FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 12.07.2004 
KOM(2004) 473 lopullinen 
2004/0146 (COD)   
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 
yhteisön lennonjohtajan lupakirjasta 
  
(komission esittämä) 
 
FI 2   FI PERUSTELUT  
1. J OHDANTO  
Euroopan ilmatila on jatkuvasti yksi maailman ruuhkaisimmista liikennealueista. Yhtenäistä 
eurooppalaista ilmatilaa käsitellyt korkean tas on asiantuntijaryhmä totesi, että merkittävin 
alan kehittymistä estävä tekijä on ilmatilan hallintajärjestelmän hajaantuminen kansallisiin sääntöihin, menettelyihin, markkinoihin ja suor itustasoihin. Tästä ha janaisuudesta aiheutuvaa 
ongelmaa käsitellään yhtenäistä eu rooppalaista ilmatilaa koskevassa 
lainsäädäntökokonaisuudessa er ilaisilla aloitteilla, jo tka koskevat muun muassa 
lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien hyväksymistä, toiminnallisten ilmatilan lohkojen määrittelyä, yhdenmukaistettua ilmatilan luokitu sta ja laitteiden yhteentoimivuutta. Saman 
ongelman ratkaisemiseen tähtää myös yhteisö n lennonjohtajan lupakirj a, jonka yhteydessä 
vahvistetaan yhteisön säännöt pä tevyyden lisäämiseksi ja sen vertailtavuuden parantamiseksi 
Euroopan tasolla. Tämä on erityisen tärkeää siksi,  että ilmatilan hallin ta on työvoimavaltainen 
ala, jonka markkinoiden arvo on noin 6 m iljardia euroa. Noin 60 prosenttia 
lennonvarmistuksen kustannuksista on henkilöstöön liittyviä kustannuksia. 
Vuonna 2001 Euroopan (EU:n 15 jäsenvaltion) ilmaliikenteen halli nnassa työskenteli 
yhteensä noin 33 000 henkilöä, joista noin 35 prosenttia eli noin 13 500 oli lennonjohtajia. 
Lennonjohtajan ammatti on keskeisellä sijalla turvallisuusketjussa. Ehdotettu direktiivi koskee kaikkia edellä tarkoite ttuja lennonjohtajia sekä niitä sotilaslennonjohtajia, jotka 
osallistuvat yleisen lentoliikenteen lennonjohtoon. 
2. O
SA YHTENÄISTÄ EUROOPPALAISTA ILMATILAA KOSKEVA 
LAINSÄÄDÄNTÖKOKONAISUUTTA  
Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan lainsäädäntökokonaisuuden muodostavien 
neljän asetuksen antaminen muuttaa peru steellisesti ilmaliikenteen hallinnan 
toimintaympäristöä. Tämä yhteisön lennonjohtajan  lupakirjaa koskeva täydentävä ehdotus on 
tärkeä monesta syystä. 
Lupakirja edistää yhtenäistä eur ooppalaista ilmatilaa koskevan lainsäädäntöpaketin eri osien 
välistä tasapainoa , sillä se auttaa varmistamaan, että institutionaalisten, taloudellisten ja 
teknisten kysymysten lisäksi käsite llään myös sosiaalisia näkökohtia. 
Lupakirja on osa laajempaa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan turvallisuuspolitiikkaa : sen 
avulla on tarkoitus voida tarkistaa tai vahvistaa ilmaliikenteen hallinnan turvallisuusnäkökohtia ja otta a käyttöön korkeat vaatimukset  koulutusjärjestelmälle.  
Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskeva lainsäädäntö johtaa rajat ylittävien  
toiminnallisten ilmatilan lohkojen määrittelyyn. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia koskeva 
yhdenmukaistaminen johtaa aikaisempaa joustava mpaan henkilöstön käyttöön, ja lupakirjan 
käyttöönotto helpottaa kansal liset rajat ylittävän työs kentelyn järjestämistä.  
Ehdotuksessa tunnustetaan koulutuksen  olevan erityinen palvelu,  ja siinä käsitelläänkin 
koulutuksen eri lajien laatua. Todistusmenettelyll ä olisi mahdollista luoda koulutuspalveluille 
tasapuoliset toimintaedellytykset. 
 
FI 3   FI 3. V ALMISTELU  
Tämän lainsäädäntöaloitteen valmistelua varten  komissio käynnisti tutk imuksen lupakirjojen 
nykyisestä tilanteesta eri jäsenvalt ioissa. Tässä tutkimuksessa kä vi ilmi, että useista joko 
ICAOn tai Eurocontrolin antamista kansainvälisistä määräyksistä huolimatta EU:n jäsenvaltioiden lupamenettelyt ovat edelleen hyvin epäyhtenäisiä. Tutkimuksen perusteella suositeltiin, että yhteisön lainsäädäntöä olisi annettava seuraavista kysymyksistä: 
– Olisi säädettävä lupakirjan saamisen ja voimassa pitämisen edellytyksiin liittyvistä 
ikärajoista sekä kelpuutusmerkintöje n ja yksikön hyväksyntämerkintöjen 
voimassaolosta. 
– Kokelaiden koulutusta ja pätevyyttä koskevien vaatimusten yhteydessä olisi 
määriteltävä lennonjohtajien pätevyyden tark istaminen, koulutusprosessi ja kokeita 
koskevat vaatimukset. 
– Kaikki välineet olisi hyvä ksyttävä ja kouluttajien pätevyysvaatimukset olisi 
määriteltävä koulutusta antavien laitoste n ja yksikköjen tunnustamista varten. 
– Olisi määriteltävä valitusmenettelyt ja  –edellytykset, joill a turvataan niiden 
kokelaiden oikeudet, jotka eivät läpäis e kokeita, sekä niiden lennonjohtajien 
oikeudet, jotka eivät läpäise tarkastusta. 
– Sääntelyviranomaisten ja palveluntarjo ajien välinen riippumattomuus olisi 
määriteltävä selvästi ja yksiselitteisesti. 
– Koulutuslaitosten tunnustamiseen olis i suositeltavaa soveltaa eurooppalaista 
standardia, johon sisältyy avoin ja jatkuva itsearviointijärjestelmä. 
– Vaikka yhteisön lennonjoht ajan lupakirjan käytt öönotto on suositeltavaa, 
direktiivissä olisi huolellisesti erotettava as iat, joita olisi säänneltävä EU:n tasolla, 
asioista, jotka olisi syytä jättää kansalliseen harkintavaltaan. 
– Kunnollinen työmarkkinaosapuolten vuoropuhel u on turvallisten ja tehokkaiden 
lennonjohtopalvelujen turvaamisen keskeine n edellytys ja sen vuoksi ehdotettavaan 
direktiiviin olisi sisällyttävä viittaus kol mansien maiden myöntämien lupakirjojen 
tunnustamiseen. 
– Yhteisön lupakirjojen tai pätevyystodi stusten vastavuoroinen tunnustaminen on 
tarkoituksenmukaista va in, jos lupakirjan saamiseksi ed ellytetään samanlaisia tietoja. 
4. D
IREKTIIVIN LAATIMINEN  
Lupakirjojen myöntäminen lennonjohtajille on pitkään jatkunut kä ytäntö. Lupakirjoja 
koskeviin ICAOn määräyksiin sisältyy ikää, tiet oja, kelpuutusta, kokemusta, kielitaitoa ja 
lääketieteellistä kelpoisuutta koskevia vaatimuksia. Eurocontrol on antanut ilmaliikenteen hallintapalvelun henkilöstöä koskevan Euroc ontrolin turvallisuusvaatimuksen ESARR 5 
(Eurocontrol Safety Regulatory Requirement No 5 (ESARR5) on Air Traffic Management 
services personnel ) sekä määritellyt hyväksyttävät keinot  sen noudattamiseksi. Lennonjohtajia 
koskevat vaatimukset oli määrä panna täyt äntöön 10. marraskuuta 2003 mennessä. Nämä 
vaatimukset on osoitettu nimetyille viranomaisill e, lentoliikennepalvelujen tarjoajille ja 
 
FI 4   FI yksityishenkilöille. Komission ehdotuksella  saatetaan edellä mainitun ESARR-
turvallisuusvaatimuksen asiaa koskevat vaatimukset osaksi yhteisön lainsäädäntöä. 
Eurocontrol on laatinut ESARR 5 –turvallisuusvaatimuksen tueksi aineistoa, jolla helpotetaan 
sen täytäntöönpanoa. Tällaista ai neistoa edustaa esimerkiksi European manual on personnel 
licensing , jossa määritellään yksityiskohtaisesti ke lpuutusten ja merkintöjen rakenne, ja 
Guidelines for Common Core Content , jossa vahvistetaan lennonjoht ajan lupakirjan yhteiset 
Euroopan laajuiset perusteet se kä lääketieteelliset vaatimukset. Tätä aineistoa pidetään 
suuressa arvossa kaikkialla Euroopassa, ja m yös tämän ehdotuksen keskeiset osat perustuvat 
siihen, joten aineiston katsotaan avanneen tie tä yhteisön lupakirjan käyttöönotolle. Koska 
yhteisön lainsäädäntö ja ESARR 5 ovat tois iaan täydentäviä, Eurocontrolin laatimilla 
asiakirjoilla voi jatkossakin olla merkity stä tehokkaan täytäntöönpanon turvaamisessa. 
Valmistelun yhteydessä ilmeni, että kansainvälis istä määräyksistä huolimatta kansalliset 
perinteet ovat vahvat, mistä j ohtuen laadun tasoa ja pätevyyttä  on vaikea verrata. Tällaisia 
eroja ei kuitenkaan voi enää hyväksyä yhtei sössä, koska ne voivat vaarantaa Euroopan 
ruuhkaisen ilmatilan turvallisuuden. Lennonjohta jien lupakirjojen yhdenmukaistaminen lisää 
turvallisuutta, kun pätevyystasot yhdenmukaistet aan sekä palveluntarjoajien sisäisesti että 
niiden välillä, jolloin yhdenmukaisuus edistää turvallisuutta ja tehokkuut ta palveluntarjoajien 
välisissä yhteyksissä. Tämä puolestaan tehos taa lennonjohtajien työm arkkinoita lisäämällä 
lennonjohtajien saatavuutta sekä helpottaa to iminnallisten ilmatilan lohkojen määrittelyä. 
Lisäksi lupakirja lisää liikkum isvapautta, kun eräät jäsenvaltiot eivät enää voi olla 
tunnustamatta toistensa lupakirjoja. 
5. D IREKTIIVIN PERIAATTEET  
Koska useimmissa jäsenvaltioissa on jo ICAOn periaatteisiin perust uvaa lainsäädäntöä ja 
jäsenvaltiot panevat parhaillaan täytäntöön yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevia 
säädöksiä ja ESARR 5 –määräyksiä, on erittä in tärkeää varmistaa täysi johdonmukaisuus 
tämän direktiivin kanssa. 
5.1. Johdonmukaisuus yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevien säädösten 
kanssa 
Koulutuksen tarjoamiseen olisi sovellet tava samanlaista todistusmenettelyä kuin 
lennonvarmistuspalveluihin. Koska perustetaan markkinat tietynlaiselle koulutukselle, olisi 
kiinnitettävä erityistä huomiota riittäviin takeisiin, joilla voidaan  välttää ”koulutuksen 
polkumyynti”. Kaksi parasta keinoa sen välttä miseksi ovat pätevyysvaatimusten luettelo, 
jossa määritellään koulutusprosessin tulosten  taso, sekä edellyty kset eurooppalaisen 
koulutuksen tarjoajan to distuksen saamiseksi. Ainoastaan va rmennetut koulutuksen tarjoajat 
saisivat toimittaa kursseja ja koulutussuunnit elmia kansallisten valvontaviranomaisten 
hyväksyttäviksi. 
5.2. Johdonmukaisuus nykyisten säädösten kanssa 
Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevassa lainsäädännössä ja er ityisesti palvelujen 
tarjoamista koskevan asetuksen 4 artiklassa säädetään ESARR-määräysten saattamisesta 
osaksi yhteisön lainsäädäntöä. Tällä direktiivillä saatetaan osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä kaikki lennonjohtajia koskevat pa kolliset vaatimukset ja tuetaan toimia, joita 
jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet ESARR 5 -määräysten täytäntöönpanemiseksi. Koska 
 
FI 5   FI direktiiviin sisältyy monia turvallisuuteen ratkai sevasti vaikuttavia tekijöitä kuten koulutuksen 
tarjoajien todistusmenettelyt ja lupaki rjojen myöntämisen kaikkien vaiheiden 
tarkastusvelvollisuus, direktiivin tä ytäntöönpanemiseksi ei riitä pelkkä 
ESARR 5 -vaatimuksen täytäntöönpano. Toisaalta, koska tämän direktiivin ja ESARR 5:n välillä ei ole yhteen sopivuusongelmia, jäsenvaltiot voiv at valintansa mukaan käyttää 
Eurocontrolin asiakirjoja direktiivin täytäntöönpanon välineinä. 
5.3. Verrattavuus muiden yhteis ön lupakirjojen kanssa 
Ehdotettavan direktiivin soveltamisala on laajempi kuin siviili-ilmailun henkilöstön 
lupakirjoja koskevan direkt iivin (91/670/ETY) soveltami sala. Jälkimmäinen koskee 
kansallisten lupakirjojen vast avuoroista tunnustamista. Tämä  direktiivi onkin paremmin 
verrattavissa merenkulun ja rautat ieliikenteen alan lupakirjoihi n (joista jälkimmäisiä koskeva 
ehdotus sisältyy asiakirjaan KOM(2004) 142), joiden  osalta pätevyyttä koskevat säännöt eivät 
ole jäsenvaltioiden harkintavallassa vaan niis tä säädetään Euroopan ta solla. Merenkulkijoiden 
lupakirjoja koskevalla direktiivillä (2001/ 25/EY) pannaan täytäntöön merenkulkijoiden 
koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskeva Kansainvälisen merenkulkujärjestön 
yleissopimus. Se eroaa tästä direktiivistä sen suhteen, että merenkulkijoiden lupakirjan tarkoituksena on myös edistää yhteisön merenkul kijoiden työllisyyttä asettamalla koulutusta 
koskevia vaatimuksia yhteisön satamissa käyvien alusten kaikelle henkilöstölle. On selvää, 
että tämä lennonjohtajia koskeva direktiivi ve lvoittaa myös yhteisön rajojen ulkopuolella.  
6. D
IREKTIIVIN RAKENNE JA SISÄLTÖ  
Tämän direktiivin tarkoituksena on vahvistaa säännöt lupakirjojen myöntämisen kaikille 
vaiheille. 
1 artikla  
Tässä artiklassa määritellään ehdotetun dire ktiivin tavoitteet ja soveltamisala.  
2 artikla  
Tässä artiklassa määritellään asetus ehdotuksessa käytetyt termit.  
3 artikla  
Tässä artiklassa säädetään yhtenäistä eurooppa laista ilmatilaa koskeva ssa lainsäädännössä 
vahvistetun institutionaa lisen kehyksen soveltamisesta koul utukseen. Koulutusta pidetään 
samanlaisena palveluna kuin lennonvarmistami sta, jolloin siitä voidaan myös tehdä 
tarkastuksia ja selvityksiä. 
4 artikla  
Tässä artiklassa vahvistetaan lupakirjojen myöntämisen perusperiaatteet. Nämä ovat 
lennonjohtotoiminnan työmarkkinoiden perustaminen  ja lupakirjaan sisältyvät perustiedot, 
jotka koskevat sekä luvan haltijan pätevyyttä e ttä kansallisen valvontaviranomaisen antamaa 
valtuutusta. 
 
