Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Esteetön Eurooppa vammaisille"

(2001/C 144/21)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Esteetön Eurooppa vammaisille" KOM(2000) 284 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 12. toukokuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 3. elokuuta 2000 tekemän päätöksen antaa aihetta koskevan lausunnon valmistelu valiokunta 5:n "sosiaalipolitiikka, kansanterveys, kuluttajansuoja, tutkimus, matkailu" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 5:n lokakuun 23. päivänä 2000 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 301/2000 rev. 1, jonka esittelijä oli Keith Brown (UK/EA),

hyväksyi 13. ja 14. joulukuuta 2000 pitämässään 36. täysistunnossa (joulukuun 13. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Yleisiä huomioita

Alueiden komitea

1. pitää tiedonantoa tärkeänä asiakirjana, joka auttaa edistämään kaikkien vammaisten tasavertaisia mahdollisuuksia Euroopan unionissa. Alueiden komitea katsoo, että kysymys liikkumismahdollisuuksista on keskeinen syrjinnän torjumisessa sekä vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä. Alueiden komitea korostaa tarvetta myöntää, että vammaiset ovat heterogeeninen ryhmä ja että erilaisista rajoitteista kärsivien ryhmien erilaiset tarpeet on otettava huomioon; tämä sisältää henkilöt, joilla on aisteihin liittyviä rajoitteita, mielenterveydellisiä ongelmia tai fyysisiä ja liikunnallisia rajoitteita.

2. pitää tervetulleena syrjinnän torjumiseen liittyvän toimivallan sisällyttämistä Amsterdamin sopimuksen 13 artiklaan sekä direktiiviluonnoksen julkaisemista yhteisön lainsäädännön vakiinnuttamiseksi tällä alalla.

3. on sitä mieltä, että yhteisön tapaa ottaa huomioon vammaisten tarpeet tulisi edelleen kehittää syrjimättömyyden ja osallisuuden edistämisen periaatteiden pohjalta. Tavoitteiden saavuttamiseksi alueiden komitea kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen direktiiviksi, jolla varmistetaan kaikkien uusien julkisten rakennusten sopivuus vammaisille niin, että niissä ei olisi heille kulkuesteitä. Komission tulisi myös laatia ohjelma nykyisten rakennusten muuttamiseksi niin, että vammaisilla on niihin helppo pääsy.

4. katsoo, että vaikka tiedonannossa hahmotellaan asianmukaisia toimia, budjettia ja toteutusaikataulua koskevat ehdotukset eivät ole riittävän yksityiskohtaisia.

Vammaisuus ja EU:n alakohtaiset politiikat

5. uskoo, että on tavoiteltava synergiaetuja eri aloilla, kuten työllisyydessä, yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa, liikenteessä ja sisämarkkinoilla. Tietoyhteiskunta, uudet teknologiat ja kuluttajapolitiikka ovat tekijöitä, jotka edistävät vammaisten tasavertaisia mahdollisuuksia. Alueiden komitea toivoo Euroopan komission varmistavan, että kaikissa uusissa EU:n rahoittamissa infrastruktuurihankkeissa otetaan vammaiset huomioon asianmukaisella tavalla esteettömän ympäristön periaatteiden mukaisesti. AK kehottaa tunnistamaan vammaisten esteettömien kulkumahdollisuuksien ehdottoman vaatimuksen ja edistämään niitä rakennerahastojen ja Euroopan aluekehitysrahaston puitteissa.

6. pitää myönteisinä vammaisia tukevia toimia entisissä ja nykyisissä keskeisissä rahoitusohjelmissa, kuten Leonardo-, Sokrates-, Phare-, Tacis- ja Daphne-ohjelmissa. Vammaisten huomioon ottaminen Euroopan sosiaalirahastossa ja Equal-aloitteessa vuosina 2000-2006 on erityisen tervetullutta. Alueiden komitean mielestä jäsenvaltioiden tulisi käsitellä kussakin vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa yksityiskohtaisesti syrjinnän torjumisen ja vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistymistä.

