Virallinen lehti nro C 380 , 16/12/1996 s. 0077



A4-0334/96 Päätöslauselma yleiseurooppalaisesta liikennepolitiikasta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon ensimmäisessä yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa 31. lokakuuta 1991 hyväksytyn Prahan julistuksen, joka koskee yleiseurooppalaista liikennepolitiikkaa, - ottaa huomioon toisessa yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa 16. maaliskuuta 1994 hyväksytyn Kreetan julistuksen, joka koskee yleiseurooppalaisen liikennepolitiikan kehitystarpeita, - ottaa huomioon tulokset yhteiskokouksesta, johon osallistuivat liikenne- ja matkailuvaliokunta, seitsemäntoista Keski- ja Itä-Euroopan valtion parlamenttien vastaavien valiokuntien edustajat ja 4. kesäkuuta 1996 pidetyn yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin ohjauskomitea, ja kokouksessa hyväksytyn loppujulistuksen, - ottaa huomioon sosiaali- ja talouskomitean 25. huhtikuuta 1996 antaman lausunnon aiheesta «Yleiseurooppalainen liikennekonferenssi ja sosiaalinen vuoropuhelu - Kreetalta Helsinkiin» ((CES 1406/95, EYVL C 204, 15.7.1996, s. 96)), - ottaa huomioon päätöslauselmat, jotka se on antanut - 12. kesäkuuta 1992 kehityksestä kohti yleiseurooppalaista liikennepolitiikkaa ((EYVL C 176, 13.7.1992, s. 257))- 11. maaliskuuta 1994 kehityksestä kohti yleiseurooppalaista liikennekonferenssia - ensimmäiseen yleiseurooppalaiseen liikennekokoukseen liittyvät toimet ((EYVL C 91, 28.3.1994, s 308))- 9. helmikuuta 1993 kehityksestä kohti yleiseurooppalaista liikennekonferenssia - ensimmäiseen yleiseurooppalaiseen liikennekokoukseen liittyvät toimet ((EYVL C 72, 15.3.1993, s. 51))- 17. huhtikuuta 1996 valkoisesta kirjasta Keski- ja Itä-Euroopan assosioitujen maiden unionin sisämarkkinoihin liittymisen valmistelusta ((EYVL C 141, 13.5.1996, s. 135))- ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Puolan, Unkarin, Bulgarian, Tsekin tasavallan, Romanian, Slovakian tasavallan, Latvian, Viron ja Liettuan välillä tehdyt Eurooppa-sopimukset sekä Slovenian kanssa parafoidun sopimuksen, - ottaa huomioon Euroopan unionin taloudellisen yhteistyön Keski- ja Itä- Euroopan maiden kanssa PHARE- ja TACIS-ohjelmissa, - ottaa huomioon tulokset alueellisista ja alakohtaisista välikokouksista, jotka pidettiin toisen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin yhteydessä, - ottaa huomioon yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin ohjauskomitean työn tulokset, - ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan, - ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A4-0334/96), A. katsoo, että Prahassa (lokakuussa 1991) pidetty ensimmäinen yleiseurooppalainen liikennekonferenssi oli merkittävä virike, joka paransi huomattavasti Euroopan yhteisöjen, alalla toimivien kansalaisjärjestöjen ja Euroopan valtioiden välistä liikennepolitiikan alan yhteistyötä; B. katsoo, että Kreetalla 14. - 16. maaliskuuta 1994 pidetty toinen yleiseurooppalainen liikennekonferenssi oli erittäin onnistunut ja siihen osallistui yli 700 kokousedustajaa 42 Euroopan valtiosta, Euroopan ulkopuolisista Välimeren rannikkovaltioista ja maailman suurista teollisuusmaista; ministereiden ja hallituksen edustajien lisäksi on erityisesti mainittava kaikkien Euroopan valtioiden parlamenttien jäsenten osallistuminen; kokoukseen osallistui myös lukuisia liikenteen alan ja liikenneteollisuuden eturyhmien edustajia; C. katsoo, että konferenssissa käsiteltiin kolmessa työryhmässä seuraavia aiheita: «Liikenne ja markkinatalous», «Liikenneinfrastruktuuri ja rahoitus» ja «Horisontti 2000" (liikennemuotojen yhdistäminen, uudet tekniikat, turvallisuus