KOMISSION KERTOMUS vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemistä Kroatin tasavallan kanssa koskevien neuvottelujen mahdollisuudesta

SISÄLLYSLUETTELO

1. TAUSTAA

2. Euroopan yhteisön ja Kroatian kahdenväliset suhteet vuodesta 1991 ja tämänhetkiset mahdollisuudet niiden edelleen lähentämiseen

3. Kroatian viimeaikainen taloudellinen ja poliittinen kehitys

3.1. Demokratian kehitys ja toimielinten uudistaminen

3.2. Taloudellinen vakauttaminen ja talousuudistus

4. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen osa-alueet

4.1. Poliittinen vuoropuhelu

4.2. Alueellinen yhteistyö

4.3. Tavarakauppa

4.3.1. Teollisuus

4.3.2. Maatalous ja kalastus

4.4. Palvelut ja sijoittautuminen

4.5. Juoksevat maksut ja pääomaliikkeet

4.6. Lainsäädännön lähentäminen

4.6.1. Tekniset standardit ja sertifiointi

4.6.2. Kilpailu ja valtiontuet

4.6.3. Julkiset hankinnat

4.6.4. Henkinen, teollinen ja kaupallinen omaisuus

4.6.5. Televiestintä ja tietoyhteiskunta

4.6.6. Kuluttajansuoja

4.6.7. Työlainsäädäntö ja miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet

4.7. Oikeus- ja sisäasiat

4.8. Talous- ja rahoitusyhteistyö

4.8.1. Tilastot

4.8.2. Teollisuus ja pk-yritykset

4.8.3. Tullit ja verotus

4.8.4. Koulutus

4.8.5. Kulttuuri ja audiovisuaaliala

4.8.6. Liikenne

4.8.7. Energia

4.8.8. Maatalous

4.8.9. TTK

4.8.10. Ympäristö

5. Päätelmät

1. TAUSTAA

Komission tiedonannossa 26. toukokuuta 1999 [1] annettiin EU:n ja Kaakkois-Euroopan maiden läheisemmille suhteille uusi kehys, jota on tarkoitus kehittää kunkin maan erityistilanteeseen sopeutetulla asteittaisen lähestymistavan avulla. Tämä uusi asiayhteys tarjoaa laajamittaista kumppanuutta erityisesti uudentyyppisten sopimusten eli vakautus- ja assosiaatiosopimusten avulla.

[1] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kaakkois-Euroopan maita koskevasta vakautus- ja assosiaatioprosessista - Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania. KOM (99) 235 lopullinen, 26.5.1999.

Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemistä koskevien neuvottelujen aloittaminen riippuu siitä, että kukin yksittäinen maa noudattaa asiaan liittyviä poliittisia ja taloudellisia ehtoja. Lisäksi päätettiin, että ennen kuin tällaisen sopimuksen tekemistä koskevien neuvottelujen aloittamista harkitaan, komissio laatii kertomuksen tämän askelen mahdollisuudesta.

Kroatian tasavallan poliittinen kehitys alkuvuodesta 2000 järjestettyjen parlamentti- ja presidentinvaalien jälkeen on ollut kahdenvälisten suhteiden uutena alkuna. Tiedonannossaan 2. helmikuuta 2000 [2] komissio ilmaisi jo tyytyväisyytensä Kroatian poliittisessa tilanteessa tapahtuvaan varhaiseen kehitykseen ja rohkaisi Kroatian uutta hallitusta ottamaan lisäaskeleita suhteiden kehittämisen mahdollistamiseksi erityisesti valmistelemalla neuvottelujen mahdollisuutta koskevaa kertomusta.

[2] Komission tiedonanto neuvostolle Kaakkois-Euroopan maita koskevan Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessin toimintaa koskevista päätelmistä - Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania. KOM (2000) 49 lopullinen 2.2.2000.

Kroatian uuden johdon ilmaistua vakaan sitoutumisensa demokraattisten ja talousuudistusten jatkamiseen yleisten asioiden neuvosto kutsui kokouksessaan 14.-15. helmikuuta 2000 komission laatimaan kertomuksen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemistä Kroatian tasavallan kanssa koskevien neuvottelujen mahdollisuudesta.

Tässä kertomuksessa esitellään viimeaikaista poliittista ja taloudellista kehitystä ja arvioidaan, miten pitkälle kaikilla mahdollisilla yhteistyöalueilla on edistytty vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemistä koskevien neuvottelujen aloittamiseksi.

2. Euroopan yhteisön ja Kroatian kahdenväliset suhteet vuodesta 1991 ja tämänhetkiset mahdollisuudet niiden edelleen lähentämiseen

EY:n tunnustettua Kroatian tammikuussa 1992 Kroatia on alkanut hyötyä EY:n tuesta. Vuosina 1991-95 annettiin vain humanitaarista ja demokratialle annettavaa tukea. Sopimussuhteiden luomisen osalta päätettiin aloittaa kahdenväliset sopimussuhteet heti, kun vuonna 1980 tehty Euroopan talousyhteisön ja entisen Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan yhteistyösopimus ja vuonna 1991 tehty kuljetusalan sopimus oli sanottu irti EU:n ministerineuvoston päätöksellä marraskuussa 1991. Sopimussuhteista tehtiin ehdollisia liittämällä ne Kroatian noudattamaan 'demokratian käytännesääntöön', eivätkä ne päässeet poliittisen tilanteen valossa alkuun. Kuitenkin sovittiin vuosittain uusittavista yhteisön yksipuoliseen kauppajärjestelmään liittyvistä etuuskohteluun oikeutetuista kauppatoimista, joilla kauppasuhteisiin on saatu jatkuvuutta.

Säännöllistä vuoropuhelua Kroatian ja Euroopan parlamenttien välillä on lisäksi helpotettu vuodesta 1992 vuotuisilla parlamenttien välisillä kokouksilla. Tähän mennessä niitä on järjestetty kahdeksan.

Maaliskuussa 1995 EY päätti ulottaa Phare-avustusohjelman Kroatiaan ja aloittaa kauppa- ja yhteistyösopimusta sekä kuljetusalan sopimusta koskevat neuvottelut. Sekä avustukset että neuvottelut kuitenkin katkaistiin 7. elokuuta 1995 entisillä YK:n sektoreilla lännessä, pohjoisessa ja etelässä suoritettujen sotatoimien takia, jotka tahraavat Kroatian demokratian mainetta ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamista. Vuodesta 1996 EY on tarjonnut Kroatialle rajoitettua apua pakolaisten ja siirtymään joutuneiden ihmisten paluuta varten.

Vuosina 1996-1999 suhteita Kroatian kanssa kehitettiin Kaakkois-Euroopan [3] "alueellisen lähestymistavan" puitteissa, joita kehitettiin edelleen vuonna 1997 sovituissa päätelmissä ehdollisuudesta. Tässä yhteydessä komission määräaikoina antamissa määräysten noudattamista ja ehdollisuutta koskevissa kertomuksissa pääteltiin, että Kroatian edistyminen ei riittänyt oikeuttamaan kahdenvälisten suhteiden kohentamista. EU ei ollut tyytyväinen siihen, miten Kroatiassa suoriuduttiin demokratisoitaessa ja demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta noudatettaessa. Erityisen ongelmallisia aloja ihmisoikeuksien täydellinen kunnioittaminen vähemmistöjen oikeudet mukaan lukien, Daytonin ja Erdutin sopimusten mukaisten velvoitteiden noudattaminen erityisesti pantaessa täytäntöön pakolaisten paluuta alueelle ja tiivistä yhteistyötä entistä Jugoslaviaa käsittelevän kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, alueellisen yhteistyön huomattava parantaminen ja tiedotusvälineiden täydellinen demokratisointi. Kroatia hyötyi yhä EY:n yksipuolisesta kauppajärjestelmästä, mutta Phare-apu jäi yhä saamatta ja sopimussuhteita koskevat neuvottelut yhä aloittamatta.

[3] Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania

Toukokuussa 1999 EU:n Kaakkois-Euroopan maita koskevaa politiikkaa kehitettiin edelleen "vakautus- ja assosiaatioprosessin" puitteissa. Poliittiset ja taloudelliset perusehdot ja vaiheittainen lähestymistapa säilytettiin. Koulutukselle päätettiin antaa lisäapua aloittamalla korkeakouluopetusta koskeva Tempus-ohjelma ja yhteistyö Euroopan koulutussäätiön kanssa. Lisäksi heinäkuussa 1999 pidettiin ensimmäinen poliittiseen vuoropuheluun kuulunut epävirallinen ministeritason kokous.

Parlamentti- ja presidentinvaalien järjestäminen tämän vuoden alussa ja niiden tulokset ovat merkinneet käännekohtaa Kroatian poliittisessa tilanteessa. EU:n ja Kroatian välisten suhteiden perusteellinen uudistaminen on alkanut. EU tervehti Kroatian uuden johdon ensiaskeleita vahvistamalla poliittista vuoropuhelua ja perustamalla EU:n ja Kroatian neuvoa-antavan työryhmän. Tämä neuvoa-antava työryhmä on yhteinen tekninen elin, jonka tarkoituksena on tarjota Kroatialle tärkeä kokemuksen ja teknisen avun lähde kaikilla molempien kannalta tärkeillä alueilla sopimussuhteita koskevien neuvottelujen valmistelemisen huomioon ottaen. Työryhmä on jo pitänyt kaksi kokousta, 15. helmikuuta 2000 ja 12. huhtikuuta 2000.

3. Kroatian viimeaikainen taloudellinen ja poliittinen kehitys

3.1. Demokratian kehitys ja toimielinten uudistaminen

Uuden poliittisen johdon astuminen virkaansa on huomattavasti muuttanut Kroatian poliittista näyttämöä viime kuukausina. Kroatian väestö on äänestämällä ilmaissut voimakkaasti vaativansa demokraattista muutosta.

Uuden hallituksen muodosti vaikeuksitta kuuden puolueen rintama, jolla on suuri enemmistö, ja se on osoittanut nopeasti sekä osaltaan tunnustavansa eurooppalaiset demokratian ja oikeusvaltion arvot että pitävänsä ulkosuhteissa etusijalla euroatlanttisiin rakenteisiin yhdentymistä. Tätä varten se on vakaasti sitoutunut käsittelemään jäljelle jääneitä poliittisia kysymyksiä ja aloittamaan tarvittavat rakenneuudistukset noudattaakseen EU:n ehdollisuutta.

Haastavassa, uudelle parlamentille 9. helmikuuta esitellyssä ohjelmassaan hallitus on sitoutunut ryhtymään vaikeisiin ja rohkeisiin uudistuksiin, joilla käsitellään kaikkia poliittisia puutteita, erityisesti ihmisoikeuksien ja erityisesti vähemmistöjen oikeuksien täydellistä kunnioittamista, tiedotusvälineiden demokratisointia, Daytonin ja Erdutin sopimusten täydellistä noudattamista ottaen erityisesti huomioon pakolaisten kotialueilleen paluun täytäntöönpanemisen, tiivistä yhteistyötä entistä Jugoslaviaa käsittelevän kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, naapureiden kanssa ylläpidettävien suhteiden parantamista ja erityisesti perusteellista asennemuutosta Bosnian ja Hertsegovinan suhteen. Ohjelmassa suunnitellaan myös huomattavia taloudellisia uudistuksia.

Kaikkien näiden kysymysten kohdalla hedelmällinen yhteistyö on alkanut EU:n ja Kroatian neuvoa-antavan työryhmän puitteissa. Tähän mennessä järjestetyissä kahdessa kokouksessa on ollut mahdollista sopia kaikkia jäljelle jääviä poliittisia puutteita koskevista yhteisistä suosituksista ja eri vaatimusten täyttämiseksi tarvittavista toimista. Tällä perusteella Kroatian hallitus on kehittänyt yksityiskohtaisia toimintaohjelmia varmistaakseen nopean täytäntöönpanemisen. Hallituksen 2. maaliskuuta ja 5. maaliskuuta laatimilla "osastojen välisillä ohjelmilla" on jo alettu panna näitä ensi suosituksia täytäntöön, ja tärkeimmillä aloilla on saavutettu jonkin verran huomattavaa edistystä.

Erityisesti Kroatian yleisradiotiedotusvälineitä on toistuvasti arvosteltu sananvapauden alalla. Hallitus on nyt sitoutunut ottamaan tarvittavat askelet muuttaakseen Kroatian television yleisradiotoiminnaksi. Jonkin verran edistystä on jo tapahtunut, koska Kroatian uuden televisiotoimintalain luonnos on käsiteltävänä ja toimitetaan pian Euroopan neuvoston tutkittavaksi. Esitystä odotetaan toimitettavaksi parlamentille kesäkuun alkuun mennessä. Myös televiestintälain tarkistustyö on alkanut. Ehdotuksen saattaminen lopulliseen muotoonsa seuraa Kroatian television uusien oikeudellisten puitteiden hyväksymistä. Lisäksi Kroatian televisiolle on nimitetty uusi pääjohtaja, ja muuta korkean tason henkilöstöä on vaihdettu. Painetun sanan monopolistisen jakauman uudistaminen on yhä mutkikas käytännöllinen ja taloudellinen kysymys, joka osoittautunee vaikeammin ratkaistavaksi. Rikoslain muutostyö on myös saatettu loppuun, jotta voitaisiin peruuttaa niiden journalistien syyttäminen viran puolesta, jotka loukkaavat korkeiden valtion viranomaisten kunniaa tai arvoa.

Vähemmistöjen suojelun osalta parlamentti hyväksyi 11. toukokuuta "ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelua ja etnisten ja kansallisten yhteisöjen ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevan peruslain" muutokset. Näiden muutosten sovittiin koskevan vain siirtymäaikaa, kunnes tämän alan uudet, Demokratiaan oikeusteitse- eli ns. Venetsian komission kanssa tiiviisti yhteyttä pitävän työryhmän valmistelemat laajamittaiset perustuslailliset puitteet hyväksytään, minkä odotetaan tapahtuvan kuuden kuukauden kuluessa. Lisäksi parlamentti hyväksyi 11. toukokuuta lain vähemmistökielten virallisesta käytöstä ja vähemmistökielillä annettavasta koulutuksesta.

Toinen pääasiallinen huolenaiheiden alue liittyy Daytonin ja Erdutin sopimusten mukaisten velvoitteiden täydelliseen noudattamiseen. Avainkysymyksiä ovat yhä täydellinen yhteistyö entistä Jugoslaviaa käsittelevän kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, pakolaisten kotialueilleen paluuprosessin täydellinen täytäntöönpaneminen ja alueellisen yhteistyön parantaminen.

Entistä Jugoslaviaa käsittelevän kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa tehtävässä yhteistyössä, joka on Kroatialle poliittisesti herkkä alue, voidaan todeta suuria edistysaskeleita. Uusi hallitus on sitoutunut aloittamaan uudistetun yhteistyön tämän Haagissa toimivan tuomioistuimen kanssa. Hallitus vaihtoi suuren osan varapääministerin johtaman, tuomioistuimen kanssa yhteistyötä tekevän neuvoston jäsenistöstä ja aloitti hedelmälliset keskustelut tuomioistuimen pääsyyttäjän kanssa. Tästä oli tuloksena, että 14. huhtikuuta hyväksyttiin yhteistyötä entistä Jugoslaviaa käsittelevän kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa koskeva tärkeä julistus, jossa Kroatia tunnusti tuomioistuimen toimivallan vuoden 1995 "Myrsky"- ja "Salama" -sotatoimien kohdalla ja hyväksyi kaikkien sotarikostutkimusten voimistamisen.

Pakolaisten kotialueilleen paluuprosessin kohdalla uusi hallitus on sitoutunut kaikkiin tarvittaviin ponnistuksiin pannakseen kunnolla täytäntöön tämän prosessin, jonka menestys riippuu tietysti yhtä lailla sodasta kärsineiden paluualueiden taloudellisesta tulevaisuudesta. Maaliskuun alussa perustettiin erityinen paluuohjelman täytäntöönpanokomissio, jossa korkein hallinnollinen ja poliittinen taso ovat laajalti edustettuina ja jossa on mukana kansainvälisiä tahoja. Hallitus on aktiivisesti ehdottanut yhteistyössä YK:n pakolaisavun päävaltuutetun (UNHCR) kanssa ohjelmaa yli 16 000 pakolaisen paluun helpottamiseksi lähitulevaisuudessa. Huolimatta tietystä sisäisestä vastustuksesta ja eräiden alkuongelmien jälkeen oikeudellisten puitteiden tarkistaminen on alkanut menetyksellisesti. Jälleenrakennuslain muutokset syrjivien säädösten poistamiseksi otettiin parlamentissa ensimmäiseen käsittelyyn 27. huhtikuuta, ja niiden odotetaan tulevan pian hyväksytyiksi. Hallitus hyväksyi 6. toukokuuta ehdotuksen valtion kannalta erityisen tärkeitä aloja koskevaan lakiin kuuluvien syrjivien säännösten tarkistamiseksi, ja parlamentaarinen menettely on meneillään. Hallitus on myös päättänyt tarkkailla lainsäädännön täytäntöönpanemista ja prosessin todellista edistymistä. Tätä varten se on sitoutunut säätämään erityistoimenpiteitä, joilla helpotetaan kunnollista täytäntöönpanoa paikallistasolla, jolla todelliset ongelmat ja vastustus tuntuvat esiintyvän.

3.2. Taloudellinen vakauttaminen ja talousuudistus

Vuoden 1993 lopun menestyksekkäiden vakautusponnistusten ansiosta Kroatiassa päästiin vuosittain keskimäärin yli kuuden prosentin suuruiseen bruttokansantuotteen kasvuun vuosina 1994-1997 sekä huomattavaan hintojen vakausasteeseen. Vuoden 1997 kuluessa taloudellinen tilanne alkoi heiketä. Kun tuottavuuden paraneminen ei täysin kattanut palkankorotuksia, tuonti laski 7,4 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna, kun taas tuonnin jyrkkä nousu jatkui 14,5 prosentin verran. Tämä johti vaihtotaseen vajeen kasvuun kasvuun 5,8 prosentista bruttokansantuotteeseen verrattuna vuonna 1996 11,6 prosenttiin vuonna 1997 ja aiheutti ulkoisen velan jyrkän kasvun 23 prosentista bruttokansantuotteeseen verrattuna vuonna 1996 32 prosenttiin bruttokansantuotteeseen verrattuna vuoden 1997 lopulla.

Pankkialan maksukykyisyyttä koskevat ongelmat, maksamatta jääneiden velkojen kertyminen, tiukka rahapolitiikka, verojen ja säännösteltyjen hintojen korotukset sekä Kosovon kriisin vaikutus johtivat yhdessä lamaan, joka alkoi vuoden 1998 viimeisenä neljänneksenä ja jatkui vuoden 1999 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä. Samaan aikaan kasvavat rakenneongelmat olivat taloudelle yhä enemmän taakaksi. Lama näytti päättyneen vuoden 1999 lopulla, jolloin vuoden viimeisenä neljänneksenä saavutettiin positiivista taloudellista kasvua. Todellisen bruttokansantuotteen arvioidaan kuitenkin vähentyneen yhdellä prosentilla vuonna 1999 kokonaisuutena katsoen. Talouden odotetaan jatkavan yhä elpymistään tänä vuonna: parantuneen viennin, yksityisen kulutuksen kasvun ja investointien odotetaan auttavan pitämään yllä käännettä parempaan.

Hintojen vakautta oli mahdollista pitää suuressa määrin yllä vuonna 1999. Kuitenkin kesäkuusta 1998 helmikuuhun 1999 valuuttakeinottelu johti Kroatian rahayksikön, kunan (HRK), arvon laskuun noin 10 prosentilla suhteessa euroon. Rahayksikön arvon aleneminen ja öljytuotteiden ja televiestintäpalveluiden hinnan nousu johti siihen, että vuoden 1999 lopulla ilmeni jonkin verran inflaatiopaineita.

Kroatia on toistaiseksi pitänyt talousarvion alijäämän järkevissä rajoissa. Tähän kuitenkin kätkeytyy julkisyhteisöjen sulautettujen menojen piilevä tasainen kasvu tasolle, joka edusti 52 prosenttia bruttokansantuotteeseen verrattuna vuonna 1998 (ja joka on Keski- ja Itä-Euroopan maiden korkein). Heinäkuussa 1999 tarkistetun talousarvion alustavasta lopputuloksesta ilmenee talousarvioalijäämä, joka vastaa 1,7 prosenttia bruttokansantuotteesta ja joka nousisi 6,0 prosenttiin yksityistämisestä saatavat tulot pois sulkemalla. Tulevaisuudessa yksityistämisestä saatavat tulot ehtyvät, ja hallituksen on löydettävä vastatoimet kasvaviin velanhoitomaksuihin, maksamatta jääneisiin huomattaviin velkoihin ja talousarvion ulkopuoliseen valtion takaamaan velkaan.

Finanssipolitiikassa vaaditaan suuria korjauksia, jotta talousarvion alijäämää voitaisiin merkittävästi ja kestävästi vähentää ja jotta valtionvelka pysyisi keskipitkällä aikavälillä sen suuruisena, että sitä voidaan hoitaa. Vuoden 2000 talousarvio, joka hyväksyttiin 23. maaliskuuta, on askel oikeaan suuntaan, ja siinä ennakoidaan menojen vähäinen nimellinen vähentyminen ja huomattavia rakenneuudistuksia. Keskipitkällä aikavälillä talousarvion vakauttaminen ei ole mahdollista ilman julkisen sektorin palkkojen merkittävää leikkausta ja ilman talousarvion ulkopuolisia varoja, erityisesti eläke- ja terveydenhuoltovaroja, koskevia merkittäviä uudistuksia. Finanssipolitiikan tiukentaminen mahdollistaisi rahapolitiikan höllentämisen, joka todennäköisesti edistäisi kasvua.

Kroatialla on hyvät teollisuuslaitokset, pätevä ja koulutettu työvoima ja aloja, joilla on suuria kehitysmahdollisuuksia, kuten matkailu. Kroatian kilpailukykyä Euroopan markkinoilla voitaisiin suuresti vahvistaa joukolla yhdenmukaisia ja kunnianhimoisia rakenneuudistuksia, kun taas tämänhetkisissä olosuhteissa merkittävän monilla kroatialaisilla yrityksillä on yhä vaikeuksia kilpailla avoimessa taloudessa.

Vuonna 1991 Kroatia aloitti yritysten muuttamis- ja yksityistämisprosessin, joka on nyt saatu valmiiksi useimpien yritysten kohdalla. Ne alat, joilla suuria valtionyrityksiä on vielä yksityistämättä, ovat ensisijaisesti sähkö-, öljy- ja kuljetusala sekä erityisesti rautatieala. Yksityistämisprosessi sai jonkin verran vauhtia Kosovon kriisin päättymisen tuloksena. Lokakuussa 1999 Kroatian televiestintäyhtiöstä (HT) myytiin 35 prosentin suuruinen osuus Deutsche Telekomille 850 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Vielä 21 prosenttia pannaan julkisesti myyntiin tänä vuonna. Lisäksi edellinen hallitus tarjosi kolmen pankin osake-enemmistöä strategisille sijoittajille, ja nämä toimet saatiin loppuun huhtikuussa. Jatkossa on olennaista, että yksityistämisponnistukset eivät vain jatku, vaan että myös yhtiöiden hallintoa parannetaan. Viimemainittu kärsi yksityistämispolitiikasta, joka suosi strategisiin sijoittajiin yhteydessä olevia sisäpiiriläisiä. Hallituksen yksityistämisstrategiassa olisi määriteltävä tämän alan perusperiaatteet ja tulevaisuudensuunnitelmat.

Rahoitusalalla Kroatia on edistynyt kehittäessään nykyaikaista rahoitusalaa kunnostamalla pankkialaa, luomalla raha- ja pääomamarkkinoita ja ottamalla käyttöön markkinatalouteen suuntautuneet oikeudelliset puitteet. Vuonna 1997 alkanut rahoituskriisi haittasi kuitenkin vakavasti pankkialan vakautta ja uskottavuutta. Sen jälkeen viranomaiset ovat panneet täytäntöön joukon toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on pankkialan valvonnan vahvistaminen ja kuluttajien luottamuksen saavuttaminen uudelleen. Vuonna 1998 perustettuun omarahoitteiseen säästövakuutusjärjestelmään tarvitaan talousarviosta huomattavasti voimavaroja tappioiden peittämiseksi, ja konkurssien jatkumisesta voi olla vakavaa uhkaa talousarvion tasapainolle. Vaikkakin neljä suurinta pankkia kattaa huomattavan osan markkinoista, pankkialalla on yhä suuri joukko hyvin pieniä ja alueellisia pankkeja, ja lisävakauttamista tarvitaan.

Lopuksi julkisen sektorin pienentäminen sinänsä on tärkeällä sijalla uuden hallituksen uudistuslistassa. Kooltaan Kroatian valtio on yhä varsin laaja, ja valtion viranomaisilla on yhä vallitseva rooli taloudellisessa toiminnassa. Uusi hallitus on ilmoittanut päättäväisesti lakkauttavansa käytännön, jonka mukaan valtio osallistuu talouteen suoraan ja päästää vaikeuksiin joutuneita yrityksiä pälkähästä. Yhdenmukaisten ja kattavien toimien on oltava tämän myönteisen poliittisen viestin mukaisia. Tuomioistuinjärjestelmän parantaminen erityisesti konkurssimenettelyjen täytäntöönpanemisen osalta olisi ensimmäinen selvä merkki viranomaisten päättäväisyydestä tehdä seuraava siirto muutettaessa Kroatiaa nykyaikaiseksi markkinataloudeksi.

Uusi hallitus sai perinnökseen tilanteen, jota luonnehtivat suuret rakenneongelmat ja talousjärjestelmän merkittävä eristyneisyys. Viranomaisten on tarpeen luoda joukko kattavia ja uskottavia uudistuksia, joille voidaan saada Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin tuki. Tämä on tarpeen kansainvälisen yhteisön parina viime vuonna heikentyneen luottamuksen palauttamiseksi entiselleen. Lisäksi paluu kestävään taloudelliseen kasvuun ja työpaikkojen kestävään luomiseen on tarpeen, jotta Kroatia voisi jatkossakin nauttia tämänhetkisistä suotuisista luottokelpoisuusluokituksista kansainvälisillä pääomamarkkinoilla ja houkutella ulkomaisia suoria investointeja, erityisesti täysin uusia investointeja (greenfield-hankkeita).f

4. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen osa-alueet

Ottaen huomioon saavutetun edistyksen ja edellä esiteltyjen poliittisten ja taloudellisten näkökohtien kannalta edelleen edellytettävät uudistukset Kroatian kanssa tehtävän tulevan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mahdollisuus riippuu viimemainitun kyvystä täyttää näiden uudentyyppisten sopimussuhteiden mukaiset velvoitteensa.

4.1. Poliittinen vuoropuhelu

EU:n ja Kroatian välisen kahdenvälisen poliittisen vuoropuhelun virallisten puitteiden puuttumisesta huolimatta epävirallinen poliittinen vuoropuhelu aloitettiin heinäkuussa 1999. Parlamentti- ja presidenttivaaleista alkaen virallisia yhteyksiä on lisätty suuresti erityisesti ministeritason vierailujen muodossa. EU:n ja Kroatian kannat tuntuvat lähestyneen toisiaan nopeasti ja suuressa määrin alueellisissa ja kansainvälisissä kysymyksissä. Kroatia tunnustaa ja hyväksyy erityisesti tärkeän roolinsa alueen vakautuksessa.

EU:n ja Kroatian välisen poliittisen vuoropuhelun virallistaminen ja vahvistaminen tulevan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen puitteissa ja poliittisen vuoropuhelun alueellisten lisämuotojen kehittäminen ovat keskeinen osatekijä.

4.2. Alueellinen yhteistyö

Alueellisen yhteistyön parantaminen ja lujittaminen on alueen vakautuksessa tärkeä osatekijä. Kroatia jatkaa poliittisten suhteiden normalisointia Länsi-Balkanin maiden kanssa, ja sillä on hyvät suhteet muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa, joiden kanssa se vahvistaa aktiivisesti kauppasuhteitaan. Uusi poliittinen johto näyttää hyväksyneen maansa luonnolliset yhteydet sen eteläisten naapureiden kanssa ja on täysin sitoutunut yhteistyöhön koko alueen vakauttamiseksi pitkällä aikavälillä. Presidentin ja ulkoasiainministerin aikaiset viralliset vierailut Sloveniassa, Bosniassa ja Hertsegovinassa sekä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa todistavat pyrkimyksistä parantaa suhteita ja löytää neuvottelemalla ratkaisuja jäljellä oleviin kahdenvälisiin kysymyksiin.

Bosnian ja Hertsegovinan suhteiden merkittävä parantuminen on ratkaisevan tärkeä kehitys Kroatian uudessa ulkopolitiikassa. Uusi hallitus on sitoutunut luomaan kunnolliset suhteet Bosnian ja Hertsegovinan kanssa tukien täysin Bosnian ja Hertsegovinan alueellista loukkaamattomuutta ja itsenäisyyttä ja myötävaikuttaen keskeisten instituutioiden vahvistamiseen Daytonin velvoitteiden mukaisesti. Ottaen samalla huomioon Kroatian ja Bosnian kroaattien väliset luonnolliset vahvat siteet uusi hallitus on alkanut luoda avointa politiikkaa Bosnian ja Hertsegovinan suuntaan politiikan, talouden, rahoituksen ja kulttuurin kohdalla, mikä näkyy äskettäin hyväksytyssä talousarviossa. Yhteistyö on erityisesti parantunut Serbian tasavallan kanssa erityisesti pakolaisten paluukysymyksessä (katso ministeri Piculan ja pääministeri Dodikin yhdessä sopima kaksisuuntaista paluuta koskeva yhteinen lausunto). Edistystä on myös odotettavissa eräitä kahdenvälisiä sopimuksia kaksoiskansalaisuutta ja valtion rajoja koskevat sopimukset mukaan lukien loppuun saatettaessa ja ratifioitaessa. Erityisesti Kroatian ja Bosnian ja Hertsegovinan liittovaltion välinen sopimus entiselle Bosnialle ja Hertsegovinalle annettavasta rahoitusavusta ja liittovaltion puolustusministeriöstä hyväksyttiin 6. toukokuuta.

Myös Kroatian ja Slovenian kahdenvälisissä suhteissa tapahtuu edistystä, vaikkakin niitä yhä hiukan haittaavat muutamat ratkaisemattomat kysymykset, erityisesti rajakysymykset, Krskon ydinvoimalan omistus ja Ljublianska Bankan velat. Maat ovat sopineet aikataulun laatimisesta jäljellä olevien kysymysten ratkaisemiseksi.

Ilmeisistä syistä kahdenvälisissä suhteissa entisen Jugoslavian tasavallan kanssa ei ole saavutettu suurempaa kehitystä, vaikkakin Kroatia pitää yllä hyviä suhteita Montenegron kanssa.

Myönteisiä askeleita on otettu Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen puitteissa, joissa Kroatia on esittänyt aktiivista ja yhteistyöhaluista roolia, ja Adrian- ja Joonianmerten alueita koskevan aloitteen kehittämisessä.

Tämä kehitys on hyvä perusta alueellisen yhteistyön kehittämiselle tulevan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen avulla.

4.3. Tavarakauppa

Kroatian ja EY:n väliset kauppasuhteet perustuvat yksipuoliseen tullietuusjärjestelmään (neuvoston asetus (EY) N:o 6/2000, 17.12.1999 [4]). Kroatiasta peräisin olevat tekstiilituotteet päästetään yhteisöön rajoituksetta tullivapaasti ja ilman muita vastaavia maksuja. Kuitenkin asetuksen (EY) N:o 517/94 [5] sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 7/2000 [6] liitteessä III B luetellut tekstiilituotteet ovat määrällisten rajoitusten alaisia.

