Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan unionin alue- ja paikallisyhteisöjen rooli demokratian vakiinnuttamisprosessissa Länsi-Balkanin alueella"



Virallinen lehti nro C 073 , 23/03/2004 s. 0001 - 0007



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan unionin alue- ja paikallisyhteisöjen rooli demokratian vakiinnuttamisprosessissa Länsi-Balkanin alueella" (2004/C 73/01) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon työvaliokuntansa 8. huhtikuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen laatia lausunto aiheesta "Euroopan unionin alue- ja paikallisyhteisöjen rooli demokratian vakiinnuttamisprosessissa Länsi-Balkanin alueella" ja antaa lausunnon valmistelu "ulkosuhteet"-valiokunnan tehtäväksi, ottaa huomioon 13. helmikuuta 2003 aiheesta "Euroopan komission työohjelma ja alueiden komitean tärkeimmät tavoitteet vuodeksi 2003" antamansa päätöslauselman (CdR 6/2003 fin)(1), ottaa huomioon ajanjaksoa 2002-2006 koskevat poliittiset prioriteettinsa, joiden mukaan Euroopan unionin laajentuminen on ainutlaatuinen tapahtuma, joka takaa rauhan ja vakauden sekä vahvistaa yleistä integraatioprosessia koko Euroopassa, ottaa huomioon Länsi-Balkania koskevat painopistealueet, jotka puheenjohtajavaltio Kreikka on määritellyt 13. tammikuuta 2003 julkaisemassaan työohjelmassa, ottaa huomioon Brysselissä 20. ja 21. maaliskuuta 2003 pidetyn Eurooppa-neuvoston kevätkokouksen päätelmät, joissa todetaan: "Länsi-Balkanin tulevaisuus on EU:ssa. Sen turvaaminen edellyttää vahvaa poliittista tahtoa ja jatkuvaa ponnistelua. Euroopan unioni sitoutuu antamaan täyden tukensa Länsi-Balkanin maiden pyrkimyksille vahvistaa demokratiaa ja vakautta ja edistää talouskehitystä", ottaa huomioon Kööpenhaminassa 12. ja 13. joulukuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa neuvosto korostaa haluavansa tukea päättäväisesti Länsi-Balkanin maiden pyrkimyksiä lähentyä Euroopan unionia, ottaa huomioon Feirassa 19. ja 20. kesäkuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston näkemykset, joiden mukaan kaikki vakautus- ja assosiaatioprosessin piiriin kuuluvat maat ovat mahdollisia Euroopan unionin jäsenehdokkaita, ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa vahvistetaan, että unionin ensisijaisena tavoitteena on edelleen Balkanin alueen maiden mahdollisimman täydellinen integroituminen Euroopan poliittiseen ja taloudelliseen valtavirtaan ja että vakautus- ja assosiaatioprosessi on unionin Balkanin-politiikan kulmakivi, ottaa huomioon toukokuussa 1999 kokoontuneen yleisten asiain neuvoston päätelmät, joissa korostetaan Euroopan unionin olevan valmis tutkimaan Kaakkois-Euroopan mahdollisuuksia integroitua täysin yhteisön rakenteisiin, ottaa huomioon komission 5. maaliskuuta 2003 antaman ja puheenjohtaja Romano Prodin Euroopan parlamentille Strasbourgissa 12. maaliskuuta 2003 esittelemän tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Toimintastrategia vuodeksi 2004", jossa todetaan: "Unioni lujittaa vakautus- ja assosiaatioprosessia Länsi-Balkanin maissa, joista voi mahdollisesti tulla jäsenvaltioita, kun asiaan liittyvät edellytykset täyttyvät", ottaa huomioon komission 3. huhtikuuta 2002 antaman kertomuksen "Kaakkois-Euroopan vakautus- ja assosiaatioprosessi - Ensimmäinen vuosikertomus" (KOM(2002) 