Virallinen lehti nro C 167 , 02/06/1997 s. 0137



A4-0076/97 Päätöslauselma komission tiedonannosta «Euroopan puolustukseen liittyvän teollisuuden haasteet, toimet Euroopan tasolla» (KOM(96)0010 - C4-0093/96) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(96)0010 - C4-0093/96), - ottaa huomioon päätöslauselmansa, jotka se on antanut: . 11. huhtikuuta 1984 Euroopan yhteisistä eduista, vaaroista ja vaatimuksista turvallisuuden alalla ((EYVL C 127, 14.5.1984, s. 70)) . 13. heinäkuuta 1990 aseistariisunnasta, puolustusteollisuuden tuotannonalan muuttamisesta ja aseviennistä ((EYVL C 231, 17.9.1990, s. 209)) . 17. syyskuuta 1992 yhteisön tehtävistä aseviennin ja aseteollisuuden valvonnassa ((EYVL C 284, 2.11.1992, s. 138)) . 19. tammikuuta 1995 tarpeesta valvoa asevientiä ja niiden välitystä Euroopassa ((EYVL C 43, 20.2.1995, s. 89)) . 18. toukokuuta 1995 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä (marraskuu 1993 - joulukuu 1994) ((EYVL C 151, 19.6.1995, s. 223)), . 18. tammikuuta 1996 Saudi-Arabiasta ja erityisesti sen 6 kohdan ((EYVL C 32, 5.2.1996, s. 98)), . 13. maaliskuuta 1996 (i) Euroopan parlamentin lausunnosta hallitusten välisen konferenssin koollekutsumisesta ja (ii) mietintäryhmän työn arvioinnista ja Euroopan parlamentin poliittisten tavoitteiden täsmentämisestä hallitusten välistä konferenssia silmällä pitäen ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 77)), . 18. heinäkuuta 1996 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä (tammikuu - joulukuu 1995) ((EYVL C 261, 9.9.1996, s. 154)), - ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen liitteenä olevan julistuksen (N:o 30) Länsi-Euroopan unionista, jossa mainitaan «yhteistyön lujittaminen asehankintojen alalla tarkoituksena perustaa Euroopan asehankintalaitos», sekä EY:n perustamissopimuksen 223 artiklan, - ottaa huomioon Länsi-Euroopan varusteluryhmän tekemän työn ja ranskalais- saksalaisen yhteistyörakenteen, joka on edelläkävijä asevarustelua koskevassa yhteistyössä, - ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia- asioita käsittelevän valiokunnan, taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan ja institutionaalisten asioiden valiokunnan lausunnot (A4-0076/97), A. ottaa huomioon, että kylmän sodan loppumisesta lähtien sotilaallisia menoja on leikattu suurimmassa osassa suuria teollisuusmaita («rauhan osingot»), mikä on myönteistä, mutta on aiheuttanut sotilastarvikkeiden tilausten vähenemisen, mikä on puolestaan syventänyt taloudellista ja sosiaalista kriisiä puolustukseen liittyvillä teollisuuden aloilla, B. syvästi vakuuttuneena siitä, että Euroopan puolustusteollisuuden laajentaminen ja vahvistaminen ei saa olla ristiriidassa aseistariisunnan alalla toteutettavien asianmukaisten uusien aloitteiden kanssa, C. ottaa huomioon, että tämän tilanteen seurauksena kilpailu maailman puolustuskaluston tuottajien välillä käy yhä kovemmaksi tuottajien yrittäessä voittaa toistensa tarjoukset Euroopan unionin sisällä ja kolmansissa maissa, D. ottaa huomioon, että tämä tilanne voi johtaa EU:n jäsenvaltioiden taloudellisen, poliittisen ja sotilaallisen turvallisuuden kannalta elintärkeiden teollisuuden alojen katoamiseen, E. ottaa huomioon, että tasapuolisten vertailuedellytysten perusteella Euroopan puolustusteollisuuden yritykset ovat osoittautuneet täysin kilpailukykyisiksi Yhdysvaltojen yrityksiin verrattuna, F. huomauttaa kuitenkin, että Euroopan puolustusteollisuus kokonaisuudessaan on menettämässä kilpailukykyään hajanaisuutensa vuoksi, kun kullakin jäsenvaltiolla on omat hankintavaatimuksensa ja -menettelynsä, jotka johtavat toiminnan kalliisiin ja epätaloudellisiin päällekkäisyyksiin, G. huomauttaa, että amerikkalaiset yhtiöt ovat toisaalta hyötyneet suotuisammasta toimintaympäristöstä - laajoista yhtenäismarkkinoista, yhtenäisestä hankinnasta, yhdysvaltalaisia tuotteita suosivasta ostopolitiikasta, hallituksen laajamittaisesta tuesta tutkimukselle ja teknologiselle kehittämiselle, jne.; huomauttaa myös, että amerikkalaiset yhtiöt ovat osanneet yhdistyä ja fuusioitua voidakseen paremmin vastata yhä kovempaan kilpailuun markkinoilla; huomauttaa edelleen, että yhdysvaltalaiset tuottajat ovat hyötyneet maan hallitsevaa asemaa Atlantin liitossa, H. ottaa huomioon, että kaikki Atlantin liiton jäsenet hyväksyivät ja tunnustivat Euroopan puolustusidentiteetin käsitteen Berliinin kokouksessa kesäkuussa 1996, I. ottaa huomioon, että Euroopan puolustusidentiteetissä on kolme merkittävää osaa: - poliittinen osa eli EU - sotilaallinen osa, joka on NATOn ja WEUn vastuulla - teollinen, tieteellinen ja teknologinen osa, J. painottaa, että Euroopan puolustusidentiteetti ja EU:n YUTP eivät ole uskottavia ilman vahvaa eurooppalaista aseteollisuutta ja tehokasta hankintapolitiikkaa, K. painottaa myös, että ilman vahvaa, tehokasta ja elinvoimaista eurooppalaista aseteollisuutta ja tehokasta hankintapolitiikkaa EU:n jäsenvaltioiden on tulevaisuudessa vaikea täyttää velvollisuuksiaan NATOssa ja muissa maailmanlaajuisissa turvallisuusjärjestelyissä, L. katsoo, että tällaisen rajoittavan Euroopan aseteollisuuden kehittäminen mahdollistaa, standardisoinnin ja avoimemman hankinnan myötä Euroopan valtioille suurtuotannon edut, jotka tulevat suuresti hyödyttämään asianomaisten valtioiden talousarviota, M. katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden välisten sisämarkkinoiden kehittäminen aseiden alalla yhdessä puolustusalan teollisen perustan vähittäisen vahvistamisen kanssa vähentäisi aseteollisuuden riippuvuutta viennistä, N. ottaa huomioon, että Pentagonin tilausten vähennyttyä yhdysvaltalaisyhtiöt kilpailevat hallituksensa tuella yhä kovemmin eurooppalaisten yhtiöiden kanssa ulkoisilla markkinoilla, kuten Euroopassa, Lähi-idässä ja Aasiassa on nähty, O. ottaa huomioon, että puolustukseen liittyvillä teollisuuden aloilla on suora vaikutus Euroopan tutkimuskapasiteettiin, P. ottaa huomioon, että jako siviili- ja sotilaalliseen tutkimukseen on käymässä yhä hämärämmäksi; 1. Ottaa tervetulleena vastaan komission tiedonannon puolustukseen liittyvän teollisuuden haasteista, jonka ansiona on se, että siinä esitetään tämä monimutkainen kysymys EU:n toimielinten tasolla; 2. Arvioi, että tähän mennessä toteutettu yhteistyö aseistuksen alalla sekä kahden- tai monenkeskisenä yhteistyönä että Länsi-Euroopan unionin tai NATO:n piirissä on osoittanut tehottomuutensa ja että on käytettävä uutta lähestymistapaa tulevaisuuden aseiden tuottamiseksi, jotta Eurooppa voisi kehittää suorituskykyistä asemateriaalia, jolla on paras mahdollinen hinta- laatusuhde ja jolla voidaan hoitaa hyvin erilaisia tehtäviä, ottaen huomioon strategisen ympäristön epävarmuuden sotatarvikkeiden käyttöiän aikana; Euroopan asevarustelupolitiikka ja YUTP 3. Korostaa, että Euroopan asevarustelupolitiikan luomista helpottaisi yksimielisyys YUTP:n laajoista päämääristä ja strategisista vaihtoehdoista, joiden perusteella tuotettavan sotakaluston operationaaliset piirteet on määritettävä; 4. Huomauttaa, että Länsi-Euroopan varusteluryhmän ja Euroopan pitkän aikavälin puolustuksen yhteistyöaloitteen (EUCLID) tällä alalla tekemä työ on hyödyllistä mutta riittämätöntä, sillä näillä elimillä ei ole todellista päätäntävaltaa; 5. Toteaa myös, että tähän mennessä tehty valtioiden välinen yhteistyö on johtanut ennemminkin kustannusrajojen ylityksiin kuin todellisiin säästöihin, koska se on useimmiten tulosta eri pääesikuntien erilaisista operationaalisista tarpeista ja perustuvat useimmissa tapauksissa kohtuullisen hyödyn (juste retour) käsitteeseen (kokoonpanon kaksin- tai kolminkertaistaminen, jne.), mikä ei ole antanut mahdollisuutta hyötyä suurtuotannon eduista; 6. Arvioi, että kohtuullisen hyödyn käsite, jota käytetään nykyään kaikissa ohjelmissa, on korvattava maailmanlaajuisen tasapainon käsitteellä, jota arvioidaan useiden ohjelmien avulla ja pitkän ajanjakson aikana ja jota tuetaan teollisella erikoistumisella, tietoisena siitä, että ajan mittaan kaikki valtiot hyötyvät yhteisten asemarkkinoiden olemassaolosta, joka mahdollistaa sotamateriaalin hankkimisen paremmalla hinta-hyötysuhteella; 7. Korostaa, että nykyisessä suhdanteessa materiaalien yhteentoimivuus ei ole enää riittävä ja että on päästävä Euroopan valtioiden yhteiseen sotakaluston tuotantoon; tämä voi tapahtua ainoastaan optimaalisissa olosuhteissa, joissa teollisten yksiköiden kokoa ja tuotannon erikoistumista on lisätty; 8. Huomauttaa, että tämä Euroopan sisäinen yhteistyö ei saa estää tietyissä tapauksissa yhteistyötä muiden maiden kuten Yhdysvaltojen kanssa - silloin kun on olemassa yhteisiä tarpeita - tai sotilasvälineistön ostoa muiden maiden mallistoista, eikä se saa estää mahdollista tulevaa monikansallista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa; 9. Vahvistaa, että vahva, tehokas ja elinvoimainen eurooppalainen aseteollisuus on yksi tapa kehittää ja antaa uskottavuutta Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteetille Atlantin liiton sisällä ja varustaa YUTP sotilaallisella kyvyllä, jota se välttämättä tarvitsee tukeakseen diplomaattisia toimiaan; 10. Vaatii toimivaltansa lisäämistä ennakkovaroitukseen ja ennalta ehkäisevään varusteluteknologian seurausten arviointiin liittyen, jos sotilaallisen tutkimuksen ja kehityksen alalla tehtäviä ponnistuksia lisätään («EUCLID»); 11. Huomauttaa, että puolustukseen liittyvä Euroopan teollisuus tarvitsee poliittista viitekehystä määrittääkseen millaista sotakalustoa tulevaisuudessa tulisi tuottaa; tämä edellyttää, että Euroopan unionin on määriteltävä tarkemmin, millaisia kansainvälisiä velvollisuuksia se YUTP:n tasolla aikoo ottaa hoidettavakseen; 12. Uskoo, että Länsi-Euroopan unionin jäsenvaltioiden pääesikuntien, tarvittaessa yhdessä tarkkailijoiden ja muiden kiinnostuneiden valtioiden kanssa, olisi määriteltävä tarkemmin tarvittavan kaluston operationaaliset spesifikaatiot, jotta YUTP:n tavoitteet ja Petersbergin tyyppiset tai WEU:sta tehdyn sopimuksen V artiklan mukaiset tehtävät voidaan hoitaa uudessa geostrategisessa ympäristössä; 13. Korostaa Euroopan strategisten lentokuljetusten, lennossa tapahtuvien polttoainetäydennysten, ilma- ja avaruustiedustelun (kauko-ohjattavat lentokoneet), viestinnän ja ohjustentorjunnan riittämättömyyksiä; 14. Antaa tukensa tulevaisuuden kuljetuskoneen (ATF/FLA-hanke) eli raskaan, pitkän matkan sotilaskuljetuskoneen Euroflag-konsortion suojeluksessa tapahtuvalle kehittelylle ja rakentamiselle, jonka tarkoituksena on mahdollistaa Petersberg-tyyppisten tehtävien hoito; huomauttaa, että sen rakentaminen on elintärkeää niin Euroopan lentokoneteollisuudelle kuin Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteetillekin; pyytää siksi kyseessä olevia valtioita löytämään varat tämän lentokoneen kehittelyyn; 15. Rohkaisee kyseessä olevia valtioita saattamaan päätökseen tunnistussatelliitteihin Helios 2 ja Horus liittyvät hankkeet, Airbus MRTT - hankkeen ja kehittämään kauko-ohjattavia tunnistuslentokoneita sekä ohjustentorjuntajärjestelmän, tarvittaessa yhteistyössä Yhdysvaltojen kanssa; 16. Ottaa tervetulleena vastaan käynnissä olevat aloitteet, joilla pyritään hankkimaan Euroopan valtioille niiden tarvitsemia välineitä uusien ja aikaisempaa parempien aseyhteistyön muotojen luomiseksi, kuten ehdotetun Länsi-Euroopan asehankintajärjäestön luomisen ja ranskalais-saksalaisen aloitteen laajentamisen muihin maihin; toivoo, että nämä eri yhteistyörakenteet eivät toimi päällekkäisissä tehtävissä toistensa kanssa ja että ne päätyvät yhteisiin asevarusteluohjelmiin, joilla voidaan vastata mahdollisimman monien Euroopan valtioiden tarpeisiin; Näkökohtia EY:n perustamissopimuksen 223 artiklasta 17. Korostaa, että Euroopan puolustusidentiteetin luomiseksi tarvitaan tieteelliset ja teknologiset osat sisällyttävä yhteinen asevarustelupolitiikka ja uskoo, että yhteisen puolustuspolitiikan vähittäinen luominen edellyttää lopulta 223 artiklan tarkistamista, jotta voidaan integroida aseiden tuotanto, kaupankäynti ja seuranta; huomauttaa, että 223 artiklaa ei kuitenkaan tulisi poistaa ennen kuin on luotu yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, johon sisältyy rajoittava asevientipolitiikka; 18. Vaatii tätä odotellessa, että jäsenvaltiot eivät enää vetoa, poikkeustilanteita lukuunottamatta, Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 223 artiklaan estääkseen yhtenäismarkkinoiden sisäisiä teollisuuden rakenneuudistuksia; 19. Korostaa sitä, että tämä artikla voi suojella Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteetin kannalta elintärkeitä teollisuusaloja kolmansien maiden yritysten suorittamilta haltuunotoilta; 20. Kannustaa EU:n jäsenvaltioita hyödyntämään HVK:ta, jotta voidaan käynnistää syvällinen pohdiskelu 223 artiklan ja erityisesti siinä tarkoitetun luettelon mukauttamisesta siten, että edistetään eurooppalaisen aseteollisuuden luomista; Näkökohtia asevarustelupolitiikan suhteista teollisuuspolitiikkaan 21. Uskoo, että Euroopan unionin olisi asetettava itselleen tavoitteeksi puolustukseen liittyvän teollisuuden yhtenäismarkkinoiden luominen, jonka säännöt perustuisivat siviilikäyttöön tarkoitettujen tuotteiden ja palveluiden yhtenäismarkkinoiden sääntöihin, mutta joissa otettaisiin huomioon puolustusteollisuuden erityispiirteet; 22. Uskoo, että jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä aseteollisuuden teollisen ja teknologisen keskinäisen riippuvuuden periaate, jotta sallittaisiin Euroopan aseteollisuuden yritysten yhdistyminen ja sulautuminen, mikä perustuu järkiperäisen teollisen hallinnan perusteisiin; katsoo kuitenkin, että Euroopan unionin hallitsevan markkina-aseman vastaisia määräyksiä olisi sovellettava sekä aseteollisuuden alalla että siviilikäyttöön tarkoitetun tuotannon alalla; 23. Myöntää, että Euroopan puolustukseen liittyvän teollisuuden rakenteen välttämätön yhteensovittaminen tulee vaatimaan jäsenvaltioiden keskinäisen teknologisen ja teollisen jonkinasteisen riippuvuuden poliittista hyväksymistä; 24. Katsoo, että aseteollisuuden rakenneuudistus helpottuisi, jos EU:n tasolla olisi oikeudellinen viitekehys, joka mahdollistaisi eurooppalaisten liikeyritysten perustamisen; pyytää toistamiseen asianmukaisten valtioiden välisten oikeudellisten rakenteiden, kuten Euroopan yritysten ohjesäännön, käyttöönottoa; 25. Vaatii, että sotilaskaluston tuotannossa otetaan oppia siviiliyritysten johtamistavoista ja että turvaudutaan, aina kun mahdollista, siviiliteknologiaan uusien aseiden ja asejärjestelmien kustannusten alentamiseksi; 26. Huomauttaa lisäksi, että aseteollisuuden uudelleenjärjestelyitä, jotka voivat vaikuttaa myös siviilituotteisiin, voidaan tukea olemassa olevilla yhteisön välineillä (EAKR, ESR, KONVER jne.); uskoo, että olisi pohdittava, miten KONVER-ohjelmaa voitaisiin parantaa, siten että se tukisi paremmin uudelleenjärjestelyprosessia ja auttaisi puolustusteollisuutta monipuolistamaan mahdollisuuksiaan ja asiantuntemustaan uusien markkinoiden valloittamiseksi siviilituotannon alalla; Näkökohtia asevarustelupolitiikasta sekä tutkimuksesta ja teknologisesta kehittämisestä 27. Panee merkille Euroopan puolustusalan tutkimusohjelmien hajaannuksen, joka jatkuu, huolimatta EUCLID:in puitteissa tehdystä työstä sekä EU:n tutkimuksen puiteohjelman ja EUREKA-ohjelman aikaansaamasta toiminnasta; arvioi, että näiden eri tutkimusohjelmien parempi yhteensovittaminen on välttämätöntä, jotta vältytään päällekkäiseltä työltä; 28. Panee merkille, että - puiteohjelma on siviilitutkimusohjelma - siviiliteknologia on tällä hetkellä selvästi pitemmälle kehittynyttä kuin sotilaallinen teknologia - puiteohjelma edustaa ainoastaan 4 prosenttia EU:n julkisista TTK-menoista - jäsenvaltiot tutkivat parhaillaan erilaisia tapoja, joilla sotilaallinen ala voitaisiin sopeuttaa julkiseen TTK-toimintaan; 29. Korostaa, että yhteisön tasolla toteutetut kokeilu- ja esittelyhankkeet ovat välttämättömiä eurooppalaisen huipputeknologiasektorin kehittämiseksi; 30. On vakuuttunut siitä, että viides puiteohjelma voisi jatkamalla perustutkimuksen ja geneeristen teknologioiden pitämistä ensisijaisena - jatkaa sellaisten teknologioiden tutkimuksen rahoittamista, joita voidaan käyttää kahteen tarkoitukseen - auttaa puolustukseen liittyvien teollisten TTK-elinten uudelleen suuntautumisessa; 31. Suosittelee lisäksi, että aseistariisuntaa koskevat aloitteet olisi sisällytettävä viidenteen tutkimuksen puiteohjelmaan, ja korostaa erityisesti miinoihin, biologisiin ja kemiallisiin aseisiin sekä uraanin ja plutoniumin käyttöön asejärjestelmissä liittyviä kysymyksiä; 32. Korostaa kuitenkin, ettei yhteisön tutkimustoimintaa pidä suunnata uudelleen erityisesti puolustukseen liittyviin päämääriin; Näkökohtia ulkoisesta talouspolitiikasta aseistuksen alalla 33. Korostaa Euroopan ja Yhdysvaltojen välisen asekaupan epätasapainoa; toivoo vaihdon tasapainottamista, etenkin NATOn käyttämän kaluston osalta; 34. Katsoo, että puolustussektorilla jäsenvaltioiden olisi sovellettava kolmansia maita kohtaan yhteisen kauppapolitiikan sääntöjä, mikä loisi yhtäläisen kilpailutilanteen puolustukseen liittyvillä eurooppalaisilla teollisuudenaloilla; 35. Arvioi, että jäsenvaltioiden olisi lähennettävä menettelytapojaan sotilasmateriaalin tuonnissa ja viennissä ja päätettävä tällä alalla yhteisestä politiikasta, joka perustuu Eurooppa-neuvoston vuosina 1991 ja 1992 hyväksymien kahdeksan kriteerin rajoittavaan tulkintaan, vääristämättä kuitenkaan kilpailua yhteismarkkinoiden sisällä; 36. Arvioi myös, että yhteisön lainsäädäntöä, joka koskee yhteisön ulkopuolisten maiden pääsyä julkisten hankintojen markkinoille, olisi mukautettava sotilaskalustomarkkinoiden erityispiirteisiin; Kysymys aseiden viennistä 37. Katsoo, että aseiden vienti on monimutkainen kysymys, johon sisältyy ulkopoliittisia, talouspoliittisia ja poliittista moraalia koskevia näkökohtia, ja sitä on säänneltävä tiukoilla, tehokkailla, rationaalisilla, yhdenmukaisilla ja demokraattisilla valvontajärjestelmillä sekä maailmanlaajuisesti että unionin ja jäsenvaltioiden tasolla, jotta varmistetaan avoimuus ja valvonta; 38. Muistuttaa, että unionin tasolla on jo olemassa oikeudellisia välineitä (yhteinen toiminta ((Päätös YUTP 94/942/YUTP (EYVL L 367, 31.12.1994, s. 8))), asetus (EY) N:o 3381/94 ((EYVL L 367, 31.12.1994, s. 1)) ja politiikkoja (Luxemburgin (kesäkuu 1991) ja Lissabonin (kesäkuu 1992) Eurooppa-neuvostoissa hyväksytyt kriteerit), jotka mahdollistavat aseiden ja sekä siviili- että sotilaskäyttöön sopivan materiaalin viennin valvonnan; 39. Pyytää jäsenvaltioita soveltamaan näitä oikeudellisia ja poliittisia välineitä tehokkaasti YUTP:n yhteydessä; 40. Toivoo, että komissio laatii aiheesta valkoisen kirjan, jotta voidaan paremmin arvioida Euroopan unionin asemaa maailman asekaupassa, ja tutkii tältä pohjalta, onko unionilla käytössään asianmukaiset välineet asekaupan valvomiseksi ja sen avoimuuden lisäämiseksi, ja että se tämän perusteella kehottaa neuvostoa aloittamaan aseiden siirtoja koskevan yhteisen toiminnan, jonka päätteeksi laaditaan Eurooppa-neuvoston kahdeksan kriteerin rajoitettuun tulkintaan perustuvat, laillisesti sitovat menettelysäännöt; uskoo lisäksi, että tulevassa asevalvontapolitiikassa tulisi kieltää asevienti kolmansiin maihin, - joita epäillään aseellisesta hyökkäyksestä, - joiden hallituksilta puuttuu demokraattinen vähimmäislegitimiteetti, - jotka eivät osallistu YK:n aserekisteriin tai alueellisiin tai maailmanlaajuisiin asesopimuksiin; 41. Toistaa näkemyksensä, että laajempi yhteisönsisäinen kauppa mahdollistaisi sen, että eurooppalaiset yritykset voisivat alentaa kustannuksiaan; Institutionaalisia näkökohtia 42. Kehottaa HVK:ta antamaan yhteisen asevarustelupolitiikan kehittämiselle ratkaisevan sysäyksen ja kirjaamaan tämän tavoitteen perustamissopimukseen välttämättömänä osana yhteisen puolustuspolitiikan toteuttamista; pyytää lisäksi, että asevientipolitiikkojen tarkkailu ja yhdenmukaistaminen sisällytetään seuraavaan perustamissopimukseen; 43. Ottaa huomioon, että tehokkaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja yhteisen puolustusidentiteetin kehittämistä voi heikentää jatkossakin se, että jäsenvaltiot jatkavat erilaisten asevientipolitiikkojen hyväksymistä; ottaa lisäksi huomioon, että rajoittamaton asekauppa voi pahentaa alueellisia jännitteitä, minkä seurauksena jäsenvaltioilla saattaa olla vastassaan vihollinen, jonka niiden oma teollisuus on varustanut; pyytää näin ollen HVK:ta kiinnittämään erityistä huomiota rajoittavan yhteisen asevientipolitiikan kehittämiseen; 44. Katsoo, että on luotava enemmän synergiaa yhteisöpilarin ja YUTP-pilarin välille ja toisaalta EU:n ja Länsi-Euroopan unionin välille, jotta voidaan kehittää Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteettiä tukeva aseteollisuuspolitiikka; 45. Vaatii, tätä päämäärää silmällä pitäen, että järjestetään sopivan tasoisia EU:n ja Länsi-Euroopan unionin yhteisiä kokouksia ja korostaa tässä yhteydessä tarvetta järjestää EU:n ja WEU:n yhteisiä kuulemisia asianmukaisella tasolla; huomauttaa, että samalla kun edistytään yhteisen puolustuspolitiikan määrittelyssä unionin on määriteltävä WEU:n tulevan Euroopan unioniin sisällyttämisen tavoitteet, eri vaiheet ja aikataulu; 46. Vaatii myös, että EU:ssa järjestetään YUTP:n alalla jäsenvaltioiden ulkoasiainministerien ja puolustusministerien yhteisiä kokouksia, joissa on tarkoituksena määritellä strategiset lähtökohdat yhteisen asevarustelupolitiikan kehittämiselle ja aseiden viennille; 47. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan, miten KIE-maat voitaisiin ottaa mukaan Euroopan asevarustelupolitiikan kehittämiseen, pitäen erityisesti mielessä, että niiden tuleva osallistuminen eurooppalaisiin turvallisuus- ja puolustusrakenteisiin edellyttää niiden tuotantomenetelmien ja tuotteiden radikaalia sopeuttamista yhteisen puolustuksen tarpeisiin; 48. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä Länsi-Euroopan unionin ja NATO:n asianomaisille elimille.