Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tieto- ja Viestintäteknologian Kehityksen Kärjessä : tulevan ja nousevan teknologian tutkimusstrategia Euroopalle /* KOM/2009/0184 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 20.4.2009 KOM(2009) 184 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE Tieto- ja viestintäteknologian kehityksen kärjessä – tulevan ja nousevan teknologian tutkimusstrategia Euroopalle SISÄLLYSLUETTELO 1. Tausta ja tavoitteet 3 2. FET-tutkimus on keskeinen huippuosaamisen ja innovaatioiden veturi 3 2.1. FET-tutkimus: tiennäyttäjä matkalla kohti radikaalisti uudenlaista tietoteknologiaa 3 2.2. FET-tutkimus: lisää TVT-alan huippuosaamista ja innovaatioita Eurooppaan 4 2.3. Maailmanjohtajuus FET-tutkimuksessa: haasteet ja mahdollisuudet 6 2.3.1. Euroopassa investoidaan liian vähän riskipitoiseen transformatiiviseen TVT-tutkimukseen 6 2.3.2. Yhteiskunnalliset haasteet edellyttävät radikaalisti uudenlaisten ideoiden avointa tarkastelua 7 2.3.3. Tieteen suurimmat haasteet edellyttävät yhteistyötä yli tieteenalojen rajojen 7 2.3.4. Vähemmän pirstaleisuutta ja yhteinen strateginen visio eurooppalaisen tutkimuksen vaikuttavuuden parantamiseksi 7 2.3.5. Euroopassa puute pätevistä tutkijoista ja monitieteisestä osaamisesta 8 2.3.6. Perusteisiin pureutuvan tutkimuksen tulosten hyödyntämistä kehitettävä 8 2.3.7. Kansainvälisessä yhteistyössä hyödyntämättömiä mahdollisuuksia 8 3. Euroopasta maailman ykkönen FET-tutkimuksessa 8 3.1. Strategia ja tavoitteet 8 3.2. Ehdotetut toimintalinjat 9 3.2.1. Vahvistetaan FET-tutkimusta puiteohjelman TVT-osiossa 9 3.2.2. Käynnistetään FET-lippulaivahankkeita 10 3.2.3. Enemmän yhteissuunnittelua ja FET ERA -aloitteita 10 3.2.4. Lisätään nuorten tutkijoiden osallistumista FET-tutkimukseen 11 3.2.5. Nopeutetaan tieteellisen tietämyksen hyödyntämistä ja kiihdytetään innovointia 11 3.2.6. Helpotetaan yhteistyötä tutkimuksen globaalien kärkinimien kanssa ja houkutellaan maailman lahjakkuuksia Eurooppaan 12 4. Päätelmät 12 1. TAUSTA JA TAVOITTEET Tässä tiedonannossa käsitellään tapoja, joilla Euroopan kilpailukykyä ja innovaatioekosysteemiä voidaan vahvistaa pitkällä aikavälillä lisäämällä investointeja riskipitoisempaan tutkimukseen strategisesti hyvin tärkeällä tieto- ja viestintäteknologia-alalla (eli TVT-alalla). Tavoite on linjassa myös Euroopan talouden elvytyssuunnitelmasta annetussa komission tiedonannossa[1] asetettujen tavoitteiden kanssa. Tiedonannossa korostetaan tulevia ja esille nousemassa olevia teknologioita koskevan ns. FET-tutkimuksen[2] ( Future and Emerging Technologies ) saavutuksia ja strategista merkitystä, kun luodaan perustaa tulevaisuuden tieto- ja viestintätekniikalle ja muokataan hedelmällistä kasvualustaa innovaatioille[3]. Lisäksi siinä hahmotellaan pitkän aikavälin strategiaa ja tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettaviksi tulevia yksittäisiä toimenpiteitä, joiden avulla Eurooppa voi saavuttaa FET-tutkimuksessa johtoaseman vahvistamalla tutkimuksen yleiseurooppalaista ja globaalia ulottuvuutta. Toimenpiteillä täydennetään ja vahvistetaan toimia, joita käsitellään komission tiedonannossa Tieto- ja viestintätekniikan tutkimus-, kehitys- ja innovointistrategia Euroopalle [4], ja erityisesti pyrkimyksiä lisätä tutkimusinvestointeja, priorisoida panostuksia ja vähentää pirstaleisuutta. Tiedonannossa huomioidaan myös vuonna 2006 julkistetun t&k-toimintaa ja innovaatioita koskevan ns. Ahon raportin[5] johtopäätökset, jotka liittyvät huipputason tieteen merkitykseen houkuteltaessa Eurooppaan maailmanluokan teollisuutta sekä tarpeeseen luoda huippuosaamisen keskuksia kokoamaan yhteen kriittistä massaa strategisesti keskeisillä aloilla. Tämä tiedonanto osuu ajankohtaan, jolloin maailmantalous on melkoisessa myllerryksessä. Erityisesti nyt kun vallitsevat paradigmat alkavat lähestyä rajojaan, tarvitaan investointeja uuden perustan luomiseen, jotta Euroopalle saadaan rakennettua vahva asema tulevaisuuden innovaatioissa. 