[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 6.4.2005

SEC(2005) 443 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät alijäämän supistamista koskevat toimet, jotka Kreikka on toteuttanut 17 päivänä helmikuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyn neuvoston päätöksen perusteella

KREIKAN LIIALLISTA ALIJÄÄMÄÄ KOSKEVA MENETTELY

Neuvosto totesi 5. heinäkuuta 2004 komission suosituksesta, että Kreikan alijäämä on liiallinen, ja antoi samanaikaisesti Kreikalle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosituksia liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi vuoteen 2005 mennessä. Neuvosto päätti 18. tammikuuta 2005 kyseisen 104 artiklan 8 kohdan nojalla, että Kreikka ei ollut toteuttanut suositusten mukaisia tehokkaita toimia.

Neuvosto päätti 17. helmikuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan nojalla annetun komission suosituksen perusteella vaatia Kreikkaa toteuttamaan tilanteen korjaamisen edellyttämät toimenpiteet alijäämän supistamiseksi. Neuvoston asettaman määräajan mukaan Kreikan oli toteutettava päätöksen mukaiset tehokkaat toimet 21. maaliskuuta 2005 mennessä. Neuvoston päätöksessä säädetään tarkemmin ottaen, että ” Kreikan on mahdollisimman nopeasti tai viimeistään vuonna 2006 lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne (i) panemalla tiukasti täytäntöön parlamentin hyväksymän vuoden 2005 talousarvion ja (ii) toteuttamalla vuonna 2006 pysyviä sopeutustoimenpiteitä, joiden johdosta alijäämää korjataan vähintään 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ”. Neuvosto vaati myös, että Kreikan on edelleen pyrittävä ” kartoittamaan ja hallitsemaan muita velkatason muutokseen vaikuttavia tekijöitä kuin nettoluotonottoa ” ja ” parantamaan julkista taloutta koskevien tietojen keräämistä ja käsittelyä ”. Neuvosto vaati, että ” Kreikan on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä kohti tasapainossa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, supistamalla julkisen talouden suhdannetasoitettua alijäämää vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ”. Lopuksi neuvosto vaati, että Kreikan on ” toimitettava viimeistään 21 päivänä maaliskuuta 2005 kertomus, jossa ilmoitetaan tässä päätöksessä esitettyjen suositusten perusteella tehdyt päätökset ”.

Tässä tiedonannossa arvioidaan päätöksiä, jotka Kreikan viranomaiset ovat tehneet kyseisen neuvoston päätöksen perusteella.

TOIMET, JOTKA KREIKKA ON TOTEUTTANUT NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN PERUSTEELLA

Kreikan viranomaiset toimittivat 21. maaliskuuta 2005 vuodet 2004–2007 kattavan uudelleen tarkistetun vakausohjelman. Ohjelman tavoitteissa otetaan huomioon komissiolle 21. maaliskuuta 2005 tiedoksi annetun ja Kreikan hallituksen 29. maaliskuuta 2005 julkistaman finanssipoliittisen toimenpidepaketin talousarviovaikutukset tarkistetun ohjelman täytäntöönpanon tukemiseksi. Toimenpidepaketti sisältää vuonna 2005 toteutettavia lisätoimenpiteitä, jotka täydentävät vuoden 2005 talousarvioon sisällytettyjä toimenpiteitä. Paketti vahvistaa hallituksen sitoutuneen tavoitteeseen alijäämän supistamisesta vuoden 2006 talousarvioesityksessä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komissio katsoo tämän uudelleen tarkistetun vakausohjelman ja 29. maaliskuuta 2005 julkistetun sitoumuksen neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdassa edellytetyksi kertomukseksi.

Kreikan hallitus antoi maaliskuussa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa[1] julkista taloutta koskevia tietoja vuodelta 2004. Ilmoituksen mukaan kokonaistuotanto kasvoi 4,2 prosenttia vuonna 2004 ja alijäämä supistui 6,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen[2].

Luvut osoittavat, että vuoden 2004 talousarvion toteutuksessa kokonaisverotulojen lasku oli vielä jyrkempää ja menojen ylitykset vielä suurempia kuin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa syyskuulta 2004 oli todettu. Kyseiseen ilmoitukseen perustuva alijäämäarvio oli 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Toteutettujen ja ilmoitettujen toimenpiteiden[3] talousarviovaikutuksia arvioidaan uudelleen tarkistetussa vakausohjelmassa kolmen eri makrotaloudellisen skenaarion perusteella. Ohjelman arvioinnissa käytetyssä viiteskenaariossa[4] kokonaistuotannon ennustetaan kasvavan 2,9 prosenttia vuonna 2005 ja 3 prosenttia vuosina 2006 ja 2007. Vuoden 2005 alijäämäennuste on 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2006 alijäämän odotetaan supistuvan 2,9 prosenttiin ja vuonna 2007 edelleen 2,4 prosenttiin. Suhdannetasoitetun alijäämän ennustetaan supistuvan 2,5 prosenttiyksikköä vuonna 2005, 0,9 prosenttiyksikköä vuonna 2006 ja 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2007. Julkinen velka suhteessa BKT:hen arvioidaan vuonna 2005 109,5 prosentiksi, josta sen odotetaan supistuvan vajaaseen 105 prosenttiin ohjelmakauden lopulla.

Ohjelmassa esitetyt ennusteet perustuvat olettamukseen, että vuoden 2005 talousarvio ja 29. maaliskuuta julkistettu finanssipoliittinen toimenpidepaketti toteutuvat kaikilta osin. Kreikan hallituksen vuodelle 2005 ilmoittamista pysyvistä toimenpiteistä voidaan mainita 1 prosenttiyksikön korotus keskimääräiseen arvonlisäveroasteeseen, josta odotetaan noin 610 miljoonan euron lisätuloja, sekä tupakka-, alkoholi- ja öljytuotteiden valmisteveron korotus, josta saatavat lisätulot arvioidaan 280 miljoonaksi euroksi. Paketti koostuu lisäksi virkamiesten matkakuluihin kohdistuvista säästöistä (45 miljoonaa euroa) ja leikkauksista julkisten liikennelaitosten avustuksiin (50 miljoonaa euroa). Jos paketti pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, sen ennustetaan supistavan alijäämää yhteensä 985 miljoonaa euroa (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen[5]) vuonna 2005. Kreikan hallituksen mukaan kyseiset toimenpiteet mahdollistaisivat 1,655 miljardin euron lisäyksen tuloihin vuonna 2006 (noin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen), jolloin ne ovat voimassa koko vuoden. Hallitus ilmoitti 29. maaliskuuta 2005 myös sitoutuneensa sisällyttämään vuoden 2006 talousarvioesitykseen mahdollisia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen alijäämän supistamiseksi ensi vuonna alle 3 prosentin viitearvon. Toimenpiteiden toteutuminen riippuu talouskasvusta, ja ne koskevat pääasiassa perusmenoja, erityisesti puolustusmenoja, sosiaaliturvarahastojen valtionosuuksia, paikallishallintoa ja julkisia investointeja.

Velan kehityksen osalta uudelleen tarkistetussa vakausohjelmassa annetaan tietoja virta-varanto-korjauserien lähteistä ja kehitysnäkymistä. Vuonna 2004 virta-varanto-korjauserien osuus BKT:sta oli noin 2,9 prosenttia. Kyseinen luku sisältää yksityistämistulot, jotka ovat 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, joten velanottoa lisänneiden toimien osuudeksi saadaan 3,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Luku koostuu talletusten määrän kasvusta (1,5 prosenttiyksikköä), poikkeamista käteisvarojen kertymässä (1,4 prosenttiyksikköä), lisäosakkuuksien hankinnasta ja muista pienistä mukautuksista (0,5 prosenttiyksikköä). Virta-varanto-korjauserien osuuden ennustetaan supistuvan 1,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005, jolloin yksityistämistulot arvioitiin 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, 0,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, jolloin yksityistämistulojen ennustetaan jäävän erittäin vähäisiksi eli 0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

Julkista taloutta koskevien tietojen keruuseen ja käsittelyyn liittyy edelleen ratkaisematta olevia kysymyksiä, kuten Eurostat totesi 18. maaliskuussa 2005 antamassaan lehdistötiedotteessa. Eurostat ei vahvistanut alijäämälukuja, jotka Kreikka esitti maaliskuussa 2005 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessaan, Kreikan ja EU:n talousarvion välisten rahavirtojen kirjaamisessa havaittujen epäjohdonmukaisuuksien vuoksi. Eurostat pani myös merkille, että aiempien vuosien terveydenhuoltomenoista – ja olympialaisiin liittyvistä menoista – ei ole vielä esitetty lopullisia lukuja. Julkisen talouden alijäämää koskevia lukuja vuodelta 2004 ja sitä edeltäviltä vuosilta joudutaan sen vuoksi mahdollisesti tarkistamaan ylöspäin.

KREIKAN TEKEMIEN PÄÄTÖSTEN ARVIOINTI

Arviointi siitä, ovatko edellä mainitut toimenpiteet perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyn neuvoston päätöksen mukaisia, perustuu komission yksiköiden kevään 2005 talousennusteisiin, jotka julkistetaan 4. huhtikuuta 2005 ja joissa otetaan huomioon maaliskuussa annettu liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukainen ilmoitus ja uudelleen tarkistettu vakausohjelma vuosiksi 2004–2007. Arvioinnissa olisi huomioitava myös finanssipoliittisen lisätoimenpidepaketin talousarviovaikutukset, joita ei voitu käsitellä komission yksiköiden kevään 2005 talousennusteissa, sillä veropaketti julkistettiin vasta ennusteen esittämiselle asetetun määräajan jälkeen.

Komission yksiköiden kevään 2005 talousennusteiden mukaan alijäämä on 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 4,4 prosenttia vuonna 2006. Velan odotetaan supistuvan vuosien 2005 ja 2006 välisenä aikana 110,5 prosentista 108,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ennusteet perustuvat 2,9 prosentin kokonaistuotannon kasvuun vuonna 2005 ja olettamukseen, että vuoden 2005 talousarvio pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön. Vuonna 2006 kokonaistuotannon kasvun ennustetaan kiihtyvän 3,1 prosenttiin. Vuoden 2006 alijäämäennuste 4,4 prosenttia perustuu skenaarioon, jonka mukaan politiikka ei muutu ja vuoden 2005 alijäämän toteutuma on 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eikä harkinnanvaraisia toimenpiteitä toteuteta. Uudelleen tarkistetussa vakausohjelmassa esitettyjen alijäämäennusteiden (3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 2,9 prosenttia vuonna 2006) ja komission yksiköiden kevään 2005 talousennusteissa esitettyjen lukujen (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 4,4 prosenttia vuonna 2006) väliset erot selittyvät sillä, että kuten edellä todettiin, komission yksiköiden talousennusteessa ei oteta huomioon finanssipoliittisten lisätoimenpiteiden talousarviovaikutuksia. Kevään 2005 ennusteet perustuvat lisäksi maltillisempiin arvioihin sosiaaliturvamaksujen ja joidenkin perusmenojen kehityksestä. Kyseisiä eroja tarkastellaan seuraavassa taulukossa:

Ilmoitettujen toimenpiteiden arviointi suhteessa talousarvioon

2005 | 2006 |

Alijäämä (% suhteessa BKT:hen) |

Kevään talousennusteet (1) | 4,5 | 4,4 |

Lisätoimenpiteiden vaikutus (2)=(2a)+(2b) | 0,5 | 0,9 |

Tulot (2a) | 0,4 | 0,8 |

Menot (2b) | 0,1- | 0,1 |

Erot muiden toimenpiteiden arvioinnissa (3)=(3a)+(3b)+(3c)-(3d) Pienemmät sosiaaliturvamaksut (3a) | 0,3 0,1 | 0,6 0,4 |

Suuremmat perusmenot | 0,2 | 0,3 |

(pääasiassa terveydenhuolto ja julkisen sektorin palkat; 3b) |

Vähemmän saatuja pääomansiirtoja (3c) | - | 0,1 |

Pienemmät korkomaksut (3d) | 0,2 |

Ohjelmatavoite (1)-(2)-(3) | 3,7 | 2,9 |

Velka (% suhteessa BKT:hen) |

Ohjelma | 109,5 | 107,2 |

Kevään ennusteet | 110,5 | 108,9 |

Kevään 2005 ennusteissa ei oteta huomioon vuoden 2005 osalta ennusteelle asetetun määräajan päättymisen jälkeen julkistettuja tulopuoleen vaikuttavia lisätoimenpiteitä. Jos toimenpiteet toteutetaan kokonaisuudessaan, vuoden 2005 alijäämäennuste paranee Kreikan hallituksen mukaan noin 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2005 talousennusteiden mukaan uudelleen tarkistetussa ohjelmassa ennustettu sosiaaliturvamaksujen korotus näyttää lisäksi liian optimistiselta suhteessa työntekijöiden korvauksiin vuonna 2005 sekä ohjelmassa ehdotettujen toimenpiteiden että aiempien suuntausten mukaisen kehityksen perusteella.[6] Myös ohjelmassa esitetyt julkisia menoja koskevat ennusteet vaikuttavat liian optimistisilta erityisesti terveydenhuolto- ja palkkamenojen osalta.[7] Kreikan viranomaisten ja komission yksiköiden väliset näkemyserot vuoden 2005 talousarvion vaikutuksista eivät kuitenkaan kyseenalaista vuoden 2005 talousarvioon sisältyvien toimenpiteiden tinkimätöntä toteutusta eivätkä siten myöskään neuvoston päätöksen 1 artiklan (i) luetelmakohdan noudattamista. Kreikan hallitus on lisäksi sitoutunut paitsi pitäytymään tiukasti vuoden 2005 talousarvion sallimissa puitteissa, myös toteuttamaan lisätoimenpiteitä, joiden arvo on 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja jotka kumoaisivat osittain vuoden 2004 lisäpoikkeamista aiheutuneet perusvuosivaikutukset.

Kreikan hallituksen mukaan se, että vuonna 2005 toteutettavien lisätoimenpiteiden vaikutukset voivat tuntua vielä vuonna 2006, voi supistaa alijäämää 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyseisiin toimenpiteisiin ei lueta mahdollisia toimenpiteitä, jotka liittyvät hallituksen sitoutumiseen tavoitteeseen alijäämän supistamisesta alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2006, sillä toimenpiteistä ei ole esitetty yksityiskohtaista kuvausta ja niiden talousarviovaikutukset riippuvat talouden kasvukehityksestä. Komission yksiköt ennustivat keväällä 2005 alijäämän olevan vuonna 2006 vielä 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän ennusteen ja Eurostatin 18. maaliskuuta 2005 lehdistötiedotteessaan esittämien kannanottojen perusteella näyttää siltä, että lisätoimenpiteet ovat jopa myönteisten kasvuskenaarioiden vallitessa välttämätön edellytys liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi vuonna 2006. Kevään 2005 ennusteet perustuvat paitsi skenaarioon, jonka mukaan politiikka ei muutu, myös komission varovaisempaan arvioon joidenkin budjettikohtien ja erityisesti sosiaaliturvamaksujen, julkisen sektorin palkkojen ja EU:lta saatavien avustusten[8] kehityksestä. Komissio katsoo kuitenkin, että korkomaksut voivat jäädä hieman ohjelmassa ennustettua alhaisemmiksi[9]. Vuoden 2006 alijäämä voi yleisesti ottaen olla 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen suurempi kuin Kreikan viranomaiset ovat ennustaneet. Eurostatin 18. maaliskuuta 2005 antaman lehdistötiedotteen mukaan näyttää lisäksi siltä, että vuoden 2004 alijäämälukuja voidaan joutua tarkistamaan ylöspäin. Vuoden 2005 ja myös vuoden 2006 toteutunut alijäämä saattaakin kasvaa tilastollisten tarkistusten mahdollisen siirtymisen vaikutuksesta odotettua suuremmaksi, sillä Kreikan viranomaiset eivät ole suunnitelleet vuodeksi 2005 lisätoimenpiteitä tällaisten lisäpoikkeamien korjaamiseksi.

Komissio katsoo kaiken kaikkiaan, että tulojen riittämättömyyteen, menojen ylittymiseen ja tilastojen tarkistamiseen liittyvät riskit aiheuttavat toteutuessaan sen, että toteutunut alijäämä kasvaa vuosina 2005 ja 2006 vakausohjelmassa ennustettua suuremmaksi. Vaikka kyseiset poikkeamat eivät vuonna 2005 estäisi Kreikkaa noudattamasta neuvoston 17. helmikuuta 2005 sille osoittamaa vaatimusta, niiden jatkuminen vuonna 2006 edellyttäisi Kreikan hallituksen antaman sitoumuksen mukaisia lisätoimenpiteitä. Arviointi siitä, onko vuodelle 2006 ilmoitettu lisätoimenpidepaketti riittävä varmistamaan, että alijäämä supistuu ensi vuonna alle 3 prosentin viitearvon, olisi laadittava vuoden 2006 talousarvioesityksen pohjalta.

Velan osalta näyttää siltä, että Kreikka on edistynyt huomattavasti virta-varanto-korjauserien lähteiden kartoittamisessa. Komission yksiköiden kevään 2005 talousennusteiden mukaan uudelleen tarkistetussa vakausohjelmassa esitetyt tiedot osoittavat, että vaikka virta-varanto-korjauserät ovat vuosina 2005 ja 2006 edelleen merkittävät, ne supistuvat vuoteen 2004 verrattuna. Tämä näyttäisi antavan vahvistuksen sille, että Kreikan viranomaiset ovat sitoutuneet jatkamaan ulkopuolisten rahoitustoimien kartoitusta ja valvontaa.

Maaliskuun 2004 ilmoitukseen verrattuna näyttää siltä, että julkista taloutta koskevien tietojen keruuseen ja käsittelyyn liittyvät ongelmat, joita Eurostat kuvaili 18. maaliskuuta 2005 antamassaan lehdistötiedotteessa, on saatu paremmin hallintaan ja joissakin tapauksissa rajattua kertaluonteisiin ongelmiin, kuten olympialaisten menojen kirjaamiseen liittyvät ongelmat. Lisäksi Kreikan viranomaisten aloitteesta on tehty joitakin tilastollisia tarkistuksia tiiviissä yhteistyössä Eurostatin kanssa. Tämänkaltaiset ratkaisemattomat kysymykset ovat kuitenkin osoitus siitä, että Kreikan on ponnisteltava edelleen parantaakseen menettelyitä, joilla voidaan varmistaa julkista taloutta koskevien tietojen oikea-aikainen ja asianmukainen toimittaminen.

PÄÄTELMÄT

Tämänhetkisten tietojen perusteella voidaan todeta, että Kreikan viranomaiset ovat tehneet 21. maaliskuuta 2005 mennessä perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyllä neuvoston päätöksellä annettujen suositusten mukaiset päätökset. Kreikan hallitus on paitsi sitoutunut pitäytymään tiukasti vuoden 2005 talousarviossaan, kuten neuvoston päätöksessä vaaditaan, toteuttanut myös lisätoimenpiteitä varmistaakseen, että alijäämän supistuminen jatkuu. Vuoden 2006 talousarvion puitteissa on toteutettava lisätoimenpiteitä alijäämän supistamiseksi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Hallituksen 29. maaliskuuta 2005 julkistama sitoumus varmistaa tarvittaessa lisätoimenpitein liiallisen alijäämän tilanteen korjaaminen vuoteen 2006 mennessä on neuvoston suositusten mukainen. Velan kehitysnäkymien ja julkista taloutta koskevien tietojen osalta näyttää siltä, että Kreikan on toteutettava lisätoimia kartoittaakseen ja hallitakseen muita velkatason muutokseen vaikuttavia tekijöitä kuin nettoluotonottoa ja parantaakseen julkista taloutta koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä.

Komissio katsoo tämän arvion perusteella, että Kreikan liiallista alijäämä koskevassa menettelyssä ei tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä. Vuoden loppuun mennessä laadittavassa uudessa arvioinnissa siitä, ovatko Kreikan toteuttamat toimenpiteet 17. helmikuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisia, otetaan huomioon lisätiedot, jotka annetaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesti syyskuussa 2005 annettavassa ilmoituksessa, vuoden 2006 talousarvioesityksessä, komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteissa ja Kreikan viranomaisten lokakuuhun mennessä antamassa kertomuksessa.

[1] Eurostat jätti 18.3.2005 vahvistamatta vuotta 2004 koskevat luvut. Kyse on sen vuoksi alustavista luvuista, joita voidaan tarkistaa ylöspäin. Tiedoissa havaittuja ongelmakohtia käsitellään jäljempänä.

[2] Kansantalouden tilinpidon (ESA95) perusteella mitattuna (ts. swap-järjestelyihin liittyviä rahavirtoja lukuun ottamatta) 6,0 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[3] Mukaan luettuina 29. maaliskuuta julkistetut toimenpiteet.

[4] Ks. [6. huhtikuuta 2005] annettu komission suositus neuvoston lausunnoksi Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2004–2007.

[5] Kun lähtökohtana käytetään ohjelman arvioinnissa käytetyn viiteskenaarion mukaista nimellistä BKT:tä, joka perustuu komission yksiköiden kevään 2005 talousennusteeseen, todelliseksi luvuksi saadaan noin 0,55 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[6] Ohjelmassa ennustetaan erityisesti, että efektiivinen sosiaaliturvamaksuosuus (sosiaaliturvamaksuista kertyvien tulojen ja työntekijöille maksettavien kokonaispalkkojen välinen suhdeluku) kasvaa yli prosenttiyksikön. Näyttää siltä, että ohjelmassa oletetaan aiempina vuosina kirjattujen suurten korotusten toistuvan myös tulevina vuosina, mikä ei vaikuta perustellulta oletukselta.

[7] Talousarvioesityksessä ennustetun palkkakustannusten ja välituotekäytön jyrkkä laskusuuntaus suhteessa BKT:hen on ristiriidassa viime vuosien tosiasiallisen kehityksen kanssa, sillä kyseisillä menoerillä on ollut taipumusta voimakkaaseen vaihteluun ja ne ovat olleet syynä huomattaviin poikkeamisiin julkisen talouden tavoitteista.

[8] Syyt eroihin ennusteissa, joita Kreikan hallitus ja komission yksiköt esittivät keväällä 2005 sosiaaliturvamaksujen ja palkkojen kehityksestä, ovat samat kuin vuonna 2005 (ks. alaviitteet 4 ja 5 edellä). Sosiaaliturvamaksujen osalta vuodelle 2005 laadittujen ennusteiden välisten erojen vaikutusten siirtyminen seuraaville vuosille kasvattaa eroa entisestään. Komission varovaisempi arvio EU:lta saatavien tukien kehityksestä perustuu Eurostatin esille ottamiin ongelmakohtiin ja aiemmin todettuun heikkoon vastaanottokykyyn.

[9] Ohjelman mukaan korkomaksut kasvavat vuonna 2006 nimellisesti yli 9 prosenttia. Velkaa ja korkoja koskevat kehitysennusteet eivät näytä tukevan noin suurta kasvua. Korkomaksut suhteessa BKT:hen voivat sen vuoksi jäädä ohjelmassa esitettyjä lukuja alhaisemmiksi.