Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2021/C 82/12)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”Garbanzo de Fuentesaúco”

EU-nro: PGI-ES-0264-AM02 – 7.2.2020

SAN ( ) SMM (X)

1. Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Ryhmän nimi: Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida Garbanzo de Fuentesaúco [Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneen (SMM) sääntelyneuvosto]

Osoite: Plaza Mayor 29, 49400 Fuentesaúco (Zamora, Espanja)

Puhelin: +34 923228345

Sähköposti: gf@legumbresdecalidad.com

Hakijaryhmä edustaa Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneiden valmistajien ja pakkaajien yhteistä etua, ja sillä on oikeutettu etu tämän suojatun maantieteellisen merkinnän ”Garbanzo de Fuentesaúco” tuote-eritelmän muuttamista koskevan hakemuksen esittämiseen. Se on myös ryhmä, joka on alun perin hakenut suojaa tälle tuotteelle.

2. Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Espanja

3. Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

☐ Tuotteen nimi

☒ Tuotteen kuvaus

☐ Maantieteellinen alue

☒ Alkuperätodisteet

☒ Tuotantomenetelmä

☒ Yhteys maantieteelliseen alkuperään

☒ Merkinnät

☒ Muut [valvontaelin]

4. Muutoksen/muutosten tyyppi

☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5. Muutos/muutokset

Muutos 1:

Osio, jonka otsikko on ”Tuotteen kuvaus” – fysikaalis-kemialliset ominaisuudet

Muutoksen perusteet:

Sadan käsitellyn kuivatun kahviherneen painon vaihteluvälin alarajaa on laskettu hieman eli 40 grammasta 35 grammaan. Tämä muutos johtuu siitä, että säätä on nykyään entistä vaikeampi ennustaa. Joinakin vuosina sataa vähän ja lämpötilat ovat korkeita, mikä aiheuttaa kahvihernekasveille stressiä. Sen seurauksena kahviherneet ovat aiempaa pienempiä ja sata kahvihernettä painaa enintään 35 grammaa.

On kuitenkin osoitettu, että koko ei vaikuta Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneille tyypillisiin aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Äärimmäisistä sääolosuhteista johtuva kahviherneiden pienempi koko lisää rehydraatiokapasiteettia, mikä itse asiassa parantaa kahviherneiden aistinvaraisia ominaisuuksia.

Tämä muutos vaikuttaa alkuperäisen yhtenäisen asiakirjan kohtaan 4.2 tai sitä vastaavaan kohtaan.

Tuote-eritelmän nykyinen sanamuoto:

”Sata käsiteltyä kuivattua kahvihernettä painaa 40–50 grammaa.”

Muutetaan seuraavasti:

”Sata käsiteltyä kuivattua kahvihernettä painaa 35–50 grammaa.”

Muutos 2:

Osio, jonka otsikko on ”Tuotteen kuvaus”

Viittaus 16. marraskuuta 1983 annettuun asetukseen, jolla hyväksyttiin laatustandardit tietyille, kotimarkkinoille tarkoitetuille, pakatuille kuivatuille (ja kuorituille) kasveille, on poistettu, koska yhtenäisessä asiakirjassa ei voi olla viittauksia muihin asiakirjoihin. Kyseisten luokkien kuvaus on nyt lisätty asiakirjaan.

Tämä muutos vaikuttaa alkuperäisen yhtenäisen asiakirjan kohtaan 4.2 tai sitä vastaavaan kohtaan.

Tuote-eritelmän nykyinen sanamuoto:

”Kaikilta muilta osin kahviherneiden on kuuluttava kaupalliseen luokkaan ’Extra’ tai ’I’16. marraskuuta 1983 annetun asetuksen mukaisesti, jolla hyväksyttiin laatustandardit tietyille kotimarkkinoille tarkoitetuille pakatuille kuivatuille (ja kuorituille) kasveille.”

Muutetaan seuraavasti:

”Kaikilta muilta osin kahviherneiden on kuuluttava kaupalliseen luokkaan ’Extra’ tai ’I’. Extra-luokan kuivattujen kahviherneiden on oltava laadultaan erinomaisia ja virheettömiä lukuun ottamatta hyvin pieniä pintavirheitä, jotka eivät vaikuta tuotteen yleisulkonäköön, laatuun tai pakkauksen ulkoasuun. I-luokan kuivattujen kahviherneiden on oltava laadultaan hyviä. Niissä voidaan sallia pieniä virheitä, jos ne eivät vaikuta tuotteen yleisulkonäköön, laatuun tai säilyvyyteen.”

Muutos 3:

Osio, jonka otsikko on ”Alkuperätodisteet”

Muutoksen perusteet:

Kaikki viittaukset sääntelyneuvoston myöntämään lupaan tai tekemään tarkastukseen on poistettu, koska luvat on korvattu omilla ilmoituksilla ja viralliset tarkastukset tekee nyt toimivaltainen viranomainen.

Kohtaan on lisätty komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 4 artiklan 2 kohdan säännökset.

Tämä muutos vaikuttaa alkuperäisen yhtenäisen asiakirjan kohtaan 4.4 tai sitä vastaavaan kohtaan.

Tuote-eritelmän nykyinen sanamuoto:

”Tarkastus- ja sertifiointimenettelyt takaavat, että tuote on peräisin rajatulta alueelta.

Sääntelyneuvoston on standardin UNE-EN-45011 viimeisimmän version mukaisesti asiasta vastaavana elimenä toimivan sertifiointikomitean kautta valvottava ja tarkastettava, että kahviherneiden valmistus, pakkaus ja laatu ovat tämän tuote-eritelmän mukaisia.

Seuraavat seikat on otettava huomioon:

— Kahviherneiden on oltava peräisin yksinomaan tuotantoalueella sijaitsevilta, rekisteriin merkityiltä viljelmiltä, joilla noudatetaan osassa E kuvattua tuotantomenettelyä.

— Kahviherneitä on käsiteltävä sääntelyneuvoston rekisteriin kirjatuissa varastoissa ja pakkauslaitoksissa.

— Kun kahviherneet lähetetään toimijalta toiselle, lähetyksen mukana on oltava sääntelyneuvoston etukäteen myöntämä asiakirja.

— Sääntelyneuvosto toteuttaa valvontaa ja laatii kausittaisia arviointeja. Ne perustuvat viljelmien, varastojen ja pakkauslaitosten tarkastuksiin, joilla pyritään varmistamaan tuotantomenetelmän noudattaminen, ja näytteidenottoon ja kokeisiin sekä asiakirjojen tarkistuksiin.

— Ainoastaan kaikki menettelyssä edellytetyt tarkastukset läpäisseistä pakkauslaitoksista peräisin olevat kahviherneet voidaan saattaa markkinoille sääntelyneuvoston etiketillä ja siihen sisältyvällä alkuperätakuulla varustettuina.

— Sääntelyneuvoston rekisteröidyille pakkauslaitoksille myöntämien vastaetikettien määrä riippuu viljelijän tai varastonpitäjän pakkauslaitokselle toimittamien tuotteiden määrästä ja markkinoille saatettavien kahvihernepakkausten koosta.”

Muutetaan seuraavasti:

”Tarkastus- ja sertifiointimenettelyt takaavat, että tuote on peräisin rajatulta alueelta.

Seuraavat seikat on otettava huomioon:

— Kahviherneiden on oltava peräisin yksinomaan tuotantoalueella sijaitsevilta, rekisteriin merkityiltä viljelmiltä, joilla noudatetaan osassa E kuvattua tuotantomenettelyä.

— Kahviherneitä on käsiteltävä etukäteen hyväksytyissä varastoissa ja pakkauslaitoksissa.

— Kun kahviherneet lähetetään toimijalta toiselle, lähetyksen mukana on oltava kauttakulkuasiakirja.

— Säännöllistä valvontaa on toteutettava ja kausittaisia arviointeja laadittava. Ne perustuvat viljelmien, varastojen ja pakkauslaitosten tarkastuksiin, joilla pyritään varmistamaan tuotantomenetelmän noudattaminen, näytteidenottoon ja kokeisiin sekä asiakirjojen tarkistuksiin.

— Ainoastaan kaikki menettelyssä edellytetyt tarkastukset läpäisseistä pakkauslaitoksista peräisin olevat kahviherneet voidaan saattaa markkinoille SMM-etiketillä ja siihen sisältyvällä alkuperätakuulla varustettuina.

— Rekisteröidyille pakkauslaitoksille myönnettyjen vastaetikettien määrä riippuu viljelijän tai varastonpitäjän pakkauslaitokselle toimittamien tuotteiden määrästä ja markkinoille saatettavien kahvihernepakkausten koosta.

— Kaikkien toimijoiden on pystyttävä yksilöimään a) kaikkien saatujen kahvihernelähetysten toimittaja, määrä ja alkuperä b) kaikkien etiketillä varustettujen kahviherneiden vastaanottaja, määrä ja käyttötarkoitus c) edellä a alakohdassa tarkoitettujen saatujen kahvihernelähetysten ja b alakohdassa tarkoitettujen etiketillä varustettujen kahviherne-erien vastaavuus.”

Muutos 4:

Osio, jonka otsikko on ”Tuotantomenetelmä” – Viljelylohkoilla

Muutoksen perusteet:

Maaperään on nyt lisätty ”hiekkamulta”, joka sisältyi asiaa koskevaan alkuperäiseen tutkimukseen mutta jätettiin sitten vahingossa pois. Mutta kuten luonnollista yhteyttä koskevassa osiossa todetaan, kahviherneen viljelyalueet on perustettu kvaternaarisiin sedimentteihin, joiden maaperälle hiekkamulta on ominaista.

Sen sijaan alhainen hiili-typpisuhde on poistettu, koska sen ei katsota olevan olennainen tämän tyyppisessä maaperässä eikä se vaikuta sadon laatuun.

Istutustiheys on pienennetty 70 kilogrammaan hehtaarilta, koska tällä hetkellä markkinoilla saatavilla olevat koneet mahdollistavat pienemmän istutustiheyden, joka ei vaikuta haitallisesti kahviherneiden tuotantoon.

Viittaus siihen, että normaali sato on 600–800 kilogrammaa hehtaarilta, on poistettu. Määrä voi olla suurempi tai pienempi sen mukaan, millainen sää viljelykaudella on ollut, koska sadot vaihtelevat eri vuosina huomattavasti.

Tämä muutos vaikuttaa alkuperäisen yhtenäisen asiakirjan kohtaan 4.5 tai sitä vastaavaan kohtaan.

Tuote-eritelmän nykyinen sanamuoto:

”Viljelylohkoilla Kahviherneet on viljeltävä määritetyllä maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevilla viljelylohkoilla. Mainituille viljelylohkoille on ominaista paksu humuskerros, jonka vesi läpäisee helposti. Maaperä on viljavaa multaa tai hiekkamultaa, pH-arvoltaan hapanta, neutraalia tai hieman emäksistä. Kalkkipitoisuus on alhainen tai keskinkertainen, hiili-typpisuhde on alhainen ja suolapitoisuus on vähäinen tai maaperä on täysin suolatonta. Kylvöön käytettyjen siementen on oltava Fuentesaúcon ekotyypin kahviherneitä tai tästä ekotyypistä tulevaisuudessa mahdollisesti saatavia kaupallisia lajikkeita, joita kylvetään hajakylvönä 100–150 kilogrammaa hehtaarille siemenen koon, maaperän tyypin ja itämisolosuhteiden mukaan. Kahvihernettä on viljeltävä vuoroviljelymenetelmällä muiden kasvien kanssa, eikä yhdellä palstalla saa koskaan viljellä samaa lajia peräkkäisinä vuosina. Jos maaperässä käytetään orgaanisia lannoitteita, ne on levitettävä edelliseen kasvustoon, jotta ne mineralisoituvat kunnolla ennen kahviherneiden istuttamista. Jos käytetään epäorgaanisia lannoitteita, ne on levitettävä maahan ennen kylvöä. Koska kahviherne on palkokasvi, joka pystyy hyödyntämään tehokkaasti ilmakehän typpeä, typpilannoitteita ei yleensä käytetä. Fosforin ja kaliumin käyttöä on rajattava, koska kasvit poistavat niitä vain pieniä määriä. Koska viljelykäytänteiden tarkoituksena on ehkäistä sellaisten tautien leviäminen, jotka voivat vaikuttaa kahviherneeseen, kasvien terveyteen liittyviä käsittelyjä voidaan tehdä vain poikkeustilanteissa. Sato on korjattava, kun viljelmän hernepensaat ja rikkaruohot ovat täysin kuivia, jotta vältetään kahviherneiden pigmentoituminen. Normaalisti satoa saadaan 600–800 kilogrammaa hehtaarilta.”

Muutetaan seuraavasti:

”Viljelylohkoilla Kahviherneet on viljeltävä määritetyllä maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevilla viljelylohkoilla. Mainituilla viljelylohkoilla on paksu humuskerros, jonka vesi läpäisee helposti. Maaperä on viljavaa multaa tai hiekkamultaa, pH-arvoltaan hapanta, neutraalia tai hieman emäksistä. Kalkkipitoisuus on alhainen tai keskinkertainen, ja suolapitoisuus on vähäinen tai maaperä on täysin suolatonta. Kylvöön käytettyjen siementen on oltava Fuentesaúcon ekotyypin kahviherneitä tai tästä ekotyypistä tulevaisuudessa mahdollisesti saatavia kaupallisia lajikkeita, joita kylvetään hajakylvönä 70–150 kilogrammaa hehtaarille siemenen koon, maaperän tyypin ja itämisolosuhteiden mukaan. Kahvihernettä on viljeltävä vuoroviljelymenetelmällä muiden kasvien kanssa, eikä yhdellä palstalla saa koskaan viljellä samaa lajia peräkkäisinä vuosina. Jos maaperässä käytetään orgaanisia lannoitteita, ne on levitettävä edelliseen kasvustoon, jotta ne mineralisoituvat kunnolla ennen kahviherneiden istuttamista. Jos käytetään epäorgaanisia lannoitteita, ne on levitettävä maahan ennen kylvöä. Koska kahviherne on palkokasvi, joka pystyy hyödyntämään tehokkaasti ilmakehän typpeä, typpilannoitteita ei yleensä käytetä. Fosforin ja kaliumin käyttöä on rajattava, koska kasvit poistavat niitä vain pieniä määriä. Koska viljelykäytänteiden tarkoituksena on ehkäistä sellaisten tautien leviäminen, jotka voivat vaikuttaa kahviherneeseen, kasvien terveyteen liittyviä käsittelyjä voidaan tehdä vain poikkeustilanteissa. Sato on korjattava, kun viljelmän hernepensaat ja rikkaruohot ovat täysin kuivia, jotta vältetään kahviherneiden pigmentoituminen.”

Muutos 5:

Osio, jonka otsikko on ”Tuotantomenetelmä” – Pakkauslaitoksissa

Osioon on lisätty käsin pakkaamisen vaihtoehto. Tuote-eritelmässä todetaan, että kahviherneet pakataan koneellisten tai puolikoneellisten mittauslaitteiden avulla, mikä sulkee pois käsin pakkaamisen vaihtoehdon. Jotta ei rajoiteta sellaisten pienyritysten toimintaa, jotka pakkaavat kahviherneet käsin, myös tämä pakkaamisen laji on nyt sisällytetty eritelmään.

Viittaukset sääntelyneuvoston myöntämään lupaan tai tekemään tarkastukseen on poistettu, koska luvat on korvattu omilla ilmoituksilla ja viralliset tarkastukset tekee nyt toimivaltainen viranomainen.

Tämä muutos vaikuttaa alkuperäisen yhtenäisen asiakirjan kohtaan 4.5 tai sitä vastaavaan kohtaan.

Tuote-eritelmän nykyinen sanamuoto:

”Pakkauslaitoksissa

Rekisteröidyissä pakkauslaitoksissa kahviherneet on käsiteltävä seuraavasti ja seuraavassa järjestyksessä:

— Raaka-aineiden laaduntarkastus osiossa B) ”Tuotteen kuvaus” kuvattujen ominaisuuksien varmistamiseksi ja eri tuote-erien vakioimiseksi.

— Kahviherneiden puhdistaminen ja vieraiden aineiden poistaminen niistä seulomalla ja ilmavirran avulla.

— Kahviherneiden valikointi poistamalla virheelliset, vialliset tai liian pienet.

— Punnitus ja luokittelu koon mukaan.

— Pakkaaminen. Kuivattujen kahviherneiden pakkaaminen koneellisten tai puolikoneellisten mittauslaitteiden avulla.

— Lopullinen laaduntarkastus, jossa varmistetaan, että pakattu tavara on virheetöntä ja tuote on sovellettavien vaihteluvälien mukainen.

— Merkinnät. Sääntelyneuvoston myöntämät tunnistuksen mahdollistavat etiketit tai vastaetiketit.

Kuivatut kahviherneet on myytävä sadonkorjuun ajankohdan jälkeisen toisen vuoden syyskuuhun mennessä.”

Muutetaan seuraavasti:

”Pakkauslaitoksissa

Rekisteröidyissä pakkauslaitoksissa kahviherneet on käsiteltävä seuraavasti ja seuraavassa järjestyksessä:

— Raaka-aineiden laaduntarkastus osiossa B) ”Tuotteen kuvaus” kuvattujen ominaisuuksien varmistamiseksi ja eri tuote-erien vakioimiseksi.

— Kahviherneiden puhdistaminen ja vieraiden aineiden poistaminen niistä seulomalla ja ilmavirran avulla.

— Kahviherneiden valikointi poistamalla virheelliset, vialliset tai liian pienet.

— Punnitus ja luokittelu koon mukaan.

— Pakkaaminen. Kuivattujen kahviherneiden pakkaaminen käsin tai koneellisten tai puolikoneellisten mittauslaitteiden avulla.

— Lopullinen laaduntarkastus, jossa varmistetaan, että pakattu tavara on virheetöntä ja tuote on sovellettavien vaihteluvälien mukainen.

— Merkinnät. Etikettien tai vastaetikettien lisääminen.

Kuivatut kahviherneet on myytävä sadonkorjuun ajankohdan jälkeisen toisen vuoden syyskuuhun mennessä.”

Muutos 6:

Osio, jonka otsikko on ”Valvontaelin”

Muutoksen perusteet:

Valvontaelin on Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León (Kastilia ja Leónin maatalousteknologiainstituutti), joka toimii toimivaltaisena viranomaisena.

Tämä muutos vaikuttaa alkuperäisen yhtenäisen asiakirjan kohtaan 4.7 tai sitä vastaavaan kohtaan.

Tuote-eritelmän nykyinen sanamuoto:

”Nimi: Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida Garbanzo de Fuentesaúco (Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneen (SMM) sääntelyneuvosto) Osoite: Paseo del Cementerio s/n. Convento Monjas E-49400 Fuentesaúco (Zamora) Puhelin: + 34 923228345 Faksi + 34 923228345 Sähköposti: info@legumbresdecalidad.com Suojellun maantieteellisen merkinnän ”Garbanzo de Fuentesaúco” sääntelyneuvosto noudattaa standardia EN 45011 vuodelta 1998.”

Muutetaan seuraavasti:

”Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León [Kastilia ja Leónin maatalousteknologiainstituutti] Ctra. de Burgos km 119. Finca Zamadueñas 47071 Valladolid (Espanja) Puhelin: +34 983412034 Faksi: +34 983412040 Sähköposti: controloficial@itacyl.es Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León -laitoksen toimivaltuuksiin kuuluu elintarvikkeiden laadusta ja edistämisestä vastaavan osastonsa välityksellä valvoa tässä suojatun maantieteellisen merkinnän ”Garbanzo de Fuentesaúco” tuote-eritelmässä vahvistettujen vaatimusten noudattamista 19 päivänä maaliskuuta 2014 annetun Kastilia ja Leónin maatalouslain 1/2014 139 §:n mukaisesti.”

Muutos 7:

Osio, jonka otsikko on ”Merkinnät”

Tuote-eritelmässä on määritetty merkintöjen pakollinen sisältö, ja siihen on sisällytetty suojatun maantieteellisen merkinnän logo, jota ei ole nykyisessä tuote-eritelmässä.

Kaikki viittaukset sääntelyneuvoston myöntämään lupaan tai tekemään tarkastukseen on poistettu, koska luvat on korvattu omilla ilmoituksilla ja viralliset tarkastukset tekee nyt toimivaltainen viranomainen.

Kaikki viittaukset sellaisten tuotteiden merkintöihin, joissa käytetään ainesosina SMM-tuotteita, on poistettu. Niitä ei ole tarpeen sisällyttää tuote-eritelmän merkintöjä koskevaan osioon, koska komissio on antanut asiasta suuntaviivat (EUVL C 341, 16.12.2010, s. 3).

Teksti on laadittu uudelleen niin, että se on selvempää.

Tämä muutos vaikuttaa alkuperäisen yhtenäisen asiakirjan kohtaan 4.8 tai sitä vastaavaan kohtaan.

Tuote-eritelmän nykyinen sanamuoto:

”Fuentesaúcon kahviherneitä sisältävien pakkausten etiketissä on oltava maininta ”Indicación Geográfica Protegida Garbanzo de Fuentesaúco” ja sääntelyneuvoston tunnus.

Tämän pakkauslaitoksen merkinnän lisäksi pakkauksessa on oltava sääntelyneuvoston myöntämä tunnistuksen mahdollistava vastaetiketti.

Vastaetiketissä on oltava jäljitettävyyden varmistava aakkosnumeerinen koodi, jonka on oltava sijoitettu sääntelyneuvoston laatukäsikirjassa määritettyyn paikkaan siten, ettei sitä voida käyttää uudelleen.

Sääntelyneuvoston on vahvistettava laatukäsikirjassaan SMM-tunnuksen kokoa ja sijoittelua pakkauksessa koskevat lisäsäännöt, joita on noudatettava.

Tuotteita, joiden valmistuksessa käytetään raaka-aineena Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneitä (SMM), voidaan toimittaa kuluttajille myös valmistus- ja jalostusmenettelyn jälkeen pakkauksissa, joissa mainitaan SMM ja joissa on SMM-tunnus mutta ei yhteisön tunnusta, edellyttäen, että

— sertifioidut Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneet (SMM) muodostavat kyseessä olevan tuoteluokan osalta tuotteen yksinomaisen raaka-aineen

— kyseessä olevilla valmistajilla ja jalostajilla on sääntelyneuvoston lupa ja että sääntelyneuvosto kirjaa nämä asianomaiseen rekisteriin ja valvoo suojatun merkinnän moitteetonta käyttöä.

Kun mainittujen tuotteiden valmistuksessa ei käytetä yksinomaan Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneitä (SMM), suojatun merkinnän käyttö saadaan mainita ainoastaan niitä sisältävän tai niistä valmistetun tai jalostetun tuotteen ainesosaluettelossa.”

Muutetaan seuraavasti:

”Pakkauksissa, joissa kahviherneet toimitetaan kuluttajille, on oltava numeroitu vastaetiketti, jossa on oltava EU:n SMM-tunnus ja nimi ”Garbanzo de Fuentesaúco” sekä SMM:n oma tunnus. Etiketit on kiinnitettävä pakkaamossa siten, että niitä ei voi käyttää uudelleen. Suojatun maantieteellisen merkinnän logo: ”

Muutos 8:

Osio, jonka otsikko on ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen”

Osion ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” teksti on laadittu uudelleen niin, että syy-yhteys esitetään selvemmin ja yksityiskohtaisemmin, mutta yhteyttä ei ole olennaisesti muutettu. Uudessa tekstissä kuvataan tarkasti luontoon liittyvät tekijät, maaperän ja ilmaston ominaispiirteet, ihmiseen liittyvät tekijät sekä paikallinen asiantuntemus, jotka ovat maantieteelliselle alueelle luonteenomaisia ja antavat tuotteelle sille ominaiset piirteet.

Osiosta on poistettu kaksi kohtaa, joissa ei ollut tietoja yhteydestä (kappale 1 ja Fuentesaúcon ekotyyppiä koskevan kappaleen viimeinen virke).

Osion alkuun on lisätty uusi kappale, jossa esitetään yhteyden perusteet.

Osioon on myös lisätty kolme uutta kappaletta, joissa päivitetään ja parannetaan tekstiä ja jotka sisältävät tietoja ”Garbanzo de Fuentesaúcon” laadun vahvistavista palkinnoista sekä viittauksista esimerkiksi mediassa, kirjoissa ja resepteissä.

Tämä muutos vaikuttaa alkuperäisen yhtenäisen asiakirjan kohtaan 4.6 tai sitä vastaavaan kohtaan.

Tuote-eritelmästä poistettu teksti

”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” -osion ensimmäinen kappale:

”Kahviherneitä oli viljelty muinaisista ajoista lähtien itäisen Välimeren raja-alueilla ja Mesopotamiassa. Ne saapuivat Espanjaan ja tarkemmin sanottuna Kastilia ja Leóniin roomalaisten valloittajien mukana. Niiden viljely jatkui länsigoottien aikakaudella ja laajeni maurien valtakaudella.”

ja viimeinen virke ”Fuentesaúcon ekotyyppi” -otsikon alta:

”Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León [Kastilia ja Leónin maatalousteknologiainstituutti] on jo valinnut kaksi tämän ekotyypin lajiketta, jotka rekisteröidään pian ja myydään viljelijöille.”

Osion teksti on nyt seuraava:

”Kahviherneiden ja maantieteellisen alueen välinen yhteys perustuu tuotteen maineeseen ja kuuluisuuteen, mikä johtuu paikallisen ekotyypin korkeasta laadusta ja alueen pitkästä kahviherneiden viljelyperinteestä. Sen ansiosta paikalliset viljelijät tietävät kaiken tarvittavan parhaista tekniikoista ja sopivimman viljelymaan valinnasta. Ensimmäiset kirjalliset viittaukset Fuentesaúcon alueella kasvavaan kahviherneeseen ovat peräisin 1500-luvulta. Fuentesaúcossa vuonna 1569 annetuissa kaupungin järjestyssäännöissä todettiin, että kahviherneitä ei saanut tuoda mistään muusta paikasta kuin Fuentesaúcosta: ”Koska kahviherneet ovat tämän kaupungin varallisuutta ja liiketoimintaa, me määräämme, että kukaan kaupungista tai muualta ei saa viedä kahviherneitä tästä kaupungista omasta tai toisen puolesta. Jos joku niin tekee, ne takavarikoidaan häneltä, ellei niitä tarvita kylvämiseen ja valtuusto on antanut siihen luvan.” Kuningas Filip II ratifioi tämän protektionistisen toimenpiteen 22. marraskuuta 1571. Kuningas Filip III perusti 18. marraskuuta 1612 Fuente del Saúcon kreivin arvonimen ja myönsi sen Pedro de Dezalle. Tämä oli tietoinen Fuentesaúcon kahviherneiden ainutlaatuisuudesta ja lähetti niitä lahjana Francisco de Quevedo y Villegasille. Kuuluisa kirjailija mainitsi lahjan Sancho Sandovalille 16. tammikuuta 1639 lähettämässään kirjeessä: ”Fuente del Saúcon kreivi on juuri lähettänyt minulle lahjana alueensa kahviherneitä, koska hän tietää, että ne ovat minun lempiherkkuani. Lähetän teille niistä osan. Ne ovat maailmankuuluja, koska ne turpoavat keitettäessä ja ovat erittäin mureita ja koska mistään muualta ei löydy mitään vastaavaa. Jos se olisi kiinni vatsastani, en vaihtaisi niitä edes yhtä moneen samankokoiseen helmeen […].” Kahviherneet tulivat vielä laajemmin tunnetuiksi, kun viljelijät alkoivat viedä niitä muiden tuotteiden ohella Feria de los Santosiin ja kuningas Kaarle III:n (1716–1788) perustamille, säännöllisesti pidettäville tiistaimarkkinoille. Tuohon aikaan syntyi myös sanonta ”el buen garbanzo y el buen ladrón de Fuentesaúco son” [Fuentesaúcossa on hyviä kahviherneitä ja hyviä varkaita]. Osa näistä kaupungissa myydyistä, erittäin suosituista kahviherneistä oli kiistattomasti peräisin läheisistä kylistä. Vuonna 1752 kootussa Marquis de la Ensenadan maarekisterissä mainitaan Fuentesaúcon kahvihernetuotanto sekä käytettyjen siemenien määrät, tuotantomäärät ja myyntihinnat. Fuentesaúcon kahviherneet saavuttivat tietyn maineen myös espanjankielisessä Amerikassa. Erityisesti Venezuelan Caracasissa joissakin ruokatavarakaupoissa saattoi olla pusseja, joiden etiketissä luki ”Garbanzos de Fuentesaúco”. Koska Fuentesaúcon alueelta oli muuttanut Venezuelaan niin paljon ihmisiä, ei ole yllättävää, että kahviherneet olivat siellä tunnettuja. Madoz toteaa vuoden 1845 tilastokirjassaan Fuentesaúcosta näin: ”Siellä tuotetaan kahviherneitä, jotka ovat kaikkialla hyvin kuuluisia, vaikka ne ovat joissakin muissa kylissä aivan yhtä hyviä.” Tämä viittaa siihen, että alueen kaikki kahviherneet olivat tulleet tunnetuiksi Fuentesaúcon kahviherneinä. Myös Benito Pérez Galdós mainitsee nämä kahviherneet teoksessaan ”Episodios Nacionales”. ”Garbanzo de Fuentesaúco” on voittanut lukuisissa tilaisuuksissa palkintoja erinomaisuutensa ja korkean laatunsa ansiosta. Esimerkkeinä mainittakoot Madridin vuoden 1857 maatalousnäyttelyssä saatu mitali ja Sevillassa 1900-luvun alussa pidetyssä yleisnäyttelyssä myönnetty kunniakirja. Näitä ominaisuuksia vahvistavat edelleen uudemmat palkinnot, kuten ”Kastilia ja Leónin paras käsityönä tehty säilyke”, joka myönnettiin turskan kanssa säilötyille Fuentesaúcon kahviherneille vuonna 2014, ”Kastilia ja Leónin luomuviljelypalkinto”, joka myönnettiin Fuentesaúcon luomukahviherneille vuonna 2015, ”Maaseutupalkinto”, jonka Caja Rural de Zamora myönsi Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneelle (SMM) vuonna 2016 ja ”Parhaan elintarvikkeen palkinto: Kastilia ja Leónin palkokasvit”, jonka El Norte de Castilla -sanomalehti myönsi tälle Kastilia ja Leónissa tuotetulle palkokasville vuonna 2017. 1900-luvun kirjallisuudessa on useita viittauksia ”Garbanzo de Fuentesaúcoon”. Kirjallisuuden Nobelin palkinnon saanut Camilo José Cela toteaa teoksessaan Judíos, Moros y Cristianos [Juutalaiset, maurit ja kristityt] seuraavaa: ”Segovian Fuentesaúco de Fuentidueña ei ole kahviherneistään kuuluisa Fuentesaúco, vaikka niitä viljellään myös siellä. Kahviherneistään kuuluisa Fuentesaúco sijaitsee Zamorassa.” ”Garbanzo de Fuentesaúco” on kuuluisa koko maassa. Se on mainittu mediassa usein silloinkin, kun keskustelun aiheena ei ole ollut ruoka. Esimerkiksi vuoden 1979 ensimmäisellä neljänneksellä ilmestyneessä Instituto Social de la Marinan julkaisemassa La Hoja del Mar -lehdessä sanotaan näin: ”Cartagenan lähellä on kylä, jota kutsuttiin viime vuosisadalle asti Garbanzaliksi [...]. Mielenkiintoista on se, että parhaat kahviherneet eivät tule Murciasta vaan Kastiliasta, ja kuuluisimpia niistä ovat Fuentesaúcon kahviherneet.” Viittauksia on paljon myös mediassa: paikallisissa ja alueellisissa sanomalehdissä, erikoisaikakauslehdissä (esim. Origen, Viajar, España Gastronomica, Verema), paikallisten ja kansallisten televisio- ja radiokanavien uutisohjelmissa sekä lukuisilla verkkosivustoilla (esim. robinfoodtv, canal cocina, planeta en conserva, te ayudo a cocinar). Kahviherneet ovat mukana myös keittokirjoissa ja ruoka-aiheisissa lehdissä, kuten ”Las legumbres de Castilla y León en la gastronomía del siglo XXI” ja ”Legumbres españolas con garantía de calidad y origen reconocida por la UE”, joita julkaisee Espanjan hallinto. Kulinaristipiireissä nimi ”Garbanzo de Fuentesaúco” yhdistetään aina parhaaseen laatuun kaikkiin muihin kahviherneisiin verrattuna. El País -sanomalehden helmikuun 1989 ensimmäisen viikon liitteessä oli toimittaja Carlos Delgadon artikkeli, jonka otsikko oli ”Al amor de la Lumbre”. Siinä tarkasteltiin cocidon [perinteinen espanjalainen muhennos] historiaa, ja se sisälsi myös reseptejä. Toimittaja kirjoitti siinä näin: ”ja vielä paljon parempaa, jos kahviherneet on tuotettu Fuentesaúcossa […]”. Kahviherneiden perinteinen käyttö monissa ruokalajeissa näkyy resepteissä, joita ovat kehittäneet maineikkaat keittiömestarit, kuten Antonio González El Rincón de Antoniossa sekä Pedro ja Oscar El Ermitañossa, ja jopa ”maître patissier” Justo Almendrote. Viimeksi mainittu on tunnettu niiden käytöstä konditorialuomuksissaan, joissa hän hyödyntää tuotteen monipuolisuutta parhaalla mahdollisella tavalla. Luonnollinen yhteys: Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneen ominaisuudet liittyvät viljelyalueen maaperän ja ilmaston ominaispiirteisiin sekä viljeltävään ekotyyppiin. Ilmasto: Talvet ovat pitkiä ja kylmiä ja pakkasia on usein, mikä auttaa pitämään kahviherneitä vaivaavat taudit kurissa. Kasvi kasvaa nopeimmin touko- ja kesäkuussa, jolloin ylimpien lämpötilojen keskiarvo on noin 26 °C ja alimpien lämpötilojen keskiarvo noin 11 °C. Näissä lämpötiloissa kasvit tuottavat hiilihydraatteja ja proteiineja ja kuljettavat niitä hitaasti siemeniin. Lisäksi kasvien hengitystoiminta hidastuu yöllä lämpötilan laskiessa. Nämä tekijät vaikuttavat suoraan siemenvalkuaisen aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Talvella sataa runsaasti, minkä seurauksena maaperään kertyy vesivarantoja. Huhti-, touko- ja kesäkuussa, jolloin kasvi kehittyy, keskimääräinen sademäärä on pieni, vain noin 45 l/m2 kuukaudessa. Heinäkuussa, jolloin siemenet kypsyvät, sataa keskimäärin noin 17 l/m2. Näissä vähäisen sateen olosuhteissa kasvi kehittyy ja herneet kypsyvät käyttäen maaperän vesivarantoja, mikä vaikuttaa suoraan kahviherneiden aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Geologia: Viljelyalueet sijaitsevat kvaternaarisissa sedimenteissä. Nämä sedimentit ovat muodostuneet hiekka-aineksista. Niissä on hyvä läpäisevyys, ne ovat syviä ja niissä on vähän orgaanista ainesta. Nämä ovat tutkitun alueen tärkeimmät ominaispiirteet, jotka erottavat sen muista alueista. Nähtävissä on hyvin merkittävä litostratigrafinen muutos, kun siirrytään tutkitulla alueella itään päin saviaineksia sisältävälle alueelle. Koilliseen siirryttäessä löytyy viljavaa multaa, savea ja hiesua, kun taas länteen siirryttäessä alkaa esiintyä graniittiaineksia. Tehdystä geomorfologisesta tutkimuksesta käykin selvästi ilmi, että alueella on erikoislaatuisia geologisia ominaisuuksia, jotka yhdessä ilmasto-olosuhteiden kanssa erottavat sen ympäröivästä alueesta. Maaperä: Rajatulla alueella on laajoja maa-alueita, joissa on paksu ja hyvin läpäisevä humuskerros. Maaperä on viljavaa multaa tai hiekkamultaa, pH-arvoltaan hapanta tai hieman emäksistä. Kalkkipitoisuus on alhainen tai keskinkertainen, ja suolapitoisuus on vähäinen tai maaperä on täysin suolatonta. Näiden maaperän ominaisuuksien ansiosta kahviherneillä on tietyt erityisominaisuudet, kuten ohut kuori, korkea vedenimukyky ja rasvainen tuntu. Fuentesaúcon ekotyyppi: Cicer Arietinum L. -kahviherneen macrocarpum-lajikkeen istuttaminen rajatulle alueelle lukuisten sukupolvien ajan on tuottanut paikallisen Fuentesaúcon ekotyypin, joka on vaatimaton mutta ei kovin tuottoisa. Tämä tarkoittaa, että se on sopeutunut tuotantoalueelle niin hyvin kuin mahdollista. Tämän siemenen geeniperimä on erittäin tärkeä, koska sen geenit ovat vastustuskykyisiä alueen yleisimmille taudeille. Inhimilliset tekijät: Viljelijöiden viljelykäytännöt painottuvat laadukkaiden kahviherneiden tuotantoon; tuottavuus on toissijainen tavoite. Useiden sukupolvien aikana hankitun kokemuksen perusteella he osaavat tunnistaa, mitkä viljelylohkot soveltuvat viljelyyn parhaiten. Lisäksi he välttävät sekoittamasta eri tuotantoeriä, millä varmistetaan useimpien kuluttajien arvostama tuotteen yhtenäisyys.”

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Garbanzo de Fuentesaúco”

EU-nro: PGI-ES-0264-AM02 – 7.2.2020

SAN ( ) SMM (X)

1. (SAN:n tai SMM:n) nimi tai nimet

”Garbanzo de Fuentesaúco”

2. Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Espanja

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Suojatun maantieteellisen merkinnän kattama tuote on ihmisravinnoksi tarkoitetun Cicer Arietinum L. -lajin macrocarpum-lajikkeen Fuentesaúcon ekotyypin siemen. Niitä myydään kuivattuina palkokasveina pakkauksissa.

Fuentesaúcon ekotyyppi kattaa niiden yksilöiden joukon, joiden geneettiset ominaisuudet ovat samat kuin lajikkeen, johon ne kuuluvat, mutta jotka ovat sopeutuneet kasvupaikkansa olosuhteisiin ja kehittäneet ympäristöstään johtuvia morfologisia ja fysiologisia eroavuuksia. Siksi niistä käytetään sen maantieteellisen alueen nimeä, jolla ne kasvavat.

Ne ovat sopeutuneet erittäin hyvin kasvualueelleen ja ovat vaatimattomia mutta eivät kovin satoisia.

Jotta kahviherneet voisivat kuulua maantieteellisen merkinnän piiriin, niillä on oltava seuraavat ominaisuudet:

Morfologiset ominaisuudet:

Sisäpinta ryppyinen ja virheetön, kärki pyöreä ja ulkoneva.

Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

Sata käsiteltyä kahvihernettä painaa 35–50 grammaa.

Kahviherneeseen imeytyy 25 celsiusasteen lämpötilassa 10 tunnin aikana yli 100 prosenttia tislattua vettä.

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Kun kahviherneet on kypsennetty niin, että ne ovat parhaimmillaan kulutusta varten, siemenvalkuainen on tasainen ja rasvainen ja pinta pehmeä. Vähintään 85 prosenttia kahviherneistä pysyy kokonaisina, ja niiden pinta säilyy ehjänä. Maku on aina miellyttävä. Siemenen väri on sekoitus keltaista, valkoista ja ruskeaa, ja se on siten sävyltään kermainen tai hillitty.

Kaikilta muilta osin kahviherneiden on kuuluttava kaupalliseen luokkaan ’Extra’ tai ’I’.

Extra-luokan kuivattujen kahviherneiden on oltava laadultaan erinomaisia ja virheettömiä lukuun ottamatta hyvin pieniä pintavirheitä, jotka eivät vaikuta tuotteen yleisulkonäköön, laatuun tai pakkauksen ulkoasuun.

I-luokan kuivattujen kahviherneiden on oltava laadultaan hyviä. Niissä voidaan sallia pieniä virheitä, jos ne eivät vaikuta tuotteen yleisulkonäköön, laatuun tai pakkauksen ulkoasuun.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

–

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kahviherneitä viljellään rajatulla maantieteellisellä alueella.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Suojatun maantieteellisen merkinnän kattamia kahviherneitä ei saa saattaa markkinoille irtotavarana.

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Pakkauksissa, joissa kahviherneet toimitetaan kuluttajille, on oltava numeroitu vastaetiketti, jossa on oltava EU:n SMM-tunnus ja nimi ”Garbanzo de Fuentesaúco” sekä SMM:n oma tunnus.

Etiketit on kiinnitettävä pakkaamossa siten, että niitä ei voi käyttää uudelleen.