2. FET-TUTKIMUS ON KESKEINEN HUIPPUOSAAMISEN JA INNOVAATIOIDEN VETURI 2.1. FET-tutkimus: tiennäyttäjä matkalla kohti radikaalisti uudenlaista tietoteknologiaa Eurooppalainen FET-tutkimustoiminta aloitettiin vuonna 1989. Sen jälkeen se on luotsannut tietä määriteltäessä ja muokattaessa täysin uudenlaisia tietoteknologioita. Nykyisin noin 100 miljoonan euron vuotuisella rahoituksella se tukee tieteentekijöitä ja insinöörejä, jotka operoivat tieteen kartoittamattomalla alueella perinteisen TVT:n äärirajoilla. Tuessa keskitytään korkeatasoiseen monitieteiseen tutkimusyhteistyöhön uudenlaisten tutkimusideoiden ja -aiheiden tiimoilla. Tällainen tutkimus muokkaa voimakkaasti TVT-alan tutkimusagendaa ja synnyttää merkittäviä teknologisia, teollisia ja yhteiskunnallisia innovaatioita Euroopassa. Se tuottaa myös uusia käytäntöjä, jotka muuttavat tapoja, joilla tutkimusta tehdään. Esimerkiksi sosiaalisten ja biologisten järjestelmien itsejärjestyvyyden ja evoluution ymmärtäminen ja hyödyntäminen tasoittaa tietä uusille valmiuksille seuraavan sukupolven ohjelmisto- ja verkkoteknologioiden kehittämistä varten. Ihmisaivojen toiminnan ymmärtäminen johtaa paitsi lääketieteellisiin innovaatioihin myös uusiin toteutusmalleihin vähän virtaa käyttäviä, vikasietoisia ja sopeutuvia tiedonkäsittelyteknologioita silmällä pitäen. Euroopan FET-tutkimuksessa yhdistyvät ainutlaatuisella tavalla seuraavat ominaispiirteet: - Perustaa luova. FET-tutkimus luo uutta perustaa tulevaisuuden TVT:lle kartoittamalla uusia epätavanomaisia ideoita ja tieteen paradigmoja, jotka ovat teollisen tutkimuksen näkökulmasta liian pitkäjänteisiä tai riskipitoisia. - Muokkaava eli transformatiivinen. FET-tutkimuksen veturina toimivat ideat, jotka haastavat ja voivat radikaalisti muuttaa käsityksiämme nykyisten tietoteknologioiden taustalta löytyvistä tieteellisistä konsepteista. - Riskipitoinen. Toisaalta riskien vastapainona on suuri tuottopotentiaali ja mahdollisuus vallankumouksellisiin läpimurtoihin. - Tarkoitusvetoinen. Tavoitteena on vaikuttaa tulevaisuuden teollisiin TVT-tutkimusagendoihin. - Monitieteinen. FET-tutkimus rakentuu synergioille ja ristipölytykselle eri tieteenalojen, kuten biologian, kemian, nano-, neuro- ja kognitiotieteiden, etologian, yhteiskuntatieteiden ja taloustieteen, välillä. - Yhteistyöpainotteinen. FET-tutkimus kokoaa yhteen parhaita ryhmiä Euroopasta ja enenevässä määrin muualta maailmasta yhteistyöhön yhteisten tutkimusaiheiden parissa. FET-toimintaa harjoitetaan aihealuekohtaisella tutkimustoiminnalla esiin nousemassa olevilla tutkimusaloilla ( FET Pro-active ) ja avoimella, rajoittamattomalla uudenlaisten ideoiden tutkimuksella ( FET Open ). 2.2. FET-tutkimus: lisää TVT-alan huippuosaamista ja innovaatioita Eurooppaan FET-tutkimus synnyttää huippuosaamista yhteistyöllä, joka saattaa yhteen tieteen ja teknologian parhaimmiston. FET-tutkimuksen maailmantasoinen huippulaatu näkyy Nobel-palkintoina ja muina arvostettuina tunnustuksina. FET-hankkeet tuottavat 2,5 kertaa enemmän artikkeleita ja julkaisuja kuin on niiden rahoitusosuus puiteohjelman TVT-osiossa, tuottaen samalla vastaavan määrän patentteja[6]. | FET-hankkeet kiinnostavat Euroopan terävimpiä aivoja, kuten Nobel-voittajia. Fysiikan Nobel-voittajat (2005/2007) Theodor Hänsch (Saksa) sekä Albert Fert (Ranska) ja Peter Grünberg (Saksa) ovat olleet mukana useissa FET-hankkeissa. | FET-tutkimus edesauttaa innovaatioiden syntyä . Se vaikuttaa Euroopan TVT-toimialan pitkän aikavälin kilpailukykyyn luomalla täysin uusia taloudellisen toimeliaisuuden osa-alueita, uusia toimialoja ja huipputeknologian pk-yrityksiä. FET on maailmanlaajuisesti valtavirtatieteen ja teollisuuden tutkimusagendojen edelläkävijä ja vaikuttaa siihen, millä tavoin perustavanlaatuista monitieteistä tutkimusta tuetaan ja organisoidaan . FET on inspiroinut erinäisiä rahoitusjärjestelmiä, kuten Ranskan ANR-järjestelmää[7] ( Agence Nationale de la Recherche ), NEST Adventure ja Pathfinder -ohjelmia[8] ja niiden seuraajaa Euroopan tutkimusneuvostoa ERC:tä[9]. FET on tukenut myös uudenmuotoisia monitieteisiä tutkimusorganisaatioita, kuten European Center for Living Technology -organisaatiota[10]. Tiennäyttäjäroolinsa johdosta FET-tutkimus on saavuttanut merkittäviä onnistumisia osoittamalla ja kartoittamalla uusia tutkimusaloja, joista on kehkeytynyt vakiintuneita TVT-tutkimuksen osa-alueita. Olennaisen tärkeää FET-tuki on ollut esimerkiksi eurooppalaiselle kvanttilaskentateknologioiden tutkimukselle. Näillä teknologioilla voidaan päästä valtavaan laskentatehoon, jollaiseen mitkään perinteiset tietokoneet eivät pysty, sekä sataprosenttisesti suojattuun tietoliikenteeseen. Investoimalla alaan jo varhaisessa vaiheessa FET auttoi merkittävästi tekemään Euroopasta alan maailmanjohtajan[11] ja synnytti alalle vipuvaikutuksen kautta jäsenvaltioissa 5-7-kertaiset investoinnit. Odotettavissa olevia tuloksia ovat myös muun muassa kvanttikellojen ja kvanttikuvantamisen kaltaiset uudenlaiset teknologiat. FET käynnisti Euroopan ensimmäiset tutkimushankkeet, joissa käsiteltiin biologian ja neurotieteiden inspiroimia tietojärjestelmiä. Biologit, neurotieteilijät ja tiedonkäsittelytutkijat selvittävät yhdessä, miten aivot prosessoivat informaatiota. Tämän tutkimuksen tuloksina, jotka ulottuvat paljon TVT-alaa laajemmalle, voidaan odottaa esimerkiksi uudenlaisia neuroimplantteja vammaisille, uusia neurojärjestelmämalleja, uusia neuromorfisia laskentajärjestelmiä sekä toimintavarmoja itsekehittyviä piirejä ja verkkoja. Jo hyvin varhaisessa vaiheessa Esprit-ohjelmaa[12] FETillä tuettiin tutkimusta mikro-, nano- ja optoelektroniikan, mikrojärjestelmien sekä fotoniikan alalla. Jo 90-luvulla tuetut vaativat tutkimusaihepiirit[13] omaksuttiin laajalti teollisuusvetoisessa TVT-tutkimuksessa. | 100 % suojattua tietoliikennettä FET-rahoitteinen kvanttiteknologian tutkimus raivasi tietä sataprosenttisesti suojatulle tietoliikenteelle. Tutkimustuloksia jalostavat esimerkiksi Siemens, Thales ja huipputeknologian pk-yritys idQuantique SA, joka on tämän teknologian johtavia yrityksiä. Ajatuksen voimalla liikkuvuutta halvaantuneille MAIA-hankkeessa kehitettiin uutta teknologiaa, joka perustuu kehon ulkopuolisiin aivo/tietokonerajapintoihin ja jonka ansiosta vaikeasti vammainen voi mentaalisten käskyjen avulla ohjata pyörätuolia. Aivojen täydellisyyttä jäljittelemässä FACETS-hankkeessa selvitellään ja jäljitellään tapaa, jolla aivot prosessoivat informaatiota. Tietoa on tarkoitus hyödyntää uudenlaisissa vähän virtaa kuluttavissa ja vikasietoisissa laskentajärjestelmissä. Älyllinen robottikaveri COGNIRON-hankkeessa kehitettiin robottiapuri, joka ymmärtää ihmisen toimintoja, kykenee sosiaaliseen vuorovaikutukseen ihmisen kanssa ja oppii uusia taitoja ja tehtäviä. | Komplekseja järjestelmiä koskeva FET-tutkimus on luonut uuden tutkimusalan ja avannut monille tieteenaloille täysin uusia kehityssuuntia. Mallintamalla monimutkaisten teknis-sosiaalisten järjestelmien käyttäytymistä ja tuottamalla TVT-pohjaisia välineitä tällaisissa järjestelmissä ilmenevien uhkien (esim. rahoitusmarkkinoiden kriisit tai tartuntatautiepidemiat) hallitsemiseksi tällainen tutkimus auttaa osaltaan kehittämään parempaa, tieteelliseen tietoon perustuvaa politiikantekoa ja täysin uusia konsepteja emotionaalisesti älykkäitä ja luotettavia TVT-järjestelmiä varten. FET on tuonut kehittyneen robotiikan Euroopan TVT-alan tutkimusagendalle. FETin puitteissa on tehty pioneerityötä keskeisillä tutkimusaloilla samalla kun alan eurooppalaisessa teollisuudessa on kartoitettu strategioita palvelurobottien kehittämistä varten. FET on auttanut kiinteyttämään robotiikan eurooppalaista tutkimusyhteisöä ja perustamaan palvelurobotteja koskevan eurooppalaisen teknologiayhteisön[14]. Lisäksi FETissä on tehty pioneeritutkimusta uusilla ideoilla liittyen esimerkiksi keinotekoisiin eläviin soluihin, synteettiseen biologiaan, kemialliseen viestintään, kollektiiviälyyn ja kaksisuuntaiseen aivo/kone-vuorovaikutukseen. 2.3. Maailmanjohtajuus FET-tutkimuksessa: haasteet ja mahdollisuudet 2.3.1. Euroopassa investoidaan liian vähän riskipitoiseen transformatiiviseen TVT-tutkimukseen FET-tutkimus ruokkii innovointia ja on keskeinen edellytys Euroopan TVT-toimialan kestävyydelle, koska se auttaa avaamaan nykyteknologioiden äärirajoilla vastaan tulevia umpikujia. Tällaisia ovat esimerkiksi tutkimusdatan määrän valtava lisääntyminen (ns. data deluge -ilmiö), maailmanlaajuisten järjestelmien lisääntyvä monimutkaisuus, TVT-komponenttien koon jatkuva pienentäminen nykyteknologian rajoituksia pidemmälle sekä TVT:n ”vihertäminen”. Uusia paradigmoja on kartoitettava ja radikaaleja vaihtoehtoja arvioitava, jotta voidaan valmistautua TVT-teknologian seuraavaan sukupolveen ja avata näitä umpikujia. Euroopan tärkeimmät kilpailijat ovat tunnustaneet perusteisiin pureutuvan tutkimuksen tärkeyden TVT-alan johtoaseman saavuttamisen ja ylläpitämisen kannalta. Yhdysvalloissa suositeltiin verkko- ja tietoteknologian tutkimus- ja kehitysohjelman ( Federal Networking and Information Technology R&D Program ) painotusten muuttamista, jotta siitä voitaisiin rahoittaa laajamittaisempia, pitkän aikavälin monitieteisiä toimia ja visionääristä tutkimusta, jolla on suuri hyötypotentiaali[15]. Kiina on sisällyttänyt tietotekniikan perustutkimusohjelmaansa[16], jotta se voisi vastata tärkeimpiin strategisiin tarpeisiinsa. Erityisesti nykyisessä vaikeassa taloustilanteessa Euroopan teollisuuden omat sisäiset investoinnit pyrkivät keskittymään lyhyen jänteen markkinavetoisiin tutkimusprioriteetteihin pikemminkin kuin riskipitoiseen TVT-tutkimukseen. Tämä trendi on käännettävä lisäämällä riskipitoiseen tutkimukseen suunnattavia julkisia ja yksityisiä investointeja. 2.3.2. Yhteiskunnalliset haasteet edellyttävät radikaalisti uudenlaisten ideoiden avointa tarkastelua On yleisesti tunnustettu tosiasia, että TVT:llä on keskeinen rooli talouden ja yhteiskunnan muutosprosessissa. Esimerkiksi kestävään kehitykseen, ilmastonmuutokseen, terveyteen, väestön ikääntymiseen, yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen osallisuuteen ja turvallisuuteen liittyvät yhteiskunnalliset haasteet edellyttävät uusia, viitekehyksiä rikkovia ratkaisuja, joissa TVT on avainasemassa. Jotta radikaaleja muutoksia pääsisi syntymään, tutkijoille on annettava vapaus kokeilla avoimesti uudenlaisia epätavanomaisia ideoita ja disruptiivisia lähestymistapoja, sekä kehittää edelleen niistä lupaavimpia. Perusteisiin pureutuva transformatiivinen tutkimus yhdessä uuden yrittäjähenkisemmän asenneilmaston kanssa nostaa Euroopan asemaan, jossa sillä on hyvät mahdollisuudet tarttua uusiin markkinamahdollisuuksiin sitä mukaa kun niitä syntyy. 2.3.3. Tieteen suurimmat haasteet edellyttävät yhteistyötä yli tieteenalojen rajojen Eurooppa tarvitsee pysyvää tieteellistä panostusta TVT:n ja muiden tieteenalojen välimaastoon, jotta se voi vastata nykypäivän sosioekonomisiin haasteisiin ja saavuttaa teknologiapohjaista kilpailuetua. Toiminnan laajuudessa olisi saavutettava kriittinen massa, ja hajanaiset tutkimusponnistelut on yhdistettävä tiedevetoisiksi, tavoitesuuntautuneiksi, laajamittaisiksi ja monitieteisiksi tutkimuksen lippulaivahankkeiksi. Hiljattain käynnistetyt hankkeet Virtual Physiological Human (VPH) [17] ja Blue Brain [18] vahvistavat tällaisten pyrkimysten merkityksellisyyden. VPH-hankkeessa pyritään ihmiskehon yksilölliseen simulointiin, mikä tarjoaa ennennäkemättömiä mahdollisuuksia sairauksien ehkäisyn ja terveydenhuollon näkökulmasta. Siinä yhdistetään toimintaa tutkimuksen puiteohjelman[19] eri osista maailmanlaajuiseen yhteistyöhön erityisesti Yhdysvaltojen kanssa. Blue Brain on ensimmäinen kattava yritys selvittää perinpohjaisesti nisäkkään aivorakenne, ja tavoitteena on ymmärtää aivojen toimintaa ja toimintavirheitä yksityiskohtaisten simulaatioiden avulla. Euroopan on tuettava lippulaivahankkeita, jotka ovat nykyisiä FET-toimia suurempia. 2.3.4. Vähemmän pirstaleisuutta ja yhteinen strateginen visio eurooppalaisen tutkimuksen vaikuttavuuden parantamiseksi TVT:n perusteisiin pureutuva tutkimus on Euroopassa nykyään useimmilla osa-alueilla hajanaista, mikä johtaa päällekkäisyyksiin, painotuseroihin ja hyödyntämättömään potentiaaliin. Euroopan on laadittava yhteisiä tutkimusagendoja, jotka perustuvat yhteiseen visioon perusteisiin pureutuvasta tutkimuksesta ja joissa olisi hyötyä FET-mallin soveltamisesta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. 2.3.5. Euroopassa puute pätevistä tutkijoista ja monitieteisestä osaamisesta Osaavien tutkijoiden puute sekä globaali kilpailu korkeatasoisesta monitieteisestä asiantuntemuksesta esiin nousevilla uusilla tutkimusaloilla vaikeuttaa Euroopan pyrkimyksiä saavuttaa ja ylläpitää huipputasoa TVT-tutkimuksessa. Euroopan on investoitava enemmän huippuosaamiseen voidakseen houkutella maailman parhaita tutkijoita sekä luotava lahjakkaille nuorille tutkijoille mahdollisuuksia kehittyä alansa kärkinimiksi. Monitieteisiä tutkimusuria ja -koulutusohjelmia olisi tuettava vahvemmin. 2.3.6. Perusteisiin pureutuvan tutkimuksen tulosten hyödyntämistä kehitettävä Tutkimusintensiiviset huipputeknologian pk-yritykset ovat erityisen tärkeässä asemassa lisättäessä perusteisiin pureutuvan tutkimuksen tulosten hyödyntämistä. Tiiviimpi osallistuminen FET-tutkimukseen antaisi niille paremmat mahdollisuudet tarttua esiin nouseviin liiketoimintamahdollisuuksiin. TVT-alan eurooppalaisten teknologiayhteisöjen ja yhteisten teknologia-aloitteiden[20] strategisissa tutkimussuunnitelmissa olisi hyvä ottaa huomioon myös teollisuuden pitkän aikavälin TVT-tutkimustarpeet. Järjestelmällinen FET-tulosten levittäminen yrityspuolella kaventaisi kuilua tutkimuksen ja sen tulosten soveltamisen välillä. Yritysten ja tutkimusyhteisön välille on löydettävä uusia yhteistyömuotoja, jotta keskeiset teknologiset pullonkaulat saadaan avattua ja pidemmän aikavälin teollinen kehityspotentiaali vapautettua. 2.3.7. Kansainvälisessä yhteistyössä hyödyntämättömiä mahdollisuuksia Kansainvälinen osallistuminen FET-toimiin on vielä hyödyntämätön resurssi. Voimavarojen yhdistämisestä ja huippuosaamisen edistämisestä globaalilla tasolla saadaan selvästi lisäarvoa. Globaalit haasteet, kuten tautiepidemioiden hallinta, rahoitusmarkkinoiden monisäikeisyys ja ilmastonmuutoksen hillitseminen, edellyttävät maailmanlaajuista, monitieteistä yhteistyötä. FET-tutkimus on erityisen hyvä kohde kansainväliselle yhteistyölle, koska se on luonteeltaan perustavanlaatuista ja liittyy lähtökohtaisesti maailmanlaajuisiin tieteellisiin haasteisiin. 3. EUROOPASTA MAAILMAN YKKÖNEN FET-TUTKIMUKSESSA 3.1. Strategia ja tavoitteet Jotta Euroopalla olisi mahdollisimmat hyvät edellytykset hyötyä TVT:n tulevan kehityksen suomista mittavista sosioekonomisista eduista, on olennaisen tärkeää, että se omaksuu rohkean strategian, joka koskee tutkimustoiminnan vetovastuuta sekä perustan luomista tuleville ja esiin nousemassa oleville teknologioille. Tätä varten Euroopan olisi vuoteen 2015 mennessä pyrittävä: - kaksinkertaistamaan investointinsa tulevien ja esiin nousevien teknologioiden perusteita muokkaavaan tutkimukseen; - määrittelemään ja käynnistämään kaksi tai kolme kunnianhimoista uutta FET-tutkimuksen lippulaivahanketta, jotka toimisivat vetureina mittavammille monitieteisille tutkimusyhteisön panostuksille perustavanlaatuisiin läpimurtoihin TVT:n eturintamassa; - toteuttamaan 3–5 kansallisten ja yleiseurooppalaisten tutkimusohjelmien yhteishakua FET-tutkimuksen tukemiseksi yhteistä etua palvelevilla aloilla; - toteuttamaan hankkeita, joilla luodaan lahjakkaille nuorille tutkijoille mahdollisuuksia osallistua riskipitoiseen ja monitieteiseen tutkimusyhteistyöhön ja johtaa sitä; - toteuttamaan hankkeita, joilla rohkaistaan tutkimusintensiivisiä huipputeknologian pk-yrityksiä kehittämään ja soveltamaan FET-tutkimuksen varhaisen vaiheen tuloksia. Euroopan olisi luotava perusta kestävälle kriittiselle massalle – jota tarvitaan näiden hankkeiden tueksi – lisäämällä yhteistyötä yleiseurooppalaisten ja jäsenvaltioiden kansallisten tutkimusrahoitustahojen välillä ja tarpeen mukaan laajemminkin. Euroopan olisi varmistettava, että julkisrahoitteisesta tutkimuksesta syntyvää tietämystä ja perusteknologiaa hyödynnetään ja jaetaan nopeammin, sekä edistettävä ja tuettava tutkimusyhteistyötä maailman johtavien tutkijoiden kanssa. 3.2. Ehdotetut toimintalinjat 3.2.1. Vahvistetaan FET-tutkimusta puiteohjelman TVT-osiossa Euroopan olisi vahvistettava tukeaan FET-tutkimukselle puiteohjelman TVT-osiossa olennaisena osana tutkimus- ja innovointijärjestelmää. Sen olisi koottava voimavaroistaan kriittinen massa sellaisia ennalta määriteltyjä FET-tutkimushankkeita ( FET Pro-active ) varten, joissa on potentiaalia suuriin transformatiivisiin muutoksiin. Sen olisi myös terästettävä tukeaan riskipitoiselle kohdennetulle tutkimukselle, joka on vapaata ennaltamääritellyistä tutkimusagendoista ( FET Open ) toimintakenttänä luovuudelle ja epätavanomaisille tutkimusideoille, joilla on suuri vaikuttavuuspotentiaali, sekä olennaisena uudenlaisten tutkimuskohteiden lähteenä. Euroopan komissio tukee seitsemännen puiteohjelman FET-budjetin kasvattamista 20 prosentilla joka vuosi kaudella 2011–2013. Komissio pyytää jäsenvaltioita vastaamaan tähän pyrkimykseen vastaavilla lisäyksillä. Euroopan tulisi stimuloida korkean riskin tutkimusta, rakentaa ja jäsentää kehittymässä olevia FET-tutkimusyhteisöjä ja kartoittaa uusia monitieteisiä tutkimusyhteistyömuotoja, jotka ulottuvat nykyisiä organisatorisia rakenteita ja malleja laajemmalle. Sen olisi myös parannettava valmiuksiaan pysyvään tulevaisuuden TVT-tutkimustrendien ennakointiin, FET-tutkimusyhteisön sitouttamiseen yhteiseurooppalaisten tutkimuksen strategiasuunnitelmien laadintaan ja tulevaisuuden tutkimusaloitteiden valmisteluun[21]. Euroopan komissio tukee yhdessä kansallisten rahoittajien kanssa toimia, joilla pyritään luomaan korkean riskin tutkimukselle Eurooppaan mahdollisimman hyvät toimintaolosuhteet sekä luomaan pysyvät ennakointivalmiudet. Komissio pyytää myös tutkimusyhteisöä kehittämään entistä järjestelmällisemmin yhteiseurooppalaisia tutkimusagendoja. 3.2.2. Käynnistetään FET-lippulaivahankkeita Euroopan olisi määriteltävä kunnianhimoisia, Euroopan laajuisia, päämäärähakuisia FET-lippulaivahankkeita, joissa voidaan yhdistää mittavia ja pysyviä eurooppalaisia tutkimuspanostuksia selkeästi määriteltyjen, perustavanlaatuisten haasteiden ympärille mittakaavassa, joka on liian suuri saavutettavaksi nykyisillä FET-hankkeilla. Hankkeiden olisi edistettävä laajamittaista ja kunnianhimoista eurooppalaista ja maailmanlaajuista yhteistyötä sekä yhdistettävä voimavaroja nykyisten hajanaisten tutkimusaloitteiden ja -ohjelmien rajojen yli. Nämä suuren mittakaavan hankkeet saattavat edellyttää yhteistyötä muiden seitsemännen puiteohjelman aihealueiden kanssa ja niissä pyrittäisiin luomaan pysyviä eurooppalaisia huippuosaamisen keskuksia sekä vakiinnuttamaan Euroopan asema johtavana innovaattorina lupaavilla aloilla lisäten samalla kuitenkin erityisen riskipitoisen kohdennetun tutkimuksen antamaa tuottoa investoinneille. | FET-lippulaivahanke: Elämän ymmärtämisestä perustaa tulevaisuuden TVT:lle FET-lippulaivahankkeessa voitaisiin esimerkiksi mallintaa ja toteuttaa suuren mittakaan simulaatioita, joilla pyrittäisiin ymmärtämään luonnon tapoja käsitellä tietoa, sekä hyödyntää tästä syntyvää tietämystä tulevaisuuden biotietokoneiden kehittämisessä. Tällainen ainutlaatuinen hanke vetäisi puoleensa parhaita tietojenkäsittelytieteilijöitä, biologeja ja fyysikkoja Euroopasta ja muultakin maailmasta. | Euroopan komissio pyrkii yhdessä jäsenvaltioiden ja tutkimusyhteisön kanssa yksilöimään ja määrittelemään mahdolliset FET-lippulaivahankkeet ja käynnistämään niistä ainakin kaksi vuoteen 2013 mennessä. 3.2.3. Enemmän yhteissuunnittelua ja FET ERA -aloitteita Euroopan olisi koordinoitava kansallisia ja EU-tason toimia nykyistä tiiviimmin tavoitteena määritellä ja tukea yhteisiä tutkimusprioriteetteja, joita ilmenee eurooppalaisissa tutkimuksen etenemissuunnitelmissa. Tähän sisältyy mahdollisuus käynnistää jäsenvaltioiden yhteishankkeita sellaisilla yhteisen edun mukaisilla aloilla, joilla on jo olemassa kansallista toimintaa. Niissä voitaisiin alkuvaiheessa keskittyä niihin aloihin, kuten kvanttilaskentaan ja neurotietotekniikkaan, joilla on jo olemassa eurooppalaisia tutkimuksen etenemissuunnitelmia, ja laajentaa toimintaa myöhemmin muille aloille. Tällaiset koordinoidut toimet auttaisivat vähentämään eurooppalaisten tutkimuspanostusten nykyistä pirstaleisuutta tietyillä valituilla aloilla ja vahvistamaan eurooppalaista tutkimusyhteistyötä[22]. Euroopan komissio pyytää jäsenvaltioita kartoittamaan mahdollisuuksia vahvistaa yhteistyötä FET-tutkimuksessa, varsinkin hyödyntämällä ERA-NET/ERA-NET plus -aloitteiden potentiaalia. Niiden olisi pyrittävä käynnistämään jäsenvaltioiden kesken 3-5 yhteistä ehdotuspyyntöä kaudella 2010–2013 yhteisen edun mukaisilla FET-aloilla. 3.2.4. Lisätään nuorten tutkijoiden osallistumista FET-tutkimukseen Nuorten tutkijoiden luovuus ja dynaamisuus on olennaisen tärkeää haastettaessa konventionaalisia ajattelutapoja, luotaessa perustaa tulevaisuuden TVT:lle ja turvattaessa tällaisten pyrkimysten onnistumista pitkällä aikavälillä. Euroopan olisi nykyistä pontevammin pyrittävä houkuttelemaan nuoria tutkijoita, erityisesti nuoria naistutkijoita, FET-tutkimuksen pariin ja luomaan heille mahdollisuuksia vetää monitieteistä tutkimusyhteistyötä. Euroopan olisi edistettävä tieteelliseen ja tutkimusjohdolliseen pätevyyteen tähtäävien monitieteisten koulutusohjelmien määrittelyä ja nopeaa käyttöönottoa jäsenvaltioissa ja EIT:n[23] puitteissa. Euroopan komissio toteuttaa hankkeita, joilla pyritään lisäämään nuorten tutkijoiden osallistumista FET-tutkimukseen ja rohkaisemaan heitä ryhtymään monitieteisten tutkimushankkeiden vetäjiksi. Tutkimusyhteisöä pyydetään hyödyntämään erityisesti puiteohjelman koordinointi- ja tukitoimia[24] sekä Marie Curie -apurahoja[25] uusien koulutusohjelmien kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi kansallisten ja alueellisten opetusviranomaisten piirissä ja EIT:n puitteissa. 3.2.5. Nopeutetaan tieteellisen tietämyksen hyödyntämistä ja kiihdytetään innovointia Tutkimusyhteisön ja Euroopan teollisuuden olisi tiivistettävä vuoropuheluaan, jotta teollisuuden tarpeet ja perusteisiin pureutuvaa tutkimusta kaipaavat teknologiset pullonkaulat saataisiin paremmin määriteltyä, ja jotta varhaiset tutkimustulokset saataisiin nopeasti käyttöön sovellussuuntautuneessa tutkimuksessa. Tutkimusyhteisöä ja Euroopan teollisuutta pyydetään tiivistämään yhteistyötään TVT-alan eurooppalaisissa teknologiayhteisöissä. Tutkimusyhteisöä pyydetään tehostamaan toimia FET-tulosten levittämiseksi sidosryhmien käyttöön. Teollisuutta olisi rohkaistava osallistumaan perustaa luovaan tutkimukseen. Erityisesti tutkimusintensiivisiä huipputeknologian pk-yrityksiä olisi tuettava nykyistä paremmin, koska ne ovat keskeisessä asemassa jalostettaessa varhaisen vaiheen tutkimustuloksia teollisiksi menestystarinoiksi. Euroopan komissio toteuttaa hankkeita, joilla pyritään tukemaan tutkimusintensiivisten huipputeknologian pk-yritysten osallistumista tutkimukseen ja edistämään monitieteisen korkean riskin tutkimuksen tulosten hyödyntämistä jo varhaisessa vaiheessa. Euroopan olisi vaalittava tiedekulttuuria, jossa monitieteistä tietämystä jaetaan vapaasti ja jaellaan laajasti. Sen olisi myös tuettava uudenlaisia lähestymistapoja tutkimuksesta johdettavan tieteellisen tietämyksen kollektiivista luomista varten. FET on vuodesta 2009 mukana Euroopan komission ”Open Access” -pilottihankkeessa[26]. Tutkimusyhteisöä pyydetään hyödyntämään hankkeita, jotka lujittavat sen viestintä-, tiedonjakelu- ja tiedonluontikäytänteitä. 3.2.6. Helpotetaan yhteistyötä tutkimuksen globaalien kärkinimien kanssa ja houkutellaan maailman lahjakkuuksia Eurooppaan Tarvitaan maailmanluokan globaalia yhteistyötä, jos Eurooppa aikoo selviytyä perustavanlaatuisista tieteellisistä tutkimushaasteistaan. Euroopan olisi saatava parhaita tieteentekijöitä kaikkialta maailmasta osallistumaan FET-tutkimukseen ja asettumaan Eurooppaan. Sen olisi lähdettävä aktiivisesti mukaan ja – silloin kun se on Euroopan edun mukaista – rahoittamaan yhteistyötä maailman parhaiden tutkimusryhmien kanssa. Euroopan olisi ensisijaisiksi katsotuilla aloilla luotava kumppanuuksia Euroopan ulkopuolisten rahoittajatahojen kanssa. Sen olisi myös edistettävä ja helpotettava tutkimusryhmien välistä globaalia yhteistyötä sitä mukaa kun niitä syntyy, noudattaen tutkimuksen tarpeista lähtevää lähestymistapaa. Näillä toimilla voitaisiin lujittaa Euroopan huippuosaamista TVT-tutkimuksessa ja vahvistaa sen asemaa edistyksen ja innovoinnin veturina maailmanlaajuisesti. Euroopan komissio pyrkii yhdessä Euroopan ulkopuolisten, kuten yhdysvaltalaisten, kiinalaisten ja venäläisten, rahoittajatahojen kanssa luomaan mekanismeja, joiden avulla voidaan tukea tutkimusyhteistyötä ja rakentaa kumppanuuksia maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi. 4. PÄÄTELMÄT Tässä tiedonannossa korostetaan komission sitoutumista TVT-alan FET-tutkimuksen vahvistamiseen Euroopassa. Siinä ehdotetaan toimenpidevalikoimaa, joihin ei liity pelkästään investointien lisäämistä vaan myös tiiviimpää koordinointia ja yhteistyötä kaikkien intressitahojen välillä sekä uusia kunnianhimoisia FET-lippulaivahankkeita. Jäsenvaltioita pyydetään omaksumaan ehdotetut tavoitteet, aikataulut ja strategiat ja rohkaisemaan kansallisia ja alueellisia viranomaisia ja korkeakouluja sekä julkisia tutkimusorganisaatioita ja yksityistä sektoria osallistumaan tulevien toimien valmisteluun. Strategian tavoitteena on houkutella parhaita tutkijoita muualta maailmasta Eurooppaan, lisätä teollisuuden investointeja ja synnyttää innovaatioita. Investoinnit tulevaisuuden TVT:n pohjaksi tarvittavaan tutkimukseen maksavat itsensä takaisin parantamalla Euroopan pitkän aikavälin kilpailukykyä. [1] KOM(2008) 800: Euroopan talouden elvytyssuunnitelma . [2] Tässä tiedonannossa tarkastellaan nimenomaan TVT-alan FET-tutkimusta. [3] "Innovointia” käsitteenä tarkastellaan tässä sellaisena kuin se on määritelty ISTAGin FET-raportissa (marraskuu 2008). [4] KOM(2009) 116: Tieto- ja viestintätekniikan tutkimus-, kehitys- ja innovointistrategia Euroopalle: Panokset korkealle . [5] http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm. [6] Lähde: komissio. [7] www.agence-nationale-recherche.fr/. [8] http://cordis.europa.eu/nest/home.html. [9] http://erc.europa.eu/. [10] http://www.ecltech.org/. [11] Eurooppa tuotti vuonna 2007 puolet maailman kaikista vertaisarvioiduista julkaisuista (www.qurope.net). [12] http://cordis.europa.eu/esprit/home.html. [13] Tällä tutkimuksella luotiin perusta Mooren lakia nopeammalle kehitykselle ja CMOS-tekniikan jälkeiselle aikakaudelle Euroopassa. [14] http://ec.europa.eu/information_society/tl/research/priv_invest/etp/index_en.htm. [15] Report from the President’s Council of Advisors on Science and Technology , elokuu 2007. [16] http://www.973.gov.cn/English/Index.aspx. [17] http://www.vph-noe.eu/. [18] http://bluebrain.epfl.ch/. [19] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html. [20] http://ec.europa.eu/information_society/tl/research/priv_invest/jti/index_en.htm. [21] Hyödyntäen esimerkiksi Yhteisen tutkimuskeskuksen IPTS-ennakointitoimissa kehitettyjä menetelmiä (http://is.jrc.ec.europa.eu). [22] KOM(2008) 468. [23] Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti. [24] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/wp/cooperation/ict/c_wp_200901_en.pdf. [25] http://ec.europa.eu/research/fp6/mariecurie-actions/action/fellow_en.html. [26] http://ec.europa.eu/research/science-society/open_access.