4.laillista muuttoliikettä koskevan uuden politiikan laatiminen.

Agendassa kiinnitetään erityistä huomiota kiireellisiin toimenpiteisiin hukkumiskuolemien ehkäisemiseksi merillä. Toimiin lukeutuvat muun muassa ehdotus EU:n laajuisen uudelleensijoitusjärjestelmän perustamisesta 20 000 henkilölle, jotka selvästi tarvitsevat kansainvälistä suojelua Euroopassa, ja hiljattain tehty ehdotus Turkin kanssa toteutettavasta vapaaehtoisesta humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmästä.

Ehdotetut poliittiset aloitteet liittyvät välittömästi perusoikeuksien turvaamiseen ja edistämiseen. Komissio on esimerkiksi julkaissut palauttamiskäsikirjan, jolla tuetaan syyskuussa 2015 hyväksyttyä palauttamista koskevaa toimintaohjelmaa. Käsikirjassa annetaan kansallisille viranomaisille ohjeita esimerkiksi siitä, miten ne voivat varmistaa, että palauttamisoperaatioissa kunnioitetaan perusoikeuksia kaikin tavoin, etenkin ilman huoltajaa olevien lasten tapauksessa.

Eräs komission ehdottamista välittömistä toimista suhteettomien muuttopaineiden kohteena olevien etulinjan jäsenvaltioiden auttamiseksi on niin sanotun hotspot-järjestelmän kehittäminen. Hotspot-järjestelykeskusten avulla jäsenvaltiot voivat paremmin turvata perusoikeuksia koskevien suojakeinojen toteutumisen käytännössä, jos taakkaa jaetaan sen varmistamiseksi, että käytettävissä on riittävästi resursseja ja henkilöstöä. Komissio on lokakuussa 2015 pidetystä Länsi-Balkanin maiden johtajien kokouksesta lähtien seurannut tarkasti tilanteen kehittymistä Länsi-Balkanin reitillä. Kreikka ja Länsi-Balkanin maat sitoutuivat johtajien julkilausumassa lisäämään vastaanottokapasiteettiaan, jotta siirtolaisvirtoja voitaisiin hallita paremmin ja ennakoitavammin. Komissio on antanut tätä varten hätäapua ja humanitaarista apua.

Joulukuussa 2015 annettu ehdotus asetukseksi, jolla perustetaan Euroopan raja- ja rannikkovartiosto, on myös tärkeä perusoikeuksien turvaamisen kannalta. Ehdotettuun asetukseen sisältyy kaikkiin Euroopan raja- ja rannikkovartioviraston koordinoimiin rajavalvontaoperaatioihin sovellettavien menettelyohjeiden ja palauttamista koskevien menettelyohjeiden laatiminen. Perusoikeusvaltuutettu valvoo perusoikeuksien noudattamista viraston toiminnassa, ja toiminnassa mahdollisesti tapahtuvia perusoikeusloukkauksia käsitellään valitusmekanismin avulla. Yhteiset operaatiot tai nopeat rajainterventiot voitaisiin keskeyttää tai lopettaa, jos niissä rikotaan perusoikeuksia tai kansainvälisiä suojeluvelvoitteita. Viraston on määrä laatia perusoikeusstrategia, jossa keskitytään erityisesti lapsiin, ihmiskaupan uhreihin, sairaanhoitoa tai kansainvälistä suojelua tarvitseviin henkilöihin, merihädässä oleviin ja muihin haavoittuvassa asemassa oleviin. Viraston rajavartijakoulutusta koskevat yhteiset koulutusvaatimukset tukisivat perusoikeuskirjan noudattamista.

Perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen on yksi Euroopan turvallisuusagendan viidestä periaatteesta. Siinä korostetaan, että turvallisuus ja perusoikeuksien kunnioittaminen eivät ole keskenään ristiriidassa, vaan ne ovat toisiaan täydentäviä tavoitteita. Turvallisuuden varmistaminen on välttämätön edellytys perusoikeuksien suojaamiselle ja toteutumiselle. Toisaalta kaikkien turvatoimien yhteydessä on kunnioitettava perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta ja noudatettava tarpeellisuus-, oikeasuhteisuus- ja laillisuusperiaatteita. Lisäksi on huolehdittava riittävistä takeista vastuuvelvollisuuden ja oikeussuojakeinojen varmistamiseksi.

Samaa lähestymistapaa noudatetaan myös terrorisminvastaisia toimia koskevassa ehdotuksessa, jonka komissio esitti Pariisissa marraskuussa 2015 tehtyjen iskujen jälkeen. Terrorismia koskevassa direktiiviehdotuksessa korostetaan, että rikosoikeudellisten säännösten saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä on tärkeää noudattaa perusoikeuksia. Ehdotetulla direktiivillä pyritään suojelemaan uhrien ja mahdollisten uhrien perusoikeuksia. Ehdotuksen mukaan terrorismin valmistelu, kuten kouluttautuminen ja terrorismitarkoituksessa ulkomaille matkustaminen, sekä terrorismiin yllyttäminen, avunanto, terrorismirikoksen yrittäminen ja terrorismin rahoittaminen on säädettävä rangaistavaksi. Ehdotetulla direktiivillä pyritään myös varmistamaan, ettei epäiltyjen ja syytettyjen perusoikeuksia rajoiteta enempää kuin on välttämätöntä, vaan noudatetaan laillisuusperiaatetta ja rikoksista määrättävien rangaistusten oikeasuhteisuuden periaatetta (perusoikeuskirjan 49 artikla).

