Komission kertomus - Rakennerahastot 2000 - 12. Vuosikertomus /* KOM/2001/0539 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS - Rakennerahastot 2000 - 12. Vuosikertomus Tämä vuosikertomus on laadittu Euroopan komission aluepolitiikasta vastaavassa pääosastossa yhteistyössä työllisyydestä ja sosiaaliasioista sekä maataloudesta ja kalastuksesta vastaavien pääosastojen kanssa. Toimitustyössä ovat lisäksi avustaneet Euroopan petostentorjuntavirasto sekä seuraavat pääosastot: talous ja rahoitus, kilpailu, energia ja liikenne, ympäristöasiat, tietoyhteiskunta, sisämarkkinat ja budjetti. Koska euro otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1999, päätettiin, että tässä vuosikertomuksessa mainitut summat ilmaistaan yhtenäisyyden vuoksi euroina silloinkin, kun on kyse ennen tätä päivämäärää toteutetuista toimista. Eurolla, josta voidaan käyttää myös tunnusta EUR, tarkoitetaan ecua ennen 1. tammikuuta 1999 ja euroa 1. tammikuuta 1999 jälkeen. SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO 1. LUKU : UUSI OHJELMAKAUSI 2000-2006 - VUODEN 2000 SAAVUTUKSIA 1.1. Jäljellä olevien tavoite 2 -alueiden luettelojen hyväksyminen 1.2. Yhteisön tukikehysten, yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja toimenpideohjelmien hyväksyminen ohjelmakaudeksi 2000-2006 1.3. Yhteisöaloitteiden suuntaviivat 1.4. Luonnokset innovatiivisten toimien suuntaviivoiksi 1.5. Vanhojen ohjelmien päättäminen 2. LUKU: OHJELMIEN TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOISSA 2.1. Yleiskatsaus 2.1.1. Tavoitteiden 1, 2 ja 3 toteutus 2.1.2. Yhteisöaloitteiden toteutus 2.1.3. Innovatiiviset toimet ja tekninen apu 2.1.4. Täydentävyyden ennakkotarkastus 2.2. Ohjelmien toteutuminen jäsenvaltioissa 2.2.1. BELGIA 2.2.2 TANSKA 2.2.3. SAKSA 2.2.4. KREIKKA 2.2.5. ESPANJA 2.2.6. RANSKA 2.2.7. IRLANTI 2.2.8. ITALIA 2.2.9. LUXEMBURG 2.2.10. ALANKOMAAT 2.2.11. ITÄVALTA 2.2.12. PORTUGALI 2.2.13. SUOMI 2.2.14. RUOTSI 2.2.15. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 2.3. Eri rahoitusvälineiden yhteensovittaminen 2.3.1. Yhteensovittaminen koheesiorahaston kanssa 2.3.2. Yhteensovittaminen Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) kanssa 2.3.3. Euroopan laajuisiin verkkoihin (TEN) suunnattu yhteisön tuki 2.4. Yhteensopivuus yhteisön muiden politiikkojen kanssa (rakennerahastoja koskevan yleisasetuksen 12 artikla) 2.4.1. Rakennerahastot ja työllisyyspolitiikka 2.4.2. Rakennerahastot, maaseudun kehittämispolitiikka ja kalastuspolitiikka 2.4.3. Rakennerahastot ja ympäristöpolitiikka 2.4.4. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka 2.4.5. Rakennerahastot ja julkisia hankintoja koskeva politiikka 2.4.6. Rakennerahastot ja naisten ja miesten tasa-arvoa edistävä politiikka 3. LUKU: ARVIOINTI JA VARAINHOIDON VALVONTA 3.1. Tavoitteen 2 ennakkoarviointi 3.2. ESR:n loppuarviointi (1994-1999) 3.3. Edinburghin arviointikonferenssi 3.4. Suoritetut tarkastukset 4. LUKU: VUOROPUHELU JA TIEDOTUS 4.1. Euroopan parlamentti 4.2. Rakennerahastokomiteat 4.3. Vuoropuhelu talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean kanssa 4.4. Työmarkkinaosapuolet 4.5. Tiedotus ja julkisuus LIITTEET Liite 1: Rahoituksen toteutuminen tavoitteittain vuonna 2000 Liite 2: Teknisen avun rahoituksen toteutuminen vuonna 2000 Liite 3: Talousarvion toteuttaminen JOHDANTO Tämä vuosikertomus perustuu rakennerahastojen yleisasetuksen (EY) N:o 1260/1999 45 artiklan 2 kohtaan. Kertomuksessa selostetaan, miten rakennerahastoja koskevia säännöksiä sovellettiin ja miten rakennerahastojen tavoitteita 1, 2 ja 3 sekä yhteisöaloitteita toteutettiin vuoden 2000 aikana. Säännösten mukaisten lukujen lisäksi 1. luvussa selostetaan lyhyesti vuoden 2000 tärkeimmät saavutukset ja käsitellään etenkin ohjelma-asiakirjojen hyväksymistä ja ensimmäisten tukitoimien käynnistymistä kentällä. Vuosi 2000 Taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan politiikan alalla rakennerahastojen toiminnassa keskityttiin kuluneena vuonna seuraaviin kahteen pääteemaan: 1. Ohjelmakauden 2000-2006 ohjelmien sekä yhteisöaloitteita ja innovatiivisia toimia koskevien suuntaviivojen hyväksyminen Vuonna 1999 tehtyjen viimeisten valmistelujen jälkeen (ks. 11. vuosikertomus), komissio ehti hyväksyä monia ohjelma-asiakirjoja (yhteisön tukikehyksiä, yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja ja toimenpideohjelmia) jo tänä ohjelmakauden ensimmäisenä toteutusvuonna. Tavoite 1 -ohjelmien (kehityksessä jälkeen jääneet alueet) tilanne on erityisen tyydyttävä, sillä kaikki seitsemän yhteisön tukikehystä (YTK) ja 19 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa (YOA) hyväksyttiin yhtä ohjelmaa (Ranskan kansallista tietotekniikkaohjelmaa) lukuun ottamatta. Yhteisön tukikehyksiin (YTK) kuuluvista toimenpideohjelmista (TO) hyväksyttiin noin puolet eli 46 vuonna 2000 (loput 51 hyväksytään vuonna 2001). Tavoitteessa 2 (taloudellisen uudelleenjärjestelyn alueet) ehdittiin hyväksyä vain Suomen, Ruotsin ja Tanskan YOA:t eli yhteensä kahdeksan yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, koska suurin osa suunnitelmista saapui komissioon vasta vuoden 2000 alussa. Tavoitteessa 3 (henkilöresurssit) kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden YTK:t/TO:t tai YOA:t hyväksyttiin vuoden 2000 aikana. Tavoitteissa 1, 2 ja 3 hyväksyttiin kaikkiaan 111 tukitoimea (yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja ja toimenpideohjelmia) vuonna 2000. Komissio hyväksyi vuoden aikana seuraavien neljän yhteisöaloitteen suuntaviivat: Interreg III, Urban II, Equal ja Leader+. Interreg III:ssa on kolme ohjelmalohkoa, jotka ovat rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö. Urban II -aloitteessa pyritään elvyttämään kaupunkien kriisilähiöitä. Equal-aloitteessa edistetään tasavertaista kohtelua työmarkkinoilla sekä miesten ja naisten tasa-arvoa. Leader+-aloitteessa jatketaan Leader I- ja II -ohjelmissa aloitettua työtä maaseudun kehittämiseksi. Komissio hyväksyi heinäkuussa luonnoksen innovatiivisten toimien suuntaviivoiksi. Suuntaviivojen lopullinen versio hyväksyttiin Euroopan parlamentin ehdottamien tarkistusten jälkeen tammikuussa 2001. Tavoitteiden 1, 2 ja 3 ohjelma-asiakirjojen hyväksymisen jälkeen tietyt ohjelmat ehdittiin käynnistää jo tänä ensimmäisenä toteutusvuonna, joten 31. joulukuuta 2000 mennessä 13 % kokonaismäärärahoista oli sidottu ja 5 % niistä oli maksettu. Nämä toteutumisasteet vastaavat edellisen ohjelmakauden (1994-1999) ensimmäisen toteutusvuoden, vuoden 1994, tuloksia. 2. Vanhojen ohjelmien sulkeminen Vuoden 2000 aikana suljettiin useita edellisten ohjelmakausien ohjelmia. Ennen vuotta 1989 käynnistetyistä 89:stä tukitoimesta on nyt sulkematta enää 35 ohjelmaa. Italian ohjelmien sulkemiseksi nähtiin erityisen paljon vaivaa, sillä niitä oli eniten kesken. Ohjelmakauden 1989-1993 ohjelmista suljettiin vuoden kuluessa 73 ohjelmaa, ja 101 ohjelmaa on vielä sulkematta. Etenkin Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmissa tapahtui huomattavaa edistystä. Myös tavoite 2 -ohjelmia (1994-1996) alettiin sulkea vuoden 2000 aikana. 1. LUKU : UUSI OHJELMAKAUSI 2000-2006 - VUODEN 2000 SAAVUTUKSIA 1.1. Jäljellä olevien tavoite 2 -alueiden luettelojen hyväksyminen Kohdeväestön enimmäismäärän vahvistamisen jälkeen 1. heinäkuuta 1999 komissio kehotti asianomaisia jäsenvaltioita toimittamaan ehdotuksensa tavoite 2 -alueiksi 31. elokuuta 1999 mennessä. Ehdotukset toimitettiin 16. elokuuta ja 3. joulukuuta 1999 välisenä aikana. Niinpä komissio teki jo vuonna 1999 periaatepäätökset luetteloista, jotka koskivat Suomea, Belgiaa, Tanskaa, Alankomaita, Saksaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Espanjaa. Viidestä ensimmäisestä jäsenvaltiosta tehtiin lopulliset päätökset vielä samana vuonna. Komissio teki periaatepäätökset muiden jäsenvaltioiden (Ranskan, Ruotsin, Itävallan ja Luxemburgin) tavoite 2 -alueiden luetteloista 18. tammikuuta 2000 lukuun ottamatta Italiaa, jonka luetteloista tehtiin periaatepäätös heinäkuussa. Näistä luetteloista tehtiin lopulliset päätökset vuoden 2000 ensimmäisen neljänneksen aikana (Italian luettelosta kolmannella vuosineljänneksellä). 1.2. Yhteisön tukikehysten, yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja toimenpideohjelmien hyväksyminen ohjelmakaudeksi 2000-2006 Koska suurin osa tavoitetta 1 koskevista suunnitelmista toimitettiin komissioon ennen 31. joulukuuta 1999, kaikki YTK:t ja YOA:t ehdittiin hyväksyä vuonna 2000 lukuun ottamatta Ranskan kansallista tietotekniikkaohjelmaa, joka hyväksyttiin vuoden 2001 alussa. Yhteisön tukikehyksiin kuuluvien toimenpideohjelmien kohdalla tilanne vaihtelee eri jäsenvaltioissa (ks. jäljempänä oleva taulukko). Tavoitteen 2 tukikelpoisten alueiden luettelot vahvistettiin vähän myöhemmin (ks. kohta 1.2.), eikä komissiolle toimitettu yhtään suunnitelmaa 31. joulukuuta 1999 mennessä. Lähes kaikki suunnitelmat saapuivat komissioon 1. tammikuuta ja 30. huhtikuuta 2000 välisenä aikana. 12:sta tavoitteen 2 tukikelpoisesta jäsenvaltiosta vain kolmen (Suomen, Ruotsin ja Tanskan) yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin vuonna 2000. Muiden jäsenvaltioiden tavoitteen 2 tukitoimet hyväksyttiin suurelta osin vuoden 2001 ensimmäisen neljänneksen aikana. Tavoitteen 2 ohjelmatyössä on huomionarvoista, että Ranska oli ainoa jäsenvaltio, joka päätti sisällyttää yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin maaseudun kehittämistoimia (nehän rahoitetaan yleensä EMOTR:n tukiosastosta, joka ei ole rakennerahasto). Muissa jäsenvaltioissa kaikki maaseudun kehittämiseen liittyvät toimenpiteet koottiin erityiseen "maaseudun kehittämissuunnitelmaan". Kannattaa myös panna merkille, että jotkut jäsenvaltiot eivät sisällyttäneet Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) tavoitteen 2 ohjelmatyöhön, vaan päättivät hakea tukea tästä rahastosta mieluummin tavoitteen 3 ohjelmatyön yhteydessä (tavoite 3 osarahoitetaan yksinomaan ESR:sta). Kaikkien tavoitteen 3 piiriin kuuluvien jäsenvaltioiden (tämä tavoitehan ei koske Portugalia, Kreikkaa ja Irlantia, jotka ovat kokonaan tavoite 1 -alueita tai saavat tavoitteen 1 siirtymäkauden tukea) YTK:t/TO:t tai YOA:t hyväksyttiin vuoden 2000 aikana. Tukitoimia oli kaikkiaan 39 (25 toimenpideohjelmaa Italiasta, Espanjasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja 14 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa muista jäsenvaltioista). Tavoitteen 1 ulkopuolella toteutettavissa kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) tukitoimissa hyväksyttiin yhdeksän yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa (Saksan, Itävallan, Belgian, Tanskan, Espanjan, Suomen, Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ruotsin YOA:t) vuonna 2000. Nämä tukitoimet eivät koske niitä kolmea maata (Kreikkaa, Irlantia ja Portugalia), jotka tavoite 1 tai tavoitteen 1 mukainen siirtymäkauden tuki kattaa kokonaan. Italian ja Alankomaiden yhtenäiset ohjelma-asiakirjat jäivät hyväksymättä. Luxemburg ei ehdottanut lainkaan toimenpiteitä. Tavoitteissa 1, 2 ja 3 hyväksyttiin yhteensä 111 tukitoimea (yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja toimenpideohjelmaa) vuonna 2000. Niistä 64 koski tavoitetta 1, ja nämä koostuivat 18 yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta ja 46 toimenpideohjelmasta (suurin osa Italian, Portugalin ja Saksan toimenpideohjelmista hyväksyttiin, Kreikalta ei hyväksytty yhtään ohjelmaa ja suuri osa Espanjan ohjelmista jäi vielä hyväksymättä). Tavoitteessa 2 hyväksyttiin kahdeksan yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja loput 39 tukitoimea koskivat tavoitetta 3. Vuonna 2000 hyväksytyt tukitoimet >TAULUKON PAIKKA> 1.3. Yhteisöaloitteiden suuntaviivat Komissio antoi 28. huhtikuuta 2000 [1] uuden Interreg III -yhteisöaloitteen (2000-2006) suuntaviivat ja päätti määrärahojen alustavasta jaosta jäsenvaltioittain. EAKR:n kokonaistuki koko ohjelmakaudeksi on yhteensä 4 875 miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina). [1] EYVL C 143, 23.5.2000, s. 6. Vuonna 1990 käynnistetyn Interreg-aloitteen tavoitteena on kehittää rajat ylittävää yhteistyötä ja auttaa unionin sisä- ja ulkorajoilla sijaitsevia alueita ratkaisemaan syrjäisestä sijainnistaan johtuvia ongelmia. Uuden Interreg III -aloitteen toiminta-alaa on ohjelmakaudella 2000-2006 laajennettu niin, että tukea myönnetään nyt myös alueiden väliseen ja valtioiden väliseen yhteistyöhön. Interreg III toteutetaan seuraavilla alueellisilla tasoilla: * Ohjelmalohko A: vierekkäisten rajaseutuyhteisöjen välinen rajat ylittävä yhteistyö, jonka tavoitteena on kehittää rajojen yli toimivia taloudellisia ja sosiaalisia keskuksia ja suunnitella aluekehitysstrategioita. * Ohjelmalohko B: kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten harjoittama valtioiden välinen yhteistyö; tarkoituksena on edistää laajojen alueryhmien alueellista yhdentymistä. Suunnitteilla on 13 ohjelmaa, jotka toteutetaan eri puolilla unionia. * Ohjelmalohko C: alueiden välinen yhteistyö, jonka tavoitteena on tehostaa aluekehitysvälineitä etenkin alueiden ja aluepolitiikasta vastaavien viranomaisten verkottamisen avulla. Tämä ohjelmalohko koskee myös sellaisten alueiden yhteistyötä, jotka eivät sijaitse vierekkäin. Urban II: Euroopan parlamentin myönteisen lausunnon jälkeen komissio antoi huhtikuun 2000 lopussa uuden Urban II -yhteisöaloitteen (2000-2006) suuntaviivat, jotka julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (EYVL C 141, 19.5.2000). Equal on jatkoa Employment- ja Adapt-yhteisöaloitteille, ja se perustuu näistä ohjelmista saatuihin kokemuksiin. Se eroaa Euroopan sosiaalirahaston pääohjelmista siltä osin, että siinä keskitytään kokeilemaan toimintalinjojen uusia toteutustapoja ja painotetaan kumppanuutta valtioiden välisessä yhteistyössä. Equal-aloitteen pääperiaatteet ovat seuraavat: * Kumppanuus: siihen voivat osallistua julkiset viranomaiset (etenkin paikallis- ja aluetasolla), työntekijöiden ja työnantajien edustajat, tasa-arvokomiteat, oppilaitokset, vapaaehtois- ja paikallisjärjestöt sekä kyseisten maiden hallintoviranomaiset. * Temaattinen toimintamalli: ei keskitytä tiettyyn kohderyhmään, vaan tutkitaan uusia tapoja ratkaista syrjinnän ja epätasa-arvon eri ilmenemismuodoille yhteisiä ongelmia. * Valtioiden rajat ylittävä toiminta: tehdään yhteistyötä muista jäsenvaltioista tulevien kumppanien kanssa, hyödynnetään saatuja kokemuksia ja kehitetään koulutukseen ja työpaikkojen luomiseen liittyviä uusia menetelmiä ja lähestymistapoja. * Vaikutusmahdollisuudet/osallistuminen: kohderyhmillä on tilaisuus vaikuttaa sellaisten toimien suunnitteluun ja arviointiin, joilla niitä on tarkoitus auttaa. * Innovaatio: uusia toteutustapoja, uusia järjestelmiä tai innovatiivisia toimia esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan sosiaalista syrjäytymistä käsittelevän toimintayksikön (Social Exclusion Unit) keskeisissä raporteissa määriteltyjen puutteiden korjaamiseksi. * Tulosten levittäminen ja valtavirtaistaminen: helpotetaan tiedottamista toimintalinjojen kehityksestä kansallisella ja yhteisön tasolla. Equal-aloitteelle myönnetyt määrärahat ovat vaatimattomat, vain 2,847 miljoonaa euroa. Equalin strateginen luonne ja näkyvyys ulottuvat kuitenkin paljon laajemmalle, mikä johtuu innovatiivisesta lähestymistavasta ja painopisteen siirtymisestä "klassisempiin" ohjelmiin (valtavirtaistamiseen - hyvien toimintatapojen levittämiseen). Leader+: komissio hyväksyi 14. huhtikuuta 2000 jäsenvaltioille osoitetut maaseudun kehittämistä koskevan uuden Leader+-yhteisöaloitteen suuntaviivat [2]. Yhteisön kokonaistuki Leader+-aloitteelle on 2 020 miljoonaa euroa ohjelmakaudeksi 2000-2006. Aloite rahoitetaan EMOTR:n ohjausosastosta. [2] EYVL C 139, 18.5.2000, s. 5. Kuten nimikin kertoo, Leader+ ei ole pelkkä Leader II -aloitteen jatke, vaan entistä suurisuuntaisempi aloite, jonka tavoitteena on kannustaa ja tukea laadukkaita ja kunnianhimoisia integroituja strategioita maaseudun kehittämiseksi paikallistasolla. Siinä painotetaan voimakkaasti myös maaseutualueiden välistä yhteistyötä ja verkottumista. Periaatteessa kaikki EU:n maaseutualueet ovat tukikelpoisia. Yhteisön tasolla ehdotetut neljä pääteemaa koskevat maaseudun kehityksen avaintekijöitä Euroopassa: maaseudun tuotteiden ja palvelujen kilpailukyvyn parantamista käyttämällä uutta taitotietoa ja uusia tekniikoita, maaseudun asukkaiden elämänlaadun parantamista, paikallistuotteiden esille tuomista helpottamalla niiden markkinoille pääsyä yhteisillä toimenpiteillä sekä luonnonvarojen ja kulttuuriperinnön korostamista ja suojelua. 1.4. Luonnokset innovatiivisten toimien suuntaviivoiksi Yleisasetuksen 22 artiklan mukaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) vuotuisista varoista voidaan osoittaa innovatiivisiin toimiin enintään 0,4 %. Komissio hyväksyi 12. heinäkuuta 2000 ehdotuksen uusiksi suuntaviivoiksi EAKR:n innovatiivisille toimille. Yleisasetuksessa esitetyn linjauksen mukaisesti suuntaviivoissa ehdotetaan rakennerahastojen käytön tehostamiseksi lähinnä seuraavia toimenpiteitä: * ohjelmamenettely yksittäisten hankkeiden sijaan * strategisten aiheiden vähentäminen kahdeksasta kolmeen * tiiviimpi yhteistyö innovatiivisten toimien ja tavoite 1- ja 2 -pääohjelmien välillä * aluetasolla hajautettu hallinto ja täytäntöönpano. Innovatiivisia toimia koskevien uusien alueellisten ohjelmien päätavoite on parantaa tavoite 1- ja 2 -ohjelmien laatua seuraavilla kolmella strategisella alalla: * osaamiseen ja teknologiseen innovaatioon perustuva alueellinen talous: heikommassa asemassa olevien alueiden auttaminen teknologian tason nostamiseksi * eEuropeRegio: tietoyhteiskunta aluekehityksen palveluksessa * alueellinen identiteetti ja kestävä kehitys: alueellisen koheesion ja kilpailukyvyn edistäminen taloudellisen ja sosiaalisen sekä ympäristöön ja kulttuuriin liittyvän toiminnan integroidun lähestymistavan avulla. Suuntaviivoissa kuvaillussa uudessa järjestelmässä kaikkia EU:n alueita kehotetaan jättämään ohjelmaehdotus, jossa esitetään strategia innovaatioiden edistämiseksi aluekehityksen yhteydessä. Strategiasta olisi sovittava alueen eri toimijoiden kesken (kumppanuudet), ja sen olisi perustuttava analyysiin alueen vahvuuksista ja heikkouksista. Alueellisia ohjelmia olisi pidettävä "laboratorioina", jotka tarjoavat alueille tilaisuuden kokeilla uusia ideoita tavoilla, jotka eivät aina ole mahdollisia rakennerahastojen pääohjelmissa. Perimmäisenä tavoitteena tulisi kuitenkin aina olla tulosten siirto toimenpideohjelmiin, joissa niitä voidaan soveltaa laajemmassa mitassa. Jotta tämä onnistuisi, tarvitaan tiivistä yhteistyötä innovatiivisista toimista vastaavien elinten ja tavoitteista 1 ja 2 vastaavien viranomaisten välillä. Aikaisemmasta käytännöstä poiketen komissio ei enää vastaa yksittäisten hankkeiden valinnasta. Koska alueet tietävät itse parhaiten, mikä niille on innovatiivista, alueelliset ohjauskomiteat valitsevat yksittäiset hankkeet. Hankkeet voivat olla hyvin monipuolisia, ja niihin voi sisältyä tutkimuksia, pilottihankkeita, strategisten suunnitelmien valmistelua, verkottamista jne. Pilottihankkeet olisi keskitettävä pk-yrityksiin ja mikroyrityksiin. Verkottuminen on erittäin tärkeää, ja ohjelmiin osallistuvien alueiden olisikin varattava 1-3 % määrärahoistaan tähän tarkoitukseen. Lisäksi komissio on valmis osarahoittamaan rajoitetun määrän erityisiä verkottumisohjelmia, joihin osallistuu ainakin viisi aluetta viidestä sellaisesta jäsenvaltiosta, jotka haluavat perustaa uusia verkkoja edistääkseen innovaatioita edellä määritellyillä kolmella strategisella alalla. Komissio tarkisti suuntaviivaluonnosta EAKR:n ja Euroopan parlamentin aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan ehdotusten pohjalta. Se hyväksyi suuntaviivat virallisesti tammikuussa 2001. Ensimmäisiä ohjelmaehdotuksia odotetaan toukokuun 2001 lopussa. Vuosina 2001-2005 komissio valitsee vuosittain puolueettomien valintaperusteiden mukaisesti parhaat ohjelmat, joille myönnetään osarahoitus. Valinnassa painotetaan ehdotuksen laatua ja innovatiivista luonnetta. EAKR:n osuus on vähintään 300 000 euroa ja enintään 3 miljoonaa euroa, ja rahoitusta myönnetään enintään kahdeksi vuodeksi. Kun alueelliset ohjelmat on käynnistetty, komissio järjestää kaksi kilpailua hankkeista tai toimista, jotka edistävät parhaiten aluekehitykseen liittyviä innovaatioita. 1.5. Vanhojen ohjelmien päättäminen Vuonna 2000 päätettiin paljon vanhoja ohjelmia. Maaliskuun 2001 alussa laadittiin tilannearvio, jossa eritellään kullakin ohjelmakaudella päätettyjen ohjelmien määrät. Siitä voidaan esittää seuraavat pääkohdat: - vuotta 1989 aikaisemmista tukitoimista päättämättä olleiden ohjelmien määrä väheni 89:stä (30. kesäkuuta 2000) 35:een (helmikuun 2001 lopussa). Vastaavat määrärahat ovat 124 miljoonaa euroa. Kannattaa panna merkille, että Italia on saanut huomattavasti vähennettyä keskeneräisten ohjelmiensa määrää; suurin osa päättämättä olleista ohjelmista (vuoden 2000 puolivälissä 75 hanketta 89:stä) oli nimittäin Italian. Helmikuun lopussa Italian ohjelmista oli päättämättä enää 24. - ohjelmakauden 1989-1993 ohjelmista on päätetty 30. kesäkuuta 2000 jälkeen 73 ohjelmaa, jotka vastaavat yhteensä 516 miljoonaa euroa. Helmikuun 2001 loppuun mennessä oli päättämättä vielä noin 101 hanketta, jotka vastaavat kaikkiaan 714 miljoonaa euroa. Huomattavaa edistystä tapahtui etenkin Italiassa (33 päätettyä hanketta) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (26 päätettyä hanketta). Ponnisteluja jatketaan, ja vuoden 2001 ensimmäisellä puoliskolla päätettäneen 17 Espanjan ja 11 Ranskan hanketta. - tavoite 2 -ohjelmien (1994-1996) päättäminen aloitettiin suunnitelmien mukaisesti; päätettäviä hankkeita on 65, mikä vastaa 759 miljoonaa euroa. Ohjelmakauden 1994-1996 tavoite 2 -hankkeet saataneen päätökseen kesän 2001 loppuun mennessä, mikäli erityisiä vaikeuksia ei ilmene. 2. LUKU: OHJELMIEN TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOISSA 2.1. Yleiskatsaus Tässä luvussa tarkastellaan ainoastaan ohjelmakauden 2000-2006 uusia ohjelmia. Ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmien edistymistä käsitellään lyhyesti jäsenvaltioittain luvussa 2.2, mikäli saavutukset antavat siihen aihetta. Innovatiiviset toimet esitellään tässä luvussa, koska niihin osoitettuja määrärahoja ei ole eritelty jäsenvaltioittain. 2.1.1. Tavoitteiden 1, 2 ja 3 toteutus Vuoden 2000 aikana ohjelmakauden 2000-2006 tukitoimia pantiin asteittain täytäntöön. Samanaikaisesti suurin osa ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmista oli käynnissä kentällä. Rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahat (milj. euroa, vuoden 1999 hintoina) ohjelmakaudeksi 2000-2006 lukuun ottamatta yhteisöaloitteita ja innovatiivisia toimia >TAULUKON PAIKKA> (2) Mukaan lukien Peace-ohjelman määrärahat (2000-2004). (3) Mukaan lukien Ruotsin rannikkoalueita koskevan erityisohjelman määrärahat. Määrärahojen toteutuminen eri tavoitteissa Vuoden 2000 aikana hyväksyttiin yhteensä 115 tukitoimea (toimenpideohjelmaa ja yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa), joten eräitä toimia ehdittiin käynnistää kentällä jo tänä ohjelmakauden ensimmäisenä toteutusvuonna (tarkemmat tiedot jäsenvaltioittain luvussa 2.2.). Lisäksi suurimmassa osassa ohjelmista menot hyväksyttiin taannehtivasti tukikelpoisiksi 1. tammikuuta 2000 alkaen yleisasetuksen mukaisesti. Koska tavoitteessa 2 hyväksyttiin vain vähän ohjelmia, yleinen määrärahojen toteutumisaste ei kuitenkaan ollut tänä vuonna täysin tyydyttävä. Kaikki tavoitteet yhteenlaskettuina 13 % ohjelmakauden 2000-2006 määrärahoista kohdennettiin ja 5 % maksettiin. Toteutumisasteet ovat vastaavat kuin vuonna 1994, jolloin käynnistyi edellinen ohjelmakausi 1994-1999. Määrärahojen toteutuminen nopeutuu todennäköisesti huomattavasti vuonna 2001, koska silloin tavoite 2 -ohjelmat käynnistyvät kentällä. Myös 7 %:n ennakkomaksu ja vuosittaiset automaattiset maksusitoumukset helpottavat toimien täytäntöönpanoa. Liitteessä 1 esitetään eri rakennerahastojen määrärahojen toteutuminen jäsenvaltioittain ja rahastoittain (toteutuneet maksusitoumukset ja maksut myönnettyihin kokonaismäärärahoihin verrattuna). Liitteessä 3 esitetään lisäksi talousarvion toteutuminen (toisin sanoen toteutuneet maksusitoumukset ja maksut kyseisenä vuonna käytettävissä olleeseen budjettiin verrattuna). Talousarvio toteutui siten, että vuonna 2000 käytettävissä olleista määrärahoista kohdennettiin yhteensä 51,8 % (kaikki tavoitteet, yhteisöaloitteet ja innovatiiviset toimet). Määrärahojen toteutuminen vaihteli suuresti budjettikohdasta riippuen: tavoitteessa 3 käytettiin 94,6 % käytettävissä olleista määrärahoista, kun tavoitteessa 2 vastaava osuus oli vain 4,6 % (ks. selitykset jäljempänä). Myös hyvin suuri osa tavoitteen 1 ulkopuolella käytettävissä olleista KOR:n maksusitoumusmäärärahoista saatiin käytettyä. Maksumäärärahoissa oli havaittavissa sama suuntaus, sillä tavoitteen 3 määrärahat ja tavoitteen 1 ulkopuolella käytettävissä olleet KOR:n määrärahat toteutuivat erittäin hyvin, mutta tavoitteen 2 maksumäärärahat heikosti, eikä yhteisöaloitteiden osalta suoritettu lainkaan maksuja. Koska osa vuoden 2000 määrärahoista jäi käyttämättä, tiettyjä määrärahoja oli siirrettävä myöhemmille varainhoitovuosille. Vuodelta 2000 myöhemmille varainhoitovuosille siirretyt maksusitoumusmäärärahat Koska tiettyjä tukitoimia ei ehditty hyväksyä tai panna täytäntöön vuonna 2000, komissio ehdotti vuoden 2000 maksusitoumusmäärärahojen siirtämistä vuosille 2002-2006. Parlamentti antoi suostumuksensa tähän toukokuussa 2001. Kyseessä ovat yhteensä 6,152 miljardin euron maksusitoumusmäärärahat, joista 3,589 miljoonaa euroa jäi käyttämättä tavoitteesta 1, 864 miljoonaa euroa tavoitteesta 2, 4,5 miljoonaa euroa KOR:sta (tavoite 1 -alueiden ulkopuolella) ja 1,695 miljardia euroa yhteisöaloitteista. Tämäntyyppinen siirto oli mahdollinen vain vuonna 2000, joka oli ohjelmakauden 2000-2006 ensimmäinen toteutusvuosi. Tavoitteen 1 toteutus (kehityksessä jälkeen jääneet alueet) Lähes kaikki yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja kaikki yhteisön tukikehykset hyväksyttiin vuonna 2000. Yhteisön tukikehyksiin kuuluvista toimenpideohjelmista hyväksyttiin noin puolet eli 46 ohjelmaa vuonna 2000 (51 ohjelmaa jäi hyväksyttäväksi vuonna 2001). Tilanne mahdollisti määrärahojen kohdentamisen ja useiden toimien käynnistämisen kentällä. Kaikki jäsenvaltiot Kreikkaa lukuun ottamatta ehtivät aloittaa ohjelmansa jo vuonna 2000. Määrärahojen kohdentaminen ohjelmiin edistyi melko yhtenäisesti eri jäsenvaltioissa; kannattaa kuitenkin panna merkille, että Irlannin maksusitoumusten toteutumisaste oli selvästi yhteisön keskiarvoa parempi (21 %, kun yhteisön keskiarvo oli 9 %). Tämä johtui etenkin siitä, että Irlanti oli valmistellut ohjelmat paremmin kumppanuuksien osalta (se oli perustanut seurantakomitean ja konsultoinut sitä) ja sillä oli ennestään "varastossa" tukikelpoisia hankkeita odottamassa osarahoitusta. Maksuissa oli suurempia eroja: suurimmalla osalla jäsenvaltioista maksujen toteutumisaste oli noin 7 %, mikä vastaa ohjelman hyväksymisen yhteydessä maksettua ennakkoa, mutta kolmen jäsenvaltion (Saksan, Ranskan ja etenkin Espanjan) maksut viivästyivät hieman. Tämä johtui pääasiassa siitä, että ohjelmat hyväksyttiin aivan vuoden 2000 lopussa (eräät vasta joulukuun lopussa), jolloin vastaavia maksuja ei ehditty suorittaa samana vuonna. Ensimmäiset maksut suoritettiin vuoden 2001 alussa. Näin tavoitteen 1 keskimääräinen maksatusaste oli 3,3 %. Tavoitteen 2 toteutus (rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden uudelleenjärjestely) Vain kolmen jäsenvaltion (Tanskan, Suomen ja Ruotsin) yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ehdittiin hyväksyä vuoden 2000 aikana. Sen vuoksi ainoastaan nämä jäsenvaltiot ehtivät käynnistää ohjelmansa kentällä. Huomattakoon kuitenkin, että Ruotsin tavoitteen 2 YOA:t hyväksyttiin vasta joulukuun 2000 lopussa; siksi vuonna 2000 ei ehditty suorittaa lainkaan maksuja. Maksujen toteutumisaste oli sekä Tanskassa että Suomessa 7 %, mikä tavoitteen 1 tapaan vastaa ohjelmien hyväksymisen yhteydessä suoritettua ennakkomaksua. Komissio hyväksyi suurimman osan muiden jäsenvaltioiden ohjelmista vuoden 2001 ensimmäisellä neljänneksellä, joten suuri joukko ohjelmia voidaan panna täytäntöön kentällä, mikä enteilee toimien tyydyttävää edistymistä vuonna 2001. Maksusitoumusten yleinen toteutumisaste oli 16 % ja maksujen 4 %. Tavoitteen 3 toteutus Tavoitteessa 3 tuetaan henkilöresursseihin liittyviä toimia tavoitteen 1 ulkopuolisilla alueilla. Noin kolme neljäsosa ESR:n tavoitteen 3 määrärahoista osoitetaan yksinomaan seuraaville neljälle jäsenvaltiolle: Saksalle, Ranskalle, Italialle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle. ESR:n tuen monimuotoisuus jäsenvaltioissa näkyi selvästi sekä neuvotteluissa että ohjelmien sisällössä. Nykyisen aktiivisen työmarkkinapolitiikan puitteissa rahoitetaan tyypillisesti laajempia hankkeita, kun taas pienimuotoisemmissa ESR-ohjelmissa keskitytään yleensä suppeampaan valikoimaan (usein) innovatiivisempia toimia. Vuoden 2000 aikana tavoitteessa 3 hyväksyttiin useita ohjelma-asiakirjoja. Niiden täytäntöönpano kentällä ehdittiinkin aloittaa jo tänä ohjelmakauden ensimmäisenä toteutusvuonna. Kolme jäsenvaltiota (Espanja, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta) valitsi kuitenkin ohjelma-asiakirjan sijasta yhteisön tukikehyksen, joka jakautuu useisiin toimenpideohjelmiin (toisin kuin muut jäsenvaltiot, jotka valitsivat ohjelmatyönsä välineeksi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan). Niiden YTK:t hyväksyttiin vuonna 2000, mutta vastaavat toimenpideohjelmat voitiin hyväksyä vasta 2001. Tämä selittää, miksi toteutumisaste oli tavoitteessa 3 heikompi kuin tavoitteissa 1 ja 2 etenkin maksusitoumusten kohdalla: maksusitoumusten yleinen toteutumisaste oli nimittäin 10 % ja maksujen 4,5 %. 2.1.2. Yhteisöaloitteiden toteutus Interreg III Interreg III -ohjelman suuntaviivojen antamisen jälkeen jäsenvaltioita pyydettiin esittämään yksityiskohtaiset ohjelmaehdotuksensa kuuden kuukauden kuluessa lopullisen tiedonannon julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. [3] [3] EYVL C 143, 23.5.2000, s. 6. Vuoden 2000 lopussa komissiolle toimitettiin 46 rajat ylittävää ohjelmaa (ohjelmalohko A) ja seitsemän valtioiden välistä ohjelmaa (ohjelmalohko B). Komission yksiköt aloittivat tarkastelun ja neuvottelut kyseisten alueiden kanssa suuresta osasta näitä ohjelmia, jotta ne saataisiin hyväksyttyä hyvissä ajoin. Niinpä ohjelmien konkreettinen täytäntöönpano kentällä alkoi vuonna 2001. Urban II Urban II -ohjelman suuntaviivojen julkaisemisen jälkeen komissio avusti ohjelmien vetäjiä uusien ohjelmien valmistelussa tätä tarkoitusta varten laaditun oppaan avulla. Opas on ollut saatavilla Internetissä Inforegio-palvelimella syyskuusta 2000 alkaen. Jäsenvaltioiden komissiolle osoittamien hakemusten määrä ylitti reilusti alun perin arvioidut 55 hakemusta. Komissio hyväksyi Urban-ohjelmaan kaikkiaan 70 kaupunkia; 31. joulukuuta 2000 mennessä oli kuitenkin ehdotettu vain 28:aa ohjelmaa. Equal Equal-ohjelman suuntaviivat vahvistettiin Lissabonissa 14. huhtikuuta 2000 Portugalin toimiessa Euroopan unionin puheenjohtajavaltiona. Komission ja jäsenvaltioiden väliset neuvottelut aloitettiin, kun komissio oli saanut ohjelmaluonnokset syyskuussa 2000. Neuvotteluja käytiin koko syksyn ja talven ajan, ja niiden päätteeksi hyväksyttiin 17 ohjelmaa maaliskuussa 2001 (Belgia esitti kahta erillistä ohjelmaa, joista toinen koskee ranskan- ja saksankielistä ja toinen flaaminkielistä yhteisöä; Pohjois-Irlannilla on erityisohjelma Yhdistyneessä kuningaskunnassa). Leader+ Leader+-yhteisöaloite pannaan täytäntöön 73 ohjelman kautta. Niistä 12 toteutetaan kansallisella ja 61 alueellisella tasolla. Ne hyväksyttiin vuoden 2001 ensimmäisellä puoliskolla. 2.1.3. Innovatiiviset toimet ja tekninen apu Innovatiiviset toimet Vuonna 2000 ei käynnistetty yhtään uutta innovatiivista toimea tai hanketta. Kaudella 1994-1999 hyväksyttyjen "vanhojen" hankkeiden toteutusta ja päättämistä jatkettiin samalla, kun valmisteltiin uusia suuntaviivoja ohjelmakaudeksi 2000-2006. Alun perin 329 hankkeesta oli vuoden 2000 alussa käynnissä 295 hanketta. Vuoden 2000 loppuun mennessä määrä oli pudonnut 252:een; suuri osa näistä hankkeista päätetään vuonna 2001 ja loput vuonna 2002. Näihin hankkeisiin liittyi vuonna 2000 joitakin erityisen kiinnostavia tapahtumia: * Kymmenen toimintavuoden päätteeksi Palermossa (Sisilia) järjestettiin komission aloitteesta viimeinen Europartenariat-tapahtuma joulukuussa 2000. Alueet voivat vastedes järjestää tämäntyyppisiä tapahtumia tavoite 1- ja 2 -ohjelmien yhteydessä. * Alueellisiin tietotekniikan alan innovaatiostrategioihin (RIS/RITTS) osallistuville alueille pidettiin seminaari Madridissa kesäkuussa 2000. Seminaariin osallistui yli 200 edustajaa lähes sadalta eurooppalaiselta alueelta, myös ehdokasvaltioista. Siellä osallistujilla oli tilaisuus esitellä hyviä toimintatapoja ja kehittää alueiden välistä yhteistyötä innovaatioiden edistämisen alalla. * RINNO (teknisen avun turvin kehitetty tietokanta alueellisen innovaatiopolitiikan toimenpiteistä) on aluepolitiikan pääosaston ja yritystoiminnan pääosaston kaksivuotinen yhteishanke, joka käynnistyi tammikuussa 2000. Hankkeen budjetti on miljoona euroa. RINNO on alueiden käyttöön tarkoitettu tietokanta, jonka avulla on tarkoitus levittää hyviä toimintatapoja ja tiedottaa alueille muiden alueiden toiminnasta (teknologisten) innovaatioiden edistämisen alalla etenkin pk-yrityksissä. * Alueellisiin innovaatiostrategioihin (RIS) liittyvien toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa jatkettiin vuonna 2000 kaikkiaan 30 alueella, ja kuuden alueiden välisen teknologiansiirto-ohjelman (RTTS) täytäntöönpano on loppusuoralla. * RISI1/RISI2/RISI+ (Regional Information Society Initiative) -hankkeet: kuusi hanketta päättyi vuonna 2000; 22 hanketta on vielä käynnissä. Kaikkiaan 13 RISI+-hankkeessa onnistuttiin auttamaan alueita hyödyntämään pilottihankkeiden tuloksia tavoite 1- ja 2 -pääohjelmissa. Soviassa (Espanja) pidettiin heinäkuussa 2000 konferenssi, johon osallistui noin 50 aluetta. Tavoitteena oli perehdyttää alueet tietoyhteiskunnan kehittämistapoihin laajemmassa mitassa. Toimia tuettiin joko EAKR:sta tai ESR:sta. * Ecos-Ouverture (alueiden välinen yhteistyö yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa): ohjelmaan osallistuville alueille pidettiin seminaari Brysselissä tammikuussa 2000. Käynnissä on 63 hanketta. * Napolissa pidettiin heinäkuussa 2000 alueellisia työllisyyssopimuksia koskeva seminaari, johon osallistui noin 400 henkilöä. Seminaarissa keskusteltiin pääohjelmiin sisällytetyistä alueellisista työllisyyssopimuksista saaduista kokemuksista. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukainen tekninen apu työllisyyssopimuksille päättyy viimeistään joulukuussa 2001. Joidenkin työllisyyssopimusten jatkuvuus on jo turvattu ohjelmakauden 2000-2006 uusissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa ja toimenpideohjelmissa. * Kulttuuri 2000: useimmat 37 hankkeesta on nyt päätetty. Kolmen hankkeen loppuraportit ovat kuitenkin vielä toimittamatta ja 11:stä muusta hankkeesta tarvitaan lisätietoja. Yksi hanke jatkuu vuoden 2001 puoliväliin saakka. Vuonna 1999 suoritettu ohjelmakauden 1994-1999 hankkeiden arviointi osoitti, että suuri osa hankkeista on tuottanut hyviä tuloksia. Niiden onnistumista voidaan myös mitata sen perusteella, että tämäntyyppisistä toimista on nyt tullut erottamaton osa pääohjelmia. Tämän ansiosta komissio saattoi aloittaa uuden sukupolven innovatiivisia toimia. Ne perustuvat RIS- ja RISI-aloitteissa käytettyyn strategiseen lähestymistapaan, jossa keskitytään uuden talouden vaatimuksiin. Myös henkilöresurssien alalla (ESR:sta annetun asetuksen 6 artikla) menestyttiin vuonna 2000: * Uudet työllistämismahdollisuudet: Suurin osa alun perin vuosina 1996 ja 1997 valituista hankkeista päätettiin joulukuuhun 2000 mennessä. Koska hankkeet olivat sisällöllisesti lähellä "Kolmas järjestelmä ja työllisyys" -pilottihanketta [4], osa niistä otettiin mukaan "kolmannen järjestelmän" hankkeiden yhteydessä käynnistettyyn tulosten hyödyntämisprosessiin. Hankkeen tähän mennessä tuottamat tulokset ovat olleet alakohtaisia (esimerkiksi kulttuuri- tai lähipalvelut), horisontaalisia (esimerkiksi uusia työpaikkoja, uutta tietotekniikkaa) tai välineellisiä (kehittämisvälineet ja rahoitus). Komissio julkaisi vuoden 2000 alussa hankeluettelon, jossa esitetään lyhyet kuvaukset ja yhteystiedot vuosien 1996 ja 1997 tarjouskilpailujen perusteella rahoitetuista 82 hankkeesta [5]. Luetteloa levitettiin monille erilaisille organisaatioille, myös jäsenvaltioissa sijaitseville ESR-toimistoille. [4] http://europa.eu.int/comm/employment_social/empl&esf/3syst/index_en.htm [5] ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukainen hankeluettelo "96/97 Project Directory - New Job Sources", ISBN 92-828-7728-0. Tiedot löytyvät myös Internet-osoitteesta: http://europa.eu.int/comm/employment_social/actions/index_en.htm. * Paikallista pääomaa sosiaalisiin tarkoituksiin: "Paikallista pääomaa sosiaalisiin tarkoituksiin" -pilottitoimi käsittää 30 hanketta, jotka käynnistyivät 12 jäsenvaltiossa 1. syyskuuta 1999. Pilottitoimessa on tarkoitus määritellä hyviä käytäntöjä uuden ESR:sta annetun asetuksen 4 artiklan 2 kohdan tavoite 1- ja 3 -ohjelmia koskevien säännösten täytäntöönpanemiseksi. "Paikallista pääomaa sosiaalisiin tarkoituksiin" -toimessa toimivat välittäjinä voittoa tavoittelemattomat organisaatiot, jotka tukevat taloudellisesti ja teknisesti sellaisia pienhankkeita, joiden tarkoituksena on edistää sosiaalista koheesiota ja vahvistaa sosiaalista integraatiota edistäviä paikallisia verkostoja ja ryhmiä sekä perustaa mikroyrityksiä ja osuuskuntia. Belgiassa 8.-11. heinäkuuta 2000 pidettyyn kesäseminaariin kokoontui välittäjäorganisaatioiden, ulkopuolisten arvioijien ja Euroopan komission edustajia. Sähköisellä CIRCA-keskustelufoorumilla virinneisiin keskusteluihin pohjautuvassa seminaarissa keskityttiin tiettyihin käytännön asioihin, kuten pienhankkeiden valintaan ja seurantaan sekä kumppanuuksien hallinnointiin. Kesäseminaari tarjosi osallistujille myös tilaisuuden tavata muita hankkeiden vetäjiä ja vaihtaa tietoja ja kokemuksia. Pilottitoimen yleisestä väli- ja jälkiarvioinnista vastaavat ulkopuoliset arvioijat esittivät marraskuussa 2000 ensimmäisen vuosiraporttinsa. Raportissa todettiin, että pilottitoimi on nyt yleisesti ottaen täysin vakiintunut ja toimintakunnossa (varainhoitojärjestelmät mukaan luettuina) ja että sen yhteydessä on käynnissä huomattava määrä pienhankkeita ja toimivia paikallisia kumppanuuksia. Raportti esitettiin Euroopan sosiaalirahaston komitealle 15. joulukuuta 2000 pidetyssä kokouksessa. * Työvoiman liikkuvuus: ESR:sta myönnettiin tukea 13 hankkeelle, jotka liittyvät teollisuuden muutoksiin ja rakenneuudistukseen; niillä pyritään edistämään innovaatioita työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman (KOM(97) 586) päämäärien mukaisesti. Hankkeissa keskitytään vapaan liikkuvuuden esteisiin ja/tai maantieteellisen ja ammatillisen liikkuvuuden tukemiseen. Nämä hankkeet ovat nyt loppusuoralla. * Useita aloja edustavien ja alakohtaisten työmarkkinajärjestöjen vuoropuhelu: vuoden 1999 alussa eurooppalaisille työmarkkinaosapuolille suunnattu ehdotuspyyntö johti yhdeksän sellaisen hankkeen tukemiseen, jotka liittyvät työn uusiin organisointitapoihin, uusiin koulutusmenetelmiin ja uusiin vuoropuhelumuotoihin. Tekninen apu Yhteisön tukikehysten ja tukitoimien (toimenpideohjelmien ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen) määrärahoista rahoitetun teknisen avun lisäksi komissio voi hyväksyä yhteisön edun mukaisia teknisen avun toimenpiteitä, jotka vastaavat rakennerahastojen täytäntöönpanossa ilmeneviin erityistarpeisiin. Komissiolle voi nimittäin tulla tehtäviä, joista se ei selviä ilman ulkopuolisten asiantuntijoiden apua. Tällaista teknistä apua voidaan myöntää sopimusten tai avustusten muodossa. Komission aloitteesta myönnettävästä teknisestä avusta ohjelmakaudella 2000-2006 säädetään yleisasetuksen 23 artiklassa. Artiklan mukaan teknistä apua voidaan rahoittaa 0,25 %:in asti kunkin rahaston vuotuisista varoista. Teknisen avun toimenpiteiden määrärahat toteutuivat vuonna 2000 seuraavasti (milj. euroa): >TAULUKON PAIKKA> Liitteessä 2 luetellaan toimenpidetyypit ja niihin kohdennetut määrärahat. Yleisasetuksen 48 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti EAKR:n hallinnoinnista vastaava aluepolitiikan pääosasto pyytää varainhoitovuoden alussa aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitealta (joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista) lausunnon tulevan vuoden menoarvioista. 2.1.4. Täydentävyyden ennakkotarkastus Rakennerahastoja koskevissa asetuksissa on vuodesta 1989 säädetty täydentävyysperiaatteen soveltamisesta. Periaate velvoittaa jäsenvaltiot pitämään reaaliset julkiset rakennepoliittiset menonsa (EU:n rahoitusosuus pois luettuna) vähintään edellisen ohjelmakauden tasolla. Julkiset rakennepoliittiset menot käsittävät sekä rakennerahastoista osarahoitetut menot että menot, jotka tukikelpoisuutensa vuoksi olisi voitu osarahoittaa rakennerahastoista. Täydentävyyden tarkastamista on yksinkertaistettu ohjelmakaudella 2000-2006. Aikaisempien jokavuotisten tarkastusten sijasta suoritetaan kolmivaiheinen tarkastus, johon sisältyvät ennakkotarkastus, välitarkastus (vuonna 2003) sekä lopputarkastus vuoden 2005 loppuun mennessä. Menotason on ohjelmakaudella 2000-2006 oltava sama kuin kaudella 1994-1999, ja se määritellään kussakin jäsenvaltiossa vallitsevien makrotaloudellisten olosuhteiden perusteella. Samalla otetaan huomioon tietyt erityistilanteet, kuten yksityistämiset, jäsenvaltion edellisen kauden rakennepoliittisten menojen poikkeuksellinen taso sekä rakennerahastojen tukimenojen väheneminen kaudella 2000-2006 kauteen 1994-1999 verrattuna. Menot todetaan täydentäviksi, jos: 7 - ennakkotarkastuksen yhteydessä todetaan, että ohjelmakaudeksi 2000-2006 arvioitu menojen vuotuinen keskitaso on (lukuun ottamatta tiettyjä rakennerahastoja koskevan yleisasetuksen 11 artiklassa mainittuja tapauksia) vähintään sama kuin edellisellä ohjelmakaudella saavutettu menojen vuotuinen keskitaso; - vuoden 2003 lopussa suoritetussa tarkastuksessa todetaan, että vuosien 2000-2002 menojen keskitaso on vähintään sama kuin ennakkotarkastuksessa ennakoitu ohjelmakauden 2000-2006 menojen keskitaso; - vuoden 2005 lopussa suoritetussa tarkastuksessa todetaan, että vuosien 2000-2004 menojen vuotuinen taso on vähintään sama kuin ennakkotarkastushetkellä ennakoitu tai välitarkastuksessa tarkistettu ohjelmakauden 2000-2006 menojen keskitaso. Jokaisen jäsenvaltion on täytettävä tämä edellytys, ja tavoitteessa 1 täydentävyyden tarkastaminen perustuu julkisten menojen tasoon kaikilla tavoite 1 -alueilla. Tavoitteissa 2 ja 3 otetaan huomioon vain kansallisella tasolla aiheutuneet menot. Ohjelmatyön ja täydentävyyden välinen yhteys Täydentävyys on sidoksissa ohjelmatyöhön ja rakennerahastojen ohjelmien eri arviointivaiheisiin (ennakko-, väli- ja loppuarviointiin), ja sitä kautta se vaikuttaa myös päätöksiin, joita komissio tekee ohjelmatyön yhteydessä, sillä: - komissio ei yleisasetuksen 11 artiklan nojalla hyväksy yhteisön tukikehystä tai yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, jos täydentävyyden ennakkotarkastusta ei ole tehty; - komissio on sisällyttänyt yhteisön tukikehyksiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin lausekkeen, jonka mukaan se ei salli rahoituksen uudelleenjärjestelyjä ohjelman puolivälissä, jos jäsenvaltio ei vuoden 2003 loppuun mennessä ole toimittanut täydentävyyden välitarkistukseen tarvittavia tietoja. Poikkeuksellisissa ja perustelluissa tapauksissa ja ohjelmatyön kohtuuttoman viivästymisen välttämiseksi komissio voi sisällyttää välitarkastuspäätökseen lausekkeen, jonka mukaan uusien maksusitoumusten tekeminen keskeytetään, kunnes kaikki täydentävyyden välitarkistukseen tarvittavat tiedot on toimitettu. - jos komissio vuoden 2005 lopussa käytettävissään olevien tietojen perusteella toteaa, että jäsenvaltio ei itse asiassa ole noudattanut täydentävyysperiaatetta (kyse ei siis ole enää tietojen toimittamisesta vaan siitä, ettei menoja ole pidetty sovitulla tasolla), se voi seuraavalla ohjelmakaudella vähentää kyseiselle jäsenvaltiolle rakennerahastoista myönnettäviä määrärahoja. Ohjelmakauden 2000-2006 ennakkotarkastus Ennen kuin uudeksi ohjelmakaudeksi voitiin hyväksyä ainuttakaan jäsenvaltioiden ohjelmaa, oli tehtävä täydentävyyden ennakkotarkastus. Se suoritettiin tavoite 1 -alueilla erikseen ja tavoite 2- ja 3 -alueilla yhteisesti. Täydentävyyden tarkastusmenetelmä on siis muuttunut perinpohjaisesti edelliseen ohjelmakauteen verrattuna. Tavoite 1 Tuen täydentävyyden tarkastaminen perustuu tavoitteessa 1 julkisten tai niihin rinnastettavien rakennepoliittisten menojen tasoon kaikilla tavoite 1 -alueilla. Reaalisten menojen tavoitetason on oltava pääsääntöisesti vähintään sama kuin edellisellä ohjelmakaudella saavutettu taso. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään pääkohdittain jäsenvaltioiden toimittamat ja komission tarkastamat luvut. Taulukkoa tulkittaessa jäsenvaltioita on vaikea verrata toisiinsa etenkin siksi, että tavoite 1 -alueiden väkiluku ja taloudellinen tilanne vaihtelevat eri jäsenvaltioissa. Lisäksi jäsenvaltioiden erilainen institutionaalinen rakenne vaatii menetelmien ja oletusarvojen mukauttamista, jotta täydentävyyden tarkastamisesta aiheutuvat hallinnolliset kustannukset pysyisivät kohtuullisina. Tästä syystä tietojen tarkastusmenetelmiä määritettäessä painotettiin pikemminkin jäsenvaltion sisäistä vertailukelpoisuutta kyseisellä aikavälillä kuin täydellistä jäsenvaltioiden välistä vertailukelpoisuutta. Ratkaisevia ovat sarakkeen 2000-2006 luvut. Sarakkeessa määritellään jäsenvaltioiden menojen vuotuinen keskitaso, jolla pysyminen tarkistetaan ennen vuoden 2003 loppua ja vielä vuoden 2005 lopussa. Ohjelmakauden 1994-1999 menot antoivat jonkin verran suuntaa ohjelmakauden 2000-2006 tavoitetasoa määritettäessä, tosin monet vuosien 1998 ja 1999 luvuista olivat vasta alustavia arvioita, mikä johtui ennakkotarkastuksen ajoituksesta: senhän oli määrä päättyä useimmissa jäsenvaltioissa vasta vuoden 1999 lopussa tai vuoden 2000 alussa. Seuraavat seikat kannattaa pitää mielessä, kun ohjelmakausien 1994-1999 ja 2000-2006 prosenttiosuuksien muutoksia verrataan toisiinsa: - Komissio katsoi, että 10 %:n vähennys Saksan menoissa täytti täydentävyysvaatimukset. Asetuksessahan säädetään, että ohjelmakaudella saavutettavaa menojen tasoa ennakoitaessa otetaan huomioon "jäsenvaltion edellisen ohjelmakauden julkisten rakenteellisten ja niihin rinnastettavien menojen poikkeuksellinen taso". Saksan uudelleenyhdistymisellä oli selkeästi tällainen jälkivaikutus. - Koheesiomaiden menot kasvavat merkittävästi, mikä johtuu sekä osarahoitusvaatimuksista että ponnistuksista fyysisen ja inhimillisen pääoman kehityserojen vähentämiseksi muuhun EU:hun verrattuna. Irlannin tapauksessa ennakoituun lähes 100 %:n lisäykseen on syynä hyvin kunnianhimoinen kansallinen kehityssuunnitelma, jonka tavoitteena on vähentää kehityksen pullonkauloja, jotta voimakas kasvusuuntaus voisi jatkua. - Italian menojen 20 %:n kasvun taustalla vaikuttaa ohjelmakauden 1994-1999 odotettua alhaisempi menotaso, ja kasvu perustuu hallituksen sitoumukseen lisätä pääomamenoja maan eteläosan talouskehityksen vauhdittamiseksi. - Muissa maissa tavoite 1 -alueiden taloudelliset ja sosiaaliset ongelmat ovat usein lievempiä eivätkä ne välttämättä riitä perusteeksi huomattavalle menojen kasvulle edelliseen ohjelmakauteen verrattuna. Taulukko: Jäsenvaltioiden julkisten tai niihin verrattavien rakennepoliittisten menojen vuotuiset keskiarvot tavoite 1 -alueilla ja tavoitteen 1 mukaista siirtymäkauden tukea saavilla alueilla (milj. euroa, vuoden 1999 hintoina) >TAULUKON PAIKKA> Tavoitteet 2 ja 3 yhdessä Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan liittyvistä menoistaan sekä tarvittaessa (ja silloin kun se on perusteltua) muista tavoitteiden 2 ja 3 täytäntöönpanoon tarvittavista menoista. Tästä seuraa, että - tavoitteista 2 ja 3 suoritetaan vain yksi ainoa tarkastus, joka perustuu samoihin tietoihin - menot koskevat koko jäsenvaltiota, tavoite 1 -alueiden menot mukaan luettuina: tiedot saadaan siis suoraan kansallisista tilastoista. Jotta julkisille menoille saataisiin avoin vertailuasteikko, komissio on kehottanut jäsenvaltioita käyttämään apuna OECD:n kokoamia tietoja aktiivisesta työmarkkinapolitiikasta. OECD on yli kymmenen vuoden ajan julkaissut vuosittain tiedot jäsenvaltioiden aktiivisen työmarkkinapolitiikan menoista. Tiedot ovat kansainvälisesti tunnustettuja, ne on ajan mittaan havaittu luotettaviksi ja jäsenvaltiot ovat itse toimittaneet tiedot sovittujen määritelmien mukaisesti. Useimmat jäsenvaltiot ovat päättäneet käyttää näitä tietoja lähtökohtana keskusteluissa menojen kehityssuuntauksista helpottaakseen täydentävyyden tarkastamista. Vaikka komissio onkin suositellut yhteisten vertailutietojen käyttöä, täydentävyyden arviointijärjestelmästä ei ollut tarkoitus tehdä liian joustamatonta. Mikäli jäsenvaltiot ovat esittäneet vakuuttavat perustelut siitä, etteivät vertailutiedot täysin kuvastaneet niiden työmarkkinaohjelmien vaikutusaluetta (Ruotsi) tai taloudellisten olosuhteiden muutoksia (Suomi), täydentävyystaulukoita on muutettu näiden tekijöiden huomioon ottamiseksi. OECD:n tiedot tarjoavat uudella ohjelmakaudella arvokkaan vertailukohdan arvioitaessa jäsenvaltioiden sitoutumista täydentävyysperiaatteeseen rakennerahastojen tavoite 2- ja 3 -ohjelmissa. 2.2. Ohjelmien toteutuminen jäsenvaltioissa 2.2.1. BELGIA Ohjelmakausi 1994-1999 Hainaut'n tavoitteen 1 yhtenäinen ohjelma-asiakirja päätettiin vuoden 1999 lopussa, ja sitä koskevien maksusitoumusten toteutumisaste oli lopullisen taseen mukaan yli 98 %. Rakennerahastoista rahoitettiin pääasiassa yrityksille suunnattuja suoria tukitoimenpiteitä (investointi- ja tutkimustukia) ja epäsuoria tukitoimenpiteitä (teollisuusalueiden kunnostamista). Tutkimus- ja osaamiskeskusten kehittämistä ja varustamista jatkettiin. Työpaikkojen määrä on kehittynyt myönteisesti, sillä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ainoassa investointitukitoimessa on luotu jo peräti 6 692 uutta työpaikkaa alun perin arvioitujen 4 800 työpaikan sijasta. Käytettävissä olevien arvioiden mukaan tukitoimesta on kohtuullista odottaa 12 000:ta uutta työpaikkaa. Opetuksen nykyaikaistamistoimia jatkettiin. Näihin toimiin on yhdistetty - ja niitä on ennen kaikkea edeltänyt - opettajien perehdyttäminen uuteen tekniikkaan ja sen käyttöön opetustyössä. Toimia ei rajoitettu vain kouluopetukseen, vaan tavoitteeksi otettiin myös työnhakijoiden ja pk-yritysten työntekijöiden perehdyttäminen uuteen tieto- ja viestintätekniikkaan. Toimenpiteen ansiosta on perustettu uusia rakenteita, kuten teollisuuslaitosten huoltopalveluihin erikoistunut koulutuskeskus (CEMI), kehittyneen teknologian keskus (Centre de technologies avancées) ja CEQUAL. Meuse-Vesdren tavoitteen 2 yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määritellyt toimet ovat edelleen käynnissä. Kesäkuun puolivälissä oli perustettu jo 906 uutta työpaikkaa ja tuettu 63:a tutkimushanketta. Suurin osa infrastruktuurihankkeiden töistä (kulkuyhteyksien parannustyöt, vastaanottoinfrastruktuurit, T&K, matkailuhankkeet, teollisuusalueiden kunnostus) on käynnissä tai saatu valmiiksi. Aubangen YOA:ssa mainitun telematiikkapalvelujen keskuksen rakentaminen kolmen maan rajaseutualueella sijaitsevalle toimintavyöhykkeelle on aloitettu, ja elinkeinoelämän kehittämishankkeet jatkuvat. Flanderissa kaikki käytettävissä olevat varat saatiin kohdennettua vuonna 1999 tehtyjen viimeisten muutospäätösten jälkeen. Maksujen toteutumisvauhdin perusteella näyttää siltä, että kaksi tavoite 2 -ohjelmaa ovat pysyneet aikataulussa. Ohjelmat keskittyvät kummallakin alueella (Limburgissa ja Turnhoutissa) palvelualan kannustamiseen varsinkin aloilla, joiden odotetaan luovan lisätyöpaikkoja naisille. Henkilöresurssien alalla ovat onnistuneet erityisen hyvin toimenpiteet, joissa tarjotaan työntekijöille ja työnhakijoille lyhytaikaista koulutusta, sekä uuden teknologian alalla toteutetut koulutustoimenpiteet. ESR:n ja EAKR:n yhdennetyt toimet tutkimuskeskusten tukemiseksi tuottivat tyydyttäviä tuloksia. Osuus- ja yhteisötalouden kehittämistoimet saatiin varsinaisesti käynnistettyä vasta vuonna 2000. Tuloksia voitaneen pitää tyydyttävinä, mutta ne ovat selvästi toivottuja tavoitteita heikompia. Tavoite 3: Flanderissa käytettävissä olleet varat käytettiin pääasiassa pitkäaikaistyöttömien, vapautuneiden vankien, siirtolaisten, vammaisten ja koulunkäyntinsä keskeyttäneiden auttamiseen. Belgian ranskankielisessä kieliyhteisössä (Vallonia ja Bryssel) toteutetut "työllistymispolkuihin" liittyvät järjestelyt ovat alkaneet tuottaa tulosta. Koulutusalan tietokeskukset ("carrefours de formation") tarjoavat täysipainoisesti tiedotus- ja neuvontapalvelujaan, joiden avulla pyritään turvaamaan tarjonnan avoimuus ja tiedon levittäminen kohderyhmään kuuluville henkilöille ja toimijoille. Brysselissä suurin osa tavoite 3 -ohjelman varoista käytettiin tuki- ja liitännäistoimenpiteiden sekä sosiaalikeskusten (paikallistoimistojen) kehittämiseen. Tavoite 4: Flanderissa toteutettiin lisätoimia koulutuksen alalla. Toimialakohtaiset koulutusrahastot palkkasivat konsultteja, joiden tehtävänä oli tarjota ja suunnitella yrityksille koulutusohjelmia. Suunnitelmat toteutuivat vuonna 2000 koulutushankkeina. Alkuvaikeuksista huolimatta ranskankielisen yhteisön kokonaismäärärahat käytettiin lähes kokonaan vuoden 2000 loppuun mennessä. Valloniaan tavoitteen 4 yhteydessä perustettu työllisyyden seurantakeskus tekee tutkimuksia ja kyselyjä rakennemuutoksista kärsivillä tai taantuvilla teollisuudenaloilla, uusilla aloilla ja muulla kuin kaupallisella alalla. Eri toimenpiteet pk-yritysten ja erittäin pienten yritysten tukemiseksi jatkuivat. Esimerkkinä mainittakoon Plato-hanke, jossa pk-yrityksille tarjottava johdon koulutusohjelma yhdistetään suuryritysten johtajien ohjaukseen. Tarkoituksena on täydentää pk-yritysten johtajien ammattitaitoa ja antaa heille tilaisuus kokemusten ja taitotiedon vaihtoon. Ohjelmakausi 2000-2006 Komissio hyväksyi 15. toukokuuta 2000 Hainaut'n (siirtymäkauden tukea saava alue) tavoitetta 1 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan. Rakennerahastojen tukiosuus on 645 miljoonaa euroa. YOA:ssa on seuraavat kuusi toimintalinjaa: * kasvun polarisointi kehittämällä tuotantopohjaa, * Hainaut'n mahdollisuuksien kehittäminen ja hyödyntäminen tutkimuksen ja teknologisten innovaatioiden alalla, * maatalouden, metsätalouden, vesiviljelyn ja maaseudun kehitysmahdollisuuksien hyödyntäminen, * alueen vetovoiman vahvistaminen kunnostustöillä ja kohottamalla alueen imagoa, * työttömyyden torjunta ja * työvoiman ammattitaidon kehittäminen ja työelämään paluun helpottaminen. Hainautiin perustettiin työryhmä arvioimaan, vastaavatko toimijoiden esittämät hankkeet yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimintalinjoja. Se on aloittanut työnsä ja toimittaa analyysinsä tulokset vuoden 2001 alussa Vallonian aluehallitukselle, joka valitsee rakennerahastoista tuettavat hankkeet. Meuse-Vesdren alueen (EAKR:n ja ESR:n tukiosuus 158 miljoonaa euroa) ja Dinant-Philippevillen maaseutualueen (EAKR:n ja ESR:n tukiosuus 58 miljoonaa euroa) tavoitetta 2 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hankkeet esitettiin komissiolle ja hyväksyttiin heinäkuussa 2000. Vuoden 2000 jälkipuolisko käytettiin näitä kahta YOA:ta koskeviin neuvotteluihin. Sama koskee Brysselin pääkaupunkialueen tavoitteen 2 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa (EAKR:n tukiosuus 43 miljoonaa euroa), joka toimitettiin komissiolle ja hyväksyttiin toukokuussa 2000. Flanderi ehdotti neljää tavoite 2 -ohjelmaa, joihin kaikkiin sisältyy myös siirtymätoimenpiteitä. Ohjelmat koskevat Limburgia, Antwerpeniä, Länsi-Flanderia ja Itä-Flanderia. EAKR:sta ja ESR:sta myönnetty kokonaistuki on uusilla tavoite 2 -alueilla 148,2 miljoonaa euroa ja siirtymäkauden tukea saavilla alueilla 38,2 miljoonaa euroa. Ohjelmissa keskitytään maaseutumatkailun kehittämiseen, teollistuneiden lähiöiden vetovoiman lisäämiseen mahdollisten asukkaiden ja yritysten houkuttelemiseksi, entisten kaivosalueiden uudelleenkäyttöön ja paikallisen työvoiman mahdollisuuksia parantaviin toimenpiteisiin. Neuvottelut neljästä ohjelmasta päättyvät pian, ja ohjelmat on tarkoitus hyväksyä huhti- ja toukokuussa 2001. Belgiassa komissio hyväksyi tavoitteeseen 3 viisi ammatillista koulutusta ja työllisyyttä edistävää ohjelmaa, joita tuetaan yhteensä 737 miljoonalla eurolla, sekä yhden Hainaut'ssa toteutettavan siirtymäkauden tuella rahoitetun ohjelman, jota koskeva ESR:n rahoitusosuus on 192 miljoonaa euroa. Liittovaltion työministeriön YOA: 69,1 miljoonaa euroa. Puolet määrärahoista osoitetaan toimenpiteisiin, joilla edistetään muita heikommassa asemassa olevien kohderyhmien sijoittumista työmarkkinoille. Muilla toimenpiteillä turvataan työpaikkoja ja edistetään miesten ja naisten tasa-arvoa työelämässä. Flanderin YOA: 376,2 miljoonaa euroa. Flanderin työmarkkinoilla on pula ammattitaitoisesta työvoimasta, iäkkäämpien työntekijöiden työllisyysaste on heikko, ja nuorten, naisten ja siirtolaisten keskuudessa on paljon työttömyyttä. Vallonian/Brysselin YOA: 285,5 miljoonaa euroa. Ensisijaisena tavoitteena on yhä työttömyyden torjunta. Lisäksi monet naiset ja miehet ovat syrjäytyneet sosiaalisesti ja ammatillisesti. Brysselin pääkaupunkiseudun YOA: 23,7 miljoonaa euroa. Vaikka pääkaupunkiseutu on maan tärkein työssäkäyntialue, sen työttömyysaste on Belgian korkein. Hyväksytyillä toimenpiteillä pyritään helpottamaan työnhakijoiden sosiaalista ja ammatillista integroitumista. Saksankielisen yhteisön YOA: 10,7 miljoonaa euroa. Tuella on tarkoitus vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä, kannustaa muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden pääsyä työmarkkinoille, edistää ammatillista ja yleissivistävää koulutusta, kehittää työntekijöiden sopeutumiskykyä ja yrittäjähenkeä sekä edistää miesten ja naisten tasa-arvoa. Hainautin YOA: 191,9 miljoonaa euroa. Näitä varoja käytetään pääasiassa toimintalinjojen "Ennalta ehkäisevä lähestymistapa työmarkkinoilla" ja "Työelämään palaamisen ja sosiaalisen integraation helpottaminen" kuuluviin hankkeisiin, jotka saavat rahoitusta vain ESR:sta. KOR (tavoitteen 1 ulkopuolella): Ohjelmaan on varattu 35,3 miljoonan euron määrärahat kalanjalostusta sekä kalastuslaivaston uudistamista ja nykyaikaistamista varten. 2.2.2 TANSKA Ohjelmakausi 1994-1999 Lollandin ja Pohjois-Jyllannin vuosien 1997-1999 tavoite 2 -ohjelmien täytäntöönpano on loppuvaiheessa. Kumpikin ohjelma edistyi hyvin vuosina 1997-1999 sekä rahoituksen että käytännön toteutuksen osalta. Esimerkiksi luotujen työpaikkojen määrä ylitti ohjelmissa asetetut tavoitteet. Suurien rahoitustarpeiden vuoksi käytettävissä olleet määrärahat saatiin kohdennettua vuoden 1999 loppuun mennessä. Kalatalousalan ohjelma edistyi suunnitelmien mukaan vuonna 2000. Komissio on suorittanut tähän ohjelmaan liittyvät kaikki maksut lukuun ottamatta loppumaksua, joka suoritetaan vasta ohjelman päätyttyä. Ohjelmakausi 2000-2006 Komissio teki 9. marraskuuta 2000 lopullisen päätöksen Tanskan tavoite 2 -ohjelmasta kaudeksi 2000-2006. Ohjelman menot ovat yhteensä 617 miljoonaa euroa, josta 189 miljoonaa euroa maksetaan EU:n varoista. Näistä 27 miljoonaa euroa osoitetaan siirtymävaiheessa oleville alueille. Ohjelmaehdotus oli komission mielestä yleisesti ottaen korkealaatuinen. Komissio kuitenkin ehdotti siihen joitakin muutoksia, jotka koskivat lähinnä SWOT-analyysiä ja strategian painopistettä. Tanskan viranomaiset suostuivat näihin muutoksiin ja tarkistivat ohjelmaa. Ohjelman tavoitteena on luoda edellytykset jatkuvalle kasvulle rakenneongelmista kärsivillä Tanskan alueilla. Mikä tärkeintä, ohjelmassa luodaan ja turvataan - ympäristöä säästävästi - yli 6 000 työpaikkaa, kavennetaan tuloeroja, lisätään uusien ja vanhojen pienyritysten innovaatiokapasiteettia ja parannetaan (etenkin naisten) koulutustasoa tarjoamalla koulutusta tuhansille henkilöille. Ohjelmassa yhdistetään Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) rahoitettavia toimia. Näiden rahastojen osuudet yhteisön myöntämistä varoista ovat vastaavasti 71 % ja 29 %. Tavoitteen toteuttamiseksi valittiin seuraavat kolme toimintalinjaa: 1) aluekehitys, jossa keskitytään kasvun edellytyksiin (infrastruktuuri, neuvonta, tutkimukset jne.), 2) yritystoiminnan, ensisijaisesti pk-yritysten kehittäminen (investointituet, neuvonta, kehittämissuunnitelmat jne.) ja 3) ammattitaidon/henkilöresurssien kehittäminen (työntekijöiden ammattitaidon kehittäminen yrityksissä, strategisten infrastruktuurien kehittäminen ja ESR:n varojen mahdollisimman tehokas käyttö). Lisäksi rahoitusta myönnetään tekniseen apuun (seurantaan, arviointiin, tiedotuskampanjoihin, seminaareihin jne.). Tavoite 2 -ohjelmien seurantakomitean ensimmäinen kokous pidettiin 6. maaliskuuta 2001. Ohjelma-asiakirjan täydennys esitettiin tässä kokouksessa. Tavoite 3: Komissio hyväksyi vuonna 2000 seitsenvuotisen 379 miljoonan euron ohjelman, jolla tuetaan yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä työllisyyttä Tanskassa. Ohjelmassa on seuraavat viisi toimintalinjaa, jotka tukevat Tanskan työllisyyttä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman 1999 tavoitteita: * aktiivista työmarkkinapolitiikkaa lujittaminen pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseksi ja työmarkkinarakenteiden parantamiseksi, * kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet työmarkkinoille pääsyyn, * ammattitaidon ja koulutuksen kehittäminen, * yrittäjyyden ja innovatiivisuuden kannustaminen, * talousarviosta varataan 3 %:n (12 miljoonan euron) määrärahat tekniseen apuun, jota tarvitaan ohjelman hallinnoinnissa, täytäntöönpanossa ja tulosten arvioinnissa. Tanskan ohjelman kokonaisbudjetti on 758 miljoonaa euroa, josta 285 miljoonaa euroa maksetaan julkisen sektorin varoista, 379 miljoonaa EU:n varoista ja 94 miljoonaa euroa muista lähteistä. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan käytännön koordinoinnista, hallinnoinnista ja seurannasta vastaavat työministeriön alaisuudessa toimivat kansalliset työmarkkinaviranomaiset. Myös kuntien alueellisilla sosiaalirahastokomiteoilla on omat tehtävänsä toimenpiteiden ja hankkeiden täytäntöönpanossa. Asianomaisten ministeriöiden, Euroopan komission, alueellisten ja paikallisten hallintoelinten, työmarkkinaosapuolten ja eri eturyhmien edustajista kootaan vielä seurantakomitea. KOR:sta on käytettävissä 205 miljoonaa euroa kalatalousalan ohjelmaan. Ohjelmassa painotetaan erityisesti kalanjalostusta, satamalaitteita sekä laivastoa, jota on tarpeen nykyaikaistaa työolojen ja pyydysten valikoivuuden parantamiseksi. 2.2.3. SAKSA Ohjelmakausi 1994-1999 Edelliskauden 1994-1999 ohjelmien viimeiset maksusitoumukset saatiin tehtyä vuoden 1999 loppuun mennessä. Viimeisten edelliskaudella valittujen hankkeiden täytäntöönpano jatkui koko vuoden, ja ne on tarkoitus päättää vuoden 2001 loppuun mennessä. Eri ohjelmissa toteutuneiden menojen perusteella komissio sai kohdennettua kaikki saatavilla olevat määrärahat lukuun ottamatta kahta ohjelmaa (Saarlandin ja Nordrhein-Westfalenin tavoite 5b -ohjelmat). Yhteisöaloitteissa saatiin kohdennettua kaikki määrärahat. Komission suorittamien maksujen tilanne on paras tavoitteessa 1, jossa keskimäärin 93 % käytettävissä olleista EAKR:n määrärahoista on jo maksettu Saksalle. Joidenkin tavoite 2 -ohjelmien (ohjelmakausi 1997-1999) ja joidenkin yhteisöaloiteohjelmien maksut ovat jäljessä aikataulusta. Tähän on syytä kiinnittää huomiota vuonna 2001, joka on viimeinen maksatusvuosi. Ohjelmakausi 2000-2006 Tavoite 1: Neuvottelut yhteisön tukikehyksestä päättyivät vuonna 2000. Kymmenen vuotta Saksojen yhdistymisen jälkeen uudet osavaltiot ovat joutuneet rakennemuutoksessa kriittiseen vaiheeseen, sillä kehityksen kiinniottoprosessi on käytännössä pysähtynyt. Euroopan unioni on myöntänyt uusille osavaltioille huomattavan tukipaketin auttaakseen niitä kehittämään ja hyödyntämään käytettävissään olevia mahdollisuuksia taloudellisten ja sosiaalisten ongelmiensa ratkaisemiseksi. Liittovaltio ja osavaltiot panevat täytäntöön yhdeksän toimenpideohjelmaa (joista yksi on Itä-Berliinin siirtymäkauden ohjelma) uusia osavaltioita ja Itä-Berliiniä koskevan yhteisön tukikehyksen puitteissa. Kussakin osavaltiossa toteutetaan useista rahastoista tuettu alueellinen ohjelma, jossa EAKR:n, ESR:n ja EMOTR:n tukiosastosta maksetut varat on koordinoitu. Seuraavat kolme alakohtaista ohjelmaa, joista kukin rahoitetaan vain yhdestä rahastosta, koskevat koko tukikelpoista aluetta: alueiden väliset merkittävät liikenneinfrastruktuuritoimet (EAKR), työllisyyden kehittämistä koskeva liittovaltiotason ohjelma (ESR) ja kalatalousalan rakenneuudistusohjelma (KOR). EU:n rahoitusosuus on yhteensä 20,7 miljardia euroa. Tärkein muutos edelliseen yhteisön tukikehykseen verrattuna on painopisteen siirtyminen (suhteellisesti) tuotantoinvestoinneista infrastruktuureihin (jotka käsittävät perusinfrastruktuurien lisäksi T&K:n, koulutuksen ja kaupunkien infrastruktuurit). YTK:n tärkeimmät painopisteet ovat infrastruktuuri (27,7 % tuesta) ja henkilöresurssit (27,1 %). Seuraavina tulevat tuotantoinvestoinnit (19,3 %), maatalous ja kalastus (17 %), ympäristö (7,2 %) ja tekninen apu (1,8 %). Yhteisön tukikehyksen pitäisi tuottaa 370 000 uutta ja turvattua työpaikkaa ja 265 000 tilapäistä työpaikkaa (kokoaikaisiksi muutettuina). ESR:sta tuetuissa ohjelmissa annetaan koulutusta noin 1,35 miljoonalle henkilölle. Yksi henkilöresursseihin liittyvien toimenpiteiden tärkeimmistä tavoitteista on vähentää pitkäaikaistyöttömien määrää (osuus työttömien kokonaismäärästä on nykyisin 31 %). Maataloudessa ja maaseudun kehittämisessä ovat etusijalla maatilainvestoinnit, metsänhoitotoimet, maa-alueiden uusjako, kylien uudistaminen ja kehittäminen sekä maaseutuperinnön suojelu ja säilyttäminen. Varhaiseläkkeelle siirtymisen ja uusien rahoitusjärjestelyjen tukeminen eivät näissä ohjelmissa ole yhtä tärkeässä asemassa. Kalatalouden ohjelmassa keskitytään erityisesti kalastussatamien investointeihin. Hyväksytyn yhteisön tukikehyksen mukaisesti jatkettiin eri toimenpideohjelmia koskevia neuvotteluja, jotka päätettiin vuoden 2000 lopussa kahta ohjelmaa lukuun ottamatta. Neuvottelut liikenneinfrastruktuuria koskevasta toimenpideohjelmasta saatiin kokonaan ja henkilöresursseja koskevasta toimenpideohjelmasta lähes kokonaan päätökseen ennen vuoden loppua. Ohjelmat hyväksyttiin vuoden 2001 alussa. Uusien ohjelmien seurantakomiteat kokoontuivat ensimmäisen kerran jo vuonna 2000 keskustelemaan työjärjestyksestä ja ohjelma-asiakirjojen täydennysten luonnoksista. Vuoden lopussa yhteisön tukikehykseen oli tehtävä ensimmäinen muutos sen varmistamiseksi, että YTK:n rahoitustaulukko vastaa täysin siihen sisältyvien yhdeksän ohjelman rahoitustaulukoita. Tavoite 2: Saksan tavoite 2 -alueet saavat 3,096 miljoonaa euroa ja siirtymävaiheessa olevat alueet (jotka ovat tukikelpoisia vuoden 2005 loppuun asti) 530 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 2000-2006. Komissio sai vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla 11 ehdotusta tavoite 2 -ohjelmiksi. 30. huhtikuuta 2000 mennessä oli jätetty kahdeksan ohjelmaehdotusta, jotka komissio hyväksyi neuvottelujen pohjaksi. Näiden ohjelmien menot ovat näin ollen tukikelpoisia 1. tammikuuta 2000 alkaen. Baden-Württembergin, Hampurin ja Berliinin ohjelmaluonnoksia ei ollut toimitettu 30. huhtikuuta mennessä ja/tai ne arvioitiin puutteellisiksi. Näiden ohjelmien menot ovat tukikelpoisia siitä päivästä lähtien, jolloin viimeinen ohjelmaluonnoksesta puuttuvista asiakirjoista saapuu komissioon. Komissio hyväksyi kuusi ohjelmaa periaatteessa vasta vuoden 2001 alussa. Näille ohjelmille varainhoitovuonna 2000 kohdennetut määrärahat päätettiin siirtää vuodelle 2001. Neuvottelut viidestä muusta ohjelmasta (Hessen, Hampuri, Schleswig-Holstein, Länsi-Berliini ja Baijeri) olivat vuoden 2001 alussa vielä kesken. Näiden ohjelmien osalta varainhoitovuoden 2000 määrärahat oli jaettava uudestaan ja siirrettävä myöhemmille varainhoitovuosille. Komission ja Saksan viranomaisten väliset neuvottelut tavoite 2 -ohjelmista keskittyivät (tavoitteessa 1 mainittujen lisäksi) seuraaviin aiheisiin: * useista rahastoista rahoitettavien toimintalinjojen toteuttaminen ohjelmassa siten, että ESR:n ja EAKR:n toimenpiteet yhdistetään samaan toimintalinjaan ja ESR:n toimenpiteet räätälöidään tavoite 2 -strategiaan sopiviksi (päinvastoin kuin tavoitteen 3 laajemmissa horisontaalisissa toimenpiteissä), * kumppanuusperiaate: eri yhteistyökumppaneiden tehtävät ennen ohjelmien hyväksymistä ja sen jälkeen, * uusien rahoitusvälineiden käyttöönotto ohjelmissa, * keskittyminen pk-yrityksiin yritysten kehittämiseen liittyvissä toimintalinjoissa, * strategioiden eriyttäminen tavoite 2 -alueiden ja siirtymäkauden tukea saavien alueiden välillä samassa ohjelmassa, * strategioiden eriyttäminen seuraavanlaisten osavaltioiden välillä: osavaltiot, joiden alueella on jokin suurkaupunki (Hampuri, Bremen), osavaltiot, joissa on paljon tavoite 2 -kaupunkialueita, ja osavaltiot, joissa on suurempi osuus tavoite 2 -maaseutualueita; kaupunkien ongelma-alueisiin on kiinnitetty erityistä huomiota. Saksan viranomaiset esittivät tavoitteeseen 3 yhtä yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, johon on koottu kaikki liittohallituksen ja 11 osavaltion tätä tavoitetta koskevat toimet. Jo vuoden 1999 lopussa aloitetut neuvottelut jatkuivat kesään 2000 asti, ja niissä keskityttiin seuraaviin asioihin: * pitkäaikaistyöttömyyttä ehkäisevien toimien tehostaminen liittovaltion ja osavaltioiden tasolla, * iäkkäämpien työntekijöiden ammattitaidon kehittäminen, * palvelujen vahvistaminen, * koulunkäynnin keskeyttämisriskin vähentäminen, * seuranta- ja arviointijärjestelmän parantaminen. Ensimmäinen aihe (pitkäaikaistyöttömyyttä ehkäisevien toimien tehostaminen) hallitsi neuvotteluja, koska se on merkityksellinen eurooppalaisen työllisyysstrategian kannalta. Neuvottelujen tuloksena komissio tunnusti Saksan työmarkkinapoliittiset ponnistukset ennalta ehkäisevien toimien tehostamiseksi, ja Saksan liittohallituksen ja osavaltioiden viranomaiset sitoutuivat lisäämään lyhytaikaistyöttömien osuutta ESR:sta tuetuissa hankkeissa ohjelman aikana. Toinen tärkeä neuvottelutulos oli seuranta- ja arviointijärjestelmän parantaminen. Neuvotteluissa nimittäin sovittiin, että seurantaprosessin aikana kerätään "yhteinen vähimmäismäärä" tulostietoja. Lisäksi tietoja päätettiin kerätä jokaisesta tuensaajasta, yrityksestä ja kouluttajasta (Stammblattverfahren). Seuranta- ja arviointitöitä koordinoi pilottityöryhmä, joka muodostuu liittohallituksen, osavaltioiden ja komission yksiköiden edustajien lisäksi tavoite 1 -alueiden hallintoviranomaisten edustajista. Yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin lopulta 10. lokakuuta 2000. ESR:n tuki on yhteensä 4,756 miljoonaa euroa, josta 95 % osoitetaan ESR-asetuksessa määriteltyjen viiden painopistealueen rahoitukseen. Lisäksi 1 % tuesta varataan pienhankkeisiin, joilla edistetään työllistettävyyttä ja paikallistason sosiaalista kehitystä. Loput 4 % osoitetaan tekniseen apuun. Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa kuvaillaan myös, miten horisontaaliset teemat - paikalliset työllisyysaloitteet, tietoyhteiskunta ja tasa-arvon valtavirtaistaminen - on otettu huomioon tavoite 3 -strategian kehittämisessä ja toimintalinjojen valinnassa. Kalatalousalan toimenpiteiden (tavoitteen 1 ulkopuolella) varat ovat 111,1 miljoonaa euroa. Toimenpiteissä keskitytään kalastustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen sekä kalastuslaivaston uudistamiseen ja nykyaikaistamiseen. 2.2.4. KREIKKA Vuosi 2000 muodostui lähinnä neuvottelujaksoksi, jonka aikana käytiin neuvotteluja Kreikkaa koskevasta ohjelmakauden 2000-2006 yhteisön tukikehyksestä ja siihen sisältyvistä 24 toimenpideohjelmasta (11 kansallisesta alakohtaisesta toimenpideohjelmasta ja 13 alueellisesta toimenpideohjelmasta, joita on yksi kutakin Kreikan aluetta kohti). Kun neuvottelut yhteisön tukikehyksestä olivat päättyneet, komissio hyväksyi sen marraskuussa 2000. YTK:ssa esitetään kokonaisvaltainen kehitysstrategia rakennerahastoista myönnetyn 22,71 miljardin euron (ja koheesiorahastosta myönnetyn 3,32 miljardin euron ) käyttöä varten. Investointisuunnitelman kokonaisbudjetti, johon sisältyvät myös jäsenvaltion rahoitusosuus ja yksityiset varat, on yli 50 miljardia euroa. Kreikan YTK:ssa ohjelmakaudeksi 2000-2006 esitetyn kehitysstrategian painopisteet ovat seuraavat: * ammattitaidon parantaminen (noin 10 % yhteisön tukikehyksen kokonaisinvestoinneista), * toimien jatkaminen tietoliikenneinfrastruktuurin loppuun saattamiseksi (noin 27 %), * tuotantosektorin kilpailukyvyn lisääminen (noin 18 %), * maaseutualueiden ja maatalouden kehittäminen (noin 8,5 %), * kansalaisten elämänlaadun parantaminen (noin 4 %), * tietoyhteiskunnan tekniikan saatavuus ja käyttö (noin 4 %), * toimenpiteet, joilla edistetään alueiden tasapainoista kehitystä (26 %). Sekä komissio että Kreikan viranomaiset ovat täysin tietoisia siitä, että tämä kunnianhimoinen YTK on suuri haaste täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden hallintokapasiteetille. Rakennerahastoista annetussa asetuksessa edellytetään, että Kreikka ottaa käyttöön uudet hallintorakenteet yhteisön tukikehyksen hallinnointia ja toimenpideohjelmien seurantaa varten. Ohjelmien onnistuminen riippuu pitkälti niiden tehokkuudesta ja erityisesti hankkeen kehitys- ja valintavaiheen laadusta. Kreikan parlamentti äänesti 31. lokakuuta 2000 yhteisön tukikehyksen hallinnoinnin järjestämistä koskevasta laista. Laki on tärkeä edistysaskel, ja sen muodostama uusi oikeudellinen kehys on tarpeen YTK:n ja siihen sisältyvien toimenpideohjelmien tehokkaan ja avoimen hallinnon varmistamiseksi. Vuoden 2000 loppuun mennessä neuvottelut toimenpideohjelmista olivat edistyneet huomattavasti. Useimmat toimenpideohjelmat hyväksyttiin vuoden 2001 ensimmäisellä neljänneksellä ja pieni määrä ohjelmia vielä huhtikuussa 2001. Samalla Kreikan viranomaisten odotetaan edistyneen huomattavasti uusien hallintoelinten ja -rakenteiden perustamisessa ja käyttöönotossa uudessa laissa säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Myös uuden atk-järjestelmän, joka kattaa kaikki yhteisön tukikehyksen ja koheesiorahaston hankkeet ja toimet, pitäisi tähän mennessä olla toimintakunnossa. Yhteisön tukikehyksen täytäntöönpano Kreikassa aloitetaan terveeltä pohjalta, ja nämä toimintaedellytykset ovat paras tae tämän valtavan investointi- ja kehitysponnistuksen onnistumiselle. ESR:n toimenpiteet keskittyvät etenkin kahteen toimenpideohjelmaan ("työllisyyden edistäminen ja jatkokoulutus" ja "yleissivistävä koulutus ja ammatillinen peruskoulutus"). Näiden toimenpiteiden päätavoitteena on torjua pitkäaikaistyöttömyyttä aktiivisilla, ennalta ehkäisevillä ja yksilökohtaisilla tukitoimilla, edistää kaikkien kansalaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille, edistää ja parantaa ammatillista ja yleissivistävää koulutusta, edistää yrittäjyyttä ja työvoiman sopeutumis- ja suorituskykyä sekä helpottaa naisten pääsyä työmarkkinoille. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla EMOTR:n ohjausosasto osallistuu maatalouden toimintalinjan ja aluekehityksen toimintalinjan osarahoitukseen yhteensä 2 260,3 miljoonalla eurolla ohjelmakaudella 2000-2006. Maatalouden toimintalinjan täytäntöönpanoa tuetaan ainoastaan EMOTR:n ohjausosastosta. Sen rahoitusosuus on 1 233,4 miljoonaa euroa. Lisäksi se osallistuu yhdessä muiden rahastojen kanssa aluekehityksen toimintalinjan toteutukseen 1 026,9 miljoonalla eurolla. Tärkeimpien toimenpiteiden tavoitteena on: * maatalouden kilpailukyvyn parantaminen maatilojen integroiduilla tukitoimilla, maa- ja metsätaloustuotteiden jalostusta, standardointia ja kaupan pitämistä koskevilla tukitoimilla sekä maataloustuotteita koskevilla tukitoimilla, * maaseutualueiden kestävä ja yhdennetty kehitys ja yhteiskunnallisen tasapainon palauttaminen, maaseudun väestöön suunnatun tiedotus- ja valistustyön tukimekanismien parantaminen sekä integroidut maaseudun kehittämissuunnitelmat, * ympäristön ja sosiaalisen koheesion säilyttäminen kehittämällä ja suojelemalla luonnonvaroja ja ympäristöä. Vuonna 2000 yhdestäkään menoarviosta ei tehty maksusitoumuksia. Kalatalouden ohjelman (KOR:n rahoitusosuus 211,1 miljoonaa euroa) toimintalinjat ovat pitkälti samat kuin edelliskaudella, mutta siinä painotetaan enemmän kalastustuotteiden laadun ja työolojen parantamista sekä ympäristösaasteiden torjuntaa. 2.2.5. ESPANJA Ohjelmakausi 1994-1999 Tavoite 1: Ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmissa kaikki varat saatiin kohdennettua ja jäljellä ovat vain loppumaksut, jotka suoritetaan sen jälkeen, kun ohjelmat on päätetty. Komissiolla on jo käytettävissään ensimmäinen yleiskatsaus EAKR:n toiminnasta tällä ohjelmakaudella. Sen on laatinut riippumaton arvioija Espanjan viranomaisten toimeksiannosta. Raportin mukaan kokonaistilanne on selvästi myönteinen. Raportissa esitetään saavutetut tulokset, arvioidaan tulosten johdonmukaisuutta suhteessa lähtötarpeisiin, verrataan toiminnan tehokkuutta asetettuihin tavoitteisiin sekä arvioidaan resurssien käytön tehokkuutta ja yhteisön toimintalinjojen ja periaatteiden noudattamista. Yleiskatsauksessa osoitetaan kuitenkin useita heikkouksia, jotka liittyvät lähinnä järjestelmän monimutkaisuuteen, elinten väliseen koordinointiin ja tukitoimien liian "klassiseen" luonteeseen. Lisäksi huomautetaan, että yritysten aineettomiin investointeihin on osoitettu liian vähän varoja ja että hankkeiden hallinnosta vastaavat viranomaiset eivät ole huomioineet riittävästi miesten ja naisten tasa-arvon periaatetta. Kaikki nämä näkökohdat otettiin huomioon neuvotteluissa nykyisestä yhteisön tukikehyksestä. Tavoite 2: Ohjelmakauden 1997-1999 ohjelmissa tehtiin päätökset rahoituksen uudelleenjärjestelystä toukokuussa (Baleaarien, La Riojan ja Navarran toimenpideohjelmat), kesäkuussa (Aragonian toimenpideohjelma) ja lokakuussa (Baskimaan toimenpideohjelma); loput kaksi päätöstä allekirjoitettiin vuonna 2001 (Katalonian ja Madridin toimenpideohjelmat). EAKR:sta vuoden 2000 loppuun mennessä seitsemälle tukitoimelle suoritetuista maksuista 50 % koski Baskimaata ja 84 % Aragoniaa. Ohjelmakauden 1994-1996 ohjelmissa kaikki maksut saatiin suoritettua vuoden 2000 loppuun mennessä sen jälkeen, kun EAKR:n tukitoimien loppuraportit olivat valmistuneet (lukuun ottamatta Madridin toimenpideohjelmaa, jonka loppumaksu suoritettiin vuonna 2001). Neljässä tapauksessa (Aragonia, Katalonia, Navarra ja Baskimaa) käytettävissä olleet yhteisön määrärahat saatiin käytettyä kokonaan ja kahdessa tapauksessa (Baleaarit ja La Rioja) lähes kokonaan. Ohjelmakausi 2000-2006 Tavoite 1: Komissio hyväksyi 19. lokakuuta 2000 Espanjaa koskevan yhteisön tukikehyksen ohjelmakaudeksi 2000-2006. Siihen osoitetut yhteisön määrärahat ovat käypinä hintoina ja suoritusvarausta lukuun ottamatta 39,548 miljardia euroa, mikä vastaa lähes 28 % tavoitteeseen 1 myönnetyistä rakennerahastovaroista. YTK:n kokonaisinvestoinnit ovat 84,754 miljardia euroa. Se rahoitetaan unionin neljästä rakennerahastosta (61,2 % kokonaistuesta on EAKR:sta, 22,4 % ESR:sta, 12,6 % EMOTR:sta ja 3,8 % KOR:sta) ja on ohjelmakauden 2000-2006 suurin rakennetukierä. Tavoitteesta 1 tuetaan samoja Espanjan alueita kuin edelliselläkin ohjelmakaudella (Andalusiaa, Asturiaa, Kanariansaaria, Kantabriaa, Kastilia ja Leónia, Kastilia- La Manchaa, Extremaduraa, Galiciaa, Murciaa, Valenciaa sekä Ceutaa ja Melillaa). Kantabrian autonomiseen alueeseen sovelletaan kuitenkin tavoitteen 1 siirtymäjärjestelyjä. Ohjelman toimintalinjat ovat seuraavat: kilpailukyvyn ja tuotantorakenteiden parantaminen, innovaatio, T&K, tietoyhteiskunta, ympäristö, luonto ja vesivarat, henkilöresurssien, työllisyyden ja tasa-arvon kehittäminen, paikallinen ja kaupunkialueiden kehittäminen, liikenne- ja energiaverkot, maatalous ja maaseudun kehittäminen sekä kalatalouden ja vesiviljelyalan rakenteet. Yhteisön tukikehys sisältää muun muassa seuraavat merkittävät uudistukset edelliseen kauteen verrattuna: * Kumppanuusperiaatetta on vahvistettu niin ohjelmatyössä kuin varainhoidossakin. Alueellisissa toimenpideohjelmissa tämä näkyy siten, että keskushallinnon viranomaiset ja alueviranomaiset hoitavat yhdessä ohjelmien hallinnointiviranomaisen tehtäviä. Lisäksi taloudelliset ja sosiaaliset toimijat osallistuivat YTK:n ja eri toimenpideohjelmien seurantakomiteoiden kokouksiin ensimmäisen kerran rakennerahastojen tukitoimien koko täytäntöönpanon aikana Espanjassa. * Eri rahastojen (EAKR:n, ESR:n ja EMOTR:n) tukitoimet on integroitu aluetasolla "yhdennettyihin toimenpideohjelmiin", mikä paitsi tehostaa niiden koordinointia myös lisää niiden tehokkuutta ja joustavuutta käytännön toteuttamisen osalta. * Tästä syystä tukimuotoja on vähennetty merkittävästi nykyisessä YTK:ssa (niitä on vain 23, kun niitä edellisellä kaudella oli 73). Tämä yksinkertaistaa hallinnointivälineitä ja auttaa kohdentamaan resurssit paremmin sekä alueellisesti että alakohtaisesti. * Alakohtaisesti tarkasteltuna kehitystavoitteissa on painotettu tietoyhteiskunta- ja ympäristötoimia lähinnä liikenne- ja energiaverkkojen kustannuksella. Yhteisön tukikehyksen ennakkoarvioinnissa ennustetaan BKT:n vuosikasvuksi keskimäärin 0,34 %, jolloin Espanjan tukikelpoisten alueiden BKT:n pitäisi ohjelmakauden lopussa olla 2,4 % parempi kuin mitä se olisi ollut ilman yhteisön tukikehystä. Saman ennusteen mukaan YTK:n ansiosta pitäisi vuosittain syntyä tai säilyä keskimäärin 219 000 työpaikkaa ohjelmakaudella 2000-2006. YTK toteutetaan 23 toimenpideohjelman kautta. Niistä 12 on alueellisia ohjelmia, joista kukin koskee yhtä tavoite 1 -aluetta, ja loput 11 ovat monialueohjelmia. Komissio hyväksyi 29. joulukuuta 2000 Andalusian, Extremaduran, Murcian, Ceutan ja Melillan toimenpideohjelmat. Teknisistä syistä komissio ei voinut hyväksyä samana päivänä muita ohjelmia, vaikka niitä koskevat neuvottelut oli saatu päätökseen. Ne hyväksyttiin vasta vuoden 2001 ensimmäisellä neljänneksellä lukuun ottamatta tietoyhteiskuntaohjelmaa, jonka Espanjan viranomaiset toimittivat myöhemmin erikseen. Tavoite 2: Espanjan viranomaiset valitsivat jälleen YTK:n, joka jakautuu maan seitsemällä tavoite 2 -alueella toteutettaviin seitsemään toimenpideohjelmaan. Komissio teki niistä kaikista periaatepäätöksen 29. joulukuuta 2000 Madridin ohjelmaa lukuun ottamatta. Tukikelpoisille alueille myönnetty yhteisön tuki on 2 649 miljoonaa euroa. Nämä määrärahat ovat 12,93 % unionin kokonaistuesta tavoite 2 -alueille. Prosenttiosuus on sama kuin Espanjan tukikelpoisen väestön osuus yhteisön väestöstä. Määrärahat jaetaan seitsemän toimenpideohjelman kesken suhteessa kunkin alueen väestömäärään Espanjan kokonaisväestöstä. Siirtymävaiheessa oleville alueille myönnettiin 99 miljoonaa euroa yhteisön tukea. Seitsemän toimenpideohjelmaa perustuvat seuraaviin viiteen toimintalinjaan: kilpailukyvyn ja työllisyyden parantaminen sekä tuotantorakenteen kehittäminen; ympäristö, luonto ja vesivarat; osaamisyhteiskunta (innovaatiot, T&K, tietoyhteiskunta); tietoliikenne- ja energiaverkkojen kehittäminen; paikallinen ja kaupunkialueiden kehittäminen. Kuudes toimintalinja koskee teknistä apua. ESR:sta osarahoitetaan kuutta toimenpideohjelmaa, joista viidessä ESR:n rahoitusosuus on 5 % ja kuudennessa eli Madridin toimenpideohjelmassa 7 % rahastojen kokonaistuesta. Nämä tukitoimet kuuluvat keskushallinnon toimivaltaan. ESR:n rahoitusosuus Katalonian toimenpideohjelmasta on yli 21 %. ESR:n toimissa on kolme toimintalinjaa: yrittäjyyden kannustaminen, työpaikkojen pysyvyyden ja työvoiman sopeutumiskyvyn vahvistaminen sekä työpaikkoja luovien paikallisaloitteiden tukeminen. Komissio hyväksyi 27. syyskuuta 2000 Espanjan tavoitteen 3 YTK:n. Yhteisön tukikehys toteutetaan 12 toimenpideohjelman kautta. Niistä kahdeksan hyväksyttiin 9. marraskuuta 2000. Espanjan 12:sta toimenpideohjelmasta seitsemän on alueellisia ohjelmia (yksi kutakin autonomista aluetta kohti), jotka toimivaltaiset alueviranomaiset panevat täytäntöön Aragoniassa, Baleaareilla, Kataloniassa, Madridissa, Navarrassa, Baskimaassa ja La Riojassa. Viisi muuta ohjelmaa ovat temaattisia monialueohjelmia, joiden tavoitteena on edistää työllisyyttä, ammattikoulutusjärjestelmiä, yrittäjähenkeä, elinikäistä oppimista, sosiaalista integraatiota ja teknistä apua. Euroopan sosiaalirahasto osallistuu tavoitteen 3 rahoitukseen 2 221,8 miljoonalla eurolla. Eniten tukea saaneet kaksi toimenpideohjelmaa ovat monialueohjelmat "Työllisyyden edistäminen" (36,2 %) ja "Yrityksen perustaminen ja jatkokoulutus" (20,4 %). Tavoitteen 3 toimintalinjat ovat seuraavat: työttömien työmarkkinoille pääsyn helpottaminen, yrittäjien taitojen parantaminen sekä itsenäisen ammatin harjoittamisen ja pk-yritysten perustamisen edistäminen, työntekijöiden sopeutumiskyvyn parantaminen ja työpaikkojen pysyvyyden parantaminen sellaisten henkilöiden osalta, joiden työpaikat ovat epävarmimpia, ammatillisen koulutuksen parantaminen, tutkijaresursseien hyödyntäminen tutkimuksessa, tieteessä ja teknologiassa painottaen erityisesti tulosten parempaa siirtoa teollisuuteen, naisten aseman parantaminen työmarkkinoilla, muita heikommassa asemassa olevien kohderyhmien työmarkkinoille pääsyn helpottaminen ja paikallisen elinkeinoelämän edistäminen. Kalatalouden toimenpiteet (tavoitteen 1 ulkopuolella) saavat KOR:stä 207,5 miljoonan euron tuen. Investoinnit suunnataan ensisijaisesti kalastustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen sekä laivaston saneeraukseen ja uudistamiseen. 2.2.6. RANSKA Ohjelmakausi 1994-1999 Tavoite 2: Komissio päätti 12 ohjelmakauden 1997-1999 19:stä yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta. Vuosien 1997-1999 yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin liittyvien loppumaksujen maksatuspyynnöt on määrä toimittaa 30. kesäkuuta 2001. Ohjelmakausi 2000-2006 Komissio hyväksyi lokakuun ja joulukuun 2000 välisenä aikana kuusi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, jotka koskivat tavoite 1 -alueita ja siirtymäkauden tukea saavia tavoite 1 -alueita. Kyseessä olivat neljä merentakaista aluetta (Martinique, Guadeloupe, Guyana ja Réunion), jotka ovat kokonaan tukikelpoisia tavoitteessa 1, sekä kaksi siirtymäkauden tukeen oikeutettua Ranskan Euroopassa sijaitsevaa aluetta, nimittäin Korsika ja osa Nord-Pas-de-Calais'ta (Douain, Avesnesin ja Valenciennesin seutukunnat). Rakennerahastojen kokonaistuki näille kuudelle ohjelmalle on noin 4 miljardia euroa. Näiden yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen avulla luodaan yli 55 000 nettotyöpaikkaa, annetaan suoraa tukea noin 10 000 pk-yritykselle ja rahoitetaan yli 560 000 yksittäistä koulutushanketta. Maatalousalalla tärkeimmät toimet koskevat maatalouden nykyaikaistamista ja monipuolistamista. Merentakaisilla alueilla painotetaan toimintaolosuhteiden helpottamista sellaisilla maatalouden aloilla, joilla on sovittu yhteisestä markkinajärjestelystä (banaaniala sekä sokeriruoko-, sokeri- ja rommiala). Merentakaisten departementtien kalatalousalan ohjelmissa painotetaan satamalaitteiden parantamista, tuotteiden tehokkaampaa kaupan pitämistä sekä vesiviljelyn kehittämistä. Korsikan toimintalinjat ovat työllisyyden säilyttäminen, pyyntiponnistuksen rationalisointi ja vesiviljelykapasiteetin lisääminen. Komissio teki 28. joulukuuta 2000 periaatepäätöksen myös Ranskan viranomaisten esittämästä tietotekniikan monitavoite- (tavoitteet 1 ja 2) ja monialueohjelmasta (Présage). Ohjelma saa 19,3 miljoonaa euroa yhteisön varoja, ja sen kokonaisinvestoinnit ovat lähes 34,7 miljoonaa euroa. Présage-ohjelma mahdollistaa yli 10 miljardin euron tukien hallinnoinnin, seurannan ja arvioinnin ainutlaatuisella tietokoneohjelmistolla, jota käytetään 26 alueella Ranskassa. Tässä kansallisessa tietotekniikkaohjelmassa on tarkoitus kehittää viranomaisille suorituskykyinen työkalu, auttaa ratkaisemaan aiemmin havaittuja vaikeuksia ja lujittaa kumppanuutta avoimen hallinnoinnin, seurannan, arvioinnin ja valvonnan kautta. Tavoite 2: Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen luonnokset toimitettiin komissioon huhtikuun lopussa, yhteistyökumppaneiden kanssa pidettiin viimeinen kokous syyskuun lopussa ja komissio teki luonnoksista periaatepäätöksen 28. joulukuuta 2000. Nämä YOA:t koskevat 21:tä Ranskan Euroopassa sijaitsevaa aluetta (tavoite 2 ei koske Korsikaa, koska sen koko alue on oikeutettu tavoitteen 1 siirtymäkauden tukeen). Tukikelpoisten alueiden väkiluku on noin 19 miljoonaa, mikä vastaa 31,3 % Ranskan väestöstä. Edellisellä ohjelmakaudella 1994-1999 tämä osuus oli 41,3 %. Ranskan viranomaiset ehdottivat komissiolle, että 15 % EMOTR:n tukiosastosta myönnetyistä määrärahoista siirretään tavoitteen 2 yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. Rakennerahastojen (EAKR + ESR) ja EMOTR:n tukiosaston kokonaistuki näille 21 alueelliselle ohjelmalle ja Présage-tietotekniikkaohjelmalle on yhteensä 7 miljardia euroa ohjelmakaudeksi 2000-2006. Näiden yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen kautta luodaan tai säilytetään satoja tuhansia työpaikkoja, tarjotaan suoraa tukea kymmenille tuhansille pk-yrityksille ja rahoitetaan satoja tuhansia yksittäisiä koulutushankkeita. Yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan valituista toimintalinjoista on mainittava erityisesti tieto- ja viestintätekniikan levittämistoimet, ympäristönsuojelua ja miesten ja naisten tasa-arvoa koskevat toimenpiteet sekä poliittinen tahto tukea työpaikkojen luomista ja säilyttämistä sekä henkilöresurssien yleistä hyödyntämistä yhdistämällä nämä toimet tiiviisti eurooppalaiseen työllisyysstrategiaan aidon yhdennetyn lähestymistavan mukaisesti. Henkilöresursseja koskevia ESR:n toimenpiteitä ei koottu yhteen ainoaan toimintalinjaan, vaan ne hajautettiin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan eri toimintakokonaisuuksiin, koska näin voidaan varmistaa parempi integraatio ja täydentävyys muiden rahastojen kanssa. Ranskan toivomuksesta ensisijaisiksi toimintalinjoiksi otettiin pienyritystoimintaa edistävät toimet sekä kaupunkipolitiikan puitteissa toteutettavat toimet. Tässä yhteydessä myös tarkastettiin, täydentävätkö toimet tavoitteesta 3 rahoitettuja toimia ja ovatko ne tarkoituksenmukaisia työllisyyttä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman kannalta. Lisäksi YOA:n kolme monialaista toimintalinjaa - miesten ja naisten tasa-arvo, koulutustoimet ja paikallisaloitteet - on otettu tarkkaan huomioon muissa toimintalinjoissa. Toteutuksen osalta on syytä mainita, että kumppanuutta on laajennettu kaikkiin institutionaalisiin, taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin toimijoihin. Kumppanuuden vahvistaminen näkyy myös siinä, että alueen prefekti ja alueneuvoston puheenjohtaja toimivat yhdessä seuranta- ja ohjelmakomiteoiden puheenjohtajina. Tavoite 3: Vuoden 2000 päätapahtumia olivat neuvottelut ja yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksyminen. Tavoitteessa 3 Ranskalle myönnettiin 4 713,56 miljoonan euron tuki ohjelmakaudeksi 2000-2006. Tavoitteen 3 yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa painotetaan ennalta ehkäisevää toimintamallia. YOA jakautuu seuraaviin kuuteen toimintalinjaan: * Toimintalinjan 1 "Aktiiviset työmarkkinapolitiikat" osuus kokonaismäärärahoista on 20,5 %. Tavoitteena on tarjota nuorille ja työttömille aikuisille uusi alku, torjua työttömyyttä parantamalla ammatinvalinnanohjausta ja työnhakijoiden koulutushankkeiden suunnittelua sekä kehittää ammattiin pätevöittävää koulutusta kohderyhmille, jotka tarvitsevat "uuden alun". * Toimintalinja 2 "Tasa-arvo ja sosiaalinen integraatio" koskee kauimmin työttöminä olleita henkilöitä, joille kasautuu monenlaisia työelämästä vieraannuttavia ongelmia. Toimintalinjan osuus kokonaistuesta on 26 %. * Toimintalinjaan 3 "Elinikäinen yleissivistävä ja ammatillinen koulutus" on osoitettu 23 % kokonaistuesta, ja sen tavoitteena on helpottaa nuorten osallistumista vuorottelukoulutukseen, kehittää mahdollisuuksia ammatillisen koulutuksen ja työkokemuksen validointiin sekä edistää sellaisten koulutusohjelmien suunnittelua, joissa työsuoritusten validoinnista on huolehdittu järjestelmällisesti ennakolta. * Toimintalinja 4 "Työntekijöiden sopeutumiskyky, yrittäjähenki, tutkimus, innovaatio ja teknologia" sai 22,5 % kokonaistuesta. Toimintalinjan tavoitteena on nykyaikaistaa työn organisointia ja kehittää työntekijöiden ammattitaitoa, edistää yrittäjähenkeä kaikilla toimialoilla sekä tukea innovaatioita, tutkimusta ja teknologiaa, luovuutta sekä kansainvälistä toimintaa panostamalla enemmän ammattitaitoon. * Toimintalinjassa 5 "Naisten työmarkkinoille pääsyn helpottaminen" toteutetaan erityistoimenpiteitä, joilla on tarkoitus poistaa miesten ja naisten välistä epätasa-arvoa työmarkkinoilla. Tämä poikittainen toimintalinja täydentää neljää ensimmäistä toimintalinjaa yhdennetyn lähestymistavan mukaisesti. Toimintalinjat 5 ja 6 ("Paikalliset aloitteet tasa-arvon edistämiseksi") saavat yhdessä 5 % kokonaistuesta. Tieto- ja viestintätekniikan kehittämisellä ja käytöllä on ohjelmassa tärkeä asema. Näiden toimien pitäisi tukea ja täydentää työllisyyttä koskevassa kansallisessa toimintasuunnitelmassa määriteltyjä toimia. Miesten ja naisten tasa-arvoa koskevan periaatteen soveltaminen kaikkiin toimiin on ohjelman toinen vahva painopiste. Poikittaisulottuvuuteen on kiinnitetty erityistä huomiota. Neljän ensimmäisen toimintalinjan eri hankkeissa on nimittäin asetettu naisten osuudelle määrälliset tavoitteet. Paikallisten työllisyysaloitteiden edistäminen tukee alueellisen lähestymistavan jatkokehittelyä. Toimissa hyödynnetään paikallisten hallintoviranomaisten erityisosaamista alueensa työllisyyteen ja koulutukseen liittyvissä asioissa. Ranskaan perustettiin ensimmäiset alueelliset ohjauskomiteat, joiden puheenjohtajina toimivat alueen prefekti ja alueneuvoston puheenjohtaja tai heidän edustajansa yhdessä. Komiteoiden kokoonpano on samanlainen kuin kansallisen seurantakomitean. Alueellisiin ohjauskomiteoihin osallistuvat valtion hajautettujen hallintoelinten, alueen, muiden paikallisyhteisöjen, työmarkkinaosapuolten, talouselämän toimijoiden ja järjestösektorin edustajat. Kalatalouden toimenpiteisiin (tavoitteen 1 ulkopuolella) myönnettiin 233,7 miljoonaa euroa. Niissä keskitytään kalavarojen hoitoon pitkällä aikavälillä, yritysten nykyaikaistamiseen tuotteiden jalostusarvon lisäämiseksi sekä kalastuksesta riippuvaisten alueiden sosioekonomisen toimintaympäristön parantamiseen. 2.2.7. IRLANTI Ohjelmakausi 1994-1999 Ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmiin tehtiin viimeiset mukautukset vuoden 1999 lopussa. Edellisen kauden ohjelmien toteutus jatkui läpi vuoden 2000, ja ne on tarkoitus päättää vuoden 2001 aikana. Komissio myönsi monissa tapauksissa ohjelmille hieman lisäaikaa, jotta maksut ehdittäisiin suorittaa loppuun. Useimpien ohjelmien täytäntöönpanokertomukset vuodelta 1999 toimitettiin komissiolle vuoden 2000 aikana. Ohjelmakausi 2000-2006 Border, Midlands ja Länsi-Irlanti, joiden väestö on yhteensä 26,6 % koko maan väestöstä, saavat tavoitteen 1 rahoitusta myös ohjelmakaudella 2000-2006. Muut alueet (Etelä- ja Itä-Irlanti), jotka aikaisemmin olivat tavoitteen 1 kohdealueita, saavat tällä ohjelmakaudella asteittain vähenevää siirtymäkauden tukea. Kansallinen kehittämissuunnitelma (NDP) toimitettiin komissiolle marraskuussa 1999, ja se koskee koko Irlantia. Suunnitelman budjettiin sisältyy tukirahoitteisen osuuden lisäksi huomattava Irlannin viranomaisten omarahoitusosuus. Ohjelmaa tuetaan 7 miljardilla eurolla, josta rakennerahastojen osuus on 3,2 miljardia. Ohjelman kokonaisbudjetti on noin 57 miljardia euroa. Yhdennetyn lähestymistavan ansiosta ohjelmatyön etuja voidaan nyt hyödyntää muillakin julkisista varoista rahoitetuilla toiminta-aloilla. Monet yhteisön tuen ulkopuolelle jäävistä toiminta-aloista täydentävät rakennerahastojen tukitoimia ja liittyvät niihin läheisesti; jotkin niistä saattavat jopa olla tukikelpoisia rakennerahastoasetusten nojalla, mutta jäädä silti ilman osarahoitusta, koska EU:n tukea on käytettävissä niin niukasti. Yhteisön tukikehyksen pääkohdat Komissio siirsi yhteisön tukikehystä koskevat neuvotteluvaltuudet Irlannin viranomaisille tammikuun 2000 lopussa. Neuvotteluohjeissa määriteltiin, mitä seikkoja komissio haluaa neuvotteluissa korostaa, kuten tarvetta välttää Irlannin talouden ylikuumenemista NDP:n sisältämien erittäin kunnianhimoisten rahoitusohjelmien takia, "tasapainoisen aluekehityksen" painottamista alueellisissa ohjelmissa ja ehdotetussa valtakunnallisessa aluekehitysstrategiassa ja tarvetta poistaa kehityksen pullonkauloja kaikilla talouden aloilla (etenkin infrastruktuureissa ja työmarkkinoilla) sekä investoinneilla että horisontaalisilla toimenpiteillä, joiden tavoitteena on parantaa toimialojen suorituskykyä. Komissio piti keskeisinä myös ympäristökysymyksiä ja etenkin Natura 2000 -alueiden suojelua. Muodolliset neuvottelut yhteisön tukikehyksen sisällöstä käytiin helmi- ja maaliskuussa 2000. Irlannin alkuperäisiin ehdotuksiin tehtiin niiden pohjalta joitakin muutoksia. YTK:n rakennetta muutettiin siirtämällä maatalouden ja maaseudun kehityksen tuki kansalliselta tasolta alueelliselle tasolle. Koska ohjelmissa on muitakin kuin tuettuja menoja, menot eriteltiin tarkkaan laatimalla tuetuille menoille ja yleismenoille erilliset rahoitustaulukot. Ehdotuksia muutettiin sisällöllisesti siten, että tuetut menot keskitettiin tutkimuksen ja kehityksen alalla tiettyihin avaintoimiin. Myös aluetason tutkimus- ja kehitystoimia vahvistettiin. Seitsemästä ohjelmasta kuusi hyväksyttiin vuonna 2000. NDP:n/YTK:n seurantakomitean ensimmäinen kokous pidettiin lokakuussa 2000. Kokouksessa esitettiin lyhyt katsaus tähänastisesta kehityksestä ja sovittiin yhteisen mallin valmistelusta seurantakomiteoiden tuleviin kokouksiin tehtäviä raportteja varten. Seurantakomitea päätti myös perustaa neljä horisontaalista koordinointikomiteaa, joiden vastuualueet ovat ympäristö, tasa-arvo ja sosiaalinen integraatio, maaseudun kehitys sekä työllisyys ja henkilöresurssit. Henkilöresursseja koskevien tukitoimien poliittiset painopisteet: Irlannissa viimeisten kuuden vuoden aikana tapahtuneet työmarkkinamuutokset vaativat politiikan painopisteiden ratkaisevaa siirtämistä. Tämä johti joihinkin merkittäviin muutoksiin ESR:n toimintalinjoissa. Työllisyyttä koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissa on tähän asti ollut vallitsevana työttömyyttä ennalta ehkäisevä lähestymistapa, mutta nyt politiikan painopisteeksi on asetettu työvoiman tarjonnan hyödyntäminen. Tähän lähestymistapaan yhdistetään lujemmat ponnistelut työllistettävyyden parantamiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä elinikäisen oppimisen kautta. Toisena painopisteenä ovat laajemmat toimenpiteet työpaikkakoulutuksen määrän ja laadun parantamiseksi sekä voimakas tuki elinikäisen oppimisen toimintakehyksen toteuttamiselle. Lisäksi tarve lisätä kaikkien kohderyhmien, etenkin naisten osallistumista työmarkkinoille on noussut uuteen arvoon. ESR tukee yhdessä EAKR:n kanssa huomattavia investointeja lastenhoitopalveluihin (115 miljoonaa euroa alueellisten toimintasuunnitelmien kautta), joiden puutetta pidetään esteenä etenkin naisten pääsylle työhön ja koulutukseen. Tuki jakautuu Euroopan työllisyysstrategian neljän pilarin kesken seuraavasti: yli 50 % ESR:n tuesta osoitetaan työllistettävyyden tukemiseen ja yli 17 % yrittäjyyden ja sopeutumiskyvyn edistämiseen. Noin 12 % tuesta käytetään sukupuolten välisen tasa-arvon edistämiseen ja lastenhoitopalveluihin Irlannissa. Ohjelmakauden 2000-2006 yhteisön tukikehyksessä ESR:n määrärahat Irlannille ovat hieman yli miljardi euroa, mikä vastaa noin 34 % käytettävissä olevasta rakennerahastojen kokonaistuesta (osuus on suurempi kuin muilla tavoite 1 -alueilla). Lisäksi ESR:sta myönnetään 32 miljoonaa euroa Equal-yhteisöaloitteen kautta. Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevia toimenpiteitä toteutetaan toimintalinjan "Tasapainoinen aluekehitys" kautta. Lisäksi toimenpiteitä toteutetaan kahdessa alueellisessa toimenpideohjelmassa (Border, Midlands ja Länsi-Irlanti sekä Etelä- ja Itä-Irlanti) toimintalinjojen "Paikallisen yritystoiminnan kehittäminen" (metsätalous) ja "Maatalous ja maaseudun kehittäminen" kautta sekä Peace-toimenpideohjelmassa. EMOTR:n ohjausosaston osuus Irlannin YTK:lle (2000-2006) myönnetystä tuesta on 182 miljoonaa euroa. Osarahoitetut toimenpiteet ovat osa laajempaa toimenpidepakettia, joka on määrä rahoittaa asianomaisissa ohjelmissa kansallisista varoista. Kaikki vuodeksi 2000 varatut EMOTR:n ohjausosaston määrärahat saatiin kohdennettua. Vuoden 2000 aikana Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta toimittivat yhteisen suunnitelman Peace-ohjelmaksi. Kalatalousalalla KOR:sta on myönnetty määrärahoja kahdelle alueelliselle ohjelmalle ja horisontaaliselle "Tuotantosektori"-ohjelmalle. KOR:n kokonaistuki on 67,6 miljoonaa euroa. Ohjelmissa painotetaan lähinnä vesiviljelyn kehittämistä, satamien nykyaikaistamista sekä kalastuslaivaston laadun ja turvallisuuden parantamista. 2.2.8. ITALIA Ohjelmakausi 1994-1999 ja sitä edeltäneet ohjelmakaudet It