ja ympäristönsuojelu) ((PE 209.174 Mietintö toisesta yleiseurooppalaisesta liikennekonferenssista Kreetalla 14. - 16. maaliskuuta 1994)); D. katsoo, että toisen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin loppujulistuksessa määritellään Euroopan laajuisen liikennepolitiikan perusperiaatteet seuraavasti: 1. sosiaalinen markkinatalous ja reilu kilpailu liikennepolitiikan organisointiperiaatteena, 2. eri liikennemuotojen yhteensovittaminen käyttäen hyväksi kunkin hyviä puolia, 3. julkisen liikenteen, raideliikenteen, rannikko- ja sisävesiliikenteen ja yhdistettyjen kuljetusten edistäminen, 4. oikeudellisten ja hallinnollisten määräysten yhtenäistäminen ottaen huomioon yhteiset eurooppalaiset vähimmäisvaatimukset sosiaali-, energia- ja ympäristöpolitiikassa; rajanylitysten helpottaminen; tekninen yhteensopivuus, 5. Euroopan laajuisten, integroitujen liikenneinfrastruktuurien suunnittelun koordinointi, ja yleiseurooppalaisen liikennepolitiikan kehityksen lähtökohdat seuraavasti: 1. sosiaalinen markkinatalous ja reilu kilpailu; kilpailuedellytysten yhtenäistäminen ja markkinoiden avaaminen vähitellen; sosiaalinen vuoropuhelu osana liikennepolitiikan yleiseurooppalaista yhteistyötä, 2. oikeudellisten ja hallinnollisten määräysten mukauttaminen; yhteensovittaminen ja yhdenmukaistaminen kaikkialla Euroopassa; mahdollisimmin suuren yhteensopivuuden aikaansaaminen otettaessa käyttöön uusia tekniikoita; sosiaalialan säännösten asteittainen yhdenmukaistaminen; eri liikennemuotojen maksujen yhtenäistäminen ainakin infrastruktuurikustannusten osalta; ulkoisten kustannusten ottaminen huomioon aikaisempaa enemmän; ympäristönsuojelu- ja turvallisuusnormien yhtenäistäminen korkeimmalle eurooppalaiselle tasolle, 3. rajanylityksiä helpottavien toimenpiteiden mahdollisimman nopea hyväksyminen ja toteuttaminen; valvontamenetelmien yhdenmukaistaminen käyttäen kriteerinä tehokkuutta ja esteetöntä liikkumista, 4. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämisen ja toteuttamisen huomioon ottaminen yhteensovittamalla alueellisia ja eri liikennemuotojen välisiä toimia; yhteistyö kohdealueiden ja -hankkeiden määrittelyssä, 5. rahoitusyhteistyö ottaen huomioon yksityisten rahoituslähteiden käyttö, 6. yhteistyö tiedotuksen ja asiantuntijoiden käytön alalla, E. katsoo, että vaikka edellä mainittu Kreetan julistus ei ole kansainvälisoikeudellisesti sitova, sen tulisi kuitenkin poliittisen vapaaehtoisuuden pohjalta edistää tulevan yleiseurooppalaisen liikennepolitiikan periaatteiden, tavoitteiden ja toimien yhteensovittamista aikaisessa vaiheessa; F. katsoo, että Kreetan konferenssissa komissio, liikenneministereiden konferenssi CEMT ja YK:n Euroopan talouskomissio sopivat yhdeksästä ensisijaisesta liikennekäytävästä, jotka muodostaisivat Euroopan laajuisten liikenneverkkojen jatkeen Keski- ja Itä-Euroopassa; Ruotsi, Suomi ja Venäjä ovat myöhemmin ehdottaneet, että tähän luetteloon lisättäisiin euro-arktinen käytävä (rautatiet/maantiet/vesiliikenne); G. katsoo, että Kreetan konferenssia ja myöhempien loppujulistuksien sisältöä on valmisteltu lukuisissa yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin ohjauskomitean kokouksissa; tätä työtä on jatkettu myös Kreetan konferenssin jälkeen; H. katsoo, että samoin kuin jo Prahan konferenssin yhteydessä Kreetankin konferenssin keskusteluja syvennettiin ja laajennettiin useissa alueellisissa ja alakohtaisissa kokouksissa; Kreetan julistus muodostaa selvästi liikenteen alan yleiseurooppalaisen yhteistyön perustan ja yhteisen kiintopisteen; kolmatta yleiseurooppalaista liikennekonferenssia valmistellessaan ohjauskomitea valitsi, mitä kokouksia pidettäisiin nimenomaisesti valmistelevina alueellisina tai alakohtaisina välikokouksina; seuraava luettelo vastaa viimeksi käytyjä keskusteluja: IRUn kokous (maantieliikenne): Budapest (23. - 25. toukokuuta 1996) Barentsinmeri-kokous: Arkangeli, Venäjä (10. syyskuuta 1996, Altassa, Norjassa syyskuussa 1993 pidetyn kokouksen seurantakokous) Välimeri-kokous: Lissabon (23. ja 24. tammikuuta 1997) Alppi-kokous Etelä-Tiroli/Italia: Merano/Meran (3. ja 4. maaliskuuta 1997) Rautatiekokous: Varsova (6. maaliskuuta 1997) Keski-Euroopan maiden aloite: Praha, Tsekin tasavalta (20. ja 21. maaliskuuta 1997) Kolmas Itämeren rannikkovaltioiden kokous ja sen jälkeen CEMTin kokous: Berliini (21. - 22. huhtikuuta 1997) Mustanmeren kokous: Kiova (huhti/toukokuussa 1997) Liikenne- ja ympäristökokous: YK:n Euroopan talouskomissio, Wien (12. - 14. marraskuuta 1997), I. katsoo, että Euroopan parlamentti on ottanut perusteellisesti kantaa liikennepoliittisiin ongelmiin ja esittänyt tavoitteensa muun muassa silloin, kun komissio antoi valkoisen kirjansa yhteisen liikennepolitiikan tulevasta kehityksestä ja parlamentin vaatiman yksityiskohtaisen toimintaohjelman yhteiseksi liikennepolitiikaksi vuosille 1995 - 2000 (ks. 18. tammikuuta 1994 yhteisön liikennepolitiikan tulevasta kehityksestä ja 6. kesäkuuta 1996 yhteistä liikennepolitiikkaa koskevasta toimintaohjelmasta 1995 - 2000 annetut päätöslauselmat ((EYVL C 44, 14.2.1994 ja EYVL C 181, 24.6.1996, s. 21)). Parlamentti katsoo, että tulevaisuuden vaatimukset tyydyttävän liikennepolitiikan periaatteina on oltava - ekologisesti kestävä liikkuvuus, jota edistää liikenneverkkojen vähittäinen mutta vakaasti etenevä integroiminen sekä infrastruktuurin että markkinoinnin osalta sekä viimeisimmän kehityksen jatkuva seuraaminen; kehityksen seurannassa olisi kiinnitettävä huomiota erityisesti olemassa olevien liikennereittien kehittämiseen ja tärkeimpien puuttuvien yhteyksien aikaansaamiseen etsimällä eri liikennemuotoja yhdistäviä käytäviä, yhdenmukaistamalla standardeja ja ympäristövaatimuksia ja turvallisuuteen, ympäristönsuojeluun ja energiansäästöön liittyvää toimintaa, jotta voitaisiin säilyttää ja taata kansalaisten ja tavaroiden vapaa liikkuvuus ensisijaisena tavoitteena, - eri liikennemuotojen yhdistämistä koskevien suuntaviivojen laatiminen asiaan liittyvien suurten mahdollisuuksien vuoksi, erityisesti rautateiden, julkisen liikenteen, rannikkomeriliikenteen ja vesiliikenteen osalta, jotta verkkojen integraatio voisi edistyä samalla kun eri liikennemuotoja kehitetään tasapainoisesti, - Euroopan laajuisten verkkojen luominen sellaisen yhteisön ohjelman puitteissa, joka tähtää eri liikennemuotojen yhdistämiseen yhdenmukaisten standardien ja parannusten avulla, ottaen huomioon jäsenvaltioiden erityiset edut ja niiden maantieteellinen asema liikenteen alan sisämarkkinoilla, - sosiaalisten normien ja turvallisuusnormien yhdenmukaistaminen, J. katsoo, että Euroopan unionin assosioituneiden maiden kanssa tekemät sopimukset määräävät suuresti yleiseurooppalaista liikennepolitiikkaa osana unionin ulkosuhteita; näissä sopimuksissa on määritelty liikennepoliittiset tavoitteet ja sovittu infrastruktuurin rakentamisen ja kehittämisen tukemisesta; vuonna 1995 astuivat voimaan Bulgarian, Tshekin tasavallan, Romanian ja Slovakian tasavallan kanssa tehdyt Eurooppa-sopimukset ja Baltian maiden ja Slovenian kanssa parafoitiin vastaavat sopimukset; näitä sopimuksia täydentää komission valkoisessa kirjassa Keski- ja Itä-Euroopan assosioitujen maiden unionin sisämarkkinoihin liittymisen valmistelusta esittämä asteittainen suunnitelma, joka koskee