4.Lainasopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Portugali on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät lainaa koskevat yksilöidyt täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet. Tuen maksamisen edellytyksenä on, että täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Portugali on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

(64)Portugali on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta ja 13 prosenttia lainasta. Kyseinen määrä olisi asetettava Portugalin saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen ja 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainasopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseiset sopimukset tulevat voimaan.

(62)Portugali on pyytänyt myös lainatukea lisäuudistusten ja -investointien tukemista varten. Portugalin pyytämä lainan määrä on pienempi kuin 6,8 prosenttia suhteessa sen bruttokansantuloon vuonna 2019 käypinä hintoina. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat suuremmat kuin Portugalin käytettävissä oleva rahoitusosuus ja pyydetty lainatuki yhdessä.

(57)Suunnitelmasta on käyty laajaa keskustelua ja siitä on järjestetty virallisia julkisia kuulemisia ja aihekohtaisia seminaareja, joihin on osallistunut hallituksen jäseniä. Tämän julkisen kuulemisprosessin rinnalla hallitus järjesti useita kuulemisia institutionaalisten sidosryhmien, kuten talous- ja sosiaalineuvoston, alueellisen koordinointineuvoston ja kansallisen terveysneuvoston, kanssa. Hallitus teki toisen julkisen kuulemisen aikana saatujen kirjallisten kommenttien perusteella suunnitelmaan useita muutoksia, joihin sisältyi myös kaksi uutta komponenttia: komponentti 4 ”Kulttuuri” ja komponentti 10 ”Meri”.

(55)Investoinneista on tehty turvallisuutta koskeva itsearviointi digitaalisten valmiuksien ja yhteyksien osalta asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 4 kohdan g alakohdan mukaisesti. Itsearviointiin sisältyy matriisi riskeistä ja lieventävistä toimenpiteistä. Itsearvioinnissa on yksilöity yhteensä 18 mahdollista riskiä, joihin kuuluvat muun muassa toimittajariippuvuus, suuririskiset toimittajat, kyberturvallisuusongelmat ja kriittisten järjestelmien häiriöt. Matriisissa yksilöidään 13 lieventävää toimenpidettä, joilla on tarkoitus puuttua mahdollisiin riskeihin ja joihin kuuluvat muun muassa palveluntarjoajien luotettavuusselvitystä koskeva vaatimus, rajoitusten soveltaminen suuririskisiksi katsottuihin toimittajiin, toimittajapohjan monipuolistamisstrategiat ja kriittisten toimintojen varajärjestelmät.

(48)Portugali on toimittanut erilliset kustannusarviot kaikista elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä investoinneista ja uudistuksista ja niiden kustannuksista. Kustannuserittely on yleisesti ottaen yksityiskohtainen ja hyvin perusteltu. Arviot perustuvat suurimmaksi osaksi vertailuihin, joissa vertailukohtana ovat samankaltaisista palveluista tehdyt hankintasopimukset, samankaltaiset aikaisemmat investoinnit tai markkinakartoitukset. Kustannusarvioiden ja niiden perustana olevien asiakirjojen arviointi osoittaa, että suurin osa kustannuksista on kohtuullisia ja uskottavia. Joissakin tapauksissa käytettyä menetelmää ei kuitenkaan selitetä riittävän hyvin eikä perustelujen ja itse kustannusten välinen yhteys ole täysin selvä, minkä vuoksi tämän arviointiperusteen osalta ei voida antaa luokitusta A. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat kustannustehokkuusperiaatteen mukaisia ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(45)Portugalin suunnitelman välitavoitteet ja tavoitteet muodostavat asianmukaisen järjestelmän suunnitelman täytäntöönpanon seurantaa varten. Ne ovat riittävän selkeitä ja kattavia, jotta niiden saavuttamista voidaan seurata ja jotta se voidaan todentaa. Portugalin viranomaisten kuvailemat todennusmekanismit, tiedonkeruu ja vastuualueet vaikuttavat niin luotettavilta, että niiden pohjalta voidaan riittävällä tavalla perustella maksupyynnöt, kun välitavoitteet ja tavoitteet on saavutettu. Välitavoitteet ja tavoitteet koskevat myös jo toteutettuja toimenpiteitä, jotka ovat asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisia. Näiden välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävä saavuttaminen aikanaan on tarpeen maksupyynnön perustelemiseksi.

(44)Estrutura de Missão Recuperar Portugal -nimisen hallinnollisen rakenteen (Recuperar Portugal -erityistyöryhmä), on tarkoitus toteuttaa suunnitelma ja seurata sitä. Sen vastuualueet on määritelty selkeästi kansallisessa lainsäädännössä, millä varmistetaan asianmukainen koordinointi- ja raportointimekanismi erityistyöryhmän ja eri komponentteihin kuuluvien investointien ja uudistusten toteuttamisesta vastaavien muiden elinten välillä. Erityistyöryhmälle on annettu selkeästi määritellyt vastuualueet, ja sillä on asianmukainen rakenne suunnitelman täytäntöönpanoa, edistymisen seurantaa ja raportointia varten. Erityistyöryhmän on tarkoitus olla toiminnassa siihen asti, kun suunnitelma on pantu täytäntöön.

(36)Komponenteista kaikkiaan 14 sisältää toimenpiteitä, joilla edistetään digitaalisen muutoksen tavoitetta kattavalla ja monialaisella lähestymistavalla. Näistä komponenteista neljä koskee yksinomaan digitaalista muutosta. Suunnitelmaan sisältyy merkittäviä yritysten digitalisointiin ja digitaalisten taitojen tarjontaan liittyviä uudistuksia ja investointeja. Näiden lisäksi tarkoituksena on toteuttaa merkittäviä uudistuksia ja investointeja, joilla pyritään julkishallinnon, oikeuslaitoksen ja julkisen varainhoidon digitalisointiin. Investointeja on tarkoitus toteuttaa myös tiettyjen alojen, kuten perus- ja keskiasteen koulutuksen, terveydenhuollon, kulttuurin ja metsänhoidon, digitalisoimiseksi.

(32)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien luonnon monimuotoisuus, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 37,9 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan 2030.

(31)Erityistä huomiota on kiinnitetty toimenpiteisiin, joiden vaikutuksia ympäristötavoitteisiin on perusteltua tarkastella tarkkaan. Komponentti 7 ”Infrastruktuurit” sisältää neljä toimenpidettä, jotka koskevat tieliikenneinfrastruktuurin rakentamista tai parantamista (RE-C7-I2, I3, I4 ja I5). Jotta ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä ja vähentämistä koskeville tavoitteille ei aiheutuisi merkittävää haittaa, Portugali on sisällyttänyt elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa liitännäistoimenpiteenä investoinnin RE-C7-I0 ”Sähköajoneuvojen latausverkoston laajentaminen”. Investoinnilla on tarkoitus tukea tieliikenteen hiilestä irtautumista tarjoamalla yleiseen käyttöön 15 000 sähköajoneuvojen latausasemaa vuoteen 2025 mennessä. Samaan tapaan Portugalin on tarkoitus varmistaa komponenttiin 9 ”Vesienhoito” kuuluvissa vesienhoitotoimenpiteissä (TC-C9-I1 ja I2), joihin sisältyy muun muassa padon ja suolanpoistolaitoksen rakentaminen sekä kastelu- ja vedenottotoimenpiteitä, että ympäristölle ei aiheudu merkittävää haittaa, toteuttamalla näiden toimenpiteiden kannalta merkityksellisen ympäristövaikutusten arvioinnin kaikkien tulosten ja ehtojen edellyttämät toimenpiteet EU:n ympäristölainsäädännön mukaisesti, vesipuitedirektiivi (2000/60/EY) mukaan luettuna. Tällä pyritään erityisesti välttämään asianomaisiin vesistöihin kohdistuvia merkittäviä vaikutuksia, jotka vaarantaisivat hyvän vesien tilan tai potentiaalin saavuttamista koskevan tavoitteen tai viivästyttäisivät sen saavuttamista. Näin pyritään myös varmistamaan, että toimenpiteet eivät vaikuta kielteisesti kyseisistä vesistöistä suoraan riippuvaisiin suojeltuihin luontotyyppeihin ja lajeihin.

(28)Suunnitelma sisältää tärkeitä lapsiin ja nuoriin liittyviä toimenpiteitä, joihin kuuluvat muun muassa päiväkotien ja lastenhoitopalvelujen kapasiteetin lisääminen ja pysyvien laadukkaiden työpaikkojen luominen nuorille. Suunnitelmalla on myös tarkoitus edistää osallistumista korkea-asteen koulutukseen, erityisesti luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden, taiteen ja matematiikan koulutusaloilla, ja perustaa korkeakouluverkosto, joka tarjoaa lyhytkestoisia jatko-opintoja. Toimenpiteillä on myös tarkoitus tukea digitaaliteknologian integrointia perus- ja keskiasteen koulutusjärjestelmään tuomalla digitaaliset resurssit luokkatyöskentelyyn, digitalisoimalla opetussisältöä ja perustamalla laboratorioita, joissa käytetään opetusteknologiaa, kuten ohjelmoitavia robotteja.

(27)Suunnitelmaan sisältyy merkittäviä toimenpiteitä, joilla vastataan pitkäaikaisiin sosiaalisiin haasteisiin ja joilla on merkittävä vaikutus myös alueelliseen ulottuvuuteen ja maaseutu- ja kaupunkialueiden väliseen kahtiajakoon, minkä vuoksi niillä parannetaan myös taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä sekä Portugalissa että unionissa. Niillä vastataan tarpeeseen parantaa terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitopalvelujen reagointikykyä ja saatavuutta väestön ikääntyessä nopeasti ja tarpeeseen tarjota kohtuuhintaisia ja sosiaalisen asuntotuotannon asuntoja. Sosiaaliseen haavoittuvuuteen on tarkoitus puuttua myös tarjoamalla monenlaisia etenkin ikääntyneille, vammaisille, etnisiin vähemmistöihin kuuluville ja maahanmuuttajille tarkoitettuja sosiaalipalveluja sekä integroituja ohjelmia, joilla tuetaan muita heikommassa asemassa olevia yhteisöjä köyhillä suurkaupunkialueilla. Suunnitelmalla on tarkoitus parantaa julkisen liikenteen verkkoja kaupunkialueilla, mikä on erityisen tärkeää muita heikommassa asemassa olevien julkista liikennettä työmatkoihin käyttävien työntekijöiden kannalta, ja vahvistaa työntekijöiden oikeuksia, erityisesti digitaalitaloudelle ominaisten epätyypillisten työsopimusten osalta. Näillä toimenpiteillä tuetaan Porton huippukokouksessa 7 päivänä toukokuuta 2021 hyväksytyn Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelman toteuttamista, ja niiden odotetaan osaltaan parantavan sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun indikaattoreiden tasoa.

(24)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) jäsenvaltion kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(21)Suunnitelmalla edistetään merkittävästi ilmastosiirtymään liittyvän haasteen ratkaisemista. Siihen sisältyy investointeja tuotantoalojen hiilestä irtautumista tukevaan tutkimukseen ja innovointiin sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan rakennusten energiatehokkuutta sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Suunnitelman odotetaan tekevän kaupunkiliikenteestä kestävämpää, sillä sen toimenpiteissä vahvistetaan julkisesta liikenteestä vastaavia hallintoviranomaisia, investoidaan metroverkkojen laajentamiseen sekä pikaraitiotielinjoihin ja nopeisiin linja-autoyhteyksiin Lissabonin ja Porton suurkaupunkialueilla ja hankitaan päästöttömiä ajoneuvoja julkisen liikenteen kalustoon. Toimenpiteillä pyritään myös edistämään investointeja uusiutuvaan energiaan Manner-Portugalissa ja syrjäisimpiin alueisiin kuuluvilla Madeiran ja Azorien alueilla. Metsiä on tarkoitus suojella merkittävillä uudistuksilla ja investoinneilla ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi. Maisemansuunnittelu- ja maisemanhoito-ohjelmilla on tarkoitus suunnitella haavoittuvien alueiden maisema siten, että voidaan parantaa niiden kykyä selviytyä ilmastonmuutokseen liittyvistä riskeistä, erityisesti maaseutualueiden metsäpaloista ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä, ja edistää kestävää kasvua ja alueellista yhteenkuuluvuutta kasvattamalla maatalouskiinteistöjen keskimääräistä kokoa, muuttamalla maankäyttöä ja suunnittelemalla uutta taloudellista toimintaa.

(20)Tutkimuksen ja innovoinnin vauhdittamiseksi tehdään merkittäviä investointeja erityisesti laatimalla keskeisillä aloilla innovointisuunnitelmia, kuten vihreitä toimintasuunnitelmia, joilla pyritään edistämään yritysten ja tiedemaailman välisiä yhteyksiä. Investointeja on tarkoitus tehdä myös kestävään maatalouteen liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseksi. Suunnitelmaan sisältyy myös investointeja yritysten pääomapohjan vahvistamiseksi, kuten sellaisen erillisyhtiön perustaminen, jonka on tarkoitus investoida elinkelpoisiin portugalilaisiin yrityksiin oman pääoman ehtoisen ja oman pääoman luonteisen rahoituksen muodossa.

(17)Suunnitelmaan sisältyy myös uudistuksia ja investointeja, joilla parannetaan terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia saada laadukasta terveydenhuoltoa ja pitkäaikaishoitoa. Näillä uudistuksilla ja investoinneilla on etenkin tarkoitus lisätä perusterveydenhuollon, mielenterveyspalvelujen ja pitkäaikaishoidon toimintavalmiuksia, ja ne on tarkoitus yhdistää toimiin, joilla lisätään kansallisen julkisen terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuutta ja nivelletään sen osat paremmin toisiin. Suunnitelmaan sisältyy erityistoimenpiteitä, joilla on tarkoitus vahvistaa syrjäisimpiin alueisiin kuuluvan Madeiran alueellista terveydenhuoltojärjestelmää ja digitalisoida sekä Madeiran että Azorien terveydenhuoltojärjestelmät. Lisäksi julkisten sairaaloiden hallintomallin uudistuksen loppuunsaattamisella puututaan julkisten sairaaloiden jatkuvien maksurästien perimmäisiin syihin. Uudistuksessa on tarkoitus yhdistää sairaaloille investointi- ja rekrytointipäätöksissä annettava suurempi autonomia tehostettuun seurantaan ja suurempaan vastuuvelvollisuuteen, millä autetaan estämään pysyvästi maksurästien kertyminen.

