[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 19.3.2010

KOM(2010)108 lopullinen

LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 2 VUODEN 2010 YLEISEEN TALOUSARVIOON

TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – KomissioPääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaPääluokka VII – Alueiden komitea(komission esittämä)

LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 2VUODEN 2010 YLEISEEN TALOUSARVIOON

TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – KomissioPääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaPääluokka VII – Alueiden komitea(komission esittämä)

Euroopan komissio ottaa huomioon

- Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

- Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom[1],

- Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[2] ja erityisesti sen 37 artiklan,

- 17 päivänä joulukuuta 2009 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2010,

- Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16 päivänä helmikuuta 2010 hyväksymän vuoden 2010 lisätalousarviota koskevan ennakkoarvion,

- Euroopan alueiden komitean 22 päivänä helmikuuta 2010 hyväksymän vuoden 2010 lisätalousarviota koskevan ennakkoarvion,

ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan lisätalousarvioesityksen nro 2 vuoden 2010 talousarvioon jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti.

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 4

2. Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutukset 4

2.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea 4

2.1.1 Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksiin liittyvä lisätalousarvio 4

2.1.2 Virkojen muuttaminen 5

2.2 Alueiden komitea 5

3. BEREC-viraston henkilöstötaulukon muutokset 6

4. Rahoituskehyksen tiivistelmätaulukko otsakkeittain 7

MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON

Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissa (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm). Pääluokittaisen tulo- ja menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä.

1. Johdanto

Tämä vuotta 2010 koskeva lisätalousarvioesitys nro 2 kattaa seuraavat seikat:

- Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutukset Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan sekä alueiden komiteaan niiden hyväksymien ennakkoarvioiden mukaisesti,

- Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) viraston henkilöstötaulukkoon tehtävät muutokset, jotka eivät edellytä uusia määrärahoja.

Tämän lisätalousarvion nettovaikutus talousarvioon on 10,5 miljoonaa euroa monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5 rahoitettavina uusina maksusitoumuksina ja maksumäärärahoina.

2. Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutukset

Vuoden 2010 talousarviomenettelyn aikana sovittiin, että otsakkeen 5 käytettävissä oleva liikkumavara käytettäisiin ensisijaisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta tehdyn Lissabonin sopimuksen voimaantulosta suoraan johtuvien lisämenojen rahoittamiseen. Tämä tarkoittaa sitä, että vastaavista lisämenoista olisi huolehdittava vuoden 2010 talousarvion hyväksymisen jälkeen käyttämällä tarvittaessa lisätalousarviota.

Tässä yhteydessä korostettiin, että olisi mahdollisimman kattavasti tutkittava mahdollisuuksia järjestää käytettävissä olevia resursseja uudelleen ennen lisärahoituksen pyytämistä.

2.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

2.1.1 Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksiin liittyvä lisätalousarvio

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on analysoinut tarkkaan Lissabonin sopimuksen täysimittaisen täytäntöönpanon vaikutuksia ja seurauksia. Komitean puheenjohtaja ja työvaliokunta ovat toistuvasti keskustelleet korkealla poliittisella tasolla siitä, miten ja millä keinoin perussopimuksen määräyksiä voidaan soveltaa täysimittaisesti. Näissä analyyseissä ja keskusteluissa komitea on ottanut huomioon erityisesti seuraavat näkökohdat:

- Komitealle esitettävien virallisten lausuntopyyntöjen määrä kasvaa väistämättä perussopimuksen mukaisten uusien (energia, eurooppalainen tutkimusalue, urheilu[3]) tai laajennettujen politiikanalojen myötä. Komitealla on myös mahdollisuus kasvattaa rooliaan joillakin sellaisilla aloilla, joilla sille jo esitetään säännöllisesti pakollisia tai omaehtoisia lausuntopyyntöjä (terveys, sosiaalipolitiikka, yleistä taloudellista etua koskevat palvelut, vapaus, turvallisuus ja oikeus).

- Komitea voi toimia EU:n toimielinten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan järjestelmällisen vuoropuhelun foorumina EU-tasolla yhteistyössä kyseisten toimielinten kanssa (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artikla).

- Komitea voi toimia sekä neuvoa-antavana tahona että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja EU:n toimielinten institutionaalisena yhdyssiteenä kansalaisten aloiteoikeuden täytäntöönpanon yhteydessä.

- Komitea voi seurata uuden perussopimuksen sisältämän horisontaalisen sosiaalilausekkeen noudattamista ja huolehtia siitä, että unionin toimintalinjoissa otetaan huomioon sosiaalipoliittiset vaatimukset (jos EU-lainsäädäntö on sosiaalisten tavoitteiden vastainen, Euroopan unionin tuomioistuin voi kumota sen).

- Nyt kun Euroopan parlamentti on velvollinen kuulemaan komiteaa perussopimuksessa määrätyissä tapauksissa, komitean on mukautettava rakenteitaan ja menettelyjään, jotta se voi toimittaa lausuntonsa EP:lle oikea-aikaisesti.

Pohdintojensa ja laskelmiensa perusteella komitea pitää seuraavia lisäresursseja tarpeellisina, jotta Lissabonin sopimuksen määräykset voidaan panna täysimittaisesti täytäntöön: 4,14 miljoonaa euroa kuuden kuukauden aikana. Summa kattaa 22 uutta virkaa (14 AD5-, 6 AD9- ja 2 AST3-virkaa).

2.1.2 Virkojen muuttaminen

Lisäksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pyytää kolmen AST-viran muuttamista AD-viroiksi välttääkseen henkilöstösääntöjen 47 artiklaan perustuvan menettelyn. Voidakseen muuttaa tiettyjen virkojen palkkaluokat tehtävien luonteen mukaisiksi komitea esittää seuraavia muutoksia: kahden AST7-viran muuttaminen AD7-viroiksi ja yhden AST5-viran muuttaminen AD5-viraksi.

Komitea ei pyydä lisämäärärahoja muutosten toteuttamiseksi.

Tarkistettu henkilöstötaulukko on tämän asiakirjan budjettiteknisessä liitteessä.

2.2 Alueiden komitea

Lissabonin sopimuksessa alueiden komitealle osoitetut uudet toimivaltuudet merkitsevät sen toiminnan ja työmäärän huomattavaa laajenemista.

- Sopimuksella vahvistetaan merkittävästi EU:n paikallista ja alueellista ulottuvuutta asettamalla alueellinen yhteenkuuluvuus uudeksi tavoitteeksi ja tunnustamalla paikallis- ja alueviranomaisten uusi rooli lainsäädännön valmisteluvaiheessa ja lainsäädäntötoimien vaikutusten arvioinnissa. Siinä korostetaan myös näiden viranomaisten keskeistä tehtävää yleishyödyllisten palvelujen järjestämisessä. Alueiden komitealla on alue- ja paikallisviranomaisten poliittisena edustuselimenä kyseisillä aloilla välitystehtävä alue- ja paikallisviranomaisten ja unionin muiden toimielinten välillä. Näistä aloista tulee siten pysyvä osa komitean ydintoimintaa.

- Lissabonin sopimuksessa on erillinen viittaus toissijaisuusperiaatteen alueelliseen ja paikalliseen ulottuvuuteen. Alueiden komitealla on oikeus nostaa tähän liittyvä kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa. EU-lainsäädännön vaikutusten arvioinnin yhteydessä aletaan arvioida alueellisia vaikutuksia kaikilla sellaisilla politiikan aloilla, joilla on potentiaalista vaikutusta alueisiin. Sen vuoksi alueiden komitean on syytä tehostaa EU-säädösten oikeudellista analysointia ja antamiensa lausuntojen vaikuttavuuden seurantaa lainsäädäntöprosessin eri vaiheissa.

- Vuoden 2009 marraskuun loppuun asti alueiden komitean kuuleminen oli perustamissopimuksen mukaan pakollista kymmenellä eri alalla. Lissabonin sopimuksella näihin lisättiin yksi uusi ala (energia) ja laajennettiin tai syvennettiin viittä kymmenestä ”vanhasta” alasta. Tämän odotetaan johtavan siihen, että komitean lausuntojen määrä kasvaa, että osaamista on kehitettävä näillä aloilla ja että kaikista pakollista kuulemista edellyttävistä aiheista annettujen lausuntojen vaikutuksia on seurattava aiempaa paljon järjestelmällisemmin. Koska Euroopan parlamentin on lisäksi tästä lähtien kuultava alueiden komiteaa, komitealla on oltava valmiudet tuottaa laadukkaita lausuntoja oikea-aikaisesti.

Näiden uusien toimivaltuuksien ja tehtävien kunnollinen toteuttaminen merkitsee alueiden komitean työmäärän merkittävää lisääntymistä. Selviäminen uusista tehtävistä pelkästään nykyisillä resursseilla edellyttäisi huomattavia muutoksia resurssien kohdentamiseen ja toissijaisina pidettävien prioriteettien tunnistamista. Alueiden komitea on kuitenkin nuori toimielin, eikä se ole vielä ehtinyt luoda riittävän vankkoja rakenteita, joiden turvin resursseja voitaisiin jakaa uudelleen tässä laajuudessa. Uusien tehtävien hoitaminen ja vastuualueiden laajentuminen edellyttävät siis sekä lisärahoitusta että uusia henkilöresursseja.

Lisämäärärahojen kokonaistarpeeksi arvioidaan 6,4 miljoonaa euroa (eli 8 prosenttia komitean nykyisestä vuoden 2010 talousarviosta). Lisäksi arvioidaan tarvittavan 37 uutta virkaa, joista kuusi on poliittisten ryhmien sihteeristöihin ja puheenjohtajan kabinettiin sijoitettavia väliaikaisia toimia.

3. BEREC-VIRASTON HENKILÖSTÖTAULUKON MUUTOKSET

Budjettivallan käyttäjä osoitti vuodeksi 2010 3,47 miljoonaa euroa (2,57 miljoonaa hallintomenoihin ja 0,9 miljoonaa toimintamenoihin) virastolle, jonka tehtävänä on antaa asiantuntijatukea ja hallinnollista tukea Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimelle. Koska viraston oikeusperusta ei ollut vielä selvillä eikä sääntelyviranomaisten kanssa ollut päästy sopimukseen, kun vuoden 2010 alustava talousarvioesitys annettiin, lopullisessa talousarviossa hyväksyttyyn henkilöstötaulukkoon sisältyi vain henkilöstön määrä tehtäväryhmittäin, mutta ei palkkaluokittain jaoteltuna.

Jotta komissio voi perustaa uuden viraston ja palkata tarvittavan henkilöstön, vuoden 2010 henkilöstötaulukkoa on siis muutettava siten, että se sisältää yksityiskohtaiset palkkaluokkatiedot. Näin BEREC-virasto saa itsenäisen aseman ja voi toteuttaa tehtävänsä hyväksytyn oikeusperustan[4] mukaisesti.

Ehdotetut muutokset eivät edellytä lisämäärärahoja, sillä tarvittavat hallintomäärärahat on jo hyväksytty vuoden 2010 talousarviossa. Talousarviossa ei muuteta henkilöstön kokonaismäärää eri tehtäväryhmissä.

Tarkistettu henkilöstötaulukko on tämän asiakirjan budjettiteknisessä liitteessä.

4. Rahoituskehyksen tiivistelmätaulukko otsakkeittain

Rahoituskehys Otsake/alaotsake | Vuoden 2010 rahoituskehys | Talousarvio 2010 (ml. LTE 1) | LTE 2/2010 | Talousarvio 2010 (ml. LTE 1 ja 2) |

|MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |14 167 000 000 | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | |1b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | Yhteensä | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | Liikkumavara[5] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Yhteensä | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Liikkumavara | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Kansalaisuus |668 000 000 | |668 000 000 |659 387 500 | | |668 000 000 |659 387 500 | | Yhteensä | 1 693 000 000 | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | Liikkumavara[6] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[7] | 7 893 000 000 | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | Liikkumavara | | | 875 530 | | | | 875 530 | | | 5. HALLINTO[8] | 7 882 000 000 | |7 898 452 499 |7 897 947 499 |10 530 924 |10 530 924 |7 908 983 423 |7 908 478 423 | | Liikkumavara | | | 63 547 501 | | | | 53 016 577 | | | YHTEENSÄ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 462 224 986 |122 946 397 164 |10 530 924 |10 530 924 |141 472 755 910 |122 956 928 088 | | Liikkumavara | | |539 657 014 |11 671 484 836 | | |529 126 090 |11 660 953 912 | |

[1] EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

[2] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

[3] Perussopimuksen 194 artiklan 2 kohta (energiapolitiikka), 182 artiklan 5 kohta (eurooppalainen tutkimusalue) ja 165 artiklan 4 kohta (urheilu).

[4] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1211/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009 , Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) ja viraston perustamisesta, EUVL L 337, 18.12.2009, s. 1.

[5] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa alaotsakkeen 1 a liikkumavaraa (500 miljoonaa euroa). Enimmäismäärän ylittävät 195 miljoonaa euroa rahoitetaan ottamalla käyttöön joustovälineen varat.

[6] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006).

[7] Otsakkeen 4 vuoden 2010 liikkumavara ei sisällä hätäapuvarauksen määrärahoja (248,9 miljoonaa euroa).

[8] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (80 miljoonaa euroa).