EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 7.10.2020 COM(2020) 620 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Tasa-arvon unioni:

romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys {SWD(2020) 530 final}



Missä on ihmisyyden perusolemus, kun romanit suljetaan jok’ikinen päivä yhteiskunnan ulkopuolelle ja ihmisiä syrjitään pelkästään heidän ihonvärinsä tai uskonnollisen vakaumuksensa vuoksi? Komission puheenjohtaja von der Leyen, Unionin tila 2020 Euroopalla on velvollisuus suojella vähemmistöjään rasismilta ja syrjinnältä. Meidän on korvattava romanivastaisuus avoimuudella ja hyväksynnällä, vihapuhe ja viharikokset suvaitsevaisuudella ja ihmisarvon kunnioittamisella sekä joukkotuhoa koskevalla kasvatuksella. Ennen kaikkea meidän on edistettävä monimuotoisuutta ainutlaatuisena lahjana, joka tekee Euroopasta vahvan ja joustavan. Tämän vuoksi komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita yhtymään lupaukseen lopettaa rasismi ja syrjintä, joka vaikuttaa räikeästi suuriin etnisiin romanivähemmistöihimme. Kehotamme jäsenvaltioita sitoutumaan EU:n uuteen romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevaan strategiakehykseen, jotta yhteiskunnallinen oikeudenmukaisuus ja tasa-arvo voivat toteutua sanojen kaikissa merkityksissä. Puheenjohtaja von der Leyenin, varapuheenjohtaja Jourován ja komission jäsen Dallin julkilausuma ennen romanien joukkotuhon muistopäivää 2020 I. Johdanto Tasa-arvon unionin luominen on yksi komission tärkeimmistä painopisteistä. EU:lla on oikeudelliset välineet ja kattava toimintapolitiikka todellisen tasa-arvon unionin luomiseksi. Kuten EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa 2020–2025 korostetaan, rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä kuitenkin jatkuu. Tämä koskee erityisesti romaneja, jotka jäävät usein syrjäytyneiksi. Monet Euroopan arviolta 10–12 miljoonasta romanista kokevat edelleen jokapäiväisessä elämässään syrjintää, romanivastaisuutta ja sosioekonomista syrjäytymistä. Komissio hyväksyi vuonna 2011 EU:n puitekehyksen vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille . Sen päätavoitteena oli torjua romanien sosioekonomista syrjäytymistä EU:ssa ja laajentumisprosessin maissa edistämällä yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutuksen, työllisyyden, terveydenhuollon ja asumisen alalla. Siinä kehotettiin jäsenvaltioita suunnittelemaan romanien kansallisia integrointistrategioita, nimittämään romanien kansallisia yhteysviranomaisia ja asettamaan kansallisia tavoitteita. Kaksi vuotta myöhemmin neuvosto antoi suosituksen jäsenvaltioissa toteutettavista romanien integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä. Suosituksessa annettiin jäsenvaltioille ohjeita kansallisten strategioiden täytäntöönpanon tehostamisesta. Länsi-Balkanin alue yhdenmukaisti politiikkansa vapaaehtoisesti vuoteen 2020 ulottuvia romanien kansallisia integrointistrategioita koskevan EU:n puitekehyksen kanssa. Nämä kaksi välinettä olivat tärkeitä romanien osallistamisen saattamiseksi näkyvälle paikalle EU:n ja jäsenvaltioiden asialistoilla sekä EU:n poliittisten, oikeudellisten ja rahoitusvälineiden ottamiseksi käyttöön. Romanien integraatio on kuitenkin edistynyt vain vähän kymmenen viime vuoden aikana, vaikka eri politiikanalojen ja maiden välillä onkin merkittäviä eroja. Koulutuksen alalla on edistytty eniten erityisesti vähentämällä koulunkäynnin keskeyttämistä ja parantamalla osallistumista varhaiskasvatukseen ja oppivelvollisuuden suorittamiseen. Tapaukset, joissa romanioppilaita erotellaan opetuksessa, ovat kuitenkin lisääntyneet. Romanien köyhyysriski ja oma arvio terveydentilastaan ovat parantuneet, mutta terveydenhuollon saatavuus on edelleen heikkoa. Työllistyminen ei ole parantunut, ja niiden romaninuorten osuus, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella, on jopa kasvanut. Asumistilanne on edelleen vaikea erityisesti puutteellisten ja eriytettyjen asuntojen takia. Romanien syrjintäkokemusten vähenemisestä on jonkin verran näyttöä, ja valtaväestö näyttäisi hyväksyvän romanit hieman entistä paremmin. Romanivastaisuus, viharikokset ja romanien, erityisesti naisten ja lasten, ihmiskauppa ovat kuitenkin edelleen erittäin huolestuttavia asioita. Romanien kansallisia integrointistrategioita koskevan EU:n puitekehyksen saattaminen päätökseen tarjoaa mahdollisuuden tehostaa toimia tämän sitkeän epäkohdan korjaamiseksi. Tämä on tärkeää siksikin, että covid-19-pandemia on paljastanut syrjittyjen ja syrjäytyneiden romaniyhteisöjen olevan äärimmäisen alttiita kielteisille terveysvaikutuksille ja sosioekonomisille vaikutuksille. Jotta edistystä saavutettaisiin enemmän ja nopeammin, tässä tiedonannossa esitetään uusi romaneja koskeva EU:n strategiakehys, jolla edistetään romanien todellista tasa-arvoa, sosioekonomista osallisuutta ja merkityksellistä osallistumista. Vaikka jäsenvaltiot ovat etulinjassa edistääkseen romanien kannalta todellista muutosta, mikä edellyttää vahvempaa poliittista sitoutumista, EU voi auttaa niitä luomaan tehokkaan lähestymistavan ja varustaa ne oikeilla välineillä. Tässä strategiakehyksessä hyödynnetään edellisen kehyksen arvioinnin tuloksia, laajoja kuulemisia , kansallisten strategioiden täytäntöönpanoa koskevia vuosittaisia arviointeja ja aiempien toimenpiteiden vähäisen vaikuttavuuden syiden analyysia . Se vastaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja kansalaisyhteiskunnan pyyntöihin vahvistaa EU:n vuoden 2020 jälkeisiä toimia. Siinä tunnustetaan, että kaikki romanit eivät ole sosiaalisesti syrjäytyneitä mutta kaikki voivat kärsiä syrjinnästä ja vaikutusmahdollisuuksien puutteesta. Siinä noudatetaan intersektionaalista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon etnisyyden ja identiteetin muiden osien yhdistelmä ja se, miten tällainen vuorovaikutus vaikuttaa yksilöllisiin kokemuksiin syrjinnästä. Tämä romaneja koskeva EU:n strategiakehys edistää myös useita muita aloitteita. Se edistää suoraan EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria sekä YK:n Agenda 2030 ‑toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Yhdenvertaisuuden ja osallisuuden saavuttaminen edellyttää resurssien käytön lisäämistä ja parempaa kanavointia sekä romaniyhteisöjen, kaikkien hallinnon tasojen, alojen ja sidosryhmien (kansallisten hallitusten, EU:n toimielinten, kansainvälisten järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan sekä teollisuuden ja tiedeyhteisön) osallistumista ja kumppanuutta. EU:n ja kansallisen tason tiivis yhteistyö on erityisen tärkeää. EU:n tasolla tässä strategiakehyksessä asetetaan kunnianhimoisia yhteisiä tavoitteita. Kansallisella tasolla hallitusten pitäisi kehittää romaneja koskevia vahvoja kansallisia strategiakehyksiä tehdäkseen pitkän aikavälin sitoumuksia ja tehdä yhteistyötä EU:n toimielinten kanssa romanien tasa-arvon, osallisuuden ja osallistumisen alalla. Kuten neuvoston vuoden 2016 päätelmissä ehdotettiin, komissio hyväksyy ehdotuksen neuvoston vuonna 2013 antaman suosituksen tarkistamisesta ja korvaamisesta. II. Romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevat yhteiset tavoitteet Nykyisen kehyksen arvioinnista ja päätelmistä, joita Euroopan parlamentti, neuvosto sekä useat Euroopan laajuiset ja kansalliset kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat siitä tehneet, käy ilmi tarve uudistaa sitoumus romanien tasa-arvon, osallisuuden ja osallistumisen edistämiseen ja vahvistaa tätä sitoumusta sekä EU:n että kansallisella tasolla. Sitoumuksen vahvistaminen on tarpeen, jotta voidaan torjua jatkuvaa syrjintää, myös romanivastaisuutta, ja parantaa romanien osallistamista koulutuksen, työllisyyden, terveydenhuollon ja asumisen alalla. Romanien olisi osallistuttava toimenpiteisiin suunnittelusta toteuttamiseen asti. Samalla toimissa olisi tunnustettava romaniväestöön kuuluvien erityisryhmien monimuotoisuus ja tarpeet. Tämän vuoksi komissio asettaa EU:n tasolla seitsemän tavoitetta, jotka on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2030 mennessä. Näistä kolme on horisontaalisia tavoitteita tasa-arvon, osallisuuden ja osallistumisen aloilla. Muut neljä tavoitetta ovat alakohtaisia tavoitteita koulutuksen, työllisyyden, asumisen ja terveydenhuollon aloilla. Jotta nämä tavoitteet voidaan panna tehokkaasti täytäntöön, niitä on tuettava valmiudella mitata edistystä. Tästä syystä komissio ehdottaa ensimmäistä kertaa määrällisiä EU:n päätavoitteita näiden tavoitteiden edistämisen seuraamiseksi. Vaikka tällaiset tavoitteet edellyttävät vähimmäisedistystä vuoteen 2030 mennessä, pitkän aikavälin tarkoituksena on edelleen varmistaa todellinen tasa-arvo ja kuroa umpeen romanien ja valtaväestön välinen kuilu. Nämä tavoitteet ovat tulosta romaniyhteisöjen keskuudessa tehdyistä kyselytutkimuksista saaduista kokemuksista ja perusteellisesta kuulemisesta, johon osallistuivat EU:n perusoikeusvirasto, jäsenvaltiot sekä romanit ja romaniasioita edistävä kansalaisyhteiskunta. Alla olevissa kaavioissa esitetään seitsemän tavoitetta, EU:n tason päätavoitteet, saavutettava edistys ja nykytilanne.

Muita indikaattoreita tutkitaan parhaillaan. III. Tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista edistävien kansallisten toimien uudistaminen ja vahvistaminen Tämän strategiakehyksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää toimia sekä EU:n että kansallisella tasolla. Tämä täydentävä lähestymistapa on ainoa tapa edistää muutosta kentällä. Jäsenvaltioilla on pääasiallinen toimivalta tämän kehyksen kattamilla aloilla, ja toimissa tarvitaan jäsenneltyä lähestymistapaa. Vaikka romanien tilanne vaihtelee eri maissa, on tarpeen lisätä sitoutumista ja vastuuvelvollisuutta kansallisella tasolla, jotta romanien jokapäiväiseen elämään saadaan todellinen muutos. Tähän sisältyy kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien osallistuminen romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten valmisteluun. Kansallisten toimien edistäminen romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten avulla Jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään, hyväksymään ja panemaan täytäntöön romaneja koskevia kansallisia strategiakehyksiä, jotka sisältävät oyhteisiä piirteitä ovähimmäissitoumuksia, joita olisi sovellettava kaikkiin omahdollisia lisäsitoumuksia kansallisen tilanteen mukaan okunnianhimoisempia sitoumuksia jäsenvaltioille, joissa on suuri romaniväestö. Näitä seikkoja koskevat ehdotukset esitetään jäljempänä. Mahdollisuuksien mukaan olisi asetettava erityisiä kansallisia tavoitteita. Komissio avustaa tässä prosessissa kaikin tarvittavin ohjein. Se tukee myös kansallisia toimenpiteitä esimerkiksi panemalla täytäntöön tasa-arvolainsäädäntöä, valtavirtaistamalla romanien tasa-arvon, osallistamisen ja osallistumisen EU:n poliittisiin aloitteisiin, hyödyntämällä romanikysymysten käsittelyyn tarkoitettuja EU:n varoja ja torjumalla romanivastaisuutta. Jäsenvaltioita kehotetaan saattamaan kansallisten kehysten kehittäminen päätökseen syyskuuhun 2021 mennessä ja toimittamaan ne komissiolle. Komissio hyväksyy yhdessä tämän tiedonannon kanssa ehdotuksen neuvoston suositukseksi romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta. Siinä esitetään luettelo erityistoimenpiteistä, joita jäsenvaltioiden on toteutettava EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi. Nämä kaksi asiakirjaa täydentävät siis toisiaan. Ehdotettu suositus ohjaa myös sidosryhmien, kuten romanien kansallisten yhteysviranomaisten, tasa-arvoelinten, kansalaisyhteiskunnan sekä alueellisten ja paikallisten toimijoiden, valmiuksien kehittämistä ja kumppanuuksia. Lisäksi siinä annetaan ohjeita EU:n ja kansallisten varojen paremman käytön sekä romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten tehokkaan kansallisen seurannan, raportoinnin ja arvioinnin varmistamiseksi. III.1 Kansallisia toimia koskevat ohjeet yhteisen mutta eriytetyn lähestymistavan mukaisesti Auttaakseen jäsenvaltioita kehittämään merkityksellisiä ja vaikuttavia, romaneja koskevia kansallisia strategiakehyksiä komissio ehdottaa useita yhteisiä piirteitä sekä vähimmäissitoumuksia kaikkia romaneja koskevia kansallisia strategiakehyksiä varten. Lisäksi komissio ehdottaa täydentäviä ja kohdennetumpia sitoumuksia, koska romanien osuus ja heidän kansalliset tilanteensa vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Näin otetaan huomioon jäsenvaltioiden tilanteiden moninaisuus ja mahdollistetaan yhteinen mutta eriytetty lähestymistapa. Ensinnäkin komissio ehdottaa, että kaikissa romaneja koskevissa kansallisissa strategiakehyksissä olisi seuraavat yhteiset piirteet: üVahvistetaan tasa-arvoon keskittymistä osallisuuteen perustuvan lähestymistavan täydentämiseksi: Neljän keskeisen politiikanalan (koulutus, työllisyys, terveydenhuolto ja asuminen) käsitteleminen yhdennetyn lähestymistavan avulla on edelleen keskeistä romanien osallisuuden kannalta, mutta myös tasa-arvoon on keskityttävä selkeästi. Erityisesti syrjinnän ja romanivastaisuuden torjunnan olisi oltava keskeinen tavoite ja monialainen painopiste kullakin politiikanalalla ja täydennettävä osallisuuteen perustuvaa lähestymistapaa. Tämän yhteisen painopisteen pitäisi taata, että romaneilla on todellinen mahdollisuus taloudelliseen ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen sekä tasavertaisiin mahdollisuuksiin. üEdistetään osallistumista voimaannuttamisella, yhteistyöllä ja luottamuksella: Romanien merkityksellinen osallistuminen on varmistettava päätöksenteon kaikissa vaiheissa. Romanien poliittista, taloudellista ja kulttuurista osallistumista olisi edistettävä siten, että he kokevat olevansa yhteiskunnan täysivaltaisia jäseniä. Romanien, kansalaisyhteiskunnan ja viranomaisten voimaannuttaminen ja valmiuksien kehittäminen on varmistettava luoden samalla yhteistyötä ja luottamusta sidosryhmien välillä sekä romanien ja muiden yhteisöjen välillä. üHuomioidaan romanien monimuotoisuus: Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden strategiakehykset kattavat kaikki niiden alueella elävät romanit ja että niissä otetaan huomioon erilaisten ryhmien tarpeet intersektionaalisen lähestymistavan avulla. Niiden on pidettävä mielessä, miten identiteetin eri osatekijät voivat yhdessä pahentaa syrjintää. Niiden olisi asetettava määrällisiä ja/tai laadullisia tavoitteita sen varmistamiseksi, että monimuotoisuus iän, sukupuolen, seksuaalisen suuntautumisen, liikkuvuuden ja muiden henkilökohtaisten ominaisuuksien osalta otetaan huomioon. üYhdistetään valtavirtaistaminen ja nimenomainen, mutta ei poissulkeva kohdentaminen romaneihin: Romaneja koskevissa kansallisissa strategiakehyksissä olisi yhdistettävä valtavirtaistaminen ja nimenomainen, mutta ei poissulkeva kohdentaminen, varmistettava, että yleiset palvelut ovat osallistavia, ja tarjottava kohdennettua lisätukea, jotta edistetään romanien todellisia yhdenvertaisia mahdollisuuksia käyttää oikeuksia ja saada palveluja. Kehysten olisi toimittava suunnitteluvälineenä käytettäessä romaneihin kohdennettuihin toimiin ja osallistavaan yleiseen uudistukseen tarkoitettuja kansallisia ja EU:n varoja. üParannetaan tavoitteiden asettamista, tietojen keruuta, seurantaa ja raportointia: EU:n tason päätavoitteiden ja vastaavien määrällisten ja/tai laadullisten kansallisten tavoitteiden edistäminen voi johtaa todelliseen edistykseen romanien tasa-arvon, osallisuuden ja osallistumisen alalla. Tietoja olisi kerättävä säännöllisesti raportoinnin ja seurannan tukemiseksi, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden parantamiseksi sekä politiikkojen jakamisen ja politiikkaoppimisen edistämiseksi. Toiseksi komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita sisällyttämään romaneja koskeviin kansallisiin strategiakehyksiinsä vähintään seuraavat sitoumukset, jotka perustuvat yhteisten piirteiden käyttöönottoon, nykyisestä kehyksestä saatuihin kokemuksiin ja kahden viime vuoden aikana järjestettyihin laajamittaisiin kuulemisiin:



Kansallisessa strategiakehyksessä olisi vahvistettava a)kansalliset lähtökohdat ja tavoitteet, joiden pohjalta pyritään kohti EU:n tavoitteita kattavan tarvearvioinnin perusteella b)tavoitteet ja toimenpiteet erityisryhmille (romanilapsille, ‑naisille, ‑nuorille, ikääntyneille tai vammaisille romaneille, liikkuville EU:n kansalaisille, kolmansien maiden kansalaisille ja kansalaisuudettomille romaneille) romanien monimuotoisuuden huomioon ottamiseksi, mukaan lukien sukupuolinäkökohdat, ikäkysymykset ja lasten aseman huomioivat toimenpiteet c)toimenpiteet romanivastaisuuden ja syrjinnän torjumiseksi (esimerkiksi kansallisten rasismintorjunnan toimintasuunnitelmien avulla) d)toimenpiteet syrjäytyneiden romanien sosioekonomisen osallisuuden varmistamiseksi erityisesti koulutuksen, työllisyyden, terveydenhuollon ja asumisen aloilla e)kohdennettujen ja yleisten toimenpiteiden yhdistelmä, jossa otetaan huomioon paikalliset erityishaasteet ja puututaan nimenomaisesti esteisiin, jotka estävät romaneja hyötymästä tasavertaisesti yleisistä politiikoista f)erillinen talousarvio täytäntöönpanoa ja seurantaa varten, jossa hyödynnetään täysimääräisesti sosiaalista innovointia ja yksityistä pääomaa g)mekanismit, joilla raportoidaan, seurataan ja arvioidaan edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa h)politiikan kannalta merkityksellinen järjestelmä, jossa kuullaan romaneja ja romaniasioita edistävää kansalaisyhteiskuntaa, alakohtaisia ministeriöitä, tasa-arvoelimiä, muita kansallisia ihmisoikeuselimiä ja muita sidosryhmiä ja tehdään yhteistyötä niiden kanssa i)valmiuksien kehittämistä kansalaisyhteiskunnan aktiivisen osallistumisen edistämiseksi kaikissa päätöksenteon vaiheissa ja sen varmistamiseksi, että se osallistuu kansallisilla ja EU:n foorumeilla toteutettaviin prosesseihin. Romanien kansallisten yhteysviranomaisten olisi a)saatava toimeksianto sekä riittävät resurssit ja henkilöstö jatkuvan koordinoinnin ja seurannan varmistamiseksi b)esitettävä säännöllisesti edistymiskertomus ja osallistuttava komission hallinnoiman romanien kansallisten yhteysviranomaisten verkoston keskeiseen toimintaan. Kolmanneksi näiden yhteisten piirteiden ja vähimmäissitoumusten lisäksi tärkeitä voivat olla erityisiin kansallisiin konteksteihin perustuvat kansalliset lisätoimet. Romanien tasa-arvoon, osallisuuteen ja osallistumiseen liittyvät haasteet vaihtelevat, ja niihin vaikuttavat muun muassa romaniväestön koko ja osuus kokonaisväestöstä sekä laajempi taloudellinen tilanne ja syrjäytymisen ja syrjinnän historia. Ne vaihtelevat myös sen mukaan, missä ja miten romanit elävät (maaseudulla, kaupungeissa, liikkuen, eriytyneillä alueilla), ja erityispiirteiden, kuten valtioiden rajat ylittävän liikkuvuuden, muuttoliikkeen tai kansalaisuusasiakirjoihin liittyvien ongelmien, mukaan. Nämä erilaiset haasteet voidaan ottaa huomioon romaneja koskevissa kansallisissa strategiakehyksissä eriytettyjen tavoitteiden ja investointitasojen ja erityyppisten poliittisten ratkaisujen avulla. Kansallisesta tilanteesta riippuen (esimerkiksi tiedonkeruun vaihtoehdot, kohdennetun tai yleisen EU-rahoituksen käyttö, romaniväestön suhteellinen koko ja erityistarpeet) komissio kehottaa jäsenvaltioita tekemään lisäsitoumuksia seuraavasti: Kansallisissa strategiakehyksissä olisi vahvistettava myös, a)mitkä ovat kansalliset määrälliset ja laadulliset tavoitteet kaikkien seitsemän EU:n tavoitteen ja niihin liittyvien päämäärien osalta (tietojen saatavuuden mukaan) b)miten EU:n ja kansallisia varoja ja rahoitusvälineitä käytetään romanien hyväksi c)miten institutionaaliset tai hallinnolliset uudistukset edistävät tasa-arvoa ja osallisuutta. Romanien kansallisten yhteysviranomaisten olisi myös tehtävä väliarviointi kansallisesta strategiakehyksestä ja tarkistettava sitä. Neljänneksi, jos romanit muodostavat merkittävän osan väestöstä (eli selvästi yli 1 %), heidän tasa-arvonsa ja osallisuutensa edistäminen on tärkeää paitsi perusoikeuksien kannalta, myös siksi, että sillä on selkeä taloudellinen merkitys. Niissä maissa, joissa romanien osuus väestöstä on suurempi, tämä ryhmä muodostaa yhä suuremman osuuden kouluikäisestä väestöstä ja tulevaisuuden työvoimasta. Romanien sosioekonomisen osallisuuden edistäminen voi vähentää työvoima- ja osaamisvajetta epäsuotuisan väestökehityksen aikana ja vähentää sosiaalimenoja. Investoinnit koulutuksen parantamiseen ja aiemmin syrjäytyneen työvoiman osaamisen parantamiseen voivat vaikuttaa myönteisesti tuottavuuden kasvuun. Sen varmistaminen, että romanit voivat hyödyntää mahdollisuuksiaan antaa panoksensa talouteen ja yhteiskuntaan yleensä, johtaa kaikkien kannalta parempiin sosiaalisiin ja taloudellisiin tuloksiin.

Tällä voidaan perustella tehokkaampien sitoumusten ja EU:n tuen tarvetta, erityisesti EU:n varojen käyttöä sekä kohdennettuihin toimiin että osallistaviin yleisiin uudistuksiin. Tältä osin jäsenvaltioita, joissa on merkittävä romaniväestö, kehotetaan hyödyntämään täysimääräisesti ehdotettua ESR+ -rahaston erityistavoitetta, joka koskee syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romanien, sosioekonomisen integraation edistämistä. Niitä kannustetaan myös tekemään enemmän sen varmistamiseksi, että saatavilla oleva rahoitus todella tavoittaa romanit. Tämä edellyttää myös etnisen alkuperän ja sukupuolen mukaan eriteltyä tiedonkeruuta politiikan suunnittelun, seurannan ja tarkistamisen tueksi. Vähimmäissitoumusten ja kansallisesta tilanteesta johtuvien sitoumusten lisäksi komissio kehottaa näin ollen jäsenvaltioita, joissa on merkittävä romaniväestö, sisällyttämään romaneja koskevaan kansalliseen strategiakehykseensä kunnianhimoisempia sitoumuksia seuraavasti: Kansallisissa strategiakehyksissä olisi myös a)esitettävä suunnitelma tai toimenpidekokonaisuus, jolla ehkäistään ja torjutaan romanivastaisuutta ja syrjintää, koulutuksen ja asumisen eriyttämistä sekä romanivastaisia ennakkoluuloja ja stereotypioita (myös verkossa) b)valtavirtaistettava romanien tasa-arvo ja osallistaminen alueellisella ja paikallisella tasolla c)esitettävä, miten EU:n ja kansallisia varoja ja rahoitusvälineitä käytetään yleisen politiikan osallistavaan uudistamiseen ja kohdennettuihin toimiin. Romanien kansallisen yhteysviranomaisen roolia olisi vahvistettava, jotta se voi a)luottaa asialle omistautuneeseen työryhmään ja institutionaaliseen toimeksiantoon, jolla varmistetaan poliittinen painoarvo, tehokas monialainen koordinointi ja romanien tasa-arvon ja osallisuuden valtavirtaistaminen alueellisella ja paikallisella tasolla b)osallistua (EU:n rahastojen hallintoviranomaisten kautta) EU:n varojen jakamisesta romaneille käytävien hallitustenvälisten keskustelujen koordinointiin ja varojen käytön järjestelmälliseen seurantaan (esimerkiksi seurantakomiteoiden ja romanien osallisuutta koskevan vaikutustenarvioinnin avulla) c)varmistaa romaneja (erityisesti nuoria ja naisia) voimaannuttavan kansallisen kuulemisen ja vuoropuhelun d)varmistaa, että julkiset politiikat ja yleispalvelut todella tavoittavat romanit, myös syrjäisillä maaseutualueilla asuvat (esimerkiksi hätätoimenpiteet ja keskipitkän aikavälin toimenpiteet kriisiaikoina, lainsäädännön uudistaminen, koulutusta, työllisyyttä, terveydenhuoltoa ja asumista koskevan politiikan suunnittelu, muut sosioekonomisen osallisuuden alat, sosiaalipalvelut, liikenne, vähimmäistulojärjestelmät ja syrjinnän vastainen lainsäädäntö). Jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten suunnittelussa ja täytäntöönpanossa huomioon romanien osallistamisen yhteiset perusperiaatteet . Liitteessä 1 annetaan lisäohjeita politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon torjuttaessa romanivastaisuutta ja ylisukupolvista köyhyyttä , edistettäessä romanien osallistumista ja voimaannuttamista, otettaessa huomioon romanien monimuotoisuus ja yhdistettäessä kohdennettuja ja yleisiä lähestymistapoja. Siinä annetaan myös ohjeita, joiden avulla voidaan vastata paremmin uusiin haasteisiin, kuten covid-19-pandemian kaltaisten kriisien suhteettomiin vaikutuksiin romaneihin, digitaalisen osallisuuden takaamiseen ja ympäristöoikeudenmukaisuuden edistämiseen. Lisäksi siinä annetaan ohjeita romanien taiteen, historian ja kulttuurin (ja niitä koskevan tietoisuuden) sekä sosiaalisen innovoinnin ja toimintapoliittisten kokeilujen edistämisestä. Komissio tukee jäsenvaltioita romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten kehittämisessä ja täytäntöönpanossa rahoitustuen ja koordinointitoimien, kuten vastavuoroisen oppimisen tai valmiuksien kehittämisen, avulla, mutta myös antamalla menetelmiin liittyvää tukea ja apua rakenneuudistusten tukiohjelmasta seuranta- ja arviointijärjestelmien kehittämiseksi. Jäsenvaltiot voivat saada tukea myös EU:n perusoikeusvirastolta, tasa-arvoelimiltä ja muilta kansallisilta ihmisoikeuselimiltä ja kansallisilta tilastolaitoksilta taatakseen säännölliset tiedonkeruuvalmiudet kansallisella tasolla ja parantaakseen niitä. EU:n tukea mukautetaan jäsenvaltioiden sitoumusten tason mukaan. III.2 Raportointi kansallisista toimista ja edistymisestä tavoitteiden saavuttamisessa sekä näiden seuranta Jotta varmistetaan tehokkaampi tiedonkeruu, raportointi ja edistymisen seuranta sekä EU:n tavoitteiden että edellä ehdotettujen kansallisten tavoitteiden saavuttamisen osalta, komissio ehdottaa ensimmäistä kertaa indikaattorivalikoiman käyttöä (ks. liite 2). Se olisi todella arvokasta jäsenvaltioiden keskinäisen oppimisen kannalta. Tämän valikoiman on kehittänyt perusoikeusviraston koordinoima, romaneja koskevia indikaattoreita ja raportointia käsittelevä työryhmä, johon kuuluvat romanien kansalliset yhteysviranomaiset, kansalliset tilastotoimistot ja komissio. Sen avulla voidaan raportoida myös ehdotetussa neuvoston suosituksessa esitetyistä toimenpiteistä. Kansallisista toimista raportoidaan ja niitä seurataan sekä EU:n tasolla että kansallisella tasolla. Vuonna 2022 komissio tekee tilannekatsauksen romaneja koskevista kansallisista strategiakehyksistä, arvioi jäsenvaltioiden tekemiä sitoumuksia ja antaa ohjeita tarvittaviin parannuksiin. Jäsenvaltioita kehotetaan raportoimaan romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten täytäntöönpanosta kahden vuoden välein vuodesta 2023 alkaen, mukaan lukien toimenpiteet, joilla edistetään tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista, ja hyödyntämään täysimääräisesti indikaattorivalikoimaa. Raportoinnissa olisi keskityttävä kansallisissa kehyksissä vahvistettujen sitoumusten täytäntöönpanoon sekä tarvittaessa kansallisten tavoitteiden saavuttamiseen. Nämä kertomukset olisi julkistettava avoimuuden lisäämiseksi ja politiikkaoppimisen edistämiseksi. Strategiakehyksistä ja viimeistellyistä kertomuksista olisi keskusteltava myös kansallisissa parlamenteissa. Komissio pyytää perusoikeusvirastoa toteuttamaan säännöllisen romaneja koskevan kyselytutkimuksen neljän vuoden välein vuodesta 2020 alkaen, jotta saadaan muutoksen mittaamiseen tarvittavat lähtökohtatiedot sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin tiedot. Perusoikeusvirastoa pyydetään myös tukemaan jäsenvaltioiden tiedonkeruuta ja raportointia muun muassa romaneja koskevia indikaattoreita ja raportointia käsittelevän työryhmän kautta ja antamaan komissiolle tietoja kansallista edistystä koskevaa seurantaa ja analyysia varten. Kansalliset raportit toimivat yhdessä kansalaisyhteiskunnan ja perusoikeusviraston tietojen kanssa perustana komission säännöllisille seurantakertomuksille, jotka laaditaan joka toinen vuosi. Komissio tekee myös väli- ja jälkiarvioinnin romaneja koskevasta EU:n strategiakehyksestä. IV. EU:n toimet Jäsenvaltiot ovat keskeisiä toimijoita, jotka mahdollistavat romaneja koskevan muutoksen käytännössä. EU:n toimilla ja tuella täydennetään kansallisia pyrkimyksiä edistää EU:n tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2030 mennessä. IV.1. EU:n lainsäädännön täytäntöönpano Romanivastaisuuden ja romaneihin kohdistuvan syrjinnän vastaiset toimet perustuvat EU:n vakiintuneeseen oikeuskehykseen, johon sisältyvät perussopimuksissa asetetut ja EU:n perusoikeuskirjassa vahvistetut syrjimättömyyden ja tasa-arvon yleiset periaatteet sekä rotusyrjintädirektiivi ja neuvoston puitepäätös rasismista ja muukalaisvihasta . Kuten EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa 2020–2025 korostetaan, kattava syrjinnältä suojaava järjestelmä edellyttää ennen kaikkea oikeudellisen kehyksen tehokasta täytäntöönpanoa sen varmistamiseksi, että yksilön oikeuksia ja velvollisuuksia noudatetaan käytännössä. Tämä työ ulottuu romaneja laajemmalle, mutta siitä on suoraa hyötyä romaniyhteisöille. Komissio seuraa edelleen rotusyrjintädirektiivin soveltamista ja valvoo sen täytäntöönpanoa tutkimalla järjestelmällistä syrjintää ja käynnistämällä tarvittaessa rikkomusmenettelyjä kansallisen lainsäädännön ja politiikan muutosten aikaansaamiseksi. Viime vuosina on keskitytty erityisesti tutkimaan romanilasten syrjintää koulutuksessa. Komissio tarjoaa ohjausta ja koulutusta sekä taloudellista tukea tasa-arvotietojen keräämiseen ja direktiivin tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja täytäntöönpanon valvontaan muun muassa uhrien etujen edustamisen kautta. Kuten EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa ilmoitettiin, komissio raportoi direktiivin soveltamisesta vuonna 2021 ja ehdottaa mahdollista lainsäädäntöä vuoteen 2022 mennessä. Lisäksi komissio tukee jatkossakin tasa-arvoelinten työtä. Näiden elinten työssä romanien tilanteen ja kokemusten parantaminen on tärkeällä sijalla. Komissio seuraa tasa-arvoelimiä koskevista normeista annetun suosituksensa täytäntöönpanoa. Tasa-arvoelinten rooli ja riippumattomuus sekä mahdollinen uuden lainsäädännön tarve näiden elinten aseman vahvistamiseksi ovat tärkeitä aiheita vuonna 2021 annettavassa kertomuksessa. Komissio jatkaa myös rasismin ja muukalaisvihan ehkäisemiseen ja torjumiseen liittyvää työtään erityisesti vahvistamalla viharikosten kirjaamista ja niistä ilmoittamista EU:n perusoikeusviraston tuella, tehostaa lainvalvontaviranomaisten koulutusstrategioita ja vahvistaa viharikosten uhrien tukemista. Perusoikeusviraston mukaan romanit kokevat paljon vihaan perustuvaa häirintää (30 prosenttia romanitaustaisista vastaajista). Komissio toistaa sitoumuksensa varmistaa rasismia ja muukalaisvihaa koskevan neuvoston puitepäätöksen täysimääräinen ja asianmukainen saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpano ja käynnistää tarvittaessa rikkomusmenettelyjä. Romanivastaisuuden torjunnan edellytyksenä on, että vihapuheen kriminalisoinnille ja joukkotuhon kieltämiselle, suvaitsemiselle tai väheksymiselle asetetut vähimmäisvaatimukset saatetaan täysimääräisesti ja asianmukaisesti osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Muiden etnisiin tai rodullisiin vähemmistöihin kuuluvien ihmisten tavoin romaneihinkin kohdistuu verkossa julkaistavaa vihapuhetta, ja romanivastaisuus on yksi yleisimmin ilmoitetuista vihapuheen perusteista. Komissio jatkaa yhteistyötä tietotekniikkayritysten kanssa laittoman vihapuheen torjumiseksi verkossa ja laajentaa toimia muihin sosiaalisen median alustoihin. Puitepäätöstä täydentää uhrien oikeuksia koskeva direktiivi, jolla pyritään muun muassa varmistamaan viharikosten ja vihapuheen uhrien oikeussuoja, suojelu ja tukeminen. Uhrien oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa (2020–2025) käsitellään viharikosten uhrien, myös romanien, erityistarpeita. IV.2. Romanien tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n poliittisissa aloitteissa ja EU:n varojen käyttöönotto romaneita varten Romanien tasa-arvon, osallisuuden ja osallistumisen valtavirtaistaminen kaikissa asiaankuuluvissa komission aloitteissa on avainasemassa tässä strategiakehyksessä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Kehitettäessä uusia politiikkoja, oli kyseessä sitten sosioekonominen osallisuus, tekoäly, vihreän kehityksen ohjelma, digitaalinen osallisuus, vihapuheeseen puuttuminen tai maahanmuuttopolitiikka, tasa-arvokysymysten huomioon ottaminen tarkoittaa myös sen varmistamista, että EU:n ja kansalliset politiikat palvelevat kaikkien romanien etuja. Komission sisäinen tasa-arvotyöryhmä pyrkii osana toimiaan, joilla edistetään kaikkien ihmisten tasa-arvoa ja tasa-arvoa kaikissa sen merkityksissä, varmistamaan, että rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää ja tällaisen syrjinnän vuorovaikutusta muiden syrjintäperusteiden kanssa torjutaan kaikissa EU:n politiikoissa, lainsäädännössä ja rahoitusohjelmissa. EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelman 2020–2025 täytäntöönpanossa otetaan aina huomioon romanien näkökulma. Valtavirtaistamista koskevalla ohjauksella ja koulutuksella tuetaan kaikkia, jotka ovat mukana tasa-arvonäkökohdan sisällyttämisessä EU:n toimien kaikkiin vaiheisiin, ja romaneja edustavien järjestöjen aktiivisempaa kuulemista edistetään koko komission toimintapoliittisen syklin ajan. Komission sisäinen romaniasioita käsittelevä työryhmä osallistaa edelleen komission eri yksiköitä eri tasoilla keskeisillä painopistealoilla, kuten EU:n varojen tehokkaassa käytössä romanien tasa-arvon ja osallisuuden edistämiseksi.

Uudella elpymis- ja palautumistukivälineellä, joka on osa Next Generation EU ‑välinettä, tuetaan investointeja ja uudistuksia, jotka ovat välttämättömiä kestävän elpymisen kannalta, ja edistetään taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä ja yhteenkuuluvuutta. Saadakseen tukea jäsenvaltioiden on laadittava elpymis- ja palautumissuunnitelmat, joissa käsitellään kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, digitaalista ja vihreää siirtymää ja talouspolitiikan EU-ohjausjakson maakohtaisissa suosituksissa määriteltyjä asiaankuuluvia painopisteitä. Tämä tuki antaa jäsenvaltioille mahdollisuuksia edistää syrjäytyneiden ryhmien, kuten romanien ja muihin rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, osallistamista. Komission ehdotukset monivuotiseksi rahoituskehykseksi edistävät romanien osallistamista ja syrjinnän torjuntaa erityisesti Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+), Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) kautta. Vuonna 2019 komissio korosti romanien osallistamisen merkitystä useissa EU-ohjausjakson maaraporteissa; tämä olisi otettava huomioon ja aihetta olisi käsiteltävä vuosien 2021–2027 ohjelmissa. Komission ehdotuksissa yhteisiä säännöksiä, ESR+ -rahastoa, EAKR-rahastoa ja maaseuturahastoa koskeviksi asetuksiksi ütarjotaan rahoitustukea romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten ja toimenpiteiden täytäntöönpanoon, mukaan lukien inhimilliset valmiudet, infrastruktuuri ja valmiuksien kehittämistoimet üsäädetään, että kaikilla ohjelmilla on edistettävä kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää, koko niiden valmistelun, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin ajan ükehotetaan täyttämään aihekohtaiset (romaneja koskeva kansallinen strateginen toimintapoliittinen kehys, sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden vähentämistä koskeva kansallinen strateginen toimintapoliittinen kehys) ja horisontaaliset (perusoikeuskirja) mahdollistavat edellytykset koko kaudella 2021–2027 üvaaditaan, että vähintään 25 prosenttia ESR+:n varoista edistää sosiaalista osallisuutta ja että varmistetaan, että vähimmäisosuus kohdennetaan apua eniten tarvitseville ükorostetaan kumppanuusperiaatetta eli kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, myös sosiaalista osallisuutta, syrjimättömyyttä ja perusoikeuksia edustavien elinten ja kansalaisjärjestöjen, osallistumista ohjelmien ja kumppanuussopimusten valmisteluun ja täytäntöönpanoon sekä seurantakomiteoihin. Jäsenvaltioilla on keskeinen rooli julkisen politiikan suunnittelussa ja rahoitusohjelmien käytön maksimoinnissa romanien tukemiseksi, koska ne toteuttavat suurimman osan EU:n talousarviosta yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa.

Tämän vuoksi komissio kehottaa jäsenvaltioita kohdentamaan vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen ja Next Generation EU -välineeseen kuuluvia varoja romanien haasteiden ratkaisemiseen ja näiden tarpeisiin vastaamiseen, jotta voidaan panna täytäntöön romaneja koskevissa kansallisissa strategiakehyksissä tehdyt sitoumukset. Komissio pyrkii varmistamaan, että EU-ohjausjaksossa havaittuihin maakohtaisiin haasteisiin vastataan asianmukaisesti tulevissa kumppanuussopimuksissa ja että tasa-arvoa ja osallisuutta edistäviä toimenpiteitä toteutetaan toimenpideohjelmien avulla. Komissio seuraa tiiviisti, että tällaisissa jäsenvaltioissa on käytössä kaksitahoinen strategia, jossa yhtäältä tehdään palveluista osallistavia ja toisaalta kohdennetaan ohjelmia syrjäytyneisiin romaniyhteisöihin, ja että se näkyy vuosien 2021–2027 ohjelma-asiakirjoissa. Komission ehdottamien, EU:n erityisrahastoihin vuosina 2021–2027 sovellettavien mahdollistavien edellytysten tarkoituksena on varmistaa perusoikeuksien kunnioittaminen sekä romanien tasa-arvo, osallisuus ja osallistuminen. Romaneihin liittyvien toimien tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi komissio tukee valtioiden rajat ylittävää oppimista sekä politiikan että rahoituksen osalta, kuten hallintoviranomaisten ja romanien kansallisten yhteysviranomaisten EURoma-verkostoa. InvestEU-ohjelman sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunan puitteissa voidaan edistää myös syrjäytyneiden ryhmien, kuten romanien, sosioekonomista osallisuutta. Tämä voi tapahtua innovatiivisten rahoitustoimien, kuten sosiaalivaikutteisten joukkovelkakirjalainojen ja tuloslähtöisten hankkeiden, avulla muun muassa siten, että yhdistetään niitä EU:n avustuksiin ja/tai alakohtaisten ohjelmien rahoitusvälineisiin, tai yhdistetään erilaisia EU:n rahoitusvirtoja. Komissio toteuttaa kohdennettuja pilottialoitteita, joiden tavoitteena on testata ja demonstroida käytännön lähestymistapoja konkreettisiin osallisuuteen liittyviin näkökohtiin (asumiseen, työllisyyteen ja sosiaaliturvaan) käyttämällä innovatiivisia rahoitukseen liittyviä lähestymistapoja, joita voitaisiin ottaa käyttöön / laajentaa tai toistaa laajemmissa ohjelmissa kansallisella tai EU:n tasolla. Jäsenvaltiot voivat pyytää teknisen tuen välineen kautta teknistä tukea romanien tasa-arvon valtavirtaistamiseksi poliittisessa päätöksenteossa ja uudistusprosesseissa. IV.3. EU:n toimet ja tuki romanien osallistumisen, osallisuuden ja monimuotoisuuden edistämiseksi EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa 2020–2025 komissio sitoutui näyttämään esimerkkiä muille toimielimille toteuttamalla työntekijöiden rekrytointiin ja valintaan kohdistuvia toimia, joilla parannetaan merkittävästi vähemmistöjen edustusta komission henkilöstössä. Toteuttaessaan näitä toimenpiteitä komissio varmistaa, että niitä sovelletaan romaneihin. Komissio kehottaa EU:n muita toimielimiä toteuttamaan toimia monimuotoisuuden ja osallisuuden edistämiseksi omilla työpaikoillaan. Komissio järjestää säännöllisiä kokouksia jäsenvaltioiden edustajien sekä EU:n tason kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen kanssa ja vahvistaa vastavuoroista oppimista koskevaa toimeksiantoa. Se varmistaa myös säännöllisen vuoropuhelun sidosryhmien välillä. Komissio jatkaa koheesiopolitiikkaa koskevien tapaamisten järjestämistä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jäljempänä ’jäsennelty vuoropuhelu’, vuosina 2021–2027. Se järjestää romanien kansalaisjärjestöjen kanssa suljettuja tapaamisia, joissa käydään vuoropuhelua koheesiopolitiikan kehityksestä. Komissio käynnistää Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti romanien kansalaisyhteiskunnan valmiuksien kehittämisen uuden syklin, joka mahdollistaa koordinoidun riippumattoman kansalaisseurannan ja ‑raportoinnin, Roma Civil Monitor ‑hankkeesta (2017–2020) saatujen kokemusten pohjalta. Koordinoituja riippumattomia kansalaisseurantaraportteja on tarkoitus laatia kahden vuoden välein vuodesta 2022 alkaen. Komissio pyrkii maksimoimaan romanien osallisuutta käsittelevän eurooppalaisen foorumin vaikutuksen. Foorumi kokoaa yhteen kansalliset hallitukset, EU:n, kansainväliset järjestöt ja romanien kansalaisyhteiskunnan edustajat ja pyrkii edistämään yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa. Se järjestää temaattisia, maakohtaisia ja alueellisia katsauksia kansallisiin strategiakehyksiin romanien kansalaisyhteiskunnan seurantahankkeen tulosten ja kansallisten seurantaraporttien perusteella. Komissio edistää kansallisille romanifoorumeille osoittamallaan rahoituksella näiden foorumien uudistamista, erityisesti lisäämällä kansallisen romaniväestön edustusta niissä. Ne olisi ulotettava koskemaan uusia sidosryhmiä (esimerkiksi lasten oikeuksien järjestöjä, yksityistä sektoria) uuden oppimisen mahdollistamiseksi, sosiaalisen innovoinnin potentiaalin hyödyntämiseksi, mentaliteettien muuttamiseksi ja kestävän sosiaalisen muutoksen aikaansaamiseksi. Romanien, erityisesti naisten ja nuorten, aktiivisen osallistumisen edistämiseksi foorumille olisi valittava edustaja, jotta varmistetaan kansallisten ja eurooppalaisten romanifoorumien välinen kansainvälinen verkottuminen. Romaninuorille olisi tarjottava erityisiä harjoittelupaikkoja tai alemman tason toimia kansallisissa rakenteissa, jotka liittyvät kansallisten romanifoorumien täytäntöönpanoon. Synergioita muiden EU:n, kansallisten tai kansainvälisten aloitteiden, erityisesti kansalaisseurantahankkeen, kanssa olisi käytettävä vastavuoroisen oppimisen ja politiikkojen jakamisen edistämiseen. IV.4. EU:n toimet ja tuki tasa-arvon edistämiseksi ja romanivastaisuuden torjumiseksi Romanien tasa-arvon edistämiseksi romanivastaisuutta torjumalla komissio tukee toimia, joilla edistetään myönteisiä narratiiveja ja romanitaustaisia roolimalleja, torjutaan kielteisiä stereotypioita, lisätään tietoisuutta romanien historiasta ja kulttuurista sekä edistetään totuutta ja sovintoa kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman puitteissa. Komissio järjestää Unescon kanssa yhteisen kampanjan disinformaation, vihapuheen ja salaliittoteorioiden, myös romaneja koskevien, torjumiseksi. Se tukee edelleen yksityistä sektoria EU:n monimuotoisuusverkoston kautta ja tutkii tapoja tehdä yhteistyötä tiedotusvälineiden kanssa myönteisten narratiivien luomiseksi ja tasa-arvon ja monimuotoisuuden edistämiseksi kaikilla aloilla. Komissio kehittää olemassa olevan kokemuksen pohjalta sarjan seminaareja, joissa käsitellään rodulliseen ja etniseen alkuperään, myös romaneihin, liittyviä stereotypioita. Ne kokoavat yhteen toimittajia, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja eri rodullisten tai etnisten vähemmistöjen edustajia. Komission viestintätoimissa mainostetaan tasa-arvon ja monimuotoisuuden etuja. Komissio järjestää joukon tiedotustapahtumia, joissa keskitytään jäsenvaltioihin, joissa on suuret romaniyhteisöt, stereotypioiden torjumiseksi, kulttuurisen monimuotoisuuden edistämiseksi, romanilasten, ‑nuorten ja ‑naisten voimaannuttamiseksi ja tuomiseksi esiin roolimalleina erilaisissa yhteisöissä ja yhteisöjen tuomiseksi yhteen.