Komission kertomus - Vuosikertomus 2004 - (ECHO) {SEK(2005) 1481} /* KOM/2005/0580 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 23.11.2005 KOM(2005) 580 lopullinen KOMISSION KERTOMUS Vuosikertomus 2004 - (ECHO) {SEK(2005) 1481} SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 3 2. Yleispoliittiset näkökohdat 3 3. Yleiskatsaus echon humanitaarisiin operaatioihin 4 4. Tärkeimmät monialaiset kysymykset 7 4.1. Sopimussuhteet kumppaneihin - FPA 7 4.2. Suhteet tärkeimpiin yhteistyökumppaneihin ja EU:n ulkopuolisiin avunantajiin ja yhteisön muihin toimielimiin 7 4.3. Strateginen suunnittelu ja eri aloja yhdistävät aiheet 8 4.4. Aihepiirikohtainen rahoitus 9 4.5. Koulutus ja selvitykset, viestintä ja tiedotus 9 4.6. Budjetti- ja henkilöresurssit, tarkastus ja arviointi 9 5. Tulevaisuuden näkymät 10 1. JOHDANTO Euroopan komission humanitaarisen avun pääosasto ECHO on vastuussa Euroopan unionin humanitaariseen apuun osoitetun rahoituksen hallinnoimisesta. Apua annetaan konfliktien, luonnononnettomuuksien ja ihmisten aiheuttamien onnettomuuksien uhreille EU:n ulkopuolisissa maissa. ECHOn tehtävänä on pelastaa ihmishenkiä, vähentää ja ehkäistä kärsimystä sekä suojella humanitaarisista kriiseistä kärsivien väestöryhmien koskemattomuutta ja ihmisarvoa EU:n ulkopuolissa maissa. ECHO on sitoutunut antamaan ainoastaan tarpeisiin perustuvaa apua, ja sen työhön eivät vaikuta poliittiset näkökohdat. Vuosi 2004 muistetaan tsunamikatastrofin vuotena. 26. joulukuuta ja sen jälkeisinä päivinä Intian valtameren rannikkoalueilla sai surmansa yli 280 000 ihmistä. Kuitenkin samana vuonna maailman muissa kriiseissä kuoli tuhansittain enemmän ihmisiä, joiden ahdinko ei samalla tavoin päässyt ihmisten tietoisuuteen. Komissio kutsuu näitä ”unohdetuiksi kriiseiksi” eli kriiseiksi, joista media ei ole enää kiinnostunut. Yksi ECHOn tavoitteista on olla läsnä tällaisissa tilanteissa ja lievittää pitkittyneissäkin kriiseissä elävien ihmisten kärsimyksiä. Samanaikaisesti kun ECHO keskittyy globaalisten humanitaaristen tarpeiden kehittymiseen, se kiinnittää edelleen erityistä huomiota eri alojen keskinäisiin yhteyksiin kuten hätäavun, kehitysavun, kriisivalmiuden, Hi-viruksen/AIDSin ja lasten välillä vallitseviin yhteyksiin. Tässä vuosikertomuksessa esitetään yhteenveto ECHOn päätoimialoista vuonna 2004. Liitteessä annetaan yksityiskohtaisempia tietoja toiminnasta, ja se sisältää maakohtaisen yleiskatsauksen ECHOn tukemiin humanitaarisiin operaatioihin. 2. YLEISPOLIITTISET NÄKÖKOHDAT Humanitaarisen avun pääsosaston ECHOn reaktiot humanitaarisiin hätätilanteisiin ovat kehittyneet samassa linjassa humanitaarisissa tarpeissa vuonna 2004 tapahtuneiden maailmanlaajuisten muutosten kanssa. Tämä näkyy ECHOn rahoituksen alueellisessa jakautumisessa, jossa painotetaan erityisesti unohdettuja kriisejä. Jotta voidaan olla varmoja ECHOn operaatioiden ohjautumisesta tarvelähtöisesti, ECHOn työohjelma perustuu maailmanlaajuisen tarvearvioinnin menetelmään. Siinä käytetään