oikeudellisten ja hallinnollisten määräysten yhdenmukaistamista ja integroimista ja jossa käsitellään perusteellisesti myös liikenteen alan sääntelyä (KOM(95)0163); neuvosto hyväksyi toimivaltuuksien antamisen komissiolle neuvottelujen aloittamiseksi lentoliikenteen alalla Euroopan yhteisöjen ja Bulgarian, Tsekin tasavallan, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Puolan, Romanian, Slovakian ja Slovenian kanssa ja Kreikan liikenteen läpikulkusopimusta koskevista neuvottelulinjoista on päätetty Unkarin, Romanian ja Bulgarian kanssa, katsoo, että komissio esitti lisäksi vuonna 1995 - erityisesti parlamentin edellä mainitussa 18. tammikuuta 1994 antamassa yhteistä liikennepolitiikkaa käsittelevässä päätöslauselmassa esittämän kehotuksen perusteella - yhteistä liikennepolitiikkaa koskevan toimintaohjelman vuosiksi 1995-2000; siinä se katsoo, että Euroopan unionin ulkosuhteet ovat erityinen tehtäväkenttä laadun parantamisen (järjestelmien kehittäminen, ympäristö, turvallisuus) ja sisämarkkinoiden (markkinarakenteet, kustannukset, sosiaalinen ulottuvuus) ohella; vielä jää kuitenkin puuttumaan vuodeksi 1995 ilmoitettu tiedonanto Euroopan laajuisista verkoista ja kolmansista maista; ulkosuhteiden alalla pidetään toimintaohjelmassa päätavoitteena yhtäläisten kilpailuedellytysten luomista kahdenvälisten liikennesopimusten sijasta, K. katsoo, että Euroopan laajuisten verkkojen jatkamisesta kolmansiin maihin komissio laati Kreetan sopimukseen nähden mukaillun ohjelman, jonka Euroopan parlamentti myös hyväksyi 13. joulukuuta 1995 antamassaan lausunnossa Elben/Moldaun hankkeen (sisävesiliikenteen väylä - vesiyhteyden parantaminen Saksan rajalta Prahaan) lisäämisen jälkeen, vaikka Euroopan laajuisten verkkojen painopistealueiden suhteen olikin huomattavia mielipide-eroja; seuraavia hankkeita on ehdotettu ((EYVL C 17, 22.1.1996, s. 58 )): - Berliini- Varsova-Minsk-Moskova (rautatie/maantie) - Dresden-Praha (rautatie/maantie) - Nürnberg-Praha (maantie) - Bulgarian ja Romanian välinen kiinteä yhteys Tonavan yli (rautatie/maantie) - Helsinki-Pietari-Moskova (rautatie/maantie) - Trieste-Ljubljana-Budapest-Lvov-Kiova (rautatie/maantie) - Itämeren telematiikkahanke, katsoo, että Berliinin ja Moskovan, Helsingin ja Moskovan ja Triesten ja Kiovan välisten käytävien osalta on yhteistyötä ja rahoitusta on jo alettu käsitellä; osallistujamaat ovat jo tehneet Berliinin ja Moskovan väliä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan; erityisesti kaikkien osuuksien rahoitus on vielä ratkaisematta, L. katsoo, että Euroopan unionin ja yhdeksän keski- ja itäeurooppalaisen valtion (Puolan, Tshekin tasavallan, Slovakian, Unkarin, Bulgarian, Romanian, Viron, Latvian ja Liettuan) liikenneministerit kokoontuivat 28. syyskuuta 1995; ensimmäisessä yhteisessä kokouksessa keskusteltiin oikeudellisten määräysten ja normien yhtenäistämisestä, infrastruktuurin kehittämisestä, KIE-maiden integroimisesta Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin ja EU:n ja KIE-maiden välisen integroidun liikennejärjestelmän luomisesta; vaikka konkreettisia tuloksia ei saavutettukaan, esille tuotiin assosioituneiden maiden yhteisön toimiin osallistumisen lisääminen, M. katsoo, että Barcelonassa 27. ja 28. marraskuuta 1995 pidetyn Euro- Välimeri-kokouksen loppujulkilausumassa Euroopan unioni ja Välimeren alueen osallistujavaltiot korostivat infrastruktuurien ja yhteyksien parantamisen merkitystä. Kansainvälisen merioikeuden periaatteita olisi noudatettava ja erityisesti olisi varmistettava palvelujen vapaus kansainvälisessä rahtiliikenteessä; sen jälkeen kun läntisen Välimeren alueen valtioiden