FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 5.9.2008 
SEK(2008) 2390  
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
ehdotukseen 
 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
 
oikeuspaikkasopimuksista tehdyn yleissopi muksen allekirjoittamisesta Euroopan 
yhteisön puolesta 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
   
{KOM(2008) 538 lopullinen} 
{SEK(2008) 2389} 
 
FI 2   FI 1. M ENETTELYTAPAKYSYMYKSET JA INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN  
Vaikutustenarvioinnin valmis telu pohjautuu selvitykseen ( Study to Inform an Impact 
Assessment on the Ratification of  the Hague Convention on Choi ce-of-Court Agreements by 
the European Community1), jonka komissio on teettänyt ulko puolisilla konsulteilla, ja työhön, 
jota oikeuden, vapauden ja turvallisuuden p ääosaston koolle kutsuma komission yksiköiden 
välinen ohjausryhmä on tehnyt. Ohjausryhm ässä oli mukana oikeudellisen yksikön, 
pääsihteeristön, yritystoiminnan pääosaston, si sämarkkinoiden pääosaston, terveys- ja 
kuluttaja-asioiden pääosaston ja tiet oyhteiskunnan pääosaston edustajia. 
Vaikutustenarviointilautakunta on käsitellyt vaikutusten arvioinnin. Parannussuositukset on 
sisällytetty tarkistettuun versioon. 
Vaikutusten arviointi perustui edellä mainittuun selvitykseen, al an kirjallisuuteen, komission 
vuonna 2004 Haagin neuvottelujen viimeisen kierroksen valm istelua varten  laatimaan 
kuulemisasiakirjaan saatuihin vastauks iin, kansainvälisen kauppakamarin (ICC)2 ja 
Yhdysvaltain asianajajaliiton (ABA)3 tekemien selvitysten tuloksiin sekä Eurostatin 
kauppatilastojen analyysiin. 
2. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Tuomioistuinten kansainvälistä toimivaltaa ja  tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa 
säännellään Euroopan yhteisössä tuomioistu imen toimivallasta sekä tuomioiden 
tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja  kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 
2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 44/2001 (Bryssel I -asetus)4. 
Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön5 mukaan tuomioistuinten kansainvälisen 
toimivallan ja tuomioiden tunnustamise n ja täytäntöönpanon kysymykset suhteessa 
kolmansiin maihin kuuluvat yhteisön yksinomaiseen  ulkoiseen toimivaltaan. Tämä tarkoittaa, 
että jäsenvaltiot eivät enää voi yksittäin tai yhdessä hyväksyä kansainvälisiä velvoitteita 
suhteessa kolmansiin maihin asioissa, jotk a kuuluvat yhteisön ulkoi seen toimivaltaan. 
Kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelev ässä Haagin konferenssissa vuonna 2005 tehty 
yleissopimus oikeuspaikkasopimuksista anto i tilaisuuden luoda maailmanlaajuisesti 
sovellettava tuomioistuinjärjestelmään perustuva vaihtoehto yritysten välisten riitojen ratkaisemiselle, jos osapuolet ovat tehneet oikeuspaikkasopimuksen. 
                                                
 
1 GHK Consulting Ltd, Birmingham; se lvitys on luettavissa osoitteessa  
http://ec.europa.eu/dgs/justice_home/evaluation/dg_coordination_evaluation_annexe_en.htm  
2 ICC Survey regarding business practices on jurisdictional issues (2003) 
http://www.iccwbo.org/law/jurisdiction/  
3 ABA:n kansainvälisen oikeuden jaoston (ABA Working Group on the Hague Convention on Choice-of-
Court Agreements) loka/marraskuussa 2003 tekemä selvitys. 
4 EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1. 
5 Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 31. maaliskuuta 1971 asiassa 22/70, komissio v. neuvosto – 
Tieliikennettä koskeva eurooppalainen sopimus (EART); yhteisöjen tuomioistuimen lausunto 1/03 
yhteisön toimivallasta tehdä uusi Luganon yleissopimus tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden 
tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla. 
 
