Kehotus esittää huomautuksia luonnoksesta komission asetukseksi, joka koskee EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista valtiontukeen



Virallinen lehti nro C 190 , 12/08/2003 s. 0002 - 0011



Kehotus esittää huomautuksia luonnoksesta komission asetukseksi, joka koskee EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista valtiontukeen (2003/C 190/02) Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän asetusluonnoksen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen: Euroopan komissio Kilpailun pääosasto Yksikkö SAC Toimisto J-70 5/7 B - 1049 Bruxelles/Brussel Faksi (32-2) 296 98 13 Sähköposti: COMP-SAC@cec.eu.int Luonnos komission asetukseksi euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98(1) ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan, on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen(2), on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksessa (EY) N:o 68/2001(3) säädetään erityisedellytyksistä, jotka koskevat pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävää valtiontukea. Asetuksessa (EY) N:o 68/2001 sovelletaan pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen 96/280/EY(4) mukaista pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää. Tämän suosituksen korvaa 6 päivänä toukokuuta 2003 annettu suositus 2003/361/EY(5), joka tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005. Sen vuoksi asetukseen (EY) N:o 68/2001 sisältyvää pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää on muutettava. Oikeusvarmuuden takaamiseksi asetuksessa (EY) N:o 68/2001 sovelletun määritelmän olisi oltava sama kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 70/2001(6). (2) Kokemuksen perusteella on suotavaa, että käytössä on yhtenäinen ja yksinkertainen raportointijärjestelmä vuosikertomusten antamiseksi 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(7) 27 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi liitteessä III vahvistettuja vuosikertomuksia koskevia erityismääräyksiä olisi sovellettava ainoastaan siihen asti kunnes on hyväksytty yleinen raportointijärjestelmä. (3) On tarpeen antaa säännökset sellaisen koulutustuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioimisesta, joka on myönnetty ilman komission ennakkohyväksyntää ennen asetuksen (EY) N:o 68/2001 voimaantuloa. (4) Tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 68/2001 olisi muutettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 68/2001 seuraavasti: 1) Korvataan 2 artiklan b alakohta seuraavasti:"'pienillä ja keskisuurilla yrityksillä' komission asetuksen (EY) N:o 70/2001(8) liitteessä I määriteltyjä yrityksiä" 2) Korvataan 7 artiklan 3 kohta seuraavasti:"Jäsenvaltioiden on laadittava vuosikertomus tämän asetuksen soveltamisesta 22 päivänä maaliskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 27 artiklan nojalla vahvistettujen vuosikertomusten muotoa ja sisältöä koskevien täytäntöönpanomääräysten mukaisesti. Ennen tällaisten määräysten antamista jäsenvaltioiden on laadittava vuosikertomus tämän asetuksen soveltamisesta jokaisen kokonaisen tai osittaisen kalenterivuoden ajalta, jona sitä sovelletaan, liitteessä III vahvistetun kaavan mukaisesti ja myös sähköisessä muodossa. Jäsenvaltioiden on toimitettava kertomus viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sen ajanjakson päättymisestä, jota kertomus koskee." 3. Lisätään 8 artiklaan 1a kohta seuraavasti: "1a. Ilmoitukset, joiden käsittely on kesken tämän asetuksen tullessa voimaan, arvioidaan sen säännösten nojalla. Ennen tämän asetuksen voimaantuloa ilman komission hyväksyntää ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan ilmoitusvelvollisuuden vastaisesti täytäntöönpannut tukiohjelmat ja niistä myönnetyt tuet soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja niille myönnetään poikkeus, jos ne täyttävät tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdassa asetetut edellytykset. Ennen tämän asetuksen voimaantuloa ilman komission hyväksyntää ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan ilmoitusvelvollisuuden vastaisesti myönnetty ohjelman ulkopuolinen yksittäinen tuki soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja sille myönnetään poikkeus, jos se täyttää kaikki tämän asetuksen edellytykset, lukuun ottamatta 3 artiklan 1 kohdassa esitettyä vaatimusta, että se sisältää nimenomaisen viittauksen tähän asetukseen. Jos tuki ei täytä näitä edellytyksiä, komissio arvioi sen asianmukaisten puitteiden, suuntaviivojen ja tiedonantojen mukaisesti." 4. Poistetaan liite I. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen 1 artiklan 1 ja 4 kohtaa sovelletaan kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2005. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1. (2) EUVL C ... (3) EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20. (4) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4. (5) EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36. (6) EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. (7) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (8) EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. Luonnos komission asetukseksi komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98(1) ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan sekä b alakohdan, on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen(2), on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksessa (EY) N:o 70/2001(3) sovelletaan pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen 96/280/EY(4) mukaista pienten ja keskisuurten yritysten (jäljempänä "pk-yritykset") määritelmää. Tämän suosituksen korvaa 6 päivänä toukokuuta 2003 annettu suositus 2003/361/EY, joka tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005(5). Sen vuoksi asetukseen (EY) N:o 70/2001 sisältyvää pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää on muutettava. (2) Sääntöjä olisi selkiytettävä sellaisten tapausten osalta, joissa investointi toteutetaan aluetukikelpoisella alueella, mutta alalla, jolla aluetuki on kiellettyä. Korkeampaa aluetuen enimmäisintensiteettiä olisi sovellettava ainoastaan, jos sekä alue, jossa investointi toteutetaan, että ala, jolla tuensaaja toimii, ovat aluetukikelpoisia. (3) Kokemuksen perusteella on suotavaa, että käytössä on yhtenäinen ja yksinkertainen raportointijärjestelmä vuosikertomusten antamiseksi 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(6) 27 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi liitteessä III vahvistettuja vuosikertomuksia koskevia erityismääräyksiä olisi sovellettava ainoastaan siihen asti kunnes on hyväksytty yleinen raportointijärjestelmä. (4) On tarpeen antaa säännökset sellaisen pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetyn tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioimisesta, joka on myönnetty ilman komission ennakkohyväksyntää ennen asetuksen (EY) N:o 70/2001 voimaantuloa. (5) Tutkimus- ja kehitystyölle myönnetty tuki voi edistää taloudellista kasvua, vahvistaa kilpailukykyä ja parantaa työllisyyttä. Pk-yrityksille tutkimus- ja kehitystyöhön annettava tuki on ensiarvoisen tärkeää, sillä eräs pk-yritysten rakenteellisista haitoista ovat vaikeudet, joita niillä saattaa olla niiden pyrkiessä hyötymään uudesta teknologisesta kehityksestä ja teknologian siirrosta. Lisäksi komissio katsoo voimassa olevissa tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevissa puitteissa(7), että tutkimus- ja kehitystyöhön kohdistettu valtiontuki toimii pk-yrityksille kannustimena toteuttaa entistä enemmän tutkimus- ja kehitystyötä, sillä yleensä pk-yritykset käyttävät liikevaihdostaan varsin pienen osuuden tutkimus- ja kehitystoimintaan. Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden soveltamisesta pk-yrityksiin saadun kokemuksensa perusteella komissio on näin ollen päättänyt, että on aiheellista vapauttaa tällainen tuki ennakkoilmoitusvelvollisuudesta, kun otetaan huomioon myös se, että tällaisella tuella on vain hyvin rajalliset mahdollisuudet vaikuttaa kielteisesti kilpailuun. Tämä koskee myös toteutettavuustutkimuksiin tai patentoimiskustannusten kattamiseen myönnettyä tukea samoin kuin yksittäistä tukea, jonka suuruus ei ylitä tiettyä enimmäismäärää. (6) Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 70/2001 soveltamisala olisi laajennettava kattamaan pk-yrityksille myönnettävä tuki tutkimus- ja kehitystyöhön mahdollisimman monella alalla. (7) Joitakin asetuksen (EY) N:o 70/2001 määritelmiä olisi muutettava tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävän valtiontuen erityispiirteiden huomioon ottamiseksi ja toisaalta siihen olisi lisättävä joitakin uusia määritelmiä. Erityisesti asetukseen olisi lisättävä tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden liitteessä I olevat tutkimus- ja kehitystyön vaiheiden määritelmät. Tukikelpoisten kustannusten luettelo vastaa puitteiden liitteessä II olevaa luetteloa, mutta siihen on lisätty joitakin selvennyksiä, jotka ovat tarpeen sen vuoksi, että asetusta sovelletaan jäsenvaltioissa sellaisenaan. Tuensaajien mahdollisuus saada kaksinkertaista tukea samoihin tutkimustuloksiin olisi estettävä. (8) Patentointikustannuksiin osoitetun tuen osalta poikkeuksen myöntämisen edellytyksenä ei saa olla, että myös patenttiin johtaneeseen toimintaan on myönnetty tukea. Riittävä edellytys on se, että toiminta olisi ollut tukikelpoista. (9) Asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla ei voida myöntää poikkeusta kaikelle pk-yrityksille tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle tuelle. Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskeviin yhteisön puitteisiin sisältyvää enimmäismäärää, jota sovelletaan yksittäisiin ilmoituksiin, on sovellettava myös yksittäiseen tukeen, jolle asetuksen nojalla voidaan myöntää poikkeus. Lisäksi 6 päivänä marraskuuta 1985 Hannoverissa pidetyn ministerikokouksen antaman julistuksen(8) soveltamisalaan kuuluviin Eureka-hankkeisiin, joiden katsotaan olevan Euroopan yhteisen edun mukaisia, on edelleen sovellettava erityissääntöjä. (10) Tällä asetuksella ei saa myöntää poikkeusta tuelle, joka on myönnetty asetuksessa säädetyn tuki-intensiteetin ylittävänä ennakkona ja joka on maksettava takaisin vain, jos tutkimustoiminta on tuloksellista, kuten tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa määrätään, sillä komissio arvioi takaisinmaksettavan tuen tapauskohtaisesti, ottaen huomioon takaisinmaksulle määrätyt ehdot. (11) Asetusta (EY) N:o 70/2001, sellaisena kuin se on muutettuna tällä asetuksella, sovelletaan ainoastaan pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn tutkimus- ja kehitystyöhön osoitettuun valtiontukeen. Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön puitteita sovelletaan jatkossakin arvioitaessa muuta tukea tutkimus- ja kehitystyöhön, mukaan luettuina tukitoimenpiteet, jotka koskevat sekä suuria yrityksiä että pieniä ja keskisuuria yrityksiä. (12) Tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 70/2001 olisi muutettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 70/2001 seuraavasti: 1) Korvataan 1 artiklan 2 kohdan a alakohta seuraavasti: "4 ja 5 artiklan osalta perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuottamiseen tai jalostamiseen taikka kaupan pitämiseen liittyvään toimintaan;" 2) Muutetaan 2 artikla seuraavasti: a) Lisätään e alakohtaan seuraava alakohta:"Tutkimus- ja kehitystyöhön (jäljempänä 'T & K') myönnettävän tuen osalta tuen bruttointensiteetti lasketaan julkisten tutkimuslaitosten ja yritysten välisenä yhteistyönä toteutettavalle T & K-hankkeelle siten, että lasketaan yhteen tiettyyn tutkimushankkeeseen myönnetty valtion suora tuki ja, jos kyseessä on tuki, julkisista voittoa tavoittelemattomista korkea-asteen koulutus- tai tutkimuslaitoksista hankkeeseen saadut rahoitusosuudet." b) Lisätään h-k alakohdat seuraavasti: "h) 'perustutkimuksella' sellaista tieteellisen ja teknisen tietämyksen lisäämiseen pyrkivää toimintaa, jolla ei ole teollisia tai kaupallisia tavoitteita; i) 'teollisella tutkimuksella' suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon saamiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, menetelmien tai palveluiden kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, menetelmät tai palvelut paranevat huomattavasti; j) 'kilpailua edeltävällä kehittämistoiminnalla' teollisen tutkimuksen tulosten konkretisointia uusien, muutettujen tai paranneltujen tuotteiden, menetelmien tai palveluiden hankkeissa, luonnoksissa tai piirustuksissa, jos ne on tarkoitettu myytäviksi tai käytettäviksi, mukaan lukien ensimmäisen prototyypin luominen, jota ei voi käyttää kaupallisiin tarkoituksiin. Lisäksi se voi myös käsittää muiden tuotteiden, menetelmien tai palveluiden käsitteellisen määrittelyn ja piirustukset sekä alustavat esittelyhankkeet ja kokeiluhankkeet, edellyttäen että näitä hankkeita ei voida muuntaa teollisiksi sovellutuksiksi tai kaupalliseen tarkoitukseen tai käyttää teollisina sovellutuksina tai kaupallisessa tarkoituksessa. Niihin eivät kuulu tuotteisiin, tuotantolinjoihin, valmistusmenetelmiin, olemassa oleviin palveluihin tai muihin meneillään oleviin toimintoihin tehdyt rutiiniluonteiset muutokset tai tietyn aikavälin kuluessa tehdyt muutokset, vaikka näissä muutoksissa esiintyisi parannuksia; k) 5 a, 5 b ja 5 c artiklan soveltamiseksi 'tukikelpoisilla kustannuksilla' i) henkilöstömenoja (tutkijat, teknikot ja muu tutkimustoimintaa avustava henkilöstö siinä määrin, kuin nämä toimivat tutkimushankkeen parissa); ii) välineiden ja laitteiden kustannuksia siinä määrin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty tutkimushankkeessa. Jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä tutkimushankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat tutkimushankkeen