[4] Neuvoston asetus (EY) N:o 6/2000, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, Bosnian ja Hertsegovinan sekä Kroatian tasavalloista peräisin olevien tuotteiden sekä Slovenian tasallasta peräisin olevien viinien tuontiin yhteisössä sopvellettavasta menettelystä. EYVL L 002, 5.1.2000, s. 1

[5] Neuvoston asetus (EY) N:o 517/94, annettu 7 päivänä maaliskuuta 1994, tietyistä kolmanista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovelettavasta yhteisestä menettelystä. EYVL L 067, 10.3.1994, s. 1

[6] Neuvoston asetus (EY) N:o 7/2000, annettu 21 päivänä joulukuuta 1999, muiden kuin kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen taikka muiden yhteisön erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 517/94 muuttamisesta. EYVL L 002, 5.1.2000, s. 0051

Kaupan arvossa mitattuna EU:n vienti Kroatiaan vuosina 1998 ja 1999 nousi 4,4 miljardiin ecuun, vastaavasti 4,0 miljardiin euroon. Samana ajanjaksona Kroatian vienti EU:iin on arvioitu 1,8 miljardiksi ecuksi, vastaavasti 1,9 miljardiksi euroksi. Kroatian vienti on paljon suurempaa kuin muiden Länsi-Balkanin maiden vienti, mutta selvästi vähäisempää kuin muiden naapurimaiden vienti Bulgaria, Romania ja kaikkein huomattavimmin Slovenia mukaan lukien. Prosenttiosuuksina mitattuna EU:n vienti Kroatiaan edustaa - samana ajanjaksona - noin 0,6 prosenttia EU:n koko viennistä muualle maailmaan, kun Kroatian vienti EU:iin edustaa 0,25 prosenttia EU:n kaikkialta maailmasta peräisin olevasta koko tuonnista. Molempina vuosina EU on nauttinut selvästä Kroatian-kaupan ylijäämästä, joka nousi 2,59 miljardiin ecuun, vastaavasti 2,07 miljardiin euroon.

EU edustaa 48,8 prosenttia maan viennistä ja 56,6 prosenttia sen tuonnista (vuonna 1999). Ottaen huomioon viimeaikaiset poliittiset muutokset ja toistaiseksi saavutetun edistyksen EU:n ja Kroatian markkinoiden epäsymmetristä edelleen avaamista jälkimmäisen eduksi pitäisi harkita, jolloin tavoitteena on luoda vapaakauppa-alue siirtymäkauden päätteeksi (Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävää vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevissa neuvotteluohjeissa tämän siirtymäkauden pituudeksi on ehdotettu kymmentä vuotta). Kaiken kahdenvälisen kaupan sekä kaikkien alojen on teollisuus- ja maataloustavarat mukaan lukien oltava järjestelyssä mukana GATT-sopimuksen XXIV artiklan mukaisesti. Maa on myös otettava asteittain mukaan yleiseurooppalaiseen alkuperäsääntöjen diagonaaliseen kumulaatioon, joka mahdollistaisi kaupan laajentamisen edelleen.

Varhainen pääsy WTO:n jäseneksi on yhä tärkeä poliittinen tavoite. Sitä pidetään olennaisena osana niitä talousuudistuksia, joihin Kroatia ryhtyy taloutensa avaamiseksi ja nykyaikaistamiseksi. EY tukee vahvasti neuvottelujen saattamista loppuun ja toivoo, että Kroatiasta voisi tulla jäsen välittömässä lähitulevaisuudessa.

Kroatian haettua WTO:n jäsenyyttä kuusi ja puoli vuotta sitten neuvottelut on saatettu päätökseen kaikilla aloilla paitsi audiovisuaalialalla. Näiden neuvottelujen aikana Kroatia suostui kaikkien WTO-sopimusten täytäntöönpanemiseen jäseneksi päästessään ja on ryhtynyt alentamaan tuontitavaroista perittyjä tulleja tasolle, joka on lähellä monissa OECD-maissa sovellettua tasoa. Lisäksi WTO:n jäseneksi pääsemällä Kroatia vapauttaa palvelumarkkinansa.

Lisäksi Kroatia tukee aktiivisesti vahvistettua alueellista yhteistyötä mm. solmimalla vapaakauppasopimuksia. Tätä nykyä vapaakauppasopimukset sitovat Kroatiaa EJTM:aan ja Sloveniaan, neuvotteluissa on päästy pitkälle Unkarin kanssa ja Kroatia aikoo aloittaa neuvottelut pian muiden CEFTA-maiden, Baltian maiden, Israelin, Turkin ja EFTA-maiden kanssa.

Ottaen tämänhetkisen tilanteen huomioon Kroatian pitäisi pystyä neuvottelemaan tulevan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen kaupallisista säännöksistä, edellyttäen että sen kauppajärjestelyjä vapautetaan edelleen, siten että se pystyy täyttämään tulevat velvoitteensa.

4.3.1. Teollisuus

Teollisuustuotteet edustavat pääosaa Kroatian kaupasta, ja niille on suurta hyötyä EY:n kanssa voimassa olevasta yksipuolisesta tullietuusjärjestelmästä, joka antaa kroatialaisille teollisuustuotteille suuressa määrin vapaan pääsyn EU:n markkinoille. Kemikaalit, tekstiilituotteet ja laivanrakennus ovat tärkeimmät vientituotteet. Tärkeimpiä tuontitavaroita ovat koneet ja sähkölaitteet, mekaaniset laitteet ja kemikaalit (katso asiaa koskeva liite).

4.3.2. Maatalous ja kalastus

Maataloudesta saadaan noin 9 prosenttia Kroatian bruttokansantuotteesta, ja se työllistää noin 13 prosenttia väestöstä. Ala on yhä melko suojeltu, ja sen kilpailukyky on alhainen ja hinnat korkeat. EU:sta peräisin oleva tuonti edustaa alle 50 prosenttia kaikesta maataloustuotteiden tuonnista, kun taas vienti EU:iin edustaa noin 10 prosenttia kaikesta maataloustuotteiden viennistä. Maataloustuotteiden kaupan kauppatase on EU:lle selvästi myönteinen.

Nykyisin kauppaa EY:n kanssa sääntelee neuvoston asetus (EY) N:o 6/2000, jossa tarjotaan yksipuolisia tullietuuksia maataloustuotteille enimmäkseen Kroatiasta peräisin olevien viinin, tupakan, hedelmien ja vihannesten kaltaisilla aloilla. Useimmat näistä tullietuuksista edustavat tullitonta pääsyä Euroopan yhteisön markkinoille, ja niissä joko on tai ei ole määrällisiä rajoituksia. Tämänhetkisessä kauppajärjestelyssä kalastustuotteille ei myönnetä yksipuolisia tullietuuksia, vaikka kalastustuotteet hyötyvät GSP-järjestelmästä.

Ottaen huomioon maataloustuotteiden kaupan laajuuden, markkinoiden erityisen herkkyyden, yhteisön yhteisen maatalouspolitiikan ja maatalouden roolin maan taloudessa ja tulevaa vakautus- ja assosiaatiosopimusta ajatellen kaupan vapauttamista edelleen olisi harkittava. Maataloustuotteiden kaupan asteittaisen vapauttamisen pitäisi alusta alkaen kuulua tulevan vapaakauppa-alueen perustamiseen. Tämä perustuisi tuotannon ja kaupan mahdollisuuksien totuudenmukaiseen arviointiin sekä laajentumiskykyyn ja alkuperäiseen Kroatian eduksi vaikuttavaan epäsymmetriaan, kuten Euroopan neuvoston Lissabonissa pidetyn Länsi-Balkania koskevan kokouksen päätelmissä todettiin. Pitemmällä aikavälillä Kroatialta vaaditaan merkittävää kehitystä vapauttamisen suuntaan. On kuitenkin pantava merkille, että WTO:n jäseneksi pääsemistä koskevien neuvottelujen puitteissa Kroatia on jo hyväksynyt sitoumuksen vähentää tullisuojaa noin 30 prosentilla, vähentää eräitä tariffeja merkittävästi ja olla käyttämättä vientitukia. Viinejä ja alkoholijuomia koskevasta sopimuksesta tulisi vakautus- ja assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan muotoinen, koska siitä neuvotteleminen on yhteydessä neuvoston 29. huhtikuuta 1996 antamaan erityiseen valtuutukseen.

4.4. Palvelut ja sijoittautuminen

Kroatia on äskettäin aloittanut palvelujen vapauttamisen neuvotellessaan pääsystään WTO:n jäseneksi ja pyrkiessään lähentymään EY:n lainsäädäntöä. Suuria ponnistuksia tarvitaan kuitenkin yhä yksityistämisprosessin ja instituutioiden kehittämistyön vahvistamiseksi. Rahoitusalalla suurten valtion omistamien pankkien ja vakuutusyhtiöiden yksityistäminen on valmisteilla.

Kroatia on luopunut ulkomaisia investointeja koskevista sääntelyvaatimuksista. Ulkomaalaisten yritysten pääsy Kroatian markkinoille on vapautettu myöntämällä ulkomaisille sijoittajille kansallinen kohtelu. Kroatian yhtiölainsäädännön mukaisesti kotimaisia ja ulkomaisia sijoittajia koskevassa sääntelyssä ei ole eroja kotimaisten ja ulkomaisten sijoittajien välillä näiden harjoittaessa liiketoimintaansa. Uudessa pankkitoimintalaissa (1998) sallitaan ulkomaisten pankkilaitosten vastavuoroinen sijoittautuminen, vaikka ulkomaisten yritysten haaraliikkeitä ei vielä sallitakaan. Olemassaolevan lainsäädännön kunnolliseen täytäntöönpanemiseen liittyy kuitenkin yhä joitakin käytännön ongelmia.

Yritys- ja kirjanpitolainsäädäntöjen lähentäminen EU:n säännöstöön on jo alkanut, ja joukko asianmukaisia instituutioita on jo toiminnassa. Kirjanpitoa koskevia asetuksia on alettu yhdenmukaistaa kansainvälisten tilinpäätösnormien ja asianmukaisten Euroopan yhteisön direktiivien kanssa. Tässä on kuitenkin vielä edistyttävä merkittävästi. Eräillä aloilla, kuten tietosuoja-alalla, ei vielä ole olemassa lainsäädäntökehystä.

Kroatiaa on rohkaistava kehittämään edelleen rahoitusmarkkinoitaan ja pankkijärjestelmän yksityistämisprosessia. Sen on myös vahvistettava rahoitusjärjestelmänsä vakautta sekä sen hallintokykyä varmistaakseen rahoitusalan (pankkien, vakuutus- ja investointipalvelujen) tehokkaat valvontatehtävät.

Tämä kehitys on valmistellut maaperää yhteistyön aloittamiselle näillä tärkeillä aloilla tulevan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen puitteissa. Neuvotteluissa ei ilmene suuria ongelmia, ja jos Kroatia jatkaa lainsäädäntönsä ja käytänteidensä yhdenmukaistamista Euroopan vastaavan lainsäädännön kanssa, sen pitäisi pystyä täyttämään tulevat velvoitteensa..

4.5. Juoksevat maksut ja pääomaliikkeet

Kroatia on jo vapauttanut juoksevat maksut IMF:n sopimusartiklojen VIII artiklan mukaisesti, eikä sillä liene ongelmia sitoutua vapaaseen maksujärjestelmään tulevaa vakautus- ja assosiaatiosopimusta noudattaen.

Kroatia soveltaa yhä monia rajoituksia pääoman liikkuvuuteen. Maan ulkopuolelta peräisin olevan pääoman liikkeiden kohdalla se on jo luopunut suoria investointeja (voittojen ja investoidun pääoman kotiuttaminen mukaan lukien) sekä pienin poikkeuksin arvopaperisijoituksia koskevasta valuuttasäännöstelystä. Se pitää kuitenkin yhä yllä ulkomaalaisten kiinteistönhankintaa koskevia rajoituksia ulkomaalaiset yhtiöt mukaan lukien. Olemassa on myös rajoituksia, jotka liittyvät sekä yhtiöiden sijoittautumiseen että Kroatiaan jo sijoittautuneiden yritysten toimintaan. Esimerkiksi vaikeuksia on kohdattu saataessa lupia liiketoiminnalle tarpeellisten kiinteistöjen hankkimiseen ja palkattaessa avainhenkilöstöä ulkomailta. Se, että Kroatia velvoitettaisiin luopumaan näistä rajoituksista tulevan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen yhteydessä, auttaisi sitä muovaamaan liiketoiminnan suorittamiselle sopivat oikeudelliset ja institutionaaliset puitteet.

4.6. Lainsäädännön lähentäminen

Vuodesta 1999 Kroatia on pyrkinyt saattamaan lainsäädäntönsä yhteisön oikeudellisen kehyksen mukaiseksi. Syyskuussa 1999 Kroatian hallitus hyväksyi "Euroopan yhdentymistä koskevan toimintasuunnitelman", joka on ensi yritys antaa yleiskuva Kroatian lainsäädännön tilanteesta erityisesti Euroopan unionin yhdentymisvaatimusten kannalta. Lisäksi Kroatialla on ollut vuodesta 1998 Euroopan yhdentymisvirasto, joka on uuden hallituksen yhteydessä muutettu ministeriöksi.

4.6.1. Tekniset standardit ja sertifiointi

Kroatia on jo aloittanut teknisten standardien ja sertifioinnin yhtenäistämisprosessin hyväksymällä teknisten säädösten, standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen laatimisen oikeusperustan. Valtion standardointi- ja mittatekniikkatoimisto on Euroopan standardointikomitean (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CENELEC) ja Euroopan telealan standardointilaitoksen (ETSI) liitännäisjäsen. Lainsäädäntökehys ei kuitenkaan ole täysin yhtäpitävä eurooppalaisen järjestelmän kanssa, ja lähentämisprosessi on ilmeisesti vasta alussa ja sitä on tarpeen nopeuttaa. Tämä prosessi kärsii sertifiointialan taloudellisten toimijoiden riittämättömästä osallistumisesta.

EY ei ole tarjonnut tällä alalla yhteistyötä tai teknistä apua.

Näin ollen Kroatian on laadittava lainsäädäntönsä yhdenmukaistamisen jatkamiseksi lainsäädäntökehykseen, institutionaalisen toimintakyvyn lisäämiseen ja tämän alueen elinkeinonharjoittajien asemaan ja osallistumiseen keskittyvä strategia, jossa on määriteltävä "olennaisia vaatimuksia" koskevaan kysymykseen liittyvät vastuualueet ja jossa otetaan huomioon sääntelyn, standardoinnin, akkreditoinnin ja sertifioinnin välinen toiminnallinen riippumattomuus. Vakautus- ja assosiaatiosopimusta varten tarvitaan yhä suuria ponnistuksia, ja siihen on sisällytettävä säännöksiä tämän alan yhteistyötä varten teknisiä kaupan esteitä koskevan sopimuksen täytäntöönpaneminen ja kansainvälisiin standardointijärjestöihin osallistuminen mukaan lukien.

4.6.2. Kilpailu ja valtiontuet

Kroatia on hyväksynyt eurooppalaiseen lainsäädäntöön perustuvan lain markkinakilpailun suojelemisesta. Oikeudellisen kehyksen yhdenmukaistamistyö Euroopan yhteisön lainsäädännön kanssa on nyt alkanut. Sittemmin on perustettu Markkinakilpailun suojelutoimisto, riippumaton kilpailuviranomainen, joka on suoraan vastuussa Kroatian parlamentille ja joka on sopimusten valvonnassa, monopolistisen ja hallitsevan aseman väärinkäytön ilmoittamisessa ja yrityskeskittymien valvonnassa toimivaltainen. Lisäponnistukset ovat tarpeen, jotta tämän lainsäädännön täytäntöönpanemista voitaisiin parantaa ja jotta kaikki taloudelliset toimijat soveltaisivat sitä.

Valtion avustuspolitiikkaa säätelevää lainsäädäntöä ei ole, ja talousministeriön voimakkaista toimenpiteistä eräiden yritysten kunnostamiseksi ja niiden rakenteiden uudistamiseksi on vielä kerrottava. Sota-ajan hätätilanteen jälkeen Kroatian hallitus on nyt kuitenkin halukas uudistamaan valtionapujärjestelmänsä ja saattamaan sen asteittain Euroopan yhteisön säännöstön mukaiseksi. Ensiedistystä kaikkiin aloihin ja yrityksiin sovellettavien horisontaalisten toimenpiteiden järjestelmän täytäntöönpanossa odotetaan tämän vuoden aikana.

Tällä alalla ei tähän mennessä ole tarjottu apua. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa on tarjottava näiden alojen yhteistyötä. Tätä varten Kroatian on tarpeen jatkaa pyrkimyksiään kilpailupolitiikka täytäntöönpanemiseksi ja edistyä huomattavasti valtionavun osalta

4.6.3. Julkiset hankinnat

Tavaran, palveluiden ja työn hankinnan perussääntöjä ja menettelyjä säännellään lailla. Tämä lainsäädäntö koskee kaikkia hallinto-organisaatioita paikallisviranomaiset sekä talousarviotakuita ja julkisia voimavaroja käyttävät oikeudelliset yksiköt mukaan lukien. Asiaan liittyvässä laissa EU:n lainsäädäntöä pannaan täytäntöön vain osittain, joten lisälähentäminen on tarpeen. Olemassa olevat kansalliset etuisuuslausekkeet tarvitsee lopulta poistaa. Valtiovarainministeriön hankinta- ja tiedotusosasto on hankintamenettelyjen valvonnassa ja tarkkailussa toimivaltainen viranomainen. Kroatia on tarkkailijana WTO:n julkisia hankintoja koskevassa sopimuksessa (GPA-sopimuksessa).

Kroatiassa tarvitaan lisää yhdenmukaistamisponnistuksia, joiden tarkoituksena on se, että maa täyttää tulevan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaiset velvoitteensa.

4.6.4. Henkinen, teollinen ja kaupallinen omaisuus

Kroatia on äskettäinen hyväksynyt (1999) kokonaisen sarjan tätä alaa koskevia lainsäädännöllisiä toimia, joiden sanotaan olevan WTO:n TRIPS-sopimuksen säännösten ja vaihtelevassa määrin vastaavien EY:n direktiivien ja eurooppapatenttia koskevan yleissopimuksen mukaisia. Vuonna 1991 perustettu teollis- ja tekijänoikeusvirasto laatii vuoden 2000 aikana vertailevan tutkimuksen, jossa määritellään tarvittavat muutokset, jotta EY:n säännöstöä noudatettaisiin täysin.

Kroatia on ponnistellut tällä alalla suuresti, ja sitä on rohkaistava jatkamaan edistymistään edelleen EY:ssa olemassa olevan henkisten ja teollisten tekijänoikeuksien suojan tason kaltaisen suojan tason saavuttamisen varmistamiseksi tällaisten oikeuksien voimaan saattamiseksi tarvittavat tehokkaat keinot mukaan lukien. Kroatiaa on myös rohkaistava liittymään niihin henkisten tekijänoikeuksien alaa koskeviin kansainvälisiin yleissopimuksiin, joissa se ei vielä ole sopimuspuolena.

4.6.5. Televiestintä ja tietoyhteiskunta

Elektronisten viestimien infrastruktuurien kohdalla Kroatian kiinteä puhelinverkko on melkein täysin digitalisoitu, ja sen yleisyysasteessa on päästy 34 linjan tasolle 100 henkilöä kohti, mikä on paljon alueen muihin maihin verrattuna. On tarpeen ryhtyä toimenpiteisiin matkapuhelin- ja internet-palveluihin tehtävien investointien lisäämiseksi yleisyysastetta näin lisäten. Muutamia ensimmäisiä tärkeitä toimenpiteitä kohti yhdenmukaisuutta EU:n säännöstön kanssa esiteltiin kesäkuussa 1999 uudessa televiestintälaissa. Tähän lakiin tehdään parhaillaan lisää muutoksia tiedotusvälineiden demokratisoinnin puitteissa. Tämän alan suunnitellaan vapautuvan täysin tammikuun 1. päivänä 2003. Tulevan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen on tuettava tämän yhdenmukaistamisprosessin jatkumista.

Tietoyhteiskunnan osalla Kroatia on tietoyhteiskunnan palvelujen käytössä jäljessä, kuten esimerkiksi henkilökohtaisten tietokoneiden yleisyysaste osoittaa. Kroatiaa onkin näin ollen rohkaistava hyväksymään käytettävissä olevien voimavarojen mukaisia erityistavoitteita, jotta se voisi edistyä tällä alalla.

Tulevien vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen ja siihen sisältyvien velvoitteiden kohdalla ei esiinny suuria ongelmia.

4.6.6. Kuluttajansuoja

Olemassaoleva kuluttajansuojan lainsäädäntökehys on melko hajanainen. Eri alojen kuluttajien oikeuksista säädetään vain epäsuoraan useissa eri laeissa, ja säännökset ovat EY:n standardien kannalta riittämättömiä. Valmisteilla on kuluttajansuojalaki, jonka tarkoituksena on aloittaa yhdenmukaistaminen EY:n säännöstön kanssa ja jonka odotetaan astuvan voimaan vuoden 2000 kuluessa.

Tämän alan yhteistyö vakautus- ja assosiaatiosopimuksen avulla on tärkeää, jotta Kroatian pyrkimyksiä saattaa kuluttajasuojastandardinsa yhteisön kuluttajasuojastandardien mukaisiksi voitaisiin tukea. Tehokas kuluttajansuoja on tarpeen sen varmistamiseksi, että markkinatalous toimii kunnolla, ja tämä suoja riippuu hallinnollisen infrastruktuurin kehittämisestä markkinoiden valvonnan ja tämän alan lainsäädännön täytäntöönpanemisen varmistamiseksi. Toistaiseksi Kroatiassa ei ole kuluttajansuojan varmistamiseen tarkoitettua erityiselintä.

Kroatiaa rohkaistaan ryhtymään tarvittaviin ponnistuksiin aktiivisen kuluttajansuojapolitiikan nopeaksi kehittämiseksi, lainsäädäntönsä saattamiseksi EY:ssa voimassa olevan lainsäädännön mukaiseksi ja kuluttajien tehokkaan oikeudellisen suojan varmistamiseksi, jotta kulutustavaroiden turvallisuutta ja laatua ja kuluttajan taloudellista tilannetta voitaisiin parantaa.

4.6.7. Työlainsäädäntö ja miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet

Kroatian hallitus on sitoutunut varmistamaan olosuhteet kansallisen työllistämisohjelman laatimiseksi. Työttömyys on noussut ennätykselliselle 21,6 prosentin tasolle, ja se jakautuu maassa epätasaisesti niin, että alhaisin, 9 prosentin työttömyysaste on Zagrebissa ja korkein, yli 37 prosentin aste on Vukovar-Sirmiumin maakunnassa (Itä-Kroatiassa), eivätkä eri indikaattorit ilmoita sen laskevan lähitulevaisuudessa. Neuvottelut ovat alkaneet työlainsäädännön muuttamiseksi.

Kroatian hallinnosta saatujen tietojen mukaan miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet tunnustetaan Kroatian perustuslaissa, ja Kroatia osallistuu joihinkin kansainvälisistä naisten vastaisen syrjinnän poistamiseen tarkoitetuista säädöksistä. Varmistaakseen vuonna 1995 pidetyn naisten asemaa käsittelevän YK:n maailmankonferenssin antaman toimintaohjelman täytäntöönpanemisen Kroatia on lisäksi laatinut laajamittaisen "kansallisen naisten aseman edistämispolitiikan". Sukupuolten tasa-arvon järjestelmällistä valvontaa ja edistämistä varten Kroatia perusti vuonna 1996 "sukupuolten tasa-arvokysymyksiä käsittelevän hallituksen komission", jonka puheenjohtajana on varapääministeri. Parhaillaan pyritään saamaan aikaan aktiivinen politiikka naisten julkiseen ja poliittiseen elämään osallistumisen edistämiseksi. Kansalaisyhteiskunta on siinä täysin mukana.

Kroatialla ei liene ongelmia neuvoteltaessa sopivista, vakautus- ja assosiaatiosopimukseen sisällytettävistä työolosuhteita, sosiaaliturvaa ja miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevista määräyksistä.

4.7. Oikeus- ja sisäasiat

Kroatian oikeus- ja sisäministeriöiden kanssa on viime aikoina aloitettu ensimmäiset kahdenväliset yhteydenotot oikeusjärjestelmän, poliisin, turvapaikkaoikeuden, ulkorajojen, siirtolaisuuden, järjestäytyneen rikollisuuden, lahjonnan ja huumeiden kaltaisten alojen käsittelemiseksi.

Oikeuslaitoksen kohdalla Kroatialla on useita yleisiä ongelmia, jotka liittyvät tuomareiden pätevöimiseen tai koulutukseen, lainsäädäntöalan valmistelukokemuksen tai -henkilöstön puuttumiseen ja pätevien inhimillisten voimavarojen puuttumiseen poliisivoimista.

Kroatia ei vielä ole hyväksynyt erityistä turvapaikkalakia, ja sillä on edelleen rajariitoja. Lisäksi järjestäytyneen rikollisuuden tulojen takavarikointi ei ole mahdollista, kattavaa laillista lahjonnan määritelmää ei ole olemassa eikä huumeita koskevia säädöksiä ole hyväksytty. Kroatia on yhä laittomien maahantulijoiden kauttakulkumaa.

Kroatia on alkanut käsitellä monia näistä kysymyksistä. Näiden alojen yhteistyö EY:n kanssa on juuri alkanut ensimmäisellä oikeuslaitosta koskevalla hankkeella, ja sitä lisätään. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa on tarjottava hyödyllinen lainsäädäntökehys oikeusalan ja sisäasioiden yhteistyön vahvistamiselle, vaikka Kroatian tarvitseekin yhä ponnistella suuresti voidakseen täyttää vakautus- ja assosiaatiosopimuksen velvoitteet.

4.8. Talous- ja rahoitusyhteistyö

Vuodesta 1991 Euroopan yhteisöjen apu Kroatialle on noussut yhteensä 349 miljoonaan euroon. Ensimmäisen ajanjakson aikana (1991-1995) Kroatia sai vain humanitaarista apua ja demokratialle annettavaa tukea. Maaliskuuhun 2000 mennessä, jolloin ECHO lopulta vetäytyi Kroatiasta, humanitaarisen avun kokonaismäärä oli 293,80 miljoonaa euroa. Ottaen huomioon demokratialle annettavan tuen noin kolme miljoonaa euroa käytettiin kansallisiin kroatialaisiin hankkeisiin Kroatian osallistuessa samaan aikaan myös eräisiin alueellisiin hankkeisiin. 3,5 miljoonan euron lisäsumma annettiin riippumattomien tiedotusvälineiden tukemiseen.

Vuodesta 1996 Kroatia on saanut 47 miljoonaa euroa Obnova-ohjelman mukaista tukea entisen Jugoslavian jälleenrakennukseen. Tämä tuki on keskitetty enimmäkseen jälleenrakennukseen ja pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden kestävään paluuseen. Vuosina 1998 ja 1999 miinanraivaustoimintaan annettiin erityistukea (1,5 miljoonaa euroa). Lisäksi lukuvuonna 2000-2001 Kroatia hyötyy Tempus-ohjelmasta.

Vuoden 2000 ohjelma, jossa jatketaan pakolaisten kotialueilleen paluuprosessin tukemista, tarjoaa myös teknistä apua ja tukea pk-yrityksille.

Komissio on juuri hyväksynyt Euroopan investointipankin toiminnan jatkamista Kroatiassa koskevan ehdotuksen. Esitys on parhaillaan neuvoston tutkittavana.

Kaakkois-Euroopan maille annettavan avun uuden oikeudellisen perustan, jolla korvataan aikaisemmat rahoitusvälineet, hyväksyminen merkitsee sitä, että Phare-ohjelman keskeyttämisen poistamista Kroatian kohdalla ei enää tarvita. Kroatiasta tulee edunsaaja uudessa avustusohjelmassa, jonka komissio on hyväksynyt 10. toukokuuta ja jota se on ehdottanut neuvostolle. Tämän uuden ohjelman mukaisesti Kroatialle annettavaa tukea on tarpeen suunnata suuressa määrin uudelleen, jotta voitaisiin antaa tukea vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa tarjottavalle laaja-alaiselle yhteistyölle.

4.8.1. Tilastot

Kroatian tilastojärjestelmä on jatkanut lähentymistään eurooppalaiseen tilastojärjestelmään (ESS), ja Kroatian keskustilastotoimisto (CBS) on ollut tarkkailijana muutamissa tilastollisten menetelmien parantamista koskevissa keskusteluissa, vaikkakin vuodesta 1995 tämä on tapahtunut järjestetyn yhteistyökehyksen ulkopuolella. Se pystyy keräämään tilastotietoja ja käsittelemään tuloksia eräiden EY:n vaatimusten mukaisesti sekä soveltamaan EY:n standardeja, jos asiaan liittyvä tietämys siirretään.

Vuonna 1997 hyväksyttiin tilastolaki, ja siihen sisältyy jo tietosuojaa ja tietojen luottamuksellisuutta koskevia säädöksiä, joita on tarpeen vahvistaa. Kansantalouden tilinpitoa kootaan Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän (EKT 95) mukaisesti, vaikkakin joitakin parannuksia tarvitaan yhä.

Kroatiassa ensisijaisesti kehitettäviä aloja ovat tilastollinen infrastruktuuri perustamalla tilastorekistereitä (yritysrekisteri, siviilirekisteri, tilarekisteri ja alueellisten yksiköiden rekisteri) ja eurooppalaisten luokittelujen ja nimikkeistöjen (yhdistetyn nimikkeistön) hyväksyminen. Kuluttajahintaindeksi on saatettava EU:n standardien mukaiseksi. Virallisen maksulaitoksen (ZOP) tulevaisuudessa tapahtuvaa lakkauttamista koskevassa suunnitelmassa on otettava huomioon tilastollisen pätevyyden siirto. Viimeisin väestönlaskenta toteutettiin vuona 1991, ja Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien suosituksissa ehdotetaan, että ensi vuonna olisi toteutettava uusi väestönlaskenta, koska tällä välin etnisessä jakaumassa on tapahtunut suuria muutoksia ja alueelle on tullut tuntematon määrä pakolaisia ja maan sisällä siirtymään joutuneita.

Tämän alan yhteistyötä on vahvistettava tulevassa vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa.

4.8.2. Teollisuus ja pk-yritykset

Huolimatta Kroatian viranomaisten jo tekemistä ponnistuksista yksityisen sektorin kehityksellä on silti vastassaan ankaria haasteita Kroatiassa. Kroatian hallitus hyväksyi vuonna 1999 pitkän aikavälin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on rohkaista yksityisiä toimijoita, erityisesti taloudellisen rakenneuudistuksen ja työpaikkojen luomisen kannalta erittäin tärkeitä pienyrityksiä, toimimaan.

Joitakin myönteisiä tuloksia on saavutettu pk-yritysten kohdalla, mutta jäljellä on yhä joukko esteitä, erityisesti laajalle levinnyt omien varojen vähäisyys, vaikeudet rahoituslaitosten kanssa, yrityksille annettavan institutionaalisen tuen puuttuminen ja hallinnollisten kykyjen puuttuminen, jotka haittaavat yritysten liiketoimintaa ja niiden kehittämistä edelleen. Kroatian on edistyttävä edelleen pannessaan yksityisen sektorin kehityspolitiikkaansa täytäntöön. Kroatian hallitus valmistelee uutta strategiaa vauhdittaakseen yritysten kehittämistä parantamalla yrittäjyyden kannustamista sekä lisäämällä rahoitustukea tarjoamalla teknistä tukea ja koulutusta, tukemalla talouden infrastruktuuria ja teknologista kehittämistä ja sopeuttamalla lainsäädäntöä liiketoiminnan erityistarpeisiin.

Teollisuuden kohdalla eräs Kroatian hallituksen päähuolenaiheista on laivanrakennusalan kunnostusprosessi ja telakoiden yksityistämiskysymys. Vanhentunut teknologia ja muun muassa korkeat kiinteät kulut johtivat kielteisiin taloudellisiin vaikutuksiin. Koska ala on Kroatian taloudelle tärkeä, hallitus aikoo vahvistaa tuotannonalan kilpailukykyä toimenpiteillä kuten rakenneuudistukset, nykyaikaistaminen ja yksityistäminen, vakaat rahoitusvoimavarat ja tuet. Erittäin tärkeä on myös matkailuala, jonka huomattavaa rakennemuutosta suunnitellaan tärkeänä toimenpiteenä Kroatian talouden elvyttämiseksi.

Kahdenvälinen yhteistyö näillä aloilla on ollut melko rajallista. Yhteistyön vahvistamisesta näillä Kroatian taloudelle erityisen tärkeillä aloilla tulee olennaista, ja sitä on jatkettava vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa.

4.8.3. Tullit ja verotus

Kroatia on jo toteuttanut ensimmäisen merkittävän toimenpiteen maan tullilainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yhteisön tullilakien kanssa ottamalla käyttöön uuden tullilain, joka tuli voimaan tammikuussa 2000. Hallitus viimeistelee parhaillaan uutta tullitariffilakia. Yhteisön on tehnyt Kroatian kanssa yhteistyötä tulliapuohjelmassa (CAM-ES), ja tämän ohjelman yhteydessä se osallistui ETY-järjestön ohjelman toteuttamiseen vuosina 1998-1999 Kroatian Tonavan-alueella, johon kuuluvat Itä-Slavonia, Baranja ja Länsi-Sirmiumin alue.

Verotuksen alalla voidaan todeta, että EY:n vaatimuksia on jonkin verran lähennytty. Arvonlisäveron käyttöönotto vuonna 1998 onpääaihe. Osana talouden yleistä rakenneuudistusta Kroatian hallitus suunnittelee huomattavaa verouudistusta Kansainvälisen valuuttarahaston ohjauksessa.

Kroatia pystyy pitämään näillä aloilla yllä laajaa yhteistyötä, jota vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa on tarjottava.

4.8.4. Koulutus

Kroatia osoittaa tätä nykyä 4,2 prosenttia bruttokansantuotteestaan koulutukseen. Koulutusjärjestelmän rakenne periytyy sekä Itävalta-Unkarin keisarikunnasta että entisestä Jugoslavian liittotasavallasta. Koulujärjestelmä on yhä keskitetty ja hyvin perinteinen, vaikkakin sen akateeminen taso on korkea.

Vuoden 1996 laki korkeakouluopetuksesta, jossa määritellään korkeakoulujärjestelmä, johti yliopisto-opintojen erottamiseen lyhyemmistä ammatillisista opinnoista äskettäin perustetuissa teknisissä opistoissa ja ammattikorkeakouluissa. Ammattikoulut ovat erittäin erikoistuneita. Laadunarviointi- ja laadunvarmistustehtävästä vastaa kansallinen korkeakouluopetusneuvosto, joka on parlamentin suoraan nimittämä riippumaton elin.

Koulutusjärjestelmän osittainen hajakeskittäminen, laajemman markkinatalouteen suuntautuneen opinto-ohjelman kehittäminen ammattikouluja varten ja opettajien ja koulujen hallinnon kykyihin liittyvä koulutus selvästi tarpeen.

Yliopistojen hallinnon ja opinto-ohjelmien kehittämisen kannalta oppilaitosten hallinnon hallinnollisia kykyjä, rahoitusta ja kansainvälisiä suhteita on tarpeen kehittää edelleen samoin kuin Kroatian korkeakoulujen kykyä tehdä läheistä yhteistyötä teknologian siirron ja inhimillisten voimavarojen kehittämisen aloilla toimivien yritysten kanssa. Vaikka luonnontieteellisen ja teknisen koulutuksen taso on varsin korkea, jatkuvien uudistusponnistusten tarkoituksena on opinto-ohjelmien kehittäminen ja henkilöstön kouluttaminen erityisesti sosiaali- ja poliittisten tieteiden sekä humanististen aineiden kohdalla.

Yleisten asioiden neuvoston 21.-22. kesäkuuta 1999 kokouksessa, jossa komissio kutsuttiin ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin Tempus-ohjelman ja Euroopan koulutussäätiön toiminnan avaamiseksi Kroatialle, tämän alan yhteistyö on aloitettu uudelleen.

Euroopan koulutussäätiö on pannut täytäntöön joukon ammatillisen koulutuksen tukitoimia vakaussopimuksen II työryhmän puitteissa.

Lisäksi Kroatiaa ollaan ottamassa uudelleen mukaan korkeakouluopetusta koskevaan Tempus-ohjelmaan vuonna 2000. Tempus-ohjelmassa etusijalla ovat muun muassa yliopistojen hallinnon ja rahoituksen hallinnoinnin uudistaminen, kansainvälisten suhteiden yksiköiden kehittäminen, teknologian siirron edistäminen, instituutioiden kehittäminen julkishallinnon uudistamiseksi ja kansalaisyhteiskunnan kehittämiseksi sekä sosiaali- ja valtiotieteiden, eurooppaoikeuden, eurooppaopintojen ja opettajien koulutuksen opinto-ohjelmien kehittäminen.

Vuoden 2000 lopulla tiede- ja teknologiaministeriössä perustetaan virallisesti kansallinen Tempus-toimisto valmistelemaan seuraavaa valintakierrosta. Alueellisen tärkeytensä takia Kroatian korkeakouluilla odotetaan olevan myönteinen vaikutus erityisesti usean maan yhteistyöhön Tempus-ohjelmassa.

Kroatia osallistuu myös aktiivisesti I työryhmän mukaisesti perustettuun vakaussopimuksen koulutus- ja nuorisotyöryhmään (Grazin prosessiin).

Tulevassa vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa on parannettava tämän alan yhteistyötä. Näkyvissä ei ole suuria ongelmia.

4.8.5. Kulttuuri ja audiovisuaaliala

Yhteistyötä Kroatian kanssa on kehitetty audiovisuaalialalla sen käydessä WTO:hon liittymisprosessia koskevia neuvotteluja. Tässä yhteydessä Kroatian sitoumuksissa säilytetään sen kyky hyväksyä ja panna täytäntöön yhteisön standardeja.

4.8.6. Liikenne

Kroatia on tärkeä tie-, rautatie- ja yhteisön yhdistettyjen kuljetusten kauttakulkuvaltio, jolla on vaikutusta kansainvälisten markkinoiden toimintaan. Helmikuussa 1995 hyväksyttiin EY:n kanssa tehtävää kuljetusalan sopimusta koskevat neuvotteluohjeet, mutta keskustelut jäädytettiin poliittisten suhteiden ja yleisen yhteistyön katkaisemisen jälkeen. Sen jälkeen tällä alalla ei ole esiintynyt yhteistyötä.

Kroatian ja koko yhteisön kauttakulkuliikenteen täydellinen vapauttaminen on taattava varmistaen samalla kroatialaisten kuorma-autojen syrjimätön kohtelu yhteisön kuorma-autoihin niiden Itävallan halki kulkiessa sovellettava ekopistejärjestelmä huomioon ottaen. Erityishuomiota on myös kiinnitettävä niiden kauttakulkuliikenteeseen liittyvien infastruktuurihankkeiden täydelliseen täytäntöönpanemiseen, joista on määritelty olevan yhteistä etua. Lisäksi huomattavan osan yhteisön tieliikennemaksuihin ja tekniseen ja sosiaalilainsäädäntöön liittyvää säännöstöä on kuuluttava lainsäädännön yhdenmukaistamisprosessin ensisijaisiin tavoitteisiin. Kansallisen sisävesiliikenteen ja lentoliikenteen osalta sijoittautumiselle ja palveluille on taattava asianmukaiset olosuhteet. Lisäksi merikuljetusten osalta on myös harkittava periaatetta, jolla rajoitetaan kaupallisin perustein pääsyä kansainvälisille merimarkkinoille ja meriliikenteeseen.

Tulevaan vakautus- ja assosiaatiosopimukseen on sisällyttävä määräys huomattavan yhteistyön aloittamisesta tällä alalla. Asianmukaisella avulla Kroatia voisi pystyä täyttämään tulevat velvoitteensa tällä alalla.

4.8.7. Energia

Kroatia ei ole toistaiseksi osallistunut yhteisön toimiin, joiden tarkoituksena on edistää alueellista energiayhteistyötä Kaakkois-Euroopassa. Tästä on ollut tuloksena näiden toimien tehokkuuden vähentyminen ottaen huomioon Kroatian tärkeyden alueellisissa sähkö- ja kaasuverkoissa.

Maalla on voimavarat ja mahdollisuudet omaksua tällä alalla ratkaiseva rooli erityisesti kehitettäessä alueellisten energiaverkkojen (niin fyysisten infrastruktuurien kuin markkinoidenkin) yhteenliittämistä öljy-, kaasu- ja sähkövoima-aloilla. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen erityissäädösten on autettava maata kehittämään tätä merkitystä.T

Tukea on myös annettava sen (tällä hetkellä vertikaalisesti yhdentyneiden valtion omistamien monopolien hallitseman) energia-alan rakenneuudistukseen, jotta Kroatian yhdentymistä yhteisiin eurooppalaisiin energia-alalla vallitseviin käytänteisiin voitaisiin valmistella.

4.8.8. Maatalous

Maataloudella on tärkeä sija Kroatiassa. Perheomistuksessa olevat maatilat ovat enemmistönä, viljelysmaa on suuressa määrin jakautunut pieniksi tilkuiksi ja 70 prosenttia maatalouksista omistaa vähemmän kuin kolme hehtaaria. Aikaisemmin sosiaalisesti omistetut "maatalouskombinaatit" ovat nyt rakenneuudistuksen, yksityistämisen tai entisille omistajilleen palauttamisen eri vaiheissa. Markkinatalouteen siirtymisellä ja sodasta aiheutuneilla suurilla vaurioilla on yhdessä ollut alaan voimakas vaikutus. Tarvittavissa uudistuksissa ilmennyt viivästys ja epäasianmukainen rahoitustuki ovat lisäksi osaltaan vaikuttaneet melko kielteiseen kehitykseen. Näin ollen Kroatian maatalousalalla tarvitaan yhä huomattavaa rakenneuudistusta. Hallitus on sitoutunut lainsäädäntökehyksen tarvittaviin tarkistuksiin ja eurooppalaisiin standardeihin sopeuttamiseen ja mukauttamiseen salliakseen kansainvälisen kilpailun ja selviytyäkseen kilpailupaineesta.

Tällä alalla ei ole kehitetty mitään erityistä kahdenvälisen yhteistyön muotoa, ja vakautus- ja assosiaatiosopimuksella on aloitettava voimakas yhteistyö, jota varten tarvitaan vielä suuria uudistuksia.

4.8.9. TTK

Kroatia ponnistelee TTK-alueella, jonka odotetaan pysyvän hallituksen politiikassa etusijalla. Vuonna 2000 talousarviossa tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen on kohdennettu 72 miljoonaa euroa (540,5 miljoonaa Kroatian kunaa) eli 1,12 prosenttia hallituksen koko talousarviosta. Noin 20 prosenttia tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen talousarviosta on kohdennettu TTK-ohjelmiin liittyvien jatko-opiskelijoiden rahoittamiseen, ja yliopistoissa ja tieteellisissä tai teollisuuslaitoksissa tehtävästä tutkimustyöstä suurin osa on ainakin osaksi hallituksen rahoittamaa. Innovaatioiden ja teknologian siirron edistämiseksi on ponnisteltu; hallituksen rahoittamiin aloitteisiin sisältyy tukea useille Splitissä, Rijekassa ja Zagrebissa sijaitseville teknologia- ja innovaatiokeskuksille, joissa on myös mukana valtionyhtiöitä, paikallisviranomaisia ja yliopistoja. Kroatia on ylläpitänyt toimivaa tutkimusinfrastruktuuria, johon sisältyy taitoa ja kokemusta, erityisesti informaatiojärjestelmien, bioteknologian, farmakologian, elintarvikkeiden jalostuksen ja energiateknologioiden alalla. Investointien puuttuminen on suurelta osin estänyt olemassa olevien institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden hyödyntämisen talouden täydeksi eduksi. Olemassa on nyt kuitenkin järkiperäisiä mahdollisuuksia merkittävään parannukseen.

Vastuu TTK:sta kuuluu tiede- ja teknologiaministeriölle (MST). Kaksi neuvoa-antavaa elintä vastaa ohjelmien ja laitosten arvioinnista: Kansallinen tiedeneuvosto arvioi hallituksen MST:n kautta rahoittamia tieteellisiä hankkeita; Kansallinen korkeakouluopetusneuvosto arvioi opinto-ohjelmien sopivuutta ja korkeakoulujen laatua. Nämä kaksi kansallista neuvostoa tekevät myös yhteistyötä lähinnä parlamentaarisen tiedekomitean kautta TTK:ta koskevien lakien ja asetusten valmistelussa.

Suurin osa säännöllisestä yhteistyöstä EU:n kanssa lopetettiin vuonna 1995. Kroatia osallistuu kuitenkin neljään meneillään olevaan Eureka-hankkeeseen. Kroatia on myös Cost-ohjelman jäsen, ja se osallistuu 26 toimeen.

Tämän alan yhteistyötä on jatkettava osana tulevaa vakautus- ja assosiaatiosopimusta. Siinä ei pitäisi esiintyä suuria esteitä tämänhetkinen tilanne huomioon ottaen.

4.8.10. Ympäristö

Ympäristöalan yhteistyö keskeytyi teknisen yhteistyön keskeytymiseen vuonna 1995. Tällä on ollut kielteinen vaikutus tietoihin ympäristön tilasta ja ympäristönsuojelun varmistamiseen tarkoitettuihin institutionaalisiin puitteisiin. On tarpeen ryhtyä toimiin, jotta tilanteesta saataisiin uudelleen laaja tietämys yhdenmukaistamispyrkimysten lähtökohdaksi.

Kroatian pitäisi olla tukikelpoinen erityisesti ympäristöalan toimintavalmiuksien kehittämiseen kohdennetun Life-Kolmannet maat -välineen mukaisesti. Ympäristötoimintaa voitaisiin myös rahoittaa kansallisista avustusohjelmista.

Kroatia kehittää aktiivisesti komission tukemaa alueellista ympäristön jälleenrakennussuunnitelmaa Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen puitteissa, ja yhteistyötä voitaisiin kehittää edelleen tämän mekanismin avulla. Kroatian osallistumista Euroopan ympäristökeskuksen toimintaan voidaan myös harkita.

Ottaen huomioon ympäristökysymysten tärkeyden tässä maassa tiivistä yhteistyötä ja avustamista on jatkettava tulevalla vakautus- ja assosiaatiosopimuksella.

5. Päätelmät

Näiden huomioiden valossa komissio päättelee, että:

Uusi hallitus on sitoutunut maan täyteen demokratisointiin ja pitkän aikavälin vakautukseen ja on jo ryhtynyt vakavasti töihin löytääkseen asianmukaiset ratkaisut aikaisempiin poliittisiin puutteisiin. Tämä kehitys edistää suhteiden vahvistamista koskevan EU:n ehdollisuuden noudattamista vakautus- ja assosiaatioprosessin puitteissa. Huomattavaa edistystä voidaan todeta poliittisesti herkillä huolenaihealueilla, kuten pakolaisten ja siirtymään joutuneiden paluussa, täydellisessä yhteistoiminnassa entistä Jugoslaviaa käsittelevän rikostuomioistuimen kanssa, parannetussa alueellisessa yhteistyössä ja tiedotusvälineiden demokratisoinnissa. Poliittista vakautta tarvitaan tämän tärkeän uudistusprosessin jatkamiseksi.

Talousalallakin on otettu rohkaisevia ensiaskeleita, vaikka Kroatian taloudella on yhä ongelmia. Hallitus on myös sitoutunut käsittelemään rakenneongelmia ja työskentelee hyväksyäkseen laajamittaisen talousuudistusohjelman kiireellisesti.

Teknisten kysymysten osalla Kroatia on aloittanut standardiensa saattamisen asteittain eurooppalaisten standardien mukaisiksi, ja sillä on kyky lopulta täyttää vakautus- ja assosiaatiosopimuksen velvoitteet. Kuitenkin vaaditaan edelleen suuria ponnistuksia, jotta EY:n säännöstöä voitaisiin lähentyä. Ponnistuksissa on keskityttävä aluksi tarpeellisten uudistusten täydelliseen täytäntöönpanemiseen kauppaan liittyvillä sisämarkkinoiden aloilla.

Tämän kertomuksen perusteella ja Kroatian uuden johdon alla merkille pannun huomattavan edistyksen erityisesti huomioon ottaen ehdot vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemistä Kroatian tasavallan kanssa koskevien neuvottelujen aloittamiseksi on komission mielestä täytetty. Näin ollen komissio suosittelee neuvostolle luvan antamista neuvottelujen aloittamiseen ja esittelee pian vakautus- ja assosiaatiosopimusta Kroatian kanssa koskevia neuvotteluohjeita koskevan ehdotuksen.

LIITE

Perustiedot

Virallinen nimi // Kroatian tasavalta (Republike Hrvatska); pääkaupunki: Zagreb

Pinta-ala // Yhteensä: 56 538 km . Maata 56 410 km . Vettä 128 km .

Kolme aluetta: Välimeren rannikko, vuoristo ja Pannonia.

Naapurimaat

(rajaa kilometreinä) // Bosnia ja Hertsegovina (932 km), Unkari (32,9 km), Entinen Jugoslavian tasavalta (266 km), Slovenia (670 km)

Väestö // 4 671 584 (heinäkuussa 1998 - viimeisin väestönlaskenta 1991). Arvioitu väestönkasvu 0,13% (1995)

Ikärakenne: 0-14 -vuotiaita 17 % (miehiä 411 022, naisia 389 354)

15-64 -vuotiaita 68 % (miehiä 1 591 716, naisia 1 592 485)

Yli 65-vuotiaita 15 % (miehiä 262 471, naisia 424 536)

Väestöntiheys // 79,4 as/km2

Kansallinen jakauma // Kroaatteja 78 %, serbejä 12,2 %, muslimeja 1 %, unkarilaisia 0,5 %, italialaisia 0,4 %, tshekkejä 0,3 %, albaaneja 0,3 % (viimeisin väestönlaskenta 1991)

Uskonnot // katolisia 76,5 %, ortodokseja 11,1 %, slaavimuslimeja 1,2 %, protestantteja 0,4 %, muita 10,8 %

Kieli // kroaatti

Vähemmistöt

// Italialaisia (0,4 %, enimmäkseen Istrian kunnissa: Bujessa, Rovinjissa, Pulassa, Rijekassa, Kutinassa ja Pakracissa), tshekkejä (0,3 %, enimmäkseen Bjelovarissa, Garesnicassa ja Daruvarissa), unkarilaisia (0,5 % Slavoniassa tai Baranjassa). Pakolaisia tai siirtymään joutuneita yhteensä: 123 099 (lähde: ODPR)

Keskimääräinen elinikä // Miehet: 68,59 vuotta, naiset: 75,95 vuotta (vuoden 1991 väestönlaskenta)

Valuutta // Kroatian kuna (HRK), 1 euro = 7,7 kunaa

Inflaatio // 4,2 % (1999)

BKT, käyvät hinnat // (milj. EUR [7]) 1998: 19 391,85; 1999: 18 932,34

[7] Kroatian pankin keskimääräinen vaihtokurssi

BKT per capita (euroa) // 1998 4 309

Todellinen talouskasvu BKT // 1998: 2,5 % 1999: - 0,3 %

Keskimääräinen nettokuukausipalkka // 3 179 kunaa (helmikuussa 2000)

Työttömyys // 21,7 % (maaliskuussa 2000)

Talousarvio // 1998: 5 962,5 milj. euroa; 1999: 6 448,7 milj. euroa

Kotimainen julkinen velka // (milj.kunaa) 1998: 13 697,5; 1999: 13 943,98

1998: 1 919,3; 1999: 1 839,67 milj. euroa

Ulkomainen julkinen velka // 1998: 2 958,4 milj. euroa; 1999: 1999:3 675,29 milj. euroa

Valtionvelka // (milj. kunaa) 1998: 8 547,2; 1999: 9 161,9

Vaihtotase // (milj. EUR) 1998: 1 381,6; 1999: 1 378

Kauppa EU:n kanssa // Tuonti: 1997: 59,5 %; 1998: 58,9 %; 11/99: 57,3 %

Vienti: 1997: 49,7 %; 1998: 47,0 %; 11/99: 48,9 %

Tärkeimmät kauppakumppanit (1999) // Vienti: Italia, Saksa, Bosnia ja Hertsegovina, Slovenia, Itävalta

Tuonti: Saksa, Italia, Slovenia

Kauppatase // (miljardia euroa) 3 696 (1998); - 3 500 (1999, 6,5 % kaikesta kaupasta)

EU-15:N KAUPPA KROATIAN KANSSA

Taulukko 1: Kokonaiskehitys 1992 - 1999

>TAULUKON PAIKKA>

Taulukko 2: Tärkeimmät EU-15:n vientialat vuonna 1999 ja vastaavat arvot vuonna 1998

>TAULUKON PAIKKA>

Taulukko 3: Tärkeimmät EU-15:n tuontialat vuonna 1999 ja vastaavat arvot vuonna 1998 [8]

[8] Vuonna 1998 kemialliset tuotteet olivat 7. ja mineraalituotteet 10. sijalla.

>TAULUKON PAIKKA>

1991 - 1999 EY:N APU KroatiaLLE

>TAULUKON PAIKKA>