liikenneministerit olivat kokoontuneet jo kaksi kertaa, Välimeren vesiliikennettä käsittelevä työryhmä päätti monivuotisesta ohjelmasta, jossa määritellään yhteistyölle seuraavat tavoitteet: - eri liikennemuotojen välisen tehokkaan vesi- ja lentoliikennejärjestelmän luominen Välimeren alueelle, mukaan lukien satamien ja lentoasemien uudenaikaistaminen, - standardien yksinkertaistaminen - turvallisuustoimien parantaminen - ympäristönormien yhtenäistäminen - itä-länsi-maayhteyksien luominen Välimeren etelä- ja itärannikolle - Välimeren alueen liikenneverkon yhdistäminen Euroopan laajuisiin verkkoihin yhteentoimivuuden varmistamiseksi, N. katsoo, että Euroopan liikenneministereiden konferenssissa (CEMT) harkittiin 1994 Kreetan konferenssiin liittyen painotuksia ja uusia työsuunnitelmia ja pidettiin konferenssin julistukseen liittyen ensisijaisina tehtävinä neljää aluetta, jotka edistäisivät erityisesti uusien jäsenvaltioiden integroitumista: ((CEMT:n 41. vuosikertomus 1994, Pariisi 1995)) - liikenteen kehityksen seuranta ja analysointi - infrastruktuurihankkeiden seuranta ja analysointi - liikenneinvestointien rahoitus - kansainvälinen liikenne ja vaikutukset ekologisesti herkillä alueilla, katsoo, että tämän lisäksi CEMT kiinnitti huomiota erityisesti rajanylityksen ja rannikkovesiliikenteen ongelmiin, O. katsoo, että YK:n Euroopan talouskomission liikennekomitea käsitteli työohjelmaansa Kreetan konferenssin tulosten ja vaatimusten valossa tammikuussa 1995 pitämässään kokouksessa; YK:n talouskomission liikenteen alan sopimuksia AGR, AGC ja AGTC pitäisi täydentää Keski- ja Itä-Euroopan infrastruktuurien rakentamisen johdosta, ja näiden sopimusten mukaisia standardeja ja normeja tulisi seurata intensiivisesti; erityisesti olisi otettava esille Aasian aikaisempien neuvostotasavaltojen liittäminen eurooppalaisiin verkkoihin YK:n talouskomission sopimusten mukaisesti; talouskomissio kytki myös sisävesiliikennettä koskevaan sopimukseen (AGN) liittyvän työn läheisesti Prahassa ja Kreetalla muotoiltuihin yleiseurooppalaisen liikennepolitiikan tavoitteisiin, P. katsoo, että talous- ja sosiaalikomitea antoi 25. huhtikuuta 1996 oma- aloitteisen lausuntonsa «Yleiseurooppalainen liikennekonferenssi ja sosiaalinen vuoropuhelu - Kreetalta Helsinkiin» ((Katso alaviite 3)); tässä lausunnossa arvioidaan Kreetan julistuksessa päätetyn kuulemismenettelyn kehittämistä edistämään sosiaalista vuoropuhelua yleiseurooppalaisessa liikennepoliittisessa yhteistyössä; talous- ja sosiaalikomitea pitää suurimpana vaikeutena vastapuolen löytämistä kahdenvälisissä ja monenvälisissä neuvotteluissa, koska Keski- ja Itä-Euroopan siirtymätalouden maissa ei ole järjestäytyneen yhteiskunnallisen edunvalvonnan rakenteita; eurooppalaista järjestörakennetta on toteutettu vain osittain ja eri liikennemuotojen välisiä organisaatiorakenteita on toistaiseksi vain liikenteen alan ammattiyhdistyksillä; talous- ja sosiaalikomitea ehdotuttaa, että perustettaisiin neuvoa-antava elin assosiointisopimuksiin liittyvien neuvottelujen yhteydessä; tässä ei ole tärkeintä tarkoin määritelty rakenne, koska Euroopan unionin sisällä on myös erilaisia sosiaalisen vuoropuhelun malleja, joiden rinnakkainen olemassaolo ei ole aiheuttanut ongelmia: talous- ja sosiaalikomitea toivoo kolmannelta yleiseurooppalaiselta liikennekonferenssilta - reilun kilpailun edistämistä poistamalla määräyksissä olevia aukkoja, ratkaisuehdotuksia liikennehankkeiden rahoittamiseksi, sosiaalimääräysten, liikenneturvallisuuden ja ympäristönsuojelun parannusehdotuksia ja integroituja hankkeita koskevia esityksiä kaikkien liikennemuotojen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi - avoimuuteen pyrkimistä parantamalla yhteistyötä valtioiden välisellä ja parlamenttien välisellä tasolla ja lisäämällä yhteiskunnallis- taloudellisten ryhmien osallistumista - joustavien mutta kuitenkin sitovien työnantajien ja talouden edustajien, ympäristö- ja kuluttajansuojajärjestöjen ja ammattiyhdistysliikkeen kuulemiseen liittyvien menettelyjen käyttöönottoa liikennepoliittisessa päätöksenteossa rakenteellisen vuoropuhelun puitteissa, kansainvälisiä liikennehankkeita toteutettaessa ja suunniteltaessa integroitua yleiseurooppalaista liikennepolitiikkaa, Q. katsoo, että Euroopan parlamentti, sen liikenne- ja matkailuvaliokunta ja yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin ohjauskomitea pitivät 4. kesäkuuta 1996 yhteiskokouksen Euroopan laajuisten verkkojen rakentamiseen osallistuvien Keski- ja Itä-Euroopan maiden parlamenttien seitsemäntoista edustajan kanssa; kokouksen osanottajat - painottavat parlamenttien välistä rakenteellista vuoropuhelua liikennepolitiikasta - painottavat yhteisten toimien tarvetta integroitua liikennejärjestelmää kehitettäessä ihmisten ja tavaroiden ekologisesti kestävän liikkuvuuden aikaansaamiseksi, ympäristön suojelemiseksi ja turvallisuuden parantamiseksi - painottavat rajanylityksiin liittyvien ongelmien ratkaisemisen tärkeyttä - pitivät infrastruktuurien yhteensovitettua kehittämistä ensiarvoisen tärkeänä, jotta liikennevirtoja voitaisiin hallita sekä tällä hetkellä että tulevaisuudessa - katsovat, että yhteisön tukimuotoja on kehitettävä paremmaksi rahoitusvälineeksi, jotta Keski- ja Itä-Euroopan infrastruktuurien rahoitusongelmat voidaan ratkaista - katsovat, että kolmannessa yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa olisi esiteltävä Kreetan julistuksen perusteella joukko liikennepoliittisia periaatteita, joista voidaan sopia, R. katsoo, että yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin ohjauskomitea on kokoontunut Kreetan konferenssiin liittyen joka toinen kuukausi ja vuoden 1996 alusta lähtien kuukauden välein koordinoidakseen välikokousten jatkotyötä ja toimielinten, kansalaisjärjestöjen ja muiden osallistujajärjestöjen työtä; se muodostaa rakentavan ja toimintakykyisen perustan yleiseurooppalaiseen liikennekonferenssiin liittyvien toimien seurannalle, valmistelulle ja koordinoinnille; ohjauskomitea on laatinut luonnoksen kolmannen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin esityslistaksi ja rakenteeksi, S. katsoo, että ohjauskomitean ehdotukseen sisältyvät seuraavat alueet: 1. Toisen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin seuranta: Kreetalta Helsinkiin 1. 1 Liikennettä koskevan lainsäädännön, markkinarakenteiden ja yhteiskunnallis-taloudellisten rakenteiden sekä infrastruktuurien kehitys 1. 2 Liikenne ja sosiaaliset näkökohdat 1. 3 Rajanylitykseen liittyvät ongelmat 1. 4 Alueellisten ja alakohtaisten kokousten kertomukset/ehdotukset 2. Euroopan laajuiset verkot 2. 1 Tuleva kehitys; liikennekäytävien suunnittelu (ajantasaistaminen/mahdollinen tarkistus) 2. 2 Infrastruktuurit ja rahoitus; julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö 2. 3 Liikenneväylän kustannusten laskeminen ja jakautuminen 2. 4 Ympäristönsuojelu 2. 5 Liikenneturvallisuus 3. Liikennejärjestelmien järkevä käyttö 3. 1 Liikennehallinto ja organisatoriset näkökohdat 3. 3 Tutkimus ja kehitys 3. 4 Telematiikan käyttö eri liikennemuodoissa 3. 5 Tulevaisuuden liikennevälineet; 1. Korostaa, että Prahan julistuksessa ja Kreetan julistuksessa asetetut tavoitteet ja esitetyt välineet ovat uusien hankkeiden perusta kuljettaessa kohti integroitua yleiseurooppalaista liikennesuunnitelmaa; 2. Pitää myönteisenä alueellisten ja alakohtaisten välikokousten toteuttamista ja panee merkille tyytyväisenä, että Euroopan parlamentti on kutsuttu mukaan näiden kokousten toteuttamiseen; 3. Toivoo, että sen liikenne- ja matkailuvaliokunnan vuoropuhelu Keski- ja Itä-Euroopan maiden parlamenttien liikenneasioista vastaavien valiokuntien kanssa jatkuu; 4. Pitää Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien liikenneasioista vastaavien valiokuntien edustajien kokoontumista ehdottoman välttämättömänä, jotta voitaisiin keskustella ja päättää Helsingin konferenssin tärkeistä tavoitteista; 5. Panee tyytyväisenä merkille, että välikokouksessa valmistelluissa asiakirjoissa on otettu esiin ja viety eteenpäin Prahan ja Kreetan julistuksissa määriteltyjä kunkin alan periaatteita ja perusajatuksia; 6. Pitää erityisen arvokkaana työmarkkinaosapuolien kuulemismenettelyjen luomista jatkuvan edistyksen saavuttamiseksi markkinataloudellisten rakenteiden, reilun kilpailun ja sosiaalisten rakenteiden aikaansaamisessa liikenteen alalla; 7. Kehottaa Euroopan komissiota yhdessä Euroopan parlamentin ja yhteistyössä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion, neuvoston, talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan liikenneministerikonferenssin ja YK:n Euroopan talouskomission kanssa kutsumaan koolle kolmannen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin 23. - 25. kesäkuuta 1997; 8. Ehdottaa, että tämä konferenssi pidettäisiin Helsingissä Suomessa ja että Suomen hallituksen esittämä kutsu hyväksyttäisiin; 9. Pitää myönteisenä ohjauskomitean ehdotusta vahvistaa Helsingissä pidettävän asiaan liittyvän näyttelyn avulla konferenssin monipuolista roolia mielipiteenvaihto- ja keskustelutilaisuutena, yleiseurooppalaiselle liikennepoliikalle virikkeitä antavana, liikkeelle panevana poliittisena tekijänä ja erityisesti kansalaisjärjestöjen ja laajan asiasta kiinnostuneen yleisön foorumina; näyttelyssä esitettäisiin ennen kaikkea esimerkkejä uusien tekniikoiden kasvavasta merkityksestä liikenteelle ja telematiikan käytöstä; 10. Pitää myönteisenä teollisuuden osallistumista jo valmistelutyöhön ja sen mukanaoloa ohjauskomiteassa; 11. Kehottaa järjestelyistä vastaavia elimiä ja isäntämaan toimivaltaisia viranomaisia antamaan elimilleen ja yksiköilleen tehtäväksi valmistella huolellisesti kolmatta yleiseurooppalaista liikennekonferenssia yhteistyössä epävirallisen ohjauskomitean kanssa; a) päättämällä Prahan (24. tammikuuta 1991 annettu päätöslauselma ((EYVL C 48, 25.2.1991, s. 167))) ja Kreeta (edellä mainittu 11. maaliskuuta 1994 annettu päätöslauselma) kokousten pohjalta konferenssin osallistujista, joihin tulisi kuulua kaikkien yhteisön tunnustamien eurooppalaisten valtioiden hallitusten ja parlamenttien sekä kaikkien Euroopan liikennepolitiikassa toimivaltaisten ylikansallisten ja kansainvälisten hallitusorganisaatioiden sekä asiasta kiinnostuneiden kaikkein merkittävimpien hallituksista riippumattomien järjestöjen ja yhteisöjen edustajia; lisäksi konferenssiin olisi kutsuttava tarkkailijoiksi Välimeren ja Mustanmeren rannikkovaltioiden, maailman tärkeimpien teollisuusmaiden ja teollisuuden edustajat ((Tarkkailijoilla olisi puheoikeus, mutta he eivät voisi vaikuttaa esityslistan ja loppujulistuksen valmisteluun)), b) luomalla konferenssin onnistumiselle edellytykset parlamentin komission käyttöön vuoden 1997 talousarvion kohtaan B7-840 varaamien varojen ja toimeenpanoon osallistuvien järjestöjen aineellisten avustuksien avulla; c) laatimalla konferenssin ohjelma ja lopullinen esityslista, joihin tulisi sisältyä avajaisjuhlallisuuksien