Tästä ehdotuksesta ilmoitettiin oikeudenkäytön digitalisointia EU:ssa koskevassa tiedonannossa osana laajempaa aloitetta, jonka tarkoituksena on mahdollistaa tuomioistuinten, kansallisten viranomaisten sekä oikeus- ja sisäasioiden virastojen välinen turvallinen sähköinen yhteydenpito sekä tietojen ja asiakirjojen vaihto. Tiedonannon mukaisesti ehdotus perustuu e-CODEXiin, joka on turvallisen digitaalisen viestinnän standardi rajat ylittävissä oikeudenkäyntimenettelyissä. Ehdotus on osa oikeudenkäytön digitalisointia koskevaa pakettia ja yhdessä rajat ylittävän oikeudellisen yhteistyön digitalisointia koskevan aloitteen ja yhteisten tutkintaryhmien yhteistyöfoorumia koskevan aloitteen kanssa yksi komission vuoden 2021 työohjelmassa otsikon ”Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle” alla tehdyistä ehdotuksista.

Nykyinen asianhallintajärjestelmä ja tietojenkäsittely-ympäristö rajoittavat myös Eurojustin ennakoivampaa toimintaa digitaalisessa oikeudellisessa yhteistyössä. Eurojustin teknisesti vanhentuneeseen asianhallintajärjestelmään ei voida asianmukaisesti integroida eikä siinä voida tukea innovatiivista välinettä, joka edellyttää terrorismintorjuntaa koskevan rekisterin tavoin tietojen turvallista digitaalista vaihtoa ja ristiintarkistusta. Eurojust-asetuksessa on lisäksi otettu huomioon asianhallintajärjestelmän tekninen suunnittelu. Eurojust-asetuksessa rajoitetaan asianhallintajärjestelmän perustaminen tilapäisiin tietokantoihin, joiden on tarkoitus tukea meneillään olevien tapausten hallinnollista seurantaa, ja hakemistoon. Siinä ei nimenomaisesti säädetä terrorismintorjuntaa koskevan rekisterin lisätietokannan perustamisesta asianhallintajärjestelmään. Henkilötietojen käsittely asianhallintajärjestelmän ulkopuolella on kielletty. Siksi terrorismintorjuntaa koskevan rekisterin lisätietokannan perustaminen asianhallintajärjestelmän ulkopuolelle ei ole oikeudellisesti mahdollista.

Tätä taustaa vasten neuvoston päätöksessä 2005/671/YOS säädetään, että jäsenvaltioiden on kerättävä kaikki terrorismirikoksiin liittyvästä rikostutkinnasta saatavat asiaankuuluvat tiedot, jotka liittyvät kahteen tai useampaan jäsenvaltioon vaikuttaviin tai mahdollisesti vaikuttaviin terrorismirikoksiin, ja toimitettava ne Europolille. Lisäksi jäsenvaltioiden on kerättävä kaikki terrorismirikoksiin liittyviä syytetoimia ja tuomioita koskevat asiaankuuluvat tiedot, jotka liittyvät kahteen tai useampaan jäsenvaltioon vaikuttaviin tai mahdollisesti vaikuttaviin terrorismirikoksiin, ja toimitettava ne Eurojustille. Kunkin jäsenvaltion on myös asetettava saataville kaikki toimivaltaisten viranomaistensa keräämät asiaankuuluvat tiedot terrorismirikoksiin liittyvistä rikosoikeudellisista menettelyistä. Nämä tiedot on annettava viipymättä toisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten käyttöön, jos tietoja voidaan käyttää terrorismirikosten ennalta estämiseen, paljastamiseen, tutkimiseen tai niihin liittyviin syytetoimiin.

Terrorismin torjunta on ollut osa Eurojustin toimeksiantoa siitä lähtien, kun se perustettiin vuonna 2002, ja se on edelleen yksi Eurojustin keskeisistä painopisteistä. Terrorismin tehokkaan torjunnan kannalta on ratkaisevan tärkeää, että toimivaltaiset viranomaiset jakavat asiaankuuluvia tietoja tehokkaasti keskenään ja EU:n virastojen ja elinten kanssa terrorismirikosten ennalta estämistä, paljastamista, tutkimista ja niihin liittyviä syytetoimia varten.

EU:n toimille on erityistä tarvetta, koska suunnitelluilla toimenpiteillä on luonnostaan EU:n ulottuvuus. Niillä pyritään parantamaan Eurojustin toimintakykyä. Eurojustin tehtävänä on tukea ja tehostaa kansallisten oikeusviranomaisten toiminnan yhteensovittamista ja yhteistyötä sellaisen vakavan rikollisuuden alalla, myös terrorismin alalla, joka koskee kahta tai useampaa jäsenvaltiota tai edellyttää yhteisin perustein toteutettavia syytetoimia. Tavoite on mahdollista saavuttaa ainoastaan EU:n tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Jäsenvaltiot eivät voi laatia tarkoituksenmukaisempaa oikeudellista kehystä pelkästään terrorismintorjuntaa koskevan rekisterin toiminnalle ja päätöksen 2005/671/YOS muuttamiselle. Siksi EU:n tehtävänä on luoda oikeudellisesti sitovat välineet näiden tulosten saavuttamiseksi sille EU:n perussopimuksissa annettujen valtuuksien mukaisesti.

Kun otetaan huomioon, että vaihdettavat tiedot ovat erittäin arkaluonteisia, on olennaista, että oikeudenkäytön digitalisointia koskevaa välineisiin perustuvaa lähestymistapaa toteutetaan myös tämän ehdotuksen avulla niin, että taataan vahvat kyberturvallisuusstandardit. Tämä on sopusoinnussa EU:n kyberturvallisuusstrategiassa ja komission ehdotuksessa direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa (NIS 2) esitetyn lähestymistavan kanssa, jolla pyritään parantamaan edelleen kyberturvallisuuden ja kriittisten infrastruktuurien suojaamisen alan julkisten ja yksityisten toimijoiden, toimivaltaisten viranomaisten ja koko unionin kyberturvallisuusvalmiuksia. Vaikka jäsenvaltioiden oikeudenkäyttö ei kuulu NIS 2 -ehdotuksen soveltamisalaan, on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön kansallisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan vastaava kyberturvallisuuden taso.

Koska henkilötietojen käsittely lainvalvontatarkoituksia ja Eurojustin tukitoimia varten on tärkeää, ehdotuksessa korostetaan tarvetta varmistaa kaikilta osin perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien noudattaminen. Niihin kuuluvat jokaisen oikeus henkilötietojen suojaan ja siihen, että hänen yksityiselämäänsä kunnioitetaan. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että ehdotus kattaa rikostutkintaan ja tuomioihin liittyvien arkaluonteisten henkilötietojen sekä biometristen tietojen käsittelyn. Koska ehdotuksen yhtenä päätavoitteena on antaa Eurojustille edellytykset havaita terrorismia koskevien tutkintatoimien välisiä yhteyksiä, mikä on mahdollista vain, jos Eurojust saa riittävästi tietoa, Eurojustille on toimitettava enemmän tietoja. Näitä tietoja varten on otettava käyttöön riittävät suojatoimet. Niihin kuuluu tiukka käyttötarkoituksen rajoitus erityisesti biometristen tietojen osalta. Suojattujen viestintäkanavien käyttö ja uusi nykyaikaistettu asianhallintajärjestelmä parantavat Eurojustin käsittelemien tietojen suojaa. Asianhallintajärjestelmän suunnittelussa keskitytään oletusarvoisesti sisäänrakennettuun tietosuojaan. Kansallisten jäsenten ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten suorittaman tietosuojan valvonnan perusperiaatetta ei myöskään muuteta. Liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa arvioidaan yksityiskohtaisemmin ehdotuksen vaikutusta perusoikeuksiin ja suojatoimiin.

Ehdotuksen 1 artiklan 11 kohdassa asetukseen lisätään liite III, jossa esitetään, mitkä tiedot Eurojustille on toimitettava Eurojust-asetuksen 21 a artiklan nojalla. Luettelossa mainitaan biometriset tiedot, sormenjäljet ja valokuvat epäiltyjen luotettavan tunnistamisen varmistamiseksi ottaen huomioon aakkosnumeeristen tietojen epäluotettavuuden erityisesti silloin, kun on kyse kolmansien maiden kansalaisista. Terrorismia koskevissa menettelyissä valokuva on tutkintavaiheessa usein ainoa yhteys epäiltyihin, minkä vuoksi myös kasvojentunnistus tulisi ottaa mukaan. Nämä tiedot olisi toimitettava vain, jos kansalliset oikeusviranomaiset saavat ne käyttöönsä.

(21)Terroritoiminta vaikuttaa usein kahteen tai useampaan jäsenvaltioon. Terrorismilla on jo aiemmin ollut vahva kansainvälinen ulottuvuus. Sähköisen viestinnän käytön ja saatavuuden ansiosta terrorismirikoksentekijöiden kansainvälinen yhteistyö on kuitenkin lisääntynyt merkittävästi. Siksi terrorismirikoksia olisi tarkasteltava itsessään luonteeltaan valtioiden rajat ylittävinä, ellei tietyn tapauksen olosuhteista käy selvästi ilmi, että se on pelkästään kansallinen.

(7)Terrorismin tehokasta torjumista varten on olennaisen tärkeää, että toimivaltaisten viranomaisten ja unionin virastojen välillä vaihdetaan riittävästi tietoja terrorismirikosten tutkinnasta tai tällaisiin rikoksiin liittyvistä syytetoimista. On erittäin tärkeää, että käytettävissä on mahdollisimman täydelliset ja ajantasaiset tiedot. Terrorismin uhkan pysyvyys ja ilmiön monimutkaisuus edellyttävät tietojenvaihdon tehostamista.

”2 a. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen kansallinen viranomainen Eurojustin terrorismiasioiden kansalliseksi yhteyshenkilöksi. Tämän terrorismiasioiden kansallisen yhteyshenkilön on oltava oikeusviranomainen tai muu toimivaltainen viranomainen. Jos kansallinen oikeusjärjestelmä sitä edellyttää, voidaan nimetä useampi kuin yksi viranomainen. Terrorismiasioiden kansallisen yhteyshenkilön on saatava käyttöönsä kaikki merkitykselliset tiedot 21 a artiklan 1 kohdan mukaisesti. Hänellä on toimivalta kerätä tällaisia tietoja ja lähettää ne Eurojustille.”

(27)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan sekä 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.] TAI [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan ja 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti Irlanti on ilmoittanut [… päivätyllä kirjeellä] haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

3.Kansallisen jäsenen on ilmoitettava tietojen jatkokäsittelyä, saatavuutta ja siirtämistä koskevista yleisistä tai erityisistä rajoituksista, jos on havaittu 23 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu yhteys.

Eurojust voi jatkaa ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen operatiivisten henkilötietojen käsittelyä myös sen jälkeen, kun menettely on saatettu päätökseen kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti, myös silloin, kun tuomio on vapauttava. Jos menettely ei ole johtanut tuomioon, henkilötietoja voidaan käsitellä ainoastaan siksi, että pyritään havaitsemaan 23 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja yhteyksiä muihin käynnissä oleviin tai päätökseen saatettuihin tutkimuksiin ja syytetoimiin.”

Sisällys

1.FRAMEWORK OF THE PROPOSAL/INITIATIVE

1.1.Title of the proposal/initiative

1.2.Policy area(s) concerned

1.3.The proposal/initiative relates to:

1.4.Objective(s)

1.4.1.General objective(s)

1.4.2.Specific objective(s)

1.4.3.Expected result(s) and impact

1.4.4.Indicators of performance

1.5.Grounds for the proposal/initiative

1.5.1.Requirement(s) to be met in the short or long term including a detailed timeline for roll-out of the implementation of the initiative

1.5.2.Added value of Union involvement (it may result from different factors, e.g. coordination gains, legal certainty, greater effectiveness or complementarities). For the purposes of this point 'added value of Union involvement' is the value resulting from Union intervention which is additional to the value that would have been otherwise created by Member States alone.

1.5.3.Lessons learned from similar experiences in the past

1.5.4.Compatibility with the Multiannual Financial Framework and possible synergies with other appropriate instruments

1.5.5.Assessment of the different available financing options, including scope for redeployment

1.6.Duration and financial impact of the proposal/initiative

1.7.Management mode(s) planned

2.MANAGEMENT MEASURES