Tulliviranomaiset soveltavat EU:n tulliliitossa monia EU:n säädöksiä, kuten unionin tullikoodeksi, joka on ollut voimassa vuodesta 2016, passitusta koskeva yleissopimus, tuoteturvallisuutta, terveyttä ja ympäristönormeja koskeva EU:n lainsäädäntö, tullipetosten torjunnasta annettu asetus (EY) N:o 515/97 sekä tulliyhteistyösopimukset ja tullimenettelyjen ja kaupan helpottamista koskevat määräykset muiden maiden kanssa tehdyissä EU:n kauppa- ja kumppanuussopimuksissa. Lisätietoja on liitteessä.

·EU:n elinkeinonharjoittajat toimittavat nykyään sähköisesti lähes 100 prosenttia tulli-ilmoituksista. Tullialan kansallisten tietojärjestelmien keskimääräinen saatavuus EU:ssa on 99,95 prosenttia (2019), ja se on 0,4 prosenttia suurempi kuin vuoden 2018 saatavuusaste. Tämä osoittaa, että EU:n tulliviranomaiset toimivat edelleen täysin sähköisessä ja yhteentoimivassa ympäristössä.

Tulliviranomaisten on aina säilytettävä asianmukainen tasapaino tehokkaan tullivalvonnan ja laillisen kaupan helpottamisen välillä, koska kauppa on välttämätöntä EU:n taloudelliselle hyvinvoinnille. EU ja sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet tarkistetun Kioton yleissopimuksen, jolla edistetään kaupan helpottamista yksinkertaisilla, mutta tehokkailla kauppaa suosivilla tullimenettelyillä. Sama tavoite esitetään Maailman kauppajärjestön WTO:n kaupan helpottamista koskevassa sopimuksessa, jonka EU on myös allekirjoittanut.

·Ampuma-aseiden valvonta on keskeinen osa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa EU:n strategiaa. EU:n tulliviranomaiset takavarikoivat vuonna 2019 yhteensä 3 699 ampuma-asetta, mikä on merkittävä lisäys (41 prosenttia) edelliseen vuoteen verrattuna (2 621 kappaletta).

Tulliliitto on perustamisestaan alkaen jatkuvasti nykyaikaistanut ja digitalisoinut toimintaansa. Lukuisia sähköisiä tullijärjestelmiä on otettu käyttöön sen jälkeen, kun 1990-luvun lopussa uusi järjestelmä passitusmenettelyjen digitaalista käsittelyä varten tuli käyttöön. Tullin tietotekniikan alaan liittyvän työn keskeinen osa on joidenkin olemassa olevien sähköisten järjestelmien parantaminen ja joidenkin uusien järjestelmien kehittäminen kaikkien unionin tullikoodeksin mukaisten tullimuodollisuuksien hallinnoimiseksi. Kaikkiaan 17 parannetun tai uuden järjestelmän valmiiksi saattamisen määräaika on viimeistään vuoden 2025 lopussa. Sähköiset järjestelmät muodostuvat 14:stä Euroopan laajuisesta järjestelmästä (joissa on sekä EU:n laajuisia että kansallisia komponentteja) ja kolmesta puhtaasti kansallisesta järjestelmästä. Muilla sähköisillä järjestelmillä pyritään tukemaan tulliviranomaisia ja/tai helpottamaan tuojien ja viejien toimintaa. Lisätietoja kaikista tässä kertomuksessa tarkoitetuista sähköisistä järjestelmistä on liitteessä.

III.EDISTYMINEN ENSISIJAISILLA ALOILLA

Ensimmäisessä kaksivuotiskertomuksessaan komissio huomautti, että tulliliitto ei voi pysyä muuttumattomana. Markkinat, kauppa ja teknologia ovat dynaamisia, ja tulliliiton on tuettava tätä kehitystä. Tätä varten jäsenvaltioiden tullihallintojen on tehtävä muutakin kuin varmistettava tulliliiton parempi hallinnointi (esim. paremman oikeudellisen kehyksen, työmenetelmien ja tietojärjestelmien avulla): niiden on tarkasteltava uusia strategioita, lähestymistapoja ja työskentelytapoja ja otettava tässä erityisesti huomioon vähäisempien resurssien aiheuttamat paineet ja mahdollisuus tehtävien lisääntymiseen tulevaisuudessa. Tässä hengessä komissio esitti luettelon tullipolitiikan jatkuvaan kehittämiseen liittyvistä ensisijaisista kysymyksistä. Kahden viime vuoden aikana näissä kysymyksissä on edistytty seuraavassa esitetyllä tavalla.

1) Brexitin hallinnointi

a) Erosopimus

Yhdistynyt kuningaskunta antoi 29. maaliskuuta 2017 virallisen ilmoituksen aikomuksestaan erota Euroopan unionista. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan oli alkuaan tarkoitus saattaa EU:sta eroaminen päätökseen viimeistään 29. maaliskuuta 2019, mutta tätä määräaikaa jatkettiin. Tältä pohjalta Euroopan komissio toteutti vuodesta 2018 alkaen jäsenvaltioiden kanssa useita teknisiä seminaareja, arviointeja ja koordinointitoimia valmistautuakseen eri skenaarioihin, kuten

·sopimukseton lopputulos (Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta ilman erosopimusta)

·Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen yhteistä passitusmenettelyä koskevaan yleissopimukseen ja

·hallittu eroaminen erosopimuksen määräysten mukaisesti.

Komission vero- ja tulliasioiden yksiköt tarjosivat teknistä tukea Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtävää erosopimusta koskevien neuvottelukierrosten aikana niiden aloittamisesta kesäkuussa 2017 alkaen.

Osapuolet pääsivät lokakuussa 2019 yhteisymmärrykseen erosopimuksen tekstistä ja antoivat EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevan kumppanuuden puitteita koskevan poliittisen julistuksen. Kun Yhdistynyt kuningaskunta oli ratifioinut julistuksen, Euroopan parlamentti antoi hyväksyntänsä 29. tammikuuta 2020. Euroopan unionin neuvosto hyväksyi päätöksen sopimuksen tekemisestä 30. tammikuuta 2020, mikä mahdollisti sen voimaantulon 1 helmikuuta 2020. Erosopimuksen mukaan siirtymäkausi kestää 31. joulukuuta 2020 asti, ja sitä voidaan jatkaa kerran enintään kahdella vuodella. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 12. kesäkuuta 2020, ettei se aio hakea siirtymäkauden jatkamista.

Erosopimuksessa vahvistetaan ehdot, joita sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallittuun eroamiseen EU:sta, ja se muodostuu kahdesta pääasiakirjasta:

a)itse erosopimus, mukaan lukien Irlantia ja Pohjois-Irlantia koskeva pöytäkirja, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan suvereniteettiin kuuluvia tukikohta-alueita Kyproksessa koskeva pöytäkirja ja Gibraltaria koskeva pöytäkirja

b)poliittinen julistus kehyksestä Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevalle suhteelle.

b) Erosopimuksen tekemisen jälkeiset toimet

Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen unionista liittyen on jo tehty ja on edelleen käynnissä huomattavan paljon työtä, koska erosta seuraa tullitarkastusten ja ‑menettelyjen palauttaminen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävässä tavarakaupassa siirtymäkauden päätyttyä, riippumatta siitä, millaisista järjestelyistä Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n välillä sovitaan. Toimia ovat muun muassa seuraavat: