hankkeiden edunsaajat ovat pääasiassa alueilta, joiden hiili- ja terästeollisuus on kärsinyt teollisista uudelleenjärjestelyistä, jäsenehdokasmaat mukaan lukien. Komissio esittää vuonna 2001 Euroopan parlamentille kertomuksen hankkeiden tuloksista ja näitä määrärahoja saaneista toimista.