FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel, 12.7.2010 
SEC(2010) 841 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
  
vakuutustakuujärjestelmiä kos kevaan valkoiseen kirjaan 
{COM(2010)370 final} 
{SEC(2010)840} 
 
FI 2   FI Johdanto 
Vakuutustakuujärjestelmät tarjoavat viime käde n suojan kuluttajille tilanteissa, joissa 
vakuutusyhtiöt eivät kykene täyttämään sopimu svelvoitteitaan. Ne suojaavat kuluttajia siltä 
riskiltä, ettei heidän korvausvaatim uksiaan voida täyttää vakuutusyhtiön 
maksukyvyttömyystapauksessa. 
Pankki- ja arvopaperialasta poiketen vakuutusal alla ei ole annettu EU:n lainsäädäntöä 
vakuusjärjestelmistä. Tällä hetkel lä vain kahdessatoista jäsenva ltiossa on käytössä yksi tai 
useampi vakuutustakuujärjestelmä, joka kattaa henki- ja/tai vahinkovakuutukset, ja 
kansallisten järjestelmien rake nteessa on merkittäviä eroja. 
Vaikutusarvioinnissa esitetään analyysi tappioista, jotka voiv at siirtyä vakuutuksenottajille 
(tai valtion väliintulon tapauksessa veronm aksajille) vakuutusyhtiöiden konkurssitapauksissa 
EU:ssa. Käytössä olevista vakuutustakuujärjestel mistä huolimatta näitä tappioita voi siirtyä 
EU:n vakuutuksenottajien maksettaviksi ääritapauksissa 41,3 miljardia euroa 
henkivakuutuksissa ja 5,9 miljardia euro a vahinkovakuuksissa yhden vuoden aikana. 
Rajatylittävässä vakuutustoimi nnassa tappiot, joita  nykyiset vakuutustakuuj ärjestelmät eivät 
korvaa, voivat nousta 820 miljoonaan euroon henkivakuutuksissa ja 140 miljoonaan euroon 
vahinkovakuutuksissa. 
1. Ongelman määrittely 
Vakuutustakuujärjestelmiä koskevien yhdenmukai stettujen järjestelyje n puuttuminen EU:ssa 
haittaa tehokkaan ja tasavertaisen kuluttaja nsuojan toteutumista ja voi myös haitata 
vakuutusalan sisämarkkinoiden toimintaa vääristä mällä rajatylittävää kilp ailua. Tämän arvion 
merkitystä korostaa se, että riskilähtöisempään EU:n vakavaraisuusjärjestelmään (Solvenssi 
II) siirtymisestä huolimatta vakuutusyhtiöiden konkurssit ovat edelleen  mahdollisia eivätkä 
vakuutuksenottajat yleensä pys ty kokonaan ymmärtämään ja omaksumaan tärkeitä ja 
monimutkaisia riskiin liittyviä tietoja tai ainakin pitävät niit ä hyvin vaikeina. Seuraukset ovat 
kahdenlaisia: 
Ensiksikin  konkurssiin joutuneille vakuutusyhtiöille ai heutuneet ja vakuutuksenottajille (tai 
veronmaksajille) siirretyt tappiot vaikuttava t vakuutuksenottajiin eri tavoin: kansallisesti 
tappiot voivat vähentää vakuutuksenottajien varallis uutta tai heikentää julkista taloutta, mikä 
voi puolestaan vähentää entisestään kuluttajien luottamust a vakuutus- ja rajoitusmarkkinoihin 
ja viime kädessä hidastaa reaalitalouden kehi tystä ja haitata rahoitu smarkkinoiden toimintaa. 
EU:n sisäisissä rajatylittävissä  tapauksissa tappiot voivat myös  heikentää kuluttajaluottamusta 
sisämarkkinoihin ja synnyttää jopa jäsenval tioiden välisiä kiisto ja konkurssin tehneiden 
vakuutusyhtiöiden tappioiden jakamisesta. 
Toiseksi  kuluttajien riskinoton yhteensopima ttomuus vakuutusyhtiöiden konkurssiriskin 
kanssa johtaa siihen, että vakuutusyhtiön konkurssiin liittyvät kustannukset jakautuvat 
epäoptimaalisesti siirtyessään joko epätietoisil le kuluttajille tai ver onmaksajille. Tähän liittyy 
myös riski vakuutusyhtiöiden välisen kilpa ilun vääristymisestä EU:n sisämarkkinoilla. 
2. Toissijaisuusperiaatteen tarkastelu  
Vain EU:n toiminnalla voidaan varmistaa, että kaikki EU:n vakuutussopimuksia tekevät 
vakuutuksenottajat ja tuensaajat hyötyvät tasa puolisesta ja kattavas ta suojasta siinä 
tapauksessa, että vakuutusyhtiö ei pysty täyttä mään sopimusvelvoitteitaan. EU:n toiminnalla 
FI 3   FI taataan myös tasavertaiset toimintaedellytykset  vakuutusyhtiöille ja edistetään sitä kautta 
integraation toteutumista EU:n sisämarkkinoilla. Monilla osa-alueilla (esim. kattavuus, maantieteellinen soveltamisala ja rahoitus)  jäsenvaltiot eivät voi yksin yhdenmukaistaa 
riittävästi vakuutustakuujärjest elmiensä erilaisia rakennetek ijöitä. Tähän päästään siis 
paremmin EU:n tasolla. 
3. Tavoitteet  
Vakuutustakuujärjestelmiin li ittyvän EU:n toiminnan yleisenä tavoitteena on ensinnäkin 
varmistaa vakuutuksenottajille ja edunsaajille korkeatasoinen suoja, joka vähentää riittävästi 
vakuutuksenottajille ja e dunsaajille koituvien merkittävien tapp ioiden riskiä siinä tapauksessa, 
että vakuutusyhtiöt eivät kykene täyttämään kor vausvaatimuksia. Toiseksi EU:n toiminnalla 
tulisi myötävaikuttaa yhtäläisen suojan aik aansaamiseen vakuutukseno ttajille, jotka voivat 
hankkia vakuutustuotteita koti- tai ulkomaisilta vakuutusyhtiöiltä EU:ssa. Tavoitteena on 
edistää siten vakuutuspalvelujen si sämarkkinoiden tehokasta toimintaa. 
Lisäksi toiminnan olisi palveltava yleisempiä ta voitteita, joihin sisältyvät kilpailuvääristymien 
välttäminen, haitallisten kannusteiden vähe ntäminen, kustannustehokkuuden varmistaminen 
sekä markkinoiden luottamuksen ja vakauden varmistaminen.  
4. Toimintavaihtoehdot 
Vaikutusarviointiraportissa tarkastellaan ja erite llään useita toimintavaihtoehtoja sille, miten 
voidaan luoda johdonmukaiset puitteet EU:n toim innalle vakuutuksenottajien ja edunsaajien 
suojaamiseksi vakuutustakuujärjestelmillä mahdollisimman vähäisen yhdenmukaistamisen pohjalta. 
Mahdollisten EU:n toimenpiteiden soveltamisala
 
Jos ei tehtäisi mitään, jäsenva ltiot jatkaisivat vakuutustakuujärj estelmissään hyvin erilaisilla 
kansallisilla linjoilla ja joissakin jäsenvaltio issa ei olisi edelleenkään minkäänlaisia 
vakuutustakuujärjestelmiä. Nämä erot merkits evät sitä, että vakuutuksenottajien suoja on 
useissa jäsenvaltioissa epätasainen ja riittämätön.  
Tehostamalla toiminnan vakauden valvontaa, m uun muassa siirtymällä riskilähtöisempiin 
vakavaraisuusvaatimuksiin ja vank kaan hallintajärjestelmään, pitäisi voida varmistaa, että 
vakuutusyhtiöt pystyvät hallitsemaan riskejään oikein ja ammattimaisesti, mutta näillä 
mekanismeilla ei voida taata konkurssivapaata ympäristöä. 
Vakuutuksenottajille suunnattu parempi tiedotus (vakuutustakuujärjestelmän olemassaolosta 
ja sen tarjoaman suojan tasosta) voi periaatt eessa auttaa heitä valitse maan vakuutusyhtiöiden 
välillä. Tällöin he voivat vertai lla eri yhtiöiden vakuutusten hi ntojen lisäksi myös niiden 
laatua (yhtiön maksukyvyttömyysriskin kanna lta). Ostajan vastuun periaatteen noudattaminen 
osoittautuisi kuitenkin todennäköi sesti toimimattomaksi, koska vakuutuksenottajat eivät joko 
ole selvillä riskiin liittyvästä tiedosta tai heidän on vaikea omaksua tätä tärkeää mutta 
monimutkaista tietoa. Vaikka läpinäkyvyyden lis ääminen EU-tason toimenpiteillä voisi tukea 
luottamukseen perustuvia suhteita vakuutuksenottaji en ja vakuutusyhtiöiden  välillä, olisi joka 
tapauksessa hyvin epätodennäköistä,  että vakuutuksenottajien s uuri enemmistö ymmärtäisi ja 
omaksuisi täysin saamansa monimu tkaisen riskiin liittyvän tiedon.  
Jos kuluttajille annettaisiin la kisääteinen etusija-asema likvidaatiomenettelyissä, tähän liittyisi 
se riski, etteivät vara t riitä kaikille vakuutuksen ottajille. Näin ollen ei olisi varmuutta siitä, 
FI 4   FI korvataanko heidän tappionsa va i ei. Lisäksi likvidaatiomenettel yt ovat monesti pitkiä ja 
kalliita. 
Valtion antamilla implisiittisillä tai nimenomais illa takeilla on se ilmeinen haittapuoli, että 
niiden lunastamiseen käytettäisiin verovaroja ja  ne vaikuttaisivat siksi julkiseen talouteen. 
Tilastollisesti pätee, että kulut tajille voidaan tavallisesti luod a parhaiten korkeatasoinen suoja 
yhdistämällä suhteellisen matalat vakavarais uusvaatimukset takuujärjestelmän käyttöön sen 
sijaan, että asetettaisiin suht eelliset tiukat vakavaraisuusvaatim ukset ilman takuujärjestelmää. 
Takuujärjestelmään voidaan ”keskittää” yhtiöiden maksukyvyn ylittävien tappioiden 
korvaaminen (nk. tail risk ) ja vähentää siten näihin tappioihin liittyvää vaihtelevuutta (ja siksi 
myös niiden kattamiseen tarvittavaa rahoitusta), jos järjestelmään osallistuu suuri määrä vakuutusyhtiöitä. Takuujärjestelmässä voidaan  myös käyttää tällaisten ylimääräisten 
tappioiden korvaamiseen tarvittavaa rahoitust a suojaamaan useampia kuluttajia ja tarjota 
heille näin samantasoine n suoja vähemmin kustannuksin. 
Takuun suuruus (vakuutustakuuj ärjestelmän rahoitustarpeet)
 
Vakuutustakuujärjestelmän tavoiterahoitukseen vaikuttavat useat  parametrit, joista tärkeimpiä 
ovat vakuutusyhtiöiden maksukyvyttömyyden todennäköisyys ja vakuutuksenottajiin 
kohdentuvan vakuutustakuun taso. Käytettävissä olevat tiedot viittaavat siihen, että 
vakuutusyhtiöiden maksukyvyttömyyden todennäköi syys vaihtelee markkinaolosuhteista 
riippuen yleensä 0,1:stä 0,5:een prosenttiin.  Tämän ohella vakuutustakuujärjestelmien 
rahoitus- tai pääomatarpeeseen vaikuttaa eniten kuluttajille tarjottavan vakuutustakuun taso: 
mitä korkeampi se on, sitä suurempi on vakuu tustakuujärjestelmän pääo ma- tai rahoitustarve. 
Keskeisiin päätöksiin kuuluu si is se, minkä tasoinen vakuutus takuu vakuutuksenottajille tulisi 
tarjota. Komission alustavien päätelmien mukaan  etusijalle tulisi asettaa vaihtoehto, joka 
takaa korkeatasoisen suojan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja varmistaa riittävän 
korkeatasoisen suojan myös vaikei den markkinaolosuhteiden aikana. 
