KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Jatkotoimet neuvoston päätökselle 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla Kreikkaa vaaditaan toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi (Kesäkuu 2011)

Johdanto

Tässä neljännesvuosittaisessa tiedonannossa arvioidaan toimenpiteitä, jotka Kreikka on toteuttanut ja joita se suunnittelee toteuttavansa neuvoston päätöksen 2010/320/EU[1] noudattamiseksi. Vuoden 2010 loppuun mennessä toteutettuja toimenpiteitä arvioitiin 24. helmikuuta 2011 päivätyssä tiedonannossa[2]. Tätä tiedonantoa ja sen ohessa esitettävää komission yksiköiden kertomusta, joka on laadittu yhteistyössä EKP:n kanssa[3], käytetään myös arvioitaessa, noudattaako Kreikka talous- ja finanssipolitiikan muistiota ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevaa yhteistyömuistiota[4], jotka liittyvät Kreikan ja muiden euroalueen jäsenvaltioiden lainajärjestelysopimukseen.

Arviointi perustuu Kreikan neuvostolle ja komissiolle esittämään raporttiin[5] ja tarkastuskäyntiin, jonka Euroopan komission sekä IMF:n ja EKP:n henkilöstö teki euroalueen jäsenvaltioiden kahdenvälisillä lainoilla ja IMF:n valmiusluottojärjestelyllä rahoitettavan talouden sopeutusohjelman mukaisesti.

TOUKOKUUN 10. PÄIVÄNÄ 2010 ANNETTU NEUVOSTON PÄÄTÖS

Neuvosto antoi 10. toukokuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan nojalla päätöksen 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla Kreikkaa vaaditaan toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014.

Koska julkisen talouden alijäämä oli 36 306 miljoonaa euroa vuoden 2009 lopussa, neuvoston päätöksessä edellytettiin, että Kreikka toteuttaa tiettyjä toimenpiteitä, joilla pyritään siihen, että julkisen talouden alijäämä alittaa seuraavat enimmäismäärät:

- 18 508 miljoonaa euroa (8,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun lähtökohtana käytetään viimeisimpiä BKT-lukuja) vuonna 2010,

- 17 065 miljoonaa euroa (7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun lähtökohtana käytetään viimeisimpiä ennusteita) vuonna 2011,

- 14 916 miljoonaa euroa (6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2012,

- 11 399 miljoonaa euroa (4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013 ja

- 6 385 miljoonaa euroa (2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014[6].

Päätöksessä tarkennetaan, ettei yksityistämistuloja oteta huomioon pyrkimyksissä noudattaa alijäämätavoitteita.

Päätöksessä myös edellytetään, että julkisen talouden sulautetun bruttovelan vuotuinen kasvu on enintään

- 34 058 miljoonaa euroa vuonna 2010,

- 17 365 miljoonaa euroa vuonna 2011,

- 15 016 miljoonaa euroa vuonna 2012,

- 11 599 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja

- 7 885 miljoonaa vuonna 2014[7].

Päätöstä muutettiin 7. syyskuuta 2010 (päätös 2010/486/EU[8]), 20. joulukuuta 2010 (päätös 2011/57/EU[9]) ja 7. maaliskuuta 2011 (päätös 2011/257/EU[10]). Edellä mainitut julkisen talouden alijäämää koskevat enimmäismäärät ja velkatason vuotuinen muutos pidettiin ennallaan.

TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

Vuosi 2010

EKT:hen perustuva vuoden 2010 julkisen talouden alijäämätavoite jäi saavuttamatta. Neuvoston päätöksen mukainen vuoden 2010 alijäämätavoite oli 18 508 miljoonaa euroa (8 prosenttia suhteessa BKT:hen), mutta toteutunut alijäämä oli 24 193 miljoonaa euroa (10,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Poikkeama julkisen talouden tavoitteesta otettiin jo suurelta osin huomioon edellisissä neljännesvuosittaisissa tiedonannoissa, ja se johtui osittain julkisyhteisöjen uudelleenluokittelusta (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kuitenkin myös Eurostatin validoima toteutunut alijäämä[11] ylitti BKT:hen suhteutettuna noin 1 prosentilla helmikuussa 2011 esitetyt komission arviot[12]. Poikkeama edellisestä arviosta johtui tulojen vähenemisestä, sosiaaliturva-alan arvioitua huonommasta taseesta ja edellisiä arvioita suurempien maksurästien kertymisestä.

Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2010 lopussa 328 588 miljoonaa euroa eli 142,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoteen 2009 verrattuna velka kasvoi 29 882 miljoonaa euroa, mikä jää alle neuvoston asettaman enimmäismäärän.

Vuoden 2011 ensimmäinen neljännes

Vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä noudatettiin talous- ja finanssipolitiikan muistiossa ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevassa yhteistyömuistiossa valtion perusmenoille vahvistettua neljännesvuosittaista tuloskriteeriä. Perusmenot olivat 13,5 miljardia euroa, kun menokatto oli 15 miljardia euroa. Verrattuna edellisiin vuosineljänneksiin, joiden aikana valtion perusmenojen enimmäismäärä vahvistettiin kassaperusteisena, lukuihin sisältyy nyt valtion maksurästien muutos. Käytettävissä olevien tietojen mukaan vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä kertyneet valtion maksurästit ovat yli 1,1 miljardia euroa (verrattuna 0,9 miljardiin euroon vuoden 2010 lopussa)[13].

Samana aikana julkisen talouden perusalijäämä (sellaisena kuin se on muutettuna) oli 806 miljoonaa euroa verrattuna asetettuun 2 miljardin euron enimmäismäärään. Maksurästien kertyminen otettiin huomioon nyt ensimmäistä kertaa tämän kriteerin yhteydessä.

Taulukoissa 1 ja 2 esitetään yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta tammikuun ja maaliskuun 2011 välisenä aikana ja myös joitakin tietoja toukokuulta 2011.

Taulukko 1: Talousarvion toteuttaminen (tammi–maaliskuu 2011)

2010 | 2011 |

kassaperusteisena (milj. euroa) | Tammi–maaliskuu | %-muutos tammi–maaliskuu | Talousarvion %-muutos |

Kokonaistulot | 12 362 | 11 732 | -5,1 | 8,5 |

Tulot ennen palautuksia | 13 141 | 11 931 | -9,2 | 5,6 |

Veronpalautukset | 1 057 | 825 | -21,9 | -23,7 |

Pääomatulot | 275 | 609 | 121,5 | 27,7 |

NATO-menot | 3 | 17 |

Kokonaismenot | 16 732 | 16 435 | -1,8 | 6,6 |

Perusmenot | 12 373 | 12 086 | -2,3 | 1,9 |

Sairaaloiden maksurästit | - | 375 |

Puolustusmenot ja NATO | - | 50 |

Maksettavaksi langenneet takaukset (muu kuin julkishallinto) | 46 | 10 | -78,3 | 0,0 |

Korko | 2 797 | 3 237 | 15,7 | 20,4 |

Pääomamenot | 1 516 | 677 | -55,3 | 0,6 |

Valtiontalouden rahoitusasema | -4 370 | -4 703 | 7,6 | -3,9 |

Maksurästien muutos | - | 263 | - | - |

Valtion perusmenot | 13 935 | 13 461 | -3,4 | - |

Paikallishallinnon tase (*) | - | 191 | - | - |

Sosiaaliturva-alan tase (*) | - | 605 | - | - |

Muut | - | -9 | - | - |

Julkisen talouden rahoitusasema (sellaisena kuin se on muutettuna) | - | -4 179 | - | - |

Julkisen talouden perusjäämä (sellaisena kuin se on muutettuna) (**) | - | -806 | - | - |

Lähde: Kirjanpitovirasto, Kreikan valtiovarainministeriö ja omat laskelmat (*) Kreikan keskuspankin pankkitilastojen perusteella. (**) Pois luettuina valtionyritykset ja useimmat talousarvion ulkopuoliset rahastot. |

Taulukko 2: Talousarvion toteuttaminen (tammi–toukokuu 2011)

2010 | 2011 |

kassaperusteisena (milj. euroa) | Tammi–toukokuu | %-muutos tammi–toukokuu | Talousarvion %-muutos |

Kokonaistulot | 20 069 | 19 019 | -5,2 | 8,5 |

Tulot ennen palautuksia | 21 508 | 20574 | -4,3 | 5,6 |

Veronpalautukset | 1 751 | 2 234 | 27,6 | -23,7 |

Pääomatulot | 309 | 661 | 113,9 | 27,7 |

NATO-menot | 3 | 18 |

Kokonaismenot | 29 169 | 29 293 | 0,4 | 6,6 |

Perusmenot | 20 418 | 21 292 | 4,3 | 1,9 |

Sairaaloiden maksurästit | - | 375 | - |

Puolustusmenot ja NATO | 68 | 66 | - |

Maksettavaksi langenneet takaukset (muu kuin julkishallinto) | 56 | 15 | -73,2 | 0,0 |

Korko | 5 397 | 5 844 | 8,3 | 20,4 |

Pääomamenot | 3 230 | 1 701 | -47,3 | 0,6 |

Valtiontalouden rahoitusasema | - 9 100 | -10 274 | 12,9 | -3,9 |

Valtion perusmenot | 23 772 | 23 449 | -1,4 |

Lähde: Kirjanpitovirasto, Kreikan valtiovarainministeriö ja omat laskelmat |

4. Kehitysnäkymät vuodeksi 2011 ja vuosiksi 2012–2014

Kun huomioon otetaan ennusteet, jotka komissio, IMF ja EKP esittivät talouden sopeutusohjelman neljännen tarkastuskäynnin (toukokuu 2010) yhteydessä, vuoden 2011 alijäämä on yli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen, jollei lisätoimia toteuteta. Tulos heikkenisi alijäämätavoitteesta, joka on 7½ prosenttia suhteessa BKT:hen, vielä lähes 3 prosenttia[14]. Erot ovat erittäin suuria myös vuosina 2012–2014: 5 prosenttia vuonna 2012, 7 prosenttia vuonna 2013 ja lähes 10 prosenttia vuonna 2014.

Ero johtui pääosin tulojen huomattavasta vähenemisestä, verotulojen jäämisestä odotettua pienemmiksi, vuoden 2011 talousarvioon sisältyvien finanssipoliittisten toimenpiteiden toteuttamisen viivästymisestä ja vuoden 2010 odotettua huonomman julkisen talouden toteutuman aiheuttamasta perusvaikutuksesta. Joitakin komission kanssa aiemmin sovittuja ja vuoden 2011 talousarvioon sisällytettyjä toimenpiteitä ei myöskään toteuteta (esimerkiksi lämmitysöljyn ja liikennekäyttöön tarkoitetun dieselin verotuksen yhtenäistäminen). Taantuma näyttää olleen tähän asti ennakoitua syvempi ja kestäneen ennakoitua pidempään. Taloudellinen toiminta supistui vuonna 2010 4½ prosenttia eli jonkin verran enemmän kuin alkueräisessä ohjelmassa ja sen myöhemmissä tarkistuksissa ennakoitiin. Komission yksiköt arvioivat tällä hetkellä, että kokonaistuotanto supistuu vuonna 2011 3,8 prosenttia verrattuna alkuperäisessä ohjelmassa esitettyyn 2,5 prosenttiin.

Kreikan talousarviota koskevan puitelain mukaan hallituksen on laadittava keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia vuosiksi 2012–2015. Kreikan hallitus ilmoitti hyväksyvänsä strategian yhteydessä uusia finanssipoliittisia toimenpiteitä vuosiksi 2011–2015 saadakseen alijäämää supistettua näiden vuosien aikana. Näihin toimenpiteisiin liittyy eritasoisia täytäntöönpanoriskejä. Vuosina 2011 ja 2012 riski on suhteellisen alhainen, sillä huomioon ei ole otettu verolakien noudattamisen paranemisen ansiosta syntyviä tuloja ja vakautus perustuu suurimmaksi osin veropohjan laajentamiseen ja veronkorotuksiin (3,1 miljardia euroa vuonna 2011) sekä julkisen sektorin palkkamenojen ja sosiaalimenojen supistamiseen (menoleikkaukset yhteensä 3,4 miljardia euroa vuonna 2011).

Vuoden 2011 alijäämätavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien uusiin toimenpiteisiin ja vuoteen 2015 ulottuvaan keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan odotetaan sisältyvän seuraavat toimet (tavalliseen tapaan Kreikan hallitus on sitoutunut keskustelemaan komission, EKP:n ja IMF:n kanssa, jos näitä toimenpiteitä on tarpeen tarkistaa):

- Palkkamenoja leikataan vähintään 770 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja lisäksi 600 miljoonaa euroa vuonna 2012, 448 miljoonaa euroa vuonna 2013, 306 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 71 miljoonaa euroa vuonna 2015. Leikkaukset toteutetaan seuraavasti: sen säännön tiukentaminen, jonka mukaan kutakin viittä palveluksesta poistuvaa työntekijää kohden palkataan vain yksi uusi työntekijä (vuonna 2011 kymmentä palveluksesta poistuvaa kohden yksi uusi työntekijä); julkisen sektorin työntekijöiden viikoittaisten työtuntien lisääminen 37,5 tunnista 40 tuntiin ja ylityökorvausten pienentäminen; sellaisten komiteoiden ja neuvostojen määrän alentaminen, joiden jäsenille maksetaan palkkioita; muiden lisäkorvaus-, etuus- ja bonusjärjestelmien supistaminen; sopimussuhteisen henkilöstön määrän vähentäminen (50 prosenttia vuonna 2011 ja edelleen 10 prosenttia vuonna 2012 ja sen jälkeen); automaattisten palkankorotusten jäädyttäminen väliaikaisesti; uuden palkkataulukon täytäntöönpano; osa-aikatyön ja palkattoman virkavapaan käyttöönotto julkisella sektorilla; sotilas- ja poliisiakatemioihin otettavien opiskelijoiden määrän alentaminen, ylimääräisen henkilöstön siirtäminen työvoimareserviin, jolle maksetaan keskimäärin 60 prosenttia peruspalkasta ja tuottavuushyvityksen leikkaus 50 prosentilla.

- Valtion toimintamenoja leikataan vähintään 190 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja lisäksi 92 miljoonaa euroa vuonna 2012, 161 miljoonaa euroa vuonna 2013, 323 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 370 miljoonaa euroa vuonna 2015. Leikkaukset toteutetaan seuraavasti: sähköisen hankintajärjestelmän käyttöönotto kaikissa julkisissa hankinnoissa; julkisten palvelujen energiamenojen järkiperäistäminen; vuokramenojen vähentäminen tehostamalla julkisessa omistuksessa olevien kiinteistöjen käyttöä; kaikkien televiestintäkustannusten vähentäminen; sanomalehtien ilmaisen jakelun lopettaminen; leikkaukset sääntömääräisen talousarvion toimintamenoihin kautta linjan; julkisia menoja koskevien viitearvojen käyttöönotto, kun julkisen talouden menoja koskeva hallinnon tietojärjestelmä on ollut täydessä toiminnassa yhden vuoden ajan.

- Talousarvion ulkopuolisten rahastojen menoja ja muihin yksiköihin kohdistuvia siirtoja leikataan vähintään 540 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja lisäksi 150 miljoonaa euroa vuonna 2012, 200 miljoonaa euroa vuonna 2013, 200 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 150 miljoonaa euroa vuonna 2015. Leikkaukset toteutetaan seuraavasti: kaikkien julkisen sektorin rahallisesti tukemien yksiköiden tehtävien, kannattavuuden ja menojen arviointi sekä yhdistämiset ja lakkautukset, koulutuslaitosten (koulut, korkeakoulut) yhdistäminen ja lakkauttaminen ja niiden tukien alentaminen; julkisyhteisöjen sektorin ulkopuolisten yksiköiden valtionavustusten alentaminen ja toimintasuunnitelma yksiköiden lopettamiseksi, yhdistämiseksi tai rationalisoimiseksi.

- Toteutetaan vähintään 414 miljoonan euron säästöt vuonna 2012 ja lisäksi 329 miljoonan euron säästöt vuonna 2013, 297 miljoonan euron säästöt vuonna 2014 ja 274 miljoonan euron säästöt vuonna 2015 valtionyrityksissä seuraavin tavoin: OSE:n, OASA:n ja muiden yritysten tulojen kasvattaminen, rakenneuudistus ja yksityistäminen Hellenic Defence Systemsissä, Hellenic Aeronautical Industryssä ja Hellenic Horse Racing Corporationissa; muihin kuin keskeisiin toimintoihin liittyvän yritysomaisuuden myynti; henkilöstömenojen vähentäminen; toimintamenojen vähentäminen sekä yritysten yhdistämiset ja sulkemiset.

- Puolustusalan toimintamenoja leikataan vähintään 133 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja lisäksi 133 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 134 miljoonaa euroa vuonna 2015. Tämän ohella sotilastarvikehankintoja (-toimituksia) vähennetään 830 miljoonaa euroa vuosina 2010–2015.

- Terveydenhuolto- ja lääkemenoja leikataan vähintään 310 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja lisäksi 697 miljoonaa euroa vuonna 2012, 349 miljoonaa euroa vuonna 2013, 303 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 463 miljoonaa euroa vuonna 2015. Leikkaukset toteutetaan seuraavasti: uuden terveydenhuollon paikkatietojärjestelmän (”health map”) käyttöönotto ja siihen liittyvä sairaaloiden menojen vähentäminen; valvonnanalaisten yksiköiden, ei kuitenkaan sairaaloiden, tehtävien ja menojen uudelleenarviointi; keskushankintajärjestelmän täytäntöönpano; keskimääräisten sairaustapauskohtaisten kustannusten alentaminen parhaita käytäntöjä noudattamalla; vakuutuksen piiriin kuulumattomille henkilöille tarjottavien palvelujen vähentäminen (terveydenhoitopalvelujen käytön valvonta); ulkomaiden kansalaisille tarjottujen palvelujen muuttaminen maksulliseksi; perusterveydenhuollosta vastaavan kansallisen organisaation (EOPI) toiminta; IKA:n tekemä käsinkirjoitettujen lääkereseptien skannaus; reseptivapaiden lääkkeiden luettelon laajentaminen; lääkkeiden uudelleenhinnoittelu; vakuutuspalvelujen hintojen määrittäminen sosiaaliturvasektorilla ja sähköisten lääkemääräysten käyttöönotto kaikkialla.

- Sosiaalietuuksia leikataan vähintään 1 188 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja lisäksi 1 230 miljoonaa euroa vuonna 2012, 1 025 miljoonaa euroa vuonna 2013, 1 010 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 700 miljoonaa euroa vuonna 2015. Leikkaukset toteutetaan seuraavasti: lisäeläkejärjestelmien mukauttaminen sekä jäädyttäminen vuoden 2015 loppuun asti; peruseläkkeiden jäädyttäminen; työkyvyttömyyseläkejärjestelmän uudistus; eläkeläisten laskenta ja henkilötietojen ristiintarkastus hyödyntämällä täysimääräisesti sosiaaliturvatunnuksia ja eläkkeisiin sovellettavaa ylärajaa; eläkeläisiin sovellettavien kriteerien rationalisointi (EKAS); OEE-OEK:n ja OAED:n etuuksien ja edunsaajien rationalisointi; eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksattavien kertakorvausten leikkaaminen; henkilötietojen ristiintarkastus enimmäismäärien käyttöönoton myötä niiden työnantajien osalta, jotka voivat liittyä OAED-järjestelmiin; OGA:n vanhuuseläkkeen ja muiden sosiaaliturvarahastojen alempien eläkekynnysten alentaminen sekä pysyvään asuinpaikkaan perustuvien kriteerien tiukentaminen; sosiaalietuusmenojen pienentäminen tietojen ristiintarkastuksilla; terveydenhuoltoalan etuuksien yhdenmukainen sääntely kaikkien sosiaaliturvarahastojen osalta; yhdenmukaisten sopimusten tekeminen yksityisten sairaaloiden ja lääkärikeskusten kanssa; rahamääräisten tai luontoismuotoisten sosiaalietuuksien tarkistaminen ja kaikkien tehottomimpien poistaminen niiden joukosta; erityisen eläkemaksun (laki 3863/2010) korottaminen niiden eläkeläisten osalta, joiden kuukausieläke on yli 1 700 euroa; alle 60-vuotiaiden eläkeläisten, joiden kuukausieläke on yli 1 700 euroa, maksaman erityisen sosiaaliturvamaksun korottaminen; erityisen maksun käyttöönotto porrastetusti yli 300 euroa kuukaudessa olevien lisäeläkkeiden osalta; merenkulkijoiden NAT-eläkejärjestelmään sekä OTE-eläkejärjestelmään tehtävien siirtojen pienentäminen ja tähän liittyvät eläkkeiden alennukset.

- Muita menoja leikataan vähintään 150 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja lisäksi 250 miljoonaa euroa vuonna 2012, 175 miljoonaa euroa vuonna 2013, 170 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 160 miljoonaa euroa vuonna 2015. Leikkaukset koskevat valtiontuilla rahoitettuja paikallishallinnon menoja.

- Julkisista investointimäärärahoista rahoitettuja menoja (kotimaisin varoin rahoitetut julkiset investoinnit, investointiavustukset) ja kansalliseen strategiseen viitekehykseen (ESPA) liittyviä hallintokustannuksia leikataan 950 miljoonaa euroa vuonna 2011 (tästä summasta 350 miljoonan euron leikkaukset ovat pysyviä) ja lisäksi 154 miljoonaa euroa (hallintokustannuksia) vuonna 2012.

- Veroja korotetaan vähintään 2 017 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja lisäksi 3 678 miljoonaa euroa vuonna 2012, 156 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 685 miljoonaa euroa vuonna 2014. Korotukset toteutetaan seuraavasti: ravintoloihin ja baareihin sovellettava arvonlisäverokannan korottaminen 13 prosentista 23 prosenttiin syyskuusta 2011 alkaen; kiinteistöverojen korotukset; tuloverosta vapaan osuuden alentaminen 8 000 euroon ja progressiivisen solidaarisuusmaksun käyttöönotto; itsenäisiin ammatinharjoittajiin sovellettavan harkintaverotuksen ja heiltä perittävien maksujen korotukset; verovapautusten/-menojen vähentäminen; tupakkatuotteisiin sovellettavan verojärjestelmän muuttaminen siten, että valmisteveron maksaminen nopeutuu, ja verorakenteen muutokset; virvoitusjuomien valmistevero; maakaasun ja nestekaasun valmisteverot; lämmitysöljyyn sovelletun veroetuuden poistaminen (yritysten osalta lokakuusta 2011 ja asteittain kotitalouksien osalta lokakuusta 2011 lokakuuhun 2013 ulottuvalla ajanjaksolla); autoveron korotus; ajoneuvoja, moottoripyöriä ja uima-altaita koskevat ylimääräiset maksut; laittomista rakennuksista määrättävien sakkojen korottaminen ja rakennusmääräyksiä koskevista rikkomisista sopiminen; yksityisomistuksessa olevien alusten ja huviveneiden verottaminen; arvokiinteistöistä perittävä erityismaksu; tupakointitiloista perittävä erityismaksu.

- Verolakien noudattamisen paraneminen tuo vähintään 878 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja lisäksi 975 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 1 147 miljoonaa euroa vuonna 2015.

- Sosiaaliturvamaksuja kasvatetaan vähintään 629 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja lisäksi 259 miljoonaa euroa vuonna 2012, 714 miljoonaa euroa vuonna 2013, 1 139 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 504 miljoonaa euroa vuonna 2015. Tämä tehdään seuraavin tavoin: yhtenäisen palkkojen ja vakuutusmaksujen maksumenetelmän täysimääräinen täytäntöönpano; OGA:n ja ETAA:n edunsaajien maksamien maksujen korottaminen; OAEE:n edunsaajien solidaarisuusrahaston perustaminen; yksityissektorin työntekijöiden työttömyysvakuutusmaksujen mukauttaminen; itsenäisiin ammatinharjoittajiin sovellettavan työttömyysvakuutusmaksun käyttöönotto; julkisen sektorin, myös valtionyritysten, paikallishallinnon ja muiden julkisyhteisöjen, työntekijöiden työttömyysmaksu.

- Paikallishallinnon tuloja lisätään vähintään 105 miljoonaa euroa vuonna 2012 ja lisäksi 170 miljoonaa euroa vuonna 2013, 130 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 145 miljoonaa euroa vuonna 2015. Tämä toteutetaan kasvattamalla tietulleista, käyttömaksuista ja oikeuksista saatavia tuloja ja muilla tulovirroilla, joita syntyy paikallishallinnon yhdistämisen seurauksena. Lisäksi parannetaan kunnallisten verolakien noudattamista, kun ryhdytään vaatimaan selvitystodistus kyseisten verojen maksusta.

5. Rakenneuudistusten edistyminen

Finanssipoliittiset rakenneuudistukset ovat edenneet, tosin joissakin tapauksissa suunniteltua hitaammin. Verohallinnon uudistukset ovat pääsemässä vauhtiin, ja useita toimia on käynnissä. Hallituksen tähän mennessä toteuttamat toimet ovat olleet lähinnä lainsäädäntöä, jolla tehostetaan verohallintoa ja -tarkastuksia, otetaan käyttöön tehokas hankkeiden hallinnointijärjestely ja pannaan täytäntöön veronkierron ehkäisystrategia verokurin palauttamiseksi ja sääntöjen noudattamisen parantamiseksi. Parlamentti hyväksyi asianomaisen lain maaliskuussa 2011, ja se on osa laajempaa 3-vuotista veronkierron ehkäisystrategiaa.

Julkisen talouden instituutioiden uudistukset etenevät. On perustettu parlamentaarinen talousarviovirasto sekä nimitetty sen johtaja ja henkilöstö. Lisäksi kirjanpitovirastossa on tehty uudelleenorganisaatio. Julkisen talouden tietojen oikea-aikaisessa toimittamisessa on myös edistytty, vaikka tietojen laatua ja kattavuutta on edelleen parannettava. Myös varainhoitoa talousarvion menopuolella on tarpeen parantaa erityisesti kunkin ministeriön maksusitoumusrekisterin ja muiden kuin valtiollisten yksiköiden osalta. Tietojen julkaiseminen maksurästeistä on aloitettu, mutta tiedoston laajuutta ja kattavuutta on parannettava.

Terveydenhoitoalan uudistus on mennyt eteenpäin: ensimmäinen uudistuspaketti hyväksyttiin vuoden 2011 helmikuun puolivälissä ja sen toteutus on käynnissä. Toiminnassa on muun muassa ESY.NET-tietokanta, jolla varmistetaan tulo- ja menotietojen saatavuus useimpien sairaaloiden osalta. Monia finanssipoliittisia rakennetoimenpiteitä, kuten julkisen sektorin palkkajärjestelmän yksinkertaistamista ja yhden palkkojen maksusta vastaavan maksatusviranomaisen täysitehoisen toiminnan aloittamista, on kuitenkin lykätty. Keskushallinnon ja sosiaalisten ohjelmien toimintaa koskevien selvitysten laatiminen on myös päässyt vauhtiin, vaikkakin jäljessä aikataulusta.

6. Yksityistäminen

On sovittu tärkeistä toimista yksityistämisohjelman lujittamiseksi ja nopeuttamiseksi. Kreikan hallituksella on yksi eurooppalaisten valtioiden rikkaimmista omaisuuseräsalkuista. Salkkuun sisältyy listattuja ja listaamattomia yrityksiä, toimilupia ja kiinteää omaisuutta eli kiinteistöjä ja kaupallisesti kannattavaa maaomaisuutta. Useimmista näistä omaisuuseristä ei ole saatu merkityksellistä tuloa. Tappiolliset valtionyritykset ovat itse asiassa aiheuttaneet veronmaksajille kustannuksia. Näiden omaisuuserien yksityistämisellä supistetaan osaltaan valtion tasetta niin, että tulot pienenevät vastaisuudessa vain vähän tai eivät lainkaan, ja todellisuudessa kustannukset saattavat jopa alentua. Samalla yksityistäminen edistää taloudellista toimintaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia. Hallitus on yksilöinyt keskeisiä yksityistettäviä omaisuuseriä (lisätyötä tarvitaan sen osalta, mitä kiinteää omaisuutta voitaisiin yksityistää), ja yksityistämisen alustavasta aikataulusta on sovittu. Menettelyn nopeuttamiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei prosessia voida perua, käyttöön otetaan tarkoituksenmukainen hallintotapa: piakkoin perustetaan yksityistämisrahasto, jota johtaa riippumaton ja ammattimainen lautakunta. Komissiolla ja euroryhmällä on molemmilla oikeus nimetä lautakuntaan tarkkailija.

Pysyttäytyminen julkisen talouden vakauttamis- ja yksityistämissuunnitelmissa auttaa saamaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen kestävälle uralle. Vaikka Kreikan täytyy jatkaa sinnikkäästi säätötoimia ja velkasuhteen pienentäminen kestää useita vuosia, taitekohta velan määrässä suhteessa BKT:hen auttanee parantamaan markkinoiden luottamusta Kreikan talouteen.

7. PÄÄTELMÄT

Neuvoston päätöksellä vahvistettu (EKT95:een perustuva) julkisen talouden vuoden 2010 alijäämätavoite on jäänyt saavuttamatta. Alijäämäsuhde supistui vuonna 2010 kuitenkin lähes 5 prosenttiyksikköä vuodesta 2009. Julkisen talouden velkasuhde kasvoi vuoden 2009 lopun 127,1 prosentista 142,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010.

Vuodeksi 2011 tarvitaan lisätoimia, jotta alijäämätavoitteeseen päästäisiin. Sen vuoksi hallitus on laatinut joukon pysyviä toimenpiteitä, joilla alijäämää supistetaan tulevina vuosina. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian osana on yksilöity pysyviä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on noin 10 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta voidaan varmistaa, että alijäämätavoitteet vuoteen 2014 ulottuvalla jaksolla saavutetaan ja velka suhteessa BKT:hen kääntyy pysyvästi laskuun. Laajennetun yksityistämissuunnitelman myötä velkasuhteen odotetaan alentuvan lähes 20 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen viiden vuoden aikana.

Vaikka julkisen talouden tavoitteisiin ei päästykään vuonna 2010, Kreikka toteuttaa kaiken kaikkiaan parhaillaan toimia, joita tarvitaan edellytetyn politiikan toteuttamiseksi ja suotuisan kehityksen jatkumiseksi, jotta liiallisen alijäämän tilanne saataisiin päättymään viimeistään vuonna 2014, kuten neuvoston päätöksessä vaaditaan.

LIITE I: NEUVOSTON PÄÄTÖKSESSÄ VAADITUT TOIMENPITEET, JOTKA OLI TOTEUTETTAVA MAALISKUUN 2011 LOPPUUN MENNESSÄ

Toimenpiteet (joista säädetään neuvoston päätöksen 2 artiklan 4 kohdassa) | Tilanne |

”Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet maaliskuun 2011 loppuun mennessä: |

a) (kumottu) | -- |

b) Sen on julkaistava kattavia pitkän aikavälin ennusteita eläkemenoista vuoteen 2060 saakka heinäkuussa 2010 tehdyn lainsäädäntöuudistuksen mukaisesti. Kansallisen aktuaariviranomaisen keräämään ja luomaan tiedostoon perustuvien ennusteiden on katettava myös lisäjärjestelmät (oheisjärjestelmät). Talouspoliittinen komitea suorittaa ennusteita koskevan vertaisarvion ja hyväksyy ennusteet. | Osittain toteutettu. Kansallisen aktuaariviranomaisen esittämät pitkän aikavälin ennusteet kattavat neljä keskeistä eläkerahastoa, joiden osuudet olivat seuraavanlaiset: menot 9,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli 2/3 kaikista kyseisen vuoden eläkemenoista, 93 prosenttia kaikista työssäkäyvistä vakuutetuista ja 93 prosenttia kaikista eläkeläisistä Kreikassa. Käytettävissä olevat ennusteet eivät kata kaikkia oheisrahastoja, sosiaaliturvarahastoja, joitakin julkisten yritysten rahastoja eivätkä merenkulkualan rahastoa. |

c) Hallituksen on maksettava vuonna 2010 kertyneet maksurästit ja vähennettävä edellisinä vuosina kertyneitä maksurästejä. | Toteuttamatta. Toimittajille vielä maksamatta olevat erääntyneet maksut ovat lisääntyneet vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä. Kreikan valtiovarainministeriön toimittamat tiedot osoittavat, että valtion maksurästit olivat maaliskuun 2011 lopulla 1,1 miljardia euroa. Tämä on ainakin 263 miljoonaa euroa enemmän kuin joulukuun lopulla. Muilla hallintotasoilla (kuten paikallishallinnot ja sairaalat) on myös maksurästejä, joita ei ole vielä otettu huomioon neljännesvuosittaisissa tuloskriteereissä. Koko julkishallinnon maksurästit olivat maaliskuun 2011 lopulla 6 miljardia euroa. |

d) Sen on laadittava keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiasuunnitelma, jossa yksilöitävien pysyvien julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden (joista osa on yksilöity jo toukokuussa 2010) vaikutus on vähintään 8 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka sisältää myös varauksen ennakoimattomia menoja varten ja jolla varmistetaan alijäämätavoitteiden saavuttaminen vuoteen 2014 mennessä sekä se, että velan suhde BKT:hen kääntyy pysyvästi laskuun. Strategiasuunnitelma julkaistaan ennen maaliskuun loppua julkista kuulemista varten. Keskipitkän aikavälin strategiasuunnitelma sisältää erityisesti maltilliset makrotalouden ennusteet, valtion ja muiden julkisyhteisöjen perustason tulo- ja menoennusteet, pysyvien finanssipoliittisten toimenpiteiden kuvauksen, ajoituksen ja kvantifioinnin, vuotuiset menokehykset kullekin ministeriölle ja talousarviotavoitteet muille julkisyhteisöille vuoden 2014 loppuun ulottuvalle jaksolle, alijäämä- ja velkatavoitteiden kanssa linjassa olevat julkisen talouden ennusteet toimenpiteiden toteuttamisen jälkeiselle ajalle sekä pitemmän aikavälin velkaennusteet, jotka perustuvat maltillisiin makrotaloudellisiin ennusteisiin, perusylijäämien pysymiseen vakaina vuodesta 2014, ja yksityistämissuunnitelmat. Keskipitkän aikavälin strategiasuunnitelma nivotaan yhteen meneillään olevien terveydenhoito- ja eläkeuudistusten sekä alakohtaisten erityissuunnitelmien kanssa. Alakohtaiset suunnitelmat (suunnitelmaluonnokset on laadittava maaliskuun loppuun mennessä) kattavat erityisesti veropoliittiset uudistukset, valtion omistamat yritykset, talousarvion ulkopuoliset rahastot (julkisen sektorin oikeushenkilöt ja sidotut tilit), julkisen sektorin palkkamenot; ja julkishallinnon, sosiaalimenot sekä julkiset investoinnit ja sotilasmenot. Kutakin alakohtaista suunnitelmaa hallinnoidaan ministeriöiden välisissä työryhmissä. | Vielä toteuttamatta. Odotusten mukaan keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia hyväksytään viimeistään kesäkuun 2011 lopussa. |

e) Sen on laadittava veronkierron torjuntasuunnitelma, joka sisältää määrällisiä tulosindikaattoreita verotulojen vastuullisen hallinnoinnin varmistamiseksi; sen on hyväksyttävä lainsäädäntö veroriitojen ratkaisemisessa käytettävien hallintomenettelyjen ja tuomioistuinten muutoksenhakumenettelyjen yksinkertaistamiseksi sekä säädettävä tarvittavat lait ja otettava käyttöön tarvittavat menettelyt, jotta verovirkailijoiden virheisiin, korruptioon ja kehnoihin suorituksiin voidaan puuttua tehokkaammin, mukaan lukien syytteeseenpano virkavelvollisuuksien laiminlyöntitapauksissa; ja sen on julkaistava kuukausikohtaisia raportteja viidestä veronkierron torjuntatyöryhmästä, mukaan lukien niiden töiden edistymistä kuvaavat indikaattorit. | Osittain toteutettu. Lakiteksti, jonka parlamentti lopulta hyväksyi, oli huomattavasti erilainen kuin luonnos, josta komission yksiköiden kanssa oli aiemmin keskusteltu. Joitakin alkuperäisen luonnoksen sisältämiä yksityiskohtia, kuten epäsuorat tarkastusmenetelmät, jätettiin laista pois. |

f) Sen on laadittava yksityiskohtainen toimintasuunnitelma ja aikataulu yksinkertaistetun palkkajärjestelmän täydentämistä ja käyttöönottoa varten; sen on laadittava keskipitkän aikavälin henkilöstösuunnitelma vuoteen 2013 ulottuvalle jaksolle noudattaen sääntöä, jonka mukaan kutakin viittä palveluksesta poistuvaa työntekijää kohden palkataan vain yksi uusi työntekijä, ja esitettävä myös suunnitelmat pätevän henkilöstön kohdentamiseksi uudelleen painopistealoille; ja sen on julkaistava kuukausikohtaisia tietoja useiden ministeriöiden henkilöstösiirroista (rekrytoinneista, palveluksesta poistumisista ja yksikköjen välisistä siirroista). | Osittain toteutettu. On laadittu raportti, jossa kuvataan tilannetta julkisen sektorin työpaikkojen ja julkisen sektorin palkkojen suhteen. Raportti ei kuitenkaan sisällä toimintavaihtoehtoja aikajanalle palkkataulukon virtaviivaistamiseksi. |

g) Sen on toteutettava vuonna 2010 aloitettu terveydenhoitojärjestelmän kattava uudistus, jonka tavoitteena on, että julkiset terveydenhoitomenot ovat enintään 6 prosenttia suhteessa BKT:hen; sen on toteutettava toimenpiteitä, joista kertyy lääkemenoissa vähintään 2 miljardin euron säästöt verrattuna vuoden 2010 tasoon, ja säästöistä vähintään 1 miljardi euroa on saatava vuonna 2011; sen on parannettava sairaaloiden kirjanpito- ja laskutusjärjestelmiä seuraavien toimien avulla: kahdenkertaisten suoriteperusteisten kirjanpitojärjestelmien käyttöönoton saattaminen päätökseen kaikissa sairaaloissa, yhdenmukaisen koodijärjestelmän ja yhteisen lääkintätarvikerekisterin käyttö, kaikkien sairaaloiden lääketarvikevarastojen ja -toimitusten laskenta käyttämällä yhdenmukaista lääketarvikkeiden koodijärjestelmää, ja hoitokustannusten laskuttaminen riittävän ajoissa (kahden kuukauden kuluessa) Kreikan sosiaaliturvarahastoilta, muilta jäsenvaltioilta ja yksityisiltä sairausvakuutusyhtiöiltä; sen on myös varmistettava, että vähintään 50 prosenttia julkisten sairaaloiden käyttämistä lääkkeistä koostuu vuoden 2011 loppuun mennessä geneerisistä lääkkeistä ja patenttisuojaamattomista lääkkeistä velvoittamalla kaikki julkiset sairaalat hankkimaan farmaseuttiset tuotteet tehoaineen mukaan. | Osittain toteutettu. Hallitus antoi lain 3918/2011 terveydenhoitojärjestelmän rakenteellisista muutoksista ja muita säännöksiä, joilla muutetaan järjestelmähallintoa ja tapaa, jolla joitakin palveluja ostetaan ja tarjotaan (esimerkiksi hankintajärjestelmä) sekä säännellään (esimerkiksi apteekit). Lailla yhdistetään neljän suurimman rahaston (IKA-ETAM, OGA, OPAD ja OAEE) sairausvakuutustoiminnot ja perustetaan kansallinen terveyspalveluorganisaatio (EOPYY) terveydenhoitopalvelujen ostoon, kun kyseessä ovat näistä rahastoista vakuutetut henkilöt. Helmikuussa 2011 noin 20 sairaalalla ei ollut asianmukaista/uudenaikaista tieto- ja viestintäjärjestelmää. Muiden osalta terveydenhoidosta vastaava ministeriö oli luonut ESY.net-verkkoalustan, jolla kootaan yhteen kaikkia sairaaloita koskevat tiedot (rahoitus, hallinto ja toiminta). Tiedot kootaan kuukausittain ja lähetetään terveydenhoidosta vastaavaan ministeriöön ja valtiovarainministeriöön. Nykyisin 132 sairaalaa on siirtynyt kahdenkertaiseen suoriteperusteiseen kirjanpitojärjestelmään kuukausittaisen menojen ja tulojen kirjaamisessa. Taseen toimitti 119 sairaalaa vuodelta 2009 ja 121 sairaalaa vuodelta 2010, mutta joiltakin se vielä puuttuu kokonaan. Helmikuussa EKEVYL ja EPI olivat luoneet kaikkien lääketarvikkeiden yhdenmukaisen koodijärjestelmän, jota kansalliseen terveydenhoitojärjestelmään kuuluvien sairaaloiden on tarkoitus käyttää, ja verkkoalustan, jolla seurataan sairaaloiden esittämiä pyyntöjä. Tieto- ja viestintäjärjestelmiä ollaan parhaillaan uudistamassa, jotta saataisiin luotua täysin yhtenäistetty ja automatisoitu järjestelmä. Joulukuussa 2010 kiertokirjeellä vaadittiin kaikkia sairaaloita esittämään neljännesvuosittainen raportti (loka-joulukuu 2010) lääkekustannuksista, mukaan lukien määrä ja kustannukset, joita aiheutuisi, jos käytettäisiin geneerisiä lääkkeitä. Toisessa kiertokirjeessä asetettiin tavoitteeksi kasvattaa geneeristen lääkkeiden osuus kansalliseen terveydenhoitojärjestelmään kuuluvissa sairaaloissa 50 prosenttiin viimeistään vuonna 2011. Geneeristen lääkkeiden osuus on tähän mennessä ollut 12,4 prosenttia kaikista lääkkeistä. |

h) Sen on tuhlaamisen ja huonon hallinnon estämiseksi valtion omistamissa yrityksissä sekä vähintään 800 miljoonan euron finanssipoliittisten säästöjen saamiseksi säädettävä laki, jolla leikataan julkisten yritysten peruspalkkoja vähintään 10 prosenttia yritystasolla, rajataan palkanlisät 10 prosenttiin peruspalkoista, asetetaan bruttokuukausiansioille 4 000 euron katto (12 kuukausipalkkaa vuotta kohden) ja korotetaan kaupunkiliikenteen tariffeja vähintään 30 prosenttia sekä otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla supistetaan julkisten yritysten toimintamenoja 15–25 prosenttia; sen on myös säädettävä OASAn rakenneuudistusta koskeva laki. | Toteutettu. Laki 3920/2011 OASAn rakenneuudistuksesta hyväksyttiin 22. helmikuuta 2011. |

i) Sen on otettava käyttöön uusi sääntelykehys, jolla helpotetaan alueellisia lentokenttiä koskevien toimilupasopimusten tekemistä. | Toteutettu. Laki 391/2011 hyväksyttiin 16. helmikuuta 2011. |

j) Sen on perustettava riippumaton koulutuspoliittinen työryhmä, jonka tehtävänä on tehostaa julkista koulutusjärjestelmää (perus-, keski- ja korkea-asteen koulutusta) ja varojen käyttöä. | Toteutettu. |

k) Sen on säädettävä laki, jolla perustetaan toimintasuunnitelman mukainen julkinen hankintaviranomainen; lisäksi sen on kehitettävä tietotekniikkajärjestelmä sähköistä hankintamenettelyä varten ja asetettava toimintasuunnitelman mukaisia välitavoitteita, mukaan lukien kokeiluversion testaaminen, sen varmistaminen, että kaikki toiminnot ovat saatavilla kaikkien sopimusten osalta, ja sähköisen hankintajärjestelmän käytön muuttaminen vähitellen pakolliseksi kaikissa tavarahankintoja, palveluhankintoja ja rakennusurakoita koskevissa sopimuksissa. | Meneillään. Julkista hankintaviranomaista koskeva lakiluonnos on komission ja Kreikan syyskuussa 2010 sopiman toimintasuunnitelman mukainen. Sopimusta sähköisen hankinnan järjestelmäalustasta ei ole allekirjoitettu. |

l) Sen on säädettävä laki, jossa määritetään kaikkiin moitteettoman varainhoidon valvonnasta vastaaviin substanssiministeriöihin ja keskeisiin hallintoyksiköihin nimitettävien tilinpitäjien kelpoisuusehdot ja vastuualueet; lisäksi sen on nimitettävä tilinpitäjät ja nopeutettava koko julkishallinnon (lukuun ottamatta pienimpiä yksiköitä) kattavien maksusitoumusrekistereiden ja operatiivisten rekistereiden perustamisprosessia. | Osittain toteutettu. Tilinpitäjät on nimitetty, mutta eivät ole vielä täysin toiminnallisia. Maksusitoumusrekisterit eivät vielä ole toiminnassa kaikissa julkishallinnon yksiköissä. |

[1] EUVL L 145, 11.6.2010, s. 6.

[2] KOM(2011) 85 lopullinen.

[3] ”Kreikan talouden sopeutusohjelma – Neljäs tarkistus”, European Economy-Occasional Paper (2011). Kyseisessä asiakirjassa arvioidaan yksityiskohtaisemmin makrotalouteen, rahoitukseen, julkiseen talouteen ja rakennepolitiikkaan liittyvien uudistusten edistymistä.

[4] Talous- ja finanssipolitiikan muistio ja talouspoliittisia erityisehtoja koskeva yhteistyömuistio, tehty 3. toukokuuta 2011, päivitetty 23. helmikuuta 2011.

[5] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – May 2011 . Kreikan hallitus esitti raportin 17. kesäkuuta 2011. Se on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] BKT:hen suhteutetut alijäämäluvut ovat viitteellisiä. Neuvoston päätöksen mukaiset BKT:hen suhteutetut alijäämäluvut perustuvat toukokuussa saatavilla olleisiin nimellistä BKT:tä koskeviin lukuihin (8,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 7,6 prosenttia vuonna 2011, 6,5 prosenttia vuonna 2012, 4,9 prosenttia vuonna 2013 ja 2,6 prosenttia vuonna 2014).

[7] Vuonna 2010 koskevan, huhtikuussa 2011 tarkistetun velkaluvun ja tuoreimpien nimellistä BKT:tä koskevien ennusteiden mukaan velkasuhteet ovat seuraavat: 143 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 154 prosenttia vuonna 2011, 158 prosenttia vuonna 2012, 159 prosenttia vuonna 2013 ja 157 prosenttia vuonna 2014.

[8] EUVL L 241, 14.9.2010, s. 12.

[9] EUVL L 26, 29.1.2011, s. 15.

[10] EUVL L 110, 29.4.2011, s. 26.

[11] Eurostatin tiedote nro 60/2011, 26. huhtikuuta 2011.

[12] ”Kreikan talouden sopeutusohjelma – Kolmas tarkistus”, European Economy-Occasional Paper 77 (helmikuu 2011).

[13] Muilla hallintotasoilla (esim. paikallishallinto tai sairaalat) on myös maksurästejä, joita ei ole vielä otettu huomioon neljännesvuosittaisissa tuloskriteereissä.

[14] Sopeutusohjelman edellisen arvioinnin yhteydessä komission yksiköt havaitsivat BKT:hen suhteutettuna jo vähintään ¾ prosenttia olevan eron.