Erityiskertomus Vähintään joka viides  
euro EU:n talousarviosta 
ilmastotoimiin: 
kunnianhimoisia toimia on 
käynnissä, mutta niiden 
riittävyys on erittäin 
epävarmaa FI 2016  nro 31
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut:  eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-6483-1 ISSN2 1831-0958 doi:10.2865/793842 QJ-AB-16-033-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-6556-2 ISSN2 1977-5792 doi:10.2865/285 QJ-AB-16-033-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-6487-9 ISSN2 1977-5792 doi:10.2865/087425 QJ-AB-16-033-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
Vähintään joka viides 
euro EU:n talousarviosta 
ilmastotoimiin: 
kunnianhimoisia toimia on 
käynnissä, mutta niiden 
riittävyys on erittäin 
epävarmaa
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2016  nro 31
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee 
nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnit -
teluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai 
menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tarkastuskertomuksen hyväksyi I tarkastusjaosto, joka on erikoistunut luonnonvarojen kestävään käyttöön. 
Tarkastus toimitettiin I tarkastusjaoston puheenjohtajana toimivan tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Phil Wynn 
Owenin ja tilintarkastustuomioistuimen entisen jäsenen Kersti Kaljulaidin johdolla. Tehtävävastaavana oli Bertrand 
Tanguy ja apulaistehtävävastaavana Tomasz Plebanowicz. Tarkastustiimiin kuuluivat Katharina Bryan, Peeter Latti, 
Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Car -
los Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru ja Maria Ploumaki. Hannah Critoph avusti kertomuksen 
laadinnassa.
Vasemmalta oikealle: P . Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, 
T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.
03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto ja lyhenteet
I–VIII  Yhteenveto
1–14  Johdanto
15–23  Tarkastuksen laajuus ja lähestymistapa
24–90  Huomautukset
24–64  Edistymistä on kaiken kaikkiaan tapahtunut, mutta 20 prosentin tavoite on vakavassa vaarassa 
jäädä saavuttamatta
25–33  Yhteinen sitoumus, jossa joidenkin rahoitusvälineiden osuuden odotetaan olevan yli 20 prosenttia
34–38  Kansainvälisiin menetelmiin pohjautuvassa komission seurantajärjestelmässä on vielä puutteita
39–48  Tavoitteen saavuttamisessa on yleisesti edistytty, mutta raportointi ei ole kaikilta osin luotettavaa eikä 
keskity riittävästi tuloksiin
49–51  On olemassa suuri riski, että tavoite jää saavuttamatta
52–54  Oletukset maatalouden suorien tukien osuudesta ilmastotoimia koskevaan tavoitteeseen eivät ole 
riittävän perusteltuja
55–59  Jos Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon sovellettaisiin erityyppisiä kansainvälisesti 
vakiintuneisiin menetelmiin perustuvia seurantakertoimia, ilmastorahoitus vähenisi 40 prosentilla
60–64 Tarvitaan pikaisia toimia, sillä tutkimuksen rahoitusosuus laahaa pahoin jäljessä
65–90  Joissakin Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa ilmastorahoitusta on suunnattu paremmin 
ja sille on varattu enemmän määrärahoja, mutta muissa rahastoissa ei juurikaan ole havaittavissa 
kehitystä
68–75  Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston suuremmat määrärahat ilmastotoimille 
osoittavat, että toimia voidaan kohdentaa paremmin ilmastoon
76–79  Euroopan sosiaalirahaston mahdollista vaikutusta ilmastotoimiin voitaisiin hyödyntää paremmin
04 Sisällys 
80–87  Yhteisen maatalouspolitiikan menoissa ei merkittävää muutosta, vaikka maaseudun kehittämisessä onkin 
omaksuttu hyviä käytäntöjä
88–90 Euroopan meri- ja kalatalousrahastossa ei ole juurikaan lisätty ilmastotoimien painotusta
91–109  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite  —  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen käyttämät kertoimet maaseudun 
kehittämispolitiikan alalla
 Komission vastaukset
05
 Sanasto ja lyhenteet
EU:n ilmastonmuutoskertoimet : Hankkeisiin, toimenpiteisiin tai toimiin käytettävien EU:n varojen 
painotukset. Kertoimet perustuvat OECD:n menetelmään, jossa käytetään ns. Rion tunnusmerkkejä. EU:n 
ilmastonmuutoskertoimilla on painotus nolla, 40 tai 100 prosenttia sen mukaan, miten toimi vaikuttaa 
ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tai ilmastonmuutokseen sopeutumiseen.
Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) : Euroopan aluekehitysrahaston tavoitteena on vahvistaa taloudellista ja 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa myötävaikuttamalla keskeisimpien alueellisten epätasapainojen 
poistamiseen. Tämä toteutetaan antamalla erityisesti yrityksille rahoitustukea infrastruktuurien luomiseen ja 
tuottaviin, työpaikkoja luoviin investointeihin.
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) : Maaseuturahaston tarkoituksena 
on auttaa EU:n maaseutualueita selviytymään laajamittaisista taloudellisista, ympäristöön liittyvistä ja sosiaalisista 
haasteista.
Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) : Maataloustukirahastosta myönnetään rahoitusta 
viljelijöiden suoria tukia varten, maatalousmarkkinoiden hallintaan ja useisiin muihin tarkoituksiin, kuten 
eläinlääkintä- ja kasvinterveystoimenpiteisiin, elintarvikeohjelmiin ja tiedotustoimintaan.
Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) : Euroopan meri- ja kalatalousrahasto on rahasto, jolla tuetaan 
EU:n meri- ja kalatalouspolitiikkaa vuosina 2014–2020. Sen tarkoituksena on auttaa kalastajia siirtymään kestävään 
kalastukseen ja rannikkoyhteisöjä monipuolistamaan talouttaan. Siitä rahoitetaan myös hankkeita, joilla luodaan 
uusia työpaikkoja ja kohennetaan elämänlaatua Euroopan rannikkoalueilla.
Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) : Euroopan rakenne- ja investointirahastot ovat viiden 
erillisen rahaston muodostama ryhmä, jonka tavoitteena on vähentää alueellista epätasapainoa koko EU:ssa 
toimintapoliittisten kehysten avulla,. Kehykset vahvistetaan seitsemän vuotta voimassa olevan monivuotisen 
rahoituskehyksen budjettikaudeksi. Nämä viisi rahastoa ovat: Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan 
sosiaalirahasto (ESR), koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja 
Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR).
Euroopan sosiaalirahasto (ESR) : Euroopan sosiaalirahaston tarkoituksena on vahvistaa taloudellista ja sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa parantamalla työllisyyttä ja työllistymismahdollisuuksia pääasiassa 
koulutustoimenpiteillä sekä edistämällä korkeaa työllisyysastetta ja uusien ja parempien työpaikkojen luomista.
Horisontti 2020 : EU:n tutkimus- ja innovointiohjelma vuosiksi 2014–2020.
Ilmastotoimet : Toimet ilmastonmuutokseen puuttumiseksi (jäljempänä ’ilmastotoimet’).
Ilmastotoimien seuranta : Seurataan edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa mittaamalla tähän 
tavoitteeseen ohjattujen varojen osuutta.
Ilmastotoimien valtavirtaistaminen : Valtavirtaistamisella tarkoitetaan ilmastotoimien sisällyttämistä EU:n 
toimintapolitiikkoihin, välineisiin, ohjelmiin tai rahastoihin sen sijaan, että tähän tarkoitukseen luotaisiin oma 
erityinen rahoitusväline.
Kohdealat : Euroopan unioni on määritellyt maaseudun kehittämistä varten kuusi painopistettä. Ne on jaettu 
kunkin painopisteen tavoitteiden määrittelyn ja ohjelmasuunnittelun helpottamiseksi 18 kohdealaan.
06 Sanasto ja lyhenteet 
Koheesiorahasto : Koheesiorahaston tarkoituksena on lujittaa EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista 
yhteenkuuluvuutta kestävän kehityksen edistämiseksi. Koheesiorahasto keskittyy ympäristöön ja liikenteeseen 
tehtäviin investointeihin muun muassa kestävään kehitykseen ja energiaan liittyvillä aloilla, joilla on nähtävissä 
ympäristöhyötyjä.
Life-ohjelma : EU:n ohjelma, jolla tuetaan ympäristö-, luonnonsuojelu- ja ilmastotoimihankkeita kaikkialla EU:ssa. 
Tämänhetkinen ohjelma koskee vuosia 2014–2020.
Maatalouden suorat tuet : Suoria tukia myönnetään viljelijöille tulotukena ja myös korvauksena siitä, että he 
tuottavat julkishyödykkeitä viherryttämällä, sekä yhdessä täydentävien ehtojen kanssa.
Ohjelma-asiakirjat : Ohjelmissa yleiset strategiset tavoitteet, jotka on vahvistettu Euroopan komission 
ja yksittäisten jäsenvaltioiden välisissä kumppanuussopimuksissa, on eritelty investointitavoitteiksi, 
erityistavoitteiksi ja edelleen konkreettisiksi toimiksi. Maaseudun kehittämispolitiikassa niitä kutsutaan maaseudun 
kehittämisohjelmiksi. Muissa Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa niitä kutsutaan toimenpideohjelmiksi.
Rion tunnusmerkit : OECD:n käyttämät koodit, joiden avulla seurataan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen 
sopeutumiseen kohdennettuja varoja.
Toimenpide : Maaseudun kehittämistä koskevissa ohjelmissa toimenpiteellä tarkoitetaan joukkoa toimia tai 
hankkeita, joilla edistetään yhtä tai useampaa maaseudun kehittämistä koskevaa EU:n painopistettä.
Täydentävät ehdot : Järjestelmä, jossa useimmat yhteisen maatalouspolitiikan tuet kytketään siihen, että viljelijä 
noudattaa ympäristöön, elintarviketurvallisuuteen, eläinten terveyteen ja hyvinvointiin sekä maan hyvään 
maatalous- ja ympäristökuntoon liittyviä perussääntöjä.
Unionin painopisteet : Maaseudun kehittämiselle asetetut tavoitteet, jotka ovat osa älykästä, kestävää 
ja osallistavaa kasvua koskevaa Eurooppa 2020 -strategiaa. Unionilla on kuusi maatalouteen, metsätalouteen 
ja maaseutuun liittyvää painopistettä, jotka koskevat pääasiallisesti innovoinnin ja kilpailukyvyn edistämistä, 
ekosysteemien ennallistamista ja parantamista, vähähiiliseen ja ilmastonmuutosta kestävään talouteen siirtymisen 
tukemista sekä sosiaalisen osallisuuden ja köyhyyden vähentämisen edistämistä.
Viherryttäminen : Osa maatalouden suoria tukia, jolla tuetaan ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisia 
maatalouskäytäntöjä. Käytäntöihin kuuluvat muun muassa viljelyn monipuolistaminen, pysyvän nurmen 
säilyttäminen ja ekologisen alan vaatimus.
07
 Yhteenveto
I
Ilmastonmuutos on yksi Euroopan unionin (EU) ja kaikkien maailman maiden suurimmista haasteista. Ilmastonmuu -
tokseen puuttumiseksi ja siihen liittyviin huomattaviin investointitarpeisiin vastaamiseksi EU on päättänyt, että 
vähintään 20 prosenttia vuosien 2014–2020 budjetista eli joka viides euro tulisi käyttää ilmastotoimiin. Tämä tavoite 
on osa EU:n toimintamallia, joka perustuu johtavaan asemaan ilmastotoimissa.
II
Joka viidennen euron käyttäminen ilmastoon liittyviin toimiin on tarkoitus toteuttaa sisällyttämällä eli ”valtavirtais -
tamalla” ilmastotoimet EU:n eri rahoitusvälineisiin. Tämä tarkoittaa, että tavoite pyritään saavuttamaan ottamalla 
ilmastokysymykset huomioon eri politiikanaloilla ja osoittamalla niihin vastaavat varat EU:n talousarviossa sen 
sijaan, että luotaisiin yksi tähän tarkoitettu rahoitusväline.
III
Tilintarkastustuomioistuin pyrki määrittämään, onko tavoite käyttää vähintään 20 prosenttia EU:n budjetista ilmas -
totoimiin mahdollista saavuttaa ja tuoko tämä lähestymistapa lisähyötyjä johtamalla siihen, että ilmastotoimiin 
myönnetään enemmän ja paremmin kohdennettua rahoitusta.
IV
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että käynnissä on kunnianhimoisia toimia ja että tavoitteen saavuttamisessa on 
yleisesti edistytty. On kuitenkin olemassa suuri riski, että 20 prosentin tavoitetta ei saavuteta ilman tehokkaampia 
toimia ilmastonmuutokseen puuttumiseksi. Tavoitteeseen pyrkiminen on johtanut ilmastotoimien rahoituksen 
lisäämiseen ja sen parempaan kohdentamiseen Euroopan aluekehitysrahastossa ja koheesiorahastossa. Euroopan 
sosiaalirahastossa ja maatalouden, maaseudun kehittämisen ja kalastuksen alalla sen sijaan ei ole tapahtunut mer -
kittävää kehitystä ilmastotoimien tehostamiseksi eikä kaikkia mahdollisuuksia ilmastotoimien rahoituksen osalta ole 
täysin tutkittu.
V
Komission esittämien lukujen mukaan ilmastotoimille osoitettu rahoitusosuus on ollut vuosina 2014–2016 keski -
määrin 17,6 prosenttia. Komission arvion mukaan ilmastotoimiin käytetään kaikkiaan 18,9 prosenttia. Osuus on siis 
jäljessä 20 prosentin tavoitteesta.
08 Yhteenveto 
VI
Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan ilmastorahoituksen osuutta olisi lisättävä keskimäärin 22 prosenttiin 
nykyisen ohjelmakauden jäljellä olevina vuosina eli vuosina 2017–2020, jotta 20 prosentin yleistavoite voitaisiin 
saavuttaa vuoden 2020 loppuun mennessä. On olemassa suuri riski, että tätä tavoitetta ei saavuteta maatalouden, 
maaseudun kehittämisen ja tutkimuksen aloilla, jotka ovat painoarvoltaan merkittävimpiä. Jos ilmastorahoituksen 
määrän arvioimisessa noudatettaisiin kansainvälisesti vakiintuneita menetelmiä, maatalouden ja maaseudun kehit -
tämisen arvioitu osuus vähenisi jopa noin 33 miljardilla eurolla. Tutkimuksen alalla taas Horisontti 2020 -ohjelma on 
jäänyt jälkeen tavoitteestaan osoittaa 35 prosenttia ilmastotoimiin. Sen osuus on tällä hetkellä 24 prosentin luokkaa. 
Komissiolla ei ole yksityiskohtaista toimintasuunnitelmaa siitä, miten se aikoo saavuttaa tämän tavoitteen.
VII
Komission tapa arvioida ilmastorahoituksen määrää keskittyy suunniteltujen menojen määrittämiseen. Suunnitel -
mat eivät kuitenkaan välttämättä vastaa tosiasiallisia menoja eikä tämä lähestymistapa anna kattavaa tietoa saa -
vutetuista tuloksista. Seurantamenetelmä ei myöskään kuvasta kokonaisuudessaan taloudellisia vaikutuksia, joita 
koituu rahoitusvälineiden kautta toteutuvista EU:n ilmastotoimimenoista. Menetelmä ei myöskään erottele hillitse -
mis- ja sopeutumistoimenpiteitä.
VIII
Tilintarkastustuomioistuimen keskeiset suositukset koskevat perusteellista monivuotista tietojen kokoamista ja kat -
tavaa raportointitapaa sekä ilmastonmuutokseen liittyvien tarpeiden selvittämistä. Tilintarkastustuomioistuin suo -
sittaa myös liian suurten arvioiden oikaisua, toimintasuunnitelmien laatimista niitä aloja varten, jotka ovat jääneet 
tavoitteestaan jälkeen, ja tosiasiallisten menojen ja tulosten seurantaa. Lopuksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa, 
että kaikki mahdollisuudet tutkitaan tarkoin sen varmistamiseksi, että ilmastotoimiin ryhdytään todella.
09
 Johdanto
01 
Ilmastonmuutos on yksi Euroopan unionin (EU) ja kaikkien maailman maiden suu -
rimmista haasteista. Maapallon ilmasto muuttuu, kun tiettyjen kaasujen pitoisuus 
ilmakehässä lisääntyy. Näitä kaasuja kutsutaan kasvihuonekaasuiksi. Ne toimivat 
vaipan tavoin imien lämpösäteilyä ja lämmittäen näin Maan pintaa. Syntyy ns. 
kasvihuoneilmiö1. Noin yhdeksän prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöis -
tä vuonna 2012 oli peräisin EU:sta.
Ilmastotoimien kaksi puolta: Ilmastonmuutoksen 
hillitseminen ja siihen sopeutuminen
02 
Ilmastonmuutokseen pyritään vastaamaan kahtalaisin, toisiaan täydentävin 
toimin: hillitsemällä sitä ja sopeutumalla siihen. Hillitsemistoimilla  pyritään 
puuttumaan ilmastonmuutoksen syihin vähentämällä tai rajoittamalla kasvihuo -
nekaasupäästöjä ensisijaisesti pienentämällä energiankulutusta, parantamalla 
energiatehokkuutta ja kasvattamalla uusiutuvien energiamuotojen osuutta. 
Tähän kuuluvat myös toimet, joilla suojataan ja tehostetaan kasvihuonekaasujen 
sitomiseen käytettävissä olevia keinoja2 sekä parannetaan maa- ja metsätalouden 
käytäntöjä hiilen sitomiseksi maaperään ja metsiin.
03 
Hillitsemistoimien merkitys näkyy kaaviossa 1 . Ennuste kuvaa pintalämpötilan 
muutoksia 2000-luvulla suhteessa keskilämpötiloihin 1900-luvun loppupuolella 
olettaen, että hiilipäästöt säilyvät ennallaan3.
04 
Toinen tapa puuttua ilmastonmuutokseen liittyy ilmastonmuutokseen sopeu -
tumiseen . Siinä pyritään ennakoimaan vääjäämättömän ilmastonmuutoksen 
kielteisiä ja mahdollisia myönteisiä vaikutuksia ja toteuttamaan asianmukaisia 
toimia mahdollisten vahinkojen ehkäisemiseksi tai minimoimiseksi. Hillitsemistoi -
mien toteuttamisesta huolimatta maapallon lämpötila nousee edelleen ainakin 
vuoteen 2040 saakka riippumatta siitä, mitä kasvihuonekaasupäästöjen skenaa -
riota tarkastellaan4. Tämä tarkoittaa, että sopeutumistoimia tarvitaan parhaim -
massakin tapauksessa.1 Ks. IPCC, [Core Writing Team, 
R.K. Pachauri ja L.A. Meyer 
(toim.)], “Climate Change 2014: 
Synthesis Report. Contribution 
of Working Groups I, II and III 
to the Fifth Assessment Report 
of the Intergovernmental 
Panel on Climate Change”, 
Geneve, Sveitsi, 2014, s. 151.
2 Hiilen sitomisella tarkoitetaan 
prosessia, jossa 
kasvihuonekaasuja otetaan 
talteen ja varastoidaan 
pitkäksi ajaksi.
3 ”Ennallaan säilyminen” 
perustuu olettamukseen, että 
tuleva kehitys noudattaa 
aiempia kehityssuuntia eikä 
toimintatapoja muuteta. Ks. 
http://www.ipcc.ch/
ipccreports/tar/wg3/index.
php?idp=286
4 Seitsemäs ympäristöalan 
toimintaohjelma (Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
päätös N:o 1386/2013/EU, 
annettu 20 päivänä 
marraskuuta 2013) ja IPPC 
2013.
10 Johdanto Kaavio 1Ennuste pintalämpötilan muutoksista EU:ssa vuosina 2071–2100
Ennuste kuvaa vuosittaisia keskilämpötilan muutoksia jaksolla 2071–2100 verrattuna jaksoon 1971–2000 (hiilipäästöjen säilyessä ennallaan). En -
nustetut muutokset perustuvat monimallijärjestelmän keskiarvoon. Ennusteessa on käytetty hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) 
laatimaa suurten päästöjen skenaariota.
Lähde:  Euroopan ympäristökeskus
(http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean )
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 3
3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6> 6
11 Johdanto 
05 
Sopeutumistoimet riippuvat ilmastonmuutoksen vaikutuksista, jotka vaihtelevat 
huomattavasti eri maantieteellisillä alueilla. Näitä vaikutuksia voivat olla esimer -
kiksi tulvat, merenpinnan nousu, kuivuus ja aavikoituminen sekä luonnon moni -
muotoisuuden väheneminen (ks. kaavio 2 ).Kaavio 2
Lähde:  Euroopan ympäristökeskus, 2012.Ilmastonmuutoksen pääasialliset havaitut ja ennustetut vaikutukset Euroopan 
keskeisillä alueilla
Pohjois-Eurooppa
Lämpötilannousu paljon maailmanlaajuista keskiarvoa suurempi
Vähemmän lunta, järvien ja jokien jääpeite oheneeJokien virtaama kasvaa
Lajit siirtyvät pohjoisemmaksi
Sadot runsaampiaLämmitysenergian tarve pieneneeVesivoimapotentiaali kasvaaTalvimyrskyjen vahinkoriskit kasvavatKesämatkailu lisääntyy
Vuoristoalueet
Lämpötilannousu Euroopan keskiarvoa suurempiJäätikön laajuus ja volyymi pienenee
Ikiroudan kattamat vuoristoalueet pienenevät
Kasvi- ja eläinlajit siirtyvät ylemmäksi
Alppialueiden lajeilla suuri riski kuolla sukupuuttoon
Maaperän eroosioriski kasvaa
Hiihtomatkailu vähenee
Keski- ja Itä-Eurooppa
Lämpimän ääriarvot kasvavatKesäsateiden määrä pienenee
Veden lämpötila nousee
Metsäpalovaara kasvaa
Metsien taloudellinen arvo laskeeRannikkoalueet ja merialueet
Merenpinta nouseeMeren pintalämpötila nousee
Valtameret happamoituvat
Kala- ja planktonlajit leviävät pohjoisemmaksi
Kasviplanktonyhteisöt muuttuvat
Kalakantoja koskevat riskit kasvavatLuoteis-Eurooppa
Talvisateiden määrä kasvaa
Jokien virtaama kasvaaLajit siirtyvät pohjoisemmaksiLämmitysenergian tarve pieneneeTulvariski joki- ja rannikkoalueilla kasvaaArktinen alue
Lämpötilannousu paljon maailmanlaajuista keskiarvoa suurempiPohjoisen jäämeren jääpeite oheneeGrönlannin jääpeite ohenee
Ikiroudan kattama alue pienenee
Luonnon monimuotoisuuden vähenemisriski kasvaaÖljy- ja kaasuvarantojen laivaus ja hyödyntäminen lisääntyy
Välimeren alue
Lämpötilannousu Euroopan keskiarvoa suurempiVuotuinen sademäärä pieneneeJokien vuotuinen virtaama pieneneeLuonnon monimuotoisuuden vähenemisriski kasvaaAavikoitumisriski kasvaaMaatalouden vedentarve kasvaaSadot pienenevät Metsäpalovaara kasvaaLämpöaaltojen aiheuttama kuolleisuus kasvaa
Eteläisten tartunnanlevittäjien elinympäristölaajeneeVesivoimapotentiaali pieneneeKesämatkailu vähenee, matkailu muinavuodenaikoina voi kasvaa
12 Johdanto 
06 
Pariisissa vuoden 2015 lopulla hyväksytty kansainvälinen ilmastosopimus on en -
simmäinen sitova yleismaailmallinen sopimus ilmastonmuutoksen torjumiseksi5. 
Siinä vahvistetaan avoimet puitteet sen seuraamiseksi, miten eri maat edistyvät 
omissa kasvihuonekaasujen vähentämistä koskevissa tavoitteissaan6.
07 
EU oli jo ennen Pariisin sopimuksen hyväksymistä sitoutunut vähentämään 
päästöjään ainakin 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasoon 
verrattuna ja 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Sillä on myös pitkän aika -
välin tavoite vuotta 2050 varten (ks. laatikko 1 ). Tuoreimpien arvioiden mukaan7 
EU:n kasvihuonekaasupäästöt olivat vuonna 2014 kokonaisuudessaan noin 
24 prosenttia alle vuoden 1990 tason, vaikka tämä johtuikin osittain talouskriisin 
vaikutuksista.
EU:n sitoumus käyttää 20 prosenttia budjetistaan 
ilmastotoimiin
08 
Ilmastonmuutokseen liittyviin huomattaviin investointitarpeisiin vastaamiseksi 
EU on päättänyt käyttää ilmastotoimiin vähintään 20 prosenttia vuosien 2014-
2020 budjetistaan eli joka viidennen euron8. Tämä tavoite asetettiin osana EU:n 
toimintamallia, joka perustuu johtavaan asemaan ilmastotoimissa. Komissio pitää 
tavoitetta välttämättömänä vuoden 2015 kansainvälisen ilmastosopimuksen tu -
loksellisuuden kannalta9. Tilintarkastustuomioistuimen arvioiden mukaan tavoite 
vastaa noin 212  miljardin  euron suuruista sitoumusta10. Komission mukaan tämä 
sitoumus kolminkertaistaisi EU:n vuosien 2007–2013 talousarviossa arvioidun 
ilmastomenojen ohjeellisen 6–7 prosentin osuuden11.
09 
Komissio päätti sisällyttää tai ”valtavirtaistaa” ilmastotoimet kaikille EU:n eri ra -
hoitusvälineiden kattamille toimintapolitiikan aloille. Tässä yhteydessä asetettiin 
tavoite käyttää joka viides euro ilmastotoimiin EU:n monivuotisessa rahoituske -
hyksessä 2014-202012. Tämä tarkoittaa, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja 
siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet on tarkoitus saavuttaa ottamalla ilmas -
tokysymykset huomioon eri politiikanaloilla ja osoittamalla niihin vastaavat varat 
EU:n talousarviossa sen sijaan, että luotaisiin yksi tähän tarkoitettu rahoitusväli -
ne. Tämä voitaisiin toteuttaa käyttämällä enemmän varoja nykyisiin ilmasto-oh -
jelmiin, mukauttamalla olemassa olevia ohjelmia tai laatimalla uusia ohjelmia 
tai toimintoja, kuten esimerkiksi valintakriteerit, jotka kohdennetaan paremmin 
ilmastonmuutokseen liittyviin aiheisiin.5 Pariisin sopimus tulee voimaan 
kolmantenakymmenentenä 
päivänä siitä päivästä, jona 
vähintään 55 yleissopimuksen 
osapuolta, joiden osuus 
kasvihuonekaasupäästöjen 
yhteismäärästä on arviolta 
vähintään 55 prosenttia, on 
tallettanut ratifioimis-, 
hyväksymis- tai 
liittymisasiakirjansa. Ehdot 
täyttyivät 5. lokakuuta 2016, 
kun EU antoi ratifiointi-
ilmoituksensa. Sopimus tulee 
voimaan 4. marraskuuta 2016. 
Yleissopimuksen 
allekirjoittaneista 197 maasta 
81 maata oli ratifioinut 
sopimuksen 17. lokakuuta 2016 
mennessä ( http://unfccc.int/
paris_agreement/items/9444.
php ).
6 Pariisin sopimuksen 13 artikla, 
Pariisissa 30.11.–13.12.2015 
pidetyn osapuolten 
21. konferenssin raportti, 
29.1.2016, FCCC/CP/2015/10/
add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/
european-union-greenhouse-
gas-inventory-2016
8 KOM(2011) 500 lopullinen, 
29. kesäkuuta 2011, ”Eurooppa 
2020 -strategiaa tukeva 
talousarvio”, osa II, s. 13.
9 COM(2013) 167 final, 
26. maaliskuuta 2013, 
”Kansainvälinen 
ilmastonmuutossopimus 
vuonna 2015: Kansainvälinen 
ilmastopolitiikka vuoden 2020 
jälkeen”.
10 Arvioiden mukaan 
20 prosenttia 
1062,6  miljardista  eurosta, joka 
vastaa monivuotisen 
rahoituskehyksen 2014–2020 
sitoumusten kokonaismäärää 
käypinä hintoina.
11 Ks. ilmastotoimien pääosaston 
vuoden 2014 
toimintakertomus, s. 16.
12 Tähän tavoitteeseen eivät 
kuulu alat, jotka eivät sisälly 
EU:n talousarvioon, kuten 
Euroopan investointipankin 
lainanantotoiminta. Euroopan 
investointipankki on asettanut 
tavoitteekseen varata 
ilmastotoimiin vähintään 
25 prosenttia 
kokonaisluotonannostaan ja 
35 prosentin osuuden 
ilmastotoimiin kehittyvissä 
maissa tehtävissä 
investoinneissaan.
13 Johdanto 
Tehtävät ja vastuunjako ilmastotoimien 
valtavirtaistamisessa
10 
Kukin komission pääosasto vastaa ilmastotoimien sisällyttämisestä omiin me -
no-ohjelmiinsa ja ilmastotoimien toteuttamisesta, tarvittaessa yhteistyössä 
jäsenvaltioiden kanssa.
11 
Ilmastotoimien pääosasto tarjoaa muille komission pääosastoille tietämystä ja 
ohjeistusta ilmastotoimien alalla.EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet
 οVuoteen 2020 mennessä13:
– kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 20 prosentilla (vuoden 1990 tasoon verrattuna)
– uusiutuvien energiamuotojen osuus energiankulutuksesta 20 prosenttia
– energiatehokkuutta kasvatetaan 20 prosentilla.
 οVuoteen 2030 mennessä14:
– kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään ainakin 40 prosentilla (vuoden 1990 tasoon verrattuna)
– uusiutuvien energiamuotojen osuus energian kulutuksesta vähintään 27 prosenttia
– ohjeellinen tavoite parantaa energiatehokkuutta ainakin 27 prosentilla verrattuna tulevan energian -
kulutuksen ennusteisiin15.
 οEU aikoo vähentää kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2050 mennessä 80–95 prosentilla16 vuoden 1990 
tasoon verrattuna kaikilla tärkeimmillä sektoreilla.
13 KOM(2008) 30 lopullinen, 23. tammikuuta 2008, ”Kaksi kertaa 20 vuonna 2020: Ilmastomuutostoimet – mahdollisuus Euroopalle” (2020 
ilmasto- ja energiapaketti).
14 COM(2014) 15 final, 22. tammikuuta 2014, ”Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030” (2030 ilmasto- ja energiapuitteet).
15 Energiatehokkuutta koskevaa vuoden 2030 tavoitetta tarkistetaan vuonna 2020. Arvioinnin perustana on 30 prosentin tavoite.
16 KOM(2011) 112 lopullinen, 8. maaliskuuta 2011, ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050”. 
Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät tämän lähestymistavan, jota komissio oli ehdottanut helmikuussa 2013 ja 
maaliskuussa 2013.Laatikko 1
14 Johdanto 
12 
Budjettipääosasto koordinoi valmistelutyötä, joka liittyy ilmastotoimille osoi -
tettavien määrärahojen kohdentamiseen budjeteissa, ja kerää ja esittelee tätä 
koskevaa tietoa. Komission pääsihteeristöllä on koordinoiva rooli: se huolehtii 
EU:n toimien yleisestä johdonmukaisuudesta, johon valtavirtaistamispolitiikat 
kuuluvat.
13 
Komission ja jäsenvaltioiden tarkka vastuunjako vaihtelee sen mukaan, kuuluuko 
politiikanala yhteisesti toteuttavan hallinnoinnin17 piiriin vai vastaako komis -
sio suoraan sen hallinnoinnista.  Jälkimmäisessä tapauksessa komissio hallin -
noi itse ohjelmia, esimerkiksi suurinta osaa Horisontti 2020 -ohjelmasta18 sekä 
Life-ohjelmaa19.
14 
Yhteistyössä toteuttavan hallinnoinnin yhteydessä komissio arvioi ja keskustelee 
tavoitteista, toimista sekä indikaattoreiden valinnasta ja hyväksyy ohjelma-asia -
kirjat, jotka jäsenvaltiot ovat laatineet ja toimittaneet. Jäsenvaltiot vastaavat 
ohjelmiin sisältyvien toimenpiteiden suunnittelusta, toteutuksesta ja seuran -
nasta. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmiin sisältyy ohjeellinen 
määrä tukea, jolla on tarkoitus edistää ilmastonmuutostavoitteiden toteutumista. 
Maatalouden suorat tuet taas lasketaan komissiossa keskitetysti.
Ilmastotoimien valtavirtaistaminen lyhyesti
 οIlmastotoimilla tarkoitetaan toimenpiteitä, joilla sekä vähennetään kasvihuonekaasupäästö -
jä (hillitseminen) että sopeudutaan maapallon lämpenemisen vaikutuksiin (sopeutuminen). 
Kummankin tyyppisiä toimenpiteitä tarvitaan ja ne täydentävät toisiaan.
 οEU on maailmanlaajuisesti keskeinen toimija ilmastotoimien alalla. Sen toimet edistivät Parii -
sin kansainvälisen sopimuksen tavoitteiden saavuttamista.
 οIlmastotoimien sisällyttäminen nykyisiin toimintapolitiikkoihin ja ilmaston kannalta relevant -
tien menojen seuranta on prosessi, jossa komissio ja jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä.
 οTavoite käyttää joka viides euro EU:n vuosien 2014–2020 budjetista ilmastotoimiin on yksi 
tapa, jolla EU pyrkii lisäämään menojensa relevanttiutta ilmastokysymysten kannalta.
 οTässä toimintatavassa pyritään ottamaan huomioon EU:n eri toimintapolitiikat ja ohjelmat 
sekä maantieteelliset erityispiirteet.17 Yhteisesti toteutettavan 
hallinnoinnin piiriin kuuluvat 
erityisesti Euroopan 
rakenne- ja investointirahastot 
ja yhteisen 
maatalouspolitiikan suorat 
tuet.
18 Horisontti 
2020 -tutkimusohjelmaa 
hallinnoi tutkimuksen 
pääosasto. Komissio hallinnoi 
suoraan noin 25:tä prosenttia 
Horisontti 2020 -ohjelman 
budjetista, 75 prosenttia siitä 
on täytäntöönpanoelinten 
hallinnoimaa.
19 Life-meno-ohjelmaa 
hallinnoivat suoraan 
ympäristöpääosasto 
(ympäristöalaohjelman osalta) 
ja ilmastotoimien pääosasto 
(ilmastotoimien alaohjelman 
osalta). Hankkeiden 
hallinnoinnin täytäntöönpano 
on annettu yhden viraston 
hoidettaviksi.
15
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
15 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki määrittämään, onko tavoite käyttää vähintään 
20 prosenttia EU:n budjetista ilmastotoimiin mahdollista saavuttaa ja onko sovel -
lettu toimintatapa omiaan tuomaan lisähyötyjä.
16 
Tarkemmin sanoen vastausta haettiin seuraaviin kysymyksiin:
– Ovatko meneillään olevat toimet asianmukaisia yleistavoitteen 
saavuttamiseksi?
– Onko tavoite omiaan tuomaan lisäarvoa johtamalla ilmastotoimien rahoituk -
sen lisäämiseen ja sen parempaan kohdentamiseen?
17 
Tarkastusta varten laadittiin kriteerit, joilla arvioidaan ilmastonmuutoksen 
hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevan EU:n rahoituksen suunnittelua, 
toteutusta, seurantaa ja arviointia. Kriteerit kehitettiin EU:n politiikka-asiakirjojen, 
lainsäädännön, komission antamien ohjeiden, neuvoston päätösten, tutkimusten 
ja muiden julkaisujen pohjalta. Tarkastuksen yhteydessä konsultoitiin myös Talo -
udellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja Euroopan investointipankin 
(EIP) asiantuntijoita valtavirtaistamis- ja seurantamenetelmistä sekä perehdyttiin 
alan kirjallisuuteen.
18 
Kaaviossa 3  esitetään, mitkä budjettialat ja tahot olivat tarkastuksen kohtee -
na. Tarkastuksen kohteena olivat Horisontti 2020, koheesiopolitiikka, yhteinen 
maatalouspolitiikka, kalastuspolitiikka ja Life-ohjelma, jotka edustavat noin 
78:aa prosenttia vuosien 2014-2020 monivuotisen rahoituskehyksen suun -
nitelluista sitoumuksista ja noin 85:tä prosenttia ajanjaksolle suunnitellusta 
ilmastorahoituksesta.
16 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 
19 
Tarkastuksessa keskityttiin komissiossa perustettuun yleiseen järjestelmään ja 
kahteen yhteisesti hallinnoituun alaan: koheesiopolitiikkaan ja yhteiseen maata -
louspolitiikkaan. Yhdessä nämä alat muodostavat kaksi kolmasosaa EU:n budje -
tista ja kolme neljäsosaa ilmastorahoitukselle asetetusta yleistavoitteesta vuosien 
2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä. Lokakuun 2015 ja helmikuun 2016 
välisenä aikana tehtiin tarkastuskäyntejä Puolaan koheesiopolitiikan ja yhteisen 
maatalouspolitiikan osalta, Saksaan ja Romaniaan koheesiopolitiikan osalta ja 
Ranskaan ja Espanjaan yhteisen maatalouspolitiikan osalta. Otoksessa otettiin 
huomioon menojen olennaisuus, kasvihuonekaasupäästöjen määrä ja sopeutu -
mishaasteet. Kussakin jäsenvaltiossa tarkasteltiin yleistä ohjelmasuunnittelua, 
myös kansallisella ja alueellisella tasolla laadittuja ohjelmia20. Tilintarkastustuo -
mioistuin toteutti samanlaisen tarkastuksen Horisontti 2020 -ohjelman, kalastus -
politiikan ja Life-ohjelman osalta komissiossa. Kaavio 3Tarkastetut budjettialat ja kohteet
Jäsenvaltiot
Ranska, Puola ja 
EspanjaJäsenvaltiot
Saksa, Puola ja 
RomaniaJäsenvaltiotIlmastotoimien 
pääosastoTyöllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden 
pääosastoYmpäristöasioiden 
pääosastoMeri- ja kalastusasi-
oiden pääosastoMaatalouden ja 
maaseudun 
kehittämisen 
pääosastoAluepolitiikan 
pääosastoTutkimuksen 
pääosastoKoordinointi: 
Pääsihteeristö, ilmastotoimien pääosasto 
ja budjettipääosasto
Life-ohjelmaKalastus-
politiikkaYhteinen maatalous-
politiikkaKoheesio-
politiikkaHorisontti 2020
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
20 Koheesiopolitiikan alalla 
Saksin ja Nordrhein-
Westfalenin alueelliset 
ohjelmat Saksassa ja Sleesian 
ohjelma Puolassa otettiin 
lähempään tarkasteluun. 
Maaseudun kehittämisen 
alalla tarkasteltaviksi otettiin 
Rhône-Alpes-alueen ohjelma 
Ranskassa ja Andalusian 
ohjelma Espanjassa.
17 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 
20 
Tarkastajat keräsivät ja tutkivat tarkastusevidenssiä verraten sitä tarkastuskritee -
reihin kirjallisten kyselyjen, jäsenvaltioiden ja komission virkamiesten haastatte -
lujen sekä asiakirjojen ja tietojen analyysien pohjalta.
21 
Tässä kertomuksessa käsitellään myös Euroopan parlamentin vuosina 2015 ja 
2016 esittämää ehdotusta siitä, että tilintarkastustuomioistuin tutkisi, miten 
ilmastotoimien 20 prosentin valtavirtaistamistavoitteessa on onnistuttu.
22 
Koska kauden 2014–2020 varojen käyttö on vielä alkuvaiheessa, tässä kertomuk -
sessa keskitytään suunniteltuihin menoihin eikä tosiasiallisiin menoihin hanke -
tasolla. Tarkastuksessa ei analysoitu muita kuin ilmastoon liittyviä menoja eikä 
myöskään arvioitu EU:n tuen mahdollisia kielteisiä ympäristövaikutuksia21. Muut 
ilmastoon liittyvät menot, jotka eivät sisälly EU:n budjettiin, jätettiin niin ikään 
tämän tarkastuksen ulkopuolelle. Tässä kertomuksessa ei näin ollen arvioida sitä, 
miten EU:n toimintapolitiikka yleisesti vaikuttaa ilmastoon eikä sitä, miten EU on 
menestynyt vuosien 2020 ja 2030 ilmasto- ja energiatavoitteidensa saavuttami -
sessa. Kertomuksessa ei myöskään oteta kantaa siihen, mikä olisi EU:n ilmastora -
hoituksen optimaalinen taso.
23 
Tarkastuksessa yksilöitiin myös mahdollisuuksien mukaan esimerkkejä hyvistä 
käytännöistä tai konkreettisista tapaustutkimuksista.21 Esimerkkinä on teihin tai 
lentoliikenteeseen liittyvä 
rahoitus, jonka seurauksena 
kasvihuonekaasupäästöt 
kasvavat.
18
 Huomautukset
Edistymistä on kaiken kaikkiaan tapahtunut, mutta 
20 prosentin tavoite on vakavassa vaarassa jäädä 
saavuttamatta
24 
Tässä luvussa arvioidaan komission yleistä tapaa sisällyttää ilmastotoimia koskeva 
tavoite EU:n talousarvioon sekä sitä, miten siinä on tähän mennessä edistytty. 
Tarkastuksessa analysoitiin seuraavia seikkoja:
– oliko olemassa suunnitelma siitä, miten yleistavoite aiotaan saavuttaa
– onko perustettu tarkoituksenmukainen seurantamenetelmä, joka perustuu 
kansainvälisesti vakiintuneisiin menetelmiin (ks. esim. kohdat 34–36)
– onko edistymisestä raportoitu luotettavien ja asianmukaisten tietojen 
pohjalta.
Yhteinen sitoumus, jossa joidenkin rahoitusvälineiden 
osuuden odotetaan olevan yli 20 prosenttia
25 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, onko komissio laatinut suunnitelman, jossa esite -
tään ne budjettialat, joiden olisi oltava mukana, ja niiden osuus. Nämä yksittäiset 
tavoitteet olisi pitänyt asettaa tietyille budjettialoille luotettavan arvion perus -
teella siitä, mitkä ovat investointimahdollisuudet ja -tarpeet kyseisellä alalla, 
jotta kyetään varmistamaan, että investointeja tuetaan siellä, missä niitä eniten 
tarvitaan. Samaan aikaan esimerkiksi kyseessä olevien toimintapolitiikkojen 
pääasiallisten tavoitteiden ja järjestelyjen yhteydessä olisi otettava huomioon ky -
seisten toimintapolitiikkojen tosiasialliset mahdollisuudet saada aikaan tuloksia 
toteuttamalla ilmastotoimia. Ilmastotoimiin liittyvien menojen laskennassa olisi 
käytettävä avointa järjestelmää.
26 
Tavoite ”vähintään 20 prosenttia” EU:n menoista oli poliittinen valinta (ks. kohta 
8). Komissio on perustellut ilmastotoimien valtavirtaistamista ja mainittua tasoa 
sillä, että sen tavoitteena oli vastata ilmastonmuutoksen aiheuttamaan haastee -
seen ja ilmastotoimien huomattaviin investointitarpeisiin, erityisesti niihin, jotka 
liittyvät vuoden 2020 ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseen. Tarkastuk -
sessa ei kuitenkaan kyetty löytämään selvää evidenssiä näiden investointitarpei -
den määrällisestä arvioinnista.
19 Huomautukset 
27 
Komissio on arvioinut, että 6–7 prosenttia EU:n vuosien 2007–2013 budjetista 
käytettiin ilmastotoimiin (ks. kohta 8). Koska kaudella 2007–2013 ei ollut käytössä 
ilmastotoimiin liittyvien menojen seurantamenettelyä, tilintarkastustuomiois -
tuin ei pystynyt määrittämään, vaatisiko 20 prosentin tavoite lisätoimia kaudella 
2014–2020 ja missä määrin.
28 
20 prosentin tavoitetta sovelletaan EU:n koko budjettiin koko kauden 2014–2020 
ajan; kyse ei siis ole vuositavoitteesta. Taulukossa 1  esitetään tärkeimmät budjet -
tialat, jotka osallistuvat 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseen. Taulukko 1Tarkastetut budjettialat kauden 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä ja 
niitä koskevat komission ilmastorahoitusennusteet
Tarkastettu budjettialaSuunnitellut 
menot
2014–2020
(miljardia euroa)Ilmastorahoituksen 
suunniteltu kohde
2014–2020
(%)Suunniteltu ilmasto -
rahoituksen määrä 
2014–2020
(miljardia euroa)
Otsake 1 a – Tutkimus (Horisontti 2020) 74.,9 ≥ 35,0 16,6
Otsake 1 b – Koheesiorahasto 63,3 28,4 18,0
Otsake 1 b – Euroopan sosiaalirahasto 91,4 1,2 1,1
Otsake 1 b – Euroopan aluekehitysrahasto 200,3 18,5 37, 0
Otsake 2 Euroopan maatalouden tukirahasto (maatalouden suorat tuet) 288,0 16,3 47, 0
Otsake 2 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto 99,5 5 7, 5 5 7, 2
Otsake 2 Euroopan meri- ja kalatalousrahasto 6,4 15,6 1,0
Otsake 2 Life 3,5 49,3 1,6
EU:N TALOUSARVIO 1 062,6 ≥ 20,0 212,5
EU:n budjetin tarkastettujen alojen osuus 7 7,9  % 84,5  %
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arviot, jotka perustuvat komission ohjelmaselvityksiin, ohjelma-asiakirjoihin, komission keräämiin 
tietoihin, asetuksiin ja kauden 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen.
20 Huomautukset 
29 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että lainsäätäjät – Euroopan parlamentti ja 
neuvosto – olivat asettaneet tavoitteita useilla tärkeillä budjettialoilla sisällyttä -
mällä ne kyseisiä rahoitusvälineitä koskevaan lainsäädäntöön (ks. kaavio 4 ). Ne 
esitetään joko lainsäädäntötekstien johdannossa tai suunniteltujen tavoitteiden 
osalta määritettyinä oikeudellisesti sitovina arvoina, kuten taulukosta 1  käy ilmi. 
Jälkimmäisessä tapauksessa ne muodostavat pakollisen vähimmäisrajan. Kaavio 4Asetuksiin sisältyvät tavoitearvot, jotka tukevat ilmastotoimien valtavirtaistamista
1  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjel -
masta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).
2  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maa -
talousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 487).
3  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman 
(Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 185).
4  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1301/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastosta ja In -
vestoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 289).
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin, perustuen mainittuihin asetuksiin.
Horisontti 2020
Euroopan
aluekehitysrahasto Vähintään12–20 %:n tuki vähähiiliseen talouteen siirtymiseen 
kaikilla sektoreilla
Euroopan aluekehitysrahastosta annettu asetus (EU) N:o 1301/2013, 4 artikla⁴LifeEuroopan maaseudun 
kehittämisen
maatalousrahasto Ainakin 30 % ilmasto- ja ympäristötoimiin
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tuesta maaseudun kehittämiseen 
annettu asetus (EU) N:o 1305/2013, 59 artiklan 6 kohta²Ainakin 35 % ilmastotoimiin
Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta 2014–2020 annettu asetus (EU) N:o 1291/2013, johdanto-osan 10 kappale¹
25 % ilmastotoimiin
Ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman perustamisesta annettu asetus (EU)N:o 1293/2013, 4 artiklan 2 kohta³
21 Huomautukset 
30 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että lainsäädäntöön sisällytettyjen tavoittei -
den täytäntöönpanosta syntyvien resurssien oli tarkoitus edistää merkittävästi 
ilmastonmuutostavoitteen saavuttamista. Tarkastajat arvioivat, että tämä osuus 
olisi 38 prosenttia siitä määrästä, joka tarvitaan kattamaan yleistavoite käyttää 
vähintään 20 prosenttia EU:n talousarviomäärärahoista ilmastotoimiin kaudella 
2014–2020.
31 
Huomattavaan osaan muista EU:n budjetin osa-alueista ei sisälly erityisiä tavoi -
tearvoja. Tämä tekee 20 prosentin tavoitteen saavuttamisen komissiolle han -
kalammaksi. Esimerkiksi kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn alalla on 
kolme rahoituksellisesti merkittävää ohjelmaa22, joille ei ole asetettu ilmastora -
hoitustavoitteita, toisin kuin Horisontti 2020 -ohjelmalle.
32 
Mitään yleissuunnitelmaa, jossa esitettäisiin, mitä rahoitusvälineitä voitaisiin 
käyttää ja missä määrin, ei ole kuitenkaan laadittu (ks. 26 kohta ja taulukko 1 ). 
Tämä ei todennäköisesti ole paras tapa määritellä, miten luonteeltaan erilaisten 
meno-ohjelmien pitäisi vaikuttaa ilmastotoimiin.
33 
Vuodesta 2014 lähtien ilmastotoimiin on panostettu eniten yhteisen maatalous -
politiikan ja koheesiopolitiikan alalla (ks. kaavio 5 ). Maatalouden tukirahastolla 
(maataloustukirahasto) ja maaseudun kehittämisen maatalousrahastolla (maa -
seuturahasto) on tämän tavoitteen saavuttamisessa keskeinen rooli. Komission 
ennusteen mukaan niiden osuudet ilmastorahoituksesta ovat 47  miljardia  euroa 
ja 57,2  miljardia  euroa. Komissio arvioi, että jakson 2014–2020 monivuotises -
sa rahoituskehyksessä kaavaillusta ilmastorahoituksesta 51,9 prosenttia tulisi 
maatalousrahastoista, mikä on enemmän kuin niiden 37,7 prosentin osuus EU:n 
talousarviosta.22 Euroopan 
maanseurantaohjelma 
(Copernicus), Verkkojen 
Eurooppa -väline ja yritysten 
kilpailukykyä ja pk-yrityksiä 
koskeva ohjelma. Komissio 
arvelee näiden kolmen 
ohjelman rahoittavan 
43 prosenttia tämän 
budjettialan ilmastotoimista.
22 Huomautukset 
Kansainvälisiin menetelmiin pohjautuvassa komission 
seurantajärjestelmässä on vielä puutteita
34 
Jotkin toimenpiteet vaikuttavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen 
sopeutumiseen enemmän kuin toiset. Siksi oli luotava järjestelmä sen määrittä -
miseksi, millä toimilla 20 prosentin tavoitteeseen voidaan päästä. Komissio otti 
perustaksi kansainvälisesti hyväksytyn menetelmän, OECD:n käyttämät ”Rion 
tunnusmerkit”, joiden avulla menoille osoitetaan luokat taulukossa 2  mainittujen 
sääntöjen mukaisesti. EU:n seurantamenetelmä on järjestelmä, jossa mitataan eri 
rahoitusvälineiden ja politiikka-alojen osuutta ilmastotoimissa. Menot luokitel -
laan kolmeen ryhmään. Jotta nämä Rion tunnusmerkit voitaisiin muuttaa rahoi -
tustiedoksi, EU:n menoihin sovellettiin EU:n ilmastonmuutoskertoimia (nolla, 40 
ja 100 prosenttia) eri menoaloja koskevia sääntöjä noudattaen. Kaavio 5EU:n ilmastorahoitus budjettialoittain vuosina 2014–2016
Lähde:  Talousarvioesityksiä 2014, 2015 ja 2016 koskevat komission ohjelmaselvitykset.Muut alat: 9 % Muut
luonnonvararahastot (EMKR + Life): 1 %
Horisontti 2020: 8 %
Koheesiopolitiikka
(EAKR + koheesiorahasto): 27 %Yhteinen maatalouspolitiikka (maataloustukirahasto + maaseuturahasto): 55 %
23 Huomautukset 
35 
Komission pääosastot ja jäsenvaltiot, joissa tarkastus suoritettiin, pitivät näiden 
kolmen ilmastonmuutoskertoimen soveltamista käytännönläheisenä ratkaisuna 
ilmastomenojen seuraamiseen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin seu -
rantajärjestelmässä kaksi pääasiallista heikkoutta:
– EU:n ilmastonmuutoskertoimet eivät tietyillä aloilla sovellettuina noudatta -
neet järjestelmällisesti konservatiivisuusperiaatetta (ks. kohdat 51–59), jonka 
Maailmanpankki on laatinut liian suurten ilmastorahoituksen arvioiden vält -
tämiseksi (ks. laatikko 2 ). Tämä puute on johtanut siihen, että ilmastotoimille 
kohdennetut määrärahat on arvioitu liian suuriksi.
– Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevassa asetuksessa nouda -
tetaan lähestymistapaa, joka poikkeaa OECD:n luokittelusta; 100 prosentin 
kerrointa sovelletaan, kun ilmastonmuutoksen torjumiseen panostetaan 
merkittävällä tavalla, 40 prosentin kerroin sen sijaan tarkoittaa kohtalaista 
panostusta. Korkeimman painotuksen soveltaminen panostuksiin, jotka 
ovat vain ”merkittäviä”, sen sijaan, että sitä sovellettaisiin vain panostuksiin, 
joissa ilmastonmuutostoimet ovat ensisijainen tavoite, lisää niiden tapausten 
määrää, joissa voidaan käyttää korkeinta kerrointa. Tämä johtaa siihen, että 
ilmastoon liittyvät määrärahat arvioidaan liian suuriksi.Taulukko 2OECD:n luokitukset ja EU:n ilmastonmuutoskertoimet
OECD EU
Sovellettava 
luokkaToiminta-alatEU:n 
ilmastonmuutoskertoimetEsimerkki:  
Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa 
käytetyt kriteerit
2Menot toimissa, joissa ilmasto on 
pääasiallinen  (ensisijainen) tavoite.100 prosenttiaTuella edistetään huomattavasti 
ilmastotavoitteiden saavuttamista.
1Menot toimissa, joissa ilmasto on 
merkittävä mutta ei pääasiallinen  
tavoite.40 prosenttiaTuella edistetään kohtalaisesti ilmastotavoitteiden 
saavuttamista.
0Menot, joita ei kohdenneta 
ilmastotavoitteisiin.0 prosenttiaTuella ei edistetä kyseisiä tavoitteita tai vaikutus 
on merkityksetön.
Lähde:  ”Handbook on the OECD-DAC Climate Markers”, http://www.oecd.org/dac/stats/48  785 310.pdf; Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevista yhteisistä säännöksistä 
(EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 8 artikla.
24 Huomautukset 
36 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi heikkouksia raportointijärjestelyissä. Toisin 
kuin muut kansainväliset järjestelmät (ks. laatikko 2 ), EU:n seurantajärjestelmä ei 
anna tietoa siitä, miten paljon ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeu -
tumiseen liittyviin toimiin käytetään varoja23.23 Komission mukaan ainoa 
poikkeus on ulkoisiin 
välineisiin sovellettava 
ilmastotoimien seuranta, 
kuten kansainvälisen 
yhteistyön ja kehitysasioiden 
pääosasto on ilmoittanut 
OECD:lle. Tätä alaa on 
tarkasteltu 
erityiskertomuksessa 
nro 17/2013 ”Unionin 
ulkopuolelle suunnatun tuen 
yhteydessä myönnetty EU:n 
ilmastorahoitus” ( http://eca.
europa.eu ).Laatikko 2Kansainvälisten toimijoiden laatimat periaatteet ilmastorahoituksen seurantaa 
varten
Kansainvälisten kehityspankkien24 yhteisen ilmastorahoituksen työryhmän ja International Development 
Finance Club -verkoston laatimat yhteiset periaatteet ilmastonmuutoksen hillitsemistoimien rahoituksen seu -
rantaa varten sisältävät konservatiivisuusperiaatteen . Periaatteen mukaan silloin, kun varmaa tietoa ei ole 
saatavilla, epävarmat tiedot on ohitettava konservatiivisuusperiaatteen mukaisesti, jolloin on parempi rapor -
toida ilmastorahoituksesta maltillisemmin kuin liiallisesti.