Vakuutustakuujärjestelmiin liittyvän mahdo llisen EU-toiminnan luonne ja oikeudellinen 
väline  
Vallitsevien puutteiden korjaaminen oike udellisesti ei-sitovilla säädöksillä (nk. soft law ), 
kuten suosituksilla, tiedonannoill a, suuntaviivoilla tai käytä nnesäännöillä, voi tarjota 
joustavan vaihtoehdon suorille oikeudellisille sitoumuksille. Niissä nojauduttaisiin pelkästään 
jäsenvaltioiden vapaaehtoiseen sitoutumiseen. Vaikka jäsenvaltiot ol isivatkin halukkaita 
noudattamaan ehdotettuja suuntaviivoja, kansa llisten käytäntöjen lähentymistä saatetaan 
joutua odottamaan pitkään ja tul okset voivat jäädä hajanaisiksi.  
Oikeudellisesti sitova EU:n laajuinen lähestymistapa antaisi sen sijaan paremmat takeet 
johdonmukaisen ja yhtenäisen säännöstön ai kaansaamisesta vakuutuksenottajien ja 
edunsaajien suojaamiseksi EU:ssa. Asian monimutkaisuuden vuoksi EU:n direktiivi on suositeltavampi kuin EU:n asetus, koska direktiivi jättää jäsenvaltioille enemmän 
liikkumavaraa. 
Yhdenmukaistamisen laajuus
 
Vakuutustakuujärjestelmä voidaan  suunnitella monella eri tavalla . Koska vakuutustakuusta ei 
ole toistaiseksi annettu lainkaan EU:n lains äädäntöä ja koska unionin vakuutustakuuympäristö 
on hyvin hajanainen, komissio tukee vähimmäista son yhdenmukaistamiseen perustuvaa EU:n 
FI 5   FI lähestymistapaa. Toisin sanoen tietyt vähimmäistekijät on tarpeen organisoida 
johdonmukaisissa EU:n puitteissa: 
Keskittymisaste:  Tulisiko vakuutustakuujärjestelmä luoda  kansallisella va i Euroopan tasolla? 
Rooli : Tuleeko vakuutustakuujärjestelmän toimia v iimeisenä suojakeinona vai pitäisikö sillä 
olla laajempi rooli? 
Maantieteellinen soveltamisala : Tuleeko vakuutustakuujärjeste lmän toimia kotivaltio- vai 
isäntävaltioperiaatteella (vaiko perustua näiden yhdistelmään)?  
Vakuutustakuun piiriin kuuluvat vakuutussopimukset : Mitkä vakuutusluokat 
(henkivakuutukset, vahinkovakuutukset jne.) olisi sisällytettävä vakuutu stakuujärjestelmän 
piiriin? 
Vakuutustakuun piiriin k uuluvat korvauksen hakijat : Keiden hakijoiden (luonnolliset henkilöt, 
oikeushenkilöt jne.) tulisi hyöt yä vakuutustakuu järjestelmästä? 
Rahoituksen aikataulu : Tuleeko vakuutustakuujärjestelmän varat koota ennen vai jälkeen 
maksukyvyttömyystapauksen (etukäteis- vai jälk ikäteisrahoitus vai näiden yhdistelmä)? 
Järjestelmän toim enpiteiden luonne : Tuleeko vakuutustakuujärjestelmän huolehtia 
korvausvaatimusten täyttämisestä vai pi täisikö se myös suunnitella takaamaan 
vakuutussopimusten jatkuvuus? 
Tässä vaikutusarvioinnissa tehtyjen alusta vien tarkastelujen pohjalta komissio asettaa 
toistaiseksi etusijalle seuraavat vaihtoehdot  vakuutustakuujärjestelm iin liittyvässä EU:n 
toiminnassa: 
Keskittymisaste : Vakuutustakuujärjestelmän luominen ka ikkiin jäsenvaltioihin vaikuttaa 
suositeltavimmalta vaihtoehdolta, varsinkin kos ka se sopisi yhteen nykyisen kansallisen 
mikrotason vakauden valvontakehyksen kanssa. 
Rooli : Vakuutustakuujärjestelmän olisi olta va suojamekanismi, johon turvaudutaan 
viimeisenä apukeinona. 
Maantieteellinen soveltamisala : Kotivaltioperiaate näyttää suositeltavimmalta vaihtoehdolta, 
koska se soveltuu yhteen nykyisen valvontakehyksen kanssa. 
Vakuutustakuun piiriin kuuluvat vakuutussopimukset : Henki- ja vahinkovakuutusten 
sisällyttäminen vakuutustakuun piir iin tarjoaisi kattav an suojan vakuut uksenottajille ja 
edunsaajille. Saattaa olla hyviä perusteita rajoitta a vakuutustakuujärjestelmän tarjoama suoja 
pelkästään tietyntyyppisiin vahinkovakuutuksii n. Käytännöllisyyteen ja tasapuolisuuteen 
liittyvistä syistä voisi kuitenkin olla hankal aa pilkkoa vakuutustakuujärjestelmä liian moneen 
osajärjestelmään. 
Vakuutustakuun piiriin kuul uvat korvauksen hakijat : Sisällyttämällä va kuutustakuun piiriin 
luonnolliset henkilöt ja valikoidut oikeushenkilö t (mm. pk-yritykset) voi daan todennäköisesti 
löytää paras tasapaino yhtäältä kattavan kul uttajansuojan ja toisaalta kustannustehokkuuden 
välillä. 
Rahoituksen aikataulu : Pääsääntönä on, että vakuutustakuujä rjestelmä rahoitetaan etukäteen, 
jotta varat olisivat välittömästi käytettävissä ja  jotta voidaan välttää moraalikatoon liittyvät 
ongelmat. Tällöin voidaan myös todennäköisesti välttää paremmin jälkikäteisjärjestelmään 
liittyvät myötäsykliset vaikutukset. Tarpeen tullen varoja voidaan täydentää jälkikäteen 
perittävillä rahoitusosuuksilla.  
Järjestelmän toimenpiteiden luonne : Komissio tukee voimakkaasti vakuutuskannansiirtoa 
silloin, kun se on käytännössä kohtuullisen he lppo toteuttaa ja kun se on kustannusten ja 
FI 6   FI etujen kannalta tarkastellen perusteltua. Kulu ttajille on kuitenkin taattava viime käden suoja 
vakuutusyhtiön konkurssin varalta. Kun kaikki muut keinot on käytetty, tulisi 
vakuutustakuujärjestelmän korvata vähintään kin vakuutuksenottaji lle ja edunsaajille 
aiheutuneet menetykset.  
Komission etusijalle asettamista toimintavaih toehdoista kuullaan ka ikkia intre ssiryhmiä, 
muun muassa jäsenvaltioita. Ni itä pyydetään esittämään komme ntteja, jotta komissio voisi 
arvioida uudelleen ja mahdollisesti tarkistaa eri toimintavaihtoehtoihin liittyviä alustavia 
suosituksiaan. Varsinaisiin ehdotuksiin liitetään  uusi vaikutusarviointi, jossa analysoidaan 
yksityiskohtaisemmin vakuutustakuujärjestelmien eri vaihtoehtoja ja valitaan optimaalinen 
ratkaisu sille, miten voidaan  luoda johdonmukaiset poliittiset  puitteet EU:n laajuiselle 
vakuutustakuusuojalle.  
5. Odotetut vaikutukset  
Vakuutuksenottajat  
EU:n tason toiminnan voidaan ennakoida hyödyttävän vakuutukse nottajia, koska se parantaa 
heidän suojaansa siltä varalta,  etteivät vakuutusyhtiöt kykene täyttämään velvoitteitaan. 
Toisaalta EU:n laajuinen va kuutustakuujärjestelmien kä yttöönotto aiheuttaa myös 
kustannuksia vakuutuksenottajille, kun vakuutusyhtiö t siirtävät rahoitus osuutensa osittain 
kuluttajien maksettaviksi va kuutusmaksujen korotuksina. 
Esimerkiksi, jos (verrattuna tilanteeseen, jo ssa vakuutustakuujärjestel miä ei ole käytössä) 
vakuutustakuujärjestelmä otettais iin käyttöön jokaisessa jäsenva ltiossa kotivalti operiaatteen 
pohjalta siten, että katettaisiin henki- ja  vahinkovakuutukset (99 %:iin saakka PD-luvun 
ollessa 0,1 %), EU:n vakuutuksenottajia vaaditt aisiin osallistumaan 13 miljardin euron 
suuruisten varojen kokoamiseen. Tämä vastaa tä llä hetkellä 1,24:ää pros enttia vuotuisesta 
bruttovakuutusmaksutulosta. Soveltamalla tätä kohdetasoa esimerkiksi 10 vuoden ajanjaksolla 
saataisiin kunkin järjestelmään osallistuva n vakuutusyhtiön/vakuutuksenottajan vuotuiseksi 
rahoitusosuudeksi 0,124 % bruttovakuutusmaksutulosta. 
Nämä varat tulisi katsoa lisävakuutusmaks uiksi, jotka vakuutukse nottajat suorittavat 
vakuuttaakseen itsensä vakuutusyhtiönsä maksukyvyttömyyden varalta. Vakuutuksenottajan suorittamien maksujen voidaan katsoa vastaavan  niiden ennakoitujen tappioiden arvoa, jotka 
he välttäisivät siinä tapauksessa, että he idän vakuutusyhtiönsä eivät kykene huolehtimaan 
sopimusvelvoitteistaan. 
Näiden summien maksamisesta aiheutuvat vaku utuksenottajien rahoituskustannukset voidaan 
laskea olettamalla pääomakustannusten suuruudeksi 6 prosenttia (Solvenssi II:n kvantitatiivisten vaikutustutkimusten mukaises ti). Vakuutustakuujärjestelmässä, jonka varoja 
kartutetaan 1,24 prosentilla vuot uisesta vakuutusmaksutulosta,  kyseiset rahoituskustannukset 
olisivat 0,08 prosenttia vuotuise sta bruttovakuutusmaksutulosta. 
Vakuutusyhtiöt
 
Vakuutustakuujärjestelmiin liit tyvä EU:n toiminta vaikuttaa vakuutusyhtiöihin eri tavalla 
riippuen siitä, onko jäse nvaltioissa, joissa ne toimivat, jo  käytössä vakuutustakuujärjestelmä 
vai ei. Maissa, joissa vakuutustakuujärjestelm ää ei vielä ole, sen käyttöönotto edellyttäisi 
vakuutusyhtiöiden maksettavaksi tulevia rahoitu sosuuksia, mikäli ne ei vät voi siirtää näitä 
lisäkustannuksia kuluttajille.  
FI 7   FI Vakuutusyhtiölle – toisin kuin vakuutuksenotta jille – nämä rahoitusosuudet muodostavat 
itsessään rahoituskusta nnuksen (eivätkä ennenaikaista maksua), koska vakuutusyhtiöille 
maksukyvyttömyystapauksessa aiheutuvat tappiot riippuvat pelkästään  pääomasta eivätkä 
suoritetuista vakuutusmaksuista. 
Veronmaksajat  
Kaikissa EU-maissa käyttöönotettavien vak uutustakuujärjestelmien voidaan ennakoida 
hyödyttävän veronmaksajia, koska ne vähentävät ta rvetta turvautua ver ovaroihin tapauksissa, 
joissa vakuutusyhtiöt eivät kykene täyttämä än sopimusvelvoitteitaan . Edellä esitetyssä 
käytännön esimerkkitapauksessa tämä säästäis i veronmaksajilta jopa 13 miljardia euroa 
mainittuna ajanjaksona. Vakuutustakuujärjestel miin liittyvä EU:n toiminta vaikuttaa 
veronmaksajiin eri tavalla riippuen siitä, onko  heidän asuinjäsenvaltiossaan jo käytössä 
vakuutustakuujärjestelmä ei vai.  
Jo käytössä olevat vakuutustakuujärjestelmät  
EU:n toiminta vaikuttaa olemassa oleviin va kuutustakuujärjestelmiin s iltä osin kuin EU:n 
tasolla luotavat puitteet poikkeavat nykyisistä kansallis ta vakuutustakuupuitteista.  
Useimpien jo käytössä olevien vakuutustakuujärjestelmien tapauksessa vaikutukset liittyisivät 
varojen suuruuteen, ja osa niis tä joutuisi myös ottamaan käyttöön etukäteismaksuihin 
perustuvia rahoituselementtejä. Joidenkin järjestelmien maantieteellistä soveltamisalaa jouduttaisiin muuttamaan, ja ne  joutuisivat siirtymään ko tivaltioperiaatt een käyttöön. 
Muutamien käytössä olevien vakuutustakuuj ärjestelmien kattavuutta jouduttaisiin 
laajentamaan henkivakuutuksiin, tai ne joutuisivat laajentam aan korvaukseen oikeutettujen 
hakijoiden määritelmää.  
Pienet ja keskisuuret yritykset
 
EU:n tason toiminnan voidaan ennakoida hyödyttävä n pieniä yrityksiä, kos ka se lisää niiden 
suojaa siltä varalta, että vakuut usyhtiöt eivät kykene täyttämään velvoitteitaan. Toisaalta EU:n 
laajuisen vakuutustakuusuojan käyttöönotto pk-yrit yksille vaikuttaa pk-yr ityksiin siksi, että 
vakuutusyhtiöt siirtävät rahoitusos uutensa osittain pk-yritysten  maksettaviksi korottamalla 
vakuutusmaksuja. Pk-yrityksen suorittamien maksujen voidaan katsoa vastaavan niiden 
tappioiden ennakoitua ar voa, jotka ne välttäisivät siinä tapauksessa, etteivät niiden 
vakuutusyhtiöt kykene huolehtimaan sopimusvel voitteistaan. Lisäksi pk- yrityksiin kohdistuva 
vaikutus riippuu siitä, kuul uvatko ne jonkin kansallise sti jo käytössä olevan 
vakuutustakuujärjestelmän piiriin. 
Valvontaviranomaiset  
Jäsenvaltioissa, joissa ei ole vielä käytössä vakuutustakuujärj estelmää, valvontaviranomaiset 
voivat joutua osallistumaan niiden perustamis een ja mahdollisesti myös huolehtimaan niiden 
hoidosta. Nykyisiä järjestelmiä hoitavat valvonta viranomaiset joutuisivat varmistamaan, että 
niiden järjestelmät ovat sopusoinnussa ehdotettujen rakennet ekijöiden kanssa. 
Valvontaviranomaisiin kohdistuvia vaikutuksia tarkastellaan yksityiskoh taisemmin valkoisen 
kirjan jatkotoimenpiteisiin liit tyvässä vaikutusarvioinnissa. 
Kansainväliset vaikutukset  
FI 8   FI Kolmansien maiden vakuutusyhtiöihin odotetaan  kohdistuvan samat vaikutukset kuin EU- ja 
ETA-maiden vakuutusyhtiöihin. 
Ympäristö  
Ympäristövaikutusten ennakoid aan jäävän marginaalisiksi.  
Talous  
Ehdotetuista toimintavaihtoehdoista odotetaan p ääasiallisesti kahdenlai sta hyötyä taloudelle. 
Ensiksikin ne takaavat tasavertaiset toimintaed ellytykset ja estävät kilpailun vääristymisen 
kotimaisten ja ulkomaisten vakuuttaji en välillä. Toiseksi ne vähent ävät sitä riskiä, että tappiot 
allokoidaan vakuutuksenottajille ja ve ronmaksajille epäoptimaalisesti.  
Sosiaaliturva  
Ehdotetut toimintavaihtoehdot parantavat sosiaaliturvaa 
– lisäämällä vakuutuksenottajien suojaa  
– vähentämällä verovarojen käyttöä 
– parantamalla vakuutusyhtiöiden maks ukyvyttömyydestä aiheutuvien tappioiden 
jakoa. 
6. Jatkotoimet 
Vaikutusarviointi tukee selkeästi sitä, että va kuutustakuusuojaan omaksutaan oikeudellisesti 
sitova EU:n laajuinen ratkaisu mahdollisimman vähäisen yhdenmukaistamisen pohjalta.  
Vaikutusarvioinnissa tarkastellaan komission etusijalle asettamia vaihtoehtoja, jotka esitetään 
selkeästi vakuutustakuujärjestelm iä koskevassa valkoisessa ki rjassa. Komissio pyytää kaikki 
intressitahoja esittämään näkemyksensä näistä va ihtoehtoista. Se arvioi saamansa palautteen 
huolellisesti ja ottaa sen huo mioon tehdessään säädösehdotusta . Säädösehdotuksen yhteydessä 
tehdään uusi vaikutusarviointi. 
Erityiset seurantatoimet  määritellään myöhemmin.