Tämä toimintasuunnitelma on suunnattu EU:n toimielimille, kansallisille hallituksille ja parlamenteille − jotka ovat ensisijaisesti vastuussa demokratian moitteettoman toiminnan varmistamisesta − sekä muille kansallisille viranomaisille, poliittisille puolueille, tiedotusvälineille ja kansalaisyhteiskunnalle sekä verkkoalustoille. Kansallisia toimivaltoja täysimääräisesti kunnioittaen tässä esitetään vahvistettu EU:n toimintakehys ja erityisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on

Verkkokampanjoinnin ja verkkoalustojen nopea kasvu on kuitenkin myös luonut uusia haavoittuvuuksia ja vaikeuttanut vaalien rehellisyyden säilyttämistä, tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden takaamista sekä demokraattisen prosessin suojaamista disinformaatiolta ja muunlaiselta manipuloinnilta. Digitalisaatio on luonut uusia keinoja antaa rahoitusta poliittisille toimijoille valvomattomista lähteistä, kyberhyökkäyksiä voidaan kohdentaa kriittiseen vaali-infrastruktuuriin, toimittajat kohtaavat verkossa häirintää ja vihapuhetta, vääriä tietoja ja polarisoivia viestejä leviää nopeasti sosiaalisessa mediassa, myös koordinoitujen disinformaatiokampanjoiden kautta. Joidenkin näiden toimien vaikutusta vahvistaa läpinäkymättömien algoritmien käyttö, mitä puolestaan hallitaan laajalti käytetyillä viestintäalustoilla.

Samalla on huomattava, että EU ei pyri suojelemaan demokratiaa ainoastaan omien rajojensa sisällä, vaan se pyrkii aktiivisesti suojelemaan, inspiroimaan ja tukemaan demokratioita eri puolilla maailmaa, koska demokratiaan, oikeusvaltioperiaatteeseen ja ihmisoikeuksiin kohdistuu yhä enemmän paineita kaikkialla maailmassa. Demokratian toteuttamiseen liittyvät haasteet ovat maailmanlaajuisia, ja niiden selättäminen on maailman demokratioiden yhteisen edun mukaista. EU:n tasolla tämä edellyttää yhtenäistä lähestymistapaa sisäisten ja ulkoisten toimien välillä. Tapa, jolla tuemme ja vahvistamme demokraattista perustaamme unionissa ja jäsenvaltioissa, vaikuttaa ulkoisten toimiemme vahvuuteen. Komissio ehdottaa tässä toimintasuunnitelmassa yksilön oikeuksiin ja vapauksiin, avoimuuteen ja vastuuvelvollisuuteen perustuvia vastatoimia, jotka voivat myös toimia esimerkkinä siitä, miten maailmanlaajuisiin demokratiaan kohdistuviin haasteisiin voidaan vastata, ja perustana kumppanuuksien luomiselle samanmielisten demokratioiden kanssa.

”Euroopan unionissa ei ole kyse ainoastaan puolueista ja politiikasta, säännöistä tai määräyksistä, markkinoista tai valuutoista. Kyse on viime kädessä – ja ennen kaikkea – ihmisistä ja heidän toiveistaan. Kyse on ihmisistä, jotka toimivat yhdessä. Vapautensa, arvojensa ja paremman tulevaisuuden puolesta.”

