ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.5.1

Laajamittainen maankäyttöön perustuvien energiakasvien viljely edellyttää metsä- ja maatalousmaan kestävää hoitoa. Energiakäyttöön tarkoitetun biomassan tuottaminen on ympäristön kannalta myönteistä vain, jos se toteutetaan asianmukaisesti. Esimerkiksi maaseutualueiden hylkääminen on lisännyt epävakautta luovia luonnonilmiöitä. Maa-alueilla, joita ei suojella positiivisilla ihmisen toimilla, on tavallista suurempi maanvyörymä-, aavikoitumis- ja palovaara.
4.4

Kaikissa maissa on kansallisia kuulemis- ja neuvottelurakenteita, yleensä kolmikantatasolla. Alakohtaisella tasolla on myös kaksikantarakenteita, mutta selvästi satunnaisemmin. Kansainvälinen työjärjestö on toiminut tässä liikkeelle panevana voimana esimerkiksi käynnistämällä kansallisia ohjelmia ihmisarvoisen työn edistämiseksi. Vaikka rakenteet ovat olemassa, niiden toiminnassa on kuitenkin useimmiten parantamisen varaa. Valtaosa järjestöistä on sitä mieltä, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on edelleen liian usein muodollista ja satunnaista, ja lisäksi siinä käsiteltävät aiheet on tiukasti rajoitettuja. Kolmikantarakenteet toimivat tavallisimmin työmarkkinaosapuolten kannalta hallituksen tiedotuspisteinä, joissa kerrotaan päätöksistä, jotka useimmissa tapauksissa on jo tehty ja joita ei voi muuttaa. Itäistä kumppanuutta ja siihen liittyviä ohjelmia ei ole juuri koskaan sisällytetty kokousten esityslistaan.
6.4

ETSK on sitä mieltä, että tällainen järjestelmällinen tila eurooppalaista kansalaisvuoropuhelua varten voitaisiin toteuttaa vuosittain järjestettävä tapahtumana, jolla on seuraavat ominaispiirteet ja tavoitteet: — Tapahtuma, jonka tarkoituksena on kohdassa 5.7 jo esitetyn mukaisesti koota yhteen Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan keskeiset panokset komission vuosiohjelmaan ja eri toimielinten painopisteisiin sekä levittää niitä ja tiivistää ne. — Asteittain useampana päivänä järjestettävä tapahtuma, jonka mallina on alueiden komitean onnistuneesti toteuttama Open Days -tapahtuma (33) ja johon liittyy seminaareja ja aihekohtaisia kokouksia ja joka huipentuu laaja-alaiseen päätösistuntoon. — Tapahtuma, jota varten ETSK:n olisi luotava vakaa valmistelupohja perustamalla erityinen komitea, joka koostuu eurooppalaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajista ja joka määrittelee temaattiset painopisteet työskentelyä ja osallistumismenettelyjä varten (34). — Tapahtuma, jonka osanottajakunnan olisi oltava mahdollisimman laaja ja katettava myös kansalliset ja alakohtaiset organisaatiot. — Tapahtuma, johon – uusien viestintäteknologioiden suuria mahdollisuuksia hyödyntäen – osallistuu suoraan myös Euroopan kansalaisia, sillä 11 artiklan 1 kohdassa edellytetään myös suoraa vuoropuhelua unionin 27 jäsenvaltion kansalaisten kanssa. — Tapahtuma, joka voisi päättyä loppujulistukseen, jonka muotoa valmistelukomitea ohjaisi ja koordinoisi, kuten ETSK:n lukuisissa sisäisissä ja ulkoisissa tapahtumissa on jo onnistuneesti tehty.
4.8.4

Italiassa työllisyys osuuskunnissa lisääntyi vuonna 2010 3 prosenttia verrattuna yksityisen sektorin kokonaistyöllisyyden 1 prosentin laskuun. Sosiaalipalvelujen kriisi on aiheuttanut sen, että sosiaalialan osuuskuntien määrä on kasvanut nopeasti. Useimmat uudet osuuskunnat ovat uusia vastaperustettuja yrityksiä, mutta noin neljäsosa on muiden osuuskuntien tukemia spin-off-yrityksiä. Osuuskuntien odotettavissa oleva toimintaikä on tavallista pidempi. Kolmasosa vuosina 1970–1989 perustetuista osuuskunnista on edelleen toiminnassa, kun muista yrityksistä toimii neljäsosa. Toiminnan lopettamisen aste on matalampi; 4 prosenttia osuuskunnista lopetti toimintansa vuosina 2006–2009 verrattuna yli 6 prosenttiin muista yrityksistä. Vararikko oli lopettamisen dramaattisin syy, joka vaikutti vuonna 2009 2 promilleen osuuskunnista verrattuna 6 promilleen muista yrityksistä. Työllisyys osuuskunnissa on työsopimusten tyypin mukaan mitattuna vähemmän epävarmaa. 6 prosentilla uusista palkatuista työntekijöistä on määräaikainen sopimus verrattuna 11 prosenttiin, joka on osuus muissa yrityksissä. Osuuskunnissa tarjottiin koulutusta 40 prosentille henkilöstöstä, kun kansallinen keskiarvo oli 26 prosenttia.
6.4

IMF:ssä Euroopan unionia edustavat eri tahot (EURIMFin puheenjohtaja, EKP:n, euroryhmän puheenjohtaja ja EU:n puheenjohtajavaltion valtionvarainministeri). Jäsenvaltioiden erimielisyydet rahoitus- ja kehitysasioissa estävät EU:ta esiintymästä yhtenäisenä. Euroopan komissiolla on valtuudet puhua EU:n puolesta kauppa-asioissa, mutta muissa rahoitus- tai talousasioissa eivät nekään 16 EU-maata, joilla on yhteinen raha ja jotka ovat siirtäneet osan toimivallastaan EKP:lle, välttämättä löydä yhteistä kantaa. Koska Bretton Woods -instituutioiden ja erityisesti IMF:n merkitys on kasvanut huomattavasti ETSK kehottaa EU:ta ja sen elimiä kiireesti parantamaan näiden instituutioiden hallinnointiin liittyvien toimiensa koordinointia. EU-mailla on IMF:ssä käytettävistä äänistä yhteensä 32 prosenttia (Yhdysvalloilla 17 prosenttia). Vaikutusvalta, jonka pienemmät EU:n jäsenvaltiot menettävät tehdessään tilaa nopean talouskasvun maille, voidaan korvata koordinoimalla EU:n politiikkaa aiempaa paremmin.
6.1

Elintarviketuotteet muodostavat suurimman osan reilun kaupan liikevaihdosta. Tuotteista tärkein on kahvi. Kaupan on myös teetä, suklaata, kuivattuja hedelmiä, mausteita, riisiä, viljatuotteita, sokeria, hunajaa ja hilloja. Hiljattain on markkinoille tullut tuoretuotteita, mutta hitaan kierron takia ne ovat reilussa kaupassa marginaalisessa asemassa. Myynti on kuitenkin lisääntynyt huomattavasti, kun kuluttajaosuuskunnat ja muut yksityissektorin vähittäiskauppiaat ovat ottaneet reilun kaupan tuotteita valikoimiinsa.
4.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimukseen (9) on sisällytetty uusi 176 c artikla pelastuspalvelusta. Jäsenvaltioita kannustetaan ”keskinäiseen yhteistyöhön niiden järjestelmien tehostamiseksi, joilla on tarkoitus ehkäistä ennalta luonnonmullistuksia tai ihmisen aiheuttamia suuronnettomuuksia ja suojautua niiltä”. On tärkeää korostaa, että toimien tavoitteena on jäsenvaltioiden tukemisen lisäksi myös edistää EU:n kansainvälisen tason toimien johdonmukaisuutta.
—

Tärkeimpiä resursseja (kuten juomavettä, energiaa, raaka-aineita, elintilaa ja viljelykelpoista maata) on niukasti, mikä aiheuttaa pulaa ja rajoittaa talouden monipuolistamista. Yhtenä tästä aiheutuvana ongelmana on myös taloudellisen toiminnan keskittyminen vain yhdelle alalle. Tätä korostetaan Euroopan unionin saari- ja syrjäisimpiä alueita käsitelevässä analyysissä (3), jossa kiinnitetään erityishuomiota vesipulan Välimeren saarilla kesällä aiheuttamiin ongelmiin, kun alueella on paljon matkailijoita. Suolanpoistolaitoksia on perustettu, mutta perinteiset laitokset kuluttavat runsaasti sähköä. Monilla saarilla ei ole riittäviä energiavarantoja, ja niiden on tuotava fossiilisia polttoaineita tai sähköä merenalaisia kaapeleita pitkin.
5.6

Toinen tärkeä väline tietoisuuden lisäämiseksi olisi ympäristöasioiden hallintaprosessien kuten EMAS-järjestelmän käyttöönotto. EMAS on vapaaehtoinen järjestelmä, joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 761/2001. EMAS-järjestelmän tarkoituksena on tunnistaa ja palkita organisaatiot, jotka noudattavat lainsäädäntöön sisältyviä vähimmäisvaatimuksia tiukempia normeja ja parantavat jatkuvasti ympäristönsuojelutasoaan.
3.3

Rautatieasemien osalta ovat puolestaan keskeisiä turvallisuutta ja matkustajien oikeuksia koskevat direktiivit (esim. direktiivi 2001/16/EY). Tässä yhteydessä merkittävä on kolmas rautatiepaketti, jonka tavoitteena on matkustajien oikeuksien takaaminen. Matkustajan tulee yhtäältä voida hankkia (vaihdettava ja takaisin lunastettava) matkalippu ajoissa ja helposti sekä saada riittävästi tietoa. Toisaalta matkustajalle on kerrottava riittävästi lipun käyttöehdoista. Direktiivin toinen tavoite on rautatieasemien turvallisuuden parantaminen. Väkivaltaa ilmenee suurkaupungeissa usein asemilla ja hiljaisempina aikoina toisinaan junissakin. Turvallisuuden parantaminen ja sen takaaminen, että asema- ja junahenkilöstön apua on vaaratilanteessa saatavana, lisäisi varmasti ihmisten halukkuutta matkustaa junalla.
1.2

EU on ollut varsin aktiivinen ajamaan tavoitteita, joilla ilmaston lämpeneminen saataisiin hidastumaan. Unioni ja jäsenmaat ovat tehneet useita politiikan muutoksia eri sektoreilla, jotta saataisiin parempia tuloksia. EU on ilmastonmuutoksen kansainvälisen torjunnan eturintamassa. Ilmastonmuutos on yksi suurimmista ympäristöllisistä, yhteiskunnallisista ja taloudellisista uhkista, ja sillä voi olla kauaskantoisia ja maailmanlaajuisia seurauksia. Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen ja Kioton pöytäkirjan määräysten perusteella EU:n tulisi vahvistaa ilmastonsuojelutoimiaan ja sitoutua tässä yhteydessä vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä myös maa-, metsä- ja kalataloudessa. Tällä lausunnolla pyritään antamaan merkittävä panos EU:n toimien lisäämiseksi ilmastonmuutoksen ja sen metsä-, maa- ja kalatalouteen kohdistuvien vaikutusten torjunnassa. On todettava, että tähän mennessä tutkimus on lisännyt huomattavasti tietoa ilmastonmuutoksen vaikutuksista metsätalouteen; vähemmän on kuitenkin saatavilla tieteellistä tietoa sen vaikutuksista maatalouteen ja vielä vähemmän kalatalouteen.
4.2

Kymmenen haastetta ovat: — kansalaisille suunnatun valistuksen jatkaminen ja sen parantaminen — yhteistyö tehokkaan viestinnän ja omaksumisen edistämiseksi — on varmistettava, että viesti saavuttaa jokaisen yksilön Euroopassa — jokainen on saatava kantamaan vastuunsa ja ylläpitämään muutosvoimaa — yksilöt ja organisaatiot on saatava vakuuttuneiksi siitä, että niillä on mahdollisuus vaikuttaa toisiinsa — kaikki toimenpiteet on integroitava laajaan kirjoon EU:n ja jäsenvaltioiden politiikkoja — on hyväksyttävä, että tämä on osa ”yritysten sosiaalista vastuuta” — on varmistettava monikerroksinen, horisontaalinen ja vertikaalinen lähestymistapa kaikilla tasoilla — on varmistettava avoimuus ja epäitsekkyys ja päästävä eroon muilta salattujen tarkoitusperien ajamisesta — ihmiset on saatava tietoisiksi siitä, että liikalihavuuden vaikutukset terveyteen voidaan kumota terveiden ruokailutottumusten ja liikunnan avulla.
1.2

Aiemmissa tätä kysymystä käsittelevissä lausunnoissaan ETSK on aina korostanut, että perustamissopimuksen 13 artiklassa määritellyn kaikenlaisen syrjinnän poistamiseksi tarvitaan tähänastista selvästi konkreettisempaa kehitystä. (1) On paikallaan myöntää, että tasa-arvon edistämiseksi ja tilanteen korjaamiseksi on toteutettu monia toimia, mutta monilla aloilla on vielä paljon tehtävää. Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi (2007) voikin tarjota tilaisuuden mainittujen kohderyhmien määrittelemiseksi ja huomioon ottamiseksi.
4.1

Kasvava kauppaketjusektori on luonut monia tuhansia työpaikkoja, joista monet ovat eri puolilla Eurooppaa alipalkattuja (ja usein osa-aikaisia). Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön verkkosivuilla äskettäin julkaistun tutkimuksen (Industrial Relations in the Retail Sector, October 2004, Comparative Study), mukaan noin 60 prosenttia vähittäiskaupan työntekijöistä on naisia, ja nuoren ja heikosti koulutetun työvoiman osuus alalla on suuri. Palkat ovat melko alhaiset, ja osa-aika- ja viikonlopputyö on erittäin yleistä. Alalla on parhaillaan käynnissä suuri rakennemuutos, ja vähittäiskauppa keskittyy ja monipuolistuu. Tämä aiheuttaa paineita uudelleenjärjestelyihin, sääntelyjen purkamiseen ja työpaikkojen vähentämiseen. Lisäksi alalle on tyypillistä, että palkkaerot naisten ja miesten välillä ovat yleensä huomattavia, koska suuri osa naisista tekee osa-aikatyötä ja monet ovat huonosti arvostetuissa työtehtävissä.
4.4

Unionin (27 jäsenvaltion EU) pinta-alasta 45 prosenttia eli 190 miljoonaa hehtaaria on maatalouskäytössä. Vuonna 2001 yli 10 prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta kuului maatalouden ympäristötoimien piiriin. Luontotyyppien ja luonnonvaraisten lintujen suojelua koskevan direktiivin soveltamisalaan luokitelluista alueista 15 prosenttia on maatalousmaata, ja 15 jäsenvaltiosta koostuvan EU:n maatalousmaasta 38 prosenttia on määritelty nitraattien aiheuttamalle pilaantumiselle alttiiksi vyöhykkeiksi. Näillä toimilla vastataan ympäristönhoidon ja/tai aluesuunnittelun paikallisiin tavoitteisiin. On selvää, että maataloudella on aina keskeinen asema aluesuunnittelussa.
2.1.4

Mukautuminen on valitettavasti ollut puutteellista useilla elämänaloilla. Mainittakoon niistä seuraavat esimerkit: — Eläkkeiden rahoitus: Useissa jäsenvaltioissa on ainakin lykätty ongelman käsittelyä liian pitkään. Toimiin on ryhdytty liian myöhään ja tilanteen jo kärjistyttyä eli konfliktitilanteessa, joka olisi voitu välttää. — Yhä lukuisampien aktiivisten ikäryhmien asema yrityksissä ja hallintoelimissä: henkilöstöä ja toimintakustannusten pienentämistä koskevien kysymysten ratkaisemiseksi on toteutettu hajanaisia toimia, mutta ”sivuvaikutuksia” ja lyhytnäköisten hätäratkaisujen haittapuolia ei ole otettu riittävästi huomioon. — Jatko- ja täydennyskoulutus: pyrkimyksiin kannustaa työntekijöitä pysymään työelämässä entistä pidempään on usein kiinnitetty liian vähän huomiota, koska kyse on ikääntyneistä työntekijöistä. — Kaupunkisuunnittelu, asuminen, julkisten ja kaupallisten palvelujen sijoittelu: vallitsevien ajattelutapojen mukaan nuorimpien ja vanhimpien ikäryhmien sekä perheiden — niin eheiden kuin hajonneidenkin — erityistarpeet on usein jätetty huomiotta. — Aineellisen perinnön siirtyminen: oikeudellisia ja verotuksellisia säännöksiä ei ole juurikaan tarkistettu ja mukautettu väestökehityksen perusteella. — Koulutuksen ja työelämän suhteet: vain harvoissa maissa on otettu edistysaskelia; paljon useammat ovat jääneet jälkeen. — Kokemuksen ja muistiperinnön säilyttäminen, kehittäminen, hyödyntäminen ja jakaminen: tekniikan kehityksen, johtamiseen liittyvien innovaatioiden ja nuoruuden tietynlaisen ihannoinnin yhteydessä ei ole kiinnitetty tarpeeksi huomiota siihen vaaraan, että tietoja, taitoja, kokemusta ja muistiperintöä joutuu hukkaan. — Kulttuurit: Voimakkaasti kehittyviä kulttuureja on toisinaan ehkä ihannoitu liiankin varauksettomasti (3) ilman, että olisi erotettu tarpeeksi selvästi toisistaan muotiseikkoja ja kestäviä innovaatioita, jotka vievät kehitystä eteenpäin. Sukupolvien välille on siis päässyt kehittymään unohdusta, piittaamattomuutta, pelkoa, mielipahaa ja siis raja-aitoja.
6.3.10

Kuten edellä on todettu, EU:lla ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen mailla on toistaiseksi ollut vaikeuksia määrittää todellista yhteistä asialuetteloa. Vaarana on, kyseinen osapuolten ajamien asioiden epäyhdenmukaisuus säilyy Meksikossa järjestettävässä EU:n ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen maiden huippukokouksessa. Kun komissaari Patten yhtäältä haluaisi tehdä kolmannesta huippukokouksesta sosiaalista yhteenkuuluvuutta painottavan, tarkoituksena edistää sosiaalisen epätasa-arvon ja köyhyyden poistamista Latinalaisen Amerikan maissa, kyseiset maat puolestaan uskovat, että pääsemällä esteettömämmin osallistumaan kansainväliseen kauppaan ne pystyvät aikaansaamaan kasvua ja niin ollen taistelemaan köyhyyttä vastaan. Mikäli eurooppalaiset ja latinalaisamerikkalaiset eivät kykene sopimaan todellisesta yhteisestä asialistasta tai edes kaventamaan eroja ensisijaisten tavoitteidensa tärkeysjärjestyksessä, käy Riossa esitetyn kunnianhimoisen aloitteen, strategisen kumppanuuden, toteuttaminen niille hyvin vaikeaksi. Vaikka ETSK tukeekin tinkimättä sosiaalista yhteenkuuluvuutta korostavaa aloitetta, se toteaa, että unionin tulee myös ottaa huomioon kumppaniensa prioriteetit niin, että Meksikon huippukokous muodostuisi menestykseksi. Kun otetaan huomioon Cancunin kokouksen jälkeen vallitseva tilanne, EU:n ei tule pelkästään pitää kiinni sosiaalisista kysymyksistä, joiden avulla se kykenee profiloitumaan kansainvälisellä näyttämöllä, vaan sen tulee myös vastata Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen maiden odotuksiin; ne ovat johdonmukaisesti solmineet suosituimmuusasemaa koskevia sopimuksia pelkästään unionin kanssa. Meksikossa järjestettävä huippukokous on tilaisuus, johon Euroopan unionin on tartuttava antaakseen uutta pontta EU:n ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen strategiseen kumppanuuteen juuri nyt, vain muutamaa kuukautta ennen FTAA-aloitteesta käytävien neuvottelujen päättymistä.
1.4

ETSK ja komiteassa edustettuina olevat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot uskovat sisämarkkinoiden potentiaaliin Eurooppa-hankkeen vahvistamisen välineenä. Luottamuksen lisääminen rahoitusjärjestelmiämme kohtaan on perusperiaate, joka tukee yhteiskuntaa kuluttajien rahoituspalvelujen alalla. ETSK kiinnittää tässä yhteydessä lisäksi huomiota tarpeeseen investoida johdonmukaisesti kyberturvallisuuteen. Kansalaisten on oltava tietoisia etäsopimusten tekemiseen liittyvistä riskeistä. Vielä tärkeämpää on kuitenkin, että he voivat luottaa järjestelmään, jotta voidaan edistää sisämarkkinoita ja rahoituspalvelujen vapaata liikkuvuutta, joista on tulossa yhä tärkeämpiä erityisesti covid-19-tilanteen jälkeen ja sähköisen kaupankäynnin ja digitaalisten palvelujen kehittymisen myötä.
1.5

ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää, että maantieteellisten merkintöjen takaaman suojan alalla siirtyminen kansalliselta tasolta Euroopan unionin tasolle on nopeaa ja yksinkertaista. On tärkeää, että näiden kahden järjestelmän rinnakkaista käyttöä ei pitkitetä ajallisesti, koska tämä aiheuttaa hämmennystä sekä kuluttajille että tuottajille. Lisäksi niiden jäsenvaltioiden, jotka jo käyttävät Lissabonin sopimuksen mukaista maantieteellistä suojaa, on lisättävä nopeasti Euroopan unionin tunnus asianomaisiin tuotteisiin, jolloin parannetaan mielikuvaa niiden laadusta.
4.4

On järkevää hyödyntää olemassa olevia mekanismeja, jotta voidaan seurata, miten periaatteita sovelletaan ja on jo sovellettu käytännössä. Ehdotettu ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelman hallintomekanismi yleisine tavoitteineen on tässä yhteydessä mitä tarkoituksenmukaisin. Lisäksi on hyödyllistä seurata kansalaisten näkemysten kehittymistä Eurobarometri-kyselyjen avulla.
3.6

Lisäksi on syytä muistaa, että noin 82 prosenttiin sisämarkkinoilla kaupan kohteena olevista tuotteista sovelletaan yhdenmukaistettuja sääntöjä ja noin 18 prosenttia EU:n sisäisestä tavarakaupasta kuuluu vastavuoroisen tunnustamisen piiriin. On kuitenkin yhä uusia tapauksia, joissa kansalliset tekniset säännöt vaikuttavat olevan ristiriidassa EU:n lainsäädännön kanssa. Lisäksi monissa jäsenvaltioissa on viime aikoina lisätty elintarvikkeiden ja juomien kansallisia merkintävaatimuksia, joita on perusteltu kuluttajien suojelulla ja ympäristöseikoilla. Samanaikaisesti vastavuoroisen tunnustamisen periaate ei toimi moitteettomasti. Osoituksena tästä on, että 71 prosenttia pk-yrityksistä, jotka ovat hakeneet nykyiseen yhdenmukaistamattomien tavaroiden vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmään, ovat saaneet kielteisen päätöksen markkinoille pääsystä.
2.1

Yhteisötalouden toimintasuunnitelma on monivuotinen ja ulottuu vuoteen 2030. Sitä tukee kaksi valmisteluasiakirjaa. Ensimmäisessä valmisteluasiakirjassa täydennetään tiedonantoa ”Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma” Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon mukaisesti. Toinen valmisteluasiakirja ” Scenarios towards co-creation of a transition pathway for a more resilient, sustainable and digital Proximity and Social Economy industrial ecosystem ” on puolestaan yhteydessä Euroopan uuteen teollisuusstrategiaan, jossa yhteisötaloudella voi olla innovatiivinen rooli pyrittäessä kohti oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymää sellaisilla strategisilla aloilla kuin digitaalitalous ja vihreä talous.
4.1

ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen nopeuttaa siirtymistä uusiutuviin kaasuihin, mikä on välttämätöntä ilmastonmuutoksen jatkumisen vuoksi. Kaasualan on edistettävä merkittävästi hiilestä irtautumista ja alojen yhteenliittämistä vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Siirtymässä tarvitaan myös vähähiilisiä kaasuja, ja tässä yhteydessä on täytettävä tiukat kestävyysvaatimukset. Niiden käyttö olisi keskitettävä aloille, joita on vaikea irrottaa hiilestä tai joilla ei vielä ole saatavilla vaihtoehtoisia teknologiaratkaisuja, kuten loppukäyttöalojen suora sähköistäminen.
2.2.5

Ehdotuksilla on tarkoitus yksinkertaistaa monimutkaista Solvenssi II -järjestelmää monilta osin, mikä on myönteistä. Sitä vastoin on vaikea ymmärtää ja mahdotonta hyväksyä, että sisäisten mallien käyttäjillä on vastaisuudessa velvollisuus raportoida myös niin kuin ne käyttäisivät standardikaavaa. Kaksinkertaista raportointia ei saa vaatia.
5.7

Arviointitoimet ja -menetelmät eivät saisi suosia sellaisia aloja, joilla tapahtuva kehitys on helpommin mitattavissa ja joilla on käytettävissä enemmän resursseja tai joista on saatavilla paremmin tietoa, ja jättää heikompaan asemaan sellaisia aloja, joilla kehityksen objektiivinen mittaaminen on monimutkaisempaa tai joilta tietoja on vaikeampi saada. Julkisen, yksityisen ja yhteiskunnallisen sektorin välinen yhteistyö on välttämätöntä sosiaalisten investointien onnistumisen kannalta. Yhteistyö yhteiskunnallisen sektorin kanssa on olennaisen tärkeää tarpeiden priorisoimiseksi, sillä juuri tämän alan toimijat työskentelevät paikan päällä ja tuntevat tarpeet.
4.3

Kyse on joka tapauksessa uudesta tavoitteesta, joka on tietyille jäsenvaltioille hyvin kunnianhimoinen. Rakennusalan hiilestä irtautuminen on viivästynyt monissa jäsenvaltioissa, joten ETSK suhtautuukin hyväksyvästi ehdotettuun lähestymistapaan, jossa lisätään alakohtaisia toimia, kuten toimia, joita on toteutettu uusiutuvan energian integroimiseksi lämmitys- ja jäähdytysalalle. Uudessa 15 a artiklassa asetetulle erityistavoitteelle, jonka mukaan rakennuksissa käytettävän uusiutuvan energian osuuden olisi oltava 49 prosenttia, on kiireellinen tarve. ETSK suhtautuu kuitenkin epäilevästi siihen, että tällainen tavoite ei ole sitova. Rakennusalalla on nimittäin vähennettävä päästöjä 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja saavutettava neutraalius vuoteen 2040 mennessä, jotta ala täyttäisi Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistetut tavoitteet. Monilla jäsenvaltioilla saattaa olla vaikeuksia tavoitteen saavuttamisessa, ja ETSK korostaakin, että on tärkeää hyödyntää sosiaalisesta ilmastorahastosta myönnettäviä varoja heti vuodesta 2025. Näiden varojen avulla olisi voitava nopeuttaa sekä julkisten että yksityisten rakennusten kunnostamista ja torjua näin kasvavaa energiaköyhyysilmiötä, joka koskettaa yli 30:tä miljoonaa eurooppalaista. Riippumatta siitä, onko kyse tulevasta sosiaalisesta ilmastorahastosta vai yleisemmin muista tukijärjestelyistä myönnettävistä varoista, olisi otettava käyttöön jäljitysmekanismi, jotta varmistetaan kyseisten varojen asianmukainen kohdentaminen ilmastonmuutoksen torjuntaan. Myönnettyjen varojen käytön tehokas valvonta ei nimittäin ole mahdollista, kun varat hajaantuvat kansallisiin talousarvioihin. Näitä varoja ei pidä myöskään keskittää ainoastaan laajamittaisiin hankkeisiin vaan myös pienimuotoisempiin hankkeisiin, joissa numeerinen hyöty megawattitunteina ja hiilidioksidipäästöinä ilmaistuna on vaatimattomampi mutta joiden vaikutus EU:n kansalaisten kannalta on aivan yhtä merkittävä, jollei merkittävämpi. ETSK kehottaa mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että eri jäsenvaltioissa noudatettavat myöntämisperusteet yhdenmukaistetaan siltä osin kuin on kyse osuudesta, jonka avulla lisätään kansalaisten aktiivisuutta mahdollisen rajatylittävän yhteistyön helpottamiseksi.
3.3

Sisävesillä harjoitettavan vesiviljelyn kasvupotentiaali on huomattavan suuri. Allasviljely on kiistatta ympäristöystävällisin makeanveden vesiviljelymenetelmä, mutta sen tuottavuus on alhainen. EU:lla on kuitenkin riittävästi käytännön kokemusta allas- ja tehoviljelyn hallinnoimiseksi täysin ympäristö- ja ilmastovaatimusten mukaisesti ja noudattaen samalla kiertotalousperiaatteita. On varmistettava, että ilmastovaatimusten mukainen teknologia sisällytetään kokonaisuudessaan vihreiden investointien luokitusjärjestelmään keskeytyksettömän rahoituksen turvaamiseksi. Lisäksi elintarvikkeiden jalostuksen kehittäminen sekä vertikaalisesti että horisontaalisesti, uudet lajit mukaan luettuina, on tärkeää lisäarvon, kuluttajien hyväksynnän, työllisyyden ja ruoka- ja jätekierron parantamiseksi.