jälkeen kaksi työistuntoa useiden rinnakkaisten työryhmien kanssa ajankohtaisista yleiseurooppalaista ja alueellista liikennepoliittista yhteistyötä koskevista kysymyksistä käytävää keskustelua varten sekä loppuistunto loppujulistuksesta käytävää keskustelua ja julistuksen hyväksymistä varten; d) laatimalla yleiseurooppalaisen liikennepolitiikan tilasta ja kehittämisestä julistusluonnos, jolla on mahdollisuuksia tulla mahdollisimman laajasti hyväksytyksi, ja antamalla se konferenssiin osallistuville elimille ja organisaatiolle käsiteltäväksi niiden tarkoituksenmukaiseksi katsomalla tavalla; 12. Rohkaisee kolmanteen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin osallistujia kehittämään menettelyjä ja institutionaalisia käytäntöjä, joiden avulla kaikkien mukana olevien, mukaan lukien talouselämän edustajat ja työmarkkinaosapuolet, käyttöön saadaan harkittujen poliittisten päätösten vaatimat tiedot, jotta toimivan yleiseurooppalaisen liikennepolitiikan kehittäminen olisi mahdollisimman avointa; 13. Kehottaa kytkemään kolmannen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin toisaalta Prahassa ja Kreetalla jo tehtyyn työhön ja tarkastelemaan näissä kahdessa konferenssissa tehtyjen päätösten toteutumista ja toisaalta myös kiinnittämään huomiota tulevina vuosina erityisesti liikennepoliittisia ponnisteluja ja aloitteita vaativiin ongelma-alueisiin; konferenssin rakenteen olisi sen vuoksi oltava sellainen, että keskitytään suunnitellun kehittämisen ja Euroopan laajuisten verkkojen järkevän käytön sisällöllisiin tavoitteisiin sekä liikenneturvallisuuteen ja liikenteen ja ympäristön suhteeseen sekä infrastruktuurin rahoittamiseen liittyviin kysymyksiin käsittelemällä näitä asioita kolmessa erityisessä työryhmässä; Euroopan parlamentin esittelijä, komissio ja muut osallistuvat organisaatiot ja toimielimet esittävät keskustelun alustuksia; 14. Myöntää, että on tärkeätä tarkistaa Kreetalla esitettyjä, käytäviä koskevia suunnitelmia, ja korostaa olevansa erityisen kiinnostunut kahden sellaisen maantieteellisen alueen mainitsemisesta ja mukaanottamisesta, joita ei mainittu ensimmäisessä luettelossa, erityisesti Koillis-Euroopan euro-arktinen käytävä (Ruotsi, Suomi, Venäjä) ja entisen Jugoslavian alueen tarvittavat eri liikennemuotoja yhdistävät liikenneyhteydet; 15. Toivoo, että yhteistyötä IVY:n maiden kanssa tiivistetään - KIE-maiden kanssa käytävää «rakenteellista vuoropuhelua» vastaavasti - liikenteen ja Euroopan laajuisten verkkojen alalla käsityksen muodostamiseksi näiden maiden infrastruktuuriin liittyvistä ja rahoituksellisista tarpeista ja ratkaisujen ja eri liikennemuotoja yhdistävien käytävien löytämiseksi, kuten Euroopan laajuisten verkkojen laajentaminen kohti Aasiaa ja Lähi- itää; toivoo lisäksi, että AKT-maiden kanssa kehitettäisiin vastaavanlaista yhteistyötä, jotta voitaisiin tarkastella Euroopan laajuisten verkkojen mahdollista laajentamista Afrikkaan päin ja näiden maiden erityistarpeita liikenteen alalla; 16. Suhtautuu luottavaisesta siihen, että laadittava loppujulistusluonnos on hyvä lähtökohta konferenssissa käytäville neuvotteluille ja valtuuttaa jo tässä vaiheessa puhemiehensä - tai edustajansa - hyväksymään Euroopan parlamentin puolesta näillä perusteilla laaditun kolmannen yleiseurooppalaisen liikennekonferenssin julistuksen; 17. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman sekä valiokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, talous- ja sosiaalikomitealle, Euroopan liikenneministerien konferenssille, YK:n Euroopan talouskomissiolle sekä konferenssiin kutsuttujen valtioiden hallituksille ja parlamenteille.