Euroopan investointipankki on sisällyttänyt tämän periaatteen ilmastorahoitukseen suunnatun lainanantonsa 
kirjaamista koskeviin yleisperiaatteisiin:
”Uskottavuus : kirjaamisjärjestelmän on turvattava pankin uskottavuus ilmastotoimien raportoinnissa ja siksi, 
jos ilmastovaikutuksiin liittyy epävarmuustekijöitä, olettamat on suljettava pois.
EIP:n muihin yleisperiaatteisiin kuuluu, että mahdollisuuksien mukaan vain ilmaston kannalta merkityksel -
liset hankkeiden ja ohjelmien osat  olisi kirjattava ja että hillitsemis- ja sopeutumistoimet  olisi pidettävä 
erillään.
24 Afrikan kehityspankki (AfDB), Aasian kehityspankki (AsDB), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD), Euroopan investointipankki (EIP), 
Latinalaisen Amerikan kehityspankki (IDB), Kansainvälinen rahoitusyhtiö (IFC) ja Maailmanpankki muodostavat Maailmanpankkiryhmän.
Lähde:  Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking, 31.3.2015. Euroopan investointipankki: ”EIB Climate Strategy, Mobilising 
finance for the transition to a lowcarbon and climateresilient economy”, 22.9.2015.
25 Huomautukset 
25 COM(2014) 903 final, 
26. marraskuuta 2014, 
”Euroopan 
investointiohjelma”, s. 7, 10 ja 
11.
26 Komission arvio vuoden 2015 
lopulla, ks. erityiskertomus 
nro 19/2016: ”EU:n 
talousarvion toteuttaminen 
rahoitusvälineiden avulla – 
ohjelmakaudelta 2007–2013 
saatujen kokemusten 
hyödyntäminen”, kohta 21 
(http://eca.europa.eu ).
27 Tällä Life-ohjelmaan 
kuuluvalla rahoitusvälineellä, 
jonka Euroopan 
investointipankki ja komissio 
ovat kehittäneet, pyritään 
julkisia varoja käyttämällä 
saamaan aikaan yksityisiä 
investointeja 
luonnonpääomatoimiin.
28 Luonnonpääoman 
rahoitusjärjestelyn arvellaan 
myöntävän rahoitusta 
100–125  miljoonaa  euroa 
vuosina 2015–2017.
29 Monivuotisen 
rahoituskehyksen 
väliarvioinnin (COM(2016 603 
final) liitteeenä oleva asiakirja 
SWD(2016) 299, 
14. syyskuuta 2016.37 
Komissio ehdotti vuonna 2014, että Euroopan rakenne- ja investointirahastojen 
rahoitusvälineistä myönnetyt menot vähintään kaksinkertaistettaisiin ohjel -
makaudella 2014–202025. Noin 21  miljardia  euroa osoitetaan rahoitusvälineisiin 
näistä rahastoista26. Näillä rahoitusvälineillä on taipumus uusiutua ja luoda 
kerrannaisvaikutuksia, jotka luovat lisäinvestointeja. Esimerkiksi EU:n luonnon -
pääoman rahoitusjärjestelyyn vuonna 2016 osoittama kymmenen miljoonan 
euron suuruinen panostus27 sisältyy ilmastotoimien seurantaan. Tämän välineen 
todellinen osuus voisi olla kymmenkertainen28. Asetetun 20 prosentin tavoitteen 
saavuttamisen seuranta EU:n pääasiallisen talousarvion osalta ei anna kuvaa 
ilmastotoimia koskevien EU:n menojen kaikista taloudellisista vaikutuksista.
38 
Samanaikaisesti tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että luonnonpääoman ra -
hoitusjärjestelyn avulla ilmastotoimiin myönnettävä osuus on ehkä arvioitu liian 
suureksi. Rahoitusjärjestely voi näet investoida myös aloille, joilla ilmastomenot 
eivät ole pääasiallisena tai huomattavana tavoitteena.
Tavoitteen saavuttamisessa on yleisesti edistytty, mutta 
raportointi ei ole kaikilta osin luotettavaa eikä keskity 
riittävästi tuloksiin
39 
20 prosentin tavoitteen saavuttamisen seurannassa käytetty järjestelmä sisältyy 
komission vuotuiseen talousarviomenettelyyn. Kukin pääosasto määrittelee seu -
rannan tarkkuustason ja toimittaa koosteet budjettipääosastolle. Sekä budjetti -
pääosasto että ilmastotoimien pääosasto seuraavat edistymistä vuosittain.
40 
Ilmastomenojen osuus on ollut keskimäärin 17,6 prosenttia vuosina 2014–2016. 
Monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin liitteenä olevan komission val -
misteluasiakirjan29 mukaan edistymistä on tapahtunut näinä vuosina (ks. kaa-
vio 6 ): komissio on arvioinut, että ilmastorahoituksen osuus EU:n budjetissa oli 
vuonna 2014 yhteensä 13,6 prosenttia, vuonna 2015 yhteensä 17,3 prosenttia ja 
vuonna 2016 kaikkiaan 20,9 prosenttia. Komissio arvioi alustavan talousarvio -
esityksensä pohjalta ilmastorahoituksen osuuden olevan vuonna 2017 yhteensä 
19,3 prosenttia.
26 Huomautukset 
41 
Komissio totesi vuoden 2015 toimintakertomuksessa, että se ei kykene arvi -
oimaan luotettavalla tavalla, pystyykö se pysymään yleisesti 20 prosentin ta -
voitteessaan monivuotisen rahoituskehyksen kaudella eli vuosina 2014–202030. 
Komissio arvioi 20 prosentin tavoitteen saavuttamisen edistymistä vuosia 2014–
2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa, joka julkaistiin 
14. syyskuuta 2016. Komission arvioin mukaan ilmastotoimiin käytetään 18,9 pro -
senttia EU:n talousarviosta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vuosien 
2014 ja 2015 luvut perustuivat pitkälti arvioihin. Tämä koski erityisesti Euroopan 
rakenne- ja investointirahastoja.30 Ks. ilmastotoimien pääosaston 
vuoden 2015 
toimintakertomus, s. 7.Kaavio 6Suunnitellut ilmastoon liittyvät menot vuosina 2014–2016
Ilmastorahoituksen osuus EU:n budjetissa
0510152025
17,6 %20,9 %
17,3 %
13,6 %Tavoite
20 %
Keskiarvo
2014–20162016 2015 2014
Lähde:  Komission tiedot, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointi, SWD(2016) 299 final.
27 Huomautukset 
42 
Tätä oli mahdotonta välttää, sillä rahoitusvälineet uutta ohjelmakautta varten oli 
juuri perustettu ja joitakin tietoja ei ollut vielä saatavilla. Nämä rajoitukset estivät 
kautta 2014–2016 varten toimitettujen tietojen eri vuosien välisen vertailun (ks. 
kaavio 6 ). Lisäksi monivuotisten rahoitusohjelmien hyväksyminen vuonna 2015 
nosti automaattisesti ilmastotoimien rahoitusta, sillä kun ohjelmat hyväksyt -
tiin, niiden ilmastoa koskevat suunnitelmat vietiin järjestelmään. Tämän vuoksi 
vuosien 2014 ja 2016 välistä kehitystä ei voi pitää suuntaa-antavana koko kauden 
osalta.
43 
Kalastuksen menoalalla jäsenvaltioiden ei tarvitse raportoida suunniteltuja ilmas -
totoimiaan komissiolle ennen vuotta 2016. Siihen saakka meri- ja kalastusasioiden 
pääosasto ei pysty todentamaan niiden ohjeellisten määrien tarkkuutta, joita 
jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet toimenpideohjelmissaan ilmastonmuutostoimien 
tavoitemääriksi.
44 
Tähän mennessä ei ole ollut käytettävissä välinettä, jolla tiedot voitaisiin päivit -
tää kootusti usealta vuodelta koko EU:n budjetin osalta. Komissio on hiljattain 
monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä saattanut ilmastoalan 
menotiedot ajan tasalle koko rahoituskaudelta.
45 
Kaavailtu lähestymistapa sisältää riskin, sillä siinä keskitytään määrittämään 
tulevia menoja koskevat suunnitelmat. Suunnitellut ilmastotoimien menot eivät 
kuitenkaan välttämättä toteudu tosiasiallisina menoina. Tässä tarkastuksessa ei 
perehdytty tosiasiallisiin menoihin, ja vaikka tosiasiallisia menoja koskevia tietoja 
ei yleisesti ottaen ole vielä saatavilla, tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin 
tapauksia, joissa mainittu riski korostuu. Tarkastajat vertasivat tosiasiallisia meno -
ja hanketasolla Life-ohjelmaan sisältyviin suunnitelmiin ja havaitsivat, että valitut 
Life-hankkeet edustivat 34:ää prosenttia EU:n ilmastotoimien määrärahoista, kun 
huomioon otetaan kaikki Life-ohjelmalle osoitetut EU-varat. Tässä jäätiin jälkeen 
budjettiasiakirjoissa ennakoiduista 49,3 prosentista.
28 Huomautukset 
31 Komissio on esimerkiksi 
viitannut joistakin 
talousarvioon sisältyvistä 
välineistä saamiinsa 
kokemuksiin (esim. 
CO2MPARE) ja 
lähestymistapoihin, joita on 
sovellettu EIP:ssä, 
Maailmanpankissa ja muissa 
kansainvälisissä 
rahoituslaitoksissa tai joita 
yksityiset sijoittajat soveltavat 
(esim. SEI metrics, IIGCC).46 
Tapaus osoittaa, että viranomaisten on arvioitava uudelleen kaikki suunnitellut 
ilmastorahoitusosuudet heti kun on riittävä varmuus tulevien menojen luontees -
ta. On kuitenkin vältettävä lisäämästä hallinnollisia kuluja. Komissio ei ole vielä 
laatinut tähän tarvittavaa menettelyä.
47 
Lisäksi komission lähestymistavassa 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi 
keskitytään ainoastaan rahoitustietoihin. Tietoa siitä, mitä tuloksia – esimerkiksi 
kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä – varoilla on tarkoitus saada aikaan tai 
on saatu aikaan, on saatavilla vain budjetin joistakin osista. Tiedot eivät myös -
kään ole vertailukelpoisia, mikä haittaa eri aloilla saatujen tulosten koontia.
48 
Euroopan aluekehitysrahastossa jäsenvaltioiden ei tarvitse käyttää kasvihuone -
kaasupäästöjen vähennystä koskevia yhteisiä indikaattoreita energiainvestointeja 
lukuun ottamatta. Vaikka jäsenvaltiot voivat halutessaan ottaa mukaan muita 
aloja, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kaikki jäsenvaltiot, joissa tarkastus 
tehtiin, eivät tee niin. Lisäksi kasvihuonekaasupäästöjen ja niiden vähennysten 
laskemisessa käytetään eri menetelmiä ja välineitä31. Useiden jäsenvaltioiden 
viranomaiset ovat kehittämässä välineitä päästöjen laskemiseksi tietyntyyppisis -
sä hankkeissa, kuten ilmastoystävällistä liikennettä koskevassa Euroopan alue -
kehitysrahaston hankkeessa. Näin ollen ei ole olemassa tietoa siitä, miten laajalti 
ilmastotoimet vaikuttavat hiilidioksidipäästöjen vähennyksiin. Käytettävissä 
olevat tiedot eivät myöskään välttämättä ole vertailukelpoisia jäsenvaltioiden 
välillä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jos indikaattoreita oli olemassa, ne 
keskittyivät hillitsemistoimiin energiasektorilla, kun taas sopeutumiseen liittyvät 
indikaattorit ovat harvinaisia.
29 Huomautukset 
On olemassa suuri riski, että tavoite jää saavuttamatta
49 
Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan ilmastorahoituksen osuutta on 
lisättävä keskimäärin 22 prosenttiin nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen 
jäljellä olevina vuosina eli vuosina 2017–2020, jotta 20 prosentin yleistavoite 
voidaan saavuttaa vuoden 2020 loppuun mennessä. Tämä vastaa ilmastotoimien 
pääosaston esittämää arviota32. Kauteen 2014–2016 verrattuna tämä tarkoittaa, 
että vuosiksi 2017–2020 tarvitaan tehostettuja toimia. Väliarvioinnissa arvioidaan 
kuitenkin ilmastotoimiin liittyvien menojen osuudeksi 18,9 prosenttia kaudella 
2014–2020.
50 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi myös komission ennustetta. Olettaen, että 
ilmastorahoituksen suurimmasta osasta vastaavat alat (ks. taulukko 1 ) myös 
tosiasiallisesti myöntävät ennakoidut määrät ilmastorahoitukseen, kaudella 
2014–2020 saavutettava ilmastorahoituksen määrä EU:n talousarvion niillä aloilla, 
joita ei mainita taulukossa 133, olisi tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan 
18,2 prosenttia. Tätä tarkoittaisi nykyisten toimien kaksinkertaistamista näillä 
aloilla34. Tarkastuksessa ei havaittu evidenssiä siitä, että komissio olisi tehosta -
massa toimia näillä aloilla, eikä siitä, miten toimien kaksinkertaistaminen olisi 
toteutettavissa.
51 
On myös olemassa suuria riskejä, jotka voivat vaikuttaa odotettuun panostuk -
seen taulukossa 1  mainituilla aloilla, joiden on tarkoitus antaa suurin osa kauden 
2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä suunnitellusta ilmastorahoitukses -
ta. Pääasiallisia riskejä tarkastellaan alakohtaisesti seuraavissa kolmessa luvussa:
– Oletukset maatalouden suorien tukien suurimmasta osuudesta ilmastotoi -
miin eivät ole riittävän perusteltuja, mikä saattaa johtaa liian suuriin arvioihin 
(kohdat 52–54).
– EU:n ilmastonmuutoskertoimien soveltaminen on johtanut siihen, että maa -
seudun kehittämisen osuus ilmastotoimiin on arvioitu liian suureksi (kohdat 
55–59).
– Tilintarkastustuomioistuin mukautti maatalouden suorien tukien ja maaseu -
dun kehittämistoimenpiteiden ilmastorahoitusosuuksia soveltuvin osin vas -
taamaan konservatiivisuusperiaatetta (ks. kohdat 54–58). Näillä mukautuksilla 
maatalousalan ilmastorahoitus vähenisi jopa noin 33  miljardilla  eurolla, mikä 
on noin 15 prosenttia yleistavoitteesta.
– Horisontti 2020 on jäänyt jälkeen 35 prosentin tavoitteestaan, ja tämä on 
kurottava umpeen (kohdat 60–64).32 Ks. ilmastotoimien pääosaston 
vuoden 2015 
toimintakertomus, s. 12.
33 Kyse on pääasiassa 
tutkimusohjelmista (lukuun 
ottamatta Horisontti 
2020 -ohjelmaa) ja 
rahoitusohjelmista 
budjettiotsakkeissa, jotka 
koskevat turvallisuutta ja 
kansalaisuutta sekä EU:n 
ulkosuhteita.
34 Sen pohjalta, että vuosina 
2014–2016 odotetaan 
saavutettavaksi 11,4 prosentin 
osuus, 
tilintarkastustuomioistuin 
arvioi, että keskimäärin 
vuosina 2017–2020 olisi 
saavutettava 23,2 prosentin 
osuus, jos 20 prosentin 
yleistavoite halutaan 
saavuttaa.
30 Huomautukset 
Oletukset maatalouden suorien tukien osuudesta 
ilmastotoimia koskevaan tavoitteeseen eivät ole riittävän 
perusteltuja
52 
Maatalouden suorat tuet muodostuvat viherryttämiistä koskevasta osasta, jonka 
osuus on 30 prosenttia, ja muusta kuin viherryttämistä koskevasta osasta, jonka 
osuus on 70 prosenttia. Komission arvion mukaan maatalouden suorien tukien 
osuus ilmastorahoituksesta tulee olemaan noin 20 prosenttia vuodessa kaudel -
la 2016–202035. Ilmastorahoitus lasketaan lisäämällä viherryttämistä koskevaan 
osaan, joka on suuruudeltaan 14,0 prosenttia, muu kuin viherryttämistä koske -
va osa, jonka osuus on 5,6 prosenttia (ks. kaavio 7 ).35 Kauden 2014–2020 
keskimääräinen osuus on 
kuitenkin arvioitu 
16,3 prosentiksi, sillä ilmaston 
ja ympäristön kannalta 
suotuisia maatalouskäytäntöjä 
koskevat tuet, ns. 
viherryttämistuet, on otettu 
laskelmiin mukaan vasta 
vuodesta 2016.Kaavio 7Komission menetelmä maatalouden suorista tuista peräisin olevan 
ilmastorahoituksen laskemiseksi
Ilmastorahoitusosuus Suorien tukien osuus EU:n ilmastonmuutoskerroinSuorien tukien osuus
ilmastorahoituksessa
Viherryttäminen 
(30 %)
Suorat tuet – muu
kuin
viherryttäminen
(70 %)Viljelyn
monipuolistaminen (33 %)
Ekologiset alat(33 %)
Pysyvät laitumet 
(33 %)
20 %0 %
40 %
100 %
40 %0,00 %
3,96 %
9,90 %
5,60 %
19,46 %
8 %x
xx
xx
Lähde:  Explanation of the methodology for applying climate tracking to direct payments  (Euroopan komissio).
31 Huomautukset 
36 Nämä kolme viljelykäytäntöä 
ovat: viljelyn 
monipuolistaminen, 
ekologisen alan osuus 
viljelyalasta ja pysyvän 
nurmen säilyttäminen.53 
Menetelmä ja EU:n ilmastonmuutoskertoimet, joita sovelletaan laskettaessa vi -
herryttämisen osuutta ilmastotoimissa, kuvaavat asianmukaisesti sitä, missä mää -
rin tähän tukeen kytköksissä olevat kolme viljelykäytäntöä36 liittyvät ilmastoon. 
Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, että ei ole olemassa määrällisesti 
ilmaistavia tekijöitä, joilla perusteltaisiin muuhun kuin viherryttämiseen liittyviin 
suoriin tukiin sovellettavat 20 prosenttia (ks. laatikko 3 ). Komissio katsoo, että 
lopullinen kahdeksan prosentin ilmastorahoitusosuus, eli 20 × 40 prosenttia, on 
konservatiivinen. Laatikko 3Muiden suorien tukien kuin viherryttämistukien ilmastorahoitusosuutta ei ole 
perusteltu asianmukaisesti
Komissio uskoo, että maatalouden jotkin muut suorat tuet kuin viherryttämistuet hyödyttävät ilmastoa, pit -
kälti täydentäviä ehtoja koskevien vaatimusten kautta. Komissio on myöntänyt, että tämän osuuden ilmaise -
minen määrinä olisi hyvin vaikeaa ja kallista, ja se on päättänyt luokitella 20 prosenttia muista suorista tuista 
kuin viherryttämistuista ilmastoon liittyviksi.
Komissio harkitsi seuraamusjärjestelmän käyttämistä täydentävien ehtojen rikkomistapauksia varten tämän 
20 prosentin osuuden perustelemiseksi. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin katsoi, että tähän ei ole selkeitä 
perusteita.
54 
Komissio otti harkintaan konservatiivisemman lähestymistavan, jossa katsotaan, 
että muiden suorien tukien kuin viherryttämistukien huomioon otettavan osuu -
den olisi oltava 10 prosenttia eikä 20 prosenttia. Tavoitteena oli ottaa huomioon 
täydentäviä ehtoja koskevan järjestelmän ilmasto-osuus. Tämä olisi johtanut 
maatalouden suorien tukien ilmastorahoitusosuuden pienenemiseen. Kuten kaa-
viosta 8  ilmenee, osuus olisi pienentynyt yhdeksällä miljardilla eli 47,1 miljardista 
38 miljardiin  euroon. Jos sovelletaan Maailmanpankin laatimaa konservatiivisuus -
periaatetta (ks. kohta 35), komission olisi pitänyt ottaa huomioon ilmastorahoi -
tusosuuden alhaisempi määrä.
32 Huomautukset Kaavio 8Komission lähestymistavan ja konservatiivisemman mallin vertailu (miljardia euroa)
Lähde:  Komission tiedot ja komission tietoihin perustuvat tilintarkastustuomioistuimen arviot.
– 9 miljardia 
euroa
38,047,1
29,09,018,1
29,0
Arvio suorien
tukien osuudesta 
konservatiivisemman 
mallin avullaSuorien tukien 
osuusGreening 10 % suorista
tuista ilman 
viherryttämistä ja
40 %:n tunnusmerkin 
kanssaSuorat tuet 
ilman 
viherryttämistäViherryttäminenKonservatiivisempi malli Komission laskelma
Jos Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon 
sovellettaisiin erityyppisiä kansainvälisiin menetelmiin 
perustuvia seurantakertoimia, ilmastorahoitus vähenisi 
40 prosentilla
55 
Asetuksessa (EU) N:o 215/201437 säädetään menettelystä, jolla seurataan kunkin 
viiden rakenne- ja investointirahaston ilmastomenoja. Euroopan maaseudun 
kehittämisen maatalousrahaston kannalta tämä tarkoittaa, että EU:n ilmaston -
muutoskertoimia sovelletaan maaseudun kehittämistä koskeviin painopisteisiin 
ja kohdealoihin riippumatta näiden toimintatavoitteiden saavuttamiseksi käyte -
tyistä toimenpiteistä ja alatoimenpiteistä.37 Komission 
täytäntöönpanoasetus (EU) 
N:o 215/2014, annettu 
7 päivänä maaliskuuta 2014, 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahastoa ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastoa koskevista 
yhteisistä säännöksistä sekä 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa 
koskevista yleisistä 
säännöksistä annetun 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU) 
N:o 1303/2013 
täytäntöönpanosäännöistä 
ilmastonmuutokseen liittyvien 
tavoitteiden tukimenetelmien, 
tuloskehyksen välitavoitteiden 
ja tavoitteiden määrittelyn 
sekä Euroopan rakenne- ja 
investointirahastojen 
tukitoimiluokkia koskevan 
nimikkeistön osalta (EUVL L 69, 
8.3.2014, s. 65).
33 Huomautukset 
56 
Komissio on katsonut, että OECD:n Rion tunnusmerkit eivät sovellu käytettävik -
si maaseuturahaston alalla, sillä toimenpiteillä on moninaisia ja systemaattisia 
ympäristöön tai talouteen liittyviä taikka sosiaalisia etuja. Komission lähestymis -
tavassa annetaan aivan oikein 100 prosentin kerroin ilmastoon liittyvälle EU:n pai -
nopisteelle 5 (”Resurssitehokkuuden edistäminen sekä vähähiiliseen ja ilmaston -
muutosta kestävään talouteen siirtymisen tukeminen maatalous-, elintarvike- ja 
metsätaloussektoreilla”). Komissio on kuitenkin soveltanut samaa 100 prosentin 
ilmastonmuutoskerrointa kaikkiin kohdealoihin myös ympäristöön liittyvän EU:n 
painopisteen 4 (”Maa- ja metsätalouteen liittyvien ekosysteemien ennallistami -
nen, säilyttäminen ja parantaminen”) alalla huolimatta näiden kahden paino -
pisteen erilaisesta painotuksesta. Komissio päätti, että 40 prosentin kerroin on 
liian alhainen maaseudun kehittämistoimenpiteiden luonteen vuoksi. Komission 
lähestymistavan tuloksena 40 prosentin ilmastonmuutoskerrointa sovellettiin 
vain kymmeneen prosenttiin suunnitellusta ilmastorahoituksesta maaseutura -
hastossa; loput 90 prosenttia suunnitellusta ilmastorahoituksesta painotettiin 
100 prosentin kertoimella.
57 
Toisin kuin muissa Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa, maaseuturahas -
tossa on tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan käytettävä eri EU:n 
ilmastonmuutoskerrointa kutakin toimenpidettä varten. Maaseuturahaston osalta 
ei ole riittävästi eroteltu eri toimien ilmasto-osuuksia, mikä johtaa ilmastotoimiin 
kohdistuvien osuuksien yliarviointiin. Esimerkiksi maatalousmaasta luopumisen 
estämiseksi myönnettävät tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoittei -
ta, painotettiin kertoimella 100 prosenttia. Tällaiset toimet voivat hillitä ilmas -
tonmuutosta riippuen tosiasiallisesta maankäytöstä, mutta tämä ei ole varmaa 
eikä verrattavissa metsätalouden kaltaiseen toimintaan, jolle on myös annettu 
100 prosentin kerroin (ks. laatikko 4 ).Laatikko 4Toimenpiteiden perusteiden ero
Tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita, on tarkoitettu viljelijöille myönnettäviksi korvauksik -
si haitoista, jotka johtuvat luonnonoloista tai muista rajoitteista. Niiden perimmäisenä tarkoituksena on estää 
maatalousmaasta luopuminen. Näillä tuilla voidaan auttaa edistämään ilmastonmuutoksen torjuntaa, mutta 
se ei ole niiden ensisijainen tavoite, joten tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 40 prosentin ilmastoker -
roin olisi varovaisempi valinta. Pelkästään tämä oikaisu supistaisi maaseuturahaston ilmastorahoitusosuutta 
16 prosentilla eli 9,2  miljardilla  eurolla kaudella 2014–2020.
Metsätaloustoiminnoilla kuten metsityksellä on tärkeä rooli, sillä ne edistävät joidenkin keskeisten EU:n 
maaseudun kehittämispolitiikkoihin sisältyvien ympäristötavoitteiden saavuttamista. Metsitys ja metsämaan 
muodostaminen auttavat vahvistamaan ekosysteemejä ja hiilen sitomista sekä siirtymistä vähähiiliseen talou -
teen. Metsitys auttaa myös ehkäisemään luonnonuhkia ja tulipaloja sekä myötävaikuttaa ilmastonmuutokseen 
sopeutumiseen. Tämä perustelu oikeuttaa tilintarkastustuomiostuimen näkemyksen mukaan 100 prosentin 
ilmastonmuutoskertoimen käytön.
34 Huomautukset 
58 
Arvioidessaan jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmia tarkastajat ha -
vaitsivat, että komission lähestymistapa on johtanut useampien menojen luokit -
teluun ilmastotoimiksi kuin siinä tapauksessa, että jokaista toimenpidettä olisi 
tarkasteltu erikseen ja luokiteltu kansainvälisten standardien mukaan. Tämän 
havainnon perusteella tilintarkastustuomioistuin tarkasti ilmastonmuutoskertoi -
met ( liite ) ja arvioi koko EU:n kannalta maaseuturahastosta kaudelle 2014–2020 
myönnettävän ilmastorahoituksen tarkistettua määrää. Tilintarkastustuomio -
istuimen arvioiden mukaan maaseuturahaston ilmastorahoituksen määriä olisi 
vähennettävä 42 prosentilla eli 23,9  miljardilla  eurolla (ks. kaavio 9 ).Kaavio 9Maaseuturahaston ilmastorahoitusosuuksien vaihtelu (miljardia euroa)
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen arviot, jotka perustuvat sähköisestä tiedonvaihtojärjestelmästä SFC2014 Infoview’n kautta poimittuihin 
tietoihin (tilanne 30.5.2016) – Maaseuturahaston suunnitellut menot hyväksyttyihin maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyviä kohdealoja ja 
toimenpiteitä kohti.33,357,2
23,9
Tilintarkastus-
tuomioistuimen arviotAsetus (EU)
N:o 2015/2014- 42 %
35 Huomautukset 
59 
EAKR:n ja koheesiorahaston osalta komissiolla oli samantapaisia ongelmia me -
nojen luokittelussa, mutta se onnistui soveltamaan niihin yksityiskohtaisempaa 
lähestymistapaa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös hyvän käytännön 
samalla budjettialalla kuin maaseudun kehittäminen: Life-ohjelman seurantakäy -
tännöt ovat konservatiivisempia kuin maaseuturahastossa noudatetut. Life-ohjel -
man ympäristöä ja ilmastotoimia koskevissa alaohjelmissa käytetään eri seuran -
takertoimia (samanlaisia kuin maaseudun kehittämisen painopisteet 4 ja 5) (ks. 
laatikko 5 ).Laatikko 5Life-ohjelmaan sovelletut seurantamenetelmät
Life-ohjelmassa menot on OECD:n menetelmän mukaan luokiteltu johonkin seuraavista kolmesta luokasta: 
pääasiallisesti ilmastoon liittyvät (100 prosenttia), merkittävässä määrin ilmastoon liittyvät (40 prosenttia) ja 
muut kuin ilmastoon liittyvät (nolla prosenttia) menot.
Suurinta osaa ympäristöä koskevassa alaohjelmassa käytettäväksi suunnitelluista määristä seurataan so -
veltaen 40 prosentin kerrointa38, kun taas ilmastotoimien alaohjelmassa niihin sovelletaan 100 prosentin 
kerrointa39.
Life-ohjelmassa annetaan hyvä esimerkki tapauksesta, jossa ympäristömenot (enintään 40 prosenttia niistä) 
eivät liity yksinomaan ilmastoon, toisin kuin maaseudun kehittämisen alalla on käytäntönä. Eri alojen ilmasto -
rahoitusta ei siis aina voi vertailla.
38 Esimerkki tyypillisestä ympäristöalaohjelman hankkeesta on jätevesien käsittelylaitosten perustaminen purkuvesistöjen saastumisen 
minimoimiseksi. Pääasiallinen tavoite on ympäristöä koskeva eli pilaantumisen vähentäminen, mutta osa tällaisesta hankkeesta voisi kattaa 
myös kaupunkien viemäriverkostot, jolloin kyse olisi ilmastonmuutokseen sopeutumisesta tulvien hallinnan kautta.
39 Tyypillinen ympäristöalaohjelman hanke olisi nykyisen rakennuskannan uusiminen energian säästämiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen 
vähentämiseksi.
36 Huomautukset 
Tarvitaan pikaisia toimia, sillä tutkimuksen rahoitusosuus 
laahaa pahoin jäljessä
60 
Horisontti 2020 -ohjelman ilmastorahoituksen seurannan tulokset vuodelta 
2014 osoittavat, että 24 prosenttia budjetista osoitettiin ilmastotoimiin40. Tämä 
on huomattavasti alle 35 prosentin tavoitteen (ks. kaavio 4 ). Säädettyä vaati -
musta41 siitä, että monivuotisessa työohjelmassa on annettava tiedot ilmastoon 
liittyvien menojen määristä, ei ole noudatettu vuosina 2014–2015 eikä myöskään 
vuosina 2016–2017. Näin ollen yksittäisille työohjelmille ei ole esitetty määrällistä 
tavoitetta, joka osoittaisi, mikä on niiden osuus pyrittäessä saavuttamaan tavoi -
te käyttää vähintään 35 prosenttia koko Horisontti 2020 -ohjelman budjetista 
ilmastotoimiin.
61 
Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä toimenpiteet jaetaan ohjelmasuunnittelun 
alaisiksi ja alhaalta ylöspäin suuntautuviksi toimiksi, minkä lisäksi näille kahdel -
le osa-alueelle määritetään erilliset määrärahaosuudet42. Ohjelmasuunnittelussa 
olevien toimien osalta ilmastomenoja voidaan arvioida soveltamalla EU:n ilmas -
tonmuutoskertoimia asianomaisiin menoluokkiin. Komissio katsoo kuitenkin, 
että alhaalta ylöspäin suuntautuvien alojen tuloksia ei voida ennakoida43. Vuonna 
2014 alhaalta ylöspäin suuntautuvien toimien osuus oli 35 prosenttia koko Ho -
risontti 2020:n budjetista, ja näistä 8,5 prosenttia katsottiin ilmastoon liittyviksi 
toimiksi.
62 
Tarkastuksessa käytettiin vuosien 2014–2017 ohjelmasuunnittelun alaisten 
toimien ennakoituja ilmasto-osuuksia ja laskettiin44, että vuosina 2018–2020 
keskimääräisen osuuden ilmastoon liittyvistä menoista Horisontti 2020 -ohjel -
massa pitäisi olla 47 prosenttia, jotta 35 prosentin tavoite saavutettaisiin vuosien 
2014–2020 koko monivuotisen rahoituskehyksen osalta. Tämä on merkittävä 
lisäys verrattuna jo saavutettuun 24 prosenttiin. Kaaviossa 10  annetaan esimerk -
ki suunnasta, jota Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvien ilmastomäärärahojen on 
noudatettava, jos 35 prosentin tavoite halutaan saavuttaa.40 Komission mukaan ilmastoon 
liittyviä menoja koskevissa 
tiedoissa ei vielä oteta 
huomioon joitakin 
rahoitusvälineitä, joita 
seurataan hanketasolla, eli 
alhaalta ylöspäin (InnovFin 
SMEG ja InnovFin SME VC). 
Tämä johtuu siitä että 
Euroopan investointirahaston 
raportointi tapahtuu kahden 
vuoden välein.
41 Neuvoston päätöksessä 
2013/743/EU, annettu 
3 päivänä joulukuuta 2013, 
tutkimuksen ja innovoinnin 
puiteohjelman ”Horisontti 
2020” (2014–2020) 
täytäntöönpanoa koskevasta 
erityisohjelmasta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 965), todetaan, 
että Horisontti 2020:ta 
koskevissa monivuotisissa 
työohjelmissa on soveltuvin 
osin vahvistettava ohjeelliset 
tiedot ilmastoon liittyvien 
kustannusten määrästä.
42 Ohjelmasuunnittelussa olevilla 
toimilla on selkeä temaattinen 
tavoite, joka vastaa jotakin 
komission työohjelmassa 
määriteltyä tavoitetta. 
Alhaalta ylöspäin 
suuntautuvien toimien 
temaattisia tavoitteita ei ole 
määritelty ennalta vaan ne 
voivat vaihdella hankkeen 
mukaan.
43 Ilmastoon liittyväksi 
katsottava osuus alhaalta 
ylöspäin suuntautuvista 
toimista riippuu tutkijan 
ehdotuksista, joita arvioidaan 
niiden tieteellisen painoarvon 
perusteella.
44 Tiedot vuoden 2017 
talousarvioesityksestä, 
otsake 1a: Kasvua ja 
työllisyyttä edistävä 
kilpailukyky, 3.2.2 kohta: 
Ilmastotoimien 
valtavirtaistaminen. Laskelmat 
perustuvat siihen, että vuosina 
2015–2017 (kuten vuonna 
2014) alhaalta ylöspäin 
suuntautuvat toimet olivat 
35 prosenttia koko 
talousarviosta ja että 
kyseisellä kaudella (kuten 
vuonna 2014) 8,5 prosenttia 
niiden määrärahoista liittyi 
ympäristöön.
37 Huomautukset Kaavio 10Esimerkki määrärahojen kohdentamisesta ilmastotoimiin, jos Horisontti 
2020 -ohjelman 35 prosentin tavoite halutaan saavuttaa (miljardia euroa)
63 
Komissio laati marraskuussa 2015 toimintasuunnitelman45, jonka tarkoituksena oli 
parantaa Horisontti 2020 -ohjelman etenemistä kohti 35 prosentin tavoitetta. Ti -
lintarkastustuomioistuin tutki, sisälsikö tämä toimintasuunnitelma asianmukaiset 
säännökset tutkimuksen alan puutteiden korjaamiseksi. Toimintasuunnitelmaan 
sisältyy joitakin toimenpiteitä vuosien 2016–2017 työohjelmasta alkaen. Siinä 
tuodaan myös esille, että vuosien 2018–2020 työohjelmaan on sisällytettävä lisää 
toimenpiteitä. Komissio aikoo esimerkiksi ottaa käyttöön pakolliset ilmastoon 
liittyvät tarkastukset, joita tehdään koko työohjelmalle ennen sen hyväksymistä. 
Lisäksi ilmastoon liittyvät huomiot sisällytetään vakioituihin hanke-ehdotusmal -
leihin ja myöntämisperusteisiin. Riittävien määrärahojen osoittaminen toimen -
piteille, jotka vaikuttavat huomattavasti ilmastonmuutostavoitteisiin, on toinen 
toimintasuunnitelmassa suositeltu keino edistää yleisen 35 prosentin tavoitteen 
saavuttamista.
02468101214
22 %53 %
47 %53 %
47 %53 %
47 %
23 %77 % 75 %
25 % 25 %75 %78 %9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Arviot2017 2014 2020 2019 2015 2016 2018Muut kuin 
ilmastotoimet
Ilmastotoimet
Lähde:  Komission vuosia 2014–2017 koskevat tiedot (talousarvioesitys 2017) ja tilintarkastustuomioistuimen arviot ilmastotoimista 2018–2020.
45 Strategisen tutkimuksen ja 
innovoinnin pääjohtajien 
ryhmä hyväksyi 
12. marraskuuta 2015 
toimintasuunnitelmaan 
sisältyvät toimenpiteet, joilla 
on tarkoitus lisätä 
ilmastotoimien 
valtavirtaistamista Horisontti 
2020 -ohjelmassa ja ilmastoon 
liittyvissä menoissa.
38 Huomautukset 
64 
Toimintasuunnitelma sisältää hyödyllisiä ehdotuksia, mutta siinä ei esitetä mää -
rällisesti ilmaistavia tavoitteita tai malleja 35 prosentin tavoitteen saavuttami -
seksi. Toimintasuunnitelmassa ei esimerkiksi esitetä asiaan liittyviä laskelmia eikä 
etenemissuunnitelmaa siitä, miten vuosien 2014–2017 suhteellisen pieni ilmas -
toon liittyvien menojen osuus voitaisiin kompensoida vuosina 2018–2020.
Joissakin Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa 
ilmastorahoitusta on suunnattu paremmin ja sille on 
varattu enemmän määrärahoja, mutta muissa 
rahastoissa ei juurikaan ole havaittavissa kehitystä
65 
Tavoite käyttää 20 prosenttia EU:n budjetista ilmastotoimiin voidaan jakaa eri 
politiikka-aloille käyttämällä enemmän määrärahoja nykyisiin ilmastoon liittyviin 
ohjelmiin, perustamalla uusia ohjelmia tai kehittämällä toimintoja, joilla rahoitus -
ta kohdennetaan enemmän ilmastoon liittyviin tavoitteisiin. Merkki rahoituksen 
kohdentamisesta paremmin olisivat rahastot ja ohjelmat, joissa vaatimukset on 
suunnattu enemmän ilmastoon liittyviin tavoitteisiin kuin kaudella 2007–2013. 
Tilintarkastustuomioistuin ei yleisesti pystynyt määrittämään, onko 20 prosentin 
tavoite lisäys ilmastorahoitukseen kauteen 2007–2013 verrattuna ja miten suurta 
lisäystä se edustaisi (ks. kohta 27).
66 
Tilintarkastustuomioistuin tutki Euroopan rakenne- ja investointirahastoja ja 
maatalouden suoria tukia, sillä nämä yhteisesti hallinnoitavat alat edustavat lähes 
kolmea neljäsosaa suunnitellusta ilmastorahoituksesta (ks. kohta 19). Näiden 
varojen osalta arvioitiin, tuoko 20 prosentin tavoite lisäarvoa ilmastonmuutoksen 
torjuntaan verrattuna kauteen 2007–2013, niin, että
– enemmän EU:n varoja osoitetaan ilmastotoimiin – määrällinen parannus – ja/
tai
– EU:n rahoitus kohdennetaan paremmin ilmastotoimiin – laadullinen 
parannus.
39 Huomautukset 
46 Esimerkkihankkeen on 
tarkoitus kuvata EAKR:n ja 
koheesiorahaston 
ilmastomenoja. 
Tilintarkastustuomioistuin ei 
tarkastanut tämän hankkeen 
tuloksellisuutta eikä sen 
kustannustehokkuutta. Ks. 
erityiskertomus nro 21/2012 
”Energiatehokkuuteen 
kohdennettujen 
koheesiopoliittisten 
investointien 
kustannustehokkuus” 
uusiutuvien energiamuotojen 
kustannustehokkuuden osalta 
(http://eca.europa.eu ).67 
Koska varojen käyttö on vasta alkanut kauden 2014–2020 osalta, tarkastuksessa 
tutkittiin määrällisiä ja laadullisia parannuksia tarkastamalla meno-ohjelmien toi -
menpiteiden suunnittelu sekä suunnitellut menot eikä tosiasiallisia menoja han -
ketasolla. Tässä osassa mainitut esimerkit ovat näin ollen ensisijaisesti tapaustut -
kimuksia, joilla kuvataan havaittuja vahvuuksia, heikkouksia ja hyviä käytäntöjä.
Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston 
suuremmat määrärahat ilmastotoimille osoittavat, että 
toimia voidaan kohdentaa paremmin ilmastoon
68 
Tarkastajat arvioivat, onko ilmastotoimien sisällyttäminen EAKR:n ja koheesiora -
haston toimenpideohjelmiin vuosina 2014–2020 johtanut siihen, että ilmastoin -
vestointeihin on osoitettu enemmän varoja kauteen 2007–2013 verrattuna. Koska 
ilmastorahoitusta ei erityisemmin seurattu kauden 2007–2013 ohjelmissa, tar -
kastajat määrittelivät arviota varten ensin, mitkä investointikategoriat eli toimin -
ta-alat olivat verrattavissa kauden 2014–2020 ilmastoon liittyviin kategorioihin. 
Seuraavaksi sovellettiin kauden 2014–2020 EU:n ilmastonmuutoskertoimia EU:n 
menoihin kauden 2007–2013 investointikategorioissa.
Valtavirtaistaminen EAKR:ään ja koheesiorahastoon johtaa 
suurempiin ilmastomäärärahoihin …
69 
Ilmastomenojen on suunniteltu kasvavan vuosina 2014–2020 kaikissa EAKR:n ja 
koheesiorahaston ohjelmissa, Euroopan alueellinen yhteistyökehys mukaan lu -
kien, noin 69 prosenttia eli 32,4  miljardista  eurosta 54,7  miljardiin  euroon kauteen 
2007–2013 verrattuna. Kun tarkastellaan ilmastomenojen suhdetta EAKR:n ja ko -
heesiorahaston kokonaisrahoitukseen, ne kasvavat 12 prosentista 21 prosenttiin 
kauden 2007–2013 ja kauden 2014–2020 välillä.
70 
Kuten kaaviosta 11  käy ilmi, ilmastoon liittyvien menojen luonne on muuttunut 
näiden kahden rahoituskauden välillä. Kaudella 2007–2013 rautateiden ja multi -
modaaliliikenteen osuus ilmastorahoitukseen oli suurin - tämän kategorian osuus 
oli 32 prosenttia kokonaisrahoituksesta. Sitä vastoin kaudella 2014–2020 ener -
giatehokkuusalan investoinnit olivat suurimmat, eli 34 prosenttia ilmastotoimien 
arvioidusta kokonaisrahoituksesta (ks. laatikossa 6  oleva esimerkki46).
40 Huomautukset Kaavio 11EAKR:n ja koheesiorahaston arvioitujen ilmastorahoitusosuuksien vertailu aloittain 
ja vuosittain (miljardia euroa)
Lähde:  Komission tietoihin perustuvat tilintarkastustuomioistuimen arviot.2014–2020 MRKTilintarkastustuomioistuimen arvio MRK 2007–2013 Energiatehokkuus (100 %)
Rautatiet ja multimodaaliliikenne (40 %]
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen (100 %]
Uusiutuva energia (100 %)
Kaupunkiliikenne ja älykkäät
liikennejärjestelmät (40 %)
Muu (100 %)
Luonnon monimuotoisuus,
ilmanlaatu ja vesihuolto (40 %)
Satamat ja sisävesiliikenne (40 %)
Muu (40 %)
Yhteensä60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Huomautukset Laatikko 6Esimerkki EAKR:n yhteisrahoittamasta energiatehokkuusinvestoinnista 
Romaniassa
Yksityisiä ja julkisia rakennuksia koskevien energiatehokkuushankkeiden47 osuudeksi suunnitellaan noin 
kuutta prosenttia EU:n yhteisrahoituksen kokonaismäärästä Romaniassa kaudella 2014–2020; kaudella 
2007–2013 vastaava osuus oli noin yksi prosentti. Näiden hankkeiden menot painotetaan 100 prosentin 
ilmastonmuutoskertoimella.
Yksi esimerkki tällaisista hankkeista, joilla pyritään parantamaan asuinrakennusten energiatehokkuutta, on 
Bukarestissa alueella 3 rahoitettu hanke. EAKR:n rahoitusosuus kauden 2007–2013 alueellisesta toimenpide -
ohjelmasta oli noin 162 500 euroa. Hanke saatettiin päätökseen vuonna 2015. Kerrostaloasuntojen lämpöeris -
tyksellä ja lämmitysjärjestelmän uusimisella vuotuista energiankulutusta saatiin vähennettyä 57 prosentilla, 
eli kun aiempi kulutus oli 331 kWh/m2, se oli nyt 143 kWh/m2. Hiilidioksidipäästöjen arvioidaan vähenevän 
238 tonniin vuodessa.
Kerrostalo ennen investointia  
(hankealueen lähellä)Työt meneillään  
(hankealueen lähellä)Kerrostalo investoinnin jälkeen  
(hankealue)
47 Korkeahyötysuhteinen yhteistuotanto ja kaukolämmitys mukaan luettuina.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
42 Huomautukset Taulukko 3EAKR:n ja koheesiorahaston ilmastorahoitus kaudella 2007–2013 ja kaudella 
2014–2020
JäsenvaltiotIlmastorahoituksen arvioi -
tu osuus 2007–2013Ilmastorahoituksen arvioi -
tu määrä 2007–2013  
(miljardia euroa)Ilmastorahoituksen osuus 
2014–2020Ilmastorahoituksen määrä 
2014–2020  
(miljardia euroa)
Saksa 7, 0 % 1,20 27, 0  % 2,90
Puola 8,0 % 5,60 15,0  % 11,60
Romania 9,0 % 2,20 19,0  % 4.30
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arviot, jotka perustuvat ohjelma-asiakirjoihin ja jäsenvaltioiden raportteihin.71 
Yleinen suuntaus EU:n tasolla näkyy myös kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa, joissa 
tarkastuskäynnit tehtiin koheesiopolitiikan osalta. Myös tässä kaikkien EAKR:n 
ja koheesiorahaston toimenpideohjelmien piiriin kuuluvien ilmastomenojen on 
suunniteltu kasvavan vuosina 2014–2020. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
myös merkittävää vaihtelua jäsenvaltioiden välillä niiden ilmastotoimia koskevis -
sa EU:n budjetin alaisissa rahoitussitoumuksissa (ks. taulukko 3 ).
… ja tapauksia, joissa ilmastoon kohdentaminen on 
tehokkaampaa, on olemassa
72 
Rahoituksen arvioinnin lisäksi tarkastuksessa arvioitiin myös sitä, onko ilmasto -
toimien sisällyttäminen EAKR:n ja koheesiorahaston vuosien 2014–2020 toimen -
pideohjelmiin johtanut investointeihin, jotka on kohdennettu paremmin ilmas -
totoimiin. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi laadullisia parannuksia joillakin 
aloilla. Ensinnäkin havaittiin, että hallinnointiprosesseissa ilmastokysymys otettiin 
paremmin huomioon. Saksassa, Puolassa ja Romaniassa havaittiin laadullisia 
parannuksia siinä, miten ilmasto otettiin huomioon avustushakemuksissa. Paran -
nusta merkitsivät myös vaatimukset kuvailla ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja 
riskejä tai hankkeen vaikutusta ilmastonmuutokseen. Toiseksi havaittiin tapauk -
sia, joissa tekeillä oli muutoksia ilmastotoimien ottamiseksi paremmin huomioon 
(ks. laatikko 7 ).
43 Huomautukset Laatikko 7Esimerkkejä ilmastotoimien paremmasta huomioon ottamisesta tarkastettujen 
EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmien yhteydessä
Saksassa ympäristö-, luonnonsuojelu-, rakennus- ja reaktoriturvallisuusministeriö käynnisti yksinomaan kan -
sallisesti rahoitetun hankkeen, jolla kannustetaan ympäristönsuojelukumppaneita osallistumaan aktiivisesti 
EAKR:n ohjelmasuunnitteluun ja tukemaan ympäristö- ja ilmastokysymysten huomioon ottamista. Hankkeen 
tuloksena laadittiin muun muassa kaksi ohjelmasuunnittelun käsikirjaa. Niissä annettiin esimerkkejä muun 
muassa hyvistä käytännöistä, jotka liittyivät ilmastotoimien sisällyttämiseen eri alojen hankkeisiin. EU:n ilmas -
tonmuutoskertoimia pidettiin ensi askeleena oikeaan suuntaan, samalla kun korostettiin sitä, että ekologinen 
kestävyys on otettava huomioon kaikissa toimenpiteissä.
Saksan toimenpideohjelmaa koskevissa valintakriteereissä määrätään, että liikerakennukset, jotka ylittävät 
lakisääteiset vaatimukset kymmenellä prosentilla, on kunnostettava vastaamaan energiatehokkuusvaatimuk -
sia. Lisäksi energiatehokkuuden parantamiseksi tehtävät kunnostustyöt saavat rahoitusta vain hankkeen niille 
osille, jotka tuovat ilmaston kannalta lisähyötyä. Aiemmin tukea sai koko hanke.
Romaniassa myönnetään enemmän avustuksia hankkeille, jotka kuuluvat laajaan infrastruktuureja koskevaan 
toimenpideohjelmaan ja joilla saadaan aikaan suurempia säästöjä energiankulutuksessa. Tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi myös, että Puolan ja Romanian kansalliset viranomaiset ovat asettaneet kelpoisuusehtoja, 
joilla on tarkoitus saada aikaan enemmän synergiaa asiaan liittyvien laajempien strategioiden kanssa, kuten 
kestävän energian toimintasuunnitelmien tai kestävän kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelmien kanssa.
73 
Vuosina 2014–2020 EAKR:n ja koheesiorahaston toimenpideohjelmien ilmastoon 
liittyvistä menoista jopa 64 prosentin odotetaan olevan peräisin sellaisista inves -
tointiluokista, joihin sovelletaan EU:n 100 prosentin ilmastonmuutoskerrointa. 
Tämä tarkoittaa, että niiden osuus ilmastonmuutostavoitteiden saavuttamisessa 
on merkittävä (ks. taulukko 2 ). Tämä merkitsee kasvua kauteen 2007–2013 verrat -
tuna, jolloin suurin osa ilmastoon liittyvistä menoista oli peräisin toiminnasta, 
jolla oli vain kohtalainen merkitys ilmastonmuutoksen kannalta (ks. kaavio 12 ).
44 Huomautukset 
74 
Vaikka ensisijaisesti ilmastotoimiin suunnattujen toimenpiteiden rahoituksen 
on kaudella 2014–2020 tarkoitus kasvaa kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa, joissa 
tarkastuskäynnit tehtiin, kasvun suuruus vaihtelee huomattavasti maiden kes -
ken. Puolassa ja Romaniassa, joissa rautatiet ja kaupunkiliikenne saavat jatkuvaa 
tukea48, noin puolelle ilmastorahoituksesta on annettu kaikissa toimenpideohjel -
missa 100 prosentin kerroin, kun taas Saksassa lähes kaikki toimenpideohjelmien 
ilmastomenot painotetaan kertoimella 100, koska sen ilmastotoimia koskeva 
osuus ei ole riittävä.
75 
Ilmastotoimien merkitys tutkimuksen ja innovoinnin alalla ja pk-yritysten kan -
nalta havaittiin melko pieneksi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Saksassa 
ja Romaniassa tarkastettujen ohjelmien yhteydessä, komissio ei ollut ohjelmista 
käytyjen neuvottelujen aikana kannustanut voimakkaasti kasvattamaan ilmasto -
toimien osuutta huomattavasti tutkimuksen ja kehityksen alalla eikä liiketoimin -
nan kehittämisen alalla sellaisten ohjelmien osalta, joissa tämä määrä oli joko al -
hainen tai olematon. Jäsenvaltiot pystyivät saavuttamaan 20 prosentin tavoitteen 
tarvitsematta mukauttaa näiden alojen rahoitusta. Tämä tarkoittaa, että kaikkia 
mahdollisia tilaisuuksia ilmastotoimien rahoitukseen ei ollut täysin hyödynnetty.48 Näiden hankkeiden katsotaan 
liittyvän ilmastoon 
40-prosenttisesti.Kaavio 12Ilmastotoimiin osoitettujen menojen osuus ja määrät EU:n 
ilmastonmuutoskertoimien mukaisesti molemmilla kausilla
Lähde:  Komission tietoihin perustuvat tilintarkastustuomioistuimen arviot.21 miljardia euroa
(64 %)12 miljardia euroa
(36 %)20 miljardia euroa
(36 %)35 miljardia euroa
(64 %)
2014–2020 MRKKerroin 100 %
33 miljardia euroa55 miljardia euroa 2014–2020 MRK
2007–2013 MRK100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
45 Huomautukset 
Euroopan sosiaalirahaston mahdollista vaikutusta 
ilmastotoimiin voitaisiin hyödyntää paremmin
76 
Komissio on todennut, että vihreiden työpaikkojen kysyntä kasvaa. Energiasek -
torin odotetaan työllistävän kaksi miljoonaa henkeä vuoteen 2020 mennessä 
ja uusiutuvien energiamuotojen alan kolme miljoonaa henkeä49. ”Vihreiden 
työntekijöiden” tarjonnan ja lisääntyvän kysynnän kohtaaminen tulee olemaan 
ratkaiseva tekijä vihreän talouden vakiinnuttamisessa. Pätevien asiantuntijoiden 
ja työntekijöiden puute vihreiden työpaikkojen alalla aiheuttaisi kustannuksia ja 
viiveitä50 ilmastotoimien toteuttamisessa.
77 
Samaan aikaan siirtyminen vähähiiliseen talouteen johtaa niin ikään työpaikko -
jen vähenemiseen fossiilisiin polttoaineisiin perustuvilla aloilla, jolloin näiden 
alojen työntekijöiden on hankittava uutta osaamista51. Verrattuna muihin ko -
heesiopolitiikan rahastoihin Euroopan sosiaalirahaston toimenpideohjelmissa 
osoitettiin hyvin pieni osuus nimenomaisesti ilmastotoimiin – vain 1,4 prosenttia 
83 miljardista  eurosta.
78 
Komissio katsoi, että ilmastomenoihin suunnatussa ESR:n rahoitusosuudessa, 
joka perustuu jäsenvaltioiden ESR:n toimenpideohjelmien osalta raportoimiin 
tietoihin, saatetaan arvioida liian pieneksi ESR:n odotettu osuus ilmastotoimista 
ohjelmakaudella 2014–2020. Lopullinen rahoitusosuus tiedetään vasta ohjelmien 
täytäntöönpanon päätyttyä. Se, että ESR:lle ei ole asetettu tarkoituksenmukaisia 
vaatimuksia ottaa ilmastotoimet huomioon, merkitsee tälle alalle menetettyä 
tilaisuutta edistää siirtymistä vähähiiliseen talouteen ja ilmastotoimia ylipäätään.
79 
Kun kauden 2014–2020 toimenpideohjelmat olivat hyväksyttävinä, jäsenvaltioita 
ei vaadittu toimittamaan komissiolle näyttöä ESR:n osuuksista ilmastotoimien ta -
voitteisiin. Näin ollen ohjelmia ei tarkistettu systemaattisesti sen osalta, kohden -
tuvatko ne vihreiden työpaikkojen kysyntään vastaamiseen vai tuetaanko niillä 
siirtymistä vähähiiliseen talouteen.49 Ks. komission yksiköiden 
valmisteluasiakirja 
ympäristöystävällisen kasvun 
työllistämispotentiaalin 
hyödyntämisestä (Exploiting 
the employment potential of 
green growth), 18.4.2012.
50 Yhdistyneen kuningaskunnan 
parlamentin alahuoneen 
ympäristöauditointivaliokun -
nan selvityksessä ”Green Jobs 
and Skills” todetaan, että 
pelkkä markkinoihin 
turvautuminen osaamisvajeen 
korjaamiseksi aiheuttaa 
viiveitä talouden viherryttämi -
sessä. http://www.publica -
tions.parliament.uk/pa/
cm200 910/cmselect/
cmenvaud/159/159i.pdf
51 Ks. esimerkiksi OECD:n 
raportin “Aligning Policies for 
the Transition to a Low-
Carbon Economy” kohdat 324 
ja 325, http://www.oecd.org/
env/Aligning-policies-for-the-
transition-to-a-low-carbon-
economy-CMIN2015-11.pdf
46 Huomautukset 
52 Erityiskertomus nro 26/2016 
“Täydentävien ehtojen 
vaikuttavuuden lisääminen ja 
yksinkertaistaminen on yhä 
haasteellista” ( http://eca.
europa.eu ).
53 Komission yksiköiden 
valmisteluasiakirja, 22.6.2016, 
”Vuosi viherryttämistä – 
uudelleentarkastelu”, 
SWD(2016) 218 final, ks. liitteen 
2 sivu 14, osa 3/6.
54 Tämä määrä on arvioitu 
laskemalla yhteen neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1782/2003) 
(EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1) ja 
neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 73/2009 (EUVL L 30, 
31.1.2009, s. 16) mukaisesti 
tuottajille maksettavien 
suorien tukien ohjeelliset 
määrät, jotka on annettu 
viljelijöille varainhoitovuosina 
2007–2013 maksettuja suoria 
tukia koskevissa raporteissa:  
http://ec.europa.eu/
agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htmYhteisen maatalouspolitiikan menoissa ei merkittävää 
muutosta, vaikka maaseudun kehittämisessä onkin 
omaksuttu hyviä käytäntöjä
80 
Tässä osassa arvioidaan, onko ilmastotoimien huomioiminen tarkasteltavina ole -
vissa suorissa maataloustuissa ja maaseudun kehittämisohjelmissa tuottanut po -
sitiivisia muutoksia ilmastorahoituksen määrissä (mitattuna ilmastorahoituksen 
määrän kasvuna) ja laadussa (mitattuna parempana kohdentamisena ilmastoon 
liittyviin toimiin). Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi saatavilla olevaa evidenssiä 
täydentävien ehtojen järjestelmästä ja suorista maataloustuista sekä Andalusiaa, 
Puolaa ja Rhône-Alpes-seutua koskevista kauden 2014–2020 maaseudun kehittä -
misohjelmista. Saatua evidenssiä verrattiin kauden 2007–2013 ohjelmiin.
Viherryttämistukien käyttöönotto ei takaa sitä, että 
ilmastotoimiin kohdennettavien suorien tukien osuudessa 
tapahtuisi merkittävä muutos
81 
Tilintarkastustuomioistuin totesi hiljattain julkaistussa kertomuksessa52, että yh -
teiseen maatalouspolitiikkaan kaudella 2014–2020 tehdyt muutokset vähensivät 
täydentävien ehtojen sääntöjen määrää siten, että poistettiin vaatimuksia, jotka 
eivät olleet tarpeeksi merkityksellisiä maatalouden kannalta.
82 
Viherryttävä osa otettiin mukaan yhteisen maatalouspolitiikan uutena piirteenä 
kaudella 2014–2020. Vaikka se sisältää ilmaston kannalta merkityksellisiä vaati -
muksia (ks. kohta 53), se perustuu laajalti aiempiin hyvän maatalouden ja ympä -
ristön vaatimuksiin, jotka käsittivät samankaltaisia maatalouskäytäntöjä, kuten 
pysyvien laidunten suojelu tai maisemapiirteiden säilyttäminen. Saatavilla ole -
vista tiedoista käy ilmi, että 64 prosenttia suorien tukien saajista on vapautettu 
viherryttämisvaatimuksista53. Tämän vuoksi on olemassa riski, että suorien tukien 
uudelleen kohdentaminen ilmastotoimiin jää vähäiseksi. Komissio aikoo arvioida 
viherryttämistuen ympäristömyönteisiä vaikutuksia vuonna 2017 ja vuoden 2018 
lopulla.
83 
Monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 osuuden maatalouden suorista tuista 
odotetaan olevan 288  miljardia  euroa. Tämä määrä on verrattavissa varainhoi -
tovuosina 2007–2013 tuottajille maksettujen suorien tukien 276  miljardin  euron 
määrään54.
47 Huomautukset 
Ilmastorahoitus maaseudun kehittämisen alalla: ilmastotoimien 
painotusta ei ole lisätty
84 
Maaseudun kehittämisen erityispiirteiden vuoksi ei ollut mahdollista vertailla 
kaikkia maaseudun kehittämisohjelmia, sillä ohjelmatoimenpiteet toteutetaan 
kunkin ohjelman eri tyyppisten toimien kautta. Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
kolmen maaseudun kehittämisohjelman perusteella ilmastorahoituksen osuutta 
vuosina 2007–2013 ja vertasi sitä vuosien 2014-2020 suunnitelmiin. Tilintarkastus -
tuomioistuin ei havainnut näiden ohjelmien investoinneissa todellista muutosta 
ylös- tai alaspäin (ks. taulukko 4 ).Taulukko 4Ilmastorahoitus kaudella 2007–2013 ja kaudella 2014–2020
Tarkastetut maaseudun 
kehittämisohjelmatIlmastorahoituksen arvi -
oitu osuus 2007–2013Ilmastorahoituksen 
arvioitu määrä 2007-2013  
(miljardia euroa)Ilmastorahoituksen 
osuus 2014–2020Ilmastorahoituksen 
määrä 2014-2020  
(miljardia euroa)
Andalusia (Espanja) 66,2  % 1,38 55,0  % 1,05
Puola (yksi maaseudun 
kehittämisohjelma koko 
jäsenvaltiota varten)37, 0  % 0,50 39,4  % 0,34
Rhône-Alpes, Ranska 78,0  % 0,51 75,0  % 0,80
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arviot, jotka perustuvat ohjelma-asiakirjoihin.
48 Huomautukset 
Maaseudun kehittämisen alalla on olemassa hyviä käytäntöjä, 
mutta yleisesti ottaen tilanne on ennallaan
85 
Arvioidessaan, onko ohjelmien laatu parantunut, tarkastajat totesivat, että hallin -
nointiprosessin keskeisissä piirteissä, kuten vaatimuksissa tai tukikelpoisuus- ja 
valintakriteereissä, ei ollut toistaiseksi havaittavissa merkittäviä muutoksia. Tämä 
piti erityisen hyvin paikkansa rahoituksellisesti merkittävien toimenpiteiden suh -
teen, joihin kuuluvat esimerkiksi toimenpiteet alueilla, joilla on luonnonoloista 
johtuvia rajoitteita, tai luonnonmukainen viljely.
86 
Joidenkin vähemmän merkittävien toimenpiteiden suunnittelua oli kuitenkin 
muutettu, jotta ne liittyisivät paremmin ilmastoon. Tilintarkastustuomioistuimen 
arvion mukaan noin kymmenen prosenttia maaseuturahaston ilmastorahoituk -
sesta Rhône-Alpes-alueella, 22 prosenttia Puolassa ja 36 prosenttia Andalusiassa 
liittyy toimenpiteisiin, jotka on kohdennettu paremmin ilmastotoimiin kauteen 
2007–2013 verrattuna. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita esimerkkejä uu -
sista hyvistä käytännöistä, jotka vaikuttavat suoraan ilmastonmuutoksen torjun -
taan (ks. laatikko 8 ).
Esimerkkejä ilmastonmuutoksen paremmasta huomioon ottamisesta 
maaseuturahaston ohjelmissa, joissa tarkastus tehtiin
Joidenkin metsätaloustoimenpiteiden suunnittelu Puolassa, Rhône-Alpes-alueella ja Andalusiassa on paran -
tunut hiilen varastoinnin osalta tai ilmastonmuutokseen liittyvän metsien kestokyvyn parantamisen osalta. 
Rhône-Alpes-alueen ohjelmat sisälsivät myös yhden toimenpiteen, jolla autetaan kehittämään paikallisesti 
tuotettua uusiutuvaa energiaa tukemalla pienten metsätalousyritysten investointeja puupolttoaineeseen.
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi parannuksia myös näihin kolmeen ohjelmaan sisältyvien ympäristöystäväl -
listen maatalouden ilmastotoimenpiteiden suunnittelussa. Puola on aloittanut maaperän kemiallisen analy -
soinnin orgaanisen hiilen pitoisuuksien selvittämiseksi sekä yhdistetyn viljelyn, jotta maatalousmaan orgaani -
sen aineksen osuus saadaan epäorgaanista suuremmaksi. Andalusiassa on otettu käyttöön uusia vaatimuksia 
oliivintuotantoa haittaavan maaperän eroosion pysäyttämiseksi.Laatikko 8
49 Huomautukset 
87 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi esimerkkejä hyvistä käytännöistä myös 
toimenpiteissä, jotka laadittiin kaudella 2007–2013 ja joita toteutetaan edelleen 
kaudella 2014–2020 (ks. laatikko 9 ).
Esimerkki ilmastorahoituksen jatkamisesta Rhône-Alpes-alueen ohjelmassa 
Ranskassa
Kauden 2014–2020 ohjelmalla tuetaan edelleen investointihankkeita, joilla edistetään suoraan ilmastonmuu -
toksen hillitsemistä, esimerkiksi kehittämällä metaanin tuotantomenetelmiä maataloutta varten. Tavoitteena 
on helpottaa uusiutuvien energialähteiden tarjontaa ja käyttöä. Hankkeiden seurannassa käytetään perustel -
lusti 100 prosentin ilmastonmuutoskerrointa.
Jäljempänä kuvailtu hanke, jolle myönnettiin rahoitus vuonna 2012 ja joka saatiin päätökseen vuonna 2015, on 
esimerkki tällaisesta hankkeesta, jossa jätteestä tuotetaan energiaa. Puolet laitokseen toimitetusta jätteestä 
on peräisin maataloudesta, toinen puoli on paikallisesti tuotettua vihreää jätettä, jonka paikallinen yritys toi -
mittaa. Tuotoksilla parannetaan maatilan elintarvikeomavaraisuutta ja täytetään paikallisen koulun ja muiden 
paikallisten tilojen lämmitystarpeet. Metaanin tuotantolaitoksen maaseuturahastosta rahoitettavat tukikel -
poiset kokonaiskustannukset olivat 881 000 euroa. Hankkeesta rahoitettiin 37,36 prosenttia julkisin varoin, 
maaseuturahastosta myönnettiin avustuksia 105 000 euroa ja kansallinen yhteisrahoitus oli 224 415 euroa.Laatikko 9
Esimerkki maatalouden ilmastohankkeesta
Lähde:  Conseil Régional Auvergne Rhône-Alpes.
50 Huomautukset 
Euroopan meri- ja kalatalousrahastossa ilmastotoimien 
painotusta on lisätty vain vähän
88 
Ilmastonmuutosta ei ollut otettu huomioon Euroopan meri- ja kalatalousrahas -
tossa kaudella 2007–2013, joten meri- ja kalastusasioiden pääosasto ei ole las -
kenut sen osuutta ilmastotoimiin kyseisellä kaudella. Tilintarkastustuomioistuin 
arvioi55, että Euroopan kalatalousrahaston (EKTR) osuus ilmastotoimissa on ollut 
noin miljardi euroa kaudella 2007–2013, mikä tarkoittaa 26 prosentin osuutta 
rahastosta. Kauden 2014–2020 osalta ilmastotoimien osuuksien arvioitu kokonais -
määrä, joka on peräisin jäsenvaltioiden EMKR-toimintaohjelmista (ks. kohta 43), 
on myös noin 1 miljardia euroa, eli 18 prosenttia EMKR:sta.
89 
Yksi pääsyy tähän absoluuttisten lukujen vakauteen on se, että EMKR on vähen -
tänyt tukea laivaston hoitotoimenpiteisiin. Koneiden korvaamiseen tai nyky -
aikaistamiseen ja kalastustoiminnan pysyvälle tai väliaikaiselle lopettamiselle 
annettavaa tukea vähennettiin. Näiden toimenpiteiden seurannassa on käytetty 
100 prosentin, 100 prosentin ja 40 prosentin kertoimia.
90 
Tilintarkastustuomioistuin vertasi voimassa olevaa lainsäädäntöä kauteen 
2007–2013 sen selvittämiseksi, onko uusi meri- ja kalatalousrahasto ottamassa il -
mastonmuutostavoitteet paremmin huomioon toimenpiteidensä sisällössä. Tämä 
koski toimenpiteitä, joita voitiin seurata takautuvasti kauden 2007–2013 osalta. 
Suorat ja selvät viittaukset ilmastonmuutostavoitteisiin, sekä hillitsemiseen että 
sopeutumiseen, ovat vielä harvinaisia, ja tämän tuloksena kalatalousrahasto ei 
ole laajentanut osuuttaan ilmastotoimiin (ks. laatikko 10 ).55 Tilintarkastustuomioistuimen 
arvio perustui pääosin meri- ja 
kalastusasioiden pääosaston 
kauden 2014–2016 
budjettiasiakirjoissa 
käyttämään menetelmään, 
mutta huomioon otettiin 
myös EKTR:n alaisuuteen 
kuuluvat pysyvät ja väliaikaiset 
lopettamistoimenpiteet. 
Pysyviin toimenpiteisiin 
sovellettiin 100 prosentin ja 
välliaikaisiin toimenpiteisiin 
40 prosentin kerrointa. Tämä 
lisäys on ainoa poikkeus 
meri- ja kalastusasioiden 
pääosaston käyttämästä 
menetelmästä, sillä se kuvaa 
nimellisarvona laivaston 
mukauttamistoimenpiteiden 
kerrointa, joka on vahvistettu 
komission 
täytäntöönpanoasetuksessa 
(EU) N:o 1232/2014, annettu 
18 päivänä marraskuuta 2014, 
komission 
täytäntöönpanoasetuksen 
(EU) N:o 215/2014 
muuttamisesta siinä olevien 
viittausten mukauttamiseksi 
koskemaan Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetusta (EU) N:o 508/2014 ja 
täytäntöönpanoasetuksen 
(EU) N:o 215/2014 
oikaisemisesta (EUVL L 332, 
19.11.2014, s. 5).
51 Huomautukset 
Esimerkkejä ilmastonmuutoksen paremmasta huomioon ottamisesta tarkastetussa 
Euroopan meri- ja kalatalousrahastossa
EMKR:ssa havaittiin vain vähän parannuksia edelliskauteen verrattuna. EMKR:sta tuetuista 50 toimenpiteestä 
kolmea jo aiemmin käynnissä ollutta toimenpidettä56 parannettiin ilmastotoimien huomioon ottamiseksi ja 
lisäksi luotiin kaksi uutta toimenpidettä, joilla on ilmastonmuutostavoitteet57. Lisäksi EMKR sisältää nyt yksit -
täisen energiatehokkuutta ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan toimenpiteen, vaikka samantyyppiset 
toimet olivatkin tukikelpoisia jo aiemmin. Tämä selkeästi ilmastoon kohdennettu toimenpide, jonka seuran -
nassa käytetään 100 prosentin kerrointa, hyödyttänee EU:n laajuisesti 3 738:aa hanketta, joista valtaosa koskee 
laitteiston vaihtoa ja nykyaikaistamista.
56 Nämä toimenpiteet kuuluivat kohtiin ”Sisävesikalastus ja sisävesien eläimistö ja kasvisto”, ”Vesiviljelyyn tehtävät tuottavat investoinnit” ja 
”Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus”. Kyseessä olivat lähinnä energiatehokkuuden parantamista koskevat toimenpiteet.
57 Nämä kaksi toimenpidettä liittyivät kohtiin ”Keskinäiset rahastot epäsuotuisten sääolojen tai ympäristövahinkojen varalta” ja ”Vesiviljelykannoille 
otettavat vakuutukset”.Laatikko 10
52
 Johtopäätökset ja 
suositukset
91 
EU:n toimielimet ovat antaneet kauden 2014–2020 monivuotisessa rahoituske -
hyksessä poliittisen sitoumuksen valtavirtaistaa ilmastotoimet kaikkiin EU:n bud -
jettimenoihin ja varmistaa, että ainakin joka viides euro EU:n budjetista käytetään 
ilmastoon liittyviin toimiin. Tämän lupauksen pääasiallinen tarkoitus on vastata 
ilmastonmuutoksen aiheuttamaan haasteeseen ja ilmastotoimien merkittäviin 
investointitarpeisiin. Tilintarkastustuomioistuin pyrki määrittämään, onko tavoite 
käyttää vähintään 20 prosenttia EU:n budjetista ilmastotoimiin mahdollista saa -
vuttaa ja tuoko tämä lähestymistapa lisähyötyjä johtamalla siihen, että ilmasto -
toimiin myönnetään enemmän ja paremmin kohdennettua rahoitusta.
92 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että käynnissä on kunnianhimoisia toimia 
ja että tavoitteen saavuttamisessa on yleisesti edistytty. On kuitenkin olemassa 
suuri riski, että 20 prosentin tavoitetta ei saavuteta ilman tehokkaampia toimia il -
mastonmuutokseen puuttumiseksi. Tavoitteeseen pyrkiminen on johtanut ilmas -
totoimien rahoituksen lisäämiseen ja sen parempaan kohdentamiseen joissakin 
Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa, erityisesti Euroopan aluekehitysra -
hastossa ja koheesiorahastossa. Muilla aloilla, kuten Euroopan sosiaalirahastossa, 
maataloudessa, maaseudun kehittämisessä ja kalastuksessa, toiminta on säilynyt 
liki ennallaan, eli näissä rahastoissa ei ole tapahtunut merkittävää kehitystä ilmas -
totoimien tehostamiseksi.
Edistymistä on kaiken kaikkiaan tapahtunut, mutta 
20 prosentin tavoite on vakavassa vaarassa jäädä 
saavuttamatta
93 
Tavoite käyttää ainakin 20 prosenttia EU:n budjetista ilmastotoimiin on osa EU:n 
toimintamallia, joka perustuu johtavaan asemaan ilmastotoimissa. Se on selkeä 
sitoumus puuttua ilmastonmuutokseen. Komission esittämien lukujen mukaan 
ilmastotoimille osoitettu rahoitusosuus on ollut vuosina 2014–2016 keskimäärin 
17,6 prosenttia (ks. kohdat 26 ja 40–41).
94 
Tähän mennessä ei ole ollut käytettävissä välinettä, jolla tiedot tavoitteen saavut -
tamisesta voitaisiin päivittää kootusti usealta vuodelta koko EU:n budjetin osalta. 
Komissio on hiljattain monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä 
saattanut ilmastoalan menotiedot ajan tasalle koko kaudelta 2014–2020. Komis -
sion arvion mukaan ilmastotoimiin käytetään kaikkiaan 18,9 prosenttia. Osuus on 
siis jäljessä 20 prosentin tavoitteesta (ks. kohta 44).
53 Johtopäätökset ja suositukset 
95 
Komission ja jäsenvaltioiden seurantamenetelmän heikkoudet liittyvät raportoin -
tiin ja kattavuuteen. Seurantamenetelmä ei myöskään kuvasta kokonaisuudes -
saan taloudellisia vaikutuksia, joita koituu rahoitusvälineiden kautta toteutuvista 
EU:n ilmastotoimimenoista ja taseen ulkopuolisista eristä, vaikka niitä käytetään 
enenevässä määrin (kohdat 37 ja 38). Se ei myöskään erottele hillitsemis- ja 
sopeutumistoimenpiteitä, mikä vaikeuttaa rahoituksen määrän arviointia näiden 
ilmastonmuutoksen torjunnan eri lähestymistapojen kohdalla (kohta 36).
Suositus 1 – Perusteellinen monivuotinen tietojen koonti
Komission  olisi toteutettava vuosittain kattava monivuotinen tietojen koonti 
sen selvittämiseksi, ovatko ilmastomenot kohdallaan 20 prosentin tavoitteen 
saavuttamiseksi.
Tavoiteajankohta: joulukuu 2017.
Suositus 2 – Kattava raportointimenettely
a) Komission  olisi raportoitava vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuk -
sessaan konsolidoidut tiedot 20 prosentin yleistavoitteen saavuttamisen 
edistymisestä. Sen olisi raportoitava kattavat tiedot myös kussakin relevantis -
sa vuotuisessa toimintakertomuksessaan. Tässä yhteydessä olisi raportoitava 
myös mahdollisten toimintasuunnitelmien edistymisestä. Lisäksi olisi rapor -
toitava myös rahoitusvälineiden ilmastorahoitusosuudesta.
b) Jäsenvaltioiden  olisi raportoitava komissiolle vuosittaisissa täytäntöönpa -
nokertomuksissaan niistä yhteisesti hallinnoitavista aloista, joilla on ehkä 
mahdollista toteuttaa ilmastotoimia, sekä hahmoteltava, miten ne aikovat 
lisätä ilmastotoimia näillä aloilla.
Tavoiteajankohta: vuosittain, alkaen vuoden 2016 
täytäntöönpanokertomuksista.
c) Komission  ja jäsenvaltioiden  olisi huolehdittava siitä, että tietojen keruussa 
hillitsemis- ja sopeutumistoimet pidetään erillään.
Tavoiteajankohta: kehitetään tällainen järjestelmä seuraavaa monivuotista 
rahoituskehystä varten.
54 Johtopäätökset ja suositukset 
96 
Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan ilmastorahoituksen osuutta olisi 
lisättävä keskimäärin 22 prosenttiin nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen 
jäljellä olevina vuosina eli vuosina 2017–2020 (kohta 46), jotta 20 prosentin 
yleistavoite voitaisiin saavuttaa vuoden 2020 loppuun mennessä. Tavoitteen 
saavuttamisen kannalta suurimmat osuudet tulevat maataloudesta ja maaseudun 
kehittämisestä sekä koheesiopolitiikasta. Seuraavana on Horisontti 2020 -tutki -
musohjelma (kohta 33). Mitään yleissuunnitelmaa, jossa esitettäisiin, mitä rahoi -
tusvälineitä voitaisiin käyttää ja missä määrin, ei ole laadittu (kohta 26). Tämä ei 
todennäköisesti ole paras tapa määritellä ilmastotoimien osuutta meno-ohjelmis -
sa, jotka ovat luonteeltaan erilaisia.
Suositus 3 – Ilmastonmuutoksen torjunnan tarvearviointi
Suunniteltaessa mahdollista ilmastorahoitusosuutta yksittäisten budjettikohtien 
tai rahoitusvälineiden osalta komission  tulisi varmistaa, että suunnitelmat perus -
tuvat realistiseen ja kattavaan arvioon ilmastonmuutoksen torjunnan tarpeista ja 
kunkin alan mahdollisuuksista osallistua yleistavoitteen saavuttamiseen.
Tavoiteajankohta: kehitetään tällainen järjestelmä seuraavaa monivuotista 
rahoituskehystä varten.
97 
Tämän tarkastuksen pääasiallisten kohdealojen osuuden ilmastonmuutostavoit -
teeseen odotetaan olevan 84,5 prosenttia. Joillakin näistä aloista on ilmastoon 
liittyviä tavoitteita. Näitä ovat Horisontti 2020 -ohjelma, Euroopan maaseudun 
kehittämisen maatalousrahasto, Life-ohjelma ja Euroopan aluekehitysrahasto. Ta -
voitteet tukevat tulosten aikaansaamista (kohdat 28 ja 29). On kuitenkin olemassa 
vakavia riskejä, jotka voivat vaikuttaa maatalouden, maaseudun kehittämisen ja 
tutkimuksen osuuksiin (kohdat 49–51).
98 
Komission lähestymistapa suunnitteluun ja sen seurantaan, miten 20 prosentin 
tavoitteen saavuttamisessa on edistytty EU:n koko budjetissa, perustui kansain -
välisesti vakiintuneeseen menetelmään. Komissio ja jäsenvaltiot, joissa tarkastus 
tehtiin, pitivät lähestymistapaa käytännönläheisenä ilmastomenojen seurannas -
sa. EU:n ilmastonmuutoskertoimet eivät kuitenkaan tietyillä aloilla noudattaneet 
systemaattisesti konservatiivisuusperiaatetta ilmastorahoituksen liian suurien 
arvioiden välttämiseksi (kohta 35).
55 Johtopäätökset ja suositukset 
99 
Oletukset maatalouden suorien tukien osuudesta ilmastotoimia koskevaan ta -
voitteeseen eivät ole riittävän perusteltuja. Konservatiivisuusperiaatteen sovel -
tamisen seurauksena ilmastorahoitusmäärärahat vähenisivät 9  miljardia  euroa 
(kohdat 53 ja 54). EU:n ilmastonmuutoskertoimien soveltaminen on johtanut sii -
hen, että maaseudun kehittämisen osuus ilmastotoimiin on arvioitu liian suurek -
si. Maaseuturahaston osalta ei ole riittävästi eroteltu eri toimien ilmasto-osuuksia, 
mikä johtaa ilmastotoimien osuuksien yliarviointiin. Tilintarkastustuomioistuimen 
arvion mukaan maaseuturahaston ilmastorahoituksen määriä olisi vähennettävä 
23,9  miljardia  euroa (kohta 58).
100  
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että nämä mukautukset voisivat yhdessä vähen -
tää maatalouden ja maaseudun kehittämisen ilmastorahoitusosuutta jopa noin 
33 miljardilla eurolla, mikä on noin 15 prosenttia yleistavoitteesta (kohdat 51, 54 
ja 58).
Suositus 4 – Liian suuret arviot korjattava
Komission  ja jäsenvaltioiden  tulisi soveltaa konservatiivisuusperiaatetta ja 
korjata maaseuturahaston liian suuriksi arvioidut osuudet tarkistamalla niihin 
sovellettuja EU:n ilmastonmuutoskertoimia.
Tavoiteajankohta: joulukuuhun 2017 mennessä.
101  
Horisontti 2020 -ohjelma on jäänyt 35 prosentin tavoitteestaan. Tämä on korjat -
tava. Vaikka onkin rohkaisevaa, että komissio on laatinut toimintasuunnitelman, 
suunnitelmassa ei esitetä riittävän yksityiskohtaisesti, miten tilanne on tarkoitus 
korjata (kohdat 60 ja 64).
102  
Näistä tärkeimpien alojen ilmastopanostusten toteutukseen vaikuttavista riskeis -
tä huolimatta on muita, vähemmän merkittäviä aloja, joiden olisi kaksinkertais -
tettava panostuksensa 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi. Tarkastuksessa ei 
havaittu esimerkiksi toimintasuunnitelman kaltaista evidenssiä siitä, että komis -
sio olisi tehostamassa toimia näillä aloilla. Evidenssiä ei saatu myöskään siitä, 
miten toimien kaksinkertaistaminen olisi toteutettavissa (kohta 47).
56 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 5 – On laadittava toimintasuunnitelmia
Jos vuosittaisessa tietojen koonnissa paljastuu, että jollakin alalla ei ehkä toteu -
teta odotettuja panostuksia, komission  olisi laadittava asianomaista alaa varten 
toimintasuunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti, miten se aikoo toteuttaa 
tarvittavan korjausliikkeen.
Tavoiteajankohta: toimintasuunnitelmien laadinnan osalta maaliskuu -
hun 2017 mennessä.
103  
Komission tapa arvioida ilmastorahoituksen määrää keskittyy suunniteltujen 
menojen määrittämiseen. Tähän lähestymistapaan sisältyy kuitenkin riski, sillä 
suunnitellut menot eivät välttämättä toteudu tosiasiallisina menoina. Näin ollen 
olisi arvioitava suunniteltujen ilmastorahoitusosuuksien tosiasiallista toteutumis -
ta välttäen samalla suhteettomia hallintokustannuksia. Komissio ei ole vielä laati -
nut tähän tarvittavaa menettelyä (kohta 46). 20 prosentin tavoitteen rahoituksen 
tosiasiallisen toteutumisen seuranta ei kuitenkaan antaisi tietoa ilmastorahoituk -
sella aikaansaaduista tuloksista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tietoa 
siitä, mitä tuloksia – esimerkiksi kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä -varoilla 
on tarkoitus saada aikaan tai on saatu aikaan, on saatavilla vain budjetin joistakin 
osista, joten vertailu on mahdotonta (kohta 47).
Suositus 6 – Kehitetään indikaattorit tosiasiallisten 
ilmastomenojen ja niihin liittyvien tulosten seuraamiseksi
Komission  olisi
a) yhteistyössä jäsenvaltioiden  kanssa yhteisesti hallinnoitavien alojen osalta 
laadittava yhdenmukainen ja suhteutettu järjestelmä ilmastotoimien tosi -
asiallisen toteuttamisen seurantaa varten
b) tuloksiin keskittyvää talousarviota koskevan aloitteensa mukaisesti laadittava 
ilmastoon liittyviä tuloksia koskevat indikaattorit kaikilla aloilla, jotka ovat 
osallisina tavoitteen saavuttamisessa, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen 
arvioimiseksi ja vähentämiseksi EU:n rahoittamien toimenpiteiden kautta
c) helpotettava ilmastoon liittyviä tuloksia koskeviin indikaattoreihin liittyvien 
hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä.
Tavoiteajankohta: joulukuuhun 2018 mennessä.
57 Johtopäätökset ja suositukset 
Joissakin Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa 
ilmastorahoitusta on suunnattu paremmin ja sille on 
varattu enemmän määrärahoja, mutta muissa rahastoissa ei 
juurikaan ole havaittavissa kehitystä
104  
Ilmastomenojen on suunniteltu kasvavan vuosina 2014–2020 kaikissa EAKR:n 
ja koheesiorahaston ohjelmissa, Euroopan alueellinen yhteistyökehys mukaan 
lukien, 32,4  miljardista  eurosta 54,7  miljardiin  euroon kauteen 2007–2013 verrat -
tuna. Rahoituksen lisäämisen lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi tietyillä 
aloilla parempaa kohdentamista ilmastotoimiin ja hyviä käytäntöjä, esimerkiksi 
ohjelmien hallinnointiprosessissa tai rahoitettujen investointien tyypeissä (koh -
dat 69 ja 70).
105  
Saksassa ja Romaniassa tarkastettujen ohjelmien osalta kuitenkin havaittiin, että 
komissio ei ollut ohjelmista käytyjen neuvottelujen aikana kannustanut riittävästi 
kasvattamaan ilmastotoimien osuutta tutkimuksen ja kehityksen alalla eikä liike -
toiminnan kehittämisen alalla. Tämä tarkoittaa, että kaikkia mahdollisia tilaisuuk -
sia ilmastotoimien rahoitukseen ei ollut täysin hyödynnetty (kohta 75).
106  
Vastaavasti Euroopan sosiaalirahaston potentiaalista vaikutusta ilmastotoimiin 
voitaisiin lisätä vihreiden työpaikkojen kysynnän kasvun myötä. Tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi, että ESR:n toimenpideaohjelmissa osoitettiin ilmastotoimiin 
hyvin pieni eli 1,4 prosentin osuus 83 miljardista eurosta. Komissio ei tarkistanut 
systemaattisesti, kohdennetaanko ohjelmat vihreiden työpaikkojen kysyntään 
vastaamiseksi tai tuetaanko niillä vähähiilistä taloutta (kohdat 76–79).
107  
Joistakin uusista hyvistä käytännöistä huolimatta maaseutu-, maaseudun kehittä -
mis- ja kalastuspolitiikan aloilla ei ole tapahtunut merkittävää kehitystä ilmasto -
toimien tehostamiseksi.
58 Johtopäätökset ja suositukset 
108  
Viherryttämistukien käyttöönotto ei takaa sitä, että ilmastotoimiin kohdennetta -
vien suorien tukien osuudessa tapahtuisi merkittävä muutos. Tämä uusi järjestely, 
jolla on jonkinlainen vaikutus ilmastotoimiin, perustuu käytännössä pitkälti jo 
olemassa oleviin maatalouskäytäntöihin (kohdat 81 ja 83). Tilintarkastustuo -
mioistuin ei havainnut tarkastettujen kolmen maaseudun kehittämisohjelman 
investoinneissa todellista muutosta ylös- tai alaspäin. Arvioitaessa sitä, onko 
ilmastotoimiin kohdentaminen parantunut, todettiin, että hallinnointiprosessin 
keskeisissä piirteissä, kuten vaatimuksissa tai tukikelpoisuus- ja valintakriteereis -
sä, ei ollut havaittavissa huomattavia muutoksia. Joidenkin vähemmän merkit -
tävien toimenpiteiden suunnittelua oli kuitenkin muutettu, jotta ne liittyisivät 
paremmin ilmastoon. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös useita esimerkkejä 
uusista hyvistä käytännöistä, jotka vaikuttavat suoraan ilmastonmuutoksen tor -
juntaan (kohdat 84–87).
109  
Meri- ja kalatalousrahastossa ilmastotoimien painotusta on lisätty vain vähän. 
Suorat ja selvät viittaukset ilmastonmuutostavoitteisiin, sekä hillitsemiseen että 
sopeutumiseen, ovat vielä harvinaisia. Tämän tuloksena meri- ja kalatalousrahas -
to ei ole kasvattanut osuuttaan ilmastotoimiin (kohdat 88–90).
Suositus 7 – Tutkitaan kaikki mahdollisuudet ja varmistetaan 
todellinen siirtyminen ilmastotoimiin
Komission  olisi
a) määriteltävä alat, joilla on vielä käyttämätöntä potentiaalia ilmastotoimia 
varten, kuten Euroopan sosiaalirahasto, ja laadittava toimintasuunnitelmia 
ilmastorahoitusosuuksien lisäämiseksi näillä aloilla
b) Komission  ja jäsenvaltioiden  olisi lisättävä ilmastotoimien valtavirtaistamis -
ta maataloudessa, maaseudun kehittämisen alalla ja kalastuksessa esimerkik -
si kehittämällä uusia toimenpiteitä ilmastonmuutokseen puuttumiseksi tai 
kohdentamalla uudelleen alalla jo olemassa olevia toimenpiteitä.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: joulukuuhun 2017 mennessä.
59 Johtopäätökset ja suositukset 
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Phil Wynn OWENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
26. lokakuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Klaus-Heiner LEHNE
 presidentti
60
 Liite
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen käyttämät kertoimet maaseudun kehittä -
mispolitiikan alalla
Ehdotettu matriisi perustuu jäsenvaltioihin tehtyihin tarkastuskäynteihin, ja sitä on myös mukautettu 
komission teettämän alustavan tutkimuksen jälkeen. Matriisissa korjataan se puute, että EU:n ilmaston -
muutoskertoimia ei ole eriytetty toimenpidekohtaisesti.
Jäsenvaltioissa tarkasteltujen tapaustutkimusten, alan kirjallisuuden1, komission sisäisten muistioiden analyysin 
ja kansainvälisten standardien2 soveltamisen pohjalta tilintarkastustuomioistuin laati ensiksi ilmastonmuutos -
kertoimista päivitetyn matriisin, jossa otetaan huomioon toimenpiteet ja niiden toimintapoliittiset tavoitteet 
kohdealoittain (ks. jäljempänä). Seuraavaksi määritettiin maaseuturahaston määrät toimenpiteittäin ja kohde -
aloittain. Komissiosta on saatavilla tiedot tätä varten. Ainoa tapaus, jossa oli turvauduttava oletukseen, koski 
EU:n painopistettä 43. Lopuksi sovellettiin matriisin ilmastonmuutoskertoimia vastaaviin maaseuturahaston 
määriin.Liite
1 Matriisi on laadittu erityisesti komission teettämän alustavan tutkimuksen perusteella (”Tracking system for climate expenditure in the post2013 EU 
budget – Detailed CAP assessment”, taulukko 5.4 (s. 25–30).
2 OECD:n Rion tunnusmerkit ja kansainvälisten kehityspankkien, mm. Maailmanpankin, laatimat seurantaperiaatteet.
3 EU:n painopiste 4 on suunniteltu kokonaisuudeksi komission esittämien strategista ohjelmasuunnittelua koskevien ohjeiden mukaisesti, eli 
maaseuturahastosta ei ole osoitettu menoja yksittäisille kohdealoille. Tilintarkastustuomioistuin jakoi näin ollen suunnitellut tähän painopistealaan 
kuuluvat maaseuturahaston menot kolmella ja osoitti yhtä suuren määrän kullekin kolmelle painopistealaan 4 kuuluvalle kohdealalle: kohdealalle 
4A (biologisen monimuotoisuuden ennallistaminen, säilyttäminen ja parantaminen), 4B (vesien käytön hallinnan edistäminen, mukaan lukien 
lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön hallinta) ja 4C (maaperän eroosion estäminen ja maaperän hoidon parantaminen).
61 Liite 
Ehdotettu matriisi
Painopisteet ja 
kohdealat Painopiste 2 Painopiste 3 Painopiste 4 Painopiste 5 Painopiste 6
Maatilojen elinkelpoi -
suuden ja kilpailukyvyn 
parantaminen kaiken -
laisessa maatalou -
dessa kaikilla alueilla 
sekä innovatiivisen 
maatalousteknologian 
edistäminenElintarvikeketjun 
organisoinnin, eläinten 
hyvinvoinnin ja maatalouden 
riskienhallinnan edistäminenMaa- ja metsätalouteen liittyvien 
ekosysteemien ennallistaminen, 
säilyttäminen ja parantaminenResurssitehokkuuden 
edistäminen sekä 
vähähiiliseen ja 
ilmastonmuutosta 
kestävään talouteen 
siirtymisen tukeminen 
maatalous-, elintarvike- ja 
metsätaloussektoreillaSosiaalisen 
osallisuuden, 
köyhyyden 
vähentämisen 
ja taloudellisen 
kehityksen 
edistäminen 
maaseutualueillaToimen-piteen koodiToimenpiteen nimi Kaikilla kohdealoillaAlkutuottajien 
kilpailukyvyn 
parantaminen 
kytkemällä hei -
dät paremmin 
elintarvikeket -
juunMaatilojen 
riskien 
ehkäisemisen 
ja hallinnan 
tukeminenBiologisen 
monimuo -
toisuuden 
ennallis -
taminen, 
säilyttä -
minen ja 
paranta -
minenVesien käytön 
hallinnan 
edistäminen, 
mukaan lukien 
lannoitteiden 
ja torjunta-ai -
neiden käytön 
hallintaMaaperän 
eroosion 
estäminen 
ja maape -
rän hoidon 
parantami -
nenKaikilla kohdealoillaKaikilla 
kohdealoilla
1Tietämyksen siirtoa ja tiedotusta 
koskevat toimet0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
2Neuvonta-, tilanhoito- ja 
lomituspalvelut0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
3Maataloustuotteiden ja elintarvik -
keiden laatujärjestelmät0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
4Investoinnit fyysiseen 
omaisuuteen 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
5Luonnonkatastrofien vahingoitta -
mien maatalouden tuotantomah -
dollisuuksien palauttaminen ja 
aiheellisten ennalta ehkäisevien 
toimien käyttöönotto0 % 0 % 100 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
6Tila- ja yritystoiminnan 
kehittäminen0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
7Peruspalvelut ja kylien kunnostus 
maaseutualueilla0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
8Investoinnit metsäalueiden 
kehittämiseen ja metsien elinkel -
poisuuden parantamiseen0 % 0 % 40 % 100 % 100 % 100 % 100 % 0 %
9 Tuottajaryhmien perustaminen 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
10Maatalouden ympäristö- ja 
ilmastotoimenpiteet0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
11 Luonnonmukainen maatalous 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
12Natura 2000 -tuet ja vesipolitiikan 
puitedirektiivin mukaiset tuet0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
13Tuet alueille, joilla on luon -
nonoloista johtuvia tai muita 
erityisrajoitteita0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
14 Eläinten hyvinvointi 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
15Metsätalouden ympäristö- ja 
ilmastopalvelut ja metsien suojelu0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
16 Yhteistyö 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
17 Riskienhallinta 0 % 0 % 40 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
18Kroatian täydentävien kansallisten 
suorien tukien rahoitus0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %
19Leader: Tuki alhaalta ylöspäin 
tapahtuvalle valmiuksien 
kehittämiselle, joka voi johtaa 
innovatiivisiin toimintatapoihin 
ilmastonmuutoshaasteisiin 
vastaamiseksi0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
20 Tekninen apu 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %Liite
62 Komission  
vastaukset
Tiivistelmä
I
Komissio on täysin sitoutunut ilmastonmuutoksen torjuntaan. EU:n siirtyminen vähähiiliseen ja ilmastonmuutoksen 
kestävään talouteen perustuu politiikkatoimiin, joilla pyritään myös muuttamaan investointimalleja. EU:n talous -
arviosta ja jäsenvaltioiden kansallisista talousarvioista rahoitettavilla julkisilla menoilla täydennetään ja pyritään 
nopeuttamaan siirtymistä.
Komissio on ehdottanut, että ilmastonmuutos otetaan huomioon EU:n talousarvion kaikilla aloilla1 ja että ilmas -
totoimiin liittyvien menojen osuus talousarviosta nostetaan 20 prosenttiin. Ehdotuksen tavoitteena oli, että EU:n 
talousarviosta tulee uranuurtaja ilmastotoimien valtavirtaistamisessa. Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti 
hyväksyivät valtavirtaistamisperiaatteen2 ja vahvistivat, että 20 prosenttia on asianmukainen tukitaso.
II
Eurooppa-neuvosto vahvisti nimenomaisesti päätavoitteeksi komission periaatteen, jonka mukaan ilmastotoimet 
sisällytetään talousarvion kaikkiin aloihin, ja sitä tukevaksi poliittisesti tavoitteeksi sen, että ilmastoon liittyvien 
menojen osuus nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä nousee vähintään 20 prosenttiin.
Valtavirtaistamisen lisäksi monivuotisessa rahoituskehyksessä  on ehdotettu ilmastotoimia koskevan erityisohjelman 
perustamista.
IV
Komissio on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuin antaa tunnustusta käynnissä oleville kunnianhimoi -
sille toimille ja toteaa valtavirtaistamista olevan syytä edelleen parantaa. Toisaalta yleinen edistys on komission 
näkemyksen mukaan ollut huomattavaa: ilmastonmuutos on otettu huomioon ohjelmia kehitettäessä ja on luotu 
ainutlaatuinen, määrällinen valtavirtaistamismalli, joka nyt tarjoaa yksiselitteisen lähtötason.
Komissio kuitenkin huomauttaa, että kunkin rahaston mahdollinen oma osuus ilmastotavoitteen saavuttamisessa 
vaihtelee sen ensisijaisen tehtävän mukaan. Siksi on väistämätöntä, että osuuden ohjelmasuunnittelu- ja seuran -
tajärjestelmät vaihtelevat rahastosta toiseen. Ilmastotoimien rahoitus on lisääntynyt merkittävästi kaudesta 2007–
2013 myös yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen seurauksena. Komission mielestä ilmastotoimia ollaan 
selvästi lisäämässä.
V
Komissio on arvioinut edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa monivuotisen rahoituskehyksen väliarvi -
oinnissa, joka julkaistiin 14. syyskuuta 2016. Monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointiin (COM(2016) 603) liitty -
vässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (SWD(2016) 299) esitettyjen tuoreimpien tietojen mukaan kaudella  
2014–2020 ilmastotoimia rahoitetaan hieman yli 200  miljardilla  eurolla. Tämä vastaa koko rahoitusohjelmakaudella 
noin 18,9:ää prosenttia.
Katso myös komission vastaus 28 kohtaan.
1 Ks. KOM(2011) 500 lopullinen, osa I, 6.1.4 jakso http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0017.02/
DOC_4&format=PDF
2 Ks. 8. helmikuuta 2013 päivätyt Eurooppa-neuvoston päätelmät ja 13. maaliskuuta 2013 päivätty Euroopan parlamentin päätöslauselma uudesta 
monivuotisesta rahoituskehyksestä (P7_TA(2013)0078).
Komission vastaukset 63
VI
Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen simulaatiot mutta huomauttaa ottaneensa käyttöön OECD:n 
vahvistamiin Rion tunnusmerkkeihin perustuvan innovatiivisen ja yksityiskohtaisen seurantamenetelmän.
Komissio myöntää kuitenkin, että tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa ja muissakin EU:n ohjelmissa on tar -
peen lisätä edelleen ilmastovaikutuksen huomioon ottamista.
Komission käyttämä menetelmä on suunniteltu avoimesti ja koordinoidusti. EU arvioi ilmastorahoituksen osuutta 
maataloudessa ja maaseudun kehittämisessä luotettavalla tavalla. Myös suorissa viherryttämistuissa laskelma kuvas -
taa oikealla tavalla kolmen maatalouskäytännön ilmastovaikutuksia. Muiden suorien tukien kuin viherryttämistu -
kien 8 prosentin ilmastovaikutusta ei myöskään ole arvioitu liian suureksi, kun otetaan huomioon täydentävien 
ehtojen ja suorien tukien ilmastohyödyt.
VII
Komissio myöntää, että innovatiivista menetelmää, jolla seurataan ilmastotoimiin suunnattuja menoja ja näiden 
menojen toteutumista EU:n talousarviossa, on varaa parantaa: muun muassa hillitsemis- ja sopeutumistoimia kos -
kevien tietojen yksityiskohtaisuutta voitaisiin lisätä. Komissio ei kuitenkaan tällä hetkellä suunnittele jaottelevansa 
seurantajärjestelmäänsä tarkemmin, sillä hallinnolliset vaikutukset ovat epäselvät ja kaksinkertaista laskemista on 
hankalaa välttää vaikka yleisesti esiintyvät lisähyödyt otettaisiinkin huomioon.
VIII
Komissio toteaa, että jotkin tilintarkastustuomioistuimen esittämistä suosituksista on jo pantu tai aiotaan panna 
täytäntöön (erityisesti suositukset 1, 6 b ja 6 c), jotkin ovat osittain hyväksyttävissä (suositukset 2 a, 3, 4, 5 ja 7 a) ja 
jotkin ovat aiheettomia tai mahdottomia toteuttaa (suositukset 2 c, 6 a ja 7 b). Kaikkiaan komissio katsoo, että valta -
virtaistaminen on lisännyt ilmastotoimien rahoitusta EU:n talousarviosta.
Johdanto
01
Komissio on täysin sitoutunut ilmastonmuutoksen torjuntaan. EU:n siirtyminen vähähiiliseen ja ilmastonmuutoksen 
kestävään talouteen perustuu toimenpiteisiin, joilla pyritään myös muuttamaan investointimalleja, kuten komission 
äskettäin hyväksymästä toimenpidepaketista3 jälleen ilmenee. EU:n talousarviosta ja jäsenvaltioiden kansallisista 
talousarvioista rahoitettavilla julkisilla menoilla täydennetään ja pyritään nopeuttamaan siirtymistä.
02
Komission näkemyksen mukaan toimet väistämättömään ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja toimet ilmaston -
muutoksen hillitsemiseksi täydentävät toisiaan, ja se pyrkii tekemään molempia aina kun mahdollista.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_fi.htm
Komission vastaukset 64
05
Sopeutumistoimilla pyritään vähentämään ilmastoon liittyviä riskejä hyväksyttävälle tasolle ilmastonmuutosennus -
teiden perusteella.
07
Kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen johtuu monista tekijöistä, joista tärkeimmät ovat vähentynyt energiain -
tensiteetti (pienempi energiankulutus BKT-yksikköä kohden) ja uusiutuvien energialähteiden käyttö. Talouskasvu 
(BKT/asukas) lisäsi päästöjä (eli se ei hillinnyt ilmastonmuutosta) koko kauden 2005–2013 ajan, mutta vaikutus on 
ollut heikompi vuosien 2007–2008 jälkeen4. Talouskriisin vaikutusta päästöihin ei ole tässä yhteydessä syytä analy -
soida erikseen.
08
Komissio korostaa, että 20 prosentin tavoitteen ilmoitettiin olevan osa EU:n talousarvioon sisältyvää valtavirtais -
tamisperiaatetta. Tämä puolestaan liittyy EU:n lähestymistapaan, jolla pyritään vastaamaan ilmastonmuutokseen 
liittyviin investointitarpeisiin.
Kuten kaikki EU:n toimet ilmastonmuutoksen torjumiseksi, EU:n talousarvioon sisältyvä valtavirtaistamisperiaate 
osoittaa, että EU on sitoutunut ilmastotoimiin ja haluaa ottaa niissä johtavan roolin.
09
Komission käsityksen mukaan 20 prosentin tavoite on poliittinen, ei-sitova tavoite, jonka tarkoituksena on edis -
tää sitä, että ilmastovaikutukset otetaan laajemmin huomioon kaikissa EU:n talousarviosta rahoitetuissa toimissa. 
Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät tämän periaatteen, jolle täytäntöönpanotoimet ovat 
sittemmin perustuneet. Komissio korostaa, että sekä komissio että budjettivallan käyttäjä päättivät edellä todetun 
hengessä, ettei tavoitetta sisällytetä lakitekstiin.
Valtavirtaistamisen lisäksi monivuotisessa rahoituskehyksessä on ehdotettu myös muun muassa ilmastotoimia kos -
kevan erityisohjelman (Life-ohjelman alaohjelma) perustamista.
12
Budjettipääosasto koordinoi talousarviomäärärahojen kohdentamista ilmastotoimiin ja muihin poliittisiin pai -
nopisteisiin ja kerää tiedot, joilla komissio perustelee budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviome -
nettelyssä esittämänsä määrät. Pääosasto yhdistää tiedot talousarvioesitykseen sisältyvässä tulojen ja menojen 
ennakkoarviossa.
4 Ks. Euroopan ympäristökeskuksen suorittama osatekijöiden analysointi: ”Trends and Projections in Europe 2015”, Euroopan ympäristökeskuksen 
raportti nro 4/2015, 2.4 jakso.
Komission vastaukset 65
Laatikko – Valtavirtaistamisen tausta lyhyesti
Neljäs luetelmakohta: EU:n ilmastotoimet kattavat monenlaisia toimenpiteitä, ja EU on kunnianhimoisten tavoittei -
densa ansiosta maailman ykkönen ilmastotoimissa. Sisällyttämällä ilmastotoimet kaikkiin EU:n politiikan aloihin ja 
ohjelmiin pyritään osaltaan edistämään siirtymistä vähähiiliseen ja ilmastonmuutoksen kestävään talouteen.
Ilmastotoimien sisällyttäminen EU:n välineisiin ja talousarvioon on käsitteellistetty neljällä tasolla: tätä selostetaan 
komission vastauksessa 24 kohtaan.
Huomautukset
24
Komissio katsoo, että ilmastotoimien valtavirtaistamisessa EU:n talousarvioon on edistytty merkittävästi. Ilmastotoi -
mien valtavirtaistaminen EU:n välineisiin ja talousarvioon on käsitteellistetty neljällä tasolla:
– EU:n toimielinten (vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisen yhteydessä) teke -
mät poliittiset päätökset, jotka koskevat ilmastotoimien valtavirtaistamista5 ja sen ilmoittamista, että tavoittee -
na on ilmastotavoitteen huomioon ottaminen vähintään 20 prosentissa EU:n menoista,
– ilmastotavoitteiden vahvistaminen säädöskehyksessä ja suuntaviivoissa (uusien meno-ohjelmien oikeusperusta, 
suuntaviivat),
– ilmastoon liittyvien sääntöjen ja suuntaviivojen täytäntöönpano (täytäntöönpanon laatu),
– valtavirtaistamisperiaatteeseen kuuluva yhteinen menetelmä, jolla seurataan ilmastoon liittyviä menoja kaikissa 
EU:n välineissä.
Komissio toteaa, että tarkastuksessa keskitytään ensisijaisesti taloudelliseen tavoitteeseen.
Toinen luetelmakohta
Komissio ei hyväksy sitä, että tilintarkastustuomioistuin pitää tiettyjen kansainvälistä kehitysapua harjoittavien 
organisaatioiden vuonna 2015 hyväksymiä periaatteita vertailukohtana, jonka perusteella arvioidaan EU:n tasolla 
hyväksytyn innovatiivisen ja yksityiskohtaisen valtavirtaistamisperiaatteen asianmukaisuutta.
25
Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuin on päättänyt pitää 20 prosentin tavoitetta budjettitavoitteena, 
mutta toistaa, että komissio on ilmoittanut sen olevan poliittinen tavoite, joka tukee ilmastotoimien valtavirtaista -
mista eri ohjelmiin. Kun otetaan huomioon tavoitteen luonne, komission mielestä pelkästään budjettiin perustuva 
tulkinta ei kuvasta EU:n omaksumaa valtavirtaistamisperiaatetta.
5 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0017.02/DOC_4&format=PDF
Komission vastaukset 66
26
Komissio korostaa, että 20 prosentin poliittisen tavoitteen tarkoituksena on edistää ilmastotoimien valtavirtaistamista 
EU:n ohjelmiin (ks. komission vastaus 25 kohtaan). Tästä syystä komissio ei ole kvantifioinut EU:n talousarviosta katet -
tavien investointitarpeiden osuutta, vaan on käyttänyt arvioita siten kuin komission ehdotuksessa monivuotiseksi 
rahoituskehykseksi6 selostetaan.
27
Komissio katsoo, että ilmastoon liittyvien menojen osuus kasvoi merkittävästi. Komissio vahvistaa myös, ettei edellisen 
monivuotisen rahoituskehyksen ajalta ole olemassa kattavia ja vertailukelpoisia tietoja ilmastoon liittyvistä menoista. 
Yksityiskohtaisempien tavoitteiden asettaminen olisi kuitenkin edellyttänyt tällaisia tietoja. Luotettavan ja avoimen 
seurantajärjestelmän kehittäminen oli osa EU:n omaksumaa valtavirtaistamisperiaatetta.