kestoa laskettuna hyvän kirjanpitotavan mukaan; iii) rakennusten ja maa-alueiden kustannuksia siinä määrin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty tutkimushankkeessa. Rakennusten osalta tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat tutkimushankkeen kestoa laskettuna hyvän kirjanpitotavan mukaan. Maa-alueiden osalta tukikelpoisiksi katsotaan luovutuksen aiheuttamat kustannukset tai toteutuneet pääomakustannukset; iv) konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannuksia, kun niitä on käytetty yksinomaan tutkimustoimintaa varten, mukaan lukien ulkopuolisista lähteistä markkinahintaan ostettu tai käyttöluvalla hankittu tutkimustieto, tekninen tietämys ja patentit, jos liiketoimi on toteutettu tavanomaisten kaupan edellytysten mukaisesti eikä siihen liity minkäänlaista kilpailunvastaista yhteistyötä. Nämä kustannukset ovat tukikelpoisia enintään 25 prosenttiin hankkeen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; v) tutkimushankkeesta suoraan aiheutuvia muita yleiskustannuksia; vi) muita käyttökustannuksia, mukaan luettuna materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset, jotka aiheutuvat suoraan tutkimustoiminnasta, ja patentointikustannuksia." 3. Muutetaan 4 artikla seuraavasti: a) Korvataan 2 kohta seuraavasti: "2. Alueilla tai aloilla, jotka eivät tuen myöntämishetkellä ole aluetukikelpoisia perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, tuen bruttointensiteetti ei saa olla yli a) 15 prosenttia pienten yritysten osalta; b) 7,5 prosenttia keskisuurten yritysten osalta." b) Korvataan 3 kohta seuraavasti: "3. Jos investointi toteutetaan aluetukeen oikeutetuilla alueilla ja aloilla, tuen intensiteetti ei ylitä komission kullekin jäsenvaltiolle hyväksymässä kartassa määritettyä alueellisen investointituen enimmäismäärää enempää kuin: a) 10 prosenttiyksikköä brutto 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla alueilla, jos nettotuen intensiteetti on kokonaisuudessaan enintään 30 prosenttia; tai b) 15 prosenttiyksikköä brutto 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla alueilla, jos nettotuen intensiteetti on kokonaisuudessaan enintään 75 prosenttia. Korkeampaa aluetuen enimmäisintensiteettiä sovelletaan ainoastaan, jos tuen myöntämisen edellytyksenä on, että investointi säilytetään tukea saavalla alueella vähintään viiden vuoden ajan ja että tuensaaja osallistuu sen rahoitukseen vähintään 25 prosentilla." 4. Lisätään 5 a, 5 b ja 5 c artikla seuraavasti: " 5 a artikla Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki 1. Tuki tutkimus- ja kehitystyöhön on yhteismarkkinoille soveltuva perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja vapautettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta, jos se täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa vahvistetut edellytykset. 2. Tukea saavan hankkeen on kuuluttava kokonaan 2 artiklan h, i ja j alakohdassa määriteltyjen tutkimus- ja kehitystyön vaiheiden piiriin. 3. Hankkeen tukikelpoisten kustannusten perusteella laskettu tuen bruttointensiteetti ei saa olla yli a) 100 prosenttia perustutkimuksen osalta; b) 60 prosenttia teollisen tutkimuksen osalta; c) 35 prosenttia kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan osalta. Jos hankkeeseen sisältyy useita tutkimus- ja kehitystyön eri vaiheita, hyväksyttävä tuen intensiteetti määritetään näille vaiheille sallittujen tuen intensiteettien painotettuna keskiarvona, joka lasketaan tukikelpoisten kustannusten perusteella. Yhteistyöhankkeiden osalta kullekin tuensaajalle myönnettävän tuen enimmäismäärä ei saa ylittää sallittua tuki-intensiteettiä, joka on laskettu kyseiselle tuensaajalle aiheutuvien tukikelpoisten kustannusten perusteella. 4. 3 kohdassa määritettyjä enimmäismääriä voidaan korottaa teollisen tutkimuksen osalta enintään 75 prosenttiin ja kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan osalta enintään 50 prosenttiin seuraavasti: a) jos hanke toteutetaan alueella, joka tuen myöntämishetkellä on oikeutettu aluetukeen, tuen enimmäisintensiteettiä voidaan korottaa 10 prosenttiyksikköä brutto perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla alueilla ja 5 prosenttiyksikköä brutto perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuilla alueilla; b) jos hankkeen tarkoituksena on toteuttaa tutkimusta, jonka tuloksia voidaan mahdollisesti soveltaa monialaisesti, ja hankkeessa keskitytään monitieteelliseen lähestymistapaan yhteisön kuudennen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelman(9) tai sitä seuraavien tutkimusta ja kehitystä tai Eurekaa koskevien puiteohjelmien osana toteutetun hankkeen tai ohjelman tavoitteiden, tehtävien ja teknisten tavoitteiden mukaisesti, tuen enimmäisintensiteettiä voidaan korottaa 15 prosenttiyksikköä brutto; c) elleivät b alakohdassa esitetyt edellytykset täyty, tuen enimmäisintensiteettiä voidaan korottaa 10 prosenttiyksikköä, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy: i) hanke sisältää todellista rajatylittävää yhteistyötä, joka toteutetaan vähintään kahdesta jäsenvaltiosta olevan kahden itsenäisen kumppanin toimin, erityisesti kansallisten tutkimus- ja kehityspolitiikkojen yhteensovittamiseksi; jos hankkeeseen osallistuu tuen myöntävässä jäsenvaltiossa vain yksi yritys, se voi vastata enintään 70 prosentista tukikelpoisia kustannuksia; tai ii) hanke sisältää todellista yhteistyötä jonkin yrityksen ja julkisen tutkimuslaitoksen välillä, erityisesti kansallisten tutkimus- ja kehityspolitiikkojen yhteensovittamiseksi, jos julkinen tutkimuslaitos vastaa vähintään 10 prosentista tukikelpoisia hankekustannuksia ja sillä on oikeus julkistaa tulokset siltä osin kuin ne ovat peräisin kyseisen laitoksen toteuttamasta tutkimuksesta; tai iii) hankkeen tuloksia levitetään laajasti teknisissä ja tieteellisissä konferensseissa tai ne julkaistaan alan tieteellisissä ja teknisissä aikakauslehdissä. Alihankintaa ei pidetä i) ja ii) alakohdassa tarkoitettuna todellisena yhteistyönä. 5 b artikla Tuki teknisiin toteutettavuustutkimuksiin 1. Tuki tutkimus- ja kehitystyötä valmisteleviin teknisiin toteutettavuustutkimuksiin on yhteismarkkinoille soveltuva perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja vapautettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta, jos se täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa vahvistetut edellytykset. 2. Tutkimuksen on valmisteltava teollista tutkimustoimintaa tai kilpailua edeltävää kehittämistoimintaa, jolle voidaan myöntää poikkeus tämän asetuksen mukaisesti. 3. Tutkimuksen kustannusten perusteella laskettu tuen bruttointensiteetti ei saa olla yli a) 75 prosenttia teollista tutkimusta valmisteleviin teknisiin toteutettavuustutkimuksiin, b) 50 prosenttia kilpailua edeltävää kehittämistoimintaa valmisteleviin teknisiin toteutettavuustutkimuksiin. 5 c artikla Tuki patentointikustannuksiin Patenttihakemusten valmisteluun ja esittämiseen sekä myönnettyjen patenttien voimassa pitämiseen liittyviin kustannuksiin myönnetty tuki on yhteismarkkinoille soveltuvaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja vapautettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta samaan tukimäärään saakka kuin T& K-tuki kyseisiin patentteihin johtaneen tutkimustoiminnan osalta." 5. Korvataan 6 artikla seuraavasti: " 6 artikla Suurten yksittäisten tukien myöntäminen 1. Tällä asetuksella ei myönnetä poikkeusta yksittäisen tuen myöntämiseen 4 ja 5 artiklan soveltamisalaan kuuluvan tuen osalta, jos jokin seuraavista kynnysarvoista täyttyy: a) koko hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat vähintään 25 miljoonaa euroa, ja i) alueilla, jotka eivät ole oikeutettuja aluetukeen, tuen bruttointensiteetti on vähintään 50 prosenttia 4 artiklan 2 kohdassa säädetyistä enimmäismääristä; ii) alueilla, jotka ovat oikeutettuja aluetukeen, tuen nettointensiteetti on vähintään 50 prosenttia kyseisen alueen aluetukikartassa määrätystä nettotuen enimmäismäärästä; tai b) tuen bruttomäärä on yhteensä vähintään 15 miljoonaa euroa. 2. Tällä asetuksella ei myönnetä poikkeusta yksittäisen tuen myöntämiseen 5 a, 5 b ja 5 c artiklan soveltamisalaan kuuluvan tuen osalta, jos seuraavat kynnysarvot täyttyvät: a) koko hankkeen kaikille siihen osallistuville yrityksille aiheutuvat tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat vähintään 25 miljoonaa euroa; ja b) yhdelle tai usealle yksittäiselle yritykselle ehdotetaan bruttoavustusekvivalentiltaan vähintään 5 miljoonan euron tukea. Jos kyseessä on Eureka-hankkeelle myönnetty tuki, ensimmäisessä alakohdassa esitetyt kynnysarvot korvataan seuraavasti: a) EUREKA-hankkeen kaikille siihen osallistuville yrityksille aiheutuvat tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat vähintään 40 miljoonaa euroa; ja b) yhdelle tai usealle yksittäiselle yritykselle ehdotetaan bruttoavustusekvivalentiltaan vähintään 10 miljoonan euron tukea." 6. Lisätään 6 a artikla seuraavasti: " 6 a artikla Tuki, josta on edelleen ilmoitettava ennakolta komissiolle 1. Tällä asetuksella ei myönnetä poikkeusta yksittäiselle eikä tukiohjelman mukaisesti myönnetylle tuelle, joka on myönnetty ennakkona tai ennakoina, joka on maksettava takaisin vain, jos tutkimustoiminta on tuloksellista, jos ennakoiden kokonaismäärä ylittää 5 a, 5 b tai 5 c artiklassa säädetyt tuki-intensiteetit tai 6 artiklan 2 kohdassa määritellyn rajan. 2. Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltion velvollisuuteen ilmoittaa muiden valtiontukitoimenpiteiden yhteydessä yksittäisen tuen myöntämisestä, eikä etenkään velvollisuuteen ilmoittaa tai tiedottaa komissiolle tuesta yritykselle, jolle myönnetään valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa(10) tarkoitettua rakenneuudistustukea, eikä velvollisuuteen ilmoittaa alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille asiaan sovellettavien monialaisten puitteiden mukaisesti." 7) Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:"4, 5 ja 6 artiklassa vahvistettuja tuen enimmäismääriä sovelletaan riippumatta siitä, rahoitetaanko hankkeelle annettu tuki kokonaan valtion varoin vai onko se osittain yhteisön rahoittama." 8) Korvataan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti:"Jäsenvaltioiden on laadittava vuosikertomus tämän asetuksen soveltamisesta 22 päivänä maaliskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 27 artiklan nojalla vahvistettujen vuosikertomusten muotoa ja sisältöä koskevien täytäntöönpanomääräysten mukaisesti. Ennen tällaisten määräysten antamista jäsenvaltioiden on laadittava vuosikertomus tämän asetuksen soveltamisesta jokaisen kokonaisen tai osittaisen kalenterivuoden ajalta, jona sitä sovelletaan, liitteessä III vahvistetun kaavan mukaisesti ja myös sähköisessä muodossa. Jäsenvaltioiden on toimitettava kertomus viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sen ajanjakson päättymisestä, jota kertomus koskee." 9. Lisätään 10 artiklaan 1 a kohta seuraavasti: "1a. Ilmoitukset, joiden käsittely on kesken tämän asetuksen tullessa voimaan, arvioidaan sen säännösten nojalla. Ennen tämän asetuksen voimaantuloa ilman komission hyväksyntää ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan ilmoitusvelvollisuuden vastaisesti täytäntöönpannut tukiohjelmat ja niistä myönnetyt tuet soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja niille myönnetään poikkeus, jos ne täyttävät tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdassa asetetut edellytykset. Ennen tämän asetuksen voimaantuloa ilman komission hyväksyntää ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan ilmoitusvelvollisuuden vastaisesti myönnetty ohjelman ulkopuolinen yksittäinen tuki soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja sille myönnetään poikkeus, jos se täyttää kaikki tämän asetuksen edellytykset, lukuun ottamatta 3 artiklan 1 kohdassa esitettyä vaatimusta, että se sisältää nimenomaisen viittauksen tähän asetukseen. Jos tuki ei täytä näitä edellytyksiä, komissio arvioi sen asianmukaisten puitteiden, suuntaviivojen ja tiedonantojen mukaisesti." 10) Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklan 10 kohtaa sovelletaan kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2005. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1. (2) EUVL C ... (3) EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. (4) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4. (5) EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36. (6) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (7) EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5. (8) http://www.eureka.be/ifs/files/public/eureka/vademecum/basicdocuments/hanoverDeclaration.pdf (9) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1513/2002/EY (EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1). (10) EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2. LIITE Korvataan asetuksen (EY) N:o 70/2001 liite I seuraavasti: "LIITE I PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN MÄÄRITELMÄ (Pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää koskeva ote 6 päivänä toukokuuta 2003 annetusta komission suosituksesta 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36)) KOMISSION HYVÄKSYMÄ MIKROYRITYSTEN SEKÄ PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN MÄÄRITELMÄ 1 artikla Yritys Yrityksiksi katsotaan niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta kaikki yksiköt, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa. Yrityksiksi katsotaan erityisesti yksiköt, jotka harjoittavat käsiteollista toimintaa tai muuta toimintaa yksin tai perheen voimin, henkilöyhtiöt taikka taloudellista toimintaa säännöllisesti harjoittavat yhdistykset. 2 artikla Yritysluokkien määrittelyssä käytettävät henkilöstömäärät ja rahamääräiset kynnysarvot 1. Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luokka koostuu yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa. 2. Pk-yritysten luokassa pieni yritys määritellään yritykseksi, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 50 työntekijää ja jonka vuosiliikevaihto tai taseen loppusumma on enintään 10 miljoonaa euroa. 3. Pk-yritysten luokassa mikroyritys määritellään yritykseksi, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja jonka vuosiliikevaihto tai taseen loppusumma on enintään 2 miljoonaa euroa. 3 artikla Henkilöstömäärän ja rahamääräisten arvojen laskennassa huomioon otettavat yritystyypit 1. "Riippumattomia yrityksiä" ovat kaikki yritykset, joita ei pidetä 2 kohdassa tarkoitettuina omistusyhteysyrityksinä tai 3 kohdassa tarkoitettuina sidosyrityksinä. 2. "Omistusyhteysyrityksiä" ovat kaikki yritykset, joita ei pidetä 3 kohdassa tarkoitettuina sidosyrityksinä ja joiden välillä on seuraava suhde: yritys (tuotantoketjun alkupäässä sijaitseva yritys) omistaa yksin tai yhdessä yhden tai useamman 3 kohdassa tarkoitetun sidosyrityksen kanssa vähintään 25 prosenttia toisen yrityksen (tuotantoketjun loppupäässä sijaitsevan yrityksen) pääomasta tai äänimäärästä. Yritystä voidaan kuitenkin pitää riippumattomana eli sellaisena yrityksenä, jolla ei ole omistusyhteysyrityksiä, vaikka 25 prosentin kynnysarvo saavutettaisiin tai ylitettäisiin, kun on kyse seuraavista sijoittajaluokista, edellyttäen, että nämä sijoittajat eivät yksin tai yhdessä ole 3 kohdassa tarkoitetussa sidossuhteessa kyseiseen yritykseen: a) julkiset sijoitusyhtiöt, riskipääomayhtiöt, riskipääomasijoituksia säännöllisesti tekevät luonnolliset henkilöt tai luonnollisten henkilöiden ryhmät ("business angels"), jotka sijoittavat omia varoja muihin kuin pörssissä noteerattuihin yrityksiin, kuitenkin siten, että näiden samaan yritykseen tehtyjen sijoitusten kokonaismäärä saa olla enintään 1250000 euroa; b) korkeakoulut tai voittoa tavoittelemattomat tutkimuskeskukset; c) institutionaaliset sijoittajat, mukaan lukien aluekehitysrahastot; d) paikalliset itsehallintoelimet joiden vuosibudjetti on alle 10 miljoonaa euroa ja joissa on alle 5000 asukasta. 3. "Sidosyrityksiä" ovat yritykset, joiden välillä vallitsee jokin seuraavista suhteista: a) yrityksellä on enemmistö toisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä; b) yritys on oikeutettu asettamaan tai erottamaan toisen yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenten enemmistön; c) yrityksellä on oikeus käyttää määräysvaltaa toisessa yrityksessä tämän kanssa tehdyn sopimuksen taikka tämän perustamiskirjan, yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen määräyksen nojalla; d) toisen yrityksen osakkeenomistajana tai jäsenenä olevan yrityksen hallinnassa on toisen yrityksen muiden osakkeenomistajien tai jäsenten kanssa tehdyn sopimuksen nojalla yksin enemmistö kyseisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä. Oletetaan, että määräävää vaikutusta asianomaiseen yritykseen ei ole, jos 2 kohdan toisessa alakohdassa mainitut sijoittajat eivät osallistu välittömästi tai välillisesti asianomaisen yrityksen johtamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisten sijoittajien oikeuksia osakkeenomistajina tai jäseninä. Yritykset, joilla on jokin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista suhteista yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä tai 2 kohdassa tarkoitettujen sijoittajien kanssa, katsotaan myös sidosyrityksiksi. Yritykset, joilla on jokin näistä suhteista luonnollisen henkilön tai yhdessä toimivien luonnollisten henkilöiden ryhmän kautta, katsotaan myös sidosyrityksiksi, jos ne harjoittavat toimintaansa tai osaa toiminnoistaan samoilla merkityksellisillä markkinoilla tai lähimarkkinoilla. Lähimarkkinoina pidetään tuotteen tai palvelun markkinoita, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat tuotantoketjussa merkityksellisiä markkinoita. 4. Edellä 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta yritystä, jonka pääomasta tai äänimäärästä vähintään 25 prosenttia on yhden tai useamman yksin tai yhdessä toimivan julkisyhteisön tai -laitoksen hallinnassa, ei voida pitää pk-yrityksenä. 5. Yritys voi antaa ilmoituksen siitä, että se määritellään itsenäiseksi yritykseksi, omistusyhteysyritykseksi tai sidosyritykseksi, sekä 2 artiklan mukaisia kynnysarvoja koskevista tiedoista. Ilmoitus voidaan antaa vaikka yrityksen pääoma olisi jakautunut siten, että sen omistuksen täsmällinen määrittely ei ole mahdollista, jos yritys antaa vilpittömässä mielessä ilmoituksen oikeutetusta oletuksesta, jonka mukaan vähintään 25 prosentin osuutta yrityksestä ei ole yhden tai yhteisesti useamman yrityksen omistuksessa keskinäisen sidossuhteen tai luonnollisten henkilöiden tai niiden muodostaman ryhmän kautta. Ilmoituksen tekeminen ei rajoita kansallisen tai yhteisön tason sääntelyn mukaisten tarkastusten ja todentamisten suorittamista. 4 artikla Henkilöstömäärän ja rahamääräisten arvojen laskennassa käytettävät tiedot ja tarkastelujakso 1. Henkilöstömäärän ja rahamääräisten arvojen laskennassa käytettävät tiedot koskevat viimeistä päättynyttä tilikautta, ja ne lasketaan vuosittain. Laskennassa käytetään tilinpäätöshetken tietoja. Liikevaihdon määrä lasketaan ilman arvonlisäveroa ja muita välillisiä veroja. 2. Kun yrityksen vuotuiset tiedot tilinpäätöshetkellä ylittävät tai alittavat 2 artiklassa mainitut henkilöstömäärää koskevat tai rahamääräiset kynnysarvot, yritys saavuttaa tai menettää keskisuuren yrityksen, pienen yrityksen tai mikroyrityksen aseman ainoastaan siinä tapauksessa, että ylitys tai alitus toistuu kahtena peräkkäisenä tilivuotena. 3. Kun kyseessä on sellainen vastikään perustettu yritys, jonka tilejä ei ole vielä päätetty, tarkasteltavat tiedot vahvistetaan tilikauden kuluessa tehdyn luotettavan arvion perusteella. 5 artikla Henkilöstömäärä Henkilöstömäärä vastaa vuosityöyksiköiden (VTY) määrää, toisin sanoen kyseisessä yrityksessä tai tämän yrityksen lukuun työskennelleiden kokopäiväisten työntekijöiden määrää yhden vuoden aikana. Niiden henkilöiden tekemä työ, jotka eivät ole työskennelleet koko vuotta tai jotka ovat työskennelleet osa-aikaisesti, kestosta riippumatta, ja kausityö lasketaan VTY:n osina. Henkilöstömäärään luetaan: a) palkansaajat; b) kyseisen yrityksen lukuun ja sen alaisuudessa työskentelevät henkilöt, jotka rinnastetaan palkansaajiin kansallisen lainsäädännön mukaan; c) yrityksen johtamiseen osallistuvat omistajat; d) yrityksessä säännöllisesti työskentelevät yhtiökumppanit, jotka saavat yritykseltä rahamääräisiä etuja. Oppisopimussuhteessa tai ammatillisessa koulutuksessa olevia opiskelijoita, jotka ovat oppisopimus- tai ammatillista koulutusta koskevassa sopimussuhteessa, ei lueta henkilöstömäärään. Äitiyslomien ja vanhempainlomien kestoa ei oteta huomioon laskennassa. 6 artikla Yrityksen tietojen määräytyminen 1. Riippumattoman yrityksen tiedot, mukaan lukien henkilöstömäärää koskevat tiedot, määräytyvät tämän yhden yrityksen tilinpäätöksen perusteella. 2. Yrityksen, jolla on omistusyhteys- tai sidosyrityksiä, tiedot, mukaan lukien henkilöstömäärää koskevat tiedot, määräytyvät yrityksen tilinpäätös- ja muiden tietojen perusteella tai, jos sellainen on tehty, kyseisen yrityksen konsolidoidun tilinpäätöksen tai sellaisen konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella, johon on lisätty yrityksen tiedot. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin lisätään asianomaisen yrityksen niiden omistusyhteysyritysten tiedot, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat tuotantoketjussa kyseistä yritystä. Lisääminen tehdään suhteessa pääoma- tai äänimääräosuuteen (suurempi näistä prosenttiosuuksista). Jos kyseessä on ristikkäinen omistusyhteys, käytetään näistä prosenttiosuuksista suurinta. Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin lisätään 100 prosenttia niiden yritysten tiedoista, jotka ovat välittömästi tai välillisesti sidoksissa asianomaiseen yritykseen ja joita ei ole jo lisätty konsolidoituihin tilinpäätöstietoihin. 3. Edellä 2 kohdan soveltamiseksi asianomaisen yrityksen omistusyhteysyritysten tiedot määräytyvät tilinpäätös- ja muiden tietojen perusteella, jotka on mahdollisesti konsolidoitu, ja niihin lisätään 100 prosenttia omistusyhteysyritysten sidosyritysten tiedoista, jollei näitä tietoja ole jo lisätty konsolidoinnin yhteydessä. Edellä 2 kohdan soveltamiseksi asianomaisen yrityksen sidosyritysten tiedot määräytyvät tilinpäätös- ja muiden tietojen perusteella, jotka on mahdollisesti konsolidoitu. Näihin tietoihin lisätään suhteuttaen kyseisten sidosyritysten niiden omistusyhteysyritysten tiedot, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat tuotantoketjussa kyseistä yritystä, jollei näitä tietoja ole jo sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen suhteessa, joka vastaa vähintään 2 kohdan toisessa alakohdassa määriteltyä prosenttiosuutta. 4. Jos konsolidoiduista tilinpäätöstiedoista ei käy ilmi tietyn yrityksen henkilöstömäärää, tämä määrä lasketaan lisäämällä suhteuttaen kyseisen yrityksen omistusyhteysyrityksiä koskevat tiedot sekä lisäämällä kyseisen yrityksen tietoihin sen sidosyrityksiä koskevat tiedot."