KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE kaukokartoitussovellusten täytäntöönpanosta ja siihen osoitettujen rahoitusvarojen käytöstä neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 mukaisesti /* COM/2013/0553 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE kaukokartoitussovellusten täytäntöönpanosta ja siihen osoitettujen rahoitusvarojen käytöstä neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 mukaisesti 1. JOHDANTO Laadukkaiden sato- ja maataloustuotantoennusteiden tekemiseen tarvitaan tarkkoja tietoja maatalousmaan käytöstä ja peltokasvien tilasta. Tietoja käytetään erityisesti markkinoiden seurannassa ja markkinatoimenpiteiden hallinnassa yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti. Tässä yhteydessä Euroopan unioni on panostanut merkittävästi innovatiivisten tekniikkojen kehittämiseen ja parantamiseen sekä kaukokartoitussovelluksiin liittyviin malleihin. Kaukokartoituksesta saatu kokemus on osoittanut, että kaukokartoituksen avulla saadaan laadukasta riippumatonta tietoa, jota ei voida saada tavanomaisista maataloustilastoista ja ennustejärjestelmistä. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 78/2008[1] määritetään kaukokartoitustoimien oikeudellinen kehys kaudeksi 2008–2013. Kehyksen mukaisilla kaukokartoitussovelluksilla saadaan hyödyllistä tietoa komissiolle, asianomaisille jäsenvaltioille, tutkimuslaitoksille ja muille käyttäjille eri tuotteiden levityksen avulla. Järjestelmää on sen luomisesta alkaen parannettu jatkuvasti. Järjestelmän ensisijaisena tarkoituksena on satoennusteiden tuottaminen, mutta sen lisäksi järjestelmä antaa hyödyllistä tietoa myös muista EU:n maatalouteen liittyvistä aloista, kuten ilmastonmuutoksesta. Asetuksen (EY) N:o 78/2008 4 artiklan mukaisesti komission on toimitettava viimeistään 31. heinäkuuta 2013 loppukertomus kaukokartoitustoimien täytäntöönpanosta ja sen käyttöön tällä asetuksella asetettujen rahoitusvarojen käytöstä. Tämä kertomus on laadittu yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) mukaisten kyseisten toimien jatkamiseksi 31. joulukuuta 2013 jälkeen. Kertomuksessa käsitellään voimassa olevan MARS-satoennustejärjestelmän jatkomahdollisuutta EU:ssa ja sen kattavuuden laajentamista koko maailman tasolla, jolloin tavoitteena olisi parantaa edelleen EU:n satoennusteita ja osallistua G20-maiden maatalousministerien tekemiin kansainvälisiin aloitteisiin. 2. MARS-satoennustejärjestelmä MARS-satoennustejärjestelmä (MCYFS) otettiin käyttöön vuonna 1988 10 vuoden pilottihankkeena tuotto- ja satoennusteiden laatimiseksi. Järjestelmän nimenä oli tuolloin Monitoring Agriculture with Remote Sensing (lyhennettynä MARS). Järjestelmän avulla arvioitiin eri viljelykasvien satoja ja tuotantomääriä EU:ssa meteorologisten analyysien, agrometeorologisten simuloitujen kasvuindikaattorien, pienen tarkkuuden satelliittitietojen ja tilastoanalyysin perusteella. Vuodesta 1999 lähtien järjestelmä pantiin täytäntöön päätöksen 1445/2000/EY[2] oikeusperustan mukaisesti vuosiksi 1999–2003, ja sitä jatkettiin päätöksellä 2066/2003/EY[3] vuosiksi 2004–2007. Järjestelmä on pantu täytäntöön vuosiksi 2008–2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 mukaisesti. MCYFS-järjestelmä toimii Yhteiseen tutkimuskeskukseen (JRC) kuuluvan Ympäristön ja kestävän kehityksen tutkimuslaitoksen (IES) AGRI4CAST-toimen puitteissa. MCYFS-järjestelmä on monipuolinen ja integroitu analysointiväline, jota käytetään asetuksessa määritettyjen tavoitteiden mukaisesti erityisesti viljelmien tilan, satojen ja maataloustuotannon seurantaan. Järjestelmä koostuu useista erillisistä moduuleista, jotka on liitetty toisiinsa viljelmien tilan seurantaa ja satoennusteiden tekemistä varten. MCYFS-järjestelmän tekninen sisältö on seuraava: 1) meteorologisen tietokannan ylläpito (ks. asetuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohta); 2) agrometeorologisten mallien soveltaminen (ks. 1 artiklan 2 kohdan d alakohta); 3) pienen tarkkuuden satelliittitietojen käsittely (ks. 1 artiklan 2 kohdan a alakohta); 4) kansallisten pääviljelykasvien tilastoanalyysit ja satoennusteet EU:n laajuisesti (ks. 1 artiklan 2 kohdan b alakohta) ja visualisointivälineet. MCYFS-järjestelmä käsittää koko Manner-Euroopan, Maghreb-maat ja Turkin. Simulointimallien käsittämät lajit ovat tavallinen vehnä, durumvehnä, talvi- ja kevätohra, jyvämaissi, rapsi, auringonkukka, peruna, sokerijuurikas, laidunheinä, riisi ja muut viljalajit. (1) Meteorologinen tietokanta Meteorologiset tiedot kerätään Euroopan eri puolilla sijaitsevilta säähavaintoasemilta. Tietojen laatu tarkastetaan, minkä jälkeen tiedot käsitellään ja analysoidaan. Sellaisenaan tätä meteorologista tietokantaa voidaan käyttää varoitusten antamisessa (esim. jos tiettynä kuukautena havaitaan epätavallisia sääoloja). Lisäksi laaditaan maatalousmaahan vaikuttavia sääoloja koskevia ennusteita analysoimalla European Centre for Medium-Range Weather Forecasts -ennustuskeskuksen sääennustetietoja. (2) Kasvusimulointiin käytettävät agrometeorologiset mallit Meteorologiset tiedot muunnetaan biomassan tuotantoennusteiksi agrometeorologisten mallien avulla. Muuntamisessa käytettävät välineet ovat Crop Growth Monitoring System (World Food Study -malli, WOFOST, mukautettu eurooppalaisiin tarpeisiin), laidunheinien LINGRA-malli ja Water Accounting Rice Model (WARM) -riisimalli. Simulaatioiden tuottamisessa käytetään lisätietoja, kuten maaperän ja viljelmien muuttujia, viljelmäaikatauluja sekä viljelykäytänteitä. Tällä tasolla määritetään useita lajikohtaisia indikaattoreita tai ennustavia muuttujia (kuten mahdollinen biomassa), jotka siirretään tilastoanalyysiin kvantitatiivisten satoennusteiden tekemistä varten. Nämä tekijät vaikuttavat myös viljelmien tilan arviointiin (asetuksen 1 artiklan 1 kohdan b alakohta). Tuloksena saadaan äärilämpötiloja tietyssä kasvuvaiheessa kuvaavia karttoja, biomassan ja viljantuotannon simulaatioita, maaperän kosteuspitoisuuden arvioita, viljelmien jonkin kuukauden kehitysvaihe ja poikkeama pitkäaikaisesta keskiarvosta jollakin tietyllä kymmenen päivän tai muulla jaksolla kasvukauden aikana minkä tahansa agrometeorologisen indikaattorin osalta. (3) Pienen tarkkuuden satelliittitiedot Kaukokartoitussovellukset syöttävät tietoa järjestelmään kaikilla tasoilla. Niiden avulla parannetaan maatalouden ennustemalleja ja luodaan aluekohtaisia malleja. Säähavaintoasemien lähettämien