28
Komissio on arvioinut edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa monivuotisen rahoituskehyksen väliarvi -
oinnissa, joka julkaistiin 14. syyskuuta 2016. Monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointiin (COM(2016) 603) liittyvässä 
komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (SWD(2016) 299) esitettyjen tuoreimpien tietojen mukaan kaudella  
2014–2020 ilmastotavoitteeseen liittyvää rahoitusta on hieman yli 200 miljardia euroa. Tämä vastaa koko rahoitusoh -
jelmakaudella noin 18,9:ää prosenttia. Valmisteluasiakirjan liitteessä 2 esitetään koko ohjelmakauden 2014–2020 osalta 
ohjelmakohtaiset arviot ilmastotoimiin liittyvistä kokonaismenoista ja siitä, miten 20 prosentin tavoitteen saavuttami -
sessa edistytään.
Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total 
2014-2020
For reference: Total EU Budget  
(Section III- Commission, Financial programming)118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757. 8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 %
Komission yhteinen vastaus 31 ja 32 kohtaan
Komissio toistaa, että 20 prosentin poliittisen tavoitteen tarkoituksena on edistää valtavirtaistamista (ks. myös komis -
sion vastaus 25 kohtaan). Komission mielestä tällaisen joustavan 20 prosentin tavoitteen asettaminen on järkevää kehi -
tettäessä innovatiivista menetelmää valtavirtaistamista ja ilmastoon liittyvien menojen seurantaa varten. EU:n omaksu -
man valtavirtaistamisperiaatteen tarkoituksena on ottaa ilmastonmuutos huomioon EU:n talousarvion kaikilla aloilla.
Komissio vahvistaa, että lainsäädäntövallan käyttäjien mielestä erityistavoitteet eivät olleet tarpeen kaikissa ohjelmissa, 
jotta ilmastotoimet valtavirtaistettaisiin niihin. Kuten komission vastauksessa 24 kohtaan esitetään, valtavirtaistaminen 
koostuu useista prosesseista, joista erityistavoitteet ovat yksi.
Monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa julkaistut tiedot osoittavat, että moniin EU:n talousarvioon sisältyviin 
ohjelmiin kuuluu ilmastotoimia. Komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että erityistavoitteista voi olla hyötyä ilmasto -
toimien valtavirtaistamisessa.
Ilmastoon liittyviä menoja seurataan koko talousarviossa. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) 
tapauksessa seurantavaatimuksen asettivat lainsäädäntövallan käyttäjät.
6 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0017.02/DOC_4&format=PDF
Komission vastaukset 67
34
Komissio myöntää, että EU:n uraauurtavaa seurantamenetelmää, joka on kattavuudeltaan ja yksityiskohtaisuudel -
taan ainutlaatuinen ja joka on hyväksytty EU:n lainsäädäntömenettelyssä, voidaan edelleen parantaa. Ilmastorahoi -
tuksen määrällistä seurantaa varten ei kuitenkaan ole olemassa kansainvälisesti sovittuja menetelmiä.
35
On osoittautunut, että EU:n menetelmällä, jossa EU:n menoihin sovelletaan kertoimia, saadaan luotettavia tietoja 
ilman, että siitä aiheutuu liikaa hallinnollista työtä komissiossa ja jäsenvaltioissa.
Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio myöntää nykymenetelmässä olevan mahdollista, että tiettyjen menojen kohdalla ilmastotoimien osuus 
on yli- tai aliarvioitu. Tämä on myös suoraa seurausta kolmen Rion tunnusmerkin keskimääräisiin suhdelukuihin 
perustuvan järjestelmän käytöstä. Komissio pitää kuitenkin menetelmäänsä riittävän konservatiivisena, eivätkä tiet -
tyjen kansainvälisten kehitysapuorganisaatioiden vuonna 2015 laatimat periaatteet, joilla organisaatiot seuraavat 
ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtääviä omia toimiaan, ole komission mielestä pätevä vertailukohta komission 
käyttämälle valtavirtaistamisperiaatteelle. Komissio korostaa, että osassa tilintarkastustuomioistuimen kertomuk -
sessa käytetyistä laskelmista kertoimet poikkeavat komission käyttämistä kertoimista.
Toinen luetelmakohta
Komissio pitää EU:n lainsäätäjien hyväksymää seurantamenetelmää luotettavana ja erityistarkoituksiinsa soveltu -
vana. OECD:n luokittelu ja menetelmät otettiin huomioon suunniteltaessa EU:n lähestymistapaa, mutta koska niitä 
ei ollut suunniteltu tukemaan valtavirtaistamista tai määrällistä seurantaa EU:n talousarviossa, lainsäädäntövallan 
käyttäjät mukauttivat niitä eri ohjelmien oikeusperustojen mukaisten tarpeiden perusteella.
Komissio huomauttaa, että EU:n kunkin ohjelman ensisijainen tavoite on asetettu ohjelman oikeusperustassa, ja 
valtavirtaistamisella tarkoitetaan ensisijaisen tavoitteen täytäntöönpanon saattamista EU:n ilmastopolitiikan mukai -
seksi, ei ensisijaisen tavoitteen korvaamista.
36
EU:n ilmastorahoituksen seurantajärjestelmään kuuluu elementtejä, jotka erottavat sen kansainvälisten kehi -
tysapuorganisaatioiden käyttämästä järjestelmästä, eikä sitä siksi voida verrata kansainvälisen kehitysavun 
seurantajärjestelmiin.
Komissio myöntää, että innovatiivista menetelmää, jolla seurataan ilmastotoimiin suunnattuja menoja ja näiden 
menojen toteutumista EU:n talousarviossa, on varaa parantaa: muun muassa hillitsemis- ja sopeutumistoimien 
rahoitusta koskevien tietojen yksityiskohtaisuutta voitaisiin lisätä. Komissio ei kuitenkaan tällä hetkellä suunnittele 
jaottelevansa seurantajärjestelmäänsä tarkemmin, sillä hallinnolliset vaikutukset ovat epäselvät ja kaksinkertaista 
laskemista on hankalaa välttää vaikka yleisesti esiintyvät lisähyödyt otettaisiinkin huomioon.
37
Komissio on yhtä mieltä siitä, että rahoitusvälineet ja se, kuinka ne edistävät EU:n ilmastotoimia, ovat tärkeitä, ja 
komissio onkin lisännyt rahoitusvälineiden talousarviorahoituksen ilmastomenojen seurannan piiriin.
Komission vastaukset 68
39
Komission mielestä ilmastotoimien valtavirtaistamisessa on enimmäkseen edistytty hyvin ja talousarviomenojen 
seuranta on luotettavaa ja avointa, kuten komission vastauksissa etenkin 12 ja 28 kohtaan on esitetty. Komissio 
myöntää, että ilmastoon liittyvien tulosten seurantaa ja niitä koskevaa raportointia on syytä kehittää edelleen.
40
Katso myös komission vastaukset V ja 28 kohtaan.
41
Komissio vahvistaa, että kuten sen vastauksessa 28 kohtaan todetaan, se ei ennen monivuotisen rahoituskehyk -
sen väliarviointia pystynyt luotettavasti arvioimaan, pysyisikö se 20 prosentin tavoitteessaan. Tämä johtui siitä, 
että tiedot monivuotisen rahoituskehyksen kaudelle ohjelmoiduista ERI-rahastojen menoista puuttuivat vielä eikä 
luotettavia tietoja siksi ollut tuolloin saatavilla. Komissio on arvioinut edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavutta -
misessa monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa, josta ilmenee, että kaudella 2014–2020 ilmastotavoittee -
seen liittyvää rahoitusta on hieman yli 200 miljardia euroa. Tämä vastaa koko rahoitusohjelmakaudella noin 18,9:ää 
prosenttia.
43
Suunnitellut ilmastotoimenpiteet ja niitä vastaavat kertoimet luetellaan Euroopan meri- ja kalatalousrahaston 
(EMKR) toimenpideohjelmissa. Kuhunkin toimenpiteeseen kohdennettava ohjeellinen EMKR:n määräraha sisältyy 
jäsenvaltioiden vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin (tammikuusta 2016 alkaen). Näihin kertomuksiin sisälty -
vät rahoitustaulukot ja tuettavia toimia koskevat tärkeimmät tiedot, jotka jäsenvaltiot esittävät (EMKR-asetuksen 
97 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti) toimia koskevissa vuotuisissa kertomuksissaan, auttavat komissiota 
seuraamaan jatkuvasti menotasoa sekä muutoksia, joita toimenpideohjelmassa ilmoitettuun ohjeelliseen ilmaston -
muutosrahoitukseen mahdollisesti tehdään.
44
Nyt kun ohjelmasuunnittelu on saatu päätökseen, komissio pystyy kokoamaan luotettavat tiedot ja laatimaan päivi -
tetyt arviot näihin ohjelmiin sisältyvästä ilmastorahoituksesta. Se onkin julkaissut tilannekatsauksen monivuotisen 
rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä. Tilannekatsaus olisi perustunut vääriin tietoihin ja voinut johtaa vir -
heellisiin laskelmiin ja virhetulkintoihin, jos se olisi laadittu vuosia 2014–2016 koskevien alustavien tietojen pohjalta.
45
Komission näkemyksen mukaan ilmastorahoituksen seuranta on aiheellisinta keskittää maksusitoumusmäärära -
hoihin tai ohjelmoituihin ja hyväksyttyihin menoihin, koska ohjelmasuunnittelun ja menojen toteutumisen välisen 
pitkän ajan vuoksi menotietojen avulla ei voida parantaa valtavirtaistamista. Komissio katsoo myös, ettei EU:n 
talousarviorahoituksen seurannan ja EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamisen tai minkään arvioidun 
investointitarvemäärän välillä ole selkeää syy-yhteyttä.
Kun ilmastonmuutos oli päätetty ottaa paremmin huomioon kaikissa EU:n ohjelmissa, oli ensimmäiseksi luonnollista 
ja tärkeää ryhtyä seuraamaan ohjelmoituja menoja. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema riski sisältyy kaikkiin 
talousarviosuunnitelmiin. Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, etteivät suunnitellut 
menot aina toteudu, mutta huomauttaa, että keskimäärin 97 prosenttia EU:n vuoden 2015 talousarviositoumuksista 
on toteutunut. Siksi nykyinen järjestelmä, jossa seurataan ennakkoon talousarviositoumuksia, kuvaa tehokkaasti 
myös toteutuneita menoja. Komissio huomauttaa lisäksi, että 34 prosentin ja 49,3 prosentin osuuksien laskennassa 
käytetyt menetelmät poikkeavat toisistaan sekä lähestymistavaltaan että kattavuudeltaan.
Komission vastaukset 69
46
Komissio tarkastelee tietoja säännöllisesti uudelleen ja harkitsee muutoksia ohjelmiin vuotuisen talousarviomenet -
telyn ja talousarvion toteuttamisen yhteydessä. Lisäksi komissio on monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa 
sitoutunut siihen, että se arvioi edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa monivuotisen rahoituskehyk -
sen ohjelmien väliarvioinneissa. Komissio pitää nykyisiä seuranta- ja raportointijärjestelmiä tarkoituksenmukaisina 
eikä katso, että tässä vaiheessa olisi tarpeen asettaa uusia raportointivelvoitteita.
47
Komissio vahvistaa, että 20 prosentin tavoite liittyy nimenomaisesti EU:n talousarviomenoihin, eikä menotavoitteen 
seurantaan ole sen mielestä aiheellista yhdistää muita kuin taloudellisia tekijöitä.
Se kuitenkin myöntää, että menojen, toteutettujen toimien ja tulosten välistä yhteyttä on syytä vahvistaa. Eri 
meno-ohjelmissa on otettu käyttöön tuotos- ja tulosindikaattoreita sen perusteella, missä määrin niissä investoi -
daan ilmastotoimiin. Tietyt yhteiset indikaattorit voidaan yhdistää EU:n tasolla. Nämä yhteiset indikaattorit on kehi -
tetty kyseiseen ohjelmaan liittyvän politiikkaoppimisen perusteella (esim. yhteisen maatalouspolitiikan seuranta- ja 
arviointikehykseen sisältyy maatalouden kasvihuonekaasupäästöjä mittaava indikaattori, ja Euroopan aluekehi -
tysrahastoa (EAKR) varten on määritelty tuotosindikaattori, jolla mitataan kasvihuonekaasupäästöjen vähenemistä 
rahoitetuissa infrastruktuuri-investoinneissa).
Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole teknisesti mahdollista laatia koottuja tietoja esimerkiksi siitä, miten paljon EU:n 
talousarviosta rahoitettujen toimien kasvihuonekaasupäästöt vähenevät.
48
EAKR:n yhteisillä indikaattoreilla on yhteiset määritelmät. Niitä suositellaan komission ohjeissa7, joista keskusteltiin 
jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa ennen niiden viimeistelyä. Ohjeissa oli mahdollista esittää menetelmää 
kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten mittaamiseksi uusiutuvia energialähteitä ja energiansäästöä koskevissa 
toimenpiteissä, mutta muilla aloilla on tarjolla monenlaisia laskentamenetelmiä eikä niistä päästy yksimielisyyteen. 
Kaikki yhteisten indikaattorien ja erityisindikaattorien avulla kerätty tieto on käytettävissä arviointia varten, ja siitä 
saattaa olla hyötyä tulevassa politiikkaoppimisessa.
49
Komissio katsoo, että ilmastotoimien valtavirtaistamisessa on enimmäkseen edistytty ja että tavoitteen saavutta -
minen on mahdollista. Komissio viittaa 14. syyskuuta julkaistussa monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa 
esitettyyn tuoreeseen analyysiin (ks. esim. 28 kohta) ja vahvistaa, että se aikoo jatkaa ilmastotoimien valtavirtaista -
mista EU:n ohjelmiin.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
Komission vastaukset 70
50
Komissio toteaa aikovansa arvioida edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa yksittäisten ohjelmien 
väliarvioinneissa, kuten se on ilmoittanut monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa. Ohjelmien väliarvioinnit 
tarjoavat tilaisuuden tehostaa ilmastotoimien valtavirtaistamista EU:n meno-ohjelmiin.
51
Komissio toistaa, ettei se katso ilmastotoimien seurantaa koskevan EU:n lähestymistavan olevan riski ilmastotoimien 
valtavirtaistamiselle, mutta panee merkille tilintarkastustuomioistuimen simulaatiot, joissa EU:n maatalousmenoihin 
sovelletaan eri kertoimia.
Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio katsoo, että sen käyttämä menetelmä on laadittu avoimesti ja koordinoidusti. Siitä on tiedotettu Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle, eikä se johda yliarviointeihin.
Katso myös komission vastaus 53 kohtaan.
Toinen luetelmakohta
Myös maaseudun kehittämisen ilmastonmuutoskertoimet on vahvistettu avoimesti ja 20 prosentin poliittisen tavoit -
teen mukaisesti.
Kolmas luetelmakohta
Komission näkemyksen mukaan sen arviot molempien YMP-rahastojen ilmasto-osuuksista perustuvat EU:n tasolla 
hyväksyttyyn menetelmään, josta esitetään vuosittain kattavat tiedot komission talousarvioehdotukseen liittyvissä 
ohjelmaselvityksissä.
Kuten vastauksessa 35 kohtaan todetaan, komission mielestä kansainvälisten kehitysapuorganisaatioiden vuonna 
2015 laatimat periaatteet, joille organisaatiot seuraavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtääviä omia toimiaan, 
eivät ole pätevä vertailukohta EU:n omaksumalle valtavirtaistamisperiaatteelle. Komissio korostaa, että tilintarkas -
tustuomioistuimen kertomuksessaan käyttämät laskelmat eroavat EU:n tasolla sovituista laskelmista, jotka ovat 
riittävän konservatiivisia.
Neljäs luetelmakohta
Horisontti 2020 -ohjelma sisältää huomattavasti enemmän alan tutkimusta kuin seitsemäs tutkimuksen, teknologian 
kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma, jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’. Seitsemännen puiteohjelman 
yhteistyöosiosta arvioidaan kohdennetun 2,4  miljardia  euroa ilmastotoimiin (2007–2013), kun Horisontti 2020 -ohjel -
massa pelkästään kahden ensimmäisen vuoden (2014 ja 2015) vastaava luku on 3,2  miljardia  euroa.
Lisäkimmokkeen antamiseksi on kuitenkin jo otettu käyttöön toimintasuunnitelma (ks. komission vastaus 60 koh -
taan), jotta Horisontti 2020 -asetuksessa vahvistettu suunniteltu menotaso (alustava tavoite) voitaisiin saavuttaa.
Komission vastaukset 71
53
Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen simulaatiot, joissa on käytetty eri menetelmiä sekä joidenkin 
kansainvälisten kehitysapuorganisaatioiden sopimia yleisiä periaatteita, mutta toistaa olevansa sitoutunut EU:n 
omaksumaan valtavirtaistamisperiaatteeseen. Komission käyttämä menetelmä on luotettava, ja se on suunniteltu 
avoimesti ja koordinoidusti. Se perustuu Rion tunnusmerkkeihin, ja siitä on tiedotettu Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle.
Täydentävien ehtojen hyödyt ilmastotoimille voidaan arvioida soveltamalla 40 prosentin Rion tunnusmerkkiä 
20 prosentin osuuteen muista suorista tuista kuin viherryttämistuista. Kuten kaikki muutkin laskelmat, tämä on 
korvaava indikaattori, joka perustuu täydentäviin ehtoihin liittyvään seuraamusjärjestelmään. Komissio näkemyksen 
mukaan muiden suorien tukien kuin viherryttämistukien 8 prosentin ilmastovaikutus ei kuitenkaan ole liian suuri 
arvio, kun otetaan huomioon täydentävien ehtojen ja suorien tukien ilmastohyödyt.
Katso myös komission vastaus 51 kohtaan.
Laatikko 3 – Muiden suorien tukien kuin viherryttämistukien ilmastorahoitusosuutta ei 
ole perusteltu asianmukaisesti
Katso myös komission vastaus 51 kohtaan.
54
Komissio pitää sovellettuja kertoimia riittävän konservatiivisina.
Katso komission vastaus 51 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan.
55
Seurattaessa Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, jäljempänä ’maaseuturahasto’, menojen 
kohdentumista ilmastotoimiin noudatetaan periaatetta, jonka mukaan unionin maaseudun kehittämistä koskevissa 
prioriteeteissa ja kohdealoissa ilmaistuihin toimintapoliittisiin tavoitteisiin sovelletaan kerrointa. Koska jäsenvaltiot 
voivat ohjelmoida toimenpiteitä joustavasti sen mukaan, miten paljon niiden odotetaan edistävän näiden eri tavoit -
teiden saavuttamista, seurantaa on suoritettava kyseisten maaseuturahaston prioriteettien eikä niinkään toimenpi -
teiden tasolla.
Tämän toimintalogiikan ja jaetun hallinnoinnin periaatteen vuoksi jäsenvaltiot ratkaisevat, mihin prioriteettiin tai 
kohdealaan kukin toimenpide vaikuttaa eniten.
Esimerkkinä voidaan mainita, että luonnonhaitta-aluejärjestelmän mukainen toimenpide 13 on ohjelmoitu neljään 
eri prioriteettiin tai kohdealaan. Jäsenvaltiot, jotka ovat ohjelmoineet toimenpiteen 13 prioriteettiin 4, katsovat sen 
liittyvän eniten tämän prioriteetin tavoitteiden saavuttamiseen.
Komission yhteinen vastaus 56, 57 ja 58 kohtaan sekä laatikkoon 4
Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen näkemykset maaseuturahaston seurantamenetelmän puut -
teista sekä sen eri lähestymistapoihin perustuvat simulaatiot.
Nykyisessä maaseuturahaston seurantamenetelmässä on pyritty saamaan kohtuullisen luotettava arvio ilmastoon 
liittyvistä menoista mahdollisimman vähin hallinnollisin rasittein ja kustannuksin.
Komission vastaukset 72
Jos unionin kohdealojen ja prioriteettien sisältämiin eri toimenpiteisiin/toimiin sovellettaisiin eri ilmastokertoimia 
tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksen mukaisesti, tarkkuus paranisi, mutta samalla lisääntyisi kansallisten ja 
alueellisten viranomaisten hallinnollinen rasite.
Prioriteetille 4 on annettava 100 prosentin kerroin, koska se sisältää toimenpiteitä, joilla suojellaan ympäristöä ja 
vahvistetaan ekosysteemien kykyä sietää ilmastonmuutosta. Seurantatyö olisi jäsenvaltioiden kannalta työlästä 
ja vaikeaa, jos kertoimet eriteltäisiin toimenpide- tai toimikohtaisesti, koska unionin prioriteettiin 4 sisältyy niin 
monenlaisia mutkikkaita toimia (esim. maatalouden ympäristötoimenpiteitä ja ilmastotoimenpiteitä).
Maaseuturahaston luonnonhaitta-aluetoimenpide on tärkeä, koska sillä estetään maankäytöstä luopumista ja 
ylläpidetään luonnonhaitta-alueilla harjoitettavan maanviljelyn ympäristöarvoa ja taloudellista arvoa. Sen avulla 
säilytetään maatalousekosysteemejä, jotka voisivat kadota ilman tukea. Tämä on tärkeää sekä ilmastonmuutokseen 
sopeutumisen että sen hillitsemisen kannalta (esim. laitumet). Nykyisen ohjelmakauden aikana käyttöön otettava, 
biofyysisiin perusteisiin perustuva uusi nimeämiskäytäntö johtaa siihen, että uhanalaisimpien maatalousmaiden 
käytössä säilymistä painotetaan yhä voimakkaammin. Tällöin kyseisen toimenpiteen merkitys ilmastonmuutokseen 
sopeutumisen ja sen hillitsemisen kannalta lisääntyy.
59
Komissio toteaa, että maaseuturahaston ja Life-ohjelman ohjelmaselvityksessä määritetyistä erityisistä seurantame -
netelmistä, joihin tässä kohdassa viitataan, on sovittu nykyisellä ohjelmakaudella käytettävän EU:n seurantamene -
telmän yhteydessä.
60
Horisontti 2020 sisältää huomattavasti enemmän alan tutkimusta kuin seitsemäs puiteohjelma. Vaikka ohjelmia 
ei voida verrata kokonaisuudessaan toisiinsa, on mahdollista todeta, että seitsemännen puiteohjelman yhteis -
työosiosta arvioidaan kohdennetun 2,4  miljardia  euroa ilmastotoimiin ohjelman seitsemän toteuttamisvuoden 
aikana (2007–2013), kun taas Horisontti 2020 -ohjelman ohjelmasuunnittelussa olevien, vertailukelpoisten osioiden 
osalta pelkästään kahden ensimmäisen vuoden (2014 ja 2015) vastaava luku on tuoreimpien vahvistettujen tietojen 
mukaan 3,2 miljardia euroa. Siten vaikka nykyiset luvut eivät yllä alun perin suunniteltuun menotasoon, ne ovat 
kuitenkin positiivinen merkki komission sitoutumisesta.
Vuosien 2014 ja 2015 sekä vuosien 2016 ja 2017 keskeisten työohjelmien johdannot sisältävät selvät tiedot ilmas -
toon liittyvistä menoista sekä soveltuvin osin viitteet ehdotuspyyntöihin tai aiheisiin. Komission yksiköt ovat tässä 
yhteydessä seuranneet tarkasti ja jatkuvasti kaikkiin Horisontti 2020 -työohjelmien aihepiireihin sisältyviä, ilmastoon 
liittyviä menoja mitatakseen edistymistä Horisontti 2020 -ohjelman suunnitellun menotason saavuttamisessa.
Viime vuonna käyttöön otettu toimintasuunnitelma antaa tähän lisäkimmokkeen. Lisäksi parhaillaan käynnissä 
olevassa vuosia 2018–2020 koskevassa strategisessa suunnitteluprosessissa otetaan huomioon ilmastotoimien val -
tavirtaistamisen ja siihen liittyvän rahoituksen lisäämisen tärkeys. Kunhan strateginen suunnitteluprosessi on saatu 
päätökseen, voidaan tarttua vuosia 2018–2020 koskeviin määrällisempiin seikkoihin.
Komission vastaukset 73
61
Alhaalta ylöspäin suuntautuvien toimien osuutta ilmastotoimista ei voida vahvistaa, ennen kuin rahoitettavat hank -
keet on valittu, ja osuus voi hyvinkin vaihdella vuodesta toiseen.
62
Komissio seuraa tämän indikaattorin edistymistä tarkasti, ja sillä on vielä jonkin verran liikkumavaraa. Siihen men -
nessä kun seuraavat työohjelmat on hyväksytty (syksyn 2017 tienoilla), komissio on saanut päivitetyt luvut, joiden 
perusteella se voi määritellä tarkemmin, kuinka tilanne on edistynyt, ja laatia vuosiksi 2018–2020 tarvittavan talous -
arvion. Myös monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa (ks. tarkempi selostus komission vastauksessa 28 
kohtaan) on tuotu nimenomaisesti esiin tekijöitä, joiden pitäisi edistää ilmastotoimien valtavirtaistamista Horisontti 
2020 -ohjelmassa.
63
Ilmastotoimet on nimetty tärkeäksi prioriteetiksi parhaillaan käynnissä olevassa, vuosia 2018–2020 koskevassa 
strategisessa suunnitteluprosessissa. Kunhan strateginen ohjelmasuunnitteluprosessi on saatu päätökseen, voidaan 
tarttua vuosia 2018–2020 koskeviin määrällisempiin seikkoihin, joita ovat myös ilmastotoimien määrärahat.
64
Komission toimintasuunnitelmaa olisi täydennettävä määrällisesti ilmaistavilla tavoitteilla. Ne on kuitenkin paras 
vahvistaa vuosien 2018–2020 työohjelmien laatimisen yhteydessä. Tämä prosessi on yhä kesken.
65
Komissio vahvistaa, ettei edellisen monivuotisen rahoituskehyksen ajalta ole olemassa vertailukelpoisia tietoja 
ilmastoon liittyvistä menoista. Se myös katsoo, että ilmastorahoituksen selvä kasvu joitakin ohjelmia koskevissa 
tilintarkastustuomioistuimen arvioissa (etenkin 69 kohdassa mainituissa) on yleisesti ottaen samantasoinen kuin 
komission monivuotisen rahoituskehyksen alussa määrittämä alustava arvio.
67
Komission näkemyksen mukaan tärkein EU:n talousarviosta peräisin olevan ilmastorahoituksen seurannasta saatava 
hyöty on se, että sillä edistetään ilmastoystävällistä menosuunnittelua kaikissa EU:n ohjelmissa. Komissio toteaa, 
ettei tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen kyseisessä osassa esitettyjen esimerkkien perusteella voida tehdä 
laajempia johtopäätöksiä. Ne ovat vain esimerkkejä.
70
Komissio korostaa, että sen omaksuman valtavirtaistamisperiaatteen tavoitteena on ottaa ilmastonmuutos huo -
mioon kaikissa EU:n talousarviovälineissä. Se toteaa myös, että ilmastoon liittyvien menojen rakenteen muutos 
kuvastaa muutoksia yksittäisten ohjelmien menoprioriteeteissa ja eri maissa käytettävissä olevien rahoituslähteiden 
asemassa.
Komission vastaukset 74
71
Ilmastomenojen vaihtelu eri maiden ohjelmien välillä kuvastaa hyvin pitkälti sitä, että maat painottavat eri aloja eri 
tavoin, eikä sitä siksi ole syytä pitää osoituksena voimakkaasta tai heikosta sitoutumisesta ilmastotoimiin.
75
Tutkimus- ja innovointitoimien kohdentaminen tietyille aloille tai tiettyihin klustereihin (esimerkiksi vähähiiliseen 
talouteen) jätettiin tarkoituksella ohjelmasuunnittelusta käytyjen yksityiskohtaisten keskustelujen ulkopuolelle. Tut -
kimuksen ja innovoinnin tavoitteista käytyjen neuvottelujen ennakkoehtona oli älykäs erikoistuminen. Jos komissio 
olisi vaatinut, että Saksan ja Romanian toimenpideohjelmien tutkimus- ja innovointitoimissa painotetaan voimak -
kaammin ilmastoa, se olisi toiminut vastoin lailla vahvistettua älykkäiden erikoistumisstrategioiden ennakkoehtoa. 
Nämä strategiat edellyttävät alhaalta ylöspäin suuntautuvaa prosessia. Komission yksiköt panevat merkille, että 
kestävä energia ja ilmasto ovat näiden strategioiden tärkeimpiä prioriteetteja.
76
Komissio toteaa, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ohjelmilla voidaan vastata kaikkiin vihreän osaamisen kysyn -
nän muutoksiin sitä mukaa kuin niitä ilmenee.
Komission yhteinen vastaus 77–79 kohtaan
Komissio toteaa, että vaikka kaikkien ERI-rahastojen yhteenlaskettu panostus ilmastotoimiin ylittää 25 prosenttia, 
kunkin rahaston yksittäinen panostus vaihtelee väistämättä sen mukaan, miten läheisesti sen ensisijaiset tehtävät 
liittyvät ilmastotoimiin. ESR:ssä tämä panostus voi olla vain välillinen ja toteutua etenkin vihreään osaamiseen tehtä -
vien investointien kautta. Kyseiset investoinnit puolestaan liittyvät läheisesti työmarkkinoiden kehitykseen ja ovat 
siksi kysyntälähtöisiä.
Komissio toteaa, että järjestelmää, jolla seurataan ESR:n varojen kohdentumista ilmastotoimiin, on vahvistettu 
rahoituskaudella 2014–2020 etenkin sisällyttämällä ilmastotoimet ”toissijaiseksi aihepiiriksi”, jolla ESR:n panostusta 
seurataan.
Komissio kuitenkin myöntää, että ESR:n varojen kohdentumista ilmastotoimiin voitaisiin hyödyntää paremmin, ja 
aikoo pohtia, miten tämä voitaisiin toteuttaa.
81
Kun YMP:tä viimeksi uudistettiin, täydentävien ehtojen soveltamisalaa tarkistettiin huomattavasti sen perusteella, 
olivatko vaatimukset valvottavissa, kohdistuivatko ne suoraan viljelijöihin ja liittyivätkö ne viljelytoimintaan. Tämän 
tuloksena maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevien toimenpidevaatimusten, jäljempänä ’toimenpi -
devaatimukset’, luettelo lyheni alle puoleen (15:stä 7:ään) ja lakisääteiset hoitovaatimukset, jäljempänä ’hoitovaati -
mukset’, vähenivät 18:sta 13:een.
Komission vastaukset 75
82
Komissio ei jaa tilintarkastustuomioistuimen näkemystä siitä, että suorien tukien viherryttäminen perustuu suurelta 
osin aiempiin toimenpidevaatimuksiin. Ekologisen alan osuus viljelyalasta ja viljelyn monipuolistaminen ovat uusia 
vaatimuksia, ja pysyvän nurmen säilyttämistä on vahvistettu voimakkaasti esimerkiksi asettamalla täysi suoja ympä -
ristöllisesti herkälle pysyvälle nurmelle ja supistamalla pysyvän nurmen kyntömahdollisuuksia.
Komissio uskoo myös, ettei suorien tukien viherryttämisen vaikutus ole vähäinen vaan merkittävä. Vaikutus kuvas -
taa oikealla tavalla sitä, missä määrin kolme viljelykäytäntöä liittyvät ilmastoon. On totta, etteivät viherryttämis -
vaatimukset koske kaikkia viljelijöitä, mutta käytettävissä olevien tietojen mukaan ne koskevat 72:ta prosenttia 
kyseessä olevasta kokonaisviljelyalasta, mikä on ilmastotoimien kannalta vielä olennaisempaa.
84
Ilmastotoimien valtavirtaistaminen ei tarkoita, että jokaisen alueen tai jäsenvaltion olisi lisättävä investointeja 
ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tai siihen sopeutumiseen. Ilmastotoimet on otettava asianmukaisesti huomioon 
SWOT-analyysissa ja tarpeita määriteltäessä, ja niitä on verrattava muihin prioriteetteihin. Vertailuperusteet ovat 
muuttuneet edellisestä ohjelmakaudesta. Etenkin talouskriisin vaikutukset ovat monilla alueilla johtaneet siihen, 
että kriisistä kärsineen maatalousalan taloudellista tilannetta on kohennettava. Tästä syystä ilmastoon liittyvän 
rahoituksen muuttumattomuus (vaikka sitä ei voidakaan täsmällisesti kvantifioida, koska tarvittavia menetelmiä ei 
ole olemassa) ei ole kielteinen asia.
85
Valintakriteerien asettamisesta vastaavat jäsenvaltiot. Komissio on julkaissut ohjeita siitä, miten ilmastotoimia 
voidaan sisällyttää maaseuturahastosta rahoitettaviin ohjelmiin (”Potential for climate action – EAFRD”). Ohjeisiin 
sisältyy valintakriteerien laadintaa koskeva suositus.
89
Tavoite, joka koskee kalastuskapasiteetin mukauttamista käytettävissä oleviin resursseihin tukemalla laivaston hal -
linnointitoimenpiteitä taloudellisesti, saavutettiin osittain viime ohjelmakaudella. Tämä on syy siihen, että EMKR:stä 
tuetaan laivaston hallinnointitoimenpiteitä vähemmän kuin niitä tuettiin Euroopan kalatalousrahastosta (EKTR) 
edellisellä kaudella.
Johtopäätökset ja suositukset
91
Komissio korostaa, että kun ilmastotoimien osuus sitouduttiin kasvattamaan vähintään 20 prosenttiin EU:n budje -
tista, kyseessä oli poliittinen sitoumus, jonka tarkoituksena oli sisällyttää ilmastotoimet kaikkiin EU:n ohjelmiin.
Komission vastaukset 76
92
Komission näkemyksen mukaan yleinen edistys on ollut huomattavaa: ilmastonmuutos on otettu huomioon ohjel -
mia kehitettäessä ja on luotu ainutlaatuinen, määrällinen valtavirtaistamismalli, joka tarjoaa nyt yksiselitteisen 
lähtötason.
Komissio toteaa kuitenkin, että kunkin yksittäisen rahaston mahdollinen panostus vaihtelee väistämättä sen 
mukaan, miten läheisesti sen ensisijaiset tehtävät liittyvät ilmastotoimiin. Siksi on väistämätöntä, että panostuksen 
suunnittelu- ja seurantajärjestelmät vaihtelevat rahastosta toiseen.
Komissio katsoo kuitenkin toimiensa olevan yleisesti ottaen aikataulussa, jota 20 prosentin tavoitteen saavuttami -
nen edellyttää, mutta myöntää lisätoimien olevan tarpeen, kuten monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa 
on todettu.
93
Komissio korostaa, että 20 prosentin tavoitteen ilmoitettiin olevan osa EU:n talousarvioon sisältyvää valtavirtais -
tamisperiaatetta. Tämä puolestaan liittyy EU:n lähestymistapaan, jolla pyritään vastaamaan ilmastonmuutokseen 
liittyviin investointitarpeisiin (ks. komission vastaus 24 kohtaan).
Kuten kaikki EU:n toimet ilmastonmuutoksen torjumiseksi, EU:n talousarvioon sisältyvä valtavirtaistamisperiaate 
osoittaa, että EU on sitoutunut ilmastotoimiin ja haluaa ottaa niissä johtavan roolin.
Komissio on arvioinut edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa monivuotisen rahoituskehyksen väliarvi -
oinnissa, kuten komission vastauksessa 28 kohtaan selostetaan.
94
Nyt kun ohjelmasuunnittelu on saatu päätökseen, komissio pystyy kokoamaan luotettavat tiedot ja laatimaan 
päivitetyt arviot näihin ohjelmiin sisältyvästä ilmastorahoituksesta. Se onkin julkaissut tilannekatsauksen monivuo -
tisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä. Tilannekatsaus olisi perustunut vääriin tietoihin ja voinut johtaa 
virhetulkintoihin, jos se olisi laadittu vuosia 2014–2016 koskevien tietojen pohjalta.
Monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa on arvioitu, että kaudella 2014–2020 ilmastotoimiin liittyvää rahoi -
tusta on hieman yli 200 miljardia euroa. Tämä vastaa koko rahoitusohjelmakaudella noin 18,9:ää prosenttia.
95
Komissio korostaa, että EU:n käyttämä ilmastorahoituksen seurantamenetelmä on uraauurtava määrällinen tapa 
seurata talousarviorahoitusta. Siinä on sinänsä parantamisen varaa, mutta kaikkiaan menetelmä on luotettava ja 
avoin.
Suositus 1 – Perusteellinen monivuotinen tietojen koonti
Komissio hyväksyy suosituksen, joka koskee kattavan monivuotisen tietojen koonnin toteuttamista sen selvittämi -
seksi, ovatko ohjelmoidut ilmastomenot kohdallaan 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi. Se katsoo panneensa 
suosituksen täytäntöön monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä. Komissio aikoo vastaisuudessa -
kin seurata edistymistä vuosittain talousarvioesitysten laadinnan yhteydessä.
Komission vastaukset 77
Suositus 2 – Kattava raportointimenettely  
a)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Se aikoo esittää relevanteissa vuotuisissa toimintakertomuksissa olennaiset tiedot ilmastotoimista ja näiden toimien 
edistymisestä. Uudessa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa (1 osa) esitetään yhteenveto talousar -
vion tuloksellisuudesta uusimpien tietojen pohjalta. Kertomuksessa hyödynnetään vuotuisia toimintakertomuksia, 
talousarvioehdotukseen sisältyviä ohjelmaselvityksiä ja muita lähteitä, kuten EU:n ohjelmien arviointi- ja täytän -
töönpanokertomuksia. Kertomuksessa esitetään yhteenveto, kun taas yksityiskohtaisempaa tietoa ohjelmien tavoit -
teista ja indikaattorien kehityksestä on saatavilla vuotuisissa toimintakertomuksissa ja ohjelmaselvityksissä.
Komissio ei hyväksy suositusta rahoitusvälineitä koskevasta raportoinnista seurattaessa talousarviomenojen edisty -
mistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa.
b)
Komissio toteaa, että tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
c)
Komissio ei hyväksy suositusta. Komissio on sitoutunut lisäämään tietojen yksityiskohtaisuutta, mutta ei ole sel -
vää, miten tästä aiheutuva hallinnollisen rasitteen lisääntyminen sekä komissiossa että jäsenvaltioissa vaikuttaisi. 
Komissio harkitsee mahdollisuutta pitää hillitsemis- ja sopeutumistoimet erillään, jos menetelmää tulevaisuudessa 
tarkistetaan, mutta korostaa, että hillitsemis- ja sopeutumistoimet kytkeytyvät läheisesti toisiinsa.
96
Komissio on samaa mieltä siitä, että ilmastotoimien sisällyttäminen kaikkiin EU:n ohjelmiin edellyttää lisätoimia. 
Asettamalla 20 prosentin poliittinen tavoite pyrittiin edistämään valtavirtaistamista (ks. myös komission vastaus 
25 kohtaan). Komission mielestä tällaisen joustavan 20 prosentin tavoitteen asettaminen on järkevää kehitettäessä 
innovatiivista menetelmää valtavirtaistamista ja ilmastoon liittyvien menojen seurantaa varten. EU:n omaksuman 
valtavirtaistamisperiaatteen tarkoituksena on sisällyttää ilmastotoimet kaikkiin politiikan aloihin, ja siinä käytetään 
20 prosentin tavoitetta valtavirtaistamisen edistämiseksi.
Komissio on arvioinut edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa monivuotisen rahoituskehyksen väliarvi -
oinnissa, kuten komission vastauksessa 28 kohtaan selostetaan.
Suositus 3 – Ilmastonmuutoksen torjunnan tarvearviointi
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Se aikoo ottaa huomioon ilmastonmuutoksen torjunnan tarpeet ja kunkin alan osallistumismahdollisuudet esit -
täessään uutta yleistä poliittista tavoitetta. Komissio ei hyväksy kantaa, jonka mukaan sen tulisi suunnitella kullekin 
alalle tai ohjelmalle erityinen ilmastorahoitusosuus.
Komission vastaukset 78
97
Komissio katsoo, että ilmastotoimien valtavirtaistamisessa EU:n talousarvioon on edistytty hyvin ja että EU:n mene -
telmä on avoin ja tarkoituksenmukainen.
Komissio viittaa 29 kohtaan antamaansa vastaukseen, jossa käsitellään ilmastomenojen luonnetta eri välineissä. Se 
huomauttaa, että ilmastotoimien valtavirtaistamista koskeva poliittinen tavoite ilmaistaan säädöksissä eri tavoin. 
Monissa tapauksissa sitä ei ilmaista oikeudellisesti sitovana tavoitteena, vaan poliittisena pyrkimyksenä johdan -
to-osassa. Katso myös komission vastaukset 25 ja 26 kohtaan.
Komissio on esittänyt monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa vuoteen 2020 ulottuvan ennusteensa ilmas -
toon liittyvistä menoista.
98
EU:n omaksuma ilmastotoimien valtavirtaistamisperiaate perustuu kansainvälisiin käytäntöihin, ja sitä varten on 
laadittu määrällinen seurantamenetelmä, jonka avulla saadaan luotettavia tietoja ilman kohtuutonta hallinnollista 
rasitetta.
Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen laskelmat, jotka perustuvat muihin ilmastotoimien seuranta -
menetelmiin, mutta sen mielestä näitä menetelmiä ei pitäisi pitää parempina kuin EU:n tasolla hyväksytyt innovatii -
viset ja yksityiskohtaiset valtavirtaistamisperiaatteet.
99
Komissio myöntää olevan mahdollista, että nykyinen menetelmä on johtanut tiettyjen menojen kohdalla ilmasto -
toimien osuuden yli- tai aliarviointiin. Sen mielestä tiettyjen kansainvälisten kehitysapuorganisaatioiden vuonna 
2015 laatimat periaatteet, joilla organisaatiot seuraavat omien toimiensa vaikutusta ilmastonmuutoksen hillitsemi -
seen, eivät kuitenkaan ole pätevä vertailukohta EU:n tasolla hyväksytylle valtavirtaistamisperiaatteelle. Komission 
käyttämä menetelmä on luotettava, se on suunniteltu avoimesti ja koordinoidusti, ja siitä on tiedotettu Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle.
Komissio arvioi molempien YMP-rahastojen ilmasto-osuudet luotettavan menetelmän perusteella, josta esitetään 
vuosittain kattavat tiedot komission talousarvioehdotukseen liittyvissä ohjelmaselvityksissä.
Sen näkemyksen mukaan suorien viherryttämistukien vaikutus kuvastaa oikealla tavalla sitä, missä määrin kolme 
viljelykäytäntöä vaikuttavat ilmastoon. Sitä, miten muut suorat tuet kuin viherryttämistuet hyödyttävät ilmastoa 
yhdessä täydentävien ehtojen kanssa, voidaan arvioida soveltamalla 40 prosentin Rion tunnusmerkkiä 20 prosentin 
osuuteen muista suorista tuista kuin viherryttämistuista. Kuten kaikki muutkin laskelmat, tämä on korvaava indi -
kaattori, joka perustuu täydentäviin ehtoihin liittyvään seuraamusjärjestelmään. Komissio näkemyksen mukaan 
muiden suorien tukien kuin viherryttämistukien 8 prosentin ilmastovaikutus ei kuitenkaan ole liian suuri arvio, kun 
otetaan huomioon täydentävien ehtojen ja suorien tukien ilmastohyödyt. Laskelma on täysin konservatiivisuusperi -
aatteen mukainen.
100
Komissio arvioi molempien YMP-rahastojen ilmasto-osuudet luotettavan menetelmän perusteella, josta esitetään 
vuosittain kattavat tiedot komission talousarvioehdotukseen liittyvissä ohjelmaselvityksissä.
Komission vastaukset 79
Suositus 4 – Liian suuret arviot korjattava
Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Seurantamenetelmää ei voida muuttaa nykyisen monivuotisen rahoituske -
hyksen aikana ennustettavuuteen, johdonmukaisuuteen ja avoimuuteen liittyvistä syistä. Komissio aikoo kuitenkin 
pohtia, millä tavoin seurantamenetelmää voitaisiin hioa maaseuturahaston osalta vuoden 2020 jälkeisellä ohjelma -
kaudella lisäämättä hallinnollista rasitetta.
101
Komission toimintasuunnitelmaa täydennetään tulevaisuudessa yksityiskohtaisemmilla, määrällisesti ilmaistavilla 
tavoitteilla. Ne on kuitenkin paras vahvistaa vuosien 2018–2020 työohjelmien laatimisen yhteydessä. Tämä prosessi 
on yhä kesken.
102
Komissio myöntää, että useissa ohjelmissa valtavirtaistamista on tehostettava, mutta ei katso, että ilmastoon liitty -
vien menojen lisäämistä koskevilla toimintasuunnitelmilla olisi lisäarvoa.
Suositus 5 – On laadittava toimintasuunnitelmia
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Kuten monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa on todettu, komissio arvioi mahdollisuuksia lisätä ilmasto -
vaikutuksen huomion ottamista yksittäisiä ohjelmia ja politiikan aloja koskevissa väliarvioinneissa. Näiden arvioiden 
tuloksia odoteltaessa komissio harkitsee korjaavia toimia. Yksittäisiä toimintasuunnitelmia ei tarvita, koska kuhunkin 
ohjelmaan sisältyy jo nyt painopisteiden asettamismenettelyjä, jotka riippuvat hallinnointitavasta.
103
Komission näkemyksen mukaan maksusitoumusmäärärahojen seuranta oli välttämätön ensiaskel sisällytettäessä 
ilmastotoimet EU:n talousarvioon. Se on tyydyttävä korvaava indikaattori, jonka avulla saadaan tasapainotettua 
uuden seurantakerroksen aiheuttama hallinnollinen rasite. On totta, että nykyiset arviot perustuvat ohjelmoituihin 
menoihin (talousarvioesitykseen), mutta ne päivitetään varsinaisen hyväksytyn talousarvion ja oikaisukirjelmien 
perusteella. Komissio aikoo arvioida tosiasiallisiin määrärahoihin perustuvien jälkiarvioiden laatimisen kustannus -
tehokkuutta. Tosiasiallisiin maksuihin perustuvat laskelmat lisäisivät kuitenkin hallinnollista rasitetta, koska maksut 
voivat jatkua vuosien ajan ja niihin saatetaan tehdä rahoitusoikaisuja. Komissio pystyy kuitenkin esittämään arvion, 
sillä noin 97 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista muuttuu maksumäärärahoiksi.
Komissio on samaa mieltä siitä, että EU:n rahoituksella aikaansaatuja tuloksia on painotettava enemmän. Lainsää -
täjän vahvistamassa nykyisessä tuloskehyksessä asetetaan kuitenkin ilmastoon liittyvät indikaattorit vain osalle 
menoja, eikä näitä indikaattoreita voida yhdistää EU:n talousarvion tasolla. Kokemuksista otetaan vaarin laadittaessa 
seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen tuloskehystä.
Komission vastaukset 80
Suositus 6 – Kehitetään indikaattorit tosiasiallisten ilmastomenojen ja niihin liittyvien 
tulosten seuraamiseksi  
a)
Komissio ei hyväksy suositusta, jonka mukaan tässä vaiheessa olisi laadittava uusi seurantajärjestelmä. Jos näin 
tehtäisiin, jäsenvaltioiden hallinnollinen rasite lisääntyisi, mitä ei ole otettu huomioon nykyisissä asetuksissa eikä 
sisällytetty kumppanuussopimuksiin tai toimenpideohjelmiin. Komissio käyttää vastakin olemassa olevia seuranta -
järjestelmiä, joiden avulla saadaan myös tietoja menoista.
b)
Komissio hyväksyy suosituksen ja panee sen täytäntöön jäljempänä selostetulla tavalla.
Se vahvistaa ja parantaa ilmastoon liittyvien tulosindikaattorien vertailtavuutta kaikilla EU:n budjettialoilla. Lisäksi 
se harkitsee seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä mahdollisuutta vahvistaa ilmastoon liittyviä 
tulosindikaattoreita, joilla arvioidaan EU:n talousarvion ilmasto-osuutta sekä etenkin kasvihuonekaasupäästöjä ja 
EU:n rahoittamien toimenpiteiden avulla aikaansaatuja päästöjen vähennyksiä.
c)
Komissio hyväksyy suosituksen, jonka se katsoo panneensa täytäntöön jäljempänä selostetulla tavalla.
Se aikoo jatkossakin edistää aktiivisesti hyvien käytäntöjen vaihtoa myös ilmastoon liittyvien tulosindikaattorien 
alalla. Esimerkiksi YMP:n seurantaa ja arviointia varten perustetussa asiantuntijaryhmässä voidaan jo nyt vaihtaa 
tietoja tällaisista indikaattoreista ja muista YMP:n arviointia koskevista hyvistä käytännöistä.
105
Tutkimus- ja innovointitoimien kohdentaminen tietyille aloille tai tiettyihin klustereihin (esimerkiksi vähähiiliseen 
talouteen) jätettiin tarkoituksella ohjelmasuunnittelusta käytyjen yksityiskohtaisten keskustelujen ulkopuolelle. 
Tutkimuksen ja innovoinnin tavoitteista käytyjen neuvottelujen ennakkoehtona oli älykäs erikoistuminen. Jos 
komissio olisi vaatinut, että toimenpideohjelmien tutkimus- ja innovointitoimissa painotetaan voimakkaammin 
ilmastoa, se olisi toiminut vastoin asetusten vaatimuksia ja etenkin jättänyt ottamatta huomioon sen, että älykkäät 
erikoistumisstrategiat edellyttävät alhaalta ylöspäin suuntautuvaa prosessia. Tässä yhteydessä suuntauksena on, 
että tutkimus- ja innovointi-investoinnit vähähiilisyyteen ovat todennäköisesti suuremmat kuin ohjelmissa esitetyt 
ja seurantamenetelmän mukaisesti alun perin huomioon otetut investoinnit.
106
Komissio korostaa, että ESR:n vaikutus ilmastotoimiin voi olla vain välillinen ja toteutua etenkin vihreään osaami -
seen tehtävien investointien kautta, jotka puolestaan liittyvät läheisesti työmarkkinoiden kehitykseen ja ovat siksi 
kysyntälähtöisiä. Tästä syystä ilmastoon liittyvien menojen todellinen osuus ESR:n määrärahoista voidaan määrittää 
vasta ohjelmien täytäntöönpanon jälkeen.
Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden ESR:n toimenpideohjelmissa ilmoittamien tietojen perusteella vahvistettu 
ilmastoon liittyvien menojen osuus ESR:n määrärahoista saattaa siksi olla pienempi kuin ESR:n odotettu ilmas -
to-osuus kaudella 2014–2020.
Komissio viittaa 77–79 kohtaan antamaansa yhteiseen vastaukseen.
Komission vastaukset 81
107
YMP-uudistus on johtanut ilmastotoimien rahoituksen merkittävään lisääntymiseen kaudesta 2007–2013.
108
Toisin kuin tilintarkastustuomioistuin, komissio ei katso, että suorien tukien viherryttäminen perustuu käytännössä 
pitkälti jo olemassa oleviin maatalouskäytäntöihin. Se uskoo sen sijaan, että viherryttäminen lisää merkittävästi 
ilmastotoimia. Ekologisen alan osuus viljelyalasta ja viljelyn monipuolistaminen ovat uusia vaatimuksia, ja pysyvän 
nurmen säilyttämistä on vahvistettu voimakkaasti esimerkiksi asettamalla täysi suoja ympäristöllisesti herkälle pysy -
välle nurmelle ja supistamalla pysyvän nurmen kyntömahdollisuuksia.
Viherryttämistuella on tosiasiassa korotettu perustasoa, jonka ylittävältä osalta ympäristökäytäntöjä voidaan tukea 
maaseudun kehittämisohjelmista. Maatalouden ympäristö ja ilmasto -toimenpiteen mukaisesti ohjelmoiduille 
toimille myönnettäviä tukia voidaan maksaa vain viherryttämisvelvoitteet ylittävistä sitoumuksista ja vaatimuksista. 
Tämä merkitsee sitä, että ympäristöön ja ilmastoon liittyvät tulokset paranevat.
109
EMKR:ää koskevissa jäsenvaltioiden vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa painotetaan enemmän EMKR:n 
menojen kohdistumista ilmastotoimiin. Katso myös komission vastaus 43 kohtaan.
Suositus 7 – Tutkitaan kaikki mahdollisuudet ja varmistetaan todellinen siirtyminen 
ilmastotoimiin  
a)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain, samalla tavoin kuin suosituksen 5. Se aikoo siis määritellä alat, joilla on vielä 
käyttämätöntä potentiaalia ilmastotoimia varten, sekä arvioi näitä aloja koskevissa väliarvioinneissa mahdollisuuk -
sia ja toimia, joilla voitaisiin lisätä ilmastoon liittyvien menojen osuutta. Se ei kuitenkaan aio laatia ilmastomenoja 
koskevia toimintasuunnitelmia yksittäisiä ohjelmia varten.
b)
Komissio ei hyväksy tätä suositusta. Tässä vaiheessa ei ole tarkoituksenmukaista eikä mahdollista muuttaa yhteis -
työssä hallinnoitujen ERI-ohjelmien monivuotisia rahoitussuunnitelmia, joissa rahoitusrakenteet perustuvat ennalta 
jaettuihin määriin. Tällä ohjelmakaudella ei myöskään ole mahdollista, että säädöskehyksessä (esim. EMKR:ää koske -
vassa säädöskehyksessä) kehitetään ja hyväksytään ilmastotoimia koskevia uusia toimenpiteitä.
Komissio kuitenkin harkitsee mahdollisuutta lisätä ilmastotoimien valtavirtaistamista yksittäisten ohjelmien väliarvi -
ointien yhteydessä.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tapahtuma Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty / Tarkastus alkoi 14.10.2015
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 2 2.7. 2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 26.10.2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 14.11.2016
Ilmastonmuutokseen puuttumiseksi ja siihen liittyviin 
huomattaviin investointitarpeisiin vastaamiseksi EU on 
päättänyt, että vähintään 20 prosenttia vuosien 
2014–2020 budjetista tulisi käyttää ilmastotoimiin. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että käynnissä on 
kunnianhimoisia toimia ja että edistystä on kaiken 
kaikkiaan saavutettu. On kuitenkin olemassa suuri riski, 
että 20 prosentin tavoitetta ei saavuteta ilman 
tehokkaampia toimia ilmastonmuutokseen puuttumiseksi. 
Tavoitteeseen pyrkiminen on johtanut ilmastotoimien 
rahoituksen lisäämiseen ja sen parempaan 
kohdentamiseen Euroopan aluekehitysrahastossa ja 
koheesiorahastossa. Euroopan sosiaalirahastossa ja 
maatalouden, maaseudun kehittämisen ja kalastuksen 
alalla ei sen sijaan ole tapahtunut merkittävää 
ilmastotoimien painotuksen lisäämistä.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN