Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020”(2014 –2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta /* COM/2011/0811 final - 2011/0402 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Eurooppa 2020 -strategiaa tukevasta talousarviosta annetun komission tiedonannon[1] mukaisesti laaditulla Horisontti 2020 -ehdotuskokonaisuudella tuetaan Eurooppa 2020 ‑strategiaa, jossa tutkimus ja innovointi on määritelty keskeisiksi tekijöiksi älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteiden saavuttamisessa. Kokonaisuus koostuu seuraavista ehdotuksista: (1) Horisontti 2020 -puiteohjelma (Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus – SEUT); (2) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt (SEUT); (3) Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöön paneva erityisohjelma (SEUT); ja (4) Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat Horisontti 2020 ‑puiteohjelman osat. Näiden lainsäädäntöehdotusten poliittinen tausta esitetään yhdessä niiden kanssa annettavassa komission tiedonannossa, jossa käsitellään useita tärkeitä monialaisia seikkoja, kuten yksinkertaistamista ja sitä, kuinka innovoinnin lähestymistapaa on lujitettu. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa vastataan suoraan Eurooppa 2020 -strategiassa ja sen lippulaivahankkeissa yksilöityihin merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin. Se edesauttaa myös eurooppalaisen teollisuuden nostamista johtoasemaan. Se parantaa tieteellistä huippuosaamista, joka on olennaisen tärkeää Euroopan kestävälle kehitykselle sekä pitkän aikavälin vauraudelle ja hyvinvoinnille. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ehdotuksiin sisältyy kattava valikoima erilaisia tukimuotoja, jotka kattavat koko tutkimus- ja innovaatiosyklin. Horisontti 2020 ‑puiteohjelmalla kootaan näin ollen yhteen ja vahvistetaan toimia, joita nykyisin rahoitetaan seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman innovointiosioista sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin kautta. Tällä tavoin ehdotuksilla pyritään myös huomattavasti yksinkertaistamaan ohjelmiin osallistumista. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET Näitä neljää ehdotusta valmisteltaessa otettiin täysimittaisesti huomioon vastaukset, joita oli saatu vihreään kirjaan Haasteista mahdollisuuksiin: yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle (KOM(2011) 48) perustuvassa laajassa julkisessa kuulemisessa. Näkemyksensä esittivät Eurooppa-neuvosto, jäsenvaltiot ja laaja joukko elinkeinoelämän, korkeakoulujen ja kansalaisyhteiskunnan sidosryhmiä. Ehdotusten pohjana on käytetty myös kahta perinpohjaista vaikutusten arviointia, joiden yhteydessä kuultiin sidosryhmiä, järjestettiin sisäisiä ja ulkoisia arviointeja ja pyydettiin kansainvälisten asiantuntijoiden lausuntoja. Arvioinnit osoittivat, että Horisontti 2020 -vaihtoehto selkeyttäisi toiminnan kohdentamista, ja sen avulla voitaisiin parhaiten saavuttaa tarvittava kriittinen massa ohjelma- ja hanketasolla. Sillä olisi myös suurin vaikutus politiikan tavoitteiden saavuttamiseen ja se aiheuttaisi eniten taloudellisia, sosiaalisia ja kilpailukykyyn kohdistuvia hyötyjä. Tämä vaihtoehto olisi myös yksinkertaisin, koska sillä mm. helpotettaisiin osallistujiin kohdistuvia hallinnollisia rasitteita, yhdenmukaistettaisiin sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä, varmistettaisiin välineiden keskinäinen johdonmukaisuus sekä luotaisiin uudenlainen tasapaino riskin ja luottamuksen välillä. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Oikeusperusta Ehdotuksessa tutkimus- ja innovointitoimet yhdistetään yhdeksi saumattomaksi kokonaisuudeksi politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Horisontti 2020 -puiteohjelma perustuu SEUT-sopimuksen osastoihin ”Teollisuus” ja ”Tutkimus ja teknologinen kehittäminen sekä avaruusala” (173 ja 182 artikla). Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt perustuvat samoihin SEUT-sopimuksen osastoihin (173, 183 ja 188 artikla). Molemmissa tapauksissa teollisuutta koskeva oikeusperusta liittyy pääasiassa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttiin (EIT), jolle annetaan rahoitustukea Horisontti 2020 ‑puiteohjelmasta. EIT ei ole osallisena erityisohjelmatasolla. On syytä muistaa, että eri puiteohjelmiin on nimenomaisesti sisältynyt innovaatiotoimia SEUT-sopimuksen tutkimusosaston pohjalta ja että myös nykyisiin puiteohjelmiin sisältyy erilaisia innovaatiotoimia. Tästä syystä erityisohjelma, jolla Horisontti 2020 -puiteohjelma pannaan täytäntöön, perustuu SEUT-sopimuksen osastoon ”Tutkimus ja teknologinen kehittäminen sekä avaruusala” (182 artikla), koska siinä hahmotellut toimet kuuluvat kyseisen osaston soveltamisalaan. Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa edistävää Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaa koskeva ehdotus perustuu Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklaan. 3.2. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Ehdotukset on suunniteltu siten, että niistä saadaan unionin tasolla mahdollisimman suuri lisäarvo ja vaikutus. Niissä keskitytään tavoitteisiin ja toimiin, joita jäsenvaltiot eivät voi yksin toteuttaa tehokkaalla tavalla. Unionin tason toiminnalla voidaan lujittaa tutkimuksen ja innovoinnin yleisiä puitteita ja koordinoida jäsenvaltioiden tutkimustoimia ja siten välttää päällekkäisyyksiä. Sen avulla voidaan saavuttaa kriittinen massa keskeisillä aloilla ja varmistaa julkisen rahoituksen optimaalinen käyttö. Unionin tason toiminta mahdollistaa koko mantereen laajuisen kilpailun parhaiden ehdotusten valitsemiseksi, mikä nostaa huippuosaamisen tasoa ja antaa näkyvyyttä johtavalle tutkimukselle ja innovoinnille. Unionin tasolla voidaan myös parhaiten tukea kansainvälistä liikkuvuutta ja parantaa tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä. Unionin tason ohjelmassa pystytään paremmin toteuttamaan suuririskisiä ja pitkäkestoisia t&k-toimia, kun riskit voidaan jakaa ja saadaan aikaan sellainen laajuus ja mittakaavaedut, joihin ei muutoin päästäisi. Unionin tason toiminta voi houkutella uusia julkisia ja yksityisiä investointeja tutkimukseen ja innovointiin, edistää eurooppalaista tutkimusaluetta, jolla tietämys, tutkijat ja teknologia voivat liikkua vapaasti, ja nopeuttaa innovaatioiden kaupallistamista ja leviämistä sisämarkkinoilla. Unionin tason ohjelmia tarvitaan myös tukemaan poliittista päätöksentekoa ja eri politiikan aloilla asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Asiaa käsitellään laajemmin ehdotukseen liittyvässä vaikutusten arvioinnissa. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Kaikkien ehdotusten talousarviot esitetään käypinä hintoina. Tähän ehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä esitetään sen vaikutukset talousarvioon ja henkilö- ja hallintoresursseihin. Komissio voi kustannus-hyötyanalyysin perusteella käyttää Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanossa nykyisiä toimeenpanovirastoja, siten kuin tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 58/2003 säädetään. 2011/0402 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS annettu XXX, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020”(2014 –2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 182 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2], ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[3], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[4], noudattaa tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsoo seuraavaa: (1) Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” … annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o […][5] on määrä panna täytäntöön perussopimuksen 182 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityisohjelmalla, jossa määritellään erityistavoitteet ja säännöt ohjelmien täytäntöön panemiseksi, vahvistetaan sen kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista. (2) Horisontti 2020 -puiteohjelman kolme painopistettä ovat huipputason tieteen tuottaminen (”Huipputason tiede”), teollisuuden johtoaseman edistäminen (”Teollisuuden johtoasema”) ja yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaminen (”Yhteiskunnalliset haasteet”). Nämä painopisteet olisi pantava täytäntöön erityisohjelmalla, johon kuuluu kolme epäsuoria toimia koskevaa osaa ja yksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) suoria toimia koskeva osa. (3) Horisontti 2020 -puiteohjelmassa vahvistetaan kyseisen puiteohjelman yleinen tavoite, painopisteet sekä erityistavoitteiden ja toteutettavien toimien pääpiirteet, kun taas erityisohjelmassa olisi määriteltävä kullekin osalle erityisten toimien erityistavoitteet ja pääpiirteet. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa vahvistettuja täytäntöönpanomääräyksiä, myös eettisiä periaatteita koskevia määräyksiä, sovelletaan täysimääräisesti tähän erityisohjelmaan. (4) Kunkin osan olisi täydennettävä erityisohjelman muita osia, ja kukin osa olisi pantava täytäntöön johdonmukaisesti erityisohjelman muiden osien kanssa. (5) On ehdottoman tarpeen lujittaa ja laajentaa unionin tiedeperustan huippuosaamista ja varmistaa maailmanluokan tutkimuksen ja lahjakkuuksien tuottaminen, jotta Euroopan kilpailukyky ja hyvinvointi voitaisiin varmistaa pitkällä aikavälillä. Ohjelman I osalla ”Huipputason tiede” olisi tuettava Euroopan tutkimusneuvoston toimintaa, joka koskee tieteen eturintamassa olevaa tutkimusta, tulevia ja kehittyviä teknologioita, Marie Curie -toimia ja Euroopan tutkimusinfrastruktuureja. Näillä toimilla olisi pyrittävä luomaan osaamista pitkällä aikavälillä keskittyen seuraavan sukupolven tieteenaloihin, järjestelmiin ja tutkijoihin ja tukien uusia lahjakkuuksia kaikkialla unionissa ja assosioituneissa maissa. Huipputason tiedettä tukevilla unionin toimilla olisi pyrittävä lujittamaan Euroopan tutkimusaluetta ja tekemään unionin tiedejärjestelmästä maailmanlaajuisesti kilpailukykyisempi ja houkuttelevampi. (6) Ohjelman I osan ”Huipputason tiede” mukaisesti toteutetut tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan ilman etukäteen määritettyjä aihekohtaisia painopisteitä. Tutkimuslinjaukset olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa. Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen perusteella. (7) Euroopan tutkimusneuvoston olisi korvattava komission päätöksellä 2007/134/EY[6] perustettu Euroopan tutkimusneuvosto. Sen olisi noudatettava toiminnassaan tieteellisen huippuosaamisen, riippumattomuuden, tehokkuuden ja avoimuuden periaatteita. (8) Unionin teollisuuden johtoaseman säilyttämiseksi ja lujittamiseksi on polttava tarve kannustaa yksityistä sektoria tutkimus-, kehitys- ja innovaatioinvestointeihin, edistää tutkimusta ja innovointia liike-elämän linjauksilla ja kiihdyttää uusien teknologioiden kehittämistä tulevan yritystoiminnan ja talouskasvun tukemiseksi. Ohjelman II osalla ”Teollisuuden johtoasema” olisi tuettava keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin ja muihin teollisuusteknologioihin liittyvää huipputason tutkimusta ja innovointia, helpotettava riskirahoituksen saatavuutta innovatiivisille yrityksille ja hankkeille sekä tarjottava unionin laajuista tukea pienten ja keskisuurten yritysten innovointiin. (9) Avaruusalan tutkimus ja innovointi kuuluvat unionin jaettuun toimivaltaan, ja ne olisi sisällytettävä erottamattomasti II osaan ”Teollisuuden johtoasema”, jotta tieteelliset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset voidaan maksimoida ja tehokas ja kustannustehokas täytäntöönpano varmistaa. (10) Eurooppa 2020 -strategiassa[7] yksilöityjen yhteiskunnallisten haasteiden ratkaiseminen edellyttää suuria investointeja tutkimukseen ja innovointiin, jotta riittävän mittavia ja laajoja uusia ratkaisuja ja läpimurtoratkaisuja voitaisiin kehittää ja ottaa käyttöön. Nämä haasteet tarjoavat innovatiivisille yrityksille myös merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia, minkä vuoksi ne vaikuttavat unionin kilpailukykyyn ja työllisyyteen. (11) Ohjelman III osalla ”Yhteiskunnalliset haasteet” olisi tehostettava tutkimuksen ja innovoinnin mahdollisuuksia ratkaista keskeiset yhteiskunnalliset haasteet tukemalla huipputason tutkimus- ja innovointitoimia. Kyseiset toimet olisi toteutettava haasteisiin perustuvalla lähestymistavalla, jossa kootaan yhteen eri alojen, teknologioiden ja tutkimusalojen resurssit ja tietämys. Yhteiskunnallisten tieteiden ja humanististen tieteiden tutkimus on merkittävässä asemassa kaikkiin haasteisiin vastaamisessa. Toimien olisi katettava kaikenlainen tutkimus ja innovointi, ja niissä olisi painotettava innovointiin liittyviä toimia, kuten pilottitoimia, demonstrointia, testausalustoja, julkisten hankintojen tukemista, esinormatiivista tutkimusta, normien vahvistamista ja innovaatioiden saattamista markkinoille. Toimilla olisi tuettava suoraan vastaavaa alakohtaista osaamista unionin tasolla. Kaikkien haasteiden olisi edesautettava kestävän kehityksen erityistavoitteen saavuttamista. (12) Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) on erottamaton osa Horisontti 2020 -puiteohjelmaa, ja sen olisi jatkossakin annettava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea unionin politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten. Jotta Yhteinen tutkimuskeskus toimisi tehtävänkuvauksensa mukaisesti, sen olisi tehtävä korkealaatuisinta tutkimusta. Kun Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa suoria toimia tehtävänkuvauksensa mukaisesti, sen olisi painotettava erityisesti unionin kannalta merkittävimpiä osa-alueita, kuten älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua, turvallisuutta, kansalaisuutta ja globaalia Eurooppaa. (13) Yhteisen tutkimuskeskuksen suorat toimet olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon Yhteisen tutkimuskeskuksen palvelujen käyttäjien sekä unionin politiikkojen tarpeet ja pyrkien suojelemaan unionin taloudellisia etuja. Kyseisiä tutkimustoimia olisi tarvittaessa mukautettava näiden tarpeiden sekä tieteen ja teknologian kehityksen edellyttämällä tavalla, ja niissä olisi pyrittävä tieteen huippuosaamiseen. (14) Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi jatkettava lisäresurssien tuottamista kilpailutetun toiminnan kautta, kuten osallistumalla Horisontti 2020 -puiteohjelman epäsuoriin ohjelmiin, tekemällä työtä ulkopuolisille asiakkaille ja vähemmässä määrin teollis- ja tekijänoikeuksia hyödyntämällä. (15) Erityisohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia ja muita unionin toimia, jotka ovat tarpeen Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisessa noudatettavaa strategiaa varten, erityisesti niitä, jotka koskevat koheesiota, maataloutta ja maaseudun kehitystä, koulutusta ja ammatillista koulutusta, teollisuutta, kansanterveyttä, kuluttajansuojaa, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa, energiaa, liikennettä, ympäristöä, ilmastoa, turvallisuutta, meriä ja kalastusta, kehitysyhteistyötä sekä laajentumis- ja naapuruuspolitiikkaa. (16) Sen varmistamiseksi, että Horisontti 2020 -puiteohjelman kehitys heijastaa asianmukaisesti viimeisintä kehitystä ja että rahoitusvälineiden käyttöä koskevat erityisedellytykset heijastavat markkinaedellytyksiä, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta se voi mukauttaa tai kehittää erityisohjelman erityistavoitteita vastaavia suorituskykyindikaattoreita ja rahoitusvälineiden käyttöä koskevia erityisedellytyksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan neuvostolle hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (17) Jotta varmistettaisiin yhdenmukaiset edellytykset erityisohjelman täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä työohjelmia erityisohjelman täytäntöön panemiseksi. (18) Ohjelman I, II ja III osan työohjelmia koskevaa täytäntöönpanovaltaa, lukuun ottamatta Euroopan tutkimusneuvoston toimia, joiden yhteydessä komissio ei poikkea tieteellisen neuvoston kannasta, olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[8] mukaisesti. (19) Yhteisen tutkimuskeskuksen uudelleenjärjestelystä 10 päivänä huhtikuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä 96/282/Euratom[9] perustettua Yhteisen tutkimuskeskuksen johtokuntaa on kuultu Yhteisen tutkimuskeskuksen suoria toimia koskevan erityisohjelman tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä. (20) Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” 19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/971/EY[10], Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Ideat” 19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/972/EY[11], Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Ihmiset” 19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/973/EY[12], Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Valmiudet” 19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/974/EY[13] ja Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007–2013) 19 päivänä joulukuuta 2006 tehty neuvoston päätös 2006/975/EY[14] olisi kumottava, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: I OSASTO PERUSTAMINEN 1 artikla Kohde Tällä päätöksellä perustetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XX/2012[15] täytäntöön paneva erityisohjelma, ja siinä määritetään mainitun asetuksen 1 artiklassa säädetyille tutkimus- ja innovointitoimille annettavaa unionin tukea koskevat erityistavoitteet ja täytäntöönpanosäännöt. 2 artikla Erityisohjelman perustaminen 1. Perustetaan tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (2014–2020) täytäntöön paneva erityisohjelma, jäljempänä ’erityisohjelma’, 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi. 2. Asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 5 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti erityisohjelmaan kuuluvat seuraavat osat: (a) I osa ”Huipputason tiede”; (b) II osa ”Teollisuuden johtoasema”; (c) III osa ”Yhteiskunnalliset haasteet”; (d) IV osa ”Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) toteuttamat muut kuin ydinalaa koskevat suorat toimet”. 3 artikla Erityistavoitteet 1. Ohjelman I osalla ”Huipputason tiede” lujitetaan Euroopan tutkimuksen huippuosaamista asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistetun painopisteen mukaisesti pyrkimällä saavuttamaan seuraavat erityistavoitteet: (a) tehostetaan tieteen eturintamassa olevaa tutkimusta Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) toimilla; (b) tehostetaan tulevaan ja kehittyvään teknologiaan liittyvää tutkimusta; (c) lujitetaan taitoja, koulutusta ja urakehitystä Marie Skłodowska-Curie -toimilla, jäljempänä ’Marie Curie -toimet’; (d) lujitetaan Euroopan tutkimusinfrastruktuureja, myös sähköisiä infrastruktuureja. Näiden erityistavoitteiden toimia koskevat pääpiirteet esitetään liitteessä I olevassa I osassa. 2. Ohjelman II osalla ”Teollisuuden johtoasema” lujitetaan teollisuuden johtoasemaa ja kilpailukykyä asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistetun painopisteen mukaisesti pyrkimällä saavuttamaan seuraavat erityistavoitteet: (a) tutkimuksella, teknologisella kehityksellä, demonstroinnilla ja innovoinnilla edistetään Euroopan teollisuuden johtoasemaa seuraavissa mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa: i) tieto- ja viestintäteknologia; ii) nanoteknologia; iii) kehittyneet materiaalit; iv) biotekniikka; v) kehittynyt valmistus ja prosessointi; vi) avaruus; (b) helpotetaan riskirahoituksen saatavuutta tutkimus- ja innovaatioinvestointeihin; (c) lisätään innovointia pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Näitä erityistavoitteita koskevien toimien pääpiirteet esitetään liitteessä I olevassa II osassa. Edellä b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyy rahoitusvälineiden käyttöä koskevia erityisedellytyksiä. Nämä edellytykset vahvistetaan liitteessä I olevassa II osan 2 kohdassa. Komissiolle siirretään valta antaa 10 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä kyseisten erityisedellytysten mukauttamiseksi, jos markkinoiden taloudelliset edellytykset tai kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelman lainantakausjärjestelyllä ja seitsemännen puiteohjelman riskinjakorahoitusjärjestelyn riskinjakovälineellä saavutetut tulokset tätä edellyttävät. 3. Ohjelman III osalla ”Yhteiskunnalliset haasteet” edistetään asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 5 artiklan 2 kohdan c alakohdassa vahvistetun painopisteen saavuttamista tutkimusta, teknologista kehitystä, demonstrointia ja innovointia koskevilla toimilla, joilla pyritään saavuttamaan seuraavat erityistavoitteet: (a) parannetaan elinikäistä terveyttä ja hyvinvointia; (b) varmistetaan turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja muiden biopohjaisten tuotteiden riittävä saanti kehittämällä tuottavia ja resurssitehokkaita alkutuotantojärjestelmiä ja niihin liittyviä ekosysteemipalveluja sekä kilpailukykyistä ja vähähiilistä teollisuutta; (c) siirrytään käyttämään luotettavaa, kestävää ja kilpailukykyistä energiajärjestelmää resurssien niukkuuden, energiatarpeiden kasvun ja ilmastonmuutoksen uhatessa; (d) saavutetaan resurssitehokas, ympäristöystävällinen, turvallinen ja saumaton eurooppalainen liikennejärjestelmä, joka hyödyttää kansalaisia, taloutta ja yhteiskuntaa; (e) saavutetaan resurssitehokas ja ilmastonmuutosta kestävä talous sekä raaka-aineiden kestävä saatavuus, jotta koko maailman väestönkasvun asettamat tarpeet täytetään planeettamme luonnonvarojen kestokyvyn rajallisuus huomioon ottaen; (f) edistetään osallistavia, innovatiivisia ja turvallisia eurooppalaisia yhteiskuntia niiden kohdatessa ennennäkemättömiä muutoksia ja maailmanlaajuisesti lisääntyvää keskinäistä riippuvuutta. Näitä erityistavoitteita koskevien toimien pääpiirteet esitetään liitteessä I olevassa III osassa. 4. Ohjelman IV osalla ”Yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttamia muita kuin ydinalaa koskevat suorat toimet” edistetään kaikkia asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 5 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja painopisteitä ja erityisenä tavoitteena on antaa unionin politiikoille asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea. Kyseisen erityistavoitteen pääpiirteet esitetään liitteessä I olevassa IV osassa. 5 Erityisohjelman arviointi perustuu sen tuloksiin ja vaikutuksiin, joita mitataan suorituskykyindikaattoreilla, joihin kuuluvat soveltuvin osin muun maussa vaikutusvaltaisiin lehtiin sisältyvät julkaisut, tutkijoiden liikkuvuus, tutkimusinfrastruktuurien esteettömyys, velkarahoituksilla ja pääomasijoituksilla mobilisoidut investoinnit, pk-yritykset, jotka ottavat käyttöön yritykselle tai markkinoille uusia innovaatioita, viittaukset asiaankuuluviin tutkimustoimiin toimintapoliittisissa asiakirjoissa sekä erityinen vaikutus politiikkoihin. Lisätietoja tärkeimmistä tämän artiklan 1–4 kohdassa vahvistettuja erityistavoitteita koskevista suorituskykyindikaattoreista on liitteessä II. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 10 artiklan mukaisesti, jotta se voi mukauttaa mainittuja indikaattoreita uuden kehityksen perusteella tai kehittää niitä edelleen. 4 artikla Talousarvio 1. Asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 6 artiklan 1 mukaisesti erityisohjelman täytäntöönpanon talousarvio on 86 198 miljoonaa euroa. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu määrä jaetaan tämän päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen neljän osan kesken asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tämän päätöksen 3 artiklassa vahvistettujen erityistavoitteiden talousarvion alustava jakautuminen ja Yhteisen tutkimuskeskuksen toimien kokonaisrahoituksen enimmäismäärä vahvistetaan asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] liitteessä II. 3 Asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista erityisohjelman I, II ja III osaa koskevista määristä enintään 6 prosenttia saa olla tarkoitettu komission hallinnollisia menoja varten. 4. Tarvittaessa talousarvioon voidaan ottaa määrärahat myös vuoden 2020 jälkeen toteutuvia teknisen ja hallinnollisen tuen menoja varten sellaisten toimien hallinnoimiseksi, joita ei ole saatettu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä. II OSASTO TÄYTÄNTÖÖNPANO 5 artikla Työohjelmat 1. Erityisohjelma pannaan täytäntöön työohjelmilla. 2. Komissio hyväksyy yhteiset tai erilliset työohjelmat tämän erityisohjelman 2 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetun I, II ja III osan täytäntöönpanoa varten, lukuun ottamatta erityistavoitteen ”Tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen eurooppalaisen tiedeperustan lujittaminen” mukaisten toimien täytäntöönpanoa. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 3. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä Euroopan tutkimusneuvoston tieteellisen neuvoston 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti vahvistamat työohjelmat erityistavoitteen ”Tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen eurooppalaisen tiedeperustan lujittaminen” mukaisten toimien toteuttamista varten. Komissio poikkeaa tieteellisen neuvoston vahvistamasta työohjelmasta ainoastaan, jos se katsoo, ettei työohjelma ole tämän päätöksen säännösten mukainen. Tällaisessa tapauksessa komissio hyväksyy työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Komissio perustelee tämän toimenpiteen asianmukaisella tavalla. 4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä erillisen monivuotisen työohjelman 2 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettua Yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttamia muita kuin ydinalaa koskevia suoria toimia koskevalle erityisohjelman IV osalle. Tässä työohjelmassa on otettava huomioon päätöksessä 96/282/Euratom tarkoitettu Yhteisen tutkimuskeskuksen johtokunnan lausunto. 5. Työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila unionin tasolla ja kansallisella ja kansainvälisellä tasolla sekä asiaankuuluvan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Niissä on oltava tietoja sellaisten tutkimus- ja innovaatiotoimien koordinoinnista, jotka jäsenvaltiot ovat toteuttaneet esimerkiksi aloilla, joilla on yhteistä ohjelmasuunnittelua. Niitä on päivitettävä tarpeen mukaan. 6. Edellä 2 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetun I, II ja III osan täytäntöönpanoa koskevissa työohjelmissa on vahvistettava tavoitteet, odotettavat tulokset, täytäntöönpanomenetelmä ja kokonaiskustannukset, mukaan lukien soveltuvin osin ohjeelliset tiedot ilmastoon liittyvien kustannusten määrästä. Niissä on myös oltava kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle kohdennettavasta määrästä, alustava täytäntöönpanoaikataulu sekä monivuotinen lähestymistapa ja strategiset suuntaviivat täytäntöönpanoa seuraaville vuosille. Niissä on mainittava avustusten painopisteet, olennaiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä. Niiden on mahdollistettava alhaalta ylöspäin etenevät lähestymistavat tavoitteiden saavuttamiseksi innovatiivisilla tavoilla. Lisäksi työohjelmissa on oltava jakso, jossa yksilöidään asetuksen (EU) N:o XX/2012 [Horisontti 2020] 13 artiklassa tarkoitetut monialaiset toimet, jotka liittyvät kahteen tai useampaan erityistavoitteeseen yhden painopisteen alalla tai kahteen tai useampaan painopisteeseen. Kyseiset toimet on toteutettava yhtenäisellä tavalla. 6 artikla Euroopan tutkimusneuvosto 1. Komissio perustaa Euroopan tutkimusneuvoston, jäljempänä ’ERC’, joka pane täytäntöön ne I osan ”Huipputason tiede” mukaiset toimet, jotka liittyvät erityistavoitteeseen ”Tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen eurooppalaisen tiedeperustan lujittaminen”. Euroopan tutkimusneuvosto korvaa päätöksellä 2007/134/EY perustetun Euroopan tutkimusneuvoston. 2. Euroopan tutkimusneuvosto koostuu 7 artiklassa säädetystä riippumattomasta tieteellisestä neuvostosta ja 8 artiklassa säädetystä erityisestä täytäntöönpanorakenteesta. 3. ERC:llä on pääsihteeri, joka valitaan johtavien ja kansainvälisesti arvostettujen tiedemiesten joukosta. Pääsihteerin valitsee komissio rekrytointiprosessilla, johon osallistuu erityinen hakukomitea, neljän vuoden pituiseksi toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Rekrytointiprosessille ja valitulle ehdokkaalle on saatava tieteellisen neuvoston hyväksyntä. Pääsihteeri toimii tieteellisen neuvoston puheenjohtajana, varmistaa sen johtavan aseman ja suhteet erityiseen täytäntöönpanorakenteeseen ja edustaa sitä maailman tiedefoorumeilla. 4. Euroopan tutkimusneuvosto noudattaa toiminnassaan tieteellisen huippuosaamisen, riippumattomuuden, tehokkuuden, vaikuttavuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita. Se varmistaa neuvoston päätöksen 2006/972/EY nojalla toteutettujen Euroopan tutkimusneuvoston toimien jatkuvuuden. 5. Euroopan tutkimusneuvoston toimilla tuetaan Euroopassa keskenään kilpailevien yksittäisten ja monikansallisten ryhmien tutkimustyötä kaikilla aloilla. Myönnettäessä Euroopan tutkimusneuvoston avustuksia tieteen eturintamassa olevaan tutkimukseen ainoana arviointiperusteena on huippuosaaminen. 6. Komissio toimii Euroopan tutkimusneuvoston riippumattomuden ja eheyden takaajana ja varmistaa sille uskottujen tehtävien asianmukaisen suorittamisen. Komissio varmistaa, että Euroopan tutkimusneuvoston toimet toteutetaan tämän artiklan 4 kohdassa säädettyjä periaatteita ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tieteellisen neuvoston kokonaisstrategiaa noudattaen. 7 artikla Tieteellinen neuvosto 1. Tieteellisen neuvoston muodostavat arvostetut tiedemiehet, insinöörit ja akateemisen maailman edustajat, joilla on asianmukainen asiantuntemus, jotka varmistavat edustettuina olevien tutkimusalojen moninaisuuden ja jotka toimivat yksityishenkilöiden ominaisuudessa edustamatta minkään ulkopuolisen tahon etuja. Komissio nimittää tieteellisen neuvoston jäsenet sen jälkeen, kun heidät on valittu tieteellisen neuvoston kanssa sovitulla riippumattomalla ja avoimella menettelyllä, johon sisältyy tiedeyhteisön kuuleminen sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettava kertomus. Heidän toimikautensa on rajoitettu neljään vuoteen, joka voidaan uusia kerran, ja nimittämisessä käytetään kiertävää järjestelmää, jolla varmistetaan tieteellisen neuvoston työn jatkuvuus. 2. Tieteellinen neuvosto vahvistaa (a) Euroopan tutkimusneuvoston kokonaisstrategian; (b) Euroopan tutkimusneuvoston toimien toteuttamisen työohjelman; (c) vertaisarvioinnin ja ehdotusten arvioinnin menetelmät ja menettelyt, joiden perusteella rahoitettavat ehdotukset valitaan; (d) kantansa mihin tahansa asiaan, joka voi tieteen näkökulmasta edistää Euroopan tutkimusneuvoston saavutuksia ja vaikutuksia sekä suoritettavan tutkimuksen laatua; (e) menettelysäännöt, joissa käsitellään muun muassa eturistiriitojen välttämistä. Komissio poikkeaa tieteellisen neuvoston ensimmäisen alakohdan a, c, d ja e alakohdan mukaisesti vahvistamista kannoista ainoastaan jos se katsoo, ettei tämän päätöksen säännöksiä ole noudatettu. Tällaisessa tapauksessa komissio toteuttaa toimenpiteitä erityisohjelman täytäntöönpanon ja tavoitteiden jatkuvuuden varmistamiseksi, ja vahvistaa poikkeamat tieteellisen neuvoston kannoista perustellen ne asianmukaisella tavalla. 3. Tieteellinen neuvosto toimii liitteessä I olevan I osan 1.1 kohdassa vahvistetun toimeksiannon mukaisesti. 4. Tieteellinen neuvosto edistää toiminnallaan ainoastaan sen erityisohjelman osan tavoitteiden saavuttamista, jotka liittyvät erityistavoitteeseen ”Tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen eurooppalaisen tiedeperustan lujittaminen”, 6 artiklan 4 kohdassa säädettyjä periaatteita noudattaen. Se toimii riippumattomasti ja nuhteettomasti ja tekee työnsä tehokkaasti ja mahdollisimman avoimesti. 8 artikla Erityinen täytäntöönpanorakenne 1. Erityinen täytäntöönpanorakenne vastaa liitteessä I olevan I osan 1.2 kohdassa kuvatusta hallinnollisesta täytäntöönpanosta ja ohjelmatoteutuksesta ja tukee tieteellistä neuvostoa kaikkien sen tehtävien hoitamisessa. 2. Komissio varmistaa, että erityinen täytäntöönpanorakenne noudattaa tarkasti, tehokkaasti ja riittävän joustavasti yksinomaan Euroopan tutkimusneuvoston tavoitteita ja vaatimuksia. III OSASTO LOPPUSÄÄNNÖKSET 9 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011[16] tarkoitettu komitea. 2. Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. 3. Kun 2 kohdassa tarkoitettu komitean lausunto on saatava kirjallisella menettelyllä, menettely päätetään tuloksetta, kun komitean puheenjohtaja näin päättää tai kun komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö tätä pyytää lausunnon antamiselle vahvistetussa määräajassa. 10 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin. 2. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä määräämättömäksi ajaksi tämän päätöksen voimaantulosta alkaen. 3. Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu vallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, se antaa sen tiedoksi neuvostolle. 5. Delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos neuvosto on ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittanut komissiolle, että se ei vastusta säädöstä. Neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan yhdellä kuukaudella. 6. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille delegoitujen säädösten antamisesta tai niiden mahdollisesta vastustamisesta tai siitä, että neuvosto on peruuttanut säädösvallan siirron. 11 artikla Kumoaminen ja siirtymäsäännökset 1. Kumotaan päätökset 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY 1 päivästä tammikuuta 2014. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen päätösten nojalla käynnistettyjä toimia ja mainittujen päätösten nojalla toteutettuihin toimiin liittyviä rahoitusvelvoitteita hallinnoidaan kuitenkin edelleen mainituilla päätöksillä niiden päätökseen saattamiseen asti. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla päätöksillä perustettujen komiteoiden jäljellä olevat tehtävät hoitaa tarvittaessa tämän päätöksen 9 artiklassa tarkoitettu komitea. 3. Erityisohjelman rahoitus voi kattaa myös sellaiset tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyvät menot, joilla varmistetaan siirtyminen erityisohjelman ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden välillä. 12 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 13 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I Toimien päälinjat Epäsuorien toimien yhteiset kohdat 1. Ohjelmasuunnittelu 1.1. Yleistä Asetuksessa (EU) N:o XX/2012 (Horisontti 2020) vahvistetaan joukko periaatteita ohjelmakeskeisen lähestymistavan edistämiseksi. Tällaisen lähestymistavan tarkoituksena on, että toimet edistävät strategisella ja integroidulla tavalla puiteohjelman tavoitteiden saavuttamista, jotta varmistetaan, että asiaankuuluvat politiikat ja ohjelmat täydentävät toisiaan kaikkialla unionissa. Horisontti 2020 -puiteohjelman epäsuorat toimet toteutetaan varainhoitoasetuksessa säädetyillä rahoitusmuodoilla, ennen kaikkea avustuksilla, palkinnoilla, hankinnoilla ja rahoitusvälineillä. Kaikkia rahoitusmuotoja käytetään joustavalla tavalla Horisontti 2020 ‑puiteohjelman yleisissä ja erityistavoitteissa. Niiden käyttö määräytyy kyseessä olevan erityistavoitteen tarpeiden ja ominaispiirteiden perusteella. Erityistä huomiota kiinnitetään sen varmistamiseen, että innovoinnin osalta noudatetaan laajaa lähestymistapaa. Tämä ei rajoitu pelkästään uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämiseen tieteellisten ja teknologisten läpimurtojen avulla, vaan siihen kuuluu muitakin seikkoja, kuten olemassa olevan teknologian käyttö uusissa sovelluksissa, jatkuva kehitys sekä ei-tekninen ja sosiaalinen innovointi. Vain kokonaisvaltaisella lähestymistavalla voidaan samanaikaisesti ratkaista yhteiskunnalliset haasteet ja luoda uusia kilpailukykyisiä yrityksiä ja tuotannonaloja. Erityisesti yhteiskunnallisten haasteiden sekä mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden osalta korostetaan sellaisten toimien tukemista, jotka operoivat lähellä loppukäyttäjiä. Tällaisia ovat esim. demonstrointi, pilottitoimet ja konseptin toimivuuden osoittaminen. Niihin kuuluvat soveltuvin osin myös sosiaalisen innovoinnin tukeminen sekä standardoinnin valmistelun, esikaupallisten hankintojen, innovatiivisten ratkaisujen hankintojen, standardoinnin ja muiden käyttäjäkeskeisten toimenpiteiden kaltaisten kysyntäpuolen lähestymistapojen tukeminen, jotta innovatiiviset tuotteet ja palvelut saataisiin levitettyä nopeammin markkinoille. Lisäksi kaikkien näiden haasteiden ja teknologioiden osalta jätetään riittävästi liikkumavaraa alhaalta ylöspäin etenevälle lähestymistavalle ja tarjotaan avoimia, kevyitä ja nopeita järjestelyjä, jotta Euroopan parhailla tutkijoilla, yrittäjillä ja yrityksillä on mahdollisuus esittää valitsemiaan läpimurtoratkaisuja. Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanon aikana asetetaan yksityiskohtaiset painopisteet. Tämä mahdollistaa tutkimuksen strategisen ohjelmasuunnittelun, jossa käytetään hallinnointitapaa, joka seuraa läheisesti poliittista kehitystä mutta joka samalla ylittää perinteisten alakohtaisten toimintatapojen rajat. Tällainen toiminta perustuu vankkoihin todisteisiin, analyyseihin ja ennusteisiin. Toiminnan edistymistä mitataan vahvoilla suorituskykyindikaattoreilla. Tällainen monialainen lähestymistapa ohjelmasuunnitteluun ja hallinnointiin mahdollistaa tehokkaan koordinoinnin kaikkien Horisontti 2020 -puiteohjelman erityistavoitteiden välillä ja niihin liittyvien haasteiden ratkaisemisen. Tällaisia haasteita ovat esim. kestävyys, ilmastonmuutos sekä meritieteet ja -teknologia. Myös painopisteiden asettaminen perustuu monenlaisiin panoksiin ja ohjeisiin. Tarvittaessa voidaan pyytää apua riippumattomien asiantuntijoiden ryhmiltä, jotka on perustettu nimenomaisesti antamaan neuvoja Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanosta tai joistakin sen erityistavoitteista. Näillä asiantuntijaryhmillä on oltava asianmukainen asiantuntemus ja tietämys käsiteltävistä aloista. Heillä on oltava monipuolinen ammatillinen tausta mm. eri tuotannonaloista ja kansalaisyhteiskunnasta. Painopisteiden asettamisessa voidaan ottaa huomioon myös eurooppalaisten teknologiayhteisöjen strategiset tutkimuslinjaukset tai eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien panokset. Tarvittaessa voidaan painopisteiden asettamisessa ja täytäntöönpanossa käyttää hyväksi myös Horisontti 2020 -puiteohjelmassa tuettuja julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisesti. Lisäksi yksi painopisteiden asettamisen kulmakivistä on loppukäyttäjien, kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen välinen säännöllinen vuorovaikutus. Tämä voi tapahtua esim. konsensuskonferensseissa tai yhteisissä teknologia-arvioinneissa taikka osallistumalla suoraan tutkimus- ja innovaatioprosesseihin. Koska Horisontti 2020 on seitsenvuotinen puiteohjelma, sen taloudellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen toimintaympäristö voi muuttua huomattavasti sen voimassaolon aikana. Sen on voitava mukautua näihin muutoksiin. Kuhunkin erityistavoitteeseen voidaan näin ollen sisällyttää tukea muillekin kuin jäljempänä esitetyille toimille silloin, kun tämä on asianmukaisesti perusteltua merkittävien kehityssuuntausten, poliittisten tarpeiden tai odottamattomien tapahtumien kannalta. 1.2. Yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet Yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkimus on otettu kokonaisuudessaan mukaan kaikkiin Horisontti 2020 -puiteohjelman yleisiin tavoitteisiin. Tämä tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia tukea tällaista tutkimusta Euroopan tutkimusneuvoston, Marie Curie -toimien tai tutkimusinfrastruktuuria koskevan erityistavoitteen kautta. Yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet sisältyvät myös olennaisena osana toimintoihin, joita tarvitaan kunkin yhteiskunnallisen haasteen ratkaisemiseksi niiden vaikutuksen lisäämiseksi. Niihin kuuluvat terveyttä määrittävien tekijöiden ymmärtäminen ja terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden optimointi, maaseutualueiden valmiuksia kehittävien politiikkojen tukeminen ja kuluttajien tietoisten valintojen edistäminen, vahvojen päätösten tekeminen energiapolitiikasta ja kuluttajaystävällisen eurooppalaisen sähköverkon varmistaminen, näyttöön pohjautuvan liikennepolitiikan ja liikenteen ennustettavuuden tukeminen, ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja mukautusstrategioiden tukeminen, resurssitehokkuusaloitteet sekä vihreään ja kestävään talouteen tähtäävät toimenpiteet. Lisäksi erityistavoitteella ”Osallisuutta edistävät, innovatiiviset ja turvalliset yhteiskunnat” tuetaan yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkimusta horisontaalisissa kysymyksissä, joita ovat esim. älykäs ja kestävä kasvu, Euroopan yhteiskuntien sosiaalinen muutos, sosiaalinen innovointi, julkisen sektorin innovointi ja Euroopan asema maailmanlaajuisena toimijana. 1.3. Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) Horisontti 2020 -puiteohjelmalla kannustetaan ja tuetaan pk-yritysten osallistumista integroidulla tavalla kaikkiin erityistavoitteisiin. Horisontti 2020 -asetuksen 18 artiklan mukaisesti erityistavoitteessa ”Innovointi pk-yrityksissä” (pk-yrityksille kohdennettu väline) vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan erityistavoitteen ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” ja III osan ”Yhteiskunnalliset haasteet” yhteydessä. Tällaisen integroidun lähestymistavan odotetaan johtavan siihen, että noin 15 prosenttia niiden yhteenlasketusta kokonaistalousarviosta kohdistetaan pk-yrityksille. 1.4. Riskirahoituksen saatavuus Horisontti 2020 -puiteohjelma tarjoaa yrityksille ja muuntyyppisille järjestöille mahdollisuuden saada lainoja, takauksia ja oman pääoman ehtoista rahoitusta kahdesta järjestelystä. Lainarahoitusvälineestä myönnetään lainoja yksittäisille edunsaajille tutkimus- ja innovaatioinvestointeja varten, takauksia rahoituksenvälittäjille, jotka myöntävät lainoja edunsaajille, lainojen ja takauksien yhdistelmiä sekä takauksia tai vastatakauksia kansallisiin ja alueellisiin velkarahoitusjärjestelyihin. Siihen kuuluu pk-yrityksiä koskeva osuus, joka kohdistuu tutkimus- ja innovaatiopainotteisiin pk-yrityksiin. Asianomaiset lainamäärät täydentävät suuryritysten ja pk-yritysten kilpailukykyohjelman lainantakausjärjestelystä pk-yrityksille myönnettäviä määriä. Pääomarahoitusvälineestä myönnetään pääomasijoitusta ja välirahoitusta yksittäisille yrityksille varhaisessa vaiheessa (käynnistysosuus). Järjestely mahdollistaa myös laajentumis- ja kasvuvaiheinvestointien tekemisen suuryritysten ja pk-yritysten kilpailukykyohjelman kasvuinvestointeja koskevan pääomarahoitusvälineen yhteydessä mm. rahastojen rahastoihin. Nämä järjestelyt ovat keskeisessä asemassa erityistavoitteessa ”Riskirahoituksen saatavuus”, mutta niitä voidaan käyttää tarvittaessa kaikissa muissakin Horisontti 2020 -puiteohjelman erityistavoitteissa. Pääomarahoitusväline ja lainarahoitusvälineen pk-osuus pannaan täytäntöön osana kahta EU:n rahoitusvälinettä, joista myönnetään pääomaa ja lainoja pk-yritysten tutkimuksen, innovoinnin ja kasvun tukemiseen suuryritysten ja pk-yritysten kilpailukykyohjelman pääoma- ja lainarahoitusvälineiden yhteydessä. 1.5. Tiedottaminen ja tulosten levittäminen Yksi tärkeimmistä unionin tasolla rahoitetusta tutkimuksesta ja innovoinnista saatavista lisäarvoista on mahdollisuus tiedottaa ja levittää tuloksia koko mantereella ja lisätä siten niiden vaikutusta. Kaikkiin Horisontti 2020 -puiteohjelman erityistavoitteisiin kuuluu näin ollen kohdennettu tuki tulosten levittämiselle (joka voi tapahtua esim. tarjoamalla avoin pääsy tutkimustuloksiin), tiedottamiselle ja vuoropuhelulle. Erityisesti painotetaan tulosten tiedottamista loppukäyttäjille, kansalaisille, kansalaisjärjestöille, tuotannonaloille ja poliittisille päättäjille. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa voidaan käyttää tiedonsiirtoverkkoja tähän tarkoitukseen. Puiteohjelman yhteydessä toteutettavilla tiedotustoimilla pyritään myös lisäämään kansalaisten tietoisuutta siitä, miten tärkeitä tutkimus ja innovointi ovat. Tiedotuskanavina voidaan käyttää julkaisuja, erilaisia tilaisuuksia, tietovarastoja, tietokantoja, verkkosivuja tai sosiaalisen median kohdennettua käyttöä. 2. Kansainvälinen yhteistyö Kolmansien maiden kumppanien kanssa on tarpeen tehdä yhteistyötä, jotta useat Horisontti 2020 -puiteohjelmassa määritellyt erityistavoitteet voitaisiin saavuttaa tehokkaalla tavalla. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun tavoitteet liittyvät unionin ulkopolitiikkaan ja kansainvälisiin sitoumuksiin. Tämä koskee kaikkia puiteohjelmassa käsiteltäviä yhteiskunnallisia haasteita, jotka ovat luonteeltaan maailmanlaajuisia. Kansainvälistä yhteistyötä on syytä tehdä myös eturintamassa olevassa tutkimuksessa ja perustutkimuksessa, jotta kehittyvien tieteenalojen ja teknologiamahdollisuuksien edut voitaisiin hyödyntää. Tutkijoiden ja innovointiin osallistuvan henkilökunnan kansainvälinen vaihto on erinomainen tapa parantaa maailmanlaajuista yhteistyötä. Kansainvälisen tason toimilla on suuri merkitys myös silloin, kun Euroopan teollisuuden kilpailukykyä yritetään parantaa edistämällä uusien teknologioiden käyttöönottoa ja kauppaa. Esimerkkeinä mainittakoon maailmanlaajuisten normien ja yhteentoimivuutta koskevien suuntaviivojen vahvistaminen sekä eurooppalaisten ratkaisujen hyväksymisen ja käyttöönoton edistäminen Euroopan ulkopuolella. Horisontti 2020 -puiteohjelman kansainvälisessä yhteistyössä keskitytään yhteistyöhön kolmen suuren maaryhmittymän kanssa: (1) teollisuusmaat ja kehittyvän talouden maat; (2) liittymistä valmistelevat maat ja naapurimaat; ja (3) kehitysmaat. Horisontti 2020 -puiteohjelmalla edistetään soveltuvin osin alueellista ja monenvälistä yhteistyötä. Tutkimuksen ja innovoinnin kansainvälinen yhteistyö on yksi merkittävimmistä unionin kansainvälistä sitoumuksista, ja sillä on tärkeä asema unionin ja kehitysmaiden välisissä kumppanuuksissa. Esimerkkinä mainittakoon vuosituhattavoitteiden saavuttaminen. Horisontti 2020 -asetuksen 21 artiklassa säädetään yleiset periaatteet kolmansien maiden järjestöjen ja kansainvälisten järjestöjen osallistumiselle. Koska tutkimus ja innovointi hyötyvät yleensä avoimuudesta kolmansiin maihin, Horisontti 2020 -puiteohjelmassa jatketaan yleisen avoimuuden periaatteen noudattamista ja kannustetaan vastavuoroista pääsyä kolmansien maiden ohjelmiin. Useilla aloilla saattaa kuitenkin olla suotavaa noudattaa varovaisempaa lähestymistapaa Euroopan etujen suojaamiseksi. Lisäksi toteutetaan monenlaisia kohdennettuja toimia noudattamalla kansainvälisessä yhteistyössä strategista lähestymistapaa yhteisiin etuihin ja keskinäiseen hyötyyn pohjautuen ja edistämällä jäsenvaltioiden toimien välistä koordinointia ja synergiaa. Tähän kuuluu mekanismi, jolla tuetaan yhteisiä ehdotuspyyntöjä ja ohjelmien yhteisrahoittamisen mahdollisuutta kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. Esimerkkejä aloista, joilla tällaista strategista kansainvälistä yhteistyötä voidaan kehittää: (a) jatketaan Euroopan ja kehitysmaiden välistä kliinisten tutkimusten yhteistyökumppanuutta (EDCTP2) hi-viruksen, malarian ja tuberkuloosin torjumiseen tähtääviä lääketieteellisiä toimenpiteitä koskevien kliinisten tutkimusten osalta; (b) HSFP-ohjelman (Human Science Frontier Programme) vuotuisen jäsenmaksun muodossa annettava tuki, jotta unionin muut jäsenvaltiot kuin G7-jäsenvaltiot voisivat hyötyä täysimääräisesti HSFP-ohjelmasta annettavasta rahoituksesta; (c) muodostetaan useiden unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa harvinaisten tautien kansainvälinen konsortio. Tämän aloitteen tavoitteena on kehittää vuoteen 2020 mennessä diagnostiset testit kaikkein harvinaisimmille taudeille ja 200 uutta hoitoa harvinaisille taudeille; (d) tuetaan kansainvälisen tietopohjaisen biotalouden foorumin ja bioteknistä tutkimusta käsittelevän EU–Yhdysvallat-työryhmän toimia sekä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen ja aloitteiden (kuten maatalouden kasvihuonekaasuja ja eläinten terveyttä käsittelevät maailmanlaajuiset tutkimusyhteenliittymät) kanssa solmittavia yhteistyösuhteita; (e) osallistutaan monenvälisiin prosesseihin ja aloitteisiin, kuten hallitustenväliseen ilmastonmuutospaneelin (IPCC), biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevään hallitustenväliseen tiede- ja politiikkafoorumiin (IPBES) ja kaukokartoitusta käsittelevään ryhmään (GEO); (f) käydään avaruutta koskevaa vuoropuhelua kahden tärkeimmän avaruusvaltion eli Yhdysvaltojen ja Venäjän kanssa. Tämä on erittäin tärkeää ja muodostaa perustan kansainvälisen avaruusaseman kaltaista avaruuskumppanuutta tai kantoraketteja koskevalle strategiselle yhteistyölle ja huipputason TTK-avaruushankkeissa tehtävälle yhteistyölle. 3. Toisiaan täydentävät ja monialaiset toimet Horisontti 2020 -puiteohjelma rakentuu sen kolmelle tärkeimmälle osalle määriteltyjen tavoitteiden ympärille. Nämä tavoitteet ovat huipputason tieteen tuottaminen, teollisuuden johtoaseman lujittaminen ja yhteiskunnallisten haasteiden ratkaiseminen. Huomiota kiinnitetään erityisesti asianmukaisen koordinoinnin varmistamiseen näiden osien välillä ja siihen, että kaikkien erityistavoitteiden välillä syntynyttä synergiaa käytetään täysimääräisesti hyväksi, jotta niiden yhteisvaikutus unionin korkeamman tason poliittisiin tavoitteisiin olisi suurempi. Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteet pyritään näin ollen saavuttamaan painottamalla tehokkaiden ratkaisujen löytämistä. Lähestymistapa menee huomattavasti pidemmälle kuin pelkästään perinteisiin tieteenaloihin, teknologioihin ja talouden aloihin pohjautuvat lähestymistavat. Monialaisia toimia edistetään I osan ”Huipputason tiede” ja yhteiskunnallisia haasteita koskevan osan sekä mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden välillä, jotta yhdessä voitaisiin kehittää uutta tietämystä, tulevia ja kehittyviä teknologioita, tutkimusinfrastruktuureja ja tärkeintä osaamista. Tutkimusinfrastruktuureja käytetään yhteiskunnassa laajemminkin, esimerkiksi julkisissa palveluissa sekä tieteen, siviiliturvallisuuden ja kulttuurin edistämisessä. Lisäksi Yhteisen tutkimuskeskuksen suorien toimien ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin toimien toteuttamisen aikana suoritettavaa painopisteiden asettamista koordinoidaan asianmukaisella tavalla muiden Horisontti 2020 -puiteohjelman osien kanssa. Monissa tapauksissa Eurooppa 2020 -strategian ja innovaatiounionin tavoitteiden edistäminen edellyttää ratkaisuja, jotka ovat luonteeltaan monitieteellisiä ja jotka koskevat sen vuoksi useita Horisontti 2020 -puiteohjelman erityistavoitteita. Erityistä huomiota kiinnitetään vastuulliseen tutkimukseen ja innovointiin. Myös sukupuolikysymykset otetaan huomioon, jotta miesten ja naisten välinen tasa-arvoisuus toteutuisi ja jotta sukupuoleen liittyvät näkökohdat sisältyisivät tutkimuksen ja innovoinnin ohjelmasuunnitteluun ja sisältöön. Horisontti 2020 -puiteohjelmaan sisältyy erityisiä säännöksiä, joilla kannustetaan tällaisia monialaisia toimia esim. niputtamalla niiden budjetit yhteen. Tällöin on esim. mahdollisuus siihen, että yhteiskunnallisten haasteiden sekä mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden osalta sovelletaan rahoitusvälineitä ja pk-yrityksille kohdennettua välinettä koskevia säännöksiä. Monialaisilla toimilla edistetään myös yhteiskunnallisten haasteiden sekä mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden välistä yhteistoimintaa, jota tarvitaan merkittävien teknologisten läpimurtojen synnyttämiseksi. Esimerkkejä aloista, joilla tällaista yhteistoimintaa voidaan kehittää ovat terveysalan sähköiset palvelut, älykkäät verkot, älykkäät liikennejärjestelmät, ilmastotoimien valtavirtaistaminen, nanolääketiede, kevyiden ajoneuvojen kehittyneet materiaalit ja biopohjaiset teollisuusprosessit ja -tuotteet. Yhteiskunnallisten haasteiden sekä yleisten mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden kehittämisen välistä vahvaa synergiaa on tarkoitus vahvistaa. Tämä otetaan nimenomaisesti huomioon kehitettäessä monivuotisia strategioita ja asetettaessa painopisteitä kaikille näille erityistavoitteille. Edellytyksenä on, että erilaisia näkökantoja edustavat sidosryhmät osallistuvat täytäntöönpanoon. Monissa tapauksissa edellytyksenä on myös se, että toteutetaan toimia, joissa yhdistetään mahdollistavan ja teollisuusteknologioiden ja asianomaisten yhteiskunnallisten haasteiden rahoitus. Erityistä huomiota kiinnitetään myös koordinointiin sellaisten toimien välillä, joille on myönnetty rahoitusta joko Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tai muista EU:n rahoitusohjelmista, kuten yhteisestä maatalous- tai kalastuspolitiikasta tai koulutusta, nuorisoa ja urheilua koskevasta unionin Kaikkien Erasmus -ohjelmasta tai Kansanterveys kasvun tukena -ohjelmasta. Tähän sisältyy asianmukainen niveltäminen koheesiorahastojen kanssa silloin, kun tutkimus- ja innovointikapasiteetin lisäämiseen aluetasolla myönnettävä tuki voi johtaa huippuosaamiseen, alueellisten osaamiskeskusten perustaminen voi edesauttaa innovaatiokuilujen sulkemista Euroopassa tai laajamittaisille demonstrointi- ja pilottihankkeille myönnettävä tuki voi edistää Euroopan teollisuuden johtoasemaa. 4. Kumppanuus Jotta kestävä kasvu olisi mahdollista Euroopassa, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden on toimittava mahdollisimman hyvin. Tämä on välttämätöntä, jotta eurooppalainen tutkimusalue voisi lujittua ja jotta innovaatiounionilla, digitaalistrategialla ja muilla EU 2010 -lippulaiva-aloitteilla voitaisiin saavuttaa tuloksia. Lisäksi vastuullinen tutkimus ja innovointi edellyttävät, että parhaisiin ratkaisuihin päästään sellaisten kumppanien välisellä yhteistoiminnalla, joilla on eri näkökohdat mutta samat edut. Horisontti 2020 -puiteohjelmaan sisältyvät julkisen sektorin sisäisen sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden soveltamisala ja niitä perustettaessa noudatettavat selkeät arviointiperusteet. Julkisen ja yksityisen sektorin väliset kumppanuudet voivat perustua julkisten ja yksityisten toimijoiden väliseen sopimussuhteeseen. Tietyissä harvoissa tapauksissa ne voivat olla institutionalisoituja kumppanuuksia (kuten yhteisiä teknologia-aloitteita ja muita yhteisyrityksiä). Nykyisille julkisen sektorin sisäisille sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisille kumppanuuksille voidaan antaa tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, jos niissä käsitellään Horisontti 2020 -tavoitteita ja jos Horisontti 2020 -asetuksessa säädetyt arviointiperusteet täyttyvät ja niiden osalta on tapahtunut huomattavaa edistystä seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman jälkeen. Kuudennessa ja seitsemännessä puiteohjelmassa tuettuja 185 artiklan mukaisia aloitteita, joille voidaan myöntää lisätukea edellä mainituin ehdoin, ovat mm. kliinisiä tutkimuksia koskeva Euroopan maiden ja kehitysmaiden yhteistyökumppanuus (EDCTP), tietotekniikka-avusteinen asuminen (AAL), Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelma (BONUS), Eurostars-ohjelmat ja eurooppalainen metrologian tutkimusohjelma. Lisätukea voidaan myöntää myös Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelma) mukaisesti perustetulle Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymälle (EERA) Seitsemännessä puiteohjelmassa perustettuja perussopimuksen 187 artiklan mukaisia yhteisyrityksiä, joilla voidaan myöntää lisätukea edellä mainituin ehdoin, ovat mm. innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI), yhteinen Clean Sky ‑teknologia-aloite, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR), polttokennot ja vety -aloite (FCH), sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskeva yhteinen teknologia-aloite (ARTEMIS) ja nanoelektroniikan yhteinen teknologia-aloite (ENIAC). Kaksi viimeksi mainittua voidaan yhdistää yhdeksi aloitteeksi. Muita seitsemännessä puiteohjelmassa tuettuja julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, joille voidaan myöntää lisätukea edellä mainituin ehdoin, ovat mm. Tulevaisuuden tehtaat, Energiatehokas rakentaminen, Vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva eurooppalainen aloite ja Tulevaisuuden internet. Lisätukea voidaan myöntää myös SET-suunnitelman mukaisesti vahvistetuille eurooppalaisille teollisuusaloitteille (EII). Horisontti 2020 -puiteohjelman nojalla voidaan käynnistää muita julkisen sektorin sisäisiä sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, kunhan määritellyt arviointiperusteet täytetään. Tällaisia voivat olla esim. tieto- ja viestintäteknologian kumppanuudet fotoniikan ja robotiikan aloilla sekä kestävän prosessiteollisuuden, biopohjaisen teollisuuden sekä merirajojen valvonnan turvallisuustekniikkojen kumppanuudet. I osa Huipputason tiede 1. Euroopan tutkimusneuvosto Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) edistää kansainvälisesti korkeatasoista tieteen eturintamassa olevaa tutkimusta. Tietämyksen rajoilla tehtävä tutkimus ja nämä rajat ylittävä tutkimus ovat molemmat erittäin tärkeitä taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnille. Ne ovat perusluonteeltaan riskialtista toimintaa, jossa liikutaan uusilla ja kaikkein haastavimmilla tutkimusalueilla ja jossa ei tunneta tieteenalojen välisiä rajoja. Jotta tietämyksen rajoilla tehtävää tutkimusta voitaisiin edistää merkittävällä tavalla, ERC tukee yksittäisten ryhmien tekemiä tutkimuksia millä tahansa Horisontti 2020 -puiteohjelman soveltamisalaan kuuluvalla tieteen ja teknologian perusalalla, kuten koneenrakennusalalla, sosiaalisissa tieteissä ja humanistisissa tieteissä. Tarvittaessa voidaan myös ottaa huomioon erityisiä tutkimusaiheita tai kohderyhmiä (esim. uuden sukupolven tutkijoiden ryhmiä tai muodosteilla olevia ryhmiä) ERC:n tavoitteiden mukaisesti ja tehokkaan täytäntöönpanon asettamat tarpeet huomioon ottaen. Erityistä huomiota kiinnitetään kehittyviin ja nopeasti kasvaviin aloihin, joilla toimitaan tietämyksen rajoilla ja tieteenalojen välisillä rajapinnoilla. Kaikenikäisille riippumattomille tutkijoille annetaan tukea heidän Euroopassa tekemään tutkimukseensa heidän kotimaastaan riippumatta. Tällaisia ovat esim. uransa alkuvaiheessa olevat tutkijat, jotka ovat juuri siirtymässä riippumattomiksi johtaviksi tutkijoiksi omien ansioidensa perusteella. Puiteohjelmassa sovelletaan ”tutkijalähtöistä” lähestymistapaa. Tämä tarkoittaa, että ERC tukee hankkeita, joita tutkijat toteuttavat – ehdotuspyyntöjen asettamissa rajoissa – itse valitsemiensa tutkimusaiheiden tiimoilta. Ehdotukset arvioidaan käyttäen arviointiperusteena ainoastaan vertaisarvioinnissa määriteltyä huippuosaamista ja ottaen huomioon vakiintuneiden tutkimusryhmien lisäksi myös uudet huippuosaamista edustavat tutkimusryhmät sekä uuden sukupolven tutkijat sekä erityisen uraauurtavat ehdotukset, joihin liittyy vastaavasti suuria tieteellisiä riskejä. ERC toimii tieteellisenä rahoituslaitoksena, jossa on riippumaton tieteellinen neuvosto ja sitä tukeva erityinen kevyt ja kustannustehokas täytäntöönpanorakenne. ERC:n tieteellinen neuvosto vahvistaa tieteellisen kokonaisstrategian, ja sillä on täydet valtuudet tehdä päätökset rahoitettavan tutkimuksen tyypistä. Tieteellinen neuvosto vahvistaa työohjelman, jotta jäljempänä mainittavaan tieteelliseen strategiaan perustuvat ERC:n tavoitteet saavutetaan. Se vahvistaa tarvittavat kansainvälistä yhteistyötä koskevat aloitteet tieteellisen strategiansa mukaisesti, mukaan lukien ulkopuolisiin tahoihin kohdistuvat toimet, joilla parannetaan ERC:n näkyvyyttä muun maailman huippututkijoiden keskuudessa. Tieteellinen neuvosto seuraa jatkuvasti ERC:n toimintaa ja tarkastelee, miten sen laajemmat tavoitteet voitaisiin saavuttaa parhaiten. Tarvittaessa se käyttää ERC:n tukitoimien yhdistelmää kehittyviin tarpeisiin vastaamiseksi. ERC:n toiminnan tavoitteena on huippuosaaminen. ERC:n kevyt ja kustannustehokas hallinto heijastuu sen tieteelliseen neuvostoon ja erityiseen täytäntöönpanorakenteeseen liittyvissä hallinto- ja henkilöstökuluissa. Hallintokulut pidetään mahdollisimman vähäisinä, ja samalla varmistetaan huippulaadukkaan täytäntöönpanon edellyttämät resurssit tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen rahoituksen maksimoimiseksi. ERC antaa avustuksia yksinkertaisia menettelyjä noudattaen. Näissä menettelyissä keskitytään huippuosaamiseen, kannustetaan aloitteellisuutta sekä yhdistetään joustavuus ja vastuuvelvollisuus. ERC etsii jatkuvasti uusia tapoja yksinkertaistaa ja parantaa menettelyjään, jotta näiden periaatteiden noudattaminen voitaisiin varmistaa. Koska ERC:llä on tieteellisenä rahoituslaitoksena ainutlaatuinen rakenne ja asema, sen toimien täytäntöönpanoa ja hallinnointia tarkastellaan ja arvioidaan jatkuvasti. Tieteellinen neuvosto osallistuu tähän täysimääräisesti arvioimalla ERC:n saavutuksia sekä mukauttamalla ja parantamalla menettelyjä ja rakenteita saadun kokemuksen perusteella. 1.1. Tieteellinen neuvosto Suorittaakseen 7 artiklassa sille vahvistetut tehtävät, tieteellinen neuvosto (1) Tieteellinen strategia: – laatii ERC:lle tieteellisen kokonaisstrategian, jossa otetaan huomioon tieteelliset mahdollisuudet sekä Euroopan tieteelliset tarpeet; – varmistaa tieteellisen strategian mukaisesti säännöllisesti, että työohjelma laaditaan ja että siihen tehdään tarvittavat muutokset, mukaan lukien ehdotuspyyntöihin, arviointiperusteisiin ja tarvittaessa tiettyjen aihealueiden tai kohderyhmien määritelmään tehtävät muutokset (esim. uransa alussa / muodosteilla olevat ryhmät); (2) Tieteellinen hallinnointi, seuranta ja laadunvalvonta: – laatii soveltuvin osin tieteellisestä näkökulmasta katsoen ehdotuspyyntöjen, arviointiperusteiden, vertaisarviointiprosessien (mukaan lukien asiantuntijoiden valinta), vertaisarvioinnin ja ehdotustenarvioinnin menetelmien ja tarvittavien täytäntöönpanosääntöjen ja -suuntaviivojen täytäntöönpanoa ja hallinnointia koskevat kannat, joiden perusteella rahoitettavat ehdotukset valitaan tieteellisen neuvoston valvonnassa; lisäksi se voi esittää kantansa kaikkiin muihin ERC:n saavutusten ja vaikutusten sekä tehtävän tutkimuksen laatuun vaikuttaviin asioihin, kuten ERC:n avustussopimuksen mallin pääasiallisiin määräyksiin; – seuraa toiminnan laatua, arvioi täytäntöönpanoa ja saavutuksia sekä esittää suosituksia korjaavista toimenpiteistä tai tulevista toimista. (3) Tiedottaminen ja tulosten levittäminen – varmistaa ERC:n toimia ja saavutuksia koskevan viestinnän tiedeyhteisön ja tärkeimpien sidosryhmien kanssa; – raportoi säännöllisesti komissiolle omista toimistaan. Tieteellisellä neuvostolla on täysi vastuu päätösten tekemisestä siitä, minkä tyyppistä tutkimusta rahoitetaan, ja se toimii laadun takaajana tieteellisestä näkökulmasta. Tieteellinen neuvosto kuulee tarvittaessa tiede-, insinööri- ja tutkijayhteisöä. Tieteellisen neuvoston jäsenille annetaan korvaus niiden hoitamista tehtävistä myöntämällä niille palkkio ja soveltuvin osin korvaus matka- ja oleskelukustannuksista. ERC:n pääsihteeri asuu Brysselissä toimikautensa ajan ja omistaa suurimman osan ajastaan[17] ERC:n tehtäville. Hänen palkkauksensa vastaa komission ylimmän johdon palkkausta. Tieteellinen neuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta kolme varapuheenjohtajaa, jotka avustavat pääsihteeriä tieteellisen neuvoston edustamisessa ja työn organisoinnissa. Varapuheenjohtajilla voi myös olla Euroopan tutkimusneuvoston varapuheenjohtajan titteli. Kolmelle varapuheenjohtajalle annetaan tukea, jotta he saavat asianmukaista paikallista hallintoapua omissa toimielimissään. 1.2. Erityinen täytäntöönpanorakenne Erityinen täytäntöönpanorakenne vastaa kaikista hallinnolliseen täytäntöönpanoon ja ohjelman toteuttamiseen liittyvistä asioista työohjelman mukaisesti. Se toteuttaa erityisesti arviointimenettelyt, vertaisarvioinnin sekä valintaprosessin tieteellisen neuvoston vahvistaman strategian mukaisesti ja huolehtii apurahojen taloudellisesta ja tieteellisestä hallinnoinnista. Erityinen täytäntöönpanorakenne tukee tieteellistä neuvostoa tämän kaikkien edellä mainittujen tehtävien hoitamisessa, antaa mahdollisuuden tutustua hallussaan oleviin tarvittaviin asiakirjoihin ja tietoihin sekä pitää tieteellisen neuvoston ajan tasalla toiminnastaan. Jotta erityisen täytäntöönpanorakenteen strategian ja operatiivisten kysymysten välinen tehokas yhteentoimivuus varmistettaisiin, tieteellisen neuvoston johto ja erityisen täytäntöönpanon rakenteen johtaja pitävät koordinointikokouksia säännöllisesti. ERC:n hallinnosta vastaa tähän tehtävään palkattu henkilöstö, johon voi tarvittaessa kuulua myös virkamiehiä unionin toimielimistä. Hallinto käsittää ainoastaan sellaisen hallinnollisen työn, joka on tosiasiallisesti tarpeen tehokkaan hallinnon edellyttämän vakauden ja jatkuvuuden varmistamiseksi. 1.3. Komission tehtävät Täyttääkseen 6, 7 ja 8 artiklassa sille säädetyt tehtävät, komissio – varmistaa tieteellisen neuvoston jatkuvuuden ja uudistamisen ja antaa tukea pysyvälle valintalautakunnalle tieteellisen neuvoston uusien jäsenten valitsemiseksi; – varmistaa erityisen täytäntöönpanorakenteen jatkuvuuden sekä tehtävien ja vastuiden siirtämisen sille tieteellisen neuvoston näkemykset huomioon ottaen; – nimittää erityisen täytäntöönpanorakenteen johtajan ja johtavan henkilöstön tieteellisen neuvoston näkemykset huomioon ottaen, – varmistaa työohjelman, täytäntöönpanomenetelmiä koskevien kantojen ja tarvittavien täytäntöönpanosääntöjen oikea-aikaisen hyväksynnän siten kuin ehdotusten esittämistä koskevissa ERC:n säännöissä ja ERC:n avustussopimuksen mallissa määrätään ja tieteellisen neuvoston näkemykset huomioon ottaen; – ilmoittaa säännöllisesti ohjelmakomitealle ERC:n toimien täytäntöönpanosta. 2. Tulevat ja kehittyvät teknologiat Tulevia ja kehittyviä teknologioita (FET) koskevilla toimilla konkretisoidaan erilaiset toimintalogiikat täysin avoimista aiheista, yhteisöistä ja rahoituksesta eriasteisesti jäsenneltyihin aiheisiin, yhteisöihin ja rahoitukseen seuraavien kolmen pilarin ympärille: 2.1. Avoimet FET-toimet: uusien ideoiden edistäminen Kehittymässä olevan visionäärisen tieteen suuririskisiä hankkeita ja teknologisia tutkimusyhteistyöhankkeita on tuettava, jotta radikaalisti uusien teknologioiden uusia perustoja voitaisiin tutkia menestyksekkäällä tavalla. Koska tämä toiminta ei nimenomaisesti ole paikallista eikä ohjailevaa, se mahdollistaa uusien ideoiden syntymisen milloin tahansa ja missä tahansa aihealueista ja tutkimusaloista riippumatta. Tällaisten herkkien ideoiden vaaliminen edellyttää joustavaa, riskiystävällistä ja suuressa määrin tieteidenvälistä lähestymistapaa, jossa ylitetään teknologiamaailman rajat. Uusien lupaavien tutkijoiden ja innovoijien, kuten nuorten tutkijoiden ja huipputeknologian pk-yritysten, houkutteleminen ja kannustaminen on myös tärkeää tulevaisuuden tiede- ja teollisuusjohtajien tukemiseksi. 2.2. Ennakoivat FET-toimet: kehittyvien aihealueiden ja yhteisöjen vaaliminen Uusia aloja ja aihealueita on kypsyteltävä jäsentämällä kehittyviä yhteisöjä ja tukemalla transformatiivisten tutkimusalojen suunnittelua ja kehittämistä. Tällaisen jäsentelevän mutta samanaikaisesti tutkivan lähestymistavan suurimmat hyödyt ovat uudet kehittyvät alat, joita ei vielä voida sisällyttää tutkimuksen kehityssuunnitelmiin, sekä tutkimusyhteisöjen rakentaminen ja jäsentäminen niiden ympärille. Tällöin voidaan siirtyä muutamien harvojen tutkijoiden yhteistyöstä monilukuisiin hankkeisiin, joissa kussakin on omat tutkimusaiheensa ja joiden tuloksia voidaan vaihtaa keskenään. 2.3. FET-lippulaivatoimet: suurten tieteidenvälisten ja teknologisten haasteiden ratkaiseminen Tätä haastetta koskevat tutkimusaloitteet ovat tiedepainotteisia, laajamittaisia, monialaisia ja ne rakentuvat yhteisen visionäärisen tavoitteen ympärille. Niillä pyritään ratkaisemaan suuret tieteelliset ja teknologiset haasteet yhteistyössä useiden erilaisten tiedealojen, yhteisöjen ja ohjelmien kanssa. Tieteen kehittyminen muodostaa vahvan ja laajan perustan tuleville teknologisille innovaatioille ja taloudelliselle hyödyntämiselle sekä tuottaa uudenlaisia hyötyjä yhteiskunnalle. Niiden luonteen ja suuruuden vuoksi ne voidaan toteuttaa ainoastaan monikerroksisilla ja jatkuvilla toimilla (jotka kestävät noin 10 vuotta). Kolmea FET-pilaria täydentävät monenlaiset verkko- ja yhteisöpohjaiset toiminnot, joilla luodaan Eurooppaan hedelmällinen ja elinvoimainen perusta uusien teknologioiden kehittämiseen tähtäävälle tiedepohjaiselle tutkimukselle. Ne tukevat FET-toimien tulevaa kehitystä, edistävät uusien teknologioiden vaikutuksesta käytäviä keskusteluja ja nopeuttavat toimien vaikutusta. 2.4. Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat FET:n neuvoa-antava komitea antaa sidosryhmien panoksen tieteelliseen kokonaisstrategiaan mm. työohjelman määrittelyn. FET-toimet ovat jatkossakin tiedepainotteisia. Niiden tukena on kevyt ja tehokas täytäntöönpanorakenne. Hallintomenettelyt ovat yksinkertaisia painopisteen säilyttämiseksi tiedevetoisen teknologisen innovaation huippuosaamisessa, aloitteellisuuden kannustamiseksi sekä joustavuuden ja vastuuvelvollisuuden yhdistämiseksi. FET-tutkimuskentän selvittämisessä (esim. vastuualueanalyysissä) ja sidosryhmäyhteisöjen mukaan ottamisessa (esim. kuulemisiin) käytetään soveltuvimpia lähestymistapoja. Tavoitteena on jatkuva kehittyminen ja parempien tapojen löytäminen menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi, jotta näiden periaatteiden noudattaminen varmistetaan. Tehokkuudesta ja FET-toimien vaikutuksista tehdään arvioinnit, jotka täydentävät ohjelmatasolla tehtäviä vastaavia arviointeja. Koska FET-toimien toimenkuvauksena on tulevaisuuden teknologioihin tähtäävän tiedepainotteisen tutkimuksen edistäminen, niillä pyritään saattamaan yhteen tieteen, teknologian ja innovoinnin toimijat. Näin ollen FET-toimilla olisi oltava aktiivinen ja katalyyttinen tehtävä uuden ajattelun, uusien käytänteiden ja uuden yhteistyön edistämisessä. Avoimissa FET-toimissa ryhmitetään toimet kokonaan alhaalta ylöspäin edeten uusien lupaavien ideoiden löytämiseksi. Kuhunkin tällaiseen ideaan liittyvät suuret riskit kompensoidaan tutkimalla niistä monia. Näille toimille on ominaista tehokkuus ajan ja resurssien suhteen, ehdottajille aiheutuvat alhaiset vaihtoehtokustannukset ja täysin avoin suhtautuminen epätavanomaisiin ja tieteidenvälisin ideoihin. Kevyillä, nopeilla ja jatkuvasti avoimilla ehdotusten esittämistä koskevilla suunnitelmilla pyritään löytämään suuririskisiä uusia tutkimusideoita. Niihin sisältyy myös päälinjoja uusille ja erittäin lupaaville innovaatiotoimijoille, kuten nuorille tutkijoille ja huipputeknologian pk-yrityksille. Niitä täydennetään toimilla, joilla kannustetaan aktiivisesti luovaa ja epätavanomaista ajattelua. Ennakoivat FET-toimet: Näillä toimilla avataan säännöllisesti tarjouskilpailuja erittäin lupaavista suuririskisistä innovaatioaiheista, joiden rahoitus on sitä luokkaa, että useita hankkeita voidaan valita. Näitä hankkeita tuetaan yhteisöjen rakennustoimilla, joilla edistetään yhteistilaisuuksien sekä uusien opetussuunnitelmien ja tutkimuksen kehityssuunnitelmien kehittämisen kaltaisia toimintoja. Aihealueita valittaessa otetaan huomioon tulevaisuuden teknologioihin tähtäävän tiedepainotteisen tutkimuksen huippuosaaminen, mahdollisuudet synnyttää kriittistä massaa sekä tieteeseen ja teknologiaan kohdistuvat vaikutukset. Useita laajoja, kohdennettuja aloitteita (FET-lippulaivatoimet) toteutetaan. Ne perustuvat kumppanuuksiin, joiden avulla unionista sekä kansallisilta ja yksityisiltä tahoilta saatava tuki voidaan koota yhteen. Hallinnointi tapahtuu tasapuolisesti, joten ohjelmien omistajilla on asianmukaiset vaikutusmahdollisuudet, ja täytäntöönpano on suuressa määrin autonomista ja joustavaa, jolloin toimet voivat noudattaa läheisesti laajalti kannatettua tutkimuksen kehityssuunnitelmaa. Valinnassa otetaan huomioon yhteinen tavoite, vaikutus, sidosryhmien osallistuminen ja kattavan tutkimuksen kehityssuunnitelman mukaiset resurssit sekä sidosryhmiltä ja kansallisista/alueellisista tutkimusohjelmista saatava tuki. 3. Marie Curie -toimet 3.1. Uusien taitojen edistäminen tutkijoille annettavalla korkeatasoisella peruskoulutuksella Eurooppa tarvitsee vahvan ja luovan henkilöresurssiperustan, jossa henkilöt voivat liikkua maasta toisen ja siirtyä alalta toiselle. Heillä olisi oltava oikea yhdistelmä innovointitaitoja sekä taidot muuntaa tiedot ja ideat taloudellista ja sosiaalista hyötyä tuottaviksi tuotteiksi ja palveluiksi. Tämä saavutetaan erityisesti jäsentämällä ja lisäämällä huippuosaamista suuressa osassa korkealaatuista peruskoulutusta, jota annetaan jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa uransa alussa oleville tutkijoille ja tohtorintutkintoa tekeville henkilöille. Kun uransa alkuvaiheessa olevat tutkijat ovat saaneet monenlaisia taitoja, joiden avulla he pystyvät kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet, seuraavan sukupolven tutkijoilla tulee olemaan paremmat uranäkymät sekä julkisella ja yksityisellä sektorilla. Tämä lisää nuorten mielenkiintoa valita ura tutkimuksen parissa. Nämä toimet toteutetaan sellaisille kilpailun perusteella valituille unionin laajuisille tutkimuskoulutusohjelmille annettavalla tuella, jotka pannaan täytäntöön eurooppalaisten ja Euroopan ulkopuolisten yliopistojen, tutkimuslaitosten, suuryritysten, pk-yritysten ja muiden sosioekonomisten toimijoiden välisillä kumppanuuksilla. Yksittäisiä laitoksia, jotka pystyvät tarjoamaan samanlaisen rikastuttavan ympäristön, tuetaan myös. Nämä tavoitteet on pantava täytäntöön joustavalla tavalla, jotta eri tarpeisiin voitaisiin vastata. Yleensä menestyksekkäät kumppanuudet tapahtuvat joko tutkimuskoulutusverkkoina tai teollisuuden tohtorinkoulutusohjelmina, kun taas yksittäiset laitokset osallistuvat tavallisesti innovatiivisiin tohtorinkoulutusohjelmiin. Tässä yhteydessä on tarkoitus tukea sitä, että uransa alkuvaiheessa olevat kaikenmaalaiset huippututkijat voivat liittyä näihin erinomaisiin ohjelmiin. Näissä koulutusohjelmissa käsitellään tutkimuksen ydinvalmiuksien kehittämistä ja laajentamista. Niissä opetetaan tutkijoita ajattelemaan luovalla tavalla, tehdään heistä yrittäjähenkisiä ja annetaan heille innovaatiotaidot, joita tarvitaan tulevaisuuden työmarkkinoilla. Ohjelmiin sisältyy myös siirrettäviä valmiuksia koskevaa koulutusta. Tällaisia valmiuksia ovat esim. tiimityöskentely, riskien ottaminen, projektihallinto, standardointi, yrittäjyys, etiikka, teollis- ja tekijänoikeudet, kommunikointi ja yhteiskunnan väliset suhteet, jotka ovat välttämättömiä innovoinnin synnyttämisessä, kehittämisessä, kaupallistamisessa ja levittämisessä. 3.2. Huippuosaamisen vaaliminen rajat ylittävällä ja sektorien välisellä liikkuvuudella Euroopan on oltava houkutteleva kohde parhaille eurooppalaisille ja Euroopan ulkopuolisille tutkijoille. Tämä voidaan saavuttaa erityisesti tukemalla julkisen ja yksityisen sektorin kokeneille tutkijoille tarjottavia houkuttelevia uramahdollisuuksia ja kannustamalla heitä liikkumaan maiden, sektorien ja tieteenalojen välillä kehittääkseen luovaa ja innovatiivista potentiaaliaan. Parhaille ja lupaavimmille kokeneille tutkijoille myönnetään rahoitusta heidän kansalaisuudestaan riippumatta, kunhan he haluavat kehittää taitojaan valtioiden välisessä tai kansainvälisessä tutkijanvaihdossa. Heille voidaan antaa tukea heidän uransa kaikissa vaiheissa, jopa siinä vaiheessa, kun he ovat juuri suorittaneet tohtorintutkinnon tai saaneet vastaavan kokemuksen. Tuki myönnetään edellyttäen, että he muuttavat toiseen maahan laajentaakseen ja syventääkseen osaamistaan valitsemassaan yliopistossa, tutkimuslaitoksessa, suuryrityksessä, pk-yrityksessä tai muussa sosioekonomisessa toimijassa henkilökohtaisia tarpeitaan ja kiinnostuksen kohteitaan vastaavissa tutkimus- ja innovaatiohankkeissa. Heitä kannustetaan myös siirtymään väliaikaisesti julkiselta sektorilta yksityiselle sektorille ja päinvastoin. Myös osa-aikaisuusmahdollisuutta tuetaan, jolloin työ tehtäisiin osittain julkisella ja osittain yksityisellä sektorilla. Tämä lisäisi sektorien välistä tietämyksenvaihtoa ja kannustaisi perustamaan uusyrityksiä. Tällaisten räätälöityjen tutkimusmahdollisuuksien ansiosta lupaavista tutkijoista voi tulla täysin riippumattomia, ja heidän on helpompi siirtyä sektorilta toiselle. Jotta tutkijoiden potentiaali saataisiin hyödynnettyä kokonaisuudessaan, tuetaan mahdollisuutta aloittaa tutkijanura uudelleen tauon jälkeen. 3.3. Innovoinnin edistäminen tietämyksen vuorovaikutuksella Yhteiskunnallisista haasteista on tulossa entistä maailmanlaajuisempia, joten niiden ratkaiseminen edellyttää rajat ylittävää ja sektorien välistä yhteistyötä. Näin ollen tietämyksen ja ideoiden vaihto tutkimusvaiheesta markkinointivaiheeseen on erittäin tärkeää, ja se voidaan suorittaa vain ihmisten välisellä vuorovaikutuksella. Tämän tueksi edistetään erittäin ammattitaitoisen tutkimus- ja innovaatiohenkilöstön joustavaa vaihtoa sektorien välillä sekä eri maiden ja tieteenalojen välillä. Eurooppalaisella rahoituksella tuetaan lyhytaikaista tutkimus- ja innovaatiohenkilöstön vaihtoa eurooppalaisten yliopistojen, tutkimuslaitosten, suuryritysten, pk-yritysten ja muiden sosioekonomisten toimijoiden välisissä kumppanuuksissa sekä Euroopan ja kolmansien maiden välillä kansainvälisen yhteistyön lujittamiseksi. Tutkimus- ja innovointihenkilöstö, myös hallinto- ja tekninen henkilöstö, voi hakeutua tähän vaihtoon riippumatta siitä, ovatko he uransa alkuvaiheessa (perustutkinnon suorittaneet) vai johtotehtävissä. 3.4. Rakenteellisen vaikutuksen lisääminen toimien yhteisrahoituksella Alueellisten, kansallisten ja kansainvälisten ohjelmien kehittäminen Marie Curie -toimien huippuosaamisen edistämiseksi ja niiden parhaiden käytänteiden levittämiseksi tutkijakoulutusta, urakehitystä ja henkilöstövaihtoa koskevista Euroopan laajuisista liikkuvuusmahdollisuuksista lisää Marie Curie -toimien lukumäärällistä ja rakenteellista vaikutusta. Tämä lisää myös osaamiskeskusten houkuttavuutta kaikkialla Euroopassa. Tämä on mahdollista yhteisrahoittamalla uusia tai nykyisiä alueellisia, kansallisia, yksityisiä ja kansainvälisiä ohjelmia, joilla käynnistetään ja tarjotaan kansainvälistä, sektorien välistä ja tieteenalojen välistä tutkijakoulutusta sekä rajat ylittävää ja sektorien välistä tutkija- ja innovaatiohenkilöstön vaihtoa heidän kaikissa uravaiheissaan. Tämän ansiosta voidaan käyttää hyväksi unionin toimien sekä alueellisen ja kansallisen tason toimien välistä synergiaa tavoitteiden, arviointimenetelmien ja tutkijoiden työolosuhteiden hajanaisuuden estämisessä. 3.5. Erityistuki ja poliittiset toimet Edistymisen seuraaminen on ehdottoman tärkeää haasteiden ratkaisemiseksi tehokkaalla tavalla. Ohjelmalla tuetaan indikaattoreiden kehittämistä sekä tutkijoiden liikkuvuutta, taitoja ja uraa koskevien tietojen analysointia. Tarkoituksena on löytää Marie Curie -toimissa olevat aukot ja lisätä näiden toimien vaikutusta. Nämä toimet pannaan täytäntöön siten, että synergia ja läheinen koordinaatio saavutetaan tavoitteen ”Osallistava, innovatiivinen ja turvallinen yhteiskunta” mukaisesti toteutettujen tutkijoita, heidän työnantajiaan ja rahoittajia koskevien poliittisten tukitoimien kanssa. Erityistoimia rahoitetaan sellaisten aloitteiden tukemiseksi, joilla lisätään tietoisuutta tutkimusuran tärkeydestä, ja Marie Curie -toimilla tuetusta työstä saatavien tutkimus- ja innovaatiotulosten levittämiseksi. Marie Curie -toimien vaikutusten lisäämiseksi (nykyisten ja entisten) Marie Curie -tutkijoiden välistä verkottumista helpotetaan entisten opiskelijoiden tarjoamia palveluja koskevilla strategioilla. Tämä voi tapahtua esim. tukemalla kontaktifoorumeja ja tutkijavaihtoa, yhteistyö- ja uramahdollisuuksia, yhteistilaisuuksien järjestämistä ja tutkijoiden osallistumista ulkopuolisiin tahoihin kohdistuvin toimiin Marie Curie -toimien ja Euroopan tutkimusalueen suurlähettiläinä. 3.6. Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat Marie Curie -toimet ovat avoimia koulutus- ja urakehitystoimille kaikilla perustamissopimuksen mukaisilla tutkimus- ja innovaatioaloilla perustutkimuksesta alkaen tuotteiden saattamiseen markkinoille ja innovointipalveluihin saakka. Hakijat valitsevat vapaasti tutkimus- ja innovaatioalat sekä sektorit. Jotta maailmanlaajuisesta tietämyspohjasta saataisiin täysi hyöty, kaikkien maiden, myös kolmansien maiden, tutkimus- ja innovointihenkilöstö, yliopistot, tutkimuslaitokset, suuryritykset, pk-yritykset ja muuta sosioekonomiset toimijat voivat osallistua Marie Curie ‑toimiin asetuksessa (EU) XX/2012 (osallistumissäännöt) määritellyin ehdoin. Kaikissa edellä kuvatuissa toimissa kiinnitetään huomiota yritysten, erityisesti pk-yritysten, ja muiden sosioekonomisten toimijoiden vahvaan osallistumiseen, jotta Marie Curie -toimet saataisiin pantua täytäntöön menestyksekkäällä tavalla ja niillä olisi suuri vaikutus. Kaikilla Marie Curie -toimilla edistetään korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja yksityisen sektorin välistä pitkäaikaista yhteistyötä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen huomioon ottaen. Tarvittaessa ohjelmassa on edelleen mahdollista keskittyä erityisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, tutkimustyyppiin, innovaatiolaitoksiin tai maantieteelliseen sijaintiin liittyviin tiettyihin toimiin, jotta taitojen, tutkijakoulutuksen, urakehityksen ja tietämyksen jakamisen osalta tapahtuvaan kehitykseen voidaan vastata Euroopassa. Jotta toimet olisivat avoimet kaikille lahjakkuuksille, yleisiä toimenpiteitä toteutetaan avustusten saamisessa tapahtuvien vääristymien estämiseksi. Tämä voi tapahtua esim. kannustamalla yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikissa Marie Curie -toimissa ja ottamalla sukupuolten osallistumisen viitearvoksi. Lisäksi Marie Curie -toimilla tuetaan tutkijoiden vakaampaa urakehitystä ja varmistetaan, että tutkijat voivat yhdistää tasapainoisesti työn ja vapaa-ajan perhetilanteensa huomioon ottaen, sekä helpotetaan tutkimusuralle palaamista tauon jälkeen. Kaikkien rahoitusta saavien osallistujien on hyväksyttävä Eurooppalaisten tutkijoiden peruskirjan ja tutkijoiden työhönoton säännöstön avointa työhönottoa ja houkuttelevia työolosuhteita edistävät periaatteet ja sovellettava niitä. Marie Curie -toimien edunsaajien on suunniteltava sopivat suureen yleisöön kohdistuvat toimet, jotta tietojen levittämistä ja kansalaisten osallistumista saataisiin edistettyä. Suunnitelmaa arvioidaan evaluointiprosessin ja hankkeen jatkotoimien aikana. 4. Tutkimusinfrastruktuurit Toimien tarkoituksena on kehittää Euroopan tutkimusinfrastruktuureja vuotta 2020 ja sen jälkeistä aikaa varten, elvyttää niiden innovaatiopotentiaalia ja inhimillistä pääomaa sekä lujittaa eurooppalaisia toimintatapoja. Toimet koordinoidaan koheesiorahastosta rahoitettavien toimen kanssa, jotta tutkimusinfrastruktuurien kehittämisessä varmistetaan synergiat ja johdonmukainen lähentymistapa. 4.1. Euroopan tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen vuotta 2020 ja sen jälkeistä aikaa varten 4.1.1. Uusien maailmanluokan tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen[18] Tavoitteena on varmistaa Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) yksilöimien tutkimusinfrastruktuurien ja muiden maailmanluokan tutkimusinfrastruktuurien täytäntöönpano, pitkäaikainen kestävyys ja tehokas toiminta, mikä auttaa Eurooppaa vastaamaan tiedettä, teollisuutta ja yhteiskuntaa koskeviin suuriin haasteisiin. Tarkoituksena on keskittyä erityisesti niihin infrastruktuureihin, joiden hallintoa ollaan perustamassa tai joiden hallinto on jo perustettu, esim. tutkimusinfrastruktuuria koskevan eurooppalaisen konsortion (ERIC) tai muun vastaavan eurooppalaisen tai kansainvälisen rakenteen perusteella. Unionin rahoitusta myönnetään soveltuvin osin (a) tulevien infrastruktuurien valmisteluvaiheeseen (esim. yksityiskohtaiset rakennussuunnitelmat, oikeudelliset järjestelyt, monivuotinen suunnittelu); (b) täytäntöönpanovaiheeseen (esim. yhdessä teollisuuden ja käyttäjien kanssa toteutettavat t&k ja tekniset suunnittelutyöt ja Euroopan tutkimusalueen tasapainoisempaan kehittämiseen tähtäävien alueellisten kumppanirakenteiden kehittäminen); ja/tai (c) toimintavaiheeseen (esim. infrastruktuuriin pääsy, tietojen käsittely, ulottuvuus, koulutus ja kansainväliset yhteistyötoimet). Tällä toiminnalla tuetaan myös uutta tutkimusinfrastruktuuria koskevia valmistelevia selvityksiä alhaalta ylös etenevällä lähestymistavalla. 4.1.2. Yleiseurooppalaista etua palvelevien nykyisten kansallisten tutkimusinfrastruktuurien integrointi ja avaaminen Tavoitteena on avata merkittävät kansalliset tutkimusinfrastruktuurit kaikille eurooppalaisille korkeakoulujen ja teollisuuden tutkijoille ja varmistaa niiden optimaalinen käyttö ja yhteinen kehittäminen. Unioni tukee verkkoja, joilla yhdistetään ja integroidaan Euroopan laajuisesti keskeiset kansalliset tutkimusinfrastruktuurit. Rahoituksella tuetaan erityisesti valtioiden välistä ja virtuaalista tutkijoiden pääsyä infrastruktuureihin sekä infrastruktuureissa tarjottavien palvelujen yhdenmukaistamista ja parantamista. Tällaista tukea olisi annettava noin sadalle infrastruktuuriverkolle kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Jopa 20 000 tutkijaa hyötyisi vuosittain pääsystä näihin rakenteisiin. 4.1.3. Tieto- ja viestintäteknologiapohjaisten sähköisten infrastruktuurien kehittäminen, käyttöönotto ja toiminta[19] Tavoitteena on saada vuoteen 2020 mennessä aikaan yksi avoin eurooppalainen tila verkossa toteutettavalle tutkimukselle, jotta tutkijoilla olisi käytössään luotettavat, ajasta ja paikasta riippumattomat huipputason verkostoitumis- ja tietojenkäsittelypalvelut sekä saumaton ja avoin pääsy eScience-ympäristöön ja maailmanlaajuisiin tietoresursseihin. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tukea annetaan maailmanlaajuisille tutkimus- ja koulutusverkoille, joissa tarjotaan pitkälle kehittyneitä, standardoituja ja laajennuskelpoisia alojen välisiä palveluja tilauksesta; verkko- ja pilvi-infrastruktuurille, joiden laskenta- ja tietojenkäsittelykapasiteetti on käytännössä rajaton; kohti eksa-luokan laskentaa etenevälle suurteholaskentajärjestelmien ekosysteemille; ohjelmisto- ja palveluinfrastruktuurille esim. simulointia ja visualisointia varten; reaaliaikaisille yhteistyövälineille sekä yhteentoimivalle, avoimelle ja luotettavalle tieteellisten tietojen infrastruktuurille. 4.2. Tutkimusinfrastruktuurien innovaatiopotentiaalin ja inhimillisen pääoman kasvattaminen 4.2.1. Tutkimusinfrastruktuurien innovaatiopotentiaalin hyväksikäyttö Tavoitteena on edistää innovointia sekä itse infrastruktuureissa että niiden toimittajien ja käyttäjien keskuudessa. Tätä varten annetaan tukea (a) tuotannonalan kanssa solmittaville t&k-kumppanuuksille, joiden tarkoituksena on kehittää unionin kapasiteettia ja teollista toimitusta tieteellisen laitteiston tai tieto- ja viestintäteknologian kaltaisilla huipputeknologian aloilla; (b) tutkimusinfrastruktuurin toimijoiden suorittamille esikaupallisille hankinnoille, joiden tarkoituksena on kannustaa innovointia ja toimia teknologioiden varhaisina käyttöönottajina; (c) kannustamaan tuotannonalaa käyttämään tutkimusinfrastruktuuria esim. kokeellisina testauslaitoksina tai osaamiskeskuksina; ja (d) edistämään tutkimusinfrastruktuurien yhdistämistä paikallisiin, alueellisiin ja maailmanlaajuisiin innovaatioekosysteemeihin. Unionin toimilla edistetään myös tutkimusinfrastruktuurien käyttöä erityisesti sähköisissä infrastruktuureissa, julkisissa palveluissa, sosiaalisessa innovoinnissa, kulttuurissa ja opetuksessa. 4.2.2. Tutkimusinfrastruktuurien inhimillisen pääoman kasvattaminen Tutkimusinfrastruktuurien monimutkaisuus ja niiden potentiaalin täysimääräinen hyödyntäminen edellyttävät, että niiden haltijoilla, teknisillä suunnittelijoilla, teknisellä henkilöstöllä ja käyttäjillä on asianmukaiset taidot. Unionin rahoituksella tuetaan yleiseurooppalaista etua palvelevia tutkimusinfrastruktuureja hallinnoivan ja operoivan henkilöstön koulutusta, henkilöstön ja parhaiden käytänteiden vaihtoa laitosten välillä sekä tärkeimpien alojen henkilöresursseja, kuten erityisiä uusia opetusohjelmia. 4.3. Euroopan tutkimusinfrastruktuuripolitiikan ja kansainvälisen yhteistyön lujittaminen 4.3.1. Euroopan tutkimusinfrastruktuuripolitiikan lujittaminen Tavoitteena on hyödyntää kansallisten ja unionin aloitteiden välistä synergiaa solmimalla kumppanuuksia asiaankuuluvien poliittisten päättäjien ja rahoituslaitosten (esim. ESFRI, verkkoinfrastruktuureja pohtiva työryhmä e-IRG, EIROforum-järjestöt, kansalliset julkisviranomaiset) välillä muita unionin politiikkoja (esim. alue-, koheesio, teollisuus-, terveys-, työllisyys- ja kehitysyhteistyöpolitiikka) täytäntöön panevien tutkimusinfrastruktuurien ja -toimien välisen täydentävyyden ja yhteistoiminnan kehittämiseksi sekä unionin eri rahoituslähteiden välisen koordinoinnin varmistamiseksi. Unionin toimilla tuetaan myös unionin tasolla tapahtuvaa tutkimusinfrastruktuurien tutkimusta, seurantaa ja arviointia sekä asiaankuuluvia poliittisia tutkimuksia ja viestintätehtäviä. 4.3.2. Kansainvälisen strategisen yhteistyön helpottaminen Tavoitteena on helpottaa maailmanlaajuisen tutkimusinfrastruktuurin kehittämistä. Kyseessä ovat tutkimusinfrastruktuurit, jotka edellyttävät rahoitusta ja sopimuksia globaalilla tasolla. Tarkoituksena on helpottaa Euroopan ja Euroopan ulkopuolisten tutkimusinfrastruktuurien välistä yhteistyötä varmistamalla niiden maailmanlaajuinen yhteentoimivuus ja ulottuvuus sekä tehdä kansainväliset sopimukset infrastruktuurien vastavuoroisesta käytöstä, avoimuudesta tai yhteisrahoituksesta. Tältä osin on kiinnitettävä asianmukaista huomiota maailman tutkimuslaitosten ylemmistä virkamiehistä muodostuvan Carnegie-ryhmän suosituksiin. Huomiota kiinnitetään myös sen varmistamiseen, että unioni osallistuu asianmukaisella tavalla koordinointiin YK:n ja OECD:n kaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. 4.4. Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat Täytäntöönpanon aikana kuullaan riippumattomia asiantuntijaryhmiä sekä ESFRIn ja e-IRG:n kaltaisia sidosryhmiä ja neuvoa-antavia elimiä. Täytäntöönpanossa noudatetaan kolmivaiheista lähestymistapaa: alhaalta ylös etenevä lähestymistapa, jossa hankkeiden tarkka sisältö ja kumppanuus eivät ole tiedossa; kohdennettu lähestymistapa, jossa asianomaiset tutkimusinfrastruktuurit ja/tai yhteisöt on määritelty tarkasti; nimetyt edunsaajat esim. silloin, kun infrastruktuurin ylläpitäjät (tai niiden konsortio) osallistuvat toimintakustannuksiin. Kahden viimeksi mainitun toimen tavoitteet pyritään saavuttamaan niiden omilla erityistoimilla ja soveltuvin osin ensimmäistä toimenpidettä koskevilla toimilla. II osa Teollisuuden johtoasema 1. 1. Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa Yleistä Se, että Euroopan teollisuus pystyy onnistuneesti omaksumaan ja ottamaan käyttöön mahdollistavia teknologioita, on yksi keskeinen tekijä Euroopan tuottavuuden ja innovointikapasiteetin vahvistamisessa sekä sen varmistamisessa, että Euroopalla on kehittynyt, kestävä ja kilpailukykyinen talous, maailman johtoasema korkean teknologian sovellusten alalla ja valmiudet kehittää tehokkaita ratkaisuja yhteiskunnallisiin haasteisiin. Rahoitukseen kuuluu olennaisena osana se, että innovointitoimet yhdistetään t&k-toimiin. Yhdennetty lähestymistapa keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin Keskeinen osa erityistavoitetta ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” ovat keskeiset mahdollistavat teknologiat (Key Enabling Technologies, KETs), joihin lukeutuvat mikro- ja nanoelektroniikka, fotoniikka, nanoteknologia, bioteknologia, kehittyneet materiaalit ja kehittyneet valmistusjärjestelmät[20]. Useissa innovatiivisissa tuotteissa on käytetty hyödyksi useita näitä teknologioita yhtä aikaa yksittäisinä tai integroituina osina. Vaikka innovointi on osa kaikkea teknologiaa, useiden mahdollistavien teknologioiden yhdistämisestä saatava hyöty saattaa johtaa myös suuriin harppauksiin teknologian kehityksessä. Monialaisia keskeisiä mahdollistavia teknologioita hyödyntämällä parannetaan tuotteiden kilpailukykyä ja vaikutusta. Näiden teknologioiden runsasta yhteisvaikutusta on sen vuoksi syytä käyttää hyväksi. Tukea annetaan laajamittaisemmille pilotti- ja demonstrointihankkeille. Niihin kuuluvat monialaiset toimet, joissa yhdistetään ja integroidaan erilaisia yksittäisiä teknologioita. Tämän tuloksena saavutetaan teollisessa ympäristössä tapahtuva teknologinen kelpuutus täydelliselle ja pätevälle järjestelmälle, joka on valmis markkinoitavaksi. Yksityisen sektorin olisi ehdottomasti osallistuttava näihin toimiin. Täytäntöönpano suoritetaan tämän vuoksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden kautta. Tältä osin ja erityisen hallintorakenteen kautta monialaisia keskeisiä mahdollistavia teknologioita koskeville toimille kehitetään yhteinen työohjelma. Markkinoiden tarpeet ja yhteiskunnallisten haasteiden asettamat vaatimukset huomioon ottaen sillä pyritään saavuttamaan keskeisten mahdollistavien teknologioiden yleiset rakenneosat eri sovellusaloille, mukaan lukien yhteiskunnalliset haasteet. Erityiset täytäntöönpanonäkökohdat Innovaatiotoimiin lukeutuu yksittäisten teknologioiden yhdentäminen, valmiuksien demonstrointi innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen tuottamiseksi ja tarjoamiseksi, käyttäjiä ja asiakkaita koskevat pilottihankkeet toteutettavuuden ja lisäarvon todistamiseksi sekä laajamittaiset demonstroinnit, jotta tutkimustulosten saattaminen markkinoille helpottuu. Useat erilaiset yksittäiset teknologiat integroidaan, minkä tuloksena saavutetaan teollisessa ympäristössä tapahtuva teknologinen kelpuutus täydelliselle ja pätevälle järjestelmälle, joka on valmis markkinoitavaksi. Yksityisen sektorin olisi ehdottomasti osallistuttava näihin toimiin erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden kautta. Kysyntäpuolen toimet täydentävät tutkimus- ja innovaatioaloitteiden teknologialle antamaa työntövoimaa. Näihin kuuluvat innovoinnin julkisen hankinnan paras mahdollinen käyttö, asianmukaisten teknisten standardien kehittäminen, yksityinen kysyntä sekä käyttäjien kannustaminen perustamaan innovaatioystävällisempiä markkinoita. Erityisesti nano- ja bioteknologiassa sidosryhmien ja suuren yleisön osallistumisella pyritään lisäämään tietoisuutta hyödyistä ja riskeistä. Turvallisuusarviointia ja näiden teknologioiden käyttöönottoon liittyvien riskien hallinnointia tarkastellaan järjestelmällisesti. Näillä toimilla täydennetään keskeisiä mahdollistavia teknologioita koskevalle tutkimukselle ja innovoinnille annettavaa tukea, jota kansalliset tai alueelliset viranomaiset voivat antaa koheesiorahastoista älykkään erikoistumisen strategioiden puitteissa. Strategista kansainvälistä yhteistyötä koskevia aloitteita käynnistetään johtavien kumppanimaiden kanssa aloilla, joilla on keskinäistä etua ja hyötyä. Seuraavassa esitetään joitakin esimerkkejä aloista, jotka ovat kiinnostavia mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden kannalta: – maailmanlaajuisten standardien kehittäminen; – pullonkaulojen poistaminen teollisesta hyödyntämisestä ja kaupan edellytyksistä; – nano- ja bioteknologiapohjaisten tuotteiden turvallisuus; – sellaisten materiaalien ja menetelmien kehittäminen, joilla vähennetään energian ja resurssien kulutusta; – yhteistyössä toteutettavat teollisuusvetoiset aloitteet valmistajayhteisöissä; ja – järjestelmien yhteentoimivuus 1.1. Tieto- ja viestintäteknologia Useat toimet koskevat tieto- ja viestintäteknologian teolliseen ja teknologiseen johtoasemaan liittyviä haasteita, ja ne kattavat tieto- ja viestintäteknologian yleiset tutkimus- ja innovaatiolinjaukset, mukaan lukien erityisesti seuraavat: 1.1.1. Komponenttien ja järjestelmien uusi sukupolvi: kehittyneiden ja älykkäiden sulautettujen komponenttien ja järjestelmien tekninen suunnittelu Tavoitteena on säilyttää Euroopan johtoasema ja lisätä sitä edelleen teknologioissa, jotka liittyvät älykkäisiin sulautettuihin komponentteihin ja järjestelmiin. Niihin kuuluvat myös mikro-nano-bio-järjestelmät, orgaaninen elektroniikka, laajan pinta-alan integrointi, esineiden internetiin[21] liittyvät teknologiat, mukaan lukien kehittyneiden palvelujen tarjoamista tukevat alustat, älykkäät integroidut järjestelmät, järjestelmien järjestelmät ja monimutkainen järjestelmäsuunnittelu. 1.1.2. Seuraavan sukupolven tietotekniikka: kehittyneet tietojenkäsittelyjärjestelmät ja -teknologiat Tavoitteena on edistää eurooppalaisia resursseja prosessori- ja järjestelmäarkkitehtuurissa, yhteenliitettävyys- ja tiedon lokalisointiteknologioissa, pilvipalveluissa, rinnakkaisessa tietojenkäsittelyssä ja simulointiohjelmistoissa kaikille markkinoiden tietojenkäsittelysegmenteille. 1.1.3. Tulevaisuuden internet: infrastruktuurit, teknologiat ja palvelut Tavoitteena on parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä kehittämällä, hallinnoimalla ja muokkaamalla seuraavan sukupolven internetiä, joka asteittain korvaa nykyisen internetin, kiinteät ja matkaviestinverkot ja palveluinfrastruktuurit ja mahdollistaa triljoonien laitteiden yhteenliittämisen (esineiden internet) lukuisissa operaattoreissa ja lukuisilla aloilla. Tämä tulee muuttamaan tapaa, jolla kommunikoimme, haemme tietoja ja käytämme tietoja. Tähän kuuluvat verkkoja, ohjelmistoja, palveluja, tietoverkkoturvallisuutta, yksityisyyttä, luottamusta, langatonta[22] viestintää, kaikkia optisia verkkoja, immersiivistä interaktiivista multimediaa ja verkkoon liitettyjä tulevaisuuden yrityksiä koskeva tutkimus ja innovointi. 1.1.4. Sisältöteknologiat ja tiedonhallinta: digitaalisia sisältöjä ja luovuutta palveleva tieto- ja viestintäteknologia Tavoitteena on tarjota ammattilaisille ja kansalaisille uusia välineitä kaikenlaisen digitaalisen sisällön luomiseen, käyttöön ja säilyttämiseen millä kielellä tahansa ja valtavien tietomäärien, myös yhdistettyjen tietojen, mallintamiseen, analysoimiseen ja visualisoimiseen. Näihin kuuluvat kieliä, opetusta, interaktiivisuutta, digitaalista säilytystä, sisältöön pääsyä ja analytiikkaa koskevat uudet teknologiat sekä tiedonlouhintaan perustuvia älykkäitä tiedonhallintajärjestelmiä, koneoppimista, tilastoanalyyseja ja visuaalista tietojenkäsittelyä koskevat teknologiat. 1.1.5. Kehittyneet rajapinnat ja robotit: robotiikka ja älytilat Tavoitteena on vahvistaa Euroopan tieteellistä ja teollista johtoasemaa teollis- ja palvelurobotiikassa, kognitiivisissa järjestelmissä, kehittyneissä rajapinnoissa ja älytiloissa sekä tuntevien koneiden alalla. Tavoite pohjautuu siihen, että tietojenkäsittely ja verkottuminen ovat lisääntyneet ja valmiudet rakentaa oppivia, mukautuvia ja reagoivia järjestelmiä ovat edistyneet. 1.1.6. Mikro- ja nanoelektroniikka ja fotoniikka Tavoitteena on käyttää hyödyksi Euroopan huippuosaamista tällä keskeisellä mahdollistavan teknologian alalla ja tukea asianomaisen tu