ristikkäisarviointia, jossa verrataan tilannetta 130 kehitysmaassa ja jossa on perustana yhdeksän humanitaarista indikaattoria (inhimillinen kehitys, köyhyys, luonnononnettomuuksien riski, konfliktit, pakolaiset, maan sisäiset pakolaiset, aliravitsemus, kuolleisuus ja muiden avunantajien avustukset). Maailmanlaajuisen tarvearvioinnin luokituksen yläpäässä oleva 25 prosenttia muodostuu maista, joilla on kaikkein suurimmat tarpeet, keskellä oleva 50 prosenttia kattaa maat, joiden tarpeet ovat keskisuuria, ja jäljellä oleva 25 prosentin osuus muodostuu maista, joiden tarpeet ovat edellisiä vähäisemmät. Maailmanlaajuinen tarvearviointi antaa ECHOlle mahdollisuuden tarkastella globaalista näkökulmasta, miten hyvin tarvelähtöisen strategian täytäntöönpano onnistuu. Kun sovelletaan tätä menetelmää vuoden 2004 (tilanne 31.12.2004) tuloksiin, todetaan, että 62 prosenttia (tai 353 miljoonaa euroa) talousarvion (luku 23 02) rahoittamasta ja EKR:n varoista saadusta 570 miljoonasta eurosta osoitettiin alueille, joiden tarve oli kaikkein suurin. 30 prosenttia (tai 172 miljoonaa euroa) osoitettiin alueille, joiden tarpeet ovat keskisuuria ja alle 1,0 prosenttia (tai 4 miljoonaa euroa) vähäisempien tarpeiden alueille ("rajattu tarve"). Lopuilla (41 miljoonaa euroa tai 7 prosenttia) katettiin aihepiirikohtainen rahoitus, tekninen apu ja tukimenot. ECHOn operaatioita Pohjois-Koreassa, Sri Lankassa, Zimbabwessa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Keski-Idässä sekä kriisivalmiutta parantavia toimia Karibialla arvioitiin maantieteelliseltä kannalta. Kokonaisarvioinnin tulos oli, että ECHOn rahoittamilla toimilla näissä maissa ja alueilla saavutettiin humanitaariset tavoitteet. ECHOn avustusstrategia painottuu edelleen unohdettuihin kriiseihin. Tällä tarkoitetaan humanitaarisia kriisejä, joita kohtaan suuren yleisön/poliitikkojen mielenkiinto on vähäinen tai tyystin lopahtanut ja joissa muiden avunantajien läsnäolo on vähäistä tai muut avunantajat välttelevät osallistumista, koska riskit ovat suuret. ECHOn analyysit ja menetelmät unohdettujen kriisien tunnistamiseksi perustuvat sekä kvantitatiivisiin tietoihin (median vähäinen kiinnostus ja avunantajien vähäinen tuki, vaikka tarpeet ovat suuria) että kvalitatiivisiin tekijöihin (ECHOn asiantuntijoiden ja asiasta vastaavien virkamiesten paikalla tekemät arvioinnit). Vuonna 2004 tällaisiksi unohdetuiksi kriiseiksi laskettiin tilanteet seuraavissa maissa: Algeria (Länsi-Sahara), Kongon demokraattinen tasavalta, Guinea, Haiti, Intia, Myanmar/Burma, Nepal, Pohjois-Kaukasia (Tšetšenia), Thaimaa (Burman pakolaiset), Somalia, Sudan, Uganda ja Jemen. Kuluneen vuoden aikana näiden unohdettujen kriisien hoitamiseen osoitettiin yhteensä 239 miljoonaa euroa tukea eli 42 prosenttia talousarvion (luku 23 02) rahoittamasta ja EKR:n varoista saadusta 570 miljoonasta eurosta. ECHO pitää yhdessä humanitaaristen järjestöjen ja organisaatioiden kanssa kaikkein tärkeimpänä, että saadaan aikaan turvallinen, esteetön ja jatkuva