FI Euroopan unionin virallinen lehti C 317/105

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja Euroopan terveydenhuoltohenkilöstöstä”

KOM(2008) 725 lopullinen

(2009/C 317/20)

Esittelijä: Arno METZLER

Euroopan komissio julkaisi 10. joulukuuta 2008 neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osoitetun tiedonannon aiheesta

Vihreä kirja Euroopan terveydenhuoltohenkilöstöstä

KOM(2008) 725 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 25. kesäkuuta 2009. Esittelijä oli Arno Metzler.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 15.–16. heinäkuuta 2009 pitämässään 455. täysistunnossa (heinäkuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 104 ääntä puolesta ja 29 vastaan 29:n pidättyessä äänestämästä.

1. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean arvioinnit ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) pitää tervetulleena, että Euroopan komissio on julkaissut vihreän kirjan Euroopan terveydenhuoltohenkilöstöstä. Vihreässä kirjassa kuvataan väestökehityksen muutoksia ja niiden vaikutuksia terveydenhuoltoalan henkilöstöön ja työtaakkaan.

1.2 ETSK:n mielestä tulisi ryhtyä toimenpiteisiin, joilla parannettaisiin terveydenhuoltoalan ammattien houkuttavuutta nuorten parissa ja saataisiin alalle siten enemmän nuoria.

1.3 ETSK suosittelee riittävien henkilöstöresurssien luomista terveydenhuoltoalalla, jotta voidaan vastata hoitotarpeisiin ja vahvistaa terveyden edistämistä sekä sairauksien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista.

1.4 Terveydenhuoltohenkilöstön epätoivottua muuttoa muihin maihin voidaan ETSK:n mielestä estää palkkoja nostamalla, työolosuhteita parantamalla ja mahdollisesti uutta vastuuta jakamalla. Uudet vastuut edellyttävät asianmukaista koulutusta. Näin parannettaisiin myös yleisesti ottaen alan houkuttavuutta.

1.5 Euroopan terveydenhuoltohenkilöstöä ja etenkin sen muuttoliikkeitä ja liikkuvuutta koskevan tilastotiedon keräämistä on tehostettava huomattavasti, jotta tietoa voidaan hyödyntää päätösten perusteena.

1.6 Terveydenhuoltoalalla tulisi edistää työtaakkaa vähentävien, terveydenhuoltopalveluiden laatua parantavien ja potilaita auttavien uusien teknologioiden käyttöä. ETSK on tietoinen siitä, että tämä voi edellyttää terveydenhuoltoalan vastuuketjun toimintatavan uudelleentarkastelua.

1.7 ETSK korostaa sosiaalinormien tärkeää roolia potilaiden hoidon ja turvallisuuden korkean laadun varmistamisessa ja torjuu kaikenmuotoiset yritykset tämän laadun heikentämiseksi (race to the bottom).

1.8 ETSK korostaa vapaiden ammatinharjoittajien tärkeää roolia terveydenhuoltoalalla sairaaloiden ja julkisten palvelujen muodostaman ytimen ohessa, sillä nimenomaan ne voivat varmistaa potilaiden ammattitaitoisen ja turvallisen hoidon. Kyseiset ammattilaiset ovat saaneet hyvin korkeatasoisen koulutuksen jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskuntien julkiselle koulutusjärjestelmälle antaman tuen ansiosta. Kansalaisyhteiskuntaa edustavat ETSK:n jäsenet suhtautuvat varovaisesti komission pyrkimyksiin kannustaa terveydenhuoltohenkilöstöä ryhtymään vapaiksi ammatinharjoittajiksi. Samalla ETSK suhtautuu kriittisesti suuntaukseen lisätä näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien käyttöä tapauksissa, joissa se on toiminnan kannalta ongelmallista (esimerkiksi vanhusten- ja sairaanhoidossa).

1.9 ETSK seuraa huolissaan keskusteluita terveydenhuoltoalan tehtäväjaon uudistuksista, joiden tavoitteena on korvata pätevän henkilöstön terveydenhuoltotyö halvemmilla vaihtoehdoilla. ETSK katsoo, että terveydenhuoltoalan ammattien tehtäväjakoa koskevissa rakenteellisissa pohdinnoissa tulisi ottaa huomioon lääketieteelliset tarpeet, koulutustaso sekä potilaiden tarpeet.

