[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 21.9.2005 KOM(2005) 445 lopullinen 2005/0190 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007–2011) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. EHDOTUSTEN TAUSTA Komissio antoi ehdotuksensa[1] Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) 6. huhtikuuta 2005. Komission ehdotuksen mukaan tutkimus-ja koulutustoimet jakautuvat kahteen erityisohjelmaan, joista ensimmäinen koostuu fuusioenergiatutkimukseen sekä ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyvistä ”epäsuorista” toimista ja toinen Yhteisen tutkimuskeskuksen ”suorista” tutkimustoimista ydinenergian alalla. Nyt annettavat ehdotukset koskevat näitä erityisohjelmia. Jatkossa komissio antaa vielä ehdotukset tutkimustoimiin osallistumista ja tutkimustulosten levittämistä koskeviksi säännöiksi. Toimien poliittinen tausta ja tavoitteet esitellään tiedonannossa Eurooppalaisen tutkimusalueen rakentaminen osaamiseen perustuvan kasvun tueksi[2]. Seitsemännen Euratom-puiteohjelman erityisohjelmien tarkoituksena on yhdessä tarvittavien kansallisten ja yksityisen sektorien toimien kanssa tarkastella alan eurooppalaisen tutkimuksen kannalta keskeisiä kysymyksiä ja haasteita. Euroopan tasolla annettava taloudellinen tuki tarjoaa mahdollisuuksia vahvistaa huippuosaamista ja lisätä tutkimuksen vaikuttavuutta tavalla, joka ei ole mahdollinen kansallisella tasolla. Seitsemännen Euratom-puiteohjelman erityisohjelmilla pyritään lujittamaan tutkimusalalle muodostumassa olevaa eurooppalaista tutkimusaluetta, luomaan uusin keinoin rakenteita ja kriittistä massaa uusille tutkimusaloille sekä edistämään ideoiden, osaamisen ja tutkijoiden vapaata liikkuvuutta. Erityisohjelmien täytäntöönpanossa hyödynnetään kauttaaltaan maksimaalisesti Euroopan tason toimien mahdollisuuksia vankentaa huippuosaamista tutkimuksen alalla. Tarkoituksena on seuloa esiin alan olemassa oleva huippuosaaminen kaikkialta Euroopan unionista ja tukea sitä sekä toisaalta luoda edellytyksiä tulevaisuuden huippututkimukselle. Erityisohjelmien vaikutuksia tehostetaan hyödyntämällä mahdollisuuksien mukaan niiden sekä muiden yhteisön toimien, kuten rakennerahastojen, keskinäistä täydentävyyttä. Tämä on linjassa EY:n perustamissopimukseen perustuvassa ”Valmiudet”-erityisohjelmassa noudatettavan lähestymistavan kanssa, sillä yksi epäsuoria toimia koskevan Euratom-erityisohjelman keskeisistä osatekijöistä on tutkimusinfrastruktuurien tukeminen, joskin tässä tapauksessa ydintutkimuksen ja -teknologian erityisalalla. 2. KUULEMISET Kuten jo puiteohjelman yhteydessä, komissio on myös nyt annettavia ehdotuksia laatiessaan ottanut huomioon EU:n muiden toimielinten sekä jäsenvaltioiden esittämät näkökannat. Lisäksi se on kuullut laajasti useita muita tahoja, kuten tiedeyhteisöä ja teollisuutta, ja ottanut huomioon näiden esittämät näkemykset. Niin ikään erityisohjelmaehdotuksissa on huomioitu puiteohjelmaehdotusta varten tehty perusteellinen vaikutusten arviointi[3] sekä puiteohjelman viisivuotisarvioinnin[4] tulokset. 3. OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Nyt annettavat erityisohjelmaehdotukset kattavat saman ajanjakson kuin puiteohjelma (2007–2011), joka perustuu Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklaan. Tämän artiklan toisen kohdan mukaan tutkimusohjelmat vahvistetaan enintään viideksi vuodeksi. Siksi nyt ehdotettavien erityisohjelmien kesto poikkeaa EY-erityisohjelmien kestosta. Komissio ehdottaa kuitenkin, että jollei mitään erityisiä seikkoja ilmene, nämä erityisohjelmat voidaan uusia vuosiksi 2012–2013 asianmukaista lainsäädäntömenettelyä noudattaen. 4. BUDJETTIVAIKUTUKSET Budjettivaikutukset sekä tarvittavat henkilöstö-ja hallintoresurssit selostetaan tämän päätösehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. Siinä annetaan myös alustavat luvut vuosille 2012–2013. Komissio aikoo perustaa toimeenpanoviraston, jonka hoidettavaksi annetaan epäsuoria toimia koskevan erityisohjelman tiettyjä täytäntöönpanotehtäviä[5]. 5. YHTENÄINEN JA JOUSTAVA TOTEUTUS 5.1. Uusien tarpeiden ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen Erityisohjelmien riittävän joustava täytäntöönpano on erittäin tärkeää, jotta ohjelmat voisivat pysyä tieteen ja teknologian uusimman kehityksen tasalla ydinalalla yleensä ja pystyisivät vastaamaan esiin nouseviin teollisuuden, politiikan tai yhteiskunnan tarpeisiin. Epäsuorien toimien osalta tämän ajantasaisuuden takaavat pääasiassa työohjelmat, jotka päivitetään vuosittain jäsenvaltioiden edustajista koostuvien komiteoiden avustuksella ja joissa määritellään julkaistavien ehdotuspyyntöjen aiheet. Tarkistuksia ohjelmien sisältöön voidaan tehdä myös nopeammin, jos esiin nousee uusia, pikaista reagointia vaativia tärkeitä kysymyksiä, erityisesti ennakoimattomia politiikkaan liittyviä tarpeita. Monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa otetaan laajasti huomioon eri tahojen esittämät näkemykset ja kannat, jotta voidaan varmistaa, että tutkimustoimet ovat suoraan relevantteja EU:n ydinalan politiikan ja teollisuuden kehittyvien tutkimustarpeiden kannalta. Yksi tällainen taho on EY:n perustamissopimukseen perustuvassa ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa perustettava energia-alan ulkopuolinen neuvoa-antava ryhmä. Ryhmässä tulee olemaan edustajia useilta eri tieteenaloilta ja tasapuolisesti sekä tiedemaailmasta että teollisuudesta. Muita apuna käytettäviä ulkopuolisia tahoja ovat teknologiayhteisöt (Technology Platforms), joita on tarkoitus perustaa lähitulevaisuudessa erityisohjelmien tietyille aihealueille. Myös muut foorumit ja ryhmät, kuten tutkimusinfrastruktuureja käsittelevä eurooppalainen strategiafoorumi (ESFRI), voivat antaa tarpeen tullen komissiolle evästystä Euratomin tutkimusalan kannalta merkittävistä mahdollisuuksista ja painopisteistä. 5.2. Monialaiset kysymykset Komissio huolehtii siitä, että seitsemäs Euratom-puiteohjelma pannaan täytäntöön yhtenäisesti. Erityisohjelmien työohjelmia tarkistetaan keskenään koordinoidusti siten, että monia eri aloja yhteisesti koskevat kysymykset voidaan ottaa kattavasti huomioon. Lisäksi yksi jäsenvaltioiden edustajista koostuvien komiteoiden keskeisistä tehtävistä on auttaa komissiota huolehtimaan siitä, että erityisohjelmien täytäntöönpano on todellisuudessa yhtenäistä ja koordinoitua sekä ohjelmien sisällä että niiden välillä. Tämä edellyttää myös tehokasta koordinointia eri komiteoiden jäsenten välillä jäsenvaltioiden sisällä. Erityistä huomiota kiinnitetään toimiin, jotka koskevat sekä Euratomin että EY:n erityisohjelmien aihealueita, kuten kehittyneiden reaktoreiden käyttö vedyn tuotannossa tai kehittyneiden materiaalien kehittäminen. Tällaisten toimien yhteydessä voidaan toteuttaa yhteisiä ehdotuspyyntöjä, mikäli vaikeudet, joita aiheutuu siitä, että puiteohjelmat perustuvat kahteen eri perustamissopimukseen, eivät sitä estä. Tällaisten ehdotuspyyntöjen järjestämisessä hyödynnetään kuudennesta puiteohjelmasta saatuja kokemuksia. Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät kysymykset, joiden osalta on määrä toteuttaa erityisiä järjestelyjä koordinoinnin varmistamiseksi: - Kansainvälinen yhteistyö : Tämä on tärkeä osa Euratom-ohjelmaa. Ohjelmassa noudatetaan strategista toimintamallia, jolla edistetään kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä toimia ja jonka mukaisesti yksittäisiä toimia toteutetaan silloin, kun se on molempien osapuolten edun ja hyödyn mukaista. - Tutkimusinfrastruktuurit : Tältä osin tarvitaan tiivistä yhteistyötä EY:n ”Valmiudet”-erityisohjelman kanssa, jotta voidaan varmistaa tuki tärkeille yleisempiä tutkimussovelluksia palveleville ydintutkimusinfrastruktuureille. - Kiinnekohdat yhteisön politiikkaan : Käyttöön otetaan tehokkaat koordinointijärjestelyt komission eri yksiköiden välillä. Näillä on erityisesti määrä varmistaa, että tutkimustoimet vastaavat EU:n politiikan kehityksen myötä syntyviä tarpeita. Tätä varten monivuotisessa ohjelmasuunnittelussa voidaan käyttää apuna käyttäjäryhmiä, joihin osallistuvat politiikan eri lohkojen kanssa tekemisissä olevat komission yksiköt. - Tulosten levittäminen ja tietämyksen siirto : Molemmissa erityisohjelmissa näkyy selvästi pyrkimys edistää tutkimustulosten käyttöönottoa. Erityisesti painotetaan tietämyksen siirtoa eri maiden välillä, tutkimusalalta toiselle sekä tiedemaailmasta yrityksille muun muassa tutkijoiden liikkuvuuden avulla. - Tiede yhteiskunnassa : Tällä EY:n ”Valmiudet”-erityisohjelman toimella on yhtymäkohtia myös ydinalan toimiin, ja toimien välillä on selkeitä mahdollisuuksia hyödylliseen vuorovaikutukseen esimerkiksi hallintoon (governance) ja sidosryhmiin liittyvissä kysymyksissä. Tämä koskee erityisesti kysymyksiä, jotka liittyvät kiistanalaisten laitosten paikalliseen hyväksyntään. 6. HALLINNON YKSINKERTAISTAMINEN Seitsemäs puiteohjelma on täytäntöönpanoltaan huomattavasti edeltäjiään yksinkertaisempi. Ohjelmaa on yksinkertaistettu komission 6. huhtikuuta 2005 antamassa valmisteluasiakirjassa esitettyjen ajatusten sekä tästä asiakirjasta käydyn laajan keskustelun perusteella. Monet ehdotetuista toimenpiteistä tullaan sisällyttämään osallistumista ja tulosten levittämistä koskeviin sääntöihin. Tavoitteena on erityisesti vähentää tuntuvasti byrokratiaa sekä yksinkertaistaa rahoitusjärjestelyjä ja raportointivaatimuksia. Epäsuoria toimia koskevan erityisohjelman ydinfissio-osassa ehdotetaan parannuksia, jotka vastaavat EY:n ”Yhteistyö”-erityisohjelman toimia varten esitettyjä parannuksia. 7. ERITYISOHJELMIEN SISÄLTÖ 7.1. Ydinalan tutkimus ja koulutus (epäsuorat toimet) Tämä erityisohjelma kattaa seuraavat kaksi ensisijaista aihealuetta: (i) Fuusioenergiatutkimus : Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien rakentamista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Tähän ensisijaiseen aihealueeseen sisältyvät seuraavat toiminnan alat: - ITERin toteuttaminen - ITERin toimintaa valmistelevat t&k-toimet - DEMOa valmistelevat teknologiatoimet - Pidemmän aikavälin t&k-toimet - Henkilöstövoimavarat ja koulutus - Infrastruktuurit - Vastaaminen esiin nouseviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin (ii) Ydinfissio ja säteilysuojelu : Tarkoituksena on edesauttaa ydinfission turvallista käyttöä ja hyödyntämistä sekä muuta säteilyn käyttöä teollisuudessa ja lääketieteessä. Tähän ensisijaiseen aihealueeseen sisältyvät seuraavat toiminnan alat: - Radioaktiivisen jätteen huolto - Reaktorijärjestelmät - Säteilysuojelu - Tutkimusinfrastruktuurien ja niiden käyttömahdollisuuksien tukeminen - Henkilöstövoimavarat ja koulutus, mukaan luettuna liikkuvuus Yleisesti ottaen tämä erityisohjelma on monilta osin suoraa jatkoa aiemmille puiteohjelmille. Peruslähtökohtana on, että tämän tyyppisestä EU:n tuesta saadaan todistettavasti lisäarvoa. Ohjelmassa on kuitenkin lisäksi tärkeitä uutuuksia, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota pantaessa ohjelmaa täytäntöön: - Ohjelmalla tiivistetään ydinfissiota ja säteilysuojelua koskevien kansallisten tutkimusohjelmien koordinointia. - ITER toteutetaan yhteisesti kansainvälisenä hankkeena ja sitä varten perustetaan Euratomin perustamissopimukseen perustuva yhteisyritys; myös Euroopan integroidun fuusioenergiatutkimuksen koordinointia tiivistetään entisestään. - Kullakin aihealueella pyritään kohdentamaan kansainvälistä yhteistyötä entistä tarkemmin. Työohjelmissa on tarkoitus määrittää yksittäisiä yhteistyötoimia, jotka ovat kansainväliselle yhteistyölle määritellyn strategisen toimintamallin mukaisia. - Kullakin aihealueella voidaan myös tukea toimia, joiden avulla voidaan joustavasti vastata esiin nouseviin tarpeisiin sekä ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin. Näiden toimien toteutuksessa käytetään hyväksi kokemuksia, jotka on saatu yhtäältä kuudenteen puiteohjelmaan sisältyneistä politiikan alojen tieteellistä tukea (Scientific Support to Politics) sekä uutta ja esiin nousevaa tiedettä ja teknologiaa (NEST) koskeneista ohjelmista ja toisaalta tieto-ja viestintätekniikan aihealueella toteutetuista tuleviin ja kehitteillä oleviin teknologioihin (FET) liittyvistä toimista. Tämän erityisohjelman ja sen vuoteen 2013 ulottuvaksi suunnitellun jatkon aikana saattaa syntyä mahdollisuuksia tehokkaiden yhteisyritysten perustamiseen esimerkiksi radioaktiivisen jätteen huollon alalla[6]. Komissio antaa tällaisten yritysten perustamista koskevia ehdotuksia neuvostolle, kun asia tulee ajankohtaiseksi. 7.2. YTK (suorat toimet) YTK ottaa tehtäväänsä toteuttaessaan huomioon komission yksiköiden sisäisen kehityksen sekä ydinalan eurooppalaisen ja maailmanlaajuisen toimintaympäristön. Tätä varten YTK:n suhteita jäsenvaltioiden tutkimusorganisaatioihin pyritään järjestelmällisesti tiivistämään. Useimpien YTK:n sidosryhmien pyynnöstä YTK panostaa Lissabonin strategian täytäntöönpanoa tukevaan koulutukseen ja tietämyksen hallintaan. Lisäksi YTK jatkaa t&k-toimiaan ydinjätehuoltoon ja ympäristövaikutuksiin liittyvillä aloilla. Ydinturvallisuuden alan toimiin on tehty joitakin muutoksia, joista tärkeimpien taustalla ovat yhteisön politiikan kehittyminen, komission yksiköiden esille tuomat uudet tarpeet ja yhteisön osallistuminen kansainvälisiin aloitteisiin, kuten neljännen sukupolven reaktoreita koskevaan aloitteeseen. YTK on tehnyt ydinturvallisuuteen liittyvää tutkimusta jo 30 vuoden ajan. Kansainvälinen toimintaympäristö on kuitenkin muuttunut merkittävästi aivan viime vuosina, ja ydinmateriaalien leviämisen estäminen on nousemassa yhä tärkeämmäksi kysymykseksi. Komission yksiköiden toimenkuvan muuttuminen edellyttää kuitenkin YTK:n jatkuvaa tukea myös perinteisemmillä aloilla. 8. EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN RAKENTAMINEN OSAAMISEEN PERUSTUVAN KASVUN TUEKSI Eurooppalaiselta tutkimukselta edellytetään uudenlaista kunnianhimoa ja tehokkuutta, jotta kyettäisiin vaadittavalla tavalla etenemään nopeasti kohti osaamistaloutta ja-yhteiskuntaa. Kaikilla Euroopan unionin toimijoilla – kansallisilla viranomaisilla, tutkimuslaitoksilla, yrityksillä – on tässä oma tehtävänsä. Kaikki erityisohjelmat, joiden avulla seitsemännet puiteohjelmat (EY ja Euratom) pannaan täytäntöön, on suunniteltu siten, että Euroopan tason tutkimusrahoituksen vaikutusmahdollisuudet käytettävissä olevan budjetin rajoissa voidaan maksimoida. Niiden keskeisiä piirteitä ovat: keskittyminen kussakin erityisohjelmassa ensisijaisiin aihealueisiin käyttäen tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltuja toimia ja toteutusvälineitä; vahva jatkuvuus; johdonmukainen keskittyminen olemassa olevan huippuosaamisen tukemiseen ja valmiuksien luomiseen huomispäivän huippututkimusta varten; hallinnon tehostaminen ja yksinkertaistaminen käyttäjäystävällisyyden ja kustannustehokkuuden lisäämiseksi sekä sisäänrakennettu joustavuus, jonka avulla puiteohjelmassa voidaan reagoida uusiin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin. 2005/0190 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007–2011) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan ensimmäisen kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[7], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[8], ottaa huomioon Euroopan talous-ja sosiaalikomitean lausunnon[9] sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) (jäljempänä ’puiteohjelma’) tehdyn neuvoston päätöksen N:o …/Euratom mukaisesti puiteohjelma pannaan täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetään täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan erityisohjelmien kesto sekä määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista. (2) Puiteohjelma rakentuu kahdentyyppisistä toimista: (i) epäsuorat toimet, jotka liittyvät fuusioenergiatutkimukseen sekä ydinfissiota ja säteilysuojelua koskevaan tutkimukseen, ja (ii) suorat toimet, jotka liittyvät Yhteisen tutkimuskeskuksen toimiin ydinenergian alalla. Epäsuorat toimet olisi toteutettava tällä erityisohjelmalla. (3) Tässä ohjelmassa olisi sovellettava