(14)Pandemian johdosta toteutettavia välittömiä finanssipoliittisia toimia koskevien suositusten voidaan katsoa jäävän Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelman ulkopuolelle huolimatta siitä, että Portugali on yleisesti ottaen vastannut asianmukaisesti ja riittävästi välittömään tarpeeseen tukea taloutta finanssipoliittisin keinoin vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen säännösten mukaisesti. Suositus, joka koskee julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2020 ottaen huomioon epätavallisten tapahtumien vuoksi sallittu tilapäinen poikkeama, ei myöskään ole enää merkityksellinen, koska kyseinen budjettikausi on päättynyt ja vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke aktivoitiin maaliskuussa 2020 pandemiakriisin yhteydessä.

(4)[Euroalueen talouspolitiikasta annetussa neuvoston suosituksessa euroalueen jäsenvaltioille suositettiin, että ne toteuttaisivat, osin elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta, toimia muun muassa sen varmistamiseksi, että politiikan viritys tukee elpymistä, ja edistäisivät edelleen lähentymistä, palautumiskykyä sekä kestävää ja osallistavaa kasvua. Neuvoston suosituksessa kehotettiin myös vahvistamaan kansallisia institutionaalisia kehyksiä, varmistamaan makrotalouden vakaus, saattamaan valmiiksi talous- ja rahaliitto ja vahvistamaan euron kansainvälistä asemaa.] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, please remove the recital]

(3)Komissio julkaisi 2 päivänä kesäkuuta 2021 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Portugalia koskevan perusteellisen tarkastelun. Tekemänsä analyysin perusteella komissio päätteli, että Portugalin makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka liittyvät ulkomaisen nettovelan, yksityisen velan ja julkisen velan suureen määrään sekä järjestämättömien lainojen suureen jäljellä olevaan määrään tilanteessa, jossa tuottavuuden kasvu on hidasta.

(2)Neuvosto antoi Portugalille 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositti erityisesti, että Portugali toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, parantaa julkisen talouden laatua asettamalla etusijalle kasvua edistävät menot, parantaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet saada laadukasta terveydenhuoltoa ja pitkäaikaishoitoa. Se suositti lisäksi, että Portugali parantaa väestön yleistä osaamistasoa (painottaen digitaalisia taitoja ja korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden määrän lisäämistä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla) ja tukee laadukkaita työpaikkoja sekä vähentää työmarkkinoiden segmentoitumista. Se suositti myös, että Portugali parantaa sosiaalisten turvaverkkojen tehokkuutta ja riittävyyttä ja takaa riittävän ja tosiasiallisen sosiaalisen suojelun ja ansiotulotuen. Se suositti, että Portugali keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti innovointiin, rautatieliikenne- ja satamainfrastruktuuriin, vähähiiliseen talouteen ja energiaan siirtymiseen ja energiaverkkoyhteyksien lisäämiseen alueelliset erot huomioon ottaen. Lisäksi neuvosto suositti, että Portugali toteuttaa toimenpiteet, joilla varmistetaan, että yritykset saavat tarvitsemaansa likviditeettiä pandemian aikana, ja aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita sekä edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi. Lopuksi se suositti, että Portugali toteuttaa uudistuksia liiketoimintaympäristön parantamiseksi ja erityisesti vähentää lupamenettelyistä johtuvia sääntely- ja hallinnollisia esteitä ja säänneltyjä ammatteja koskevia rajoituksia sekä tehostaa hallinto- ja verotuomioistuimiensa toimintaa ja maksukyvyttömyys- ja takaisinperintämenettelyjä. Arvioituaan edistymistä näiden maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että suositus, jonka mukaan Portugalin olisi toteutettava yleinen poikkeuslauseke huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi, on pantu kaikilta osin täytäntöön. Merkittävää edistystä on saavutettu sen suosituksen täytäntöönpanossa, joka koskee väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamista yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, likviditeetin saannin varmistamiseksi.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 16.6.2021 COM(2021) 321 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 146 final}



LIITE OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1. Uudistusten ja investointien kuvaus A. KOMPONENTTI 1: Kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä Tässä Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentissa käsitellään useita Portugalin terveydenhuoltojärjestelmän tällä hetkellä kohtaamia haasteita, jotka liittyvät tämänhetkisiin terveydenhuollon tarpeisiin ja niiden tarpeiden kehitykseen ja tähän liittyviin kustannuksiin. Ensinnäkin Portugalin väestökehityksen kielteiset suuntaukset, joille on ominaista kiihtyvä ikääntyminen ja siihen liittyvä pitkäaikaishoidon tarpeen lisääntyminen, ajoittuvat samaan aikaan tautitilanteen muutosten, kroonisten sairauksien ja rappeutumissairauksien osuuden kasvun sekä monien sairauksien yhteisesiintymisen vähittäisen lisääntymisen kanssa. Toiseksi Portugalissa on edelleen paljon vältettävissä olevaa kuolleisuutta ja terveiden elinvuosien määrä on suhteellisen vähäinen 65-vuotiailla. Kolmanneksi on mahdollista kiinnittää enemmän huomiota terveyden edistämiseen ja sairauksien ehkäisyyn sekä puuttua terveydenhuoltopalvelujen hajanaisuuteen ja terveydenhuollon saatavuudessa esiintyviin puutteisiin. Neljänneksi terveydenhuollon käyttäjien maksamat maksut ovat EU:n korkeimpia, ja terveydenhuollon taloudellinen taakka on raportoitu suhteellisen korkeaksi. Portugalin kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän taloudellinen tilanne on ollut haastava jo useita vuosia. Portugalissa on erityisesti näyttöä siitä, että hallitus on toistuvasti pelastanut julkisia sairaaloita. Tällä ei kuitenkaan ole onnistuttu välttämään sairaaloiden velkaantumisen järjestelmällistä kehää, millä on ollut kerrannaisvaikutuksia tarjontaketjun suhteisiin. Tässä komponentissa päätavoitteena on vahvistaa Portugalin kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän valmiuksia vastata maan väestörakenteen ja epidemiologisiin muutoksiin, hoitoon ja teknologiaan liittyviin innovaatioihin sekä terveydenhuollon kysynnän lisääntymiseen ja siihen liittyvään kustannusten noususuuntaukseen. Tätä varten komponentin tavoitteena on vahvistaa perusterveydenhuoltopalvelujen keskeistä roolia kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän kokonaisrakenteessa, laajentaa pitkäaikais- ja mielenterveyspalveluja ja lisätä tehokkuutta saattamalla päätökseen julkisten sairaaloiden hallintomallin uudistus ja edistämällä terveydenhuoltopalvelujen digitalisointia. Komponentilla autetaan ottamaan huomioon maakohtainen suositus, joka koskee kokonaismenojen valvonnan, kustannustehokkuuden ja riittävän budjetoinnin vahvistamista siten, että keskitytään sairaaloiden maksurästien kestävään vähentämiseen (vuoden 2019 maakohtainen suositus nro 1), sekä maakohtainen suositus, joka koskee terveydenhuoltojärjestelmän häiriönsietokyvyn vahvistamista ja laadukkaan terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon yhtäläisen saatavuuden varmistamista (vuoden 2020 maakohtainen suositus nro 1). Komponentilla edistetään myös maakohtaista suositusta investointien kohdentamisesta vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen (maakohtainen suositus nro 3, 2020). Odotuksena on, ettei mistään tämän komponentin toimenpiteistä aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon toimenpiteiden kuvaus ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaiset lieventävät toimenpiteet, jotka on esitetty suunnitelmassa. A.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus RE-r01: Perusterveydenhuollon uudistus Uudistuksen yleisenä tavoitteena on vahvistaa perusterveydenhuollon keskeistä roolia väestön terveystarpeisiin vastaamisessa kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän yleisessä rakenteessa. Tätä varten uudistuksella on kuusi painopistettä: i) syvennetään seulonta- ja varhaisdiagnosointivalmiuksia, erityisesti yleisimpien sairauksien osalta; ii) vahvistetaan perusterveydenhuollon reagointivalmiuksia luomalla ennakoivammin toimivia terveyskeskuksia, joilla on laajempi palvelu- ja toimenpidevalikoima ja jotka on integroitu paremmin muihin hoitotasoihin, mukautetaan prosesseja kunkin käyttäjän yksilöllisiin ominaisuuksiin ja elinkaareen, vähennetään kliinisten käytäntöjen suurta vaihtelua (myös avohoitopotilaiden lääkemääräysten osalta), parannetaan lähetekäytäntöä terveydenhuollon eri tasojen välillä ja pyritään tehokkuushyötyihin rajoittamalla palvelujen päällekkäisyyttä tai tehottoman, riittämättömän tai arvoltaan vähäisen hoidon tarjoamista; iii) perusterveydenhuollon palveluissa käytettävissä olevien tilojen ja laitteiden alueellisten ja paikallisten epäsymmetrioiden korjaaminen; iv) yhteisölähtöisten toimien tukeminen ja tukiohjelmien luominen käyttäjille ja heidän perheilleen siten, että kansalaiset ja yhteisöt otetaan paremmin mukaan, muun muassa saattamalla päätökseen terveydenhuoltovastuun siirtäminen keskushallinnolta paikallishallinnolle; v) terveydenhuoltohenkilöstön taitojen parantaminen, monialaisen ryhmätyön vahvistaminen ja ammattilaisten, myös asiantuntijoiden, määrän lisääminen; ja vi) kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän digitaalisen siirtymän toteuttaminen ja sen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen terveydenhuoltopalvelujen nykyaikaistamisessa ja yksinkertaistamisessa. Tällä uudistuksella luodaan paremmat edellytykset perusterveydenhuoltopalveluihin tehtäville investoinneille. Uudistuksella pannaan täytäntöön useita lainsäädäntö- ja sääntelytoimenpiteitä, joiden tavoitteena on i) laajentaa terveyskeskusryhmien vastuualueita ja toiminta-alaa sekä niiden muodostamien toiminnallisten yksiköiden typologiaa; ii) tarkastella uudelleen toiminnallisten yksiköiden organisaatiota ja toimintaa koskevaa oikeudellista järjestelmää sekä näiden yksiköiden osatekijöiden kannustinjärjestelmää; iii) kehitetään riskiluokitusväline terveyskeskusryhmien toiminnallisten yksiköiden kliinisen hallinnon tukemiseksi; ja iv) saattaa päätökseen terveydenhuoltoon liittyvien vastuiden siirtäminen keskushallinnolta paikallishallinnolle. Uudistuksen täytäntöönpanoon liittyvät välitavoitteet ja tavoitteet on tarkoitus saavuttaa 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä. Uudistus RE-r02: Mielenterveysalan uudistus Uudistuksen yleistavoitteena on parantaa mielenterveyttä Portugalissa. Tätä varten uudistus rakentuu viiteen toimenpidelinjaan: i) luovutaan psykiatrisissa sairaaloissa tai sosiaalialan laitoksissa olevien potilaiden laitoshoidosta; ii) täydennetään paikallisten mielenterveyspalvelujen kansallista kattavuutta sairaala- ja avohoidon aloilla; iii) laajennetaan integroitua jatkuvaa hoitoa koskevaa kansallista verkostoa keskittyen mielenterveyteen; iv) organisoidaan uudelleen rikostekniset psykiatriset palvelut; ja v) toteutetaan dementiaa koskevat alueelliset terveyssuunnitelmat. Uudistus käsittää käytännössä kahden säädöksen uudelleentarkastelun. Nämä ovat nykyinen mielenterveyslaki, jossa vahvistetaan Portugalin mielenterveyspolitiikan yleiset periaatteet ja psyykkisistä sairauksista kärsivien henkilöiden pakollista laitoshoitoa koskevat säännökset, ja mielenterveyttä koskeva asetus, jossa määritellään mielenterveyspalvelujen järjestämistä, hallinnointia ja arviointia ohjaavat periaatteet. Näihin säännöksiin on tarkoitus tehdä muun muassa seuraavat muutokset: i) vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen periaatteiden sisällyttäminen lainsäädäntöön; ja ii) lisätään paikallisten mielenterveyspalvelujen autonomiaa ja moitteetonta hallinnointia perustamalla integroituja vastuukeskuksia. Tällä uudistuksella luodaan paremmat edellytykset perusterveydenhuoltopalveluihin tehtäville investoinneille.

Uudistuksen täytäntöönpanoon liittyvät välitavoitteet on saatava päätökseen viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2023. Uudistus RE-r03: Julkisten sairaaloiden hallintomallin uudistuksen loppuun saattaminen Uudistuksen yleisenä tavoitteena on lisätä kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän sairaaloiden tehokkuutta. Tätä varten sen tavoitteena on: i) uudistaa julkisten sairaaloiden organisaatiota ja sisäistä hallintoa; ii) järjestää sairaalaverkosto uudelleen kapasiteettisuunnittelun mukaisesti palvelujen kysynnän sekä henkilöresurssien ja infrastruktuurin tarjonnan osalta; iii) parantaa niveltymistä julkisten terveyspalvelujen muihin osiin eli perusterveydenhuoltoon ja mielenterveyspalveluihin sekä palliatiivisen hoidon ja integroidun jatkuvan hoidon verkostoihin; iv) ottaa mukaan terveydenhuollon ammattilaiset ja väliportaan rakenteet julkisten sairaaloiden hallinnointiin; ja v) keskittää toimet kansalaisten todellisiin terveys- ja hyvinvointitarpeisiin. Hallinnointisopimuksiin on sisällytettävä objektiivisia mittareita, joilla arvioidaan sairaaloiden johtajien suoriutumista sekä palvelun laadun että julkisten sairaaloiden taloudellisen tilanteen näkökulmasta. Tämä auttaa varmistamaan johdonmukaisuuden hallituksen terveyspolitiikan painopisteiden kanssa ja tekemään sairaaloiden resurssien hallinnoinnista ennakoitavampaa, yhdistämällä autonomiaan tehostettu seuranta ja vastuuvelvollisuus. Uudistettujen hallinnointisopimusten täytäntöönpano on toteutettava asteittain ja priorisoitava julkisten sairaaloiden tehokkuuden, ulottuvuuden ja maantieteellisen jakauman mukaan. Lisäksi vahvistetaan terveysministeriön ja valtiovarainministeriön seurantaroolia, jotta voidaan varmistaa yhdennetty ja johdonmukainen lähestymistapa sairaaloiden suorituskyvyn arviointiin ja korjata hyvissä ajoin poikkeamat hyväksytyistä talousarvioista. Lisäksi keskitettyjä hankintoja on lisättävä tehokkuuden lisäämiseksi, erityisesti ottamalla huomioon hiljattain tehdyssä riippumattomassa arvioinnissa annetut suositukset. Erityisesti keskitetyt hankinnat on ulotettava koskemaan lääkinnällisiä laitteita. Lisäksi on tarkoitus parantaa julkisten sairaaloiden sisäistä hallintoa erityisesti perustamalla integroituja vastuukeskuksia ja ottamalla käyttöön tulosperusteiset palkkausjärjestelmät, joita sovelletaan tällaisiin keskuksiin liittyviin yksiköihin. Tähän liittyy myös sellaisen järjestelmän voimaantulo, jossa terveydenhuollon ammattihenkilöt ovat kokonaan julkisen terveydenhuollon palveluksessa. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy aloitteita sairaalaverkoston uudistamiseksi, jotta voidaan varmistaa palvelujen parempi niveltyminen toisiinsa. Erityisesti kotisairaanhoidon toimia kehitetään edelleen sairaalatasoisen hoidon tarjoamiseksi potilaan kotona. Kehittäminen tapahtuu tiiviissä yhteydessä perusterveydenhuollon palveluihin, yhdennettyjen jatkuvien hoitopalvelujen kansalliseen verkostoon, sosiaalialaan ja paikallisyhteisöihin. Lisäksi vahvistetaan kansallisen terveydenhuollon laboratoriovalmiuksia tartuntatautien diagnosoinnissa ja tehohoitovalmiuksia. Uudistus on tarkoitus toteuttaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi RE-C01-i01: Paremmin tarpeita vastaavat perusterveydenhuollon palvelut Tämän investoinnin tavoitteena on laajentaa perusterveydenhuollon palveluja ja vahvistaa niiden keskeistä roolia väestön terveystarpeisiin vastaamisessa kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän yleisessä rakenteessa. Investointi perustuu perusterveydenhuollon palvelujen uudistukseen. Investointi sisältää seuraavat aloitteet: -Ensinnäkin useilla osainvestoinneilla on tarkoitus parantaa perusterveydenhuollon palvelujen saatavuutta, laatua ja tehokkuutta, jotta voidaan täydentää seulontaohjelmien kansallista kattavuutta ja vahvistaa valmiuksia varhaiseen diagnosointiin. Näitä ovat muun muassa seuraavat: i) syöpäseulontojen laajentaminen kaikkiin terveyskeskuksiin, mukaan lukien paksusuoli-/peräsuolisyöpä ja kohdunkaulansyöpä; ii) diabeettisen retinopatian seulonta laajennetaan kaikkiin terveyskeskuksiin; iii) annetaan kaikille terveyskeskuksille valmiudet mitata C-reaktiivista proteiinia; iv) annetaan kaikille terveyskeskusryhmille käyttöön spirometrit astman, kroonisen keuhkoahtaumataudin ja tupakointiin liittyvien tautien varhaista diagnosointia, seurantaa ja hoitoa varten; v) annetaan terveydenhuollon yksiköille Holter-laitteet ja laitteet avohoidossa toteutettavaa verenpaineen seurantaa varten; vi) diabeetikkojen jalkojen hoidon ulottaminen kaikkiin terveyskeskusten ryhmiin; vii) yksilöllisen hoitosuunnitelman hyväksyminen kompleksisia ja useita sairauksia sairastavia potilaita varten; viii) lähetekäytäntöjen määrittely niille hoidon aloille, joilla kysyntää on eniten hoitoaloille, eli silmätaudit, korva-, nenä- ja kurkkutaudit, ortopedia ja urologia; ja ix) saatetaan valmiiksi yhdennetty tietojärjestelmä, jonka pitäisi helpottaa potilaiden hoitoon ohjaamista terveydenhuollon tasojen välillä. -Toiseksi muilla osainvestoinneilla pyritään laajentamaan terveyskeskusryhmien toiminta-aloja, mikä lisää tämän tasoisen terveydenhuollon reagointikykyä ja lääketieteellisten erikoisalojen tarjontaa vahvistamalla erityis- ja tiimityötä terveysyksiköissä. Näitä ovat muun muassa seuraavat: i) hammaslääkärin vastaanottojen perustaminen terveyskeskuksiin; ii) integroitujen diagnostisten keskusten (mukaan lukien ainakin röntgentutkimukset ja kliiniset analyysit) perustaminen terveyskeskusryhmiin; iii) kuntoutuspalvelujen ottaminen osaksi terveyskeskuksia (riittävät fyysiset tilat ja kuntoutus, monialaiset ryhmät); iv) kaikkien terveyskeskusten varustaminen laitteilla (ensilaukut, defibrillaattorit ja elintoimintojen valvontamonitorit), joita tarvitaan ensiavun antamista varten (hätäensiapu); ja v) ohjelman vauhdittaminen kiireellisten terveydenhuoltopalvelujen riittämättömän ja/tai ehkäistävissä olevan käytön vähentämiseksi. -Kolmanneksi osainvestointeihin kuuluu myös terveyskeskusten tilojen ja laitteiden kunnostaminen, energiatehokkuuden parantaminen, saavutettavuuden, laadun, mukavuuden ja turvallisuuden varmistaminen potilaille ja ammattilaisille sekä niiden mukauttaminen terveydenhuollon tarjonnan uusiin malleihin. Tällaisiin investointeihin kuuluvat muun muassa seuraavat: i) 100 uuden terveyskeskuksen rakentaminen; ii) 326 terveydenhuollon laitoksen kunnostaminen tai mukauttaminen energiatehokkuuden lisäämiseksi, valmiussuunnitelmien noudattamiseksi ja saavutettavuuden, hygienian turvallisuuden ja mukavuuden varmistamiseksi; ja iii) terveydenhuollon laitteiden uudistaminen. -Neljänneksi osainvestoinneissa on tarkoitus keskittyä lähihoidon, etenkin koti- ja yhteisöperustaisen hoidon, tehostamiseen, suuririskisille väestöryhmille tarjottavaan hoitoon sekä laitoshoidosta luopumiseen ja avohoidon edistämiseen. Näitä ovat muun muassa seuraavat: i) tarjotaan terveyskeskuksille sähköajoneuvoja kotihoidon tukemiseksi; ii) liikkuvien yksiköiden lukumäärän lisääminen harvaan asuttujen alueiden kattamiseksi; iii) tarjotaan terveyskeskuksille teknisiä edellytyksiä etävastaanottojen ja kroonisten sairauksien, kuten sydämen vajaatoiminnan, etäseurannan toteuttamiseksi; iv) vahvistetaan avohoitoyksiköitä ja integroitua jatkuvaa hoitoa tarjoavia tiimejä; v) perustetaan yhteisöryhmiä, jotka tukevat palliatiivista hoitoa terveyskeskuksissa; ja vi) perustetaan yleisten psyykkisten sairauksien (masennus ja ahdistuneisuus) psykososiaalisia toimenpideohjelmia terveyskeskuksiin. Investointi on tarkoitus saada päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi RE-C01-i02: Integroidun jatkuvan hoidon kansallinen verkosto ja palliatiivisen hoidon kansallinen verkosto Investoinnin tavoitteena on laajentaa palliatiivisen ja integroidun jatkuvan hoidon kansallisia verkostoja, jotka koskevat sairaalahoitoa, avohoitoa ja kotihoitoa. Investoinnin tukena on vammaisten osallistamista koskevan kansallisen uudistus, joka esitetään sosiaalisia toimia koskevassa komponentissa 3. Se on osa Portugalin laitoshoidosta luopumista koskevaa strategiaa ja yleistä pyrkimystä puuttua kielteisiin väestökehityksen suuntauksiin. Investointi koostuu jäsennellystä ja vaiheittaisesta ohjelmasta, jolla tarjotaan rahoitustukea julkisen, sosiaalisen tai yksityisen sektorin hankkeiden toteuttajille, jotta voidaan i) laajentaa integroitua jatkuvaa hoitoa koskevaa kansallista verkostoa 5 500 vuodepaikalla rakentamalla 275 uutta 20 vuodepaikan perusmoduulia (joko olemassa oleviin tai uusiin yksiköihin); ii) luoda 20 päivätoimintayksikköä potilaan omatoimisuuden edistämiseksi, jotta voidaan seurata 500:aa avohoitopotilasta; iii) perustaa integroitua jatkuvaa hoitoa varten 50 kotitiimiä, jotka huolehtivat 1 000:sta kotona olevasta potilaasta (mukaan lukien laitteet ja sähköajoneuvot); iv) laajentaa integroituja mielenterveyspalveluja 1 000 hoitopaikalla 50 asuinyksikössä ja sosiaalis-ammatillisessa yksikössä (tuki uusien tilojen rakentamiselle tai olemassa olevien tilojen laajentamiselle); v) perustaa jopa 100 hoitopaikkaa kymmenen mielenterveyden tukiryhmän alaisuuteen (tuki tiimien toimintaan tarvittavien aineellisten resurssien ja sähköajoneuvojen hankkimiseksi); vi) laajentaa kansallista palliatiivisen hoidon verkostoa 20 palliatiivisella hoitoyksiköllä, jotka tarjoavat vähäkompleksista laitoshoitoa 400 potilaalle; ja vii) perustaa jopa 100 hoitopaikkaa kymmenen palliatiivisen hoitotiimin alaisuuteen (tuki tiimien toimintaan tarvittavien aineellisten resurssien ja sähköajoneuvojen hankkimiseksi). Investointi on tarkoitus toteuttaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi RE-C01-i03: Mielenterveysalan uudistuksen loppuun saattaminen ja dementiastrategian täytäntöönpano

Investoinnin tavoitteena on tukea mielenterveyspalvelujen uudistusta ja siten auttaa laajentamaan ja vahvistamaan kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän toimintavalmiuksia mielenterveyden alalla. Investointi koostuu täydentävistä osainvestoinneista tiloihin, rakenteisiin ja henkilöresursseihin, joita ovat i) sellaisten yhteisöjen asuinpalvelujen luominen, jotka mahdollistavat psykiatrisissa sairaaloissa tai sosiaalialan laitoksissa asuvien sellaisten potilaiden laitoshoidon lopettamisen ja jotka eivät hyödy integroidun jatkuvan hoidon kansallisen verkoston tarjonnasta, mukaan lukien mielenterveyspalvelujen kansallisen integroidun jatkuvan hoidon verkoston 500 lisäpaikkaa; ii) neljän laitoshoitoyksikön rakentaminen yleissairaaloihin, minkä ansiosta akuuttihoitoa tarvitsevia potilaita ei tarvitse ottaa psykiatrisiin sairaaloihin; iii) perustetaan 15 integroitua vastuukeskusta, joilla on suurempi autonomia ja vastuuvelvollisuus; tässä poistetaan esteet, jotka haittaavat hoidon tarjoamista sairaalan ulkopuolisessa ympäristössä; iv) 20 nykyisen paikallisen mielenterveyspalveluyksikön kunnostaminen; v) 40 yhteisöjen mielenterveystiimien perustaminen; ja vii) tiedotus- ja koulutustoimien kehittäminen ”potilaiden hoitoväylien luomiseksi” dementian yhteydessä. Investointi on tarkoitus toteuttaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi RE-C01-i04: Uusien sairaaloiden laitteet Seixalissa, Sintrassa ja Itä-Lissabonissa Investoinnin tavoitteena on varustaa suunnitellut uudet sairaalat Seixalissa, Sintrassa ja Itä-Lissabonissa ja vahvistaa siten sairaalaverkostoa ja sairaalahoidon tarjontaa tiheästi asutulla alueella, jolla terveydenhuoltopalvelujen kysyntä on huomattavaa. Tavoitteena on varmistaa terveydenhuoltopalvelujen parempi saatavuus merkittävälle osalle väestöstä ja edistää eriarvoisuuden vähentämistä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta alueella. Investointi koostuu Seixalissa, Sintrassa ja Itä-Lissabonissa sijaitseviin uusiin sairaaloihin asennettavien laitteiden hankinnasta, mukaan lukien seuraavat: i) kliiniset, lääketieteelliset ja huipputeknologian laitteet; ii) yleislaitteet, mukaan lukien erityiskalusteet; ja iii) tietokonelaitteet. Investointi on tarkoitus saada päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi RE-C01-i05-RAM: Madeiran alueellisen terveydenhuoltojärjestelmän vahvistaminen Tämän investoinnin tavoitteena on panna täytäntöön Madeiran autonomisen alueen alueellisen terveydenhuoltojärjestelmän strateginen suunnitelma ja mielenterveyden edistämistä koskeva alueellinen strategia. Investointi koostuu kahdesta osainvestoinnista. Ensinnäkin siihen sisältyy osainvestointi, jolla laajennetaan, kehitetään ja parannetaan integroitua jatkuvaa hoitoa koskevaa alueellista verkostoa muun muassa lisäämällä paikkojen määrää kaikilla osa-alueilla laitoshoidosta luopumista koskevan periaatteen mukaisesti yhteistyössä yksityisen ja sosiaalisen sektorin kanssa sekä alueilla, joille on ominaista väestön nopeampi ikääntyminen ja/tai vähäisempi kapasiteetti. Toiseksi siihen sisältyy myös osainvestointi, jolla pyritään parantamaan reagointivalmiuksia ikääntymiseen liittyvien mielenterveys- ja dementiasairauksien alalla, mukaan lukien sairaaloiden ja perusterveydenhuollon laitosten infrastruktuurin ja laitteiden parantaminen, uusien koti- ja päiväsairaalapaikkojen tarjoaminen sekä mielenterveystiimien perustaminen yhteisöihin. Investointi on tarkoitus saada päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi RE-C01-i06: Terveydenhuollon digitaalinen siirtymä Investoinnin tavoitteena on puuttua kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän digitaalista siirtymää haittaaviin pullonkauloihin, mukaan lukien terveydenhuollon työntekijöiden käytettävissä olevien asianmukaisten laitteistojen ja ohjelmistojen puute, vahvistaa kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän tietojärjestelmien standardointia sekä parantaa käyttäjäkokemusta ja tietojen saatavuutta. Investointi muodostuu neljästä osainvestoinnista. Ensinnäkin tarkoituksena on kehittää terveydenhuollon tietoverkkoa, jotta voidaan parantaa kansallisessa terveydenhuoltojärjestelmässä käytettävissä olevien tietojärjestelmien palvelun laatua ja häiriönsietokykyä, helpottaa tietojen käyttämistä päätöksenteon tukijärjestelmissä sekä varmistaa eri tietojärjestelmien yhteentoimivuus ja asianmukaisten turvallisuusperiaatteiden noudattaminen. Toiseksi kansalaisten ja terveydenhuollon yksiköiden välistä viestintää on tarkoitus yksinkertaistaa, standardoida ja digitalisoida sähköisten välineiden, kuten kansalaiskeskeisen alustan ja etäterveydenhuollon välineiden, avulla terveydenhuollon saatavuuden parantamiseksi. Kolmanneksi terveydenhuollon ammattilaisille tarjotaan päivitetyt ja yhteentoimivat välineet (esim. etäseuranta- ja etäkuntoutusalustat sekä järjestelmät, jotka parantavat tietojen siirrettävyyttä perusterveydenhuollon, sairaaloiden ja integroitua jatkuvaa hoitoa tarjoavien laitosten välillä) sekä digitaalisia taitoja koskevaa koulutusta. Neljänneksi edistetään potilastietojen digitalisointia, jotta voidaan toteuttaa toimia kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän suorituskyvyn seuraamiseksi. Investointi on tarkoitus toteuttaa 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä. Investointi RE-C01-i07-RAM: Madeiran alueellisen terveydenhuoltojärjestelmän digitalisointi Tämän investoinnin tavoitteena on edistää Madeiran alueellisen terveydenhuoltojärjestelmän digitalisointia ottamalla käyttöön digitaalisia teknologioita terveydenhuoltopalvelujen laadun ja tehokkuuden tukemiseksi sekä lisätä terveydenhuollon ammattilaisten ja kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia. Investointi koostuu useista osainvestoinneista, joihin kuuluvat muun muassa seuraavat: i) digitaaliteknologian käyttöönotto potilaiden seurannan tukemiseksi, etävastaanottojen tehostaminen ja kansalaisten terveystilanteen etäseuranta; ii) lisätään digitaaliteknologiaa ja tekoälyä epidemiologista seurantaa varten; iii) terveysalan digitalisoinnin ja tietojärjestelmien yhteentoimivuuden lisääminen; iv) parannetaan kansalaisten mahdollisuuksia saada terveysneuvontaa ja terveyspalveluja digitaalisin keinoin; ja v) koulutetaan kansalaisia ja sidosryhmiä käyttämään digitaalisia terveysresursseja terveydenhuollon alalla. Investointi on tarkoitus toteuttaa 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä. Investointi RE-C01-i08-RAA: Digitaalinen sairaala Azoreilla

Investoinnin tavoitteena on lisätä terveydenhuollon tarjontaa ja parantaa sen saatavuutta Azoreilla alueen terveydenhuoltopalvelujen digitalisoinnin avulla. Investointi koostuu sähköisten terveystietojen luomisesta jokaiselle kansalaiselle, tietojärjestelmien yhteentoimivuuden parantamisesta, jotta kliinistä tietoa voidaan jakaa terveydenhuollon ammattilaisten kesken, terveydenhuollon saatavuuden parantamisesta syrjäisimmillä saarilla, joilla ei ole sairaalaa, järjestämällä etävastaanottoja sekä tarvittavien laitteistojen, ohjelmistojen ja tietojärjestelmien tarjoamisesta. Investointi on tarkoitus toteuttaa 30 päivään syyskuuta 2025 mennessä. Investointi RE-C01-i09: Aktiivisen elämän tukijärjestelmä Investoinnin tavoitteena on edistää fyysistä ja emotionaalista hyvinvointia Portugalissa lisäämällä liikuntaa harrastavien alhaista osuutta sekä parantamalla tautien ehkäisyä ja ei-tarttuvien tautien hallintaa. Investointi muodostuu seuraavista: i) kansallinen kampanja ja tekninen foorumi, joilla edistetään liikuntaa ja lisätään kansalaisten tietämystä säännöllisen liikunnan eduista kaikenikäisille, ohjataan ihmisiä liikkumaan kykyjään vastaavalla tavalla ja edistetään terveellisempien elämäntapojen omaksumista; ii) koululiikunnan laajentaminen yhteisöissä edistämällä aktiivista liikkumista nuoremmasta iästä alkaen ja koko elämän ajan sekä perheliikuntaa keinona edistää oppilaiden koulumenestystä ja terveellisempiä elämäntapoja; ja iii) kannustetaan liikuntaa työpaikalla, edistetään toimenpiteiden ja ohjelmien toteuttamista ja tarjotaan tiloja ja välineitä liikunnan harjoittamista varten. Investointi on tarkoitus toteuttaa 30 päivään syyskuuta 2025 mennessä.



A.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (V)/ Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoit-teiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus ja selkeä määrittely Tavoite (T) Mitta-yksikkö Perustaso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 1.1 RE-C01-r01 V Perusterveyden-huoltoa koskevien säädösten voimaantulo Tarkistettujen säädösten voimaantulo Toinen neljännes 2023 Perusterveydenhuollon alan säädösten tarkistaminen: i) terveyskeskusten toiminnallisten yksiköiden perustana oleva lainsäädäntö (mukaan lukien asetus nro 73/2017 mallin B mukaisista perheiden terveysyksiköistä, hallituksen asetus nro 1368/2007, mallin B mukaisten perheiden terveysyksiköiden säännöt ja palkkausmalli ja siihen liittyvä säädös sekä muuntyyppisten perusterveydenhuollon yksiköiden toiminnan perustana olevat säädökset); ja ii) terveyskeskusryhmiä tukeva lainsäädäntö (mukaan lukien terveyskeskusryhmien perustana olevat säädökset eli asetus nro 28/2008). 1.2 RE-C01-r01 T Pääsyn tarjoaminen riskiluokitusvälineeseen terveyskeskusryhmien toiminnallisten yksiköiden kliinisen hallinnon tukemiseksi Lukumäärä 0 1 000 Viimeinen neljännes 2023 Niiden terveyskeskusten toiminnallisten yksiköiden lukumäärä, jotka saavat pääsyn rekisteröidyt käyttäjät kattavaan riskiluokitusvälineeseen. Riskiluokitusvälineen on tarkoitus mahdollistaa ennakoivat toimet väestöryhmissä, joilla on suurempi kliininen riski ja sosiaalinen haavoittuvuus, ja varmistaa väestölähtöiset seulonta- ja varhaisdiagnoosiohjelmat koko maassa sekä oikea-aikainen hoito ja niiden käyttäjien asianmukainen seuranta, jotka kärsivät yleisimmistä sairauksista (sydän- ja verisuonitaudeista, diabeteksesta, syövästä, hengityselinsairauksista, mielenterveysongelmista ja luusto- ja nivelsairauksista). 1.3 RE-C01-r01 T Terveysalan vastuun hajauttamisprosessin loppuun saattaminen kunnissa Lukumäärä 0 201 Viimeinen neljännes 2022 Niiden uusien kuntien lukumäärä, joissa terveysalan vastuualueiden hajauttaminen on saatu päätökseen 30 päivänä tammikuuta annetun asetuksen nro 23/2019 mukaisesti terveysministeriön, alueellisten terveyshallintojen ja kuntien allekirjoittamalla siirtoilmoituksella. Vastuualueiden siirtäminen kattaa seuraavat: i) kuntien osallistuminen perusterveydenhuollon yksiköiden ja päihderiippuvuutta sekä muuta riippuvuutta hoitavien yksiköiden suunnitteluun, hallinnointiin ja investointipäätöksiin, erityisesti niiden rakentamiseen, laitteisiin ja kunnossapitoon; ii) muiden perusterveydenhuoltoon liittyvien laitteiden hallinnointi, ylläpito ja säilyttäminen; iii) toiminnallisten avustajien ryhmään kuuluvien terveydenhuollon työntekijöiden johtaminen terveyskeskusryhmien sekä päihderiippuvuutta ja muuta riippuvuutta hoitavien yksiköiden toiminnallisissa yksiköissä, jotka ovat osa kansallista terveydenhuoltojärjestelmää; iv) terveyskeskusryhmien logististen tukipalvelujen hallinnointi; v) strateginen kumppanuus tautienehkäisyohjelmissa, joissa keskitytään erityisesti terveiden elämäntapojen ja aktiivisen ikääntymisen edistämiseen. 1.4 RE-C01-r02 V Mielenterveydestä annetun uuden asetuksen voimaantulo, jossa vahvistetaan mielenterveyspalvelujen järjestämistä koskevat periaatteet Mielenterveyttä koskevan uuden asetuksen voimaantulo Viimeinen neljännes 2021 Uudessa asetuksessa otetaan huomioon 15 päivänä kesäkuuta annetulla hallituksen asetuksella nro 6324/2020, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä marraskuuta annetulla hallituksen asetuksella nro 11485/2020, perustetun työryhmän tekemät muutosehdotukset mielenterveyspalvelujen järjestämistä koskevien periaatteiden määrittelemiseksi. 1.5 RE-C01-r02 V Mielenterveyttä koskevan uuden lain voimaantulo, jossa vahvistetaan mielenterveysongelmista kärsivien henkilöiden oikeuksia koskevat periaatteet ja säännellään pakollista sairaalahoitoa tai hoitoa Mielenterveyttä koskevan uuden lain voimaantulo Ensimmäinen neljännes 2023 Uudessa mielenterveyslaissa otetaan huomioon 15 päivänä kesäkuuta annetulla hallituksen asetuksella nro 6324/2020, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä marraskuuta annetulla hallituksen asetuksella N:o 11485/2020, perustetun työryhmän tekemät muutosehdotukset mielenterveysongelmista kärsivien henkilöiden oikeuksia koskevien periaatteiden vahvistamiseksi ja pakollisen sairaalahoidon tai hoidon sääntelemiseksi. 1.6 RE-C01-r03 V Uuden hallinnointisopimus-mallin voimaantulo Uuden hallinnointi-sopimusmallin voimaantulo Toinen neljännes 2022 Uuden hallinnointisopimusmallin voimaantulo terveys- ja valtiovarainministeriöiden yhteisellä hyväksynnällä. Uutta mallia on noudatettava kaikissa tulevissa hallinnointisopimuksissa, jotka kaikkien terveydenhuoltojärjestelmään kuuluvien valtion omistamien yritysten johtajien on allekirjoitettava, jotta voidaan vahvistaa vastuuvelvollisuutta ja kannustaa tulosperusteisiin hallinnointikäytäntöihin. 1.7 RE-C01-r03 V Kansallisen terveydenhuollon uuden hallinnoinnin kirjanpitosuunnitel-man voimaantulo Uuden hallinnoinnin kirjanpitosuun-nitelman voimaantulo Ensimmäinen neljännes 2024 Kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän hallinnoinnin kirjanpitosuunnitelman laatiminen, jotta voidaan kerätä kansallisella tasolla tietoja sairaalapalvelujen kustannuksista, tuloista ja tuloksista ja siten parantaa kansallisen terveydenhuollon resurssien kohdentamista, esikuva-analyysia ja sellaisten alojen määrittämistä, joilla terveydenhuoltoyksiköiden toiminnan tehokkuutta on parannettava. Terveydenhuoltojärjestelmän keskushallinto varmistaa uuden hallinnoinnin kirjanpitosuunnitelman käyttöönoton normatiivisella kiertokirjeellä. 1.8 RE-C01-r03 T Uusien integroitujen vastuukeskusten perustaminen kansallisen terveydenhuolto-järjestelmän sairaaloihin Lukumäärä 0 10 Viimeinen neljännes 2022 Uusien integroitujen vastuukeskusten perustaminen kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän sairaaloihin, jotta voidaan i) parantaa terveydenhuollon palvelujen saatavuutta sekä laatua ja tehokkuutta; ii) vahvistaa terveydenhuoltopalvelujen kliinistä hallintoa, riippumattomuutta ja vastuuvelvollisuutta; iii) kannustaa terveydenhuollon ammattilaisia jatkamaan työskentelyä julkisissa sairaaloissa; iv) jakaa riskit ja hyödyt terveydenhuoltopalvelujen ja sairaaloiden kesken; v) määrittää kunkin terveydenhuoltopalvelun ja sairaalan tehtävä kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän alueellisessa ja kansallisessa yhteydessä. 1.9 RE-C01-r03 T Uusien integroitujen vastuukeskusten perustaminen kansallisen terveydenhuolto-järjestelmän sairaaloihin Lukumäärä 10 25 Viimeinen neljännes 2025 Uusien integroitujen vastuukeskusten perustaminen kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän sairaaloihin, jotta voidaan i) parantaa terveydenhuollon palvelujen saatavuutta sekä laatua ja tehokkuutta; ii) vahvistaa terveydenhuoltopalvelujen kliinistä hallintoa, riippumattomuutta ja vastuuvelvollisuutta; iii) kannustaa terveydenhuollon ammattilaisia jatkamaan työskentelyä julkisissa sairaaloissa; iv) jakaa riskit ja hyödyt terveydenhuoltopalvelujen ja sairaaloiden kesken; v) määrittää kunkin terveydenhuoltopalvelun ja sairaalan tehtävä kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän alueellisessa ja kansallisessa yhteydessä. 1.10 RE-C01-r03 T Kotisairaaloiden hoitotoimien vahvistaminen kansallisen terveydenhuolto-järjestelmän sairaaloissa Lukumäärä 0 5 000 Viimeinen neljännes 2024 Lisätään kotisairaalahoidon valmiuksia mahdollistamalla sellaisten terveydenhuoltopalvelujen tarjoaminen kotona, jotka vastaavat eriyttämiseltään, kompleksisuudeltaan ja intensiteetiltään sairaalatason palveluja, rajoitetun ajan ja tiiviisti yhdessä perusterveydenhuollon palvelujen, integroidun jatkuvan hoidon kansallisen verkoston, sosiaalialan ja laajemman yhteisön kanssa, mitattuna uusien kotisairaalahoitojaksojen lukumäärällä (määriteltynä hoitokokonaisuutena, joka annetaan sinä aikana, jona potilas on kotisairaalahoidon yksikön vastuulla, ja joka jatkuu keskeytyksettä potilaan vastaanottopäivästä vastuuvapauden myöntämispäivään, lukuun ottamatta vastuuvapauden myöntämispäivää). 1.11 RE-C01-r03 V Lääkkeiden keskitettyjen hankintamekanismien vahvistamista koskevan toimintasuunnitelman voimaantulo Lääkkeiden keskitettyjen hankintameka-nismien vahvistamista koskevan toimintasuun-nitelman voimaantulo Toinen neljännes 2024 Lääkkeiden keskitettyjen hankintamekanismien vahvistamista koskevan toimintasuunnitelman voimaantulo, jotta voidaan panna täytäntöön suositukset, jotka Itävallan kansanterveyslaitos on antanut Portugalin keskitetystä lääkehankintamenettelystä rakenneuudistusten tukiohjelman puitteissa tekemänsä riippumattoman arvioinnin yhteydessä. 1.12 RE-C01-r03 V Kansallisen terveydenhuollon uuden työskentelyä koskevan yksinoikeusjärjestel-män voimaantulo Uuden työskentelyä koskevan yksinoikeus-järjestelmän voimaantulo Ensimmäinen neljännes 2023 Kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän terveydenhuollon ammattilaisten uusi työskentelyä koskeva yksinoikeusjärjestelmä, johon sisältyy asianmukaiset mekanismit työaika- ja palkkataulukkojen järjestämiseksi. 1.13 RE-C01-i01 V Sellaisten edellytysten voimaantulo, jotka koskevat valkoisiksi, sinisiksi tai vihreiksi luokiteltujen, sairaaloissa toteutettujen ensiaputoimenpitei-den ilmoittamista muille terveydenhuoltopalveluille, perusterveydenhuol-lon palvelut mukaan luettuina. Ensiapuun viittaamista koskevien ehtojen voimaantulo Ensimmäinen neljännes 2022 Hoitoon ohjaamiseen sovellettavien menettelyjen ja hallinnollisten sääntöjen voimaantulo sellaisia käyttäjiä varten, joiden sairaalassa saama ensiapu on luokiteltu valkoiseksi, siniseksi tai vihreäksi, ohjattaessa tällaisia käyttäjiä muiden terveydenhuoltopalvelujen, erityisesti perusterveydenhuollon, piiriin, mukaan lukien vastaanottoaikojen suora antaminen. 1.14 RE-C01-i01 T Uusien terveydenhuollon yksiköiden rakentaminen Lukumäärä 0 20 Viimeinen neljännes 2023 Sellaisten uusien terveydenhuollon yksiköiden määrä, jotka on rakennettu korvaamaan riittämättömät rakennukset, siten että varmistetaan saavutettavuus, laatu, mukavuus ja turvallisuus käyttäjille ja terveydenhuollon ammattilaisille ja mukautetaan ne uusiin terveydenhuollon malleihin. Uudet yksiköt rakennetaan korvaamaan epäasianmukaiset rakennukset. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. 1.15 RE-C01-i01 T Uusien terveydenhuollon yksiköiden rakentaminen Lukumäärä 20 100 Toinen neljännes 2026 Sellaisten uusien terveydenhuollon yksiköiden määrä, jotka on rakennettu korvaamaan riittämättömät rakennukset, siten että varmistetaan saavutettavuus, laatu, mukavuus ja turvallisuus käyttäjille ja terveydenhuollon ammattilaisille ja mukautetaan ne uusiin terveydenhuollon malleihin. Uudet yksiköt rakennetaan korvaamaan epäasianmukaiset rakennukset. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. 1.16 RE-C01-i01 V Täydennetään perusterveydenhuol-lon seulonta- ja varhaisdiagnosointi-ohjelmien kansallista kattavuutta Raportti seulonnan ja varhaisen diagnosoinnin ohjelmien kattavuuden loppuun saattamisesta perusterveydenhuollossa Ensimmäinen neljännes 2026 Tämän välitavoitteen toteuttamiseen kuuluvat seuraavat: i) kohdunkaulan syövän seulonnan käyttöönotto terveyskeskuksissa; ii) paksusuolen ja peräsuolen syövän seulonnan käyttöönotto terveyskeskuksissa; iii) diabeettisen retinopatian seulonnan käyttöönotto 300 terveyskeskuksessa; iv) Holter-tutkimusten ja avohoidossa tapahtuvan verenpaineen seurannan käyttöönotto toiminnallisissa yksiköissä; v) astman, kroonisten obstruktiivisten keuhkosairauksien ja tupakoinnin aiheuttamien sairauksien diagnosointi- ja hoitovälineiden (spirometrien) käyttöönotto terveyskeskuksissa; ja vi) C-reaktiivisen proteiinin annostelun käyttöönotto terveyskeskuksissa. 1.17 RE-C01-i01 V Lisätään perusterveydenhuol-lon keskusten toimintavalmiuksia ja laajennetaan niiden toiminta-aloja Kertomus perusterveydenhuollon keskusten toimintaval-miuksien lisäämisestä ja niiden toiminta-alojen laajentamisesta Toinen neljännes 2026 Tämän välitavoitteen toteuttamiseen kuuluvat seuraavat: i) diabeetikkojen jalkojen hoidon ulottaminen kaikkiin terveyskeskusryhmiin; ii) hammaslääkärin vastaanottojen perustaminen terveyskeskuksiin; iii) integroitujen diagnostisten keskusten luominen terveyskeskusryhmiin (vähäkompleksiset täydentävät diagnosointi- ja hoitokeinot, röntgenkuvat ja kliiniset analyysit); iv) liikkuvuus- ja kuntoutusyksikköjen perustaminen terveyskeskusryhmiin; v) laitteiden (ensiapulaukkujen, defibrillaattorien ja elintoimintojen valvontamonitorien) toimittaminen terveyskeskuksiin hätätilanteita varten (hätäensiapu). 1.18 RE-C01-i01 V Terveydenhuollon laitosten ja laitteiden kunnostaminen saavutettavuuden, laadun ja turvallisuuden varmistamiseksi terveyskeskuksissa Kertomus terveydenhuol-lon laitosten ja laitteiden kunnostamises-ta Toinen neljännes 2026 Tämän välitavoitteen toteuttamiseen kuuluvat seuraavat: i) rakennetaan 100 terveydenhuollon laitosta, joilla korvataan soveltumattomat rakennukset ja joiden rakentamiseen myönnetään tukea 154 841 862 euroa; uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. ii) kunnostetaan tai mukautetaan 326 terveydenhuollon laitosta energiatehokkuuden parantamiseksi, valmiussuunnitelmien noudattamiseksi ja/tai saavutettavuuden, turvallisuuden ja mukavuuden varmistamiseksi käyttäjille ja terveydenhuollon ammattihenkilöille; tähän varataan 133 509 208 euron avustus energiatehokkuuteen liittyvää peruskorjausta varten, ja 11 322 726 euron avustus energiatehokkuuteen liittyviä peruskorjauksia varten, jotta voidaan keskimäärin toteuttaa rakennusten kunnostamisesta annetussa komission suosituksessa (EU) 2019/786 määritelty keskitason peruskorjaus (rakennusten energiatehokkuuden parantamista koskevat vaatimukset on sisällytetään julkisiin hankintamenettelyihin ja varmistetaan tarjouseritelmissä); ja iii) laitteiden nykyaikaistaminen (mukaan lukien muun muassa kliiniset peruslaitteet, tieto- ja viestintätekniikkalaitteet, energiatehokkuuslaitteet ja turvalaitteet). 1.19 RE-C01-i01 VT Yhteisöperustaisen hoidon, kotihoidon ja yhteisön toimien vahvistaminen Raportti yhteisöperustaisen hoidon, kotihoidon ja yhteisön toimien vahvistamisesta Toinen neljännes 2026 Tämän välitavoitteen toteuttamiseen kuuluvat seuraavat: i) tarjotaan käyttöön vähintään 770 sähköajoneuvoa terveyskeskusten tarjoaman kotihoidon tukemiseksi; ja ii) lisätään liikkuvien yksiköiden lukumäärää vähintään 34 yksiköllä harvaan asuttujen alueiden kattamiseksi. 1.20 RE-C01-i02 V Alueellisten terveysviranomaisten tarjoaman rahoitustuen myöntämistä koskevan asetuksen voimaantulo Rahoitustuen myöntämistä koskevan asetuksen voimaantulo Ensimmäinen neljännes 2022 Alueellisten terveysviranomaisten tarjoaman rahoitustuen myöntämistä koskevan asetuksen voimaantulo; asetuksessa määritellään ohjelman hallintomalli ja hakijoihin sovellettavat vaatimukset. 1.21 RE-C01-i02 T Parannetaan integroidun jatkuvan hoidon ja palliatiivisen hoidon palvelujen kansallisten verkostojen toimintavalmiuksia laitos- ja avohoidossa Lukumäärä 0 7 400 Viimeinen neljännes 2025 Parannetaan integroidun jatkuvan hoidon ja palliatiivisen hoidon palvelujen kansallisten verkostojen toimintavalmiuksia laitos- ja avohoidossa kasvattavalla hoitopaikkojen määrää seuraavasti: i) 5 500 uutta sairaalavuodepaikkaa integroidun jatkuvan hoidon palvelujen kansalliseen verkostoon yleisessä verkostossa; ii) 500 uutta paikkaa omatoimisuutta edistävissä päiväyksiköissä integroidun jatkuvan hoidon palvelujen kansallisessa verkostossa; iii) 1 000 uutta paikkaa mielenterveysalan integroidun jatkuvan hoidon palveluissa; ja iv) 400 uutta sairaalavuodepaikkaa vähäkompleksista hoitoa varten kansallisessa palliatiivisten hoitopalvelujen verkostossa. Tämä sisältää 198 337 500 euron avustuksen uuden terveydenhuoltoinfrastruktuurin rakentamista varten. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. 1.22 RE-C01-i02 T Integroidun jatkuvan hoidon ja palliatiivisen hoidon palvelujen kansallisten verkostojen reagointivalmiuksien vahvistaminen kotihoidossa Lukumäärä 0 1 200 Viimeinen neljännes 2023 Vahvistetaan integroidun jatkuvan hoidon ja palliatiivisen hoidon palvelujen kansallisten verkostojen reagointivalmiuksia kotihoidossa luomalla seuraavat uudet paikat: i) 1 000 uutta paikkaa integroidun jatkuvan hoidon kotihoitoryhmissä; ii) 100 uutta paikkaa jatkuvan hoidon palvelujen kansalliseen verkostoon kuuluvissa mielenterveysalan kotihoidon tukitiimeissä; ja iii) 100 uutta paikkaa yhteisölähtöisen palliatiivisen hoidon tukitiimeissä. 1.23 RE-C01-i03 T Rikosteknisten psykiatristen yksiköiden ja laitteiden kunnostaminen Lukumäärä 0 3 Viimeinen neljännes 2025 Uuden rikosteknisen psykiatrian yksikön (Sobral Cid) rakentaminen ja kahden muun yksikön (Lissabonin psykiatrinen sairaalakeskus ja Hospital de Magalhães Lemos) kunnostaminen ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi erityisesti yksityisyyden, mukavuuden ja tilojen inhimillisyyden osalta, ilman, että laiminlyödään tuomioistuinten määräysten täyttämiseen liittyviä turvallisuusehtoja. Tarkoituksena on estää kansainvälisten järjestöjen (Euroopan kidutuksen vastaisen komitean) antamat uudet tuomiot Portugalin tasavallalle. 1.24 RE-C01-i03 V Tiedotus- ja koulutustoimien kehittäminen ”potilaiden hoitoväylien luomiseksi” dementian yhteydessä Kertomus uusien tiedotus- ja koulutus-toimien käyttöönotosta ja kehittämisestä Viimeinen neljännes 2022 Dementiaa koskevat tiedotus- ja koulutustoimet, joilla tuetaan sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistuksia ja jotka on suunnattu sosiaali- ja terveyspalvelujen henkilöstölle tai muille sosiaali- ja terveyspolitiikan alalla suuren yleisön kanssa työskenteleville tahoille sekä sosiaali- ja terveyspalvelujen käyttäjille. 1.25 RE-C01-i03 V Mielenterveyden alan hoitoverkoston vahvistamisen loppuun saattaminen Raportti kaikkien kuvattujen mielentervey-den alan hoitoverkostoa vahvistavien aloitteiden loppuunsaat-tamisesta Viimeinen neljännes 2025 Kaikkien mielenterveyden alan hoitoverkoston vahvistamiseksi määriteltyjen toimenpiteiden loppuun saattaminen, mukaan lukien: i) perustetaan neljä uutta yksikköä sairaalahoitoon yleisissä sairaaloissa; ii) 15 integroidun vastuukeskuksen perustaminen mielenterveyspalveluihin; iii) 20 nykyisen paikallisen mielenterveyspalveluyksikön kunnostaminen; iv) 500 uutta toimenpidettä kroonisista mielenterveysongelmista kärsivien laitoshoidossa olevien henkilöiden tarpeisiin vastaamiseksi; v) kolmen rikosteknisen psykiatrian yksikön ja niiden laitteiston parantaminen; vi) kolmen rikosteknisen siirtymävaiheen yksikön rakentaminen; ja vii) koulutustoimien kehittäminen ”potilaiden hoitoväylien luomiseksi” dementian yhteydessä. Tähän sisältyy 58 507 675 euron avustustuen käyttö energiatehokkuutta parantaviin peruskorjauksiin, jotta rakennusten kunnostamisesta annetussa komission suosituksessa (EU) 2019/786 määritelty keskitasoinen peruskorjaus toteutetaan keskimäärin. Rakennusten energiatehokkuuden parantamista koskevat vaatimukset sisällytetään julkisiin hankintamenettelyihin ja ne varmistetaan tarjouseritelmässä. 1.26 RE-C01-i04 V Laitteiden hankinta Itä-Lissabonia, Seixalia ja Sintraa varten Laitteiden hankinta Itä-Lissabonin, Seixalin ja Sintran sairaaloihin yhteensä 178 740 000 euron avustuksella Toinen neljännes 2026 Lissabonissa, Seixalissa ja Sintrassa sijaitseviin uusiin sairaaloihin asennettavien laitteiden ostaminen yhteensä 178 740 000 euron avustuksella, eli kliiniset/lääketieteelliset ja korkean teknologian laitteet; yleiset laitteet, jotka koostuvat eri tiloissa suoritettavia tehtäviä varten tarkoitetuista huonekaluista, jotka on helppo puhdistaa ja jotka on suunniteltu ergonomisesti; ja tietokonelaitteet. 1.27 RE-C01-i05-RAM T Madeiran alueellisen terveydenhuolto-palvelun kotisairaalajärjestelmän käytettävissä olevien paikkojen määrän lisääminen Lukumäärä 0 1 500 Toinen neljännes 2026 Vahvistetaan Madeiran alueellisen terveydenhuoltopalvelun toimintavalmiuksia lisäämällä kotisairaalajärjestelmän käytettävissä olevien paikkojen määrää, mikä mahdollistaa sellaisten terveydenhuoltopalvelujen tarjoamisen kotona, jotka vastaavat eriyttämiseltään, kompleksisuudeltaan ja intensiteetiltään sairaalatason palveluja, rajatun ajan ja kiinteästi perusterveydenhuollon ja muiden palvelujen kanssa yhteensovitettuina. 1.28 RE-C01-i05-RAM T Yhteisöjen mielenterveystiimien perustaminen Madeiran alueelliseen terveydenhuolto-palveluun Lukumäärä 0 11 Toinen neljännes 2026 Madeiran alueellisen terveydenhuoltopalvelun reagointivalmiuksien vahvistaminen mielenterveyden ja ikääntymiseen liittyvien dementioiden alalla perustamalla yhteisöjen mielenterveystiimejä. 1.29 RE-C01-i05-RAM V Madeiran integroidun jatkuvan hoidon palvelujen alueellisen mallin luokitusjärjestelmän, toiminnallisen profiilin ja käyttäjien hoitoonohjausjärjes-telmän käyttöönotto Raportti luokitusjärjes-telmän, toiminnallisen profiilin ja käyttäjien hoitoonohjaus-järjestelmän käyttöönotosta Viimeinen neljännes 2021 Luokitusjärjestelmän, toiminnallisen profiilin ja käyttäjien hoitoonohjausjärjestelmän käyttöönotto Madeiran integroidun jatkuvan hoidon palvelujen alueellisen mallin sekä sen koordinoinnin ja teknisen hallinnoinnin vahvistamiseksi. 1.30 RE-C01-i05-RAM T Madeiran alueellisen terveydenhuolto-palvelun integroidun jatkuvan hoidon palvelujen paikkojen määrän kasvu Lukumäärä 0 1 080 Viimeinen neljännes 2025 Madeiran alueellisen terveydenhuoltopalvelun integroidun jatkuvan hoidon palveluissa luotujen uusien paikkojen määrä mitattuna uusina vuodepaikkoina yleisellä tasolla (mukaan lukien toipilas-, kuntoutus- ja keskipitkän aikavälin yksikkö sekä pitkäaikais- ja ylläpitoyksikkö) sekä mielenterveyspalvelujen ja pediatristen palvelujen tasolla. Tähän sisältyy avustustuen käyttö seuraavasti: i) 44 700 000 euroa uuden terveysinfrastruktuurin rakentamiseen; Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. ja ii) 23 300 000 euroa energiatehokkuutta parantaviin peruskorjauksiin. 1.31 RE-C01-i05-RAM T Perusterveyden-huollon laitosten kunnostaminen Madeiran alueellisessa terveydenhuolto-palvelussa Lukumäärä 0 15 Toinen neljännes 2026 Kunnostettujen perusterveydenhuollon laitosten lukumäärä Madeiran alueellisessa terveydenhuoltopalvelussa. 1.32 RE-C01-i06 T Paikallisten tietotekniikkaverk-kojen parantaminen % 0 90 Viimeinen neljännes 2022 Terveysministeriön yhteisiä palveluja tarjoavan yksikön organisoimien ja toteuttamien parannettujen paikallisten tietoteknisten verkkojen prosenttiosuus kansallisessa terveyspalvelussa; nämä verkot mahdollistavat toimimisen uudessa yhtenäisessä viestintämallissa (VoIP-tekniikka). 1.33 RE-C01-i06 T Etäterveydenhuollon ja etäseurannan toimintojen toteuttaminen % 0 15 Viimeinen neljännes 2022 Niiden käyttäjien prosenttiosuus, joilla on mahdollisuus käyttää uusia etäterveydenhuolto- ja etäseurantatoimintoja, jotka mahdollistavat etäterveydenhuollon tarjoamisen, mikä lisää terveydenhuollon saatavuutta ja kansalaisten osallistumista etätietojen keruuseen ja käsittelyyn. 1.34 RE-C01-i06 T Tietotekniikan hallinnollisten moduulien, kliinisten perusmoduulien ja kliinisten hätämoduulien käyttöönotto % 0 15 Viimeinen neljännes 2024 Niiden terveydenhuollon ammattilaisten prosenttiosuus, joilla on pääsy integroituihin tietotekniikkamoduuleihin, kliinisiin perusmoduuleihin ja kliinisiin hätämoduuleihin i) kliinisen tiedon kirjaaminen ja käyttö perusterveydenhuollon, sairaalahoidon ja jatkuvan terveydenhuollon alalla, jotta voidaan varmistaa terveystietojen saatavuus ja integrointi sekä parantaa turvallisuutta käyttäjiä ja terveydenhuollon ammattilaisia varten; ja ii) hätätilanne- ja sairaanhoitorekisteri ja terveydenhuollon etäseurantapalvelut. 1.35 RE-C01-i07-RAM T Madeiran alueellisen terveydenhuollon uudet tietokonelaitteet. Lukumäärä 0 3 600 Viimeinen neljännes 2024 Madeiran alueellisen terveydenhuollon uusien tietokonelaitteiden määrä, jotta voidaan seurata Madeiran alueellisen terveydenhuoltopalvelun käyttäjiä ja varmistaa, että palvelut ovat lähellä käyttäjiä, vähentää virheriskiä sekä edistää tehokkuutta ja käyttäjätietojen nopeaa saatavuutta. 1.36 RE-C01-i08-RAA T Azorien alueellisen terveyspalvelun käyttäjäportaalin käyttömahdollisuuk-sien parantaminen Lukumäärä 0 25 000 Kolmas neljännes 2025 Azorien alueellisen terveydenhuoltopalvelun käyttäjäportaalin uusien yksittäisten käyttäjien määrä vuodessa saatavilla olevien digitaalisten terveyspalvelujen ja lääketieteellisen neuvonnan laajentamisen seurauksena. 1.37 RE-C01-i08-RAA T Etävastaanottojen käyttöönotto Azorien alueellisessa terveyspalvelussa Lukumäärä 0 1 000 Kolmas neljännes 2024 Perusterveydenhuollon ja Azorien alueellisen terveydenhuollon erikoislääkäreiden vuosittaisten etävastaanottojen määrä. 1.38 RE-C01-i09 T ”Koululiikuntayhteisön” ja ”Koululiikunta polkupyörillä” -ohjelmien täytäntöönpanon loppuun saattaminen kouluissa Lukumäärä 0 1 980 Kolmas neljännes 2025 Niiden koulujen lukumäärä, joihin on toimitettu erikokoisia polkupyöriä, jotta oppilaille voitaisiin opettaa pyöräilyä, sekä sellaisten julkisten koulujen määrä, joihin on toimitettu aikuisten polkupyöriä ”Koululiikuntayhteisö”-ohjelman puitteissa. 1.39 RE-C01-i09 V Yleisen aktiivisen elämän tukijärjestelmän ja siihen liittyvän teknologisen alustan ja kansallisen kampanjan käynnistäminen. Uudet viestintäkana-vat ja -alustat yleisen aktiivisen elämän tukijärjestelmän kansallista kampanjaa varten Kolmas neljännes 2025 Käynnistetään yleistä aktiivisen elämän tukijärjestelmää koskeva kansallinen kampanja ja siihen liittyvä tekninen foorumi, jolla edistetään liikuntaa ja lisätään kansalaisten tietämystä liikkujan kykyjä vastaavan säännöllisen liikunnan eduista kaikenikäisille ja jolla pyritään edistämään terveellisempien elämäntapojen omaksumista. B. KOMPONENTTI 2: Asuminen Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelmassa tällä komponentilla vastataan haasteisiin, jotka liittyvät pysyvien ja tilapäisten asuntoratkaisujen rakenteelliseen puutteeseen heikoimmassa asemassa oleville ryhmille, sekä Manner-Portugalissa että Azorien ja Madeiran autonominisilla alueilla, ja edistetään samalla välillisesti sosiaalisen suojelun järjestelmän vahvistamista. Julkisen asuntotuotannon osuus Portugalin kokonaiskannasta on vain kaksi prosenttia, ja sen katsotaan olevan riittämätön vähävaraisimpien ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien tarpeisiin vastaamiseksi. Komponentin päätavoitteet ovat seuraavat: i) lisätään sosiaalista ja kohtuuhintaista asuntotarjontaa (vastaamalla myös muihin asiaan liittyviin tarpeisiin, kuten perusinfrastruktuurin ja -laitteiden puute, terveydelle vaaralliset asuinpaikat ja asuinpaikat, jotka eivät ole turvallisia, asumisen epävarmuus tai sopimusten puuttuminen, tilanahtaus tai asunnon riittämättömyys vammaisten tai liikuntarajoitteisten asukkaiden erityistarpeiden näkökulmasta); ii) toteutetaan kansallisia julkisia toimenpiteitä sellaisiin kiireellisiin ja tilapäisiin majoitustarpeisiin vastaamiseksi, jotka johtuvat odottamattomista tai ennalta arvaamattomista tapahtumista, kuten luonnonkatastrofeista, tulipaloista, pandemioista, muuttoliikkeestä, turvapaikkahakemuksista tai välittömistä riskeistä, kuten perheväkivallasta, ihmiskaupasta, häätöriskistä ja muista vastaavista tekijöistä; ja iii) lisätä kohtuuhintaisen opiskelijamajoituksen tarjontaa. Komponenttiin sisältyvät investoinnit koskevat uusien asuntojen rakentamista ja olemassa olevien asuntojen kunnostamista. Tällä komponentilla edistetään Portugalille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa vuosina 2019 ja 2020 annettujen maakohtaisten suositusten toteuttamista, erityisesti seuraavia: parannetaan sosiaalisen turvaverkon tehokkuutta ja riittävyyttä (maakohtainen suositus nro 2, 2019); taataan riittävä sosiaalinen suojelu ja toimeentulotuki (maakohtainen suositus nro 2, 2020); lisätään korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden määrää erityisesti tieteen ja tietotekniikan aloilla” (opiskelija-asuntoihin liittyvien investointien avulla) (maakohtainen suositus nro 2, 2019). Komponentilla edistetään ilmastosiirtymää koskevan maakohtaisen suosituksen (maakohtainen suositus nro 3, 2020) noudattamista. Komponentilla edistetään myös useiden Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (EPSR) periaatteiden täytäntöönpanoa. Näitä periaatteita ovat muun muassa seuraavat: kaikille tarvitseville on tarjottava hyvälaatuista sosiaalista asuntoa tai asumisapua (EPSR 19.a); haavoittuvassa asemassa olevilla ihmisillä on oikeus asianmukaiseen apuun ja suojeluun häädöltä (EPSR 19.b); kodittomille on tarjottava riittävää suojaa ja riittäviä palveluja heidän sosiaalisen osallisuutensa edistämiseksi (EPSR 19.c); sosiaalinen suojelu (EPSR 12); vammaisten osallistaminen (EPSR 17); keskeisten palvelujen saatavuus (EPSR 20); Opetus, koulutus ja elinikäinen oppiminen Jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. (EPSR 1). Lisäksi huomioon otetaan ympäristöulottuvuus, erityisesti edistämällä tiukkoja energiatehokkuusstandardeja noudattavien uusien rakennusten rakentamista. Odotuksena on, ettei mistään tämän komponentin toimenpiteistä aiheudu asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon toimenpiteiden kuvaus ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaiset lieventävät toimenpiteet, jotka on esitetty suunnitelmassa.



B.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin

Uudistus RE-r04: Kansallinen kiireellinen ja väliaikainen asuntosuunnitelma Uudistuksen tavoitteena on luoda kansallinen julkinen verkosto, joka vastaa kiireellisiin ja tilapäisiin asuntotarpeisiin Portugalin asuntopolitiikan uudistamisen yhteydessä, jotta voidaan suojella ja yksilöityjä kohderyhmiä ja parantaa niiden asemaa sekä edistää sosiaalista osallisuutta ja eriarvoisuuden torjuntaa. Uudistukseen kuuluu jäsennellyn ja monialaisen ratkaisun luominen hätä- tai tilapäismajoitusta tarvitseville henkilöille, ja siinä kehitetään tarvittava oikeudellinen ja sääntelykehys, jolla luodaan hallinnointimalli investointia RE-C02-i02 varten (Kansallinen hätä- ja tilapäismajoitusavustus) ja vahvistetaan menetelmät, jotka koskevat ohjaamista majoitukseen ja sosiaalista tukea sitä tarvitseville henkilöille. Uudistus oli tarkoitus toteuttaa 31 päivään kesäkuuta 2021 mennessä. Investointi RE-C02-i01: Asuntojen saatavuutta koskeva tukiohjelma Investoinnin tavoitteena on turvata kunnolliset ja asianmukaiset asunnot perheille, joilla on suurimmat tarpeet, ja heikoimmassa asemassa oleville ryhmille. Investointi koostuu pääasiassa sosiaaliseen asuntotarjontaan kuuluvien asuntojen tarjoamisesta sekä taloudellisesta tuesta peruskorjausta tai rakentamista varten yksilöidyille kohderyhmille, joilla ei ole taloudellisia valmiuksia taata itselleen riittävää asuntoa, vähintään 26 000 kotitaloudelle vuoteen 2026 mennessä. Investoinnit koostuvat uusien rakennusten rakentamisesta tai olemassa olevien asuntojen kunnostamisesta sekä tarvittaessa uusien rakennusten hankinnasta tai vuokraamisesta edelleenvuokrattaviksi. Investointi on tarkoitus saada päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi RE-C02-i02: Kansallinen hätä- ja tilapäismajoitusavustus Investoinnin tavoitteena on tarjota tilapäistä tai kiireellistä majoitusta heikossa asemassa oleville väestöryhmille Manner-Portugalissa. Tällä investoinnilla pannaan täytäntöön komponenttiin sisältyvä kansallisen hätä- ja väliaikaismajoitussuunnitelman uudistus. Suunniteltujen investointien taustalla ovat seuraavat riskit tai sosiaaliset hätätilanteet: ennalta arvaamattomat tai poikkeukselliset tapahtumat, tarve kiireelliseen majoitukseen ja tukeen henkilöille, joilla ei tilapäisesti ole asuntoa, mukaan lukien perheväkivallan uhrit, ihmiskaupan uhrit, kansainvälisen suojelun piiriin kuuluvat henkilöt ja asunnottomat; asianmukaisesti perustellut hätä- ja tilapäismajoituksen poikkeukselliset tarpeet sellaisten henkilöiden osalta, joilla on välitön ja todellinen riski jäädä ilman majoitusta, tai laitoshoidon lopettamisen yhteydessä; valtion virkamiesten ja toimihenkilöiden tilapäiset ja yleisen edun kannalta välttämättömät majoitustarpeet. Investointi koostuu 2 000 hätämajoituspaikan sekä 473 asumisyksikön, kolmen yksikön ja viiden keskuksen perustamisesta turvallisuusjoukkojen tilapäistä majoitusta varten (yleisen edun mukaisissa tapauksissa). Investointi on tarkoitus saada päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi RE-C02-i03-RAM: Sosiaalisen asuntotarjonnan lisääminen Madeiran autonomisella alueella Tämän investoinnin tavoitteena on vastata sellaisten perheiden asumiseen liittyviin tarpeisiin, jotka elävät vaikeissa oloissa ja joilla ei ole taloudellisia mahdollisuuksia hankkia riittävää asuntoa Madeiran autonomisella alueella. Investointi koostuu sosiaalisen asunnon rakentamisesta ja/tai hankkimisesta 1 121 kotitaloudelle (investointiin sisältyy myös tutkimuksia, hankkeita, maanhankintaa ja rakentamista) ja 325 yksityisasunnon kunnostamisen tukemisesta (mukaan lukien parempi energiatehokkuus). Investointiin sisältyy myös palvelujen hankintaa tietojärjestelmien ja sähköisen hallinnon ratkaisujen kehittämiseksi asuntosektorilla. Investointi on tarkoitus saada päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi RE-02-i04-RAA: Asumisolojen parantaminen Azorien autonomisen alueen asuntokannan osalta Investoinnin tavoitteena on parantaa asuntotarjontaa eri tasoilla Azorien autonomisen alueen rakennusten selkeän rappeutumisen ja kiinteistömarkkinoiden tarjonnan vähentymisen vuoksi. Investointi, joka kattaa eri saaria, koostuu seuraavista: -277 rakennuksen rakentaminen;

-77 huoneiston viimeistely; ja -rakennusten kunnostaminen (106 rakennuksen perusteelliset peruskorjaukset, 252 rakennuksen keskisuuri korjaus ja 116 rakennukseen tehtävät pienet korjaukset), yhteensä 551 toimenpidettä. Investointi on tarkoitus toteuttaa 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. B.2. Välitavoitteet, indikaattorit ja aikataulu sellaisen rahoitustuen, jota ei makseta takaisin, seurantaa ja täytäntöönpanoa varten Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (V)/ Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoi-tteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus ja selkeä määrittely Tavoite (T) Mitta-yksikkö Perustaso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 2.1 RE-C02-i01 T Asuntojen saatavuutta koskeva tukiohjelma – Allekirjoitetut yhteistyö- tai rahoitusjärjestelyt Lukumäärä 0 75 Kolmas neljännes 2022 Yhteistyö- tai rahoitusjärjestelyjen allekirjoittaminen. Kunnat esittelevät paikalliset asuntostrategiat. Strategioissa yksilöidään 1) kaikki tämän ohjelman tukikelpoiset tarpeet (4. kesäkuuta 2018 annetun asetuksen nro 37/2018 mukaisesti) ja 2) asuntoratkaisuja edistävät yhteisöt. Sen jälkeen kun IHRU (asunnoista ja kaupunkialueiden uudistamisesta vastaava instituutti) on vahvistanut, että paikalliset asuntostrategiat ovat ohjelman mukaisia, kuntien kanssa tehdyt yhteistyösopimukset tai muiden tuensaajien kanssa tehdyt rahoitussopimukset, joissa määritellään tuettavat konkreettiset investoinnit, allekirjoitetaan ja niiden toteuttamiselle asetettu määräaika täsmennetään. 2.2 RE-C02-i01 T Asuntojen saatavuutta koskeva tukiohjelma – Kotitalouksille ostetut, rakennetut (korkea energiatehokkuus) tai kunnostetut (energiatehokkuudel-taan parantuneet) asunnot Lukumäärä 0 3 000 Kolmas neljännes 2023 Kuntien esittämissä paikallisissa asuntostrategioissa aiemmin yksilöityjen kotitalouksien käyttöön sopimusten mukaisesti annettujen asuntojen määrä. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla (lukuun ottamatta käynnissä olevia ja vuosiksi 2021 ja 2022 budjetoituja hankkeita, joiden osuus on 70 000 000 euroa tämän toimenpiteen kokonaismäärärahoista). Asuntojen kunnostuksessa viiteyksikkönä asuntoa kohti on 73 neliömetriä, uudisrakentamisessa 95 neliömetriä. 2.3 RE-C02-i01 T Asuntojen saatavuutta koskeva tukiohjelma – Kotitalouksille ostetut, rakennetut (korkea energiatehokkuus) tai kunnostetut (energiatehokkuudel-taan parantuneet) asunnot Lukumäärä 3 000 26 000 Toinen neljännes 2026 Kuntien esittämissä paikallisissa asuntostrategioissa aiemmin yksilöityjen kotitalouksien käyttöön sopimusten mukaisesti annettujen asuntojen määrä. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla (lukuun ottamatta käynnissä olevia ja vuosiksi 2021 ja 2022 budjetoituja hankkeita, joiden osuus on 70 000 000 euroa tämän toimenpiteen kokonaismäärärahoista). Asuntojen kunnostuksessa viiteyksikkönä asuntoa kohti on 73 neliömetriä, uudisrakentamisessa 95 neliömetriä. 2.4 RE-C02-i02 Kansallinen hätä- ja tilapäismajoitusavus-tus – Hätä- ja tilapäismajoitusta koskevien rahoitussopimusten allekirjoittaminen Lukumäärä 0 500 Kolmas neljännes 2022 Niiden asuntojen lukumäärä, joista on allekirjoitettu rahoitussopimus. Yksiköt jättävät rahoitushakemuksensa IHRU:n (asunnoista ja kaupunkialueiden uudistamisesta vastaava instituutti) käynnistämässä tarjouskilpailussa; arvioituaan esitettyjen hakemusten pätevyyden ja toteutettavuuden ja pyydettyään niistä lausunnon ISS:ltä (sosiaaliturvainstituutti) IHRU tekee rahoitussopimuksen ja asettaa sen täytäntöönpanolle määräajan. Asunnolla tarkoitetaan rakennuksen osaa tai koko rakennusta, johon on itsenäinen pääsy ja joka koostuu yhdestä tai useammasta asumiseen tarkoitetusta osasta ja muista yksityisistä tiloista tai asuinyksiköistä useampaa kuin yhtä kotitaloutta varten. 2.5 RE-C02-i02 T Kansallinen hätä- ja tilapäismajoitusavus-tus – Hätä- ja tilapäismajoitusta koskevien rahoitussopimusten allekirjoittaminen Lukumäärä 500 1 000 Kolmas neljännes 2024 Niiden asuntojen lukumäärä, joista on allekirjoitettu rahoitussopimus.

Yksiköt jättävät rahoitushakemuksensa IHRU:n (asunnoista ja kaupunkialueiden uudistamisesta vastaava instituutti) käynnistämässä tarjouskilpailussa; arvioituaan esitettyjen hakemusten pätevyyden ja toteutettavuuden ja pyydettyään niistä lausunnon ISS:ltä (sosiaaliturvainstituutti) IHRU tekee rahoitussopimuksen ja asettaa sen täytäntöönpanolle määräajan. Asunnolla tarkoitetaan rakennuksen osaa tai koko rakennusta, johon on itsenäinen pääsy ja joka koostuu yhdestä tai useammasta asumiseen tarkoitetusta osasta ja muista yksityisistä tiloista tai asuinyksiköistä useampaa kuin yhtä kotitaloutta varten. 2.6 RE-C02-i02 T Kansallinen hätä- ja tilapäismajoitusavustus – Rakenteilla olevat asunnot, joiden rakennustyöt on aloitettu hätä- ja tilapäismajoituksen tarjoamista varten (ja jotka on tarkoitus rakentaa energiatehokkuusvaatimusten mukaisesti tai jotka kunnostetaan energiatehokkuuden parantamiseksi) Lukumäärä 0 700 Kolmas neljännes 2023 Asunnot, joiden rakennustyöt on aloitettu. Kun rahoituksesta on tehty sopimus, summa vapautetaan yhteisöille sopimuksen täytäntöönpanosta riippuen. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla (lukuun ottamatta käynnissä olevia ja vuosiksi 2021 ja 2022 budjetoituja hankkeita, joiden osuus on 14 800 000 euroa tämän toimenpiteen kokonaismäärärahoista). Viiteyksikkö asuntoa kohti on 73 neliömetriä. 2.7 RE-C02-i02 T Kansallinen hätä- ja tilapäismajoitusavus-tus – Valmiiksi saatu ja rakennuttajille luovutettu hätä- ja tilapäismajoitus (rakennettu energiatehokkuusvaa-timusten mukaisesti tai kunnostettu energiatehokkuuden parantamiseksi) Lukumäärä 0 2 000 Toinen neljännes 2026 Valmiiden asuntojen luovuttaminen rahoittaville elimille. Asunnolla tarkoitetaan rakennuksen osaa tai koko rakennusta, johon on itsenäinen pääsy ja joka koostuu yhdestä tai useammasta asumiseen tarkoitetusta osasta ja muista yksityisistä tiloista tai asuinyksiköistä useampaa kuin yhtä kotitaloutta varten. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla (lukuun ottamatta käynnissä olevia ja vuosiksi 2021 ja 2022 budjetoituja hankkeita, joiden osuus on 14 800 000 euroa tämän toimenpiteen kokonaismäärärahoista). Asuntokohtainen viiteyksikkö on 73 neliömetriä. 2.8 RE-C02-i02 T Turvallisuusjoukkojen asuntojen rakennuttajille luovutetut valmiit asunnot Lukumäärä 0 473 Toinen neljännes 2026 Turvallisuusjoukoille (SSGNR – kansalliskaartin sosiaalipalvelut; SSPSP – yleisestä turvallisuudesta vastaavan poliisin sosiaalipalvelut) luovutettujen tilapäisiä majoitustarpeita varten tarkoitettujen valmiiden asuntojen lukumäärä, mukaan lukien turvallisuusjoukkojen tilapäiseen majoitukseen tarkoitetut kolme yksikköä ja viisi keskusta (yleisen edun vuoksi perustelluissa tapauksissa). Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. 2.9 RE-C02-i03-RAM T Tuettu asuminen Madeiran autonomisella alueella Lukumäärä 0 190 Viimeinen neljännes 2022 Tukikelpoisille kotitalouksille kohdennettujen asuntojen määrä sosiaalisen asuntotuotannon rakentamisen tai tuettuun asumiseen tarkoitettujen sosiaalisten asuntojen hankinnan yhteydessä. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. Viiteyksikkö asuntoa kohti on 90 neliömetriä. 2.10 RE-C02-i03-RAM T Tuettu asuminen Madeiran autonomisella alueella Lukumäärä 190 590 Viimeinen neljännes 2024 Tukikelpoisille kotitalouksille kohdennettujen asuntojen määrä sosiaalisen asuntotuotannon rakentamisen tai tuettuun asumiseen tarkoitettujen sosiaalisten asuntojen hankinnan yhteydessä. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. Viiteyksikkö asuntoa kohti on 90 neliömetriä. 2.11 RE-C02-i03-RAM T Tuettu asuminen Madeiran autonomisella alueella Lukumäärä 590 1 121 Toinen neljännes 2026 Tukikelpoisille kotitalouksille kohdennettujen asuntojen määrä sosiaalisen asuntotuotannon rakentamisen tai tuettuun asumiseen tarkoitettujen sosiaalisten asuntojen hankinnan yhteydessä. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. Viiteyksikkö asuntoa kohti on 90 neliömetriä. 2.12 RE-C02-i03-RAM T Kunnostettujen yksityisomistuksessa olevien asuntojen lukumäärä, myös energiatehokkuuden parantaminen Lukumäärä 0 325 Toinen neljännes 2026 Sellaisten yksityisten omistusasuntojen lukumäärä, jotka on kunnostettu niille kohderyhmille, joilla ei ole taloudellisia resursseja kunnostustöiden toteuttamiseen. 2.13 RE-C02-i04-RAA T Julkiseen asuntokantaan liittyvät toimenpiteet Azorien autonomisella alueella Lukumäärä 0 24 Viimeinen neljännes 2021 Toimenpiteiden määrä, mukaan lukien tarvittaessa maan kaavoittaminen; päätökseen saadut urakat sosiaalisen asuntokannan lisäämiseksi. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. Asuntojen keskimääräinen koko on noin 120 neliömetriä. 2.14 RE-C02-i04-RAA T Julkiseen asuntokantaan liittyvät toimenpiteet Azorien autonomisella alueella – kunnostaminen Lukumäärä 0 40 Viimeinen neljännes 2021 Investointiin sisältyy rakennusten ja asuntojen kunnostaminen tai viimeistely toimien lukumäärällä mitattuna. Toimia ovat muun muassa seuraavat: — muiden kuin asuinrakennusten muuttaminen asuinrakennuksiksi, — taloudellinen tuki huonokuntoisten sosiaalisen asuntotuotannon rakennusten (Bairros Sociais) uudelleenkäyttöön — julkisten asuntojen kunnostaminen nykyisen asuntolainsäädännön, pääasiassa energiatehokkuusvaatimusten, noudattamiseksi. Rakennusten energiatehokkuutta parantavat peruskorjaukset ovat keskimäärin vähintään rakennusten peruskorjauksista annetussa komission suosituksessa (EU) 2019/786 määriteltyjä tasoltaan melko perusteellisia peruskorjauksia. Kyseisten asuntojen keskimääräinen koko on noin 100 neliömetriä. 2.15 RE-C02-i04-RAA T Julkiseen asuntokantaan liittyvät toimenpiteet Azorien autonomisella alueella – rakennusten rakentaminen Lukumäärä 24 70 Viimeinen neljännes 2023 Toimenpiteiden määrä, mukaan lukien tarvittaessa maan kaavoittaminen; päätökseen saadut urakat sosiaalisen asuntokannan lisäämiseksi. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. Asuntojen keskimääräinen koko on noin 120 neliömetriä. 2.16 RE-C02-i04-RAA T Julkiseen asuntokantaan liittyvät toimenpiteet Azorien autonomisella alueella – kunnostaminen Lukumäärä 40 318 Viimeinen neljännes 2023 Investointiin sisältyy rakennusten ja asuntojen kunnostaminen tai viimeistely toimien lukumäärällä mitattuna; päätökseen saadut urakat. Toimia ovat muun muassa seuraavat: — muiden kuin asuinrakennusten muuttaminen asuinrakennuksiksi, — taloudellinen tuki huonokuntoisten sosiaalisen asuntotuotannon rakennusten (Bairros Sociais) uudelleenkäyttöön — julkisten asuntojen kunnostaminen nykyisen asuntolainsäädännön, pääasiassa energiatehokkuusvaatimusten, noudattamiseksi. Rakennusten energiatehokkuutta parantavat peruskorjaukset ovat keskimäärin vähintään rakennusten peruskorjauksista annetussa komission suosituksessa (EU) 2019/786 määriteltyjä tasoltaan melko perusteellisia peruskorjauksia. Kyseisten asuntojen keskimääräinen koko on noin 100 neliömetriä. 2.17 RE-C02-i04-RAA T Julkiseen asuntokantaan liittyvät toimenpiteet Azorien autonomisella alueella – rakennusten rakentaminen Lukumäärä 70 277 Viimeinen neljännes 2025 Toimenpiteiden määrä, mukaan lukien tarvittaessa maan kaavoittaminen; päätökseen saadut urakat sosiaalisen asuntokannan lisäämiseksi. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. Asuntojen keskimääräinen koko on noin 120 neliömetriä. 2.18 RE-C02-i04-RAA T Julkiseen asuntokantaan liittyvät toimenpiteet Azorien autonomisella alueella – kunnostaminen Lukumäärä 318 551 Viimeinen neljännes 2025 Investointiin sisältyy rakennusten ja asuntojen kunnostaminen tai viimeistely toimien lukumäärällä mitattuna. Toimia ovat muun muassa seuraavat: — muiden kuin asuinrakennusten muuttaminen asuinrakennuksiksi, — nuorille tarkoitettujen vuokra-asuntojen edistämistä koskevan suunnitelman toteuttaminen (esim. paikallisten asuntojen (Alojamento Local) muuttaminen pitkäaikaisiksi vuokra-asunnoiksi, kaupunkikeskusten kunnostaminen) — taloudellinen tuki huonokuntoisten sosiaalisen asuntotuotannon rakennusten (Bairros Sociais) uudelleenkäyttöön — julkisten asuntojen kunnostaminen nykyisen asuntolainsäädännön, pääasiassa energiatehokkuusvaatimusten, noudattamiseksi. Rakennusten energiatehokkuutta parantavat peruskorjaukset ovat keskimäärin vähintään rakennusten peruskorjauksista annetussa komission suosituksessa (EU) 2019/786 määriteltyjä tasoltaan melko perusteellisia peruskorjauksia. Kyseisten asuntojen keskimääräinen koko on noin 100 neliömetriä. 2.19 RE-C02-r04 V Hätä- ja tilapäismajoitusta koskevan kansallisen suunnitelman oikeudellisen kehyksen hyväksymisestä annetun asetuksen voimaantulo Asetuksen voimaantulo Toinen neljännes 2021 Asetuksessa määritellään suunnitelman rakenne ja asuntokanta erityisesti tukikelpoisten edunsaajien, asuntoratkaisujen ja rahoitusmallin osalta. Oikeudellisen kehyksen ohella hallituksen on esitettävä ja hyväksyttävä kansallinen asuntosuunnitelma, johon sisältyy edistettävän asuntoratkaisun strateginen suunnittelu ja siihen tarvittava tuki paikallisten tarpeiden ja erityispiirteiden sekä sosioekonomisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden mukaan. B.3. Kuvaus lainatuella rahoitettavista uudistuksista ja investoinneista Investointi RE-C02-i05: Kohtuuhintainen julkinen asuntokanta Investoinnin tavoitteena on vastata asuntojen hintojen nykyiseen kehitykseen suhteessa Portugalin kotitalouksien tulotasoon erityisesti suurkaupunkiympäristöissä tarjoamalla tietyille kohderyhmille julkiseen asuntokantaan kuuluvia asuntoja, joita tarjotaan vuokralle kohtuulliseen hintaan. Investointi koostuu julkisen asuntokannan asuntojen rakentamisesta, hankinta mukaan luettuna, ja kunnostamisesta 6 800 asunnon tarjoamiseksi. Nämä asunnot annetaan vuokralle kohtuulliseen hintaan yksilöidyille kohderyhmille. Investointi on tarkoitus saada päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi RE-C02-i06: Kohtuuhintainen opiskelijamajoitus Tämän investoinnin tavoitteena on lisätä kohtuuhintaisen opiskelijamajoituksen tarjontaa kansallisella tasolla, koska tämä on edelleen yksi suurimmista esteistä korkea-asteen koulutukseen pääsyssä. Näiden asuntojen avulla voidaan vähentää opiskelijoiden ja heidän perheidensä suoria kustannuksia kiinnittäen erityistä huomiota sosiaalisesti ja taloudellisesti heikoimmassa asemassa oleviin opiskelijoihin. Nykyinen tarjonta riittää vain pienelle osalle (noin 10 prosenttia) asuntoja tarvitsevista opiskelijoista, sillä asumiskustannukset ovat nousseet huomattavasti erityisesti suurimmissa kaupunkikeskuksissa, joihin korkea-asteen oppilaitokset ovat keskittyneet. Investointi koostuu 15 000 lisävuodepaikan tarjoamisesta opiskelijoille rakentamalla uusia rakennuksia, kunnostamalla olemassa olevia rakennuksia ja nykyaikaistamalla ja laajentamalla olemassa olevia opiskelijamajoitusyksiköitä. Investointi on tarkoitus toteuttaa 31 päivään maaliskuuta 2026 mennessä. B.4. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – lainatuki Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (V)/ Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoit-teiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaika-taulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus ja selkeä määrittely Tavoite (T) Mitta-yksikkö Perustaso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 2.20 RE-C02-i05 T Kohtuuhintainen julkinen asuntokanta – Asunnot, joissa työt on aloitettu Lukumäärä 0 520 Kolmas neljännes 2022 Niiden asuntojen lukumäärä, joiden osalta työt alkavat tarjouskilpailun ja sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. (rakennettu siten, että energiatehokkuus on hyvä, tai kunnostettu energiatehokkaammaksi) 2.21 RE-C02-i05 T Kohtuuhintainen julkinen asuntokanta – Asunnot, joissa työt on aloitettu Lukumäärä 520 4 100 Kolmas neljännes 2024 Niiden asuntojen lukumäärä, joiden osalta työt alkavat tarjouskilpailun ja sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. (rakennettu siten, että energiatehokkuus on hyvä, tai kunnostettu energiatehokkaam-maksi) 2.22 RE-C02-i05 T Kohtuuhintainen julkinen asuntokanta – Tiettyyn käyttötarkoitukseen varatut asunnot Lukumäärä 0 1 700 Kolmas neljännes 2024 Niiden asuntojen lukumäärä, jotka on luovutettu tukikelpoisille kotitalouksille asuntopörssin kautta kohtuuhintaan (DL 82/2020, 2.10.2020) tai kunnallisohjelman kautta. Kohtuuhintainen asunto määritellään asunnoksi, joka on tarjottu käyttöön seuraavien säädösten tai ohjelmien mukaisesti: 22 päivänä toukokuuta 1999 annetulla asetuksella nro 68/2019 perustettu vuokraohjelma, 19 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 81/2014, sellaisena kuin se on muutettuna, perustettu ehdollinen vuokrajärjestelmä, 19 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 80/2014 perustettu valvottuja kustannuksia koskeva järjestelmä, johon sovelletaan 19 päivänä helmikuuta 2006 annettua ministeriön täytäntöönpanopäätöstä nro 65/2019, tai kunnalliset erityisohjelmat. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. (rakennettu siten, että energiatehokkuus on hyvä, tai kunnostettu energiatehokkaam-maksi) 2.23 RE-C02-i05 T Kohtuuhintainen julkinen asuntokanta – Tiettyyn käyttötarkoitukseen varatut asunnot Lukumäärä 1 700 3 970 Kolmas neljännes 2025 Niiden asuntojen lukumäärä, jotka on luovutettu tukikelpoisille kotitalouksille asuntopörssin kautta kohtuuhintaan (DL 82/2020, 2.10.2020) tai kunnallisohjelman kautta. Kohtuuhintainen asunto määritellään asunnoksi, joka on tarjottu käyttöön seuraavien säädösten tai ohjelmien mukaisesti: 22 päivänä toukokuuta 1999 annetulla asetuksella nro 68/2019 perustettu vuokraohjelma, 19 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 81/2014, sellaisena kuin se on muutettuna, perustettu ehdollinen vuokrajärjestelmä, 19 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 80/2014 perustettu valvottuja kustannuksia koskeva järjestelmä, johon sovelletaan 19 päivänä helmikuuta 2006 annettua ministeriön täytäntöönpanopäätöstä nro 65/2019, tai kunnalliset erityisohjelmat. Uusien rakennusten osalta varmistetaan, että primäärienergian kysyntä on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksilla. (rakennettu siten, että energiatehokkuus on hyvä, tai kunnostettu energiatehokkaam-maksi) 2.24 RE-C02-i05 T Kohtuuhintainen julkinen asuntokanta – Tiettyyn käyttötarkoitukseen varatut asunnot Lukumäärä 3 970 6 800 Toinen neljännes 2026 Niiden asuntojen lukumäärä, jotka on luovutettu tukikelpoisille kotitalouksille asuntopörssin kautta kohtuuhintaan (DL 82/2020, 2.10.2020) tai kunnallisohjelman kautta. Kohtuuhintainen asunto määritellään asunnoksi, joka on tarjottu käyttöön seuraavien säädösten tai ohjelmien mukaisesti: 22 päivänä toukokuuta 1999 annetulla asetuksella nro 68/2019 perustettu vuokraohjelma, 19 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 81/2014, sellaisena kuin se on muutettuna, perustettu ehdollinen vuokrajärjestelmä, 19 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 80/2014 perustettu valvottuja kustannuksia koskeva järjestelmä,