pääsy humanitaariseen toimintatilaan. Humanitaarisen avun pääosasto ECHO toimi valppaasti ja aktiivisesti koko vuoden 2004 sen varmistamiseksi, että humanitaarisen avun perusperiaatteet eli tasapuolisuus, puolueettomuus ja riippumattomuus pitävät kärkipaikkansa asialistalla sekä EU:n toimielimissä että kansainvälisillä foorumeilla. Tämä lähestymistapa on suuresti vaikuttanut siihen, että Euroopan perustuslaista tehtyyn sopimusluonnokseen on sisällytetty erityismääräys humanitaaristen perusperiaatteiden turvaamiseksi. 3. YLEISKATSAUS ECHON HUMANITAARISIIN OPERAATIOIHIN Vaikka joillain alueilla oli havaittavissa myönteistä kehitystä, humanitaarinen kokonaistilanne tuskin jätti sijaa optimismille, sillä haasteet vain kasvoivat. Pakolaisten määrä väheni 10,6 miljoonasta vuonna 2002 9,67 miljoonaan vuoden 2003 loppuun mennessä[1]. Kokemus kuitenkin osoittaa, että kun pakolaiset palaavat ja asettuvat takaisin asuinsijoilleen, he tarvitsevat humanitaarista apua ainakin alkuvaiheessa. Maan sisäisten pakolaisten määrän arvioidaan olevan 25 miljoonaa[2]. Syystä heitä kutsutaan “maailman laajimmaksi hädänalaisten ihmisten ryhmäksi”[3]. Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälisen liiton (IFRC) laatiman World Disasters Report 2004 –julkaisun mukaan luonnononnettomuuksissa kuolleiden määrä on pudonnut, mutta niistä kärsivien ihmisten määrä on kasvanut. Aasiassa puhjennut humanitaarinen kriisi, joka oli seurausta 26. joulukuuta tapahtuneesta maanjäristyksestä ja sitä seuranneesta tsunamista, osoitti traagisella tavalla, miten haavoittuva ihminen on luonnononnettomuuksien edessä. ECHO vastasi humanitaarisiin kriiseihin vuonna 2004 tekemällä 102 rahoituspäätöstä. Niiden yhteenlaskettu määrä oli 570,4 miljoonaa euroa, josta 518,2 miljoonaa rahoitettiin komission talousarviosta ja 52,2 miljoonaa EKR:n varoista. Maksusitoumusmäärärahojen täytäntöönpanoaste oli lähes sataprosenttinen. AKT-maat oli suurin avunsaaja (301,6 miljoonaa euroa), seuraavana oli Aasia (111,1 miljoonaa euroa). Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto vuonna 2004 tehtyjen humanitaarista apua koskevien päätösten maantieteellisestä jakautumisesta (määrät tuhansina euroina): Yksikkö/Alue | Määrä | % | Pääosasto ECHO -1: Afrikka, Karibia, Tyynimeri | 301 555 | 53% | Afrikan sarvi | 139 618 | Suurten järvien alue | 76 360 | Länsi-Afrikka | 37 300 | Karibia, Tyynimeri, Intian valtameri | 19 477 | Eteläinen Afrikka | 28 800 | Pääosasto ECHO -2: Itä-Eurooppa, Venäjän federaatio, Etelä-Kaukasia, Keski-Aasia, (Mongolia mukaan luettuna), Keski-itä, Välimeren alue | 90 705 | 16% | Venäjän federaatio, Etelä-Kaukasia, Keski-Aasia, (Mongolia mukaan luettuna) | 41 850 | Välimeren alue ja Keski-itä | 48 855 | Pääosasto ECHO -3: Aasia, Irak, Keski- ja Etelä-Amerikka | 123 322 | 22% | Aasia | 111 122 | Irak | - | Keski- ja Etelä-Amerikka | 12 200 | Dipecho kriisivalmius | 13 700 | 2% | Aihepiirikohtainen rahoitus | 19 430 | 3% | Tekninen apu (asiantuntijat & ennakkomaksujärjestelmä) | 15 300 | 3% | Tukimenot (tarkastukset, arvioinnit, tiedottaminen ja viestintä jne.) | 6 400 | 1% | YHTEENSÄ 2004 | 570 412 | 100% | Pääosasto ECHOn tärkeimmät operaatiot vuonna 2004 Afrikassa kaikkein laajimmat operaatiot toteutettiin Sudanin Darfurissa. Darfurin sisällissota puhkesi vuonna 2003 ja laajeni voimakkaasti vuonna 2004. Yli miljoona ihmistä joutui siirtymään kotiseudultaan ja kaksi kolmasosaa väestöstä joutui kärsimään konfliktista. YK kuvailee tilannetta ”laajimmaksi humanitaariseksi kriisiksi maailmassa”. Alun perin Sudania varten budjetoidun 20 miljoonan euron lisäksi tehtiin joukko nopeita päätöksiä, joilla myönnettiin 83 miljoonaa euroa Darfurin alueen konfliktin uhreille sekä Tšadiin paenneille sudanilaisille. ECHO myös osallistui tilanteen parantamiseen pyrkivään kansainväliseen toimintaan esimerkiksi jakamalla vastuun Genevessä kesäkuussa kokoontuneen avunantajien hätäkokouksen puheenjohtajuudesta. Humanitaarinen kokonaistilanne pysyi heikkona Keski-Afrikassa ja Suurten järvien alueella (Burundi, Kongon demokraattinen tasavalta, Kongon tasavalta, Keski-Afrikan tasavalta ja Tansania) vuoden 2004 aikana. Rauhanprosessi alueella on edennyt vaivalloisesti, ja sitä hankaloittavat aseelliset selkkaukset Burundissa ja jatkuvat levottomuudet Kongon demokraattisen tasavallan itäosissa. Miljoonat ihmiset ovat saaneet osansa ECHOn rahoittamista projekteista. Myös Länsi-Afrikan alueiden tietyissä osissa jouduttiin kärsimään jatkuvien aseellisten konfliktien ja luonnononnettomuuuksien seurauksista vuonna 2004. ECHO jatkoi hätäapuohjelmien rahoittamista varsinkin torjuakseen tarttuvien tautien puhkeamista Länsi-Afrikan alueilla, jossa yli miljoonaa ihmistä elää riskirajalla. Pohjois-Kaukasiassa Tšetšenian pitkittynyt ja unohdettu kriisi pysyi edelleen vuonna 2004 ECHOn ensijaisena kohteena. Kriisin uhreille osoitetun rahoituksen kokonaismäärä oli 28,5 miljoonaa euroa. ECHO antoi tuntuvaa rahoitusta, jolla pyritään vastaamaan yli 450 000 kriiseistä kärsivän ihmisen tarpeisiin Tšetšeniassa ja naapurialueilla Ingušiassa ja Dagestanissa. Miehitettyjen palestiinalaisalueiden tilanne huonontui entisestään vuonna 2004, koska rauhanprosessi oli edelleen umpikujassa. Arviolta 70 prosenttia 3,8 miljoonaisesta väestöstä eli tilanteessa, jossa elintarviketurva oli heikko tai sen pelättiin muuttuvan heikoksi. Samaan aikaan miltei kaksi miljoonaa ihmistä eli köyhyydessä. Vuonna 2004 ECHO antoi 37,35 miljoonaa euroa humanitaarisiin operaatioihin palestiinalaisten hyväksi. Avun saajina olivat miehitetyillä palestiinalaisalueilla asuvat palestiinalaiset sekä palestiinalaispakolaiset Jordaniassa, Libanonissa ja Syyriassa sekä Irakista tulleet pakolaiset, jotka on majoitettu pakolaisleireihin Jordaniassa ja Jordanian ja Irakin välisellä ei-kenenkään -maalla. Sen jälkeen kun Afganistanin sota vuonna 2002 päättyi, yli kolme miljoonaa pakolaista ja maan sisäistä pakolaista on palannut kotiseuduilleen Pakistanista ja Iranista. Maan tarpeet ovat kuitenkin edelleen valtavat. Vuonna 2004 ECHO antoi 35 miljoonaa euroa humanitaarista apua Afganistanille koko vuoden kattavan kokonaissuunnitelman mukaisesti. ECHO jatkoi kaikkein hädänalaisimpien ryhmien auttamista erityisesti tukemalla pakolaisten ja maan sisäisten pakolaisten paluuta ja uudelleenkotoutumista. Kaikkien aikojen pahin onnettomuus oli tsunami , joka iski Intian valtameren rannikkoalueille 26. joulukuuta ja surmasi yli 280 000 ihmistä. Miljoonat ihmiset menettivät kotinsa ja toimeentulonsa. ECHO oli ensimmäinen avunantajataho, joka rahoitti katastrofialueella työskentelevien järjestöjen työtä. 26. joulukuuta 2004 osoitettiin 3 miljoonaa euroa Punaisen Ristin kansainvälisen liitolle. 30. ja 31. joulukuuta tehtiin kaksi päätöstä, joilla kummallakin myönnettiin 10 miljoonaa euroa Sri Lankalle, Malediiveille ja Indonesialle. Tammikuussa 2005 Euroopan komissio pyysi budjettivallan käyttäjältä (parlamentti ja neuvosto) 100 miljoonaa euroa uusiin avustustoimiin katastrofialueella. 9.2.2005 tehtiin päätös antaa 80 miljoonaa euroa kärsineen alueen väestölle osoitettavaan apuun ja tukitoimiin, lyhytaikainen kunnostustoiminta mukaan luettuna. Kutakin maata koskevista operaatioista annetaan yksityiskohtaisia tietoja tämän kertomuksen liitteessä. 4. TÄRKEIMMÄT MONIALAISET KYSYMYKSET 4.1. Sopimussuhteet kumppaneihin - FPA Komissio teki 30.4.2004 vuoden 2004 hallinnollisia tukimenoja koskevan päätöksen, johon sisältyy myös vuoden 2004 apurahat (budjettikohta pieniä, kertaluonteisia humanitaarisen alan koulutukseen, tutkimukseen ja verkostoitumiseen annettavia avustuksia varten). Kolme avustusta myönnettiin lokakuussa 2004, ja niiden kokonaissumma oli 300 000 euroa. Jäsenvaltioiden erityisjärjestöt kattavaa sopimusjärjestelyä koskevan alustavan työn ensimmäinen vaihe saatiin päätökseen. Siihen sisältyi pyrkimys tunnistaa sellaisia kokonaisuuksia, jotka voisivat hyötyä uusista menettelyistä sekä mahdollisia toimintatyyppejä. 4.2. Suhteet tärkeimpiin yhteistyökumppaneihin ja EU:n ulkopuolisiin avunantajiin ja yhteisön muihin toimielimiin Kansainvälisellä tasolla pääosasto ECHO osallistui lukuisiin kokouksiin, joissa käytiin syvällisiä keskusteluja muiden suurimpien avunantajien kanssa. Aiheina olivat muun muassa humanitaarisen toimintatilan kutistuminen, humanitaarisen avun perusperiaatteet – erityisesti riski, etteivät YK:n integroidut toimet kunnioita humanitaarisen avun perusperiaatteita – tai ongelmat humanitaaristen työntekijöiden pääsyssä tiettyihin maihin. Neljä strategista ohjelmasuunnittelua koskevaa kokousta pidettiin tärkeimpien kumppaneiden kanssa (OCHA, UNICEF, WHO ja WFP) ennen vuoden 2004 loppua. Yhteisön tasolla humanitaarisen avun pääosasto ECHO toimi valppaasti ja aktiivisesti koko vuoden 2004 sen varmistamiseksi, että humanitaarisen avun perusperiaatteet saavat ansaitsemansa arvon sekä EU:n toimielimissä että kansainvälisillä foorumeilla. ECHO osallistui myös useisiin neuvoston ja komission muiden yksiköiden, kuten ympäristöasioiden pääosaston (pelastuspalveluasiat) ja ulkosuhteiden pääosaston (kriisinhallinta) järjestämiin kokouksiin. Tarkoituksena oli vaikuttaa siten, että nämä sisällyttäisivät humanitaarisen avun perusperiaatteet työhönsä. Humanitaarisen avun komitea (HAC) piti 11 kokousta jäsenvaltioiden edustajien kanssa vuonna 2004. Lisäksi Irlannin ja Hollannin puheenjohtajakaudella kutsuttiin koolle kaksi epävirallista humanitaarisen avun komitean kokousta. Ensimmäinen käsitteli humanitaarisen avun perusperiaatteita ja toisessa keskusteltiin siviili/sotilasoperaatioiden suhteista. 4.3. Strateginen suunnittelu ja eri aloja yhdistävät aiheet Vuonna 2004 pääosasto ECHO laati vuodeksi 2005 strategian, joka perustuu maailmanlaajuiseen tarvearviointiin ja unohdettujen kriisien analyysiin. - Hätäavun, kunnostamisen ja kehityksen niveltäminen . ECHO jatkoi niveltämistä edistävää työtään yksiköiden välisessä ryhmässä. Työ eteni hyvin useissa niistä 15 maasta ja alueesta, jotka valittiin pilottiprojekteihin vuonna 2003. Niveltämiseen tähtäävien strategioiden täytäntöönpano pysyi edelleenkin ensisijaisena kenttätyössä. Edistystä oli havaittavissa erityisesti Angolassa, Tadžikistanissa ja Kambodžassa. Yksityiskohtaiset tiedot ovat saatavilla tämän kertomuksen liitteessä. - Lapset: ECHO painotti tämän ensisijaisen tavoitteen tärkeyttä. Vuonna 2004 tehdyistä 102 rahoituspäätöksestä 66 sisälsi tukea lasten hyväksi toteutettaville toimille ja 79 sopimuksessa painopiste oli lasten hyväksi toteutettavissa toimissa (esim. ravitsemushoito, rokottaminen, lapsisotilaiden yhteiskuntaan sopeuttaminen). Rahoituksen kokonaismäärä oli 46 miljoonaa euroa (26 miljoonaa euroa 2003). Vuonna 2004 ECHO valmisteli myös luonnoksen sisäisen politiikan noudattamisen suuntaviivoiksi, kun on kyseessä humanitaarisista kriiseistä kärsivät lapset ja raportointimenettelyn, jolla voidaan arvioida tarkemmin lasten tukemiseksi tähtäävän ECHON toiminnan kattavuutta ja vaikutusta. Kriisivalmius ja onnettomuuksien estäminen : ECHO teki yhteensä 16 rahoituspäätöstä, jotka sisälsivät avustuksia kriisivalmiuden parantamiseen ja onnettomuuksien estämiseen. ECHO tuki yhteensä 360 000 miljoonalla eurolla Kobessa järjestettävää suuronnettomuuksien vähentämistä käsittelevää kansainvälistä konferenssia, joka on kaikkein tärkein maailmanlaajuinen onnettomuuksien vähentämistä käsittelevä foorumi. ECHO ponnisteli myös voimakkaasti vuonna 2004 vahvistaakseen kansainvälisiä aloitteita suuronnettomuuksien vähentämiseksi. Erityisesti se keskittyi maailmanlaajuisen katastrofivaroitusjärjestelmän (Global Disaster Alert System) kehittämiseen (420 000 miljoonaa euroa ) yhteistyössä YK:n humanitaarisen avun koordinaatioyksikön (OCHA:n) ja Euroopan yhteisön Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa. Vesi: Vesi lisättiin humanitaarisen avun pääosaston työohjelmaan vuonna 2004. ECHO käynnisti rajoitetun tarjouskilpailun arvioidakseen uudestaan vesihuolto-ja hygieniasektorille annettavaa humanitaarista apua. Työ ajoittuu vuoteen 2005. ECHO uudisti täysin lähestymistapansa Hi-virukseen/aidsiin annettavaan apuun nähden ja ylitti näin asettamansa tavoitteen. 4.4. Aihepiirikohtainen rahoitus Aihepiirikohtainen rahoitus on uusi tapa työskennellä yhdessä kansainvälisten organisaatioiden kanssa, ja se vahvistaa ECHOn sitoutumista työskennellä tiiviissä yhteistyössä YK:n eri järjestöjen ja Punaisen Ristin kanssa humanitaarisen avun toimittamisen parantamisessa. Vuonna 2004 ECHO teki aihepiirikohtaisia sopimuksia seuraavasti; OCHA:n kanssa (4 miljoonaa euroa) OCHA:n tietohallinnon parantamiseksi, WHO:n kanssa (3,5 miljoonaa euroa) kriisitilanteiden terveyshuollon tukemiseksi, WFP:n kanssa (4,5 miljoonaa euroa) vahvistamaan sen kapasiteettia, jotta se voi asianmukaiseti arvioida humanitaarisia tarpeita elintarvikesektorilla. Tämän lisäksi ECHO tuki UNICEF:n lastensuojeluhankkeita 2 miljoonalla eurolla ja UNICEF:n hätäapuun vastaamiskapasiteetin vahvistamista 5,4 miljoonalla eurolla. Samoin se otti käyttöön joukon toimenpiteitä kuten lääkkeiden ja hätäaputarvikkeiden ennakoivan sijoittamisen. 4.5. Koulutus ja selvitykset, viestintä ja tiedotus Kaikkiaan 42 koulutusjaksoa pidettiin uudesta lainsäädäntökehyksestä, joka ohjaa ECHOn suhteita sen yhteistyökumppaneiden kanssa. Koulutusta oli kaikkiaan 77 päivää ja siihen osallistui 904 henkilöä. ECHO jatkoi humanitaarisen avun verkoston (NOHA) aktiivista tukemista rahoittamalla yksivuotista monitieteellistä jatkotutkintoa humanitaaristen asioiden alalla. Vuonna 2004 ECHO välitti tietoa monien eri julkaisujen ja näkyvien julistenäyttelyjen kautta Euroopan unionin humanitaarisen avun arvoista, periaatteista ja käytännön saavutuksista sekä lähetti audiovisuaalisia teoksia, jotka esittelivät ECHOn työtä. Yksi vuoden tärkeimmistä tiedotustapahtumista oli onnistuneesti toteutettu nuorison solidaarisuuspäivä, joka toi yhteen 540 nuorta Euroopan parlamenttiin. 4.6. Budjetti- ja henkilöresurssit, tarkastus ja arviointi ECHOlla on käytössään virallisia järjestelmiä, joiden avulla seurataan taloudellisia tietoja ja huolehditaan asianmukaisesta johdolle tiedottamisesta. Erityisiä taloudellisia indikaattoreita on otettu mukaan kokonaistulostauluun. Humanitaarisiin toimiin kohdistetaan tilintarkastuksia sekä päätoimipaikassa että kentällä. Vuoden 2004 aikana kaikkiaan 145 tarkastusta oli meneillään tai saatettiin päätökseen humanitaaristen järjestöjen päätoimipaikoissa ja 32 operatiivista tarkastusta suoritettiin kentällä. Vuonna 2004 päätoimipaikassa oli töissä 172 henkilöä, joista 146 oli virkamiehiä ja 26 ulkopuolista henkilöstöä. ECHO ryhtyi toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena oli toteuttaa henkilöstöpolitiikkaa komission hallinnonuudistusmallin mukaisesti. ECHOn hallintobudjetti vuonna 2004 oli 2,2 miljoonaa euroa. Sitä käytettiin ulkopuolisen henkilöstön palkkaamiseen, kattamaan virkamatkakuluja, koulutusta, konferensseja ja kokouksia sekä maksamaan asiantuntija-avusta ja tutkimuksista. ECHO tekee toiminnastaan noin kymmenen arviointia vuodessa. Vuonna 2004 arviointeja ryhdyttiin tekemään Pohjois-Koreasta, Sri Lankasta, Zimbabwesta, Kongon demokraattisesta tasavallasta, Lähi-idästä ja kriisivalmiudesta Karibian alueella. Aihekohtaiset arvioinnit aloitettiin maan sisäisiä pakolaisia koskevista kysymyksistä, turvallisuudesta sekä vesi- ja saniteettihuollosta. Lisäksi teetettiin Hi-virusta ja aidsia koskeva mietintö. ECHOn arviointien kohteena olivat myös Punaisen Ristin kansainvälinen komitea sekä valtiosta riippumaton järjestö "Action contre la faim". ECHO arvioi humanitaaristen järjestöjen turvallisuuskysymyksiä osana hyvän humanitaarisen avun (GHD) aloitetta. Yleinen turvallisuusopas, turvallisuuskoulutuksen hakemisto ja turvallisuuskertomus syntyivät tämän arvioinnin tuloksena. Niiden tarkoituksena on auttaa humanitaarisia järjestöjä kantamaan vastuuta sekä kotimaastaan muuttaneista että paikallisista työntekijöistä. Yksityiskohtaiset tiedot kaikista monialaisista toimista ovat löydettävissä tämän kertomuksen liitteessä. 5. TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT Vuonna 2004 ECHO noudatti humanitaarisen avun perusperiaatteita ja –arvoja eli tasapuolisuutta, puolueettomuutta ja riippumattomuutta. Se on vakuuttunut, että näissä periaatteissa tiukasti pitäytyminen on entistä tärkeämpää sekä nykyisessä institutionaalisessa tilanteessa, jossa tietyt poliittiset voimat pyrkivät näkemään humanitaarisen avun ulkopoliittisena tai kriisinhallinnan välineenä, että entistä vaarallisemmaksi käyvässä toimintaympäristössä, jossa humanitaarisista järjestöistä on tullut sotaa käyvien ryhmittymien vihollisuuksien kohteita. ECHOn näkökulmasta humanitaarinen toimintatila voidaan parhaiten säilyttää sitoutumalla voimakkaasti hyvän humanitaarisen avun periaatteisiin, jotka hyväksyttiin Tukholmassa 16.-17.6.003 ja vahvistettiin Ottawassa lokakuussa 2004 (toisin sanoen turvaamalla tarveperustainen apu), vaalimalla sitoumusta antaa korkealaatuista apua ja käymällä avointa vuoropuhelua muiden keskeisten toimijoiden kanssa sekä kahden- että monenvälisillä humanitaarisilla keskustelufoorumeilla. Kokemukset tuoreista kriiseistä Afganistanissa, Lähi-idässä, Irakissa, Darfurissa ja muualla osoittavat, että näiden perusperiaatteiden noudattaminen on avun tehokkaan toimituksen, apua tarvitsevien väestöryhmien luokse pääsemisen sekä avustustyöntekijöiden hengen ja turvallisuuden turvaamisen kannalta avainasemassa. [1] UNHCR (YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston julkaisu): Refugees by Numbers (2004 laitos) http://www.unhcr.ch/cgi-bin/texis/vtx/basics/ [2] Global IDP Project Maailmanlaajuinen maan sisäisiä pakolaisia koskeva projekti:Internal Displacement - A Global Overview of Trends and Developments in 2003 http://www.idpproject.org/press/2004/Global_Overview.pdf [3] UNHCR (YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston julkaisu): Internally Displaced Persons, Questions and Answers (2004) - http://www.unhcr.ch/cgi-bin/texis/vtx/basics/