EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 12.6.2018 COM(2018) 471 final 2018/0248(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta



{SWD(2018) 347}

{SWD(2018) 348}

{SEC(2018) 315}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet EU:n jäsenvaltioilleen tarjoamalla taloudellisella ja teknisellä tuella edistettiin turvapaikka-, muuttoliike- ja ulkoraja-asioihin liittyvien haasteiden parempaa hallintaa vuosien 2015 ja 2016 suurten muuttovirtojen aikaan. Unionin talousarviolla on ollut keskeinen rooli turvapaikanhakijoiden ja maahantulijoiden hallinnan tukemisessa, tehokkaampien etsintä- ja pelastusresurssien kehittämisessä Eurooppaan pyrkivien ihmisten pelastamiseksi, tuloksellisten palauttamisten hallinnoinnissa ja muissa toimissa, jotka edellyttävät Euroopan muuttoliikeagendan mukaista koordinoitua toimintaa. EU:n talousarvio on olennaisen tärkeä myös rahoitettaessa unionin ulkorajojen tehokkaaseen valvontaan tähtääviä yhteisiä toimia sisärajatarkastusten poistuttua. Esimerkiksi hotspot-toimintamallin omaksuminen sekä Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) merkittävä vahvistaminen ovat edistäneet unionin ulkorajojen valvontaa huomattavasti. Näitä toimia tuetaan täysimääräisesti EU:n talousarviosta. Eurooppa-neuvosto vahvisti lokakuussa 2017 tarpeen jatkaa muuttoliikkeen hallintaa koskevaa kokonaisvaltaista toimintatapaa, jonka tavoitteena on saada ulkorajojen valvonta takaisin hallintaan ja vähentää laittomasti saapuvien sekä hukkuneiden määrää ja jonka olisi perustuttava kaikkien unionin ja jäsenvaltioiden käytettävissä olevien välineiden joustavaan ja koordinoituun käyttöön. Tätä taustaa vasten komissio ehdotti vuosien 2021–2027 uutta monivuotista rahoituskehitystä koskevassa ehdotuksessaan 2. toukokuuta 2018, että muuttoliikkeen hallintaan ja ulkorajojen valvontaan osoitettavaa unionin kokonaistalousarvio-osuutta olisi vahvistettava huomattavasti korottamalla sitä yli 2,6-kertaiseksi. Tähän sisältyy myös tällä alalla toimiville hajautetuille virastoille kohdennettavan rahoituksen lisääminen. Tämä ehdotus ei sinällään kata virastoille kohdennettavaa rahoitusta vaan siinä säädetään ainoastaan turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta, josta tuetaan jäsenvaltioita muuttoliikkeen tehokkaassa hallinnassa. Tähän tarkoitukseen esitetään 10 415 000 000 euron (käypinä hintoina) määrärahaa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklassa todetaan nimenomaisesti, että turvapaikka-asioita, muuttoliikettä ja ulkorajoja koskevat yhteiset politiikat perustuvat jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteeseen. EU-rahoituksella tarjotaan konkreettiset taloudelliset keinot näiden periaatteiden toteuttamiseksi käytännössä. Rahastolla edistetään vakaata, realistista ja oikeudenmukaista EU:n muuttoliikepolitiikkaa. Politiikan on perustuttava vastaanottavien yhteiskuntien ja EU:n kansalaisten tarpeiden tunnustamiseen sekä tiiviiseen yhteistyöhön kumppaneiden kanssa maailmanlaajuisesti. Rahaston avulla varmistetaan, että EU täyttää edelleen velvollisuutensa kansainvälistä suojelua tarvitsevia kohtaan, helpottaa oikeudettomasti oleskelevien henkilöiden palauttamista ja tukee ratkaisuja, joilla laittomat ja hallitsemattomat muuttovirrat korvataan turvallisilla ja hallituilla maahantuloväylillä. Meidän on otettava huomioon laittoman muuttoliikkeen taustalla vaikuttavat syvälliset ongelmat, joita ovat muun muassa alikehitys, väestörakenne, mahdollisuuksien puute, ilmastonmuutos ja epätasa-arvo. Kestäviä tuloksia saadaan aikaan ainoastaan hallitsemalla muuttoliikettä kokonaisvaltaisella yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteisiin nojaavalla tavalla. Tähän sisältyy unionin rahoituksen jakaminen tarkoituksenmukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että maahantulijoita eniten vastaanottavilla jäsenvaltioilla on riittävät valmiudet vastata kohtaamiinsa haasteisiin tavalla, josta on hyötyä koko EU:lle. Komission ehdotuksessa otetaan huomioon meneillään olevat Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistustoimet ja Dublin-asetuksesta ja unionin uudelleensijoittamiskehyksestä käytävien neuvottelujen tila. Joitakin ehdotuksen kohtia on mahdollisesti mukautettava, jotta ne vastaavat neuvotteluiden tuloksia. EU:n muuttoliikkeen hallinnan onnistumisen edellytyksenä ovat myös tehokkaat kotouttamispolitiikat. Koheesiopolitiikan rahastoista ja etenkin Euroopan sosiaalirahasto plussasta myönnetään tukea, jolla helpotetaan kolmansien maiden kansalaisten keskipitkän ja pitkän aikavälin kotouttamista alun vastaanottovaiheen jälkeen, mukaan lukien heidän integroitumistaan työmarkkinoille. Rahastosta tuetaan näiden toimien täydentämiseksi niiden kansallisten viranomaisten, paikallis- ja alueviranomaisten sekä kansalaisyhteiskuntaryhmien toimia, jotka osallistuvat kolmansien maiden kansalaisten lyhytaikaiseen kotouttamiseen vastaanottavissa yhteisöissä ja keskinäisen luottamuksen edistämiseen. Tällä ehdotuksella tuetaan EU:ssa laillisesti oleskeleviin kolmansien maiden kansalaisiin sovellettavia alkuvaiheen vastaanotto- ja kotouttamistoimia, joita yleensä toteutetaan kotouttamisen alkuvaiheessa EU:n alueelle saapumisen jälkeen. Sillä tuetaan myös jäsenvaltioita niiden kehittäessä monialaisia toimenpiteitä, kuten valmiuksien vahvistamista, vastaanottavan yhteiskunnan kanssa järjestettäviä vaihtoja, tiedotuskampanjoita tai EU:n alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseen liittyvää yhteistyötä ja keskinäistä oppimista jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi rahastosta tuetaan taloudellisesti tehokasta palauttamispolitiikkaa, joka on olennainen osa unionin hyvin hallittua muuttoliikejärjestelmää. Sitä tarvitaan myös täydentämään laillista muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskevaa politiikkaa ja lisäämään sen uskottavuutta; lisäksi se on keskeinen väline laittoman muuttoliikkeen torjunnassa. Rahastosta tuetaan ja edistetään jäsenvaltioiden toimia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY tehokasta täytäntöönpanoa varten. Nopeamman palauttamisjärjestelmän on kuljettava käsi kädessä niiden menettelyjen ja normien noudattamisen kanssa, joiden ansiosta Eurooppa pystyy varmistamaan palautettavien henkilöiden inhimillisen ja kunnioittavan kohtelun ja pakkokeinojen oikeasuhtaisen käytön perusoikeuksien ja palauttamiskiellon periaatteen mukaisesti. Rahastosta tuetaan kestävien palauttamispolitiikkojen osalta yhdennettyä ja koordinoitua lähestymistapaa palauttamisten hallintaan ja yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa niiden velvoitteiden täyttämiseksi. Tukea tarjotaan muun muassa palauttamisia koskevien hallintavalmiuksien kehittämiseen, tiedotuskampanjoihin ja uudelleenkotouttamistoimiin. Rahastolla vastataan turvapaikka-, kotouttamis- ja palauttamisasioihin liittyviin jatkuviin tarpeisiin. Sen soveltamisalaa mukautetaan niin, että siitä tuetaan Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) ja tulevan Euroopan unionin turvapaikkaviraston kehitystä ja toimeksiantoja. Tavoitteiden saavuttamiseksi on välttämätöntä tehdä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Rahastosta voidaan tukea ulkoiseen ulottuvuuteen liittyviä toimia, joilla täydennetään asianmukaisista ulkoisista välineistä tuettuja toimia. Keskeisimpänä haasteena, johon ehdotuksella pyritään puuttumaan, on tarve lisätä rahaston hallinnoinnin joustavuutta nykyiseen ohjelmakauteen verrattuna. Lisäksi tarvitaan välineitä, joilla varmistetaan, että rahoitus ohjataan unionin painopistealueisiin ja unionille merkittävää lisäarvoa tuottaviin toimiin. Näin ollen tarvitaan uusia mekanismeja rahoituksen kohdentamiseksi yhteistyöhön perustuvaan sekä suoraan ja välilliseen hallinnointiin, jotta voidaan käsitellä uusia haasteita ja painopistealueita. Keskeistä rahoituksen jakamiselle on joustavuus määriteltäessä oikeaa täytäntöönpanotapaa ja osa-alueita, joille rahoitusta olisi kohdennettava. Samalla on säilytettävä vähimmäismäärä ennakkorahoitusta, jota annetaan rakenteellisia ja laajoja monivuotisia sijoituksia varten sen mukaan, mitä jäsenvaltiot tarvitsevat muuttoliikejärjestelmiensä kehittämiseksi edelleen. Rahoituksen kohdentamisessa otetaan täysin huomioon jäsenvaltioiden tarve noudattaa täysimääräisesti unionin säännöstöä sekä tarve keskittää investointeja EU:n keskeisiin painopisteisiin. Jäsenvaltioiden ohjelmiin kohdennettava rahoitus muodostuu 5 000 000 euron kiinteästä määrästä sekä sellaisen jakoperusteen mukaan kohdennettavasta määrästä, jossa otetaan huomioon eri jäsenvaltioiden kokemat tarpeet ja paineet rahaston kolmella keskeisellä osa-alueella eli turvapaikka-asioiden, laillisen muuttoliikkeen ja kotouttamisen sekä laittoman muuttoliikkeen torjunnan ja palauttamisten osa-alueilla. Jakoperusteessa otetaan huomioon näihin luokkiin kuuluvien maahantulijoiden määrät ja virrat, ja näitä tietoja tarkastellaan suhteessa jäsenvaltioihin. Jotkut jäsenvaltiot voivat kohdata suurempia paineita palauttamisasioissa ja jotkut puolestaan kotouttamisessa, ja niihin kohdistuvat vaikutukset vaihtelevat kolmansien maiden kansalaisten vastaanottamisen eri vaiheiden mukaan. Ehdotuksen mukaan turvapaikka-asioiden painotus olisi 30 prosenttia, laillisen muuttoliikkeen ja kotouttamisen 30 prosenttia ja laittoman muuttoliikkeen ja palauttamisten 40 prosenttia. Turvapaikka-asioihin myönnettävän osuuden osalta ehdotetaan, että uusien turvapaikkahakemusten painotus olisi 60 prosenttia, jäsenvaltiossa olevien kansainväliseen suojeluun oikeutettujen henkilöiden lukumäärän painotus 30 prosenttia ja uudelleensijoitettujen henkilöiden lukumäärän painotus 10 prosenttia. Kotouttamiseen myönnettävän osuuden osalta ehdotetaan, että ensimmäistä kertaa myönnettyjen oleskelulupien lukumäärän painotus olisi 60 prosenttia ja jäsenvaltiossa tiettynä vuonna oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kokonaismäärän painotus 40 prosenttia. Laittoman muuttoliikkeen torjunnan ja palauttamisten perusteissa otetaan huomioon poistumismääräysten määrä (50 prosenttia) ja tuloksellisten palauttamisten määrä (50 prosenttia), joten myös tietyn jäsenvaltion erityinen tilanne huomioidaan. Jäsenvaltioiden ohjelmien osuus on 60 prosenttia rahaston kokonaismäärärahoista. Ehdotuksen mukaan jäsenvaltioille osoitettaisiin 50 prosenttia määrärahoista ohjelmakauden alussa ja samalla säilytettäisiin mahdollisuus määrärahojen korottamiseen jaksoittain. Aikomuksena on tehdä määrärahoihin yksi kiinteä 10 prosentin korotus kauden puolivälissä (jakeluperusteen tekninen mukautus taloudellisen tuloksen perusteella: sen mukaan jäsenvaltion olisi täytynyt esittää maksupyynnöt, jotka kattavat vähintään 10 prosenttia alkuperäisestä maksumäärärahojen määrästä).

Jäljelle jäävää 40 prosentin osuutta olisi hallinnoitava temaattisella välineellä, josta myönnetään rahoitusta määräajoin useille komission rahoituspäätöksissä määritellyille osa-alueille. Väline tuo joustavuutta rahaston hallinnointiin, koska se mahdollistaa varojen jakamisen komission aloitteesta annettavalle tekniselle tuelle sekä seuraaville osa-alueille: ·tiettyihin toimiin tarkoitettu tuki, jonka tavoitteena on tarjota lisärahoitusta korkeaa EU:n tason lisäarvoa tuottaville kohdennetuille toimille jäsenvaltioiden ohjelmien avulla; tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota tuloksellisten palauttamisten edistämiseen; ·unionin toimille tarkoitettu tuki, jota hallinnoidaan suoraan ja välillisesti; ·uudelleensijoittamiseen sekä jäsenvaltioiden väliseen yhteisvastuuseen ja vastuunjakoon tarkoitettu tuki; ·hätäapu ja ·tuki Euroopan muuttoliikeverkostolle. Temaattisen välineen alaiset toimet ohjelmoitaisiin vuotuisten tai monivuotisten työohjelmien avulla, jotka on hyväksytty komission täytäntöönpanopäätöksellä. Välineen ansiosta voidaan käsitellä uusia painopisteitä tai ryhtyä kiireellisiin toimiin käyttämällä sellaista täytäntöönpanotapaa, joka sopii parhaiten toimintapoliittiseen tavoitteeseen. Rahaston hallinnoinnin toteutusta yksinkertaistetaan lisää erityisesti siten, että varmistetaan johdonmukainen lähestymistapa muiden unionin rahastojen hallinnointiin sovellettaviin sääntöihin (yhteinen sääntökirja) ja tarjotaan siten paremmat ohjeet hallinto- ja valvontajärjestelmistä ja tarkastusta koskevista vaatimuksista, ja varmistetaan, että yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin mukaisissa tukikelpoisuussäännöissä hyödynnetään yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja täysimääräisesti. On tärkeää maksimoida EU:n tason lisäarvo muuttoliikkeen hallinnan alalla ja panna täytäntöön parannettu seuranta- ja arviointikehys, jotta vahvistetaan suoritusperusteista hallinnointia. Sellaisten toimien tukemiseksi, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten keskinäiseen luottamukseen, yhteisvastuuseen ja vastuunjakoon perustuva kokonaisvaltainen lähestymistapa muuttoliikkeen hallintaan ja joiden avulla saavutetaan kestävän ja yhteisen turvapaikka- ja muuttoliikeasioita koskevan unionin politiikan varmistamista koskeva tavoite, olisi tuettava jäsenvaltioita riittävillä taloudellisilla resursseilla perustamalla turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto (jäljempänä ’rahasto’). Tässä ehdotuksessa esitetään soveltamisen alkavan 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee 27 jäsenvaltion unionia, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. • Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tämä turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamista koskeva asetus pohjaa sen edeltäjien tuella tehtyihin sijoituksiin ja saavutettuihin tuloksiin. Näitä edeltäjiä olivat Euroopan pakolaisrahasto, Euroopan kotouttamisrahasto ja Euroopan paluurahasto vuosina 2007–2013 ja asetuksella (EU) N:o 516/2014 perustettu turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto, jäljempänä ’AMIF-rahasto’, vuosina 2014–2020. Rahastosta tuetaan edelleen yleisesti EU:n muuttoliike-, kotouttamis- ja palauttamispolitiikkoja, kuten Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän, myös sen ulkoisen ulottuvuuden, vahvistamista ja kehittämistä, jäsenvaltioiden yhteisvastuullisuutta ja keskinäistä vastuunjakoa varsinkin niiden jäsenvaltioiden osalta, joihin muutto- ja pakolaisvirrat kohdistuvat voimakkaimmin, jäsenvaltioihin suuntautuvaa laillista muuttoliikettä, sellaisten ennakoivien maahanmuuttostrategioiden kehittämistä, joissa otetaan huomioon kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisprosessi, jäsenvaltioiden valmiuksien kehittämistä ja oikeudenmukaisten ja tehokkaiden palauttamisstrategioiden edistämistä sekä kumppanuuksien perustamista ja yhteistyön tekemistä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Tehostettu EU:n muuttoliikepolitiikka edellyttää kuitenkin kaikkien unionin käytössä olevien välineiden käyttöä. Jäsenvaltioiden rahastojen tuella tekemä työ on näin ollen tehokkaampaa, jos sitä täydennetään ja tuetaan asiaan liittyvillä unionin virastojen, etenkin Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) ja Euroopan raja- ja merivartioviraston, toimilla. Näiden kahden viraston keskeisenä tehtävänä on puutteiden tunnistaminen ja jäsenvaltioiden tukeminen näiden puutteiden korjaamisessa muun muassa järjestämällä yhteisiä operaatioita ja koulutusta sekä lähettämällä asiantuntijoita. Rahasto toimii näitä virastoja täydentäen, ja tätä tarkoitusta varten ehdotetaan merkittävää resurssien vahvistamista tulevaksi kaudeksi. Komissio ehdottaa tiedonannossaan ”Nykyaikainen talousarvio unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia”, että muuttoliikkeen alalla toimiville unionin virastoille osoitettaisiin 865 000 000 euroa (käypinä hintoina). Tämä asetus ei kata näiden virastojen rahoitusta. Niiden rahoitus määritellään säännöllisessä vuotuisessa talousarviomenettelyssä. Lisäksi komissio ehdottaa 12 013 000 000 euron (käypinä hintoina) määrärahoja, joilla tehostettaisiin huomattavasti Euroopan raja- ja merivartiovirastoa sen saattamiseksi täyteen toimintavalmiuteen, niin että siitä muodostuisi noin 10 000 rajavartijasta koostuva pysyvä rajavartiosto. Lisäksi niillä tuettaisiin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) moitteetonta toimintaa. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Unionin muuttoliikepolitiikka ja siten myös turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto pohjaavat synergioihin ja johdonmukaisuuteen asiaankuuluvien EU:n politiikkojen, kuten rajaturvallisuuden, sisäisen turvallisuuden, kolmansien maiden kansalaisten sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kotoutumisen sekä kolmansien maiden tukemiseen liittyvien unionin ulkoasioiden, kanssa. Muuttoliikkeen hallinnan erilaiset osatekijät edellyttävät useiden unionin rahoitusvälineiden koordinoitua lähestymistapaa, joilla tuettaisiin unionin politiikan ulkoisten ja sisäisten näkökohtien täytäntöönpanoa. Unionin ulkoisilla välineillä on keskeinen rooli muuttoliikkeen perimmäisten syiden käsittelyssä, kansainvälisen suojelun saatavuuden varmistamisessa, rajaturvallisuuden tehostamisessa ja maahantulijoiden salakuljetusten ja ihmiskaupan torjunnassa, palauttamistoimien toteuttamisen tukemisessa sekä unionin laillista muuttoliikettä koskevan politiikan hallinnoinnissa. Siksi unionin ulkoisia välineitä koskevien unionin ehdotusten yhtenä keskeisenä kohteena on muuttoliike. Kun rahastosta tuetaan kolmansissa maissa toteutettavia ja niihin liittyviä toimenpiteitä, olisi hyödynnettävä synergiaa täysimääräisesti ja noudatettava johdonmukaisuutta sekä täydennettävä muita unionin ulkopuolella toteutettavia toimia, jotka saavat tukea unionin ulkoisista rahoitusvälineistä. Näiden toimien toteuttamisessa olisi etenkin pyrittävä noudattamaan täysin johdonmukaisesti asianomaista maata tai aluetta koskevan unionin ulkoisen toiminnan ja ulkopolitiikan periaatteita ja yleistavoitteita. Ulkoisen ulottuvuuden puitteissa rahastosta olisi myönnettävä kohdennettua tukea kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön tehostamiseen ja muuttoliikkeen hallinnan keskeisten näkökohtien vahvistamiseen sellaisilla alueilla, joilla on merkitystä unionin muuttoliikepolitiikan kannalta. Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+) koskevat tärkeät säännökset, jotka kattavat kolmansien maiden kansalaisten pitkän aikavälin kotouttamisen, kun taas tämän rahaston kohteena ovat pikemminkin alkuvaiheen kotouttamistoimet. Muilla ohjelmilla, kuten Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastolla (maaseuturahasto) ja Erasmus+ -ohjelmalla, vahvistetaan myös säännöksiä, jotka koskevat maahantulijoita ja pakolaisia. Kaikkien näiden välineiden on toimittava johdonmukaisesti, jotta voidaan maksimoida niiden tuen vaikutukset. Synergioita pyritään varmistamaan myös oikeusalaa, perusoikeuksia ja arvoja koskevan rahaston kanssa. Mainittu rahasto edistää muuttoliikkeen parempaan hallintaan, osallisuuden lisäämiseen ja ihmiskaupan torjuntaan liittyviä painopisteitä ja tavoitteita. Lisäksi pyritään edistämään yhdenmukaisuutta ja synergioita rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen kanssa osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa ja sisäisen turvallisuuden rahastoa edellä mainittujen rahastojen lisäksi.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 3 artiklan 2 kohdan mukaan unioni tarjoaa kansalaisilleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus, toteuttaen samalla ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia, turvapaikkaa, maahanmuuttoa sekä rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevat aiheelliset toimenpiteet. Ehdotetun unionin toimen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 77 artiklan 2 kohdassa sekä 79 artiklan 2 kohdan d alakohdassa, joissa luetellaan toimenpiteitä, kuten viisumeita koskeva yhteinen politiikka, henkilöille tehtävät ulkorajatarkastukset sekä toimenpiteet, joilla otetaan vaiheittain käyttöön yhdennetty rajaturvallisuusjärjestelmä, ja ihmiskaupan torjunta. Lisäksi on otettava huomioon SEUT-sopimuksen 80 artikla, jossa korostetaan, että SEUT-sopimuksen kolmannen osan V osaston 2 luvussa tarkoitetussa unionin politiikassa ja sen toteuttamisessa noudatetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatetta, myös rahoituksen osalta. Lisäksi komissio hyväksyi 29. toukokuuta 2018 ehdotuksen yhteisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi yhteistyössä hallinnoitavan tuen koordinoinnin parantamiseksi ja toteutuksen yhdenmukaistamiseksi niin, että ensisijaisena tavoitteena on yksinkertaistaa politiikkaa. Turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston yhteistyössä hallinnoitavaan osaan sovelletaan näitä säännöksiä. Yhteistyössä hallinnoitavilla eri rahastoilla on toisiaan täydentäviä tavoitteita, ja niitä hallinnoidaan samaa hallinnointitapaa käyttäen. Siksi asetuksessa (EU) .../...[yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] vahvistetaan joukko yleisiä periaatteita, kuten kumppanuus. Kyseiseen asetukseen sisältyy myös yleisiä strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelun elementtejä, mukaan lukien kunkin jäsenvaltion kanssa tehtävien kumppanuussopimusten määräykset, ja siinä vahvistetaan yhteinen lähestymistapa rahastojen tulossuuntautuneisuuteen. Näin ollen siinä säädetään mahdollistavista edellytyksistä ja järjestelyistä seurantaa, raportointia ja arviointia varten. Siinä vahvistetaan yhteisiä säännöksiä myös tukikelpoisuussäännöistä, varainhoidosta ja valvontajärjestelyistä. Rahasto on avoin kolmansille maille kolmansien maiden maahanmuutto- ja turvapaikkarahastoon osallistumista koskevassa sellaisessa sopimuksessa asetettuja edellytyksiä noudattaen, jossa määritetään niiden maksamat rahoitusosuudet ja saamat hyödyt sekä osallistumisehdot. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Muuttovirtojen hallintaan liittyy haasteita, jotka ovat entistä kansainvälisempiä ja niin laaja-alaisia, että jäsenvaltiot eivät voi ratkaista niitä yksinään. Kun otetaan huomioon se, että muuttoliikkeen käsittely edellyttää jäsenvaltioilta merkittäviä resursseja ja valmiuksia ja se, että olisi varmistettava jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten väliseen molemminpuoliseen luottamukseen, yhteisvastuuseen, vastuunjakoon, yhteistyöhön ja koordinointiin perustuva kokonaisvaltainen lähestymistapa, unionin toimista ja EU:n talousarvion käytöstä tällä alalla saadaan ilmeistä lisäarvoa. Turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston odotetaan tuovan lisäarvoa seuraavasti: varmistetaan julkisten varojen tehokas käyttö niin, että Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää vahvistetaan laatimalla yhteiset säännöt ja menettelyt, parantamalla jäsenvaltioiden valmiuksia ottaa vastaan kansainvälistä suojelua tarvitsevia henkilöitä, edistämällä laillisia maahantulon väyliä, varmistamalla unionin pitkän aikavälin kilpailukyky ja sen sosiaalisen mallin tulevaisuus, tukemalla laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisia ja vähentämällä laittoman muuttoliikkeen kannustimia kestävän palauttamis- ja takaisinottopolitiikan avulla. Sisäasioiden ulkoisen ulottuvuuden osalta kumppanuudet ja yhteistyö kolmansien maiden kanssa ovat olennainen osa unionin muuttoliikepolitiikkaa. Niillä varmistetaan muuttovirtojen riittävä hallinta ja osoitetaan yhteisvastuullisuutta kolmansille maille, joihin muuttopaineet kohdistuvat, tekemällä uudelleensijoittamisaloitteita. On selvää, että EU:n tason toimenpiteiden käyttöönoton ja resurssien kokoamisen myötä EU tarvitsee huomattavasti enemmän vaikutusvaltaa saadakseen kolmannet maat mukaan sellaisten muuttoliikettä koskevien kysymysten käsittelyyn, jotka ovat ensisijaisesti EU:n ja jäsenvaltioiden edun mukaisia. Ehdotus noudattaa toissijaisuusperiaatetta, koska valtaosa rahoituksesta toteutetaan yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin periaatteen mukaisesti ja jäsenvaltioiden toimielinten toimivaltaa kunnioittaen. Samalla otetaan täysimääräisesti huomioon se, että jäsenvaltioiden toimet on toteutettava tarkoituksenmukaisella tasolla ja että unionin toimissa ei pidä mennä pidemmälle kuin on tarpeen. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen ja kuuluu SEUT-sopimuksen V osastossa määritellyn vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toiminta-alaan. Tavoitteet ja vastaavat rahoituksen tasot ovat oikeasuhteisia siihen nähden, mitä välineellä pyritään saavuttamaan. Tässä ehdotuksessa esitetyt toimet koskevat turvapaikka- ja muuttoliikeasioiden eurooppalaista ulottuvuutta. •Toimintatavan valinta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon aiempien rahoitusvälineiden arviointien tulokset. Ehdotus pohjaa Euroopan pakolaisrahaston, Euroopan kotouttamisrahaston ja Euroopan paluurahaston jälkiarviointeihin ja AMIF-rahaston väliarviointiin (ohjelmakausi 2014–2020). Arviointien tulokset olivat arviointiperusteittain jaoteltuina seuraavat:

Vaikuttavuuden osalta AMIF-rahastolla on ollut merkittävä tehtävä turvapaikkajärjestelmien parantamisessa ja jäsenvaltioiden vastaanottokapasiteetin vahvistamisessa. Muuttoliikekriisin vuoksi monissa maissa asetettiin etusijalle erityisesti turvapaikka-asiat. AMIF-rahasto edistyi huomattavasti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien, mukaan lukien ilman huoltajaa saapuvat alaikäiset, ja pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden osalta muun muassa Pohjois-Afrikan ja Afrikan sarven alueilla, mikä on lisännyt sen ulkoisen ulottuvuuden näkyvyyttä. On kuitenkin vain vähäistä näyttöä siitä, että sen valmiudet kehittää, seurata ja arvioida turvapaikkajärjestelmiä olisivat lisääntyneet, ja vaikka EU:n uudelleensijoittamisohjelma onkin kehittynyt, se on edistänyt kansallisten uudelleensijoittamisohjelmien perustamista, kehittämistä ja täytäntöönpanoa vain vähän. AMIF-rahasto on edistynyt hyvin kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisen osalta, kun etusijalla ovat olleet pääasiassa lyhyen aikavälin kotouttamistoimet pitkän aikavälin toimien sijaan. Sen edistyminen laillisen muuttoliikkeen osalta on puolestaan ollut tähän mennessä vähäistä, mikä todennäköisesti johtuu tilannekohtaisista tekijöistä. Näiden toimien tulokset eivät ole vielä nähtävissä, koska kotoutuminen on pitkäaikainen prosessi. Oikeudenmukaisten, kestävien ja tehokkaiden palauttamisstrategioiden kehittäminen on ollut entistä tärkeämpi tavoite useimmissa jäsenvaltioissa. Siitä huolimatta, että vapaaehtoisen ja pakkoon perustuvan paluun määrät ovat kasvaneet tasaisesti rahaston tuella, tulosten mukaan AMIF-rahasto on edistänyt palauttamisstrategioiden tehokasta täytäntöönpanoa vain vähän. Jäsenvaltioiden yhteisvastuullisuutta on lujitettu ja vastuunjakoa lisätty pääasiassa hätäavun, siirtojärjestelmien ja EU:n uudelleensijoittamisohjelmien avulla. Saatavilla olevat tulokset osoittavat, että kansallisilla ohjelmilla saatiin aikaan vain vähän lisäedistystä turvapaikanhakijoiden ja kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden siirroissa siirtojärjestelmään verrattuna. AMIF-rahastolla edistettiin merkittävästi hätätilanteessa olevia jäsenvaltioita lähinnä tarjoamalla hätäapua, joka on ollut olennainen väline yhteisvastuun lujittamisessa. Se on edesauttanut nopeaa ja kohdennettua toimintaa koordinoidusti ja yhteisvaikutuksessa hätätilanteen tukivälineen kanssa. Tehokkuuden osalta arviointi osoitti saatavilla olevien tietojen perusteella, että rahaston tulokset saavutettiin kohtuullisin kustannuksin niin inhimillisten kuin taloudellisten resurssien suhteen. Vaikka kansallisten ohjelmien täytäntöönpano viivästyi, rahaston yleinen täytäntöönpano vaikuttaa etenevän suunnitellusti. Tämä on hätäavun ansiota, sillä sen avulla on voitu helpottaa rahoituksen saantia ja vastata välittömiin tarpeisiin, myös kyseisen välineen joustavan hallinnoinnin edesauttamana. Hallinnointi- ja valvontatoimet ovat myös olleet tarkoituksenmukaisia ja tehokkaita: ne käsittävät tiukkoja mekanismeja, joilla varmistetaan rahaston asianmukainen täytäntöönpano ja petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen. Tässä vaiheessa on vain vähän näyttöä siitä, että hallinnollinen rasitus olisi vähentynyt merkittävästi, vaikkakin AMIF-rahaston käyttö on johtanut yksinkertaistamiseen entiseen verrattuna. Useita uusia hallinto- ja hallinnointimenettelyjä otettiin käyttöön ottaen huomioon aikaisemmista rahastoista saadut kokemukset. Näihin menettelyihin kuuluvat paremman sääntelyn suuntaviivojen ja välineistön käyttöönotto sekä sellaisten indikaattoreiden kerääminen, joilla varmistetaan tuloksellisuuden entistä tarkoituksenmukaisempi mittaaminen. Kaiken kaikkiaan valtaosaa innovatiivisista toimista (kuten yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot, monivuotinen ohjelmasuunnittelu) pidettiin erityisen hyödyllisenä tuensaajien kannalta, ja toimet näyttävät johtaneen yksinkertaistamiseen. Yksinkertaistamisessa saavutetuista parannuksista huolimatta kansallisissa ohjelmissa sovellettavat kansalliset säännöt ja menettelyt vaikuttavat johtavan kohtalaisesta korkeaan hallinnolliseen rasitukseen, mikä vaikuttaa tehokkuuteen. Haasteista huolimatta AMIF-rahasto on edelleen hyvin merkityksellinen, sillä se on osoittautunut riittävän joustavaksi, laaja-alaiseksi ja kokonaisvaltaiseksi, niin että sillä voidaan vastata erilaisiin tarpeisiin, ja kansalliset ohjelmat ovat jäsenvaltioiden tarpeiden mukaisia. Jäsenvaltioiden muuttuvat tarpeet täytäntöönpanoaikana kuitenkin edellyttävät lisää joustavuutta määrärahoihin. Tarpeet vaihtelevat laajasti jäsenvaltioiden ja eri osa-alueiden välillä (esim. turvapaikat, kotouttaminen ja palauttaminen). Tarpeiden määrät ja laajuus ovat vaihdelleet, mutta yleisesti ottaen ne ovat kasvaneet. Monissa maissa turvapaikka-asiat asetettiin etusijalle. Muuttoliikekriisin vuoksi AMIF-rahaston laajuus osoittautui lopulta erilaiseksi kuin alun perin oltiin arvioitu ja alkuperäinen rahoituksen taso osoittautui riittämättömäksi. Rahaston suunnittelu- ja ohjelmasuunnitteluvaiheissa toteutettiin toimia sen varmistamiseksi, että rahasto on johdonmukainen ja noudattaa muita EU:n rahoitusvälineitä ja EU:n keskeisiä poliittisia strategioita ja täydentää niitä. Komissio varmisti täytäntöönpanovaiheessa, että EU:n rahastoja, joilla on samankaltaisia tavoitteita, käytetään koordinoidusti. Kansallisella tasolla suurin osa jäsenvaltioista varmisti johdonmukaisuuden ja täydentävyyden perustamalla koordinointimekanismeja, jotka olivat etupäässä rahastojen täytäntöönpanoon osallistuvista viranomaisista koostuvia seurantakomiteoita. Viestintää voitaisiin kuitenkin parantaa AMIF-rahaston eri täytäntöönpanomekanismien välisen sisäisen johdonmukaisuuden osalta, koska jotkut tuensaajat eivät ole kovin hyvin perillä AMIF-rahastoon liittyvistä toimista ja hankkeista, etenkään unionin toimista ja hätäavusta. Sisäisistä tai ulkoisista epäjohdonmukaisuuksista, päällekkäisyyksistä tai kaksinkertaisesta työstä ei kuitenkaan ole juuri näyttöä. Kaiken kaikkiaan AMIF-rahasto on tuottanut huomattavaa EU:n tason lisäarvoa, huolimatta sen suhteellisen pienestä koosta suhteessa tänä aikana koetun kriisin aiheuttamiin haasteisiin. Tärkein EU:n tason hyöty juontuu tiettyjen toimien (unionin toimien ja Euroopan muuttoliikeverkoston) kansainvälisestä ulottuvuudesta ja vastuunjaosta EU:n tasolla. Vastuunjakoa tukevat etenkin hätäapu ja kansallisten ohjelmien mukainen siirtomekanismi, jotka molemmat ovat vahva osoitus yhteisvastuun periaatteen noudattamisesta. AMIF-rahasto tuotti huomattavaa EU:n tason lisäarvoa seuraavasti: i) Sen avulla varmistettiin muuttovirtojen tehokas ja tuloksellinen hallinta EU:ssa (määrälliset vaikutukset). ii) Muuttoliikkeen hallintaan liittyviä menettelyjä tehostettiin, ja asiantuntemus ja valmiudet paranivat (prosessivaikutukset). iii) Jäsenvaltiot tavoittivat useampia maahantulijoita, turvapaikanhakijoita, pakolaisia ja kolmansien maiden kansalaisia (ulottuvuusvaikutukset), ja iv) Kansallisella ja Euroopan tasolla luotiin innovaatioita, kun toimia pantiin täytäntöön (roolivaikutukset). AMIF-rahoituksen puuttuminen olisi heikentänyt EU:n reagointia muuttoliikekriisiin ja jäsenvaltioiden kykyä tehdä yhteistyötä ja panna täytäntöön ratkaisuja. Tuen keskeytymisellä olisi luultavasti merkittäviä kielteisiä seurauksia: toteutettujen toimien laajuus ja laatu heikkenisivät ja toimien, kuten yhteisvastuun, vastuunjaon ja keskinäisen luottamuksen periaatteiden soveltaminen, toteuttaminen viivästyisi tai jopa keskeytyisi. AMIF-rahastossa kiinnitettiin paljon huomiota kestävyyteen eri täytäntöönpanomekanismeissa ohjelmasuunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheissa käyttöön otettujen mekanismien avulla, vaikkakin vähemmässä määrin hätäavun yhteydessä (toimien luonteen vuoksi). Kestävyysperusteet voitaisiin ottaa paremmin huomioon AMIF-toimien suunnittelussa. Toimien vaikutusten kestävyys (toimen päättymisen jälkeen kestävät vaikutukset) ja taloudellinen kestävyys (toimet, joita voitaisiin jatkaa AMIF-rahoituksen päättymisen jälkeen) vaihtelevat eri täytäntöönpanovälineiden, jäsenvaltioiden ja erityisten tavoitteiden mukaan ja riippuvat kokonaisvaltaisen lähestymistavan omaksumisesta. Kohderyhmiin kohdistuvien vaikutusten kestävyys todennäköisesti vaihtelee kohdealueen mukaan: kotouttamis- ja turvapaikkatoimien tulokset ovat todennäköisesti kestäviä, jos toimilla puututaan pitkäaikaisiin tarpeisiin, kun taas palauttamistoimien tulokset ovat kestävämpiä, jos toimet perustuvat vapaaehtoisen paluun järjestelmiin ja niitä tuetaan uudelleenkotouttamiseen liittyvillä toimilla.

•Sidosryhmien kuuleminen Muuttoliikettä ja turvallisuutta koskevista EU:n rahastoista järjestettiin kaksi avointa julkista kuulemista 10. tammikuuta 2018 ja 9. maaliskuuta 2018 välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan vastaajat painottivat sitä, että sisäasioiden rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa on yksinkertaistettava, joustavuutta on lisättävä (erityisesti suhteessa kykyyn vastata muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyviin kriiseihin) ja rahoitusta ja tukea on vahvistettava alueilla, joilla vastuunjaon taso on korkea (turvapaikka-asiat ja rajaturvallisuus) ja/tai jäsenvaltioiden välisen ja sisäasioiden virastojen kanssa tehtävän yhteistyön määrä suuri. Vastaajat katsoivat, että tällaisilla toimilla voidaan parantaa rahoitusvälineiden vaikuttavuutta ja tehokkuutta ja EU:n tason lisäarvoa. Sidosryhmät toivat myös esiin sen, että sisäasioiden poliittista vipuvaikutusta olisi lisättävä kolmansissa maissa. Jäsenvaltioiden vastuuviranomaisia kuultiin AMIF- ja ISF-rahastokomiteassa. Jäsenvaltiot kertoivat rahoituksen pääasiallisista painopisteistä ja ongelmista, rahastojen rakenteesta ja täytäntöönpanotavoista. Lisäksi kuultiin muita keskeisiä sidosryhmiä ja AMIF- ja ISF-rahoitusta suoran ja välillisen hallinnoinnin kautta saavia tuensaajia, kuten kansainvälisiä järjestöjä ja kansalaisjärjestöjä sekä sisäasioiden virastoja. Sidosryhmät olivat yhtä mieltä siitä, että EU:n tason lisäarvon maksimoimiseksi EU:n menoissa olisi otettava huomioon EU:n tason painopisteet ja poliittiset sitoumukset ja tuettava EU:n sisäasioiden säännöstön täytäntöönpanoa. Sidosryhmät vaativat riittäviä varoja nykyisiin ja uusiin esiin tuleviin haasteisiin vastaamiseksi. Myös sisäasioiden virastoille olisi myönnettävä riittävä rahoitus niiden kasvavan toiminnan myötä. Samaa mieltä oltiin siitä, että rahastojen rakenteet olisi luotava joustavammiksi. Sidosryhmät myös katsoivat, että monivuotiset ohjelmat olisi säilytettävä, jotta muuttuviin olosuhteisiin voitaisiin reagoida yhä riittävän joustavasti. Valtiosta riippumattomat järjestöt olivat sitä mieltä, että myös suoraa hallinnointia olisi jatkettava. Kuulemisissa vahvistui sidosryhmien välinen yhteisymmärrys siitä, että EU:n rahoituksen soveltamisalaa on laajennettava, myös sen ulkoisen ulottuvuuden osalta, ja siten tehostettava sisäasioiden politiikkojen vaikutusta. Lisäksi oltiin yhtä mieltä siitä, että toteutusmekanismeja on yksinkertaistettava ja niiden joustavuutta lisättävä etenkin hätätilanteisiin vastaamiseksi. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Tulevien sisäpoliittisten rahoitusvälineiden valmistelu alkoi vuonna 2016 ja jatkui vuosiin 2017 ja 2018. Valmistelutyön yhteydessä laadittiin monivuotista rahoituskehystä koskeva selvitys vuosina 2017 ja 2018 syyskuussa 2017 käynnistetyn vaikutustenarvioinnin tueksi. Näihin selvityksiin koottiin saatavilla olevat nykyisten rahoitusvälineiden arviointien ja sidosryhmien kuulemisten tulokset ja tarkasteltiin ongelmia, tavoitteita ja toimintavaihtoehtoja, mukaan lukien niiden todennäköisiä vaikutuksia, vaikutustenarvioinnissa tarkastellun mukaisesti. •Vaikutustenarviointi Ehdotuksesta on tehty vaikutustenarviointi. Se kattoi seuraavat rahastot: turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto, sisäisen turvallisuuden rahasto ja yhdennetty rajaturvallisuuden rahasto, joka muodostuu rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä ja tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä. Vaikutustenarvioinnin tiivistelmä ja sääntelyntarkastelulautakunnan myönteinen lausunto ovat saatavilla verkkosivustolla http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia . Vaikutustenarviointiraportissa tarkastellaan eri toimintavaihtoehtoja rahoituksen toteutuksen suhteen ottaen huomioon johdonmukaisuus ja täydentävyys EU:n muiden rahoitusvälineiden kanssa, muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvän rahoituksen ulkoinen ulottuvuus, vakaan rahoitusympäristön joustavuus (mukaan lukien temaattinen rahoitusväline), täytäntöönpanotavat (yhteistyöhön perustuva, suora ja välillinen hallinnointi), mahdollisuus myöntää hätäapua sekä väliarviointimekanismi. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto muodostuu eri vaihtoehdoista, jotka perustuvat edellisten rahastojen (ohjelmakausi 2007–2013) jälkiarvioinnista ja nykyisten rahastojen (ohjelmakausi 2014–2020) väliarvioinneista saatuihin tuloksiin ja suosituksiin. Vaikutustenarvioinnissa käsitellään sääntelyntarkastuslautakunnan antamia suosituksia. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tärkeimmät saadut huomautukset ja suositukset maahanmuutto- ja turvapaikkarahaston, rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (osana yhdennettyä rajaturvallisuuden rahastoa) ja sisäisen turvallisuuden rahaston parantamiseksi sekä se, miten vaikutustenarviointiraporttia muutettiin niiden huomioon ottamiseksi. Sääntelyntarkastelulautakunnan tärkeimmät huomautukset Vaikutustenarviointiraportin muutokset Raportissa ei selitetä, miten EU:n lisääntyvä toimivalta näillä (sisäasioiden) aloilla ja virastojen laajennettu rooli vaikuttavat koko järjestelmään. Raportti on tarkistettu turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston, rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (osana yhdennettyä rajaturvallisuuden rahastoa) ja sisäisen turvallisuuden rahaston osalta, ja nyt siinä kerrotaan, miten EU:n toimivallan laajentaminen ja virastojen suurempi rooli vaikuttavat näiden rahastojen asemaan (3.2 jakso). Sisäasioiden virastot ovat keskeisessä asemassa unionin muuttoliike- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanossa, ja niillä tulee olemaan merkittävä rooli kansallisten ohjelmien ohjelmasuunnitteluvaiheessa, kun niiden seurantatoimia hyödynnetään väliarvioinnissa. Virastojen laajennetun toimeksiannon tarkoituksena ei ole korvata jäsenvaltioiden nykyisin suorittamia tehtäviä vaan tehostaa ja parantaa unionin ja jäsenvaltioiden toimia muuttoliikkeen, rajaturvallisuuden ja turvallisuuden aloilla. Muita huomautuksia ja parannussuosituksia Vaikutustenarviointiraportin muutokset 1) Raportissa olisi esitettävä ohjelman rakenteeseen ja painopisteisiin tehdyt tärkeimmät muutokset verrattuna meneillään olevaan ohjelmakauteen. Lisäksi siinä olisi selvennettävä ohjelman ulkoisen komponentin soveltamisalaa eli sen täydentävyyttä suhteessa ulkoisiin välineisiin. Raportti on tarkistettu, ja nyt siinä esitellään ohjelman rakenteisiin tehdyt tärkeimmät muutokset verrattuna nykyiseen ohjelmakauteen (3.2 jakso) ja selvennetään ulkoisen komponentin soveltamisalaa ja täydentävyyttä suhteessa ulkoisiin välineisiin (3.3. jakso). Rahastojen tavoitteet perustuvat niitä edeltävien rahastojen soveltamisalaan, jota yleisesti ottaen pidettiin riittävän laajana, niin että se saattoi tukea EU:n poliittisten painopisteiden täytäntöönpanoa ja siten tuottaa EU:n tason lisäarvoa. Painopisteiden ja toimien muutokset heijastelevat poliittista kehitystä ja tarvetta luoda synergioita muiden EU:n rahastojen kanssa. Ulkoisen ulottuvuuden toimet suunnitellaan ja pannaan täytäntöön johdonmukaisesti EU:n ulkoisen toiminnan ja ulkopolitiikan, etenkin EU:n ulkoisen välineen, kanssa. 2) Raportissa olisi myös selvitettävä, miten EU:n toimivallan laajentaminen ja virastojen entistä suurempi rooli vaikuttavat asianomaisten ohjelmien rooleihin. Siitä olisi käytävä ilmi, että tarvitaanko tämän seurauksena lisää kansallisen tason toimia, onko tehtäviä jaettava enemmän virastoille tai väheneekö joidenkin toimien ensisijaisuus. Raporttiin tehdyt muutokset, joissa on otettu huomioon sääntelyntarkastelulautakunnan tärkeimmät huomautukset, on esitetty edellä. 3) Lautakunta katsoo, että uusi suoritusvarausten mekanismi oli vielä kehitteillä raportin laatimisen aikaan. Sen lopullisessa versiossa olisi kuitenkin selvennettävä valittua mekanismia ja annettava siitä ajantasaiset tiedot sekä perusteltava se suhteessa muista EU:n rahastoista saatuun kokemukseen (kuten lautakunnalle kerrottiin suullisesti). Raportti on tarkistettu, ja siinä annetaan nyt ajantasaiset tiedot parhaimmaksi arvioidusta mekanismista ja selvennetään sitä. Raportissa otetaan huomioon muista EU:n rahastoista saadut kokemukset ja tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan, yhteistyöhön perustuvaan hallinnointiin sovellettavan asetuksen valmistelussa tapahtunut kehitys (4.1.4 jakso). Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon yhteydessä ei esitetä tiettyä suoritusvarausta. Ehdotuksessa edellytetään rahoituksen toteutuksen vähimmäistasoa, jotta jakson puolivälissä voidaan myöntää täydentävää rahoitusta teknisen mukautuksen mukaisesti, ja temaattisesta rahoitusvälineestä annettavassa lisärahoituksessa on otettava huomioon tulostekijät. 4) Raportissa olisi selvennettävä, miten uusi hätämekanismi toimii kunkin kolmen muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvän rahaston määrärahojen puitteissa sekä se, että hätäavun käyttöä olisi rajoitettava temaattisen rahoitusvälineen tuoman uuden joustavuuden johdosta. Siinä olisi selitettävä mekanismin edut suhteessa viime ohjelmakauden hätärahoitukseen. Raportti on tarkistettu, ja nyt siinä selvitetään, miten uusi hätämekanismi toimii (4.1.3 jakso). Rahastoista annettavan hätäavun olisi täydennettävä hätäapuvarausta (EU:n talousarvion tasolla), ja sitä olisi käytettävä selvästi määritellyissä tilanteissa. Temaattisen välineen joustavuuden vuoksi hätäavun käytön odotetaan olevan vähäisempää kuin nykyisellä ohjelmakaudella. Hätäapu voidaan toteuttaa yhteistyöhön perustuvalla, suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla. 5) Seurantajärjestelyt eivät ole kovin kehittyneitä. Raportissa olisi täsmennettävä, miten ohjelmien onnistuminen määritellään ja mitataan. Raportti on tarkistettu (5.1 jakso), ja nyt siinä esitetään, miten ohjelmien onnistuminen mitataan. Tämä perustuu komission ja jäsenvaltioiden asettamiin tavoitteisiin, joista sovitaan kansallisissa ohjelmissa, sekä näiden tavoitteiden saavuttamiseen, jota mitataan lainsäädäntöehdotuksiin sisältyvillä tuotos- ja tulosindikaattoreilla. Yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia koskevat raportointivaatimukset on vahvistettu yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa. • Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Yhteisiä säännöksiä koskevalla asetuksella (jota sovelletaan useisiin yhteistyössä hallinnoitaviin politiikan aloihin) varmistetaan rahaston yksinkertaistaminen soveltamalla mahdollisuuksien mukaan ohjelmien täytäntöönpanoon yhteisiä sääntöjä, seurantaa, valvontaa ja tarkastuksia ja käyttämällä tehokkaammin yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja. Tarkastusmenettelyjä sujuvoitetaan niin, että niissä keskitytään riskiperusteiseen tarkastusotantaan ja noudatetaan yhden tarkastuksen periaatetta hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi. Suoran hallinnoinnin alaista yksinkertaistamista saavutetaan edelleen käyttämällä yhteisiä komission laajuisia tietoteknisiä välineitä (sähköisten avustusten hallinnointijärjestelmä). •Perusoikeudet Unionin talousarviosta myönnettävä taloudellinen tuki on välttämätön turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston täytäntöönpanolle jäsenvaltioiden tukemiseksi siten, että varmistetaan yhteiset säännöt ja menettelyt kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden vastaanottamiseksi, lisätään laillisia maahantulon väyliä, tuetaan EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten kotoutumista ja vähennetään laittoman muuttoliikkeen kannustimia kestävän palauttamis- ja takaisinottopolitiikan avulla. Näihin tavoitteisiin pyritään noudattamalla perusoikeuksia koskevia unionin sitoumuksia täysimääräisesti. Tätä seurataan tiiviisti rahaston täytäntöönpanon aikana. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Komission ehdotus uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä sisältää 10 415 000 000 euron (käypinä hintoina) määrärahan turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa varten ja 865 000 000 euron (käypinä hintoina) määrärahan asiaankuuluvia erillisvirastoja varten vuosiksi 2021–2027.

Rahoituskehys pannaan täytäntöön yhteistyössä toteutettavalla tai suoralla/välillisellä hallinnoinnilla. Kokonaismäärärahat kohdennetaan seuraavasti: 60 prosenttia yhteistyössä hallinnoitaviin jäsenvaltioiden ohjelmiin ja 40 prosenttia temaattiseen rahoitusvälineeseen tiettyjä kansallisia tai kansainvälisiä toimia, unionin toimia, hätäavulla toteutettavaa uudelleensijoittamista, yhteisvastuu- ja vastuunjakotoimia ja Euroopan muuttoliikeverkostoa varten. Temaattisen rahoitusvälineen määrärahoja käytetään myös komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Rahoitus pannaan täytäntöön jäsenvaltioiden yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla ja komission suoralla/välillisellä hallinnoinnilla. Seuranta- ja arviointikehystä parannetaan muun muassa käyttämällä parempaa menetelmää sijoitusten seuraamiseen asiaa koskevissa EU:n rahastoissa. Parannuksilla edistetään oikea-aikaista toimintaa ja varmistetaan, että arvioinneilla voidaan antaa tehokas panos politiikkatoimien tuleviin tarkastuksiin. Tämä toteutetaan parantamalla indikaattoreita, tiivistämällä yhteistyötä keskeisten kumppanien kanssa ja käyttämällä mekanismia, jolla edistetään suorituskykyä. Komissio tekee väliarvioinnin ja jälkiarvioinnin. Nämä arvioinnit tehdään 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti. Kyseisessä sopimuksessa kolme toimielintä vahvistivat, että voimassaolevaa lainsäädäntöä ja politiikkaa koskevien arviointien olisi muodostettava perusta lisätoimien eri vaihtoehtojen vaikutustenarvioinneille. Arvioinneissa tarkastellaan rahaston käytännön vaikutuksia indikaattoreiden ja tavoitteiden sekä sellaisen yksityiskohtaisen analyysin perusteella, jossa arvioidaan, missä määrin rahastoa voidaan pitää merkittävänä, tuloksellisena, tehokkaana, riittävästi EU:n tason lisäarvoa tuottavana ja johdonmukaisena muiden EU:n politiikkojen kanssa. Arvioinneissa otetaan huomioon puutteiden/ongelmien havaitsemisesta saadut kokemukset sekä mahdollisuudet parantaa toimia tai niiden tuloksia ja maksimoida niiden vaikutusta. Yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia toteuttavien jäsenvaltioiden odotetaan raportoivan ohjelmiensa täytäntöönpanosta säännöllisesti ja toimittavan lopullisen tuloksellisuuskertomuksen ohjelmakauden lopussa. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotetun asetuksen kohdassa I luku – Yleiset säännökset vahvistetaan asetuksen tarkoitus, soveltamisala ja määritelmät. Siinä edellytetään, että kaikissa asetuksen mukaisesti tuetuissa toimissa noudatetaan sovellettavaa unionin ja kansallista lainsäädäntöä. Siinä myös vahvistetaan asetuksen tavoitteet. Näissä artikloissa ehdotettu soveltamisala pohjautuu laajalti nykyiseen AMIF-rahastoa koskevaan asetukseen, ja siinä otetaan huomioon politiikassa tapahtuva kehitys, kuten Euroopan muuttoliikeagenda, ja tarve vastata nopeasti muuttoliikkeeseen liittyviin muuttuviin haasteisiin niin EU:n sisällä kuin yhteistyössä muiden maiden kanssa. II luku – Rahoitus- ja täytäntöönpanokehys: Tässä luvussa vahvistetaan asetuksen nojalla annettavan tuen yleiset periaatteet ja korostetaan sitä, että johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa asianomaisiin EU:n rahoitusvälineisiin on tärkeää. Siinä säädetään asetuksen nojalla tuettavien toimien täytäntöönpanotavat, jotka ovat yhteistyöhön perustuva, suora ja välillinen hallinnointi. Ehdotettu täytäntöönpanotapojen yhdistelmä perustuu siitä nykyisen rahoitusvälineen täytäntöönpanossa saatuun myönteiseen kokemukseen. Luvun ensimmäisessä jaksossa vahvistetaan rahoituskehys. Ehdotuksessa kerrotaan rahaston kokonaismäärärahojen määrä ja selvitetään niiden käyttöä eri täytäntöönpanojärjestelyjen avulla. Ensimmäisessä, kolmannessa ja neljännessä jaksossa kuvaillaan rahaston täytäntöönpanokehystä toteutustavan mukaan, kuten komission ja jäsenvaltioiden ohjelmia. Siinä vahvistetaan yksityiskohtaiset järjestelyt väliarviointia sekä erityistoimien, unionin toimien, hätäavun, teknisen tuen, rahoitusvälineiden, talousarviotakuiden ja operatiivisen tuen täytäntöönpanoa varten. Viimeisessä jaksossa esitetään jäsenvaltioiden tuloksellisuuskertomuksia sekä seurantaa ja arviointia koskevat tarvittavat säännökset. III luku – Siirtymä- ja loppusäännökset: Luku sisältää säännökset, joissa annetaan komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, sekä komiteamenettelyä koskevat säännökset. Lisäksi luvussa käsitellään yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen soveltamista ehdotettuun asetukseen, ehdotetaan edeltävän rahoitusvälineen lakkauttamista ja vahvistetaan useita siirtymäsäännöksiä. Siinä myös vahvistetaan voimaantulopäivä ehdotetulle asetukselle, joka on kaikilta osiltaan velvoittava ja jota sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti 1. tammikuuta 2021 alkaen. 2018/0248 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta



EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 78 artiklan 2 kohdan sekä 79 artiklan 2 ja 4 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unioni kohtaa muuttuvia muuttoliikkeeseen liittyviä haasteita, joita luonnehtii tarve vahvistaa jäsenvaltioiden vastaanotto-, turvapaikka- kotouttamis- ja muuttoliikejärjestelmiä, ehkäistä ja käsitellä asianmukaisesti paineita aiheuttavia tilanteita ja korvata laittomat ja vaaralliset maahansaapumiset laillisilla ja turvallisilla väylillä. Sijoittaminen tehokkaaseen ja koordinoituun muuttoliikkeen hallintaan unionissa on näin ollen keskeisessä asemassa, kun pyritään unionin tavoitteeseen luoda vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 67 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (2)Unionin ja jäsenvaltioiden koordinoidun lähestymistavan merkitys on otettu huomioon toukokuussa 2015 hyväksytyssä Euroopan muuttoliikeagendassa, jossa painotettiin, että tarvitaan johdonmukainen ja selkeä yhteinen politiikka, jotta voidaan palauttaa unionin kyky yhdistää eurooppalaiset ja kansalliset pyrkimykset muuttoliikekysymyksiin vastaamiseksi ja tehdä tuloksellista yhteistyötä yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteiden mukaisesti, ja se vahvistettiin sen puoliväliarvioinnissa syyskuussa 2017 ja edistymiskertomuksissa maaliskuussa ja toukokuussa 2018. (3)Eurooppa-neuvosto vahvisti 19 päivänä lokakuuta 2017 antamissaan päätelmissä tarpeen jatkaa muuttoliikkeen hallintaa koskevaa kokonaisvaltaista, käytännönläheistä ja määrätietoista toimintatapaa, jonka tavoitteena on saada ulkorajojen valvonta takaisin hallintaan ja vähentää laittomasti saapuvien sekä hukkuneiden määrää ja jonka olisi perustuttava unionin ja jäsenvaltioiden kaikkien käytettävissä olevien välineiden joustavaan ja koordinoituun käyttöön. Eurooppa-neuvosto kehotti lisäksi varmistamaan huomattavasti tehokkaammat palauttamiset niin EU:n kuin jäsenvaltioiden tasolla toteutettavilla toimilla, kuten tehokkailla takaisinottosopimuksilla ja -järjestelyillä. (4)Sellaisten toimien tukemiseksi, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten keskinäiseen luottamukseen, yhteisvastuuseen ja vastuunjakoon perustuva kokonaisvaltainen lähestymistapa muuttoliikkeen hallintaan ja joiden avulla saavutetaan kestävän ja yhteisen turvapaikka- ja muuttoliikeasioita koskevan unionin politiikan varmistamista koskeva tavoite, olisi tuettava jäsenvaltioita riittävillä taloudellisilla resursseilla perustamalla turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto (jäljempänä ’rahasto’). (5)Rahasto olisi pantava täytäntöön noudattaen täysimääräisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita ja unionin kansainvälisiä velvoitteita perusoikeuksien osalta. (6)Rahaston on perustuttava sen edeltäjien tuella tehtyihin sijoituksiin ja saavutettuihin tuloksiin. Näitä edeltäjiä olivat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 573/2007/EY perustettu Euroopan pakolaisrahasto, neuvoston päätöksellä 2007/435/EY perustettu eurooppalainen rahasto kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 575/2007/EY perustettu Euroopan paluurahasto vuosiksi 2007–2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 516/2014 perustettu turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto vuosiksi 2014–2020. Samalla olisi otettava huomioon kaikki asiaankuuluvat uudet kehityssuuntaukset. (7)Rahastosta olisi tuettava muuttovirtojen tehokasta hallintaa muun muassa niin, että edistetään yhteisiä toimia turvapaikka-asioiden alalla, mukaan lukien jäsenvaltioiden toimet kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden vastaanottamisessa uudelleensijoituksen kautta ja kansainvälistä suojelua hakevien tai sitä saavien henkilöiden siirrot jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi tuettaisiin kotouttamisstrategioita ja tehokkaampaa laillista muuttoliikettä koskevaa politiikkaa, niin että varmistetaan unionin pitkän aikavälin kilpailukyky ja sen sosiaalisen mallin tulevaisuus ja vähennetään laittoman muuttoliikkeen kannustimia kestävän palauttamis- ja takaisinottopolitiikan avulla. Rahaston avulla olisi lujitettava kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä ja siten parannettava turvapaikkaa tai muunlaista kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden maahantulon hallintaa, lisättävä laillisen maahantulon väyliä ja torjuttava laitonta muuttoliikettä sekä varmistettava palauttamisten kestävyys ja tehokas takaisinotto kolmansiin maihin. (8)Muuttoliikekriisi osoitti, että Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää on uudistettava, että voidaan varmistaa tehokkaat turvapaikkamenettelyt ja ehkäistä hakijoiden edelleen liikkumista sekä tarjota yhtäläiset ja asianmukaiset vastaanotto-olosuhteet kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille, yhdenmukaiset vaatimukset kansainvälisen suojelun myöntämiselle ja asianmukaiset oikeudet ja edut kansainvälistä suojelua saaville henkilöille. Uudistusta tarvitaan myös, jotta voidaan ottaa käyttöön nykyistä oikeudenmukaisempi ja tehokkaampi järjestelmä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevan jäsenvaltioiden vastuun määrittämiseksi sekä unionin kehys jäsenvaltioiden uudelleensijoittamistoimille. Näin ollen on aiheellista, että rahastosta tuetaan enemmän jäsenvaltioiden pyrkimyksiä panna täytäntöön uudistettu Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti. (9)Rahaston olisi myös täydennettävä ja lujitettava asetuksella (EU) N:o .../.. [Euroopan turvapaikkavirastoa koskeva asetus] perustetun Euroopan unionin turvapaikkaviraston (EUAA) toimia, jotta helpotettaisiin ja parannettaisiin yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän toimintaa, koordinoimalla ja lujittamalla käytännön yhteistyötä ja tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden välillä ja edistämällä turvapaikkoja koskevia unionin lainsäädäntöä ja operatiivisia standardeja, jotta taataan korkeatasoisiin suojeluvaatimuksiin perustuvat yhtenäiset kansainvälisen suojelun menettelyt, vastaanotto-olosuhteet ja suojelutarpeiden arviointi kaikkialla unionissa ja mahdollistetaan kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten kestävä ja oikeudenmukainen jakaminen. Lisäksi helpotettaisiin kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten yhdenmukaisempaa arviointia koko unionissa, tuettaisiin jäsenvaltioiden uudelleensijoittamistoimia ja tarjottaisiin operatiivista ja teknistä tukea turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmien hallinnointiin erityisesti niille jäsenvaltioille, joiden järjestelmiin kohdistuu suhteeton paine. (10)Rahaston olisi tuettava unionin ja jäsenvaltioiden toimia, joilla parannetaan jäsenvaltioiden valmiuksia kehittää, seurata ja arvioida turvapaikkapolitiikkaansa voimassa olevan unionin oikeuden mukaisten velvoitteidensa mukaisesti. (11)Kumppanuudet ja yhteistyö kolmansien maiden kanssa turvapaikkaa tai muunlaista kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden maahantulon hallitsemiseksi asianmukaisella tavalla ovat unionin turvapaikkapolitiikan olennainen osa. Rahastosta olisi tarjottava taloudellisia kannustimia uudelleensijoittamista [ja humanitaarista maahanpääsyä] koskevan unionin kehyksen käyttöönottamiseksi, jotta voidaan korvata kansainvälistä suojelua tarvitsevien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden vaaralliset ja laittomat saapumiset jäsenvaltioiden alueelle laillisilla ja turvallisilla väylillä, osoittaa yhteisvastuullisuutta sellaisten alueiden maille, joihin tai joiden sisällä suuri määrä kansainvälistä suojelua tarvitsevia henkilöitä on joutunut siirtymään, lievittämällä näihin maihin kohdistuvaa painetta, edistää unionin muuttoliikepolitiikkaa koskevien tavoitteiden saavuttamista lisäämällä unionin vaikutusvaltaa kolmansiin maihin ja osallistua maailmanlaajuisiin uudelleensijoittamisaloitteisiin esiintymällä yhtenä rintamana kansainvälisillä foorumeilla ja suhteissa kolmansiin maihin. (12)Kun otetaan huomioon unioniin viime vuosina kohdistuneiden muuttovirtojen suuri määrä ja yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden varmistamisen merkitys, on ratkaisevan tärkeää tukea laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten alkuvaiheen kotouttamista koskevia jäsenvaltioiden politiikkoja, mukaan lukien komission vuonna 2016 hyväksymässä kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetyt painopistealat. (13)Jotta lisättäisiin tehokkuutta ja saavutettaisiin mahdollisimman suuri EU:n tason lisäarvo ja jotta unionin toiminta kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseksi olisi johdonmukaista, rahastosta rahoitettavat toimet olisi määriteltävä tarkkaan ja niillä olisi täydennettävä Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) ja Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) rahoitettavia toimia. Tästä rahastosta rahoitettavilla toimenpiteillä olisi tuettava kolmansien maiden kansalaisten tarpeisiin räätälöityjä toimia, jotka yleensä toteutetaan kotouttamisen alkuvaiheessa, ja horisontaalisia toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden kotouttamisvalmiuksia, kun taas kolmansien maiden kansalaisia koskevat toimet, joilla on pidemmän aikavälin vaikutuksia, olisi rahoitettava EAKR:stä ja ESR+:sta. (14)Rahaston täytäntöönpanosta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten olisi luotava yhteistyössä koordinointimenettelyt niiden viranomaisten kanssa, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet huolehtimaan ESR+:n ja EAKR:n toimien hallinnoinnista, ja tarvittaessa niiden hallintoviranomaisten ja muiden kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista edistävien unionin rahastojen hallintoviranomaisten kanssa. (15)Rahaston täytäntöönpanon olisi tällä osa-alueella oltava johdonmukaista unionin yhteisten kotouttamista koskevien perusperiaatteiden kanssa, siten kuin yhteisessä kotouttamisohjelmassa on tarkemmin esitetty. (16)On asianmukaista antaa niille jäsenvaltioille, jotka sitä haluavat, mahdollisuus ottaa ohjelmissaan huomioon, että kotouttamistoimet voivat koskea myös kolmansien maiden kansalaisten lähimpiä sukulaisia siinä määrin kuin se on tarpeen tällaisten toimien tehokkaan täytäntöönpanon kannalta. Käsitteellä ’lähimmät sukulaiset’ tarkoitetaan puolisoita tai kumppaneita sekä kaikkia henkilöitä, joilla on kotouttamistoimien kohteena olevan kolmannen maan kansalaisen kanssa suora perheside alenevassa tai ylenevässä polvessa ja jotka eivät muutoin kuuluisi rahaston soveltamisalaan.

(17)Kun otetaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen keskeinen rooli kotouttamisessa, ja jotta helpotettaisiin unionin tason rahoituksen saatavuutta näiden tahojen keskuudessa, rahastolla olisi edistettävä paikallis- ja alueviranomaisten tai kansalaisjärjestöjen toteuttamia kotouttamista koskevia toimia, mukaan lukien käyttämällä temaattista rahoitusvälinettä ja suurempaa yhteisrahoitusosuutta näille toimille. (18)Kun otetaan huomioon unionin pitkän aikavälin taloudelliset ja väestönkehitykseen liittyvät haasteet, on tärkeää perustaa hyvin toimivia laillisia unioniin suuntautuvia muuttoliikekanavia, jotta säilytetään EU houkuttelevana kohteena maahanmuuttajille ja varmistetaan unionin hyvinvointijärjestelmien kestävyys ja talouden kasvu. (19)Rahaston olisi tuettava jäsenvaltioita laillisen maahanmuuton järjestämistä koskevien strategioiden laatimisessa parantamalla niiden valmiuksia kehittää, toteuttaa, seurata ja arvioida kaikkia laillisesti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia koskevia maahanmuutto- ja kotouttamisstrategioita, -politiikkoja ja -toimenpiteitä, unionin oikeudelliset välineet mukaan lukien. Rahaston olisi tuettava myös tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä yhteistyötä eri hallintoyksiköiden ja hallinnon tasojen välillä ja muiden jäsenvaltioiden kanssa. (20)Tehokas palauttamispolitiikka on olennainen osa unionin ja jäsenvaltioiden noudattamaa kokonaisvaltaista muuttoliikepolitiikkaa. Rahastosta olisi tuettava ja edistettävä jäsenvaltioiden toimia, joilla pannaan tehokkaasti täytäntöön palauttamista koskevat yhteiset vaatimukset, erityisesti siten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/115/EY säädetään, sekä palauttamisten hallintaan sovellettava yhdennetty ja koordinoitu lähestymistapa ja kehitetään niitä. Kestävien palauttamispolitiikkojen osalta rahastosta olisi yhtä lailla tuettava asiaan liittyviä toimia kolmansissa maissa, kuten palautettavien henkilöiden uudelleenkotouttamista. (21)Jäsenvaltioiden olisi annettava etusija vapaaehtoiselle paluulle. Niiden olisi edistettävä vapaaehtoista paluuta kannustimilla, esimerkiksi soveltamalla vapaaehtoisesti palaaviin erityiskohtelua paluun tehostettuna tukemisena. Tällainen vapaaehtoinen paluu on sekä paluumuuttajien että viranomaisten edun mukaista, koska se on kustannustehokasta. (22)Vapaaehtoinen paluu ja pakkoon perustuva paluu ovat kuitenkin sidoksissa toisiinsa, ja näillä kahdella menettelytavalla on toisiaan täydentävä vaikutus, minkä vuoksi jäsenvaltioita olisi rohkaistava tehostamaan näiden kahden tavan täydentävyyttä. Mahdollisuus soveltaa maastapoistamista on tärkeä tekijä, kun edistetään turvapaikkajärjestelmän ja laillista muuttoliikettä koskevien menettelyjen eheyttä. Rahastosta olisi sen vuoksi tuettava jäsenvaltioiden toimia helpottaa ja suorittaa maastapoistamisia, soveltuvin osin unionin oikeudessa asetettujen vaatimusten mukaisesti sekä palautettavien henkilöiden perusoikeuksia ja ihmisarvoa täysimääräisesti kunnioittaen. (23)Paluun edellytyksiä ja uudelleenkotouttamista voidaan edistää jäsenvaltioissa ja paluumaissa palautettavien henkilöiden hyväksi toteutettavilla erityisillä tukitoimilla. (24)Takaisinottosopimukset ja muut järjestelyt ovat olennainen osa unionin palauttamispolitiikkaa ja muuttovirtojen tehokkaan hallinnan keskeinen väline, koska ne helpottavat laittomien maahantulijoiden nopeaa palauttamista. Nämä sopimukset ja järjestelyt ovat tärkeä osatekijä laittomien maahantulijoiden alkuperämaiden ja kauttakulkumaiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa ja niiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, ja niiden täytäntöönpanoa kolmansissa maissa olisi tuettava kansallisella ja unionin tasolla toteutettavien palauttamispolitiikkojen tehokkuutta ajatellen. (25)Sen lisäksi, että tuetaan henkilöiden palauttamista tämän asetuksen mukaisesti, rahastosta olisi tuettava myös muita toimenpiteitä, joilla torjutaan laitonta muuttoliikettä, laittoman muuttoliikkeen kannustimia tai voimassa olevien laillista muuttoliikettä koskevien sääntöjen kiertämistä, ja turvata näin jäsenvaltioiden maahanmuuttojärjestelmien eheys. (26)Laittomien maahantulijoiden työllistäminen muodostaa vetotekijän laittomalle muuttoliikkeelle ja heikentää työvoiman liikkuvuutta koskevan, laillisiin muuttojärjestelyihin perustuvan politiikan kehittämistä. Rahastosta olisi sen vuoksi tuettava jäsenvaltioita joko suoraan tai välillisesti niiden pannessa täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/52/EY, jossa kielletään maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työllistäminen ja säädetään seuraamuksista työnantajille, jotka rikkovat kieltoa. (27)Rahastosta olisi sen vuoksi tuettava jäsenvaltioita joko suoraan tai välillisesti niiden pannessa täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/36/EU, jossa säädetään ihmiskaupan uhreille annettavasta avusta ja tuesta ja heidän suojelemisesta. (28)Rahaston olisi täydennettävä ja tuettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/1624 perustetun eurooppalaisen raja- ja merivartioston toteuttamia palauttamiseen liittyviä toimia ja tällä tavoin edistettävä mainitun asetuksen 4 artiklassa määritettyä Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta. (29)Muiden unionin rahastojen kanssa olisi pyrittävä kehittämään synergioita, yhdenmukaisuutta ja tehokkuutta, ja estämään toimien päällekkäisyyttä. (30)Kun rahastosta tuetaan kolmansissa maissa toteutettavia ja niihin liittyviä toimenpiteitä, olisi täydennettävä muita unionin ulkopuolella toteutettavia toimia, jotka saavat tukea unionin ulkoisista rahoitusvälineistä. Näiden toimien toteuttamisessa olisi etenkin pyrittävä noudattamaan täysin johdonmukaisesti asianomaista maata tai aluetta koskevan unionin ulkoisen toiminnan ja ulkopolitiikan periaatteita ja yleistavoitteita ja unionin kansainvälisiä sitoumuksia. Ulkoisen ulottuvuuden puitteissa rahastosta olisi myönnettävä kohdennettua tukea kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön tehostamiseen ja muuttoliikkeen hallinnan keskeisten näkökohtien vahvistamiseen sellaisilla alueilla, joilla on merkitystä unionin muuttoliikepolitiikan kannalta. (31)Unionin talousarviosta myönnettävä rahoitus olisi keskitettävä toimiin, joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Tämän asetuksen perusteella myönnettävällä rahoitustuella olisi etenkin edistettävä sekä kansallisten että unionin tason valmiuksien lujittamista turvapaikka- ja muuttoliikeasioissa. (32)Jäsenvaltion katsotaan jättäneen noudattamatta asianomaista unionin säännöstöä mukaan luettuna tämän rahaston mukaisen operatiivisen tuen käytön osalta, jos jäsenvaltio ei ole täyttänyt perussopimusten mukaisia velvollisuuksiaan turvapaikka-asioiden palauttamisten alalla, jos on olemassa selvä vaara, että jäsenvaltio loukkaa vakavasti unionin arvoja turvapaikka-asioita ja palauttamista koskevaa säännöstöä täytäntöön pannessaan tai jos Schengenin tai Euroopan unionin turvapaikkaviraston arviointi- ja valvontamekanismin puitteissa laaditussa arviointikertomuksessa on havaittu puutteita kyseisellä alalla. (33)Rahastossa olisi otettava huomioon joustavuuden lisäämisen ja yksinkertaistamisen tarve mutta myös ennustettavuuteen liittyvät vaatimukset sekä varmistettava resurssien jakautuminen tavalla, joka on oikeudenmukainen ja avoin, siten, että saavutetaan tässä asetuksessa asetetut politiikka- ja erityistavoitteet. (34)Tässä asetuksessa olisi vahvistettava jäsenvaltioille osoitetut alkuperäiset määrät, jotka muodostuvat kiinteästä määrästä ja liitteessä I vahvistettujen kriteereiden mukaisesti lasketusta määrästä, ottaen huomioon eri jäsenvaltioiden kokemat tarpeet ja paineet turvapaikka-asioiden, kotouttamisen sekä palauttamisen aloilla. (35)Kyseisten alkuperäisten määrien olisi muodostettava perusta jäsenvaltioiden pitkän aikavälin investoinneille. Jotta otettaisiin huomioon muuttovirroissa tapahtuvat muutokset ja vastattaisiin tarpeisiin, jotka koskevat turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmien hallintaa sekä laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista, ja torjuttaisiin laitonta muuttoliikettä tehokkaan ja kestävän palauttamispolitiikan avulla, jäsenvaltioille olisi myönnettävä kauden puolivälissä lisämäärä ottaen huomioon käyttöasteet. Määrän olisi perustuttava uusimpiin saatavilla oleviin tilastotietoihin liitteessä I vahvistetun mukaisesti, jotta voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioiden alkutilanteen muutokset. (36)Jäsenvaltioiden olisi rahaston toimintapoliittisen tavoitteen edistämiseksi varmistettava, että niiden ohjelmiin sisältyy tämän asetuksen erityistavoitteisiin kohdistuvia toimia, että valitut painopisteet ovat liitteessä II esitettyjen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisia ja että määrärahojen kohdentamisella eri tavoitteisiin varmistetaan yleisten toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttaminen.

(37)Koska muuttoliikkeeseen liittyvät haasteet muuttuvat jatkuvasti, rahoituksen jakaminen on tarpeen mukauttaa muuttovirroissa tapahtuviin muutoksiin. Jotta voidaan vastata kiireellisiin tarpeisiin ja politiikassa ja unionin painopisteissä tapahtuviin muutoksiin sekä kohdentaa rahoitusta toimiin, joilla on suurta lisäarvoa unionin kannalta, osa rahoituksesta jaetaan säännöllisin väliajoin erityistoimiin, unionin toimiin, hätäapuun ja uudelleensijoittamiseen sekä lisätukena jäsenvaltioille, jotka osallistuvat yhteisvastuu- ja vastuunjakotoimiin, temaattisesta rahoitusvälineestä. (38)Jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään osa ohjelmaan myönnetyistä määrärahoista liitteessä IV lueteltujen toimien rahoittamiseen myöntämällä niille suurempi unionin rahoitusosuus. (39)Osa käytettävissä olevista rahaston varoista voitaisiin alkuperäisen määrän lisäksi kohdentaa myös sellaisiin jäsenvaltioiden ohjelmiin, joilla toteutetaan erityistoimia. Kyseiset erityistoimet olisi määriteltävä unionin tasolla ja niiden olisi liityttävä toimiin, jotka edellyttävät yhteisiä ponnisteluja tai toimiin, jotka ovat tarpeen sellaisen unionissa tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi, jonka vuoksi yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle on myönnettävä lisärahoitusta. (40)Rahastosta olisi myönnettävä tukea turvapaikka- ja palauttamisasioista aiheutuvien operatiivisten kustannusten kattamiseen niin, että jäsenvaltiot voivat pitää yllä valmiuksiaan tämän koko unionin kannalta olennaisen tehtävän hoitamiseksi. Tällainen tuki käsittää rahaston tavoitteisiin liittyvien erityisten kustannusten täyden korvaamisen, ja sen olisi kuuluttava erottamattomana osana jäsenvaltioiden ohjelmiin. (41)Jotta tämän rahaston toimintapoliittisen tavoitteen täytäntöönpanoa voidaan täydentää kansallisella tasolla jäsenvaltioiden ohjelmien kautta, rahastosta olisi myös tuettava unionin tason toimia. Tällaisilla toimilla olisi edistettävä yleisiä strategisia tavoitteita rahaston toiminta-alan puitteissa, ja niiden olisi liityttävä politiikan analysointiin ja innovointiin, kansainväliseen keskinäiseen oppimiseen ja kumppanuuksiin sekä uusien aloitteiden ja toimien testaamiseen kaikkialla unionissa. (42)Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiutta vastata välittömästi odottamattomaan tai suhteettoman suureen muuttopaineeseen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, joissa vallitsee voimakas tai suhteettoman suuri muuttopaine, johon liittyy kolmansien maiden kansalaisten laajamittainen ja suhteeton maahantulo, mistä aiheutuu vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksiin, turvapaikkajärjestelmiin ja -menettelyihin kohdistuvia huomattavia kiireellisiä vaatimuksia, ja vastata voimakkaaseen muuttopaineeseen, joka vallitsee kolmansissa maissa mullistusten tai konfliktien vuoksi, olisi oltava mahdollista myöntää hätäapua tässä asetuksessa säädetyn kehyksen mukaisesti. (43)Tällä asetuksella olisi varmistettava neuvoston päätöksellä 2008/381/EY perustetun Euroopan muuttoliikeverkoston toiminnan jatkuminen ja annettava rahoitustukea sen tavoitteiden ja tehtävien mukaisesti. (44)Tämän rahaston toimintapoliittisia tavoitteita käsitellään myös InvestEU-rahaston asianomaisen politiikanalan ikkunoihin kuuluvilla rahoitusvälineillä ja talousarviotakuulla. Taloudellista tukea olisi käytettävä toimiin, joilla puututaan oikeasuhteisesti markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin, eikä toimien pitäisi olla päällekkäisiä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä taikka vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. Toimilla olisi saatava aikaan selvä Euroopan tason lisäarvo. (45)Tässä asetuksessa vahvistetaan koko turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [viite täydennettävä uuden toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti: talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti]. (46)Tähän rahastoon sovelletaan asetusta (EU) N:o …/… [varainhoitoasetus]. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitustukea, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita koskevat säännöt. (47)Yhteistyössä hallinnoitavien toimien täytäntöönpanon osalta rahaston olisi oltava osa johdonmukaista kehystä, joka koostuu tästä asetuksesta, varainhoitoasetuksesta ja asetuksesta (EU) .../2021 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus]. (48)Asetuksella (EU) .../2021 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] luodaan puitteet Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+), koheesiorahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR), turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston (AMF), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (osana yhdennettyä rajaturvallisuuden rahastoa) toiminnalle ja vahvistetaan yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallintaa ja valvontaa koskevat säännöt. Sen vuoksi on aiheellista täsmentää turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston yleiset tavoitteet ja antaa erityissäännöksiä siitä, minkä tyyppisiä toimia siitä voidaan rahoittaa. (49)Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja toteuttamismenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kustannuksiin perustumattoman rahoituksen käyttämistä. (50)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, oikaiseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse unionin taloudellisia etuja vahingoittavasti petoksesta, lahjonnasta tai muusta rikoksesta. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (51)Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen Nämä säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä vahvistetaan etenkin menettely, jota käytetään vahvistettaessa talousarviota ja toteutettaessa sitä käyttämällä avustuksia, hankintoja, palkintoja sekä välillistä toteutusta, ja järjestetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyviä yleisiä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja EU:n rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys. (52)Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU 94 artiklan nojalla saada rahoitusta rahaston sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. (53)SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla ja neuvoston 12 päivänä huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä hyväksymän komission tiedonannon ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden kansallisissa strategioissa ja ohjelmissa pyritään puuttumaan syrjäisimpien alueiden kohtaamiin muuttoliikkeen hallintaan liittyviin haasteisiin. Rahastosta tuetaan kyseisiä jäsenvaltioita tarvittavilla resursseilla, jotta nämä alueet voivat hallita muuttoliikettä kestävällä tavalla ja käsitellä mahdollisia painetilanteita. (54)Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä rahastoa on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä rahaston käytännön vaikutuksista. Rahoitusvälineen saavutusten arvioimiseksi olisi määriteltävä tämän rahoitusvälineen kuhunkin erityistavoitteeseen liittyvät yhteiset indikaattorit ja tavoitteet. Komission ja jäsenvaltioiden olisi näiden yhteisten indikaattoreiden ja tilinpäätösraportoinnin avulla seurattava rahaston täytäntöönpanoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) .../2021 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] ja tämän asetuksen asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. (55)Tässä rahastossa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Asiaan liittyvät toimet yksilöidään ohjelman laadinnan ja täytäntöönpanon aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen asianomaisten arviointien ja uudelleentarkastelujen yhteydessä. (56)Tämän asetuksen tiettyjen muiden kuin olennaisten osien täydentämiseksi ja muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskevat liitteessä IV tarkoitettuja toimia, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia, ja toimintatukea koskevia säädöksiä sekä säädöksiä yhteisen seuranta- ja arviointikehyksen edelleen kehittämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

(57)Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Tarkastelumenettelyä olisi käytettävä sellaisten täytäntöönpanosäädösten osalta, joissa säädetään kaikkia jäsenvaltioita koskevat velvollisuudet, erityisesti ne, jotka koskevat tietojen toimittamista komissiolle, ja neuvoa-antavaa menettelyä olisi puolestaan käytettävä sellaisten täytäntöönpanosäädösten osalta, jotka liittyvät järjestelyihin tietojen toimittamiseksi komissiolle suunnittelun ja raportoinnin puitteissa, kun otetaan huomioon niiden puhtaasti tekninen luonne. (58)Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli edistää unionin muuttovirtojen tehokasta hallintaa turvapaikka-asioita ja kansainvälistä suojelua koskevan yhteisen politiikan ja yhteisen maahanmuuttopolitiikan mukaisesti, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen mainitun tavoitteen saavuttamiseksi. (59)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, [Yhdistyneen kuningaskunnan] ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa olevan 3 artiklan mukaisesti Irlanti [ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin / on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen], sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. (60)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. (61)On asianmukaista yhdenmukaistaa tämän välineen soveltamiskausi vastaamaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) .../2021 [monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus] soveltamiskautta, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU



YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde 1.Tällä asetuksella perustetaan turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto (jäljempänä ’rahasto’). 2.Asetuksessa vahvistetaan rahaston tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan a)’kansainvälistä suojelua hakevalla henkilöllä’ asetuksen (EU) .../... [turvapaikkamenettelyasetus] 2 artiklan [x] kohdassa määriteltyä hakijaa; b)’kansainvälistä suojelua saavalla henkilöllä’ asetuksen (EU) .../... [aseman määrittelyä koskeva asetus] 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua henkilöä; c)’rahoitusta yhdistävällä toimella’ unionin talousarviosta tuettavia toimia, muun muassa varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusta yhdistäviä välineitä, joiden tarkoituksena on yhdistää unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, tai rahoitusvälineitä ja kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; d)’perheenjäsenellä’ tästä rahastosta tuettavaa toimintapolitiikan alaa koskevassa unionin oikeudessa määriteltyjä kolmansien maiden kansalaisia; e)’humanitaarisella maahanpääsyllä’ asetuksen (EU) .../... [uudelleensijoittamista [ja humanitaarista maahanpääsyä] koskeva unionin kehys] 2 artiklassa tarkoitettua maahanpääsyä;

f)’maastapoistamisella’ direktiivin 2008/115/EY 5 artiklan 3 kohdassa määriteltyä maastapoistamista; g)’uudelleensijoittamisella’ asetuksen (EU) .../... [uudelleensijoittamista [ja humanitaarista maahanpääsyä] koskeva unionin kehys] [2] artiklassa tarkoitettua uudelleensijoittamista; h)’palauttamisella’ direktiivin 2008/115/EY 3 artiklan 3 kohdassa määriteltyä palauttamista; i)’kolmannen maan kansalaisella’ henkilöä, joka ei ole SEUT-sopimuksen 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin kansalainen. Viittaus kolmannen maan kansalaisiin on ymmärrettävä niin, että siihen sisältyvät kansalaisuudettomat henkilöt ja henkilöt, joiden kansalaisuus on määrittelemätön; j)’haavoittuvassa asemassa olevalla henkilöllä’ tästä rahastosta tuettavaa toimintapolitiikan alaa koskevassa unionin oikeudessa määriteltyjä henkilöitä; 3 artikla Rahaston tavoitteet 1.Rahaston toimintapoliittisena tavoitteena on edistää muuttovirtojen tehokasta hallintaa asiaankuuluvan unionin säännöstön ja perusoikeuksia koskevien unionin sitoumusten mukaisesti. 2.Edellä 1 kohdassa säädetyn toimintapoliittisen tavoitteen puitteissa rahastolla edistetään seuraavia erityistavoitteita: a)vahvistetaan ja kehitetään yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän kaikkia näkökohtia, myös sen ulkoista ulottuvuutta; b)tuetaan jäsenvaltioihin suuntautuvaa laillista muuttoliikettä, myös kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisen edistämiseksi; c)osallistutaan laittoman muuttoliikkeen torjuntaan ja varmistetaan palauttamisen ja takaisinoton tehokkuus kolmansissa maissa. 3.Edellä 2 kohdassa säädettyjen erityistavoitteiden puitteissa rahasto pannaan täytäntöön toteuttamalla liitteessä II lueteltuja toimenpiteitä. 4 artikla Tuen soveltamisala 1.Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden puitteissa ja liitteessä II lueteltujen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti rahastosta tuetaan erityisesti liitteessä III lueteltuja toimia. 2.Tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi rahastosta voidaan tarvittaessa tukea liitteessä III tarkoitettujen unionin painopisteiden mukaisia kolmansiin maihin liittyviä ja kolmansissa maissa toteutettavia toimia 5 ja 6 artiklan mukaisesti. 3.Tämän asetuksen tavoitteena on tukea toimia, jotka kohdistetaan SEUT-sopimuksen 78 ja 79 artiklan soveltamisalaan kuuluvaan yhteen tai useampaan kohderyhmään. 5 artikla

Rahastoon osallistuvat kolmannet maat Rahasto on avoin kolmansille maille kunkin kolmannen maan osallistumisesta turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella: –varmistetaan asianmukainen tasapaino rahastoon osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; –vahvistetaan rahastoon osallistumisen edellytykset, mukaan lukien rahastoon maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen [21 artiklan 5 kohdan] mukaisesti; –ei anneta kolmannelle maalle rahastoa koskevaa päätösvaltaa; –taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. 6 artikla Osallistumiskelpoiset yhteisöt 1.Osallistumiskelpoisiin yhteisöihin voivat kuulua seuraavat: a)oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin seuraavista maista: 1)jäsenvaltio tai siihen sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue; 2)rahastoon osallistuva kolmas maa; 3)työohjelmassa mainittu kolmas maa siinä säädetyin edellytyksin; b)mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa kansainvälinen organisaatio. 2.Luonnolliset henkilöt eivät ole osallistumiskelpoisia. 3.Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos tämä on tarpeen tietyn toimen tavoitteiden saavuttamiseksi. 4.Oikeussubjektit, jotka osallistuvat vähintään kahden riippumattoman yhteisön muodostamiin yhteenliittymiin, jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin tai kyseisiin jäsenvaltioihin sidoksissa oleviin merentakaisiin maihin ja alueille tai kolmansiin maihin, ovat osallistumiskelpoisia. II LUKU



RAHOITUS- JA TÄYTÄNTÖÖNPANOKEHYS 1 jakso

Yhteiset säännökset

7 artikla Yleiset periaatteet 1.Tämän asetuksen nojalla myönnettävä tuki täydentää kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimia ja tuo lisäarvoa tämän asetuksen tavoitteisiin. 2.Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että jäsenvaltioiden tämän asetuksen nojalla myöntämä tuki on johdonmukainen unionin asiaankuuluvien toimien, politiikkojen ja painopisteiden kanssa ja että se täydentää unionin muita rahoitusvälineitä. 3.Rahastoa hallinnoidaan suoraan, välillisesti tai yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varainhoitoasetuksen [62 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdan] mukaisesti. 8 artikla Talousarvio 1.Rahaston täytäntöönpanoon varatut määrärahat vuosiksi 2021–2027 ovat 10 415 000 000 euroa käypinä hintoina. 2.Määrärahat käytetään seuraavasti: a)6 249 000 000 euroa kohdennetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin ohjelmiin; b)temaattiseen rahoitusvälineeseen osoitetaan 4 166 000 000 euroa. 3.Enintään 0,42 prosenttia määrärahoista osoitetaan asetuksen (EU) N:o .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 29 artiklassa tarkoitettuun komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen. 9 artikla Temaattisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoa koskevat yleiset säännökset 1.Edellä 8 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut määrärahat kohdennetaan joustavasti temaattisesta rahoitusvälineestä käyttäen yhteistyöhön perustuvaa, suoraa tai välillistä hallinnointia työohjelmissa esitetyn mukaisesti. Temaattisesta rahoitusvälineestä saatava rahoitus käytetään sen seuraaviin osiin: a)erityistoimet; b)unionin toimet; c)hätäapu; d)uudelleensijoittaminen;

e)yhteisvastuu- ja vastuunjakotoimiin osallistuville jäsenvaltioille annettava tuki ja f)Euroopan muuttoliikeverkosto. Komission aloitteesta annettavaa teknistä tukea on myös tuettava temaattisen rahoitusvälineen määrärahoista. 2.Temaattisesta rahoitusvälineestä saatava rahoitus osoitetaan painopisteisiin, joilla on suuri lisäarvo unionille, tai ne käytetään kiireellisiin tarpeisiin liitteessä II esitettyjen sovittujen unionin painopisteiden mukaisesti. 3.Jos temaattisesta rahoitusvälineestä myönnetään jäsenvaltioille rahoitusta, jota hallinnoidaan suoraan tai välillisesti, on varmistettava, ettei komissio ole antanut valituista hankkeista perusteltua lausuntoa SEUT-sopimuksen 258 artiklassa tarkoitetusta rikkomisesta, joka vaarantaa menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden tai hankkeiden toteuttamisen. 4.Jos temaattisesta rahoitusvälineestä myönnetään jäsenvaltioille rahoitusta, jota hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, komission on asetuksen (EU) .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 18 artiklaa ja 19 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa arvioitava, antaako komissio suunnitelluista toimista perustellun lausunnon SEUT-sopimuksen 258 artiklassa tarkoitetusta rikkomisesta, joka vaarantaa menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden tai hankkeiden toteuttamisen. 5.Komissio vahvistaa kokonaismäärän, joka on käytettävissä temaattiseen rahoitusvälineeseen unionin talousarvion vuotuisista määrärahoista. Komissio hyväksyy varainhoitoasetuksen [110] artiklassa tarkoitetut rahoituspäätökset temaattisen rahoitusvälineen osalta ja määrittää tuettavat tavoitteet ja toimet sekä määrät kullekin sen 1 kohdassa tarkoitetulle osalle. Rahoituspäätöksissä esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. 6.Temaattisesta rahoitusvälineestä tuetaan etenkin liitteessä II olevan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun täytäntöönpanotoimenpiteen soveltamisalaan kuuluvia toimia, joita paikallis- ja alueviranomaiset tai kansalaisjärjestöt panevat täytäntöön. 7.Edellä 5 kohdassa tarkoitetun rahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen komissio voi vastaavasti muuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoituja ohjelmia. 8.Rahoituspäätökset voivat olla yksi- tai monivuotisia, ja ne voivat kattaa temaattisen rahoitusvälineen yhden tai useamman osan. 2 JAKSO



TUKI JA TÄYTÄNTÖÖNPANO YHTEISTYÖHÖN PERUSTUVAN HALLINNOINNIN KAUTTA 10 artikla Soveltamisala 1.Tätä jaksoa sovelletaan 8 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin määrärahoihin ja lisävaroihin, joita hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, 9 artiklassa tarkoitetun temaattisen rahoitusvälineen osalta tehdyn komission päätöksen mukaisesti. 2.Tämän jakson mukaista tukea hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varainhoitoasetuksen [63] artiklan ja asetuksen (EU) .../... [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] mukaisesti. 11 artikla Talousarviomäärärahat 1.Edellä 8 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut varat kohdennetaan jäsenvaltioiden toteuttamiin kansallisiin ohjelmiin, jäljempänä ’ohjelmat’, joita hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, seuraavasti: a)5 207 500 000 euroa jäsenvaltioille liitteen I mukaisesti;

b)1 041 500 000 euroa jäsenvaltioille ohjelmiin kohdennettavien määrärahojen muuttamista varten 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2.Jos 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua määrää ei kohdenneta, jäljellä oleva määrä voidaan lisätä 8 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun määrään. 12 artikla Yhteisrahoitusosuudet 1.Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus hankkeen kaikista tukikelpoisista menoista on enintään 75 prosenttia. 2.Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 90 prosenttiin erityistoimien puitteissa toteutettavien hankkeiden kaikista tukikelpoisista menoista. 3.Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 90 prosenttiin liitteessä IV lueteltujen toimien kaikista tukikelpoisista menoista. 4.Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voidaan korottaa 100 prosenttiin operatiivisen tuen kaikista tukikelpoisista menoista. 5.Unionin talousarviosta maksettavan rahoituksen osuutta voidaan korottaa 100 prosenttiin hätäavun kaikista tukikelpoisista menoista. 6.Ohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä vahvistetaan yhteisrahoitusosuus ja tästä rahoitusvälineestä annettava tuen enimmäismäärä 1–5 kohdassa tarkoitettujen toimien tyyppien osalta. 7.Kunkin erityistavoitteen osalta komission päätöksessä vahvistetaan, sovelletaanko erityistavoitetta koskevaa yhteisrahoitusosuutta a)kokonaismäärään, mukaan luettuina julkiset ja yksityiset rahoitusosuudet, vai b)ainoastaan julkiseen rahoitusosuuteen. 13 artikla Ohjelmat 1.Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen ohjelmassa olevat painopisteet ovat johdonmukaisia suhteessa muuttoliikkeen hallintaan liittyviin unionin painopisteisiin ja haasteisiin, että niillä vastataan näihin painopisteisiin ja haasteisiin ja että ne ovat täysin asiaan liittyvän unionin säännöstön ja sovittujen unionin painopisteiden mukaisia. Ohjelmiensa toimintalinjoja määrittäessään jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä II esitetyt täytäntöönpanotoimenpiteet otetaan riittävällä tavalla huomioon. 2.Komissio varmistaa, että Euroopan turvapaikkavirasto ja Euroopan raja- ja merivartiovirasto ovat mukana ohjelmien kehittämisprosessissa jo alkuvaiheessa niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Komission on kuultava Euroopan raja- ja merivartiovirastoa ja Euroopan turvapaikkavirastoa ohjelmaluonnoksista sen varmistamiseksi, että virastojen ja jäsenvaltioiden toimet ovat johdonmukaisia ja täydentäviä. 3.Komissio voi antaa Euroopan turvapaikkavirastolle ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolle 5 jaksossa tarkoitetut seuranta- ja arviointitehtävät erityisesti sen varmistamiseksi, että rahaston tuella toteutetut toimet noudattavat asianomaista unionin säännöstöä ja sovittuja unionin painopisteitä. 4.Asetuksen (EU) [../..] [Euroopan turvapaikkavirastoa koskeva asetus] mukaisesti toteutettavan seurannan tai asetuksen (EU) N:o 1053/2013 mukaisen, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien suositusten hyväksymisen lisäksi asianomaisen jäsenvaltion on tarkasteltava yhdessä komission ja tarvittaessa Euroopan unionin turvapaikkaviraston ja Euroopan raja- ja merivartioviraston kanssa, mitä toimia havaintojen, mukaan lukien mahdolliset valmiuksiin liittyvät puutteet tai ongelmat, perusteella on toteutettava ja pantava suositukset täytäntöön ohjelmansa kautta. 5.Kyseessä olevaa ohjelmaa on tarvittaessa muutettava 4 kohdassa tarkoitettujen suositusten huomioon ottamiseksi. Komissio voi hyväksyä tarkistetun ohjelman riippuen siitä, minkälainen vaikutus muutoksella on.

6.Yhteistyössä komission ja asiaankuuluvien virastojen kanssa niiden toimivaltuuksien mukaisesti, ohjelman varat voidaan tarvittaessa kohdentaa uudelleen, jotta voidaan toteuttaa 4 kohdassa tarkoitetut suositukset, joilla on rahoitusvaikutuksia. 7.Jäsenvaltioiden on edistettävä erityisesti liitteessä IV lueteltuja toimia, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia. Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi tai rahoituksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa liitteessä IV olevaa luetteloa toimista, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia. 8.Jos jäsenvaltio päättää panna täytäntöön rahaston tuella hankkeita kolmannen maan kanssa tai kolmannessa maassa, asianomaisen jäsenvaltion on kuultava komissiota ennen hankkeen käynnistämistä. 9.Asetuksen (EU) 2021 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 17 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun ohjelmasuunnittelun on perustuttava liitteessä VI olevassa taulukossa 1 esitettyihin tukitoimityyppeihin. 14 artikla Väliarviointi 1.Komissio kohdentaa vuonna 2024 asianomaisten jäsenvaltioiden ohjelmiin 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun lisärahoituksen liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdassa – liitteessä I olevassa 5 kohdassa tarkoitettujen kriteereiden mukaisesti. Rahoitus tulee voimaan kalenterivuodesta 2025 alkaen. 2.Jos vähintään 10 prosentista 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista ohjelman alkuperäisistä määrärahoista ei ole tehty asetuksen (EU) …/2021 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [85] artiklan mukaisesti toimitettua maksatushakemusta, asianomainen jäsenvaltio ei voi saada ohjelmaansa 1 kohdassa tarkoitettua lisärahoitusta. 3.Temaattisesta rahoitusvälineestä vuodesta 2025 alkaen kohdennettavien määrärahojen osalta on tarvittaessa otettava huomioon edistyminen asetuksen (EU) …/2021 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] [12] artiklassa tarkoitetun suoritusperusteisen kehyksen välitavoitteiden saavuttamisessa ja täytäntöönpanossa havaitut puutteet. 15 artikla Erityistoimet 1.Erityistoimet ovat tämän asetuksen tavoitteiden mukaisia kansainvälisiä tai kansallisia hankkeita, joiden osal