Seurantakertomus varainhoitovuodelta 1998 /* KOM/2000/0558 lopull. */





SEURANTAKERTOMUS varainhoitovuodelta 1998 (komission esittämä) SISÄLLYS Seurantakertomus varainhoitovuodelta 1998 1. JOHDANTO 2. KOMISSION TOTEUTTAMAT TOIMENPITEET 2.1. Omat varat 2.2. Yhteinen maatalouspolitiikka 2.3. Rakennetoimet 2.4. Sisäiset politiikat 2.5. Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki 2.6. Hallintomenot 2.7. Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta 2.8. Tarkastuslausuma 3. JÄSENVALTIOIDEN VASTAUKSET 3.1. Yleistä 3.2. Omat varat (vuosikertomuksen 1. luku) 3.3. Yhteinen maatalouspolitiikka (vuosikertomuksen 2. luku) 3.4. Rakennerahastot (vuosikertomuksen 3. luku) 3.5. Tarkastuslausuma (vuosikertomuksen 8. luku) LIITE 1 Komission toteuttamat toimenpiteet neuvoston suositukseen liittyvien huomautusten perusteella LIITE 2 Jäsenvaltioiden vastaukset tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa esitettyihin huomautuksiin Tiedonanto Komissio laatii seurantakertomuksia perustamissopimuksen 276 artiklan 3 kohdan ja varainhoitoasetuksen 89 artiklan 8 kohdan perusteella. Seurantakertomusten tavoitteena on tehdä selkoa toimenpiteistä, jotka komissio on toteuttanut vastauksena vastuuvapauden myöntämispäätösten yhteydessä annettuihin huomautuksiin ja menojen käyttöä koskeviin muihin Euroopan parlamentin huomautuksiin sekä vastuuvapauden myöntämistä koskevien neuvoston suosituksen liitteenä oleviin huomautuksiin. Kertomuksen ensimmäinen osa on osoitettu neuvostolle ja perustuu neuvoston suositukseen, joka koskee vastuuvapaudesta äänestämistä Euroopan parlamentissa. Ensimmäisessä osassa onkin pyritty vastaamaan neuvoston 13. maaliskuuta 2000 antaman suosituksen 1 artiklassa esitettyyn toivomukseen saada seurata tiiviisti vastuuvapautta koskevaa työskentelyä sekä osallistua täysipainoisesti ja aktiivisesti uudistusprosessiin ja tarkastella säännöllisesti sen edistymistä. Kertomuksen toisessa osassa esitetään jäsenvaltioiden kommentit ja toimenpiteet, jotka ne ovat toteuttaneet tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa ja siihen liitetyissä erityiskertomuksissa esitettyjen huomautusten perusteella. Jäsenvaltioiden vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin koottiin kuluvan vuoden ensimmäisen vuosineljänneksen aikana ja ne on esitetty kokonaisuudessaan (kolmena kieliversiona) valtiovarainministerien henkilökohtaisten edustajien ryhmälle (ryhmän kokouksessa huhtikuussa 2000). 1. JOHDANTO Komissio laatii seurantakertomuksia perustamissopimuksen 276 artiklan 3 kohdan ja varainhoitoasetuksen 89 artiklan 8 kohdan perusteella. Seurantakertomusten tavoitteena on tehdä selkoa toimenpiteistä, jotka komissio on toteuttanut vastauksena vastuuvapauden myöntämispäätösten yhteydessä annettuihin huomautuksiin ja menojen käyttöä koskeviin muihin Euroopan parlamentin huomautuksiin sekä vastuuvapauden myöntämistä koskevien neuvoston suosituksen liitteenä oleviin huomautuksiin. Seurantakertomuksessa on kolme liitettä. Koska parlamentti on lykännyt äänestystään varainhoitovuotta 1998 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä, kertomukseen on tässä vaiheessa voitu laatia vain kaksi ensimmäistä liitettä. Ensimmäinen liite on osoitettu neuvostolle vastauksena sen suositukseen, joka koskee vastuuvapaudesta äänestämistä Euroopan parlamentissa. Liitteen laatimiseen on vaikuttanut Agenda 2000 -hankkeen toteuttaminen ja komission hallinnonuudistus. Siinä korostetaan näin ollen jo toteutettuja toimia ja parhaillaan käsiteltäviä uusia toimenpide-ehdotuksia. Ensimmäiseen liitteeseen sisältyy myös - ensimmäistä kertaa - komission toimintasuunnitelma, jonka neuvosto on ottanut myönteisesti vastaan. Toisessa liitteessä kartoitetaan vastauksia, jotka jäsenvaltiot ovat laatineet perustamissopimuksen 274 artiklan (ent. 205 artikla) mukaisesti tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (1998) sisältyviin huomautuksiin. Jäsenvaltioiden vastauksissa on kuitenkin laadullisia eroja. Vastaukset koskevat useimmiten yksittäisiä huomautuksia, mutta niissä ei kuitenkaan aina vastata kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin, mikä vaikeuttaa seurantatyötä. Eräät jäsenvaltiot ovat esimerkiksi jättäneet vastaamatta tiettyihin rakennetoimia ja petostentorjuntaa koskeviin huomautuksiin. Toiset jäsenvaltiot ovat puolestaan kiistäneet tilintarkastustuomioistuimen huomautukset kokonaan. Kolmas liite laaditaan sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti on äänestänyt vastuuvapaudesta. Tässä asiakirjassa on esitetty yhteenveto liitteiden I ja II tärkeimmistä ja yleisimmistä näkökohdista. 2. KOMISSION TOTEUTTAMAT TOIMENPITEET Neuvosto toivoo, että varainhoitoasetuksen uudelleenlaatiminen on avaintekijä varainhoidon parantamistavoitteen saavuttamisessa. Komissio puolestaan katsoo, että varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisessa on useita tavoitteita, joista yksi on taloudenhoidon parantaminen. Tavoitteen saavuttamiseksi on mm. annettu säännöksiä, jotka ilmentävät komission valkoisessa kirjassa hyväksymiä suuntaviivoja säädöstekstin muodossa. Kyse on ennen kaikkea taloushenkilöstön tehtävien uudelleenmäärittelystä, jonka tarkoituksena on antaa kokonaisvastuu tulojen ja menojen hyväksyjille ja perustaa sisäisen tarkastuksen yksikkö. Neuvosto pyytää seuraamaan tarkasti toimenpiteitä, joita on toteutettu talousarvion toteuttamisessa todettujen ongelmien korjaamiseksi, jotta toistuvat ongelmat voitaisiin välttää. Komissio on samaa mieltä neuvoston kanssa ja aikookin esittää säännöllistä seurantaa varten vuosittain toimintasuunnitelman. Suunnitelma toimitetaan budjettivallan käyttäjälle vuoden alussa ja saatetaan ajan tasalle ensimmäisen vuosineljänneksen jälkeen toimenpiteiden käyttöönoton seuraamiseksi. 2.1. Omat varat Neuvosto toivoo, että komissio seuraa kansallisten alv-tulojen kehitystä suhteessa yhteisön sisäiseen kauppaan. Komissio on ottanut käyttöön toimintamenettelyn alv-tuloja koskevien tietojen automaattiseksi ilmoittamiseksi. Jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella komissio esittää ensimmäisen analyysin alv-tulojen kehityksestä välillisen verotuksen alan apulaispääjohtajien kokouksessa 12. syyskuuta 2000. Koska tarkoituksena on välttää saamisten yliarvostus, vuoden 1999 tulostilissä taseen vastaavaa-puolella on ensimmäistä kertaa tehty sadan prosentin arvonkorjaus epävarmoihin saamisiin; korjaus koskee tase-erää, joka liittyy saamisiin jäsenvaltioilta. 2.2. Yhteinen maatalouspolitiikka Neuvosto katsoo, että vaikka parannuksia onkin saatu aikaan, tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen vaikuttavia virheitä löytyy yhä aivan liian paljon. Neuvosto kuitenkin toteaa, että tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä suoritetut tarkastukset vähentävät vaikutusta siihen nähden, mitä se on, kun tilintarkastustuomioistuin arvioi virheitä ekstrapolointimenetelmän avulla. Komissio huomauttaa, että tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä suoritettujen tarkastusten tulosten perusteella tehtiin 900 miljoonan euron keskimääräinen vuotuinen kokonaiskorjaus; määrä on 2,2 prosenttia talousarviosta ja lähes sama kuin ekstrapolaatioon perustuva virheosuus, jonka tilintarkastustuomioistuin mainitsee tarkastuslausumassaan. Neuvosto pyytää, että komissio toimii jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä maksajavirastojen toiminnan parantamiseksi (etenkin ilmoitusten suhteen) mm. lisätäkseen talousarviota koskevien ennakkoarvioidensa uskottavuutta. Komissio on vuonna 1999 teettänyt toteutettavuustutkimuksen kaikista maatalousmenoista; tarkoituksena on perustaa kattava tietokanta, joka sisältää jokaiseen toimenpiteeseen liittyviä rahoitustietoja. Koska tällainen tietokanta on kyseisen tutkimuksen mukaan mahdollista perustaa, menettelyt asianomaisen tarjouskilpailun käynnistämiseksi on aloitettu. Parantaakseen ennakkoarvioiden luotettavuutta komissio on ottanut asetuksella (EY) N:o 1750/1999 käyttöön seuraamusjärjestelmän etenkin liitännäistoimenpiteitä varten; järjestelmää sovelletaan tapauksissa, joissa maatalouden kehittämistä koskevat menot ja arviot eroavat huomattavasti toisistaan. 2.3. Rakennetoimet Neuvosto pyytää parantamaan asetettuihin tavoitteisiin nähden saavutettujen tulosten arviointia sekä arviointimenetelmien luotettavuutta ja koordinointia. Lisäksi se toivoo, että komission ja jäsenvaltioiden välistä kumppanuutta lisätään. Komissio toteaa, että uusissa säännöksissä määritellään selvästi velvollisuudet arvioinnin osalta. Lisäksi komissio on antanut jäsenvaltioiden käyttöön asiakirjan, jota komissio itsekin käyttää arviointien laadun arvioinnissa. Uuden ohjelmakauden (2000-2006) alussa jäsenvaltioita kehotettiin kvantifioimaan rakennetoimien odotetut vaikutukset. Käyttöön onkin otettu indikaattorit, jotta saavutettuja tuloksia voidaan arvioida asetettuihin tavoitteisiin nähden. Vaikka muilla aloilla toimivaltaa on uuden säännöstön mukaisesti hajautettu aiempaa enemmän jäsenvaltioille, arvioinnissa se perustuu kuitenkin edelleen tasapainoiseen kumppanuuteen, kuten asetuksen 1260/99 40 artiklan 3 kohdassa, 42 artiklan 2 kohdassa ja 43 artiklan 2 kohdassa säädetään. Neuvosto toivoo, että ennakot ja lopulliset maksut erotetaan toisistaan. Komissio vastaa, että varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen ansiosta maksutyyppiluokitusta voidaan tarkistaa, ja se esittääkin, että maksut jaettaisiin rakennerahastoasetusten mallin mukaan ennakkomaksuihin, välimaksuihin (korvauksiin) ja loppumaksuihin. Ennakko- ja etumaksujen välinen erottelu, josta tilintarkastustuomioistuin oli antanut huomautuksia, poistetaan. Neuvosto toivoo, että valvontaa tehostetaan yhteisön toimien päättövaiheessa etenkin kauden 1994-1999 ohjelmien osalta. Komissio vastaa, että tämä neuvoston pyyntö otetaan huomioon vuotta 2000 koskevassa valvontaohjelmassa ja ennen muuta vuotta 2001 koskevissa ennakkoarvioissa. Kansallisten viranomaisten on osallistuttava tähän toimintaan aiempaa tiiviimmin asetuksen 2064/97 8 artiklan mukaisesti. Artiklassa säädetään, että viimeistään loppusuoritusta koskevan pyynnön yhteydessä jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle lausuma, joka on yhteenveto edellisinä vuosina suoritettujen tarkastusten tuloksista ja yleispäätelmä loppusuoritusta koskevan pyynnön ja lopullisen menoilmoituksen pätevyydestä. Lausuman laadinta kuuluu toimeenpanevasta elimestä toiminnallisesti riippumattomalle henkilölle tai organisaatiolle. Tarkastusten on katettava vähintään viisi prosenttia kaikista tukikelpoisista menoista, ja otoksen on oltava edustava. Neuvosto pyytää, että rakennetoimia johdonmukaistetaan yhteisön muiden politiikkojen kanssa erityisesti ympäristönsuojelun alalla ja julkisia hankintoja koskevien kilpailusääntöjen noudattamisen osalta. Komissio vastaa, että rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annettuun asetukseen sisältyy erityinen artikla, jossa asiasta säädetään. Kyse on artiklasta 12, jonka mukaan rahastoista (rahoitettavien tai Euroopan investointipankista tai muusta rahoitusvälineestä tukea saavien toimien on oltava perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla annettujen säädösten sekä yhteisön politiikkojen, mukaan lukien kilpailusäännöt sekä julkisia hankintoja, ympäristön suojelua ja parantamista, miesten ja naisten välisen eriarvoisuuden poistamista ja näiden välisen tasa-arvon lisäämistä koskevat säännöt(. Neuvosto toteaa, että Agenda 2000 -hankkeen yhteydessä aloitetulla uudistuksella sekä käynnissä olevalla komission uudistuksella on pystyttävä ratkaisemaan monet tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat ongelmat ja yksinkertaistamaan hallinnointia. Komission mielestä hallinnon yksinkertaistaminen, suunnittelun parantaminen, toimien aiempaa parempi koordinointi ja arviointi sekä kumppanuuden tehostaminen olivat olennainen osa Agenda 2000 -hankkeessa esitettyä komission ehdotusta, ja ne on sisällytetty uusiin asetuksiin. Esimerkiksi rakennerahastojen tavoitteita on enää kolme (aiemmin seitsemän) ja yhteisöaloitteita neljä (aiemmin 14). Jäsenvaltioiden ja komission toteuttamien yksittäisten ohjelmien määrää on tämän ansiosta voitu karsia huomattavasti. Komissio lisää, että uusiin rakennerahastoasetuksiin on otettu useita säännöksiä, joiden avulla on niin ikään tarkoitus parantaa rahastojen ohjelmasuunnittelua ja taloudenhoitoa. Kun kyse on rakennerahastoista rahoitettaviin tukitoimiin sovellettavien rahoituskorjausten toteuttamista koskevasta menettelystä, on huomattava komission asetus asetuksen (EY) N:o 1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jossa määritellään jäsenvaltioiden vastuu sääntöjenvastaisuuksien korjaamisessa, sekä varojen perintä ja kuulemismenettelyt ennen kuin komissio suorittaa korjauksen. 2.4. Sisäiset politiikat Neuvosto pyytää tehostamaan komission tarkastuskäyntejä. Komissio vastaa tehostaneensa vuodesta 1996 tilintarkastuskäyntejä tuntuvasti. Neuvosto toivoo, että perintämääräykset esitetään ripeästi. Komissio vastaa, että se on perintämääräysten esittämisen nopeuttamiseksi suunnitellut ottavansa käyttöön uuden SINCOM2 -tietokonejärjestelmän, joka avulla budjettipääosasto ja tulojen ja menojen hyväksynnästä vastaavat pääosastot voivat aiempaa helpommin hallinnoida perintämääräyksiä. Samalla on tarkoitus kehittää työkalu raportointia varten. Lisäksi budjettipääosasto on jo päättänyt tehostaa saamisten perinnän alaa vastatakseen nykyiseen ja yhä kasvavaan työmäärän. Neuvosto pyytää, että lepäävät sitoumukset vapautetaan. Lepäävien sitoumusten seuranta on komissiolle ensisijaista. Tutkimuksen pääosasto on ottanut käyttöön lepäävien sitoumusten seurannan, joka tehdään joka toinen kuukausi; tarkoituksena on vapauttaa välittömästi ne sitoumukset, jotka voidaan, tai lähettää kyseisiin sitoumuksiin liittyvät perintämääräykset tarvittaessa. Energian ja liikenteen pääosasto on perustanut yksikön, jonka on vuoden 2000 loppuun mennessä tarkoitus saattaa loppuun/ottaa käsittelyyn noin 500 lepäävää sopimusta. Neuvosto pyytää yksinkertaistamaan sopimuslausekkeita tukikelpoisten yleiskustannusten osalta tutkimuksen alalla. Komissio vastaa, että viidennen puiteohjelman piirissä yksinkertaistamista on jatkettu: mm. tukikelpoisten kustannusten määritelmää on selkeytetty ja yleiskustannusten korvausperustaksi on nyt mahdollista valita kiinteämääräinen 80 prosentin osuus henkilöstökuluista. On myös mahdollista tehdä kiinteä sopimus pk-yrityksille tarkoitetun esiselvitystuen saamiseksi ja hankkeista, jotka jäävät 100 000 euroon. Lisäksi tutkimuksen pääosasto suunnittelee tekevänsä kohdennettujen kustannusten sopimuksia kokonaiskustannusjärjestelmää soveltavien osallistujien kanssa; tarkoituksena on määritellä osallistujien kanssa niiden keskimääräiset henkilöstökustannukset ja yleiskustannukset. 2.5. Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki Neuvosto pyytää komissiota valvomaan aiempaa paremmin teknisen avun toimistoille annettua toimivaltaa. Komissio toteaa, että yhteinen ulkosuhteiden toimiala on kaikin tavoin osallistunut toimenpiteeseen, jolla on pyritty selkeyttämään ja yksilöimään teknisen avun toimistojen sopimuksia ulkosuhteiden alalla. Yksiköt ovat myös tehneet ehdotukset teknisen avun toimistojen lakkauttamisesta. Ratkaisuksi on esitetty teknisen avun toimistojen henkilökunnan korvaamista päätoimipaikan tai lähetystöjen resursseilla asteittain, jotta hankkeiden ja ohjelmien toteuttaminen ei häiriinny. Neuvosto pyytää komissiota saattamaan tiedot ajan tasalle jokaisen varainhoitovuoden ensimmäisen puolivuotiskauden päättymiseen mennessä, erityisesti suoritettavina olevien maksusitoumusten osalta, jotta tilanteesta saataisiin täsmällisempi kuva. Komissio vastaa, että talousarvion toteuttamista koskevaan selvitykseen sisällytetään tiedot maksattamatta olevien sitoumusten perusteella varainhoitovuoden aikana vapautetuista määrärahoista (taulukko: aiemmin tehtyjen sitoumusten vaikutus - maksattamatta olevat sitoumukset). Kertomus julkaistaan kuukausittain, jolloin tiedot esitetään osastoittain, ja kolmesti vuodessa, jolloin tiedot esitetään budjettikohdittain. Neuvosto pyytää parantamaan tarjouskilpailumenettelyjen valvontaa, jotta vältyttäisiin liiallisilta tai perusteettomilta kustannuksilta. Komissio toteaa hyväksyneensä 10. marraskuuta 1999 käsikirjan, jonka tarkoituksena on yksinkertaistaa menettelyjä huomattavasti. Käsikirjaa on 1. kesäkuuta 2000 alettu soveltaa keskitettyihin hankintoihin, ja vähitellen mukaan otetaan myös hajautetut hankinnat. Neuvosto toivoo, että komissio tarkastaa valtioista riippumattomien järjestöjen tilit järjestelmällisesti menojen perustelun osalta. Komissio vastaa, että yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea varten on otettu käyttöön uusi vakiosopimus, jota on alettu soveltaa 1. tammikuuta 2000; osaksi sen avulla on voitu ratkaista kyseinen menojen tarkastusta koskeva ongelma. Uuden vakiosopimuksen mukaan järjestelmällinen tarkastus tehdään tietyissä tapauksissa aina ja viimeinen maksuerä maksetaan vasta, kun menot on perusteltu loppuraportissa. 2.6. Hallintomenot Neuvosto pyytää, että komissio hallinnoisi aiempaa tarkemmin lähetystöjensä hallintomenoja. Komissio toteaa alkaneensa toteuttaa useita toimia: on toteutettu yhteisön ulkopuolissa maissa sijaitsevien maa-alueiden, rakennusten ja keskeneräisten rakennusten arvojen tarkistus 31. päivänä joulukuuta 1999 laaditussa taseessa, luotu uusi ohjelmisto omaisuusluetteloiden hallinnoinnin hajauttamiseksi lähetystöihin (toteuttaminen 1. tammikuuta 2000 mennessä), kehitetty lähetystöjen palveluksessa olevien paikallisten toimihenkilöiden palkkojen mukautukseen käytettäviä menetelmiä ja tarkistettu paikallisen henkilöstön täydentävää sairausvakuutusjärjestelmää. 2.7. Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta Neuvosto pyytää, että etsitään ja toteutetaan ratkaisu, jotta tilintarkastustuomioistuin voi valvoa kunnolla Euroopan investointipankin operaatioita. Komissio vastaa, että investointirahastossa tehdään parhaillaan organisaatiomuutosta, jossa Euroopan investointipankista (EIP) tulee sen suurin osakas. Mitä tulee tilintarkastustuomioistuimen tarkastusvaltuuksiin, komissio pyrkii edelleen löytämään käytännön ratkaisun viimevuotisen ehdotuksensa pohjalta. 2.8. Tarkastuslausuma Neuvosto ei voi hyväksyä sitä, että virheprosentti ei yhteisistä ponnisteluista huolimatta ole vähentynyt edellisestä varainhoitovuodesta. Komissio vastaa, että tilintarkastustuomioistuin antaa myönteisen tarkastuslausuman omista varoista ja maksusitoumuksista. Maksuihin liittyviä virheitä on kuitenkin vielä merkittävästi vähennettävä. Esimerkit, jotka tilintarkastustuomioistuin esittää tilien luotettavuutta koskevista virheistä johtuvat useimmissa tapauksissa siitä, että varainhoitoasetus ei täytä tilintarkastustuomioistuimen vaatimuksia eivätkä siitä, että varainhoitoasetusta ei olisi noudatettu. Komissio on tehnyt kunnianhimoisen ehdotuksen varainhoitoasetuksen uudistamisesta, jonka osana toteutetaan merkittäviä muutostoimenpiteitä. Maataloudessa yhteisön talousarviovaroja saatiin perittyä takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmän sekä tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän avulla lähes yhtä paljon kuin talousarvioon kohdistunut todennäköinen tappio, joka saadaan ekstrapoloimalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumassa esitettyjen esimerkkien perusteella. Muilla aloilla (mm. rakennerahastot) on saatu aikaan tärkeitä parannuksia, kuten tukikelpoisuutta koskevat ohjeet, asetus 2064/97 ja Agenda 2000 -toimenpiteet. 3. JÄSENVALTIOIDEN VASTAUKSET 3.1. Yleistä * Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden on toteutettava samat toimenpiteet suojatakseen unionin varoja petoksilta kuin ne toteuttavat kansallisella tasolla. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukseen ovat vastanneet vain muutamat jäsenvaltiot. Vastauksissa todetaan kuitenkin yksimielisesti, että kansallisten taloudellisten etujen ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi käytettävien keinojen välillä ei käytännössä voi tehdä eroa. Kaikissa vastauksissa korostetaan, että jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet yhteisön etuja vahingoittavien petosten torjumiseksi ovat samanlaisia kuin toimenpiteet, joita ne toteuttavat omien taloudellisten etujensa suojaamiseksi petoksilta. Yksi jäsenvaltio nojaa vastauksessaan riippumattomien asiantuntijoiden kertomuksessa esitettyihin 91 suositukseen, jotka koskevat hallintoa, taloudenhoidon valvontaa ja petostentorjuntaa. Maan viranomaiset kannattavat uuden säännöstön käyttöönottoa, jonka yhteydessä perustettaisiin eurooppalainen syyttäjäviranomainen huolehtimaan OLAFin hallinnollisten tutkimusten oikeudellisesta jatkotoimenpiteistä, jokaiseen jäsenvaltioon syyttäjävirasto huolehtimaan syytetoimista yhteisöä koskevissa rikosasioissa, sekä yhteinen eurooppalainen syyttäjävirasto, jonka valtuuttamat yleiset syyttäjät toimivat kussakin jäsenvaltiossa huolehtien syytetoimista yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavissa rikosasioissa. 3.2. - Omat varat (vuosikertomuksen 1. luku) * Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tullimaksujen tilitykset ovat viivästyneet. Jäsenvaltiot, jotka ovat vastanneet tullimaksujen viivästyneitä tilityksiä koskeviin huomautuksiin, ilmoittavat pyrkivänsä rajoittamaan tällaiset tapaukset mahdollisimman vähiin tai ovat ryhtyneet toimenpiteisiin tilitysten hallinnoinnin tehostamiseksi. Ne toteavat kuitenkin, että tullisääntöjen ja -menettelyjen monimutkaisuuden vuoksi sekä hallinnointiin osallistuvien tahojen moninaisuuden ja tulli-ilmoitusten lukumäärän vuoksi riskejä ei voida kokonaan välttää. * Tilintarkastustuomioistuin on havainnut merkityksellisiä virheitä jäsenvaltioiden pitämässä perinteisten omien varojen erillisessä kirjanpidossa. Kaksi jäsenvaltiota kannattaa komission ehdotusta menettelyn tehostamisesta muuttamalla asetusta N:o 1552/89 maksuvapautusten osalta. Jotkin jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön atk-järjestelmiä, joiden tavoitteena on eliminoida ne lukuisat virheet, joita vanhakantaisissa kirjanpitojärjestelmissä väistämättä syntyi. Toiset ovat puolestaan antaneet ohjeita havaittujen virheiden korjaamisesta. Yksi jäsenvaltio kiistää tilintarkastustuomioistuimen väitteen. 3.3. - Yhteinen maatalouspolitiikka (vuosikertomuksen 2. luku) * Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että kuukausittaiset ilmoitukset aiemmin annettuun ilmoitukseen liittyvistä korjauksista eivät ole riittävän avoimia. Kaksi jäsenvaltiota on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tilintarkastustuomioistuimen toivoma avoimuus johtaisi siihen, että budjettikohdissa olisi oltava kaksinkertainen määrä sarakkeita, jotta aiempien maksujen takaisinperintä saataisiin näkyviin. Koska nämä lisätiedot ovat luonteeltaan tilapäisiä ja koska ne kirjataan yhteisön talousarvioon varsin nopeasti, niiden lisääminen kuukausittain annettaviin ilmoituksiin vain lisäisi hallintotyön määrää. Yksi jäsenvaltio katsoo, että asiassa tarvitaan tiettyä joustavuutta ja ettei yhteisön säännöstö saa käydä liian monimutkaiseksi. * Tilintarkastustuomioistuin arvostelee sitä, ettei negatiivisia menoja yksilöidä. Huomautukseen vastanneet jäsenvaltiot ovat sitä mieltä, että tilien luotettavuus on yleensä varmistettu ja saamistilanne tiedossa. Yhden jäsenvaltion mielestä negatiivisia menoja yksilöitäessä on noudatettava varovaisuutta kaksinkertaisen kirjanpidon välttämiseksi. Yksi jäsenvaltio viittaa 16. joulukuuta 1999 EMOTR-komitealle esitettyyn komission ehdotukseen, jonka mukaan jäsenvaltioita pyydetään arvioimaan saamisten perittävyys varainhoitovuoden 2000 aikana. * Tilintarkastustuomioistuin arvostelee sitä, että pinta-ala tai pääluku on yliarvioitu lopullisten edunsaajien ilmoituksissa. Kahden jäsenvaltion vastauksessa todetaan, että ne ovat edelleen parantaneet yhteisen maatalouspolitiikan menoihin liittyviä menettelyjä. Yksi jäsenvaltio vaatii yhteisön maatalouslainsäädännön yksinkertaistamista. Mitä vaikeampaa sääntöjä on tulkita, sitä monimutkaisempia ja kalliimpia ne ovat toteuttaa, hallinnoida ja valvoa, ja sitä suurempi on petosten vaara. * Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että pakollisia rekistereitä ei ole tai ne ovat säännösten vastaisia kahdessa jäsenvaltiossa. Molemmat jäsenvaltiot hyväksyvät tilintarkastustuomioistuimen arvostelun ja toteavat, että pakolliset rekisterit on otettu käyttöön ja mukautettu yhteisön lainsäädäntöön. * Tilintarkastustuomioistuin arvostelee sitä, että vientitukea koskevat asiakirjat eivät olleet säännösten mukaiset. Yksi jäsenvaltio vastaa, että ongelman toistumisen ehkäisemiseksi tullihallinnolle on annettu entistä selkeämmät ohjeet ja maataloushallinnon järjestämää koulutusta tullivirkailijoille on tehostettu. * Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että lopullisten edunsaajien tasolla karjarekisterin ylläpitämisessä on ilmennyt puutteita etenkin naudanlihan osalta Huomautukseen vastanneet jäsenvaltiot ilmoittavat, että ne ovat aloittaneet tarvittavat toimet tilintarkastustuomioistuimen havaitseman ongelman poistamiseksi. Ne ilmoittavat perustaneensa yksikön, jonka tehtävänä on pitää nautakarjarekisteriä, parantaneensa karjankasvattajien koulutusta tai perustaneensa kaikille karjankasvattajille tarkoitetun yhdenmukaisen karjarekisterin. 3.4. - Rakennerahastot (vuosikertomuksen 3. luku) * Tilintarkastustuomioistuin tuo esiin virheitä menoilmoituksissa tukitoimia päätettäessä Kaksi jäsenvaltiota on todennut vastauksessaan, että SEM 2000 ja Agenda 2000 -hankkeiden yhteydessä tehtyjen komission aloitteiden on määrä auttaa parantamaan valvontaa. * Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että koheesiorahaston hankkeiden päättämisen jälkeen ei ole toimitettu systemaattisesti tarkastuksia. Yksi jäsenvaltio vastaa, että maahan on perustettu EAKR:oa ja koheesiorahastoa koskeva talousvalvontayksikkö, jonka tehtävänä on toimittaa näihin liittyvien menojen tarkastuksia pistokokein. Yksikkö raportoi havaintonsa komissiolle ja valtionvarainministeriölle. * Tilintarkastustuomioistuin tuo esiin tapauksia, joissa tukikelpoisuusperusteita ei ole noudatettu. Eräät jäsenvaltiot mainitsevat vastauksissaan, että asetuksen 2064/97 kaltaiset toimenpiteet ja tukikelpoisia kustannuksia koskevat ohjeet parantavat tilannetta. * Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että useimmat suoraan tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvät sisältövirheistä tehtiin lopullisten edunsaajien tasolla. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukseen vastanneet neljä jäsenvaltiota ilmoittavat toimista, joita ne ovat toteuttaneet välttääkseen lopullisten edunsaajien tasolla esiintyviä virheitä. Yksi maa ilmoittaa, että kaikki epäillyt tai todetut petokset ja sääntöjenvastaisuudet tutkitaan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet toteutetaan. Näistä tapauksista ja seurantatoimista ilmoitetaan komissiolle. Toinen jäsenvaltio kertoo, että täytäntöönpano-organisaation kaikille hallintoviranomaisille järjestetään koulutus- ja tiedotustilaisuuksia. Yhdessä jäsenvaltiossa on myös koottu tarkastuslistoja ja jaettu tietoa, jotta virheiden määrä jäisi mahdollisimman pieneksi. * Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komissio ja jäsenvaltiot eivät toimita riittävästi tarkastuksia. Eräät jäsenvaltiot ovat sitä mieltä, että taloudenhoidon valvontaa - ja näin ollen yhteisön varojen suojaamista - koskevia sääntöjä on tiukennettu asetuksella (EY) N:o 2064/97. Asetus vahvistaa tarkastuksia koskevia sääntöjä ja siinä säädetään riippumattomista lausumista. Yksi maa korostaa, että tarkastusten laatu on tärkeämpää kuin niiden määrä. Yksi jäsenvaltio korostaa, että kansallisten ja alueellisten julkisten viranomaisten resurssit ovat rajalliset. * Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että varainhoitoa ja varainhoidon valvontaa on parannettava. Eräät jäsenvaltiot ilmoittavat lisänneensä virheiden havaitsemiseen ja poistamiseen liittyviä koulutustoimiaan ja ottaneensa käyttöön uusia atk-pohjaisia tietojärjestelmiä. * Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tällä hetkellä on vaikeata saada täydellisiä tietoja tietyntyyppisistä hankkeista, hankkeiden kestävyydestä ja kannattavuudesta, myönteisistä tai kielteisistä vaikutuksista, joita niillä on toisiinsa, tai niiden kokonaisvaikutuksista. Tietojärjestelmät, jotka olisi laadittava yhteistyössä, ovat tarpeellisia niin yhteisölle kuin jäsenvaltioillekin. Koska tietojärjestelmien laatimisessa ei ole tapahtunut edistystä, voimassaolevien säännösten mukaisia arviointeja on vaikea parantaa ja hyödyntää enemmän. Eräs jäsenvaltio ilmoittaa kehittävänsä parhaillaan atk-järjestelmää luotettavien talous- ja tilastotietojen keräämiseksi. Järjestelmän tavoitteena on varmistaa, että kirjanpitomenetelmät ovat asianmukaisia ja toimenpiteet moitteettomia. Samalla halutaan varmistaa yhteisön säännösten noudattaminen. Toinen maa kannattaa ajatusta sellaisten tietojärjestelmien kehittämisestä, joiden avulla voidaan parantaa arviointimenettelyjä. * Tilintarkastustuomioistuin arvostelee väliarviointien yhteydessä annettujen suositusten ja tulosten laatua ja laajuutta. Eräiden maiden vastauksissa todetaan, että arviointijärjestelmien osalta on edistytty ja katsotaan, että väliarvioinneissa on saavutettu niille asetetut tavoitteet. Yksi jäsenvaltio on tehnyt tutkimuksen maassa suoritetuista väliarvioinneista puutteiden löytämiseksi ja uutta ohjelmakautta koskevien menetelmien kehittämiseksi. Toiseen jäsenvaltioon perustettiin yhteisön tukikehysten riippumaton arviointiyksikkö vuonna 1996 maan valtionvarainministeriön ja komission yhteistyönä. Sen tehtävänä on neuvoa ja avustaa maan viranomaisia ja Euroopan komissiota rakennerahasto-ohjelmien arvioinnissa. * Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten seuranta EMOTR-ohjauksen alalla: Yksi YMP:n uudistuksen pääkohdista on luonnonmukaisen ja ympäristöä saastuttamattoman maatalouden edistäminen, joka on mainittu viidennessä toimintaohjelmassa ja neuvoston asetuksessa N:o 2085/93. Viljelijöistä, jotka oli poimittu satunnaisotannalla kaikista niistä jäsenvaltioista, joihin tehtiin tarkastuskäynti, kuitenkin vain yksi oli saanut tukea luonnonmukaista viljelyä harjoittavan tilan perustamiseksi. Eräät maat ovat sitä mieltä, että yhteisön tasolla on luotu riittävästi mahdollisuuksia luonnonmukaisen maatalouden edistämiseksi ja että investointitukea myönnetään vielä nykyäänkin ympäristöystävällisiin toimenpiteisiin. Yksi jäsenvaltio kiistää kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja toteaa, että sen politiikkana on pyrkiä kohtelemaan kaikkia maanviljelijöitä rakennetoimien alalla yhdenmukaisesti. Luonnonmukaista viljelyä ei näin ollen suosita investointitukea myönnettäessä. * Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten seuranta EMOTR-ohjauksen alalla: tarkastukset eivät ole riittäviä. Yksi jäsenvaltio on sitä mieltä, että tarkastusten lisäämisen voidaan katsoa olevan vastoin pyrkimystä helpottaa maanviljelijöiden stressiä ja työmäärää. Toinen jäsenvaltio toteaa, että tarkastusten laadukkuutta on lisättävä mutta ei tarkastuskäyntejä lisäämällä vaan ohjelmien seurantatoimilla. * Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että edistys perusperiaatteiden soveltamisessa ja käyttöönotossa on hidasta. Eräät jäsenvaltiot tukevat komission toteuttamia toimenpiteitä. Se on laatinut menojen tukikelpoisuutta koskevia ohjeita, antanut asetuksen yhteensovittamisasetuksen 24 artiklan soveltamisesta (rahoituksen koordinoinnin toteuttaminen) ja allekirjoittanut kansallisten viranomaisten kanssa valvonnan tehostamista koskevia pöytäkirjoja. Näiden uusien välineiden ja eräitä uusia elementtejä sisältävän uuden asetuksen avulla tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat ongelmat saataneen ratkaistuksi. 3.5. Tarkastuslausuma (vuosikertomuksen 8. luku) Vain muutama jäsenvaltio yritti vastata erikseen (yksittäisiä virheitä koskevien vastausten lisäksi) tässä luvussa esitettyihin yleisiin huomautuksiin. * Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että sisältövirheitä on luvattoman paljon. Yksi jäsenvaltio katsoo, että virheiden suuri määrä on huolestuttavaa ja että komission on yritettävä ratkaista virheongelma uuden uudistuspaketin yhteydessä. Toinen maa uskoo, että ongelmia voidaan vähentää selkeyttämällä säädöksiä. * Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että virheiden torjumiseksi tai niiden havaitsemiseksi ja korjaamiseksi on toteutettava toimenpiteitä. Yksi jäsenvaltio korostaa, että säädöksiä on yksinkertaistettava ja selkeytettävä ja varmistettava, että uudet säädökset eivät lisää alttiutta petoksille. Eräät maat ovat sitä mieltä, että jäsenvaltioilla on selkeä vastuu omissa ministeriöissään ja tarkastusmenetelmissään havaitsemiensa virheiden korjaamisessa.0 LIITE 1 Komission toteuttamat toimenpiteet neuvoston suositukseen liittyvien huomautusten perusteella - Neuvoston suosituksiin perustuvat komission toimenpiteet esitetään kohta kohdalta. - Lisäksi komissio on ajantasaistanut toimintasuunnitelmansa helmikuulta 2000 sisällyttämällä siihen uudet toimenpiteet, joita on ehdotettu tai otettu käyttöön yksiköissä. Sisällys Johdanto..................................................................................15 1 - Omat varat............................................................................16 2 - Yhteinen maatalouspolitiikka ja kalastus.......................................17 3 - Rakennetoimet......................................................................19 4 - Sisäiset politiikat..................................................................24 5 - Ulkopuolelle suuntautuvat tuet....................................................27 6 - Hallintomenot.........................................................................31 7 - Rahoitusvälineet....................................................................34 8 - Tarkastuslausuma...................................................................35 9 - Erityiskertomus nro 1/99 eläinten ruokintaan tarkoitetulle rasvattomalle maidolle ja maitojauheelle myönnettävästä tuesta..............................................................................................................38 10 - Erityiskertomus nro 2/99 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutuksista vilja-alaan.............39 11 - Erityiskertomus nro 3/99 komission suorittamasta korkotukien hallinnoinnista ja valvonnasta...........40 Vuotta 1998 koskevan vastuuvapauden myöntämiseen liittyvät neuvoston huomautukset keskeisiltä osin [1] [1] a) Suositus, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2000, yleisen talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä. Johdanto a) Neuvosto pyytää jatkamaan jo SEM 2000 -aloitteen puitteissa aloitettua varainhoidon tehostamista jäsenvaltioiden kanssa, koska nämä osallistuvat huomattavaan osaan talousarvion toteuttamisesta. Vastaus: Komissio on tyytyväinen, että neuvosto tukee jäsenvaltioiden kanssa tehtävän varainhoitoyhteistyön tiivistämistä. Se on jo ilmoittanut aikovansa säilyttää varainhoitoa käsittelevän henkilökohtaisten edustajien ryhmän (PRG), joka perustettiin yhteistyötä varten SEM 2000 -aloitteen yhteydessä. b) Neuvosto toivoo, että varainhoitoasetuksen uudelleenlaatiminen on avaintekijä varainhoidon parantamistavoitteen saavuttamisessa. Vastaus: Varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisessa on useita tavoitteita, joista yksi on varainhoidon parantaminen. Tavoitteen saavuttamiseksi on mm. annettu säännöksiä, jotka ilmentävät komission valkoisessa kirjassa hyväksymiä suuntaviivoja säädöstekstin muodossa. Kyse on ennen kaikkea taloushenkilöstön tehtävien uudelleenmäärittelystä, jonka tarkoituksena on antaa kokonaisvastuu tulojen ja menojen hyväksyjille ja perustaa sisäisen tarkastuksen yksikkö. Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan myös budjettioikeuden periaatteet, joihin moitteettoman taloudenhoidon periaate jo kuuluukin. c) Neuvoston mielestä se seikka, että vuosibudjetista myönnetyt määrärahat käytetään maksimaalisesti, ei sinänsä ole merkki moitteettomasta varainhoidosta. Vastaus: Komissio yhtyy tähän käsitykseen, sillä se vastaa varainhoitoasetuksen (2 artikla) vakiinnuttamaa moitteettoman taloudenhoidon periaatetta, jota uudistusehdotuksen myötä on tarkoitus lujittaa viittaamalla taloudellisuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteisiin. d) Neuvosto pyytää seuraamaan tarkasti toimenpiteitä, joita on toteutettu talousarvion toteuttamisessa todettujen ongelmien korjaamiseksi, jotta toistuvat ongelmat voitaisiin välttää. Vastaus: Komissio on samaa mieltä neuvoston kanssa ja aikookin esittää vuosittain toimintasuunnitelman. e) Neuvosto toteaa, että tilintarkastustuomioistuin ei ole vielä voinut antaa myönteistä tarkastuslausumaa siitä syystä, että maksujen perustana oleviin toimiin liittyy liian paljon virheitä. Vastaus: Tilintarkastustuomioistuin antaa joka vuosi taloudenhoidon laatua arvioivan tarkastuslausuman mutta ei julkaise virhemääriä. Joillakin aloilla, esim. maataloudessa, yhteisön talousarviovaroja saatiin perittyä takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmän sekä tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän avulla lähes yhtä paljon kuin talousarvioon todennäköisesti kohdistui tappioita. Rakennerahastojen alalla on saatu aikaan parannuksia, mutta tulokset eivät ole vielä havaittavissa (ks. toimintasuunnitelma). Tärkeitä toimenpiteitä ovat muun muassa asetus 2064/97 ja Agenda 2000 -toimenpiteet. f) Neuvosto suhtautuu toimintasuunnitelmaan myönteisesti ja aikoo tarkastella sen toteutusastetta perusteellisesti. Vastaus: Komissio yhtyy neuvoston näkemykseen siitä, että toimintasuunnitelma on hyvä keino toteuttaa säännöllistä seurantaa. Suunnitelma aiotaankin toimittaa budjettivallan käyttäjälle heti vuoden alussa ja ajantasaistaa vuoden alkupuoliskon jälkeen, jotta sen toteuttamista voidaan seurata. 1. Omat varat 1.1. Neuvoston suositus a) Neuvosto pyytää parantamaan menettelyjä, jotka koskevat tiettyjen todettujen mutta vielä tilittämättä olevien saamisten viemistä kirjanpitoon ja asettamista komission käyttöön. Vastaus: Komissio pitää neuvoston tavoin ongelmallisena tarvetta parantaa menettelyjä, joita jäsenvaltiot soveltavat todettujen mutta vielä perimättä olevien saamisten kirjanpitoon viemisessä. Osana vuotuisia tarkastusohjelmiansa komissio onkin jo useiden vuosien ajan turvautunut asetuksessa 1050/2000 (entinen asetus 1552/89) säädettyihin tarkastuskäyntien yksityiskohtaisiin sääntöihin ottaakseen esille säännöstenvastaiset käytännöt ja korjatakseen ne. Kahdessa tapauksessa, joissa yksi jäsenvaltio oli kieltäytynyt muuttamasta kirjanpitokäytäntöään, komissio on aloittanut perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisen rikkomisesta johtuvan menettelyn. b) Neuvosto toivoo, että komissio seuraa kansallisten alv-tulojen kehitystä suhteessa yhteisön sisäiseen kauppaan. Vastaus: Komissio on ottanut käyttöön toimintamenettelyn alv-tuloja koskevien tietojen automaattiseksi ilmoittamiseksi. Jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella komissio esittää ensimmäisen analyysin alv-tulojen kehityksestä välillisen verotuksen alan apulaispääjohtajien kokouksessa 12. syyskuuta 2000. 1.2. Toimintasuunnitelma >TAULUKON PAIKKA> Huomautus toimintasuunnitelmasta (toimenpide iv): Koska tarkoituksena on välttää saamisten yliarvostus, vuoden 1999 tulostilissä taseen vastaavaa-puolella on ensimmäistä kertaa tehty sadan prosentin arvonkorjaus epävarmoihin saamisiin; korjaus koskee tase-erää, joka liittyy saamisiin jäsenvaltioilta. 2. Yhteinen maatalouspolitiikka ja kalastus 2.1. Neuvoston suositus a) Neuvosto pyytää, että varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen yhteydessä komissio määrittelee tarkasti negatiivisten menojen käsitteen ja niiden viemisen kirjanpitoon rahoitusnäkymien alakohtaisten enimmäismäärien rajoissa. Vastaus: Varainhoitoasetuksen uudelleenlaatiminen antaa tilaisuuden vahvistaa sen, että negatiivisia tuloja ja menoja ei saa olla. Kyseiset menot muutetaan tuloiksi, joista osa sidotaan käyttötarkoitukseen erikseen luetelluin edellytyksin (uuden varainhoitoasetuksen 17 artikla). Siksi on tarkoitus muuttaa myös asetuksia, joissa säädetään ilmoitettavien menojen vähentämisestä. b) Neuvosto pyytää, että komissio toimii jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä maksajavirastojen toiminnan parantamiseksi (etenkin ilmoitusten suhteen) mm. lisätäkseen talousarviota koskevien ennakkoarvioidensa uskottavuutta. Vastaus: Komissio on vuonna 1999 teettänyt toteutettavuustutkimuksen kaikista maatalousmenoista; tarkoituksena on perustaa kattava tietokanta, joka sisältää jokaiseen toimenpiteeseen liittyviä rahoitustietoja. Koska tällainen tietokanta on kyseisen tutkimuksen mukaan mahdollista perustaa, menettelyt asianomaisen tarjouskilpailun käynnistämiseksi on aloitettu. Parantaakseen ennakkoarvioiden luotettavuutta komissio on ottanut asetuksella (EY) N:o 1750/1999 käyttöön seuraamusjärjestelmän etenkin liitännäistoimenpiteitä varten; järjestelmää sovelletaan tapauksissa, joissa maatalouden kehittämistä koskevat menot ja arviot eroavat huomattavasti toisistaan. c) Todetuista parannuksista huolimatta maksujen perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyy edelleen liian paljon virheitä. Neuvosto kuitenkin toteaa, että tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä suoritetut tarkastukset vähentävät vaikutusta siihen nähden, mitä se on, kun tilintarkastustuomioistuin arvioi virheitä ekstrapolointimenetelmän avulla. Vastaus: Tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä suoritettujen tarkastusten tulosten perusteella tehtiin 900 miljoonan euron keskimääräinen vuotuinen kokonaiskorjaus; määrä on 2,2 prosenttia talousarviosta ja lähes sama kuin ekstrapolaatioon perustuva virheosuus, jonka tilintarkastustuomioistuin mainitsee tarkastuslausumassaan. 2.2. Toimintasuunnitelma >TAULUKON PAIKKA> Huomautukset toimintasuunnitelmasta: Kun jäsenvaltioihin suuntautuvia tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyviä tarkastuskäyntejä suunnitellaan ja toteutetaan, korostetaan erityisesti kaikkien niiden toimenpiteiden käyttöönottoa ja seurantaa, jotka on tarkoitettu EU:n lainsäädännön noudattamisen tehostamiseksi. Tulosten perusteella esitetään enimmäkseen suosituksia tai rahoituskorjausehdotuksia lainsäädännön noudattamatta jättämisen vuoksi. 3. Rakennetoimet 3.1. Neuvoston suositus a) Neuvosto pyytää parantamaan asetettuihin tavoitteisiin nähden saavutettujen tulosten arviointia sekä arviointimenetelmien luotettavuutta ja koordinointia. Lisäksi se toivoo, että komission ja jäsenvaltioiden välistä kumppanuutta lisätään. Vastaus: Uusissa säännöksissä määritellään selvästi myös velvollisuudet arvioinnin osalta. Asianomaisen osapuolen on siten helpompi tehdä aloitteita, vaikka kumppanuus pysyykin keskeisenä periaatteena koko varainhoitovuoden ajan. Lisäksi komissio on antanut jäsenvaltioiden käyttöön asiakirjan, jota komissio itsekin käyttää arviointien laadun arvioinnissa. Kun kyse on jäljellä olevien tehtävien toteuttamisesta, yksi moitteettoman taloudenhoidon kriteeri koskee väliarviointien laatua. Jäsenvaltiot ovat nähneet paljon vaivaa seurantajärjestelmien kehittämiseksi. Tarkoituksena on ollut helpottaa rakennetoimien lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutusten arviointia. Uuden ohjelmakauden (2000-2006) alussa jäsenvaltioita kehotettiin kvantifioimaan rakennetoimien odotetut vaikutukset. Käyttöön onkin otettu mittarit, jotta saavutettuja tuloksia voidaan arvioida asetettuihin tavoitteisiin nähden. Vaikka muilla aloilla toimivaltaa on uuden säännöstön mukaisesti hajautettu aiempaa enemmän jäsenvaltioille, arvioinnissa se perustuu kuitenkin edelleen tasapainoiseen kumppanuuteen, kuten asetuksen 1260/99 40 artiklan 3 kohdassa, 42 artiklan 2 kohdassa ja 43 artiklan 2 kohdassa säädetään. ESR:n ohjelmakauteen 2000-2006 liittyvien arviointimenetelmien koordinoinnin tehostamiseksi työllisyyden pääosasto on laatinut seuranta- ja arviointijärjestelmiä koskevat suuntaviivat. Asiakirja on tarkoitettu kansallisille hallintotahoille, ja siinä annetaan mm. vakiomalli arviointitehtävän hoitamista varten, jotta kansallisten arvioijien valinta saadaan aiempaa yhdenmukaisemmaksi. Lisäksi siihen sisältyy esimerkkejä seurantaan ja arviointiin tarkoitetuista mittareista ja yksityiskohtainen esitys pilottiryhmän rakenteesta ja tehtävistä; ryhmän työskentely perustuu jäsenvaltioiden ja komission kumppanuuteen arvioinnissa. Maaseudun kehittämiseen liittyviä toimenpiteitä varten komissio on laatinut ohjelmakaudeksi 2000-2006 kaksi opasta, joiden avulla on tarkoitus yhdenmukaistaa arviointijärjestelmän rakennetta ja arviointimenetelmiä EU:n eri alueilla. Oppaissa pyydetään vastaamaan muutamiin yleisiin arviointikysymyksiin yhteisten arviointiperusteiden ja indikaattorien avulla. Komission toimesta asetuksissa säädetään, että arviointitutkimusten osarahoituksen edellytyksenä on, että yleisiin arviointikysymyksiin on vastattu ja että arviointiraportin laadinta perustuu laatuvaatimuksiin, jotka määritellään suuntaviivoissa. Soveltamisasetuksessa komissio on pitänyt kiinni siitä, että arvioinnissa lujitetaan kumppanuutta jäsenvaltioiden kanssa. Samantyyppiset oppaat on laadittu myös kaudeksi 1994-1999 tavoitteita 5a ja 5b koskevien toimenpiteiden jälkiarviointia varten. b) Rakennetoimien tilanteen seuraamiseksi neuvosto pyytää selkeyttämään kirjanpidon seurantajärjestelmää, jossa määrätään maksusitoumusten vapauttamisesta. Vastaus: Vapauttamista koskevaan kirjanpidon seurantaan käytetään uudella ohjelmakaudella 2000-2006 komission tietokoneistettua kirjanpitojärjestelmää (SINCOM2), johon on tarkoitus syöttää kaikkien maksusitoumusten viimeinen voimassaolopäivä ja jonka avulla sitoumuksia koskevien tietojen etsiminen on aiempaa helpompaa. Maksusitoumuseriä koskevista rajoituksista säädetään ESR:n yleisasetuksen 31 artiklan 2 kohdassa (asetus 1260/99). Ohjelmien hallinnoinnista vastaavat pääosastot käyttävät aiempien ohjelmakausien ohjelmia varten tulostauluja, joissa esitetään päättövaiheessa olevat ohjelmat ja päättömenettelyn edistyminen ja muut siihen liittyvät seikat. Kun päättömenettely on saatu valmiiksi, maksamattomat sitoumukset vapautetaan välittömästi. Hallinnoinnista vastaavat pääosastot käyvät joka vuoden alussa läpi aiemmalta vuodelta siirrettyjen maksattamatta olevien sitoumusten luettelon, jotta niiden tarve voidaan määrittää ja jotta mahdolliset vapauttamiset voidaan tehdä. c) Neuvosto toivoo, että ennakot ja lopulliset maksut erotetaan toisistaan. Vastaus: Komissio on käynnistänyt eri maksutyyppejä koskevan tutkimuksen määritelläkseen, mitä tietoja konsolidoiduissa tilinpäätöksissä on esitettävä, ja analysoidakseen, miten maksut voidaan suorittaa tehokkaasti. Samalla voidaan selventää maksutyyppeihin liittyvää käsitteistöä varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen yhteydessä ja ottaa huomioon uusi rakennerahastojen ohjelmakauteen 2000-2006 liittyvä lainsäädäntö, jolla muutetaan rakennerahastojen hallinnointia entistä avoimemmaksi. Varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen ansiosta maksutyyppiluokitusta voidaan tarkistaa, ja komissio esittääkin, että maksut jaettaisiin rakennerahastoasetusten mallin mukaan ennakkomaksuihin, välimaksuihin (korvauksiin) ja loppumaksuihin. Ennakko- ja etumaksujen välinen erottelu, josta tilintarkastustuomioistuin oli antanut huomautuksia, poistetaan. d) Neuvosto toivoo, että valvontaa tehostetaan yhteisön toimien päättövaiheessa etenkin kauden 1994-1999 ohjelmien osalta. Vastaus: Tämä neuvoston pyyntö otetaan huomioon vuotta 2000 koskevassa valvontaohjelmassa ja ennen muuta vuotta 2001 koskevissa ennakkoarvioissa. Tarkastuksissa, jotka komissio toteuttaa vuonna 2001 ja osaksi vuonna 2002, keskitytään ohjelmakaudelle 1994-1999 tarkoitettujen tukimuotojen päättämiseen. Kansallisten viranomaisten on osallistuttava tähän toimintaan aiempaa tiiviimmin asetuksen 2064/97 8 artiklan mukaisesti. Artiklassa säädetään, että viimeistään loppusuoritusta koskevan pyynnön yhteydessä jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle lausuma, joka on yhteenveto edellisinä vuosina suoritettujen tarkastusten tuloksista ja yleispäätelmä loppusuoritusta koskevan pyynnön ja lopullisen menoilmoituksen pätevyydestä. Lausuman laadinta kuuluu toimeenpanevasta elimestä toiminnallisesti riippumattomalle henkilölle tai organisaatiolle. Tarkastusten on katettava vähintään viisi prosenttia kaikista tukikelpoisista menoista, ja otoksen on oltava edustava. e) Neuvosto pyytää, että rakennetoimia johdonmukaistetaan yhteisön muiden politiikkojen kanssa erityisesti ympäristönsuojelun alalla. Vastaus: Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annettuun asetukseen sisältyy erityinen artikla, jossa asiasta säädetään. Kyse on artiklasta 12, jonka mukaan rahastoista (rahoitettavien tai Euroopan investointipankista tai muusta rahoitusvälineestä tukea saavien toimien on oltava perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla annettujen säädösten sekä yhteisön politiikkojen, mukaan lukien kilpailusäännöt sekä julkisia hankintoja, ympäristön suojelua ja parantamista, miesten ja naisten välisen eriarvoisuuden poistamista ja näiden välisen tasa-arvon lisäämistä koskevat säännöt(. Lisäksi neuvoston asetuksessa 1257/1999, joka koskee tukea maaseudun kehittämiseen kaudella 2000-2006, painotetaan erityisesti johdonmukaisuutta yhteisön muiden politiikkojen kanssa. Myös ympäristönsuojelua pidetään kautta linjan tärkeänä. Se onkin yhden toimenpiteen (maatalouden ympäristöohjelma) nimenomainen tavoite ja tuen saamisen edellytys monien muiden toimenpiteiden osalta. Maatalouden ympäristötukea koskeva toimenpide on sitä paitsi ainoa, jota jäsenvaltiot ovat velvollisia soveltamaan maaseudun kehittämisohjelmiin. Asetuksen 37-39 artiklassa säädetään, että toimenpiteiden on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä ja oltava johdonmukaisia yhteisön muiden politiikkojen (etenkin yhteisen maatalouspolitiikan) kanssa. f) Neuvosto pyytää, että kilpailusääntöjä noudatetaan julkisten hankintojen yhteydessä. Vastaus: Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annettuun asetukseen sisältyy erityinen artikla, jossa asiasta säädetään. Kyse on artiklasta 12, jonka mukaan rahastoista (rahoitettavien tai Euroopan investointipankista tai muusta rahoitusvälineestä tukea saavien toimien on oltava perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla annettujen säädösten sekä yhteisön politiikkojen, mukaan lukien kilpailusäännöt sekä julkisia hankintoja, ympäristön suojelua ja parantamista, miesten ja naisten välisen eriarvoisuuden poistamista ja näiden välisen tasa-arvon lisäämistä koskevat säännöt(. Tarkastuskäyntien yhteydessä komission yksiköt huolehtivat siitä, että ohjelmien hallinnoinnista vastaavat kansalliset viranomaiset noudattavat yhteisön kilpailusääntöjä kilpailulle avoimilla aloilla (esim. asiantuntija-apua koskevat sopimukset). g) Neuvosto esittää komissiolle vielä uudestaan pyyntönsä saada kertomus tarkastusten täytäntöönpanosta neuvoston asetuksen mukaisesti (asetus EY N:o 2988/95 liittyy Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseen ja asetus EY N:o 2185/96 petosten ja väärinkäytösten torjumiseksi suoritettaviin tarkastuskäynteihin). Vastaus: Neuvostolle on jo toimitettu komission sisäinen valmisteluasiakirja, joka on laadittu 16. toukokuuta 2000 nimellä Kertomus komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 soveltamisesta (ks. SEC(2000) 844). Neuvoston pyyntö on siis täytetty. h) Agenda 2000 -hankkeen yhteydessä aloitetulla uudistuksella sekä käynnissä olevalla komission uudistuksella on pystyttävä ratkaisemaan monet tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat ongelmat ja yksinkertaistamaan hallinnointia ja parantamaan rakennetoimien suunnittelua, koordinointia ja arviointia sekä komission ja jäsenvaltioiden välistä kumppanuutta. Vastaus: Hallinnon yksinkertaistaminen, suunnittelun parantaminen, toimien aiempaa parempi koordinointi ja arviointi sekä kumppanuuden tehostaminen olivat olennainen osa Agenda 2000 -hankkeessa esitettyä komission ehdotusta, ja ne on sisällytetty uusiin asetuksiin. Rakennerahastojen tavoitteita on enää kolme (aiemmin seitsemän) ja yhteisöaloitteita neljä (aiemmin 14). Jäsenvaltioiden ja komission toteuttamien yksittäisten ohjelmien määrää on tämän ansiosta voitu karsia huomattavasti. Kumppanuutta on voitu parantaa uuden rakennerahastoasetuksen myötä, koska siinä laajennetaan kumppanuus, joka tähän mennessä on koskenut komissiota, jäsenvaltiota ja alue- ja paikallisviranomaisia (ympäristöalan virkamiehet mukana luettuina), koskemaan talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolia ja muita toimivaltaisia tahoja (ympäristö- ja yhdenvertaisuusasiat mukaan luettuina). Uusiin rakennerahastoasetuksiin on otettu useita säännöksiä, joiden avulla on niin ikään tarkoitus parantaa rahastojen ohjelmasuunnittelua ja taloudenhoitoa rahoitusnäkymissä vahvistettujen määrien mukaisesti; kyseessä ovat mm. kiinteä kerroin, jonka avulla muunnetaan vuoden 1999 perushintoina ilmaistut määrät käyviksi hinnoiksi vuosittain, vuosittaisten erien sitominen viran puolesta ja niin, että sitoumusten maksamatta jäänyt osuus voidaan vapauttaa tietyn ajan kuluessa, sekä etumaksuja ja maksuja vastaavia korvauksia koskeva järjestelmä. 3.2. Toimintasuunnitelma >TAULUKON PAIKKA> 4. Sisäiset politiikat 4.1. Neuvoston suositus a) Neuvosto pyytää tehostamaan komission tarkastuskäyntejä. Vastaus: Tutkimuksen pääosasto on vuodesta 1996 tehostanut tilintarkastuskäyntejä tuntuvasti. Esimerkiksi vuonna 1996 tehtiin ainoastaan 42 tilintarkastuskäyntiä ja tarkastettiin ainoastaan 55 sopimusta. Sitä vastoin kuluvan vuoden osalta on 19. kesäkuuta 2000 mennessä tehty jo 87 tilintarkastuskäyntiä ja tarkastettu 127 sopimusta. Tutkimuksen pääosasto on lisäksi sitoutunut tarkastamaan kaikkiaan 10 prosenttia niistä sopimuspuolista, joihin tarkastuksen voi kohdentaa. Tarkastuksia on voitu tehostaa huomattavasti, koska - tutkimuksen pääosasto käynnisti yhdessä tietoyhteiskunnan ja kalastuksen pääosastojen kanssa tarjouskilpailun, jonka perusteella ulkoisten tarkastajien kanssa allekirjoitettiin puitesopimus tarkastuskäyntien toteuttamisesta. - tutkimuksen pääosastossa tarkastusryhmä sai aiempaa vahvemman ja vakaamman aseman; ryhmän tehtävänä on mm. seurata ja valvoa ulkopuolisen tilitarkastusyhtiön toteuttamia tilintarkastuksia. Energian ja liikenteen pääosastossa on kaavailtu yhteensä lähes 60 tarkastuskäyntiä vuodelle 2000. Vuonna 1999 tehtiin 52 tarkastuskäyntiä. Energian ja liikenteen pääosasto on voinut lisätä tarkastuskäyntejä ulkoisten tarkastajien kanssa tehdyn puitesopimuksen perustella; sopimuksen mukaan nämä voivat tehdä tarkastuskäyntejä yrityksiin, jotka saavat yhteisön tukea tutkimuksen puiteohjelmasta. b) Neuvosto pyytää, että lepäävät sitoumukset vapautetaan ja että perintämääräykset esitetään ripeästi. Vastaus: Korostaakseen lepäävien sitoumusten seurantaa ja perintämääräysten esittämistä tutkimuksen pääosasto on sisällyttänyt hallintomenettelyihinsä - lepäävien sitoumusten seurannan, joka tehdään joka toinen kuukausi; tarkoituksena on vapauttaa välittömästi ne sitoumukset, jotka voidaan, tai lähettää kyseisiin sitoumuksiin liittyvät perintämääräykset tarvittaessa. - niiden 225 perintämääräyksen kattavan seurannan, jotka on tehty ennen vuotta 1999 ja joita sopimuspuolet eivät vielä ole maksaneet. Vuoden 2000 viiden ensimmäisen kuukauden aikana lähetettiin 310 perintämääräystä. Ne ovat kyseisten seurantatoimien konkreettinen tulos. Loppuunsaatettujen tarkastusten määrä on niin ikään lisääntynyt, mikä on nopeuttanut saamisten toteamista ja perintämääräysten lähettämistä. Sulautumisensa jälkeen energian ja liikenteen pääosasto asetti etusijalle toteutusta odottavien sopimusten määrän vähentämisen. Se perusti suman purkamisesta vastaavan yksikön, jonka on vuoden 2000 loppuun mennessä tarkoitus saattaa loppuun/ottaa käsittelyyn noin 500 lepäävää sopimusta tilintarkastustuomioistuimen esittämän määritelmän mukaisesti (jos maksutoimenpiteitä ei ole kahdelta edeltävältä tilivuodelta). Perintämääräysten esittämisen nopeuttamiseksi budjettipääosasto on suunnitellut ottavansa käyttöön uuden SINCOM2-tietokonejärjestelmän, joka avulla budjettipääosasto ja tulojen ja menojen hyväksynnästä vastaavat pääosastot voivat aiempaa helpommin hallinnoida perintämääräyksiä; samalla on tarkoitus kehittää työkalu raportointia varten. Lisäksi budjettipääosasto on jo päättänyt tehostaa saamisten perinnän alaa vastatakseen nykyiseen ja yhä kasvavaan työmäärän. c) Neuvosto toivoo, että ohjelmien uusimista koskevien ehdotusten liitteenä olevissa rahoitusselvityksissä otetaan huomioon toteutusaste ilman vapautettuja määrärahoja. Vastaus: Talousarvion toteuttamista koskevat tiedot toimitetaan vuosittaisen budjettimenettelyn yhteydessä, etenkin valmisteluasiakirjoissa. d) Neuvosto pyytää yksinkertaistamaan sopimuslausekkeita tukikelpoisten yleiskustannusten osalta tutkimuksen alalla. Vastaus: Neljännen puiteohjelman piirissä ainoastaan ne yhteisön TTK-hankkeiden osallistujat, jotka sovelsivat lisäkustannusjärjestelmää, saivat osoittaa epäsuoriin kustannuksiinsa 20 prosenttia kaikista kustannuksista. Viidennen puiteohjelman piirissä yksinkertaistamista on jatkettu: mm. tukikelpoisten kustannusten määritelmää on selkeytetty ja yleiskustannusten korvausperustaksi on nyt mahdollista valita kiinteämääräinen 80 prosentin osuus henkilöstökuluista. On myös mahdollista tehdä kiinteä sopimus pk-yrityksille tarkoitetun esiselvitystuen saamiseksi ja hankkeista, jotka jäävät 100 000 euroon. Jotta yksinkertaistamista voidaan edistää edelleen ja ennen kaikkea jotta hankkeiden hallinnointia voidaan helpottaa hallinnon ja rahoituksen osalta tehostamalla samalla yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista ja eri osapuolten oikeusvarmuutta, tutkimuksen pääosasto suunnittelee tekevänsä kohdennettujen kustannusten sopimuksia kokonaiskustannusjärjestelmää soveltavien osallistujien kanssa; tarkoituksena on määritellä osallistujien kanssa niiden keskimääräiset henkilöstökustannukset ja yleiskustannukset. Tästä syystä olisi muutettava neuvoston päätöksen 1999/65/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä toukokuuta 1999 annettua komission asetusta (EY) N:o 996/1999 [2]. Ehdotus on parhaillaan lausuntakierroksella toimielimissä. [2] Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanoa varten. Tämän perusteella kuudennen puiteohjelman yhteydessä voitaisiin tarkastella, voidaanko kiinteämääräinen yleiskustannusten osuus ottaa laajemminkin käyttöön. e) Neuvosto muistuttaa, että komissiota on kehotettu esittämään neuvostolle ehdotus asetukseksi, jolla luodaan oikeusperusta yleiselle tiedotuspolitiikalle (budjettikohta B3-300). Vastaus: Komissio huolehtii siitä, että kyseisen budjettikohdan määrärahoja toteutetaan varainhoitoasetuksen 21 artiklan ja 6 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten sopimukseen sisältyvän oikeusperustoja koskevan osan mukaisesti. 4.2. Toimintasuunnitelma >TAULUKON PAIKKA> Huomautukset toimintasuunnitelmasta: * Toimenpiteet (i, ii, iii, iv ja vi) Kuten toimintasuunnitelman ensimmäisessä versiossa todetaan, tämän toimen - toimenpide (i) - vaikutus näkyy vasta vuonna 2002, kun neljännen puiteohjelman piiriin kuuluvat hankkeet päättyvät. Komissio allekirjoitti 8. huhtikuuta 1999 puitesopimuksen nro 1213/99 Blumer Accountants en Adviseursin kanssa hankkiakseen tilintarkastuspalveluita - toimenpide (ii). Ensimmäistä myönnettyä erää koskeva sopimus allekirjoitettiin 18. kesäkuuta 1999; kyse oli 20 tarkastuksesta (54 hanketta), joiden tekemiseen varattiin yhdeksän kuukautta. Vuoden 2000 maaliskuussa tietoyhteiskunnan pääosasto käynnisti toisen erän, joka koskee 20 uutta tarkastusta (42 hanketta). Mahdollisten sopimuspuolten luottokelpoisuutta koskevia ennakkotarkastuksia on lisätty - toimenpide (iii). Ehkäiseviä toimenpiteitä (pankkitakaus, maksettavan ennakon määrän supistaminen, sopimuspuolen osuuden supistaminen) käytetään, jos sopimuspuolen tilinpäätöksen tarkastelun perusteella pidetään mahdollisena, että hankkeen edistyminen ja Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen joutuvat alttiiksi riskeille. Toimielinten välinen työryhmä on tarkastellut viidennen puiteohjelman hallinnointisääntöjä - toimenpide (iv). Tarkastelun perusteella on päätetty yksinkertaistaa menettelyjä, ja toteuttaminen on jo aloitettu mm. seuraavilta osin: enimmäismäärää on korotettu kiinteämääräisten sopimusten tekemiseksi ja tukikelpoisille kustannuksille on laadittu standardia, jonka mukaan käyttöön otetaan ainoastaan yksi kiinteämääräisiin yleiskustannuksiin perustuva rahoitusmalli. Lisäksi vastedes voidaan määrätä hallinnollisia seuraamuksia, joiden avulla voidaan estää vakaviin varojen väärinkäytöksiin syyllistyneiden sopimuspuolten osallistuminen hankkeisiin. On laadittu luonnos uudeksi taloudelliset, juridiset ja kirjanpidolliset vaatimukset yhdistäväksi kirjanpitojärjestelmäksi - toimenpide (vi). Sitä tarkastellaan parhaillaan varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen yhteydessä. Järjestely on vähentänyt tarkastuksiin liittyviä negatiivisia vaikutuksia, jotka ovat perustuneet aiempien vuosien tilinpäätösmenettelyjen aiheuttamaan paineeseen. * Toimenpide (v): Kirjanpitokoodien tarkistamisessa on edistytty hyvin. Varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen yhteydessä budjettipääosasto on tehnyt ehdotuksen, jonka tarkoituksena on määritellä kyseiset käsitteet taloudelliset, juridiset ja kirjanpidolliset vaatimusten mukaan. Sen täytäntöönpano voidaan aloittaa heti, kun uudistus on hyväksytty. 5. Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki 5.1. Neuvoston suositus a) Neuvosto pyytää parantamaan talousarviomäärärahojen toteuttamisen tilannetta hallinnollisia käytäntöjä mukauttamalla, jotta voidaan välttää maksusitoumus- ja maksumäärärahojen kasaantuminen vuoden loppuun. Vastaus: Koska maksusitoumusmäärärahojen toteutus on keskittynyt loppuvuoteen, kehitysyhteistyön pääosasto on alkanut järjestelmällisesti käyttää ehdotuspyyntöjä lähes kaikkien niiden budjettikohtien osalta, jotka sen toimivaltaan kuuluvat. Vuonna 2000 ehdotuspyyntöjen tulokset saadaan vuoden lopulla, mutta vuonna 2001 ne on tarkoitus käynnistää ajoissa, jotta tällaista keskittymistä ei enää pääsisi tapahtumaan. Kehitysyhteistyön pääosasto kuitenkin muistuttaa, että toteutuksessa on otettava huomioon monta eri asiaa, etenkin pyrittäessä johdonmukaisuuteen EKR:sta rahoitettavien toimien kanssa. Jos kirjanpitojärjestelmä on käytettävissä varainhoitovuoden alussa, maksumäärärahojen toteutus ei keskity vuoden loppuun, pikemminkin päinvastoin. Komissio huolehtii siitä, että mahdolliset lisäyspyynnöt eivät ajoitu varainhoitovuoden loppuun ja aiheuta keskittymistä. b) Neuvosto pyytää jatkamaan henkilöstön sijoittamista painopistealoille. Vastaus: Erityisryhmän toimesta komissio on käynnistänyt tutkimuksen toimielimen tehtävien tarkoituksenmukaisuudesta ja henkilövoimavaroista; siihen perustuvat päätelmät on tarkoitus esittää ensi syyskuussa. Tutkimus on osa uuden komission aloittamaa hallinnonuudistusta, ja sen tulokset toimitetaan budjettivallan käyttäjälle. c) Neuvosto pyytää komissiota valvomaan aiempaa paremmin teknisen avun toimistoille annettua toimivaltaa. Vastaus: Yhteinen ulkosuhteiden toimiala on kaikin tavoin osallistunut toimenpiteeseen, jolla on pyritty selkeyttämään ja yksilöimään teknisen avun toimistojen sopimuksia ulkosuhteiden alalla. Toimenpiteen tulokset on julkaistu ulkosuhteiden toimialan verkkosivuilla Europa-palvelimella, jonka kautta niihin voi tutustua vapaasti. Alan yksiköt ovat huolehtineet siitä, että uusissa aloitteissa noudatetaan teknisen avun toimistoja koskevaa käsikirjaa ja vakiosopimusta. Komission laatimien suuntaviivojen mukaisesti yksiköt ovat myös tehneet ehdotukset teknisen avun toimistojen lakkauttamisesta. Ratkaisuksi on esitetty teknisen avun toimistojen henkilökunnan korvaamista päätoimipaikan tai lähetystöjen resursseilla asteittain, jotta hankkeiden ja ohjelmien toteuttaminen ei häiriinny. d) Neuvosto pyytää komissiota saattamaan kirjanpitotiedot ajan tasalle jokaisen varainhoitovuoden ensimmäisen puolivuotiskauden päättymiseen mennessä, erityisesti maksattamatta olevien määrien osalta, jotta tilanteesta saataisiin täsmällisempi kuva. Vastaus: Komissio sisällyttää talousarvion toteuttamista koskevaan kertomukseensa tiedot maksattamatta olevien sitoumusten perusteella varainhoitovuoden aikana vapautetuista määrärahoista (taulukko: aiemmin tehtyjen sitoumusten vaikutus - aiemmat maksattamatta olevat sitoumukset). Kertomus julkaistaan - kuukausittain, jolloin tiedot esitetään osastoittain. - kolmesti vuodessa, jolloin tiedot esitetään budjettikohdittain. Kertomus julkaistaan kolmesti vuodessa sen jälkeen, kun tilinpäätös on laadittu (31. toukokuuta, 31. elokuuta ja 31. joulukuuta). e) Neuvosto pyytää komissiota korostamaan, että käyttämättömien ennakoiden periminen on ensisijaisen tärkeää. Vastaus: Asiasta on huolissaan myös yhteinen ulkosuhteiden toimiala, joka on aloittanut kyseisten ennakoiden perinnän vuonna 1999 ja jatkaa sitä vuonna 2000 aiempien tapausten tarkastelun yhteydessä. Voidakseen tehostaa perintätoimien kehityksen seurantaa budjettipääosasto aikoo kehittää SINCOM-järjestelmäänsä tältä osin. Koska tarkoitus on päästä eroon aiemmista maksattamatta olevista sitoumuksista ja tehostaa entisestään varainhoidon valvontaa, perintämääräysten seurantaan tarvitaan huomattavasti aiempaa enemmän henkilöresursseja. f) Neuvosto pyytää, että annetut määrärahat käytetään aiempaa paremmin, jotta voidaan välttää tilanne, jossa samaan aikaan on runsaasti käyttämättömiä määrärahoja ja määrärahojen puutteesta johtuvia maksuviivästyksiä tai jopa maksujen keskeytyksiä. Vastaus: Myös komissio on asiasta huolissaan ja korostaa pyrkineensä parantamaan tilannetta määrärahasiirroilla, sillä budjettivallan käyttäjä poikkeaa toisinaan komission alustavista arvioista; vuonna 1999 määrärahasiirtoja tehtiinkin usein. ECHO:lle tarkoitetut maksusitoumusmäärärahat on kuluneina kolmena vuonna käytetty kokonaan. Myös maksumäärärahat on käytetty lähes kokonaan (97 % vuonna 1997 ja 1998), lukuun ottamatta vuotta 1999, jolloin maksumäärärahojen toteutusaste oli alhaisempi (81 %); tämä johtui siitä, että osa poikkeuksellisista maksusitoumusten lisäyksistä (etenkin lisäys Kosovoa varten) ajoittui vuoden jälkipuoliskolle. Lisäksi maksumäärärahojen ylijäämä siirrettiin vuodelle 2000. Määrärahojen puutteesta johtuvia maksujen keskeytyksiä ei juuri ole ollut muutamaa poikkeustapausta ja erittäin lyhyitä ajanjaksoja lukuun ottamatta. Juuri tämä on ollut yksi syy siihen, että ECHO on pyytänyt ja saanut aikaan seuraavaa: - huomattava osa hätäapuvarauksesta siirrettiin budjettikohtaan B7-21 - viisi eri budjettikohtaa yhdistettiin kahdeksi budjettikohdaksi. Näin voidaan mm. vastata uusiin humanitaarisiin kriiseihin aiempaa helpommin, sillä enää ei tarvitse keskeyttää maksusitoumus- ja maksumäärärahojen toteuttamista sen vuoksi, että määrärahoja ei ole ehditty siirtää budjettikohdasta toiseen. g) Neuvosto pyytää komissiota parantamaan tarjouskilpailumenettelyjen valvontaa, jotta vältyttäisiin liiallisilta tai perusteettomilta kustannuksilta. Vastaus: Komissio hyväksyi 10. marraskuuta 1999 käsikirjan, jonka tarkoituksena on yksinkertaistaa menettelyjä huomattavasti - kahdeksan porrasta palveluhankintoja, tavaranhankintoja ja rakennusurakoita varten - tehostamalla yhteisön ulkopuolelle suunnattuun tukeen liittyvien julkisten hankintojen hallinnointia. Käsikirjaa on 1. kesäkuuta 2000 alettu soveltaa keskitettyihin hankintoihin, ja vähitellen mukaan otetaan myös hajautetut hankinnat. h) Neuvosto toivoo, että komissio pyrkii vähentämään maksuissa tapahtuvia muotovirheitä. Vastaus: Yhteinen ulkosuhteiden toimiala on tietoinen komission tekemistä sitoumuksista ja pyrkii vastaisuudessa vähentämään muotovirheiden osuutta; virheiden määrittämisessä sovellettavaa menetelmää on kuitenkin ensin tarkistettava yhteisymmärryksessä tilintarkastustuomioistuimen kanssa, mitä Euroopan parlamenttikin on suositellut tarkastellessaan vastuuvapauden myöntämistä vuodeksi 1998. Sisältö- ja muotovirheiden määrittelemisessä on myös hyödynnettävä uutta varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä. i) Neuvosto toivoo, että komissio tarkastaa valtioista riippumattomien järjestöjen tilit järjestelmällisesti menojen perustelun osalta. Vastaus: Yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea varten on otettu käyttöön uusi vakiosopimus, jota on alettu soveltaa 1. tammikuuta 2000; osaksi sen avulla on voitu ratkaista kyseinen menojen tarkastusta koskeva ongelma. Uuden vakiosopimuksen mukaan järjestelmällinen tarkastus tehdään tietyissä tapauksissa aina ja viimeinen maksuerä maksetaan vasta, kun menot on perusteltu loppuraportissa. Vuonna 1999 komissio on jo ottanut huomioon voimassa olevaan lainsäädäntöön perustuvan neuvoston suosituksen. Se haluaa kuitenkin huomauttaa, että Euroopan parlamentti ja tilintarkastustuomioistuin korostavat tarvetta tarkistaa varainhoitoasetusta, jotta vastaisuudessa voidaan painottaa tulosten (eikä keinojen) valvontaan perustuvaa lähestymistapaa. ECHO:n rahoituspalvelu on vuoden 1995 lopusta alkaen tehnyt järjestelmällisesti tarkastuskäyntejä ECHO:n rahoittamiin humanitaarisiin järjestöihin. Kuluneiden viiden vuoden aikana rahoitustarkastuksia on tehty runsaat sata. Tarkastusten kohteina olleiden järjestöjen osuus kaikesta ECHO:n myöntämästä tuesta on yli 80 prosenttia. Kyseisten tarkastusten tarkoituksena oli mm. arvioida varainhoidon ja sisäisen valvonnan järjestelmiä kohdejärjestöissä ja selvittää, miten alkuperäiset tositteet vastaavat edunsaajien ECHO:lle toimittamia menoilmoituksia. ECHO:lla on vakaa aikomus jatkaa ja tehostaa tällaisia systemaattisia tarkastuksia. Tapa, jolla tarkastukset vastaisuudessa toteutetaan, riippuu parhaillaan käynnissä olevasta komission hallinnonuudistuksesta (etenkin kun kyse on tarkastustoiminnasta) ja niistä vähimmäisvaatimuksista, jotka komissio laatii valvontaa varten. j) Neuvosto toivoo, että uudessa varainhoitoasetuksessa on tehokkaita ratkaisuja valtaosaan niistä ongelmista, jotka liittyvät yhteisön ulkopuolelle suunnattuun tukeen. Vastaus: Uudelleenlaadinnan yhteydessä voidaan tarkistaa perusteellisesti nykyisen varainhoitoasetuksen XI osaston säännökset. Tarkoituksena on yhdenmukaistaa alaan liittyvät julkisten hankintojen menettelyt ja määrittää edellytykset tukien hajautettua hallinnointia varten. k) Neuvoston mielestä puitesopimuksen liian yleinen määritelmä ei ehkä selkeytä menettelyjä. Vastaus: Komissio vahvisti tarkistetun kumppanuutta koskevan puitesopimuksen maaliskuussa 1998. Uusi puitesopimus tehtiin ECHO:n yhteistyökumppaneiden ja jäsenvaltioiden kanssa humanitaarisen avun komiteassa käytyjen yksityiskohtaisten neuvottelujen jälkeen. Uusi sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1999. Tilintarkastustuomioistuin totesi vuotta 1999 koskevassa vuosikertomuksessaan, että uudella puitesopimuksella käyttöön otetut menettelyt ovat selkeämpiä ja yksinkertaisempia kuin aiemmassa sopimuksessa ja että ne ovat tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 2/97 esitettyjen suositusten mukaisia. On myös huomattava, että Punaisen Ristin kansainvälinen komitea ja Punaisen Ristin kansainvälinen liitto allekirjoittivat tämän muutetun puitesopimuksen, jossa otettiin huomioon kummankin erityisvaltuudet. YK:n toimistot eivät ole liittyneet uuteen puitesopimukseen. Komission ja joidenkin YK:n toimistojen kanssa elokuussa 1999 tehty yleinen sopimus sekä kumppanuutta koskevan puitesopimuksen yleiset ehdot säätelevät ECHO:n ja YK:n toimistojen välillä tehtyjä muita sopimuksia. Raportointimenettelyn yksinkertaistamista koskevien neuvottelujen päätyttyä voidaan laatia erityinen puitesopimus, johon on sisällytetty asiaan kuuluvat osat yleisestä sopimuksesta. Komissio huolehtii siitä, että sen yhteistyökumppaneita kohdellaan kaikkia tasapuolisesti. Se on samalla osoittanut joustavuutta ottamalla huomioon eri tahojen erilaiset toimeksiannot. 5.2. Toimintasuunnitelma >TAULUKON PAIKKA> Huomautukset toimintasuunnitelmasta: i) Kaikki maksuviivästykset yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen alalla on saatu hoidettua vuoden 1999 aikana. ii) Käsikirja yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea koskevien sopimusten yhdenmukaistetuista menettelyistä - arvioitu ensimmäinen vaikutus tarkastuslausumaan: vuonna 2001 iii) Avustuksia koskeva vakiosopimus sekä kaikkien yli 100 000 euroa olevien maksujen tarkastaminen: vuonna 2001 ECHO:n myöntämän tuen osuus on pieni suhteessa sen budjettiin (1 %). Vuonna 1999 on alettu käyttää käsikirjassa määriteltyä vakiosopimusta. Kyseisestä vuodesta alkaen ja komission 13. tammikuuta esittämän tiedonannon KOM(2000) 11(1) mukaisesti tarkastus tehdään kaikista yli 100 000 euron tuista. vi) Ohjelmien vakioitu ja riippumaton valvonta AKT-, ALA- ja MED-maissa käynnissä olevien hankkeiden seurantajärjestelmää suunnitellaan ja testataan parhaillaan. Sen piiriin otetaan asteittain vuosina 2001 ja 2002 kaikki hankkeet. Tästä ovat poikkeuksena eräät rahoitusosuudet alakohtaisiin tai muihin monen eri avunantajan yhteisiin ohjelmiin tai rakennesopeutusohjelmiin, jotka edellyttävät erilaista (makrotaloudellista) valvontaa. Seurantajärjestelmä oli alun perin määrä hoitaa ulkopuolisen henkilöstön turvin. Jos lähetystöjen resurssiongelmat saadaan ratkaistua, voidaan harkita myös komission jakelujärjestelmiin paremmin integroituneen tehokkaamman järjestelmän käyttöönottoa. Suunnittelutyö ja ensimmäiset kokeilut jatkuvat tänä ja ensi vuonna. vii) Varainhoitoasetuksen hankintamenettelyjen tarkistaminen: riippuu varainhoitoasetuksen hyväksymisen ajankohdasta 6. Hallintomenot 6.1. Neuvoston suositus a) Neuvosto pyytää, että toimielinten välistä yhteistyötä tiivistettäisiin konsolidoidun taseen ja taseen ulkopuolisten sitoumusten esitystavan parantamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi. Vastaus: Toimielinten tilinpitäjien osalta on tehostettu toimielinten välistä yhteistyötä; tarkoituksena on yhtenäistää kirjanpitomenetelmiä ja tilinpäätösten esittämistä. Kirjanpito- ja konsolidointimenettelyn käsikirja ja asetus komission omaisuuden esittämisestä kirjanpidossa ovatkin juuri valmistumassa. Niiden avulla tilinpäätöksen esittämistapa voidaan järjestää yhdenmukaiselle pohjalle. Lisäksi komissio on sitoutunut tarkistamaan koko tilinpäätössäännöstönsä varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen yhteydessä. Yhteisön kaikkien hajautettujen erillisvirastojen on noudatettava tätä uutta kehystä. b) Neuvosto pyytää, että komissio hallinnoisi aiempaa tarkemmin lähetystöjensä hallintomenoja. Vastaus: Yhteisön ulkopuolissa maissa sijaitsevien maa-alueiden, rakennusten ja keskeneräisten rakennusten arvojen tarkistus 31. päivänä joulukuuta 1999 laaditussa taseessa: toteutettu. Uuden ohjelmiston luominen omaisuusluetteloiden hallinnoinnin hajauttamiseksi lähetystöihin: tavoite vahvistettu (toteuttaminen 1. tammikuuta 2000 mennessä). Lähetystöjen palveluksessa olevien paikallisten toimihenkilöiden palkkojen mukautukseen käytettävien menetelmien kehittäminen: menetelmiä on tarkennettu ja uudet menetelmät on otettu välittömästi käyttöön pääpiirteissään. Tekstien yksityiskohdat on tarkoitus viimeistellä lähiaikoina, kun asiassa on ensin kuultu henkilöstön edustajia. Paikallisen henkilöstön täydentävän sairausvakuutusjärjestelmän tarkistaminen: - jotta nykytilanteiden eroavuudet voidaan ottaa huomioon, erityistapauksia (esim. silmälasien kehykset) tai kaikkia tietyissä maissa aiheutuneita kuluja (esim. Kenia, Venäjä, Etelä-Afrikka) koskeville korvauksille asetettiin ylärajat. - muina toimenpiteinä on mm. laadittu kehotus käyttää yleisiä lääketuotteita ja tehty tarvittaessa yleissopimuksia terveydenhoitopalvelujen tarjoajien kanssa. - järjestelmässä säädetään yksiselitteisesti sellaisista hoitotoimenpiteistä, joihin vaaditaan ennakkosuostumus tai joita sen piirissä ei korvata (esim. proteesit ja hieronta). - on huomattava, että kyseistä täydentävää sairausvakuutusjärjestelmää sovelletaan maissa, joissa ei ole kansallista sosiaaliturvaa tai joissa sosiaaliturva on puutteellinen. Järjestelmää rahoittavat paikalliset toimihenkilöt ja komissio yhtäläisesti. Yksityispuhelujen korvaaminen: kun lähetystöjen puhelinkeskuksia uudistetaan, niihin asennetaan puhelinnumeroiden automaattiset tunnistusohjelmat, jos toimenpide on teknisesti toteutettavissa. Muussa tapauksessa seuranta toteutetaan manuaalisesti. Kysymystä yksityispuhelujen korvaamisesta tarkastellaan järjestelmällisesti samalla, kun ennakkomaksujärjestelmistä laaditaan perusteelliset selvitykset. Virkamatkakulujen tilitysmenettelyjen tarkastelu: tilitysmenettelyjä tarkastellaan järjestelmällisesti samalla, kun ennakkomaksujärjestelmistä laaditaan perusteellinen selvitys. Tähän mennessä on laadittu 97 perusteellista selvitystä. Virkamatkakulujen tilitysmenettelyjä on tarpeen vaatiessa oikaistu. Vartiointipalveluja koskevat sopimukset: neuvoston suosituksen mukaisesti on laadittu uudet ohjeet alan tarjouskilpailujen laajentamiseksi. c) Neuvosto toivoo, että käyttöön otetaan mekanismi, jossa kaikki tiettyjä etuuksia ja avustuksia hakevat virkamiehet tekevät vuosittain virallisen ilmoituksen. Vastaus: Varainhoitovuodesta 2001 alkaen toiminnassa on järjestelmä, jonka mukaan virallinen ilmoitus on tehtävä vuosittain seuraavista lisistä/korvauksista - koulutuslisä - kotitalouslisä Muiden lisien ja korvausten osalta komission yksiköt huolehtivat myöntämisedellytysten noudattamiseen liittyvästä seurannasta ja tarkastuksista henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön työsuhteiden luonteen perusteella. d) Neuvosto toivoo, että yhteisön hajautetut erillisvirastot lujittaisivat yhteistyötään komission kanssa sopimusten tekemisessä ja analyyttisen kirjanpitonsa laatimisessa. Vastaus: Komissio tarkastelee mahdollisuuksia parantaa yhteistyötä sopimusten tekemisessä ottamalla huomioon sen, että kyseisillä virastoilla on oma oikeushenkilöllisyys. Kustannuspaikkapohjaisen kirjanpidon kehittämisen avulla on lähinnä tarkoitus parantaa virastojen yhteistyötä; komissio on valmis osallistumaan yhteistyöhön. 6.2. Toimintasuunnitelma >TAULUKON PAIKKA> Huomautukset toimintasuunnitelmasta (toimenpide i): Uusiin pitkäaikaisiin vuokrasopimuksiin päätettiin lisätä lauseke, joka koskee täydentävien muutostöiden toteuttamista. Tämä uusimuotoinen lauseke, joka esitetään myös tämän asiakirjan liitteenä, on jo sisällytetty rakennuksia B100, J-70, SC11, VM18 ja L-41 koskeviin vuokrasopimuksiin, jotka tehtiin vuonna 1999, ja rakennusta J-30 koskevaan vuokrasopimukseen, joka tehtiin vuonna 2000. Uusimuotoisessa lausekkeessa todetaan selvästi, mikä on omistajan sopimusperusteinen vastuu komission pyytämien täydentävien muutostöiden toteuttamisessa; toimenpide on vastaus tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin. Komission yhteinen sopimusyksikkö ei usko, että kaikki vuokrasopimukset voidaan yhdenmukaistaa. Tarkastelu on tehtävä tapauskohtaisesti. 7. Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta 7.1. Neuvoston suositus a) Neuvosto toivoo, että komissio arvioi ohjelman "Kasvu ja ympäristö" tavoitteita ja tehostaa tarkastuksia, jotta näiden varojen osalta voitaisiin turvata laillisuus ja moitteeton varainhoito. Vastaus: Komissio aloittaa piakkoin "Kasvu ja ympäristö" -ohjelman arvioinnin. Arviointityön loppuraportti laaditaan ensi vuonna. Talouden ja rahoituksen pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö toimitti tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan tarkastuksen ohjelmaan ja laati asiasta kaksi raporttia, yhden tammikuussa ja toisen huhtikuussa 2000. Tämän tarkastuksen jälkeen komission yksiköt ovat alkaneet laatia vuosittaisia menettelyjä säännöllisten lisätarkastusten järjestämiseksi ja tarkistavat parhaillaan sopimusjärjestelyjä Euroopan investointirahaston (EIR) kanssa). b) Neuvosto pyytää, että etsitään ja toteutetaan ratkaisu, jotta tilintarkastustuomioistuin voi valvoa kunnolla Euroopan investointipankin operaatioita. Vastaus: Investointirahastossa tehdään parhaillaan organisaatiomuutosta, jossa Euroopan investointipankista (EIP) tulee sen suurin osakas. Komissio pyrkii edelleen löytämään valtuuksien osalta käytännön ratkaisun viimevuotisen ehdotuksensa pohjalta. Komissio on jatkossakin investointirahaston merkittävä ja aktiivinen yhteistyökumppani. 7.2. Toimintasuunnitelma >TAULUKON PAIKKA> 8. Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot 8.1. Neuvoston suositus a) Neuvosto ei voi hyväksyä sitä, että virheprosentti ei yhteisesti sovituista ponnisteluista huolimatta ole vähentynyt edellisestä varainhoitovuodesta. Vastaus: Tilintarkastustuomioistuin antaa myönteisen tarkastuslausuman omista varoista ja maksusitoumuksista. Maksuihin liittyviä virheitä on kuitenkin vielä merkittävästi vähennettävä. Esimerkit, jotka tilintarkastustuomioistuin esittää tilien luotettavuutta koskevista virheistä johtuvat useimmissa tapauksissa siitä, että varainhoitoasetus ei täytä tilintarkastustuomioistuimen vaatimuksia eivätkä siitä, että varainhoitoasetusta ei olisi noudatettu. Komissio on tehnyt kunnianhimoisen ehdotuksen varainhoitoasetuksen uudistamisesta, jonka osana toteutetaan merkittäviä muutostoimenpiteitä. Maataloudessa yhteisön talousarviovaroja saatiin perittyä takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmän sekä tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän avulla lähes yhtä paljon kuin talousarvioon kohdistunut todennäköinen tappio, joka saadaan ekstrapoloimalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumassa esitettyjen esimerkkien perusteella. Rakennerahastojen alalla on saatu aikaan tärkeitä parannuksia, kuten tukikelpoisuutta koskevat ohjeet, asetus 2064/97 ja Agenda 2000 -toimenpiteet. b) Neuvosto suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen ja komission yhteydenpitoon käytännön asioissa, jotta kaikki prosessin edellyttämät seikat voidaan yksilöidä virheiden määrän vähentämiseksi. Vastaus: Yhteyttä on pidetty. c) Neuvosto suhtautuu myönteisesti tilinpäätössäännöstön parantamiseen, jolla pyritään yhdenmukaistamaan tilinpäätöstietojen informatiivisuutta. Vastaus: Tilinpäätössäännöstö tarkistetaan varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen yhteydessä, jotta niihin voitaisiin sisällyttää julkisella sektorilla yleensä noudatettavat kirjanpitoperiaatteet. Tilinpäätöstietojen informatiivisuus siis lisääntyy. d) Neuvosto pyytää tarkistamaan tiettyjä menettelyjä konsolidoidun tulostilin ja taseen esitystavassa niiden puutteiden korjaamiseksi, jotka koskevat käyttöomaisuutta ja menoihin liittyviä maksusitoumuksia. Vastaus: Käyttöomaisuuden esittämistä taseessa parannetaan arvostus- ja kirjanpitosäännöillä, jotka esitetään selkeästi asetuksessa Euroopan yhteisöjen omaisuuden esittämisestä kirjanpidossa. Asetus on määrä hyväksyä vuoden 2000 lokakuun lopulla, ja sitä sovelletaan kaikissa toimielimissä. e) Koska tarkoituksena on välttää todettujen saamisten aliarvostus konsolidoidussa taseessa neuvosto pyytää, että komissio tehostaa ennakkojen käytön valvontaa ulkoisen toiminnan alalla ja suorittaa takaisinperinnät asianmukaisesti. Vastaus: Komissio on valmistautunut tarkistamaan maksutyyppiluokitusta varainhoitoasetuksen tarkistuksen yhteydessä poistaakseen tilintarkastustuomioistuimen mainitseman ongelman. Sillä välin budjettipääosasto pyrkii parantamaan tilinpäätöstietojen esittämistapaa. f) Neuvosto pyytää komissiota viipymättä vapauttamaan ne varat, jotka eivät enää vastaa asianomaisen toimielimen velvoitteita, ja ottamaan tämän seikan huomioon rahoitussuunnitelmaa laatiessaan. Vastaus: Komissio on valmistautunut tarkistamaan maksutyyppiluokitusta varainhoitoasetuksen tarkistuksen yhteydessä poistaakseen tilintarkastustuomioistuimen mainitseman ongelman lopullisesti. Samalla budjettipääosasto pyrkii parantamaan tilinpäätöstietojen esittämistapaa. Menojen hyväksymisestä vastaavia yksiköitä on pyydetty arvioimaan maksattamatta olevat määrät ja joko muuttamaan niiden määräaikaa tai vapauttamaan ne, jos määrien maksamiseen ei ole enää sopimuksiin perustuvaa velvoitetta. SINCOM2 -järjestelmä ei hyväksy maksuja, jos maksatusaika on ylittynyt. g) Neuvoston mielestä komission olisi kehitettävä hallinnointijärjestelmä, jolla voitaisiin varmistaa ennalta ehkäisevien ja jopa korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen yhteistyössä jäsenvaltioiden talousarvion toteuttamisesta vastaavien elinten kanssa. Vastaus: Kautta 2000-2006 koskevassa neuvoston asetuksessa säädetään aiempaa selkeämmin, että rahasummia voidaan periä takaisin oikaisujen avulla, jos summiin epäillään, liittyvän sääntöjenvastaisuuksia, joihin ovat syynä systemaattisesti tehdyt virheet. Sääntöjenvastaisuudet voivat paljastua kuitenkin yleensä vasta niiden tapahtumisvuotta seuraavana varainhoitovuonna, johon ajoittuu myös perusteettomasti maksettujen määrien takaisinperintä. Yhteisön asetuksilla käyttöön otetut toimenpiteet (GIS, IACS, SIG-GIS, viinitila- ja oliivirekisteri, kiintiöt) ovat kaikki ehkäiseviä tai jopa korjaavia toimenpiteitä, joiden ansiosta talousarvion menojen määrää voidaan supistaa vuosittain noin 300 miljoonaa euroa. h) Neuvoston mielestä varainhoitoasetuksen uudistuksella ja tiettyjen asetusten yksinkertaistamisella kanssa on voitava parantaa varainhoitoa ja eri maksusuoritusten valvontaa. Vastaus: Varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisessa on useita tavoitteita, joista yksi on varainhoidon parantaminen. Tavoitteen saavuttamiseksi on mm. annettu säännöksiä, jotka ilmentävät komission valkoisessa kirjassa hyväksymiä suuntaviivoja säädöstekstin muodossa. Kyse on ennen kaikkea taloushenkilöstön tehtävien uudelleenmäärittelystä, jonka tarkoituksena on antaa kokonaisvastuu tulojen ja menojen hyväksyjille ja perustaa sisäisen tarkastuksen yksikkö. Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan myös budjettioikeuden periaatteet, joihin moitteettoman taloudenhoidon periaate jo kuuluukin. Varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen ansiosta maksutyyppiluokitusta voidaan tarkistaa, ja komissio esittääkin, että maksut jaettaisiin rakennerahastoasetusten mallin mukaan ennakkomaksuihin, välimaksuihin (korvauksiin) ja loppumaksuihin. Ennakko- ja etumaksujen välinen erottelu, josta tilintarkastustuomioistuin oli antanut huomautuksia, poistetaan. i) Maatalousmenojen osalta neuvosto tukee komission aloitteita, joilla pyritään parantamaan maksajavirastojen kirjanpitotietojen luotettavuutta. Vastaus: Maatalouden pääosasto pitää erittäin tärkeänä maksajavirastojen sisäistä valvontaa ja maksajavirastojen kirjanpitotietojen varmentamista riippumattomien tahojen toimesta. Näin voidaan lisätä maksajavirastojen kirjanpitotietojen luotettavuutta. j) Neuvosto toivoo, että komission vuonna 1997 toteuttamilla toimilla ja Agenda 2000:n yhteydessä toteutettavilla uudistuksen jatkotoimilla voitaisiin vähentää virheiden määrää rakennerahastojen alalla. Vastaus: Tilintarkastustuomioistuin antaa myönteisen tarkastuslausuman omista varoista ja maksusitoumuksista. Maksuihin liittyviä virheitä on kuitenkin vielä merkittävästi vähennettävä. Komission sitoutuu tekemään kaiken voitavansa vähentääkseen virheiden määrää merkittävästi ja mahdollisimman nopeasti varainhoitovuodesta 2001 alkaen, jolloin useat komission suunnittelemista tai jo vahvistetuista lainsäädännöllisistä ja hallinnollisista toimenpiteistä ovat tulleet voimaan. 8.2. Toimintasuunnitelma >TAULUKON PAIKKA> Huomautukset toimintasuunnitelmasta (toimenpide iii): Maatalouden pääosasto seuraa erittäin tiiviisti perimättä jääneiden saamisten ongelmaa: se aloitti vuonna 1999 asiaa koskevan tutkimuksen kaikissa jäsenvaltioissa, järjesti kesäkuussa 2000 asiaa käsittelevän asiantuntijaryhmän ja seuraa asiaa koskevia päätöksiä varainhoitovuoden 2000 menoja koskevan vuosi-ilmoituksen yhteydessä. 9. erityiskertomus nro 1/99 eläinten ruokintaan tarkoitetulle rasvattomalle maidolle ja maitojauheelle myönnettävästä tuesta Päätelmät erityiskertomuksesta nro 1/99 Neuvosto laati käsittelyn päätteeksi seuraavat suositukset: - Ottaen huomioon Berliinin Eurooppa-neuvoston Agenda 2000:tta koskevan päätöksen yhteydessä vahvistamat vuosien 2000-2006 maatalousmenojen rahoituspuitteet - ja erityisesti lisäsäästöjen tarpeen menojen vakiinnuttamiseksi nykyiselle tasolle - kaikkia yhteisten markkinajärjestelyjen puitteissa suunniteltuja sisämarkkinatoimia olisi tarkasteltava kriittisesti asettaen etusijalle kulutuksen ennemmin kuin interventiot, joilla on taipumus lisätä varastoja. - Rehuna käytettävälle rasvattomalle maitojauheelle maksettavien tukien osalta olisi otettava huomioon tilintarkastustuomioistuimen toteamus, jonka mukaan vain 35 prosenttia rasvattoman maitojauheen tuotannosta pystytään myymään markkinahintaan, ja EU:n budjettiin rehuntuotannolle annetusta tuesta aiheutuneet menot olivat 386 miljoonaa euroa vuonna 1997. - Komission olisi tarkasteltava tilintarkastustuomioistuimen eri ehdotuksia todettujen puutteiden korjaamiseksi (esim. tukikelpoisen määrän vahvistaminen, laatuvaatimukset, valvontajärjestelmän luotettavuus) ja otettava tässä yhteydessä huomioon myös tilintarkastustuomioistuimen huomautukset tukien hallinnoinnin parantamisesta. - Erityisesti olisi otettava huomioon tilintarkastustuomioistuimen kommentit sellaisen rasvattoman maitojauheen asianmukaisesta valvonnasta, joka tuotetaan rehuseokseksi toisessa jäsenvaltiossa. Tässä yhteydessä olisi tarkasteltava myös komission jo ehdottamaa mahdollisuutta kumota asetuksen 1624/76 mukainen rasvattomalle maitojauheelle maksettavan tuen erityisjärjestelmä. Vastaus: - Komissio on asettanut yhteisten markkinajärjestelyjen osalta tavoitteekseen heikentää julkisten interventio-ostojen asemaa - jopa luopua niistä kokonaan - ja keskittyä maataloustuotteiden myynninedistämiseen. Tämä tavoite sai neuvoston vahvistuksen Agenda 2000 -päätösten kautta, ja se vahvistettiin jo aiemmissakin päätöksissä, muun muassa vuonna 1998 tehdyssä oliiviöljyä koskevassa päätöksessä. Komission tavoitteena on poistaa markkinoilta varsinkin meijerituotteiden rakenteellisia ylijäämiä ja käyttää tähän mahdollisimman vähän budjettivaroja. Tavoite perustuu seuraaviin lähtökohtiin: * Edistetään maidon ja yleensä meijerituotteiden kulutusta kokonaiskulutuksen tason säilyttämiseksi tai nostamiseksi. * Sisämarkkinoilla toteutettavat myynninedistämistoimenpiteet ovat tärkein keino markkinoiden ylijäämien poistamiseksi; näitä toimenpiteitä hallinnoimalla komissio pyrkii välttämään liian kalliita sisäänostoja julkisiin varastoihin ja rajoittaa samalla avustusten määrän mahdollisimman vähiin tukimäärien säännöllisen arvioinnin avulla; myynninedistämistoimenpiteiden tarpeellisuus arvioidaan myös säännöllisesti; vuonna 1999 lopetettiin eräitä tehottomiksi todettuja toimenpiteitä (mm. eläinten ruokintaan tarkoitetulle rasvattomalle maidolle myönnettävä tuki, voin myyminen alennettuun hintaan vähäosaisille). - Tilintarkastustuomioistuimen toteamus liittyy meijerituotteiden markkinoilla oleviin rakenteellisiin ylijäämiin, jotka ovat neuvoston poliittisten päätösten tulosta. Maitoylijäämää, jota ei voida käyttää muihin pidemmälle jalostettuihin meijerituotteisiin, käytetään voin ja rasvattoman maitojauheen valmistukseen. Nämä ovat ne kaksi tuotetta, joihin meijerialan markkinoiden tukijärjestelmä perustuu. - Komissio tarkisti vuonna 1999 eläinten ruokintaan tarkoitetun rasvattoman maidon ja maitojauheen tukijärjestelmää ja otti tarkistuksessa huomioon neuvoston ehdotukset. Tukijärjestelmään tehtiin seuraavat muutokset: * tuen määrä riippuu vastedes rasvattoman maitojauheen valkuaisainepitoisuudesta, * valvontaa koskevia säännöksiä, muun muassa herajuoksutteen toteamista koskevia määräyksiä, on tarkennettu, * rasvattoman maidon tukijärjestelmä [asetus (ETY) N:o 1105/68] lakkautettiin 1.1.2000. - Tarkistuksen yhteydessä on päätetty myös poistaa asetuksella (ETY) N:o 1624/76 käyttöön otetut erityissäännökset 1.7.2000 alkaen. 10. erityiskertomus nro 2/99 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutuksista vilja-alaan Päätelmät erityiskertomuksesta nro 2/99 1. Neuvosto piti kertomusta laadukkaana, mutta piti valitettavana sitä, että sitä ei ole laadittu aikaisemmin, jolloin sitä olisi voinut käyttää lähteenä uutta uudistusta suunniteltaessa. Kuitenkin arviot tilintarkastustuomioistuimen joistakin päätelmistä poikkesivat toisistaan erityisesti liian suurien tukien, peltojen kesannoinnin vaikutusten sekä maatilojen ja maatalouden alojen välisen erilaisen kohtelun osalta. Neuvosto ja komissio totesivat lopuksi, että on tärkeää olla vaikuttamatta epäsuotuisasti Berliinin Eurooppa-neuvoston Agenda 2000:ta koskeviin päätelmiin aloittamalla uudelleen niiden toimenpiteiden tarkastelu, joita on toteutettava alan vakauttamiseksi. 2. Neuvosto laati käsittelyn päätteeksi seuraavat päätelmät: - MacSharryn uudistus oli askel oikeaan suuntaan. Sen jälkeiset toimet olivat välttämättömiä ja niistä päätettiin Agenda 2000:n puitteessa hyväksytyn YMP:n uudistuksen yhteydessä. - Odotusten mukaisesti siirtyminen hintatuista suorien tukien järjestelmään lisäsi budjettimenoja tuntuvasti. Menot kasvoivat kuitenkin ennakoitua enemmän. Menojen odotettiin laskevan vuodesta 1997 alkaen, mutta itse asiassa viljatuista aiheutuvat menot ovat jatkaneet nousuaan vuosi vuodelta. - Uudistuksen myötä tiettyjen jäsenvaltioiden viljelijät saivat liian suuria korvauksia todellisiin tulonmenetyksiin verrattuna johtuen markkinahintojen kehityksestä viisivuotiskaudella 1993-1997. Nämä liialliset korvaukset jakaantuivat kuitenkin hyvin epätasaisesti jäsenvaltioista ja viljelijöistä riippuen. - Uudistuksessa ei otettu huomioon kuluttajien etuja käytännöllisesti katsoen lainkaan. Veronmaksajat joutuvat kantamaan suuren rahoitustaakan, ilman että heille koituisi etua kuluttajahintojen tuntuvan laskun muodossa. - Agenda 2000:ssa on otettu huomioon tietyt kohdat, joita korostettiin tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa. Koska Berliinin Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota toimittamaan vuonna 2002 itselleen kertomuksen maatalousmenojen kehityksestä ja tarvittaessa tekemään asianmukaisia ehdotuksia (päätelmien 22. kohdan viides luetelmakohta), komissio voisi analysoida perusteellisesti tässä erityiskertomuksessa esiin tuotuja ongelmia. Vastaus: Komission yksiköt varaavat itselleen oikeuden päättää, laaditaanko neuvoston ehdottama kertomus yhteisen maatalouspolitiikan jatkuvan arvioinnin osana vai ei. Maatalouspolitiikan uudistuksen osana vilja-alalla toteutettavien eri toimenpiteiden tehokkuus tutkitaan kuluttajien edun kannalta. 11. erityiskertomus nro 3/99 komission suorittamasta korkotukien hallinnoinnista ja valvonnasta Neuvoston päätelmät erityiskertomuksesta nro 3/99 Neuvosto tarkasteli huolellisesti edellä mainittua kertomusta ja panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja arvostelun komission suorittamasta korkotukien hallinnoinnista ja valvonnasta. Neuvosto pani merkille komission selvityksen, jonka mukaan korkotukien taloudellista tehokkuutta on edelleenkin vaikea todistaa ja on myös vaikea tarkistaa niiden yhdenmukaisuutta sovellettavien lainausehtojen kanssa. Neuvosto on kiinnostunut korkotukien tehokkuudesta ja on valtuuskuntien tavoin huolestunut niiden epäsopivan käytön vaaroista. Neuvosto hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen tilanteen parantamiseksi esittämät suositukset pääpiirteissään. Näin ollen komission olisi erityisesti - varmistettava, että on käytettävissä järjestelmiä, joiden avulla varmistetaan, että edunsaajat saavat täysimääräisen taloudellisen hyödyn yhteisön talousarviosta maksettavista korkotuista ja vähennyksiä sovelletaan ainoastaan sovittujen korkomarginaalien puitteissa, ja näin myös silloin, kun EIP toimii välittäjänä - arvioitava korkotukien tehokkuutta ja esitettävä aina kun mahdollista määrällisesti neuvoston asettamien tavoitteiden saavuttamisaste. Neuvosto oli komission kanssa yhtä mieltä siitä, että valvonnassa olisi vältettävä yhteisön toimielinten toiminnan päällekkäisyyttä, jotta valvonta olisi tehokasta ja ottaen huomioon valvonnasta aiheutuvat korkeat kustannukset. Lisäksi neuvosto suhtautuu myönteisesti komission antamaan sitoumukseen tutkia, kuinka sen kirjanpitoa ja tilinpäätöksiä voitaisiin parantaa korkotukien osalta ja voitaisiinko niiden hallintoa ja valvontaa tehostaa mahdollisesti toimintoja yhdenmukaistamalla ja keskittämällä. Lopuksi neuvosto on tyytyväinen komission antamasta sitoumuksesta esittää mahdollisimman pian, parhaassa tapauksessa vuoden 2000 heinäkuun loppuun mennessä, kokonaisvaltainen tutkimus korkotukien yleisestä hyödyllisyydestä kustannus- ja taloudellisen tehokkuuden kannalta ja kaikkien asiaankuuluvien tekijöiden pohjalta. Vastaus: Komission yksiköt ovat tarkastelleet korkotukien yleistä hyödyllisyyttä seuraavin keinoin: - konsultoimalla yksikköjä, jotka hoitavat korkotukiin tarkoitettuja määrärahoja - konsultoimalla asianomaisia EIP:n yksiköitä - järjestämällä satunnaisia tapaamisia eräiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa näiden kokemusten saamiseksi Toimenpiteiden perusteella on laadittu alustava kertomusluonnos. Luonnoksessa luetellaan yhteisön toiminnat, analysoidaan tukivälineen tehokkuutta teoriassa ja pyritään näyttämään päätelmät empiirisesti toteen kussakin yhteisön ohjelmassa. Tutkimuksen päätelmät ja siihen perustuvat ehdotukset ovat tällä hetkellä lausuntokierroksella asianomaisissa komission yksiköissä, jonka jälkeen ne annetaan komission jäsenten hyväksyttäväksi. Kertomus voitaneen näin ollen toimittaa neuvostoon lokakuun aikana. LIITE 2 Jäsenvaltioiden vastaukset tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa esitettyihin huomautuksiin Sisällys JOHDANTO 1 - OMAT VARAT 2 - YHTEINEN MAATALOUS- JA KALASTUSPOLITIIKKA 3 - RAKENNETOIMET 4 - TARKASTUSLAUSUMA johdanto Jäsenvaltioiden on toteutettava samat toimenpiteet suojatakseen unionin varoja petoksilta kuin ne toteuttavat kansallisella tasolla (vuosikertomuksen kohta 0.5) Petostentorjuntaa koskevaan tilintarkastustuomioistuimen huomautukseen ovat vastanneet vain muutamat jäsenvaltiot (IRL, P, SV, FIN, NL). Vastauksissa todetaan kuitenkin yksimielisesti, että kansallisten taloudellisten etujen ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen käytettävien keinojen välillä ei käytännössä voi tehdä eroa. Kaikissa vastauksissa korostetaan, että jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet yhteisön etuja vahingoittavien petosten torjumiseksi ovat samanlaisia kuin toimenpiteet, joita ne toteuttavat omien taloudellisten etujensa suojaamiseksi petoksilta. Irlanti toteaa, että petostentorjunnan sääntöjä ajanmukaistetaan ja parannetaan jatkuvasti taloushallinnon tehostamiseksi. Portugali on samaa mieltä ja toteaa, että maan tullihallinto (DGAIEC) soveltaa samanlaisia kriteerejä ja petostentorjuntatoimia kaikkiin tapauksiin, joissa kansalliset tai yhteisön taloudelliset edut voivat olla uhattuina. Lisäksi Portugali huomauttaa, että tällä alalla maassa on äskettäin (1998) tullut voimaan kolme säädöstä, joissa annetaan yhdenmukaiset määritelmät ja säännökset alalla toteutettavista toimenpiteistä. Suomi korostaa, että jäsenvaltioiden on edelleen parannettava ja tehostettava EU:n taloudenhoidon laatua ja tuloksellisuutta, ja kannattaa sitä, että komissio toteuttaa pikaisesti toimenpiteitä vakavimpien ongelmien ratkaisemiseksi. Kansallisella tasolla Suomi on pyrkinyt tehokkaaseen ja kustannusvaikuttavuudeltaan hyvään taloushallintoon, joka tuottaa konkreettisia tuloksia. Yhteisön varojen kansallisessa hallinnoinnissa on pyritty soveltamaan yhteisön säännöksiä oikein. Myös Ruotsi katsoo olevan ensiarvoisen tärkeää, että jäsenvaltiot täyttävät petostentorjuntaa koskevat velvollisuutensa, ja korostaa valvontaviranomaistensa sekä komission välisen yhteistyön merkitystä hyvän taloushallinnon varmistamiseksi. Ruotsi on soveltanut samoja periaatteita yhteisön varojen suojaamiseen kuin omien varojensa suojaamiseen siitä lähtien, kun se liittyi unioniin. Kansallisten budjettivarojen hoitoa, valvontaa ja tarkastusta koskevaa säännöstöä sovelletaan kokonaisuudessaan myös maan viranomaisten hallinnoimiin ja valvomiin yhteisön varoihin. Unionin budjettivaroilla on sama rikosoikeudellinen suoja kuin kansallisilla budjettivaroilla, koska Ruotsi on ratifioinut petostentorjuntaa koskevan yleissopimuksen pöytäkirjoineen. Alankomaat nojaa vastauksessaan riippumattomien asiantuntijoiden kertomuksessa esitettyihin 91 suositukseen, jotka koskevat hallintoa, taloudenhoidon valvontaa ja petostentorjuntaa. Maan viranomaiset kannattavat uuden säännöstön käytt