1.10 ETSK on vakaasti sitä mieltä, että terveydenhuoltolaitokset henkilöstöineen ovat yleishyödyllisiä palvelulaitoksia ja näin ollen rakennerahastoa tulisi hyödyntää entistä vahvemmin henkilöstön kouluttamisessa. Lisäksi ETSK korostaa painokkaasti, että on ehdottoman tärkeää taata henkilöstölle mahdollisuus osallistua jatkokoulutukseen, jotta he voivat syventää ja laajentaa osaamistaan ja jotta näin voidaan korjata rakenteellisesti heikoilla alueilla esiintyvää terveydenhuoltopalveluiden vajausta.

1.11 ETSK korostaa työmarkkinaosapuolten ja niiden vuoropuhelun keskeistä roolia terveydenhuoltohenkilöstön työ- ja palkkaehtojen sekä koulutusvaatimusten muotoilussa.

1.12 ETSK:n mielestä sosiaalialan ammateilla on tärkeä rooli potilaiden hoitamisessa ja tukemisessa ja näin ollen terveydenhoitoalalla.

2. Komission asiakirjan tiivistelmä

2.1 Vihreän kirjan on tarkoitus toimia perustana EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden sekä EU:n ja kansallisen tason keskeisten sosiaali- ja talousalan toimijoiden intensiiviselle keskusteluprosessille. Vihreä kirja muodostaa puitteet tarpeiden pitkäjänteiselle huomioonottamiselle.

2.2 Vihreässä kirjassa keskitytään yhdeksään avainalaan:

— väestökehityksen muutokset

— terveydenhuoltoalan valmiudet

— perus-, jatko- ja täydennyskoulutus

— Euroopan terveydenhuoltohenkilöstön liikkuvuuden ja poismuuton vaikutusten käsittely

— terveydenhuoltoalan ammattilaisten maailmanlaajuinen liikkuvuus

— päätösten perustana oleva tietotaso

— tehokkuutta parantavien ja hoidon laatutasoa nostavien uusien teknologioiden käyttöönotto ja levittäminen

— itsenäisen ammatinharjoittamisen periaatteen vahvistaminen

— koheesiopolitiikka.

2.3 Tausta

2.3.1 EU:n terveydenhuoltojärjestelmien on selvittävä yhä kasvavasta palvelukysynnästä, reagoitava muuttuviin terveydenhuoltotarpeisiin ja valmistauduttava entistä suurempiin kansanterveyden kriiseihin. Tähän liittyy lisäksi terveydenhuoltopalveluiden laatuun kohdistuvia korkeita odotuksia. On todettava, että kyse on työvoimavaltaisesta talousalasta, jolla työskentelee kymmenesosa Euroopan työntekijöistä, ja että keskimäärin 70 prosenttia terveydenhuoltomenoista käytetään palkkoihin.

2.3.2 EY-sopimuksen 152 artiklassa määrätään, että yhteisön toiminnassa kansanterveyden alalla otetaan täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen liittyvät velvollisuudet. Samalla tulisi edistää jäsenvaltioiden yhteistyötä strategioiden ja ohjelmien koordinoinnin parantamiseksi sekä tietojen jakamiseksi yksittäisten jäsenvaltioiden menestyksekkäistä ohjelmista.

2.3.3 Euroopan komissio nostaa keskustelun avaamiseksi vihreässä kirjassaan esiin lukuisia, terveydenhuollon ongelmia ja haasteita koskevia avainkysymyksiä. Näitä avainkysymyksiä ovat:

— väestön ikääntyminen

— uudet teknologiat

— tarve parantaa terveydenhuoltopalveluiden saatavuutta

— tarjonnan laatu ja näin ollen hoitojen kallistuminen

— epidemiasairausten puhkeaminen ja riskit

— lähellä tarjottava terveydenhuolto.

Terveydenhuoltohenkilöstön määritelmä: kaikki terveydenhuoltoalan työntekijät, jotka tekevät hoito-, hoiva- tai sosiaalityötä, sekä kaikki alan ammattihenkilöt.

2.3.4 Kaikissa jäsenvaltioissa käydään parhaillaan keskustelua seuraavan vuosikymmenen aikana ja sen jälkeen tarvittavasta työntekijöiden määrästä ja saatavuudesta. Joissain jäsenmaissa, erityisesti siellä, missä töissä on ensisijaisesti vanhempia palvelun tarjoajia, alalla on jo huomattava pula nuorista ja ammattitaitoisista työntekijöistä.

2.3.5 Tätä työvoiman puutetta pahentaa entisestään EU:n – erityisesti terveydenhuoltoalan korkeasti koulutettujen – työntekijöiden siirtyminen muihin maihin, kuten Yhdysvaltoihin ja Sveitsiin.

Myös EU:n sisällä on havaittavissa korkea liikkuvuus- ja muuttoaste. Yksittäisten jäsenvaltioiden välillä on meneillään merkittävä muuttoliike.

Terveydenhuoltoalan työntekijöiden muuttoliikkeellä on ratkaiseva merkitys. Kehityksen syynä ovat palkkaerot ja erilaiset työehdot. Järjestelmien rakenteelliset erot vaikuttavat vahvasti tarjonnan rakenteeseen ja koulutuksen tasoon.

2.3.6 Komission vihreä kirja antaa mahdollisuuden asettaa Euroopan terveydenhuoltohenkilöstön tulevaisuutta koskevassa julkisessa kuulemisessa entistä voimakkaammin etualalle myös terveydenhuoltoalan ammattien ongelmat sekä muodostaa selkeän kuvan tulevista haasteista. Komissio ottaa näin huomioon, että terveydenhuolto lukeutuu kaikkien EU:n kansalaisten keskeisiin perustarpeisiin. Samoin komissio ottaa lukuun, että ilman riittävää terveydenhuoltoa perusoikeudet Euroopan unionissa saattaisivat heikentyä hyvin nopeasti.

2.3.7 Terveyden suojelulla ja terveydenhuollolla on myös taloudellinen osa-alueensa. Terveydenhuoltoalalla tarvitaan koulutettuja ja hyvin kokeneita työntekijöitä, joilla on tunnustettu pätevyystaso. He muodostavat merkittävän osan osaamisyhteiskuntaa.

3. ETSK:n huomiot vihreän kirjan ratkaisuehdotuksista

3.1 Euroopan komission ratkaisuehdotuksia

Koska komissiolla on rajallinen toimivalta terveydenhuoltoalalla, se esittää ratkaisuehdotuksiaan hyvin varovaisesti. Komissio toteaa ensiksi, että naisten osuus terveydenhuollon työvoimasta on viime vuosina kasvanut, ja ehdottaa tämän vuoksi alan henkilöstön saatavuuden varmistamiseksi työelämän, perhe-elämän ja yksityiselämän yhteensovittamista ja sen edellyttämiä toimenpiteitä. Komissio vaatii mm. vakaita suunnittelustrategioita ja ehdottaa, että kaikissa Euroopan maissa lisätään investointeja jatkokoulutuksen laajentamiseen, jotta terveydenhuoltohenkilöstöä ei koulutettaisi ainoastaan muutamassa maassa: jos koulutetut työntekijät sitten työskentelevät toisessa maassa, saatetaan koulutuskapasiteettia vähentää entisestään. Erityisesti jatkokoulutuksen pätevöitymismahdollisuuksien parantaminen lisäisi myös motivaatiota henkilöstön palkkaamiseksi ja kouluttamiseksi.

3.2 ETSK pitää vihreää kirjaa tervetulleena kattavana keskusteluasiakirjana Euroopan terveydenhuoltojärjestelmien ja terveydenhuoltoalan suurista haasteista sekä alan henkilöstön tilanteesta. Vihreä kirja kannustaa Lissabonin strategian puitteissa julkiseen keskusteluun osaamispohjaisten palveluiden edistämiseksi. Vihreässä kirjassa terveydenhuolto nähdään kokonaisuutena.

3.3 ETSK pitää tarpeellisena hyväksyä, että terveydenhuoltopalveluiden markkinoilla pätevät erityissäännöt, koska alalla on välitön vaikutus väestön terveyteen. Näin ollen ETSK esittää keskustelua ongelmista, joita aiheuttaa eräiden maiden terveydenhuoltojärjestelmien pirstoutunut luonne. Tämä koskee erityisesti järjestelmiä, jotka eivät ole suoraan valtion valvonnassa, mikä vaikeuttaa yhdenmukaisten normien turvaamista pätevyysvaatimusten ja jatkokoulutuksen kehittämisessä.

3.4 Väestökehitys ja terveydenhuoltohenkilöstön kestävän perustan edistäminen

3.4.1 ETSK korostaa, että terveydenhuoltoalan henkilöstöstä suuri osa on jo naisia ja että tämä osuus kasvanee hyvin todennäköisesti edelleen. Tämä koskee kaikkia työtehtäviä. Yhdenvertaista kohtelua tarvitaan, jotta sitä koskevien direktiivien mukaisesti molemmille sukupuolille voidaan tarjota samat ehdot ja jotta terveydenhuollon eri aloille saadaan myös miehiä. Tähän lukeutuisi mm. toimenpiteitä, joilla osaltaan sovitetaan yhteen työ- ja perhe-elämää, edistetään ammattipätevyyden tunnustamista, kiinnitetään huomiota työn rasittavuuteen ja tuetaan naisten pysymistä työelämässä ja paluuta työmarkkinoille perheen kanssa vietetyn pitemmän ajan jälkeen.

3.4.2 Ei ole yllättävää, millainen vaikutus moitteettomilla työehdoilla, työterveydellä ja työturvallisuudella on terveydenhuoltohenkilöstöön. Tyytyväisyys ja turvallisuus lisäävät huolenpitoa potilaista. Työpaikan laadulla, henkilöstön hyvinvoinnilla ja suuren työtaakan käsittelyllä on terveydenhuoltoalalla erityinen merkitys korkean laatutason, potilaiden turvallisuuden ja asianmukaisten palveluiden saatavuuden varmistamisessa. Näitä asioita ei käsitellä vihreässä kirjassa juuri lainkaan.

3.4.3 ETSK panee merkille työmarkkinaosapuolten tutkimukset eri työhönpaluumalleista. ETSK katsoo, että tällaisilla malleilla voi olla olennainen merkitys terveydenhuoltoalan työntekijöiden, etenkin naisten, pitämisessä työmarkkinoilla ja saattamisessa takaisin niille ja että tällaiset mallit ovat yhä merkittävämpiä etsittäessä ratkaisua pätevän työvoiman puutteeseen.

3.4.4 ETSK:n mielestä eräissä jäsenvaltioissa tulisi ryhtyä toimenpiteisiin, joilla parannettaisiin terveydenhuoltoalan ammattien ja työtehtävien houkuttelevuutta nuorten parissa. Jotta enemmän nuoria ja myös miehiä voitaisiin kannustaa valitsemaan terveydenhuolto-, hoiva- tai sosiaalialan ammatti, tämä työ on tehtävä houkuttelevammaksi työehtoja parantamalla ja palkkoja nostamalla koko uran ajan.

3.5 Terveydenhuoltoalan valmiudet

3.5.1 Menestyksekäs sairauksien ennaltaehkäisy ja terveyden edistäminen sekä terveydenhuollon parantaminen voivat vähentää hoito- ja hoivapalveluiden tarvetta. ETSK suosittelee riittävien resurssien varmistamista terveydenhuoltoalalla terveyden edistämisen sekä sairauksien ennaltaehkäisyn ja niihin varautumisen vahvistamiseksi. Tämä edellyttää kuitenkin, että käytettävissä on tieteellisesti perusteltuja toimenpiteitä, jotka rahoitetaan kattavasti ja kestävästi. ETSK katsoo, että yhteisön tulisi kiinnittää huomiota myös terveydenhuoltoalan ammattien työterveyteen ja henkilöstön terveyden ja suorituskyvyn varmistamiseen (loppuunpalamisen estäminen). Erityisesti eläkeikää lähestyvien työntekijöiden suorituskykyyn tulisi kiinnittää huomiota, jotta he voivat välttää työperäisiä terveysongelmia. Lisäksi eläkkeelle siirtymisen ehtoja määriteltäessä tulisi ottaa huomioon työn rasittavuus.

3.6 Perus-, jatko- ja täydennyskoulutus

3.6.1 ETSK pitää tarpeellisena käsitellä eri maiden terveydenhuoltojärjestelmien tarjonnan pirstoutuneisuuden ongelmia. Tämä koskee etenkin sellaisia järjestelmiä, joita ei ohjata välittömästi valtion taholta, mikä vaikeuttaa yhdenmukaisen ja korkeatasoisen koulutuksen varmistamista. Komitea pitää tärkeänä pohtia, millä tavoin näitä pirstoutuneita rakenteita voitaisiin tukea paremmin työpaikkojen luomisessa. ETSK nostaa esiin kysymyksen jatko- ja täydennyskoulutusvelvoitteesta, korkeiden standardien toteuttamisesta sekä niiden avoimuuden varmistamisesta EU-tason sertifioinnin ja yhtenäisten normien avulla. Komitea kysyy lisäksi, onko jäsenvaltioille esitetty asian kehittämistä koskevia ideoita.

3.6.2 ETSK toivoisi tietoa tutkintojen tunnustamisesta annetun direktiivin ja terveydenhuoltoalan ammattipätevyyttä koskevan mahdollisen direktiivin nivomisesta yhteen. Komitea kysyy, millä tavoin se liittyy eräitä ammatteja koskeviin erityisdirektiiveihin. Komitea haluaisi tietää, miten nämä direktiivit ovat vaikuttaneet jatko- ja täydennyskoulutuksen ja pätevyyksien yhtenäisyyteen Euroopassa ja millä tavoin ne määrittävät käytännön työehtojen yhtenäisyyden.

3.6.3 ETSK aikoo tarkastella eurooppalaisten terveydenhuoltopalveluiden tarjoajien jatkokoulutusta koskevien asianmukaisten pätevyysvaatimusten kustannus- ja hyötysuhdetta.

3.7 Euroopan terveydenhuoltohenkilöstön liikkuvuuden ja poismuuton vaikutusten käsittely

3.7.1 ETSK toivoisi tietoa toimien ja tukiohjelmien vaikutuksista ja pyytää siksi tieteellistä selvitystä siitä, millä tavoin valtioiden rajat, mutta myös kielirajat ja mahdollisesti kulttuuriset erot Euroopassa vaikuttavat tämän erityistä empatiaa ja tietoa vaativan alan työntekijöiden muuttoliikkeeseen.

3.8 Terveydenhuoltoalan ammattilaisten maailmanlaajuinen liikkuvuus

3.8.1 Kuten vihreässä kirjassa todetaan, alan työntekijöiden rekrytoinnissa on noudatettava eettisiä periaatteita: muista maista tulevien työntekijöiden rekrytointimahdollisuuksien ohella tulisi esimerkiksi edistää myös riittävästi omien nuorten työntekijöiden palkkaamista alalle. Puutteita oman nuorison ohjaamisessa alalle ei saa korvata kilpailemalla muiden maiden ammattitaitoisista työntekijöistä. Ottaen huomioon EU:n jo lukuisat sitoumukset ja yhteistyö WHO:n menettelysääntöjen laatimisessa ETSK pyytää tarkistamaan, minkä lisäarvon EU:n menettelysäännöt tarjoaisivat WHO:n sääntöihin verrattuina.

3.8.2 On myös estettävä aivovienti kehitysmaista. Terveydenhuoltohenkilöstön työhönoton olisi mahdollisimman suuressa määrin tapahduttava vakiintuneissa puitteissa siten että työntekijöiden liikkuvuutta edistetään kahdenvälisillä tai monenkeskisillä yhteistyösopimuksilla. Tähän tavoitteeseen päästään investoimalla terveydenhuoltoalan koulutuksen perusrakenteisiin sekä parantamalla työoloja. Jollei puututa maastamuuton syihin, mm. erittäin suuriin eroihin palkoissa ja työoloissa, maastamuutto jatkuu, mikä lisää entisestään terveydenhuoltohenkilöstön vajausta kehitysmaissa.

3.9 Päätösten perustana oleva tietotaso

3.9.1 ETSK vaatii, että kansallisten tilastojen on oltava Euroopan laajuisesti vertailukelpoisia. Asiaa vaikeuttaa kuitenkin terveydenhuoltoalan ammattien osittain erilainen luokittelu jäsenvaltioissa. Terveydenhuoltoalan ammattikuvausten ja -nimitysten kansallisia erityispiirteitä ei saa peittää, vaikka etusijalla olisikin yhdenmukaisten indikaattoreiden laatiminen. ETSK esittää, että Euroopan terveydenhuoltoalan ammateista ja työntekijöiden siirtymisestä valtioiden välillä kerättäisiin asianmukaisia tilastoja. Vihreässä kirjassa esitettyyn ajatukseen terveydenhuoltohenkilöstön seurantakeskuksen perustamisesta liittyen herää kysymys, tarvitaanko todellakin uutta seurantakeskusta ja eikö samaan tarkoitukseen voitaisi hyödyntää jo olemassa olevia instituutioita, kuten Eurostatia tai Dublinin säätiötä.

3.9.2 Tietotilannetta tulisi yleisesti parantaa tietokannan avulla. ETSK esittää, että vihreässä kirjassa ehdotettu terveydenhuoltoalan ammattien seuranta yhdistettäisiin muihin EU-hankkeisiin, esimerkiksi terveysalan tietojärjestelmien edistämiseen, ja että mahdollisesti olemassa olevien kansallisten tietokantojen välisiä yhteyksiä parannettaisiin kaikkien ammattien kohdalla.

3.9.3 ETSK pitää tervetulleena Euroopan komission tukea suunnittelun parantamiseksi, koska valtaosassa jäsenvaltioita terveydenhuoltoala on järjestetty tai ohjattu valtion taholta. Komitea esittää siksi EU:n määrärahojen osoittamista jäsenvaltioiden terveyspalveluiden analysointiin. Kyseisten analyysien tulisi toimia perustana kattavan ja lähellä olevien hoito- ja hoivapalveluverkoston luomiselle.

3.10 Tehokkuutta parantavien ja hoidon laatutasoa nostavien uusien teknologioiden käyttöönotto ja levittäminen

3.10.1 ETSK:n mielestä tulisi tarkistaa, voiko uusia, sähköisiin viestintäverkkoihin liitettyjä teknologioita ja niiden mahdollistamia uusia hoitomuotoja – joita voidaan tarjota kattavasti myös erityisen syrjäisillä alueilla – hyödyntää myös potilaiden itsediagnoosiin tai potilaiden tuella työntekijöiden intressien edistämiseen. Tässä tulisi ottaa huomioon muissa valtioissa kerättyjä kokemuksia. Ennen uusien teknologioiden käyttöönottoa on kuitenkin varmistettava terveydenhuoltohenkilöstön hyväksyntä. Tätä varten terveydenhuoltohenkilöstö on otettava mukaan sähköisen terveydenhuollon kehittämiseen, jotta voidaan varmistaa, että sähköisten välineiden käyttö on yksinkertaista ja turvallista. Käyttöönottoprosessin onnistuminen edellyttää terveydenhuoltohenkilöstön asianmukaista koulutusta uuden teknologian optimaalisessa hyödyntämisessä. ETSK viittaa siihen, että uusien teknologioiden selkeistä eduista huolimatta on aina otettava huomioon myös mahdolliset riskit, kuten tietosuojanäkökohdat. Uusien teknologioiden käytössä on mukauduttava erilaisiin kansallisiin terveydenhuoltojärjestelmiin. Se voi edellyttää kussakin jäsenvaltiossa terveydenhuoltohenkilöstön vastuualueita koskevan kansallisen lainsäädännön mukauttamista. Komitea haluaa tietää, missä määrin Euroopan komission tukemat erilaiset toimenpiteet ja pilottihankkeet hidastavat tai jopa estävät kansallisten tietotekniikkainfrastruktuurien rakentamista.

3.11 Yrittäjinä toimivien terveydenhuollon ammattihenkilöiden merkitys työvoimassa

3.11.1 Eräissä Euroopan unionin maissa omaa vastaanottoa pitävät ja siten yrittäjyyden periaatetta noudattavat terveydenhuollon ammattilaiset ovat tärkeässä asemassa tarjottaessa terveydenhuoltopalveluja jäsenvaltioissa. Vihreässä kirjassa tunnustetaan terveydenhoitoalan vapaiden ammatinharjoittajien rooli ja heidän tehtävänsä julkisella sektorilla. Usein nimenomaan heidän ansiostaan voidaan varmistaa se, että ihmiset saavat asiantuntevaa ja turvallista hoitoa. ETSK korostaa kuitenkin, että unionissa vapaina ammatinharjoittajina toimivat terveydenhuollon ammattilaiset ovat useimmissa tapauksissa hankkineet pätevyytensä pitkän ajan kuluessa yhteiskunnan tarjoaman ilmaisen julkisen opetuksen ansiosta. Myös kansalaisyhteiskunnalla on oikeus odottaa jotain takaisin (hinnat ja kustannukset), ja sen edustajat voivat suhtautua vain varauksellisesti komission asiakirjan kohdassa 6 esitettyyn toiveeseen, joka näyttää kannustavan terveydenhuoltojärjestelmän yksityisten muotojen lisäämiseen. ETSK suhtautuu kriittisesti suuntaukseen lisätä näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien käyttöä tapauksissa, joissa se on toiminnan kannalta ongelmallista (esimerkiksi vanhusten- ja sairaanhoidossa).

3.12 Koheesiopolitiikka

3.12.1 ETSK kannattaa rakennerahastojen käytön lisäämistä terveydenhuoltohenkilöstön peruskoulutuksessa ja jatkokoulutuksessa. Terveydenhuollon puutteita voitaisiin rakenteellisesti heikoilla alueilla korjata esimerkiksi lisäämällä ja tukemalla perus-, jatko- ja täydennyskoulutusta niillä EU:n alueilla, joilla koulutettuja työntekijöitä tarvitaan kipeimmin. Tämä vaatimus perustuu huomioon, että terveydenhuoltoalan työntekijät aloittavat työelämänsä ensisijaisesti samalla maantieteellisellä alueella, jolla he hankkivat pätevyytensä. Koheesiopolitiikka voisi myös tarjota puitteet sellaisten mallihankkeiden edistämiselle, joissa käsitellään nyt esille nostettuja kysymyksiä. Komitea esittää lisäksi EU:n rakennerahaston varojen suuntaamista terveydenhuoltoalan infrastruktuurin ja mahdollisesti viestintämahdollisuuksien tai uusien hoitonormien (näyttöön perustuva lääketiede) parantamiseen.

3.12.2 ETSK seuraa huolissaan etenkin hallintopiirien ja asianomaisten ammattiryhmien käymiä, lähinnä taloudellisesti motivoituja keskusteluita terveydenhuoltoalan tehtäväjaon uudistuksista, joiden tavoitteena on korvata pätevän henkilöstön terveydenhuoltotyö halvemmilla vaihtoehdoilla. Parempi ratkaisu sen sijaan olisi koordinoinnin parantaminen, prosessien optimointi ja verkottuminen yhdessä tehtäväjaon joustavoittamisen kanssa. ETSK pitää tässä yhteydessä erittäin tärkeänä, että hoidon laadun huonontumisen estämiseksi ryhdytään asianmukaisiin koulutustoimiin.

3.12.3 ETSK katsoo, että eri ammattipätevyyksien ja ammattien tehtäväjaossa tulisi ottaa huomioon

1. lääketieteellinen tarve

2. koulutus, tehtäväasettelu ja vastuu

3. potilaiden tarpeet.

3.12.4 ETSK katsoo, että rahoituskriisistä huolimatta jäsenvaltioiden tulisi säilyttää valmiutensa rahoittaa kansallisia terveydenhuoltojärjestelmiään (varainhoito) riittävästi, jotta voidaan erityisesti varmistaa myös asianmukaiset henkilöstöresurssit korkealaatuisten palveluiden tarjoamiseksi. Tämä tarkoittaa myös alan työntekijöiden työehtojen parantamista.

3.13 Työmarkkinaosapuolten kumppanuus

3.13.1 ETSK korostaa työmarkkinaosapuolten tärkeää roolia ja vastuuta terveydenhuoltohenkilöstön työehtojen muotoilussa ja muistuttaa terveydenhuoltoalan ammattien moninaisuudesta. Komitea viittaa työmarkkinaosapuolten alalla jo tekemään valmistelutyöhön.

3.13.2 Väestökehityksen muutokset, jotka aiheuttavat alan nuorten työntekijöiden vähentymisen, eivät saa johtaa pätevyys- ja palkkatason alentamiseen (race to the bottom). ETSK kehottaakin jäsenvaltioita ottamaan vastuun asiasta.

3.13.3 ETSK panee merkille sairaalasektorin työmarkkinavuoropuhelun käynnistämisen ja toteaa, että työmarkkinaosapuolten sopima työohjelma vastaa kaikkia vihreässä kirjassa käsiteltyjä asioita. Näin ollen ETSK pahoittelee sitä, ettei vihreässä kirjassa mainita kyseistä prosessia.

3.13.4 ETSK pitää erittäin tärkeänä, että samasta työstä maksetaan sukupuolesta riippumatta samaa palkkaa.

3.13.5 Erityiset 24/7-työolosuhteet vaativat erityisiä korvausmekanismeja (ylituntien ja yötyön korvaaminen rahallisesti tai lomapäivillä) työntekijöiden huomattavan työtaakan kompensoimiseksi. ETSK suhtautuu tässä yhteydessä erittäin kriittisesti monissa jäsenvaltioissa lisääntyviin kannustimiin, joilla edistetään näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien käyttöä ja näin sosiaaliturvan ja työlainsäädännön suojan menetystä.