tietojen lisäksi käytetään sääsatelliittien lähettämiä tietoja (esimeriksi satelliittien 5 kilometrin tarkkuustasolla mittaamasta säteilystä). Kaukokartoitustietojen käsittelyssä luodaan ”mitatut” kasvistoindikaattorit, joita voidaan verrata agrometeorologisiin indikaattoreihin ja käyttää tilastoanalyysin laatimisessa. Käytettävien satelliittianturien tarkkuus on pieni tai keskisuuri: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (noin 1 kilometrin tarkkuus) ja MODIS (noin 300–500 metrin tarkkuus)[4]. (4) Tilastoanalyysi Meteorologisesta tietokannasta, agrometeorologisesta tietokannasta ja kaukokartoitustietokannasta saatuja indikaattoreita verrataan tuottoaikasarjaan, ja ne analysoidaan tilastomenetelmillä (esimerkiksi regressio- tai skenaarioanalyysillä). Lopputuloksena ovat kvantitatiiviset satoennusteet, jotka julkaistaan edellä mainittujen tietojen analyysin ohella MARS-tiedotteissa. Järjestelmän tiedot ovat pitkältä ajalta, vuodesta 1975 alkaen. (5) Visualisointivälineet ja tulosten levittäminen Käyttäjät voivat selata tietokantoja (meteorologisia, agrometeorologisia ja kaukokartoitukseen liittyviä tietoja) tietotyökalujen avulla. AGRI4CAST-toiminnan yhteydessä ylläpidetään verkkoportaalia, jossa voi katsoa ja ladata kaukokartoitustietoja, sekä portaalia, jossa voi tarkastella ja ladata meteorologisia ja agrometeorologisia tietoja sähköisinä karttoina. Portaalista voi myös ladata viljelmien tilaa ja satoennusteita koskevan analyysin. Edellä mainittujen tietojen avulla laaditaan tiedotteita ja ilmasto-oloihin liittyviä erityistutkimuksia (ks. 1 artiklan 2 kohdan c alakohta). Niissä analysoidaan EU:n eri alueiden viljelmien tilaa, sääkarttoja, satoindikaattoreita ja tuotto-odotuksia. MARS-tiedote julkaistaan pääkasvukauden aikana säännöllisin väliajoin paperimuodossa ja internetissä. 3. Täytäntöönpano 3.1. Yleinen täytäntöönpano Järjestelmän käyttämiseksi vuosina 2008–2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 mukaisesti on aloitettu uusi hanke nimeltä MARSOP3. Sen tarkoituksena on tuottaa JRC:lle lähes reaaliaikaisia operatiivisia tuotteita Euroopan maataloustuotannon ja satojen seurantaa varten. Euroopan unionin virallisen lehden täydennysosassa julkaistiin elokuussa 2007 tarjouspyyntö (MARS-toimet (MARSOP3) 2008–2013, hankintailmoitus nro 2007/S 154-191094). Sopimus allekirjoitettiin Alterra BV:n johtaman yhtymän kanssa, kun erää I (meteorologiset tiedot) ja erää II (satelliittitietojen hankinta ja käsittely) koskeva tarjous oli arvioitu ja kun julkisia hankintoja käsittelevä neuvoa-antava työryhmä oli antanut puoltavan lausunnon. Sopimuksen mukaisesti toimitettujen operatiivisten tuotteiden perusteella JRC analysoi viljelmien tilaa sekä laatii sato- ja tuotantoennusteita. Tiedot saatetaan jäsenvaltioiden ja kansalaisten saataville. 3.2. Täytäntöönpano neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 1 artiklan mukaisesti Neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 1 artiklassa vahvistetaan kaukokartoitustoimien toteuttamista koskevat tavoitteet (1 artiklan 1 kohta) ja säädetään toteuttavia toimia koskevista yksityiskohdista (1 artiklan 2 kohta). Viittaussuhteen helpottamiseksi toimien täytäntöönpanon kuvaus esitetään 1 artiklan rakenteen mukaisesti. 3.2.1. Toteutettujen toimien (1 artiklan 1 kohta) tavoitteet 1 artiklan 1 kohdan a alakohta: maatalousmarkkinoiden hallinnointi Toimilla tuotetaan tiettyjä peltokasveja koskevia riippumattomia, ajantasaisia, tieteellisiä ja jäljitettäviä satoennusteita kaikille jäsenvaltioille ja EU:n naapurivaltioille. Komission yksiköt käyttävät näitä tietoja pääasiassa seuraaviin tarkoituksiin: 1) satoon liittyvien taseiden päivitys; 2) ilmasto-olojen ja jäsenvaltioissa tai alueilla esiintyvien erityisten sääilmiöiden (kuten takatalven) mahdollisten vaikutusten arviointi ja 3) kolmansien maiden viljelmien tilan seuranta. AGRI4CAST-satoennusteita toimitetaan myös Eurostatin Early Estimate System -järjestelmään. Komission yksiköt arvostavat AGRI4CAST-järjestelmän tuottamien tietojen riippumattomuutta ja luotettavuutta. Kasvuindikaattorien avulla tehty tilastoanalyysi on avoin ja jäljitettävä, ja se tallennetaan koko simulaation ja kaikkien vuosien osalta. Kutakin mallia varten muodostetaan tilastoindikaattorien joukko (esim. eri luottamusvälien keskineliövirhe, standardipoikkeama). Ennustekauden lopussa tehdään virheanalyysi, jossa verrataan satoennusteita toteutuneisiin satoihin ennustevirheen määrittelemiseksi ja ennustetarkkuuden arvioimiseksi. Esimerkiksi kokonaisvirhe (mitattuna ennustekauden lopun absoluuttisena keskivirheprosenttina EU-27:lle kaikkien kuukausien ja kaikkien viljalajien osalta) yhteensä 1,6 prosenttia vuonna 2007, -3,3 prosenttia vuonna 2008, -1,2 prosenttia vuonna 2009 ja 1,2 prosenttia vuonna 2010. Negatiiviset arvot viittaavat ilmoitettujen satojen liian pieniin ja positiiviset arvot liian suuriin arvioihin (vuosilta 2009 ja 2010 ilmoitetut sadot ovat edelleen alustavia). 1 artiklan 1 kohdan b alakohta: viljelmien tilan seuranta ja arvioinnit Satoennusteiden lisäksi kasvukaudella seurataan tiiviisti viljelmien tilaa. Meteorologiset ja kaukokartoituksella saadut tiedot analysoidaan ja yhdistetään asianmukaisiin viljelytietoihin biofysikaalisen mallinnuksen tulosten perusteella (esim. lämpöaallon, kuivan kauden tai äkillisen kylmyyden vaikutus viljelmän tietyissä kehitysvaiheissa). Lisäksi viljelmien tila arvioidaan kasvumallin avulla saatujen tulosten perusteella (esim. simuloitu lehtialaindeksi tai simuloitu biomassa). Seuranta käsittää EU:n, ja se koskee kaikkia mukaan otettuja viljelykasveja. 1 artiklan 1 kohdan c alakohta: ennusteiden saannin edistäminen Eri tulokset ovat vapaasti saatavissa JRC:n ja MARSOP3-yhtymän ylläpitämillä verkkosivustoilla. MARSOP:n verkkosivustolla on monenlaisia tietoja (sovellettujen kaukokartoitustoimien ja kasvumallien tulokset sekä tiedotelinkit). Satelliittitiedot ja kuvat kootaan kuvapalvelimeen, jossa niitä voidaan tarkastella ja josta ne voidaan ladata. Lisäksi MARSOP-verkkosivustolla voi pyytää ja ladata meteorologisia tietoja. 1 artiklan 1 kohdan d alakohta: agrometeorologisen järjestelmän teknisen seurannan varmistaminen JRC suorittaa jatkuvaa teknistä seurantaa, joka takaa järjestelmän jatkuvuuden ja sovellettujen menetelmien tieteellisen luotettavuuden. Menetelmiä ovat esimerkiksi meteorologisten tietojen liittäminen rasteriin, kasvukäyttäytymisen kuvaus kaukokartoitustoimien avulla ja satoarvioiden määrittämiseksi tehty tilastoanalyysi. 