Komission kertomus - YTK:n vuosikertomus 2000 /* KOM/2001/0239 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS YTK:N VUOSIKERTOMUS 2000 SISÄLLYSLUETTELO ESIPUHE JOHDANTO HALLINTONEUVOSTON HUOMAUTUKSET YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS VUONNA 2000 EU:N POLITIIKKAA TUKEVA TYÖOHJELMA VUODELLE 2000 YTK:n oma tutkimus Hankeryhmät - tieteidenvälinen lähestymistapa Ydinalan toimet (muut kuin 5. puiteohjelmaan kuuluvat) Avaruusalan toimien koordinointi Arviointien ja suositusten vuosi YTK JA EUROOPPALAINEN TUTKIMUSALUE YTK KUMPPANINA VERKOISSA EHDOKASMAIDEN OSALLISTUMINEN KANSAINVÄLISET SUHTEET Ydinala Elintarviketurvallisuus ja kuluttajansuoja Ympäristönsuojelu Yleinen turvallisuus KILPAILUTETTU TOIMINTA TEKNOLOGIANSIIRTO Eurooppalainen teknologiansiirtoa koskeva aloite (ETTI) Innovatiivisten yritysten perustamisessa tarvittava asiantuntemus (EXSIF-hanke) YTK:n tutkimustulosten suojelu ja hyödyntäminen Innovaatiohankekilpailu VIESTINTÄSTRATEGIA Tapahtumat Vierailut YTK:n toimipisteisiin Suhteet tiedotusvälineisiin Julkaisut YTK:n verkkosivutoiminta Suurelle yleisölle tarjottu tieto NUORTEN TUTKIJOIDEN PALKINTO 2000 YTK lukuina TIEDE JA HALLINTO NAISET JA TIEDE LAATUJOHTAMINEN TUTKIMUSLAITOSTEN TIETEELLINEN TOIMINTA VUONNA 2000 Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos (IRMM) - Geel Transuraanien tutkimuslaitos (ITU) - Karlsruhe Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos (IAM) - Petten Järjestelmä-, tieto- ja turvallisuustekniikan tutkimuslaitos (ISIS) - Ispra Ympäristöntutkimuslaitos (EI) - Ispra Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI) - Ispra Kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitos (IHCP) - Ispra Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos (IPTS) - Sevilla LYHENTEET YTK:N HALLINTONEUVOSTO ORGANISAATIOKAAVIO ESIPUHE Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) on yksi Euroopan komission pääosastoista, ja se koostuu kahdeksasta erillisestä tutkimuslaitoksesta. Ne tekevät perus- ja soveltavaa tutkimusta ja tarjoavat teknistä taitotietoa Euroopan unionin (EU) politiikan tueksi. YTK osallistuu myös jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten verkkoihin ja toimii aktiivisesti tulostietojen yhdenmukaistamisessa, testauksessa ja uusien tieteellisten menetelmien ja tekniikoiden validoimisessa. Se, että YTK on komission yksikkö ja siten riippumaton yksityisistä tai kansallisista intresseistä, on edellytys sille, että se voi suorittaa tämän tehtävänsä. YTK panee tehtävänsä täytäntöön tutkimuksen erityisohjelmien kautta, joista päättää neuvosto parlamentin avustuksella. YTK:n tutkimustyö kuuluu EU:n tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) puiteohjelmiin. Sitä rahoitetaan EU:n budjetista, ja lisärahoitusta tulee ohjelmiin assosioituneista maista. Siihen kuuluu tieteellisiä ja teknisiä tilaustöitä tietyillä yhteisön politiikan osa-aloilla, kuten ympäristö-, elintarvike-, tietoyhteiskunta-, maatalous- ja ydinturvallisuuspolitiikan alalla. YTK on lisäksi mukana kilpailutetuissa toimissa, joissa sen on tarkoitus validoida asiantuntemustaan ja lisätä taitotietoaan keskeisillä toiminta-aloillaan. Sen on määrä tuottaa tarvittavaa lisäarvoa eikä niinkään kilpailla suoraan jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten kanssa. Kahdeksan tutkimuslaitosta ympäri Eurooppaa YTK:n kahdeksan tutkimuslaitosta sijaitsevat viidellä paikkakunnalla ympäri Eurooppaa. Kullakin on oma erikoisosaamisalansa. Tutkimuslaitokset ovat: - Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos (IRMM), Geel (Belgia) - Transuraanien tutkimuslaitos (ITU), Karlsruhe (Saksa) - Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos (IAM), Petten (Alankomaat) - Järjestelmä-, tieto- ja turvallisuustekniikan tutkimuslaitos (ISIS), Ispra (Italia) - Ympäristön tutkimuslaitos (EI), Ispra (Italia) - Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI), Ispra (Italia) - Kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitos (IHCP), Ispra (Italia) sekä - Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos (IPTS), Sevilla (Espanja). Organisaation johto YTK:n keskushallinto on Brysselissä. Siihen kuuluu ohjelmia käsittelevä linja, joka toimii yhteyslinkkinä tutkimuslaitosten ja päättäjien välillä. Tämä linja koordinoi tutkimuslaitosten tekemää tutkimusta ja auttaa sitä tutkimuksen laadun varmistamisessa olemalla vuorovaikutuksessa kansainvälisen tiedeyhteisön ja teollisuuden kanssa. Tärkeä tehtävä on edistää YTK:n omien tutkimustulosten levittämistä sekä teollisen lisäarvon luomiseksi että yhteisön innovaatiopolitiikan tueksi. YTK:n palveluksessa on noin 2 100 henkilöä erilaisissa työsuhteissa. Sen rahoitus, joka on noin 300 miljoonaa euroa vuodessa, on peräisin EU:n tutkimusbudjetista ja kilpailutetuista toimista saaduista tuloista. Kukin kahdeksasta tutkimuslaitoksesta laatii oman vuosikertomuksensa, jossa esitetään kattavampia tietoja. YTK julkaisee myös lukuisia teknisiä raportteja sekä artikkeleita tieteellissä aikakausjulkaisuissa, esittää usein tutkimuksiaan konferensseissa ja järjestää työpajoja, seminaareja ja konferensseja tutkimustulostensa levittämiseksi. Lisätietoja on saatavilla YTK:n verkkosivuilta: http://www.jrc.cec.eu.int/. JOHDANTO Vuosi 2000 oli YTK:ssa arvioiden aikaa, ja useita aloitteita käynnistettiin sen arvioimiseksi, miten YTK:n tehtävää EU:n politiikkaa tukevana tutkimuskeskuksena kehitettäisiin parhaiten. Sen voimavaroja ja tieteellisiä kykyjä koskeva riippumaton ulkoinen tarkastus saatettiin päätökseen, sen toimista tehtiin viisivuotisarviointi, varakreivi Davignonin johtama korkean tason paneeli luovutti YTK:n tehtävän täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen ja komissaarien erityisryhmä antoi komission hallinnonuudistuksen yhteydessä ohjeita toimien priorisoinnista. Näissä yhteyksissä saadut lukuisat suositukset tulevat vaikuttamaan YTK:n tulevaan kehitykseen. YTK:n tulevaisuutta hahmotellaan tammikuussa 2000 esitetyssä komission aloitteessa Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta, jonka tavoitteena on osaltaan luoda paremmat yleiset edellytykset tutkimukselle Euroopassa. Tässä yhteydessä YTK osallistuu sopivilta osin päätöksentekoa tukevan yhteisen tieteellisen ja teknisen referenssijärjestelmän kehittämiseen. Tähän tavoitteeseen päästäkseen YTK yhdistää sekä Euroopassa että sen ulkopuolella toimivien tutkimusorganisaatioiden asiantuntemusta, jotta sillä olisi sopivaa huippuosaamista parhaimman mahdollisen tuen tarjoamiseen. Kuluneen vuoden aikana YTK kehitti aiempaa strategisemman lähestymistavan toimintaansa verkkojen jäsenenä. Se jatkoi myös erityistoimia, joiden tarkoituksena on liittää keski- ja itäeurooppalainen ulottuvuus sen työhön yksityiskohtaisen työohjelman avulla. Vuoden aikana pyrittiin aktiivisesti parantamaan kosketusta EU:n päätöksentekijöihin. YTK:n palvelujen käyttäjien eli komission yksiköiden kanssa järjestetyssä työpajassa pyrittiin asettamaan keskeisiä tavoitteita asiakkaiden tarpeiden mukaan, työryhmiä perustettiin laadunhallinnan kehittämiseksi ja tiedettä ja hallintoa koskeva keskustelu käynnistettiin. YTK edistää omien tulostensa teknologian siirtoa ja tukee siten yhteisön innovaatiopolitiikkaa. Vuoden aikana käynnistettyjä uusia toimia olivat mm. ulkopuolisen alkupääomarahaston perustaminen ja yrityshautomotoiminnan aloittaminen Isprassa kehitetyille hankkeille. YTK kiinnittää paljon huomiota kansainvälisiin suhteisiinsa, ja se kohdisti toimiaan uudelleen avainaloilla. Ydinmateriaalivalvontaa koskeva yhteistyö Japanin ja Yhdysvaltojen kanssa laajennettiin koskemaan ydinteknologiaa, ja miinanraivaustekniikkaa koskeva aiesopimus allekirjoitettiin Euroopan komission (jota edusti YTK), Yhdysvaltojen, Kanadan ja viiden jäsenvaltion välillä. Useiden kansainvälisten sopimusten valmistelu aloitettiin elintarvikkeiden turvallisuuden ja ympäristönsuojelun alalla. Työohjelma 2000 YTK:n työohjelma vuodelle 2000 järjestettiin seuraavien neljän osaamisalan mukaan: elintarvikkeiden ja kemikaalien turvallisuus, ympäristö, tietojärjestelmien ja tietopalvelujen luotettavuus sekä ydinturvallisuus ja ydinmateriaalivalvonta. Näiden lisäksi YTK:ssa on kaksi horisontaalista tutkimusaihepiiriä: (1) ennusteiden tekeminen nykyisistä teknologisista suuntauksista (biotieteet ja tietoyhteiskunta mukaan luettuna) ja sosiaalis-taloudellisista kysymyksistä (kuten työllisyys, kestävä kehitys, EU:n laajeneminen ja Välimeren kumppanuusalue) sekä (2) verkottuminen muiden Euroopan TTK-toimijoiden kanssa tieteen ja teknologian vertailuaineiston (menetelmien, tulostietojen, materiaalien ja vertailumittausten) tuottamiseksi sisämarkkinoiden ja kansainvälisen kaupan avoimuuden takaamiseksi. Keskeistä tässä toiminnassa on YTK:n osallistuminen EU-standardien kehittämistyöhön tiiviissä yhteistyössä Euroopan standardisointikomitean CEN:n kanssa, jonka kanssa YTK allekirjoitti yhteistoimintasopimuksen vuonna 1999. Tämän uuden rakenteen on tarkoitus kuvastaa selkeästi YTK:n keskeisiä osaamisaloja. Tältä pohjalta tutkimusta keskitetään edelleen, ja sille pohjautuu myös tulevaisuuden strateginen suunnittelu. YTK tapasi asiakaspääosastoja Tehostaakseen tiedonvälitystä asiakkaidensa kanssa YTK järjesti yksiköidenvälisen työpajan asiakaspääosastojen kanssa ja esitteli siellä nykyisen tutkimustoimintansa valikoituja aloja. Ohjelma rakentui YTK:n keskeisten osaamisalojen ympärille. Lokakuussa 2000 pidetyn työpajan tärkein tavoite oli keskustella EU:n poliittisista prioriteeteista, jotka ohjaavat YTK:n työohjelmaa 2001, YTK:n työn keskittämisprosessia ja tulevia toimia eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseksi. Lopuksi omistettiin vielä kokous IPTS:n tulevaisuudentutkimustoimille sekä YTK:n roolille eurooppalaisen tutkimusalueen yhteydessä. Työpajaan osallistui komission yksiköistä 232 henkilöä, joista 81 edusti YTK:ta ja 151 muita komission pääosastoja. Komission yksiköiden antamia suosituksia on käytetty pohjana YTK:n tulevan vuoden työohjelmaan tehtäville muutoksille. Vuoden kohokohtia Kaikki tutkimuslaitokset ovat osallistuneet toimiin, joilla pyrittiin lisäämään YTK:n näkyvyyttä tutkimusyhteisössä ja suuren yleisön keskuudessa. Kohokohtia ovat mm: - Tehdaslaboratorion käyttöönotto Uusi tehdaslaboratorio otettiin käyttöön 6. kesäkuuta 2000 La Hague'in jälleenkäsittelylaitoksessa Ranskassa. Euratomin turvavalvontaviraston pyynnöstä tämän laboratorion suunnitteli, asensi ja teetätti ITU:n henkilökunta. Aiemmin radioaktiivisia näytteitä oli kuljetettava jälleenkäsittelylaitoksesta pitkiä matkoja akkreditoituun analyysilaboratorioon. Laitoksen oman laboratorion ansiosta näytteitä ei tarvitse kuljettaa, vaan määritysten tekijät tulevat ITU:sta Karlsruhesta La Hague'in laitokseen viikoittain tekemään määritykset. - Ydinpolttoaineiden pyrokemiallisen jälleenkäsittelyn demonstrointi elektrolyyttisellä puhdistusmenetelmällä ITU ja CRIEPI tutkivat yhteistyössä säteilytetyn käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä vedettömässä (sula suola) prosessissa. Tämän prosessin katsotaan olevan tärkeä osa ydinjätehuollon partitio- ja transmutaatiostrategiaa. Hankkeen tarkoituksena on osoittaa, että aktinideja voidaan ottaa talteen säteilytetystä polttoaineesta ja korkea-aktiivisesta jätteestä, esimerkiksi PUREX-plutonium-uranium-uutosprosessista syntyvästä jätteestä. ITU:n laboratorioissa on rakennettu kuumakammio, jossa voidaan käsitellä jopa kiloa sula-ainetta. Kuumakammion suorituskyky on testattu menestyksekkäästi. Laitos toimii erittäin puhtaassa argon-ilmakehässä, ja ensimmäisissä elektrolyyttisen puhdistusprosessin demonstraatioissa osoitettiin, että voidaan saada aikaan saostumia, joissa on jopa 10 g metallista uraania. - Geneettisesti muunnettujen organismien ilmoitusjärjestelmä SNIF-ohjelma (tiivistetty ilmoitustietoformaatti) kehitettiin sähköistä ilmoitusjärjestelmää varten ympäristöasioiden pääosastolle avuksi kahden direktiivin täytäntöönpanossa. Toinen direktiiveistä koskee geneettisesti muunnettujen mikro-organismien (GMO:ien) käyttöä suljetuissa oloissa ja toinen geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levittämistä ympäristöön. - Elintarvikkeiden sisältämät antibiootit Erittäin tärkeä kysymys EU:ssa on nykyisin eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien antibioottien osoittaminen ja niiden pitoisuuksien määrittäminen. IRMM on ottanut tehtäväkseen kehittää analyyttisiä menetelmiä useiden tärkeiden antibioottiryhmien väärinkäytön määrittämiseksi. - Geneettisesti muunnetut organismit Yhteistyössä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kanssa ja uuselintarvikkeista annetun asetuksen (EY) N:o 258/97 tukemiseksi IRMM on edelleen antanut tieteellistä tukea EU:n pakkausmerkintöjä koskevien vaatimusten täytäntöönpanemiseksi ja tuottanut vertailumateriaaleja ja -menetelmiä, joita tarvitaan nopeasti geneettisesti muunnettujen organismien (GMO:t) osoittamiseksi elintarvikkeissa. Vuonna 2000 tuli tuotantoon toisen sukupolven varmennettuja vertailumateriaaleja RR-soijalle (Roundup-ready) sekä BT-näytteitä (Bacillus Thuringensis) elintarvikkeissa käytetyille GMO:eille. Kolmannen sukupolven MON810-vertailumateriaalille tehtiin sekoitus-, karakterisointi- ja tsygositeettitestit, ja RR-soijan DNA:n laatututkimus saatettiin päätökseen, minkä jälkeen tämä materiaali voitiin saattaa markkinoille koodilla IRMM-410R. - PCB-yhdisteiden ja dioksiinin vertailumateriaalit Yhteistyössä ympäristöasioiden pääosaston kanssa saatettiin päätökseen lentotuhkan ja puhdistamolietteen vertailumateriaaleihin tarkoitettujen dioksiinin standardiliuosten valmistus. Lisäksi tutkimuspääosaston kanssa saatettiin päätökseen vuonna 2000 sellaisen materiaalin valmistus, jota mahdollisesti voidaan käyttää puhdistamolietteessä esiintyvien polykloorattujen bifenyylien (PCB-yhdisteiden) uutena vertailuaineena. - Kolmiulotteiset rekonstruktiot ISIS:ssä on kehitetty valvonnan tehokkuuden, dokumentoinnin ja tarkastajien koulutuksen parantamiseksi 3-ulotteista rekonstruointia koskeva ohjelma. Siinä yhdistetään kaukokartoitusmittauksia ja digitaalisia kameroita fotorealistisen tietokonemallin luomiseksi todellisista esineistä tai rakennuksista. Ohjelman avulla on luotu esim. kolmiulotteinen rekonstruktio Ranskan kansalliskokouksen rakennuksesta Pariisissa. Mallit koodataan VRML-kielelle (Virtual Reality Modelling Language), ja ne ovat siten Internet-yhteensopivia. - Suoritusarvojen testaus ELSAlla ISIS osallistuu kansainväliseen kumppanuusjärjestelyyn, jossa tutkitaan järjestelmiä rakenteiden värähtelyn hallitsemiseksi. ISISiin kuuluvassa Euroopan rakennearviointilaboratoriossa (ELSA) on testattu suurissa vaijerien varassa olevissa silloissa käytettävien rakennejärjestelmien suoristusarvoja, ja myös rautatiesovellusta ollaan tutkimassa. - Biogeeniset päästöt otsonissa sekä hiukkaset Vuoden kestäneissä YTK:n Ispran laitoksissa tehdyissä mittauksissa on saatu ainutlaatuisia tuloksia, joiden pohjalta voidaan tutkia otsonin ja hiukkasmateriaalin muodostumisen välistä yhteyttä. Sekä aerosolien kokonaismassassa että niiden kemiallisessa koostumuksessa havaittiin vuodenaikoihin liittyvä suuntaus. Talvikuukausina hiukkasten määrien havaittiin olevan kolme kertaa suurempia kuin kesäkuukausina. Tämä siitä huolimatta, että kesäkuukausina havaittiin enemmän biogeenisiä päästöjä ja valokemiallista aktiivisuutta (jotka aiheuttavat korkeampia otsonitasoja). Korkeammat hiukkaspitoisuudet talvella aiheutuvat luultavasti kotitalouksien lämmityksestä. Hienojen aerosolien tutkimus osoitti, että aerosolimassassa on orgaanisia yhdisteitä ja hiiltä alkuainemuodossa enemmän talvella kuin kesällä, minkä vuoksi ne ovat todennäköisesti talvella vaarallisempia ihmisten terveydelle. - Euroopan havaintoverkko Euroopan havainnointiverkko aloitti toimintansa vuonna 2000. Sen tehtävänä on arvioida EU:n politiikan ja lainsäädännön vaikutuksia sisämaan ja rannikoiden valuma-alueiden maaperän ja vesivarantojen laatuun. Verkon solmupisteitä on perustettu Suomeen, Ranskaan, Kreikkaan, Italiaan, Espanjaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Itä-Eurooppaan yhteistyössä ympäristöasioiden pääosaston sekä alueellisten ja kansallisten elinten kanssa. - Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES) SAI (Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos) on osallistunut GMES:n kehittämiseen kaikilla tasoilla tiiviissä yhteistyössä Euroopan avaruusalan ja käyttäjäorganisaatioiden kanssa. GMES käyttää avaruusteknologian uusimpia laitteita tarkkojen tietojen hankkimiseksi useista maailmanlaajuisista ympäristömuuttujista, joiden alat vaihtelevat säätieteestä maan ja meren varantojen arvioimiseen. Komissaari Philippe Busquin sanoi toukokuussa 2000, että GMES voisi olla Euroopan laajuisen yhteistyön seuraava aihe. Lillessä järjestettiin lokakuussa GMES-konferenssi, jossa SAI vastasi tärkeimmästä puheesta. Seuraavaa tämän alan konferenssia valmistellaan. GMES-tekniikka edustaa nyt Maan havainnointia avaruusstrategiassa, jota Euroopan unioni ja Euroopan avaruusjärjestö ovat yhdessä laatineet.- Validoituja in vitro -menetelmiä EU:n jäsenvaltioiden viranomaiset ovat hyväksyneet kolmen in vitro -toksisuustestin ohjeet (yhden valotoksisuuspotentiaalia määrittävän testin ja kaksi ihosyövyttävyystestiä). Ne lisätään vaarallisia aineita koskevan EU-direktiivin tekniseen liitteeseen V. YTK:hon kuuluvan ECVAMin (Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus) tieteellinen neuvonantajakomitea hyväksyi kaksi muilla kuin koe-eläimillä tehtävää testiä (ihon herkistymistä mittaavan paikallisen imusolmuketestin ja EpiDerm-ihosyövyttävyystestin) validoiduiksi menetelmiksi. ECVAMin tutkimuksessa osoitettiin, että sikiömyrkyllisyyttä mittaavat kolme in vitro -testiä täyttävät tutkimuksen validointikriteerit. - Tiede ja hallinto Maaliskuun 29. ja 30. päivänä järjestettiin korkean tason työryhmätapaaminen tieteen ja hallinnon välisestä suhteesta. Tarkoituksena oli kehittää yhteisymmärrystä siitä, miten kehitettäisiin yhteinen tieteen ja tekniikan referenssijärjestelmä politiikan täytäntöönpanon avuksi. Tätä korkean tason työryhmätapaamista seurasi 16. ja 17. lokakuuta konferenssi "Tiede ja hallinto osaamisyhteiskunnassa: haaste Euroopalle", jonka järjestivät yhdessä YTK ja tutkimuksen pääosasto. Konferenssissa keskusteltiin eurooppalaisen tutkimusalueen merkityksestä kehitettäessä uutta Euroopan kansalaisuutta. HALLINTONEUVOSTON HUOMAUTUKSET Hallintoneuvosto arvostaa YTK:n hallituksen pyrkimystä sen arvioimiseen, miten tutkimuskeskus voi parhaiten toteuttaa tehtävänsä, sekä samalla vastata uuden vuosisadan haasteisiin ja hyödyntää parhaimmalla tavalla voimavarojaan. YTK:n uuden tehtävän vakiinnuttaminen eli asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknisen tuen antaminen Euroopan unionin politiikan suunnittelulle, kehittämiselle, toteutukselle ja seurannalle on ohjannut YTK:n kaikkea toimintaa vuonna 2000. Hallintoneuvosto tukee YTK:n hallituksen työtä, jossa YTK on arvioitu sekä tieteellisestä, strategisesta että hallinnollisesta näkökulmasta, ja odottaa luottavaisena analyysin tuloksia. Hallintoneuvosto toteaa, että tieteellisen toiminnan tarkastusraportti, jossa vierailevat asiantuntijat arvioivat YTK:n tutkimuslaitosten tieteellisiä vahvuuksia ja heikkouksia, on myötävaikuttanut tänä vuonna suoritettuun YTK:n toiminnan 5-vuotisarviointiin. Hallintoneuvosto kiittää varakreivi Etienne Davignonin johtaman korkean tason paneelin raporttia, joka koskee YTK:n tehtävän täyttämistä, ja komissaarien erityisryhmän tarkasteluraporttia. Molemmat auttavat määrittelemään tarkemmin YTK:n tulevaisuuden suunnan. Hallintoneuvosto kannattaa tehtyjä suosituksia, erityisesti niitä, jotka koskevat YTK:lle ehdotettua roolia eurooppalaisen tutkimusalueen yhteydessä. Roolia on kehitettävä valmisteilla olevan uuden puiteohjelman yhteydessä. YTK:n on keskitettävä toimintaansa, ja sen odotetaan osallistuvan EU:n poliittista päätöksentekoa tukevan yhteisen eurooppalaisen referenssijärjestelmän kehittämiseen. Tätä varten YTK:n johdon joustavuutta on lisättävä, jotta YTK:n voimavarat voidaan mukauttaa paremmin sen tehtävään. Hallintoneuvosto katsoo, että pyrkimys ottaa käyttäjät mukaan YTK:n politiikan muotoiluun on hyvä; näin YTK:n painopisteet voidaan määritellä asiakkaiden tarpeiden ja EU:n politiikan painopisteiden mukaisiksi. Tämän vuoksi yksiköiden välinen käyttäjien ryhmä, jonka välityksellä voidaan olla jatkuvasti ja järjestelmällisesti kosketuksissa Euroopan politiikan päättäjiin, on hyvä järjestelmä; samoin on yhteistoiminta eri alojen kansallisten tutkimusorganisaatioiden kanssa, jonka kautta YTK:n tietotaitoa voidaan lisätä ja antaa lisäarvoa sen toiminta-aloille, jotta se voi kehittää rooliaan verkkojen jäsenenä. Tiedettä ja hallintoa koskeva konferenssi selvensi YTK:lle, miten yhteistä tieteen ja tekniikan referenssijärjestelmää pitäisi kehittää, jotta politiikan täytäntöönpanoon voitaisiin tarjota riippumatonta ja korkealaatuista tukea. Hallintoneuvosto toteaa, että sisäistä tarkastusta on jatkettu YTK:n tehokkuuden parantamiseksi. Kokonaisvaltaisen laadunhallinnan prosessissa, joka käynnistettiin koko YTK:ssa järjestelmällisesti ja pitkällä aikavälillä, on tänä vuonna saatettu päätökseen ensimmäinen kierros, ja parannuksia suunnitelleet ryhmät ovat antaneet raporttinsa. Hallintoneuvosto seuraa mielenkiinnolla YTK:n työohjelman toteuttamista ja Keski- ja Itä-Euroopan kumppanimaiden ottamista mukaan YTK:n toimintaan. Se kiittää tutkimuslaitosten saavutuksia tieteellisenä referenssinä ja niiden osallistumista Eurooppaa koskevien ongelmien, kuten dioksiinikriisin ja "hullun lehmän" taudin, ratkaisuun. Se kehuu YTK:n suoritusta kilpailutetuissa toimissa. Hallintoneuvosto toteaa, että YTK:n teknologiansiirtotoimia on edistetty yhteisön innovaatiopolitiikan tueksi ja että Isprassa kehitetyille hankkeille on perustettu ulkopuolinen alkupääomarahasto ja aloitettu yrityshautomotoiminta. Hallintoneuvosto kannustaa johtoa edelleen parantamaan ulkoista viestintäänsä ja YTK:n imagoa. Hallintoneuvosto kannattaa kansainvälisen yhteistoiminnan kehittämistä myös Euroopan ulkopuolella avainaloilla pääasiassa ydinmateriaalivalvonnassa, elintarviketurvallisuudessa ja ympäristönsuojelussa. Puiteohjelman ulkopuolella toteutettavista ydinalan toimista hallintoneuvosto kehuu YTK:ssa tänä vuonna aloitettua ydinlaitosten käytöstäpoisto-ohjelmaa, johon kuuluvat jätehuolto ja vanhentuneiden laitosten käytöstäpoisto. Hallintoneuvosto katsoo, että YTK:n Pettenissä sijaitsevan suurvuoreaktorin (HFR) nelivuotisessa lisäohjelmassa toteutettavat työt sujuvat normaalisti, ja toteaa, että on käynnistetty käyttäjästrategia, jonka tarkoituksena on liittää HFR tiiviimmin eurooppalaisen tutkimusalueen yhteyteen. Hallintoneuvosto kehuu YTK:ssa tehtyä työtä avaruusalan toimien koordinoimiseksi ja ESAn ja komission yhteisen avaruusalan strategian laatimiseksi, mikä on tarkoitus teettää erityistyöryhmällä. Hallintoneuvosto toteaa, että YTK on toimittanut raportin siitä, miten se on noudattanut 20. toukokuuta 1999 annettua neuvoston päätöslauselmaa "Naiset ja tiede" ja 9. maaliskuuta annettua Euroopan parlamentin päätöslauselmaa. Hallintoneuvosto kiittää entistä pääjohtajaa Herbert J. Allgeieria, joka jäi eläkkeelle 31. lokakuuta 2000. Hallintoneuvosto haluaa lopuksi kiittää komissaari Philippe Busquiniä hänen työstään sellaisen ympäristön luomiseksi, jonka tarkoituksena on optimoida eurooppalaisen tutkimuksen tulosten vaikutus eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa. YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS VUONNA 2000 EU:N POLITIIKKAA TUKEVA TYÖOHJELMA VUODELLE 2000 Tehtävä Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea yhteisön politiikan suunnittelulle, kehittämiselle, toteutukselle ja seurannalle eri aloilla. Euroopan komission yksikkönä YTK toimii yhteisön tieteen ja teknologian viitekeskuksena. Se on lähellä päätöksentekokoneistoa, ja se palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja, samalla kun se on riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista. YTK tekee korkealuokkaista erikoisalojen tutkimusta läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden laitosten kanssa sekä tukee päätöksentekijöitä paneutumalla yksittäisten kansalaisten huolenaiheisiin, vähentämällä ihmisen ja ympäristön välistä vastakkainasettelua ja edistämällä kestävää kehitystä. Tehtävänasetuksen mukaisesti YTK:n vuoden 2000 työohjelmassa keskityttiin EU:n politiikalle tärkeisiin tutkimusaiheisiin. YTK:n varoja osoitettiin 97 hankkeeseen, jotka jakautuvat seuraaviin neljään ryhmään: - Elintarvikkeiden ja kemikaalien turvallisuus ja terveyskysymykset -ryhmässä keskitytään elintarvikkeiden kontaminanttien, kemikaalien ja kemiallisten valmisteiden (esimerkiksi rokotteiden ja lääkkeiden) aiheuttamien vaarojen, altistumisen ja riskien tutkimiseen sekä terveydenhoidon ja biolääketieteen kysymyksiin, jolloin tavoitteena on kehittää ehkäisystrategioita kuluttajien terveyden suojelemiseksi. Suurimmassa osassa näitä toimia keskitytään kehittämään ja validoimaan uusia menetelmiä ja varmennettuja vertailumateriaaleja, parantamaan mittausten laatua ja tutkimaan elintarvikkeisiin ja kemikaaleihin liittyviä tärkeitä prosesseja. Lisäksi YTK tarjoaa palveluja, kuten tietojärjestelmiä, tietokantoja, neuvontaa ja koulutusta kyseeseen tulevien EU:n politiikkojen tueksi. Tulevaisuudentutkimus ja yhteiskunnallis-taloudelliset analyysit muodostavat merkittävän osan tätä toimintaa. YTK seuraa tarkasti biotieteiden sekä lainsäädännön kehitystä elintarvikkeiden, kemikaalien turvallisuuden ja terveyden alalla. - Ympäristöä koskevissa hankkeissa keskitytään poliittisesti merkityksellisiin kysymyksiin ympäristön ja luonnonvarojen hallinnan alalla. Tavoitteena on kehittää osaamista ja tarjota vertailumateriaaliksi kelpaavaa aineistoa tietyistä ympäristöprosesseista ja olosuhteista. Tätä varten YTK edistää ympäristömuutosten mittaus- ja seurantamenetelmien kehittämistä, arvioi niiden vaikutuksia, validoi niitä ja yhdenmukaistaa tieteellistä lähestymistapaa yhteisön tasolla. Se suunnittelee toimia, joiden tarkoituksena on myötävaikuttaa Euroopan ja koko maailman luonnon ja ympäristön kestävään kehitykseen. - Tietojärjestelmien ja palvelujen luotettavuus -ryhmän tavoitteena on tukea EU:n politiikkaa kansalaisten suojelemiseksi muodostumassa olevassa tietoyhteiskunnassa ja toimia komission sisäisenä asiantuntijakeskuksena tiedon luotettavuutta ja viestintäteknologiaa koskevissa kysymyksissä ja tukea sitä kautta EU:n politiikkaa yleisesti. - Ydinturvallisuus ja ydinmateriaalivalvonta -hankkeet tukevat niitä komission yksiköitä, jotka ovat vastuussa Euratomin perustamissopimuksessa määritellyistä ydinmateriaalivalvontaan, säteilysuojeluun ja ydinjätteestä huolehtimiseen liittyvistä tehtävistä, ja keskittyvät poliittisiin kysymyksiin, kuten yhdenmukaistamiseen reaktoriturvallisuuden ja polttoainekierron turvallisuuden alalla. Näissä hankkeissa on tavoitteena kehittää ja koota osaamista yhteistyöhankkeilla, joiden ansiosta päästään laajaan yhteisymmärrykseen useista kysymyksistä, jotka liittyvät ydinturvallisuuteen ja ydinmateriaalivalvontaan Euroopan tasolla ja usein maailmanlaajuisesti. Euratomin turvavalvontavirasto ja IAEA tarvitsevat T&K-tukea ja suoraa apua ydinmateriaalivalvonnan käytännön toteuttamisessa. EU:n laajenemista silmällä pitäen erityishuomiota kiinnitetään yhteistyöhön EU:n tulevien jäsenvaltioiden kanssa. YTK:n ohjelmaan kuului myös kaksi horisontaalisten toimien ryhmää. Toinen kattoi nykyiset teknologiasuuntaukset, kuten biotieteet ja tietoyhteiskunnan, sekä yhteiskunnallis-taloudelliset kysymykset, mukaan luettuina työllisyys, kestävä kehitys, EU:n laajentuminen ja Välimeren alueen yhteistyö. Toinen koski verkottumista Euroopan muiden T&K-toimijoiden kanssa tieteellisen ja teknologisen vertailuaineiston tuottamiseksi sekä EU:n sisäisen ja kansainvälisen kaupan avoimuuden takaamiseksi. Huomattava osa vuoden 2000 työohjelmasta omistettiin suoriin palveluihin EU:n asetusten tueksi. Tällaisia toimia toteuttivat esimerkiksi Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio (ERLAP), Euroopan ympäristön pilaantumisen yhtenäisen ehkäisemisen ja vähentämisen toimisto (EIPPCB) ja Euroopan kemikaalivirasto (ECB). Seuraavassa taulukossa esitetään ne tutkimustoimet, jotka YTK:n kahdeksan tutkimuslaitosta toteuttivat vuoden 2000 työohjelman perusteella. YTK:n oma tutkimus >TAULUKON PAIKKA> Hankeryhmät - tieteidenvälinen lähestymistapa Tieteidenvälinen lähestymistapa YTK on luonut joukon hankeryhmiä, joihin on koottu jotain tarkasti rajattua tieteellistä, teknologista tai sosiaalista kysymystä koskevia hankkeita. Tarkoituksena on edistää tieteidenvälistä lähestymistapaa saattamalla yhteen tutkimusryhmiä YTK:n eri tutkimuslaitoksista, tehdä YTK:ta tunnetummaksi ja lujittaa sen vuorovaikutuksia asiakkaiden kanssa. Hankeryhmät voivat toimia viitekehyksenä harkittaessa tutkimusehdotuksia. Hankeryhmillä ei ole toistaiseksi budjettivaikutuksia. Seuraavat YTK:ssa vuonna 1999 perustetut hankeryhmät jatkoivat vuonna 2000. Vuonna 2000 perustettiin myös uusi vesikysymyksiä tutkiva ryhmä: - Sähköinen kaupankäynti: hankeryhmässä keskitytään sähköisen kaupankäynnin luotettavuuteen ja kuluttajanäkökohtiin (IHCP, ISIS ja IPTS). - Päästöt ja niiden vaikutukset ihmisten ja ympäristön terveyteen: hankeryhmässä keskitytään päästöprosesseihin, "puhtaisiin" liikenne- ja jätteidenpolttoteknologioihin sekä terveysvaikutuksiin liittyviin päästöjen ominaisuuksiin (EI, IAM, IHCP ja IPTS). - Globaalimuutos: hiilinielujen mallintaminen ja ilmakehän ja biosfäärin hiilen seuranta, puhtaat teknologiat ja vaikutukset energiapolitiikkaan (SAI, IPTS, EI ja IAM). - Elintarvikkeet: hankeryhmässä keskitytään elintarvikkeiden turvallisuuteen, petostenvastaisiin toimenpiteisiin, bioteknologiadirektiivien tukemiseen ja teollisuuden kilpailukykyä parantavien standardien kehittämiseen (IHCP, IRMM ja IPTS). - Maatalouden ympäristötoimet: paikkatiedot, maatalouden ympäristötoimenpiteiden yhtenäinen arviointi ja todentaminen (SAI, EI, ISIS ja IPTS). - MAREL: Ryhmä koordinoi YTK:n hankkeita, jotka liittyvät nykyisten reaktorien turvalliseen käyttöön: polttoaineen turvallisuus ja suoritusarvot, fissiokierron ehjyys, onnettomuuksien analysointi, riskinarviointi (IAM, ITU ja ISIS). - Water: Painopiste tieteidenvälisessä veteen liittyvien kysymysten analysoinnissa. Näitä kysymyksiä ovat esim. laatu, monikäyttö ja yhteiskunnallis-taloudellinen ulottuvuus (EI, SAI, IAM, IRMM ja IPTS). Ydinalan toimet (muut kuin 5. puiteohjelmaan kuuluvat) Suurvuoreaktori (HFR) Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan sopimuksen täytäntöönpano Komissio käyttää Pettenissä, Alankomaissa, sijaitsevaa suurvuoreaktoria (HFR) vuonna 1961 tehdyn Euratomin ja Alankomaiden välisen sopimuksen nojalla. Suurvuoreaktoria hallinnoivat Alankomaat, Saksa ja Ranska, ja kukin osapuoli takaa tietyn prosenttiosuuden tarvittavasta rahoituksesta. YTK tekee suurvuoreaktorissa tutkimusta Euroopan atomienergiayhteisön hyväksi nelivuotisten lisätutkimusohjelmien perusteella. Suurvuoreaktorin ohjelmassa jatketaan toimintaa nykyisten reaktorien turvallisuuden alalla sekä turvallisempien reaktorien ja uusien polttoaineiden kehittämiseksi. Nykyinen nelivuotisohjelma pysyy HFR:n toiminnan perustana vuoteen 2003, mutta asiantuntijaryhmä on alkanut kehittää strategiaa, jossa HFR olisi mukana laajemmassa Euroopan laajuisessa käytössä ja T&K-hankkeissa eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa. Lääketieteen toimien tuki HFR:ää käytetään lääktieteellisten tuotteiden ja tekniikoiden kehittämisessä: - Suurvuoreaktori tuottaa tarvittavat isotoopit yli 60 prosenttiin Euroopassa vuosittain tehtävistä 10 miljoonasta lääketieteellisestä diagnoosista. Se on laatunsa ja luotettavuutensa takia korvaamaton kaikille alan eurooppalaisille lääkeyrityksille. Lisäksi reaktorin tuotteet voidaan sen sijainnin ansiosta toimittaa nopeasti lääketieteen keskuksiin eri puolille Eurooppaa. Tämä on olennaisen tärkeää, koska useimmat nykyisin käytettävät isotoopit ovat lyhytikäisiä. - Suurvuoreaktoria käyttää myös joukko eurooppalaisia tutkimuslaitoksia, jotka ovat kehittämässä hoitoa aivokasvaimiin hyödyntämällä boorineutronisieppaustekniikkaa. - Muu lääketieteeseen liittyvä tutkimus sisältää esimerkiksi uusien isotooppien tuottamista, muiden teknisten boorineutronisieppaushoitosovellusten ja uusien alfa-immunoterapiatuotteiden kehittämistä ja lääketieteellisten proteesien materiaalien tutkimusta. Polttoaineen saatavuuden turvaaminen Varmistaakseen polttoaineen helpon saatavuuden tulevaisuudessa YTK päätti muuttaa suurvuoreaktorin käyttämän voimakkaasti rikastetun uraanin vähän rikastetuksi uraaniksi. Vuonna 2000 järjestettiin neljä käytetyn polttoaineen kuljetusta reaktoriallassektorilta Alankomaiden kansalliseen säilytyslaitokseen. Ydinlaitosten purkaminen Vanhentuneiden laitosten kohtalo Euratomin perustamissopimuksen nojalla allekirjoitettiin vuosina 1960-1962 ydinteknisiä laitteita koskevia laitosaluesopimuksia yhteisön, Saksan, Belgian, Italian ja Alankomaiden välillä. Italian ja Alankomaiden kansallisia ydinlaitoksia siirtyi yhteisölle, ja ydinalan kehittämiseen tarkoitettu infrastruktuuri rakennettiin. Karlsruhen ja Pettenin laitokset ovat edelleen täydessä käytössä, ja Geelissä ja Isprassa on vielä joitakin ydinalan toimia. Toisten laitosten käyttö on lopetettu, joissain tapauksissa yli 20 vuotta sitten, ja ne ovat suurimmaksi osaksi vanhentuneita. YTK on laatinut vanhentuneiden ydinlaitostensa purkamista koskevan pitkän aikavälin toimintasuunnitelman. Suunnitelma jakautuu kolmeen osaan: (1) YTK:n toimista vuodesta 1960 asti kertyneen jätteen huolto. Tähän vaiheeseen sisältyy myös vanhentuneiden laitosten turvallinen suojaaminen sekä kiinteiden ja nestemäisten jätteiden käsittelyssä, dekontaminaatiossa ja varastoinnissa tarvittavien laitosten parantaminen. (2) Suljettujen laitosten kuten reaktoreiden ja laboratorioiden purkaminen; tässä prosessissa syntyy uutta jätettä, joka on niin ikään käsiteltävä. (3) Vielä käytössä olevien ydinlaitosten - kuten Ispran (Italia) syklotronin, Karlsruhen (Saksa) ITU:n kuumakammioiden ja Pettenin suurvuoreaktorin - tulevassa purkamisessa tarvittavien voimavarojen arviointi. Vaikka osia näistä laitoksista on purettava, niiden sulkeminen ei kuulu nykyiseen toimintaohjelmaan. Riippumaton asiantuntijaryhmä perustettiin neuvomaan YTK:ta tulevaisuuden strategioista. Työ edistyy Isprassa, Karlsruhessa ja Geelissä (Belgia) odotusten mukaisesti. IRMM:ssä tehtiin tärkeä testi, jonka tarkoituksena on saada Geelin toimilupaa muutettua siten, että valvontakustannuksia voidaan pienentää. Avaruusalan toimien koordinointi EU:lle on haaste selvittää, miten useimmiten kansallisella tasolla toteutettavia avaruusalan toimia voidaan tukea koko Euroopan tasolla. Komissio auttaa Euroopan pyrkimysten määrittelyssä ja ottaa huomioon avaruuden lisääntyvän merkityksen sosiaalis-taloudellisille poliittisille tavoitteille tieto- ja viestintäpalveluissa samoin kuin avaruuden merkityksen tieteelle, tekniikalle ja turvallisuudelle. Euroopan avaruusalan strategia Komissio ja Euroopan avaruusjärjestö (ESA) ovat suunnitelleet komission avaruusalan koordinaatioyksikön välityksellä, jossa YTK:n pääjohtaja toimii puheenjohtajana, yhteisen avaruusalan strategian ja laatineet suosituksia toimiksi. Tässä on konsultoitu jäsenvaltioita ja teollisuutta. Komissio hyväksyi 27. syyskuuta 2000 lopullisen tiedonannon [1]joka laadittiin yhdessä ESAn kanssa. Tiedonannossa ehdotetaan ESAn ja komission yhteisen työryhmän perustamista panemaan täytäntöön ja kehittämään Euroopan avaruusstrategiaa. [1] Euroopan avaruusstrategian uusi vaihe, KOM(2000) 597. Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen valvonta (GMES) Avaruusalan neuvoa-antavan ryhmän (SAG) kanssa heinäkuussa 1999 käydyn keskustelun jälkeen komissio on jatkanut ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen valvonnan käsitteen kehittämistä YTK:n johdolla. YTK:ssa aloitettiin tutkimus [2] jonka tarkoituksena on kehittää poliittisia perusteluja ja vahvistaa yhteistyötä komission yksiköiden kanssa. Tutkimuksessa todettiin, että ympäristö- ja turvallisuusongelmien laajempi poliittinen merkitys on kasvamassa ja että maailmanlaajuinen seuranta tukee tehokkaasti tiedonkeruuta. [2] Maailmanlaajuinen seuranta ympäristön ja turvallisuuden palveluksessa, loppuraportti, elokuu 2000. Teknisellä tasolla SAI jatkoi tuen antamista yhteistoiminnassa Euroopan avaruusjärjestöjen kanssa. Perustettiin GMES-toimisto ja kumppanuussuhde, johon osallistuvat kyseiset järjestöt, EUMETSAT (eurooppalainen sääsatelliittialan järjestö) ja teollisuus. Saksan avaruusviraston DLR:n kanssa allekirjoitettiin samanlainen aiesopimus kuin se, joka tehtiin vuonna 1999 Ranskan avaruusviraston CNES:n kanssa. Ranskalle, joka toimi EU:n puheenjohtajavaltiona, annettiin tukea GMES:ää käsittelevän konferenssin järjestämiseksi Lillessä lokakuussa 2000. IAF:n (International Astronautical Federation) GMES:ää käsittelevän kongressin yhteydessä järjestetyssä seminaarissa kartoitettiin yhteistyönäkökohtia kansainvälisen paneelin kanssa, johon osallistuivat EU, Brasilia, Venäjä ja Yhdysvallat. EU:n ja Venäjän kumppanuus ja yhteistyösopimus Venäjän federaation kanssa jatkettiin avaruusalaa ja erityisesti GMES:ää koskevia keskusteluja. Komission jäsen Philippe Busquin vieraili syyskuussa Moskovassa, mikä johti sopimukseen EU:n ja Venäjän välisen työryhmän perustamisesta. Työryhmässä voivat molempien osapuolten asiantuntijat kehittää ja edistää avaruuden havainnointia koskevia yhteistyöhankkeita erityisesti GMES:n alalla. Arviointien ja suositusten vuosi YTK:ssa tehtiin lyhyen ajanjakson aikana neljä virallista ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittamaa arviointia. Niitä olivat vuoden 1999 tieteellinen tarkastus, viisivuotisarviointi (1995-1999), korkean tason paneelin arviointiraportti ja komissaarien erityisryhmän arviointi. Kullakin oli omat lähtökohdat ja erilaiset tavoitteet. Arvioinneissa annettiin lukuisia suosituksia, joista saadaan apua YTK:n tulevaisuuden ja strategioiden suunnitteluun. Vuoden 1999 tieteellinen tarkastus Ensimmäisenä tehtiin YTK:n tutkimuslaitosten tieteellinen tarkastus vuoden 1999 toisella puoliskolla. YTK:n pääjohtaja käynnisti tämän vapaaehtoisen arvioinnin välittömästi sen jälkeen, kun komissio oli hyväksynyt YTK:n työohjelman ajalle 1998-2002. Tarkastuksen tarkoituksena oli antaa nopeaa palautetta YTK:n johdolle tutkimuslaitosten tieteellisestä tasosta ja arvioida niiden tieteellisiä vahvuuksia ja heikkouksia henkilökunnan ja muiden resurssien osalta. Tärkeä tavoite oli varmistaa, että Euroopan komission viidennen puiteohjelman vaatimukset voidaan täyttää tieteellisesti riittävän laadukkaasti. Tarkastuksen suoritti ulkopuolisten asiantuntijoiden vieraileva ryhmä. Kaikki raportit olivat valmiit ja ne julkaistiin vuoden 2000 alkupuolella, joten laitosten johto saattoi ottaa huomioon arvioinnissa tehdyt huomiot, ja koko YTK:sta voitiin tehdä luotettavia johtopäätöksiä. Noin neljääkymmentä raporteissa esitettyä suositusta käsiteltiin yksityiskohtaisesti kunkin tutkimuslaitoksen johtajien ja asiantuntijapaneelin kanssa. Suositukset sisällytettiin tutkimuslaitosten keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelmiin. Henkilökunnalle kerrottiin tuloksesta, ja toteuttamiskelpoisia ehdotuksia alettiin useimmissa tapauksissa soveltaa välittömästi. Näiden suositusten täytäntöönpanon seuranta sulautettiin lopuksi viisivuotisarvioinnin seurantaan. Tarkastuksen yleisissä päätelmissä vahvistetaan, että YTK:n tutkimusstrategia on terveellä perustalla: - YTK:n uutta tehtävää tukevat sekä johto että henkilökunta, ja EU:n tiedeyhteisö on ottanut sen hyvin vastaan. Verkottumista jäsenvaltioiden laboratorioiden kanssa, mikä on olennainen osa tehtävää, kannustetaan voimakkaasti. - YTK:n tehtävän lähtökohtana oleva tieteellinen tutkimus on elintärkeä ja se on pidettävä vahvana. Palvelujen ja tutkimuksen väliseen tasapainoon on kiinnitettävä huomiota. - YTK:n työ ydinteknologian tukemisessa tunnustetaan ja sitä kannustetaan, mutta sen toteuttamiskelpoisuus kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti riippuu siitä, voidaanko nykyistä rahoitustasoa ylläpitää. Viisivuotisarviointi Viisivuotisarviointi oli oikeudellisesti välttämätön ennen kuin komissio pystyi tekemään ehdotuksia kuudetta puiteohjelmaa varten. Arviointi kattoi sekä neljännen puiteohjelman vaikutukset että viidennen puiteohjelman edistyksen. YTK:lle tärkeimpiä kysymyksiä olivat sen toimien hallinnointinäkökohdat, sen tuen vaikutus EU:n politiikkaan ja suoritteiden määrä ja laatu suhteessa toteutettaviin ohjelmiin. YTK laati arviointia varten kertomuksen viiden vuoden toiminnasta. Kustakin tutkimuslaitoksesta laadittiin erillinen arviointi, ja korkean tason T&K-asiantuntija laati yhteenvetokertomuksen. Professori S. Barabaschi luovutti kesäkuussa 2000 neljä kuukautta kestäneiden kokousten, tutkimuslaitosvierailujen ja 12 tieteellisesti erittäin arvostetun riippumattoman asiantuntijan muodostaman paneelin pohdintojen jälkeen kertomuksen, jossa annettiin lukuisia rakentavia suosituksia. Kertomuksen tärkein viesti oli, että YTK:n uutta tehtävää on ylläpidettävä ja sen täytäntöönpano on varmistettava niin, että kaikki näkökohdat ja seuraukset otetaan huomioon. Tämän toteuttamiseksi YTK:n on - osoitettava enemmän voimavaroja yhteyksien hoitamiseen komission eri pääosastoihin kuuluvien asiakkaiden kanssa, kiinnitettävä enemmän huomiota heidän tarpeisiinsa ja muunnettava tulokset helposti ymmärrettäviksi, - pysyttävä mukana hankkeen koko elinkierron ajan, myös tulosaineiston luovuttamisen jälkeisessä avustamisessa; politiikan tukea suunnitellessaan se ei saa rajoittua pelkästään T&K-osuuteen, - huolehdittava siitä, että johto havaitsee ulkopuolella ilmenevät tilaisuudet ja yhteistoimintamahdollisuudet, tunnistaa sisäiset osaamisen puutteet ja täyttää ne muualta hankittavilla taidoilla sekä - nostettava tietoisuutta sekä sisäisen että ulkoisen verkottumisen välttämättömyydestä; verkottumisen on oltava YTK:n tutkijan toinen luonto. Näissä kahdessa arvioinnissa kerätyt arvokkaat suositukset on yhdistetty toimintasuunnitelmassa. YTK:n johto on hyväksynyt suuren osan näistä suosituksista, ja se on sopinut, että edistystä seurataan puolivuosittain. Korkean tason paneeli Tutkimuskomissaari Philippe Busquin perusti tammikuussa 2000 korkean tason paneelin, jonka puheenjohtaja oli varakreivi Etienne Davignon. Paneelin tehtävä oli tarkastella YTK:n toimintaa ja antaa suosituksia. Heinäkuussa 2000 julkistettiin kertomus, jossa esitettiin paneelin yksimielinen lausunto. Lukuisat suositukset koskivat seuraavia asioita: - Mille aloille YTK:n olisi keskitettävä toimintansa, kun otetaan huomioon sen osaamisalat ja komission poliittiset prioriteetit- - Mitkä ovat YTK:n tehtävän käytännön seuraukset sen suhteisiin Euroopan parlamenttiin, tiedekomiteoihin ja erillisvirastoihin- - Millainen on tarve muodostaa kumppanuusverkkoja jäsenvaltioiden kansallisten keskusten kanssa ja kansainvälisesti, ja miten se tehtäisiin parhaiten- - Miten YTK voi mukautua muuttuviin suhteisiin kansallisten keskusten ja EU:n toimielinten kanssa, kun otetaan huomioon YTK:n asema yhtenä komission pääosastona- - Miten YTK:n toiminta pitäisi rahoittaa- Paneeli hyväksyy roolin, joka YTK:lle annetaan viidennessä puiteohjelmassa, ja katsoo, että YTK:lla on selkeä pitkän aikavälin tehtävä. Paneeli ehdottaa, että YTK voisi olla muidenkin yhteisön toimielinten käytettävissä, ja esittää useita organisatorisia malleja. Se suosittaa, ettei YTK hajoittaisi voimiaan, vaan keskittyisi tiettyihin toimiin ja edistäisi tiivistä verkottumista Euroopan muiden osaamiskeskusten kanssa. Lisäksi paneeli kiinnittää erityistä huomiota ydinalan toimiin. Esiteltyään kertomuksen päätelmät komissiolle komissaari Busquin ehdotti, että YTK voisi laatia tiedonannon roolistaan eurooppalaisen tutkimusalueen yhteydessä ja ehdottaa päätöstä YTK:n hallinnon ja neuvonantotoiminnan rakenteen parantamiseksi. Komissaarien erityisryhmän arvio Komissio julkaisi 26. heinäkuuta 2000 tiedonannon Komission toiminnan ja henkilöstöresurssien yhteensovittaminen - miten tavoitteet voidaan saavuttaa, joka liittyi komission hallinnonuudistusaloitteeseen. Viidestä komission jäsenestä koostuva erityisryhmä oli nimetty aiemmin vuonna 2000 laatimaan poliittista yleiskatsausta toimielinten toiminnasta ja vertaamaan sitä henkilöstöresursseihin. Erityisryhmä totesi, että kaikkiaan 298 tutkimustyöpaikkaa voitaisiin lopettaa asteittain. Niistä 200 voitaisiin lakkauttaa vähentämällä YTK:n henkilökuntaa joko sulkemalla IAM:n Pettenin toimipaikka tai vähentämällä toimintaa kaikkialla. Pettenin mahdollisesta sulkemisesta tehdyssä tutkimuksessa todettiin, ettei sulkeminen ole mahdollista, joten YTK pyrkii selvittämään koko rakenteen osalta, millä aloilla toimintaa voitaisiin supistaa. Selvitys on määrä saada päätökseen vuoden 2001 alkupuolella. YTK JA EUROOPPALAINEN TUTKIMUSALUE Euroopan komissio hyväksyi 18. tammikuuta 2000 tiedonannon Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta [3]. Se on komissaari Philippe Busquinin aloite, jolla on tarkoitus myötävaikuttaa yleisesti parempien olosuhteiden luomiseen tutkimukselle Euroopassa. [3] KOM(2000)6, 18. tammikuuta 2000. Ks. myös Internet-sivu http://europa.eu.int/comm/research/area.html. Asiakirjasta keskusteltiin tutkimusministerien epävirallisessa kokouksessa Lissabonissa, ja se hyväksyttiin Lissabonin huippukokouksessa maaliskuun lopussa 2000. Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea osallistuivat keskusteluun yhdessä tiedeyhteisön ja yritysmaailman edustajien kanssa. Tärkeä ulottuvuus eurooppalaista tutkimusaluetta koskevassa aloitteessa on tarve vahvistaa ja kehittää tieteen ja poliittisen päätöksenteon välistä suhdetta. Siihen kuuluu mm. tieteen infrastruktuurin tukeminen, tutkimusohjelmien valinta ja arviointi, tieteelliseen laatuun tukeutuvien politiikkojen kehittäminen; alat vaihtelevat kansanterveydestä ajoneuvojen turvallisuuteen. Eurooppalaiselta tieteen ja tekniikan referenssijärjestelmältä edellytetään, että se analysoi erilaisia lausuntoja, arvioi kattavasti erilaisten vaihtoehtojen vaikutukset ja tarjoaa puolueetonta tietoa demokraattiseen keskusteluun ja päätöksentekoon. Tällaisen referenssijärjestelmän on kyettävä reagoimaan nopeasti kiireellisissä tapauksissa. YTK:lla voi olla merkittävä tehtävä tieteen ja tekniikan referenssijärjestelmän kehittämisessä siten, että se tukee politiikan päättäjiä tieteeseen ja tekniikkaan liittyvissä näkökohdissa. YTK:n avaintoimia tässä yhteydessä voisivat olla: - testimenetelmien ja standardien arviointi, jotta kansainvälisen kaupan esteitä voitaisiin poistaa, - metodologioiden riippumaton verifiointi, jotta EU:ssa päästäisiin yhteisymmärrykseen kiistanalaisissa tieteellisissä kysymyksissä sekä - yhteiskunnan muuttuvien vaatimusten ennakoiminen tulevina vuosikymmeninä. YTK on jo mukana näissä toimissa useiden hankkeiden kautta. Niitä ovat vertailumateriaalijärjestelmä, joka on olennaisen tärkeä vertailukelpoisten ja jäljitettävien mittausten tekemiseksi, Euroopan ilmansaastetutkimuksen vertailulaboratorio (ERLAP), YTK:n hallinnoiman Euroopan kemikaaliviraston (ECB) toiminta, Euroopan ympäristön pilaantumisen yhtenäisen ehkäisemisen ja vähentämisen toimisto (EIPPC) sekä YTK:n toiminta ydinmateriaalivalvonnan vertailulaitoksena koko maailmalle. YTK KUMPPANINA VERKOISSA YTK on todennut jo kauan sitten, että verkottuminen tutkimusorganisaatioiden ja yritysten kanssa on välttämätöntä, jotta se voi täyttää tehtävänsä parhaan mahdollisen tieteellisen ja teknisen tuen antajana EU:n politiikalle. YTK on toiminut yhdessä tutkimuskeskusten, yliopistojen, sääntelyelinten, paikallisviranomaisten, teollisuuden järjestöjen ja yritysten kanssa kaikkialla EU:ssa ja myös sen ulkopuolella. Eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan aloitteen yhteydessä YTK käynnisti sopivasti vuoden 2000 aikana pohdintaprosessin, jossa kartoitettiin sellaisen tieteellisen referenssijärjestelmän perustamista, joka voisi tarjota riippumatonta ja korkealaatuista tukea komissiolle ja jäsenvaltioille. YTK järjesti maaliskuussa 2000 ensimmäisen kansainvälisen tiedettä ja hallintoa käsittelevän työryhmätapaamisen, johon osallistui politiikan päättäjiä, tiedemiehiä ja korkeakoulujen edustajia Euroopasta, Yhdysvalloista, Kanadasta ja Japanista. Niistä muodostettiin työryhmä CERCLE (Euroopan tutkimuskeskusten ja laboratorioiden pääjohtajat), jonka on määrä pohtia yksityiskohtaisesti eurooppalaista tieteellistä referenssijärjestelmää. Työryhmä käsitteli tällaisen järjestelmän käytännön komponentteja ja tehtäviä - miten se toimisi, millaisia tuloksia sen pitäisi tuottaa ja miten se tukisi asiakkaitaan eli Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita. Työryhmätapaamisen jälkeen YTK ja tutkimuksen pääosasto järjestivät lokakuussa 2000 tiedettä ja hallintoa käsittelevän kaksipäiväisen konferenssin, jossa oli noin 450 osanottajaa. Konferenssissa tuettiin voimakkaasti sellaisen tieteellisen referenssijärjestelmän luomista, jonka avulla asiantuntijat ja organisaatiot voisivat verkottua ja toimia luotettavan tieteellisen neuvonannon jakamiseksi. YTK jatkoi edelleen yhteistoimintaa strategisten kumppanien kanssa tämän päämäärän saavuttamiseksi. Se laati mm. aiesopimuksen Espanjan kansallisen tutkimuskeskuksen CSIC:n kanssa. Yhteistoiminta-aloiksi sovittiin tutkimus, jossa on tavoitteena yhteisten GMO-standardien yksilöiminen ja kehittäminen sekä niiden noudattamisen valvonta; elintarviketeknologia ja laadunvalvonta; biomateriaalit; ja ympäristön seuranta. Sosiaalis-taloudellisella tasolla CSIC ja YTK tekevät yhteistyötä kysymyksissä, jotka liittyvät Välimeren alueen jäsenehdokasmaihin ja Euroopan tieteen ja tekniikan seurantakeskukseen (ESTO). Yhteistoiminta tarkoittaa pääasiassa yhteishankkeita, laitteiden ja laitosten yhteiskäyttöä sekä työntekijöiden vaihtoa. Aiesopimus täydentää muiden johtavien tutkimusorganisaatioiden kanssa tehtyjä sopimuksia. EHDOKASMAIDEN OSALLISTUMINEN Vuoden 1999 puolivälistä lähtien 11 ehdokasmaata on liittynyt viidenteen puiteohjelmaan assosioituneina jäseninä. Ne voivat osallistua täysin kaikkiin EU:n tutkimusohjelmiin (seitsemän maata osallistuu myös ydinalan ohjelmiin). Varakreivi Davignonin johtaman riippumattomien asiantuntijoiden paneelin heinäkuussa 2000 jättämä raportti antoi YTK:lle sysäyksen laatia tieteellisiä ja teknologisia kysymyksiä koskeva yhdennetty strategia laajentumisprosessin avuksi. Paneeli korosti erityisesti YTK:n avun yhä kasvavaa merkitystä Keski- ja Itä-Euroopan maiden ydinlaitosten suoritusarvojen ja turvastandardien parantamisessa. YTK aloitti vuonna 2000 laajentumisprosessia tukevan erityistoimen. Sillä tehostetaan yhteistoimintaa hakijamaiden tutkimusorganisaatioiden kanssa mm. seuraavanlaisten toimenpiteiden kautta: Osallistumisoikeutta YTK:n ohjelmiin laajennetaan asteittain Viidenteen puiteohjelmaan sisältyvässä YTK:n työohjelmassa on määritelty ensisijaisiksi 18 hanketta, jotka koskevat liittymistä edeltävän prosessin erityistarpeita esimerkiksi ympäristön, ydinturvallisuuden ja ydinmateriaalivalvonnan, mittausmenetelmien yhdenmukaistamisen, maatalouden, elintarvikkeiden ja kemikaalien, tulevaisuudentutkimuksen ja mallinnuksen aloilla. Yhteisehdotusten jättöä viidenteen puiteohjelmaan rohkaistaan Ydinosaamisensa kautta YTK:lla on tärkeä merkitys liittymistä valmistelevien maiden tutkimusorganisaatioiden vetämisessä eurooppalaisten hankkeiden verkkoihin. Vuonna 1999 valittiin rahoitettavaksi 43 yhteisrahoitteista hanketta, joihin YTK osallistui kuudenkymmenen kyseisistä kumppanuusmaista tulevan tutkimusorganisaation kanssa. Yhteisten tapahtumien järjestäminen Vuonna 2000 järjestettiin tiedotuspäiviä tiedeyhteisön johtaville henkilöille eräissä merkittävissä ehdokasmaissa (Bulgaria, Unkari ja Puola). Tarkoituksena oli lisätä tietoisuutta mahdollisuuksista, jotka liittyvät yhteistoimintaan YTK:n kanssa. Lisäksi on järjestetty tai suunniteltu useita yhteisiä työpajoja ja konferensseja. KANSAINVÄLISET SUHTEET Uuteen tehtäväänsä liittyen YTK oli ilmoittanut keväällä 1999 yhteiselle tutkimusta ja atomienergiakysymyksiä käsittelevälle ryhmälle, että se aikoo tarkastella radikaalisti uudelleen kansainvälisiä suhteitaan keskittyäkseen tehtävässään asetettuihin tavoitteisiin. Viime vuonna nähtiin, mitä vaikutuksia tästä YTK:n kansainvälisten toimien uudelleensuuntauksesta on ollut sekä YTK:n oman toimivallan aloilla ja sen vuorovaikutuksessa Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa, jotka ovat olennaisia EU:n kumppaneita. Parantamisen varaa on varmasti vielä, ja joillakin toimintasektoreilla YTK:n toimet ovat vielä liian moninaisia. Kokonaisuutena ottaen on kuitenkin edistytty merkittävästi. Yksittäinen kumppani: Japani YTK:n ja Japanin tutkimuslaitosten yhteydet muodostavat pääasiallisen yhteisötason yhteistyötoiminnan EU:n ja Japanin välillä. Tämä selittyy suureksi osaksi Japanin tutkimuksen rakenteella. Yhteistyö koskee sellaisia tieteen ja teknologian näkökohtia, jotka ovat kummallekin osapuolelle keskeisiä. YTK:n kaikissa neljässä tutkimusaiheiden ryhmässä näkyy tämän muutoksen myönteinen vaikutus, mutta vaikutukset ovat selvimmät erityisesti ydinturvallisuuden ja elintarvikkeiden turvallisuuden aloilla. Ydinala Yhteydet Yhdysvaltoihin Bill Richardson, Yhdysvaltojen energiaministeri, kutsui YTK:n pääjohtajan tutustumaan ideoihinsa ja käynnistämiinsä aloitteisiin. Sen jälkeen kun Washingtonissa oli lokakuussa 1999 pidetty kokous pääjohtajan ja Yhdysvaltojen energiaministeriön kansliapäällikön välillä, nykyisin ydinmateriaalivalvontaan rajoittuvaa yhteistyötä päätettiin laajentaa. Tällä hetkellä on tarkasteltavana Euratomin ja Yhdysvaltojen energiaministeriön välinen ydinteknologiaa koskeva sopimus. Näissä kokouksissa vahvistettiin lisäksi nykyisen sopimuksen puitteissa molempien osapuolten halu jatkaa yhteistyötä, erityisesti Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden avustamisessa ydinmateriaalivalvonnan alalla. Yhteydet Japaniin YTK:n pääjohtajan vierailu Japaniin keväällä 1999 oli johtanut samanlaisiin päätelmiin. Yhteistyö Japanin atomienergiatutkimuslaitoksen (JAERI) kanssa on laajennettu koskemaan ydinteknologiaa samalla tavalla kuin Yhdysvaltojen kanssa. Lisäksi ydinmateriaalivalvontaa koskeva T&K-sopimus olisi uusittava pian. Japanissa meneillään olevan syvällisen rakenneuudistuksen yhteydessä, joka pitäisi saada päätökseen vuonna 2001, jolloin maan tiede- ja teknologiavirasto (STA) lopetetaan, ydinmateriaalivalvonta siirtyy ydinmateriaalivalvontakeskukselle (NMCC). NMCC on jo ilmoittanut, että se ottaisi mielellään vastaan asiantuntija-apua YTK:lta hyötyäkseen sen kokemuksesta sekä tarkastajien koulutuksessa että sopivimpien tekniikoiden kehittämisessä. Parhaillaan on tarkasteltavana sopimusluonnos, johon sisältyy mahdollisesti sopimuslausekkeita, joiden perusteella Japani maksaisi YTK:n palveluista. Yhteydet Brasiliaan ja Argentiinaan Brasilian ja Argentiinan ydinmateriaalikirjanpito- ja valvontavirasto (ABACC) on Euratomin lisäksi ainoa ydinmateriaalien valvonnasta vastaava alueellinen organisaatio. Vaikka sen toimintasäännöt eroavat Euratomin toimintasäännöistä, sen tavoitteet ja teknologiset tarpeet ovat samanlaiset. Siksi oli luonnollista, että nämä elimet tekevät yhteistyösopimuksen. Mallina käytettiin Euratomin ja Yhdysvaltojen energiaministeriön välistä sopimusta, ja sopimus allekirjoitettiin 10. helmikuuta 1999. Yhteydet Venäjään Yhteistyö Venäjän kanssa jatkuu TACIS-ohjelman puitteissa. Yhteistyötä ehdokasmaiden kanssa tehostetaan. Elintarviketurvallisuus ja kuluttajansuoja Yhteydet Yhdysvaltoihin Keskusteluja elintarviketurvallisuudesta ja kuluttajansuojasta on käyty pääasiassa Yhdysvaltojen kanssa. Stuttgartissa 15. kesäkuuta 1999 pidetyssä New Vistas -kokouksessa oli sovittu, että elintarviketurvallisuutta (GMO:ien turvallisuus mukaan lukien) koskevissa kysymyksissä pitäisi tehdä aitoa yhteistyötä. Washingtonissa sovittiin helmikuussa 2000, että paras lähestymistapa olisi YTK:n ja Marylandin yliopiston yhteydessä toimivan yhteisen elintarviketurvallisuuden ja sovelletun ravitsemustieteen tutkimuslaitoksen (JIFSAN) aiesopimusluonnoksen laatiminen. Yhteydet Australiaan Sydneyssä keväällä 1999 pidetyssä kansainvälisessä GMO:eja koskevassa konferenssissa oltiin tiiviissä kosketuksessa Australian kanssa. Yhteydet Kanadaan Kanadan kanssa aloitettiin virallista yhteistoimintaa, jonka tavoitteena on tuottaa turvallisuutta ja elintarvikkeiden laatua koskevaa tutkimustietoa. Lisäksi aloitettiin yhteistyö spesifisemmillä aloilla, kuten kemiallinen kontaminaatio ja petosten torjunta, jolloin kysymys on erityisesti GMO:eista. Yhteydet Maailman terveysjärjestöön Maailman terveysjärjestö (WHO) lähestyi vuoden 2000 lopulla YTK:ta tutkiakseen mahdollisuutta, että YTK johtaisi tutkimushankkeita, joiden tavoitteena on elintarviketurvallisuuden parantaminen ja ihmisten terveyden suojelemiseen liittyvien ympäristöturvallisuusnäkökohtien selvittäminen. Nämä hankkeet sisältyvät laajempaan sopimukseen, josta komissio (terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto) ja WHO parhaillaan keskustelevat. Ympäristönsuojelu Yhteydet hakijamaihin Ympäristönsuojelun alalla on meneillään useita toimia erityisesti Euroopan unionin jäsenyyttä hakevien maiden kanssa. EI osallistuu Tonavan altaan seurantaan ja siellä toteutettavaan pilaantumisen torjuntaan. Alueen maat pyysivät apua sen jälkeen kun oli tapahtunut onnettomuus, jossa ympäristöön vapautui erittäin myrkyllisiä aineita. Yhteydet Japaniin EI toimii Japanin kanssa kolmella keskeisellä alalla, jotka ovat molemmille tärkeitä: kaupunkien saastuminen ja päästöt, yleinen ilmastonmuutos ja Kioton pöytäkirjan säännösten täytäntöönpano sekä aurinkosähkö. Aurinkosähkön alalla Japanin sähköntuottajien yhteinen tutkimusorganisaatio (CRIEPI) ja Japanin laatujärjestö haluavat kehittää yhteisiä hankkeita EI:n kanssa. Yhteydet Yhdysvaltoihin EI on ollut yhteistoiminnassa Yhdysvaltojen ympäristöministeriön alaisessa Brookhavenin kansallisessa laboratoriossa toimivan ympäristökemian osaston kanssa hankkeessa, jossa määritetään ilmakehän aerosolien (eli polttoaineiden palamisesta peräisin olevien hiukkasten) merkitystä Maapallon säteilybudjetissa. Molemmat tutkimusryhmät ovat nykyisin yhteistoiminnassa yhdistääkseen kymmenen vuoden kansainvälisen tutkimuksen tulokset tällä alalla, kuten kansainvälisessä geosfääri-biosfääriohjelmassa (IGBP) edellytetään. Yhdessä ympäristöasioiden pääosaston kanssa EI aloitti yhteistoiminnan Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston (US-EPA) kanssa. Tarkoituksena on kehittää ja panna täytäntöön yhdenmukaistettuja maailmanlaajuisia standardeja, jotka koskevat liikkuvien työkoneiden päästöjä. Lisäksi ihmisten ja ympäristön terveyden alalla ollaan perustamassa yhteistä EU:n ja Yhdysvaltojen järjestelmää, jonka tarkoituksena on edistää maiden välistä yhteistyötä hormonitoimintaa häiritsevien aineiden tutkimuksen alalla. Alustavasti on otettu yhteyttä Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirastoon ja muihin laitoksiin (kansalliseen tiedeakatemiaan, yliopistoihin jne.) sekä yksityisen sektorin yrityksiin. Yhteydet Kanadaan Kanadan kanssa on meneillään yhteistyöhankkeita kolmella alalla: (1) ympäristön radioaktiivisuuden seuranta Kanadan ilmatieteen keskuksen ja British Columbian yliopiston kanssa, (2) kaukokartoituksen käyttö maaperän seurannassa Quebecin kaukohavainnointilaboratorioiden konsortion (COLUTEQ) kanssa sekä (3) kestävään kehitykseen liittyvät toimet Kanadan teollisuusministeriön ja ympäristöministeriön kanssa. Tässä yhteydessä IPTS on Kanadan teollisuusministeriön ja Japanin kansainvälisen kaupan ja teollisuusministeriön ohella puheenjohtajana OECD:n bioteknologiaa ja kestävää teollisuuden kehitystä käsittelevässä erityistyöryhmässä. Yhteydet Venäjään SAI ja Moskovan kansainvälinen metsätalousinstituutti (IFI) ovat aloittaneet yhteistoimintaa koko Siperian metsien ja metsäpalojen seurantaa varten. Kioton pöytäkirjan vaatimukset Ympäristöasioiden ja kehitysyhteistyön pääosastojen toimintaa tukeva SAI:n TREES-hanke koskee Afrikan, Kaakkois-Aasian ja Latinalaisen Amerikan trooppisten alueiden maita, joilla on metsien tuhoutumisesta aiheutuva ongelma. Työ tehdään yhteistyössä Japanin avaruusviraston (NASDA) ja Yhdysvaltojen kansallisen ilmailu- ja avaruushallituksen (NASA) kanssa. Näiden kahden elimen samoin kuin ESAn kanssa tehtyjen sopimusten perusteella mm. määritellään, millaisia uusia välineitä maan havainnointiin pitäisi olla ja miten niitä käytettäisiin. SAI:n maailman metsäpaloverkkohankkeessa (World Fire Web, WFW) seurataan järjestelmällisesti metsäpaloja kaikkialla maailmassa yhteistyössä 15 maan, mm. Kanadan, Yhdysvaltojen, Brasilian, Australian ja Venäjän, kansallisten elinten kanssa. Yleinen turvallisuus Aloilla, jotka liittyvät turvallisuuteen sen laajassa merkityksessä, mainittakoon seuraavat asiat: - YTK:n ja Yhdysvaltojen kansallisen tiedesäätiön (NSF) välisen maanjäristystekniikkaa koskevan järjestelyn allekirjoitus. Sopimus, joka on samanlainen kuin YTK:n ja Japanin rakennusministeriön rakennustutkimuslaitoksen tekemä sopimus, koskee yhteistyötä kolmen NSF:n rahoittaman amerikkalaisen yliopistolaboratorion kanssa. - henkilömiinojen raivaustekniikkaa koskevan aiesopimuksen allekirjoitus 17. heinäkuuta 2000. Henkilömiinojen raivausta koskevassa kansainvälisessä testi- ja arviointiohjelmassa (ITEP) ehdotetaan yhteistyöjärjestelyä Euroopan komission (jota edustaa YTK työohjelmansa mukaisesti), Yhdysvaltojen, Kanadan ja viiden tämän alan T&K-ohjelmaa toteuttavan jäsenvaltion (Belgia, Saksa, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) välillä. KILPAILUTETTU TOIMINTA YTK rahoittaa omasta talousarviostaan suurimman osan työohjelman keskeisestä tutkimuksesta, mutta 15 % rahoituksesta tulee muualta. Kilpailutettu toiminta on yhteisnimitys kaikille muille rahoitustuloille, joita tulee osallistumisesta yhteistoimintahankkeisiin viidennessä puiteohjelmassa, muusta maksullisesta tutkimuksesta Euroopan komission yksiköiden tueksi ja kolmansien osapuolien, kuten alueviranomaisten tai teollisuuden, tilauksesta suoritetusta tutkimuksesta. Tällaiseen toimintaan osallistumisesta on monenlaisia etuja. YTK voi verrata itseään muihin tutkimuskeskuksiin, mutta se pääsee myös hyödyntämään uutta asiantuntemusta ja voi tarjota omia taitojaan ja laitteitaan muiden käyttöön. YTK:ta koskevien säännösten mukaisesti hankkeiden on täydennettävä YTK:n tehtävää ja toissijaisuusperiaate on otettava niissä huomioon. Yhteisrahoitteisiin hankkeisiin vuonna 2000 jätettyjen YTK:n hakemusten onnistumisprosentti oli 40, ja rahoitus saatiin 90 uudelle hankkeelle. Suurin osa näistä hankkeista kuului tutkimuspääosaston ohjelmiin Energia, ympäristö ja kestävä kehitys sekä Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu, mutta YTK oli edustettuna myös muissa ohjelmissa. TEKNOLOGIANSIIRTO Eurooppalainen teknologiansiirtoa koskeva aloite (ETTI) YTK tuottaa tutkimusohjelmansa sivutuotteena usein tuloksia, joilla on sovellusmahdollisuuksia teollisuudessa. Meneillään on toimia, joiden tavoitteena on suojella ja hyödyntää kaupallisiin sovelluksiin kelpaavia tutkimustuloksia. Näiden lisäksi YTK on kehittämässä erityishankkeita edistääkseen teknologiansiirtoa spin off -yritysten kautta. Nämä toimet on ryhmitetty eurooppalaisen teknologiansiirtoa koskevan aloitteen ETTIn yhteyteen. Komissio käynnisti ETTI-aloitteen vuonna 1998, ja sen tavoitteena on mahdollistaa ja maksimoida YTK:n tutkimustulosten hyödyntäminen Euroopan teollisuudessa. Aloite jakautuu seuraaviin kolmeen osaan: 1. Yrittäjyyskurssit Vuonna 1999 pidettyä menestyksekästä pilottikurssia seurasi toinen YTK:n tutkijoille - erityisesti lyhytaikaisessa työsuhteessa oleville - suunnattu yrittäjyyskoulutuskurssi, joka pidettiin maalis-syyskuussa 2000 YKT:n Ispran toimipaikassa. Hakijat valittiin kurssille liiketoimintaehdotuksen perusteella, ja he osallistuivat 18 viikon ajan työpajoihin ja saivat n. 150 tuntia koulutusta jäsenvaltioista tulleilta alan asiantuntijoilta. Kurssilla käsiteltiin kaikkia liiketoimintasuunnittelun vaiheita toteutettavuustutkimuksista rahoitukseen ja vastaperustettujen yritysten käytännön toimiin, mikä antoi kurssille selkeästi käytännönläheisen luonteen. 2. Teknologiansiirtorahasto Teknologiansiirtorahaston taustalla oli ajatus yleiseurooppalaisen ja kaikkia teknologian aloja koskevan alkupääomarahaston perustamisesta. Vuonna 1999 julkaistun kiinnostuksenilmaisu pyynnön ja tätä seuranneiden neuvottelujen jälkeen rahaston perustamisesta allekirjoitettiin kesäkuussa 2000 sopimus YTK:n ja saksalaisen pääomasijoitusyhtiön Industrie Management Holding (IMH) GmbH:n välillä. Markkinoilta kerätään 20 miljoonaa euroa ilman YTK:n taloudellista tai oikeudellista sitoutumista. Puolet rahastosta varataan YTK:n hankkeisiin, mutta siitä investoidaan myös muihin spin off -hankkeisiin jäsenvaltioissa ja assosioituneissa valtioissa. Vuoden 2000 jälkipuoliskon kuluessa rahaston hoitajille esiteltiin joukko tuloksia, joilla on kaupallista potentiaalia. Rahaston hoitajilla oli oikeus kieltäytyä ehdotetuista hankkeista. Hankkeista valittiin neljä, joille laaditaan yksityiskohtainen liiketoimintasuunnitelma mahdollisia investointeja silmällä pitäen. 3. Euroopan innovaatio- ja spin off -yrityskeskus (ECIS) Tämän uuden keskuksen tarkoituksena on toimia hautomona YTK:n valituille spin off -hankkeille. ECISin tyypillisiin tehtäviin kuuluvat teollis- ja tekijänoikeuksien arviointi, markkinatutkimukset, konsulttiapu suunnittelussa, liiketoimintasuunnitelmien laatiminen jne. ennen uuden yrityksen perustamisesta oikeudellisesti. Tällaisia spin off -yrityksiä odotetaan syntyvän 2-3 vuosittain. Toisena tavoitteena on teknologiansiirron helpottaminen YTK:sta sellaisille innovatiivisille pk-yrityksille, jotka sijaitsevat muita heikommassa asemassa olevilla alueilla jäsenvaltioissa. ECIS-hautomon johtoryhmä pystynee konsulttiverkon avulla yksilöimään tällaisia yrityksiä ja luomaan niihin yhteydet. Tällaisia hankkeita odotetaan olevan niin ikään kahdesta kolmeen vuosittain. ECIS toimii YTK:n Ispran toimipisteessä, mutta se on kaikkien YTK:n tutkijoiden käytettävissä. Keskuksen on määrä olla kaikilta osin toiminnassa vuonna 2001. Innovatiivisten yritysten perustamisessa tarvittava asiantuntemus (EXSIF-hanke) Edellä kuvattuja YTK:n toimintoja täydentää osallistuminen EXSIF-yhteistyöhankkeeseen, jota rahoittaa yritystoiminnan pääosasto. Noin 40 000 tutkijaa edustavassa eurooppalaisten t&k-organisaatioiden konsortiossa - johon kuuluvat mm. CEA (Ranska), CERN (Sveitsi), CNRS (Ranska), CSIC-CNM (Espanja) ja DERA (Britannia) - saatetaan yhteen voimavaroja huipputeknisten spin off -hankkeiden edistämiseksi. Tuloksiksi odotetaan asiantuntijaverkkoja ja tapaustutkimuksilla validoituja parhaita käytäntöjä, jotka levitetään Euroopan unioniin valmiiseen muotoon kehitettyinä. YTK:n tutkimustulosten suojelu ja hyödyntäminen YTK:n tutkimustulokset ovat Euroopan yhteisöjen omaisuutta. YTK:n tutkijoita kannustetaan suojaamaan tutkimustulokset sopivin keinoin (esim. patentein tai tekijänoikeuksin) ennen niiden julkaisemista tai muuta julkistamista. YTK:n teknologiansiirtoyksiköt työskentelevät tiiviisti yritystoiminnan pääosaston sekä tekniikan välittäjien verkon kanssa varmistaakseen, että YTK:n tutkimustulokset suojataan ja hyödynnetään. Vuonna 2000 jätettiin neljätoista patenttihakemusta ja neljä ohjelmistorekisteröintipyyntöä. Teknologian lisensointi sopivalle yrityskumppanille on yleisin hyödyntämiskeino. YTK:lla on yhteistyötoimintansa ansiosta yli 800 kumppania sekä yritys- että korkeakoulumaailmassa, ja se on jatkuvasti valmis uusiin kontakteihin. Innovaatiohankekilpailu YTK:ssa järjestettiin sisäinen kilpailu innovaation edistämiseksi YTK:n tutkimuslaitoksissa. Kilpailuun jätettiin yli 30 ehdotusta, jotka ilmensivät YTK:n tutkimusohjelman tulosten laaja-alaisuutta. Neljälle hankkeelle myönnettiin täysi rahoitus ja kolmelle osittainen. Lisäksi teetettiin markkinatutkimuksia kahden hankkeen kaupallisten mahdollisuuksien arvioimiseksi. Uudentyyppisen polttokennon ja bioteknisen soluseulontareagenssisarjan kaupallistaminen ovat tuettavien hankkeiden joukossa. VIESTINTÄSTRATEGIA Vuonna 2000 määriteltyyn YTK:n viestintästrategiaan sisältyi useita tavoitteita YTK:n toiminnan näkyvyyden lisäämiseksi ulospäin. Keskeisenä tavoitteena oli parantaa YTK:n imagoa sidosryhmiin päin. Näitä ovat mm. Euroopan päätöksentekijät (Euroopan parlamentti, Euroopan komission pääosastot ja yksiköt sekä jäsenvaltiot), tiedeyhteisö, viestintävälineet - ja viime kädessä suuri yleisö. Suhteet viestintävälineisiin ja tieteellisen informaation yleistajuistaminen olivat strategiassa keskeisellä sijalla. Viestintävälineitä pidetään arvokkaina kumppaneina YTK:lle; lehdistö sekä radio ja televisio ovat paitsi tiedonvälityskeinoja myös kohdeyleisöjä. Näihin tavoitteisiin pääsemiseksi järjestettiin vuonna 2000 useita laajoja tapahtumia, jotka oli suunnattu Euroopan päätöksentekijöille Euroopan parlamentissa ja jäsenvaltioissa sekä tiedotusvälineille. YTK:n toimista tiedottaminen ja niiden näkyvyys lisääntyivät tapahtumien tuloksena. Toisena tavoitteena oli järkeistää ja yhtenäistää viestintätoimia koko YTK:ssa. Tähän päästiin vahvistamalla yhteiset suuntaviivat ja yhteinen tyyli julkaisuja varten sekä räätälöimällä keskeiset mediaviestit kulloisillekin kohdeyleisöille. YTK:n verkkojen laajentamiseksi ja vahvistamiseksi ryhdyttiin laajoihin toimiin mm. käynnistämällä erityinen YTK:ssä työskennelleiden tutkijoiden verkko (JRC Alumni Network). Vuonna 2000 viestintätoimien sisällyttämisessä YTK:n yleisiin toimintaperiaatteisiin ja tieteelliseen työhön oli mukauduttava myös YTK:n toiminnan uudelleensuuntaamiseen. Tämä edellytti uusien painopisteiden huomioonottoa. Tapahtumat YTK:n vuoden 2000 aikana järjestämiin keskeisiin tapahtumiin kuului konferensseja, näyttelyjä, seminaareja ja työryhmätapaamisia, ja monien osalta oltiin yhteydessä tiedotusvälineisiin. Esimerkkejä: - JRC@EP oli laaja näyttely, joka pidettiin 31. tammikuuta - 4. helmikuuta 2000 Euroopan parlamentissa Brysselissä. Näyttelyn tavoitteena oli tehdä YTK:n keskeisiä toimintoja tunnetuksi Euroopan parlamentin jäsenille, jotka ovat eurooppalaisia päätöksentekijöitä ja eräs YTK:n sidosryhmä. Tutkimuskomissaari Philippe Busquin avasi näyttelyn ja piti lehdistötilaisuuden parillekymmenelle journalistille. Tulokset olivat myönteisiä. Tapahtuma herätti suurta mielenkiintoa ja YTK sai tunnustusta, sen asema vahvistui ja tietämys lisääntyi sen mahdollisuuksista antaa tukea Euroopan parlamentille. Lisäksi tapahtuma tarjosi mahdollisuuksia luoda uusia suhteita EP:n jäsenten ja YTK:n välillä. - YTK:n informaatiopäivä järjestettiin Lissabonissa 4. toukokuuta 2000 Portugalin toimiessa EU:n puheenjohtajamaana. Tapahtuma oli suunnattu Portugalin tiedeyhteisölle, ja siihen kuului hanke-esittelyjä, vierailuja tutkimuskeskuksiin ja lehdistöillallinen. Sen avulla pysyttiin menestyksekkäästi luomaan suhteita Portugalin tutkimusorganisaatioihin ja raivaamaan tietä tulevalle yhteistyölle. Tapahtumasta myös kerrottiin laajasti tiedotusvälineissä. - Brysselissä järjestettiin 16.-17. lokakuuta 2000 laaja konferenssi aiheesta Tiede ja hallinto osaamisyhteiskunnassa: Euroopan haasteet. Konferenssi oli jatkotoimi maaliskuussa 2000 samasta aiheesta pidetylle työryhmätapaamiselle, jossa keskusteltiin tieteen ja yhteiskunnan välisestä vuorovaikutuksesta. Lokakuussa pidettyyn tapahtumaan osallistui yli 500 yritysten, tutkimusorganisaatioiden, Euroopan ja kansallisten päättäjien ja yliopistojen edustajaa kaikkialta Euroopasta ja myös muualta maailmasta - ja lisäksi useita journalisteja. Konferenssin eri istunnoissa puhui nelisenkymmentä eri puhujaa, ja komissaari Busquinin pitämä loppupuhe välitettiin suorana Internetissä. - Isprassa järjestettiin 11. ja 12. heinäkuuta 2000 ajoneuvojen päästöjä käsitellyt korkean tason kansainvälinen työryhmätapaaminen ja ERLIVE-laboratorion vihkiäistilaisuus. Tapahtumaan osallistuivat tutkimuskomissaari Philippe Busquin, Italian tutkimusministeri Ortensio Zecchino, yrityskumppaneita sekä Euroopan parlamentin ja Euroopan komission eri pääosastojen edustajia. Lisäksi joukko journalisteja osallistui lehdistötilaisuuteen, jossa käsiteltiin päästönormien maailmanlaajuista soveltamista ja YTK:n panosta tähän kehitykseen. Useiden aiesopimusten allekirjoittaminen tarjosi mahdollisuuksia lisätä tietoisuutta YTK:n toimista. Näistä sopimuksista mainittakoon seuraavat: - EUCARin (Ajoneuvoalan tutkimuksen ja kehittämisen eurooppalainen yhteistyöjärjestö) ja CONCAWE (öljy-yhtiöiden eurooppalainen ympäristö-, terveys- ja turvallisuusjärjestö) välillä kirjoitettiin 12. toukokuuta 2000 aiesopimus saastepäästöistä. - ITEPin (Kansainvälinen testaus- ja arviointiohjelma) kanssa allekirjoitettiin 17. heinäkuuta 2000 aiesopimus henkilömiinojen raivauksesta. Komissaari Busquin osallistui jälkimmäiseen allekirjoitustilaisuuteen. Kumpikin tilaisuus noteerattiin laajalti lehdistössä. Komissaari osallistui myös joihinkin YTK:n järjestämiin ulkoisiin tapahtumiin, kuten GMES Space Symposium -seminaariin Lillessä (Ranska) 16. ja 17. lokakuuta 2000 ja uuden teknologian näyttelyyn SITEF 2000 Toulousessa (Ranska) 18.-21. lokakuuta 2000. Vierailut YTK:n toimipisteisiin YTK:ssa kävi vuoden 1999 tapaan runsaasti vierailijoita, joiden joukossa oli sellaisia näkyviä Euroopan komission jäseniä kuin puheenjohtaja Romano Prodi, varapuheenjohtaja Neil Kinnock, ympäristökomissaari Margot Wallström sekä terveys- ja kuluttaja-asioista vastaava David Byrne. YTK:sta vastaava komissaari Philippe Busquin vieraili YTK:n tutkimuslaitoksissa useaan otteeseen vuoden aikana, avasi useita hankkeita ja osallistui kokouksiin henkilöstön ja heidän edustajiensa kanssa. Useat Euroopan parlamentin jäsenin tekivät Ispraan vierailuja, joista mainittakoon parlamentin varapuhemiehen Alejo Vidal-Quadrasin vierailu 25. helmikuuta 2000, STOAn (Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknisten vaihtoehtojen arviointiyksikön) vierailu ja kokous 5. toukokuuta 2000 ja ITREn (Euroopan parlamentin teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan) työryhmän vierailu ja kokous 25. toukokuuta 2000. Isprassa vieraili myös kansallisia päätöksentekijöitä, mm. Italian presidentti Carlo Azeglio Ciampi 12. syyskuuta 2000, Italian tutkimusministeri Ortensio Zecchino 11. heinäkuuta 2000, Ruotsin tutkimusministeri Agneta Bladh 30. ja 31. toukokuuta 2000 ja Portugalin hallituksen ministeri Luis Parreirao 5. kesäkuuta 2000. Vierailijoiden listaa pidensivät lisäksi tiedeyhteisön edustajat, journalistit ja suuren yleisön edustajat. Joulukuun puoliväliin mennessä yhteensä 10 986 henkilöä oli vieraillut Isprassa ja osallistunut 209 kokoukseen, konferenssiin, työryhmään ja seminaariin. Yhteensä 1 623 vierailua oli tehty itse tutkimuslaitoksiin ja laboratorioihin. Lisäksi Ispra järjesti ensimmäisen avoimien ovien päivänsä 13. toukokuuta 2000 juhlistaakseen Robert Schumanin kunniaksi järjestettävää Eurooppa-päivää. Suhteet tiedotusvälineisiin Vuonna 2000 järjestettiin runsaasti erityisiä lehdistötilaisuuksia, joita varten YTK julkaisi 23 lehdistötiedotetta sekä tietopaketteja ja muuta materiaalia. Tilaisuuksista uutisoitiin laajasti. Erityisesti jäsenvaltioiden lehdistö ja uutistoimistot kertoivat niistä kattavasti: YTK:lle omistettuja lehtiartikkeleita ja haastatteluja kerättiin 450. Lisäksi YTK oli aiheena yli 30:ssä TV-lähetyksessä. Julkaisut Vuonna 2000 vahvistettiin YTK:n tiedotestrategia, joka koskee sekä YTK:n tutkimuslaitoksille yhteisiä sisäisiä tiedotteita (JRC in (kuukausi)) että YTK:n ulkopuolelle suunnattuja tiedotteita (Letter from the JRC). Kumpaakin tiedotetta julkaistaan nyt kuukausittain, ja ne kattavat laajoja aihepiirejä. Letter from the JRC -julkaisun painosmäärää on lisätty 10 000:een, ja sitä levitetään mm. Euroopan päätöksentekijöille. Sen sisältö keskittyy aiempaa lähemmin itse hankkeisiin ja niiden sisältöön, ja YTK:n eri tutkimuslaitokset osallistuvat sen laatimiseen. Julkaistuja ja levitettyjä asiakirjoja olivat myös vuosikertomus ja Kansalaisten palveleminen -tiedote. Lisäksi alettiin suunnitella vuonna 2001 julkaistavaa uutta neljän esitteen sarjaa. Erikoistuneiden tieteellisten julkaisujen lisäksi laadittiin yhteensä 45 hanke-esitettä ja yli 250 posteria käytettäviksi näyttelyissä, konferensseissa ja työpajoissa. Niissä esiteltiin kansalaisia läheltä koskettavia YTK:n hankkeita. Lisäksi historiallinen katsaus JRC - 40 years of service for Europe julkistettiin YTK:ssa työskennelleille tutkijoille suunnatussa JRC Alumni Event -tapahtumassa kesäkuussa 2000. Vuonna 2000 levitettiin 3 000 kopiota videosta, jossa luodaan yleiskatsaus YTK:n toimiin. Lisäksi aloitettiin erityisen viewcardin (pienen esite-CD-ROMin) tuotanto. YTK:n verkkosivutoiminta YTK:n uudet verkkosivut avattiin JRC@EP-tapahtuman yhteydessä tammikuussa 2000, ja niistä on saatu hyvin myönteistä palautetta. Sivuston sisältöä päivitetään säännöllisesti, ja erilaisten toimintojen, kuten hakukoneen, toteutus alkoi joulukuussa 2000. Verkkosivujen - jotka ovat saaneet myönteisiä arvioita myös alan lehdistössä - välityksellä saadaan jatkuvasti runsaasti tiedusteluja. Tunnettu saksalainen politiikan alalla toimiva verkkoportaali Politik-Digital (http://www.politik-digital.de/) arvioi YTK:n sivuston (yhdessä OPOCEn eli Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston sivuston kanssa) neljänneksi parhaimmaksi kaikista komission pääosastojen verkkosivustoista. Vuoden 2000 viimeisen neljänneksen aikana YTK:n sivuilla kirjattiin kuukaudessa keskimäärin 800 000 osumaa, 50 000 vierailua ja 150 000 onnistunutta tietopyyntöä. Yksi vierailu vastaan yleensä useita osumia ja voi johtaa useiden tiedostojen lataamiseen. Suurelle yleisölle tarjottu tieto Yleisön taholta - journalisteilta, tutkijoilta, opiskelijoilta, instituutioilta jne. - tuli YTK:lle useita tietopyyntöjä ja julkaisutilauksia. Vuonna 2000 YTK:n tiedotus- ja suhdetoimintayksikkö käsitteli 1 713 pyyntöä ja tilausta, joista 936 koski vuosikertomusta. NUORTEN TUTKIJOIDEN PALKINTO 2000 Vuonna 2000 jaettiin ensimmäistä kertaa YTK:n nuorten tutkijoiden palkinnot tunnustukseksi EU:n politiikan tueksi tehdystä tutkimustyöstä. Palkinnoista ilmoitettiin keväällä 2000, ja niitä saivat hakea alle 36-vuotiaat tutkijat, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet YTK:ssa. Palkintoja oli jaossa enintään kolme. Hakemuksia saatiin yhteensä 54, ja ne kattoivat kaikki YTK:n tutkimuslaitokset ja laajalti eri tutkimustoimia. Palkinnot jaettiin tutkimuskomissaari Philippe Busquinin aloitteesta tunnustukseksi YTK:n tieteelliseen toimintaan annetusta merkittävästä panoksesta ja erityisesti YTK:n tehtävän toteuttamiseen myötävaikuttaneista tieteellisistä suorituksista. Lisäksi kriteerinä oli, että tieteellisten suoritusten oli pitänyt vahvistaa YTK:n ja Euroopan tiedemaailman muiden kumppaneiden välisiä yhteyksiä. Varesessa ja Isprassa (Italia) järjestettiin 29. ja 30. kesäkuuta 2000 YTK:ssa työskennelleille tutkijoille suunnattu tapahtuma YTK 2000-luvulla - Tiede ja hallinto, jossa YTK:n pääjohtaja jakoi YTK:n nuorten tutkijoiden palkinnot seuraaville henkilöille: - Julia H. Fentem (Unilever), joka työskenteli aiemmin YTK:n EI:hin (nyt IHCP:hen) kuuluvassa ECVAMissa (Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus) Isprassa (Italia), sai palkintonsa työstään vaihtoehtoisten (muiden kuin eläinkokeisiin perustuvien) ihosyövyttävyystestien kehittämiseksi. - Ioannis Papadakis, joka työskentelee IRMM:ssä Geelissä (Belgia), palkittiin työstään raskasmetallien vertailuarvojen koordinoimiseksi ja tutkimiseksi. - Gabriele Tamborini, joka työskentelee ITU:ssa Karlsruhessa (Saksa) (aiemmin EI:ssa), palkittiin työstään sekundaari-ionimassaspektrometrimenetelmän kehittämiseksi radioaktiivisten mikrohiukkasten analysointiin. Kukin voittaja sai kunniakirjan, ansiomerkin ja kutsun osallistua YTK:n puolesta valitsemaansa tieteelliseen seminaariin tai konferenssiin. Kaikki kolme voittajaa myös esittelivät työtään tapahtumassa. YTK lukuina Henkilöstö YTK:n henkilöstö (M = miehet, N =naiset) koostuu seuraavista henkilöstöluokista: >TAULUKON PAIKKA> Kokonaishenkilöstöstä noin 1500 työntekijää voidaan pitää tutkimushenkilöstönä, josta noin 250:lla on lyhytaikainen (1-3 vuoden) työsopimus. Vuoden aikana henkilöstön kokonaismäärä (johon eivät kuulu ylimääräiset toimihenkilöt) väheni noin 50:llä, sillä YTK:n palvelukseen otettuja oli vähemmän kuin työsuhteensa päättäneitä. Vuonna 2000 jatkettiin komission henkilöstöpolitiikkaa, jota noudatetaan palkattaessa henkilöstöä tutkimusbudjetin turvin. Tämän politiikan mukaan virkamiesten muodostaman pysyvän perushenkilöstön osuuden tulisi olla vähintään 40 % henkilöstösääntöjen alaisesta henkilöstöstä. Tätä osuutta täydennetään joustavalla väliaikaisten toimihenkilöiden osuudella (60 % henkilöstösääntöjen alaisesta henkilöstöstä, 35 prosentilla viiden vuoden ja 25 prosentilla kolmen vuoden työsopimus). Vuonna 2000 virkamiesten osuus nousi 36 prosenttiin kokonaishenkilöstöstä. Kun otetaan huomioon lyhyeksi aikaa palvelukseen otettava henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö (kolmivuotisin sopimuksen palkattavat väliaikaiset ja ylimääräiset toimihenkilöt) ja lyhyeksi aikaa palvelukseen otettava muu henkilöstö (kansalliset asiantuntijat, vierailevat tutkijat, apurahan saajat ja harjoittelijat), noin 30 prosentilla YTK:n henkilöstöstä on kolmivuotinen tai tätä lyhyempi työsopimus, joka ei ole uusittavissa. Tasavertaiset mahdollisuudet YTK jatkoi vuonna 2000 miesten ja naisten tasavertaisiin mahdollisuuksiin tähtäävän komission politiikan toteuttamista kannustaakseen naisten palvelukseen ottamista ja urakehitystä. Vuonna 2000 YTK:ssa luotiin erityinen naistutkijoille suunnattu verkko (JRC Network for Women in Science), joka kuuluu komission tiedonannossa Naiset ja tiede kaavailtuihin toimiin. Verkossa ovat edustettuina kaikki YTK:n tutkimuslaitokset ja osastot. >TAULUKON PAIKKA> Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt. Vierailevat tutkijat, kansalliset asiantuntijat, harjoittelijat, stipendiaatit >TAULUKON PAIKKA> Talousarvio (Talousarvio ja menot - YTK:n laitosten toiminta) YTK:n käytettävissä olevat määrärahat jakautuvat henkilöstömenoihin, yleismenoihin (kiinteistöjen ja laitteiden ylläpito, sähkö, vakuutukset, kulutustavarat jne.) sekä toimintamäärärahoihin (tieteelliset hankinnat). Määrärahat tulevat YTK:n talousarviosta, johon YTK saa varat suoraan yhteisön talousarviosta, assosioituneilta mailta sekä kilpailutetusta toiminnasta. YTK:n omien laitosten talousarviosta sidottiin seuraavat määrärahat: >TAULUKON PAIKKA> Käytöstäpoistoon varattiin 5,7 miljoonaa euroa. Kilpailutettu toiminta Yhteisrahoitteisten toimien 13,3 miljoonaa euroa on tuloa vuonna 2000 tehdyistä 116 uudesta sopimuksesta. Tutkimuspuiteohjelman ulkopuolisena kilpailutettuna toimintana tehtiin 16 uutta sopimusta yhteensä 9,5 miljoonan euron arvosta. Ulkopuolisille asiakkaille (yhteensä 68 keskeiselle asiakkaalle) suoritettiin töitä 8,9 miljoonan euron edestä. // Viety vuoden 2000 tileihin Yhteisrahoitteiset toimet // 13,3 Puiteohjelmaan kuulumattomat kilpailutetut toimet // 9,5 Ulkopuolisille tehdyt työt // 8.9 YHTEENSÄ // 31.7 Julkaisut >TAULUKON PAIKKA> Konferenssit käsittävät suulliset esitykset, posterit ja konferenssijulkaisut. Artikkeleihin sisältyvät myös kausijulkaisuissa julkaistut konferenssiesitelmät. TIEDE JA HALLINTO Yhä kiivaampi tekniikan muutostahti, tutkimustulosten muodostuminen yhä tärkeämmiksi poliittiselle päätöksenteolle ja Euroopan instituutioiden nopea kehitys antoivat YTK:lle aiheen järjestää 29. ja 30. maaliskuuta korkean tason työtyhmätapaaminen, jonka aiheena olivat tieteen ja hallinnon väliset yhteydet. Tapaamiseen osallistui paljon tutkimuslaitosten johtajia, tutkimuspolitiikasta vastaavia virkamiehiä, Euroopan parlamentin jäseniä, yritysmaailman ja kansalaisjärjestöjen edustajia sekä tutkijoita, jotka olivat työssään tutkineet tieteen ja politiikan välisiä yhteyksiä. Työryhmätapaamisessa oli määrä tehdä ensimmäinen kartoitus siitä, miten politiikan avuksi voidaan kehittää yhteinen tieteen ja tekniikan referenssijärjestelmä. Tällainen järjestelmä kuuluu tärkeänä osana komission aloitteeseen, jonka tavoitteena on eurooppalaisen tutkimusalueen luominen. Euroopan poliittisten päätöksentekijöiden tulisi voida nojautua tietoon, joka on tarkkaa, mahdollisimman täydellistä, tieteellisesti ajantasaista ja jatkuvasti validoitua. Näitä kysymyksiä tarkasteltiin tämän jälkeen konferenssissa, jonka aiheena oli Tiede ja hallinto osaamisyhteiskunnassa: Euroopan haasteet ja jonka YTK ja komission tutkimuspääosasto järjestivät 16. ja 17. lokakuuta 2000 Brysselissä. Keskusteluissa kosketeltiin myös sitä mahdollista roolia, joka YTK:lla voisi olla tässä hankkeessa. Ensimmäisenä konferenssipäivänä käytiin kolme keskustelua, joiden aiheina olivat 1) tiede, kansalaiset ja päätöksentekoprosessi 2) riskienhallinta ja ennaltavarautuva tutkimus ja 3) kohti eurooppalaista tieteen ja tekniikan referenssijärjestelmää. Loppukeskustelussa käsiteltiin eurooppalaisen tutkimusalueen merkitystä uudelle Euroopan kansalaisuudelle. Lokakuun konferenssissa tehtiin seuraavat yleiset päätelmät: - Olisi ryhdyttävä toteuttamaan EU:n tieteen ja tekniikan referenssijärjestelmää, jonka rakenne perustuu huippuyksiköiden verkottumiseen, joka tarjoaa yhteisen tietopohjan tieteen ja tekniikan referenssiksi ja helpottaa sidosryhmien, tutkijoiden ja päätöksentekijöiden välistä vuoropuhelua. Esikuva-analyysi auttaa eri maissa sovellettavien erilaisten käytäntöjen yksilöinnissä. Eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvä komission aloite mahdollistaa ensimmäisen vaiheen tässä prosessissa eli verkottumisen. - Tieteen ja hallinnon välinen vuorovaikutus voi tuoda uuden ulottuvuuden yleisiä hallintotapoja koskevaan komission puheenjohtajan aloitteeseen ja siihen liittyvään valkoiseen kirjaan, joka on määrä julkaista vuonna 2001. NAISET JA TIEDE Euroopan komissio ottaa huomioon naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvät kysymykset tutkimuksessa, kuten komission tiedonannosta Naiset ja tiede [4] ja myös tuoreemmasta eurooppalaista tutkimusaluetta koskevasta tiedonannosta käy ilmi. YTK on komission tutkimuskeskuksena jo reagoinut perustamalla Naiset ja tiede -työryhmän, joka koostuu YTK:n tutkimuslaitosten ja osastojen edustajista. [4] Naiset ja tiede - Naiset mukaan rikastuttamaan Euroopan tutkimustoimintaa, KOM(1999) 76 lopullinen. Keväällä 2000 laadittiin YTK:n sukupuolijakaumaa käsitellyt ensimmäinen raportti [5], joka tarjosi yleiskuvan organisaation tilanteesta. Raportissa selvitetään henkilöstön sukupuolijakauma palkkaluokittain koko YTK:ssa ja erikseen sen yksittäisissä tutkimuslaitoksissa. Koko henkilöstöstä on 65 % miehiä ja 35 % naisia. Miesten osuus on 87 % tieteellisestä henkilöstöstä ja 96 % hankkeiden vetäjistä. Johtotasolla (yksikönpäälliköt, neuvonantajat, johtajat) miehet hoitavat 90 % kaikista toimista. Tieteellisten komiteoiden sukupuolijakauma on samansuuntainen henkilöstön sukupuolijakauman kanssa, sillä naisten osuus komiteoissa on 14 %. [5] Gender Perspective in the Joint Research Centre. Raportissa annetaan tiedot henkilöstön jakaumasta tutkimuslaitoksittain. Eri laitosten välillä on huomattavia eroja. IAM:ssa naisten osuus tieteellisestä henkilöstöstä on vain 6 %, kun taas IHCP:ssä 27 % tieteellisestä hankilöstöstä on naisia. Tilanne ilmentää sekä YTK:n itsensä kehitystä että tieteenalojen yleistä tilannetta. YTK:ssa työskentelee lisäksi stipendiaatteja (jatkotutkintoa suorittavia ja väitelleitä tutkijoita), alallaan jo tunnustettuja tutkijoita (vierailevia tutkijoita) sekä jäsenvaltioiden lähettämiä kansallisia asiantuntijoita. Tällä hetkellä kaikki YTK:ssa vierailevat tutkijat ovat miehiä, ja nuoremmista stipendiaateista 36 % on naisia. Tämä vastaa tilannetta useimmissa Euroopan yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa. Laatujohtaminen Laatujohtamista koskenut itsearviointi saatettiin päätökseen vuonna 2000 osana vuonna 1999 käynnistettyä laatujohtamisaloitetta. YTK:n toimintaa ja tuloksia arvioitiin kaikilla tasoilla, jotta voitaisiin yksilöidä niin vahvuudet kuin parantamistarpeetkin. Arvioinnissa hyödynnettiin Euroopan laadunhallintajärjestön (EFQM) mallia, joka perustuu parhaisiin käytäntöihin ja tukee kestävää kehitystä ja jossa sovelletaan useita eri arviointiperusteita, joita ovat johtajuus, ihmiset, toimintatavat ja strategia, kumppanuus ja voimavarat, prosessit ja seuraukset suhteessa ihmisiin, asiakkaisiin, yhteiskuntaan ja keskeiseen suorituskykyyn. Itsearvioinnin tulokset esiteltiin YTK:n tutkimuslaitosten ja hallintoviraston henkilöstölle. Tuloksena perustettiin työryhmiä, joiden tehtävänä on ehdottaa parannustoimia. Kunkin tutkimuslaitoksen sekä hallintoviraston osalta on määritelty osa-alueet, joilla parantamisen varaa on. Työryhmät kokoontuvat säännöllisesti, ja ensimmäiset sovitut toimet on jo toteutettu. TUTKIMUSLAITOSTEN TIETEELLINEN TOIMINTA VUONNA 2000 Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos (IRMM) - Geel Laitoksen johtaja // Manfred GRASSERBAUER 1. Hallinnon tuki // Michael-Francis FAHY 2. Vertailumateriaalit // Jean PAUWELS 3. Analyyttinen kemia // Adela RODRIGUEZ FERNANDEZ 4. Isotooppien mittaukset // Philip TAYLOR 5. Neutronifysiikka // Hermann WEIGMANN [6] [6] 30. syyskuuta 2000 asti. Franco CORVI [7] [7] Vt. 6. Radionuklidien metrologia // Dietmar F.G. REHER 7. Tietotekniikka ja elektroniikka // Richard ROSS [8] [8] 31. lokakuuta 2000 asti. 8. Materiaalien ja vertailumenetelmien kaupallinen käyttö ja yhteydet tiedemaailmaan // Doris FLORIAN Tehtävä IRMM:n tehtävä on edistää yhteistä eurooppalaista mittausjärjestelmää, joka tukee EU:n politiikan eri aloja, erityisesti sisämarkkina-, ympäristö- ja terveyspolitiikkaan ja kuluttajansuojaan liittyviä standardeja. IRMM:n keskeiset tavoitteet ovat kehittää ja suorittaa spesifisiä vertailumittauksia, valmistaa varmennettuja vertailumateriaaleja, organisoida kansainvälisiä mittausten arviointiohjelmia, perustaa ylikansallisia tietokantoja ja tehdä tutkimusta normien laatimisen pohjaksi. Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos (IRMM), jolla on olennainen osa YTK:n tehtävässä yhteisen tieteen ja tekniikan referenssijärjestelmän luomiseksi Euroopan unionille, on nykyisin Euroopan komission ylikansallinen mittauslaitos. Se vastaa jäsenvaltioiden kansallisia mittauslaitoksia. Koska IRMM on EU:n toimielimen osana lähellä Euroopan unionin politiikan kehittämistä ja riippumaton kansallisista ja yksityisistä eduista, sen tutkimuspolitiikkaa määräävät EU:n poliittiset tavoitteet. Se tukee jäsenvaltioita tarjoamalla niille ajanmukaisia vertailumateriaaleja ja mittauksia. IRMM:n tieteellinen toiminta jakautuu YTK:n kolmen tieteellisen aiheryhmän mukaan seuraavasti: Elintarvikkeiden ja kemikaalien turvallisuus Ympäristö Ydinturvallisuus ja ydinmateriaalivalvonta Seuraavilla sivuilla esitellään valikoituja tieteellisiä saavutuksia ja luodaan myös katsaus IRMM:n horisontaalisiin toimiin. ELINTARVIKKEIDEN JA KEMIKAALIEN TURVALLISUUS Vertailumateriaalit IRMM on jatkanut yli 450 erilaisen Yhteisön vertailumateriaalitoimiston (BCR) ja IRMM:n varmennetun vertailumateriaalin valmistamista, tuottamista, jakelua ja hallinnointia sekä uusien materiaalien kehittämistä aiempien korvaamiseksi. Näistä materiaaleista 70 % on tarkoitettu elintarvikkeiden ja kemikaalien turvallisuuden tutkimiseen. Geneettisesti muunnetut organismit Yhteistyössä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kanssa ja uuselintarvikkeista annetun asetuksen (EY) N:o 258/97 täytäntöönpanon tukemiseksi IRMM on edelleen antanut tieteellistä tukea EU:n pakkausmerkintöjä koskevien vaatimusten täytäntöönpanemiseksi ja tuottanut vertailumateriaaleja ja -menetelmiä, joita tarvittiin kiireellisesti geneettisesti muunnettujen organismien (GMO:t) osoittamiseksi elintarvikkeissa. Vuodesta 1997 IRMM on valmistanut 15 uutta soijapapujen ja maissin vertailumateriaalia. Se on myös valmistanut erilaisia pätevyystestaukseen tarkoitettuja näytteitä, joita YTK:n kuluttajien terveyden ja kuluttajansuojan laitos käyttää menetelmien validointitutkimuksissa. Vuonna 2000 tuli tuotantoon toisen sukupolven varmennettuja vertailumateriaaleja RR-soijalle (Roundup-ready) (ts. kuusi uutta varmennettua vertailumateriaalia GMO:eille) sekä PT-näytteitä elintarvikkeissa käytetyille GMO:eille. PMON810:n kolmannen sukupolven vertailumateriaalille tehtiin sekoitus-, karakterisointi- ja tsygositeettitestit. RR-soijan DNA:n laadun tutkimus saatettiin myös päätökseen, ja tämä materiaali tuotiin markkinoille nimellä IRMM-410R. Dioksiini- ja PCB-kriisin lievittäminen Kun dioksiinikriisi puhkesi vuonna 1999, Belgian viranomaiset tarvitsivat kiireellisesti kalibrointiliuoksia polyklooratuille bifenyyleille (PCB-aineille) ja dioksiineille, jotta voitaisiin aloittaa kunnolliset valvontamittaukset ja estää siten näiden erittäin myrkyllisten kemikaalien pääsy elintarvikeketjuun. IRMM ryhtyi heti valmistamaan näitä aineita. Muutamassa viikossa valmistettiin ja toimitettiin 1765 ampullia, jotka sisälsivät 1 ml:n PCB-kalibrointiliuosta. Sianliha otettiin myös mukaan valvontaa edellyttävänä lihalajina. IRMM valmisti nollanäytteitä ja PCB-näytteitä sianrasvan PCB-aineille ja järjesti kaksi pätevyystestauskampanjaa, joihin kuului 60 Belgian laboratorioille tehtyä analyysiä. Vertailujen tuloksena todettiin, että 7 % mukana olleista laboratorioista ei pysty tekemään kyseisiä analyysejä. Sikojen ja maitokarjan rehun ravinteet ja kivennäisaineet Yhteistyössä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kanssa ja direktiivin 93/28/ETY täytäntöönpanon valvomiseksi valmistettiin vertailumateriaaleja sen tarkistamiseksi, että sikojen ja maitokarjan rehut sisältävät vaadittavan vähimmäismäärän ravinteita ja kivennäisaineita, kupari mukaan luettuna. IRMM valmisti ja pullotti 3422 yksikköä BCR-708:aa (sikojen rehu) ja 3725 yksikköä BCR-709:ää (maitokarjan rehu) maaliskuussa 2000. Näiden materiaalien varmennus on nyt meneillään. Vertailujärjestelmien luominen diagnostisiin in vitro -mittauksiin EU:n in vitro -diagnostiikkadirektiivin (IVD) (98/79/EY) tarkoitukseksi ilmoitettiin kaupan esteiden poistaminen Euroopassa ja parempien mittausmenetelmien varmistaminen terveydenhoitoalan päätöksenteon avuksi siten, että luodaan yksi ainoa hyväksymismenettely kaikille IVD-tuotteille Euroopan unionissa. Tämä edellyttää, että in vitro -diagnostiikkatuotteiden valmistajat, jotka haluavat myydä tuotteitaan EU:ssa, osoittavat, että kyseiset tuotteet voidaan jäljittää korkeamman tason vertailujärjestelmiin (ts. vertailumateriaaleihin tai -menetelmiin). Tämä säännös toi esille valtavan tarpeen kansainvälisesti tunnustetuille varmennetuille vertailumateriaaleille. Nykyisin ei ole kuitenkaan saatavilla sen enempää varmennettuja vertailumateriaaleja kuin vertailumenetelmiäkään sangen suurelle määrälle kliinisissä laboratorioissa määritettäviä analyyttejä. IRMM onkin yhteistoiminnassa kliinisen kemian kansainvälisen liiton (IFCC) kanssa varmentanut neljä IRMM/IFCC:n vertailumateriaalia tietyille entsyymiaktiivisuuksille 37oC:ssa ja 34 seeruminäytteen IRMM/IFCC:n vertailupaneelin kortisolille. CRM // Kuvaus IRMM/IFCC-451 // Kortisolin vertailupaneeli, tuoreena pakastettu ihmisen seerumi, IRMM/IFCC-452: gamma-glutamiinihappotransferaasi, osittain puhdistettu, sian munuaisesta IRMM/IFCC-452 // Gamma-glutamiinihappotransferaasi, osittain puhdistettu, sian munuaisesta IRMM/IFCC-453 // Ihmisen laktaattidehydrogenaasi, isoentsyymi 1 IRMM/IFCC-454 // Alaniiniaminotransferaasi, osittain puhdistettu, sian sydämestä IRMM/IFCC-455 // Kreatiinikinaasi CK-MB, ihmisen sydämestä Vertailumenetelmät ja mittaukset IRMM on kehittänyt ja tehnyt vertailumittauksia elintarvikkeiden ja kemikaalien turvallisuuden tutkimiseen. Elintarvikkeiden sisältämät antibiootit Erittäin tärkeä kysymys EU:ssa on nykyisin eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien antibioottien osoittaminen ja niiden pitoisuuden valvominen. IRMM:ssä on kehitetty analyyttisten menetelmien yhdistelmiä useiden tärkeiden antibioottiryhmien väärinkäytön määrittämiseksi. EY:n direktiivin 70/524/ETY ja asetuksen 2821/98 mukaisesti IRMM kehittää nyt uutta vertailumenetelmää useiden sellaisten antibioottien määrittämiseksi elintarvikkeissa, joiden jäämille on asetettu enimmäisraja-arvot. Vuoden mittaan kehitettiin usean jäämän uuttomenetelmä ja sitä sovellettiin 400:aan sian ja naudan munuaisnäytteeseen. IMEP-ohjelma ja sen soveltaminen elintarvikkeisiin ja kemikaaleihin Kansainvälinen mittausarviointiohjelma (IMEP), joka toimii puhtaan ja sovelletun kemian kansainvälisen liiton (IUPAC), Euroopan analyyttisen kemian ohjelman (EURACHEM), Euroopan metrologian järjestön (EUROMET) ja kemiallisten aineiden analyyttisen jäljitettävyyden kansainvälisen yhteistyöelimen (CITAC) puitteissa, on osoitus kemian alan mittausten todellisesta tilanteesta maailmanlaajuisesti. IMEP-mittauskierroksia tehtiin tänä vuonna elintarvikkeiden ja kemikaalien turvallisuuden tutkimiseksi seuraavasti: - IMEP-8 -tutkimus (C/O-suhteet CO2:ssa - elintarvikkeiden aitouden varmentamiseksi, päästöjen seurantaan ja ilmastonmuutoksen tutkimiseen) saatettiin päätökseen. Siihen osallistui 27 laboratoriota 14 eri maasta. - IMEP-9 -tutkimus (veden metallit, veden laadun seurantaan) saatettiin myös päätökseen. Siinä oli 201 osanottajaa 35 eri maasta. Tämän mittauskierroksen näytteet valittiin kansainvälisen paino- ja mittayksikköjen toimiston (BIPM) vertailututkimukseen ja EUROMETin pilottihankkeeseen. - Kaksi uutta IMEP-tutkimuskierrosta aloitettiin. Niissä mitataan riisin sisältämää kadmiumia ja viinin sisältämää lyijyä (130 laboratoriota 30 maasta). Suuri osa osallistuvista laboratorioista on jäsenehdokasmaista. - IRMM koordinoi maatalouden pääosastolle erilaisten menetelmien vertailun asiantuntijalaboratorioiden välillä. Menetelmillä määritetään sokerin ja maitotuotteiden vesipitoisuus. Näiden vertailujen tulosten perusteella maatalouden pääosasto ja kansainvälinen meijeriliitto (IDF) voivat arvioida ja valita sopivimmat vertailumenetelmät kyseisten elintarvikkeiden vesipitoisuuden määrittämiseksi. Tieteellisen tuen tarjoaminen BSE:n torjumiseksi IRMM koordinoi vuonna 1999 menestyksekkäästi naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) post mortem -arviointihankkeen (näytteen valmistus ja jakelu, laboratorioiden valvonta ja tulosten arviointi), jossa käsiteltiin 14 000 infektoitunutta ja BSE-vapaata näytettä. Testin tulosten avulla tiedeyhteisö pystyy nyt erottamaan 100-prosenttisella varmuudella kliinisesti BSE-infektoituneet naudat terveistä eläimistä. Tämä johtaa 65 000 naudan seulontatutkimukseen kaikkialla Euroopassa. Jälleen yhteistyössä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston kanssa IRMM on nykyisin mukana neljässä uudessa BSE-hankkeessa: - hiljattain kehitettyjen post mortem BSE-testien arviointi, - BSE-testin suorituskyky esikliinisissä tapauksissa, - kansainvälisen standardin tuottaminen BSE-infektiivisyystestaukseen (kädellisillä) sekä - infektiivisyystitterin ja prionikonsentraation välisen yhteyden arviointi. Samalla kun edellä mainitut hankkeet ovat menossa, keskustellaan seuraavista tulevaisuuden tutkimushankkeista: - kudosnäytteiden tuottaminen lampaista, joilla ei ole tai joilla on scrapie tai BSE, - post mortem BSE-testejä tekevien Euroopan valvontalaboratorioiden pätevyystestaus, - muiden neurologisten tautien vaikutus nykyisin käytettyihin post mortem testeihin sekä - PrPres:in jakautuminen naudan aivorungossa. Hiusvärien sisältämät hapettavat yhdisteet Ihmisten hiusten värin muuttamiseksi on markkinoilla laaja valikoima kosmeettisia valmisteita. Vertailumenetelmiä tarvitaan, jotta voidaan varmistaa, että kyseiset valmisteet ovat EU:n kosmetiikkadirektiivien mukaisia. EY:n direktiivin 76/768/ETY tueksi ja yhteistoiminnassa yritystoiminnan pääosaston kanssa IRMM on kehittänyt uuden vertailumenetelmän hiusvärien sisältämien hapettavien väriaineiden analysoimiseksi. Vuonna 2000 saatiin ensimmäiset tulokset oikeista kaupallisista näytteistä. Nämä tulokset on esitelty kosmeettisten tuotteiden kemiallisia analyysimenetelmiä käsittelevälle työryhmälle. Tämä analyysimenetelmä tullaan validoimaan kansainvälisellä monilaboratoriotutkimuksella. Muut toimet - IRMM on kehittämässä uutta vertailumenetelmää seleenilajien erottamiseksi rehuissa ja elintarvikkeissa (EY:n direktiivit 70/524/ETY ja 89/398/ETY, yhteistoiminnassa maatalouspääosaston kanssa). Tänä vuonna sovellettiin menesty