FI 3   FI Yhteisön sisällä on vaikutuksiltaan ennakoitava  tuomiovaltasääntöjen järjestelmä, joka 
perustuu asianosaisten valin taan (oikeuspaikkasopimukset) ja annettujen tuomioiden 
tunnustamiseen ja täytäntöönpanoon. EU:n alueen  ulkopuolella EU:n yrityksillä ei ole tätä 
ennakoitavuutta, sillä kolmansien  maiden kanssa tehtyjä kahden - tai monenvälisiä sopimuksia 
on vain vähän eikä maailmanlaajuisesti sovellettavaa sääntöjärjestelmää ole. 
Oikeusvarmuuden puute voi olla kaupan este. Tutk imustulokset osoittavat, että yritysten 
epävarmuus siitä, minkä maan tuomioistuin käsittelee riitautettua s opimusta koskevan asian, 
vaikeuttaa maailmankauppaa. Tutkimuksessa m ukana olleista yrityksistä 41 prosenttia 
ilmoitti, että epävarmuus siitä, mikä tuomioistu in ratkaisisi riidan tai minkä maan lakia 
sopimukseen sovellettaisiin, on joskus vai kuttanut ratkaisevasti yrityksen tärkeään 
liiketoimintapäätökseen. Tämä oli yleisempää suur ten yritysten (47 prosenttia) kuin pienten 
yritysten (26 prosenttia) keskuudessa. 
Kaikkien toimien, joita yhteisö toteuttaa suht eessa kolmansiin maihin, olisi suojattava 
yhteisössä vaalittuja arvoja, sill ä ne ovat niin tärkeitä, että ni itä on suojattava myös Euroopan 
unionin ulkopuolella. 
2.1. Yhteenveto ongelmista 
On havaittu neljä pääongelmaa: 
Ongelma 1  
Kustannukset, joita EU:n tal ouden toimijoille aiheutuu oikeusvarmuuden puutteesta sen 
suhteen, että 
• niiden oikeuspaikkasopimuksia EU:n ul kopuolisen tuomioistuimen hyväksi noudatetaan 
EU:ssa; ja 
• niiden oikeuspaikkasopimuksia EU:ssa si jaitsevan tuomioistuimen hyväksi noudatetaan 
kolmansissa maissa. 
Ongelma 2  
Kustannukset, joita aiheutuu siitä, että taloude n toimijat eivät pysty riittävästi ennakoimaan, 
• voidaanko valinnan mukaisen EU:n ulkopuolisen tuomioistuimen antama tuomio tunnustaa 
ja panna täytäntöön EU:ssa; 
• voidaanko valinnan mukaisen EU:ssa sijaitsevan tuomioistuimen antama tuomio tunnustaa 
ja panna täytäntöön EU:n ulkopuolella. 
Ongelma 3  
Heikommalle EU:n osapuolelle voi aiheutua kustannuksia ja haittaa siitä, että EU:n 
ulkopuolisen tuomioistuimen hyväksi tehdyn oikeuspaikkasopimuksen vuoksi se ei saa riittävää suojaa (ulkomaisen tuomioistuimen valitseminen voisi johtaa siihen, että heikompi osapuoli ei saa yhteisön oi keuden tarjoamaa suojaa). 
Ongelma 4
 
EU:ssa yksinomaista tuomiovaltaa koskevien s ääntöjen nojalla suojattujen oikeussuhteiden 
suojan riittämättömyys laajemmassa maailman laajuisessa kontekstissa (esim. kiinteään 
omaisuuteen, immateriaalioikeuksiin ym. liittyen). 
2.2. Ongelmien laajuus ja vakavuus 
Ongelmien laajuutta on vaikea arvi oida, koska tilastoja ei ole ja empiiristä tietoa on vähän. 
Kuulemisissa saadut tiedot osoittavat, että  oikeuspaikkasopimusten noudattamiseen ja 
 
FI 4   FI tuomioiden täytäntöönpanoon liittyvä oikeus varmuuden puute voi epäsuorasti vaikuttaa 
liiketoimintapäätöksiin. 
Ongelman 1 osalta kahdessa as iaa koskevassa selvityksessä on käynyt ilmi, että monissa 
yrityksissä (noin 40 prosenttia) epävarmuus siitä, mikä tuomioistuin ratkaisisi riidan tai minkä maan lakia sopimukseen sovellettaisiin, on joskus  vaikuttanut ratkaiseva sti yrityksen tärkeään 
liiketoimintapäätökseen. 
Ongelman 2 osalta arvioidaan, että noin 40  prosenttia yrityksistä on kokenut oikeuden 
päätösten tunnustamisen ja täytäntöönpanon yhteydessä joskus ylitsepääsemättömiäkin vaikeuksia. 
Ongelmien 3 ja 4 olemassaololle ei saatu kuul emisissa vahvistusta, mutta se ei tarkoita, 
etteikö ongelmia olisi. 
3. T
AVOITTEET  
3.1. Yleistavoite 
Yleistavoite on mahdollisten kaupan esteiden poistaminen vähentämällä oikeudellista 
epävarmuutta, eli (EU:n ulkopuolisen) kans ainvälisen kaupan ja sijoitustoiminnan 
edistäminen vähentämällä kauppasopimuksiin  liittyvää oikeudellista epävarmuutta. 
3.2. Erityistavoitteet 
Yleistavoite ilmenee neljässä er ityistavoitteessa, jotka kaikki liittyvät 2 kohdassa  esitettyihin 
ongelmiin. Nämä erityistavoitteet luovat perust an yksittäisiin toimintavaihtoehtoihin 
sovellettaville arviointikriteereille. 
(1) Lisätään EU:n talouden toimijoiden oi keusvarmuutta sen suhteen, että niiden 
oikeuspaikkavalintaa noudatetaan kansainvä listen kauppaoikeudellis ten riita-asioiden 
ratkaisemisessa. 
(2) Lisätään ennakoitavuutta sen suhteen, e ttä valittu oikeuspaikka ratkaisee 
kansainväliset kauppaoikeudelliset riita-asia t, joissa on mukana EU:n taloudellisia 
toimijoita. 
(3) Suojataan heikompana osapuolena olevien EU:n talouden toimijoiden oikeuksia 
oikeuspaikkaa määritettäessä. 
(4) Edistetään EU:n toimijoiden EU:n lainsäädä nnössä suojattuja lail lisia oikeuksia EU:n 
ulkopuolisissa tuomioistuimissa, kun ne ratkai sevat kansainvälisiä kauppaoikeudellisia 
riita-asioita, joissa on EU:n ta louden toimijoita asianosaisina. 
Näihin erityistavoitteisiin on päädytty seuraavista syistä. Erityistavoite 1
. Olisi hyvä, jos oikeuspaikkasopimuks en tehneet kansainvälisen sopimuksen 
osapuolet voisivat luottaa siih en, että valittu tuomioistuin tai tuomioistuin, jolle asia on 
siirretty, noudattaisi sopimusta. 
Erityistavoite 2 . Olisi hyvä, jos oikeuspaikkasopimuks en tehneet kansainvälisen sopimuksen 
osapuolet voisivat luottaa siih en, että valitun oikeuspaikan antamaa tuomiota noudatettaisiin 
(eli se voitaisiin tunnustaa ja  panna täytäntöön) kummankin sopimuspuolen maassa ja/tai 
täytäntöönpanomaassa. 
Erityistavoite 3 . Euroopan yhteisön kannalta olisi hyvä , jos ratkaisut, joihin päädytään, 
turvaavat oikeuspaikkasopimuksen tekevien he ikommassa asemassa olevien EU:n osapuolten 
 
FI 5   FI oikeudet. Tavoitteen saavuttaminen suojaisi he ikompaa sopimuspuolta ja varmistaisi samalla 
kilpailun, kun pienemmät yritykset voisivat lu ottavaisemmin tehdä kans ainvälisiä sopimuksia. 
Erityistavoite 4.  Olisi hyvä, jos EU:n ulkopuoliset tuomioistuimet antaisivat suojan samoille 
laillisille oikeuksille kuin EU:ssa. Koska ”seura  tekee kaltaisekseen”, tähän voidaan vaikuttaa 
”uuvutustaktiikalla” siten, että  kolmansien maiden tuomioistuinten käsittelyyn saatetaan 
asioita, joissa asianosaisina on EU:n yrityks iä, ja niiden puolesta käytetyt argumentit 
omaksutaan kolmansien maiden lainsäädän töön ja käytäntöön. Tämä saattaisi lisätä 
todennäköisyyttä, että EU:n yr itykset tekevät kansainvälisiä sopimuksia, ja johtaa kaupan 
kasvuun. 
4. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Toimintavaihtoehto  Toimintavaihtoehdon kuvaus  
Nykytilanteen säilyttäminen 
Toimintavaihtoehto 
1 Passiivinen 
nykytilanteen säilyttäminen Yhteisö ei tee yleissop imusta eikä tavoitteiden 
saavuttamiseksi tehdä uusia aloitteita. 
Toimintavaihtoehto 2 Aktiivinen 
nykytilanteen 
säilyttäminen Yhteisö ei tee yleissopimusta, vaan se 
neuvottelee tiettyjen kolmansien maiden 
kanssa kahdenvälisiä s opimuksia tavoitteiden 
saavuttamiseksi. 
Muut kuin lainsäädäntötoimet 
Toimintavaihtoehto 3 Vakuutusten julkinen 
tukeminen Tuetaan sellaisten vaku utusten tarjoamista ja 
ottamista, jotka kattavat oikeuspaikkavalinnan epävarmuudesta johtuvat riitojenratkaisun lisäkustannukset (kuten kolmansissa maissa pidettävistä oikeudenk äynneistä aiheutuvat 
ylimääräiset kustannukset  ja taloudelliset 
menetykset, joita EU:n toimijoille aiheutuu 
oikeuden päätöksistä, jotka kumoavat oikeudet, joita niillä olisi EU:ssa toimiessaan). 
Toimintavaihtoehto 
4 Yrityksille suunnattu 
tiedottaminen 
oikeuspaikkavalinnan epävarmuudesta johtuvista riskeistä Tuetaan EU:n toimijoille suunnattua 
tiedottamista riskeistä, jotka johtuvat 
oikeuspaikkavalintaan liittyvistä epävarmuustekijöistä kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa, sekä käytännön 
 
FI 6   FI Toimintavaihtoehto  Toimintavaihtoehdon kuvaus  
keinoista vähentää näitä riskejä. 
Lainsäädäntötoimenpiteet6 
Toimintavaihtoehto 
5 Yhteisö tekee 
yleissopimuksen 
antamatta 21 artiklassa 
tarkoitettuja selityksiä Yhteisö tekee yleissopimuksen jättämättä 
mitään oikeudenaloja sen soveltamisalan 
ulkopuolelle 21 artiklan nojalla annettavin 
selityksin. 
Toimintavaihtoehto 6a Yleissopimus tehdään ja 
annetaan 21 artiklan nojalla tekijänoikeudet 
ja niiden lähioikeudet 
poissulkeva selitys Yhteisö tekee yleissopimuksen ja antaa sen 
21 artiklan nojalla seli tyksen tekijänoikeuksien 
ja niiden lähioikeuksien jättämisestä 
yleissopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. 
Toimintavaihtoehto 
6b Yhteisö tekee 
yleissopimuksen ja 
antaa sen 21 artiklan 
nojalla vakuutusasiat poissulkevan selityksen Euroopan yhteisö tekee yleissopimuksen ja 
antaa sen 21 artiklan nojalla selityksen 
vakuutusasioiden jättämisestä yleissopimuksen 
soveltamisalan ulkopuolelle. 
Toimintavaihtoehto 7 Toimintavaihtoehtojen 
6a ja 6b yhdistelmä Yhteisö tekee yleissopimuksen ja antaa sen 
21 artiklan nojalla selityksen tekijänoikeuksien 
ja niiden lähioikeuksie n sekä vakuutusasioiden 
jättämisestä yleissopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. 
4.1. Vaihtoehtojen vertailu 
Arviointi-
perusteet È 
ToimintavaihtoehdotÆ 1. 
Passiivinen nyky-tilanteen säilyttämi-nen
 2. Aktiivinen nyky-tilanteen säilyttämi-nen
 3. Vakuutusten julkinen tukeminen
 4. Tiedon lisääminen 5. 
Yleissopi-mus ilman rajoittavia selityksiä
 6a. Yleissopi-mus ilman tekijän-oikeuksia
 6b. Yleissopi-mus ilman vakuutus-asioita
 7. 
6a +6b  
Lisätään EU:n 
talouden toimijoi-
den oikeusvar-muutta sen suh-teen, että niiden oi-0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
                                                 
6 Yleissopimuksessa sallitaan toimivallan rajoittamista koskevat selitykset (19 artikla), tuomion 
tunnustamisen ja täytäntöönpanon rajoittamista koskevat selitykset (20 artikla) ja muita kuin 
yksinomaisia oikeuspaikkasopimuksia koskevat vastavuoroiset selitykset (22 artikla). Koska 
yleissopimuksen hyväksymistä edeltäneet kuulemiset eivät tukeneet ajatusta, että 19 ja 20 artiklan 
nojalla sallittuja selityksiä käytettäisiin yhteisössä, ja koska useat jäsenvaltiot vastustivat ei-yksinomaisten oikeuspaikkasopimusten sisällyttämistä yleissopimukseen, vaikutusten arvioinnin 
toimintavaihtoehdoissa ei oteta huomioon mahdollisuutta lisätä 19, 20 ja 22 artiklassa tarkoitettuja 
selityksiä. 
 
FI 7   FI keuspaikkavalintaa 
noudatetaan kan-sainvälisten kaup-
paoikeudellisten 
riita-asioiden rat-kaisemisessa
 
Lisätään varmuutta siitä, että valittu oi-keuspaikka ratkai-see kansainväliset kauppaoikeudelli-set riita-asiat, jois-
sa on mukana EU:n 
taloudellisia toimi-joita
 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
Suojataan heikom-
pana osapuolena olevien EU:n talou-den toimijoiden oi-keuksia oikeus-paikkaa määritet-täessä
 0 √ √ √ √√ √√√ √√√ √√√ 
Edistetään EU:n 
lainsäädännössä 
suojattujen laillis-
ten oikeuksien omaksumista EU:n ulkopuolisissa tuo-mioistuimissa, kun ne ratkaisevat kan-sainvälisiä kauppa-oikeudellisia riita-
asioita, joissa on 
EU:n toimijoita asianosaisina
 0 √ 0 0 √√ √√ √√ √ 
Taloudelliset ja so-
siaaliset hyödyt  0 √√ √√ √√ √√ √√√ √√√ √√√ 
Taloudelliset ja so-siaaliset kustan-nukset
 0 0 Mahdolliset 
kilpailuvaiku-
tukset 0 Ristiriitoja 
yhteisön 
politiikan 
kanssa Ristiriitoja yhteisön 
politiikan 
kanssa Ristiriitoja yhteisön 
politiikan 
kanssa 0 
Täytäntöönpano-
kustannukset  0 Hyvin 
pienet Suuret Pienet tai keski-suuret
 Hyvin pienet Hyvin pienet  Hyvin pienet   Hyvin pienet 
Ristiriitoja yhtei-
sön politiikan kans-sa
 Ei ole Ei ole Ei ole Ei ole Mahdolli-
sesti Mahdolli-sesti Mahdolli-sesti 0 
Parhaaksi arvioitu 
vaihtoehto  Ei Ei Ei Ei Ei Ei  Ei  Kyllä 
 
FI 8   FI 4.2. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto 
Taulukossa 4.1 esitetty arviointi osoittaa , että parhaana vaihtoehtona pidetään 
toimintavaihtoehtoa 7, jossa yhteisö tekee yl eissopimuksen ja anta a 21 artiklan nojalla 
tekijänoikeuksia ja niiden lähioikeuksia sekä vakuutusasioita koskevat selitykset. 
Toimintavaihtoehdoilla 5, 6a ja 6b saavut ettaisiin tavoitteet kokonaisuudessaan (EU:n 
talouden toimijoiden oikeuksien suojaamista lukuun ottamatta) hieman paremmin, mutta ne 
kaikki saattavat olla ristiriidassa yhteisön pol itiikan kanssa. Koska toimintavaihtoehto 7 ei 
aiheuta tällaisia ristiriitoja, sitä pidetään parhaana. Vaih toehdon odotetaan myös tuottavan 
eniten taloudellista ja sosiaalista hyötyä. 
4.3. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon mahdollis ten vaikutusten laajuus ja luonne 
Parhaaksi arvioidun toimintavaih toehdon yleistavoite on vähent ää EU:n talouden toimijoiden 
oikeudellista epävarmuutta. Yl eissopimuksen tekemisen pitäis i siis lisätä kansainvälistä 
kauppaa ja sitä kautta alentaa osaltaan ta varoiden ja palveluiden hintoja EU:ssa. 
Oikeudellinen epävarmuus on vain yksi monista kansainvälistä kauppaa estävistä tekijöistä. 
Parhaaksi arvioitu vaihtoehto vähentäisi oikeudel lista epävarmuutta, mutta se ei poistaisi sitä. 
Parhaaksi arvioitu vaihtoehto lisäisi ennen ka ikkea oikeuspaikkasopimu sten sekä sovituissa 
oikeuspaikoissa annettujen tuomioid en noudattamisen ja täytäntöönpanon todennäköisyyttä.  
4.4. Parhaan vaihtoehdon kustannukset 
Parhaaksi arvioitu vaihtoehto aiheuttaa vain vähän täytäntöönpanokustannuksia, jotka 
aiheutuvat yleissopimuksen allekirjoittamiseen ja tekemiseen liittyvien säädösten 
valmistelusta. Koska yleissopimus ei ku itenkaan hyödytä EU:ta, elleivät myös EU:n 
kauppakumppanit ratifioi sitä, tarvitaan hallinto- ja diplomaattiresursseja kannustamaan mahdollisia sopimuspuolia ja käymään niiden kanssa neuvotteluja. 
Kun yhteisö on tehnyt yleissopimuksen, sen täytäntöönpanon (toiminnan) seuraaminen 
aiheuttaa lisäkustannuksia. 
Parhaaksi arvioidusta vaihtoehdosta ei aiheudu vaatimustenmukaisuus- tai 
hallintokustannuksia kansainvälistä kauppaa kä yville EU:n yrityksille. Yritykset voivat 
edelleen vapaasti sisällyttää sopimuksiinsa oike uspaikkavalintoja tai jatkaa vaihtoehtoisten 
riitojenratkaisukeinojen käyttämistä. 
4.5. EU:n tason lisäarvo 
Parhaaksi arvioitu vaihtoehto toisi merkittä vää EU:n tason lisäarvoa. Ensinnäkin EU:n 
toimijoilla olisi kaikissa jäsenva ltioissa samat säännöt, ja Bry ssel I -asetuksel la EU:hun luodut 
tasapuoliset toimintaedellytykset laajennettaisiin yleissopimuksen sopimuspuolina oleviin valtioihin. Toiseksi, suuri määrä kahdenvälisiä sopimuksia erilaisin poikkeuksin voi olla 
haitaksi pyrkimykselle vähentää oikeudel lista epävarmuutta, kun EU:n tärkeimmät 
kauppakumppanit todennäköisesti haluavat, että n iiden tavaroilla ja palv eluilla voidaan käydä 
kauppaa EU:ssa ja muiden kauppakumppaneiden  kanssa samojen oikeuspaikkasopimuksia 
koskevien sääntöjen mukaisesti. 
Yleissopimuksen tekemisestä aiheutuvat kusta nnukset ovat hyvin pienet, mutta mahdollinen 
taloudellinen hyöty on suuri. Yleissopimuksen tekemisessä on vain vähän mahdollisia haittapuolia. Näitä voivat olla esimerkiksi yleissopimuksesta  johtuva velvollisuus noudattaa 
EU:ssa kolmansien maiden tuomioistuinten antamia ”kiistanalaisia” tuomioita. Tällaiset tuomiot on kuitenkin aina mahdo llista jättää tunnustama tta oikeusjärjestyksen perusteisiin 
vedoten (yleissopimuksen 9 artiklan e alakohta) , ja voidaan myös olettaa, että tällaisten 
tuomioiden määrä koko ajan vähenee oikeuskäytännön yhdenmukaistumisen myötä. 
 
FI 9   FI 5. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Haagin kansainvälisen yksityisoikeuden konferenssi lla, jonka suojissa yleissopimus laadittiin, 
on tapana järjestää säännöl lisesti erityiskomissioiden kokouks ia, joissa arvioidaan 
yleissopimuksen käytännön soveltamista niiden onnistumisen seuraamiseksi ja arvioimiseksi. 
Tämän institutionaalisen seurannan lisäksi yhteisön olisi sopimuspuolena luotava oma 
seuranta- ja arviointimekanisminsa. 
Ei ole olemassa valmiita tietolähteitä, jo tka sopisivat ongelmien laajuuden ja luonteen 
tarkkaan arviointiin ja joiden avulla voitaisiin tulevaisuudessa se urata, missä määrin ongelmat 
ovat vähentyneet. 
Tässä tilanteessa on parasta menetellä samoin ku in muiden tämän alan säädösten suhteen eli 
tarkastella yleissopimuksen toimivuutta säännöllisin väliajoin (esim. kerran neljässä vuodessa) sekä teettää tarkastelun tueksi ulkopuolinen selvitys.