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Garbanzo de Fuentesaúco” logo:

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue, jolla kahvihernettä viljellään, on pinta-alaltaan yli 687 km2. Se kattaa La Guareñan piirikunnan, joka sijaitsee Zamoran maakunnan kaakkoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Duero Bajon alueeseen ja lännessä Tierra del Vinon piirikuntaan, jotka kumpikin kuuluvat Zamoran maakuntaan. Etelässä sen naapurina on Salamancan maakuntaan kuuluva La Armuñan piirikunta.

Alue koostuu seuraavista Zamoran maakunnan kunnista:

Argujillo, La Bóveda de Toro, Cañizal, Castrillo de la Guareña, El Cubo de Tierra del Vino, Cuelgamures, Fuentelapeña, Fuentesaúco, Fuentespreadas, Gema, Guarrate, El Maderal, El Pego, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Santa Clara de Avedillo, Sanzoles, Vadillo de la Guareña, Vallesa, Villabuena del Puente, Villaescusa ja Villamor de los Escuderos.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Kahviherneiden ja maantieteellisen alueen välinen yhteys perustuu tuotteen maineeseen ja kuuluisuuteen, mikä johtuu paikallisen ekotyypin korkeasta laadusta ja alueen pitkästä kahviherneiden viljelyperinteestä. Sen ansiosta paikalliset viljelijät tietävät kaiken tarvittavan parhaista tekniikoista ja sopivimman viljelymaan valinnasta.

Ensimmäiset kirjalliset viittaukset Fuentesaúcon alueella kasvavaan kahviherneeseen ovat peräisin 1500-luvulta. Fuentesaúcossa vuonna 1569 annetuissa kaupungin järjestyssäännöissä todettiin, että kahviherneitä ei saanut tuoda mistään muusta paikasta kuin Fuentesaúcosta: ”Koska kahviherneet ovat tämän kaupungin varallisuutta ja liiketoimintaa, me määräämme, että kukaan kaupungista tai muualta ei saa viedä kahviherneitä tästä kaupungista omasta tai toisen puolesta. Jos joku niin tekee, ne takavarikoidaan häneltä, ellei niitä tarvita kylvämiseen ja valtuusto on antanut siihen luvan.” Kuningas Filip II ratifioi tämän protektionistisen toimenpiteen 22. marraskuuta 1571.

Kuningas Filip III perusti 18. marraskuuta 1612 Fuente del Saúcon kreivin arvonimen ja myönsi sen Pedro de Dezalle. De Deza oli tietoinen Fuentesaúcon kahviherneiden ainutlaatuisuudesta ja lähetti niitä lahjana kuuluisalle kirjailijalle Francisco de Quevedo y Villegasille. Tämä mainitsi lahjan Sancho Sandovalille 16. tammikuuta 1639 lähettämässään kirjeessä: ”Fuente del Saúcon kreivi on juuri lähettänyt minulle lahjana alueensa kahviherneitä, koska hän tietää, että ne ovat minun lempiherkkuani. Lähetän teille niistä osan. Ne ovat maailmankuuluja, koska ne turpoavat keitettäessä ja ovat erittäin mureita eikä mistään muualta löydy mitään vastaava. Jos vatsani saisi päättää, en vaihtaisi niitä edes yhtä moneen samankokoiseen helmeen.”

Kahviherneet tulivat vielä laajemmin tunnetuiksi, kun viljelijät alkoivat viedä niitä muiden tuotteiden ohella Feria de los Santosiin ja kuningas Kaarle III:n (1716–1788) perustamille, säännöllisesti pidettäville tiistaimarkkinoille. Tuohon aikaan syntyi myös sanonta ”el buen garbanzo y el buen ladrón de Fuentesaúco son” [Fuentesaúcossa on hyviä kahviherneitä ja hyviä varkaita]. Osa näistä kaupungissa myydyistä, erittäin suosituista kahviherneistä oli kiistattomasti peräisin läheisistä kylistä.

Vuonna 1752 kootussa Marquis de la Ensenadan maarekisterissä mainitaan Fuentesaúcon kahvihernetuotanto sekä käytettyjen siemenien määrät, tuotantomäärät ja myyntihinnat.

Fuentesaúcon kahviherneet saavuttivat mainetta myös espanjankielisessä Amerikassa. Erityisesti Venezuelan Caracasissa joissakin ruokatavarakaupoissa saattoi olla pusseja, joiden etiketissä luki ”Garbanzos de Fuentesaúco”. Koska Fuentesaúcon alueelta oli muuttanut Venezuelaan niin paljon ihmisiä, ei ole yllättävää, että kahviherneet olivat siellä tunnettuja.

Madoz toteaa vuoden 1845 tilastokirjassaan Fuentesaúcosta näin: ”Siellä tuotetaan kahviherneitä, jotka ovat kaikkialla hyvin kuuluisia, vaikka ne ovat joissakin muissa kylissä aivan yhtä hyviä.” Tämä viittaa siihen, että alueen kaikki kahviherneet olivat tulleet tunnetuiksi Fuentesaúcon kahviherneinä.

Myös Benito Pérez Galdós mainitsee nämä kahviherneet teoksessaan ”Episodios Nacionales”.

”Garbanzo de Fuentesaúco” on voittanut lukuisissa tilaisuuksissa palkintoja erinomaisuutensa ja korkean laatunsa ansiosta. Esimerkkeinä mainittakoot Madridin vuoden 1857 maatalousnäyttelyssä saatu mitali ja Sevillassa 1900-luvun alussa pidetyssä yleisnäyttelyssä myönnetty kunniakirja.

Myös uudemmat palkinnot osoittavat, että näitä ominaisuuksia arvostetaan edelleen. Tällaisia ovat esimerkiksi ”Kastilia ja Leónin paras käsityönä tehty säilyke”, joka myönnettiin turskan kanssa säilötyille Fuentesaúcon kahviherneille vuonna 2014, ”Kastilia ja Leónin luomuviljelypalkinto”, joka myönnettiin Fuentesaúcon luomukahviherneille vuonna 2015, ”Maaseutupalkinto”, jonka Caja Rural de Zamora myönsi Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneelle (SMM) vuonna 2016 ja ”Parhaan elintarvikkeen palkinto: Kastilia ja Leónin palkokasvit”, jonka El Norte de Castilla -sanomalehti myönsi tälle Kastilia ja Leónissa tuotetulle palkokasville vuonna 2017.

1900-luvun kirjallisuudessa on useita viittauksia ”Garbanzo de Fuentesaúcoon”. Kirjallisuuden Nobelin palkinnon saanut Camilo José Cela toteaa teoksessaan Judíos, Moros y Cristianos [Juutalaiset, maurit ja kristityt] seuraavaa:

”Segovian Fuentesaúco de Fuentidueña ei ole kahviherneistään kuuluisa Fuentesaúco, vaikka niitä viljellään myös siellä. Kahviherneistään kuuluisa Fuentesaúco sijaitsee Zamorassa.”

”Garbanzo de Fuentesaúco” on kuuluisa koko maassa. Se on mainittu mediassa usein silloinkin, kun keskustelun aiheena ei ole ollut ruoka. Esimerkiksi vuoden 1979 ensimmäisellä neljänneksellä ilmestyneessä Instituto Social de la Marinan julkaisemassa La Hoja del Mar -lehdessä sanotaan näin:

”Cartagenan lähellä on kylä, jota kutsuttiin viime vuosisadalle asti Garbanzaliksi [...]. Mielenkiintoista on se, että parhaat kahviherneet eivät tule Murciasta vaan Kastiliasta, ja kuuluisimpia ovat Fuentesaúcon kahviherneet.”

Viittauksia on paljon myös mediassa: paikallisissa ja alueellisissa sanomalehdissä, erikoisaikakauslehdissä (esim. Origen, Viajar, España Gastronomica, Verema), paikallisten ja kansallisten televisio- ja radiokanavien uutisohjelmissa sekä lukuisilla verkkosivustoilla (esim. robinfoodtv, canal cocina, planeta en conserva, te ayudo a cocinar). Kahviherneet ovat mukana myös keittokirjoissa ja ruoka-aiheisissa lehdissä, kuten ”Las legumbres de Castilla y León en la gastronomía del siglo XXI” ja ”Legumbres españolas con garantía de calidad y origen reconocida por la UE”, joita julkaisee Espanjan hallinto.

Kulinaristipiireissä nimi ”Garbanzo de Fuentesaúco” yhdistetään aina parhaaseen laatuun kaikkiin muihin kahviherneisiin verrattuna. El País -sanomalehden helmikuun 1989 ensimmäisen viikon liitteessä oli toimittaja Carlos Delgadon artikkeli, jonka otsikko oli ”Al amor de la Lumbre”. Siinä tarkasteltiin cocidon [perinteinen espanjalainen muhennos] historiaa, ja se sisälsi myös reseptejä. Toimittaja kirjoitti siinä näin: ”ja vielä paljon parempaa, jos kahviherneet on tuotettu Fuentesaúcossa”.

Kahviherneiden perinteinen käyttö monissa ruokalajeissa näkyy resepteissä, joita ovat kehittäneet maineikkaat keittiömestarit, kuten Antonio González El Rincón de Antoniossa sekä Pedro ja Oscar El Ermitañossa, ja jopa ”maître patissier” Justo Almendrote. Viimeksi mainittu on tunnettu kahviherneiden käytöstä konditorialuomuksissaan, joissa hän hyödyntää tuotteen monipuolisuutta parhaalla mahdollisella tavalla.

Yhteys luonnonympäristöön:

Garbanzo de Fuentesaúco -kahviherneen ominaisuudet liittyvät viljelyalueen maaperän ja ilmaston ominaispiirteisiin sekä viljeltävään ekotyyppiin.

Ilmasto:

Talvet ovat pitkiä ja kylmiä ja pakkasia on usein, mikä auttaa pitämään kahviherneitä vaivaavat taudit kurissa.

Kasvi kasvaa nopeimmin touko- ja kesäkuussa, jolloin ylimpien lämpötilojen keskiarvo on noin 26 °C ja alimpien lämpötilojen keskiarvo noin 11 °C.

Näissä lämpötiloissa kasvit tuottavat hiilihydraatteja ja proteiineja ja kuljettavat niitä hitaasti siemeniin. Lisäksi kasvien hengitystoiminta hidastuu yöllä lämpötilan laskiessa. Nämä tekijät vaikuttavat suoraan siemenvalkuaisen aistinvaraisiin ominaisuuksiin.

Talvella sataa runsaasti, minkä seurauksena maaperään kertyy vesivarantoja. Huhti-, touko- ja kesäkuussa, jolloin kasvi kehittyy, keskimääräinen sademäärä on pieni, vain noin 45 l/m2 kuukaudessa.

Heinäkuussa, jolloin siemenet kypsyvät, sataa keskimäärin noin 17 l/m2. Näissä vähäsateisissa olosuhteissa kasvi kehittyy ja herneet kypsyvät käyttäen maaperän vesivarantoja, mikä vaikuttaa suoraan kahviherneiden aistinvaraisiin ominaisuuksiin.

Geologia:

Viljelyalueet sijaitsevat kvaternaarisissa sedimenteissä, jotka ovat muodostuneet hiekka-aineksista. Niissä on hyvä läpäisevyys, ne ovat syviä ja niissä on vähän orgaanista ainesta. Nämä ovat tutkitun alueen tärkeimmät ominaispiirteet, jotka erottavat sen muista alueista.

Kun siirrytään tutkitulla alueella itään päin saviaineksia sisältävälle alueelle, nähtävissä on hyvin merkittävä litostratigrafinen muutos. Koilliseen siirryttäessä löytyy viljavaa multaa, savea ja hiesua, kun taas länteen siirryttäessä alkaa esiintyä graniittiaineksia.

Tehdystä geomorfologisesta tutkimuksesta käykin selvästi ilmi, että alueella on erikoislaatuisia geologisia ominaisuuksia, jotka yhdessä ilmasto-olosuhteiden kanssa erottavat sen ympäröivästä alueesta.

Maaperä:

Rajatulla alueella on laajoja maa-alueita, joissa on paksu ja hyvin läpäisevä humuskerros. Maaperä on viljavaa multaa tai hiekkamultaa, pH-arvoltaan hapanta tai hieman emäksistä. Kalkkipitoisuus on alhainen tai keskinkertainen, ja suolapitoisuus on vähäinen tai maaperä on täysin suolatonta. Näiden maaperän ominaisuuksien ansiosta kahviherneillä on tietyt erityisominaisuudet, kuten ohut kuori, korkea vedenimukyky ja rasvainen tuntu.

Fuentesaúcon ekotyyppi:

Cicer Arietinum L. -kahviherneen macrocarpum-lajikkeen istuttaminen rajatulle alueelle lukuisten sukupolvien ajan on tuottanut paikallisen Fuentesaúcon ekotyypin, joka on vaatimaton muttei kovin tuottoisa. Tämä tarkoittaa, että se on sopeutunut tuotantoalueelle niin hyvin kuin mahdollista. Tämän siemenen geeniperimä on erittäin tärkeä, koska sen geenit ovat vastustuskykyisiä alueen yleisimmille taudeille.

Inhimilliset tekijät:

Viljelijöiden viljelykäytännöt painottuvat laadukkaiden kahviherneiden tuotantoon; tuottavuus on toissijainen tavoite. Useiden sukupolvien aikana hankitun kokemuksen perusteella he osaavat tunnistaa, mitkä viljelylohkot soveltuvat viljelyyn parhaiten. Lisäksi he välttävät sekoittamasta eri tuotantoeriä, millä varmistetaan useimpien kuluttajien arvostama tuotteen yhtenäisyys.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.itacyl.es/documents/20143/342640/2020_06_08+Pliego+IGP+Garbanzo+F+-Modificado-MM+.pdf/8b5167c3-16cb-959f-ae10-86c3a9c57466?t=1596450364056

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.