sääntöjä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelmaan sekä sen tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä ’osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt’). (4) Puiteohjelman olisi täydennettävä EU:n muita tutkimuspoliittisia toimia, erityisesti koulutusta, kilpailukykyä, innovointia, teollisuutta, terveyttä, kuluttajansuojelua, työllisyyttä, energiaa, liikennettä ja ympäristöä koskevia toimia, jotka ovat tarpeen, jotta saataisiin aikaan Lissabonin tavoitteiden edellyttämä strategisten toimenpiteiden kokonaisuus. (5) ITER-neuvotteluja koskevien neuvotteluohjeiden muuttamisesta 26 päivänä marraskuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen[10] mukaisesti seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavissa fuusiotutkimustoimissa keskitytään ennen kaikkea ITERin toteuttamiseen Euroopassa osana laajempaa fuusioenergiaohjelmaa. (6) ITERin toteuttamista tukevia EU:n toimia ja erityisesti toimia, jotka ovat tarpeen ITERin rakentamisen aloittamiseksi Cadarachessa ja ITERin teknologiaan liittyvän tutkimus-ja kehitystyön toteuttamiseksi, johtaa Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston V luvussa tarkoitettu yhteisyritys. (7) Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston V luvun nojalla perustettujen yhteisyritysten avulla voi olla mahdollista toteuttaa myös ydinfissiotutkimuksen ja -teknologian alaan liittyviä tutkimus-ja teknologian kehittämistoimia. (8) Yhteisö on tehnyt Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan nojalla useita ydintutkimuksen alaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvälistä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, jotta yhteisö voitaisiin kytkeä entistä tiiviimmin osaksi maailmanlaajuista tutkimusyhteisöä. Erityisohjelman olisi sen vuoksi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja lisäksi sen olisi oltava hankekohtaisesti avoin kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on molemminpuolisen edun mukaista. (9) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset periaatteet. (10) Puiteohjelman olisi edistettävä kestävää kehitystä. (11) Olisi varmistettava, että puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että puiteohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen ja helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä niiden mahdollisten tulevien muutosten mukaisesti. (12) Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja niiden mahdollisten tulevien muutosten sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[11], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[12] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1074/1999[13] mukaisesti. (13) Kullakin aihealueella olisi oltava oma budjettikohtansa Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa. (14) Ohjelman täytäntöönpanossa on otettava asianmukaisesti huomioon sukupuolten tasa-arvoon liittyvät seikat sekä muiden seikkojen ohella niiden tutkijoiden työehdot, työhönottoprosessien avoimuus sekä urakehitys, jotka otetaan työskentelemään tämän ohjelman toimien yhteydessä rahoitettavissa hankkeissa ja ohjelmissa. Näitä seikkoja koskevana ohjenuorana on eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä 11 päivänä maaliskuuta 2005 annettu komission suositus[14]. (15) Tieteellis-teknistä komiteaa on kuultu, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Vahvistetaan fuusioenergian, ydinfission ja säteilysuojelun aloilla seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavaa ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskeva erityisohjelma, jäljempänä ’erityisohjelma’, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011. 2 artikla Erityisohjelmassa tuetaan ydinenergiaa koskevia tutkimus-ja koulutustoimia, jotka toteutetaan seuraavilla aihealueilla: 1. fuusioenergiatutkimus 2. ydinfissiota ja säteilysuojelua koskeva tutkimus. Fuusioenergiatutkimuksen alalla muodostetaan Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston V luvun nojalla perustettava yhteisyritys hallinnoimaan Euroopan osallistumista ITER-hankkeeseen sekä täydentäviin toimiin, joiden tavoitteena on fuusioenergian nopea toteuttaminen. Toimien tavoitteet ja pääpiirteet määritetään liitteessä. 3 artikla Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 3 artiklan mukaisesti 2 553 miljoonaa euroa, josta 15 prosenttia saa olla komission hallintomenoja. Fuusioenergiatutkimus | 2 159 | Ydinfissio ja säteilysuojelu | 394 | 4 artikla 1. Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. 2. Erityisohjelmasta ei rahoiteta: - tutkimusta, joka on kielletty kaikissa jäsenvaltioissa, - tutkimusta, joka on määrä suorittaa sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa kyseinen tutkimus on kielletty. 5 artikla 1. Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä puiteohjelman liitteessä II määritettyjä rahoitusjärjestelyjä. 2. Tässä erityisohjelmassa sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä. 6 artikla 1. Komissio laatii erityisohjelman täytäntöönpanoa varten työohjelman, jossa määritellään tarkemmin liitteessä esitetyt tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet, kullakin ehdotuspyynnön kohteena olevalla aihealueella sovellettava rahoitusjärjestely sekä täytäntöönpanon aikataulu. 2. Työohjelmassa otetaan huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan. 3. Työohjelmassa yksilöidään perusteet, joita sovelletaan arvioitaessa ehdotuksia epäsuoriksi toimiksi eri rahoitusjärjestelyjen puitteissa sekä valittaessa tuettavat hankkeet. Perusteita ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus; ne muodostavat kehyksen, jonka puitteissa työohjelmassa voidaan määrittää tarkentavia tai täydentäviä lisävaatimuksia, painotuksia ja pistekynnyksiä. 4. Työohjelmassa voidaan yksilöidä: 3. organisaatioita, jotka saavat tukea jäsenmaksun muodossa 4. toimia yksittäisten oikeussubjektien toimien tukemiseksi. 7 artikla 1. Erityisohjelman täytäntöönpanosta vastaa komissio. 2. Komissiota avustaa erityisohjelman toteutuksessa neuvoa-antava komitea. Komitean jäsenet voivat vaihdella komitean käsiteltävinä olevien aiheiden mukaan. Fissioon liittyvissä asioissa sovelletaan komitean kokoonpanon sekä toimintasääntöjen ja menettelyjen osalta yhteisön tutkimus-, kehitys-ja esittelytoiminnan hallinto-ja yhteensovittamismenettelyistä ja-rakenteista 29 päivänä kesäkuuta 1984 tehdyn neuvoston päätöksen 84/338/Euratom, EHTY, ETY[15] säännöksiä. Fuusioon liittyvissä asioissa sovelletaan fuusio-ohjelmaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta 16 päivänä joulukuuta 1980 tehtyä neuvoston päätöstä sellaisena kuin se on muutettuna 18 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2005/336/Euratom[16]. 3. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä edistymisestä ja antaa sille tietoja kaikista tässä ohjelmassa rahoitetuista TTK-toimista. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET SEKÄ AIHEALUEIDEN JA TOIMIEN PÄÄPIIRTEET 1. JOHDANTO Ydinvoima on EU:n tärkein hiiletön perussähkön lähde. Sen asennettu teho on yhteensä noin 135 Gwe, ja sen avulla tuotetaan kolmasosa EU:n nykyisestä sähköntuotannosta. Ydinvoimalla on siis keskeinen merkitys EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä ja se parantaa merkittävällä tavalla EU:n riippumattomuutta ja energiansaannin varmuutta ja monipuolisuutta. Pitkällä aikavälillä ydinfuusio voi tarjota periaatteessa rajattomasti puhdasta energiaa. ITER on ratkaisevan tärkeä askel kohti tämän lopullisen tavoitteen saavuttamista. ITER-hankkeen toteuttaminen onkin EU:n nykyisen strategian keskeinen osa. Siihen on kuitenkin liityttävä vahva ja kohdennettu eurooppalainen tutkimus-ja kehitysohjelma, jolla valmistaudutaan ITERin käyttöön ja jossa kehitetään ITERin käytön aikana ja sen jälkeen tarvittavia teknologioita ja tietämyspohjaa. Ydinfissio on kuitenkin edelleen käyttökelpoinen vaihtoehto jäsenvaltioille, jotka haluavat hyödyntää tätä teknologiaa tasapainottaakseen energialähteidensä valikoimaa. Tutkimus ja koulutus ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa ydinturvallisuuden korkea taso sekä nyt että tulevaisuudessa, jatkaa kehitystä kohti kestävien jätehuoltoratkaisujen toteuttamista sekä parantaa koko alan tehokkuutta ja kilpailukykyä. Säteilysuojelua koskeva tutkimus on tämän toimintamallin olennainen osa, sillä sen avulla voidaan parhaiten varmistaa yleisön ja työntekijöiden turvallisuus kaikissa lääketieteellisissä ja teollisuussovelluksissa. Euroopan kilpailukyvyn säilyttämisen kannalta on olennaisen tärkeää, että tutkimukseen investoidaan riittävästi kaikilla aloilla. Jotta investoinneista saataisiin paras mahdollinen hyöty, tutkimustoimintaa on koordinoitava EU:n tasolla ja jäsenvaltioiden on tehtävä jatkuvaa yhteistyötä. Myös infrastruktuurien, osaamisen ja taitotiedon säilyttämiseksi on tehtävä jatkuvasti työtä. Tutkimusta tarvitaan myös, jotta voidaan kartoittaa uusia tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia ja vastata joustavalla tavalla uusiin puiteohjelman aikana esiin nouseviin politiikan tarpeisiin. 2. TUTKIMUKSEN AIHEALUEET 2.1. Fuusioenergia ITERin rakentaminen Ranskan Cadarache’iin samoin kuin fuusioenergian nopeampaan kehittämiseen tähtäävien ”laajemman lähestymistavan” hankkeiden toteuttaminen tapahtuu kansainvälisen yhteistyön puitteissa. ITER-organisaatio perustetaan kansainvälisellä ITER-sopimuksella. ITERin ja laajemman lähestymistavan hankkeiden toteuttaminen ja niiden käyttö kansainvälisenä yhteistyönä yhdessä muiden laitosten kanssa laajentaa tällaisen yhteistyön aivan uudelle tasolle. Tästä koituu Euroopalle merkittäviä hyötyjä erityisesti tehokkuuden sekä kustannusten mahdollisen jakamisen muodossa. ITERiä hallinnoiva virasto (Domestic Agency) perustetaan yhteisyrityksenä Euratomin perustamissopimuksen nojalla. Euratom voi sen avulla täyttää ITER-sopimuksesta johtuvat kansainväliset velvoitteensa ja varmistaa, että eurooppalainen tuki ITERille ja laajemman lähestymistavan hankkeille, näitä hankkeita tukevat t&k-toimet mukaan luettuina, annetaan tehokkaasti ja johdonmukaisesti. Euroopalla on johtava asema fuusioenergiatutkimuksessa. Tähän on vaikuttanut se, että eurooppalainen fuusio-ohjelma on yhtenäinen ja täysin integroitu ja muistuttaa muodoltaan eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA). Ohjelmalla on myös yhteisön vahva ja jatkuva tuki. Euroopan johtavaa asemaa edistävät lisäksi Euratomin toteuttama koordinointi sekä inhimillisen pääoman kehittäminen Euratomin fuusioassosiaatioissa. Fuusioassosiaatiot ovat fuusiotutkimuksen huippuosaamiskeskuksia, joilla on suurelta osin niiden koelaitteistoihin perustuva kattava yhteistyöverkosto. Merkittävät teknologiset edistysaskeleet, joita Euratom on saavuttanut osallistuessaan ITERin tekniseen suunnittelutoimintaan, ja JET-laitteiden menestyksekäs käyttö ovat merkittävästi lisänneet Euroopan fuusio-ohjelman jo ennestään vahvaa yhtenäisyyttä. Se on myös antanut Euroopalle osaamista ja kokemusta, joita tarvitaan fuusioenergiatutkimuksen kaikkiin näkökohtiin liittyvissä laajoissa yhteistyötoimissa, muun muassa ITERin ja laajemman lähestymistavan hankkeiden toteuttamisessa. Näiden saavutusten pohjalta seitsemännen puiteohjelman organisoinnilla ja hallinnolla varmistetaan t&k-toimien tehokas koordinointi ohjelman lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi. Fuusioteknologian nopea kehittäminen vaatii myös laajaa teollisuuspohjaa, jotta voidaan varmistaa fuusioenergian käyttöönotto kohtuullisessa ajassa. Euroopan teollisuus on jo osallistunut merkittävästi ITERin tekniseen suunnittelutoimintaan. Seitsemännen puiteohjelman aikana Euroopan teollisuudella, myös pk-yrityksillä, on johtava asema ITERin rakentamisessa, minkä ansiosta teollisuus pystyy osallistumaan täysimittaisesti fuusiovoimateknologian kehittämiseen DEMOa (demonstraatiofuusiovoimalaitos) ja tulevaisuuden fuusiovoimaloita varten. ITER ja eurooppalainen fuusioenergian tutkimusohjelma tukevat eräitä kiireellisiä toimia, jotka on yksilöity korkean tason ryhmän raportissa (”Kokin raportissa”) välttämättömiksi, jotta Lissabonin strategian toteuttamisessa voitaisiin edistyä. ITER vetää erityisesti puoleensa parhaita fuusiotutkijoita ja-insinöörejä ja korkean teknologian teollisuutta. Tämä hyödyttää sekä Euroopan fuusio-ohjelmaa että yleistä tieteellistä ja teknistä tietämyspohjaa. Rakentaessaan erittäin korkeat tekniset vaatimukset täyttäviä ITER-laitoksen järjestelmiä ja komponentteja Euroopan teollisuus hankkii osaamista ja tietämystä, jotka parantavat sen kilpailukykyä. Yleinen tavoite Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien luomista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Toimet (i) ITERin toteuttaminen Tähän sisältyvät toimet, jotka liittyvät ITERin yhteiseen toteuttamiseen kansainvälisenä tutkimusinfrastruktuurina: - Hankkeen isäntänä EU:lla on erityinen vastuu ITER-organisaatiossa ja se omaksuu johtavan roolin erityisesti sijoituspaikan valmistelussa, ITER-organisaation perustamisessa, johdon ja henkilöstön valinnassa sekä yleisen teknisen ja hallinnollisen tuen antamisessa. - EU on mukana ITER-hankkeessa sopimuspuolena osallistumalla ITER-reaktorin sijaintipaikalla sijaitsevien ja reaktorin käytön kannalta tarpeellisten laitteiden ja laitosten rakentamiseen ja hankkeen tukemiseen rakennusvaiheen aikana. - ITERin rakentamista tukevien t&k-toimien toteuttamisesta vastaavat fuusioassosiaatiot ja Euroopan teollisuus. Näihin toimiin sisältyvät komponenttien ja järjestelmien kehittäminen ja testaus. (ii) ITERin toimintaa valmistelevat t&k-toimet Kohdennetussa fysiikka-ja teknologiaohjelmassa pyritään vakiinnuttaman ITER-hankkeessa käytettävät vaihtoehdot ja valmistelemaan ITERin toiminnan nopeaa aloittamista, minkä ansiosta ITERin perustavoitteet voidaan saavuttaa huomattavasti nopeammin ja edullisemmin. Ohjelma toteutetaan koordinoiduilla kokeellisilla, teoreettisilla ja mallintamistoimilla, joissa käytetään JET-laitteita ja muita assosiaatioiden laitteistoja. Sen avulla varmistetaan, että Euroopalla on riittävät vaikutusmahdollisuudet ITER-hankkeessa, ja valmistaudutaan Euroopan keskeiseen asemaan ITERin käytössä. Tähän ohjelmaan sisältyy: - JET-laitteiden parannustöiden (ensiseinä, kuumennusjärjestelmät, diagnostiikka) loppuun saattaminen ja tiettyjen ITERin toiminnan kannalta keskeisten teknologioiden arviointi näillä parannetuilla laitteilla - ITERin käyttöskenaarioiden tutkiminen JET-laitteilla ja muilla laitteilla tehtävillä kohdennetuilla kokeilla sekä koordinoidut mallintamistoimet. Seitsemännen puiteohjelman aikana suoritetaan ohjelmassa käytettävien laitteiden arviointi, jossa tarkastellaan mahdollisuuksia poistaa käytöstä nykyisiä laitteita sekä tarvetta rakentaa uusia laitteita rinnakkain ITERin käytön kanssa. Arvioinnin pohjalta voidaan antaa tukea uusille tai parannetuille laitteille sen varmistamiseksi, että ohjelman käytettävissä säilyy riittävä valikoima fuusiolaitteita t&k-toimintaa varten. (iii) DEMOa valmistelevat teknologiatoimet DEMO-voimalaitoksen lupamenettelyjä, rakentamista ja käyttöä varten tarvittavien keskeisten teknologioiden ja materiaalien kehittämistä jatketaan assosiaatioissa ja teollisuudessa, jotta niitä voidaan testata ITERissä ja jotta Euroopan teollisuus saavuttaisi sellaisen osaamisen tason, että se kykenee rakentamaan DEMOn ja kehittämään tulevaisuuden fuusiovoimaloita. Toteutettaviin toimiin sisältyvät: - erityisen hankeryhmän perustaminen ja teknisten validointi-ja suunnittelutoimien (Engineering Validation and Engineering Design Activities, EVEDA) toteuttaminen, millä valmistellaan fuusiovoimalaitoksessa tarvittavien materiaalien testaamiseen käytettävän kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF) rakentamista – materiaalitestaus on välttämätön ennakkoedellytys tarvittavien lupien saamiseksi DEMOlle - heikosti aktivoituvien ja säteilyä kestävien materiaalien kehittäminen, säteilytystestaus ja mallintaminen, fuusiovoimalaitoksen käytössä tarvittavien keskeisten teknologioiden kehittäminen sekä DEMOn rakennekonseptia koskevat suunnittelutoimet, turvallisuus-ja ympäristönäkökohdat mukaan luettuina. (iv) Pidemmän aikavälin t&k-toimet Erityisesti ITERiin ja DEMOon kohdennettujen toimien pohjalta fuusio-ohjelmassa kehitetään osaamista ja tietämysperustaa aloilla, joilla on strategista merkitystä tulevaisuuden fuusiovoimaloiden kannalta. Nämä tutkimustoimet parantavat fuusiovoiman teknistä toteutettavuutta ja taloudellista kannattavuutta. Näitä tarkoituksia varten seitsemänteen puiteohjelmaan sisältyy seuraavia erityistoimia: - tutkitaan magneettisen koossapidon mallien parantamista reaktorikonsepteissa, joilla on suurin potentiaali; toimissa keskitytään W7–X-stellaraattorin rakennustöiden loppuunsaattamiseen, kokeellisten tietokantojen laajentamiseen olemassa olevien laitteiden avulla ja näiden konfiguraatioiden tulevaisuudennäkymien arviointiin - toteutetaan kokeellinen fuusiofysiikkaohjelma, jonka tavoitteena on fuusioplasmojen syvällinen ymmärtäminen voimalaitossuunnittelun optimoimiseksi - jatketaan teoreettista tutkimustyötä ja mallintamista, jonka lopullisena tavoitteena on reaktoreissa käytettävien fuusioplasmojen syvällinen ymmärtäminen - toteutetaan fuusioenergian tuotannon sosiologisia ja taloudellisia näkökohtia koskevia tutkimuksia sekä toimia, joilla pyritään parantamaan fuusioenergian tunnettuutta ja sen ymmärtämistä - jatketaan inertiaalifuusioenergiaa koskevia nykyisiä toimia, joilla seurataan inertiaalikoossapitoa koskevia jäsenvaltioiden siviilitutkimustoimia. (v) Henkilöstövoimavarat ja koulutus Henkilöstövoimavarojen riittävyys ja korkean tason yhteistyö ohjelman sisällä (sekä ITERin välittömiä ja keskipitkän aikavälin tarpeita että fuusioteknologian tulevaa kehittämistä varten) pyritään varmistamaan: - tukemalla tutkijoiden liikkuvuutta ohjelmaan osallistuvien organisaatioiden välillä yhteistyön ja ohjelman tiiviimmän integroinnin edistämiseksi ja kansainvälisen yhteistyön tukemiseksi - antamalla korkeatasoista koulutusta perus-tai tohtorintutkinnon suorittaneille insinööreille ja tutkijoille, mihin sisältyy ohjelmassa käytettävien laitteiden käyttäminen koulutustarkoituksiin sekä erikoistuneiden seminaarien ja työryhmien järjestäminen - edistämällä innovointia ja tietämyksen vaihtoa asiaan liittyvien korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja yritysten kanssa. (vi) Infrastruktuurit ITERin toteuttaminen Euroopassa ITER-organisaation muodostamissa kansainvälisissä puitteissa on yksi osatekijä uusissa tutkimusinfrastruktuureissa, joilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus. (vii) Vastaaminen esiin nouseviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin Nopeutetun (”fast track”) fuusioenergian kehittämisohjelman avulla fuusioenergia voitaisiin saada aiemmin markkinoille. Tämä olisi osa laajempaa politiikkaa, jossa käsitellään Euroopan energiansaannin varmuuteen, ilmastonmuutokseen ja kestävään kehitykseen liittyviä kysymyksiä. Nopeutetun kehittämisohjelman päätavoitteena ja tärkeänä virstanpylväänä olisi DEMO-laitoksen nopea toteuttaminen. Seitsemännessä puiteohjelmassa tähän sisältyisivät hankkeet, jotka liittyvät fuusioenergian kehittämiseen tähtäävään laajempaan kansainväliseen lähestymistapaan ja jotka Euratom toteuttaa yhteistyössä ITER-kumppaneiden kanssa. 2.2. Ydinfissio ja säteilysuojelu Epäsuoria toimia toteutetaan seuraavassa esitellyillä viidellä pääasiallisella aihealueella. Kautta koko ohjelman esiintyy kuitenkin tärkeitä yhteyksiä eri aihealueiden toimien välillä, ja tämä eri toimien välinen vuorovaikutus on otettava riittävällä tavalla huomioon. Tässä suhteessa olennaisen tärkeää on koulutustoimille ja tutkimusinfrastruktuureille annettava tuki. Koulutustarpeiden on oltava keskeinen tekijä kaikissa EU:n tällä alalla rahoittamissa hankkeissa, ja yhdessä infrastruktuureille annettavan tuen kanssa ne ovat olennainen osa ydinalan osaamisen varmistamisessa. EU:n on löydettävä yhteinen eurooppalainen näkemys keskeisiin ongelmiin ja lähestymistapoihin, ja tämän näkemyksen on oltava linjassa eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämisen kanssa. Kansallisten ohjelmien välille luodaan yhteyksiä ja edistetään verkottumista kansainvälisiin organisaatioihin ja kolmansiin maihin, muun muassa Yhdysvaltoihin, Uusiin itsenäisiin valtioihin, Kanadaan ja Japaniin. Aina kun on selkeästi kyse yhteisön eduista, Euratomin on osallistuttava täysipainoisesti olemassa oleviin foorumeihin, joilla TTK-toimia koordinoidaan kansainvälisesti. Tarpeen mukaan varmistetaan koordinointi myös YTK:n tällä alalla toteuttamien suorien toimien sekä fuusioenergiatutkimusta koskevien epäsuorien toimien kanssa. Yhtä tärkeää on luoda yhteyksiä EY:n puiteohjelmassa toteutettavaan tutkimukseen ja erityisesti toimiin, jotka liittyvät eurooppalaisiin standardeihin, koulutukseen, ympäristönsuojeluun, materiaalitutkimukseen, hallintoon, yhteisiin infrastruktuureihin, turvatoimiin, turvallisuuskulttuuriin ja energiaan. Kansainvälinen yhteistyö on olennainen osa toimia monilla aihealueilla. (i) Radioaktiivisen jätteen huolto Tavoitteet Toimien tavoitteena on luoda toteutukseen suuntautuvan TTK:n kautta vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jonka varassa voidaan demonstroida käytetyn polttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen geologisen loppusijoituksen teknologioita ja turvallisuutta. Lisäksi tavoitteena on tukea yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostamista jätehuoltoon ja jätteen loppusijoitukseen liittyviin tärkeimpiin kysymyksiin ja tutkia keinoja vähentää jätteen määrää ja/tai vaarallisuutta partition ja transmutaation tai muiden tekniikoiden avulla. Toimet - Loppusijoitus maaperään : korkea-aktiivisen ja/tai pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen geologista loppusijoitusta koskeva TTK, johon sisältyy jätevarastojen toteutusmallien tekninen suunnittelu ja demonstrointi, sijoituskallion ominaisuuksien tutkiminen paikan päällä (sekä yleisissä että paikkakohtaisissa maanalaisissa tutkimuslaboratorioissa), varastointiympäristön tutkiminen, asiaan liittyvien prosessien tutkiminen lähialueella (jätemuoto ja rakennetut vapautumisesteet) ja kaukoalueella (peruskallio ja kulkeutumistiet biosfääriin), häiriösietoisten menetelmien kehittäminen suorituskyvyn ja turvallisuuden arviointiin sekä yleiseen hyväksyttävyyteen liittyvien yhteiskunnallisten ja hallinnollisten kysymysten tarkastelu. - Partitio ja transmutaatio : käytetyn ydinpolttoaineen käsittelystä syntyvän korkea-aktiivisen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen määrän ja vaarallisuuden vähentämiseen tähtäävä, partition ja transmutaation kaikkia teknisiä osa-alueita koskeva TTK, jolla pyritään kehittämään pilottilaitteita ja demonstrointijärjestelmiä kaikkein kehittyneimpiä partitioprosesseja ja transmutaatiojärjestelmiä varten, mukaan luettuina alikriittiset ja kriittiset järjestelmät. Tutkimuksessa käsitellään myös ratkaisuja, joilla voidaan mahdollisesti vähentää jätteen syntyä ydinenergian tuotannossa, mukaan luettuna fissiomateriaalin tehokkaampi käyttö nykyisissä reaktoreissa. (ii) Reaktorijärjestelmät Tavoitteet Toimien tavoitteena on varmistaa nykyisten laitosten turvallisen käytön jatkaminen ja – energialähteiden monipuolisuuden ja energiansaannin varmuuden parantamiseksi ja ilmaston lämpenemisen torjumiseksi – tutkia, kuinka ydinenergiaa voidaan kehittyneempien teknologioiden avulla hyödyntää turvallisemmin, luonnonvaroja tehokkaammin käyttäen ja kilpailukykyisemmin. Toimet - Ydinlaitosten turvallisuus : nykyisten ja myöhemmin rakennettavien ydinlaitosten käyttöturvallisuutta koskeva TTK, jossa keskitytään erityisesti laitosten elinkaaren arviointiin ja hallintaan, turvallisuuskulttuuriin, kehittyneisiin turvallisuusarviointimenetelmiin, numeerisiin simulointityökaluihin, instrumentointiin ja hallintaan sekä vakavien onnettomuuksien ehkäisemiseen ja lieventämiseen, sekä tähän liittyvät toimet, joilla pyritään optimoimaan tietämyksen hallintaa ja ylläpitämään osaamista. - Kestävät ydinenergiajärjestelmät : TTK, jolla pyritään parantamaan nykyisten järjestelmien ja polttoaineiden tehokkuutta ja jossa tutkitaan valikoituihin kehittyneisiin reaktorijärjestelmiin liittyviä näkökohtia alan kansainvälisissä aloitteissa, kuten neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevässä kansainvälisessä foorumissa (Generation IV International Forum). Erityisesti on määrä tutkia näiden järjestelmien tarjoamia mahdollisuuksia, ydinmateriaalien leviämisen estämistä ja pitkän aikavälin kestävyyttä, mukaan luettuina perustutkimukseen (erityisesti materiaalitutkimukseen) liittyvät toimet sekä polttoainekierron ja innovatiivisten polttoaineiden tutkimus. (iii) Säteilysuojelu Tavoitteet Säteilyn turvallinen käyttö lääketieteessä ja teollisuudessa edellyttää järkevää säteilysuojelupolitiikkaa ja sen tehokasta täytäntöönpanoa. Tutkimuksella on keskeinen asema suojelun tason ylläpitämisessä ja parantamisessa, joka on ohjelman kaikkien toimien yhteinen tavoite. Tärkeä tutkimuksen tavoite on myös tukea yhteisön politiikkoja ja niiden tehokasta täytäntöönpanoa sekä vastata nopeasti ja tehokkaasti esiin nouseviin tarpeisiin. Tämän alan tutkimuksen keskeisenä tavoitteena on ratkaista kiistanalainen kysymys riskeistä, joita aiheutuu altistuksesta pienille mutta pitkäkestoisille säteilyannoksille. Tämän tieteellisen ja poliittisen kysymyksen ratkaisemisella voi olla merkittäviä kustannus-ja/tai terveysvaikutuksia sekä säteilyn lääketieteelliseen että teollisuuskäyttöön. Toimet - Vähäiseen mutta pitkäaikaiseen säteilyaltistukseen liittyvien riskien arviointi : Tavoitteena on kvantifioida paremmin vähäiseen mutta pitkäaikaiseen säteilyaltistukseen liittyviä terveysriskejä, yksilöllinen vaihtelu huomioon ottaen, tekemällä epidemiologisia tutkimuksia ja parantamalla solu-ja molekyylibiologisten mekanismien ymmärtämistä. - Säteilyn lääketieteellinen käyttö : Tavoitteena on parantaa uusien teknologisten ratkaisujen avulla säteilyn lääketieteellisen käytön turvallisuutta ja tehokkuutta diagnosoinnissa ja hoidossa (mukaan luettuna isotooppilääketiede) sekä saavuttaa järkevä tasapaino tällaisiin käyttömuotoihin liittyvien hyötyjen ja riskien välillä. - Hätätilanteiden hallinta ja ennallistaminen : Tavoitteena on parantaa hätätilanteiden hallinnan (mukaan luettuna tahattomasti saastuneiden alueiden ennallistaminen) johdonmukaisuutta ja integrointia Euroopassa kehittämällä yhteisiä välineitä ja strategioita ja demonstroimalla niiden toimivuutta käyttöympäristöissä. - Säteilyn ja radioaktiivisten aineiden käyttö vahingoittamistarkoituksessa : Tavoitteena on kehittää luotettavia ja käytännöllisiä lähestymistapoja säteilyn ja radioaktiivisten aineiden vahingoittamistarkoituksessa tapahtuvan käytön (tai uhatun käytön) vaikutusten hallitsemiseksi, mukaan luettuina suorat ja välilliset terveysvaikutukset ja ympäristön, erityisesti asuttujen alueiden ja ravinto-ja vesivarojen, saastuminen. - Muut aiheet : Muiden alojen (esim. luonnonsäteily, radioekologia, luonnonsuojelu, säteilyannosten mittaus, työperäinen altistuminen ja riskinhallinta) kansallisia tutkimustoimia integroidaan tehokkaammin. (iv) Infrastruktuurit Tavoitteet Tutkimusinfrastruktuurit ovat olennainen osa TTK-toimintaa ydintutkimuksen ja -teknologian ja säteilytieteiden aloilla. Niiden koko vaihtelee erittäin laajoista ja kalliista laitos-ja laboratorioverkoista huomattavasti pienempiin laitteistoihin ja laitoksiin kuten tietokantoihin, numeerisiin simulointivälineisiin ja kudospankkeihin. Ohjelman tavoitteena on tukea keskeisiä infrastruktuureja, joista saadaan selkeää lisäarvoa EU:n tasolla, erityisesti kriittisen massan saavuttamiseksi. Tavoitteena on myös tukea vanhentuvien laitosten, kuten tutkimusreaktoreiden, korvaamista. Näin vakiinnutetaan aiemmissa yhteisön ohjelmissa saavutettu menestys, jolla on parannettu mahdollisuuksia käyttää tällaisia infrastruktuureja muissa maissa, sekä edistetään teknisten saavutusten, innovaatioiden ja turvallisuuden korkean tason säilyttämistä Euroopan ydinalalla. Infrastruktuureilla on myös suuri merkitys tutkijoiden ja insinöörien koulutuksessa. Toimet - Infrastruktuurien tukeminen : Tavoitteena on tukea kaikilla edellä mainituilla aihealueilla tarvittavien keskeisten tutkimusinfrastruktuurien suunnittelua, parantamista, rakentamista ja/tai toimintaa. Tällaisia infrastruktuureja ovat muun muassa geologista loppusijoitusta koskevaan tutkimukseen käytettävät maanalaiset laboratoriot, partitio-ja transmutaatiolaitteiden pilotti-/testilaitteistot, reaktorikomponentit ja-järjestelmät, kuumakammiot, vakaviin onnettomuuksiin liittyvään testaukseen ja lämpöhydrauliikkatestaukseen käytettävät laitteet, materiaalitestaukseen tarkoitetut reaktorit, numeeriset simulointivälineet sekä säteilysuojelututkimuksessa käytettävät radiobiologian laitteistot, tietokannat ja kudospankit. - Infrastruktuurien käyttömahdollisuudet : Tavoitteena on helpottaa yksittäisten tutkijoiden ja tutkimusryhmien mahdollisuuksia käyttää muiden maiden olemassa olevia ja tulevaisuudessa rakennettavia tutkimusinfrastruktuureja. (v) Henkilöstövoimavarat ja koulutus Tavoitteet Kaikilla ydinfission ja säteilysuojelun aloilla kannetaan huolta tarvittavan asiantuntemuksen ja henkilöstön korkean tason säilyttämisestä, sillä tämä saattaa vaikuttaa erityisesti kykyyn ylläpitää nykyinen korkea ydinturvallisuustaso. Tästä syystä tämän ohjelman tavoitteena on tukea erilaisin toimenpitein tieteellisen osaamisen ja taitotiedon levittämistä koko alalla. Näillä toimenpiteillä pyritään varmistamaan sopivan pätevyyden omaavien tutkijoiden ja insinöörien saatavuus. Tähän pyritään esimerkiksi parantamalla EU:n koulutuslaitosten välistä koordinointia sen varmistamiseksi, että pätevyysvaatimukset ovat samat kaikissa jäsenvaltioissa, sekä helpottamalla opiskelijoiden ja tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta. Vain todella eurooppalaisella lähestymistavalla voidaan varmistaa tarvittavat kannustimet ja yhdenmukainen korkeakoulutuksen taso. Siten voidaan helpottaa uuden tutkijapolven liikkuvuutta ja tarjota insinööreille jatkuvaa koulutusta, kun he joutuvat kohtaamaan huomispäivän tieteellisiä ja teknologisia haasteita yhä tiiviimmin integroidulla ydinalalla. Toimet - Koulutus : Tavoitteena on koordinoida kansallisia ohjelmia ja yleistä ydintutkimuksen ja -teknologian koulutusta erilaisilla, myös kilpailuun perustuvilla välineillä, osana henkilöstövoimavarojen yleistä tukemista kaikilla aihealueilla. Tähän sisältyy koulutuskurssien ja-verkkojen tukeminen. - Tutkijoiden liikkuvuus : Tavoitteena on tukea lähinnä apurahojen avulla tutkijoiden ja insinöörien suurempaa liikkuvuutta eri korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välillä sekä jäsenvaltioissa että EU:n ulkopuolisissa maissa. Erityistukea voidaan antaa Uusien itsenäisten valtioiden tutkijoille. 3. EETTISET NÄKÖKOHDAT Ohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. Näitä ovat muun muassa EU:n perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet, kuten ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu ja henkilötietojen ja yksityisyyden suoja, sekä ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälisten sopimusten, ohjeistojen ja toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK:n yleissopimus lasten oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n yleissopimus bakteriologisista (biologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat. Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian eettisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot (1998–). Koska Euroopassa sovelletaan useita erilaisia lähestymistapoja, periaatteena on, että tutkimushankkeiden osallistujien on noudatettava tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevia lakeja, määräyksiä ja eettisiä sääntöjä. Tämä on myös toissijaisuusperiaatteen mukaista. Kansallisia säännöksiä sovelletaan kaikissa tapauksissa, eikä yhteisö rahoita missään jäsenvaltiossa tai muussa maassa sellaista tutkimusta, joka on kielletty kyseisessä jäsenvaltiossa tai maassa. Tutkimushankkeiden toteuttajien on tarvittaessa pyydettävä asianomaisilta kansallisilta tai paikallisilta eettisiltä toimikunnilta lupa TTK-toimien aloittamiseen. Lisäksi komissio tekee säännöllisesti eettisen arvioinnin niille ehdotuksille, jotka koskevat eettisesti arkaluonteisia kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävästi huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana. EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on laatiessaan ja pannessaan täytäntöön muun muassa tutkimusta koskevaa politiikkaa otettava täysimääräisesti huomioon eläinten hyvinvoinnin asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY puolestaan edellytetään, että kaikki kokeet on suunniteltava siten, että vältetään aiheuttamasta koe-eläimille kärsimystä sekä tarpeetonta kipua tai tuskaa. Lisäksi kyseisen direktiivin mukaan vaihtoehtoisista kokeista on valittava ne, joissa tarvitaan vähiten eläimiä ja joissa käytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurofysiologinen herkkyystaso. Niin ikään on käytettävä kokeita, jotka aiheuttavat vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa. Eläinten geeniperimän muuttaminen ja eläinten kloonaaminen voivat tulla kysymykseen ainoastaan, jos tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja olosuhteet ovat sellaiset, että taataan eläinten hyvinvointi ja noudatetaan biologisen monimuotoisuuden periaatteita. Komissio seuraa ohjelman täytäntöönpanon aikana säännöllisesti tieteen edistymistä sekä kansallisia ja kansainvälisiä säännöksiä niissä tapahtuvan kehityksen huomioon ottamiseksi. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007–2011) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS-JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Fuusioenergiatutkimus: - ITERin toteuttaminen - ITERin toimintaa valmistelevat t&k-toimet - DEMOa valmistelevat teknologiatoimet - Pidemmän aikavälin t&k-toimet - Henkilöstövoimavarat ja koulutus - Infrastruktuurit - Vastaaminen esiin nouseviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin Ydinfissiota ja säteilysuojelua koskeva tutkimus: - Radioaktiivisen jätteen huolto - Reaktorijärjestelmät - Säteilysuojelu - Infrastruktuurit - Henkilöstövoimavarat ja koulutus 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat) ja budjettinimikkeet: 08 11 01 01 Hallittu lämpöydinfuusio; 08 11 01 02 Radioaktiivisen jätteen hallinta; 08 11 01 03 Säteilysuojelu; 08 11 02 Muut toimet ydinteknologian ja-turvallisuuden alalla (Seitsemännen puiteohjelman lopullinen budjettinimikkeistö vahvistetaan myöhemmin.) 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2007–2011, olettaen että uudet rahoitusnäkymien puitteet hyväksytään. 3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa): Budjetti-kohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 08 | Ei-pakoll. | JM[17] | KYLLÄ | EI | KYLLÄ | Nro [1a] | XX.01 | Ei-pakoll. | EI-JM[18] | EI | EI | EI | Nro [1a…] | XX.01.05 | Ei-pakoll. | EI-JM | KYLLÄ | EI | KYLLÄ | Nro [1a…] | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) [19] milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Yht. | Toimintamenot[20] | Maksusitoumus-määrärahat (MSM) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2.137,324 | Maksumäärärahat (MM) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1.002,185[21] | 2.137,324 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[22] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumus-määrärahat | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3.091,512 | Maksumäärärahat | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1.186,830[23] | 3.091,512 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[24] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3.118,228 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1.192,387[25] | 3.118,228 | Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta elimiltä (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta elimiltä): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva elin | Vuo-si n | n +1 | n +2 | n +3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yht. | …………………… | f | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa ( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen (komission helmikuussa 2004 antama tiedonanto vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymistä, KOM(2004) 101). ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten[26] soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: Tietyt assosioituneet maat saattavat osallistua puiteohjelmien rahoitukseen. Varainhoitoasetuksen 161 artiklan mukaan Yhteinen tutkimuskeskus voi saada tuloja erilaisista kilpailuun perustuvista toimista ja muista ulkopuolisille tahoille tarjotuista palveluista. Varainhoitoasetuksen 18 artiklan mukaan tietyt tulot voidaan osoittaa tiettyjen menoerien rahoittamiseen. milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteu-tusta [vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä[27] | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 25) | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 5) | 1 848 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Erityisohjelmalla pyritään lujittamaan huippuosaamista ja innovointia ja varmistamaan yhteistyö ja toiminnan tehokkuus tukemalla tutkimusta ja koulutusta (i) fuusioenergiatutkimuksen ja (ii) ydinfission ja säteilysuojelun aloilla. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Erityisohjelmassa annettavan tuen lisäarvo liittyy ydinalan tutkimuksen vahvistamiseen yhteisön tasolla (i) fuusioenergiatutkimuksen ja (ii) ydinfission ja säteilysuojelun aloilla. Synergiaetuja ja täydentävyyttä muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien kanssa pyritään hyödyntämään mahdollisuuksien mukaan. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa 1. Fuusioenergiatutkimus: Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien rakentamista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. 2. Ydinfissio ja säteilysuojelu: Tavoitteena on luoda vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan nopeuttaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, edistää turvallisempaa, luonnonvaroja tehokkaammin käyttävää ja kilpailukykyistä ydinenergian hyödyntämistä ja luoda luotettava ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä järjestelmä ihmisen ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn vaikutuksilta. Suoritusindikaattoreita kehitetään kolmella tasolla. Määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita kehitetään tieteellisen ja teknisen edistymisen polun tai suunnan osoittamiseksi. Näitä voivat olla muun muassa uudet standardit ja välineet, tieteelliset tekniikat, patenttihakemukset sekä uusia tuotteita, prosesseja ja palveluja koskevat lisenssisopimukset. Hallinnointia koskevia indikaattoreita kehitetään suorituskyvyn sisäiseen seurantaan ja ylimmän johdon päätöksenteon tueksi. Näihin voivat lukeutua talousarvion toteutumisaste, sopimuksen tekoon tarvittava aika (time to contract) ja maksuaika (time to payment). Tulos(vaikutus-)indikaattoreita käytetään tutkimustoiminnan yleisen tehokkuuden arviointiin suhteessa korkean tason tavoitteisiin. Näihin voivat lukeutua arvioinnit, joita tehdään kootusti koko puiteohjelman tasolla (esim. vaikutus Lissabonin, Göteborgin ja Barcelonan ja muiden tavoitteiden saavuttamiseen) tai erityisohjelmien tasolla (esim. vaikutus EU:n tieteelliseen, tekniseen ja taloudelliseen suorituskykyyn). 5.4. Toteutustapa (alustava) Mitä seuraavista menettelyistä käytetään toiminnan toteuttamisessa? ( Keskitetty hallinnointi ( komissio hallinnoi suoraan ( hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ٱ Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ٱ jäsenvaltioiden kanssa ٱ kolmansien maiden kanssa ٱ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Komissio ehdottaa ohjelman keskitettyä hallinnointia, joka tapahtuu sekä suoraan komission toimesta että epäsuorasti siirtämällä täytäntöönpanotehtäviä toimeenpanovirastolle tai Euratomin perustamissopimuksen nojalla perustettaville rakenteille. Osa ohjelmasta toteutetaan Barcelonassa sijaitsevan eurooppalaisen ITER-oikeussubjektin kautta. Ohjelman niissä osissa, joissa tosiasiallisesti rahoitettujen hankkeiden yksityiskohtaisen seurannan ja tiede-ja teknologiapolitiikan kehittämisen välillä on selkeä yhteys, ehdotuspyyntöjen ja arviointien hallinnointi annetaan toimeenpanoviraston tehtäväksi. Virasto huolehtii myös ehdotusten vastaanottamisesta ja hallinnoinnista, (komission valitsemien) asiantuntija-arvioijien kutsumisesta ja heidän palkkioidensa maksamisesta, arviointeihin liittyvän logistisen tuen antamisesta sekä mahdollisista muista tehtävistä, kuten taloudellisen elinkelpoisuuden tarkastamisesta ja tilastojen kokoamisesta. Erityistehtäviä (esim. tietotekniikan kehittäminen, ylläpito ja käyttäjätuki) voidaan edelleen teettää alihankintana yksityisillä yrityksillä. Hankkeiden arvioinnista, niitä koskevien sopimusten tekemisestä ja niiden hallinnoinnista vastaavat komission yksiköt. Näin voidaan säilyttää tiivis yhteys näiden toimien ja politiikan muotoilun välillä. 6. SEURANTA JA ARVIOINTI Seurantaan ja arviointiin liittyviä näkökohtia kuvataan seitsemättä puiteohjelmaa koskevan päätösehdotuksen (KOM(2005) 119 lopullinen) rahoitusselvityksessä. 7. PETOSTENTORJUNTA Tarkoituksena on toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhtyä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[28], neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002[29], Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[30], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[31] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1074/1999[32] mukaisesti. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[34] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[35] | Momentilta XX 01 05 rahoitettava muu henkilöstö[36] | A*/AD | B*, C*/AST | YHTEENSÄ[37] | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 25) | 1 848 (+ 15) | 1 848 (+ 5) | 1 848 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Puiteohjelman täytäntöönpano 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) (Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä) ( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta 2006 koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly toimintastrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 05 – hallintomenot) [38] milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | YHT. | Henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 | Ulkopuolinen henkilöstö xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 | Muut hallintomenot xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään [39] milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | YHT. | Virkamiehet ja tilapäiset toimihenkilöt (08 01 01) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Laskelma – Hallintomenot Laskelma perustuu seuraaviin oletuksiin: - virkamiesten määrä talousarvion entisessä A osassa pysyy vuoden 2006 tasolla - kustannukset nousevat 2 % vuodessa rahoitusnäkymiä koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (Fiche 1 REV) ennakoidun inflaation mukaisesti - virkamiesten kustannukset ovat 108 000 euroa henkilöltä ja ulkopuolisen henkilöstön 70 000 euroa henkilöltä (vuoden 2004 hinnoin) Laskelma – Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2. 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[40] milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | YHT. | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[41] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2. Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3. Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Luvut perustuvat tutkimuksen pääosaston vuodelle 2006 esittämiin pyyntöihin, joita on korotettu 2 % ennakoidun vuotuisen inflaation mukaisesti (Fiche 1 REV). Henkilöstö-ja hallintoresurssien tarve katetaan hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahajaottelussa myönnetystä osuudesta. Toimien jakamisessa olisi otettava huomioon toimien mahdollinen siirtäminen yksiköiden välillä uusien rahoitusnäkymien perusteella. [1] KOM(2005) 119 lopullinen. [2] KOM(2005) 118. [3] SEC(2005) 430. [4] KOM(2005) 387. [5] Varainhoitoasetuksen (EY, Euratom) 54 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti komissio voi siirtää julkisen vallan tehtäviä toimeenpanovirastoille. Tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 58/2003 ja asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesta toimeenpanovirastojen varainhoitoa koskevasta malliasetuksesta annettu komission asetus (EY) N:o 1653/2004 ovat kuitenkin EY:n perustamissopimukseen perustuvia asetuksia, eikä niitä siten sovelleta Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Komissio aikoo pyytää neuvostoa laajentamaan näiden asetusten soveltamisalan koskemaan myös Euratomin perustamissopimusta. [6] Ks. perustelut komission muutetussa ehdotuksessa ydinalan toimenpidekokonaisuudeksi, KOM(2004)526 lopullinen, 8.9.2004. [7] EUVL C , , s. . [8] EUVL C , , s. . [9] EUVL C , , s. . [10] Ei julkaistu EUVL:ssä. [11] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [12] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [13] EYVL L 136, 31.05.1999, s. 1. [14] C(2005) 576 lopullinen. [15] EYVL L 177, 4.7.1984, s. 25. [16] EUVL L 108, 29.4.2005, s. 64. [17] Jaksotetut määrärahat (JM). [18] Jaksottamattomat määrärahat (EI-JM). [19] Luvut tarkoittavat koko Euratom-puiteohjelman menoja (ks. KOM(2005) 119 lopullinen). [20] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [21] Vuoden 2011 ja sitä seuraavien vuosien maksumäärärahat. [22] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 05. [23] Vuoden 2011 ja sitä seuraavien vuosien maksumäärärahat. [24] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 05. [25] Vuoden 2011 ja sitä seuraavien vuosien maksumäärärahat. [26] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [27] Taulukossa annetut luvut koskevat vain henkilöstötaulukosta rahoitettua henkilöstöä kaikissa epäsuorissa toimissa, joiden toteutuksesta vastaavat tutkimuksen, tietoyhteiskunnan, energian ja liikenteen, yritys-ja teollisuustoiminnan sekä kalastuksen pääosastot. Lukuihin sisältyy 60 lisätointa ITERiä varten. Lukuihin eivät siis sisälly toimintatalousarvion henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet eivätkä YTK:n henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet (ks. asiakirjat KOM(2005) 439 ja 445 lopullinen). [28] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [29] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. [30] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [31] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [32] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8. [33] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [34] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [35] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [36] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [37] Taulukossa annetut luvut koskevat vain henkilöstötaulukosta rahoitettua henkilöstöä kaikissa epäsuorissa toimissa, joiden toteutuksesta vastaavat tutkimuksen, tietoyhteiskunnan, energian ja liikenteen, yritys-ja teollisuustoiminnan sekä kalastuksen pääosastot. Lukuihin sisältyy 60 lisätointa ITERiä varten. Lukuihin eivät siis sisälly toimintatalousarvion henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet eivätkä YTK:n henkilöstötaulukkoon kuuluvat toimet (ks. asiakirjat KOM(2005) 439 ja 445 lopullinen). [38] Luvut tarkoittavat koko Euratom-puiteohjelman menoja (ks. KOM(2005) 119 lopullinen). [39] Luvut tarkoittavat koko Euratom-puiteohjelman menoja (ks. KOM(2005) 119 lopullinen). [40] Luvut tarkoittavat koko Euratom-puiteohjelman menoja (ks. KOM(2005) 119 lopullinen). [41] Euratomin tieteellis-tekninen komitea.