jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toimittamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 788/96 kumoamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 762/2008 täytäntöönpanosta

Vuonna 2015 käyttöön otettujen Eurostatin tiedonkeruuohjeiden ansiosta tietojen maantieteellinen vertailukelpoisuus on parantunut. Komissiolle (Eurostatille) toimitettuja eri jäsenvaltioiden vesiviljelytilastoja on helppo verrata toisiinsa.

Komissio (Eurostat) kerää vesiviljelyä koskevia tilastoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 762/2008 mukaisesti. Asetuksen 11 artiklassa säädetään, että komission on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmen vuoden välein kertomus jäsenvaltioilta saatujen tilastojen laadusta ja merkityksestä. Kertomuksessa tulee myös analysoida tietojenkeruujärjestelmän kustannustehokkuutta ja osoittaa parhaita käytäntöjä, joilla jäsenvaltioiden työmäärää voitaisiin vähentää ja saataisiin käyttökelpoisempia ja laadukkaampia tietoja.

2.5.Tietojen luottamuksellisuus

Eräs asetuksen nojalla kerättyjen vesiviljelytilastojen ongelmista oli luottamuksellisten tietosolujen suuri määrä. Tähän on pääasiassa kaksi syytä: Ensinnäkin asetuksessa edellytetään tietojen olevan hyvin yksityiskohtaisia, minkä vuoksi ne ovat pirstaleisia. Toiseksi vesiviljelyalan rakenne on pitkälle erikoistunut. Siksi alalla on vain pieni määrä yrityksiä, hyvin vähän lajeja ja vain yksi pääasiallinen tuotantomenetelmä. Tämän seurauksena suuresta määrästä yksittäistä lajia ja kokonaissuureita koskevista tiedoista on tullut luottamuksellisia.

Vuonna 2015 lähes puolella jäsenvaltioista oli vesiviljelytuotantoa koskeviin yleistietoihin liittyviä luottamuksellisuusongelmia. Tämä tarkoittaa, että EU:n kokonaissuureet olivat luottamuksellisia useimpien lajien osalta usein siksi, että tiedot olivat luottamuksellisia jossakin yksittäisessä jäsenvaltiossa. Tiedot vuosien 2014 ja 2015 kansallisen kokonaistuotannon määrästä ja arvosta voitiin kuitenkin julkistaa kaikista jäsenvaltioista. Yhden jäsenvaltion luottamukselliset tiedot estivät siirtoviljelyn tuloksia koskevan EU:n kokonaissuureen julkistamisen. Ihmisravinnoksi tarkoitetun kalanmädin tuotanto EU:ssa pysyi luottamuksellisena, koska tuotanto on vähäistä kolmessa jäsenvaltiossa. Hautomojen ja poikaslaitosten tuotantotiedot olivat luottamuksellisia useissa jäsenvaltioissa.

Komissio (Eurostat) ja jäsenvaltiot ovat käyttäneet aikaa ja voimavaroja voidakseen tarjota tietojen käyttäjille mahdollisimman paljon lukuja, säilyttäen kuitenkin samalla tilastojen luottamuksellisuuden ja prosessin toimivuuden.

3.Rasite ja kustannustehokkuus

Tietojen keräämiseen, kokoamiseen ja käsittelyyn kansallisella tasolla vuosittain tarvittava aika ja työpanos vaihtelivat huomattavasti. Puolet jäsenvaltioista tarvitsi asetuksen edellyttämään tietojen kokoamiseen alle kymmenen viikkoa ja toinen puoli yli kymmenen viikkoa. Koko tiedonkeruuprosessiin tarvittava aika ei ole lyhentynyt yhdessäkään jäsenvaltiossa asetuksen voimaantulon jälkeen, mikä viittaa siihen, että jäsenvaltioiden on ollut vaikeaa parantaa tehokkuutta.

Jotkut jäsenvaltiot kuitenkin kertoivat onnistuneensa vähentämään vastaajille aiheutuvaa rasitetta. Kyselylomakkeisiin ei ollut tehty muutoksia ja vastaajat katsoivat niiden täyttämisestä tulleen rutiininomaista. Myös verkkokyselylomakkeet ja yritysten tarpeiden mukaiseksi suunniteltu tuki auttoivat rasitteen vähentämisessä. Vastaajilta meni kyselylomakkeen täyttämiseen keskimäärin kolme tuntia. Vastaajien määrä vaihteli Saksan 4 000 vastaajasta Alankomaiden, Belgian, Kyproksen ja Maltan alle 50 vastaajaan.

ESS laati EU:n tilastotuotteista kustannusanalyysin. Vesiviljelytilastojen kustannusarvio saatiin 20 jäsenvaltiolta. Kansallisen tiedonkeruun keskimääräiset vuotuiset kustannukset olivat noin 66 000 euroa tai keskimäärin 0,18 prosenttia vesiviljelytuotannon kokonaisarvosta. Joissakin kustannusarvioissa ei otettu huomioon vesiviljelytilastojen kokonaistuotantokustannuksia vaan ainoastaan asianosaisille kansallisille laitoksille aiheutuneet suorat kustannukset.

4.Päätelmät

Viime vuosina vesiviljelytilastoista on tullut vakiintunut tietopaketti, josta niin EU:n ja kansainvälisen tason kuin myös kansallisen tason tiedonkäyttäjät saavat suhteellisen ajankohtaisia, kattavia ja yhtenäisiä tietoja. Ne tarjoavat poliittisille päättäjille, alan edustajille ja kansalaisyhteiskunnalle vakaan perustan alan tulevalle kehitykselle.

Muutamilla jäsenvaltioilla on edelleen ongelmia tietojen keruun ja toimittamisen täsmällisyydessä. Eurostatin tiedonkeruuohjeet ovat auttaneet vesiviljelytietojen keräämisen yhtenäistämisessä.

Merkittävin vesiviljelytilastoihin vaikuttava ongelma on luottamuksellisten tietojen määrä. Se johtuu asetuksessa säädettyjen tietovaatimusten yksityiskohtaisesta jaottelusta sekä vesiviljelyalan pitkälle erikoistuneesta ja keskitetystä rakenteesta.

Jäsenvaltiot ovat keventäneet vastaajille aiheuttavaa rasitetta, mutta tehokkuutta ei ole pystytty lisäämään selkeästi ja todistettavasti. Vesiviljelytilastojen laatimisen keskimääräiset vuotuiset kustannukset olivat 66 000 euroa jäsenvaltiota kohti. Tiedonkeruukustannusten keskimääräinen osuus vesiviljelytuotannon taloudellisesta kokonaisarvosta oli kuitenkin melko pieni.

5.Suositukset

Komissio (Eurostat) jatkaa jäsenvaltioiden kanssa hyvien käytäntöjen, suositusten ja ohjeiden kehittämistä, jotta Eurostatille asetuksen nojalla toimitettavien tietojen joukossa olevien luottamuksellisten tietojen määrä saataisiin pienenemään.

Kansallisella tasolla tulisi edelleen edistää sähköisten kyselylomakkeiden käyttöä, sillä niillä tiedonkeruuta voidaan tehostaa. Muita esimerkkejä hyvistä käytännöistä ovat kansalliset tiedonkeruuohjeet ja vastaajille tapauskohtaista apua tarjoavat neuvontapalvelut.

Komissio (Eurostat) pyrkii jatkuvasti parantamaan EU:n tilastojen laatua ja saatavuutta. Se on myös sitoutunut keventämään jäsenvaltioihin ja vastaajiin kohdistuvaa rasitetta. Tätä varten komissio on sisällyttänyt vuoden 2017 työohjelmaansa hankkeen, jolla pyritään järkeistämään ja yksinkertaistamaan kalastustilastoja. Hankkeessa tarkastellaan nykyistä tiedonkeruuta ja laaditaan strategia vesiviljelytilastojen tarkoituksenmukaistamiseksi. Hankkeessa varmistetaan koordinoinnin yhteensopivuus asetuksen (EU) 2017/1004 mukaisesti kerättyjen tilastojen kanssa ja kalastustilastoja käsittelevän työryhmän suositteleman vesiviljelyä koskevan vakiokyselylomakkeen kanssa.