Perusoikeuksien merkitys turvallisuuteen liittyvissä toimissa näkyy siinä, että terrorisminvastaisessa politiikassa painotetaan ennaltaehkäiseviä toimia. EU:n toiminta ääriliikkeiden torjumiseksi ei saa johtaa minkään ryhmän tai yhteisön leimaamiseen, vaan sen on perustuttava yhteisiin eurooppalaisiin arvoihin, joita ovat suvaitsevaisuus, moniarvoisuus ja keskinäinen kunnioitus. Turvallisuusagendalla pyritään puuttumaan ääriliikehdinnän taustalla oleviin syihin koulutuksen, nuorten osallistumisen, uskontojen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden avulla. Siinä painotetaan syrjinnän, rasismin ja muukalaisvihan torjunnan merkitystä ja korostetaan asiaan liittyviä EU:n toimia.

Tämä näkyi myös 17. maaliskuuta Pariisissa pidetyn EU:n opetusministerien epävirallisen tapaamisen johdosta annetussa julistuksessa kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla . Pariisin julistuksessa esitetään suosituksia, jotka koskevat koulutuksen merkitystä perusarvojen, kuten aktiivisen kansalaisuuden, keskinäisen kunnioituksen, erilaisuuden, tasa-arvon ja sosiaalisen osallisuuden, edistämisessä ja ääriliikkeiden väkivallantekojen estämisessä. Pariisin julistuksen jatkotoimena komissio ja jäsenvaltiot ovat sopineet uusista vuoteen 2020 asti noudatettavista EU:n tason yhteistyön painopistealoista .

Komissio isännöi 19. lokakuuta 2015 korkean tason ministerikonferenssia rikosoikeudellisista toimista radikalisoitumisen torjumiseksi. Konferenssissa vaihdettiin kokemuksia radikalisoitumisen torjumisesta vankiloissa ja yhteiskuntaan sopeuttamiseen tähtäävien ohjelmien järjestämisestä vierastaistelijoille ja ulkomailta palaaville taistelijoille. Jäsenvaltioiden sitoutuminen asiaa koskeviin toimiin vahvistettiin 20. marraskuuta 2015 annetuissa neuvoston päätelmissä terrorismiin ja väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtavan radikalisoitumisen rikosoikeudellisten vastatoimien tehostamisesta.

2.3 Perusoikeuskirjan sisällyttäminen kansainvälisiin sopimuksiin ja ihmisoikeuksien johdonmukaisuuden varmistaminen

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 21 artiklassa määrätään unionin ulkoisesta toiminnasta.

Huhtikuussa 2015 annettiin yhteinen tiedonanto ”Ihmisoikeuksien säilyttäminen EU:n asialistan kärjessä”, minkä johdosta neuvosto hyväksyi heinäkuussa ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman (2015–2019). Suunnitelma sisältää 36 kohtaa, joissa luetellaan toistasataa ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevaa toimea. Toimintasuunnitelmalla pannaan täytäntöön SEU-sopimuksen 21 artikla ja täytetään siten ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen sitoumukset. Suunnitelmalla myös parannetaan mahdollisuuksia kaikkien EU:n viranomaisten ja sidosryhmien osallistamiseen ja edistetään ihmisoikeusnäkökohtien sisällyttämistä kaikkiin EU:n ulkoisiin politiikkoihin. Kaavailtuihin toimiin kuuluu esimerkiksi ihmisoikeusnäkökulman huomioiminen sellaisia politiikkoja koskevissa vaikutustenarvioinneissa, joilla voi olla merkittävä vaikutus EU:n ulkopuolisiin maihin. Toimintasuunnitelman toimet liittyvät työhön, jota komissio tekee sisäisen perusoikeuksien noudattamisen ja etenkin yksityisyyden suojaan joukkoseurannan yhteydessä liittyvien riskien sekä oikeuslaitoksen uudistamisen, lasten oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon, rasismin ja muukalaisvihan torjunnan, muuttoliikkeen ja terrorismin torjunnan alalla.

Komission lokakuussa 2015 hyväksymässä ”Kaikkien kauppa” -strategiassa esitetään toimia, joilla pyritään varmistamaan, että perusoikeuksia kunnioitetaan EU:ssa ja EU:n ulkopuolisissa maissa. Strategiassa käsitellään oikeutta sääntelyyn sekä kauppapolitiikan ja -sopimusten perus- ja ihmisoikeuksiin kohdistuvien vaikutusten arviointia. Strategiassa kauppapolitiikka yhdistetään ihmisoikeuksien edistämiseen EU:n ulkopuolisissa maissa, etenkin lapsityövoiman käytön, vankien pakkotyön sekä ihmiskaupasta ja maan anastuksesta johtuvan pakkotyön osalta. Ihmisoikeusnäkökohtia sisällytetään yhä enenevässä määrin myös EU:n kahdenvälisiin vapaakauppasopimuksiin ja EU:n vientivalvontapolitiikkaan.

Komissio saattoi syyskuussa 2015 päätökseen neuvottelut EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä tietosuojaa koskevasta puitesopimuksesta. Sopimuksella varmistetaan tietosuojaa koskevat takeet silloin, kun henkilötietoja siirretään EU:n ja Yhdysvaltojen välillä rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä. Sopimuksen mukaan Yhdysvaltojen ulkopuolella asuvat EU:n kansalaiset voivat turvautua oikeussuojakeinoihin Yhdysvaltojen tuomioistuimissa, jos heidän henkilötietojaan on siirretty Yhdysvaltojen lainvalvontaviranomaisille ja tiedot ovat virheellisiä tai niitä on käsitelty lainvastaisesti. Sopimus parantaa merkittävästi Yhdysvalloissa käytettävissä olevia oikeussuojakeinoja.

EU kävi elokuussa 2015 ensimmäistä kertaa vuoropuhelua vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevän YK:n komitean kanssa vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanosta EU:ssa. EU:ta edusti komissio, joka toimii yleissopimuksen mukaisena EU:n yhteystahona. YK:n komitea hyväksyi lokakuussa 2015 loppupäätelmät, joiden täytäntöönpanoon komissio sitoutui.

Komissio hyväksyi heinäkuussa 2015 osana sääntelyn parantamista suuntaviivat ihmisoikeuksiin kohdistuvien vaikutusten analysoinnista kauppaan liittyvien vaikutustenarviointien yhteydessä. Ne auttavat analysoimaan kauppapoliittisten aloitteiden vaikutusta ihmisoikeuksiin sekä EU:ssa että kumppanimaissa. Myös paremman sääntelyn agendassa esitetään, että yleisen ulkoisen ulottuvuuden sisältävien ehdotusten vaikutuksia ihmisoikeuksiin on arvioitava.

2.4 Unionin tuomioistuimen harjoittama EU:n toimielinten valvonta

Unionin tuomioistuin totesi asiassa Schrems, että komission vuonna 2000 antama safe harbor päätös on pätemätön. Tällä tietosuojadirektiivin 25 artiklan 6 kohdan nojalla tehdyllä tietosuojan tason riittävyyttä koskevalla päätöksellä hyväksyttiin henkilötietojen siirtäminen EU:n ulkopuoliseen maahan, tässä tapauksessa Yhdysvaltoihin. Päätöksen mukaan tietosuojan taso oli riittävä Yhdysvaltojen kansallisen lainsäädännön tai kansainvälisten sitoumusten johdosta. Koska tietosuojan taso oli todettu riittäväksi, Facebookin irlantilainen tytäryhtiö saattoi siirtää henkilötietoja Yhdysvalloissa sijaitseville palvelimille. Nämä siirrot riitautettiin irlantilaisessa tuomioistuimessa erityisesti vuonna 2013 paljastuneen Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaisten harjoittaman laajamittaisen tarkkailutoiminnan vuoksi.

Tuomioistuin katsoi tietosuojan tason riittävyyttä koskevan päätöksen edellyttävän, että komissio toteaa kyseisen kolmannen maan takaavan sellaisen tietosuojan tason, joka ei välttämättä ole täysin sama mutta ”pääosiltaan vastaa” tasoa, joka EU:ssa taataan kyseisellä direktiivillä luettuna perusoikeuskirjan valossa. Tuomioistuin katsoi, että vuoden 2000 safe harbor -päätös ei sisällä riittäviä komission toteamuksia toimenpiteistä, joilla rajoitetaan Yhdysvaltojen viranomaisten pääsyä päätöksen nojalla siirrettyihin tietoihin, eikä siitä, että tällaista puuttumista vastaan on olemassa tehokasta oikeussuojaa. Tuomioistuin totesi, että säännöstön, jonka nojalla viranomaiset pääsevät yleisesti sähköisen viestinnän sisältöön, on katsottava loukkaavan yksityiselämän kunnioitusta koskevan perusoikeuden keskeistä sisältöä. Tuomioistuimen päätös on lisäperuste lähestymistavalle, jota komissio on noudattanut safe harbor -järjestelyjen arvioinnissa marraskuusta 2013 lähtien: komissio pyrkii varmistamaan EU:n lainsäädännön edellyttämän tietosuojan tason. Komissio antoi marraskuussa 2015 ohjeita tietojensiirtomahdollisuuksista asiassa Schrems annetun tuomion valossa esitellen vaihtoehtoisia menetelmiä siirtää tietoja Yhdysvaltoihin, kunnes siirroille saadaan luotua uusi kehys.