Unionin tukemissa ulkoisissa investoinneissa on lisäksi noudatettava perussopimusten määräyksiä, joissa edellytetään unionin ulkoisen toiminnan ja muiden politiikkojen johdonmukaisuutta. Nykyinen hajanaisuus aiheuttaa sen, ettei investointipäätöksiä aina tehdä täysin koordinoidusti yhteistyössä toimielinten ja jäsenvaltioiden kesken. Näin saatetaan heikentää EU:n mahdollisuuksia toteuttaa ulkopoliittisia tavoitteitaan kolmansien maiden suhteen. Tähän kuuluvat unionin asettamat tavoitteet kumppanuuskehykselle, jonka tarkoitus on muodostaa ”yhdenmukainen ja räätälöity sitoumus, jonka pohjalta unioni ja sen jäsenvaltiot toimivat koordinoidusti ja eri rahoitusinstrumentteja, välineitä ja vipuvaikutusta yhdistäen muodostaakseen kolmansien maiden kanssa kattavia kumppanuussopimuksia, jotta muuttoliike saataisiin paremmin hallintaan”.

Resurssit olisi kuitenkin otettava käyttöön tehokkaammalla tavalla. Unionin tukemien ulkoisten investointien olisi oltava pitkällä aikavälillä hyödyllisiä sekä tukea saavalle kumppanille että EU:lle siten, että niiden välille luodaan kestävä ja vahva taloussuhde. On tärkeää varmistaa, ettei hankkeiden taustalla ole pelkästään lyhyen aikavälin näkökohtia vaan että niistä on pitkäaikaista strategista hyötyä sekä kumppanimaalle että EU:lle.

Vastataksemme yhä monimutkaisempiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, joiden taustalla ovat muun muassa köyhyys, konfliktit, muuttoliike, ilmastonmuutos ja väestönkehitys, kehitysrahoituksessa on tarpeen yhdistää erilaisia rahoituslähteitä. Julkisia ja yksityisiä varoja on hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti, jotta niiden vaikutusta voidaan lisätä. Tämä edellyttää Euroopan unionilta joustavuutta ja valmiutta mukauttaa ja kehittää rahoitusvälineitä sekä toimintapolitiikan välineitä EU:n ulkopuolisia investointeja varten. EU:n on siis täydennettävä perinteisiä kehitysyhteistyön välineitään, jotta se voi täyttää kunnianhimoiset kestävän kehityksen tavoitteensa.

Koska tilanne monilla EU:n naapurialueilla ja Afrikassa on monimutkainen ja epävakaa, komissio on vakaasti sitä mieltä, että on tärkeää toimia kiireellisesti ja että EU:n on nyt keskityttävä toiminnallisiin ja käytännön ratkaisuihin eikä toimenpiteisiin, jotka edellyttäisivät perustavanlaatuisia institutionaalisia ja rakenteellisia muutoksia, kuten uusien elinten tai yksiköiden perustamista tai lisärahoitusosuuksien järjestämistä EU:n talousarviosta. Euroopan parlamentin, neuvoston, komission ja korkean edustajan kehittämät laajat ulkopolitiikan puitteet ohjaavat edelleen toimia EU:n prioriteettien mukaisesti ja EU:n asianomaisten maiden kanssa muodostamien kumppanuuksien avulla. Tätä kautta vastataan kyseisten maiden investointitarpeisiin. Komissio varmistaa edelleen, että EU:n talousarviovaroja käytetään mahdollisimman viisaasti ja että jokaisen käytetyn euron tuoma lisäarvo on entistä parempi.

2.Nykyisten välineiden hyödyntäminen mahdollisimman tehokkaasti

Ulkoisen toiminnan kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi EU pyrkii saattamaan yhteen kaikki asiaankuuluvat välineet ja instituutiot, yhdistämään rahoitusresursseja ja varmistamaan, että rahoitusvälineillä tuetaan asiaankuuluvalla ja johdonmukaisella tavalla EU:n ulkopoliittisten tavoitteiden saavuttamista. EU:n talousarviosta tuetuilla investoinneilla on keskeinen rooli tässä yhteydessä, sillä ne täydentävät tehokkaasti muita välineitä, kuten avustuksia, jotka ovat edelleen keskeisiä sellaisissa tapauksissa, joihin investoinnit eivät sovellu. Tässä yhteydessä on tärkeää ottaa huomioon investointitarpeiden monimuotoisuus ja EU:n kumppaneiden kohtaamat haasteet, etenkin kaikista heikoimmassa asemassa olevien kumppaneiden osalta, joihin kuuluvat vähiten kehittyneet maat, voimakkaasti velkaantuneet köyhät maat sekä maat, joissa on epävakautta tai konflikteja.

2.1 Ulkoinen investointiohjelma

EU on jo toteuttanut määrätietoisia toimia, joilla tehostetaan kehitysrahoitusta. Vuonna 2016 käynnistetty Euroopan ulkoinen investointiohjelma tarjoaa innovatiivisen tavan saada liikkeelle kehitysrahoitusta julkisista ja yksityisistä lähteistä. Se täydentää perinteistä avustusten muodossa annettavaa tukea ja perustuu julkisten ja yksityisten toimijoiden asiantuntemukseen. Euroopan ulkoisen investointiohjelman ytimen muodostaa Euroopan kestävän kehityksen rahasto, jonka toimissa hyödynnetään Euroopan investointiohjelmasta eli Junckerin suunnitelmasta sekä Euroopan strategisten investointien rahastosta saatuja kokemuksia. Lisäksi apuna on vuosikymmenen pituinen kokemus kolmansissa maissa toteutetuista rahoitusta yhdistävistä toimista, jotka liittyvät yksityisen rahoituksen houkuttelemiseen tavallista innovatiivisempiin ja riskialttiimpiin investointeihin.

Euroopan kestävän kehityksen rahasto pohjautuu ajatukseen siitä, että julkiset ja yksityiset investoinnit ovat tärkeitä kestävää kehitystä luovia tekijöitä, että yksityisillä investoinneilla voidaan täydentää julkisia menoja ja että yritykset voivat osallistua kumppaneina kestävään kehitykseen ja luoda kaikkia osapuolia hyödyttäviä mahdollisuuksia. Ulkoinen investointiohjelma tarjoaa nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä yhtenäisen paketin investointien rahoittamiseen Afrikassa ja EU:n naapuruusmaissa. Sen odotetaan saavan liikkeelle vähintään 44 miljardin euron investoinnit. Jos jäsenvaltioista tai muista lähteistä saadaan vastaava määrä rahoitusta, ohjelma voisi kaksinkertaistaa liikkeelle saatavan lisärahoituksen 88 miljardiin euroon. Ohjelman ensimmäisissä investointihankkeita koskevissa ehdotuspyynnöissä ylitettiin hankkeille varattu rahoitus, ja avustusten ja lainojen yhdistämistoimia on jo tehostettu. Ensimmäiset ohjelmat ovat parhaillaan toteutusvaiheessa, ja niistä on jo saatu konkreettisia tuloksia. Ensimmäiset EU-takauksen saaneet Afrikassa ja EU:n naapuruusmaissa toteutettavat investointiohjelmat hyväksyttiin 20. kesäkuuta 2018. Ohjelmissa taataan kohtuullisin lainaehdoin pankkilainoja heikommassa asemassa oleville henkilöille, joilla on vaikeuksia saada lainarahaa kohtuullisilla koroilla, ja annetaan yli 25 000 pienelle yritykselle mahdollisuus käyttää mobiilitiliä ja saada pitkäaikaista luottoa. Näiden takausten, joiden arvo on noin 800 miljoonaa euroa, avulla odotetaan saatavan lisäksi arviolta 8–9 miljardia euroa julkisina ja yksityisinä investointeina. Ensimmäiset tulokset ovat rohkaisevia, mutta ulkoista investointiohjelmaa on tehtävä tunnetummaksi ja sen toteuttamista käytännössä nopeutettava, esimerkiksi kohdennettujen tiedotuskampanjoiden kautta.

EU:n talousarviosta tuetuilla investoinneilla on myös yhä enemmän edistettävä rakenneuudistusten täytäntöönpanoa. Investoinnit voivat olla voimakas väline, kun halutaan nopeuttaa uudistuksia ja kehittää hallintoa kumppanimaissa. Investoinneilla voidaan parantaa osallistavan taloudellisen toiminnan edellytyksiä tukemalla kestävämpiä politiikkoja ja sääntelykehyksiä, kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja, mukaan lukien työelämän perusnormit ja due diligence -vaatimukset, suotuisampia liiketoimintaympäristöjä, uusia liiketoimintamalleja ja parempaa hallintokapasiteettia. Jos investointeja hyödynnetään oikealla tavalla, niiden avulla voidaan vahvistaa korruptiontorjuntatakeita, parantaa julkista varainhoitoa ja kehittää rahoitusalan sääntelyä. Yksittäisten investointiohjelmien rahoittamisen lisäksi EU:n olisi teknisen avun ja vahvistetun poliittisen vuoropuhelun kautta lisättävä tukeaan politiikoille, joilla houkutellaan lisäinvestointeja sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Tähän pyritään ulkoisen investointiohjelman kolmannen pilarin kautta. Toimimalla kumppanimaiden kanssa yhteistyössä hallinnon ja sääntelyn uudistuksissa, korruption ja laittomien rahavirtojen torjunnassa sekä instituutioiden ja valmiuksien kehittämisessä EU voi olla tukena paremman toimintaympäristön luomisessa. Yhteistyöllä voidaan edistää mikro-, pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta, parantaa oikeudellista kehystä sekä julkisten että yksityisten investointien osalta, tehostaa julkisten hankintajärjestelmien toimintaa, edistää investointien avulla paikallistalouksia ja työpaikkojen luomista kotimaassa sekä lisätä kansainvälisten normien noudattamista. On myös olennaisen tärkeää pitää yllä asianmukaista hankejatkumoa, jotta voidaan luoda työpaikkoja ja kasvua pitkällä aikavälillä.

2.2 Nykyisessä rakenteessa on mahdollista lisätä yhteistyötä ja synergioita...

EU:n nykyinen ulkoisten investointien rahoitusrakenne on kehittynyt viime vuosikymmeninä. Euroopan investointipankki, joka toimii EU:n pankkina, keskittyy pääasiassa EU:n alueella sijaitseviin hankkeisiin mutta toimii myös unionin ulkopuolella tukien unionin eri politiikkoja. Sen toiminta perustuu EU:n nykyisiin välineisiin, kuten ulkoiseen lainanantovaltuuteen sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren investointivälineeseen. EU:n ulkoisen investointiohjelman rinnalla Euroopan investointipankkiryhmä on esittänyt myös taloudellisen selviytymiskyvyn kehittämisaloitteensa ja tarjonnut laajoja investointipaketteja joillekin maille, kuten Ukrainalle. Euroopan investointipankkiryhmä on äskettäin käynnistänyt omat pohdintansa siitä, olisiko perustettava uusi kehitystä käsittelevä alaosasto.

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) on monenvälinen kehityspankki, jonka pääosakkaita ovat EU:n jäsenvaltiot ja joka on keskittänyt investointitoimintansa Itä- ja Keski-Eurooppaan, Aasiaan ja Pohjois-Afrikkaan. Se on kehittänyt merkittävää paikallista asiantuntemusta paikallistoimistojen verkoston kautta, ja osana toimintaansa se osallistuu politiikkatoimiin kumppaneidensa kanssa muun muassa tukemalla uudistuksia.