Komissio aikoo myös ehdottaa uutta operatiivista EU:n mekanismia, jolla tuetaan häiriönsietokykyisiä vaaliprosesseja. Se järjestetään ja sitä koordinoidaan Euroopan vaaliyhteistyöverkoston (European Cooperation Network on Elections) kautta, jotta voidaan tukea yhteisten asiantuntijaryhmien käyttöä sekä tietojenvaihtoa esimerkiksi vaalien kyberturvallisuuteen ja verkkorikostutkintaan liittyvissä kysymyksissä tiiviissä yhteistyössä verkko- ja tietojärjestelmien yhteistyöryhmän (Network and Information Systems Cooperation Group) ja EU:n nopean hälytysjärjestelmän kanssa. Komissio helpottaa jatkossakin tiiviimpää yhteistyötä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kesken erityishaasteisiin vastaamisessa (esim. vaalikausiin, vaalitarkkailuun, riippumattomaan vaalivalvontaan ja tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin liittyvissä kysymyksissä) sekä seurannan (myös verkossa), uhkien tunnistamisen, valmiuksien kehittämisen, kansallisten vaaliverkostojen toiminnan ja yksityisen sektorin kanssa käytävän yhteistyön kattamisessa. Lisäksi tarkastellaan mahdollisuuksia keskinäiseen tukeen, kuten verkkofoorumiin, yhteiseen koulutukseen, yhdistettyihin resursseihin ja asiantuntemukseen sekä verkossa toteutettavaan seurantaan. Vaaliprosessien tai niiden hallinnoimiseen liittyvien seikkojen merkitseminen elintärkeiksi infrastruktuureiksi voisi tehostaa näitä toimia. Komissio järjestää korkean tason tapahtuman, joka kokoaa yhteen eri viranomaisia ja jossa käsitellään vaaliprosesseihin liittyviä haasteita ja annetaan kansalaisille mahdollisuus osallistua demokraattiseen prosessiin äänestäjinä ja ehdokkaina.

Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitukseen sovelletaan EU:n lainsäädäntöä Euroopan parlamentin vaaleista vuonna 2019 laaditussa kertomuksessa korostettiin tarvetta vahvistaa joitakin sääntöjä, jotta ulkoista häirintää voidaan estää, erityisesti lisäämällä Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoituslähteiden avoimuutta, jotta voidaan puuttua ulkomaisten etujen välilliseen rahoitukseen, joka kanavoidaan kansallisten varojen tai yksityisten lahjoitusten kautta. Komissio ehdottaa vuonna 2021 Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitusta koskevan lainsäädännön tarkistamista. Tarkoituksena on puuttua EU:n ulkopuolelta tulevaan Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitukseen, tarkistaa tarkastusvaatimuksia, vahvistaa EU:n rahoituksen ja kansallisten kampanjoiden välisiä yhteyksiä sekä lisätä avoimuutta ja tarkastuksia. Tavoitteena on saada uudet säännöt voimaan riittävän ajoissa ennen toukokuussa 2024 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja.

Ehdotettua lainsäädäntöä täydennetään jäsenvaltioille, kansallisille poliittisille puolueille, toimivaltaisille viranomaisille ja muille toimijoille suunnattavilla tukitoimilla ja ohjeilla EU:n toimivallan rajat tällä alalla huomioiden. Ne perustuvat Euroopan vaaliyhteistyöverkoston (European Cooperation Network on Elections) puitteissa jäsenvaltioiden välillä käytyyn monialaiseen tietojenvaihtoon. Verkosto perustettiin vuonna 2019 ennen Euroopan parlamentin vaaleja konkreettisen ja käytännönläheisen keskustelun käymiseksi aiheista, joilla on merkitystä vapaiden ja rehellisten vaalien varmistamisen kannalta.

Kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja vastuuviranomaisten on voitava nähdä selvästi tällaisen mainonnan lähde ja tarkoitus. Verkkoympäristössä on usein vaikea tunnistaa maksettua poliittista aineistoa ja erottaa se muusta poliittisesta sisällöstä, varsinkin kun se voi usein vaikuttaa muiden käyttäjien jakamalta tai luomalta ”orgaaniselta” sisällöltä. Tämä luo oikeudellista epävarmuutta palveluntarjoajille ja muille toimijoille, erityisesti verkossa toimiville välittäjille, poliittisille konsulttitoimistoille ja vastaaville yrityksille, mutta myös puolueille, kampanjaorganisaatioille, ehdokkaille ja laajemmalle yleisölle, ja se vaikuttaa vastuuvelvollisuuteen ja valvontaan.

