Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisista riskipääomarahastoista /* KOM/2011/0860 lopullinen - 2011/0417 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Kilpaileviin korkean tekniikan ja innovaation maailmanlaajuisiin keskuksiin ja erityisesti Yhdysvaltoihin verrattuna Euroopan riskipääoma-ala on sirpaloitunut ja hajanainen. Tämän sirpaloitumisen ja hajanaisuuden vuoksi sijoittajat ovat tilastollisesti merkitsevällä tavalla vastahakoisia sijoittamaan riskipääomarahastoihin. Eräillä jäsenvaltioilla on erityistä riskipääomarahastoja koskevaa sääntelyä, johon sisältyy salkun koostumusta, sijoitustekniikoita ja vaatimukset täyttäviä sijoituskohteita koskevia säädöksiä. Useimmilla jäsenvaltioilla tällaista erityistä riskipääomarahastojen sääntelyä ei kuitenkaan ole, vaan niissä sovelletaan yhtiöoikeuden yleisiä säännöksiä sekä tarjousesitteitä koskevia velvoitteita kaikkien sellaisten rahastojen hoitajien toimintaan, jotka haluavat tarjota suppealle joukolle suunnattuja riskipääoma-anteja. Säädösten hajanaisuuden vuoksi mahdolliset riskipääomasijoittajat, esimerkiksi varakkaat yksityishenkilöt, eläkerahastot tai vakuutusyhtiöt, pitävät sijoitusten suuntaamista riskipääomakohteisiin vaikeana ja kalliina. Säädösten hajanaisuus estää myös erityisiä riskipääomarahastoja kokoamasta merkittävää määrää ulkomaista pääomaa. Edellä kuvattuun ongelmaan liittyy läheisesti kysymys siitä, suunnataanko Euroopassa liian vähän rahoitusta innovatiivisille uusille toimialoille. Vuosina 2003–2010 Yhdysvallat suuntasi riskipääomarahastoihin noin 131 miljardia euroa, mutta eurooppalaiset riskipääomarahastot onnistuivat samalla jaksolla kokoamaan vain 28 miljardia euroa. Tällä hetkellä mahdolliset sijoittajat suosivat pääomasijoituksia (private equity) riskipääomasijoitusten (venture capital) asemasta. Vertailuajanjaksolla 2003–2010 riskipääomaan suunnatut varat olivat noin 64 miljardia euroa, kun kaikkien pääomasijoitusten yhteismäärä oli 437 miljardia euroa. Riskipääoma muodosti kokonaissummasta siis vain 14,6 prosenttia, ja pääomasijoitusten osuus oli 85,4 prosenttia. Kun vertailuajanjaksoa tarkastellaan vuositasolla, pääomasijoituksiin suunnattuja varoja on joka vuosi huomattavasti enemmän kuin riskipääomasijoituksia. Niin kauan kuin suuntaus kohti pääomasijoituksia – eli alaa, jolla sijoitetaan vakiintuneisiin yrityksiin ja tehdään velkarahoitteisia yritysostoja (leveraged buy-out, LBO) – jatkuu, käytössä olevat varat eivät suuntaudu aloitteleviin ja uusyrityksiin, joiden kehitys on yritystoiminnan jatkumisen kannalta kriittisessä vaiheessa. Tällä hetkellä riskipääomaan suuntautuneen rahoituksen puute on suoraan syyllinen siihen, että keskimääräinen eurooppalainen riskipääomarahasto on ihannekokoaan pienempi. Eurooppalaisten riskipääomarahastojen keskimääräinen koko on huomattavasti alle sen, mikä olisi tämänkaltaiselle rahoitusvälineelle ihanteellista. Keskimääräisellä yhdysvaltalaisella riskipääomarahastolla on hallinnoitavia varoja 130 miljoonan euron arvosta, mutta keskimääräisen eurooppalaisen riskipääomarahaston koko on noin 60 miljoonaa euroa. Tästä johtuu, että riskipääoman osuus pk-yritysten rahoituksessa on tässä vaiheessa vähäinen. Pk-yritykset turvautuvat pääasiassa pankkilainoihin. Pankkilainojen osuus niiden rahoituksesta on yli 80 prosenttia, mutta vain kaksi prosenttia rahoituksesta on peräisin riskipääomaan erikoistuneilta tahoilta. Vastaava luku Yhdysvaltojen osalta on 14 prosenttia. Nämä havainnot ovat erityisen hätkähdyttäviä, kun otetaan huomioon, että monet pk-yritykset ovat vuosien 2008–2009 rahoituskriisin jälkeen joutuneet maksamaan pankkilainoistaan aikaisempaa huomattavasti korkeampaa korkoa[1]. Lisäksi vuosien 2008–2009 rahoituskriisin seurauksena pankit eivät enää myönnä pk-yrityksille puiteluottoja entiseen tapaan tai jatka niiden kestoa, jolloin pk-yrityksille on tullut akuutti tarve etsiä rahoitusta vaihtoehtoisista lähteistä[2]. Tästä huolimatta riskipääomalla ei riittävien pääomaresurssien puuttuessa ole pystytty paikkaamaan tätä selvää aukkoa. Tehokkaan riskipääomasektorin puuttumisen seurauksena eurooppalaisten innovaatioiden kehittäjien ja innovatiivisten liikeyritysten kaupallinen potentiaali ei toteudu, millä on vuorostaan kielteinen vaikutus Euroopan maailmanlaajuiselle kilpailukyvylle. Tätä voidaan havainnollistaa vertaamalla riskipääomasijoitusten suhteellista merkitystä rahoitusvälineenä (ilmaistuna prosenttiosuutena BKT:stä) esimerkiksi Yhdysvaltojen kaltaisilla erittäin innovatiivisilla markkinoilla (0,14 %) ja toisaalta eurooppalaista keskiarvoa (0,03 %). Tilanne havainnollistuu myös, kun sitä arvioidaan kaikkien tietyn rahaston hoitajan hoidossa olevien riskipääomarahastojen muodostaman salkun näkökulmasta. Uusimpien European Private Equity and Venture Capital Association (EVCA) -järjestöltä saatujen lukujen mukaan 98 prosenttia eurooppalaisista riskipääomarahastojen hoitajista hoitaa rahastosalkkua, jonka arvo jää alle vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetussa direktiivissä mainitun 500 miljoonan euron rajan[3]. Näihin ongelmiin puuttuminen ja eurooppalaisten yrittäjien tukeminen on siis elintärkeää. Kukoistavat Euroopan riskipääomamarkkinat ovat eräs Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteista[4], ja Eurooppa-neuvosto kehotti helmikuussa 2011 poistamaan viimeiset sääntelyesteet rajat ylittävältä riskipääomalta. Jatkotoimenpiteenä Euroopan komissio sitoutui sisämarkkinapaketissa[5] varmistamaan, että vuoteen 2012 mennessä missä tahansa jäsenvaltiossa perustetut riskipääomarahastot voivat kerätä pääomia ja sijoittaa vapaasti koko EU:n alueella. Uusi riskipääomarahastoja koskeva kehys on myös eräs pk-yrityksille suunnatun toimintasuunnitelman [lisää viittaus] keskeisistä painopistealueista. Toimintasuunnitelman tarkoituksena on edistää pk-yritysten kasvua helpottamalla niiden rahoituksen saantia. Komission 12 päivänä lokakuuta 2011 antamassa tiedonannossa ”Etenemissuunnitelma kohti vakautta ja kasvua” todetaan myös, että riskipääoman saannin helpottaminen on tärkeä keino kasvun nopeuttamiseksi EU:ssa, minkä vuoksi tiedonannossa kehotetaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään aiheeseen liittyvät lainsäädäntöehdotukset nopeutetulla aikataululla[6]. Ehdotetulla asetuksella puututaan mainittuihin ongelmiin. Siinä otetaan käyttöön yhtenäiset vaatimukset, jotka koskevat eurooppalaisen riskipääomarahaston nimellä toimivien yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten hoitajia. Siinä otetaan käyttöön myös sijoitussalkkua, sijoitustekniikoita sekä vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston sijoituskohteeksi soveltuvia yrityksiä koskevia vaatimuksia. Lisäksi siinä otetaan käyttöön yhtenäisiä sääntöjä siitä, millaisille sijoittajille vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto voidaan suunnata, sekä siitä, millainen kyseisiä rahastoja markkinoivan hoitajan sisäisen organisaation on oltava. Koska eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikkeellä toimiviin yhteissijoitusyritysten hoitajiin sovelletaan jatkossa sisällöltään samoja sääntöjä koko EU:ssa, hoitajat hyötyvät yhtenäisistä rekisteröintivaatimuksista sekä koko EU:n alueella voimassa olevasta passista, mikä auttaa osaltaan luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille riskipääomamarkkinoiden osapuolille. Yhtenäiset riskipääomarahastoja koskevat säännöt voivat myös antaa tärkeän sysäyksen riskipääomasijoitusten sääntelyn muiden osa-alueiden kehitykselle. Vakuutusyhtiöiden (Solvency II) ja pankkien (vakavaraisuusasetus ja -direktiivi) vakavaraisuutta koskevissa kehyksissä riskipääomasijoituksia kohdellaan pääomavaatimusten laskennassa korkean riskin sijoituksina. Komissio arvioi kyseisten vaatimusten vaikutuksen ja pohtii sen jälkeen, onko kyseisiä pääomavaatimuksia tarpeen muuttaa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Arviointia mahdollisesti helpottaa sellaisen koko EU:n kattavan riskipääomarahastoja koskevan kehyksen vahvistaminen, jossa on yhdenmukaisia säännöksiä salkun koostumuksesta ja toiminnan harjoittamisen edellytyksistä. Pk-yrityksiä koskevassa toimintasuunnitelmassa tuotiin esille myös, että sopiva lähtökohta rajatylittäviä sijoituksia riskipääomarahastoihin mahdollisesti estävien verotusongelmien ratkaisujen etsinnälle yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa olisi kaikille yhteinen riskipääomarahaston määritelmä. Komissio saa vuonna 2012 valmiiksi rajatylittävien riskipääomasijoitusten veroesteitä koskevan tutkimuksensa ja aikoo vuonna 2013 esittää ratkaisuja, joiden tarkoituksena on poistaa esteet ja samalla estää veropetoksia ja veronkiertoa. Tällaisia ratkaisuja ei tehdä tässä asetuksessa, mutta ne täydentävät asetusta merkittävällä tavalla, kun pyrkimyksenä on saada aikaan täysin toimivat markkinat riskipääomarahastoille ja EU:n alueella toimiville pk-yrityksille. Toimenpiteillä varmistettaisiin, että pääomia virtaa tehokkaasti vaatimukset täyttäviin riskipääomarahastoihin ja viime kädessä vaatimukset täyttäviin salkkuyrityksiin, joihin rahastot sijoittavat. Nyt ehdotettava asetus täydentää ehdotusta asetukseksi eurooppalaisista sosiaaliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista. Ehdotuksilla pyritään eri tavoitteisiin, ja hyväksymisensä jälkeen ehdotuksista tulee omat, toisistaan riippumattomat säädöksensä. 2. SIDOSRYHMIEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET 2.1. Sidosryhmien kuuleminen Riskipääomia koskeva työ alkoi jo vuonna 1998, jolloin komissio mainitsi tiedonannossaan ”Riskipääomaa koskeva toimintasuunnitelma”[7], että toimivien pääomasijoitusmarkkinoiden luominen on tärkeää[8] ja riskipääoma on niiden olennainen osa. Tämän jälkeen komissio on saanut lisänäyttöä aihepiiriä käsitelleistä työpajoista ja kuulemisista sekä asiantuntijaryhmiltä, jotka ovat tutkineet nykyisiä oikeudellisia, lainsäädännöllisiä ja verotuksellisia esteitä, jotka estävät riskipääomamarkkinoita toimimasta niin hyvin kuin olisi mahdollista. Komission yksiköt käynnistivät 15 päivänä kesäkuuta 2011 julkisen kuulemisen[9] mahdollisen eurooppalaisen riskipääomarahastoja koskevan kehyksen ydinkysymyksistä. Kuuleminen päättyi 10 päivänä elokuuta 2011. Vastauksia saatiin 48, ja niitä voi tarkastella osoitteessa http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/venture_capital_en.htm. 2.2. Vaikutusten arviointi Sääntelyn parantamista koskevan politiikkansa mukaisesti komissio on tehnyt vaikutustenarvioinnin vaihtoehtoisista toimintalinjoista. Toimintalinjat kattavat useita erilaisia vaihtoehtoja: · uuden riskipääomapassin käyttöönotto vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetussa direktiivissä 2011/61/EU · vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetun direktiivin kynnysarvojen madaltaminen tai poistaminen · erityisten riskipääomaa koskevien sääntöjen käyttöönotto osana vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetun direktiivin täytäntöönpanosäännöksiä (taso 2) · riskipääomapassin luominen erillisellä oikeudellisella välineellä · sellaisen hallinnollisen verkoston luominen, joka valvoo riskipääomaa tai suppealle joukolle suunnattuja anteja koskevien kansallisten säädösten vastavuoroista tunnustamista. Kaikkia vaihtoehtoja verrattiin yleiseen tavoitteiseen eli eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukyvyn kohentamiseen globaaleilla markkinoilla, mutta myös tämän aloitteen yksityiskohtaisempiin toiminnallisiin tavoitteisiin, joita ovat i) eurooppalaisen riskipääomarahaston käsitteen luominen, ii) riskipääomarahastojen rajatylittävää varainhankintaa edistävän eurooppalaisen järjestelmän muodostaminen ja iii) tällaisia rahastoja ohjaavan yhteisen sääntelyn luominen, mukaan lukien sääntely-yhteistyöverkoston perustaminen kyseisten rahastojen valvontaa varten. Samalla arvioitiin esimerkiksi riskipääomarahastojen hoitajille, pk-yrityksille, yhteiskunnalle, taloudelle yleensä ja ympäristölle sekä maailmanlaajuisesti aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä. Arvioinnin tuloksena päädyttiin kannattamaan riskipääomapassin luomista erillisenä välineenä. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon vaikutusten odotetaan tuottavan etua riskipääomarahastojen hoitajille, kun niiden toimintaolosuhteet EU:ssa paranevat, ja sitä kautta vähentävän vaatimusten noudattamisesta aiheutuvia ja hallinnollisia kustannuksia sekä avaavan uusia mahdollisuuksia varainhankinnalle. Tuloksena on uusia liiketoimintamahdollisuuksia sekä entistä enemmän nuorille ja innovatiivisille pk-yrityksille suuntautuvaa rahoitusta, mikä vuorostaan lisää Euroopan talouden kilpailukykyä ja parantaa kasvua. Vaikutustenarviointilautakunnan 11 päivänä marraskuuta antamassa lausunnossa esittämät huomautukset on otettu huomioon. Ongelmien analyysia on erityisesti tehostettu selostamalla, missä määrin aivan liian vähäinen rajatylittävän riskipääomarahoituksen hankinta johtuu EU:n säännösten hajanaisuudesta. Vaihtoehtoja käsitellään selkeämmin havaittujen erityisongelmien kanssa, ja niiden vaikutusten arviointia on syvennetty. Lisäksi seurantaan ja määräysten noudattamiseen liittyviä järjestelyitä on selitetty tarkemmin. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT 3.1. Oikeusperusta Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 114 artiklaan, joka on sopivin oikeusperusta tällä alalla. Ehdotuksen päätavoitteena on parantaa eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikettä hyödyntävien toimijoiden käyttämien markkinointitoimenpiteiden luotettavuutta ja oikeusvarmuutta. Tätä tarkoitusta varten ehdotuksessa otetaan käyttöön yhdenmukaisia vaatimuksia, jotka koskevat eurooppalaisten riskipääomarahastojen salkun koostumusta, näiden rahastojen käytettävissä olevia sijoitusinstrumentteja sekä sijoituskohteita, joiden on mahdollista saada rahoitusta eurooppalaisen riskipääomarahaston nimellä toimivista yhteissijoitusrahastoista. Ehdotuksessa otetaan käyttöön yhtenäisiä sääntöjä myös siitä, millaisten sijoittajien katsotaan täyttävän vaatimukset, jotta he voivat sijoittaa eurooppalaisiin riskipääomarahastoihin. Asetusta pidetään soveliaimpana oikeudellisena välineenä, kun tarkoitus on ottaa käyttöön yhtenäiset, kaikille riskipääomamarkkinoille osallistuville tahoille suunnatut vaatimukset. Tahot voivat olla niin riskipääomasijoittajia ja ‑rahastoja kuin riskipääomarahoitusta saavia yrityksiä. Asetusta pidetään myös soveliaimpana oikeudellisena välineenä, kun halutaan luoda yhtenäiset säännöt sille, kuka voi olla riskipääomasijoittaja, ketkä voivat käyttää nimikettä ”eurooppalainen riskipääomarahasto” ja millaiset yritykset voivat saada rahoitusta kyseisen nimityksen ehdot täyttävistä rahastoista. Lisäksi asetusta pidetään soveliaimpana välineenä, kun tarkoitus on varmistaa, että kaikkia eurooppalaisen riskipääomarahaston nimeä käyttäviin tahoihin sekä kyseisten rahastojen käyttämiin sijoitusstrategioihin ja ‑välineisiin sovelletaan samoja vaatimuksia. 3.2. Toissijaisuus ja suhteellisuus Ehdotuksen perustavoitteena on luoda luotettava, turvallinen ja lainsäädännöllisesti vakaa markkinointiympäristö eurooppalaisten riskipääomarahastojen markkinointia varten. Esimerkiksi eurooppalaisen riskipääomarahaston salkun koostumusta, sijoitusinstrumentteja, sijoituskohteita ja vaatimukset täyttäviä sijoittajaryhmiä koskevista keskeisistä ominaisuuksista päättämistä ei voi jättää jäsenvaltioiden harkinnan varaan, sillä seurauksena olisi tilanne, jossa näitä vaatimuksia sovellettaisiin eri puolella EU:ta toisistaan poikkeavilla ja epäyhtenäisillä tavoilla. Yhtenäisten määritelmien ja toimintaa koskevien vaatimusten on siis oltava keskeisessä asemassa päätettäessä EU:n riskipääomarahastojen eurooppalaisia markkinoita ja niiden hoitajia koskevista yhteisistä säännöistä. Lisäksi samojen järjestäytymiseen ja liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien sääntöjen täytyy koskea kaikkia yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien rahastojen hoitajia, jotka toimivat näillä markkinoilla ja käyttävät rahastostaan nimitystä ”eurooppalainen riskipääomarahasto”. Eurooppalaisten riskipääomarahastojen hoitajien rekisteröitymisen ja valvonnan suhteen ehdotuksen tavoitteena on tasapainottaa keskenään eurooppalaisten riskipääomarahastojen tehokas valvonta, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) koordinointitehtävä sekä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten etu niissä maissa, joissa rahastoilla on kotipaikka tai joissa niitä tarjotaan vaatimukset täyttäville sijoittajaryhmille. Saumattoman valvontaprosessin luomiseksi toimivaltainen viranomainen siinä jäsenmaassa, johon hyväksyttävän eurooppalaisen riskipääomarahaston hoitaja on sijoittautunut, tarkistaa rekisteröintiä hakevan hoitajan toimittamat rekisteröintiasiakirjat, arvioi, onko hakija esittänyt riittävät takeet kyvystään noudattaa asetuksen vaatimuksia, sekä lopuksi rekisteröi hakijan. Rekisteröitynyttä hoitajaa valvoessaan hoitajan rekisteröinyt toimivaltainen viranomainen tekee yhteistyötä muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa niissä jäsenvaltioissa, joissa vaatimukset täyttävää rahastoa markkinoidaan. EAMV ylläpitää keskitettyä tietokantaa, jossa on lueteltu kaikki rekisteröidyt rahastojen hoitajat, joilla on oikeus käyttää eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä. Ehdotus on myös oikeasuhteinen, sillä sen avulla saadaan aikaan asianmukainen tasapaino toisaalta riskipääomamarkkinoiden likviditeetin lisäämistä vaativan yleisen edun ja toisaalta esitettyjen toimenpiteiden kustannustehokkuuden välillä. Koska ehdotuksessa esitetään yksinkertaisen rekisteröintijärjestelmän luomista, sillä on otettu täysimääräisesti huomioon tarve tasapainottaa eurooppalaisen riskipääomarahaston nimityksen käyttöön yhdistetty turvallisuus ja luotettavuus sekä riskipääomamarkkinoiden toiminnan tehokkuus ja eri sidosryhmille koituvat kustannukset. 3.3. SEUT-sopimuksen 290 ja 291 artiklan noudattaminen Komissio hyväksyi 23 päivänä syyskuuta 2009 ehdotukset Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamisasetuksiksi. Komissio haluaa tältä osin palauttaa mieliin SEUT-sopimuksen 290 ja 291 artiklaan liittyvät lausumat, jotka se esitti hyväksyessään Euroopan valvontaviranomaisten perustamista koskevat asetukset. Lausumissa todetaan seuraavaa: ”Sääntelystandardien hyväksymisprosessin osalta komissio korostaa finanssipalvelualan ainutlaatuista luonnetta, joka johtuu Lamfalussy-rakenteesta ja joka on nimenomaisesti tunnustettu SEUT-sopimukseen liitetyssä julistuksessa 39. Komissio epäilee kuitenkin vahvasti, ovatko rajoitukset, jotka koskevat sen asemaa delegoituja säännöksiä ja täytäntöönpanotoimenpiteitä hyväksyttäessä, SEUT 290 ja 291 artiklan mukaisia.” 3.4. Ehdotuksen esittely 1 artikla – Rajaus Ehdotuksen 1 artiklassa rajataan suunnitellun asetuksen käyttöala. Artiklassa esitetään selkeästi, että nimitys ”eurooppalainen riskipääomarahasto” on rajattava sellaisten rahastojen hoitajien käyttöön, jotka noudattavat yhtenäisiä laatukriteerejä, jotka koskevat vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojensa markkinointia unionin alueella. Näin 1 artiklassa korostetaan tavoitetta luoda yhtenäinen käsitys siitä, mitä vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto tarkoittaa. Käsite on kehitetty, jotta kyseisten rahastojen markkinointi sujuisi vaikeuksitta koko unionin alueella. 