3.2.2. Toteutettavat toimet (1 artiklan 2 kohta) 1 artiklan 2 kohdan a alakohta: meteorologisten ja satelliiteilla saatavien tietojen kerääminen ja ostaminen Meteorologisia tietoja kerätään ja ostetaan yli 3 500 asemalta, joiden toimittamat säämuuttujatiedot syötetään MCYFS-järjestelmään päivittäin. Tätä palvelua ylläpidetään jatkuvasti. Lisäksi hankitaan, tallennetaan, käsitellään ja analysoidaan vapaasti saatavia pienen ja keskisuuren tarkkuuden satelliittien lähettämiä kasvistojen seurantatietoja (tarkkuus 1 km – 300 m). 1 artiklan 2 kohdan b alakohta: paikkatietoinfrastruktuuri ja verkkosivusto Paikkatietoinfrastruktuuriin kuuluvat paikkatietojen hankintaan, käsittelyyn, jakamiseen, käyttöön, ylläpitoon ja säilyttämiseen liittyvät tekniikat, standardit, henkilöstöresurssit ja toimet. Infrastruktuuri on perustettu MCYFS-järjestelmän yhteydessä, ja siinä on mukana ryhmiä JRC:stä sekä MARSOP3-sopimuksen mukaisesti. Infrastruktuuri käsittää koko Euroopan paikkatiedostot eri asteikkojen mukaisesti. Tiedot käsitellään viljelmien tilan seurantaa ja satoennusteita varten. Kaukokartoituksesta ja muista lähteistä saatavat tulokset ja tiedot julkaistaan useilla verkkosivustoilla ja -portaaleissa. Infrastruktuuri vastaa Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurista (INSPIRE) annetussa direktiivissä vahvistettuja puitteita[5]. Paikkatietojen geoviittaus määritetään INSPIRE-ennusteen mukaisesti, metatiedot kuvataan INSPIRE-periaatteiden mukaisesti ja kuvausta yhtenäistetään edelleen. MCYFS-järjestelmä jakaa INSPIREn mukaisen geoportaalin kautta tietokannassa olevia paikkatietoresursseja, jotka liittyvät MCYFS:n valikoituihin säätietoihin, satotietoihin ja kaukokartoitustietoihin. 1 artiklan 2 kohdan c alakohta: ilmasto-oloihin liittyvät erityistutkimukset Järjestelmän avulla voidaan laatia ilmasto-oloihin liittyviä erityistutkimuksia, koska saatavilla on monipuolista tietoa, joka käsittää kaikki oleelliset näkökohdat. Komissiolle on laadittu ja toimitettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 mukaisesti raportteja äärimmäisten sääolojen vaikutuksista satoihin sekä koko EU:n että tietyn alueen tasolla. 1 artiklan 2 kohdan d alakohta: agrometeorologisten ja taloudellisten mallien päivittäminen Järjestelmän käytön lisäksi järjestelmän malleja ja niihin liittyviä tietokantoja päivitetään jatkuvasti. Tietokannassa on tällä haavaa noin kolme teratavua tietoa. Neuvoston asetuksen voimaantulon jälkeen on tehty merkittäviä parannuksia. Seurantajärjestelmää on parannettu tihentämällä säähavaintoasemien verkkoa. Paikka-analyysin tarkkuus on nyt 25 x 25 km aiemman tarkkuuden 50 km x 50 km sijasta. Viljelmien uudelleenkalibrointeja on toteutettu ja julkaistu uusi tietokanta ja ohjelmistoversio. 4. Tulokset ja tuotokset Euroopan komissiolle, jäsenvaltioille ja muille sidosryhmille toimitetaan raportteja ja tiedotteita sekä tietopalveluja ja tietoja. Kaikki tuotteet ovat saatavina sähköisesti (asetuksen 2 artikla) ja osittain paperimuodossa. Raportit ja tiedotteet Euroopan viljelmien seurantatiedotteessa esitetään käytännönläheisiä ja lähes reaaliaikaisia tietoja ja analyysejä viljelmien seurannasta ja satoennusteista. Tiedot käsittävät EU:n jäsenvaltiot ja lähialueiden valtiot (Maghreb-maat ja Mustanmeren alueen maat). Tietojen käsittämät lajit ovat tavallinen vehnä, durumvehnä, talvi- ja kevätohra, jyvämaissi, rapsi, auringonkukka, sokerijuurikas ja peruna. Täydellinen analyysi julkaistaan internetissä kuudesti vuodessa. Sitä täydennetään päivitetyillä satoarvioilla kahdesti tai kolmesti vuodessa. EU:n aluetta varten julkaistaan erityiset laidunheinää ja riisiä koskevat tiedotteet. Agrometeorologisia oloja koskevia tietoja päivitetään ja tarkistetaan täydelliset analyysit sisältävien tiedotteiden välillä (10–12 kertaa vuodessa). Kaikki julkaisut ovat saatavilla internetissä tai tilauksesta myös paperimuodossa. Tietopalvelut ja tiedot MARSOP-verkkosivuilla on monipuolista tietoa Euroopan ja maailman muiden merkittävien maatalousalueiden kulloisestakin maataloustuotantokaudesta. Saatavilla on kaavioita ja karttoja havaintoihin ja numeerisiin säämalleihin perustuvista sääindikaattoreista, agrometeorologisiin malleihin perustuvista viljelmäindikaattoreista sekä kaukokartoituskuviin perustuvista kasvistohakemistoista ja kuiva-ainekertymistä. 5. Rahoitusvarojen käyttö Menot 05.080300 - asetuksen (EY) N:o 78/2008 täytäntöönpano 2008 || 97 298 € 2009 || 2 370 340 € 2010 || 1 414 851 € 2011 || 1 443 813 € 2012 || 1 449 048 € 2013 (suunniteltu) || 1 570 734 € YHTEENSÄ || 8 346 084 € 6. Päätelmät ja toimien tulevaisuus MARS-järjestelmällä on saatu objektiivisia tietoja tehokkaasti ja ajoissa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) toteuttamista koskevan päätöksentekomenettelyn tueksi. Järjestelmän ensisijaisena tarkoituksena on sato- ja tuotantoennusteiden tuottaminen, mutta sen lisäksi järjestelmä antaa hyödyllistä tietoa myös muista EU:n maatalouteen liittyvistä aloista, kuten ilmastonmuutoksesta. MARS-agrometeorologisella järjestelmällä ja kaukokartoitussovelluksilla on saatu hyödyllistä tietoa Euroopan komission lisäksi jäsenvaltioille, tutkimuslaitoksille ja muille käyttäjille tuotelevityksen avulla. Siksi komissio on ehdottanut MCYFS-järjestelmän käytön jatkamista luonnoksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta (KOM(2011) 628), josta toimielimet pääsivät poliittiseen yhteisymmärrykseen 26. kesäkuuta, 22 artiklan nojalla. MARS-satoennustejärjestelmän käytön jatkaminen merkitsee myös, että siihen voitaisiin sisällyttää uusia toimia muuttuvan maailmanlaajuisen talousympäristön mukana kehittyvän ja siihen mukautuvan YMP:n tarpeiden mukaisesti. Tällöin koko maailman kattavat puolueettomat ja luotettavat tiedot ovat perusedellytyksenä sen varmistamiseksi, että päätöksentekomenettely EU:ssa on moitteetonta ja tehokasta. Uusiin toimiin voisivat sisältyä (1) MCYFS-järjestelmä, joka olisi laajennettu kattamaan maailman tärkeimmät tuotantoalueet ja johon olisi otettu mukaan lisää merkityksellisiä viljelykasveja; (2) Mallinnusväline, joka kattaisi myös muut kuin nykyisin seurattavat EU:n viljelykasvit (esim. rukiin, kauran, ruisvehnän, sokeriruo’on, soijapavut); (3) Aiempaa täydellisempi laidunjärjestelmien mallinnus, jolla voidaan laatia biomassan tuotannon määrällisiä arvioita. Edellä 1 kohtaan liittyvä GLOBCAST-niminen hanke (GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing) päättyy vuonna 2014. GLOBCAST-hankkeessa on tarkoitus tutkia MCYFS-järjestelmän laajentamista kattamaan maailman muita alueita (IVY-maat, Argentiina, Brasilia, Kiina, Intia, Australia, Kanada ja USA) sekä MCFYS-järjestelmään jo sisältyvien viljelykasvien (vehnä, ohra, rapsi, sokerijuurikas ja peruna) lisäksi muita maailmanlaajuisesti tärkeitä ja unionin sisämarkkinoihin vaikuttavia viljelykasveja, kuten soijapapu ja sokeriruoko. GLOBCAST-hankkeeseen sisältyy järjestelmän laajentamista maailman muihin alueisiin ja muihin viljelykasveihin koskeva kustannusanalyysi, jonka perusteella päätös MCYFS:n mahdollisesta laajentamisesta tehdään. Oikeusperustana MCYFS:n laajentamiselle voidaan käyttää niin ikään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta (KOM(2011) 628) 22 artiklaa. Laajentamalla MARS-satoennustejärjestelmä kattamaan myös Euroopan ulkopuolella sijaitsevia tuotantoalueita sekä muita sellaisia viljelykasveja, jotka ovat merkityksellisiä paitsi EU:n elintarviketurvalle myös elintarvikepulan torjumiseksi toteutettaville kansainvälisille toimille, voitaisiin parantaa sisämarkkinoiden hallinnoinnissa tarvittavan tiedon laatua. Tämä olisi lisäksi merkittävä panos elintarviketurvaa ja hintojen epävakautta koskevaan äskettäiseen G20-maiden aloitteeseen, erityisesti maatalousmarkkinatietojärjestelmään (AMIS), joka sisältyy G20-maiden maatalousministerien hyväksymään elintarvikkeiden hintojen epävakautta ja maataloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan[6]. Tällä voitaisiin tehostaa erityisesti ajantasaisten ja täsmällisten satoennusteiden laatimista ja jakamista kansallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla. MCYFS-järjestelmän ja Kopernikus-ohjelman (maakomponentti) toimien yhteisvaikutuksia ollaan kehittämässä erityisesti satelliittitietojen hankinnan ja esikäsittelyn alalla, ja ne hyödyttäisivät myös MARS-satoennustejärjestelmää. [1] Neuvoston asetus (EY) N:o 78/2008, annettu 21 päivänä tammikuuta 2008, toimista, joita komission olisi toteutettava vuosina 2008–2013 yhteisessä maatalouspolitiikassa käyttöön otettujen kaukokartoitussovellusten avulla (EUVL L 25, 30.1.2008, s. 1). [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1445/2000/EY, tehty 22 päivänä toukokuuta 2000, pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikan soveltamisesta maataloustilastoihin vuosina 1999–2003 (EYVL L 163, 4.7.2000, s. 1). [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2066/2003/EY, tehty 10 päivänä marraskuuta 2003, pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikan soveltamisesta maataloustilastoihin vuosina 2004–2007 ja päätöksen N:o 1445/2000/EY muuttamisesta (EUVL L 309, 26.11.2003, s. 9). [4] Lyhenne SPOT tulee sanoista ”Satellite pour l'Observation de la Terre”, lyhenne NOAA sanoista ”National Oceanic and Atmospheric Administration”, lyhenne AVHRR sanoista ”Advanced very high Resolution Radiometer” ja lyhenne MODIS sanoista ”Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer”. [5] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1). [6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf