A4-0085/98

Päätöslauselma komission tiedonannosta suuntaviivoista uusien yhteistyösopimusten neuvottelemiseksi Afrikan, Karibianmeren ja Tyynen valtameren maiden (AKT) kanssa (KOM(97)0537 - C4-0581/97)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille (KOM(97)0537 - C4-0581/97),

- ottaa huomioon neuvoston joulukuussa 1995 antaman päätöslauselman sukupuolinäkökohdista ja kehityksestä, Pekingin toimintasuunnitelman, Kööpenhaminan ja Wienin konferenssien tulokset sekä YK:n kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW),

- ottaa huomioon kehitys- ja yhteistyövaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, naisten oikeuksien valiokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A4-0085/98),

A. palauttaa mieliin 2. lokakuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteista 2000-luvun alussa (uuden kumppanuuden tuomat haasteet ja mahdollisuudet) ((EYVL C 325, 27.10.1997, s. 28.)), joka hyväksyttiin suurella enemmistöllä ja jonka komissio on ottanut laajalti huomioon,

B. muistuttaa ensimmäisestä AKT-maiden valtion- ja hallitusten päämiesten huippukokouksesta, jossa vahvistettiin osanottajien sitoutuminen AKT-ryhmän perustana olevaan Georgetownin sopimukseen sekä vakaasta aikomuksestaan tehdä tulevista AKT-EU-suhteista tehokas sosiaalis-taloudellisen kehityksen väline;

1. Pitää komission ehdottamia poliittisia suuntaviivoja erittäin myönteisinä uusien yhteistyösopimusten neuvottelemiseksi Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa ja uskoo, että nämä suuntaviivat muodostavat erinomaisen pohjan uuden yleissopimuksen kattaman AKT-EU-yhteistyön uudistamiselle, ajantasaistamiselle ja vahvistamiselle, tarkoituksena sopeuttaa se kykeneväksi vastaamaan 21. vuosisadan haasteisiin;

2. Toteaa tyytyväisenä sukupuolinäkökohtien asianmukaisen sisällyttämisen ehdotettuihin köyhyyden lieventämistä sekä demokratian ja ihmisoikeuksien edistämistä koskeviin toimiin, mutta ei hyväksy sitä, että sukupuolta ei vielä mainita kaupan, talouspolitiikan, rahoitusta koskevan yhteistyön eikä teknisen yhteistyön kohdalla;

3. Pitää myönteisenä toisaalta AKT-maiden tunnustamista poliittiseksi kokonaisuudeksi, ja toisaalta maantieteellistä erittelyä, joka heijastaa alueellisia eroja, sekä alueellisen yhteistyön ja integraation kasvavaa roolia kehitystä edistävinä tekijöinä;

4. Toistaa kantanaan, että kaupan vapauttaminen ja talouskasvu eivät yksin pysty vähentämään köyhyyttä, ja vaatii, että Euroopan kehitysyhteistyön on tunnustettava, että maailman köyhimmille ihmisille on annettava käyttö- ja valvontaoikeus maan ja luottojen kaltaisiin resursseihin;

5. Muistuttaa mieliin ja toistaa kantanaan, että Wienin, Kööpenhaminan ja Pekingin sopimusten kaltaisissa kansainvälisissä sopimuksissa taattujen yleismaailmallisten ihmisoikeuksien, ja erityisesti naisten oikeuksien, edistämisen ja suojaamisen on oltava AKT-EU-yhteistyön pohjana;

6. Uskoo, että EU:lla ja AKT-mailla on käsissään historiallinen ja strateginen tilaisuus, joka vaatii globaalin sopimuksen määrittelyä, AKT-EU-kumppanuuden vahvistamista uudelta pohjalta ja demokratian, ihmisoikeuksien kunnioittamisen sekä parlamentaarisen ja poliittisen vuoropuhelun lujittamista;

7. Painottaa tässä hengessä, että neljännen Lomén yleissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen lähes kaikki Afrikan maat ovat vuonna 1991 allekirjoittaneet ja sittemmin ratifioineet Abujan sopimuksen, jossa määrätään Afrikan talousyhteisön perustamisesta 30 vuoden kuluessa; uskoo näin ollen, että uudessa AKT-EU-yleissopimuksessa ilmaistavilla yhteistyötoimilla ja niiden suuntaamisella on edesautettava tämän yhteisön rakentamista, eivätkä ne saa olla millään tavalla kyseisen päämäärän vastaisia;

8. Korostaa AKT-maiden valtion- ja hallitusten päämiesten Librevillessä 6. ja 7. marraskuuta 1997 järjestetyn ensimmäisen tapaamisen merkitystä;

9. Toteaa, että yleisten asioiden ja kehitysyhteistyöasioiden neuvosto vahvisti Euroopan unionin sitoutumisen Lomén prosessin jatkamiseen ja tuki useita parlamentin esittämiä keskeisiä suuntaviivoja (vahvistettu poliittinen ulottuvuus, köyhyyden torjunta kumppanuuden kulmakivenä, uusien toimijoiden ja sukupuolikysymysten tehokas mukaan ottaminen, ympäristö jne.);

10. Katsoo, että Lomén prosessin on katsottava kuuluvan yhteisön säännöstöön, jolle laajentuneen EU:n on perustuttava sekä poliittisesti että talouden ja rahoituksen kannalta;

11. Vaatii kattavaa ja rakenteellista keskustelua tulevan sopimuksen muista kuin budjettiin ja kauppaan liittyvistä näkökohdista, joista voitaisiin tehdä pysyvä sopimus;

12. Pyytää komissiota vastaamaan aina kirjallisesti yleisesittelijän kertomukseen sen hyväksymisen jälkeen ja lähettämään asiakirjan yhteiskokouksen käsiteltäväksi, jotta kyseisten kertomusten asianmukainen arviointi voidaan taata paremmin;

13. Katsoo, että merentakaisten maiden ja alueiden ja AKT-maiden välistä yhteistyötä on kannustettava niiden suhteiden parantamiseksi ja että merentakaisten maiden ja alueiden ja Euroopan unionin välisiä suhteita on parannettava;

14. Pyytää lisäksi komissiota pohtimaan, valmistelemaan ja sen jälkeen esittämään neuvoteltavaksi edellytyksiä, joiden mukaisesti sekä merentakaiset maat ja alueet että Euroopan unionin kaikkein syrjäisimmät alueet voisivat läheisemmin integroitua niihin alueellisiin talouksiin, joihin ne kuuluvat, ja tätä integroitumista voitaisiin helpottaa esimerkiksi myöntämällä merentakaisille maille ja alueille pysyvän tarkkailijan asema AKT-EU-yhteiskokouksessa;

15. Vaatii vahvempaa poliittista sitoutumista uudistettuun AKT-EU-yhteistyöhön;

Poliittinen ulottuvuus

16. Kannattaa täysin ehdotusta antaa uudelle kumppanuudelle voimakas poliittinen ulottuvuus, jonka perustana on demokratiaan ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien arvojen edistäminen;

17. Katsoo, että kuten Yhdistyneiden kansakuntien konferensseissa on korostettu, kehitys- ja kehitysyhteistyöpolitiikan onnistuminen edellyttää kokonaisvaltaista näkemystä taloudellisista, poliittisista, kulttuuriin liittyvistä, sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä näkökohdista sekä sukupuolinäkökohtien huomioon ottamista;

18. Katsoo, että globaalistumisen kiihtyminen vaatii kumppanuuden edistämistä entistä tasapuolisemmin, ja muistuttaa tässä yhteydessä mieliin kannattaneensa varsinkin kumppanuuden uutta tasapainoa, jotta AKT-maat saavat enemmän valtaa kehitysavun jakamisessa ja valtaa valvoa omaa kehitystään, sekä vahvistettua, vastuullista ja kypsää poliittista vuoropuhelua; katsoo, että on otettava huomioon AKT-maiden Librevillen huippukokouksessa esiin tuoma huoli siitä, että niiden hauraat ja helposti haavoittuvat taloudet voivat häiriintyä ja sosiaaliset rakenteet hajota, jos WTO:n sääntöjä ja velvoitteita sovelletaan erotuksetta;

19. Painottaa ehdottaneensa erilaisten sopimusten tekemistä sen sijaan, että kerätään yhteen vaikeasti hallittavissa oleva määrä ehtoja, edellyttäen että kyseisissä maissa kunnioitetaan demokraattisia periaatteita ja ihmisoikeuksia, ja uskoo, että AKT-EU-yhteistyölle on asetettava uudentyyppiset, poliittiseen ulottuvuuteen, erityisesti demokratian ja ihmisoikeuksien periaatteiden kunnioittamiseen liittyvät ehdot, jotka perustuvat hallituksen toimien laajapohjaiseen arviointiin suosien hyvällä hallinnolla ja ihmisoikeuksien kunnioittamisella saavutettua pitkän aikavälin kestävää kehitystä;

20. Kannattaa ehdottomasti rauhan säilyttämiseen, turvallisuuden lisäämiseen ja konfliktien ehkäisyyn ja ratkaisemiseen liittyviä ehdotuksia; puoltaa tässä yhteydessä EU:n teknistä tukea alueellisia turvallisuussopimuksia varten ja pyytää alueellisten välitysrakenteiden ja erityisesti alueellisten seurantakeskusten perustamista tarkkailemaan etnisiä, kielellisiä, taloudellisia, yhteiskunnallisia tai uskonnollisia jännitteitä;

21. Ehdottaa, että otetaan käyttöön alueellisia sovittelurakenteita, ja ehdottaa tässä yhteydessä, että OECD:n kehitysapukomitean esittämää ideaa resurssinhallintajärjestelmien perustamisesta ratkaisemaan veden, viljelymaan ja metsien kaltaisiin resursseihin liittyviä konflikteja tutkittaisiin edelleen;

22. Vaatii uudesta AKT-EU-kumppanuussopimuksesta neuvottelevia osapuolia sisällyttämään uuteen sopimukseen kaikkia jäsenvaltioita koskevan jalkaväkimiinojen kiellon, olemassa olevien miinojen poistamisaikataulun ja erityisrahaston EU:n ja AKT:n miinattoman alueen perustamiseksi sopivan ajan sisällä;

23. Toistaa ehdotuksensa, että komissio sisällyttäisi yleissopimukseen määräyksiä asekaupan rajoittamisesta ja valvomisesta käyttäen mahdollisesti mallina Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ehdottamia menettelysääntöjä; toteaa useiden AKT-maiden tarvitsevan ulkoista apua pystyäkseen kehittämään itselleen tehokkaan asekaupan valvonnan edellyttämän kapasiteetin, ja ehdottaa että EU:n on harkittava tuen tarjoamista mm. sellaisten lakien ja hallinnollisten toimien laatimiseksi tai vahvistamiseksi, joilla asekauppaa säännellään ja seurataan tehokkaasti;

24. Toteaa useiden ATK-maiden tarvitsevan ulkoista apua pystyäkseen kehittämään itselleen kapasiteetin tehokkaaseen asekaupan valvontaan; ehdottaa, että EU:n olisi erityisesti esitettävä tukeaan sellaisten lakien ja hallinnollisten toimenpiteiden toteuttamiseksi tai vahvistamiseksi, joilla asekauppaa säännellään ja seurataan tehokkaasti;

25. Pyytää komissiota sisällyttämään tulevaan yleissopimukseen määräyksiä, joiden nojalla voidaan toteuttaa Yhdistyneiden kansakuntien konferensseissa vahvistetut tavoitteet, ja etenkin Riossa 1992 ja Kööpenhaminassa 1995 tehdyt sitoumukset;

26. Palauttaa mieliin pyyntönsä siitä, että tulevaa Euroopan ja Afrikan huippukokousta silmällä pitäen laaditaan unionin Afrikan politiikka, joka kattaa kaikki ulottuvuudet, myös turvallisuuden;

27. Ehdottaa samassa hengessä komissiolle, että se kehottaisi AKT-maita, eräissä tapauksissa mahdollisesti OAU:n välityksellä, ehdottamaan itse turvallisuutta, sotilasmenojen rajoittamista, ihmisoikeuksien kunnioittamista, laittoman hyötymisen ja lahjonnan vastustamista, sanan- ja lehdistönvapauden takaamista ja moitteetonta hallintoa koskevat kriteerit, joilla estetään tuen väärinkäyttö ja joiden noudattamatta jättämisestä voitaisiin maiden käsityksen mukaan rangaista EY:n perustamissopimuksen 130 u artiklan tavoitteiden mukaisesti;

28. Muistuttaa vuonna 1993 järjestetyn Wienin ihmisoikeuskonferenssin tuloksista, erityisesti ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden periaatteen sekä sen periaatteen, että naisten oikeudet ovat ihmisoikeuksia, vahvistamisesta, ja vaatii tämän vuoksi niitä AKT-maita, jotka eivät ole ratifioineet YK:n yleissopimusta kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta, ratifioimaan tämän sopimuksen;

29. Pitää sen vuoksi välttämättömänä, että uuteen sopimukseen lisätään selvät sitoumukset naisten oikeuksien kunnioittamiseen ja sukupuolten välisen poliittisen, sosiaalisen ja taloudellisen tasa-arvon periaatteeseen, joiden perusteella voidaan kehittää asianmukainen sukupuolen huomioonottava kehityspolitiikka, joka perustuu «mainstreaming»-periaatteeseen sekä myönteisiin toimiin naisten hyväksi;

30. Katsoo, että ollakseen tasapainoista, poliittisen vuoropuhelun on voitava koskea molemminpuolisesti kaikkia politiikan aloja, joilla saattaa olla vaikutusta yhteistyöhön;

31. Ehdottaa, että ihmisoikeuksien arvokysymyksistä aloitettua vuoropuhelua laajennettaisiin, muille elämänaloille (naisten oikeudellinen ja poliittinen yhdenvertaisuus, perhe, lasten ja vanhusten tilanne jne.), erityisesti yhteiskokouksessa ja sen alueellisissa kokouksissa; katsoo edelleen, että ihmisoikeuksia koskevassa vuoropuhelussa on kiinnitettävä erityistä huomiota lasten tilanteeseen ja lasten oikeuksien puolustamiseen AKT-maissa;

32. Palauttaa mieliin, että kumppanuusmaiden kulttuurit, tavat ja perinteet ovat erilaisia, ja että vuoropuhelu arvoista on välttämätöntä valmistauduttaessa kulttuurien rinnakkaiseloon eikä niinkään kulttuurien yhteentörmäykseen huomisen moninapaisessa maailmassa sekä vahvistamaan perusoikeuksia; korostaa tässä yhteydessä tarvetta asettaa poliittinen yhteistyö ja kulttuuriyhteistyö uudelle pohjalle;

33. Ehdottaa, että tulevassa yleissopimuksessa on määrättävä demokratian vahvistamista tukevista menettelyistä ja rahoitusjärjestelyistä:

- tuomareiden ja lakimiesten kouluttaminen

- tuki hallitusten taloudellisen tuen ulkopuolella olevien, riippumattomien tiedotusvälineiden perustamiseksi ja levittämiseksi

- tuki ihmisoikeuksia, oikeusvaltion ylläpitämistä ja oikeudellisia menettelyitä koskevan koulutuksen järjestämiseksi armeijan, poliisivoimien ja santarmiston henkilöstölle

- tuki riitojen ratkaisun ja oikeudenkäytön perinteisille muodoille silloin, kun ne ovat osoittautuneet tehokkaiksi

- tuki kansalaisjärjestöille, mukaan lukien naisjärjestöt

- naisten osallistuminen riippumattomiin poliittisiin, taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin päätöksentekoprosesseihin

- voimavarojen kehittäminen, etenkin kunnallistasolla;

34. Ehdottaa, että muuttoliike, esimerkiksi Afrikassa, otetaan AKT-EU-maiden välisen poliittisen vuoropuhelun yhdeksi aiheeksi;

35. Toistaa tukevansa yleissopimuksen yhteiselimiä ja erityisesti yhteiskokousta, ja pyytää niiden lujittamista vahvan poliittisen ulottuvuuden edellytyksenä;

36. Uskoo, että lujittamisen on tapahduttava muun muassa alueellisen ja paikallisen tason kokousten avulla, asianmukaisin yhteyksin ja kaikkia tasoja koordinoimalla, täysistuntojen järjestämisen lisäksi:

37. Ehdottaa, että yhteiskokous tutkii uusia työskentelymenetelmiä ja erityisesti:

- säännöllisesti kokoontuvan parlamentaarisen yhteiskomitean perustamista

- alueellisten ja paikallisten kokousten järjestämistä, joiden tavoitteena on erityisesti tarkastella yhteistyön täytäntöönpanoa ja neuvoston päätösten soveltamisedellytyksiä ja joihin kokoontuvat sekä parlamentin jäsenet että kaikki yhteistyössä mukana olevat toimijat;

38. Vaatii, että yhteiskokousta on demokratisoitava laatimalla sellaisia määräyksiä, jotka heijastavat AKT-maissa vallitsevien mielipiteiden moninaisuutta, sillä AKT-mailla on nykyään vain yksi edustaja maata kohden, ja takaamalla naisten ja miesten tasapuolinen edustus sekä EU:n että AKT:n elimissä;

«Yhteisön politiikan painopisteen siirtäminen: köyhyyden torjunnasta uuden kumppanuuden kulmakivi»

39. Hyväksyy komission suuntaviivat, ja korostaa erityisesti hyväksynnän saaneen integroidun lähestymistavan merkitystä köyhyyden poistamisessa ja sukupuolikysymysten sisällyttämisessä politiikkaan sekä ympäristövaikutusten arvioinnissa, jolloin pyritään varmistamaan ihmisten perustarpeiden tyydyttäminen, kuten puhtaan juomaveden saatavuus, peruskoulutus ja perusterveydenhuolto; pitää myönteisenä sitä, että terveydenhuollon saannissa ja koulutukseen pääsyssä esiintyvän epätasa-arvon vähentämistä pidetään tärkeänä;

40. Pyytää sukupuolikysymysten täysimääräistä huomioon ottamista kehitysyhteistyössä silmällä pitäen YK:n konferensseja, joissa käsiteltiin naisten tilanteeseen liittyviä eri näkökohtia, naisten asema kehitysmaissa mukaan lukien;

41. Kehottaa jakamaan resurssit uudelleen ja suuntaamaan ne sosiaaliohjelmiin, kuten opetukseen, terveydenhuoltoon, koulutukseen, puhtaaseen veteen, hygieniaan, asuntoihin ja sukupuolikysymyksiin sosiaalisessa huippukokouksessa vuonna 1995 hyväksyttyjen periaatteiden mukaisesti;

42. Katsoo, että konfliktin ratkaisua seuraavan jälleenrakennuksen yhteydessä on erityisen tärkeää asettaa etusijalle sosiaalisten peruspalvelujen nopea luominen, osoittaa kotiutetuille sotilaille rauhan edut ja ottaa nämä mukaan rauhanprosessiin;

43. Vaatii, että tulevaisuudessa AKT-EU-yhteistyössä on nykyistä enemmän korostettava edullista, korkealaatuista ja erikoistunutta suvunjatkamiseen liittyvää terveydenhuoltoa, erityisesti perhesuunnittelua, koska palvelut ja tiedotus eivät AKT-maissa läheskään vastaa kysyntää;

44. Muistuttaa, että tulevassa yhteistyössä tulee viitata selvästi lasten elinehtoihin sekä väestönkehitykseen;

45. Pitää myönteisenä ehdotusta ns. kansan talouden ottamisesta mukaan kehityksen ja yhteistyöpolitiikan avaintekijänä, koska se edistää omaksumista, osallistumista ja vastuun ottamista taloudellisen kehityksen suhteen;

46. Pitää erityisesti köyhyyden poistamisessa olennaisen tärkeänä, että kaupunkien kriisitilanteiden hallinta AKT-maissa otetaan täysimääräisenä osaksi yhteistyötä;

47. Korostaa tässä yhteydessä jälleen kerran tarvetta kehittää mikroluottojärjestelmää ja väestön luotonsaantia, joita olisi käsiteltävä neuvotteluissa ratkaisevina kysymyksinä;

48. Korostaa, odotettaessa yhteiskokouksen ehdotuksia, AKT-maissa käynnissä olevien alueellisten yhteistyö- ja integraatioprosessien tukemisen tärkeyttä erityisesti suhteissa merentakaisiin maihin ja alueisiin; tukee tässä yhteydessä ehdotusta, joka koskee alueellisen rakenteen sisältävää kokonaissopimusta, tarkoituksena eri tilanteiden huomioonottaminen ja riittävien vastausten antaminen eri alueiden ongelmiin;

49. Korostaa, että on tarpeen ehkäistä vain yhtä osapuolta sitovaa riippuvuutta yksipuolisesta viljelystä sekä parantaa omavaraisuutta monipuolistamalla kehittämisen, tuotannon ja tarjonnan rakenteita;

50. Katsoo tarpeelliseksi edistää tehokkaan elintarviketuotannon ja -jalostuksen lisäksi tarpeiden mukaan suunnattua teollisuuden kehittämistä, johon liitetään asianmukaisia toimia luku- ja kirjoitustaidon kehittämiseksi ja ammatillisten taitojen ja käsityöläistaitojen koulutuksen antamiseksi ihmisille, erityisesti naisille ja tytöille, sekä strategioita lapsityövoiman käytön välttämiseksi;

51. Toteaa, että pakolaisten ja maan sisäisten hätäsiirtolaisten tarpeet jätetään suuntaviivoissa laajalti vaille huomiota; on sitä mieltä, että tulevan AKT-EU-yhteistyön avulla olisi rahoitettava ruoan, veden, hygienian ja suojan saatavuuden lisäksi myös terveydenhuolto, seksuaalisuuteen ja suvunjatkamiseen liittyvä terveydenhuolto sekä sukupuoleen kohdistuvan väkivallan ehkäiseminen sekä kiireellisissä tapauksissa että pitkällä tähtäimellä;

52. Palauttaa mieliin ehdotuksensa, että köyhyyden poistamisessa käytettäisiin täysimääräisesti hyväksi pitkälle kehitettyä teknologiaa aloilla, kuten hygienia, jätehuolto, romun ja jätteiden kierrätys, ravintokasvien uudet lajikkeet sekä paikallisten voimavarojen ja erityisesti kasvien käyttö lääkintätarkoituksiin ja kastelu «tipoittain», ja korostaa näiden alojen tutkimuksen edistämisen tärkeyttä;

53. Ehdottaa oikeudenmukaisen kaupan sisällyttämistä uusiin AKT-maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin tehokkaana yhteistyökeinona ja vaatii komission osallistumista oikeudenmukaisen kaupan edistämiseen ja tuotteiden vaatimustenmukaisuuden todistamiseen;

54. Pyytää painokkaasti, että komissio toteuttaa kaikki tarvittavat hallinnolliset toimenpiteet, jotta köyhyyden vastaista toimintaa, joka perustuu nk. kansan talouteen, paikallisten tuotteiden mainonnan tukemiseen tuontituotteiden sijasta, mikroluottojärjestelmien kehittämiseen ja pitkälle kehitetyn teknologian käyttämiseen, ei harjoitettaisi yleisemmän ja perinteisemmän yhteistyön lisänä, vaan suoraan yhteistoiminnassa kaupunkialueiden ja maaseudun välillä sekä erillisen ja erityisen asiantuntijapalvelu- ja päätöksentekomenettelyn puitteissa ja, jos mahdollista, suorassa yhteistyössä kentän toimijoiden, paikallisten viranomaisten, taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden, mukaan lukien yksityiset aloitteet ja erityisesti pk-yritykset, sekä kansalaisjärjestöjen kanssa;

55. Vaatii, että kehitetään uusia nopeasti toteutettavia hankkeita ympäristön tilan kohentamiseksi, terveen luonnon säilyttämiseksi ja luonnon varojen elvyttämiseksi, erityisesti strategioita, jotka koskevat vaihtoehtoisten uusiutuvien energialähteiden käyttöä, millä ehkäistään ilmansaasteiden lisääntymistä sekä tuhoisaa avohakkuukäytäntöä;

Yhteistyön avaaminen talouskumppanuudelle

56. Toteaa komission ehdottavan neuvotteluja talouskumppanuutta koskevista sopimuksista alueellisella ja paikallisella tasolla; toteaa, että vapaakauppa-alueista käytävät neuvottelut kestävät tavallisesti hyvin kauan; on huolestunut siitä, että komission ehdottamat vapaakauppaan perustuvia alueellisia ja taloudellisia kumppanuussopimuksia koskevat neuvottelut saattavat olla ennenaikaisia ja epäkäytännöllisiä ja ne saattavat lisätä köyhyyttä ja sosiaalisia jännitteitä AKT-maissa; toteaa, että erityisesti teollistumattomille maille nopeasta siirtymisestä täysin vastavuoroisiin kauppasuhteisiin EU:n kanssa aiheutuu mahdollisesti suuria sopeutuskustannuksia, kuten valtion verotulojen vähentyminen sekä kotimaiselle teollisuustuotannolle aiheutuvat haitat, jotka tavallisesti kohdistuvat epäsuhtaisesti köyhiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin;

57. On huolestunut kyvyttömyydestä toteuttaa perusteellisia tutkimuksia siitä, mitä todennäköisiä vaikutuksia joko alueellisilla vapaakauppa-alueilla tai asteittaisella siirtymisellä yleiseen tullietuusjärjestelmään olisi AKT-maissa, erityisesti sitä taustaa vasten, että Euroopan unioni on sitoutunut sekä köyhyyden poistamiseen että konfliktien ehkäisyyn; kehottaa sen vuoksi komissiota tekemään tällaisia tutkimuksia ja julkaisemaan niiden tulokset laajalti sekä EU:ssa että AKT-maissa;

58. Pitää myönteisenä komission ehdotusta, jonka mukaan nykyiset Lomén sopimuksen mukaiset suosituimmuusjärjestelyt säilytetään vähiten kehittyneiden AKT-maiden osalta, ja pyytää, että ne laajennetaan kattamaan AKT-ryhmän haavoittuvat taloudet, kuten pienet saarivaltiot ja valtiot, jotka ovat hyvin riippuvaisia perushyödykkeiden viennistä;

59. Korostaa, että vastavuoroisiin kauppasuhteisiin AKT-maiden kanssa on siirryttävä harkitusti ja asteittain, ja katsoo että «taloudelliset yhteistyösopimukset» ovat mielenkiintoinen vaihtoehto, jota Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja komission pitäisi käyttää joustavalla tavalla auttaakseen niitä keskituloisia AKT-maita, joiden taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen kehityksen taso ei salli niiden muodostaa täysin GATT-sopimuksen XXIV artiklan mukaisia vapakauppa-alueita EU:n kanssa lyhyellä eikä keskipitkällä aikavälillä;

60. Korostaa, että nämä sopimukset, jotka merkitsevät siirtymistä vastavuoroisuuteen kaupassa, olisi pantava täytäntöön asteittain alueellisia yhdentymisprosesseja tukevalla tavalla ja sopusoinnussa niiden kanssa; katsoo siitä huolimatta, että EU:n on käytettävä kaikkia mahdollisia keinoja saadakseen tunnustetuksi sen, että ei-vastavuoroiset suosituimmuussopimukset ja pöytäkirjat ovat kehityksen välineitä siihen saakka, kunnes mainitut tavoitteet on saavutettu; toteaa, että tilanne melkein kaikilla AKT-alueilla on se, että nämä alueelliset yhdentymisprosessit ovat tuskin päässeet alkua pitemmälle;

61. Katsoo, että on välttämätöntä seurata alueellisten markkinoiden mukautumis- ja yhdentymiskehitystä säilyttäen kaupan nykyiset järjestelyt (suosituimmuus, tavarapöytäkirjat ja korvaukset vientitulojen menetyksistä) asianmukaisen siirtymäkauden ajan, joka saa kuitenkin jatkua korkeintaan kymmenen vuotta neljännen AKT-EU-yleissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen;

62. Muistuttaa, että AKT-EU-kaupan mukaan ottaminen on Lomén yleissopimusten olennainen piirre, ja katsoo näin ollen, että yksipuolisen yleisen etuusjärjestelmän ennenaikainen ja yhtäkkinen hyväksyminen olisi taantumista ja merkitsisi valtavaa EU:n protektionismin lisääntymistä kehitysmaiden suhteen; uskoo kuitenkin, että tämä voidaan välttää ainoastaan sillä, että muut kauppavaihtoehdot ovat muiden kuin vähiten kehittyneiden AKT-maiden kannalta houkuttelevampia, ja pyytää sen vuoksi Euroopan unionin jäsenvaltioita varmistamaan, että taloudellisen yhteistyösopimuksen vaihtoehto kohdistetaan köyhyyden poistamiseen ja kestävään kehitykseen, ja että yleisen tullietuusjärjestelmän tasoa parannetaan huomattavasti tulossa olevan tarkistuksen yhteydessä;

63. On tietoinen komission ehdotusten ja erityisesti WTO:n sääntöjen täytäntöönpanovaikeuksista, mutta uskoo, että esteet voidaan poistaa, jos AKT-EU-kumppaneilla - joiden yhteinen jäsen- ja äänimäärä yhteensä 132 jäsenen WTO:ssa on tällä hetkellä 71 - riittää siihen poliittista tahtoa ja joustavuutta; ehdottaa, että ennen virallisten neuvottelujen aloittamista ollaan tiiviissä yhteydessä WTO:hon ja selvitetään, millä edellytyksillä Marrakechin sopimuksessa hyväksyttyjä poikkeuksia voidaan jatkaa; pyytää, että AKT-maille tarjotaan teknistä apua, jotta ne voivat neuvotella WTO:n kanssa parhaissa mahdollisissa olosuhteissa, ja pyytää AKT-EU-yhteistyön lisäämistä WTO:n yhteydessä;

64. On tyytyväinen siihen, että neuvosto on päättänyt ulottaa Lomén sopimuksen muut kuin vastavuoroiset suosituimmuuskohtelut kaikkiin vähiten kehittyneisiin maihin, mikä tekee lopun näihin maihin mahdollisesti kohdistuvasta kauppasyrjinnästä, ja tunnustaa, että on otettava käyttöön sellaiset kauppaetuudet, joissa kiinnitetään enemmän huomiota köyhyyteen kuin entiseen siirtomaa-asemaan;

65. Tukee niitä AKT-maita, jotka ovat vaatineet EU:ta hyväksymään erityisen ja eriytetyn kohtelun myöntämistä kehitysmaille kansainvälisen liiketoiminnan sääntöjä sovellettaessa ja sitä koskevaa sääntelyä harjoitettaessa;

66. Katsoo, että kestävän kehityksen tavoitteen ensisijaisuus on tunnustettava ja tuotava esiin kansainvälisten toimielinten säännöissä ja politiikassa sekä kansainvälisen kaupan toimintaan liittyvissä sopimuksissa;

67. Kehottaa komissiota antamaan apua, jolla vahvistetaan AKT-maiden kykyä viedä asiansa WTO:n käsittelyyn;

68. Pyytää komissiota ja neuvostoa tiedottamaan kattavasti AKT-kumppaneille sijoituksia koskevan monenkeskisen sijoitussopimuksen (MAI) vaikutuksesta ja kuulemaan näitä tässä asiassa ennen sopimuksen allekirjoittamista, ja uskoo, että MAI nykyisessä muodossaan on uhka hallitusten, paikallisviranomaisten ja kansalaisten demokraattiselle oikeudelle valvoa alueellaan tehtäviä sijoituksia;

69. Pyytää jälleen kerran Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallituksia jättämään MAI:n allekirjoittamatta ja esittää, että AKT-maiden hallitukset eivät liittyisi sopimukseen sen nykyisessä muodossa;

70. Pyytää, että alkuperäsääntöjä yksinkertaistetaan ja että niistä tehdään avoimempia, sillä ne ovat olleet suuri este AKT-kaupan kehitykselle, sekä alueellisella että kansainvälisellä tasolla;

71. Katsoo, että EU:n olisi annettava AKT-maille teknistä apua, jotta ne voivat neuvotella mahdollisimman hyvissä olosuhteissa sopimuksia, jotka edistävät kasvavia teollisuudenaloja ja takaavat tavanomaiset työolosuhteet ja paremman ympäristön;

72. Kiinnittää kuitenkin komission huomion siihen, että AKT-maiden kannalta tasapainoinen kehitys ei voi olla yksinomaan tai liian suuressa määrin ulkosyntyistä; tasapainoisilla ohjelmilla ja toimintasuunnitelmilla on huolehdittava siitä, että rohkaistaan kotimaisen tuotannon, ostovoiman ja kulutuksen kasvua ainakin samassa määrin kuin vientiä;

73. Pitää myönteisenä avun ja kaupan integroinnin jatkamista sekä sitoutumista käyttämään teknistä apua ja rahoitusapua tarjontaan liittyvien rajoitusten poistamiseksi, jotka estävät AKT-maita käyttämästä hyväkseen kaupan antamia mahdollisuuksia; vaatii, että tähän apuun on sisällytettävä mm. kestoltaan rajoitettu ja valikoiva uusien tuotantoalojen suojaaminen, sekä maatalouden pitkäaikainen suoja;

74. Katsoo, että vero- ja sopimuslainsäädännön jatkuva vakaus on kehityksen ehdoton edellytys, ja esittää, että kaikille yrityksille, yritysryhmittymille tai tuottajayhdistyksille, jotka katsovat joutuneensa kärsimään haitallisesta muutoksesta, olisi mahdollista viedä asia kansainväliseen ad hoc -tuomioistuimeen tai Haagin kansainväliseen tuomioistuimeen;

75. Pyytää sellaisen AKT-maihin suunnatun teknologiansiirto-ohjelman käynnistämistä ei-kaupalliselta pohjalta, johon kuuluisi todellisiin tarpeisiin mukautettuja koulutusohjelmia; vaatii, että näiden siirtojen on oltava kestävän kehityksen vaatimusten mukaisia;

76. Pyytää, että määritellään ja pannaan täytäntöön toimintaperiaatteet ja toimintakehys rannikkoalueiden talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kehittämiseksi Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisissä konferensseissa - ja pienten saarivaltioiden osalta Barbadoksella vuonna 1994 pidetyssä pienten saarivaltioiden kestävän kehityksen konferenssissa - hyväksyttyjen ohjelmien mukaisesti;

77. Muistuttaa komissiota siitä, että Luxemburgin Eurooppa-neuvosto pyysi sitä tutkimaan «järjestelyjä hoitoa tukevan yhteisvastuurahaston perustamiseksi YK:n aidsia koskevan ohjelman (UNAIDS) suojelukseen», ja pyytää komissiota huolehtimaan tämän rahaston perustamisesta seuraavan yleissopimuksen yhteydessä;

78. Kehottaa komissiota ja AKT-maita luomaan asianmukaisen oikeudellisen kehyksen eteläisten maiden biologiseen monimuotoisuuteen liittyvän henkisen omaisuuden suojelemiseksi; tähän on sisällyttävä määräys luoda tietokantoja kasvistosta, eläimistöstä ja niiden luonnollisesta elinympäristöstä sekä säilyttää kansallinen biologinen monimuotoisuus ja suojella alkuperäiskansojen kiistämätöntä oikeutta hyödyntää perinteistä tietämystään kasvistosta ja eläimistä; Euroopan unionin on myös järjestettävä AKT-maille taloudellista ja teknistä tukea sekä tieteellistä asiantuntemusta kiinnittäen erityistä huomiota alkuperäiskansojen oikeuksiin;

79. Ehdottaa, että uuteen yleissopimukseen sisällytetään määräyksiä biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn yleissopimuksen 8 artiklan j kohdassa määritellyistä periaatteista, jotka koskevat alkuperäiskansojen ja paikallisten yhteisöjen tietämyksen, keksintöjen ja käytäntöjen suojelua sekä heidän henkiseen omaisuuteen liittyviä oikeuksiaan antaa lupa näiden voimavarojen hyödyntämiseen, heidän osallistumistaan tähän hyödyntämiseen ja saadun hyödyn tasapuolisesta jakamista;

80. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan toimet velan vähentämiseen pyrkivän kokonaisvaltaisen suunnitelman laatimiseksi ja erityisesti vaatimaan voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan aloitteen tehokkaampaa täytäntöönpanoa, jotta velka voitaisiin mm. lyhentää aikaistetusti ja tehokkaammin, sekä valvomaan sitä, että velan vähentämisen vaikutukset kanavoituvat kestävään ja inhimilliseen kehitykseen liittyviin sijoituksiin;

81. Kehottaa komissiota sekä jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia valvomaan aktiivisesti pankkikäytäntöjä ja perittäviä korkoja, erityisesti pk-yrityksiltä perittäviä korkoja, sekä mahdollisesti antamaan näistä ohjeita ja määräämään rajoituksia:

82. Korostaa, että AKT-maiden tuotteiden kehittäminen edellyttää, että ne menevät kaupaksi, ja huomauttaa, että suurin osa AKT-maiden mainonnasta koskee tuontituotteita; pyytää näin ollen, että kehitetään ohjelmia, joilla paikallisille tuotteille taataan ilmaista tai tuettua mainosaikaa radiossa ja televisiossa paikallisilla kanavilla tai kansallisilta kanavilta varattuina lähetysaikoina;

83. Korostaa vielä kerran tarvetta pyrkiä yhtenäistämään Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikka ja unionin muu politiikka, erityisesti yhteinen maatalouspolitiikka, kalastuspolitiikka, asevientipolitiikka, ympäristöpolitiikka, naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien politiikka sekä velkaantumiseen, ihmisoikeuksiin, demokratisointiin ja oikeusvaltioon liittyvät politiikat luomalla konkreettisia mekanismeja, joilla edistetään yhteneväisyyttä tulevassa sopimuksessa; kehottaa erityisesti komissiota ottamaan huomioon kehityspolitiikkansa tavoitteet ajaessaan unionin etuja WTO:ssa;

84. Kehottaa voimakkaasti jatkamaan ja kehittämään edelleen nopeiden hälytys- ja ennaltaehkäisyjärjestelmien perustamista AKT-maihin luonnonkatastrofien varalta sekä kansallisella että alueellisella tasolla;

85. Muistuttaa siitä, kuinka tärkeänä se pitää tieteellisen tutkimuksen edistämistä AKT-maissa ja henkisen omaisuuden suojelua kaikissa näissä maissa;

86. Katsoo, että rahoituksen päätavoitteena on oltava se, että avunsaajamaiden hallitukset kehittävät sekä uusiutuvien että uusiutumattomien luonnonvarojen hallintaohjelmia kestävällä pohjalla ja varovaisuusperiaatetta noudattaen;

87. Korostaa vaihdettavien valuuttojen merkitystä ja vaatii toimia, joilla kehitysmaita tuetaan tehokkaiden ja vakaiden valuuttajärjestelmien kehittämisessä;

88. Pyytää puolueettoman tutkimuksen tekemistä euron voimaantulon AKT-EU-yhteistyökumppaneille aiheuttamista taloudellisista ja rahoituksellista seurauksista sekä erityisesti sen niveltymisestä CFA-frangi-alueen kanssa;

Talousarvioon liittyvät näkökohdat

89. Toistaa pyyntönsä komissiolle, jotta se

- ryhtyy toimenpiteisiin joka vuosi talousarvioesityksen yhteydessä toimitettavien Euroopan kehitysrahastoja koskevien rahoitustietojen osalta,

- kaavailee tapoja, joilla parlamentti kytkettäisiin vuoden 1998 talousarviomenettelystä lähtien tiiviimmin komission vuosittain EKR:n menoista laatimien ennakkoarvioiden määrittelyyn;

90. Kehottaa komissiota esittämään taloudellisen kumppanuuden organisointisuunnitelman yhteydessä asianmukaiset institutionaaliset välineet ja menettelyt, jotka mahdollistavat kaikkien toimielinten poliittisen sitoutumisen ja edistävät erityisesti vaadittavaa demokraattista valvontaa;

91. Pahoittelee, että uusien rahoitusvälineiden taloudellisia vaikutuksia koskevat tiedot ovat yhä puutteellisia;

92. Katsoo, että näiden välineiden olisi oltava asianmukaisia siten, että ne tarjoavat tarvittavat takuut menojen ohjelmoinnin ja tavoitteiden aikataulun mukaisen toteuttamisen ennustettavuudesta;

93. Kehottaa komissiota esittämään uudessa toimielinten välisessä sopimuksessa ja sen liitteenä olevissa rahoitusnäkymissä määräyksen EKR:n asteittaisesta sisällyttämisestä talousarvioon;

Rahoitusyhteistyön ja teknisen yhteistyön hallinnon yksityiskohtaisten käytännön sääntöjen perusteellinen tarkistaminen

94. Toistaa, että yhteistyö on ehdottomasti muutettava vastuunalaiseksi, avoimeksi ja seurattavaksi ja että menettelyjä on yksinkertaistettava tuntuvasti kaikilla tasoilla;

95. Kehottaa jälleen sisällyttämään EKR:n talousarvioon;

96. Vaatii, että seuraavassa yleissopimuksessa vakiinnutetaan periaate EKR:n varojen saattamisesta ajan tasalle suhteuttaen ne vähintään Euroopan unionin laajenemisen aiheuttamiin demografisiin seurauksiin;

97. Vaatii, että Euroopan unionin jäsenvaltiot määrittelevät Yhdistyneiden kansakuntien suositusten mukaisesti yhteiseksi ensisijaiseksi sitoumuksekseen käyttää 0,7 % BKTL:stään viralliseen kehitysapuun ja kehottavat kumppaneitaan kaikilla mahdollisilla tahoilla, etenkin OECD:ssä, tekemään samoin;

98. Muistuttaa siitä, että maakohtaiset strategiat ovat tarpeellisia Euroopan parlamentin tukemien, korkealle asetettujen tavoitteiden muuttamiseksi käytännön toiminnaksi;

99. Pitää «sopimuksen» täytäntöönpanossa määräävänä koko varojen ohjelmoinnin huomattavaa lujittamista;

100. Pyytää komissiota tekemään eron kehitysalan yksityisten toimijoiden ja voittoa tavoittelemattomien, kansalaisyhteiskunnan toimijoiden (yhdistykset, Euroopan paikallistason viranomaiset, yliopistot jne.) välillä sekä mukauttamaan menettelyjä tarvittavalla tavalla;

101. Uskoo, että pyrittäessä ottamaan kaikki yhteistyöhön osallistuvat toimijat täysin ja kokonaisvaltaisesti mukaan sekä päätöksentekoon että toimien täytäntöönpanoon teknistä ja rahoitusyhteistyötä on hajautettava merkittävässä määrin;

102. Palauttaa mieliin, että yksi AKT-EU-kumppanuuden merkittävä uusi piirre olisi sen todellinen avaaminen uusille toimijoille; pitää myönteisenä komission ehdotusta kuulla kansalaisjärjestöjä ja varmistaa, että ne integroidaan täysin eurooppalaiseen kehitysyhteistyöhön; vaatii tässä yhteydessä aktiivisen tiedotuksen ja avoimuuspolitiikan sisällyttämistä sopimukseen sen varmistamiseksi, että kansalaisyhteiskunta saa vaivattomasti tietoa, jonka avulla se pystyy hyödyntämään sopimuksen määräyksiä; pahoittelee, että komissio ei ole vihreässä kirjassa ilmaisemiensa aikomusten mukaisesti ottanut käyttöön periaatetta hallituksista riippumattomille toimijoille tarjottavista rahoituspuitteista, ja pyytää, että nämä rahoituspuitteet määritellään;

103. Korostaa, miten tärkeää on ottaa kansalaisyhteiskunta kohdennetusti mukaan kaikkien toimenpiteiden suunnitteluun, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon;

104. Vaatii, että kansalaisyhteiskunnan toimijoille annetaan avoimesti tietoa, jotta he voisivat hyötyä uuden yleissopimuksen tarjoamista tukimahdollisuuksista;

105. Katsoo, että hajautettua yhteistyötä olisi käsiteltävä yhtenä yhteistyön perusperiaatteena tulevissa AKT-EU-sopimuksissa riippumatta siitä, onko kyseinen toimija alueellinen tai paikallinen julkisyhteisö, yhdistys, kansalaisjärjestö, maahanmuuttajien järjestö, yksityissektori, yritys, koulutuslaitos tai valtiosta riippumaton kehitysapujärjestö;

106. Korostaa hajautetun yhteistyön merkitystä, koska se kattaa kansalaisten päivittäistä elämää koskevat toimet ja projektit ja edistää väestön köyhimpien osien paikallisilta edustajilta tulevia aloitteita sekä paikallishallinnon että yhdistysten, yksityisten, koulutuslaitosten ja valtiosta riippumattomien kehitysapujärjestöjen kanssa;

107. Ehdottaa tässä hengessä, että esimerkiksi Afrikan muuttajia ei pidä nähdä vain ongelmina vaan myös kehityksen osatekijöinä ja että heidän järjestöjensä esittämiä aloitteita on tuettava hajautetun yhteistyön puitteissa; samalla on harkittava sitä, miten voitaisiin parantaa maksujen siirtoa heidän alkuperämaihinsa heidän investointiensa edistämiseksi ja kehitysprojektiensa tukemiseksi;

108. Painottaa sitä, että monet yksittäiset kokemukset paluun tukemisesta toimivat tienraivaajina yleiselle, kumppanuuteen perustuvalle yhteistyöpolitiikalle, jossa nojaudutaan muuttajille annettavaan tukeen näiden käynnistäessä tuottavia investointihankkeita alkuperämaassaan; kehityksen kannalta olennaista ammatillista koulutusta (mm. maanviljely- ja käsityötaidot), josta sovitaan yhdessä alkuperä- ja paluumaan kanssa, voidaan antaa tätä työvoimaa tilapäisesti vastaanottavissa kehittyneissä maissa, jotta paluu muodostuisi helpommaksi ja sillä olisi myönteisiä vaikutuksia kehitykseen;

109. Vaatii perustettavaksi riippumattomia kiistojen sovittelumekanismeja, joilla sovitellaan Euroopan yhteistyöhön ja kehitykseen liittyviä kiistoja, mukaan lukien kiistat, jotka koskevat kehitysyhteistyösopimusten täytäntöönpanosta EU:n puolesta vastaavien yksityisten yritysten toimia;

110. Pitää erittäin tärkeänä komission organisaation uudelleenjärjestämistä siten, että yksi ainoa pääosasto vastaa kehitysyhteistyön toimintalinjojen yhteensovittamisesta kokonaisuudessaan;

111. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksille.