Tilannetta mutkistaa entisestään kansallisten media-alan sääntelyviranomaisten riittämätön yhteistyö. Audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmällä (ERGA) on rajalliset toimintamahdollisuudet, ja ne liittyvät ainoastaan audiovisuaalisiin mediapalveluihin. ERGAlla ei myöskään ole riittäviä välineitä ja resursseja rajat ylittävien kysymysten tai media-alan sääntelyn keskeisiin aloihin liittyvien käytännön kysymysten ratkaisemiseen. Tämän vuoksi sääntely ei ole riittävän lähentynyttä, mikä vaikuttaa mediamarkkinoiden toimijoihin ja erityisesti audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajiin ja videonjakoalustoihin. Lisäksi se vahingoittaa yleistä etua. Myös media-alan sääntelyviranomaisten rooli on keskeinen epärehellisten mediapalvelujen tarjoajien torjunnassa. Tällaisiin tarjoajiin kuuluvat myös ne, jotka ovat taloudellisesti tai toimituksellisesti tiettyjen kolmansien maiden hallinnon määräysvallassa ja voivat vahingoittaa yleistä turvallisuutta tai puolustusta tai vaarantaa ne.

Media-ala on osa kulttuurialan ja luovien alojen ekosysteemiä eli yhtä niistä 14:stä teollisuuden ekosysteemistä, jotka ovat keskeisiä osallistavan ja kestävän elpymisen sekä EU:n talouden kaksitahoisen (vihreän ja digitaalisen) siirtymän kannalta. Mediapalvelut eivät ole vain tärkeä ja dynaaminen talouden ala, vaan ne ovat olennaisia myös terveen kansalaisyhteiskunnan sekä taloudellisten vapauksien ja perusoikeuksien kannalta, mukaan lukien tasa-arvo. Riippumattomissa tiedotusvälineissä ja erityisesti uutismedioissa esitetään monenlaisia näkemyksiä, ja ne ovat luotettavia tiedonlähteitä sekä kansalaisille että yrityksille. Ne muovaavat osaltaan yleistä mielipidettä sekä auttavat ihmisiä ja yrityksiä muodostamaan näkemyksiä ja tekemään tietoon perustuvia valintoja. Niillä on keskeinen asema eurooppalaisen informaatioympäristön eheyden säilyttämisessä, ja ne ovat olennaisen tärkeitä demokraattisten yhteiskuntiemme ja talouksiemme toiminnalle. Digitaaliteknologioiden ansiosta mediapalveluja voidaan käyttää yhä enemmän yli rajojen ja eri tavoin, kun taas digitaalisella media-alalla käytävä kilpailu on yhä kansainvälisempää. Euroopan unioni on tällä alalla jo maailmanlaajuinen esikuva, ja tällä ehdotuksella vahvistetaan ja järjestetään eurooppalaista informaatioympäristöä entisestään.

Tämä ehdotus on yhdenmukainen tiedotusvälineitä ja verkkopalveluja koskevien EU:n horisontaalisten ja alakohtaisten sääntöjen kanssa. Sillä pyritään paikkaamaan sääntelyvajeita, jotka vaikuttavat media-alan sisämarkkinoiden toimintaan.

Ensinnäkin ehdotus perustuu tarkistettuun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaan direktiiviin, jolla säännellään audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan kansallisen lainsäädännön yhteensovittamista EU:n laajuisesti. Sillä tehostetaan direktiivillä perustetun audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmässä (ERGA) tehtävää yhteistyötä muuttamalla se eurooppalaiseksi mediapalvelulautakunnaksi, jäljempänä ’lautakunta’, ja antamalla sille laajemmat toimintamahdollisuudet ja uusia tehtäviä.

Ehdotuksessa vahvistetaan mediapalveluihin liittyvät uudet säännöt, jotka koskevat esimerkiksi journalististen lähteiden ja viestinnän suojelua, valtion mainontaa ja yleisömittausta. Näin sillä täydennetään tekijänoikeusuudistusta, jolla tuetaan lehdistön rahoituksen kestävyyttä.

Ehdotus on täysin yhdenmukainen sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin ja alustojen ja yritysten välisiä suhteita koskevan asetuksen (P2B-asetus) kanssa ja täydentää niitä. Se on yhdenmukainen myös digipalvelusäädöksen ja digimarkkinasäädöksen kanssa ja täydentää niitä. Niissä säädetään horisontaalisista kehyksistä, joissa vahvistetaan verkkopalveluja koskevat yhdenmukaistetut säännöt. Ehdotuksessa käsitellään jäljellä olevia alakohtaisia kysymyksiä, joihin mainituilla kahdella horisontaalisella välineellä ei puututa kattavasti.

Ehdotuksella täydennetään EU:n kilpailusääntöjä, joissa ei suoraan käsitellä markkinakeskittymien mahdollisia vaikutuksia tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen tai riippumattomuuteen. Sillä täydennetään myös valtiontukisääntöjä, joita sovelletaan tapauskohtaisesti (usein jälkikäteen) ja joilla ei puututa riittävästi ongelmiin, joita aiheutuu valtion varojen epäoikeudenmukaisesta jakamisesta mediapalvelujen tarjoajille. Ehdotuksella varmistetaan, että valtion mainontaan sovelletaan järjestelmällisesti avoimuutta koskevia ennakkosääntöjä erityisesti edunsaajien ja käytettyjen määrien osalta sekä tällaisen mainonnan oikeudenmukaista jakamista koskevia ennakkosääntöjä. Ehdotus ja erityisesti sen valtion mainontaa koskevat säännökset ovat yhdenmukaisia poliittisen mainonnan läpinäkyvyyttä ja kohdentamista koskevan asetusehdotuksen kanssa.

Lisäksi ehdotuksella täydennetään nykyisiä EU:n omistussuhteiden läpinäkyvyyttä koskevia sääntöjä eikä se vaikuta niihin. Rahanpesun torjuntaa koskeva direktiivi on tärkein väline tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien läpinäkyvyyden varmistamiseksi. Yhtiöoikeusdirektiivillä puolestaan säännellään tietoja, jotka erityisesti osakeyhtiöiden on julkistettava kaupparekistereissä. Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä kannustetaan jäsenvaltioita hyväksymään toimia, jotta audiovisuaalisten mediapalvelujen omistusrakennetta koskevat tiedot asetetaan saataville. Ehdotuksella täydennetään nykyistä kehystä edellyttämällä, että kaikki uutisia ja ajankohtaissisältöä tarjoavat mediapalvelujen tarjoajat antavat mediapalvelujen vastaanottajille tietoa tiedotusvälineiden omistussuhteista, erityisesti suorista, välillisistä ja tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista.

Ehdotus on yhdenmukainen myös jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoimintaa koskevan pöytäkirjan (Amsterdamin pöytäkirja) kanssa. Siinä tunnustetaan jäsenvaltioiden toimivalta määritellä julkisten tiedotusvälineiden julkisen palvelun tehtävä ja rahoittaa niitä siinä määrin kuin rahoitus ei vaikuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiin EU:ssa sellaisessa laajuudessa, että se olisi yhteisen edun vastaista. Amsterdamin pöytäkirjassa vahvistetaan epäsuorasti, että julkiset tiedotusvälineet kuuluvat sisämarkkinoiden soveltamisalaan.

Ehdotus on turvallisuus- ja puolustusalan strategisen kompassin ja asiaa koskevien neuvoston päätelmien mukainen. Ehdotuksella vahvistetaan media-alan sääntelyviranomaisten roolia ja niiden välistä yhteistyötä myös EU:n tietoalueeseen vaikuttavissa asioissa. Näin sillä täydennetään toimia ulkomaista tiedonmanipulointia ja häirintää koskevan EU:n välineistön kehittämiseksi.

Ehdotus on Euroopan neuvoston ministerikomitean julkisten tiedotusvälineiden hallinnosta jäsenvaltioille antaman suosituksen mukainen. Suosituksessa todetaan, että julkisten tiedotusvälineiden on toimittava ja kehityttävä kestävissä hallintopuitteissa. Näin taataan sekä tarvittava toimituksellinen riippumattomuus että julkinen vastuuvelvollisuus.

Journalistisiin lähteisiin viime aikoina kohdistuneiden uhkien vuoksi ehdotuksessa luodaan uusi kohdennettu suojatoimi, jolla estetään vakoiluohjelmien käyttö mediapalvelujen tarjoajien tai toimittajien käyttämissä laitteissa. Se perustuu suojatoimiin, joista on säädetty direktiivissä 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi), direktiivissä 2016/680/EU (direktiivi lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta) ja tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä annetussa direktiivissä 2013/40/EU.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotus perustuu Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan, jossa komissio ehdotti toimenpiteitä demokraattisen osallistumisen edistämiseksi, disinformaation torjumiseksi ja vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukemiseksi. Aloitteella vahvistetaan journalististen lähteiden ja viestinnän suojelua, ja näin sillä täydennetään suositusta toimittajien suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen varmistamisesta sekä ehdotusta direktiiviksi julkista osallistumista harjoittavien henkilöiden suojelemisesta ilmeisen perusteettomilta tai aiheettomilta kanteilta (”strategiset häirintätarkoituksessa nostetut kanteet”) ja sitä koskevaa suositusta. Ehdotuksessa esitetään konkreettisia toimia, joilla vastataan eurooppalaisessa julistuksessa digitaalisen vuosikymmenen digitaalisista oikeuksista ja periaatteista esitettyyn kehotukseen turvata sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus verkossa. Lisäksi ehdotuksella tuetaan media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. Suunnitelmassa komissio esittää joukon toimia, joilla vahvistetaan media-alan rahoituksen kestävyyttä ja digitalisaatiota.

Ehdotuksella pyritään vahvistamaan mediapalvelujen tarjoajien toimituksellista riippumattomuutta. Samalla myös rahoituksen kestävyydellä on avainasema toimituksellisen riippumattomuuden suojaamisessa ulkoisilta ja markkinapaineilta. Kuten sidosryhmät totesivat julkisessa kuulemisessa, media-alan heikko taloudellinen tilanne on edelleen ongelma, ja covid-19-kriisi on pahentanut sitä. Monipuolisten ja riittävien rahoituslähteiden turvaaminen voisi vahvistaa tiedotusvälineiden häiriönsietokykyä ja riippumattomuutta sekä tukea laadukkaiden palvelujen tarjoamista eurooppalaisille.

Tämän vuoksi media-ala on pyytänyt EU:lta taloudellista tukea yhä useammin, sillä komissio on jo pitkään yhteisrahoittanut Eurooppaa koskettavien asioiden riippumatonta uutisointia tiedotusvälineissä edistääkseen eurooppalaista julkisuutta. Vaikka EU:n rahoituksen määrä on väistämättä rajallinen alan laajuuteen ja merkitykseen nähden, sillä on hyvät edellytykset edistää alan elpymistä covid-19-pandemiasta, uutisten digitalisaatiota ja uusien formaattien tai uusien verkkosisällön kaupallisen hyödyntämisen mallien rajat ylittävää kokeilua.

Sen jälkeen, kun media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelma hyväksyttiin joulukuussa 2020, komissio onkin koonnut toimenpidepaketin uutismedian tukemiseksi toimituksellista riippumattomuutta kaikilta osin kunnioittaen. Se on esimerkiksi perustanut InvestEU-ohjelmaan kuuluvan erityisen pääomasijoitusjärjestelyn nimeltä Media Invest, jonka tarkoituksena on edistää eurooppalaisten audiovisuaalialan yritysten rahoituskapasiteettia. Uutismedialle on vuodesta 2022 alkaen myönnetty myös pääomatukea, ja sen lisäksi toteutetaan investointivalmiutta tukevia toimia, joiden tavoitteena on saada yksityisiä sijoittajia liikkeelle ja lisätä pääomasijoitusten määrää. Samaan aikaan komissio tukee InvestEU-ohjelmaan kuuluvan erityisen yhteissijoitusvälineen käynnistämistä säätiöiden ja hyväntekeväisyysjärjestöjen kanssa. Siinä keskitytään erityisesti kolmeen toiminta-alaan, joista yksi on ”tiedotusvälineiden moniarvoisuus, demokratia ja kulttuuri”. Toimenpidepaketin toisena painopisteenä on innovointi. Tutkimusta, innovointia ja digitaalialaa koskevista ohjelmista myönnetään rahoitusta innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseen. Erityisesti voidaan mainita, että tässä yhteydessä käynnistetään pian eurooppalaisen mediadata-avaruuden kehittämistä koskeva ehdotuspyyntö. Lisäksi Horisontti 2020- ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmista rahoitetusta innovatiivisesta tutkimuksesta saadaan tietoa siitä, miten tiedotusvälineet vaikuttavat kansalaisiin ja demokratiaan. Tutkimus voi tarjota myös välineitä ja strategioita, joilla edistetään terveempää ja monimuotoisempaa mediaympäristöä sekä torjutaan verkossa esiintyvää disinformaatiota ja parannetaan journalistisia standardeja. Myös toimialan edustajien kanssa Euroopan uutismediafoorumilla käytävien säännöllisten keskustelujen avulla voidaan seurata alaa koskevia innovaatioita. Lisäksi ne tarjoavat mahdollisuuden keskustella asiaan liittyvästä EU:n toimintaohjelmasta.

Media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelman hyväksymisen jälkeen uutismedia-ala on nostettu Luova Eurooppa -ohjelman erityiseksi painopisteeksi. Ohjelman tarkoituksena on tukea kulttuurialaa ja luovia aloja. Ohjelmasta voidaan rahoittaa mediaorganisaatioiden välisiä kumppanuuksia, jotta voidaan innovoida, kokeilla uusia formaatteja tai jakaa hyviä liike-elämän käytänteitä yli rajojen. Luova Eurooppa -ohjelmasta yhteisrahoitetaan myös hankkeita, joilla edistetään moniarvoisempaa mediaympäristöä. Avustusten avulla voidaan suojella toimittajia (myös oikeudellisen tuen avulla) ja rahoittaa esimerkiksi tiedonhankintaa, seurantaa, vaikuttamistyötä, yleisölle tiedottamista ja valistustoimia. EU:n rahoituksella on tuettu myös medianeuvostojen toimia ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen toimintaa. Komissio aikoo vuodesta 2023 alkaen myös osoittaa Luova Eurooppa -ohjelmasta kohdennettua rahoitusta yleistä etua palvelevien tiedotusvälineiden (kuten tutkivaa journalismia tekevien media-alan yritysten) tukemiseen, millä edistetään moniarvoisuutta koskevaa rajat ylittävää keskustelua ja terveempää demokratiaa.

Tiedotusvälineiden rahoituksen kysyntä ylittää käytettävissä olevat varat. Euroopan parlamentti on kehottanut vahvistamaan uutismedia-alan rahoitusmahdollisuuksia erityisesti pysyvän uutismediarahaston avulla ja vahvistamalla Luova Eurooppa -ohjelman monialaisen lohkon ja medialohkon budjetteja. Lisäksi neuvosto on pyytänyt komissiota lisäämään rahoitusta riippumattomalle journalismille. Komission tavoitteena on täydentää EU:n nykyisiä politiikkoja ja viime kädessä vahvistaa alan taloudellista sietokykyä, minkä vuoksi se aikoo kartoittaa jäsenvaltioiden kehittämiä julkisia rahoitusjärjestelmiä ja -hankkeita sekä yksilöidä rahoitussuuntauksia ja -vajeita.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 114 artikla, jossa säädetään sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevista toimenpiteistä jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämiseksi.