EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 5.8.2021 COM(2021) 449 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla ja Horisontti 2020 -ohjelman seurannasta vuonna 2020



Komissio jatkoi tutkimus- ja innovointiyhteistyön vahvistamista strategisten kumppanien ja alueiden kanssa, esimerkiksi järjestämällä ensimmäisen EU:n ja Afrikan unionin tutkimus- ja innovaatioministerien välisen kokouksen , ja kehittämällä EU:n ja Kiinan yhteistä kunnianhimoista tiede-, teknologia- ja innovaatioyhteistyön etenemissuunnitelmaa, jossa painotetaan tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja vastavuoroisuutta. Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa voidaan syventää uusiutuvaa energiaa koskevaa EU:n ja Afrikan unionin välistä yhteistyötä, joka käynnistettiin Horisontti 2020 -ohjelmassa ja jota toteutetaan EU:n ja Afrikan kumppanuuden puitteissa. Yhteistyötä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen kanssa vahvistettiin erityisesti järjestämällä EU:n ja CELACin yhteisen tutkimus- ja innovointialoitteen korkeiden virkamiesten kokous . Kokous pohjusti infrastruktuureja, liikkumista, maailmanlaajuisia yhteiskunnallisia haasteita ja uutta innovointiyhteistyön pilaria koskevan vuosien 2021–2023 strategisen etenemissuunnitelman hyväksymistä. Joulukuussa 2020 järjestetyssä Länsi-Balkanin ministerikokouksessa, jonka aiheena oli alueen siteiden lujittaminen EU:n kanssa koulutuksen sekä tutkimuksen ja innovoinnin aloilla, vahvistettiin Länsi-Balkanin innovointia, koulutusta, kulttuuria, nuorisoa ja urheilua koskevan toimintaohjelman sisältö. Tutkimusta ja innovointia käsitellyt itäisen kumppanuuden paneeli keskusteli ehdotuksesta uusiksi vuoden 2020 jälkeisiksi tutkimuksen ja innovoinnin tavoitteiksi. Mission Innovation ‑aloitteen (yksi tärkeimmistä kansainvälisen yhteistyön foorumeista, jonka kautta EU edistää Euroopan vihreän kehityksen maailmanlaajuisia osa-alueita) ensimmäinen viisivuotinen vaihe on päättynyt. Nyt olemme valmiita käynnistämään toisen vaiheen ministerikokouksessa Chilessä kesäkuussa 2021. Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö (UNESCO) julkaisi avointa tiedettä koskevan suositusluonnoksen (jonka laatimiseen komissio on osallistunut), jossa esitetään yhteiset arvot ja periaatteet sekä asetetaan konkreettiset toimenpiteet ja sitoumukset tieteellisen tiedon ja tutkimustietojen tuottamiseksi ja jakamiseksi kaikkialla maailmassa. Harvinaisten sairauksien kansainvälinen tutkimuskonsortio (International Rare Disease Research Consortium), jonka johtajiin komissio kuuluu, julkaisi harvinaislääkkeiden kehittämisen opaskirjan ,, jonka tavoitteena on nopeuttaa lääkkeiden kehittämistä harvinaisiin tauteihin organisoimalla EU:n alueella, Yhdysvalloissa ja Japanissa käytettävissä olevat voimavarat ja työkalut standardoiduksi rakenteeksi. Valmisteluja EU:n ulkopuolisten valtioiden liitännäisjäsenyydestä Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan tehostettiin. Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksena syntyi EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimus, joka kattaa myös Yhdistyneen kuningaskunnan osallistumisen EU:n ohjelmiin. 3.3Kumppanuus jäsenvaltioiden kanssa Komissio hyväksyi 30. syyskuuta 2020 tiedonannon uudesta eurooppalaisesta tutkimus- ja innovointialueesta (uusi ERA), joka uudistaa eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) tulevaisuuteen suuntautuvalla toimintaohjelmalla. Ilmoitettuihin toimenpiteisiin kuuluivat muun muassa seuraavat: i) toimenpiteet tietämyksen hyödyntämistä ohjaavien periaatteiden päivittämiseksi ja kehittämiseksi, ii) käytännesäännöt teollis- ja tekijänoikeuksien älykästä käyttöä varten, iii) toimenpiteet yhteisten teollisuuden teknologian etenemissuunnitelmien kehittämiseksi, jotta voidaan tukea uuden teollisuusstrategian täytäntöönpanoa ja nopeuttaa tutkimustulosten siirtämistä reaalitalouteen. Tämä auttaa EU:n teollisuutta selviytymään vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä ja parantaa sen kriisivalmiutta. Kun neuvoston uutta eurooppalaista tutkimusaluetta koskevat päätelmät oli hyväksytty joulukuussa 2020, komissio perusti tiiviissä yhteistyössä Eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean kanssa ERAn siirtymäfoorumin . Tutkijoiden urakehityksen ja liikkuvuuden suhteen uuden ERAn tavoitteet ovat seuraavat: i) tarjota puitteet tutkijoiden uralle, mukaan lukien tutkijoiden osaamistason luokittelu heidän ammatillisen profiilinsa kohentamiseksi, ii) edesauttaa sitoutumista ”aivokiertoon” ja osallisuuden varmistamiseen, sekä iii) luoda tutkijoita houkuttelevat olosuhteet. Lokakuussa 2020 julkaistussa eurooppalaisten yliopistojen tulevaisuutta käsittelevässä selostuksessa Towards a 2030 vision on the future of universities in Europe selvitettiin tutkimus- ja innovointitoimien temaattisia ja monialaisia osa-alueita. ERAn ja eurooppalaisen koulutusalueen väliset lisäsynergiat eurooppalaisen yliopistostrategian muodossa hyödyttävät EU:n yliopistoja. Strategia laaditaan yhdessä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa vuonna 2021. Osana vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa 21:lle jäsenvaltiolle annettiin maakohtaisen suositus kiihdyttää investointeja tutkimukseen ja innovointiin. Tämän tukemiseksi vuoden 2021 kestävän kasvun vuosistrategiassa (hyväksytty 17. syyskuuta 2020) laadittiin elpymis- ja palautumistukivälineen päälinjat, ja komissio auttoi jäsenvaltioita laatimaan vuosille 2021–2023 elpymis- ja palautumissuunnitelmat, joiden avulla ne pääsevät osallisiksi välineen kautta uudistuksille ja investoinneille jaettavasta tuesta. Tähän mennessä useimmat elpymis- ja palautumissuunnitelmia esittäneet jäsenvaltiot keskittyvät tutkimus- ja innovointi-investointeihin sekä vetytaloutta, puhdasta energiaa, kestävää liikennettä, ilmastoa säästävää korjaus- ja uudisrakentamista sekä teollisuuden hiilestä irrottamista koskeviin uudistuksiin. Toimintapolitiikan tukijärjestelyn kautta on jo järjestetty tukea toimille Kyproksella, Latviassa, Armeniassa ja Maltalla sekä tietämyksen vaihtoa kansainvälisen yhteistyön puitteissa. Ensimmäinen TPI-indeksiraportti (Transitions Performance Index) tarjoaa yksinkertaistetun menetelmän, jonka avulla jäsenvaltiot voivat seurata edistymistään Euroopan kestävän kehityksen edellyttämän siirtymän neljän perusulottuvuuden – talouden, yhteiskunnan, ympäristön ja hallinnon – osalta ja määrittää tärkeimmät niihin liittyvät toimet. 4.Horisontti 2020 ‑puiteohjelman täytäntöönpano 4.1 Ehdotuspyyntöihin saadut vastaukset (ajalla 2014–2020) Horizon Dashboard ‑sivuston mukaan (tieto tarkistettu 21. kesäkuuta 2021) vuoden 2020 loppuun mennessä oli umpeutunut 967:n Horisontti 2020 ‑ehdotuspyynnön määräaika ja tukikelpoisia ehdotuksia oli saatu 283 078. Niissä haettiin EU:n rahoitusta yhteensä 473,2 miljardia euroa. Näistä ehdotuksista valittiin rahoitettaviksi 33 791, joten tukikelpoisten ehdotusten yleinen hyväksymisaste kuuden ensimmäisen vuoden aikana oli 11,94 prosenttia. Joulukuun loppuun mennessä oli allekirjoitettu 35 027 avustussopimusta, joihin osoitettiin EU:n määrärahoja yhteensä 66,23 miljardia euroa. Korkea-asteen koulutusorganisaatiot saavat edelleen eniten EU:n rahoitusta (39,4 prosenttia kaikista vastaanottajista). Painopistealoihin ”teollisuuden johtoasema” ja ”yhteiskunnalliset haasteet” liittyvästä rahoituksesta 24,73 prosenttia menee pk-yrityksille.

4.2Horisontti 2020 -ohjelman osa-alueita Covid-19 Vuoden 2020 tärkein tehtävä oli Horisontti 2020 ‑ohjelmasta tuettujen EU:n alueella ja yhdessä kansainvälisten kumppanien kanssa toteutettujen tutkimus- ja innovointitoimien käyttäminen pandemian torjuntaan. Komissio aloitti asiaan liittyviä tutkimus- ja innovointitoimia jo tammikuussa osana varojen keräystä pandemian aiheuttamien erilaisten haasteiden selvittämiseksi. Tässä suhteessa EU on ollut johtavassa asemassa maailmanlaajuisesti, myös avustusten lahjoittajana. Horisontti 2020 ‑rahoitus on auttanut nykyisiä monenkeskisiä tutkimusfoorumeita tehostamaan pyrkimyksiään kehittää toimivia hoitoja, rokotteita, lääkkeitä ja diagnosointimenetelmiä sekä varmistamaan niiden yleisen saatavuuden kohtuullisella hinnalla. Tähän mennessä Horisontti 2020 ‑rahoitusta on myönnetty 602,3 miljoonaa euroa hankkeille, joiden tavoitteena on kehittää lääkkeitä, hoitomenetelmiä (mukaan lukien nykyisten hoitojen uudet käyttökohteet, veriplasma, monoklonaaliset vasta-aineet), rokotteita , epidemiologiaa, epidemiavalmiutta ja epidemioiden torjuntaa, sosioekonomisia seikkoja, mielenterveyspalveluita, tuotanto- ja digitaaliteknologiaa sekä tämän tutkimustyön mahdollistavia rakenteita ja tietolähteitä. Ensimmäinen pandemian torjuntaa koskeva ehdotuspyyntö tehtiin työohjelman ”Terveys”-osassa ennätysajassa 30. tammikuuta 2020, samana päivänä, jona Maailman terveysjärjestö julisti covid-19-epidemian maailmanlaajuiseksi terveysuhaksi. Näin ollen se oli kenties maailman ensimmäinen asiaa koskeva ehdotuspyyntö. Pyynnön tuloksena syntyi 18 hanketta, jotka saivat EU-rahoitusta kaikkiaan 48,2 miljoonaa euroa. Toinen saman työohjelman osan ehdotuspyyntö toukokuussa tuotti 23 hanketta, jotka saivat EU-rahoitusta 128 miljoonaa euroa. Lisäksi myönnettiin vielä noin 22,7 miljoonaa euroa lisärahoitusta aiemmin myönnettyihin avustussopimuksiin pandemiaan liittyviä lisätoimia varten. Lisäksi Horisontti 2020 ‑ohjelman InnovFin-välineestä on myönnetty 400 miljoonaa euroa, joilla on tehostettu rokotteiden (esim. BioNTechin ja CureVacin) ja muiden torjuntakeinojen, lääkkeiden sekä lääkinnällisten ja analyysilaitteiden (esim. Scope Fluidics) tai uuden tärkeän infrastruktuurin (tuotantokapasiteetti mukaan lukien) kehittämistä. Muita EU:n rahoittamia hankkeita (esim. EAVI2020, EHVA, TBVAC2020, Rabyd-vax) rokotemahdollisuuksien laajentamiseksi on kehitteillä, ja niissä hyödynnetään monipuolisesti eri tekniikoita (DNA, RNA ja virusvektori). ADITEC ja OptiMalVax ovat esimerkkejä hankkeista, joissa kehitetään uusia immunisaatiotekniikoita ja siirretään niitä kliinisen tutkimuksen vaiheeseen tavoitteena tehostaa rokotusten vaikutusta – myös tähän asti täyttämättömiin vanhusten ja nuorten tarpeisiin. Lisäksi tunnistettiin 586 Horisontti 2020-ohjelmasta ja seitsemännestä puiteohjelmasta (PO7) tuettua hanketta, joiden arvioitiin edistäneen tieteellistä tietoa tai tekniikoita, kuten uusia desinfioivia pinnoitteita, potilaiden turvallista kuljetusta, jäteveden käsittelyä ja digitaalisia sovelluksia. Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuuden (European and developing countries clinical trials partnership (EDCTP)) puitteissa esitettiin kolme peräkkäistä ehdotuspyyntöä covid-19-epidemian hallintaa ja/tai torjuntaa koskevista tutkimustoimista. Ohjelman kokonaisbudjetti oli 35 miljoonaa euroa. Lisäksi kaksi merkittävää Afrikan maiden tartuntatautiepidemioiden torjuntaan keskittynyttä EDCTP-verkostoa suuntasi heti toimintansa covid-19-epidemian torjuntaan. Innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen puitteissa esitettiin covid-19-epidemian torjuntaan liittyville ehdotuksille tarkoitettu nopeutettu ”ehdotuspyyntö 21”, jolle oli varattu Horisontti 2020 ‑ohjelmasta rahoitusta 72 miljoonaa euroa ja teollisuuden rahoitusta 45 miljoonaa euroa. Osana covid-19-epidemian aiheuttamien taloudellisten häiriöiden käsittelyyn tarkoitettuja poliittisia toimia pk-yritysten InnovFin-takausvälinettä laajennettiin antamalla sille mahdollisuus tarjota rahoitusta innovatiivisille yrityksille, erityisesti maksuvalmiusjärjestelyitä ja käyttöpääomarahoitusta. Joulukuun 31. päivänä 2020 yli 3 300 yritystä, joista suurin osa pk-yrityksiä, on saanut rahoitusta yhteensä 1,7 miljardia euroa. Lisäksi InnovFin-pääomarahoitusvälineen alaisuuteen perustettiin uusi teknologiayrityksille tarkoitettu elpymisrahoitusväline lieventämään covid-19-kriisin vaikutuksia pääomarahoitusmarkkinoihin ja erityisesti helpottamaan sijoitussalkkuun kuuluvien yhtiöiden heikentynyttä kassatilannetta. InnovFinin rahoituksen välittäjille varattiin 100 miljoonaa euroa lisäinvestointien tekemiseksi sellaisten niiden sijoitussalkkuun kuuluvien yritysten tukemiseen, joihin covid-19-kriisi oli vaikuttanut haitallisesti. Työohjelman ”tutkimusinfrastruktuurit”-osaa laajennettiin kattamaan myös tarvittaessa myönnettävä räätälöity lisätuki tietyille aloille. Niitä olivat EU:n laajuinen ja maailmanlaajuinen SARS-Cov2-diagnoostiikka-analyysien levitys (Euroopan tartuntatautiviraston ja Maailman terveysjärjestön kesken) ja kohdennettu rokotustutkimuksen ja ‑kehityksen tuki sekä uuden väestön terveystietojen tutkimusinfrastruktuurin luominen (joka toimii samalla pohjana eurooppalaisen terveystietoalueen luomiselle). Kiireellisiä covid-19-ehdotuspyyntöjä varten laadittiin erityisiä hyödyntämisvelvoitteita, ja yhdessä EU:n covid-tutkimusmanifestin kanssa niiden on tarkoitus tuottaa mahdollisimman paljon tutkimustuloksia. Manifestilla on jo yli 2 200 allekirjoittajaa, ja se on Maailman terveysjärjestön hyväksymä. Ilmastoneutraaliuden mallinnukseen liittyvät hankkeet (pääasiassa yhdennettyjä arviointimalleja) otettiin käyttöön tavoitteena tutkia pandemian vaikutuksia ilmastotoimiin ja laatia toimintapoliittisia suosituksia vihreää ja kriisisietoista elpymistä varten. Lisäksi meneillään on useita tutkimushankkeita, joiden tarkoitus on arvioida pandemiariskin ja luonnon monimuotoisuuden vähenemisen välisiä yhteyksiä. Pandemian synnyttämien hallinnollisten vaikeuksien helpottamiseksi Horisontti 2020 ‑ohjelmasta tukea saaville yhteenliittymille ilmoitettiin, että ne voivat halutessaan hakea hankkeisiinsa kuuden kuukauden jatkoaikaa ilman lisäperusteluja ja että ne voivat lähettää määräaikaiskertomuksensa ja pyytää maksuja myöhemmin kuin alun perin oli sovittu.

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma Horisontti 2020 ‑puiteohjelman voimassaoloaikana 35 prosenttia ohjelman kokonaistalousarviosta odotetaan liittyvän ilmastotoimiin ja 60 prosenttia kestävään kehitykseen. Vuoden 2020 loppuun mennessä menot ylsivät 31 prosenttiin ensiksi mainitun ja 65 prosenttiin viimeksi mainitun osalta. Vaikka ilmastoinvestoinnit ovat lisääntyneet huomattavasti PO7-ohjelmaan verrattuna, ne eivät ole vieläkään saavuttaneet tavoitettaan. Tämän korjaamiseksi ryhdyttiin kohdennettuihin toimiin, joihin kuuluivat syyskuussa alkanut Euroopan vihreän kehityksen ohjelman uusi ehdotuspyyntö, joka nostaa ilmastoinvestointien tason yli 35 prosentin kynnysarvon (36 prosenttiin). Tämän 1 miljardin euron ehdotuspyynnön tavoitteena on torjua ilmastokriisiä, suojella luonnon monimuotoisuutta ja uhanalaisia elinympäristöjä sekä nopeuttaa kestävää toipumista. Ehdotuspyyntö oli ensimmäinen askel matkalla kohti ilmastoneutraaleja ja sosiaalisesti innovatiivisia kaupunkeja ja vihreän kehityksen ohjelman mukaisia energiapainotuksia, erityisesti innovatiivisia maalla ja avomerellä tuotettavan uusiutuvan energian tekniikoita, 100 MW:n kokoluokan elektrolyysikoelaitosta vedyn tuotantoa varten, vihreään energiaan siirtymisen nopeuttamista Afrikassa ja rakennusten energiatehokkuuden parantamista. Lisäksi ehdotuspyyntöön sisältyivät metsäpalojen innovatiivisten ehkäisy- ja sammutusratkaisujen integrointi ja demonstrointi. Selkeitä ja konkreettisia ratkaisuja odotetaan kahdeksalta osa-alueelta, jotka vastaavat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman painopisteitä, ja kahdelta horisontaaliselta osa-alueelta: ”tietämyksen vahvistaminen” ja ”kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen”. Ehdotuspyyntöön kuului myös innovaatiomahdollisuuksia, joilla tuetaan kestävään elintarvikejärjestelmään siirtymistä, mikä on EU:n pellolta pöytään ‑strategian ydinalueita. Ehdotuspyynnön voimassaolo päättyi 27. tammikuuta 2021, ja siihen lähetettiin yli 1 500 ehdotusta, jotka edustivat 20 temaattista aihetta. Avustussopimukset on määrä allekirjoittaa vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä. Horisontti 2020 ‑puiteohjelman hankkeet ovat auttaneet laajentamaan EU:n maapallon tilan seurantaa koskevia valmiuksia ja kehittämään ratkaisuja erityisiin käyttäjätarpeisiin. Horisontti 2020 ‑ohjelman loppua kohti näiden hankkeiden tulokset edesauttoivat maapallon tilan seurantaa käsittelevän ryhmän (GEO) monia toimia ja EuroGEO-aloitetta, erityisesti kestävän kehityksen tavoitteiden ja ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Nämä toimet jatkuvat Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmassa. Kansainvälinen yhteistyö Vuosina 2014–2020 jäsenvaltioiden osallistujat saivat 90,41 prosenttia rahoituksesta ja loput myönnettiin assosioituneisiin maihin (8,85 prosenttia) ja muihin EU:n ulkopuolisiin maihin (0,74 prosenttia). Assosioituneiden maiden osallistumisosuus (7,68 prosenttia) vastaa saadun rahoituksen osuutta, mutta muiden EU:n ulkopuolisten maiden osallistumisosuus sen sijaan on huomattavasti rahoituksen osuutta korkeampi (4,0 prosenttia), mikä osoittaa, että kansainväliselle avoimuudelle on kiinnostusta myös rahoituksesta riippumatta. Kansainvälinen osallistuminen oli laskusuunnassa Horisontti 2020 -puiteohjelman ensimmäisinä vuosina. Kehityksen kääntämiseksi vuosien 2018–2020 työohjelmaan sisällytettiin yli 30 ”kansainvälisen yhteistyön lippulaivahanketta”, joihin osoitettiin EU:n talousarviosta lähes kaksi miljardia euroa. Lippulaivahankkeilla oli myönteinen vaikutus, sillä muissa kuin assosioituneissa kolmansissa maissa toimivien yhteisöjen osallistuminen yhteistyöhankkeisiin kasvoi vuosien 2014–2017 keskimäärin 2,4 prosentista 3,3 prosenttiin vuonna 2018, 3,2 prosenttiin vuona 2019 ja tähän mennessä vuonna 2020 2,6 prosenttiin. Muissa kuin assosioituneissa kolmansissa maissa toimivien yhteisöjen vuosirahoitus kasvoi 44 miljoonasta eurosta vuosina 2014‑2017 82 miljoonaan vuonna 2018 ja 153 miljoonaan vuonna 2019 (42 miljoonaa tähän mennessä vuonna 2020). Muut kuin assosioituneet kolmannet maat ovat rahoittaneet Horisontti 2020 ‑hankkeita kaiken kaikkiaan lähes 560 miljoonalla eurolla. Marie Skłodowska-Curie ‑toimet (MSCA) vastasivat yli puolesta muissa kuin assosioituneissa kolmansissa maissa toimivien yritysten osallistumisista. Muissa kuin assosioituneissa kolmansissa maissa järjestettiin lukuisia yhteisiä tiede- ja teknologiatapaamisia ja politiikkaa koskevia vuoropuheluita, jotta voitaisiin paremmin hyödyntää MSCA-toimien tarjoamia kansainvälisiä mahdollisuuksia toimintapoliittisella tasolla. Euroopan tutkimusneuvosto Euroopan tutkimusneuvosto julkaisi viisi ehdotuspyyntöä, jotka koskivat eturintamassa olevia tutkimustoimia ja konseptin oikeaksi todistavia hankkeita. Ehdotuspyyntöjen yhteenlaskettu budjetti oli 2,2 miljardia euroa, ja ne tuottivat 9 428 hakemusta, joista syntyi 1 178 uutta avustussopimusta. Euroopan tutkimusneuvosto suoritti hankekokonaisuusanalyysin pandemian ymmärtämiseen liittyvistä hankkeista ja löysi yli 185 aiheen kannalta olennaista hanketta. Erityisesti kaksi Euroopan tutkimusneuvoston tutkijaa – professori Uğur Şahin (BioNTechin toimitusjohtaja) ja professori Adrian Hill (Oxfordin yliopisto) – olivat eturintamassa kehittämässä kahta covid-19-rokotetta. Osallistumisen laajentaminen Työohjelman ”huippuosaamisen levittäminen ja osallistumispohjan laajentaminen” ‑osaan kuuluvan viimeisen Horisontti 2020 ‑ehdotuspyynnön jälkeen oli allekirjoitettu kaikkiaan 97 avustussopimusta, joiden yhteissumma oli 119 miljoonaa euroa. Näistä tukea saaneista hankkeista 20 auttaa muodostamaan uusia tutkimusryhmiä ERA-oppituolien ympärille yhä useammassa maassa (työohjelman tässä osassa määritellyllä tavalla) ja 77 muodostaa uusia kumppanuuksia johtavien tutkimuskeskusten kanssa osaamistason kohentamiseksi. Toinen (Marie Skłodowska-Curie -toimien henkilökohtaisten apurahojen pohjalta laadittu) ”laajennetut apurahat” ‑pilottihankkeen ehdotuspyyntö auttoi huippuluokan tutkijoita, jotka eivät olleet saaneet tukea Marie Skłodowska-Curie -toimien kautta, saamaan kahden vuoden henkilökohtaisia apurahoja laajenevasti osallistuvassa maassa. Ehdotuspyyntö lisäsi hakemusten määrää 12 prosenttia ja rahoitettujen apurahojen määrää laajenevasti osallistuvissa maissa 42 prosenttia. Laajenevasti osallistuvia maita koskevia apurahoja myönnettiin 39 ja Marie Skłodowska-Curie ‑toimien henkilökohtaisia apurahoja 92. Hyväksyttyjen ehdotusten osuus oli vähimmilläänkin 90,4 prosenttia, mikä on osoitus näiden ehdotusten yleisestä laadukkuudesta.

Voidakseen tarjota vammaisille tutkijoille tasapuolisen mahdollisuuden tohtorikoulutukseen, tutkijakoulutukseen, osaamisen kehittämiseen ja tietämyksen siirtoon sekä edistääkseen osallistavaa ja syrjimätöntä mahdollisuutta osallistua tutkimus- ja innovointialan työmarkkinoille Marie Skłodowska-Curie ‑toimien ”erityistarpeiden kertakorvaus” -ohjelmaa jatkettiin vuonna 2020. Taloudellista tukea myönnettiin 16:lle Marie Skłodowska-Curie ‑apurahan saajalle. Sukupuoli, yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet ja avoin tiede Eurooppalaisen tutkimusalueen sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevan toimintapoliittisen työn tukemiseksi joissakin uusissa hankkeissa kehitetään koko Euroopan laajuista sukupuolten tasa-arvon ja institutionaalisten muutoksentekijöiden yhteisöä. Yhdessä hankkeista on alettu kehittää sukupuolten tasa-arvoon liittyvän palkitsemis- ja sertifiointijärjestelmän malleja tutkimusorganisaatioiden ja yliopistojen tarpeisiin sekä uutta tutkimus- ja innovointitoimintaa, jonka tavoitteena on laajentaa EU:n kansainvälisten kumppanien kanssa käymän tieteellisen vuoropuhelun sukupuoleen liittyvää ulottuvuutta. Marie Skłodowska-Curie ‑toimien ansiosta naispuolisten tutkijoiden osuus näihin toimiin osallistuvista on säilynyt erittäin suurena (41 prosenttia kaikista Marie Skłodowska-Curie ‑apurahaa saaneista tutkijoista). Vuonna 2020 julkaistu viides yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden integroimista Horisontti 2020 ‑ohjelmaan käsittelevä seurantakertomus (vuodelta 2018) osoitti rohkaisevia tuloksia ja huomattavia parannuksia: 65 prosentissa hankkeista yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden integroitumistaso oli hyvä, ja 391 oli rahoitettu esiin nostettujen aiheiden mukaisesti (vastaava luku vuonna 2017 oli 262). Hankkeiden vuotuinen talousarvio on kasvanut vuoden 2017 1,2 miljardista 1,9 miljardiin euroon. Open Science Policy Platform toimitti toukokuussa 2020 loppuraporttinsa avoimen tieteen toteuttamisesta ja jatkokehityksestä EU:n alueella. Raportissa todettiin, että tärkein väline avoimen tieteen edistämisessä on nykyinen tutkijoiden palkitsemis- ja kannustinjärjestelmä. Kertomus esitettiin kilpailukykyneuvostolle 27. marraskuuta 2020. Euroopan avoimen tieteen pilvipalvelun (EOSC) väliaikainen hallinto on saanut valmiiksi EOSC:n tulevan käyttöönoton varmistavan hallintorakenteen kehitystyön. Se varmistetaan heinäkuussa 2020 perustetun EOSC Associationin kautta, johon vuoden 2020 lopussa kuuluu yli 180 organisaatiota. EOSC:n uudistettu tavoite on kehittää FAIR-periaatteiden mukainen haettavien, saatavilla olevien, yhteentoimivien ja uudelleenkäytettävien tieteellisten tietojen ja palvelujen verkko, jossa on käytössä yhtenäiset standardit ja ydinohjelmat ja jonka avulla tutkimuskohteet, kuten julkaisut, tietojoukot ja ohjelmistot, ovat lähtökohtaisesti FAIR-periaatteen mukaisia. Tämä tavoite vahvistettiin EOSC-julistuksessa, joka esitettiin Saksan puheenjohtajakaudella tutkimuksesta vastaavien ministerien kokouksessa 27. marraskuuta 2020 . Jäsenvaltiot vahvistivat aikomuksensa sitoutua EOSC:n tulevaan kehitykseen. Open Research Europen – uutta eurooppalaista tutkimusaluetta koskevassa tiedonannossa hahmotellun Horisontti 2020- ja Horisontti Eurooppa -tuensaajille tarkoitetun avoimen julkaisuympäristön – julkaisemisen jälkeen on ryhdytty valmistelemaan vuonna 2021 tapahtuvaa virallista käyttöönottoa, jonka jälkeen julkaisut ovat avoimesti vertaisarvioitavissa. Euroopan innovaationeuvosto (EIC) Ensimmäisen pilottihankkeen jatkoksi käynnistettiin laajennettu Euroopan innovaationeuvoston (EIC) pilottihanke, joka tuo täysimittaisen EIC:n lähemmäs toteutumista. Jokainen startup- tai pk-yrityksen saama EIC:n pilottihankkeen tukieuro on tähän mennessä tuottanut 2,4 euron jatkosijoitukset. Maaliskuussa 2020 komissio laajensi vuoden 2020 työohjelman ”EIC-pilottihanke” ‑osaa lisäämällä siihen 300 miljoonan euron rahoituksen käytettäväksi mullistaviin uusia markkinoita luoviin innovaatioihin, jotka auttavat saavuttamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja YK:n Agenda 2030:n tavoitteet. Startup- ja pk-yrityksille suunnattu vihreän kehityksen ohjelman mukaisia ehdotuksia koskeva EIC Accelerator ‑ehdotuspyyntö julkaistiin 19. toukokuuta 2020, ja sen tuloksena myönnettiin 64 hankkeelle yhteensä yli 307 miljoonaa euroa avustuksia. Hyväksytyt ehdotukset käsittelivät muun muassa innovatiivisia ratkaisuja auto-, ilmailu- ja merenkulkualoille, kehittyneitä materiaaleja ja esineiden internetiin liittyviä teknologioita. Nämä mullistavat tuensaajat tulevat useasta eri maasta, mukaan lukien 17 jäsenvaltiosta (joista seitsemän on parantamassa tutkimus- ja innovointitulostaan). Tämä tekee siitä tähän mennessä maantieteellisesti monimuotoisimman EIC-hankkeen. EIC:llä on ollut ratkaiseva rooli tuettaessa innovaattoreita, jotka kehittävät ratkaisuja covid-19-kriisiin. Epidemian eri osa-alueiden hallintaan, testaukseen, valvontaan tai torjuntaan liittyviä innovatiivisia ratkaisuja kehittäville startup- ja pk-yrityksille suunnatun Accelerator-ehdotuspyynnön lisäksi EIC järjesti EUvsVirus-aloitteen puitteissa Hackathon - ja Matchathon -tapahtumat, (virtuaalitapahtumat, jotka yhdistävät toisiinsa koronavirukseen liittyvien innovaatioiden kanssa toimivat tutkijat ja innovaattorit sekä innovaatioista kiinnostuneet ostajat ja mahdolliset rahoittajat). Huhtikuun 30. päivänä järjestetyn ensimmäisen ja erittäin onnistuneen EIC:n covid-19-aiheisen ePitching-tapahtuman jälkeen komissio järjesti toisen covid-19:n torjuntaan keskittyneille ostajille suunnatun ePitching-tilaisuuden 17. marraskuuta 2020. Sekarahoituksen ja pääomasijoitusten käyttöönotto muutoksia aikaansaavan innovoinnin tukena on merkittävä uusi kehityssuunta EU:n tutkimuksen ja innovoinnin rahoituksessa ja lisäksi osa EIC:n arvolupausta. Erillisenä yksityisoikeudellisena oikeushenkilönä kesäkuussa 2020 perustettu EIC-rahasto hallinnoi pääomasijoituksia, ja Euroopan investointipankki tarjoaa keskeisiä hallintopalveluja. Enimmillään rahoitus (avustukset ja pääomarahoitus) voi olla 17,5 miljoonaa euroa. EIC-rahastolla pyritään täyttämään kriittinen puute rahoituksesta, jota innovatiiviset yritykset tarvitsevat saattaessaan teknologiaansa korkealta tekniseltä valmiustasolta kaupallistamisvaiheeseen. Se auttaa täyttämään tämän aukon startup-vaiheen rahoituksessa, jossa EU:n pääomasijoitusmarkkinat eivät vielä ole muun maailman tasoalla. Rahaston on tarkoitus tukea tasa-arvoa ja sukupuolten tasapainoista edustusta sekä edistää kestävää kehitystä keskittymällä erityisesti terveyteen, palautumiskykyyn sekä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen. Covid‑19-kriisin vaikutus on lisännyt rahaston roolia entisestään erityisesti monille innovatiivisille startup-yrityksille. Merkittävä uutuus oli se, että pilottivaiheen aikana rekrytoitiin neljä EIC-ohjelmajohtajaa, joiden tehtävä on hankesalkkujen sekä niihin liittyvien edunsaajien yhteisön ja muiden kiinnostuneiden sidosryhmien proaktiivinen hallinnointi. 4.3 Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) toteuttamat muuta kuin ydinalaa koskevat suorat toimet JRC reagoi ripeästi covid-19-pandemiaan ja tarjosi toimintapoliittista tukea kriisin välittömään hallintaan ja kriisistä toipumiseen liittyville aloitteille. Kriisin epidemiologisten piirteiden ja sen eri politiikan osa-alueille aiheuttaman mahdollisen vaikutuksen mallintaminen helpotti strategioiden ja politiikoiden suunnittelua. Hallintaan liittyvää materiaalia kehitettiin tarkoituksena parantaa koronavirustestien luotettavuutta. JRC:n työ EU:n ilmastosopimuksen, uudistetun kestävän rahoituksen strategian, pellolta pöytään ‑strategian, biodiversiteettistrategian, kiertotalouden toimintasuunnitelman, biotalousstrategian toimintasuunnitelman ja Euroopan datastrategian parissa liittyi vihreään ja digitaaliseen siirtymään. Sen tekemä työ tehokasta verotusta ja kohtuullista minimipalkkaa koskevien aloitteiden parissa auttaa luomaan ihmisten hyväksi toimivan eurooppalaisen talouden. Sen panostukset sukupuolten tasa-arvoa koskevaan EU:n strategiaan, Afrikka-strategiaan ja uuteen maahanmuutto- ja turvapaikkasopimukseen tekevät osaltaan EU:sta vahvemman ja edistävät omaa elämäntapaamme. JRC on antanut tärkeän panoksen strategiseen ennakointiin esimerkiksi osallistumalla ensimmäisen vuotuisen strategisen ennakointiraportin laatimiseen. Selviytymiskykyyn keskittyvässä raportissa suositellaan toisen ennakointitutkimuksen tekemistä avoimesta strategisesta riippumattomuudesta. Lisäksi se jatkoi tietämyksenhallintatoimiensa laajentamista ja perusti uuden luonnon monimuotoisuuteen, maan havainnointiin ja syöpiin keskittyvän osaamiskeskuksen. JRC julkaisi kaksi uutta lippulaivaraporttia, jotka käsittelivät kyberturvallisuutta ja tasapuolisuutta. Se julkaisi yli 1 100 politiikkaan liittyvää julkaisua ja yli 700 tieteellistä vertaisarvioitua julkaisua. Noin 45 prosenttia JRC:n vertaisarvioiduista artikkeleista julkaistiin niissä kymmenessä prosentissa julkaisuista, joihin viitataan eniten.

Lisäksi JRC johtaa Uusi eurooppalainen Bauhaus ‑aloitetta. Se on design-liike, joka tutkii uusia tapoja elää ja tukee Euroopan kehitystä ensimmäiseksi ilmastoneutraaliksi maanosaksi. 4.4 Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) Vuonna 2020 myönnettiin kahdeksalle osaamis- ja innovaatioyhteisölle kaikkien aikojen suurin taloudellinen tuki (600 miljoonaa euroa) niiden vuoden 2020 liiketoimintasuunnitelmien toteuttamista varten. EIT-yhteisöstä kehittyi noin 2 200 kumppanin luotettava verkosto, johon kuuluu 60 yhteistoimintakeskittymää ja innovaatiokeskusta kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä teki siitä yhden Euroopan suurimmista verkottuneista innovaatioyhteisöistä. EIT ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat perustamisensa jälkeen tukeneet yli 2 500:a startup- ja scale-up-yritystä, joihin on investoitu yhteensä 3,3 miljardia euroa. Tämä on luonut yli 13 000 korkean osaamistason työpaikkaa ja tuonut markkinoille yli 1 500 uutta tuotetta ja palvelua. EIT:n hyväksymistä koulutusohjelmista on valmistunut yli 4 000 opiskelijaa. Vastauksena covid-19-pandemiaan EIT asetti saataville 60 miljoonaa euroa lisärahoitusta vuonna 2020 ja käynnisti ”EIT:n kriisitoiminta” ‑aloitteen , jonka kautta tuettiin 62:ta innovaatiohanketta ja joka kokosi yhteen 212 kumppania 25 maasta sekä 145 startup-, scale-up- ja pk-yritystä 23 maasta. 5.Euratom-ohjelman toteuttaminen 5.1 Epäsuorat toimet Euratom-ohjelman puitteissa solmittiin yhteensä 33 avustussopimusta, joiden arvo oli yhteensä 139,8 miljoonaa euroa. Fissionenergiaan liittyviin ehdotuspyyntöihin on vuoden 2014 jälkeen saatu kaikkiaan 254 tukikelpoista ehdotusta, joissa on anottu rahoitusta yhteensä 991,03 miljoonaa euroa. Näistä ehdotuksista valittiin rahoitettaviksi 98, ja Euratomin rahoitusosuus oli 416,74 miljoonaa euroa. Tukikelpoisten ehdotusten yleinen hyväksymisaste vuonna 2020 oli 38 prosenttia. Vuonna 2020 tehtiin lopullinen sitoutumispäätös EUROfusion-yhteisohjelmaan , minkä myötä kokonaisrahoitus vuoden 2014 alun jälkeen on 687,8 miljoonaa euroa. 5.2 Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) toteuttamat suorat toimet JRC:n tutkijat julkaisivat 143 artikkelia vertaisarvioiduissa aikakauslehdissä ja 36 artikkelia monografioissa tai muissa aikakausjulkaisuissa. Lisäksi JRC laati kokonaisia osioita seitsemään toimintapoliittiseen asiakirjaan ja julkaisi seitsemän Science for Policy -asiakirjaa ja 81 teknistä raporttia yhdessä 27 vertailumenetelmän ja -mittauksen, teknisen järjestelmän ja tieteellisen tietokannan kanssa. Pandemian asettamien rajoitusten takia JRC järjesti neljä kurssia jäsenvaltioiden ja komission ammattilaisille ja opiskelijoille, avasi pääsyn ydinalan tutkimusinfrastruktuuriinsa ja kehitti mahdollisuuksien mukaan virtuaalisia työkaluja. JRC laati kertomuksen valmius- ja reagointitoimista, jotka varmistavat ydinvoimaloiden turvallisen toiminnan jatkumisen covid-19-pandemian oloissa. Kertomusta käytettiin aineistona monissa komission ja OECD:n ydinenergiajärjestön aloitteissa. Euratomin turvallisuusvalvontajärjestelmän toteuttamisen varmistamiseksi JRC analysoi noin 600 ydinmateriaali- ja 100 ympäristönäytettä Euratomille ja Kansainvälinen atomienergiajärjestön turvallisuusviranomaisille. Euratomin turvallisuusvalvontalaboratorioiden toiminta jatkui lähes keskeytyksettä, mikä mahdollisti suuret ydinmateriaalivirrat myös pandemian aiheuttamissa haastavissa olosuhteissa. JRC toteutti uusien radioisotooppien käyttömahdollisuuksia ja vaihtoehtoisia tuotantomenetelmiä koskevia tutkimuksia ja avusti sellaisten haasteiden arvioinnissa, jotka liittyvät lääketieteellisten radioisotooppien tuottamiseen Euroopan väestölle. Nämä toimet tukevat Euratomin muita aloitteita, joihin kuuluvat lääketieteellisten radioisotooppien tuotannon eurooppalaisen valvontakeskuksen työ, ionisoivan säteilyn lääketieteellisiä sovelluksia koskeva strateginen suunnitelma ja EU:n syöväntorjuntasuunnitelma. 6.Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen sekä viestintä Horisontti 2020 -ohjelman avointa saatavuutta koskevat määräykset varmistavat, että kaikki Horisontti 2020 -ohjelman hankkeissa tuotetut 105 000 tieteellistä julkaisua ja 98 prosenttia vertaisarvioiduissa aikakausjulkaisuissa julkaistuista artikkeleista ovat avoimesti saatavissa. Näin ollen Horisontti 2020 ‑puiteohjelman avoimen saatavuuden politiikka on yksi maailman onnistuneimmista. Uusi Horisontti Eurooppa ‑ohjelman tulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskeva strategia sai aikaan tulosten hyödyntämistä tukevan ekosysteemin asteittaisen syntymisen. Horizon Results Platform ‑tulosfoorumi kohdisti sijoittajien ja päättäjien huomion Horisontti-hankkeiden tuloksiin. Synergioita BlueInvestin kaltaisten EU:n rahoittamien hankeinvestointien kanssa tutkitaan parhaillaan. Se myös auttoi covid-19-pandemian ja ilmastonmuutoksen torjuntaa keräämällä ja julkaisemalla asiaan liittyvien hankkeiden tuloksia. Uusi Horizon Results Booster ‑palvelu alkoi tarjota tuensaajille suunnattuja ja heidän tarpeisiinsa perustuvia tulosten levittämis- ja hyödyntämispalveluita. Vuoden 2020 tutkimus- ja innovaatiopäivillä jaettiin toiset Horizon Impact Award -palkinnot tunnustuksena merkittäville Horisontti 2020- tai PO7-hankkeille, joilla on osoitettu olevan yhteiskunnallista arvoa. Datastrategian toteuttamiseen tähtäävä työ jatkui ja puitesopimustietojen yhteiskäyttö ulkoisten tietojoukkojen, esimerkiksi julkaisujen ja patenttien, kautta edistyi. European data for R&I policy -aloite (entinen European R&I data hub) eteni jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden yhteisin toimin. Hankesalkkujen luomiseen ja yhdistämiseen tarkoitetussa CORTEX-tekstinlouhintatyökalussa sekä puiteohjelman tutkimustulosten ja pitkäaikaisten vaikutusten seurannassa ja jäljityksessä tapahtui edistymistä. Komissio kehotti kehittämään selkeän ja tehokkaan ”palautteesta politiikaksi” ‑järjestelmän puiteohjelmista rahoitettujen hankkeiden antamaa toimintapoliittisia tarpeita koskevaa palautetta varten. Komissio kehittää vuorovaikutteista yhteistyövälinettä, joka toisi paremmin esiin EU:n ohjelmien väliset synergiat ja auttaisi tuensaajia verkostoitumisessa ja yhdistäisi heidät mahdollisiin kumppaneihin. Tällä hetkellä väline kattaa testimielessä alueiden välisen yhteistyön ja Horisontti 2020 ‑ohjelmat. Sen avulla hankekumppanit voivat etsiä yhteyksiä alueen ja hankkeen teeman perusteella.