163 lopullinen), ottaa huomioon komission 26. toukokuuta 1999 antaman tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kaakkois-Euroopan maita koskevasta vakautus- ja assosiaatioprosessista - Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania (KOM(1999) 235 lopullinen), ottaa huomioon Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta 5. joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2666/2000 (Cards-ohjelma), ottaa huomioon päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklan, jotka koskevat asetuksessa (EY) N:o 2666/2000 (Cards-ohjelma) tarkoitettujen monivuotisten maakohtaisten ohjelmien ja vuosittaisten toimintaohjelmien muuttamismenettelyjä, ottaa huomioon "ulkosuhteet"-valiokunnan 18. heinäkuuta 2003 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 101/2003 rev. 2), jonka esittelijä oli Veneton aluevaltuuston puheenjohtaja Giancarlo Galan (IT/PPE), sekä katsoo, että 1. Euroopan unioni otti vuonna 1999 käyttöön pitkäjänteisen lähestymistavan Balkanin alueen maiden kehittämiseen ja käynnisti vakautus- ja assosiaatioprosessin tukeakseen kyseisten maiden pyrkimyksiä siirtyä demokratiaan vuosikymmeniä kestäneen ja vuonna 1999 puhjenneen pitkän konfliktin kärjistämän epädemokraattisen ajanjakson jälkeen, 2. EU:n ensisijaisia tavoitteita ovat Balkanin alueen vakauttaminen ja alueella viime vuosikymmeninä vallinneiden jännitteiden raukeaminen; tavoitteet perustuvat unionin poliittiseen tahtoon vahvistaa ulkopoliittista asemaansa kansainvälisellä tasolla, 3. komissio painottaa Kaakkois-Eurooppaa koskevan EU:n alueellisen lähestymistavan vahvistamiseen liittyen 26. toukokuuta 1999 antamassaan tiedonannossa (KOM(1999) 235 lopullinen) demokratisoitumisprosessin sekä kaupallisen ja poliittisen vuoropuhelun kehittämisen nykyistä suurempaa tukemista ja demokratian, oikeusvaltion sekä taloudellisen kehittämisen ja alueellisen yhteistyön vakiinnuttamista, 4. kuten komissio myöntää 3. huhtikuuta 2002 antamassaan ensimmäisessä vuosikertomuksessa (KOM(2002) 163 lopullinen), vakautus- ja assosiaatioprosessi edellyttää Euroopan unionilta ja Länsi-Balkanin mailta jatkuvia toimia, jotta pysytään viitoitetulla tiellä ja toteutetaan valmistelut, joita täysimittainen Euroopan unioniin integroituminen edellyttää, 5. komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin" (KOM(2003) 104 lopullinen) todetaan: "Komissio harkitsee mahdollisuutta luoda uusi naapuruuspolitiikan väline, joka perustuisi Phare-, Tacis- ja Interreg-ohjelmien yhteydessä raja-alueyhteistyön edistämisestä saatuihin myönteisiin kokemuksiin. Tämä väline keskittyisi rajat ylittäviin asioihin sekä alueellisen ja pienalueita koskevan yhteistyön ja kestävän kehityksen edistämiseen itärajan seudulla." Tiedonannossa todetaan lisäksi, että Länsi-Balkanin alueella toteutettavan Cards-ohjelman raja-alueita koskeviin osiin liittyy samanlaisia näkökohtia, 6. puheenjohtajavaltio Kreikan 13. tammikuuta 2003 julkaisemassa työohjelmassa todetaan: "Balkanin alue on Kreikan puheenjohtajuuskauden tärkeimpiä painopisteitä. Kun otetaan huomioon Kööpenhaminan huippukokouksen päätökset laajentumisesta sekä Balkanin alueella tapahtunut edistys, mutta myös alueen ongelma-alttius, EU:n on tärkeää antaa kyseiselle alueelle paljon painoarvoa. Alueen asukkaiden on voitava nähdä yhdentymiseen liittyvät, EU-jäsenyyteen johtavat mahdollisuudet ja uskoa niihin." Työohjelmassa todetaan lisäksi: "Kun Länsi-Balkanin maat siirtyvät vakautus- ja jälleenrakennusvaiheesta assosiaatiovaiheeseen ja omaehtoiseen kehitykseen ja kun unioniin liittyy kymmenen uutta jäsentä, Länsi-Balkanin maiden hallituksille ja asukkaille tulee viestittää ponnekkaasti, että EU tukee niiden yhdentymispyrkimyksiä ja pitää niitä mahdollisina uusina ehdokasvaltioina. Kyseisiä maita tulee avustaa niiden ponnisteluissa, ja niiltä edellytettävät toimet tulee määritellä entistä tarkemmin", 7. Euroopan komission puheenjohtaja Romano Prodi painotti 21. tammikuuta 2003 Italian pääministerille Silvio Berlusconille ja Kreikan pääministerille Kostas Simitiselle lähettämässään kirjeessä (prot.D/1029/03 SG (2003) D/228189) jälleen sitä, että Euroopan komission ensisijaisena tavoitteena on toteuttaa asianmukaisin välinein Balkanin maiden vakautusprosessi, jonka tavoitteena on niiden liittyminen lähiaikoina Euroopan unioniin; tämä oli keskeinen kysymys Kreikan puheenjohtajuuskaudella ja sen tulee säilyä keskeisenä kysymyksenä myös Italian puheenjohtajuuskaudella, 8. Serbian pääministerin Zoran Djindjicin murha 12. maaliskuuta 2003 oli voimakas osoitus siitä, että Länsi-Balkanin alueella on vielä paljon tehtävää ja että on kiireesti lujitettava yhteistyötä kaikilla tasoilla ja vauhditettava Balkanin maiden EU-jäsenyysprosessia, 9. Kroatian jäsenyyshakemuksen virallinen esittäminen Ateenassa 21. helmikuuta 2003 sekä Serbian ja Montenegron liittyminen Euroopan neuvostoon 3. huhtikuuta 2003 ovat positiivisia signaaleja ja tärkeitä etappeja kyseisten maiden liittymiseksi Euroopan unioniin, ja niihin suhtaudutaan myönteisesti, 10. Euroopan unionin suora sitoutuminen Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettuihin poliisitoimiin ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toteutettuihin sotilaallisiin toimiin oli konkreettinen osoitus unionin kyseiselle Euroopan alueelle antamasta painoarvosta, 11. Brysselissä 20. ja 21. maaliskuuta 2003 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kevätkokouksessa korostettiin seuraavaa: "Länsi-Balkanin tulevaisuus on EU:ssa. Sen turvaaminen edellyttää vahvaa poliittista tahtoa ja jatkuvaa ponnistelua. Euroopan unioni sitoutuu antamaan täyden tukensa Länsi-Balkanin maiden pyrkimyksille vahvistaa demokratiaa ja vakautta ja edistää talouskehitystä", 12. EU:n alue- ja paikallisyhteisöjen tuki alueen demokratisoitumisprosessille on tärkeää, sillä siinä on kysymys inhimillisestä ulottuvuudesta, demokratiasta ja kansalaisten osallistumisesta, jotka ovat vakautussopimuksen toteutumisen ehdoton edellytys, 13. alueiden komitea korostaa vuodeksi 2003 vahvistamiensa tärkeimpien tavoitteiden yhteydessä, että unioniin liittyvien valtioiden alue- ja paikallistasojen valmiuksia tulee parantaa, sillä kyseisten valtioiden EU-jäsenyyden toteutuminen riippuu suurelta osin alue- ja paikallisyhteisöjen valmiuksista; kyseinen tärkeä huomio pätee myös Länsi-Balkaniin, mikä korostaa entisestään Euroopan unionin alue- ja paikallisyhteisöjen mahdollisen roolin merkitystä, 14. Italiaa ja itäistä Adrianmerta, Italiaa ja Albaniaa sekä Kreikkaa ja Albaniaa koskevien Interreg III A -ohjelmien hyväksymisen yhteydessä Euroopan unioni myönsi jäsenvaltioille huomattavat määrärahat Balkanin maiden kanssa tehtävää rajanylittävää yhteistyötä varten, mutta toisaalta yhteisö on myöntänyt niukasti määrärahoja Balkanin maille jäsenvaltioiden kanssa tehtävää rajanylittävää yhteistyötä varten, 15. Euroopan komissio teki vastikään heinäkuussa 2003 antamassaan tiedonannossa "Kohti uutta naapuruuspolitiikan välinettä" (KOM(2003) 393) merkittävän ehdotuksen yhteisön laajentumisen seurauksena vuonna 2004 syntyviin uusiin ulkorajoihin liittyvän politiikan parantamiseksi. Tämä tarkoittaa yhteistyön huomattavaa lisäämistä Balkanin ja Välimeren alueella. Kaudella 2004-2006 nykyisten yhteistyövälineiden, mm. Interreg, Phare- CBC, Cards ja Meda, koordinointia parannetaan luomalla "naapuruuspoliittisia ohjelmia", jotka on tarkoitus käynnistää vuonna 2004. Tämä suuntaus on merkittävä askel kohti yhteisten hankkeiden todellista toteuttamista Euroopan unionin ulkorajoilla, ja komissio aikoo myöntää tarkoitusta varten 955 miljoonan EUR:n määrärahat, hyväksyi 19. ja 20. marraskuuta 2003 pitämässään 52. täysistunnossa (marraskuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Alueiden komitean huomiot Alueiden komitea 1.1. korostaa, että laajentumisprosessin ei suinkaan tule katsoa päättyneen sen jälkeen kun ehdokasvaltioiden ensimmäinen ryhmä on liittynyt unioniin. 1.2. muistuttaa, että - kuten Euroopan komission puheenjohtaja Romano Prodi korosti AK:n täysistunnossa 13. helmikuuta 2003 - Balkanin maille on tarjottu selkeästi mahdollisuus integroitua yhteisöön ja että valmisteilla on yhteinen suunnitelma niiden tukemiseksi lähentymisprosessissa, joka vaatii ponnisteluja. Komitean tulee siis pyrkiä osallistumaan toimielinten väliseen vuoropuheluun, jotta suunnitelmaan saataisiin sisällytettyä myös alue- ja paikallisulottuvuus. 1.3. toteaa, että Euroopan unionin ja Balkanin maiden välinen raja pidentyy nykyisestä (maaraja Kreikan ja meriraja Italian kanssa), kun Slovenia ja Unkari liittyvät unioniin. 1.4. korostaa painokkaasti, että EU:n käynnistämää entisen Jugoslavian valtioita koskevaa vakautus- ja assosiaatioprosessia tulee tukea, jotta taattaisiin välttämättömät valmistelut kyseisten maiden täysimittaiseksi integroitumiseksi unioniin. 1.5. painottaa eurooppalaisia standardeja noudattelevan lainsäädännön hyväksymisen ja täytäntöönpanon olevan erinomaista valmistautumista myöhempää unioniin integroitumista varten. 1.6. tähdentää, että EU-suhteiden asteittainen vakiinnuttaminen on välttämätöntä ja että maille tulee tarjota niiden edistymisen mukaan liittymismahdollisuus vakautus- ja assosiaatioprosessin avulla. Näin yksittäiset valtiot voivat edistää talouselämää ja sellaista poliittista vakautta suosivaa ilmastoa, joka takaa demokraattiset arvot, oikeusvaltion ja vähemmistöjen suojelun. 1.7. katsoo, että yhteisön ohjelmia hyödynnettäessä ensisijainen tavoite Balkanin alueen integroimiseksi täydellisesti Euroopan unioniin on lainsäädännön lähentäminen yhteisön säännöstöön, vaikka kyseisten maiden osalta ei olekaan vielä mahdollista määritellä liittymisajankohtaa. 1.8. korostaa, että edellä mainittujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää alue- ja paikallisyhteisöjen aktiivista osallistumista sekä Euroopan unionin tarjoamien välineiden, kuten Cards- ja Interreg III -ohjelmien, parantamista. 1.9. korostaa, että maissa, joissa asuu erilaisia etnisiä ryhmiä, on erityisesti pyrittävä löytämään rinnakkaiseloa ja yleisesti tunnustettujen perusperiaatteiden noudattamista koskevia innovatiivisia ratkaisuja. 1.10. toteaa, että Bosnia ja Hertsegovina voisi edistää valtiollisen asemansa vakautta ottamalla malliksi Belgian perustuslain perusperiaatteet. 1.11. katsoo, että Balkanin alueen maiden kanssa solmitut vakautus- ja assosiaatiosopimukset edellyttävät myös Euroopan unionin alue- ja paikallisyhteisöiltä vahvaa tukea, sillä kyseisen alueen kehitystä on vahvistettava vuoropuhelulla sekä monen- ja kahdenvälisellä yhteistyöllä. 1.12. tähdentää, että alue- ja paikallisyhteisöillä tulee olla entistä merkittävämpi rooli Länsi-Balkanin demokratisoitumisprosessissa siitäkin syystä, että ne ovat yhä enemmän kanssakäymisissä kyseisen alueen maiden kanssa ja ylläpitävät niihin entistä tiiviimpiä suhteita. 1.13. korostaa, että alue- ja paikallisyhteisöillä on tässä yhteydessä ensisijainen ja ainutlaatuinen rooli, sillä unionin kulmakivenä olevan läheisyysperiaatteen mukaan voidaan määritellä kulloinkin paras mahdollinen hallintotaso. Alue- ja paikallisyhteisöjen avulla voidaan luoda kestäviä suhteita ja suunnata ne asianmukaisesti. 1.14. korostaa, että eurooppalaisille alue- ja paikallisviranomaisille on strategisesti edullista luoda kestävät suhteet Länsi-Balkanin alueen vastaaviin hallintotasoihin. Kunkin alueen vaatimukset ja ensisijaiset tavoitteet sekä kiireellisiä toimia edellyttävät tilanteet, joiden yhteydessä voidaan hyödyntää myös yhteisön ohjelmia, tulevat nimittäin esiin valtiotason alapuolella olevalla hallintotasolla. 1.15. toteaa, että alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa on tehokas, kun tavoitteena on edistää demokratisoitumisprosessia. Alue- ja paikallisyhteisöjen itsehallinnon heikentäminen keskushallinnon tai kansainvälisen hallinnon toimesta on tällaisen lähestymistavan vastaista. 1.16. pitää tärkeänä edistää ja vahvistaa lähidemokratiaa rajanylittävän yhteistyön avulla sekä hyödyntää entistä voimakkaammin Euroregion-alueiden toimintaa rauhan ja kehityksen takaajina. 1.17. katsoo, että kyseisten maiden alue- ja paikallistoimijat ovat jo nyt tai tulevaisuudessa EU-maiden alue- ja paikallisyhteisöjen yhteistyökumppaneita, joten vuoropuhelua ja yhteistyömenetelmiä tulee sujuvoittaa jo tässä vaiheessa. 1.18. toteaa, että Länsi-Balkanin maiden alue- ja paikallisyhteisöjen on ollut vaikea käynnistää aloitteita, joita tarvittaisiin niiden hallintorakenteiden mukauttamiseksi unionin standardeihin, jotta ne voisivat käydä vuoropuhelua valtiotasoa alempien hallintotasojen kanssa EU:ssa ja tukea EU:n politiikkaa. Instituutioiden rakentaminen on näin ollen etusijalla. 1.19. korostaa, että painopisteinä tulisi olla alue- ja paikallisdemokratian vahvistaminen, hajauttamisprosessin tukeminen sekä tiedon siirtäminen suoraan valtiotasoa alemmille hallintotasoille ja niiden osallistumismahdollisuuksien parantaminen päätöksentekoprosesseissa. 2. Alueiden komitean suositukset Alueiden komitea 2.1. katsoo, että Länsi-Balkanin viiden maan tilanteet ovat hyvin erilaiset, joten EU:n tulee soveltaa välineitään joustavasti Balkanin maiden vaihtelevien olosuhteiden mukaisesti vakauden- ja demokratian edistämiseksi, jotta voidaan tukea tehokasta vakautus- ja assosiaatioprosessia. 2.2. korostaa, että EU:n alue- ja paikallisyhteisöjen on tärkeää tukea Balkanin maiden alue- ja paikallisviranomaisia alueelle suunnattujen rahoitusohjelmien tehokkaaksi hyödyntämiseksi, uudistusten aloittamiseksi sekä käynnissä olevan vakautus- ja EU-jäsenyysprosessin edistämiseksi. 2.3. pitää ehdottoman tärkeänä hyödyntää nykyistä enemmän alue- ja paikallisyhteisöjen ainutlaatuista kykyä käydä vuoropuhelua ja luoda kestäviä suhteita. Tällaisten etuoikeutettujen kanavien avulla voidaan välittää tietoja ja ainutlaatuisia kokemuksia siitä, millä aloilla voidaan luoda EU-maiden ja Balkanin maiden yhteisvaikutusta. Yhteisvaikutus tuo mukanaan alhaalta ylöspäin tapahtuvaa kehitystä sekä luo talouselämän ja teollisuuden välisiä yhteyksiä, joiden avulla asianomaiset alueet voivat tutustua toisiinsa, vaihtaa tietoa virallisesti tai epävirallisesti ja lujittaa aiemmin luotuja suhteita. 2.4. pitää välttämättömänä, että Balkanin alueen vakautus- ja assosiaatioprosessia tukeviin välineisiin, erityisesti yhteisön Cards-ohjelmaan, sisällytettäisiin toimintalinja demokratian kehittämiseksi valtiotasoa alempien hallintotasojen yhteistyön avulla. 2.5. palauttaa mieliin, että puheenjohtajavaltio Kreikan 13. tammikuuta 2003 julkaisemassa Länsi-Balkania koskevassa työasiakirjassa todetaan: "EU:n Länsi-Balkanin alueelle Cards-ohjelman yhteydessä myöntämä tuki edistää huomattavasti alueen kehitystä. Tässä yhteydessä voitaisiin harkita EU:n rakenteisiin integroitumista edistävän ohjelman eri osatekijöiden vahvistamista siten, että edistettäisiin instituutioiden rakentamista, lisättäisiin ohjelmaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistäviä rakennetoimia ja tuettaisiin nykyistä enemmän alueyhteistyötä, rajanylittävä yhteistyö mukaan luettuna." 2.6. painottaa, että kun otetaan huomioon tarve nivoa alue- ja paikallisyhteisöt nykyistä voimakkaammin rajanylittävään yhteistyöhön, voimistaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, vahvistaa alue- ja paikallisyhteisöjen valmiuksia ohjelmasuunnitteluun sekä ohjelmien toteuttamiseen ja seurantaan, on Länsi-Balkanin alueelle suunnattujen ohjelmien (Cards-ohjelman) yhteydessä kutsuttava alue- ja paikallisyhteisöt ja/tai niiden edustajat yhteisössä mukaan, erityisesti CLRAE:n perustaman NALAS-SEE-verkon (Network of National Associations of Local Authorities of South East Europe) välityksellä, sekä ohjelmien suunnittelu- että toteutusvaiheeseen. 2.7. korostaa, että alue- ja paikallisyhteisöjen nykyistä suuremmasta roolista ohjelmasuunnittelussa voitaisiin sopia jo ennen kuusivuotissuunnitelmien valmistelemista ja tarkistamista ja vuosittaisten toimien määrittelyä. Ohjelmien toteutusvaiheessa alue- ja paikallisyhteisöt voisivat kuulua ohjelmakomiteoihin. 2.8. katsoo, että Cards-ohjelman yhteyteen tulisi näin ollen luoda tilapäisvälineitä ohjelman täydentämiseksi esimerkiksi unionin ulkopuolisille maille suunnatuista muista yhteisön ohjelmista ja erityisesti Phare-CBC-ohjelmasta saatujen hyvien kokemusten perusteella. 2.9. katsoo, että Cards-ohjelman yhteydessä on asianmukaista tarkastella esim. sellaisen rajanylittävää yhteistyötä (Cross Border Cooperation, CBC) koskevan erityisohjelman perustamista, joka vastaisi EU:n jäsenvaltioiden naapureina oleville KIE-maille suunnattuun Phare-ohjelmaan onnistuneesti lisättyä Phare-CBC-erityisohjelmaa. 2.10. ehdottaa, että Cards-ohjelmaa parannettaisiin perustamalle sen yhteyteen erityinen Cards-CBC-ohjelmalohko, joka keskittyisi unionin ulkopuolista (jäsenvaltioiden kanssa tehtävää) rajanylittävää yhteistyötä koskevien hankkeiden kehittämiseen. Näin voitaisiin korjata ohjelman huomattava puute: ohjelmassa ei varata riittävästi rahoitusta tällaisten hankkeiden kehittämiseen. Tästä olisi hyötyä myös sitä ajatellen, että unioniin liittyy piakkoin kaksi muuta Balkanin alueeseen rajoittuvaa maata (Slovenia ja Unkari). Nykyisistä jäsenvaltioista Balkanin alueen naapureina ovat Kreikka ja Italia. 2.11. korostaa, että on paikallaan luoda mahdollisuuksia uuden Cards-CBC-ohjelman ja jäsenvaltioille suunnatun rahoitusohjelman (Interreg) yhteensovittamiseksi. Tuloksena tulisi olla yksi yhteinen projekti, joka perustuisi yhteisiin ohjelma-asiakirjoihin. Näin helpotettaisiin huomattavasti ohjelmiin osallistuvien viranomaisten yhteistyötä Balkanin alueen tehokkaan integroitumisen edistämiseksi. 2.12. kannustaa vahvistamaan alue- ja paikallisyhteisöjen välisiä ystävyysohjelmia mm. Cards-ohjelmien yhteydessä. Kyseinen ohjelma mahdollistaa välittömien ja erityisten toimien toteuttamisen kyseisellä alueella, ja näin alue- ja paikallisyhteisöt saisivat tarvittavat valmiudet ja välineet itsenäiseen järjestäytymiseen ja hallintoon sekä paikallisten toimien ja toimivaltuuksien kehittämiseen. 2.13. ehdottaa, että ohjelmakaudella 2004-2006 vähintään 20 prosenttia kyseisiksi kolmeksi vuodeksi varatuista Cards-ohjelman määrärahoista osoitettaisiin jäsenvaltioiden kanssa tehtävään rajanylittävään yhteistyöhön, jota toteutettaisiin mm. Cards-CBC-erityisohjelman avulla. Näin sovellettaisiin asetuksen (EY) N:o 2666/2000 (Cards-ohjelma) 3 artiklaa, jossa säädetään mahdollisuudesta muuttaa kolmivuotisia ohjelmia "saatujen kokemusten perusteella sekä sen perusteella, miten vakautus- ja assosiaatiosopimusten täytäntöönpanossa on edistytty erityisesti alueellisen yhteistyön osalta". 2.14. ehdottaa saman asetuksen 3 artiklan perusteella, että vuosina 2004-2006 osoitettaisiin vähintään 5 prosenttia Cards-ohjelman määrärahoista Cards Twinning -ystävyysohjelmien kehittämiseen. Näin taattaisiin ohjelmille vakaa rahoituspohja, jonka ansiosta Balkanin alueen demokratisoitumistavoitteissa päästäisiin entistä parempiin tuloksiin ja alueen institutionaaliset järjestelmät saataisiin nopeasti harmonisoitua. Tämä vauhdittaisi Balkanin alueen maiden liittymistä Euroopan unioniin. 2.15. suosittaa, että Cards-ohjelmasta tuettaisiin paikallisviranomaisten välisiä kumppanuushankkeita paikallisdemokratiatoimistoja (Local Democracy Agencies, LDA) koskevan ohjelman yhteydessä. Ohjelman on käynnistänyt Euroopan neuvosto, ja sen yhteydessä on toteutettu vuodesta 1993 lähtien konkreettisia paikallisdemokratiaan, kulttuurien väliseen vuoropuheluun ja rajatylittävään yhteistyöhön liittyviä hankkeita. Toiminnan perustana on yhteistyö EU-valtioiden alue- ja paikallisviranomaisten sekä kymmenen Länsi-Balkanin alueella sijaitsevan kaupungin välillä. Bryssel, 19. marraskuuta 2003. Alueiden komitean puheenjohtaja Albert Bore (1) EUVL C 128, 29.5.2003, s. 53.