Ehdotus Euroopan parlamentin ja Neuvoston asetus eurooppalaisesta sosiaaliturvan tilastointijärjestelmästä (ESSPROS) /* KOM/2006/0011 lopull. - COD 2006/0004 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 20.1.2006 KOM(2006) 11 lopullinen 2006/0004 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisesta sosiaaliturvan tilastointijärjestelmästä (ESSPROS) (komission esittämä) PERUSTELUT 1) EHDOTUKSEN TAUSTA | 110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Lissabonissa 23.–24. maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi vauhtia EU:n jäsenvaltioiden poliittiselle ajatustenvaihdolle sosiaalisen suojelun järjestelmien modernisoimisesta. Toukokuussa 2003 antamassaan tiedonannossa KOM(2003) 261 Lissabonin strategian sosiaalisen ulottuvuuden vahvistaminen: avoimen koordinoinnin selkeyttäminen sosiaalisen suojelun alalla komissio toi esiin tarpeen saada käyttöön indikaattoreja. Keskeisenä välineenä mainittiin eurooppalainen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä ESSPROS. ESSPROS-järjestelmän oikeudellisia puitteita koskevalla ehdotuksella parannetaan nykyisten tiedonkeruiden laatua ajankohtaisuuden, kattavuuden ja vertailtavuuden kannalta. | 120 | Yleistä Lokakuussa 2003 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa sovittiin avoimen koordinointimenetelmän selkeyttämisen yhteydessä, että raportoinnissa käytetään keskeisenä välineenä yhteistä raporttia sosiaalisesta suojelusta ja sosiaalisesta osallisuudesta. Avoin koordinointi edellyttää sekä sosiaalisen osallisuuden että eläkkeiden alalla ESSPROSista saatavia tietoja; sosiaalipolitiikan alalla on siis tarvetta vertailtaville, ajantasaisille ja luotettaville tilastoille. Nykyisiä ESSPROS-tietoja pidetään pienimpänä yhteisenä tilastollisena nimittäjänä, johon kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien lukuisat erot voidaan palauttaa. Sosiaaliseen suojeluun liittyvä vuotuinen tiedonkeruu tehdään nykyisin vapaaehtoispohjalta (herrasmiessopimuksella), ja nyt sillä on perustanaan kattava yhteinen metodologia (ESSPROS-käsikirja 1996). Aiemmin tiedonkeruun perustana olivat vuoden 1981 menetelmät, joilla korvattiin vuodesta 1963 kuuden jäsenvaltion yhteisössä kerätyt sosiaalitilastot. Tiedonkeruun ajantasaisuutta on parannettava, ja sitä varten tarvitaan verkostoa kansallisesti tietoja lukuisista eri lähteistä keräävien tietojentoimittajien välille. Järjestelmäkohtaisten kustannusten ja tulojen määrällisiä tietoja voidaan täydentää ja parantaa ottamalla mukaan laadullisia tietoja, jolloin eri järjestelmistä saadaan kattavat tiedot ja niitä voidaan vertailla. Kun bruttoetuuksia koskevia tietoja täydennetään nettoetuustiedoilla ja verotuksen vaikutukset sosiaaliseen suojeluun selvitetään, saadaan jäsenvaltioista lisää vertailukelpoisia tietoja etenkin edunsaajien tosiasiassa saamien sosiaalietuuksien määristä. Eläkealan avoimessa koordinoinnissa tarvitaan tietoja edunsaajista. Kun tiedot ovat peräisin yhdestä ja samasta lähteestä, eläkkeensaajia koskevasta moduulista saatavien tietojen perusteella voidaan arvioida eläkejärjestelmien kehittymistä. | 130 | Ehdotuksen alalla jo annetut säännökset Neuvoston suositus 92/442/ETY, annettu 27. heinäkuuta 1992, sosiaalisen suojelun tavoitteiden ja toimintalinjojen lähentämisestä | 141 | Yhdenmukaisuus unionin muiden toimintalinjojen ja tavoitteiden kanssa Ei sovellettavissa. | 2) SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Sidosryhmien kuuleminen | 219 | Ei sovellettavissa. | Asiantuntemuksen kerääminen ja käyttäminen | 221 | Tieteellinen asiantuntemus kyseisillä aloilla Kuullut asiantuntijat ovat kansallisten tilastolaitosten, sosiaaliministeriöiden ja muiden ESSPROS-tietojen tuottamiseen liittyvien tahojen edustajia. | 222 | Käytetyt menetelmät Kirjallinen kuuleminen ja työryhmäkokouksissa käydyt keskustelut. | 223 | Pääasialliset järjestöt/asiantuntijat, joita on kuultu Ehdotuksen ensimmäinen luonnos esitettiin sosiaalisen suojelun työryhmälle 12.–13. huhtikuuta 2005. Jäsenvaltioita pyydettiin lähettämään Eurostatille yksityiskohtaisia kommentteja ehdotusluonnoksesta. Sen jälkeen laadittiin toinen luonnos, joka lähetettiin 20. kesäkuuta 2005 toiselle kierrokselle kirjallisten kommenttien saamiseksi. Sosiaalialan tilastoista vastaaville johtajille esitettiin tarkistettu ehdotus lausuntoa varten kokouksessa 28.–29.9.2005. | 2249 | Saatujen ja varteenotettujen neuvojen tiivistelmä Vakavien riskien ja niiden peruuttamattomien seurausten mahdollisuutta ei ole mainittu. | 225 | Useimmat saaduista kommenteista on otettu huomioon, ja niiden ansiosta ehdotusta on voitu selkeyttää, hioa ja yksinkertaistaa. | 226 | Asiantuntijaneuvojen saattaminen yleisesti saataville Ensimmäisten asiantuntijakeskustelujen tulokset sisällytettiin sosiaalisen suojelun tilastoja käsittelevän työryhmän sekä sosiaalialan tilastoista vastaavien johtajien kokouksen pöytäkirjaan. | 230 | Vaikutusten arviointi Vaihtoehtoehtona olisi jatkaa sosiaalisen suojelun tilastojen tuottamista herrasmiessopimuksen pohjalta. Kaikkia EU:n tason politiikan muotoiluun tarvittavia tilastoja ja indikaattoreita ei silloin kuitenkaan olisi välttämättä saatavilla. Toisena vaihtoehtona voitaisiin jättää ehdotuksesta pois moduulit. Silloin kaikki moduulit olisi esitettävä yhdessä tai useammassa neuvoston ja Euroopan parlamentin asetuksessa. | 3) EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SEIKAT | 305 | Tiivistelmä ehdotetuista toimista Asetuksen tavoitteena on luoda puitteet sosiaalisen suojelun tilastoihin liittyville nykyisille ja ennakoitavissa oleville toimille. Nykyiseen vuosittain (herrasmiessopimuksen pohjalta) tehtävään sosiaalisen suojelun tietojen keruuseen kuuluvat sosiaalisen suojelun järjestelmittäin koottavat tiedot menoista ja tuloista (ESSPROS-ydinjärjestelmä) sekä vuodesta 2004 myös tiedot eläkkeensaajista. Nettososiaalietuuksista ollaan tekemässä kokeellisia tiedonkeruita. Ehdotettavan asetuksen täydennykseksi annetaan täytäntöönpanoa koskevia komission asetuksia: ensimmäisen aiheena on ydinjärjestelmä, joka sisältää sekä määrällisiä että laadullisia tietoja, toisessa taas käsitellään eläkkeensaajia koskevaa moduulia. Jos toteutettavuustutkimusten ja kokeellisten tiedonkeruiden tulokset ovat myönteiset, komissio antaa asetuksen nettososiaalietuuksia koskevasta moduulista. | 310 | Oikeusperusta Yhteisön tilastojen oikeusperustana on perustamissopimuksen 285 artikla. Neuvosto voi yhteispäätösmenettelyn mukaisesti hyväksyä toimenpiteitä yhteisön toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseksi. Mainitussa artiklassa vahvistetaan yhteisön tilastojen tuottamista koskevat vaatimukset sekä edellytetään puolueettomuuden, luotettavuuden, objektiivisuuden, tieteellisen riippumattomuuden, kustannustehokkuuden ja tilastosalaisuuden noudattamista. | 320 | Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta noudatetaan siltä osin kuin ehdotus ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. | Jäsenvaltiot eivät seuraavista syistä pääse yksinään ehdotuksen tavoitteisiin: | 321 | EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan toissijaisuusperiaate otetaan huomioon, sillä jäsenvaltiot eivät voi yksin toimien riittävässä määrin toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitetta eli järjestelmällisesti toimittaa yhdenmukaistettuja tietoja sosiaalista suojelua koskevia yhteisön tilastoja varten, vaan toimet voidaan paremmin toteuttaa yhteisön tasolla. | 323 | Kokemus on osoittanut, että jäsenvaltiot keräävät tietoja sosiaalisesta suojelusta mutta käyttävät eri käsitteitä ja määritelmiä, joiden vuoksi EU-tason tiedot eivät ole vertailukelpoisia. Tämä rajoittaa merkittävästi tietojen käyttökelpoisuutta EU:n sosiaalisen suojelun järjestelmien analysoinnissa. | Ehdotuksen tavoitteet saavutetaan paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä: | 324 | Asetuksessa säädetään sosiaaliseen suojeluun liittyvien tietojen koordinoinnista ja yhdenmukaistamisesta EU:n tasolla. Yhteisön tilastotietojen keruun järjestäminen onnistuu parhaiten komissiolta, mutta kansallisten tilastojärjestelmien organisointi ja toiminta kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kyseeseen tulevat tilastot perustuvat pitkälti Eurostatin nykyiseen vuotuiseen sosiaalista suojelua koskevien tietojen keruuseen sekä hiljattaiseen eläkkeensaajia koskevien tietojen keruuseen. Asetuksen mukaan on kuitenkin mahdollista käyttää muita lähteitä ja luoda tilastollisia lisävälineitä, jos selkeästi yksilöidyt uudet tietotarpeet niin edellyttävät. | 325 | Sosiaalisen suojelun ja eläkkeiden alalla toteutettavaa avointa koordinointimenettelyä varten on oltava käytössä EU:n laajuisia tietoja. | 327 | Yhteisön sosiaalisen suojelun tilastot on analysoitava EU:n tasolla yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia kansallisia tietoja käyttäen. | Ehdotus on sen vuoksi toissijaisuusperiaatteen mukainen. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä. | 331 | On tunnettua, että sosiaalisen suojelun järjestelmien rakenne vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain. Niinpä myös sosiaalista suojelua koskevien tietojen keruuseen ja kokoamiseen liittyvät kansallisten viranomaisten tehtävät eroavat vastaavasti toisistaan. Kansalliset viranomaiset voivat näin ollen käyttää tiedonkeruussa tekniikoita, jotka ovat järjestelmien organisaatiotyypin kannalta tarkoituksenmukaisia. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa säädetään vain tämän tavoitteen saavuttamisen edellyttämistä vähimmäisvaatimuksista eikä siinä mennä pidemmälle kuin sen vuoksi on tarpeen. | 332 | Asetuksella perustetaan huolellisesti määritellyt puitteet sosiaalista suojelua koskevien yhteisön tilastojen tuottamiselle ja siten helpotetaan resurssien saatavuutta, suunnittelua ja tehokkaampaa käyttöä sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa valtakunnan ja alue- ja paikallistasolla. | Säädöslajin valinta | 341 | Ehdotettu säädöslaji: asetus. | 342 | Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Euroopan parlamentin ja neuvoston säädöksen tyypin valinta riippuu lainsäädännön tavoitteesta. Kun tietotarpeet ovat Euroopan tasoisia, suuntauksena on käyttää yhteisön tilastoissa perussäädöksenä mieluummin asetusta kuin direktiiviä. Asetus on suositeltavampi, koska siinä sama laki säädetään koko yhteisöön, eikä jäsenvaltioille jätetä mahdollisuutta soveltaa säännöksiä epätäydellisesti tai valikoidusti. Asetus on lisäksi suoraan sovellettavaa lainsäädäntöä, mikä tarkoittaa, ettei sitä tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Direktiiveillä sitä vastoin pyritään yhdenmukaistamaan kansallisia lakeja, ja ne sitovat jäsenvaltioita tavoitteen osalta, mutta jäsenvaltiot voivat valita yhteisön tasolla sovitun tavoitteen saavuttamiseksi käyttämänsä menetelmät ja muodon. Direktiivit on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. | 4) VAIKUTUS TALOUSARVIOON | 409 | Ehdotuksella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon. | 5) LISÄTIEDOT | 560 | Euroopan talousalue Ehdotettu säädös koskee Euroopan talousalueeseen liittyvää asiaa ja olisi sen vuoksi ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. | 2006/0004 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisesta sosiaaliturvan tilastointijärjestelmästä (ESSPROS) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen,[1] ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,[2] noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[3] sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 artiklan mukaan Euroopan yhteisön tehtäviin kuuluu sosiaalisen suojelun korkean tason edistäminen. (2) Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi vauhtia EU:n jäsenvaltioiden poliittiselle ajatustenvaihdolle sosiaalisen suojelun järjestelmien modernisoimisesta. (3) Kesäkuun 29 päivänä 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä (2000/436/EY) perustettiin sosiaalisen suojelun komitea, jonka kautta Euroopan komissio ja EU:n jäsenvaltiot voivat yhteistyössä vaihtaa tietoja ja näkemyksiä sosiaalisen suojelun järjestelmien modernisoimisesta ja parantamisesta. (4) Toukokuussa 2003 antamassaan tiedonannossa KOM(2003) 261 komissio hahmotteli strategian, jolla selkeytetään avoimen koordinoinnin menettelyjä sosiaalipolitiikan alalla ja pyritään lujittamaan sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden asemaa Lissabonin strategiassa. Neuvosto sopi lokakuussa 2003, että selkeyttämistoimet tulevat voimaan vuodesta 2006. Keskeiseksi raportointivälineeksi tulee vuotuinen yhteinen raportti, johon kootaan ne keskeiset analyysitulokset ja poliittiset viestit, joilla on merkitystä sekä avoimelle koordinointimenetelmälle kaikilla sen soveltamisaloilla että laajemmille kysymyksille sosiaalisessa suojelussa. (5) Avoin koordinointimenetelmä on nostanut vertailukelpoisten, ajantasaisten ja luotettavien tilastojen saatavuuden keskeiseksi tekijäksi sosiaalipolitiikassa. Vuotuisissa yhteisissä raporteissa käytetäänkin vertailukelpoisia tilastotietoja sosiaalisesta suojelusta. (6) Komissio (Eurostat) kerää jo nykyisin jäsenvaltioilta sosiaalista suojelua koskevia tietoja vuosittain ja vapaaehtoiselta pohjalta. Toiminnasta on tullut vakiintunut käytäntö jäsenvaltioissa, ja tietojen vertailukelpoisuuden takaamiseksi se perustuu yhteisiin menetelmällisiin periaatteisiin. (7) Yhteisön tilastojen laatimisesta säädetään yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97. (8) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti. (9) Tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu asiasta, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde Tämän asetuksen tarkoituksena on perustaa Eurooppalainen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä, jäljempänä ’ESSPROS-järjestelmä’ säätämällä 1. menetelmäkehyksestä (joka perustuu yhteisiin standardeihin, määritelmiin, luokituksiin ja tilinpitosääntöihin), jota käytetään kerättäessä vertailukelpoisia tilastotietoja yhteisön käyttöön 2. määräajoista, joiden puitteissa ESSPROS-järjestelmän mukaisesti kerätyt tilastotiedot on toimitettava. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa käytetään seuraavia määritelmiä: 3. ’Yhteisön tilastoilla’ tarkoitetaan samaa kuin asetuksen (EY) N:o 322/97 2 artiklassa. 4. ’Sosiaalisella suojelulla’ tarkoitetaan kaikkia julkisten ja yksityisten elinten toimia, joilla pyritään keventämään kotitalouksille ja yksityishenkilöille tietyistä erikseen määritellyistä riskeistä tai tarpeista syntyvää taakkaa edellyttäen, ettei samanaikaisesti ole käytössä niihin liittyviä vastavuoroisia tai henkilökohtaisia järjestelyjä. Sosiaaliturvaetuuksien piiriin kuuluvat riskit ja tarpeet jaetaan seuraaviin yleisesti käytössä oleviin ryhmiin: sairaanhoito ja terveydenhuolto, toimintarajoitteisuus, vanhuus, jälkeenjääneet, perhe ja lapset, työttömyys, asuminen sekä muut saadut sosiaaliavustukset. 5. ’Sosiaalisen suojelun järjestelmällä’ tarkoitetaan yhden tai useamman institutionaalisen yksikön tukemaa säännöstöä, jolla säännellään sosiaalietuuksien tarjoamista ja rahoitusta. 6. ’Sosiaaliturvaetuuksilla’ tarkoitetaan sosiaalisen suojelun järjestelmistä kotitalouksille ja yksilöille suoritettavia rahamääräisiä tai luontoismuotoisia tulonsiirtoja, joiden tarkoituksena on keventää tietyistä riskeistä ja tarpeista aiheutuvaa taakkaa. 3 artikla Järjestelmän ala 1. ESSPROS-ydinjärjestelmään liittyvät tilastot kattavat sosiaalisen suojelun menoihin ja tuloihin liittyvät rahavirrat. Tiedot on lähetettävä sosiaalisen suojelun järjestelmien tasolla, ja kunkin järjestelmän osalta on toimitettava yksityiskohtaiset ESSPROS-luokituksen mukaiset erittelyt menoista ja tuloista. Liitteessä I annetaan tarkemmat ohjeet toimitettavista koontiryhmiin liittyvistä tiedoista, laadullisten tietojen toimittamisesta ja levittämisestä sekä järjestelmä- ja etuuskohtaisten laadullisten tietojen aiheista, päivittämisestä ja levittämisestä. 2. Ydinjärjestelmän lisäksi vahvistetaan moduuleja, joihin kuuluu täydentäviä tietoja erityisistä sosiaaliseen suojeluun liittyvistä näkökohdista. 4 artikla Eläkkeensaajia koskeva moduuli Ensimmäisestä tämän asetuksen mukaisesta tiedonkeruuvuodesta lähtien mukaan otetaan lisäksi eläkkeensaajia koskeva moduuli. Aiheista sekä tietojen toimittamisesta ja levittämisestä vahvistetaan ohjeet liitteessä II. 5 artikla Lisämoduulit 1. Jäsenvaltioiden on vuoden 2008 loppuun mennessä tehtävä vuotta 2005 koskevat kokeelliset tiedonkeruut nettososiaalietuuksia koskevaa moduulia varten. Aiheista sekä tietojen toimittamisesta ja levittämisestä vahvistetaan ohjeet liitteessä III. 2. Moduulin käyttöönotosta ja täysimittaisen tiedonkeruun käynnistämisestä aikaisintaan vuonna 2010 päätetään kansallisten kokeellisten tiedonkeruiden perusteella 8 artiklassa vahvistetun menetelmän mukaisesti. 6 artikla Tietolähteet Tilastojen on perustuttava seuraaviin tietolähteisiin kansallisten lakien ja käytäntöjen mukaisesti ja sen mukaan, miten niitä on jäsenvaltiossa saatavana: 7. rekisterit ja muut hallinnolliset lähteet 8. tutkimukset 9. arviot. 7 artikla Täytäntöönpanojärjestelyt Tämän asetuksen täytäntöönpanojärjestelyt, jotka koskevat katettujen tietojen yksityiskohtaista luokitusta, käytettäviä määritelmiä, tietojen toimitusmuotoja, toimitettavia tuloksia, laadunarviointiperusteita sekä levittämissääntöjen päivittämistä, vahvistetaan 8 artiklassa vahvistetulla menettelyllä etenkin seuraavien osalta: 10. ESSPROS-ydinjärjestelmä 11. eläkkeensaajia koskeva moduuli 12. nettososiaalietuuksia koskeva moduuli. 8 artikla Menettely 1. Komissiota avustaa päätöksellä 89/382/ETY, Euratom perustettu tilasto-ohjelmakomitea. 2. Tähän artiklaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon kyseisen päätöksen 8 artiklan säännökset. 3. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 9 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä [date]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I ESSPROS-ydinjärjestelmä 1. Määrälliset tiedot 1.1. Toimitettavat tiedot Koontiryhmiin liittyvien tietojen on katettava seuraavat: 1.1.1. Menot 1.1.1.1. Sosiaalietuudet luokiteltuina 13. tehtävittäin (kunkin riskin tai tarpeen mukaan) ja 14. kunkin tehtävän osalta jaoteltuna kahteen ryhmään: tarveharkintaiset ja ei-tarveharkintaiset sekä rahaetuudet (jaottelu toistuvasti ja kertasuorituksina maksettaviin etuuksiin) ja luontoisetuudet. 1.1.1.2. Hallintokustannukset 1.1.1.3. Siirrot muihin järjestelmiin 1.1.1.4. Muut menot 1.1.2. Tulot 1.1.2.1. Sosiaaliturvamaksut 1.1.2.2. Julkisyhteisöjen rahoitus 1.1.2.3. Siirrot muista järjestelmistä 1.1.2.4. Muut tulot Katettavista tiedoista (yksityiskohtaiseen luokitukseen liittyvät) säädetään 8 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. 1.2. Tietojen toimittaminen Tilastot toimitetaan vuosittain. Tiedot koskevat kalenterivuotta kansallisten käytänteiden mukaisesti. Tietojen toimittamisen määräaika on N+18 kuukautta, ts. kalenterivuotta N koskevat tiedot sekä mahdolliset aiempia vuosia koskevat tarkistukset on toimitettava viimeistään kesäkuussa vuonna N+2. 1.3. Tilastojen levittäminen Komissio (Eurostat) julkaisee tiedot sosiaalisen suojelun menoista koko järjestelmän tasolla kuukauden N+22 (vuoden N+2 lokakuun) loppuun mennessä tilivuoden N tietojen perusteella. Samaan aikaan komissio (Eurostat) toimittaa yksityiskohtaiset järjestelmittäiset tiedot erityisille käyttäjille (ESSPROS-tietoja kokoaville kansallisille elimille, komission yksiköille ja kansainvälisille elimille). Erityiset käyttäjät saavat julkaista pelkästään useita järjestelmiä ryhmänä koskevia tietoja. 2. Järjestelmä- ja etuuskohtaiset laadulliset tiedot 2.1. Aiheet Kutakin järjestelmää koskeviin laadullisiin tietoihin kuuluu yleiskuvaus järjestelmästä, yksityiskohtainen kuvaus etuuksista sekä tiedot tuoreista muutoksista ja uudistuksista. 2.2. Tietojen toimittaminen ja laadullisten tietojen päivittäminen Täysien jo toimitettujen laadullisten tietojen vuotuiseen päivitykseen kuuluvat vain sosiaalisen suojelun järjestelmiin tehdyt muutokset, ja päivitys toimitetaan yhdessä määrällisten tietojen kanssa. 2.3. Tilastojen levittäminen Komissio (Eurostat) toimittaa laadulliset tiedot järjestelmän tasolla kuukauden N+22 (vuoden N+2 lokakuun) loppuun mennessä. LIITE II Eläkkeensaajia koskeva moduuli 1. Aiheet Moduuliin kuuluu tietoja eläkkeensaajista, joilla tarkoitetaan seuraavien sosiaalisen suojelun järjestelmästä myönnettävien rahamääräisten toistuvasti maksettujen etuuksien vastaanottajia: 15. Työkyvyttömyyseläke 16. Heikentyneen työkyvyn vuoksi myönnetty varhaiseläke 17. Vanhuuseläke 18. Varhennettu vanhuuseläke 19. Osa-aikaeläke 20. Perhe-eläke 21. Työmarkkinasyistä myönnettävä varhaiseläke. 2. Tietojen toimittaminen Tilastot toimitetaan vuosittain. Tietojen on oltava vuoden lopun tietoja (31.12./1.1.). Vuoden N tiedot on toimitettava vuoden N+2 toukokuun loppuun mennessä jaoteltuina seuraavasti: 22. sosiaalisen suojelun järjestelmän mukaan 23. sukupuolittain kaikista järjestelmistä yhteensä 24. järjestelmän hallintomallin mukaan (edellyttää positiivista tulosta toteutettavuustutkimuksesta). 3. Tilastojen levittäminen Komissio (Eurostat) julkaisee kaikkia järjestelmiä koskevat tiedot kuukauden N+22 (vuoden N+2 lokakuun) loppuun mennessä tilivuoden N tietojen perusteella. Samaan aikaan komissio (Eurostat) toimittaa yksityiskohtaiset järjestelmittäiset tiedot erityisille käyttäjille (ESSPROS-tietoja kokoaville kansallisille elimille, komission yksiköille ja kansainvälisille elimille). Erityiset käyttäjät saavat julkaista pelkästään useita järjestelmiä ryhmänä koskevia tietoja. LIITE III Kokeellinen tiedonkeruu nettososiaalietuuksista 1. Aiheet Keruun aiheena on nettososiaalietuuksien laskeminen. Nettososiaalietuuksilla tarkoitetaan sosiaalietuuksien arvoa ilman veroja ja etuuden saajien suorittamia maksuja mutta lisättynä veroetuuksien arvolla. Veroetuuksilla tarkoitetaan sosiaalista suojelua, jota tarjotaan verohelpotuksina, joita voitaisiin pitää sosiaalietuuksina, jos ne maksettaisiin rahana. Huomioon ei oteta verohelpotuksia, joilla edistetään sosiaalisen suojelun tarjoamista tai yksityisiä vakuutusjärjestelmiä. 2. Tietojen toimittaminen Rahana maksettavista sosiaalietuuksista on etuustyyppikohtaisesti ilmoitettava etuuksista vuonna 2005 perityn henkilökohtaisen tuloveron ja sosiaaliturvamaksujen taso, mieluiten jaoteltuna edelleen erityisten homogeenisesti verotettujen järjestelmien ryhmien mukaan. Hankalissa tapauksissa tulokset voidaan ilmoittaa etuusryhmittäin: esimerkiksi liitteessä II luetellut seitsemän eläkeryhmää yhteensä tai tietyn tehtävän mukaiset rahaetuudet yhteensä. Veroetuudet olisi ilmoitettava kunkin nimikkeen kohdalta erikseen käyttämällä menetettyjen verotulojen menetelmää. [1] EUVL C […], […], s. […]. [2] EUVL C […], […], s. […]. [3] EUVL C […], […], s. […].