(4)Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(6)Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Hallitus odottaa budjettivuoden 2017–2018 lähentymisohjelmassaan, että julkisen talouden alijäämä laskee budjettivuoden 2017–2018 tasolta, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2018–2019 ja 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2019–2020. Lähentymisohjelmassa ei esitetä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta. Lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan vakaantuvan noin 85,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2017–2018 budjettivuoteen 2019–2020 ja supistuvan sen jälkeen 84,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2021–2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteet, joita tarvitaan tukemaan suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista, on yleisesti ottaen täsmennetty hyvin, mutta julkisiin menoihin kohdistuvat kasvavat paineet useilla aloilla vaarantavat suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamisen.

(7)Neuvosto suositti 11 päivänä heinäkuuta 2017, että Yhdistyneen kuningaskunnan olisi varmistettava, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 1,8 prosenttia budjettivuonna 2018–2019. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Samaan aikaan neuvosto totesi, että olisi otettava huomioon, että tavoitteena on sellaisen finanssipolitiikan virityksen saavuttaminen, joka osaltaan sekä vahvistaa talouden elpymistä että varmistaa Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyden. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että ennaltaehkäisevän osion vaatimuksista poiketaan jonkin verran budjettivuonna 2018–2019.

(8)Kun otetaan huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden velkasuhde on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ennustettu tuotantokuilu 0,4 prosenttia, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu budjettivuonna 2019–2020 ei saisi olla yli 1,6 prosenttia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, Yhdistyneen kuningaskunnan ennustetaan noudattavan budjettivuotta 2019–2020 koskevaa vaatimusta. Yhdistyneen kuningaskunnan ennakoidaan alustavan näytön perusteella noudattavan väliaikaista velkasääntöä budjettivuosina 2018–2019 ja 2019–2020 sallitun vuotuisen 0,25 prosentin suuruisen poikkeaman ansiosta. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan on oltava valmis toteuttamaan budjettivuodesta 2018–2019 alkaen lisätoimenpiteitä, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä voidaan noudattaa.

(9)Vuotuinen nettomääräinen asuntotarjonta kasvaa edelleen. Tämä on seurausta hallituksen useista aloitteista asuntomarkkinoiden piristämiseksi ja suhdanteiden elpymisestä. Asuntotarjonta on kuitenkin edelleen selvästi alle arvioidun kysynnän, ja asuntojen riittävä tarjonta on Yhdistyneessä kuningaskunnassa edelleen suuri haaste. Tämä on yhteydessä tonttimarkkinoiden erittäin tiukkaan ja monimutkaiseen sääntelyyn. Asuntopula ja korkeat asumiskustannukset ovat erityisiä ongelmia alueilla, joilla kysyntä on suurta ja kasvaa edelleen, kuten kaupunkikeskuksissa ja niiden ympärillä. Hallitus tunnustaa ongelman, ja se on asettanut kunnianhimoisia tavoitteita tarjonnan lisäämiseksi tulevina vuosina. Samaan aikaan hallitus on vahvistanut uudelleen sitoutuvansa rajoittamaan asuntorakentamista kaupunkikeskusten ympärillä. Nuorten omistusasuminen on vähentynyt merkittävästi, mikä lisää sukupolvien välistä eriarvoisuutta. Työn tuottavuus on alhainen ja sen kehitys on pysähtynyt. Suuri osa taloudesta suoriutuu suhteellisen heikosti, kun tarkastellaan tuottavuuden tärkeimpiä vetureita – osaamista, investointeja ja tehokkaita liiketoimintaprosesseja. Yhdistyneen kuningaskunnan maantie-, rautatie- ja lentoliikenneverkkoihin kohdistuu myös merkittäviä ja kasvavia kapasiteettipaineita.

(10)Vaikka työmarkkinaluvut ovat edelleen positiivisia useimpien mittareiden mukaan, joidenkin työpaikkojen laatu on jatkuva huolenaihe. Tämä on yhteydessä ongelmiin, jotka liittyvät osaamisen kehittämiseen, epätyypillisiin työnteon muotoihin, palkkaukseen, tuottavuuteen, työmarkkinoille osallistumiseen sekä työikäisten köyhyyteen. Kaikkien näiden ongelmien osalta on ilmoitettu merkittävistä politiikkatoimista ja kehitystä on tapahtunut. Näiden politiikkatoimien johdonmukaisuus on ensiarvoisen tärkeää. Osaamisen kehittämisessä pääpaino on tähän asti ollut pitkälti oppisopimuskoulutuksessa ja ammatillisen koulutuksen uudistuksissa. Keskittymisellä niiden molempien laatuun voisi olla kestäviä kerrannaisvaikutuksia sekä yhteiskuntaan että talouteen. Yhdistynyt kuningaskunta on yksi niistä jäsenvaltioista, jotka jo täyttävät yli kaksi kolmasosaa laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisissa puitteissa ehdotetuista kriteereistä, ja sen vuoksi laatutavoitteiden asettaminen ja seuranta on mahdollista, esimerkiksi opintonsa suorittaneiden jatkosijoittumista seuraamalla. Peruskoulutuksen päättäneiden oppisopimuskoulutukseen ja uusiin T-Levels-tutkintoihin varattuja resursseja vastaavat resurssit ovat tarpeen elinikäisten oppimismahdollisuuksien tarjoamiseksi, erityisesti aloitustason työpaikkoihin juuttuneille.

(11)Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeviin kysymyksiin on myös kiinnitettävä huomiota tulevaisuudessa. Päivähoitouudistuksia ollaan ottamassa käyttöön, mutta hoitopaikkoja voi olla tarpeen lisätä, etenkin alle kolmivuotiaille. Joidenkin sosiaaliturvauudistusten ja -leikkausten vaikutukset eivät ole vielä täysin tiedossa, erityisesti työssäkäyvien perheiden osalta.

(12)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Yhdistyneen kuningaskunnan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 lähentymisohjelman, vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska Euroopan unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(13)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

1.varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 1,6 prosenttia budjettivuonna 2019–2020, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen;

2.lisää asuntotarjontaa, erityisesti alueilla, joilla kysyntä on suurinta, muun muassa kaavoitusjärjestelmän lisäuudistuksilla;

3.täyttää osaamis- ja täydennyskoulutustarpeita asettamalla tulostavoitteita oppisopimuskoulutuksen laadulle ja tuloksellisuudelle sekä investoimalla enemmän jo työelämässä olevien osaamisen parantamiseen.

Tehty Brysselissä