Poliittisen mainonnan ja viestinnän sekä siihen liittyvän kaupallisen toiminnan avoimuutta on selvästikin lisättävä. Yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR:n) sääntöjen täytäntöönpanon ja noudattamisen tehostaminen on äärimmäisen tärkeää.

Viimeaikaisten vaalien korkea äänestysvilkkaus eri puolilla EU:ta osoittaa, että kansalaiset luottavat edelleen vaaliuurnan voimaan välineenä, jonka avulla he voivat ilmaista mielipiteensä ja saattaa edustajansa vastuuseen. Samanaikaisesti sosiaalinen media on yksi kanavista, jolla pyritään manipuloimaan yleistä mielipidettä, ehkäisemään vaaleihin osallistumista ja kyseenalaistamaan vaaliprosessien luotettavuus. Myös yrityksiä puuttua asioihin ulkomailta käsin on dokumentoitu.

Hyökkäykset, kunnianloukkauslakien väärinkäyttö ja muut uhkailun ja painostuksen muodot, myös järjestäytyneen rikollisuuden taholta, vahingoittavat toimittajien työympäristöä. Media-alan haasteita ovat myös digitalisaatio ja alustojen rooli verkossa jaettavien uutisten portinvartijoina. Covid-19-pandemia on pahentanut näitä suuntauksia. Se on aiheuttanut mainostulojen huomattavaa vähenemistä, joka on kohdistunut erityisesti pieniin ja paikallisiin tiedotusvälineisiin.

Tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus ovat olennaisen tärkeitä demokratioillemme, ja ne on kirjattu perusoikeuskirjaan. Vapaat ja moniarvoiset tiedotusvälineet ovat keskeisessä asemassa vallanpitäjien vastuuvelvollisuuden kannalta ja autettaessa kansalaisia tekemään tietoon perustuvia päätöksiä. Koska riippumattomat tiedotusvälineet tarjoavat kansalaisille luotettavaa tietoa, niillä on tärkeä rooli taistelussa disinformaatiota ja demokraattisen keskustelun manipulointia vastaan.

Komissio edistää jatkossakin osallistavaa ja keskustelevaa demokratiaa esimerkiksi ilmastosopimuksen, Horisontti 2020 -ohjelman vihreään kehitykseen liittyvien tulevien hankkeiden ja eurooppalaisten kansalaisaloitteiden pohjalta sekä kansalaisten osallistumista EU:n politiikkojen ja voimassa olevan lainsäädännön muotoiluun. Komission vuotuisessa oikeusvaltiokertomuksessa arvioidaan myös lainsäädäntöprosessin osallistavuutta ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista. Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi on osallistavan ja keskustelevan demokratian yleiseurooppalainen harjoitus, ja sen tavoitteena on antaa eri puolilta EU:ta tuleville ihmisille mahdollisuus tehdä ehdotuksia EU:n tulevien politiikkojen muotoilemiseksi. Konferenssi toimii katalysaattorina uusille julkisen osallistumisen muodoille Euroopan tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Lisäksi uuden sukupolven kansalaiskeskustelut edistävät myös innovatiivisia kansalaisten osallistumisen ja keskustelun tapoja, myös valtioiden rajat ylittävällä tasolla.

Vaaliasioita koskevaa yhteistyötä ja tiedonvaihtoa vahvistetaan EU:n välittömässä naapurustossa ja kauempana sijaitsevien maiden kanssa sekä kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, Unescon ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston, kanssa hyödyntämällä nykyisiä rakenteita parhaalla mahdollisella tavalla parhaiden käytäntöjen vaihdon helpottamiseksi ja antamalla tukea yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi, kuten ulkomaisen vaikuttamisen ja disinformaation torjumiseksi vaalien yhteydessä. Kumppanimaiden kanssa tehdään jo töitä tukemalla demokratiaa ja käyttämällä EU:n vaalitarkkailuvaltuuskuntia, joiden valtuuksia on laajennettu kattamaan verkossa toteutettavien vaalikampanjoiden valvonta, sosiaalisen median valvonta sekä suositusten antaminen tällä alalla. Jotta näitä suosituksia noudatettaisiin tehokkaasti, demokratian tukemiseen ja vaalitarkkailuun on osoitettava lisää kapasiteettia, jotta hallituksille ja kansalaisyhteiskunnalle voidaan antaa konkreettista teknistä tukea toimintapoliittisten puitteiden, turvallisten infrastruktuurien, sääntelyvalmiuksien ja valvonnan kehittämiseen ja jotta voidaan jakaa kokemuksia hybridiuhkien, myös disinformaation, havaitsemisesta, analysoinnista ja torjumisesta.

Komissio keskittyy lujittamaan jäsenvaltioiden ja asianomaisten sääntelyviranomaisten välistä yhteistyötä, joka koskee tasapuolista kohtelua ja tasapuolista näkyvyyttä tiedotusvälineissä vaalien aikana, koska perinteisiin tiedotusvälineisiin ja verkkoalustoihin ei sovelleta samoja velvoitteita. Tällä alalla voitaisiin antaa lisäohjeistusta EU:n tasolla hyödyntämällä myös kansallisten media-alan sääntelyviranomaisten asiantuntemusta audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmässä (European Regulators Group for Audiovisual Media Services, ERGA) sekä media-alan itsesääntelyelinten asiantuntemusta. Tässä työssä hyödynnetään myös Euroopan vaaliyhteistyöverkoston (European Cooperation Network on Elections) ja EU:n nopean hälytysjärjestelmän asiantuntemusta. Journalistista ja toimituksellista koskemattomuutta koskevien normien tukeminen on erityisen tärkeää vaalien yhteydessä.

EU:n tasolla toteutetaan erityisiä toimenpiteitä vaali-infrastruktuurien suojaamiseksi kyberhyökkäyksiltä. Tässä yhteydessä päivitetään vaaliteknologian tietoverkkoturvallisuutta koskevaa yhteenvetoa ja järjestetään lisää käytännön harjoituksia riskien ja valmiuden selvittämiseksi Euroopan vaaliyhteistyöverkoston (European Cooperation Network on Elections) ja verkko- ja tietojärjestelmien yhteistyöryhmän (Network and Information Systems Cooperation Group) yhteisen työn pohjalta. Tuleva EU:n kyberturvallisuusstrategia tarjoaa monialaiset puitteet sekä lainsäädäntöehdotuksia verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden parantamiseksi ja elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseksi.

Tiedotusvälineiden vapauteen on kohdistunut uusia loukkauksia, joskus verkossa esiintyvän disinformaation torjunnan nimissä. Vuonna 2020 peräti 90 maata eri puolilla maailmaa, niistä osa EU:ssa ja sen naapurustossa, on rajoittanut tiedotusvälineiden vapautta covid-19-pandemian perusteella .

Toimittajien turvallisuutta verkossa ja fyysistä turvallisuutta on selvästikin parannettava ja heille ja muille yleisen edun suojelemiseen osallistuville toimijoille on tarjottava välineitä perusteettomien oikeudenkäyntien estämiseksi. Tiedotusvälineiden moniarvoisuutta voidaan suojella myös julkistamalla paremmin tietoja siitä, kuka omistaa tai valvoo tiedotusvälineitä, sekä valtiollisen mainonnan avoimella ja oikeudenmukaisella jakamisella.

Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman lisäksi myös media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelmassa käsitellään media-alan taloudellista elinkelpoisuutta, autetaan media-alaa elpymään ja tarttumaan täysimääräisesti digitalisaatiokehityksen tarjoamiin mahdollisuuksiin ja tuetaan edelleen tiedotusvälineiden moniarvoisuutta. Nämä suunnitelmat muodostavat media-alan kattavan lähestymistavan ja perustuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston tekemään työhön. Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa annetaan myös konkreettisia ohjeita ulkoisille toimille, joilla tuetaan vapaita ja moniarvoisia tiedotusvälineitä eri puolilla maailmaa, erityisesti toimittajien turvallisuuden ja suojelun tukemiseksi.

3.1Toimittajien turvallisuus

Vuoden 2020 oikeusvaltiokertomus osoitti, että toimittajiin kohdistuvat fyysiset ja verkossa esitetyt uhkaukset ja hyökkäykset ovat lisääntymässä useissa jäsenvaltioissa. Herjauskampanjoita esiintyy usein, ja yleisestä pelottelusta ja poliittisista syistä johtuvasta häirinnästä on tullut yleistä. Viime vuosina Euroopassa on tehty raakoja iskuja vapaita tiedotusvälineitä vastaan, ja toimittajia on murhattu, huomattavina esimerkkeinä Daphne Caruana Galizia Maltalla sekä Ján Kuciak ja hänen morsiamensa Martina Kušnírová Slovakiassa. Yksi näiden murhien yhteinen piirre oli, että niitä edelsi uhriin kohdistuvaa fyysistä ja oikeudellista uhkailua. Yhä useammat toimittajat joutuvat uhkausten kohteeksi ja yhä useammin verkossa. Toimittajat joutuvat häirinnän, vihapuheen ja herjauskampanjoiden kohteeksi Euroopassa ja muualla maailmassa, ja joskus nämä toimet ovat jopa poliittisten toimijoiden käynnistämiä. Kohteena ovat erityisesti naispuoliset toimittajat. Vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa todettiin, että tällaisella painostuksella on toimittajiin ”lamaannuttava vaikutus”. Tämä voi johtaa itsesensuuriin ja vähentää mahdollisuuksia käydä julkista keskustelua tärkeistä kysymyksistä.

Huhtikuussa 2016 Euroopan neuvoston ministerikomitea totesi, että toimittajiin kohdistuvat uhkat vahingoittavat demokraattisen yhteiskunnan toimintaa, ja antoi suosituksen journalismin suojelemisesta sekä toimittajien ja muiden media-alan toimijoiden turvallisuuden suojelemisesta. Euroopan neuvosto on myös perustanut erityisen foorumin, jonka tehtävänä on edistää journalismin ja toimittajien turvallisuuden suojelua hälytysten valvomiseksi. Viranomaisten velvollisuutena on suojella sananvapautta ja toimittajien turvallisuutta luomalla suotuisa oikeudellinen ympäristö, suhtautumalla toimittajiin kohdistuviin rikollisiin uhkauksiin vakavasti ja nostamalla hyökkäyksistä määrätietoisesti syytteitä. Toimittajien turvallisuus on kuitenkin edelleen heikentynyt, sillä foorumilla on rekisteröity yhä enemmän hälytyksiä, ja suositus on pantava paremmin täytäntöön.

Tilanne on hälyttävä, mutta useissa jäsenvaltioissa on kehitetty useita hyviä käytäntöjä. Niitä ovat esimerkiksi rajat ylittävät aloitteet. Esimerkiksi Press Freedom Police Codex on tiedotusvälineiden vapautta edistävien järjestöjen kehittämä aloite, jolla edistetään poliisivoimien ja media-alan toimijoiden välistä vuoropuhelua. Komissio on sitoutunut helpottamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja levittämistä, jotta toimittajien toimintamahdollisuudet olisivat turvallisemmat kaikkialla EU:ssa.

Komissio järjestää jäsennellyn vuoropuhelun, jossa ovat mukana jäsenvaltiot ja niiden median sääntelyviranomaiset, journalistien, itsesääntelyelinten (median/lehdistön mielipidelautakunnat) ja kansalaisyhteiskunnan edustajat, ja jossa hyödynnetään Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön ja Unescon asiantuntemusta. Vuoropuhelu käydään Euroopan uutismediafoorumissa, jonka komissio perustaa sidosryhmien yhteistyön vahvistamiseksi media-alaan liittyvissä kysymyksissä. Jäsenvaltioiden oikeudenkäyttö-, syyttäjä- ja lainvalvontaviranomaisten ottaminen mukaan on olennaisen tärkeää journalisteihin kohdistuvien uhkien tehokkaan käsittelemisen ja rikoksentekijöiden rankaisematta jäämisen vähentämisen kannalta.

Komissio ehdottaa vuonna 2021 journalistien turvallisuutta koskevaa suositusta. Sen tavoitteena on puuttua muihin turvallisuusongelmiin, kuten vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa mainittuihin ongelmiin, varmistaa Euroopan neuvoston suosituksessa esitettyjen normien täytäntöönpano jäsenvaltioissa ja kiinnittää erityistä huomiota naisjournalisteihin kohdistuviin uhkiin.

Vakaan rahoituksen turvaaminen on myös ratkaisevan tärkeää journalistien tukemisen varmistamisen kannalta. Esimerkiksi Media Freedom Rapid Response -pilottihankkeessa keskitytään kehittämään koordinoituja nopeita toimia, joilla voidaan reagoida lehdistön ja median vapauden loukkauksiin, mukaan lukien oikeudellinen apu ja käytännön tuki (esim. turvakodit) niitä tarvitseville journalisteille jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa.

EU edistää ja tukee aktiivisesti journalistien turvallisuutta ulkoisissa toimissaan ja politiikassaan. Se jatkaa mediaympäristön seuraamista ja lujittamista EU:n ulkopuolella keskittyen riippumattomien tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja journalistien turvallisuuden edistämiseen, ja julkisuusdiplomatian käyttöä vastatessaan journalisteihin kohdistuviin uhkiin ja esteisiin. Ihmisoikeuspuolustajia koskeva EU:n mekanismi (EU Protect Defenders Mechanism) tarjoaa rahoitustukea ja oikeudellista tukea ja uudelleensijoituksia sadoille journalisteille joka vuosi. Tätä työtä jatketaan, kuten jatketaan myös oikeudellista tukea journalisteille ja mediataloille temaattisten ja kahdenvälisten ohjelmien kautta, erityisesti oikeudellisen häirinnän ja kyberturvallisuuslainsäädännön väärinkäytön tapauksissa.

Toimet: ·Journalistien turvallisuutta koskeva suositus vuonna 2021, ottaen huomioon uudet verkkouhkat erityisesti naisjournalisteille. ·Jäsennelty vuoropuhelu Euroopan uutismediafoorumissa jäsenvaltioiden, sidosryhmien ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa suosituksen valmistelua ja täytäntöönpanoa varten. ·Kestävä rahoitus hankkeille, joissa keskitytään oikeudelliseen ja käytännön apuun journalisteille EU:ssa ja muualla, mukaan lukien turvallisuus- ja kyberturvallisuuskoulutus journalisteille ja diplomaattinen tuki.

3.2Strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden torjuminen

Strategiset häirintätarkoituksessa nostetut kanteet (SLAPP-kanteet) ovat erityinen häirinnän muoto, jota käytetään yhä enemmän journalisteja ja muita yleisen edun suojaamiseen osallistuvia tahoja vastaan. Ne ovat perusteettomia tai liioiteltuja kanteita, joita laittavat vireille valtion elimet, liikeyritykset tai vaikutusvaltaiset yksityishenkilöt sellaisia heikompia osapuolia vastaan, jotka ilmaisevat kritiikkiä tai välittävät kantajien kannalta epämiellyttäviä viestejä, yleistä etua koskevassa asiassa. Tällaisten kanteiden tarkoituksena on rajoittaa arvostelua esittäneen vastaajan sananvapautta, pelotella häntä ja hiljentää hänet aiheuttamalla hänelle oikeudellisesta puolustuksesta aiheutuvia kustannuksia, kunnes hän luopuu arvostelusta tai vastustuksesta. Vaikka kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat joutua alttiiksi tällaisille aloitteille, journalistien työn luonne tekee heistä erityisen alttiita

Hiljattain tehty tutkimus osoittaa, että SLAPP-kanteita käytetään yhä enemmän monissa jäsenvaltioissa ympäristöissä, joissa vihamielinen toiminta journalisteja vastaan on kasvussa. Vaikka useimmat kanteet hylätään, ne aiheuttavat silti vakavaa huolta, koska journalistien työ keskeytyy niiden takia ja ne vaikuttavat journalistien uskottavuuteen. Kun otetaan huomioon vallan ja voimavarojen epätasapaino, SLAPP-kanteilla voi olla tuhoisat vaikutukset uhrin talouteen sekä tukahduttavia vaikutuksia, jotka vähentävät uhrin halukkuutta jatkaa tai estävät häntä jatkamasta yleisen edun mukaista työtään. SLAPP-kanteita käytetään usein yhdessä fyysistä turvallisuutta koskevan uhkailun kanssa – 47 tällaista kannetta oli vireillä Daphne Caruana Galiziaa vastaan Maltalla ja ulkomailla silloin, kun hänet salamurhattiin.

SLAPP-kanteet perustuvat kansalliseen lainsäädäntöön, mutta ne voivat olla monimutkaisempia ja kalliimpia puolustautumisen kannalta, kun ne laitetaan vireille tarkoituksellisesti toisella lainkäyttöalueella tai kun niillä pyritään käyttämään hyödyksi kansallisen prosessilainsäädännön ja kansainvälisen yksityisoikeuden välisiä eroja. SLAPP-kanteet ovat usein luonteeltaan kansainvälisiä. Se tosiseikka, että verkon mediasisältö on saatavilla eri lainkäyttöalueilla voi raivata tietä edullisimman oikeuspaikan etsimiselle ja vaikeuttaa tehokasta oikeusturvan saantia ja oikeudellista yhteistyötä.

Komissio esittää vuonna 2021 aloitteen journalistien ja kansalaisyhteiskunnan suojaamiseksi SLAPP-kanteita vastaan. Tämän työn valmistelua varten komissio suorittaa kartoitustutkimuksen ja johtaa teknistä kohderyhmää palautteen keräämiseksi oikeusavun tai tuen lajista, jota voitaisiin suunnitella SLAPP-uhreille. Tässä yhteydessä perustetaan myös uusi asiantuntijaryhmä, jossa kokoontuu oikeusalan toimijoita, journalisteja, akateemikkoja, kansalaisyhteiskunnan jäseniä ja ammattijärjestöjen jäseniä ja jonka tavoitteena on saattaa yhteen asiantuntemusta, vaihtaa tietoja ja levittää parhaita käytäntöjä journalisteille ja muille SLAPP-kanteiden kohteeksi joutuneille tarjottavasta oikeudellisesta tuesta. Kohdennetun oikeusalan koulutuksen olisi myös autettava tuomioistuimia, jotta ne oppivat tunnistamaan perusteettomat kanteet ja käyttämään saatavilla olevia työkaluja niiden käsittelemiseen. Asiaan liittyviä kansainvälisiä näkökohtia tutkitaan myös Rooma II -asetuksen ja Bryssel I a -asetuksen vuoteen 2022 mennessä tehtävässä arvioinnissa.

Toimet: ·Perustetaan SLAPP-kanteita koskeva asiantuntijaryhmä vuoden 2021 alussa ·Esitetään aloite journalistien ja kansalaisyhteiskunnan suojelemiseksi SLAPP-kanteita vastaan vuoden 2021 lopulla

3.3Tiiviimpi yhteistyö ammatillisten normien kehittämiseksi ja panemiseksi täytäntöön

Läpinäkyvyys ja ammatillisten normien noudattaminen on olennaisen tärkeää, jotta yleisön luottamus mediaan säilyy. Kaupallisen, ja joskus poliittisen, paineen lisääminen rasittavat median riippumattomuutta ja journalistien kykyä noudattaa käytännesääntöjä ja laatuvaatimuksia.