7. katsoo, että fyysisten esteiden poistaminen on tärkeä askel integroitaessa vammaisia myönteisellä tavalla yhteiskuntaan. Euroopan unionin on kuitenkin yhdessä jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa kehitettävä yksityiskohtaisia strategioita sen varmistamiseksi, että kaikki esteet poistetaan, niin että vammaiset voivat toimia aktiivisesti talous-, yhteiskunta- ja perhe-elämässä.

EU:n vammaispolitiikan edistäminen

8. panee tyytyväisenä merkille vuoden 2003 julistamisen Euroopan vammaisten teemavuodeksi. Alueiden komitea katsoo, että näin voidaan painottaa sitä aktiivista ja tärkeää osaa, joka vammaisilla voi olla Euroopan unionissa, ja tuoda esiin vammaisten ongelmia. Euroopan vammaisten teemavuoden tulisi olla osa yksityiskohtaista strategiaa, jolla lisätään tietoisuutta vammaisten tarpeista ja varmistetaan heidän integroitumisensa talous- ja yhteiskuntaelämään.

9. katsoo, että tiedonannossa arvioidaan menneitä ja nykyisiä toimia samalla kun siinä hahmotellaan ehdotuksia tulevaisuutta varten. Sitä voidaan pitää vammaisten liikkumismahdollisuuksia koskevan EU:n strategian alkuna, ja alueiden komitean mielestä olisi hyödyllistä, jos Euroopan komissio laatisi strategiasta toimintaohjelman, joka sisältäisi ehdotusten tavoitepäivämäärät, määrärahat liikkumismahdollisuuksia parantaviin toimiin ja suoritusindikaattorit strategian tulosten mittaamiseksi. Tätä menetelmää tulee kuitenkin soveltaa alhaalta ylöspäin -prosessissa, johon kutsutaan osallistumaan asiaankuuluvat sekä valtakunnan että alue- ja paikallistason toimijat. Asetettuja tavoitteita tulee siis kehittää paikallisista ja alueellisista lähtökohdista käsin, ja ne tulee sopeuttaa kyseisiin lähtökohtiin.

Vammaiskysymys yhteisön tasolla

10. on samaa mieltä siitä, että päävastuu vammaisten tasavertaisten mahdollisuuksien toteutumisesta on jäsenvaltioilla. Alueiden komitea yhtyy Euroopan komission näkemykseen siitä, että "Euroopan yhteisö voi edistää merkittävästi myönteistä kehitystä kannustamalla jäsenvaltioita yhteistyöhön sekä edistämällä hyvien toimintatapojen vaihtoa ja kehittämistä" sekä korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaiseva rooli toteutettaessa kyseisiä politiikkoja. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat merkittäviä palvelujen suorittajia, tavaroiden ja palvelujen ostajia, huomattavia työnantajia, kokemuspohjaisen tiedon vaihdon helpottajia sekä parhaiden käytänteiden esittelijöitä tai yleistäjiä. Näin ollen on tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaisia kuullaan suunniteltaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa komission tiedonannon innoittamia toimia.

Yhtäläiset mahdollisuudet ja vammaisten oikeudet

11. vaatii painokkaasti vammaisten oikeuksien sisällyttämistä Euroopan unionin perusoikeuskirjan yhtäläisiä oikeuksia käsittelevään osastoon. Vammaisten liikkumismahdollisuuksien parantaminen on tärkeä osatekijä ihmisoikeuksien toteutumisessa. Tiedonannon toteamus, että liikkumismahdollisuutta "on pidettävä kaikille kuuluvana oikeutena, jolla on joitakin kohtuullisia taloudellisia ja teknisiä rajoituksia" on epätyydyttävä, koska kyseistä oikeutta ei tulisi rajoittaa esitetyistä syistä.

Kulkumahdollisuudet

12. pitää myönteisinä liikennettä koskevia ehdotuksia, mutta katsoo, että tiedonannon on sisällettävä viittauksia ehdotusten aikatauluihin. Alueiden komitea toivoo Euroopan komission edistyvän lentoliikennettä koskevissa kysymyksissä ja omaksuvan joitakin USA:ssa ja Kanadassa toteutetuista innovatiivisista ratkaisuista.

Valtavirtaistaminen

13. panee merkille, että EU aikoo edistää vammaisten integroitumista useilla politiikan aloilla, mutta alueiden komitea toivoo lisäksi komission toteuttavan kaikkia yhteisön politiikkoja koskevan auditoinnin vammaisten asioiden osalta sen varmistamiseksi, että Amsterdamin sopimuksen 13 artiklaa sovelletaan tehokkaasti.

14. odottaa Euroopan komissiolta entistä vakaampaa poliittista sitoutumista siihen, että vammaisuutta pidetään yhtenä tarkeimmistä kysymyksistä komission poliittisella asialistalla.

Vammaisten apuvälineet

15. tukee voimakkaasti Euroopan komission pyrkimyksiä alentaa vammaisten apuvälineisiin ja laitteisiin liittyviä välillisiä veroja. Alueiden komitea tukee myös kuluttajansuojaa koskevia toimenpiteitä vammaiskuluttajien oikeuksien turvaamiseksi.

Esimerkkinä toimiminen

16. suhtautuu myönteisesti Euroopan komission vuonna 1998 hyväksymiin sääntöihin, jotka koskevat vammaisten työllistämiseen liittyviä hyviä toimintatapoja. Alueiden komitea on kuitenkin erittäin huolissaan toteamuksesta, jonka mukaan "määritellään toimet, joita eri tavoin vammaiset työntekijät voivat helpoiten hoitaa." Tämä on sekä holhoavaa että harhaanjohtavaa. Siihen sisältyy ajatus, että vammaiset ovat yhtenäinen ryhmä eivätkä ainutlaatuisia yksilöitä, joilla on omat taitonsa ja kykynsä ja joiden työllistymisen tiellä on erilaisia esteitä.

17. on sitä mieltä, että sopivien apuvälineiden avulla ja kulkua helpottamalla voidaan vammaiset saada täysipainoiseksi osaksi työvoimaa.

18. katsoo, että Euroopan komission tulee asettaa tavoitteet vammaisen henkilöstön työhönottamiselle ja pyrkiä päättäväisemmin varmistamaan, että vammaiset pystyvät liikkumaan komission kaikissa toimitiloissa. Alueiden komitean tulisi asettaa vastaavat tavoitteet, ja AK:n kaikissa lausunnoissa tulisi ottaa huomioon yhtäläiset mahdollisuudet ja vammaisten tarpeet.

18 a. kehottaa näin ollen työvaliokuntaansa perustamaan valiokuntien välisen, tasa-arvoasioita käsittelevän työryhmän (jonka toiminta kattaa perustamissopimuksen 13 artiklassa mainitut alat).

19. ymmärtää, että Euroopan komission on tarpeen käyttää Internetiä viestintävälineenä, mutta kehottaa komissiota käyttämään myös perinteisiä viestintävälineitä. Lisäksi komission on tarpeen ryhtyä toimiin Internetin saamiseksi kaikkien vammaisten käyttöön, näkövammaiset mukaanlukien. On myös otettava huomioon muiden vammaisryhmien tarpeita, esimerkiksi jotkin kehitysvammaiset voivat tarvita asiakirjoista helppolukuisemman toisinnon. Alueiden komitea on huolissaan siitä, että vammaiset ja vammaisryhmät eivät ehkä pysty ylläpitämään yhteyksiä komissioon uudesta tieto- ja viestintätekniikasta aiheutuvien kustannusten takia.

Bryssel 13. joulukuuta 2000.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert