EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 24.11.2011 
SEK(2011) 1388 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
Komission ehdotus neuvoston asetukseksi (Euratom)  
unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmille Bulgariassa, 
Liettuassa ja Slovakiassa 
{KOM(2011) 783 lopullinen} 
{SEK(2011) 1387 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Käydessään neuvotteluita liittymisestään Euroopan unioniin ehdokasvaltiot Bulgaria, Liettua 
ja Slovakia sitoutuivat sulkemaan ja poistam aan käytöstä ydinreaktorit, joita ei voinut 
sovittuun päivämäärään mennessä kohtuullisin kus tannuksin uudistaa siten, että ne olisivat 
vastanneet turvallisuutta koskevia vähimmäisv aatimuksia. Tämä aikaistettu sulkeminen oli 
jäsenvaltioille poikkeuksellisen painava taakka , joka oli kohtuuton kyseessä olevien maiden 
taloudelliseen voimaan nähden. Siksi Euroopan unionin sitoutui solidaarisuuden osoituksena 
antamaan lisätukea näiden ydinreaktoreiden käytöstä poistamiseen. Näiden kolmen jäsenvaltion tekemästä ydinreakto rien sulkemista koskevasta sitoumuksesta sekä Euroopan 
unionin sitoumuksesta antaa taloudellista tuk ea määrättiin maiden liittymissopimuksissa. 
EU:n taloudellinen tuki tu lee näillä näkymin jatkum aan vuoden 2013 loppuun asti ja sen 
kokonaismäärä on 2 847,8 miljoonaa euroa; siitä 1 367 miljoonaa euroa myönnetään Liettualle, 613 miljoonaa Slovakialle ja 867,8 m iljoonaa Bulgarialle. EU:n taloudellinen tuki 
on lieventänyt tehokkaasti reaktoriyksiköide n aikaistetusta sulkemisesta aiheutuvia 
taloudellisia seurauksia, ja käytöstä poist aminen on käynnistynyt hyvin: turvallisuuden 
kannalta epäolennaisten järjestelmien ja laitte istojen purkaminen ydinvoimaloissa on aloitettu 
ja vaaditun jätehuoltoinfrastruktuurin, ku ten käytetyn polttoaineen varaston sekä 
jätteenkäsittely- ja varastoint itilojen, rakennustyöt ovat p itkällä. Toinen merkittävä 
edistysaskel on se, että kaikki vaaditut lupa-asiakirjat ja vaadituin osin myös 
ympäristövaikutusten arvioinnit on saatu valmiik si. Ydinvoimaloiden käytöstä poistaminen on 
kuitenkin pitkä, 20–30 vuotta kestävä prosessi , joten se tulee jatkumaan vielä vuoden 2013 
jälkeen, ja turvallisuuden kannalta keskei siä hankkeita on vielä toteuttamatta. 
Käytöstäpoiston turvallisuuden takaaminen edellytt ää riittäviä taloudellisia resursseja silloin, 
kun niitä tarvitaan
1. Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat perustaneet kansallisia rahastoja 
käytöstäpoistoon tarvittavien varojen kerääm iseksi, mutta nämä varat ovat kuitenkin 
historiallisista syistä riittämättö miä. Tästä syystä ongelma, johon ensi tilassa o lisi puututtava, 
on rahoitusvaje, joka vaikeuttaa ydinvoimaloiden  turvallista käytöstäpoistoa ja sulkemisen 
lopullisuuden2 takaamista; samalla tukea saavia jäsenvaltioita on kannustettava ottamaan 
vähitellen täysi taloudellinen vastuu hank keesta. Jäsenvaltioiden tukeminen EU:n 
lisärahoituksella edellyttää julkisia toimia. 
Rahoitusvaje ja ydinturvallisuus vaikuttavat ennen kaikkea EU:n kansalaisiin, tuleviin 
sukupolviin ja ympäristöön. Rahoitusvaje vaaran taisi suljettujen reakto reiden turvallisen 
ylläpidon polttoaineen poiston aikana sekä turvallisen käytöstäpoiston saumattoman jatkumisen, sillä käytöstäpoiston myöhemmät vaiheet saattaisivat lykkäytyä sellaiseen 
tuntemattomaan ajankohtaan, jolloin varoja olisi mahdollisesti saatavilla; tämä lykkäisi 
vastuun käytöstäpoistosta tule ville sukupolville. Lisäksi ra hoitusvajeeseen liittyy riski 
ydinvoimaloiden uudelleen avaamisesta. Useimmissa  reaktoriyksiköissä ei ole toteutettu 
merkittäviä lopullisia käytöstäpoistotoimia. Onnettomuuden sattuessa aiheutuisi tällöin väistämättä myös ympäristövahinkoja. 
                                                
 
1 Komission suositus ydinlaitosten käytöstäpoistoon sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen 
huoltoon tarkoitettujen varojen hallinnoinnista. EUVL L 330, 28.11.2006, s. 31. 
2 Sulkeminen muuttuu lopulliseksi, kun käytöstäpoisto on edennyt teknisesti niin pitkälle, että 
reaktoriyksiköiden uudelleen avaaminen ei olisi enää taloudellisesti kannattavaa. 
 
FI 3   FI 2. TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN NOUDATTAMINEN  
EU:n toimet ovat välttämättömiä siitä syystä, että turvallisen käyt östäpoiston edellyttämiä 
riittäviä varoja ei voida saada koottua ajoissa kyseisten valtioiden ka nsallisten rahastojen 
kautta. Toisin kuin muut jäse nvaltiot, jotka ovat vastaavassa  tilanteessa mutta eivät ole 
joutuneet sulkemaan ydinvoimaloitaan aikaistetusti, nämä valtiot eivät ole voineet koota riittäviä varoja ydinvoimaloidensa käytön kautta. 
On siis Euroopan unionin etujen mukaista va rmistaa, että kyseis et reaktorit pysyvät 
suljettuina, että niiden polttoaine poistetaan ja  että ne puretaan, jotta EU:n kansalaisiin ja 
ympäristöön kohdistuvien haittavaikutusten risk iä voidaan vähentää. EU:n tuoma lisäarvo on 
sen tuessa toimenpiteille, joilla pyritään saa ttamaan näiden ydinreaktoreiden käytöstäpoisto 
peruuttamattomaan vaiheeseen kunkin reaktori n käytöstäpoistosuunnit elmaa noudattaen ja 
samalla korkeasta turvallisuustasosta huolehtie n. Tämä edistää merkittävällä ja kestävällä 
tavalla työntekijöiden ja väes tön terveyttä, ehkäisee ympäri stön pilaantumista ja kehittää 
aidosti ydinturvallisuutta. 
3. EU:
N ALOITTEEN TAVOITTEET  
3.1. Politiikan yleiset tavoitteet 
Tarjoamalla vuoden 2013 jälkeen lisärahoitusta näille kolmelle jäsenva ltiolle turvallisen 
käytöstäpoiston tukemiseen EU pyrkii edistämään polttoaineen poistoa reaktoreista ja 
reaktoreiden käytöstäpoistoa sekä takaamaan reaktoreiden lopullisen sulkemisen. 
Näiden tavoitteiden saavuttaminen näissä olosuhteissa edellyttää arvioiden mukaan 
500 miljoonan euron lisätukea turvallis een käytöstäpoistoon ajanjaksolla 2014–2020. 
3.2. Erityistavoitteet 
EU:n lisätukiohjelman kolme erityistavoitetta ovat seuraavat: 
1. saavuttaa käytöstäpoistoproses sin peruuttamaton vaihe. Tä rkeimmät tämän tavoitteen 
saavuttamiseen liittyvät odotetut tulokset/suoritteet  ovat seuraavat: 
• Ydinvoimalat pidetään turv allisesti yllä sulkemisen  jälkeisessä tilassa kunnes 
polttoaine on poistettu kokonaan. 
• Käytöstäpoistolupa on myönnetty. 
• Reaktorin ytimen/ensiöpiirin purkusuunnitelmat ovat valmiit. 
• Purkutyöt ovat alkaneet  reaktorirakennuksessa. 
2. radioaktiivisen jätteen turval linen käsittely. Tärkeimmät tämän tavoitteen saavuttamiseen 
liittyvät odotetut tulokset ovat seuraavat: 
• Polttoaine on poistettu kaikista ydinreak toreista, ja käytetty ydinpolttoaine 
varastoidaan turvallisesti. 
 
FI 4   FI • Jätteen käytöstäpoisto kuuluu kattavaan jä tehuolto-ohjelmaan; jäte käsitellään ja 
varastoidaan turvallisesti yksityiskoh taista jätehuolto suunnitelmaa noudattaen. 
3. pitää yllä keskeistä asiantuntemusta ja  tietoa. Tämä on hyödyksi turvallisessa 
käytöstäpoistossa, mutta myös aikaistetu n sulkemisen sosiaalisten vaikutusten 
käsittelemisessä. Tämän tavoitteen kannalta od otettavissa oleva tulos on voimalaitoksen 
henkilökunnan työllistäminen käytös täpoistoon liittyvissä tehtävissä. 
Tämän tiivistelmän lopussa esitetään yleiskatsa us EU:n aloitteen pääkohtiin (tavoitteet, 
indikaattorit, varmentamise n lähteet ja oletukset). 
Edellä esitettyihin tavo itteisiin tähtäävä EU:n lisärahoitu s mahdollistaa liittymissopimuksessa 
määrätyn turvallista käytöstäpoistoa koskevan tuen saumattoman jatkumisen. Tämä lisätuki 
on nähtävä solidaarisuuden osoituksena näitä kolmea jäsenvaltiota kohtaan. Lopullinen vastuu 
ydinturvallisuudesta pysyy kuitenkin kyseisillä jä senvaltioilla, mikä tarkoittaa myös lopullista 
vastuuta ydinturvallisuuden – ja kä ytöstäpoiston – rahoittamisesta. 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Komissio on määritellyt ja arvioinut kolme toimintavaihtoehtoa: 
Vaihtoehto 1:  Perustasovaihtoehto: EU ei myönnä lisärahoitusta. 
Vaihtoehto 2:  Toimitaan aiempaan tapaan: EU tukee ta loudellisesti käytös täpoistoa ja siitä 
seuraavia energia-alan toimenpiteitä. 
Vaihtoehto 3:  EU rahoittaa osittain ainoastaan käytöstäpoistoa. 
Vaihtoehdon 1  mukaan liittymissopimuksen m ääräysten täytäntöönpano päättyisi 
vuonna 2013. EU ei myöntäisi lis ärahoitusta, ja kolmen jäsenvaltion pitäisi viedä 
käytöstäpoisto-ohjelmansa turvallisesti päätöks een omien kansallisten varojensa turvin. 
Vaihtoehto 2  jatkaisi nykyisten rahoitusohjelmien  kestoa. Rahoituksen määrä (nykyisin 
258 miljoonaa euroa vuodessa) ja kattavuus (käytö stäpoisto ja energia-alan toimenpiteet 
aikaistetun sulkemisen aiheuttamien taloudel listen vaikutusten lieventämiseksi) pysyisivät 
lähes nykyisen kaltaisina. 
Vaihtoehto 3  on selkeä poliittinen viesti siitä, että  näiden kolmen jäsenvaltion on otettava 
hankkeesta nykyistä enemmän taloudellista vastuut a ja sitouduttava siihen nykyistä enemmän. 
Sen vuoksi ehdotetaan, että lisärahoituksen m äärää leikattaisiin (noin 71,4 miljoonaa euroa 
vuodessa) ja kestoa rajoitetta isiin (EU-tukea ei myönnettä isi enää vuoden 2020 jälkeen). 
Vaihtoehdon 3 mukaan EU ei myöntäisi li sätukea toimenpiteisiin , joilla lievennetään 
aikaistetun sulkemisen energia-alalle aiheut tamia taloudellisia vaikutuksia. EU:n tuki 
keskitettäisiin yksinomaan tekijöihin, jotk a ovat turvallisen käyt östäpoiston kannalta 
ehdottoman oleellisia. EU:n  tukea olisi täydennettävä huomattavalla kansallisella 
lisärahoituksella, jotta käytös täpoiston loppuun viemisen raho itusvaje voitaisiin täyttää. 
Toimintavaihtoehtojen lisäksi voidaan tarkastella neljää mahdollista toteutusmekanismia, joita 
voitaisiin käyttää vaihtoehtojen 2 ja 3 toteutuks essa. (Vaihtoehto 1 ei edellytä minkäänlaista 
toteutusmekanismia.) Toteutusmekanismit ovat: 
 
FI 5   FI Mekanismi A:  Rahoituksen hallinnointi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, 
jäljempänä ’EBRD’, kanssa nykyisten avuna ntajien kansainvälisten rahastojen kautta 
(nykyinen mekanismi, jota kaikki kolme jäsenva ltiota käyttävät): Tämä on nykyisin käytössä 
oleva järjestelmä. Se toimi hyvin liittymistä edeltävänä aikana, mutta on sittemmin osoittautunut puutteelliseksi. On  syytä huomata, että muut a vunantajat eivät ole myöntäneet 
lisätukea vuosiin, minkä vuoksi EU on suurin ja  vuodesta 2004 lähtien ainoa avunantaja (yli 
95 prosenttia nykyisestä kokonaisrahoituksesta). 
Mekanismi B : Rahoituksen hallinnointi yhdessä E BRD:n kanssa, mutta yhteisön omien 
rahastojen kautta: Tässä järjestelmässä vo itaisiin hyödyntää EBRD:n rahoituslaitoskokemusta 
yhteishallinnoinnin puittei ssa; lisäksi vältyttäisiin sellaisten rahastojen puutteilta, joissa on 
useita avunantajia. 
Mekanismi C : Rahoituksen keskitetty välillinen hallinnointi komission nimeämän jo 
olemassa olevan kansallisen viranomaisen – hankehallinnoinnin keskusviraston (CPMA) – 
kautta (nykyinen lisämekanismi, joka käytössä  vain Liettuassa): K un esimerkiksi keskeiset 
infrastruktuurisijoitushankkeet  saatetaan loppuun ja käytöstäpoisto edistyy ydinvoimalan 
oman ammattitaitoisen henkilöstön tuella, hank ehallinnon keskusvirasto pyrkii ottamaan EU:n 
talousarvion toteuttami sen kokonaan vastuulleen. 
Mekanismi D : Rahoitus, joka on integroitu EU:n rakennerahastomekanismiin: Tämä 
toteutusmekanismi olisi täysin uusi, ja kä ytöstäpoiston tukiohjelma joutuisi siinä 
rakennerahastoja koskevan ylei sasetuksen soveltamisalaan. 
5. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
5.1. Taloudelliset vaikutukset: 
• Sähkön kuluttajahinnat:   
Vaikka voidaankin väittää, että  sähkön kuluttajahinnat eivät ole tähän asti sisältäneet kaikkia 
kustannuksia (poikkeuksena Slovakia), aika istetut sulkemiset nostavat loppukäyttäjien 
maksamia sähkön hintoja huomattavasti. Vaihtoehdot  2 ja 3 lieventäisiv ät tätä vaikutusta 
kompensoimalla käytöstäpoiston kustannuksia ja jakamalla tuotantokustannusten noususta 
johtuvat hinnan nousut pi demmälle ajanjaksolle. 
• Sähkökauppa:   
Aikaistettu sulkeminen on heikentänyt näiden kolmen jäsenvaltion tuotantokapasiteettia ja 
vähentänyt sitä kautta sähköka uppaa (Bulgaria) tai tehnyt aiemmista sä hkön viejävaltioista 
sähkön tuojia (Liettua ja Slovakia) . On syytä huomata, että Liettu a ja muut Baltian maat eivät 
ole yhteydessä eurooppalaiseen sähköverkkoon, mikä alistaa ne  yhdestä ainoasta lähteestä –
 Venäjältä – tulevalle sähkön tuonnille. Vain vaihtoehto 2 voisi ratkaista tämän ongelman, 
sillä energia-alan toimenpiteet  saisivat silloin rahoitusta. 
• Kilpailukyky:   
Jo liittymissopimuksissa tunnustettiin, että aika istettu sulkeminen muodostaa näiden kolmen 
jäsenvaltioiden talouksille huom attavan taakan. Tarve kerätä käytöstäpoiston edellyttämiä 
varoja voi erityisesti aikaistetun sulkemisen tapauksessa haitata näiden kolmen jäsenvaltion 
kilpailukykyä pitkällä aikavälillä. Vaihtoehto 1 heikentäisi tästä syystä näiden jäsenvaltioiden 
 
FI 6   FI kilpailuasemaa. Vaihtoehdot 2 ja  3 auttaisivat palauttamaan ta savertaisia kilpailuolosuhteita 
käytöstäpoiston vaatimien rahoitusmäärien os alta. Ottaen huomioon, että tähän mennessä 
toteutetuista sulkemis- ja lieventämistoimenp iteistä on kulunut jo aikaa, on varottava 
menemästä liian pitkälle erityisesti korvaavan kapasiteetin tai vastaav ien säästöjen suhteen. 
Tällaiset toimet (vaihtoehto 2) vääristäisivät k ilpailua sellaisiin jäsenvaltioihin nähden, joiden 
on korvattava vanhentuneet voimalaitoksensa itse; myös Euroopan parlamentti jakaa tämän näkemyksen. 
• Vaikutus bruttokansantuotteeseen: 
 
Nykyisten käytöstäpoistosuunnitelmien (vaihtoehdot  2 ja 3) saumaton täytäntöönpano edistää 
kasvua nopeuttamalla toteutettavia käytöstäpo istotoimia. Käytöstäpoiston viivästyttäminen 
riittämättömän rahoituksen vuoksi (vaiht oehto 1) vaikutta isi kielteisesti 
bruttokansantuotteeseen, sillä sijoitukset lykkääntyisivät kauemmas tulevaisuuteen. 
• Viranomaiset:   
Vaihtoehto 1 vaikuttaa huomattavasti tukea saavien jäsenvaltioide n talousarvioihin. 
Jäsenvaltioiden olisi katettava käytöstä poiston puuttuva rahoitus kansallisista 
talousarvioistaan. Vaihtoehdot 2 ja 3 rajoittavat vaikutusta ka nsallisiin talousarvioihin. 
Vaihtoehto 3 korostaa kuitenkin selvästi sitä, että näiden kolmen jäse nvaltion on lisättävä 
taloudellista vastuutaan ja si toutuneisuuttaan. Kun tuen määr ä pienenisi vuoden 2013 jälkeen, 
voitaisiin kuitenkin siirtyä kitkattomast i jäsenvaltion täysim ääräiseen vastuuseen 
käytöstäpoiston rahoittamisesta prosessin loppuun asti. 
• Hallinnollinen rasitus:  
Toimintavaihtoehtojen (vain vaihtoehtojen 2 ja 3) täytäntöönpanon osalta hallinnollinen 
rasitus määräytyy sen mukaan, mitä osassa 4 esitellyistä toteutusme kanismeista käytetään. 
Mekanismia A käytettäessä päätösmenettelyt ovat monimutkaisia, sillä EU:lla on vain yksi 
ääni muiden avunantajien joukossa. Tämä johtaa vastuiden hämärtymiseen. Mikäli 
hankkeiden täytäntöönpanossa ilmenee onge lmia, joihin komissio haluaa puuttua, 
mekanismi A rajoittaa sen toimintamahdollisuuksia. 
Mekanismi B mahdollistaisi yksinkertaisen päätöks enteon, parantaisi seurantaa ja vähentäisi 
hallinnollista rasitusta. Se lisäisi ko mission mahdollisuuksia puuttua tehokkaammin 
käytöstäpoistohankkeen edunsaajien laiminlyönteihi n (viivästyksiin ja bu djetin ylityksiin). 
EU:n tuen täytäntöönpano erit yisen kansallisen viranomaisen kautta toteutusmekanismia C 
noudattaen tarjoaa hyötyjä lähial ueilla tulevaisuudessa toteuttaville hankkeille esimerkiksi 
tarjousmenettelyiden aikana tai paikallisten yritysten käytöstäpoistotöiden päivittäisen 
seurannan kannalta. Tämä mekanismi on käyt össä Liettuassa, mutta Slovakiassa ja 
Bulgariassa ei ole tarkasteltu samankaltaisia ratkaisuja, sillä siellä ei ole toistaiseksi tähän tehtävään sopivia rakent eita. Tällaisten uusien rakenteide n perustaminen, todentaminen ja 
akreditointi vievät aikaa, joten se voisi aiheuttaa viivytyksiä. 
Käytöstäpoistorahastojen sisällyttäminen rake nnerahastoihin (mekanismi D) saattaa näyttää 
olevan vastoin rakennerahastojen  yleisiä periaatteita, jotka perustuvat kasvutavoitteisiin 
erityisesti Eurooppa 2020 -strategian painopistei den mukaisesti. Rakennerahastojen toiminta 
perustuu jaettuun hallintovastuuseen. Jäsenval tiot suunnittelevat, valitsevat, panevat 
 
FI 7   FI täytäntöön ja hallinnoivat hankke ita komission päätöksessä vahvi stettujen toimintaohjelmien 
painopistealueiden mukaisesti. Vastuu hankkeiden  seurannasta ja valv onnasta on ensisijassa 
jäsenvaltioilla. Komissio osallistuu toimint aan ainoastaan neuvonantajana ja toteuttaa 
valikoivia tarkastuksia riskianalyysien pe rusteella. Käytöstäpoi ston tukiohjelman 
erityispiirteet sopivat huonosti yhteen rakennerahastojen jaet un hallinnointitavan kanssa. 
• Vaikutukset kolmansiin maihin:  
Vaihtoehto 1 aiheuttaisi välittömän rahoitusvajee n. Tästä voisi seurata merkittäviä vaikutuksia 
sekä EU:ssa että sen ulkopuolella, kuten os assa 2 on ongelman määrittelyn yhteydessä 
todettu. Vaihtoehdot 2 ja 3 puuttuvat raho itusvajeeseen ja vaikuttavat myönteisesti 
kansalaisiin ja ympäristöön se kä EU:ssa että sen ulkopuolella. 
5.2. Yhteiskunnalliset vaikutukset: 
• Työllisyys:  
Käytöstä poistettavissa voimalaitoksissa t yöskentelee tällä hetkel lä huomattava määrä 
ammattitaitoista työvoimaa. Tätä ammattitaitoista työvoimaa tarvitaan suljettujen reaktoreiden 
turvalliseen ylläpitoon, radiologiseen karakterisointiin ja joihinkin käytöstäpoiston esivalmisteluihin, joissa tarvitaan heidän tietojaa n laitoksen käyttöhistoriasta. Jos rahoitusta ei 
myönnetä (vaihtoehto 1), näiden työntekijöiden palkanmaksu vaarantuu merkittävästi
3. Se 
vaikuttaisi myös kokonaisiin kaupunkeihin, joissa  ydinvoimala on yleensä tärkein työllistäjä. 
Siksi käytöstäpoisto ei vaikuttaisi tulevais uudessa ainoastaan ydinvoimaloiden työntekijöihin, 
vaan huomattavasti suurempaan ihmisjoukkoon. Jos EU jatkaa käytöstäpoiston rahoittamista 
(vaihtoehdot 2 ja 3), avaintyöntekijät ja heidän  asiantuntemuksensa voidaan säilyttää; samalla 
voidaan turvata pitkän ajan kuluessa kerääntynyt tieto, joka on korvaamattoman arvokasta 
käytöstäpoiston kannalta.  
• Turvallisuus (onnettomuudet/terr orismi/energian toimitusvarmuus):  
Jos rahoitusta ei jatketa (vaiht oehto 1), valvonnan ja ylläpidon kurinalaisuus todennäköisesti 
kärsii, mikä lisää väärinkäytösten riskiä . Jos käytöstäpoistoprosessia nopeutetaan 
(vaihtoehdot 2 ja erityisesti 3), tämä riski vähenee. 
• Terveys:  
Onnettomuuden sattuessa tai ylläpidon ollessa p uutteellista työntekijät ja myös suuri yleisö 
voivat altistua säteilylle. Käyt etyn ydinpolttoaineen ja radioakt iivisen jätteen turvallinen 
käsittely, varastointi ja loppusijoitus pitä isi toteuttaa tiukkoja tu rvallisuusvaatimuksia 
noudattaen. Tämä edellyttää kuitenkin rii ttävää rahoitusta (vaihtoehdot 2 ja 3). 
5.3. Ympäristövaikutukset: 
• Ympäristö:  
Riittämätön ylläpito, vanhentunut seurantalaitteis to, häiriöt tai onnettomuudet saattavat johtaa 
ympäristön pilaantumiseen. Seurannan avoimuus on tärkeää taata erityisesti mahdollisten EU:n laajuisten vaikutusten vuoksi. Onnetto muuksien, saastumisen, vuotojen ja muiden 
                                                
 
3 Kaikille työntekijöille palkkoja ei pitäisi maksaa käytöstäpoiston perusteella. 
 
FI 8   FI ongelmien riski kasvaa, mikäli ylläpitoon ja käytöstäpoistoon ei ole saatavilla riittävää 
rahoitusta. Riski on huomattava vaihto ehdossa 1 ja huomattavasti vähäisempi 
vaihtoehdoissa 2 ja 3. 
6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
EU:n tuen lopettaminen perustasovaihtoe hdon mukaisesti keskeytt äisi käytöstäpoisto-
ohjelmat ja vaarantaisi ydinturvallisuuden. Toim innan jatkaminen aiempaan tapaan lisäisi 
huomattavasti EU:n taloude llista tukea mutta vähentäisi se n lisäarvoa. Lisätuen myöntäminen 
energia-alan hankkeille johtaisi kilpailun vä äristymiseen, eikä EU:n avokätisen tuen 
jatkaminen riittäisi kannustamaan jäsenvaltio ita ottamaan täyttä vastuuta käytöstäpoiston 
loppuun viemisestä. 
EU:n osittainen vain käytöstäpoistoon tarkoitettu rahoitus (vaihtoehto 3) on katsottu selvästi 
ilmaistun poliittisen tahdon perust eella sopivimmaksi ratkaisuksi. Tämä vaihtoehto maksimoi 
EU:n lisäarvon ja tukee siirtymistä jäsenva ltioiden täysimääräiseen rahoitusvastuuseen 
käytöstäpoiston turvallista loppuunsaatta mista varten seuraavan monivuotisen 
rahoituskehyksen jälkeen. Vaihtoehto 3 keh ittää aidosti ydinturvallisuutta ja auttaa 
saavuttamaan ajoissa todellista edistystä poltt oaineen poistossa ja käytöstäpoistossa; lisäksi 
sen avulla voidaan varmista a sulkemisen lopullisuus. 
Vaihtoehto 3 yhdistettynä toteutusmekanismiin  B Bulgarian ja Slovakian tapauksessa ja 
mekanismiin C Liettuan tapaukse ssa tiukentaa kestävällä tavalla  komission hallinnointia EU:n 
varojen tehokkaan, vaikuttavan ja taloudel lisen käytön edistämiseksi. Nykyiseen 
toteutusmekanismiin A liittyvät puutteet korjaantuisivat, ja komission mahdollisuudet puuttua tehokkaammin käytöstäpoistohankkeen edunsaaj ien laiminlyönteihin (viivästyksiin ja 
budjetin ylityksiin) lisääntyisivä t. Ehdotetun talousarvion muka iset ja tarkistettuihin ja 
ajantasaisiin käytöstäpoistos uunnitelmiin (jäsenvaltioiden to iveiden mukaisesti) perustuvat 
erityistavoitteet yhdessä mielekkäid en tulosindikaattoreid en kanssa ovat ede llytys sille, että 
EU:n lisärahoitus vuoden 2013 jälk een tuottaa toivotunlaisia tu loksia. Tämä lähestymistapa 
on täysin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukainen. 
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Ohjelman tuloksellisuuden (yleisten ja erityis tavoitteiden täyttymisen) todentamiseksi on 
määritelty objektiivisesti mitattavissa olevia SMART-indikaattoreita (lisätietoja jäljempänä 
olevassa matriisissa). Seuranta perustuu main ittujen indikaattoreiden tarkasteluun. Niiden 
avulla mitataan edistystä koh ti tavoitteiden saavuttamista.. 
Tällä hetkellä sovelletaan samoja indikaattoreita kaikkiin kolmeen ohjelmaan: Ignalinan, 
Bohunicen ja Kozloduyn ohjelmaan. Kaikille kol melle ohjelmalle on tarkoitus hyväksyä 
yhteinen vuotuinen täytäntöönpa noa koskeva toimintaohjelma, jossa määritetään varojen 
käyttöä koskevat tavoitteet, odotetut tulokset, n iihin liittyvät indikaa ttorit ja aikataulu kunkin 
vuotuisen rahoitussitoumuksen osalta. 
Yksityiskohtaiset täytäntöönpanomenettely t on tarkoitus hyväksyä viimeistään 
31. joulukuuta 2014 ohjelman koko keston ajaksi. Niitä koskevassa päätöksessä säädetään 
muun muassa seurantaa ja rapor tointia koskevista yksityiskohtaisista vaatimuksista sekä 
kyseisiä kolmea yksittäistä ohjelmaa koskevista tarkistetuista käytöstäpoistosuunnitelmista, 
 
FI 9   FI joita käytetään perustana edistymisen ja toivottujen tulosten aikataulun mukaisen 
saavuttamisen seurannassa. 
Seurantaa, raportointia ja ar viointia koskeviin EU:n järj estelyihin kuuluvat vähintään 
seuraavat toimet: 
– kaksi kertaa vuodessa seurantakomitean ja EU:n  edustajien tapaaminen kanssa paikan 
päällä käytöstäpoistotöiden edistymisen todentamiseksi 
– tukea saavan ydinvoimalan sekä täytänt öönpanoelinten (EBRD:n ja hankehallinnon 
keskusviraston, CPMA:n) säännölliset rapor tit hankkeen tilasta ja edistymisestä 
– vuosittain yhdistetyt ohjelma-asiakirjat, jotka liitetään komission rahoituspäätökseen 
ja joissa raportoidaan käytöstäpoiston edistymisestä 
– ohjelman väliarviointi 
– EU:n rahoitustuen täytäntöönpanoa koskevat tilannekatsaukset Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle. 
Lisäksi edunsaajien olisi perustettava seurantajärjestelmä, joka mahdollistaa hankkeiden ja 
tehtävien aktiivisen päivittäisen seurannan, väli ttömän palautteen antamisen suunnittelijoille 
ja korjaavien toimenpiteiden toteuttamisen. 
LOOGINEN PUITEMATRIISI  
 Toimintalogiikka  Indikaattorit  Todentamis-
lähde Oletukset  
Yleinen 
tavoite  Tukea jäsenvaltion 
toimia turvallisessa 
käytöstäpoistossa.  Käytöstäpoistosuunnitelman 
mukainen edistyminen 
(tehtävät, kustannukset, 
resurssit, ajoitus).  Käytöstäpoisto-suunnitelma 
Säännölliset 
seuranta-tapaamiset 
Ydinvoimalan ja 
kansallisten viranomaisten 
raportit
 Vakaa poliittinen ja 
lainsäädännöllinen 
kehys 
Kansallinen rahoitus 
rahoitusvajeen 
täyttämiseksi  
Ohjelman 
erityistav
oitteet  
Tarkoitus  Saavuttaa käytöstä-
poistoprosessin peruuttamaton vaihe. 
Käsitellä käytettyä 
ydinpolttoainetta ja radioaktiivista jätettä 
turvallisesti. 
Säilyttää keskeinen 
asiantuntemus ja 
tieto.
 Käytöstäpoistosuunnitelman 
mukainen purkaminen. 
 
 
Yksityiskohtaisen jäte-
huoltosuunnitelman mukainen jätehuolto. 
 
Ydinvoimalan henkilöstön 
hyödyntäminen.
 Käytöstäpoisto- ja 
jätehuolto-suunnitelma. 
Säännölliset 
raportointi- ja seuranta-
tapaamiset.
 Vakaa poliittinen ja 
lainsäädännöllinen kehys 
Ei muutoksia 
käytöstäpoisto-strategiassa.
 
 
FI 10   FI Suoritteet 
(odotetut 
tulokset)  Ydinvoimalat 
pidetään yllä 
turvallisesti. 
Ei ympäristö-
vaikutuksia. 
Käytetty ydinpoltto-
aine varastoidaan 
turvallisesti. 
Ydinjäte 
varastoidaan 
turvallisesti. 
Käytöstäpoistolupa 
on myönnetty. 
Ytimen/ensiöpiirin 
purkamisen suunnittelu. 
Henkilöstö palkattu 
käytöstä-poistotoimiin.
 Häiriöiden ja/tai 
onnettomuuksien lukumäärä. 
Ympäristön seurantatiedot. Suunnitelman mukaisesti 
varastoitujen polttoaine-
elementtien ja jätepakettien lukumäärä. 
Lupa myönnetty aikataulun 
mukaisesti. 
Suunnitelma valmistunut 
aikataulun mukaisesti. 
Työllistetyn henkilöstön 
lukumäärä 
EVA (Earned value analysis, 
ansaitun arvon analyysi)
 Tila- ja 
edistymisraportit. 
Säännölliset 
seuranta-
tapaamiset. 
Sääntelyviran-
omainen 
myöntänyt luvan. 
Henkilöstökirjanpi
to. Käytöstäpoistosta 
vastaava, toimiva 
ydinvoimalan hallintorakenne 
perustettu ja täysin 
toimintakykyinen. 
Tehokas käytöstä-
poistoa koskeva 
suunnittelu käynnissä. 
Toimintaa koskevaa 
palautetta käytetään 
tehokkaasti. 
Ei muutoksia 
käytöstäpoisto-
strategiassa. 
Ennakoiva hankkeen 
seuranta käynnissä.
 
Toimet  Turvallinen ylläpito. 
Polttoaineen poisto. 
Purkutyöt. 
Radioaktiivisen 
jätteen käsittely ja pakkaus. 
Lupa-asiakirjat. 
Ytimen/ensiöpiirin 
purkamisen tekninen 
suunnittelu. 
Henkilöstön 
kouluttaminen ja 
nimittäminen uusiin 
tehtäviin.
 Turvallisen ylläpidon 
suunnittelu. 
Poistettujen polttoaine-
elementtien lukumäärä. 
Puretun 
materiaalin/järjestelmän 
määrä. 
Käsitellyn ja pakatun 
radioaktiivisen jätteen 
määrä. 
Lupa-asiakirjojen 
esittäminen. 
Suunnittelun toteutettavuus-
tutkimukset ja tekniset tutkimukset. 
Koulutetun ja uudelleen 
nimitetyn henkilöstön määrä.Tila- ja 
edistymisraportit. 
Säännölliset 
seuranta-
tapaamiset 
Yksityiskohtainen 
käytöstäpoistoa 
koskeva työsuunnitelma. 
Toimintaa 
koskeva palaute ydinvoimalan 
suunnittelu-
osastolle. 
Henkilöstösuunnit
elma.
 Käytöstäpoistosta vastaava toimiva 
ydinvoimalan 
hallintorakenne 
perustettu ja täysin toimintakykyinen. 
Kansallinen rahoitus 
tulossa saataville rahoitusvajeen 
täyttämiseksi 
Ydinvoimalan oman 
henkilöstön 
käyttäminen 
taloudellisesti kannattavaa.