1.Johdanto

Kauppaa suojataan kaupan suojatoimilla, joita on kolmenlaisia: polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, tasoitustullitoimenpiteet ja suojatoimenpiteet. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ja tasoitustullitoimenpiteiden tarkoituksena on torjua hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen, kuten polkumyynnillä tapahtuvan tai tuetun tuonnin, kielteisiä vaikutuksia, jotka aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa merkittävää vahinkoa kotimaan tuotannonalalle. Suojatoimenpiteillä puolestaan pyritään väliaikaisesti suojaamaan kotimaisia tuotannonaloja tuonnin ennakoimattoman ja merkittävän kasvun kielteisiltä vaikutuksilta, jotka aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa vakavaa vahinkoa. Suojatoimenpiteitä sovelletaan tuontiin sen alkuperämaasta riippumatta, eli niillä on kaikkia koskevia vaikutuksia, kun taas polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja tasoitustullitoimenpiteet ovat kohdennetumpia ja maakohtaisia (jopa yrityskohtaisia).

Kaupan suojakeinojen käyttöä säännellään Maailman kauppajärjestön WTO:n sopimuksilla ja oikeuskäytännöllä. WTO:n sääntöjä on noudatettava tarkoin, jotta monenvälinen järjestelmä toimisi moitteettomasti. Kaupan suojakeinojen virheellinen soveltaminen johtaa sääntöjenvastaisiin ja perusteettomiin toimenpiteisiin, jotka vaikuttavat kielteisesti vapaaseen ja oikeudenmukaiseen kauppaan. Tämä koskee erityisesti suojatoimenpiteitä, jotka ovat mainituista välineistä kauppaa eniten rajoittavia, sillä niitä sovelletaan kaikkiin alkuperämaihin riippumatta siitä, ovatko ne lisänneet vientiään ja/tai aiheuttaneet vahinkoa. Sen vuoksi suojatoimenpiteiden käyttöönottoon sovelletaan WTO:n oikeuskäytännössä tiukempia vaatimuksia.

Kaupan suojakeinojen käyttö Euroopan unionia ja yksittäisiä jäsenvaltioita vastaan on lisääntynyt viime vuosina erityisesti maailmanlaajuisten talous- ja finanssikriisien seurauksena. Kun talous hidastuu ja kotimainen kulutus tietyillä aloilla vähenee, yritykset pyrkivät ylläpitämään tuotantoaan/työpaikkojaan ja hallitsemaan kustannuksia etsimällä muita markkinoita ja keskittyvät luonnollisesti vientimarkkinoihin. Siksi on ratkaisevan tärkeää, ettei näitä vientimahdollisuuksia heikennetä perusteettomilla kaupan suojakeinoilla, jotka rajoittavat aiheettomasti markkinoille pääsyä.

WTO:n jäsenillä on oikeus käyttää kaupan suojakeinoja. On kuitenkin tärkeää varmistaa, että niitä käytetään asianmukaisesti eivätkä ne johda protektionistisiin toimenpiteisiin. EU käyttää itse näitä välineitä säännöllisesti (etenkin polkumyynnin tai tukien vastaisia toimenpiteitä), ja sen järjestelmä perustuu tasapainoiseen ja maltilliseen lähestymistapaan sekä EU:n lainsäädännössä vahvistettuihin, jopa WTO-sitoumuksia pidemmälle meneviin normeihin. Normeissa vaaditaan esimerkiksi tarkastelemaan yleistä etua ja soveltamaan alhaisemman tullin sääntöä, jonka mukaan toimenpiteiden on oltava alle polkumyyntimarginaalin tason, jos se on riittävä kyseiselle tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. EU odottaa kauppakumppaneidensa noudattavan tarkasti WTO:n puitteissa asetettuja vaatimuksia, kun ne kohdistavat kaupan suojakeinoja EU:hun tai yksittäisiin jäsenvaltioihin. Euroopan komissio jatkaa sen vuoksi kaupan suojakeinojen käyttöön liittyvien hyvien toimintatapojen edistämistä kauppakumppaneidensa keskuudessa ja seuraa kolmansien maiden kaupan suojakeinojen käyttöä aktiivisesti ja kohdennetusti.

