Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan meriturvallisuusviraston toiminnan monivuotisesta rahoituksesta alusten aiheuttaman pilaantumisen sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla /* COM/2013/0174 final - 2013/0092 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAVOITE Vuonna 2002 perustetulle Euroopan meriturvallisuusvirastolle[1], jäljempänä ’virasto’ tai ’EMSA’, osoitettiin meren pilaantumisen torjuntaa koskevia tehtäviä vuonna 2004[2]. Koska virastolla on pitkäaikainen vastuu pilaantumisen torjunnasta, siihen liittyvien tehtävien tehokas ja perusteellinen suorittaminen edellyttää asianmukaisen rahoituksen varmistamista monivuotisen sitoumuksen pohjalta. Sen vuoksi vuonna 2006 unionin lainsäätäjä vahvisti vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituksen[3] toimille, joita virasto toteuttaa alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunnan alalla. Tällä lainsäädäntöehdotuksella pyritään uudistamaan monivuotinen rahoitus vuosiksi 2014–2020 uuden rahoituskehyksen[4] mukaisesti. 2. EHDOTETUN TOIMENPITEEN PERUSTELUT 2.1. Tausta Erika-öljysäiliöalukselle joulukuussa 1999 tapahtunut laaja merionnettomuus aiheutti merkittävän öljyvuodon, mikä johti viraston perustamiseen vuonna 2002. Prestige-öljysäiliöalukselle marraskuussa 2002 tapahtuneen onnettomuuden aiheuttamaan öljyvuotoon liittyen virastolle osoitettiin erityistehtäviä ja -velvoitteita alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunnan alalla. Virasto hyväksyi lokakuussa 2004 öljyvahinkojen torjuntavalmiutta ja torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, jäljempänä ’öljyn toimintasuunnitelma’. Kesäkuussa 2007 hyväksyttiin vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjuntavalmiutta ja torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma, jäljempänä ’HSN-toimintasuunnitelma’[5] EMSAn hallintoneuvosto päivittää molempia toimintasuunnitelmia viraston vuotuisissa työohjelmissa. Hallintoneuvosto vahvisti maaliskuussa 2010 viisivuotisen strategian[6], johon sisältyy kaksi alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunnan kannalta merkittävää teemaa. Teema 8 koskee EMSAn asemaa alusten laittomien päästöjen torjunnassa (täytäntöönpanokysymykset, CleanSeaNet-järjestelmän parantaminen sisällyttämällä siihen alusten sijaintia koskevat tiedot). Teema 12 koskee puolestaan meren pilaantumisen torjuntavalmiutta ja torjuntaa. Komissio ehdotti EMSA-asetuksen muuttamista lokakuussa 2010. Muutoksen tarkoituksena oli mm. laajentaa pilaantumisen torjuntatoimet koskemaan myös öljyn- ja kaasunporauslautoilla tapahtuvia onnettomuuksia.[7] Lisäksi ehdotetaan pilaantumisen torjuntatoimien kaltaisen EMSAn avun ulottamista koskemaan EU:n naapurimaita. Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät huhtikuussa 2012 ehdotuksesta yhteisymmärrykseen, ja tammikuussa 2013 hyväksyttiin asetus[8], jossa edellä tarkoitetut säännösehdotukset vahvistettiin. 2.2. EMSAn nykyiset tehtävät pilaantumisen torjunnan alalla Asetuksen (EY) N:o 2038/2006 sekä alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta annetun direktiivin 2005/35/EY[9] mukaisesti viraston kolme tärkeintä tehtävää alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunnan alalla ovat seuraavat: a) Operatiivinen apu jäsenvaltioille Virasto pitää yllä valmiustilassa olevien öljyntorjunta-alusten verkostoa täydentäen näin jäsenvaltioiden torjuntavalmiuksia vuototilanteissa. Se myös tarjoaa satelliittipalvelua öljyvuotojen havaitsemista ja seurantaa varten (CleanSeaNet) ja välittää tietoa kemikaalivuodoista MAR-ICE-verkoston välityksellä. Asianomaiset rannikkovaltiot voivat pyytää apuun öljyntorjunta-aluksia unionin pelastuspalvelumekanismilla[10]. Säännöllinen osallistuminen kansallisiin ja alueellisiin operaatioihin varmistaa sujuvan yhdentymisen jäsenvaltioiden torjuntamekanismeihin. b) Yhteistyö ja koordinaatio Virasto tekee pilaantumisen torjunnan alalla yhteistyötä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa sekä voimassa olevien alueellisten sopimusten ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kanssa. c) Informaatio Virasto kerää, analysoi ja levittää tietoa meren pilaantumisen torjuntaan liittyvistä parhaista käytänteistä, tekniikoista ja innovaatioista. Yhteenveto saavutuksista (2007 – syyskuu 2012) Jäljempänä esitetään nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti käyttöön saadut merkittävimmät EMSAn meren pilaantumisen torjuntavalmiutta ja torjuntaa koskevat palvelut sekä niihin liittyvät saavutukset. Valmiustilassa olevien öljyntorjunta-alusten verkosto Tällä hetkellä on voimassa 16 sopimusta, jotka kattavat kaikki Euroopan unionin merialueet. Yhtäaikaisesti voidaan ottaa käyttöön 24 tunnissa 18 alusta, joista kuhunkin voidaan varastoida kerättyä öljyä keskimäärin noin 3 500 m3. || EMSAn alukset ovat osallistuneet 36 kansainväliseen (rajatylittävään) operaatioon vuodesta 2007 alkaen. Operaatioihin osallistuminen helpottaa EMSAn palvelujen yhdentämistä jäsenvaltioiden torjuntamekanismeihin. CleanSeaNet Yli 12 000 satelliittikuvaa on toimitettu huhtikuussa 2007 tapahtuneen palvelun käynnistämisen jälkeen eli keskimäärin yli 2 000 kuvaa vuodessa. || Valvonta on kohdistunut yli 1 000 miljoonan km2:n suuruiseen alaan. || Jäsenvaltiot ovat havainneet noin 200 laitonta päästöä vuodessa ”paikalla tapahtuvan” valvonnan ansiosta. Onnettomuuksien torjunta EMSAn tarjoamia pilaantumisen torjuntapalveluja on käytetty yhteensä 25 tapauksessa vuodesta 2007 alkaen. Asianomaisille rannikkovaltioille annettuun hätäapuun ovat kuuluneet mm. seuraavat: torjunta-alukset, satelliittikuvat, MAR-ICE-verkoston aktivointi, ja paikan päällä annettava asiantuntija-apu. || Hätäapuun kuului neljän torjunta-aluksen mobilisointi Euroopassa. || Yksi esimerkki annetusta hätäavusta on Yhdysvalloille annettu laiteavustuspaketti Deepwater Horizon -onnettomuuden aikana. Parhaat käytänteet: kehitys ja edistäminen EMSA on toiminut 20 asiantuntijakokouksen ja työpajan isäntänä (näihin ei ole laskettu mukaan jäsenvaltioiden turvapäälliköille annettua CleanSeaNet-järjestelmää koskevaa koulutusta ja/tai verkostoon kuuluvien alusten käyttäjien kanssa pidettyjä kokouksia). || Seitsemän inventaariota on julkaistu jäsenvaltioiden torjuntavalmiuksia ja torjuntaa koskevista eri näkökohdista. || EMSA on hallinnoinut virkamiesten vaihto-ohjelmaa (EMPOLLEX), jonka kautta jäsenvaltioiden välillä on tehty 21 asiantuntijavaihtoa kesäkuussa 2008 tapahtuneesta ohjelman käynnistymisestä alkaen. || EMSA on kehittänyt torjuntavälineen, joka auttaa dispergointiaineen käyttöä koskevan päätöksen tekemistä onnettomuuden aikana. EMSA on tarvittaessa koordinoinut erityisiä tutkimuksia (esim. purkupaikkoja koskeva tutkimus, turvallisia rakenteita koskeva tutkimus: aluksi koskevien vaatimuksen kehittäminen niiden käyttämiseksi vaarallisissa olosuhteissa). 2.3. Uudet tehtävät Kuten edellä todetaan, perustamisasetuksen muutosten tultua voimaan tammikuussa 2013 EMSAlle osoitettiin seuraavat uudet tehtävät pilaantumisen torjunnan alalla: a) Alusten aiheuttamaan pilaantumiseen liittyvät EMSAn torjuntatoimet laajennetaan koskemaan myös öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttamaa meren pilaantumista. b) EMSAn CleanSeaNet-järjestelmällä aletaan seurata myös öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen laajuutta ja ympäristövaikutuksia. c) Toimet koskevat vastedes jäsenvaltioiden ja liittymisneuvotteluja käyvien maiden lisäksi myös Euroopan naapuruuskumppanuuden piiriin kuuluvia maita ja satamavaltioiden suorittamia tarkastuksia koskevaan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan osallistuvia maita. Näin ollen EMSAn aluksia voidaan käyttää kaikkialla unionin merialueilla. Komissio ehdottaa, että osoitetut varat koskisivat ainoastaan kahta ensimmäistä uutta tehtävää ja että alkurahoitus käytettäisiin uusien tehtävien kehittämisen käynnistämiseen. Alkurahoitus ei koskisi olemassa olevia tehtäviä. Kolmas uusi tehtävä rahoitettaisiin laajennuspolitiikan ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvia maita koskevista nykyisistä EU-ohjelmista (Välimeren aluetta koskeva SAFEMED-ohjelma ja Mustanmeren aluetta koskevan TRACECA-aloitteen mukaiset ohjelmat). Ohjelman hallinnoinnin ja talousarvion kannalta pidetään soveltuvampana rahoittaa tämä uusi tehtävä EU:n näille mailla antaman tuen nykyisestä kehyksestä. 2.4. EMSAn nykyisten pilaantumisen torjuntatoimien arviointi Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 mukaisesti virasto on laatinut kunkin vuoden 31. tammikuuta mennessä kertomuksia toimintasuunnitelmien rahoituksen toteutuksesta vuoteen 2012 asti. Kertomukset ovat saatavilla viraston verkkosivustolla. Vuodesta 2013 alkaen raportointi siirretään osaksi viraston vuotuista toimintakertomusta. Lisäksi komissio laati toukokuussa 2011 kertomuksen asetuksen (EY) N:o 2038/2006[11] täytäntöönpanosta. Kertomuksen pohjana on käytetty kattavasti EMSAn hallintoneuvoston vahvistamaa virastolta saatua aineistoa, kuten sidosryhmien konsultaatiota ja yksityiskohtaisia suunnitelmia[12]. Viraston toimintaa valvovat ja seuraavat EMSAn hallintoneuvosto (erityisesti työohjelman, talousarvion ja vuosikertomuksen laatimisen kautta), tilintarkastustuomioistuin ja budjettivallan käyttäjä (vastuuvapausmenettelyn kautta). Näistä arviointitoimista voidaan tehdä seuraavat kaksi merkittävintä päätelmää: 1) pilaantumisen torjunnalle on varattu talousarviossa riittävästi varoja, ja 2) rahoitettavat toimenpiteet ovat kustannustehokkaita, antavat lisäarvoa ja niitä hallinnoidaan asianmukaisesti. 2.5. Ehdotettujen toimien ennakkoarviointi Ehdotuksesta tehty ennakkoarviointi on oheistettu tähän ehdotukseen (asiakirja SEC(2013)xxx). Siinä vahvistetaan monivuotisten rahoituspuitteiden käyttökelpoisuus ja tehokkuus sekä määritetään osoitettava varat. 3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat 3.1. Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta, joka oli myös asetuksen (EY) N:o 2038/2006 oikeusperusta perussopimuksen edellisen toisinnon nojalla. 3.2. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudatetaan täysin, sillä viraston toiminta luo alusten ja porauslaitteistojen aiheuttaman pilaantumisen eriytetylle torjuntajärjestelmälle eurooppalaisen tason. Useimmat toimet toteutetaan asianomaisten rannikkovaltioiden pyynnöstä. EU on liittynyt seuraaviin alueellisiin järjestöihin, mikä saattaa kuvastaa aluetasolla tehtävää tiivistä koordinaatiota: · Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus (vuonna 1992 tarkistettu Helsingin yleissopimus) · Yleissopimus Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta (Barcelonan yleissopimus) ja sen useat pöytäkirjat · Sopimus öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä (Bonnin sopimus) · Yleissopimus Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta (OSPAR-yleissopimus) · Yhteistyösopimus Koillis-Atlantin rannikkojen ja vesien suojelemisesta pilaantumiselta (Lissabonin sopimus) ja sen lisäpöytäkirja, joka ei ole vielä tullut voimaan. Unioni neuvottelee myös liittymisestä Mustanmeren suojelemisesta pilaantumiselta tehtyyn yleissopimukseen (Bukarestin yleissopimus). 3.3. Sääntelytavan valinta Asetus on parhaiten soveltuva sääntelytapa monivuotisten rahoituspuitteiden vahvistamiseen. Sääntelytapa valittiin jo vuonna 2006. 4. Talousarviovaikutukset Edellä sanotun perusteella komissio ehdottaa, että unionin talousarvioon lisätään jälleen monivuotinen määräraha 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi, mikä vastaa uusien monivuotisten rahoituspuitteiden voimassaoloaikaa. Kesäkuussa 2011 annetun komission tiedonantopaketin ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva tiedonanto” mukaisesti ja nykykäytäntöä noudattaen kyseiset varat olisi otettava otsakkeesta I ”älykäs ja osallistava kasvu”. Näin ollen komissio ehdottaa, että viitekaudeksi osoitetaan 160,5 miljoonaa euroa. Lisätietoja on oheisessa säädökseen liittyvässä rahoitusselvityksessä ja ennakkoarvioinnissa. Budjettivallan käyttäjän olisi hyväksyttävä vuotuiset määrät talousarviomenettelyä noudattaen. 5. Ehdotuksen sisältö Ehdotuksen rakenne muistuttaa läheisesti asetusta (EY) N:o 2038/2006 siihen tehtyine tarvittavine mukautuksineen. Siinä on seuraavat kahdeksan artiklaa: · 1 artikla: Kohde · 2 artikla: Määritelmät · 3 artikla: Soveltamisala · 4 artikla: Unionin rahoitus · 5 artikla: Nykyisten valmiuksien seuranta · 6 artikla: Unionin taloudellisten etujen suojaaminen · 7 artikla: Väliarviointi · 8 artikla: Voimaantulo 2013/0092 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan meriturvallisuusviraston toiminnan monivuotisesta rahoituksesta alusten aiheuttaman pilaantumisen sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun ehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[13], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[14], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä[15], sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan meriturvallisuusvirasto, jäljempänä ’virasto, perustettiin 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1406/2002[16] varmistamaan meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn korkea, yhdenmukainen ja tuloksellinen taso. (2) Maaliskuun 31 päivänä 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 724/2004[17], jolla muutetaan asetusta (EY) N:o 1406/2002, virastolle osoitetaan uusia tehtäviä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan alalla Euroopan vesillä tapahtuneiden onnettomuuksien, erityisesti Erika- ja Prestige-säiliöalusten onnettomuuksien johdosta. (3) Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta 15 päivänä tammikuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 100/2013[18] virastolle osoitetaan tehtäviä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjumiseksi ja viraston palvelut ulotetaan koskemaan laajentumispolitiikan ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvia maita. (4) Joulukuun 18 päivänä 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2038/2006[19] vahvistetaan monivuotinen rahoitus Euroopan meriturvallisuusviraston toiminnalle alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunnan alalla, ja sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. (5) Alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyyn ja torjuntaan liittyvien tehtävien suorittamiseksi viraston hallintoneuvosto hyväksyi 22 päivänä lokakuuta 2004 öljyvahinkojen torjuntavalmiutta ja torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, jossa määritetään viraston öljyntorjuntatoimet ja jonka tavoitteena on viraston käytettävissä olevien rahoitusvarojen optimaalinen käyttö. Hallintoneuvosto hyväksyi 12 päivänä kesäkuuta 2007 vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjuntavalmiutta ja torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman. Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 15 artiklan mukaisesti molemmat toimintasuunnitelmat päivitetään vuosittain viraston vuotuisessa työohjelmassa. (6) Toimintasuunnitelmassa eritelty pilaantumisen torjuntatoimi liittyy informaation, yhteistyön ja koordinoinnin alalla toteutettaviin toimiin ja ennen kaikkea operatiiviseen apuun, jossa asianomaisten valtioiden käyttöön annetaan pyydettäessä lisää pilaantumisentorjunta-aluksia ehkäisemään öljyn aiheuttamaa pilaantumista sekä muuntyyppistä, kuten vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttamaa pilaantumista. Viraston olisi kiinnitettävä erityistä huomiota herkimmiksi katsottuihin alueisiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta avun antamista muille sitä tarvitseville alueille. (7) Viraston tällä alalla toteuttamat toimet eivät saisi vapauttaa rannikkovaltioita niiden vastuusta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisentorjuntamekanismeja, ja niissä olisi noudatettava meren pilaantumistapahtumissa annettavaa keskinäistä apua koskevia nykyisiä yhteistyöjärjestelyjä. Unioni on liittynyt useisiin alueellisiin järjestöihin ja valmistelee muihin alueellisiin järjestöihin liittymistä. (8) Viraston toimia olisi koordinoitava sellaisten kahdenvälisten ja alueellisten sopimusten mukaisten toimien kanssa, joihin unioni on liittynyt. Meren pilaantumistapahtumassa viraston olisi annettava apua asianomaiselle valtiolle tai asianomaisille valtioille, jonka tai joiden alaisuudessa puhdistustoimet toteutetaan. (9) Virastolla olisi oltava aktiivinen rooli valvontaan, pilaantumisen varhaiseen havaitsemiseen sekä pilaantumisesta vastuussa olevien alusten tai öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen tunnistamisessa tarvittavan satelliittikuvapalvelun ylläpitämisessä ja kehittämisessä. Tämä järjestelmä parantaisi tietojen saatavuutta ja tehostaisi pilaantumisen torjuntaa. (10) Viraston asianomaisille valtioille antamat täydentävät keinot olisi annettava käyttöön 8 päivänä marraskuuta 2007 annetulla neuvoston päätöksellä 2007/779/EY, Euratom[20] perustetulla unionin pelastuspalvelumekanismilla. (11) Jotta varmistettaisiin perusteellinen toteutus, virastolle olisi perustettava elinkelpoinen ja kustannustehokas järjestelmä rahoittamaan erityisesti sen asianomaisille valtioille antamaa operatiivista apua. (12) Sen vuoksi olisi varmistettava virastolle pilaantumisen torjunnan alalla osoitettujen tehtävien ja muiden niihin liittyvien toimien rahoitus monivuotisen sitoumuksen pohjalta. Budjettivallan käyttäjän olisi määritettävä unionin rahoitusosuuden vuosittaiset määrät vuotuista talousarviomenettelyä noudattaen. (13) Pilaantumisen torjunnan rahoitukseen sidottavien määrien olisi katettava 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen aika uuden monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. Sen vuoksi olisi vahvistettava kyseisen ajan kattava määräraha. (14) Viraston antama apu laajentumispolitiikan ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluville maille olisi rahoitettava nykyisistä näitä maita koskevista unionin ohjelmista, joten tämän rahoituksen ei tulisi olla osa näitä monivuotisia rahoituspuitteita. (15) Jotta sitoumukset jakautuisivat optimaalisesti ja jotta otettaisiin huomioon mahdolliset muutokset alusten aiheuttaman pilaantumisen torjuntatoimissa, on tarpeen varmistaa, että erityisiä toimintatarpeita seurataan jatkuvasti niin, että vuosittaisiin rahoitussitoumuksiin voidaan tehdä mukautuksia. (16) Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 100/2013 mukaisesti viraston olisi vuosikertomuksessaan raportoitava monivuotisten rahoituspuitteiden toteutumisesta, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan Euroopan meriturvallisuusviraston talousarvioon myönnettävää unionin rahoitusosuutta koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt niiden tehtävien suorittamiseksi, jotka on osoitettu virastolle alusten sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman pilaantumisen torjunnan alalla asetuksen (EY) N:o 1406/2002 1 ja 2 artiklan nojalla. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan a) ’öljyllä’ vuonna 1990 tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa öljyvahinkojen torjuntavalmiudesta, torjumisesta ja torjuntayhteistyöstä määritettyä mineraaliöljyä sen kaikissa muodoissa, mukaan lukien raakaöljy, polttoöljy, liete, jäteöljy sekä jalostetut tuotteet; b) ’vaarallisilla ja haitallisilla aineilla’ kaikkia sellaisia vuonna 2000 tehdyssä vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjuntavalmiutta, torjuntaa ja torjuntayhteistyötä koskevassa pöytäkirjassa määritettyjä muita aineita kuin öljyä, jotka meriympäristöön joutuessaan todennäköisesti aiheuttavat vaaraa ihmisten terveydelle, vahingoittavat elollisia luonnonvaroja ja meren eliöstöä, pilaavat maisemaa tai aiheuttavat häiriötä muulle lailliselle meren käytölle. 3 artikla Soveltamisala Virastolle myönnetään 1 artiklassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus, jolla rahoitetaan alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunnan sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla toimia, kuten öljyvahinkojen torjuntavalmiutta ja torjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassa sekä vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjuntavalmiutta ja torjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassa mainittuja toimia, jotka liittyvät erityisesti a) informaatioon ja joissa kerätään, analysoidaan ja levitetään parhaita toimintatapoja, tekniikoita ja innovaatioita, kuten säiliöiden tyhjentämisen seurantaan sekä porauslaittojen toiminnallisten päästöjen ja onnettomuuspäästöjen seurantaan tarkoitetut välineet; b) yhteistyöhön ja koordinaatioon ja joissa jäsenvaltioille ja komissiolle tarjotaan teknistä ja tieteellistä apua EU:n pelastuspalvelumekanismin, Kansainvälisen merenkulkujärjestön ja asiaankuuluvien alueellisten sopimusten mukaisten asiaankuuluvien toimien puitteissa; c) operatiiviseen apuun ja joissa tuetaan pyynnöstä asianomaisten valtioiden toteuttamia pilaantumisen torjuntatoimia täydentävillä keinoilla, kuten pilaantumisen torjuntaan käytettävillä valmiusaluksilla, satelliittikuvilla ja laitteilla, silloin kun on kyse alusten vahingossa tai tahallaan aiheuttamasta pilaantumisesta tai öljyn- ja kaasunporauslauttojen aiheuttamasta meren pilaantumisesta. 4 artikla Unionin rahoitus Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamista koskeva määräraha on käypänä hintana ilmaistuna 160 500 000 euroa 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana. Budjettivallan käyttäjä päättää vuotuisista määrärahoista rahoituskehyksen rajoissa. Tässä yhteydessä on jäsenvaltioille varmistettava 3 artiklan c kohdan mukaiseen operatiiviseen apuun tarvittava rahoitus. 5 artikla Nykyisten valmiuksien seuranta Jotta voidaan määritellä vaatimukset, joita noudatetaan viraston antamassa operatiivisessa avussa, kuten pilaantumisen torjunnassa käytettävien lisäalusten antamisessa käyttöön, viraston on laadittava säännöllisin väliajoin luettelo julkisista ja soveltuvin osin yksityisistä pilaantumisentorjuntamekanismeista ja niihin liittyvistä torjuntavalmiuksista unionin eri alueilla. Jäsenvaltioiden on annettava virastolle tarvittavat tiedot tämän luettelon laatimiseksi. Viraston hallintoneuvoston on otettava tämä luettelo huomioon ennen kuin se tekee päätöksen pilaantumisen torjuntaan tähtäävistä toimistaan vuotuisen työohjelman mukaisesti. 6 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio ja virasto varmistavat tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa, että unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perusteettomasti maksettujen määrien takaisinperinnällä ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95[21] ja (Euratom, EY) N:o 2185/96[22] sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[23] mukaisesti. 2. Tämän asetuksen mukaisia unionin toimia rahoitettaessa pidetään asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna väärinkäytöksenä jokaista unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu talouden toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voi olla perusteettomasta menosta aiheutuva vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai sen hallinnoimille talousarvioille. 3. Komissio ja virasto varmistavat kumpikin toimivaltansa puitteissa, että rahoitettaessa unionin toimia tämän asetuksen mukaisesti rahalle saadaan mahdollisimman hyvä vastine. 7 artikla Väliarviointi Komissio antaa viraston antamien tietojen pohjalta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017. Kertomuksessa, jonka laatiminen ei vaikuta viraston hallintoneuvoston asemaan, esitetään tulokset 4 artiklassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden käytöstä 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisen ajanjakson kattavien sitoumusten ja menojen osalta. Tämän kertomuksen perusteella komissio voi tarvittaessa ehdottaa muutoksia tähän asetukseen varsinkin tieteellisen edistyksen huomioon ottamiseksi alusten aiheuttaman pilaantumisen sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan alalla, erityisesti kun kyseessä on vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttama pilaantuminen. 8 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja […] […] SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston toiminnan monivuotisesta rahoituksesta alusten aiheuttaman pilaantumisen sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjumisen alalla 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[24] 06: Energia ja liikenne 0602: Maa-, lento- ja meriliikennepolitiikka 060203: Euroopan meriturvallisuusvirasto 06020302: Euroopan meriturvallisuusvirasto – Saastumisen torjuntatoimet Alusten aiheuttaman pilaantumisen sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjuntaa koskevien säännösten täytäntöönpano 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne x Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[25]. ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Tavoitteet/EU:n lisäarvo Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti: Virasto edistää turvallista ja kestävää meriliikennettä, josta EU:n talous ja EU:n kansalaiset hyötyvät. Tämä noudattaa täysin Eurooppa 2020 -strategian kolmea ensisijaista tavoitetta: – Älykäs kasvu: osaamiseen ja innovointiin perustuvan talouden kehittäminen. Virasto edesauttaa mahdollisimman korkeiden teknisten normien kehittämistä aluksia varten ja edistää siten osaamista ja innovointia. – Kestävä kasvu: resurssitehokkaamman, vihreämmän ja kilpailukykyisemmän talouden edistäminen. Virasto edistää alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä ja merien pilaantumisen torjuntatoimia eri aloilla. Meriliikenne vaikuttaa lippulaivahankkeen ”Resurssitehokas Eurooppa” saavuttamiseen. Virasto myötävaikuttaa alakohtaiseen täytäntöönpanoon. – Osallistava kasvu: sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta lisäävän korkean työllisyyden talouden edistäminen. Saarten ja syrjäisimpien alueiden osalta meriliikenteellä on suuri merkitys alueellisen koheesion ja EU:hun integroitumisen varmistamisessa. Virasto auttaa tekemään meriliikenteestä EU:ssa turvallista, varmaa ja kestävää. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Talousarvioala 06 02 Erityistavoite nro 3 Liikenneturvallisuuden parantaminen Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 06020302 Euroopan meriturvallisuusvirasto 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Varmistetaan monivuotinen rahoitus pilaantumisen torjunnan alalla toteutettaville viraston toimille. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan EMSA on kehittänyt suorituskykyindikaattoreita, jotka julkaistaan sen vuotuisissa työohjelmissa. Hallintoneuvosto seuraa niitä jatkuvasti. Viraston vuosikertomukset ovat pääasiallinen seurantaväline. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä EMSA voi tehdä monivuotisia sopimuksia ja suorittaa tarvittavan budjettisuunnittelun. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo EU:n osallistumisesta säädetään EMSAn perustamisasetuksessa (EY) N:o 1406/2002, sellaisena kuin se on muutettuna. Tämä ehdotus tuo lisäarvoa, sillä se parantaa EU-rahoituksen suunnittelua ja käyttöä. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Vuonna 2008 tehty erityisesti EMSAa koskeva arviointi ja vuonna 2009 tehty EU:n erillisvirastojen yleinen arviointi ovat molemmat osoittaneet viraston tuovan lisäarvoa. Komissio laati toukokuussa 2011 asetuksen (EY) N:o 2038/2006 8 artiklassa säädetyn välikertomuksen KOM(2011)286. Komission sisäinen tarkastus tarkasti vuonna 2009 valmiustilassa olevien öljyntorjunta-alusten verkoston. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Ehdotus on johdonmukainen EU:n meriturvallisuuspolitiikan ja -lainsäädännön kanssa ja erityisesti EMSAn perustamisasetuksen (EU) N:o 100/2013 kanssa, jossa viraston tehtäviä on tarkasteltu uudelleen. Ehdotus on jatkoa asetukselle (EY) N:o 2038/2006, jonka voimassaolo päättyy vuoden 2013 lopussa. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020. – x Rahoitusvaikutukset 2014–2020 (plus maksamattomat määrät) o Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[26] ¨ Komissio hallinnoi suoraan keskitetysti x Välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – ¨ toimeenpanovirastoille – x yhteisöjen perustamille elimille[27] – ¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ Hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ¨ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Kaikki EU:n virastot toimivat tiukan seurantajärjestelmän alaisuudessa; seurantaan osallistuvat kunkin viraston oma sisäinen tarkastus, komission sisäinen tarkastus, hallintoneuvosto, komissio, tilintarkastustuomioistuin ja budjettivallan käyttäjä. Tätä EMSAn perustamisasetuksessa säädettyä järjestelmää sovelletaan edelleen. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Ei ole. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Ei sovelleta. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet EMSAn perustamisasetuksen 20 artiklan mukaisia petostentorjuntatoimenpiteitä sovelletaan edelleen. Lisäksi ehdotuksessa on erityinen artikla unionin rahoitusetujen suojaamisesta. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi………………………...……….] || JM/EI-JM ([28]) || EFTA-mailta[29] || ehdokas-mailta[30] || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1a || 06.02.03.02 [Euroopan meriturvallisuusvirasto – Avustus osastoon 3 Saastumisen torjuntatoimet] || JM || KYLLÄ || EI || EI || EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) käypinä hintoina Seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 1 || Älykäs ja osallistava kasvu || || PO: MOVE || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ ||  Toimintamäärärahat || || || || || || || || || Budjettikohdan numero 06.02.03.02 || Sitoumukset || (1) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksut || (2) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 || Tiettyjen toimintaohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[31] || || || || || || || || || Budjettikohdan numero: ei saatavilla || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || PO MOVE:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || = 1 + 3 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksut || = 2 + 3 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 ||  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksut || (5) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 ||  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || = 4 + 6 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksut || = 5 + 6 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ PO: MOVE ||  Henkilöresurssit || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Muut hallintomenot || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 PO MOVE YHTEENSÄ || Määrärahat || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 Maksut || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyppi || Keskimääräiset kustannukset || Tuotosten lukumäärä || Kus-tannus || Tuotosten lukumäärä || Kus-tannus || Tuotosten lukumäärä || Kus-tannus || Tuotosten lukumäärä || Kus-tannus || Tuotosten lukumäärä || Kus-tannus || Tuotosten lukumäärä || Kus-tannus || Tuotosten lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä Liikenneturvallisuuden parantaminen || || || || || || || || || || || || || || || || Torjunta-alusten verkosto[32] || Yhtäaikaiseen mobilisointiin käytettävissä olevien alusten lukumäärä || Noin 0,95 milj. euroa/alus/vuosi || 19 || 15,620 || 19 || 16,150 || 19 || 17,100 || 19 || 17,600 || 19 || 19,975 || 19 || 20,000 || 19 || 21,000 || 19 || 127,445 CleanSeaNet || Prosessoitujen satelliittikuvien lukumäärä vuodessa || Noin 2,05 euroa/satelliittikuva || 2000 || 3,605 || 2000 || 3,850 || 2000 || 3,900 || 2000 || 4,550 || 2000 || 4,050 || 2000 || 4,350 || 2000 || 4,400 || 14,000 || 28,705 Yhteistyö ja koordinointi/informaatio || Jäsenvaltioiden kanssa toteutettavat toimet, kuten koulutus ja tutkimukset || Ei voida ilmaista määrällisesti || Ei ole || 0,450 || Ei ole || 0,600 || Ei ole || 0,600 || Ei ole || 0,650 || Ei ole || 0,650 || Ei ole || 0,700 || Ei ole || 0,700 || Ei ole || 4,350 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 19,675 || || 20,600 || || 21,600 || || 22,800 || || 24,675 || || 25,050 || || 26,100 || || 160,500 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – x Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – o Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Muut hallintomenot || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 YHTEENSÄ || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – x Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – o Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – o Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät Ehdotus koskee vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[33]. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Yhteensä EFTA-rahoitus Norjalta ja Islannilta 2 prosenttia talousarviosta || 0,472 || 0,407 || 0,466 || 0,407 || 0,481 || 0,481 || 0,496 || 3,210 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || 20,147 || 21,007 || 22,066 || 23,207 || 25,156 || 25,531 || 26,596 || 163,710 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1406/2002, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta (EUVL L 208, 5.8.2002, s. 1). [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 724/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004 (EUVL L 129, 31.4.2004, s. 1). [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2038/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan meriturvallisuusviraston toiminnan monivuotisesta rahoituksesta alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunnan alalla ja asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (EUVL L 394, 30.12.2006, s. 1, ks. myös oikaisu (EUVL L 30, 3.2.2007, s. 12). [4] Eurooppa 2020 -strategiaa tukevat tiedonannot KOM(2011)500 ja KOM(2011)398, jotka molemmat on annettu 29 päivänä kesäkuuta 2011. [5] Molemmat toimintasuunnitelmat ovat EMSA:n verkkosivustolla http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/action-plans.html [6] Asiakirja on saatavilla EMSAn verkkosivustolla http://www.emsa.europa.eu/documents/item/145-emsa-5-year-strategy.html [7] KOM(2010) 611, 28.10.2010. [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 100/2013, annettu 15 päivänä tammikuuta 2013, Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (EUVL L 39, 9.2.2013, s. 30). [9] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/35/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 11). [10] Neuvoston päätös 2007/779/EY, annettu 8 päivänä marraskuuta 2007, yhteisön pelastuspalvelumekanismin perustamisesta (EUVL L 314, 1.12.2007, s. 9). [11] KOM(2011) 286, 23.5.2011. [12] EMSAn aineisto on saatavilla verkkosivustolla http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/item/617-multi-annual-funding-mid-term-report-emsas-contribution.html [13] EUVL C… , …, s… [14] EUVL C… , …, s… [15] EUVL C… , …, s… [16] EYVL L 208, 5.8.2002, s. 1. [17] EUVL L 129, 31.4.2004, s. 1. [18] EUVL L 39, 92. 2013, s.30x. [19] EUVL L 394, 30.12.2006, s. 1. [20] EUVL L 314, 1.12.2007, s. 9. [21] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [22] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [23] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [24] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [25] Sellaisina kuin nämä määritellään varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [26] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [27] Sellaisina kuin nämä määritellään varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [28] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [29] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [30] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [31] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [32] Tähän sisältyvät merellä suoritettaville operaatioille varatut määrät sekä 6,02 miljoonaa euroa öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjuntaa varten. [33] Ks. toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.