2 artikla – Soveltamisala Ehdotuksen 2 artiklassa tarkennetaan, että asetus koskee asetuksen 3 artiklan b kohdassa määriteltyjen yhteissijoitusyritysten hoitajia, jos kyseiset hoitajat ovat sijoittautuneet unionin alueelle, jos kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on rekisteröitävä heidät direktiivin 2011/61/EU mukaisesti ja jos he hoitavat vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen salkkuja, joiden hallinnoitavat yhteisvarat eivät ylitä 500 miljoonaa euroa. 3 artikla – Määritelmät Ehdotuksen 3 artikla sisältää olennaisia määritelmiä, joilla rajataan ehdotetun asetuksen soveltamisalaa. Artiklassa määritellään keskeiset käsitteet, kuten vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto, vaatimukset täyttävät sijoitukset sekä vaatimukset täyttävä salkkuyritys. Näiden määritelmien tarkoituksena on ennen kaikkea erottaa toisistaan selkeästi vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto sekä toisaalta muunlaiset rahastot, joiden sijoitusstrategiat ovat vähemmän erikoistuneita ja jotka tekevät esimerkiksi muita pääomasijoituksia. Tavoitteena on määritellä tarkasti sellaiset vaatimukset täyttävät rahastot, joihin liittyen riskipääomarahaston hoitaja voi saada tässä asetuksessa vahvistetut oikeudet. Tämän vuoksi asetuksen 3 artiklan a kohdassa säädetään, että vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto on rahasto, jonka yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista vähintään 70 prosenttia on varattu sellaisiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin) tehtäviin sijoituksiin, jotka suuntaavat oman pääoman ehtoisia tai oman pääoman luonteisia sijoitusinstrumentteja suoraan riskipääomasijoittajille (”sijoituskohteet”). Täten esimerkiksi toimintakustannukset, jotka vaatimukset täyttäviltä riskipääomarahastoilta veloitetaan sijoittajien kanssa sovitun mukaisesti, on katettava pääomasijoitussitoumusten jäljelle jäävästä 30 prosentin osuudesta. On tärkeää tehdä selväksi, että riskipääomarahaston on hankittava nämä sijoitusinstrumentit suoraan liikkeeseen laskevalta pk-yritykseltä. Suora hankinta on välttämätön suojakeino, sillä sen tarkoituksena on erottaa vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot yleisistä pääomarahastoista (jotka tekevät kauppaa liikkeeseen laskettujen arvopaperien jälkimarkkinoilla). Ehdotuksen 3 artiklassa on lisäksi muita ehdotetun asetuksen soveltamisen kannalta tarpeellisia määritelmiä. 4 artikla – Nimityksen ”eurooppalainen riskipääomarahasto” käyttö Ehdotuksen 4 artiklassa säädetyn pääperiaatteen mukaan vain sellaiset rahastot, jotka täyttävät tässä asetuksessa määritellyt yhtenäiset ehdot, voivat käyttää nimitystä ”eurooppalainen riskipääomarahasto” markkinoidessaan vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja unionin alueella. 5 artikla – Salkun koostumus Ehdotuksen 5 artiklassa on yksityiskohtaisia säännöksiä eurooppalaiselle riskipääomarahastolle luonteenomaisesta salkun koostumuksesta. Ehdotuksen 5 artikla sisältää siis yhtenäisiä säännöksiä vaatimukset täyttävän eurooppalaisen riskipääomarahaston sijoitustavoitteista, vaatimukset täyttävistä sijoitusinstrumenteista sekä siitä, missä rajoissa vaatimukset täyttävän riskipääomarahasto voi lisätä riskiään. Vaatimukset täyttäville riskipääomarahastoille on tarkoitus sallia jonkin verran joustavuutta sijoitusten ja maksuvalmiuden hoidossaan, minkä vuoksi jälkimarkkinoilla tehtävä kauppa on sallittua, kunhan sen osuus yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista ei ylitä 30 prosenttia. 6 artikla – Vaatimukset täyttävät sijoittajat Ehdotuksen 6 artiklassa on yksityiskohtaisia säännöksiä siitä, millaiset sijoittajat voivat sijoittaa vaatimukset täyttäviin eurooppalaisiin riskipääomarahastoihin. Tämän artiklan mukaan vaatimukset täyttäviä rahastoja on sallittua markkinoida ainoastaan direktiivissä 2004/39/EY tarkoitetuille ammattimaisiksi katsotuille sijoittajille. Markkinointi muille sijoittajille, kuten varakkaille yksityishenkilöille, sallitaan vain, jos nämä tekevät rahastoon vähintään 100 000 euron arvoisen sijoituksen ja jos rahaston hoitaja voi eräitä menettelyjä noudattamalla kohtuullisessa määrin varmistua, että kyseiset sijoittajat kykenevät tekemään omat sijoituspäätöksensä ja ymmärtävät sijoitukseen liittyvät riskit. 7 artikla – Käytännesäännöt ja eturistiriitojen välttäminen Ehdotuksen 7 artiklassa mainitaan yleisiä periaatteita, jotka ohjaavat vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston hoitajan käytöstä erityisesti toimintakäytänteissä ja suhteissa sijoittajiin. 8 artikla – Eturistiriidat Ehdotuksen 8 artiklassa on säännöksiä siitä, miten riskipääomarahaston hoitajan on käsiteltävä eturistiriitoja. Kyseiset säännökset edellyttävät myös, että hoitajalla on käytössä tarvittavat organisatoriset ja hallinnolliset järjestelyt, joilla eturistiriitojen asianmukainen käsittely voidaan varmistaa. 9 artikla – Muut toiminnan järjestämistä koskevat vaatimukset Ehdotuksen 9 artiklassa edellytetään, että riskipääomarahaston hoitajalla on oltava riittävät tekniset ja henkilöstöresurssit sekä riittävästi omia varoja vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston asianmukaista hallinnointia varten. 10 artikla – Arvonmääritys Ehdotuksen 10 artiklassa käsitellään vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston sijoitusten arvon määrittämistä. Tätä koskevat säännöt on vahvistettava kunkin vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston perustamisasiakirjoissa. 11 artikla – Vuosikertomus Ehdotuksen 11 artiklassa säädetään vuosikertomuksista, jotka riskipääomarahastojen hoitajien on laadittava hoitamistaan vaatimukset täyttävistä riskipääomarahastoista. Kertomuksessa on kuvattava rahaston salkun koostumus sekä rahaston toiminta kuluneen vuoden aikana. 12 artikla – Tiedonantovelvollisuus sijoittajia kohtaan Ehdotuksen 12 artikla sisältää määräyksiä eräistä keskeisistä tietojen antamista koskevista velvollisuuksista, jotka koskevat riskipääomarahaston hoitajaa ja vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja. Näissä määräyksissä vahvistetaan erityisesti sopimuksen laatimista edeltävät tiedonantovelvoitteet, jotka koskevat vaatimukset täyttävän rahaston sijoitusstrategiaa ja ‑tavoitteita, käytettyjä sijoitusinstrumentteja, kustannuksia ja maksuja sekä vaatimukset täyttävään rahastoon sijoittamisen riski-tuottoprofiilia. Samaan yhteyteen kuuluu myös tieto siitä, miten riskipääomarahaston hoitajan saama korvaus lasketaan. 13 artikla – Valvonta Jotta kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen kykenee valvomaan, että riskipääomarahaston hoitaja noudattaa tässä asetuksessa säädettyjä yhdenmukaisia vaatimuksia, on riskipääomarahaston hoitajan 13 artiklan mukaan ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle aikomuksestaan markkinoida vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja nimellä ”eurooppalainen riskipääomarahasto”. Rahaston hoitajan on myös toimitettava tarpeelliset tiedot esimerkiksi niistä järjestelyistä, joilla tämän asetuksen noudattaminen varmistetaan, sekä rahastoista, joita hän aikoo markkinoida. Kun toimivaltainen viranomainen on todennut, että vaaditut tiedot ovat koossa ja järjestelyt ovat tässä asetuksessa mainittujen vaatimusten mukaiset, se rekisteröi riskipääomarahaston hoitajan. Rekisteröinti on voimassa koko unionin alueella, ja sen turvin riskipääomarahaston hoitaja voi markkinoida vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikkeellä. 14 artikla – Vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja koskevien tietojen saattaminen ajan tasalle Ehdotuksen 14 artiklassa on säännöksiä tilanteista, joissa kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle toimitetut tiedot on saatettava ajan tasalle. 15 artikla – Rajatylittävät ilmoitukset Ehdotuksen 15 artiklassa kuvataan riskipääomarahaston hoitajan rekisteröinnistä käynnistyvä rajatylittävä ilmoitusmenettely toimivaltaisten valvontaviranomaisten välillä. 16 artikla – EAMV:n tietokanta Ehdotuksen 16 artiklassa säädetään, että EAMV:n tehtävä on ylläpitää keskitettyä tietokantaa, jossa on luettelo kaikista unionin alueella rekisteröidyistä, vaatimukset täyttävistä riskipääomarahastoista. 17 artikla – Toimivaltaisen viranomaisen suorittama valvonta Ehdotuksen 17 artiklassa säädetään, että kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen valvoo tämän asetuksen vaatimusten noudattamista. 18 artikla – Valvontavaltuudet Ehdotuksen 18 artiklassa on luettelo valvontavaltuuksista, joita toimivaltaisilla viranomaisilla on käytettävissään, jotta ne kykenevät varmistamaan asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten kriteerien noudattamisen. 19 artikla – Seuraamukset Ehdotuksen 19 artiklassa säädetään seuraamuksista, joiden avulla varmistetaan tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen valvonta. 20 artikla – Keskeisten säädösten rikkominen Ehdotuksen 20 artiklassa tarkennetaan, että tässä asetuksessa esimerkiksi salkun koostumuksesta, vaatimukset täyttävistä sijoittajista sekä nimityksen ”eurooppalainen riskipääomarahasto” käytöstä annettujen keskeisten säädösten rikkomisesta olisi rangaistava kieltämällä nimityksen käyttö sekä poistamalla riskipääomarahaston hoitaja rekisteristä. 21 artikla – Valvontayhteistyö Ehdotuksen 21 artiklassa on säännöksiä valvontatietojen vaihtamisesta koti- ja isäntäjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten sekä EAMV:n välillä. 22 artikla – Salassapitovelvollisuus Ehdotuksen 22 artiklassa säädetään asianmukaisesta salassapitovelvollisuudesta, jota sovelletaan kaikkiin tämän asetuksen kannalta olennaisiin kansallisiin viranomaisiin sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiseen (EAVM). 23 artikla – Valtuutuksen ehdot Ehdotuksen 23 artiklassa säädetään tilanteista, joissa komissiolla on valtuus hyväksyä delegoituja säädöksiä. 24 artikla – Uudelleentarkastelu Ehdotuksen 24 artiklan lausekkeet koskevat ehdotetun asetuksen uudelleentarkastelua sekä komission mahdollisesti antamia ehdotuksia, jotka koskevat asetuksen muuttamista. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon. 2011/0417 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisista riskipääomarahastoista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[10], sen jälkeen, kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon[11], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[12], noudattavat tavanomaista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Riskipääomalla rahoitetaan yrityksiä, jotka ovat yleensä hyvin pieniä ja yritystoimintansa alkuvaiheessa, mutta joilla on selkeitä kasvu- ja laajentumismahdollisuuksia. Tällaiset yritykset saavat riskipääomarahastojen kautta myös arvokasta asiantuntemusta ja tietoa, kontakteja, lisää arvoa tuotemerkilleen sekä strategisia neuvoja. Rahoittaessaan ja neuvoessaan tällaisia yrityksiä riskipääomarahastot lisäävät talouskasvua, myötävaikuttavat työpaikkojen luomiseen, auttavat innovatiivisia yrityksiä kasvamaan, kasvattavat niiden tutkimus- ja kehitysinvestointeja sekä tukevat yrittäjyyttä, innovaatioita ja kilpailukykyä unionin alueella. (2) On tarpeen vahvistaa eurooppalaisen riskipääomarahaston nimityksen käyttöä koskeva yhteinen säännöskehys, jolla säädetään erityisesti tällä nimellä toimivien rahastojen salkun koostumuksesta, kyseisille rahastoille sallittavista sijoituskohteista ja instrumenteista sekä sijoittajaryhmistä, jotka voivat unionin yhdenmukaisten säännösten nojalla sijoittaa kyseisiin rahastoihin. Jos tällainen yhteinen kehys puuttuu, vaarana on, että jäsenvaltiot ryhtyvät toisistaan poikkeaviin kansallisen tason toimenpiteisiin, joilla on suora kielteinen vaikutus sisämarkkinoiden toimintaan ja jotka luovat sille esteitä, sillä silloin koko unionin alueella toimimaan pyrkiviin riskipääomarahastoihin sovellettaisiin eri jäsenvaltioissa eri sääntöjä. Lisäksi salkun koostumusta, sijoituskohteita ja vaatimukset täyttäviä sijoittajia koskevien toisistaan poikkeavien vaatimusten seurauksena saattaisi olla tasoltaan vaihteleva sijoittajansuoja sekä epäselvyyttä eurooppalaisten riskipääomarahastojen tarjoamista sijoitusmahdollisuuksista. Sijoittajien olisi myös kyettävä vertaamaan eri riskipääomarahastojen tarjoamia sijoitusmahdollisuuksia. On tarpeen poistaa merkittävät esteet riskipääomarahastojen rajat ylittävältä varainhankinnalta, välttää rahastojen välisen kilpailun vääristyminen ja estää kaikenlaisten todennäköisten kaupan esteiden ja kilpailun vääristymien syntyminen jatkossa. Sopivin oikeusperusta on siis SEUT-sopimuksen 114 artikla sellaisena kuin sitä on tulkittu Euroopan unionin tuomioistuimen yhtenäisessä oikeuskäytännössä. (3) On tarpeen hyväksyä asetus, jolla vahvistetaan eurooppalaisia riskipääomarahastoja koskevat yhdenmukaiset säännöt sekä säädetään vastaavista velvoitteista niiden kaikissa jäsenvaltioissa toimiville hoitajille, jotka aikovat kerätä pääomia koko unionin alueella eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä käyttäen. Näillä vaatimuksilla olisi taattava riskipääomarahastoihin sijoittamisesta kiinnostuneiden sijoittajien luottamus. (4) Eurooppalaisen riskipääomarahaston nimityksen käyttöön liittyvien laatuvaatimusten määrittelyllä asetuksen muodossa varmistettaisiin, että näitä vaatimuksia sovelletaan suoraan sellaisten yhteissijoitusyritysten hoitajiin, jotka käyttävät tätä nimitystä varainhankinnassa. Näin taattaisiin yhdenmukaiset olosuhteet tämän nimityksen käytölle estämällä toisistaan poikkeavat kansalliset vaatimukset, jotka aiheutuisivat direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tässä asetuksessa edellytettäisiin, että mainittua nimitystä käyttävien yhteissijoitusyritysten olisi noudatettava samoja sääntöjä koko unionin alueella, millä lisättäisiin myös riskipääomarahastoihin sijoittamisesta kiinnostuneiden sijoittajien luottamusta. Asetuksella vähennettäisiin myös sääntelyn monimutkaisuutta ja riskipääomarahastoja koskevien, usein toisistaan poikkeavien kansallisten säännösten noudattamisesta hoitajille aiheutuvia kuluja, erityisesti kun kyseessä ovat hoitajat, jotka haluavat kerätä pääomia muista maista. Asetuksen pitäisi myös myötävaikuttaa kilpailun vääristymien poistumiseen. (5) Tämän asetuksen sekä yhteissijoitusyrityksiä ja niiden hoitajia koskevien sääntöjen välisen suhteen selventämiseksi on tarpeen todeta, että tätä asetusta olisi sovellettava vain sellaisten yhteissijoitusyritysten hoitajiin, jotka eivät ole siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/65/EY[13] tarkoitettuja yhteissijoitusyrityksiä, mutta jotka ovat sijoittautuneet unioniin ja jotka niiden kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on rekisteröinyt vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista sekä direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta 8 päivänä kesäkuuta annetun Euroopan parlamentin ja direktiivin 2011/61/EU[14] mukaisesti. Lisäksi asetusta olisi sovellettava vain sellaisiin rahastojen hoitajiin, jotka hoitavat sellaisia vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja, joiden hallinnoimien sijoituskohteiden yhteisarvo ei ylitä 500 miljoonan euron kynnysarvoa. Tämän kynnysarvon laskemisen toteuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa tarkoitettuja säännöksiä, joilla se voi täsmentää tämän kynnysarvon laskemista. Tätä valtaa käyttäessään komission olisi yhteissijoitusyrityksiä koskevien sääntöjen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi otettava huomioon toimenpiteet, jotka komissio hyväksyy direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti. (6) Jos yhteissijoitusyrityksen hoitaja ei halua käyttää eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä, ei tätä asetusta sovelleta. Tällaisissa tapauksissa sovelletaan edelleen jo olemassa olevia kansallisia säännöksiä ja unionin yleisiä säännöksiä. (7) Tässä asetuksessa olisi vahvistettava yhdenmukaiset säännöt, jotka koskevat vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen luonnetta, erityisesti niitä salkkuyrityksiä, joihin vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot voivat sijoittaa, sekä käytettäviä sijoitusinstrumentteja. Tämä on tarpeen, jotta on mahdollista erottaa toisistaan selkeästi vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto sekä toisaalta muut vaihtoehtoiset sijoitusrahastot, joiden sijoitusstrategiat ovat vähemmän erikoistuneita ja jotka tekevät esimerkiksi muita pääomasijoituksia. (8) Tavoitteena on määritellä tarkasti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat yhteissijoitusyritykset ja varmistaa, että niiden sijoitusten kohteena ovat nimenomaan yritystoimintansa alkuvaiheessa olevat pienet yritykset, minkä vuoksi eurooppalaisen riskipääomarahaston nimike olisi varattava vain sellaisille rahastoille, jonka yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista vähintään 70 prosenttia on varattu tällaisille yrityksille oman pääoman ehtoisten tai oman pääoman luonteisten sijoitusinstrumenttien muodossa. (9) Jotta voidaan erottaa tässä asetuksessa tarkoitetut vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista, jotka tekevät kauppaa liikkeeseen laskettujen arvopaperien jälkimarkkinoilla, on tarpeen rajata vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot vain sellaisiin, jotka sijoittavat suoraan liikkeeseen laskettuihin instrumentteihin. (10) Riskipääomarahastojen hoitajille on tarkoitus sallia jonkin verran joustavuutta vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen sijoitusten ja maksuvalmiuden hoidossa, minkä vuoksi jälkimarkkinoilla tehtävä kauppa on sallittua, kunhan sen osuus yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista ei ylitä 30:tä prosenttia. Lyhytaikaisia varoja, esimerkiksi käteisvaroja, ei oteta huomioon tätä rajaa laskettaessa. (11) Jotta voidaan varmistaa, että eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitys on kaikkien unionin alueen sijoittajien silmissä luotettava ja helposti tunnistettava, olisi tässä asetuksessa säädettävä, että ainoastaan tässä asetuksessa tarkoitettuja yhdenmukaisia laatukriteereitä noudattavat eurooppalaisten riskipääomarahastojen hoitajat saavat käyttää markkinoidessaan eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja unionin alueella. (12) Vaatimukset täyttävillä riskipääomarahastoilla on oltava oma, tunnistettava, niiden tarkoitukseen soveltuva profiili, minkä varmistamiseksi näille vaatimukset täyttäville rahastoille sallittavasta salkun koostumuksesta ja sijoitustekniikoista on oltava yhdenmukaiset säännökset. (13) Vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen ei pidä osaltaan aiheuttaa systeemisten riskien muodostumista ja niiden on sijoitustoiminnassaan keskityttävä vaatimukset täyttävien salkkuyritysten tukemiseen, minkä varmistamiseksi rahaston tasolla ei sallita lainanottoa tai vivuttamista. Rahaston on kuitenkin pystyttävä kattamaan epätavalliset likviditeettitarpeet, joita saattaa syntyä sijoittajien pääomasitoumusten maksun ja näiden pääomien tosiasiallisen tilille saamisen välissä, minkä vuoksi lyhytaikainen lainanotto olisi sallittava. (14) Vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja on markkinoitava sijoittajille, joilla on riittävät tiedot, kokemus ja mahdollisuus selvitä rahastoihin liittyvistä riskeistä, ja sijoittajien luottamus ja usko vaatimukset täyttäviin riskipääomarahastoihin on säilytettävä, minkä varmistamiseksi olisi säädettävä eräistä erityisistä suojatoimista. Vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja olisi tästä syystä yleensä markkinoitava vain sellaisille sijoittajille, jotka ovat ammattimaisia asiakkaita tai joita voidaan pitää sellaisina rahoitusvälineiden markkinoista ja neuvoston direktiivin 85/611/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 93/22/ETY kumoamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY[15] nojalla. Näihin sijoittajiin kuuluvat riskipääomarahastojen hoitajat, jotka itse sijoittavat riskipääomarahastoihin. Jotta riskipääomarahastoihin tehtäviä sijoituksia varten olisi kuitenkin olemassa riittävän laaja sijoittajapohja, on toivottavaa, että myös eräillä muilla sijoittajilla, kuten varakkailla yksityishenkilöillä, on mahdollisuus tehdä sijoituksia vaatimukset täyttäviin riskipääomarahastoihin. Kyseisiä muita sijoittajia varten olisi kuitenkin määrättävä erityisistä suojakeinoista, jotta voidaan varmistaa, että vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja markkinoidaan vain sellaisille sijoittajille, joiden sijoittajaprofiili sopii tällaisten sijoitusten tekemiseen. Nämä suojakeinot sulkevat pois markkinoinnin määräaikaistalletusten välityksellä. (15) Jotta voidaan varmistaa, että vain sellaiset riskipääomarahastojen hoitajat, jotka täyttävät yhdenmukaiset markkinakäyttäytymistä koskevat laatuvaatimukset, voivat käyttää eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä, olisi tässä asetuksessa annettava liiketoiminnan harjoittamista sekä riskipääomarahaston hoitajan ja sen sijoittajien välistä suhdetta koskevia sääntöjä. Samasta syystä asetuksessa olisi myös säädettävä yhdenmukaisista ehdoista, jotka koskevat kyseisten hoitajien eturistiriitojen käsittelyä. Kyseisissä säännöksissä olisi myös edellytettävä, että hoitajalla on käytössä tarvittavat organisatoriset ja hallinnolliset järjestelyt, joilla eturistiriitojen asianmukainen käsittely voidaan varmistaa. (16) Eurooppalaisen riskipääomarahaston nimityksen luotettavuuden varmistamiseksi olisi tässä asetuksessa säädettävä myös riskipääomarahaston hoitajan organisaatiota koskevista laatuvaatimuksista. Tästä syystä asetuksessa olisi säädettävä yhdenmukaisista ja oikeasuhteisista vaatimuksista, jotka koskevat vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston asianmukaisen hallinnoinnin kannalta riittävistä teknisistä ja henkilöstöresursseista sekä omista varoista huolehtimista. (17) Sijoittajansuojan vuoksi on tarpeen varmistaa, että vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston varat arvotetaan asianmukaisesti. Tästä syystä vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen perustamisasiakirjoissa olisi oltava varojen arvottamista koskevia sääntöjä. Tämän pitäisi varmistaa arvottamisen luotettavuus ja avoimuus. (18) Eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä käyttävien riskipääomarahastojen hoitajien riittävä raportoiminen toiminnastaan on varmistettava säätämällä yhdenmukaiset vuosikertomuksia koskevat säännöt. (19) Jotta eurooppalaisen riskipääomarahaston nimityksen luotettavuus sijoittajien silmissä voidaan varmistaa, on välttämätöntä, että nimitystä käyttävät vain sellaiset riskipääomarahastojen hoitajat, joiden sijoituspolitiikka ja -tavoitteet ovat täysin avoimet. Asetuksessa olisi tämän vuoksi säädettävä yhdenmukaisista säännöistä, jotka koskevat riskipääomarahaston hoitajan tiedonantovelvollisuutta sijoittajia kohtaan. Näissä määräyksissä vahvistetaan erityisesti sopimuksen laatimista edeltävät tiedonantovelvoitteet, jotka koskevat vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen sijoitusstrategiaa ja ‑tavoitteita, käytettyjä sijoitusinstrumentteja, kustannuksia ja maksuja sekä vaatimukset täyttävän rahaston ehdottaman sijoituksen riski-tuottoprofiilia. Avoimuussyistä tiedonantovelvoitteissa olisi mainittava myös, miten riskipääomarahaston hoitajan saama korvaus lasketaan. (20) Tähän asetukseen sisältyvien yhdenmukaisten vaatimusten tehokkaan valvonnan varmistamiseksi kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen valvoo, että riskipääomarahaston hoitaja noudattaa tässä asetuksessa säädettyjä yhdenmukaisia vaatimuksia. Tätä varten sellaisen vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston hoitajan, joka haluaa markkinoida rahastojaan eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikkeellä, olisi ilmoitettava aikomuksestaan kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle. Toimivaltaisen viranomaisen olisi rekisteröitävä riskipääomarahaston hoitaja, jos kaikki tarvittavat tiedot on toimitettu ja jos tämän asetuksen vaatimusten noudattamista varten tarvittavat järjestelyt on tehty. Rekisteröinnin olisi oltava voimassa koko unionin alueella. (21) Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten vaatimusten noudattamisen tehokkaan valvonnan varmistamiseksi olisi asetuksessa oltava sääntöjä, joissa määrätään, missä olosuhteissa kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle toimitetut tiedot on saatettava ajan tasalle. (22) Tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen tehokkaan valvonnan vuoksi olisi asetuksessa säädettävä myös menettelystä, jolla toimivaltaiset valvontaviranomaiset tiedottavat muille maille siitä, että riskipääomarahaston hoitaja on rekisteröitynyt omassa kotijäsenvaltiossaan. (23) Vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen hoitajien markkinointitoimenpiteitä koskevien olosuhteiden on säilyttävä avoimina, minkä vuoksi Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV) olisi annettava tehtäväksi ylläpitää tietokantaa, jossa on lueteltu kaikki tämän asetuksen mukaisesti rekisteröidyt vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot. (24) Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten kriteerien tehokkaan noudattamisen valvonnan varmistamiseksi olisi tässä asetuksessa oltava luettelo toimivaltaisilla viranomaisilla käytössä olevista valvontavaltuuksista. (25) Asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä tämän asetuksen keskeisten säädösten rikkomisesta aiheutuvista seuraamuksista; keskeisiä säädöksiä ovat ne, jotka koskevat salkun koostumusta, vaatimukset täyttävien sijoittajien henkilöllisyyteen liittyviä takeita sekä vaatimusta, jonka mukaan eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä saa käyttää vain rekisteröitynyt riskipääomarahaston hoitaja. On myös säädettävä siitä, että näiden keskeisten säädösten rikkomisen seurauksena nimityksen käyttäminen kielletään ja riskipääomarahaston hoitaja poistetaan rekisteristä. (26) Valvontatietoja olisi vaihdettava koti- ja isäntäjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten sekä EAMV:n kesken. (27) Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten kriteerien noudattamisen valvonnasta vastaavien tahojen tehokas sääntely-yhteistyö edellyttää, että kaikkien kansallisten viranomaisten sekä EAMV:n on noudatettava tiukkaa salassapitovelvollisuutta. (28) Rahoituspalveluita koskevilla teknisillä standardeilla olisi varmistettava jatkuva yhdenmukaistaminen sekä huolellinen valvonta koko unionin alueella. EAMV:llä on erittäin erikoistunutta asiantuntemusta, minkä vuoksi on tehokasta ja asianmukaista antaa sen tehtäväksi laatia, silloin kun niihin ei liity menettelytapavalintoja, luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi ja toimittaa ne komission hyväksyttäväksi. (29) Komissiolle olisi annettava valtuudet hyväksyä teknisiä täytäntöönpanostandardeja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan sekä Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta ja päätöksen 716/2009/EY sekä komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010[16] 15 artiklan mukaisesti. EAMV:lle olisi annettava tehtäväksi laatia tekniset täytäntöönpanostandardit 15 artiklassa mainitun ilmoitusmenettelyn muotoa ja menetelmiä varten. (30) Tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten täsmentämistä varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa tarkoitettuja säännöksiä, jotka koskevat tässä asetuksessa mainitun kynnysarvon laskemisessa ja seurannassa käytettävien menetelmien täsmentämistä sekä sen määrittämistä, millaisia eturistiriitoja riskipääomarahastojen hoitajien on vältettävä ja mihin toimiin niiden on tämän vuoksi ryhdyttävä. Erityisen tärkeää on, että komissio huolehtii valmistelutyönsä yhteydessä asianmukaisista kuulemismenettelyistä myös asiantuntijatasolla. (31) Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja luonnostellessaan varmistettava, että asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (32) Viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä päivästä, jolloin tätä asetusta ryhdytään soveltamaan, on asetusta tarkasteltava uudelleen, jotta voidaan ottaa huomioon eurooppalaisilla riskipääomamarkkinoilla tapahtuneet muutokset. Uudelleentarkastelun perusteella komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus ja tarvittaessa esityksiä lainsäädännön muuttamisesta. (33) Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, mukaan lukien oikeutta yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen (7 artikla) sekä elinkeinovapautta (16 artikla). (34) Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46[17] ohjaa henkilötietojen käsittelyä jäsenvaltioissa tämän asetuksen puitteissa, kun se tapahtuu jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti jäsenvaltioiden nimeämien julkisten riippumattomien viranomaisten valvonnassa. Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001[18] ohjaa EAMV:tä, kun se käsittelee henkilötietoja tämän asetuksen puitteissa ja Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa. (35) Tällä asetuksella ei rajoiteta vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja koskevien valtiontukisäännösten soveltamista. (36) Jäsenvaltiot eivät kykene riittävässä määrin saavuttamaan tämän asetuksen tavoitetta ja erityisesti varmistamaan, että vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen markkinoinnissa sovelletaan yhdenmukaisia vaatimuksia. Tämän vuoksi unioni voi toteuttaa Euroopan unionin perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisia toimenpiteitä. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa säädetään yksinkertaisen rekisteröintijärjestelmän luomisesta riskipääomarahastojen hoitajille, ja siinä otetaan siis täysimääräisesti huomioon tarve tasapainottaa eurooppalaisen riskipääomarahaston nimityksen käyttöön yhdistettävä turvallisuus ja luotettavuus sekä toisaalta riskipääomamarkkinoiden tehokas toiminta ja eri markkinatoimijoille koituvat kustannukset. Samalla asetuksessa säädetään kuitenkin vain tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeellisista toimista, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: LUKU I KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT 1 artikla Tässä asetuksessa säädetään yhtenäisistä vaatimuksista, jotka koskevat sellaisten rahastojen hoitajia, jotka haluavat käyttää eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikettä, sekä ehdoista, joita sovelletaan, kun yhteissijoitusyrityksiä markkinoidaan tällä nimikkeellä unionin alueella; näin edistetään osaltaan sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa. Tässä asetuksessa vahvistetaan yhtenäiset säännökset, jotka koskevat vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen markkinointia vaatimukset täyttäville sijoittajille koko unionin alueella, vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen salkkujen koostumusta, vaatimukset täyttäville riskipääomarahastoille sallittavia sijoitusinstrumentteja ja -tekniikoita, sekä vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja unionin alueella markkinoivien riskipääomarahastojen hoitajien organisaatiota, toimintaa ja avoimuutta. 2 artikla 1. Tätä asetusta sovelletaan 3 artiklan b kohdassa määriteltyjen yhteissijoitusyritysten hoitajiin, jotka ovat sijoittautuneet unionin alueelle ja joita koskee direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kotijäsenvaltionsa toimivaltaisten viranomaisten tekemä rekisteröinti, jos nämä hoitajat hallinnoivat sellaisten vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen salkkuja, joiden hallinnoitavat yhteisvarat eivät ylitä 500 miljoonan euron kynnysarvoa, tai, niissä jäsenvaltioissa, joiden virallinen valuutta on muu kuin euro, vastaavaa arvoa kansallisessa valuutassa tämän asetuksen voimaantulopäivänä. 2. Artiklan 1 kohdassa mainittua kynnysarvoa laskettaessa sellaisten yhteissijoitusyritysten hoitajien, jotka hallinnoivat muita kuin vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja, ei tarvitse laskea mukaan näissä muissa rahastoissa hallinnoitavia varoja. 3. Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä 23 artiklan mukaisesti delegoituja säännöksiä, joilla määritellään tarkemmin 1 kohdassa mainitun kynnysarvon laskentatavat sekä tavat, joilla tämän kynnysarvon jatkuvaa noudattamista seurataan. 3 artikla Tässä asetuksessa käytetään seuraavia määritelmiä: a) ’vaatimukset täyttävällä riskipääomarahastolla’ tarkoitetaan yhteissijoitusyritystä, joka sijoittaa ainakin 70 prosenttia yhteenlasketuista pääomasijoituksistaan ja maksamattomista pääomasitoumuksistaan vaatimukset täyttäviin sijoituksiin; b) ’yhteissijoitusyrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, joka hankkii pääomia useilta sijoittajilta sijoittaakseen ne määritellyn sijoituspolitiikan mukaisesti kyseisten sijoittajien hyväksi ja joka ei tarvitse lupaa direktiivin 2009/65/EY 5 artiklan nojalla; c) ’vaatimukset täyttävillä sijoituksilla’ tarkoitetaan oman pääoman ehtoisia tai oman pääoman luonteisia sijoitusinstrumentteja, i) jotka on laskenut liikkeelle vaatimukset täyttävä salkkuyritys ja jotka vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto on hankkinut suoraan vaatimukset täyttävältä salkkuyritykseltä, tai ii) jotka vaatimukset täyttävä salkkuyritys vaihtaa oman pääoman ehtoiseen arvopaperiin, jotka on laskenut liikkeelle vaatimukset täyttävä salkkuyritys, tai iii) jotka on laskenut liikkeelle yritys, jonka enemmistöomisteinen tytäryhtiö vaatimukset täyttävä salkkuyritys on ja jotka vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto on saanut vaihdossa oman pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen, jonka vaatimukset täyttävä salkkuyritys on laskenut liikkeelle; d) ’vaatimukset täyttävällä salkkuyrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, joka ei vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston siihen tekemän sijoituksen hetkellä ole listautunut säännellyillä markkinoilla direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa määritellyllä tavalla, jonka työntekijöiden lukumäärä on alle 250 ja jonka vuosiliikevaihto on alle 50 miljoonaa euroa tai tase alle 43 miljoonaa euroa ja joka ei itse ole yhteissijoitusyritys; e) ’omalla pääomalla’ tarkoitetaan yrityksessä omistajuuden kautta syntynyttä osuutta, jota edustavat osakkeet tai muu sijoittajille tarjottu vaatimuksen täyttävän salkkuyrityksen pääomaan osallistumisen muoto; f) ’oman pääoman luonteisella instrumentilla’ tarkoitetaan instrumenttia, jonka tuotot perustuvat pääasiassa vaatimukset täyttävän salkkuyrityksen tuottamaan voittoon tai tappioon ja joka on maksulaiminlyönnin yhteydessä vakuudeton; g) ’markkinoinnilla’ tarkoitetaan riskipääomarahaston hoitajan aloitteesta tai sen lukuun tapahtuvaa sen hoitaman riskipääomarahaston osuuksien tai osakkeiden suoraa tai välillistä tarjoamista tai kohdentamista sijoittajille, joiden kotipaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on unionissa; h) ’pääomasitoumuksella’ tarkoitetaan mitä hyvänsä sitoumusta, jonka nojalla henkilöllä on velvollisuus hankkia osuus riskipääomarahastoon tai tehdä pääomasijoituksia riskipääomarahastoon; i) ’riskipääomarahaston hoitajalla’ tarkoitetaan oikeushenkilöä, jonka säännöllisenä liiketoimena on ainakin yhden vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston hoitaminen; j) ’kotijäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, jossa riskipääomarahaston hoitajalla on kotipaikka tai sääntömääräinen kotipaikka; k) ’isäntäjäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, joka ei ole kotijäsenvaltio ja jossa riskipääomarahaston hoitaja markkinoi vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja tämän asetuksen mukaisesti; l) ’toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan kansallista viranomaista, jonka kotijäsenvaltio nimeää lailla tai asetuksella ottamaan tehtäväkseen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhteissijoitusyritysten hoitajien rekisteröinnin. LUKU II EUROOPPALAISEN RISKIPÄÄOMARAHASTON NIMITYKSEN KÄYTÖN EHDOT 4 artikla Tässä luvussa vahvistetut vaatimukset täyttävät riskipääomarahastojen hoitajat voivat käyttää nimitystä ”eurooppalainen riskipääomarahasto” markkinoidessaan vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja unionin alueella. 5 artikla 1. Riskipääomarahaston hoitajan on varmistettava, että muita kuin vaatimukset täyttäviä sijoituskohteita hankittaessa enintään 30 prosenttia rahaston yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista käytetään muiden kuin vaatimukset täyttävien sijoitusten hankintaan; tätä rajaa laskettaessa ei kuitenkaan oteta huomioon lyhytaikaisia käteisvaroja. 2. Riskipääomarahaston hoitaja ei saa ottaa luottoa, laskea liikkeeseen velkaobligaatioita tai antaa takuita vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston tasolla, eikä vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston tasolla käyttää mitään menetelmää, jolla rahaston riskiä lisätään joko ottamalla lainaksi rahaa tai arvopapereita, rahoitusjohdannaisia käyttämällä tai millään muulla tavalla. 3. Artiklan 2 kohdan kielto ei kuitenkaan koske yhdelle enintään 120 kalenterivuorokauden mittaiselle ajanjaksolle otettua luottoa, jonka tarkoituksena on antaa maksuvalmiutta sijoittajien pääomasijoitusten maksamisen ja näiden varojen saamisen välillä. 6 artikla Riskipääomarahastojen hoitajat saavat markkinoida vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen osakkeita ja osuuksia ainoastaan sellaisille sijoittajille, joiden katsotaan olevan ammattimaisia asiakkaita direktiivin 2004/39/EY liitteessä II olevan I jakson mukaisesti tai joita voidaan pyynnöstä pitää sellaisina direktiivin 2004/39/EY liitteessä II olevan II jakson mukaisesti, tai muille sijoittajille, jos a) kyseiset muut sijoittajat sitoutuvat sijoittamaan vähintään 100 000 euroa; b) kyseiset muut sijoittajat ilmoittavat kirjallisesti sijoitussitoumuksesta tehtävästä sopimuksesta erillisellä asiakirjalla, että he ovat tietoisia suunniteltuun sitoumukseen tai sijoitukseen liittyvistä riskeistä; c) riskipääomarahaston hoitaja arvioi sijoittajan asiantuntemuksen, kokemuksen ja tiedot otaksumatta, että sijoittajalla on sellaista markkinoita koskevaa tietoa ja kokemusta, mitä direktiivin 2004/39/EY liitteessä II olevassa I jaksossa luetelluilla sijoittajilla on; d) riskipääomarahaston hoitaja on riittävässä määrin vakuuttunut suunnitellun sitoumuksen tai sijoituksen luonteen perusteella, että sijoittaja kykenee tekemään omat sijoituspäätöksensä ja ymmärtää niihin liittyvät riskit, ja että tällainen sitoumus on kyseisen kaltaiselle sijoittajalle sopiva; e) riskipääomarahaston hoitaja vahvistaa kirjallisesti, että hän on tehnyt c kohdassa mainitun arvioinnin ja että d kohdassa vahvistetut ehdot täyttyvät. 7 artikla Suhteessa hoitamaansa vaatimukset täyttävään riskipääomarahastoon on riskipääomarahastojen hoitajien a) toimittava pätevästi, varovasti ja huolellisesti; b) käytettävä asianmukaisia toimia ja menettelyitä estääkseen väärinkäytökset, joiden voidaan kohtuudella odottaa vaikuttavan sijoittajien sekä vaatimukset täyttävien salkkuyritysten etuihin; c) harjoitettava liiketoimintaa siten, että ne edistävät hoitamiensa vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen ja niiden sijoittajien etua sekä markkinoiden häiriöttömyyttä; d) noudatettava suurta huolellisuutta vaatimukset täyttävien salkkuyritysten sijoitusten valinnassa ja jatkuvassa seurannassa; e) tunnettava riittävässä määrin ne vaatimukset täyttävät salkkuyritykset, joihin ne sijoittavat. 8 artikla 1. Riskipääomarahastojen hoitajien on tunnistettava eturistiriidat ja pyrittävä välttämään niitä, ja ellei niitä kyetä välttämään, hallittava ja seurattava eturistiriitoja ja 4 kohdan mukaisesti annettava niistä tietoa, jotta niitä estetään vaikuttamasta haitallisesti vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen ja niiden sijoittajien etuihin ja jotta voidaan varmistaa, että rahastojen hoitajien hallinnoimia vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja kohdellaan oikeudenmukaisesti. 2. Riskipääomarahaston hoitajan on erityisesti tunnistettava sellaiset eturistiriidat, joita saattaa syntyä seuraavien osapuolten välille: a) riskipääomarahastojen hoitajat, henkilöt, jotka tosiasiallisesti hoitavat riskipääomarahaston hoitajan liiketoimintaa, työntekijät tai muu henkilö, joka suoraan tai epäsuorasti käyttää valtaa riskipääomarahaston hoitajaan nähden tai johon tämä käyttää valtaa, sekä riskipääomarahaston hoitajien hallinnoimat vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot tai näiden vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen sijoittajat; b) vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto tai kyseisen vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston sijoittajat sekä saman riskipääomarahaston hoitajan hallinnoima toinen vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto tai kyseisen toisen vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston sijoittajat. 3. Riskipääomarahastojen hoitajien on ylläpidettävä ja sovellettava tehokkaita organisatorisia ja hallinnollisia järjestelyjä, jotta ne kykenevät noudattamaan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. 4. Artiklan 1 kohdassa mainituista eturistiriidoista on ilmoitettava, kun riskipääomarahaston hoitajan eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi, hallitsemiseksi ja seuraamiseksi käyttöön ottamat organisaatiojärjestelyt eivät riitä kohtuullisen luotettavasti varmistamaan, että sijoittajien eduille aiheutuvan vahingon riski voidaan estää. Riskipääomarahastojen hoitajien on selvästi ilmoitettava sijoittajille eturistiriitojen yleinen luonne tai lähteet, ennen kuin ryhtyvät liiketoimiin näiden puolesta. 5. Komissiolle annetaan valta hyväksyä 23 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä, joilla määritellään tarkemmin a) tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen eturistiriitojen tyypit; b) toimenpiteet, jotka riskipääomarahastojen hoitajien odotetaan toteuttavan rakenteita, organisaatiota ja hallintoa koskevien menettelyjen osalta eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi, hallitsemiseksi, seuraamiseksi ja ilmoittamiseksi. 9 artikla Riskipääomarahastojen hoitajilla on aina oltava käytössään riittävästi omia varoja sekä vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston asianmukaisen hallinnoinnin kannalta riittävät tekniset ja henkilöstöresurssit. 10 artikla Varojen arvottamista koskevat säännöt vahvistetaan vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston perustamisasiakirjoissa. 11 artikla 1. Riskipääomarahaston hoitaja on saatettava kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen saataville vuosikertomus jokaisesta hallinnoimastaan vaatimukset täyttävästä riskipääomarahastosta enintään kuuden kuukauden kuluttua tilikauden päättymisestä. Kertomuksessa on selostettava vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston salkun koostumus sekä sen toiminta kuluneen vuoden aikana. Kertomukseen on liitettävä myös vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston tarkastettu tilikirjanpito. Kertomus on laadittava voimassa olevien tilinpäätösstandardien sekä riskipääomarahaston hoitajan ja sijoittajien keskenään sopimien ehtojen mukaisesti. Riskipääomarahaston hoitajan on luovutettava pyynnöstä kertomus sijoittajille. Riskipääomarahastojen hoitajat ja sijoittajat voivat lisäksi sopia keskenään muunlaisesta tiedottamisesta. 2. Jos riskipääomarahaston hoitajalla on velvollisuus julkaista vaatimukset täyttävää riskipääomarahastoa koskeva vuositilinpäätös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY[19] mukaisesti, voidaan 1 kohdassa mainitut tiedot antaa joko erikseen tai vuositilinpäätöksen lisäosana. 12 artikla 1. Riskipääomarahastojen hoitajien on annettava sijoittajille tietoa ainakin seuraavista seikoista ennen sijoituspäätöksen tekemistä: a) riskipääomarahaston hoitajan sekä kaikkien muiden riskipääomarahaston hoitajan palkkaamien vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen hallinnoinnissa toimivien palveluntarjoajien henkilöllisyys ja kuvaus näiden henkiöiden tehtävistä; b) kuvaus vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston sijoitusstrategiasta ja ‑tavoitteista, mukaan lukien kuvaus vaatimukset täyttävistä salkkuyrityksistä sekä muista sijoituskohteista, joihin vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto voi sijoittaa, rahaston mahdollisesti käyttämistä sijoitustekniikoista sekä kaikista soveltuvista sijoittamista koskevista rajoituksista; c) kuvaus vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston riskiprofiilista sekä kaikista rahaston mahdollisiin sijoituskohteisiin sekä mahdollisesti käytettäviin sijoitustekniikoihin liittyvistä riskeistä; d) kuvaus vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston sijoituskohteiden hinnoittelussa käytetystä arvottamismenettelystä, mukaan lukien menetelmät, joita käytetään vaatimukset täyttävien salkkuyritysten arvottamisessa; e) kuvaus siitä, miten riskipääomarahaston hoitajan saama korvaus lasketaan; f) kuvaus kaikista sellaisista maksuista ja kuluista, jotka koituvat suoraan tai välillisesti sijoittajien maksettaviksi, sekä niiden enimmäismääristä; g) mahdollisuuksien mukaan kuvaus vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston aikaisemman toiminnan tuloksista; h) kuvaus menettelyistä, joilla vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto voi muuttaa sijoitusstrategiaansa tai ‑politiikkaansa tai molempia; 2. Jos vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston hoitajalta edellytetään tarjousesitteen julkaisemista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/71/EY[20] tai vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja koskevan kansallisen lainsäädännön nojalla, voidaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot antaa joko erikseen tai tarjousesitteen osana. LUKU III VALVONTA JA HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ 13 artikla 1. Riskipääomarahastojen hoitajien, jotka aikovat rahastojensa markkinoinnissa käyttää eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikettä, on ilmoitettava tästä aikomuksestaan kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle ja toimitettava seuraavat tiedot: a) niiden henkilöiden nimet, jotka tosiasiallisesti hoitavat vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen liiketoimintaa; b) niiden vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen nimet, joiden osakkeet tai osuudet ovat markkinoinnin kohteena, sekä niiden sijoitusstrategiat; c) tietoa järjestelyistä, joita on tehty II luvun vaatimusten täyttämiseksi; d) luettelo jäsenvaltioista, joissa riskipääomarahaston hoitaja aikoo kutakin vaatimukset täyttävää riskipääomarahastoa markkinoida. 2. Kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa rekisteröidä riskipääomarahaston hoitajan vain, jos se katsoo, että a) kaikki 1 kohdassa edellytetyt tiedot on toimitettu, ja b) artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ilmoitetut järjestelyt ovat II luvun vaatimusten täyttämisen kannalta sopivia. 3. Rekisteröinti on voimassa koko unionin alueella, ja sen turvin riskipääomarahastojen hoitajat voivat markkinoida rahastoja eurooppalaisten riskipääomarahastojen nimikkeellä kaikkialla unionissa. 14 artikla Riskipääomarahaston hoitajan on ilmoitettava kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jos riskipääomarahaston hoitaja aikoo markkinoida a) uutta vaatimukset täyttävää riskipääomarahastoa; b) olemassa olevaa vaatimukset täyttävää riskipääomarahastoa jäsenvaltiossa, jota ei ole mainittu 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetussa luettelossa. 15 artikla 1. Kun riskipääomarahaston hoitaja on rekisteröity, on kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ilmoitettava rekisteröinnistä välittömästi 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuille jäsenvaltioille sekä EAMV:lle. 2. Asetuksen 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen isäntäjäsenvaltioiden ei pidä kohdistaa 13 artiklan mukaisesti rekisteröityyn riskipääomarahaston hoitajaan mitään sen vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen markkinointiin liittyviä vaatimuksia tai hallinnollisia menettelyitä, eikä heidän pidä vaatia markkinoinnilta minkäänlaista hyväksyntää ennen sen aloittamista. 3. Tämän artiklan yhtenäisen soveltamisen varmistamiseksi EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia määritelläkseen ilmoituksessa käytettävän muodon. 4. EAMV toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään [lisää päivämäärä tähän]. 5. Siirretään komissiolle valta hyväksyä tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 16 artikla EAMV ylläpitää internetissä julkisesti saatavana olevaa keskitettyä tietokantaa, jossa luetellaan kaikki tämän asetuksen mukaisesti unionin alueella rekisteröidyt riskipääomarahastojen hoitajat. 17 artikla Kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen valvoo tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten noudattamista. 18 artikla Toimivaltaisille viranomaisille on annettava kansallista lainsäädäntöä noudattaen kaikki valvonta- ja tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen niille uskottujen tehtävien hoitamiseksi. Niille on annettava erityisesti seuraavat valtuudet: a) oikeus pyytää tutustumista kaikkiin asiakirjoihin niiden muodosta riippumatta ja saada tai ottaa niistä jäljennös; b) oikeus pyytää riskipääomarahaston hoitajaa antamaan tietoja viivytyksettä; c) oikeus pyytää tietoa keneltä tahansa riskipääomarahaston hoitajan tai vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston toimintaan liittyvältä henkilöltä; d) oikeus tehdä tarkastuksia yrityksen tiloissa ilmoittaen tai ilmoittamatta etukäteen; e) oikeus antaa määräys, jolla varmistetaan, että riskipääomarahaston hoitaja noudattaa tämän asetuksen määräyksiä ja pidättäytyy tekemästä uudelleen mitään sellaista, joka voidaan katsoa tämän asetuksen rikkomiseksi. 19 artikla 1. Jäsenvaltioiden on annettava sääntöjä tämän asetuksen rikkomisesta määrättävistä toimenpiteistä ja seuraamuksista ja ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Säädettyjen seuraamusten ja toimenpiteiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetuista säännöksistä komissiolle ja EAMV:lle viimeistään [24 kuukautta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen]. Niiden on ilmoitettava komissiolle ja EAMV:lle viipymättä kaikista kyseisten säännösten muutoksista. 20 artikla 1. Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä 2 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, jos riskipääomarahaston hoitaja a) ei noudata salkun koostumusta koskevia vaatimuksia, vaan rikkoo 5 artiklaa; b) ei markkinoi vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja vaatimukset täyttäville sijoittajille, vaan rikkoo 6 artiklaa; c) ei hae rekisteröintiä kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselta viranomaiselta, vaan rikkoo 13 artiklan vaatimuksia. 2. Artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on tarpeen mukaan a) kiellettävä riskipääomarahaston hoitajalta eurooppalaisen pääomarahaston nimikkeen käyttö yhden tai useamman vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston markkinoinnissa; b) poistettava riskipääomarahaston hoitaja rekisteristä. 3. Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on tiedotettava 13 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti ilmoitetuille jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille riskipääomarahaston hoitajan poistamisesta tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainitusta rekisteristä. 4. Oikeus markkinoida yhtä tai useampaa vaatimukset täyttävää riskipääomarahastoa eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikkeellä päättyy välittömästi siitä päivästä alkaen, jolloin toimivaltainen viranomainen on tehnyt 2 kohdan a tai b alakohdassa mainitun päätöksen. 21 artikla 1. Toimivaltaiset viranomaiset ja EAMV tekevät yhteistyötä aina, kun niiden tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien suorittaminen sitä vaatii. 2. Niiden on vaihdettava keskenään kaikkia tietoja ja kaikkia asiakirjoja, jotka ovat tähän asetukseen kohdistuvien rikkomusten tunnistamisen ja korjaamisen kannalta tarpeen. 22 artikla 1. Kaikkia toimivaltaisten viranomaisten tai EAMV:n palveluksessa tällä hetkellä tai aiemmin olleita henkilöitä sekä toimivaltaisten viranomaisten ohjaamia tilintarkastajia ja asiantuntijoita sitoo vaitiolovelvollisuus. Mitään näiden henkilöiden tehtäviään täyttäessään tietoonsa saamaa luottamuksellista tietoa ei saa paljastaa yhdellekään henkilölle eikä millekään viranomaiselle, paitsi sellaisessa tiivistetyssä tai kootussa muodossa, josta yksittäisiä riskipääomarahastojen hoitajia tai rahastoja ei ole mahdollista tunnistaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rikoslainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia tapauksia ja tässä asetuksessa säädettyjä menettelyitä. 2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia tai EAMV:tä ei saa estää vaihtamasta tietoja tämän asetuksen tai muun riskipääomarahastojen hoitajia tai vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja koskevan unionin lainsäädännön nojalla. 3. Toimivaltaiset viranomaiset ja EAMV voivat käyttää 2 kohdan mukaisesti saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan tehtäviensä suorituksessa sekä hallinnollisia ja oikeudellisia menettelyjä varten. IV LUKU SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 23 artikla 1. Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan tässä artiklassa asetettuja ehtoja. 2. Asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 5 kohdassa mainittu säädösvalta siirretään komissiolle neljän vuoden ajaksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen. Komissio esittää säädösvallan siirtämistä koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 5 kohdassa mainitun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruutus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, kun päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai myöhempänä päätöksessä ilmoitettuna ajankohtana. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. 4. Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 5. Asetuksen 2 artiklan 3 kohdan tai 8 artiklan 5 kohdan mukainen delegoitu säädös tulee voimaan vain, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole ilmoittanut vastustavansa sitä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädöksestä on ilmoitettu Euroopan parlamentille tai neuvostolle, tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen kyseisen ajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne vastusta säädöstä. Kyseistä ajanjaksoa voidaan Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta jatkaa kahdella kuukaudella. 24 artikla 1. Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen viimeistään neljän vuoden kuluttua asetuksen ensimmäisestä soveltamispäivästä lukien. Uudelleentarkasteluun sisältyy yleinen selvitys tämän asetuksen sääntöjen toiminnasta ja niiden soveltamisesta saaduista kokemuksista, mukaan luettuina a) se, miten paljon riskipääomarahastojen hoitajat ovat käyttäneen eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikettä joko omassa maassaan tai muissa jäsenvaltioissa; b) tämän asetuksen soveltamisala, mukaan lukien 500 miljoonan euron kynnysarvo. 2. Komissio toimittaa EAMV:tä kuultuaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, johon kuuluu tarvittaessa säädösehdotus. 25 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan heinäkuun 22 päivästä 2013 alkaen, lukuun ottamatta 2 artiklan 3 kohtaa ja 8 artiklan 5 kohtaa, joita sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] Euroopan keskuspankin (EKP) viimeisimmän tutkimuksen mukaan 50 prosenttia tutkimukseen osallistuneista euroalueen pk-yrityksistä ilmoitti pankkien perimien korkojen nousseen ja pk-yritysten pankkilainojen lainaehtojen yleisesti kiristyneen. [2] Euroopan keskuspankin (EKP) tekemässä ja yhdessä Euroopan komission kanssa laatimassa viimeisimmässä euroalueen pk-yritysten rahoituksen saantia koskevassa tutkimuksessa (9/2010–2/2011) noin 15 % tutkituista pk-yrityksistä ilmoitti, että rahoituksen saaminen on niiden polttavin ongelma. Asiassa ei ole tapahtunut muutosta aiempiin tutkimuksiin verrattuna. http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/accesstofinancesmallmediumsizedenterprises201104en.pdf?b704f6b228e071bea9507d7569412805 [3] Lähde: European Private Equity and Venture Capital Association (EVCA) -järjestön arvio vuodelle 2011. [4] http://ec.europa.eu/europe2020/index_fi.htm, 3.3.2010; sama seikka on tunnustettu myös innovaatiounioni-lippulaivahankkeessa, http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?pg=keydocs, 6.10.2010. [5] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0206:FIN:FI:PDF, 13.4.2011. [6] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0669:FIN:fi:PDF [7] Riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman loppuraportti vuodelta 2003: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/riskcapital/index_en.htm. [8] Riskipääomalla tarkoitetaan kolmea erityyppistä rahoitusta: i) ns. bisnesenkeleiden epäviralliset sijoitukset, ii) varsinainen riskipääoma sekä iii) pk- ja kasvuyrityksiin erikoistuneet osakemarkkinat. [9] http://ec.europa.eu/internal_market/investment/venture_capital_en.htm [10] EUVL C , , s. . [11] EUVL C , , s. . [12] EUVL C , , s. . [13] EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32. [14] EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1. [15] EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1. [16] EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84. [17] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. [18] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. [19] EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38. [20] EUVL L 345, 31.12.2003, s. 64.