Edellä esitetyistä syistä komissio ryhtyy toimiin aina tarpeen vaatiessa puuttuakseen järjestelmästä johtuviin ongelmiin, joita havaitaan kolmansissa maissa kaupan suojakeinojen käytössä ja niihin liittyvissä käytännöissä, ja varmistaakseen WTO:n sääntöjen noudattamisen. Komissio esittää kirjallisia huomautuksia ja osallistuu myös säännöllisesti kolmansien maiden kaupan suojakeinomenettelyjen yhteydessä järjestämiin julkisiin kuulemisiin, etenkin jos se katsoo, että EU:n viejien oikeuksiin ja etuihin puututaan perusteettomasti. Komissio osallistuu myös kahdenvälisillä sopimuksilla luotujen alan instituutioiden toimintaan.

Lisäksi komissio tarjoaa kaupan suojakeinoja käsittelevää kattavaa koulutusta kolmansien maiden tutkintaviranomaisten virkamiehille ja pyrkii näin edistämään kaupan suojakeinotutkimuksissa itse noudattamiensa tiukkojen normien soveltamista ja siten parantamaan kolmansien maiden suorittamien tutkimusten laatua. Tällaista koulutusta järjestetään yleensä kerran vuodessa, viikon kestävän seminaarin muodossa, enintään 25 osanottajalle unionin ulkopuolisista maista. Vuonna 2015 järjestettyyn koulutukseen osallistui virkamiehiä Intiasta, Japanista, Jordaniasta, Tunisiasta ja Vietnamista. Komissio on vuoden 2015 aikana ollut yhteydessä yhä useampiin kolmansiin maihin, jotka käyttävät säännöllisesti kaupan suojakeinoja, ja pyrkinyt näin edistämään asiaa koskevien hyvien toimintatapojen vaihtoa jo aloitettujen vuoropuhelujen lisäksi.

Tässä kertomuksessa kuvataan niihin kolmansien maiden soveltamiin kaupan suojakeinoihin liittyviä yleisiä kehityssuuntauksia, jotka vaikuttavat tai voivat vaikuttaa kielteisesti EU:n vientiin (kolmansien maiden käyttöön ottamat polkumyynnin tai tukien vastaiset toimenpiteet voivat koskea joko koko EU:ta tai yhtä tai useampaa yksittäistä jäsenvaltiota). Lisäksi esitetään katsaus siihen, mitä kolmansien maiden toimien seuranta käytännössä tarkoittaa. Liitteeseen on koottu yksityiskohtaiset analyysit ja luvut kustakin maasta.

2.Yleiset kehityssuuntaukset

2.1.Vuoden 2015 lopussa voimassa olevat toimenpiteet

EU:n vientiin vaikuttavia kaupan suojakeinoja oli vuonna 2015 voimassa 151. Määrä on kasvanut, sillä vuonna 2014 toimenpiteitä oli käytössä 140. Kuten jäljempänä olevassa kaaviossa osoitetaan, voimassa olevien toimenpiteiden määrä on ollut selvässä kasvussa vuodesta 2010 lähtien ja kaupan suojakeinojen käyttö on edelleen varsin laajaa.

Vuoden 2015 lopussa voimassa olevien toimenpiteiden kokonaismäärä

Lähde: WTO:n ja EU:n tilastot

Intia käyttää edelleen Kiinan ohella eniten EU:n vientiin vaikuttavia toimenpiteitä. Niillä on molemmilla voimassa 19 toimenpidettä (Intialla 4 suojatoimenpidettä ja 15 polkumyynnin vastaista toimenpidettä, Kiinalla 17 polkumyynnin vastaista toimenpidettä ja 2 tasoitustullitoimenpidettä). Vuoteen 2014 verrattuna Intian toimenpiteiden määrä supistui seitsemällä (polkumyynnin vastaiset toimenpiteet), kun taas Kiinan toimenpiteiden määrä kasvoi yhdellä eli pysyi lähes muuttumattomana. Seuraavaksi aktiivisin maa on Yhdysvallat, jolla on 18 voimassa olevaa toimenpidettä. Näistä useimmat ovat polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja kaksi on uusia EU:n vientiin kohdistuvia toimenpiteitä (yksi tasoitustullitoimenpide ja yksi polkumyynnin vastainen toimenpide). Brasilialla on käytössä 16 polkumyynnin vastaista toimenpidettä, ja määrä on kasvanut merkittävästi seitsemällä edellisvuoteen verrattuna. Turkin voimassa olevien toimenpiteiden määrä (12) on tasainen mutta pysyvä. Tänä vuonna Turkilla on kuitenkin ensimmäisen kerran pitkään aikaan useampia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä (7) kuin suojatoimenpiteitä (5).

Vuoden 2015 lopussa voimassa olevat toimenpiteet maittain

Lähde: WTO:n ja EU:n tilastot