FI 6   FI 5 ja 6 artikla  
Näissä artikloissa täsmennetään  lupakirjan saamisen ja voima ssa pitämisen edellytykset.  
7 artikla  
Tällä artiklalla yhdenmukaistetaan pätevyysv aatimuksia säätämällä kelpuutuksista ja 
merkinnöistä, joilla ilmoitet aan palvelut, joita lennonjoht aja on pätevä antamaan.  
8 artikla  
Tällä artiklalla pannaan täytäntöön kielitaitov aatimuksia koskevat viimeisimmät muutokset 
ICAOn liitteeseen I.  
9 artikla  
Tämä artikla koskee äskettäin hyväksyttyjä Eurocontrolin laatimia  lääketieteellisiä 
vaatimuksia.  
10 ja 11 artikla  
Näissä artikloissa määritellään edellytykset kou lutuksen tarjoajan todistuksen saamiseksi, ja 
varmistetaan johdonmukaisuus muille lennonvarm istuspalveluille annettavien todistusten 
kanssa. 
12 artikla  
Tässä artiklassa anneta an lisätakeita, jotka koskevat kor kean pätevyystason varmistamista 
muun muassa tarkastusvaatimuks ella ja tasotarkastajien hyväksymisjärjestelmällä.  
13 artikla  
Tässä artiklassa täsmennetään, miten vastavuoroista tunnustamista hallinnoidaan, sekä 
vahvistetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraavat periaatteet. 
14–18 artikla  
Näissä artikloissa annetaan vakiosäännöksiä  komiteamenettelystä, seuraamuksista ja 
direktiivin sisällyttämisestä kansalliseen lainsäädäntöön.  
Liite I  
Tässä liitteessä määritellään pä tevyyden saavuttamiseen ja yllä pitämiseen tarvittava koulutus. 
Liite II  
Tässä liitteessä määritellään  kielitaitovaatimukset, jotka noudattavat ICAOn vahvistamia 
vaatimuksia.  
 
FI 7   FI Liite III  
Tässä liitteessä luet ellaan koulutuksen tarjoajan aseman saamiseksi edelly tetyt todistusten 
antamisen perusteet ja määritellään edellytyks et, joita kansallinen va lvontaviranomainen voi 
asettaa todistuksen myöntämiselle. 
7. K UULEMINEN  
Tutkimuksen seurauksena annettujen suosit usten perusteella on laadittu sisäinen 
valmisteluasiakirja, joss a on hyödynnetty ICAOn, Eurocont rolin ja jäsenvaltioiden 
kokemuksia. Tästä valmisteluasiakirjasta on keskusteltu laajasti kokouksissa ammattiliittojen, 
työnantajajärjestöjen, Eurocont rolin ja kansallisten hallin toelinten edustajien kanssa. 
Asiakirjassa otetaan asianmukaisesti huom ioon kaikki kuulemismenettelyssä esitetyt 
huomautukset. 
8. D IREKTIIVIN TALOUDELLISET JA RAHOITUSVAIKUTUKSET  
Direktiivin vaikutus vaihtelee sen mukaan, millaisia koulutusva atimuksia eri jäsenvaltioissa 
on jo asetettu. 
Julkisen hallinnon kustannukset: 
Lupakirjojen myöntämisestä sinänsä ei aiheudu lisäkustannuksia, koska kaikilla 
jäsenvaltioilla on jo lupakirj ajärjestelmä. Seurannan ja ta rkastusten nykyisestä tasosta 
riippuen hallintoelimiä voi olla tarpeen vahvist aa, jotta ne pystyisivät hoitamaan direktiivissä 
säädetyt tehtävät kohtuullisessa ajassa  esimerkiksi hyväksynnän myöntämiseksi.  
Direktiivissä säädetään nimenomaan mahdo llisuudesta ulkoistaa tehtäviä: esimerkiksi 
tarkastaminen voidaan antaa hyväks yttyjen laitosten tehtäväksi.  
Valvonnasta aiheutuvat kustannukset  voidaan joko periä todistusta ja hyväksyntää hakevilta 
palveluntarjoajilta tai ne voidaan sisällyttää maksujärjestelmän kustannusperusteisiin. 
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien kustannukset: 
Tässäkin tapauksessa kustannukset riippuvat koul utusjärjestelmän nykyisestä laatutasosta. 
Direktiivissä säädetään koulutus järjestelmän tuotosten laatut asosta, joka vastaa Euroopan 
tiheästä ja monimutkaisesta liikennejärjeste lmästä aiheutuvia turv allisuusvaatimuksia. 
Alustavissa tutkimuksissa on ilmennyt unionissa  olevan hyvin erilaisia  tilanteita, joten 
yhdenmukaisen kustannus–hyötyanalyysin tekemine n ei ole mahdollista. Lisäksi on vaikea 
erottaa tästä direktiivistä aiheutuvia kustannuks ia muusta yhteisön lainsäädännöstä tai ICAOn 
tai Eurocontrolin vaatimuksista johtuvista kus tannuksista. Ainoastaan eräitä suuntaa-antavia 
laatua koskevia tietoja voidaan antaa. 
Kun pohjakoulutukselle asetetaa n korkeat vaatimukset ja yksikkökohtaisen koulutuksen 
kokeiden vastaanottajien puolueettomuus ja objektiivisuus varmistetaan mahdollisimman 
hyvin, onnistumisen yksikkökohtaisessa koulutuksessa pitäisi lisäänty ä. On muistettava, että 
lennonjohtajan koulutuksen yhteenlaskettujen kustannusten määräksi, palkka mukaan 
luettuna, on arvioitu 150 000–400 000 euroa. Tämän vuoksi epäonnistuminen koulutuksen lopussa tulee varsin kalliiksi. 
 
FI 8   FI Yksikkökohtaisen koulutuksen ja täydennys koulutuksen vaatimusten kiristämisestä 
aiheutuvaa lisähenkilöstön tarve tta voidaan rajoittaa asianmukaisella toi ssijaisuudella, jonka 
mukaan kansalliset viranomaiset voivat parhai ten arvioida yksikköjen toiminnalliset tarpeet 
hyväksyessään koulutusta tai pätevyyden ylläpitämistä koskevia suunnitelmia. 
Lupakirjojen myöntämisen eri vaiheiden seur annasta aiheutuvat kustannukset voivat nousta 
vähän. Tämä johtuu osittain tietojen kirjaamises ta tarkastuksia varte n. Tässäkin tapauksessa 
lisäkustannuksia, jotka aiheutuvat nimenomaan tästä direktiivistä, on arvioitava suhteessa 
muista vaatimuksista kuten laadun ja turv allisuuden hallintajärjestelmistä aiheutuviin 
kustannuksiin.  
Pätevyysvaatimusten yhdenmukaistaminen lisää turvallisuutta ja työn organisoinnin 
tehokkuutta, myös toiminnallisten ilma tilan lohkojen määrittelyn osalta. 
Päätelmät: 
Kaiken kaikkiaan kustannusten mahdollista lisä äntymistä lyhyellä aikavälillä todennäköisesti 
kompensoi työvoiman käytön järkiperäistyminen pitkällä aikavälillä.  On myös tärkeää 
muistaa, että direktiivi lisää lentomatkustajien turvallisuutta. 
9. R AHOITUSVAIKUTUKSET  
Tähän ehdotukseen ei sisälly rahoitusselvitystä. 
Tässä ehdotuksessa vahvistetui ssa päätöksentekomenettelyissä käytetään jo perustettua 
komiteaa (puiteasetuksen (EY) N:o 2004/549) 5 artiklalla perustettu yhtenäisen ilmatilan 
komitea).  
10. P ÄÄTELMÄT  
Edellä olevan perusteella komissio esittää Eu roopan parlamentille ja neuvostolle, että ne 
hyväksyisivät liitteenä olevan  direktiiviehdotuksen.  
 
FI 9   FI 2004/0146 (COD) 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 
yhteisön lennonjohtajan lupakirjasta 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka 
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamiss opimuksen ja erityise sti sen 80 artiklan 2 
kohdan, 
ottavat huomioon komission ehdotuksen1, 
ottavat huomioon Euroopan talous - ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon3, 
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä4, 
sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevien säädöste n täytäntöönpa no edellyttää 
lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopa n parlamentin ja neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 550/2004
5
 (palvelujen tarjoamista koskeva asetus) 5 artiklan mukaisesti 
aikaisempaa yksityiskohtaisempaa lainsäädän töä erityisesti lennonj ohtajien lupakirjoja 
koskevista järjestelyistä, jott a voidaan parantaa lupakirjoj en saatavuutta ja edistää 
niiden vastavuoroi sta tunnustamista. 
(2) Yhteisön lupakirjan käyttöönotolla tunnus tetaan lennonjohtajien erityinen merkitys 
lennonjohdon turvallisuudelle. Lisäksi yhteisön pätevyysvaatimusten vahvistaminen 
vähentää alan hajanaisuutta ja edis tää työn organisoinnin tehostamista 
lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien alueel lisen yhteistyön lisääntyessä. Sen vuoksi 
tämä direktiivi on olennainen osa yhten äistä eurooppalaista ilmatilaa koskevaa 
lainsäädäntöä. 
                                                 
1 EUVL 
2 EUVL 
3 EUVL 
4 EUVL 
5 EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10. 
 
FI 10   FI (3) Pätevyysvaatimuksien asettamisessa direktiivi on sopivin väline, koska siinä annetaan 
jäsenvaltioille mahdollisuus päättää keinoist a, joilla yhteisesti sovitut vaatimukset 
voidaan täyttää. 
(4) Direktiivin olisi perustuttava olema ssa oleviin kansainvä lisiin vaatimuksiin. 
Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö IC AO on antanut lennonjoht ajien lupakirjoista 
määräyksiä, joihin sisältyy myös  kielitaitovaatimuksia. Euroopan 
lennonvarmistusjärjestö Eurocontrol, j oka perustettiin lennonvarmistusalan 
yhteistyöstä 13 päivänä joul ukuuta 1960 tehdyllä kansainvälis ellä yleissopimuksella, 
on laatinut Eurocontrolin turvallisuusva atimuksia. Tällä direktiivillä saatetaan 
lennonjohtajia koskevassa Eurocontrolin tu rvallisuusvaatimuksessa 5 vahvistetut 
vaatimukset asetuksen (EY) N:o 550/2004 4 artiklan mukaisesti osaksi yhteisön 
lainsäädäntöä. 
(5) Yhteisön lentoliikenteen erityispiirteet  edellyttävät yhteisön pätevyysvaatimusten 
tehokasta soveltamista lennonjohtajiin, jotka ov at yleistä ilmaliikennettä harjoittavien 
lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien palveluksessa. 
(6) Kun jäsenvaltiot toteuttavat toimia varmistaakseen yhteisön vaatimusten 
noudattamisen, valvonnasta ja noudattamis en varmistamisesta vastaavien 
viranomaisten olisi oltava riittävän riippumattomia koulutuksen tarjoajista. 
Viranomaisten on myös kyettävä hoitamaan tehtävänsä tehokkaasti. 
(7) Lennonvarmistuspalvelujen tarjoamine n edellyttää erittäin ammattitaitoista 
henkilöstöä, jonka pätevyys voidaan osoittaa monin tavoin. Lennonjohdon osalta 
asianmukainen tapa on yhteisön lupaki rja, jota voidaan pitää yksittäiselle 
lennonjohtajalle kuuluvana todistuksena. L upakirjaan merkityllä kelpuutuksella 
ilmoitetaan, millaista ilmaliikennepalvel ua lennonjohtaja on pätevä tarjoamaan. 
Lupakirjassa olevilla merkinnöillä ilmoitet aan myös lennonjohtajan erityinen pätevyys 
sekä valvontaa suorittavien  tahojen myöntämä valtuutus tarjota tiettyä sektoria tai 
sektoriryhmää koskevia palveluj a. Tämän vuoksi viranomaisill a pitää olla lupakirjoja 
myöntäessään tai merkintöjen voimassaoloa jatkaessaan mahdollisuus arvioida lennonjohtajien pätevyys. Vi ranomaisten pitää myös voida keskeyttää lupakirjan 
voimassaolo peruuttamalla siihen tehdyt merkinnät, jos pätevyyttä epäillään. 
Oikeudenmukaisten toimintatapojen edistämise ksi tässä direktiivissä ei pitäisi ilman 
muuta yhdistää vaaratilannetta lupakirjan voimassaolon keskeyttämiseen. Lupakirjan 
peruuttamista olisi pidettävä viimeisenä ke inona äärimmäisissä ta pauksissa, jotka eivät 
liity pätevyyden epäilemiseen. 
(8) Jotta voitaisiin saada jäsenvaltiot luotta maan toistensa lupaki rjajärjestelmiin, on 
annettava yhteisön säännöt lupakirjojen s aamisesta ja voimassa pitämisestä. Sen 
vuoksi on tärkeää yhdenmukaistaa lennonjohtajan ammattiin pääsyä koskevat vaatimukset. Tavoitteena on lupakirjojen t unnustaminen kaikkialla yhteisössä, mikä 
lisäisi vapaata liikkuvuutta ja para ntaisi lennonjohtajien saatavuutta. 
(9) Jotta pätevyysvaatimukset olisivat kesken ään verrattavissa kaikki alla yhteisössä, ne on 
esitettävä selvästi ja yleisesti hyväksytyl lä tavalla. Tämä auttaa varmistamaan 
turvallisuuden paitsi yhden lennonvarmistus palvelun tarjoajan valvomassa ilmatilassa 
myös etenkin eri palveluntarjoa jien välisellä rajapinnalla. 
 
FI 11   FI (10) Pohjakoulutuksen tavoitte et määritellään ohjeissa, jotk a on laadittu Eurocontrolin 
jäsenvaltioiden pyynnöstä ja joita pidetään asianmukaisina standardeina. Koska 
yksikkökohtaiselta koulutukse lta puuttuvat yleisesti hyvä ksytyt standardit, on 
toteutettava eräitä toimenp iteitä, jotka koskevat myös tark astajien hyväksymistä, jotta 
voidaan varmistaa korkeiden pätevyysvaatimusten noudattaminen. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että yksikkökohtainen koulut us on hyvin kallista ja tuvallisuuden 
kannalta ratkaisevaa. 
(11) Viestinnällä on tärkeä merkitys monissa vaaratilanteissa ja  onnettomuuksissa. Sen 
vuoksi ICAO on hyväksynyt kielitaitoa koskevi a vaatimuksia. Tällä direktiivillä 
varmistetaan näiden kansainvälisesti hyväksyttyjen vaatimusten soveltaminen. 
(12) Eurocontrolin jäsenvaltioiden pyynnöstä on laadittu lääketieteelli siä vaatimuksia, joita 
pidetään hyväksyttävinä välineinä  noudattamisen varmistamiseksi. 
(13) Koulutuksen tarjoamista koskevia todistusmenettelyjä olisi pidettävä turvallisuuden 
kannalta ratkaisevana tekijänä, jolla ediste tään koulutuksen laatua. Koulutusta olisi 
pidettävä samanlaisena palveluna kuin lennonv armistuspalveluja, joihin sovelletaan 
myös todistuksia. Tällä direktiivillä ol isi mahdollistettava koulutusta koskevien 
todistusten antaminen koulutuks en lajin, koulutuspalvelujen  ryhmän tai koulutus- ja 
lennonvarmistuspalvelujen ryhmän m ukaan, ottaen huomioon koulutuksen 
erityispiirteet. Olisi otettava asianmukai sesti huomioon myös koulut uslaitokset, joissa 
annetaan koulutusta sotilasl ennonjohtajan lupakirjaa varte n, jotta säännöksiä voidaan 
mahdollisuuksien mukaan soveltaa myös sotilaslennonjohtajiin. 
(14) Tällä direktiivillä vahv istetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen pitkäaikainen 
oikeuskäytäntö todistusten vastavuoroisen  tunnustamisen ja t yöntekijöiden vapaan 
liikkuvuuden alalla. Perusperia atteita ovat suhteel lisuus, vastaavuuden arviointi, 
korvaavien toimenpiteiden toteuttamisen perusteleminen ja asianmukaisten 
valitusmenettelyjen vahvistaminen. Näitä perusperiaatteita olisi sovellettava 
ilmaliikenteen hallintaan aikaisempaa näkyvämmin. 
(15) Lennonjohtajan ammattiin kohdistuu teknisi ä uudistuksia, jotka vaativat pätevyyden 
jatkuvaa ajantasaistamista. Tällä direk tiivillä on tarkoitus mahdollistaa tällainen 
mukauttaminen tekniikan ja tieteen kehittymiseen komiteamenettelyllä. 
(16) Tällä direktiivillä  voi olla vaikutusta lennonjohtajien päivittäi seen työskentelyyn. 
Komission olisi tiedotettava asianmukais esti työmarkkinaosapuolille kaikista 
sellaisista toimenpiteistä, joilla on huomattavia vaikutuksia työmarkkinoihin, ja 
kuultava niitä näistä toimenpiteistä.  Sen vuoksi on kuultu Euroopan tason 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien  alakohtaisten neuvottelukomiteoiden 
perustamisesta 20 päivänä toukokuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 
98/500/EY
6 perustettua työmarkkinaosap uolten vuoropuhelua edistävää 
neuvottelukomiteaa. 
                                                 
6 EYVL L 225, 12.8.1998, s. 27. 
 
FI 12   FI (17) Jäsenvaltioiden olisi va hvistettava säännöt tämän dire ktiivin mukaisesti annettujen 
kansallisten säännösten rikkomiseen sovellett avista seuraamuksista ja varmistettava 
niiden täytäntöönpano kaikin tarvittavin to imenpitein. Kyseisten seuraamusten olisi 
oltava tehokkaita, oikeasuht eisia ja varoittavia. 
(18) Tämän direktiivin täytäntöönpanon ede llyttämät toimenpiteet olisi vahvistettava 
menettelystä komissiolle siirrettyä täyt äntöönpanovaltaa käytet täessä 28 päivänä 
kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY7 mukaisesti, 
OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 
1 artikla 
Kohde ja soveltamisala 
1. Tämän direktiivin tavoitteena on tiukentaa turvallisuutta koskevia vaatimuksia ja 
parantaa yhteisön lennonjohtojärjestelmä n toimintaa säätämällä yhteisön 
lennonjohtajan lupakirjan myöntämisestä. 
Lupakirjalla vahvistetaan lennonjohtajan am mattiin pääsyä ja ammatin harjoittamista 
koskevat edellytykset. 
2. Tätä direktiiviä sovelletaan lennonjoht ajaoppilaan lupakirjan hakijoihin ja 
lennonjohtajiin, jotka ovat pääasiassa yleistä ilmaliikennettä koskevien 
lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien palveluksessa. 
2 artikla 
Määritelmät 
Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 
1. ’lennonjohtajalla’ henkilö ä, jolla on oikeus ant aa lennonjohtopalveluja joko 
työpaikkakouluttajan val vonnassa tai itsenäisesti; 
2. ’lennonjohtopalvelulla’ palv elua, jota annetaan ilma-al usten välisten törmäysten 
välttämiseksi, ilma-alusten esteisiin törmäysten välttämiseksi lentopaikan 
liikennealueella sekä ilmaliikennevirtojen sujuvuuden ja täsmällisyyden 
varmistamiseksi; 
3. ’lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla’ julkis ia ja yksityisiä tahoja, jotka tarjoavat 
lennonvarmistuspalveluja yleiselle ilmaliikenteelle; 
4. ’lupakirjalla’ minkä tahansa nimistä todist usta, joka on myönnetty  tämän direktiivin 
mukaisesti, jossa on tämän direktiivin mukaiset merkinnät ja joka oikeuttaa sen laillisen haltijan antamaan lennonjohtopalv eluja lupakirjaan merkittyjen oikeuksien 
mukaisesti; 
                                                
 
7 EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
FI 13   FI 5. ’kelpuutuksella’ lupakirjaan merkittyä tai siihen liittyvä ä valtuutusta, joka muodostaa 
lupakirjan osan ja jossa määritellään ne er ityiset ehdot, oikeudet tai rajoitukset, jotka 
koskevat kyseistä lupakirjaa; lupakirjassa  on oltava vähintään yksi seuraavista 
kelpuutuksista: 
a) näkölähilennonjohto b) mittarilähilennonjohto c) menetelmälähestymislennonjohto d) valvontalähestymislennonjohto e) menetelmäaluelennonjohto f) valvonta-aluelennonjohto; 
6. ’merkinnällä’ lupakirjaan merkittyä valtuutusta ja erityisesti seuraavia: 
a) kelpuutusmerkintä, jolla ilmoitetaan ne erityiset ehdot, oikeud et tai rajoitukset, 
jotka koskevat kyseistä kelpuutusta, 
b) yksikön hyväksyntämerkintä, jolla ilmoitetaan ICAO-paikkatunnus sekä 
sektorit ja/tai työpisteet, joissa lupakirjan haltija on pätevä työskentelemään, 
c) kielitaitomerkintä, jolla ilmoite taan haltijan kielitaito ja 
d) koulutusmerkintä, jolla ilmoitetaan  pätevyys antaa työpaikkakoulutusta; 
merkintä voi liittyä kelpuutukseen tai lupakirjaan, ja se on osa lupakirjaa. 
7. ’ICAO-paikkatunnuksella’ nelikirjaimist a koodia, joka on muodostettu ICAOn 
käsikirjassa DOC 7910 annett ujen sääntöjen mukaisesti ja joka osoittaa kiinteän 
ilmailuaseman sijainnin; 
8. ’sektorilla’ lennonjohtoalueen osaa ja/tai lentotiedotusalueen/ylemmän 
lentotiedotusalueen osaa; 
9. ’koulutuksella’ kaikkia teoria kursseja, käytännön harjoit uksia – simulaatio mukaan 
luettuna – ja työpaikkakoulut usta, joka on tarpeen turval listen ja korkealaatuisten 
lennonjohtopalvelujen antamisen edellyttä män pätevyyden saavuttamiseksi; koulutus 
muodostuu seuraavista: 
a) pohjakoulutus, johon sisältyy perus-  ja kelpuutuskoulutus ja jonka 
suorittamisesta myönnetään oppilaslupakirja; 
b) yksikkökohtainen koulutus, j ohon sisältyy siirtymäkoulutus, 
työpaikkakoulutusta edeltävä koulutus ja työpaikkakoulutus ja jonka suorittamisesta 
myönnetään lennonjohtajan lupakirja; 
c) täydennyskoulutus, jolla lupakirj an merkinnät pidetään voimassa; 
 
FI 14   FI d) työpaikkakouluttajien koulutus, jonka suorittamisesta myönnetään 
työpaikkakouluttajan merkintä; 
e) kokeiden vastaanottajien ja /tai tarkastajien koulutus; 
10. ’koulutuksen tarjoajalla’ or ganisaatiota, joka saa kans allisen valvontaviranomaisen 
antaman todistuksen nojalla tarjota yhtä ta i useampaa tässä artiklassa määritellyistä 
koulutuslajeista ja jolla on oikeus toimitt aa tässä tarkoituksessa hyväksyttäväksi 
kursseja sekä yksiköiden koulutussuunnitelm ia ja pätevyyden yllä pitosuunnitelmia; 
11. ’ohjeiden Guidelines for Common Core Content  and Training Objectives for Air 
Traffic Controllers’ Training tavoitteissa vahvistetui lla pätevyysvaatimuksilla’ 
tavoitteita, jotka lennonjohtajaoppilaid en on saavutettava perus- ja 
kelpuutuskoulutuksessa siten kuin on mä äritelty Eurocontrolin julkaisussa 
’Guidelines for Common Core Content and Training for Air Tr affic Controllers’ 
Training (Phase 1: Revised), HRS/TSP-002-GUI-01 , toinen painos, 20.7.2001, ja 
Eurocontrolin julkaisussa ’ Guidelines for Common Core Content and Training for 
Air Traffic Controllers’ Traini ng (Phase II), HUM.ET1.ST05.1000-GUI-02 , 
ensimmäinen painos, 20.7.2000; 
12. ’lennonjohtajien eurooppala ista luokan 3 lääketieteelli stä kelpoisuustodistusta 
koskevilla vaatimuksilla’ vaatimuksia, jotka vahvistetaan Eurocontrolin julkaisussa 
Requirements for European Class 3 Medical Ce rtification of Air Traffic Controllers, 
HUM.ET1.ST08.10000-STD-02 , ensimmäinen painos, 31.1.2003; 
13. ’yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelm alla’ hyväksyttyä suunnitelmaa, jossa 
ilmoitetaan menetelmä, jolla yksikkö pitää yllä lupakirjan halti joidensa pätevyyttä. 
3 artikla 
Kansallinen valvontaviranomainen 
1. Jäsenvaltioiden on nimettävä tai perustet tava kansallisena valvontaviranomaisena 
toimiva elin tai elimiä, jotka hoitavat tässä  direktiivissä tällaiselle viranomaiselle 
osoitettuja tehtäviä. 
2. Kansallisten valvontaviranomaisten on o ltava riippumattomia koulutuksen tarjoajista. 
Riippumattomuus saavutetaan erottamalla  kansalliset valvont aviranomaiset ja 
tällaisten palvelujen tarjoajat asianmukais esti toisistaan vähintään toiminnallisella 
tasolla.  
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ka nsalliset valvontaviranomaiset käyttävät 
toimivaltuuksiaan puolueettomasti ja avoimesti. 
3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansallisten valvontaviranomaisten nimet 
ja osoitteet ja kaikki niid en muutokset sekä toimenpiteet, joita on toteutettu 2 kohdan 
noudattamisen varmistamiseksi. 
 
FI 15   FI 4 artikla 
Lupakirjoja koskevat periaatteet 
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että  lennonjohtopalveluja antavat ainoastaan 
lennonjohtajat, joilla on as ianmukainen lupakirja. 
2. Lupakirja on annettava jokaiselle, joka  on pätevä toimimaan lennonjohtajana tai 
lennonjohtajaoppilaana. 
3. Lupakirjan myöntäminen  edellyttää seuraavia: 
a) lennonjohtajaoppilaan lupakirjan os alta yksi tai useampia kelpuutuksia, 
b) lennonjohtajan lupakirjan osalta yksi tai useampia kelpuutuksia ja merkintöjä. 
4. Lupakirjan hakijoiden on todistettava olevansa päteviä toim imaan lennonjohtajina tai 
lennonjohtajaoppilaina. Pätevyys on todistettava osoittama lla tiedot, kokemus, taidot 
ja kielitaito. 
5. Lupakirja on sen henkilön omaisuutta, jo lle se on myönnetty ja joka allekirjoittaa 
sen.  
Lupakirjan voimassaolo voidaan keskeyttää,  jos lennonjohtajan pätevyyttä epäillään 
tai jos on kyseessä vakava laiminlyönti. Lupakirja voidaan pe ruuttaa ainoastaan 
väärinkäytöstapauksissa. 
6. Lennonjohtajaoppilaan lupakirja oikeuttaa haltijansa antamaan lennonjohtopalveluja 
työpaikkakouluttajan valvonna ssa. Tätä tarkoitusta va rten lennonjohtajaoppilaan 
lupakirjaan on sisällyttävä kelpuutus , jossa täsmennetään, minkälaista 
lennonjohtopalvelua lupakirjan haltijaa koulutetaan antamaan. 
7. Lupakirja on voimassa ainoastaan, jo s siihen sisältyy voimassa oleva 
lääketieteellinen ke lpoisuustodistus. 
5 artikla 
Lupakirjan saamisen edellytykset 
1. Lennonjohtajaoppilaan lupakirja, jossa on vähintään yksi kelpuutus, myönnetään 
hakijoille: 
a) jotka ovat suorittaneet vähintään keskiasteen koulutuksen tai yliopisto-
opintoihin oikeutta van koulutuksen; 
b) ovat suorittaneet kyseisen kelpuutuk sen tai kelpuutusmerkinnän edellyttämän 
hyväksytyn pohjakoulutuksen, johon si sältyy käytännön harjoittelu ja 
simulaattoriharjoittelu tämän direktiivin liitteessä I olevan A osan mukaisesti; 
c) joilla on voimassaoleva lääketie teellinen kelpoisuustodistus ja 
d) jotka ovat osoittaneet riittävät kielit aidot liitteessä II olevien vaatimusten 
mukaisesti. 
 
FI 16   FI 2. Lennonjohtajan lupakirja, johon sisältyvät kelpuutukset, joihin oikeuttava koulutus 
on hyväksyttävästi suoritettu, sekä tarvittavat merkinnät,  myönnetään hakijoille: 
a) jotka ovat vähintään 21-vuotiaita; jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää 
menettelystä, jolla tästä vaatimuksesta voidaan poiketa erityisesti, jos hakija on koulutuksessa osoittanut olevansa pätevä suorittamaan toiminnot turvallisesti; 
b) joilla on lennonjohtajao ppilaan lupakirja ja  jotka ovat suorit taneet hyväksytyn 
yksikkökohtaisen koulutuksen ja läpäisseet aihe elliset kokeet ja tark astukset liitteessä 
I olevassa B osassa vahviste ttujen vaatimusten mukaisesti; 
c) joilla on voimassaoleva lääketie teellinen kelpoisuustodistus ja 
d) jotka ovat osoittaneet riittävät kielit aidot liitteessä II olevien vaatimusten 
mukaisesti. 
3. Työpaikkakouluttajan lupakirjamerkint ä myönnetään lennonjoht ajan lupakirjan 
haltijoille: 
a) joilla on ollut välittömästi edeltävinä  ajanjaksoina, joiden keston kansallinen 
valvontaviranomainen vahvistaa, oikeus kel puutukseen ja merkintään, jota koskevaa 
koulutusta he saavat antaa kyseisessä yksikössä; 
b) jotka ovat suorittaneet hyväksytyn t yöpaikkakouluttajakurssin, jonka aikana 
vaaditut tiedot ja opetustaidot arvioidaan asianmukaisin kokein. 
6 artikla 
Kelpuutusten ja merkintöjen voimas saolon säilyttämisen edellytykset 
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että  merkinnän voimassaoloa jatketaan 12 
kuukaudella, jos lennonvarmistuspalve lun tarjoaja osoittaa, että: 
a) hakija on viimeksi kuluneiden 12 kuuka uden aikana harjoittanut lupakirjan 
mukaisia oikeuksia vähintään tietyn t untimäärän, joka ilmoitetaan yksikön 
pätevyyden ylläpitosuunnitelmassa; 
b) hakijan pätevyys harjoittaa merkinnän m ukaisia oikeuksia on arvioitu liitteessä 
I olevassa C osassa vahvistettu jen vaatimusten mukaisesti ja 
c) hakijalla on voimassa oleva lääk etieteellinen kelpoisuustodistus. 
2. Työpaikkakouluttajan merkintä on voima ssa 36 kuukautta, ja voimassaolo voidaan 
uusia, sanotun kuitenkaan rajoit tamatta 1 kohdan soveltamista. 
3. Kelpuutuksen haltija, joka ei ole anta nut minkään merkinnän nojalla kyseiseen 
kelpuutukseen liittyvää lennonjohtopalvelua minkä tahansa viiden vuoden ajanjakson aikana, ei saa käyttää kyseisen kelpuutuks en antamaa oikeutta ennen kuin hän on 
täyttänyt arviointia ja koulutusta koskeva t vaatimukset, joilla varmistetaan, että 
haltija on pätevä aloittamaan kyseist ä kelpuutusta koskevan yksikkökohtaisen 
koulutuksen. 
 
FI 17   FI 4. Yksikkökohtaisen merkinnän voimassaolo päätt yy, jos haltija ei ole antanut tiettyä 
vähimmäistuntimäärää kyseisen merkinnän mukaista lennonjohtopalvelua yksikön 
pätevyyden ylläpitosuunnitelm assa vahvistettuina ajanja ksoina, sanotun kuitenkaan 
rajoittamatta 3 kohdan soveltamista. 
5. Kelpuutusmerkinnän voimassa pitämis een vaadittavaa vähimmäistyötuntimäärää 
ilman koulutustehtäviä voidaan työpaikkako uluttajien osalta vähentää suhteessa 
aikaan, joka on käytetty harjoittajien koul uttamiseen työpistei ssä, joiden osalta 
voimassaolon jatkamista haetaan. 
7 artikla 
Lennonjohtajan kelpuutukset ja kelpuutusmerkinnät 
1. Lupakirjoissa on oltava yksi tai useamp i 2–7 kohdassa määritellyistä kelpuutuksista, 
joilla ilmoitetaan palvelu, jota lupakirj an haltija saa antaa. Tässä artiklassa 
ilmoitettujen kelpuutusmerkintöjen lisäksi kelpuutus on vahvistettava merkinnällä, 
jossa ilmoitetaan kielitait o, ICAO-paikkatunnus sekä yksik kö, työpiste ja sektori tai 
sektoriryhmä. 
2. Näkölähilennonjohto ADV ( Aerodrome Control Visual ): kelpuutus osoittaa, että 
lupakirjan haltija on pätevä antam aan lennonjohtopalvelua lähiliikenteelle 
lentopaikalla, jolla ei ole julkaistuja mittarilähestymis- tai –lähtömenettelyjä.  
3. Mittarilähilennonjohto ADI ( Aerodrome Control Instrument ): kelpuutus osoittaa, että 
lupakirjan haltija on pätevä antam aan lennonjohtopalvelua lähiliikenteelle 
lentopaikalla, jolla on julkaistut mittarilähestymis- tai –lähtömenettelyt; tähän kelpuutukseen on sisällyttävä vähintään yks i seuraavista kelpuutusmerkinnöistä: 
a) torni TWR ( Tower Control ): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä 
antamaan lähilennonjohtopalvelua, joka suoritetaan yhdestä toimintapisteestä; 
b) maaliikenne GMC ( Ground Movement Control ): merkintä osoittaa, että 
lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä maassa; 
c) maaliikennevalvonta GMS ( Ground Movement Surveillance ): merkintä, joka 
myönnetään GMC- tai TWR-merkinnän lisäksi,  osoittaa, että lupa kirjan haltija on 
pätevä johtamaan liikennettä maassa käyttäen kenttäalueen liikenteen valvontajärjestelmiä;  
d) ilmaliikenne AIR ( Air Control ): merkintä osoittaa, että  lupakirjan haltija on 
pätevä johtamaan liikennettä ilmassa; 
e) lähiliikennetutka RAD ( Aerodrome Radar Control) : merkintä, joka 
myönnetään AIR- tai TWR-merkinnän lisäksi , osoittaa, että lupakirjan haltija on 
pätevä antamaan lähilennonjohtopalv elua valvontatutkaa käyttäen. 
4. Menetelmälähestymislennonjohto APP ( Approach Control Procedural ): kelpuutus 
osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua saapuville, 
lähteville tai ylilentäville ilma-aluks ille ilman valvontalaitteiden käyttöä. 
 
FI 18   FI 5. Valvontalähestymislennonjohto APS ( Approach Control Surveillance ): kelpuutus 
osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua saapuville, 
lähteville tai ylilentäville ilma-aluksille valvontalaitteiden avulla; kelpuutukseen on 
sisällyttävä vähintään yksi se uraavista kelpuutusmerkinnöistä: 
a) tutka RAD ( Radar ): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä 
antamaan lähestymislennonjohtopalvelua ensiö- ja/tai toisiotutkan avulla; 
b) tarkkuuslähestymistutka PAR ( Precision Approach Radar ): merkintä, joka 
myönnetään RAD-merkinnän lisäksi, osoitta a, että lupakirjan haltija on pätevä 
antamaan tarkkuuslähestymistu tkan avulla tarkkuuslähest ymispalvelua maasta käsin 
ilma-alukselle, joka suorittaa l oppulähestymistä kiitotielle; 
c) valvontatutkalähestyminen SRA ( Surveillance Radar Approach ): merkintä, 
joka myönnetään RAD-merkinnän lisäksi, osoi ttaa, että lupakirjan  haltija on pätevä 
antamaan valvontalaitteiden avulla muut a kuin tarkkuuslähestymispalvelua maasta 
käsin ilma-alukselle, joka suor ittaa loppulähestymistä kiitotielle; 
d) automatiikkaan perustuva valvonta ADS ( Automatic Dependent Surveillance ): 
merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähestymislennonjohtopalvelua automatii kkaan perustuvan valvonnan avulla; 
e) siirtymälennonjohto TCL ( Terminal Control ): merkintä, joka myönnetään 
RAD- tai ADS-merkinnän lisäksi, osoittaa, että  lupakirjan haltija on pätevä antamaan 
lennonjohtopalvelua valvontalaitt eiden avulla lähestymisalueel la ja/tai se n viereisillä 
sektoreilla, jotka on nimetty siirtymälennonjohtoa varten. 
6. Menetelmäaluelennonjohto ACP ( Area Control Procedural ): kelpuutus osoittaa, että 
lupakirjan haltija on pätevä antamaan  lennonjohtopalvelua ilma-aluksille ilman 
valvontalaitteiden käyttöä. 
7. Valvonta-aluelennonjohto ACS ( Area Control Surveillance ): kelpuutus osoittaa, että 
lupakirjan haltija on päte vä antamaan lennonjohtopalvel ua ilma-aluksille käyttäen 
valvontalaitteita; kelpuutukseen on si sällyttävä vähintää n yksi seuraavista 
kelpuutusmerkinnöistä: 
a) tutka RAD ( Radar ): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä 
antamaan aluelennonjohtopalvelua valvontatutkan avulla; 
b) automatiikkaan perustuva valvonta ADS ( Automatic Dependent Surveillance ): 
merkintä osoittaa, e ttä lupakirjan haltija on pätevä  antamaan aluelennonjohtopalvelua 
automatiikkaan perustuvan valvonnan avulla; 
c) siirtymälennonjohto TCL ( Terminal Control ): merkintä, joka myönnetään 
RAD- tai ADS-merkinnän lisäksi, osoittaa, että  lupakirjan haltija on pätevä antamaan 
lennonjohtopalvelua valvontalaitt eiden avulla lähestymisalueel la ja/tai se n viereisillä 
sektoreilla, jotka on nimetty siirtymälennonjohtoa varten; 
d) valtamerilennonjohto OCL ( Oceanic Control ): merkintä osoittaa, että 
lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua 
valtamerilennonjohtoalueella. 
 
FI 19   FI 8. Jos jäsenvaltioiden vastuulla olevassa ilmatilassa harjoite tun lentoliikenteen 
erityispiirteet sitä edellyttävät, jäsenvaltiot voivat määritellä kansallisia merkintöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. 
9. Työpaikkakouluttajan lupaki rjamerkinnällä ilmoitetaan, e ttä lupakirjan haltija on 
pätevä antamaan koulutusta ja suorittam aan valvontaa toiminnal lisessa työpisteessä 
voimassa olevan kelpuutuksen kattamien alueiden osalta. 
10. Muutokset, joita tähän artiklaan tehdään te kniikan tai tieteen kehittymisen vuoksi, on 
hyväksyttävä 14 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 
8 artikla 
Kielitaitovaatimukset 
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että le nnonjohtajat voivat os oittaa kykynsä puhua 
ja ymmärtää englantia tyydyttävästi. Kielit aidon arviointiin sove lletaan liitteessä II 
vahvistettua arviointiastei kkoa. Kielitaiton on vasta ttava vähintään kyseisessä 
liitteessä määriteltyjen kielitaitovaatimusten tasoa 4. 
2. Muutokset, joita tähän artiklaan ja liit teeseen II tehdään tekniikan tai tieteen 
kehittymisen vuoksi, on hyväksyttävä 14 artiklan 2 kohdassa s äädettyä menettelyä 
noudattaen. 
3. Hakijan kielitaito on arvioitava muodollises ti säännöllisin väliajoin lukuun ottamatta 
tapausta, jossa hakijan kielitaito vastaa tasoa 6. 
Arviointiväli saa olla enintään 3 vuotta sell aisten hakijoiden osalta, joiden kielitaito 
vastaa tasoa 4, ja enintään 6 vuotta sellaist en hakijoiden osalta, joiden kielitaito 
vastaa tasoa 5. 
4. Jäsenvaltiot voivat asettaa paikallisia kielitaitovaatimuksia, jos sitä pidetään 
turvallisuuden kannalta tarpee llisena. Vaadittava kielita idon taso saa kuitenkin olla 
enintään ICAOn kielitaitotestin taso 4. Kie litaito on osoitettava koulutuksen tarjoajan 
antamalla todistuksella tai kielikoulutusta antavan laitoksen myöntämällä vastaavalla 
todistuksella. 
5. Kielitaidon todistaminen on ilmoitettava lupa kirjassa erityisellä kielitaitomerkinnällä. 
9 artikla 
Lääketieteelliset vaatimukset 
1. Lääketieteelliset kelpoisuustodistukset  on annettava lennonjohtajien eurooppalaista 
luokan 3 lääketieteellistä ke lpoisuustodistusta koskevie n vaatimusten mukaisesti. 
Kansallisen valvontaviranomaisen hyväksym ät ilmailulääkärit antavat lausunnot 
näiden vaatimusten perusteella. 
Hakijoiden lääkärintarkastuksissa on ot ettava asianmukaisella tavalla huomioon 
hakijan ikä ja työpaikan erityispiirte et suhteellisuusperiaatetta noudattaen. 
 
FI 20   FI 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tutkittavien oikeudenmukaisen kohtelun 
turvaamiseksi otetaan käyttöön tehokkaat valitusmenettelyt ja että lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat toteuttava t tarvittavat toimenpiteet tapauksissa, 
joissa lupakirjan haltijalle ei voida antaa voimassa olevaa lääketieteellistä kelpoisuustodistusta. 
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että otet aan käyttöön lääketiet eellisen kelpoisuuden 
heikentymistapausten käsittelemiseksi menettelyt, joiden mukaisesti lupakirjan haltijat voivat ilmoittaa työnantajallee n, jos he tietävät lääketieteellisen 
kelpoisuutensa heikentyneen tai jos he ovat psykoaktiivisten aine iden tai lääkkeiden 
vaikutuksen alaisena niin, että se voisi es tää heitä käyttämästä lupakirjan mukaisia 
oikeuksia turvallisesti ja asianmukaisesti,  jotta lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat 
voivat seurata lennonjohtajia psykoaktiivi sten aineiden väärinkäytön selville 
saamiseksi ja ohjeistaa lääkke itä käyttäviä lennonjohtajia. 
4. Muutokset, joita 2 artiklan 12 kohtaan tehd ään tekniikan tai tieteen kehittymisen 
vuoksi, on hyväksyttävä 14 artiklan 2 kohdassa säädettyä me nettelyä noudattaen.  
10 artikla 
Koulutuksen tarjoajien todistukset 
1. Lennonjohtajien koulutuksen tarjoamiselta yhteisössä on edellytettävä kansallisten 
valvontaviranomaisten antamaa todistusta. 
2. Todistuksia koskeviin vaatimuksiin on sisällyttävä tekninen ja toiminnallinen 
pätevyys sekä kyky järjestää pedagogisesti te hokkaita kursseja site n kuin liitteessä III 
olevassa 1 kohdassa määritellään. 
3. Todistushakemukset on toimitettava  sen jäsenvaltion kansallisille 
valvontaviranomaisille, jossa hakijan p ääasiallinen toimipaikka ja mahdollinen 
rekisteröity toimisto sijaitsevat. 
Kansallisten valvontaviranomaisten on anne ttava todistukset, jos liitteessä III olevan 
1 kohdan vaatimukset täyttyvät. 
Todistuksia voidaan antaa erikseen kullekin 2 artikla n 9 kohdassa määritellylle 
koulutuksen lajille tai muihin lennonvarmis tuspalveluihin yhdistetylle koulutukselle, 
jolloin koulutusta ja lennonvarmistusp alvelua pidetään palvelukokonaisuutena. 
4. Todistuksissa on määriteltävä koulutuksen  tarjoajien oikeudet ja velvollisuudet. 
Todistusten antamiseen saa soveltaa ainoa staan liitteessä III olevan 2 ja 3 kohdan 
edellytyksiä. Näiden edellytysten on oltava objektiivisesti perusteltuja, syrjimättömiä, suhteellisia ja avoimia. 
5. Kansallisten valvontaviranomaisten on seurattava vaatimusten ja todistuksia 
koskevien edellytysten noudattamista. Jos kansallinen valvontav iranomainen toteaa, 
että todistuksen haltija ei enää täytä näitä vaatimuksia tai edellytyksiä, sen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet, joih in voi sisältyä todist uksen peruuttaminen. 
6. Jäsenvaltioiden on tunnustettava toisessa  jäsenvaltiossa annetut todistukset. 
 
FI 21   FI 11 artikla 
Koulutuksen tarjoajien kirjanpito 
1. Riippumatta siitä, mitkä ovat koulutuksen  tarjoajien omistusjärjestelyt tai 
oikeudellinen muoto, niiden on laadittava, ta rkastutettava ja julkaistava tilinpäätös. 
Kirjanpidossa on noudatettava yhtei sön hyväksymiä kansainvälisiä 
tilinpitostandardeja. Jos kansainväliste n tilinpitostandardien täysimittainen 
noudattaminen ei ole koulutuksen tarjoaja n oikeudellisen asem an vuoksi mahdollista, 
koulutuksen tarjoajan on pyrittävä noudattamaan kyseisiä standardeja 
mahdollisimman hyvin. 
2. Joka tapauksessa koulutuks en tarjoajien on ju lkaistava vuosikerto mus ja niille on 
tehtävä säännöllisesti riippumaton tilintarkastus. 
3. Koulutuksen tarjoajien on koulutusta an taessaan täsmennettävä sisäisessä 
kirjanpidossaan eri koulutus palvelujen kulut ja tuotot sekä tehtävä tarvittaessa 
konsernitilinpäätös muista kuin koulutuspalvelu ista siten kuin niiden olisi tehtävä, 
jos kyseisten palvelujen tuottajina olisivat erilliset yritykset. 
4. Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, joilla on oikeus tutustua 
koulutuksen tarjoajien kirjanpitoon. 
5. Jäsenvaltiot voivat soveltaa Euroopan parl amentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 
1606/20028 9 artiklassa annettuja  siirtymäsäännöksiä koulut uksen tarjoajiin, jotka 
kuuluvat kyseisen asetuksen soveltamisalaan. 
6. Koulutuksen tarjoajat, jotka antavat kou lutusta sotilaslennonjohtajan lupakirjaa 
varten, vapautetaan 1, 2 ja 3 kohdass a säädetyistä velvollisuuksista. 
12 artikla 
Pätevyysvaatimusten noudattamisen varmistaminen 
1. Jotta lennonjohtajilla olis i riittävä pätevyys tehtävie n suorittamiseen korkeiden 
turvallisuusvaatimusten mukaisesti, jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset 
valvontaviranomaiset valvovat ja se uraavat lennonjohtajien koulutusta. 
Tämä vastuu koskee seuraavia tehtäviä: a) lupakirjojen antaminen, voimassa p itäminen, voimassaolon keskeyttäminen ja 
peruuttaminen, 
b) todistusten antamine n koulutuksen tarjoajille, 
c) kurssien sekä yksiköiden koul utussuunnitelmien ja pätevyyden 
ylläpitosuunnitelmien hyväksyminen, 
d) tasotarkastajien hyväksyminen 
                                                
 
8 EYVL L 243, 1.9.2002, s. 1. 
 
FI 22   FI e) koulutusjärjestelmän seuranta ja tarkastaminen ja 
f) aiheellisten valitus- ja ilmoitusmenettelyjen käyttöönotto. 
2. Kansallisten valvontaviranomaisten on pe rustettava tietokanta, johon tallennetaan 
tiedot kaikkien lupakirjan haltijoiden  pätevyydestä ja kel puutusmerkintöjen 
voimassaoloajoista. Tätä varten le nnonvarmistuspalvelujen tarjoajien 
toimintayksikköjen on pidettävä kirjaa jokais en yksikössä työskent elevän lupakirjan 
haltijan todellisista työtunneista sektoreilla, sektoriryhmissä tai toimintapisteissä sekä 
annettava nämä tiedot pyynnöstä kansallisille valvontaviranomaisille. 
3. Kansalliset valvontaviranomaiset hyväksyvä t lupakirjan haltijat, joilla on oikeus 
toimia yksikkökohtaisen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen kokeiden 
vastaanottajina ja tasotarkastajina. H yväksyntä on voimassa kolme vuotta, ja se 
voidaan uusia. 
4. Kansallisten valvontaviranomaisten on tarkastettava kaikki  lupajärjestelmän 
osatekijät säännöllisesti site n, että varmistetaan tässä direktiivissä säädettyjen 
vaatimusten tehokas noudattaminen. 
Säännöllisen tarkastamisen lisäksi kansal liset valvontaviranomaiset voivat tehdä 
tarkastuskäyntejä varmist aakseen tämän direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon ja 
siinä säädettyjen vaatimusten noudattamisen. 
Kansallisten valvontaviranomaisten on toim itettava komissiolle vuosittain kertomus 
tämän direktiivin soveltamisesta ja tarkastusten tuloksista. 
5. Kansalliset valvontaviranomaiset voiva t päättää antaa tämän artiklan 4 kohdassa 
mainitut tarkastukset osittain tai kokonaan asetuksen (EY) N:o 550/2004 3 artiklassa tarkoitettujen hyväksyttyje n laitosten tehtäväksi. 
13 artikla 
Lennonjohtajien lupakirjojen vast avuoroinen tunnustaminen 
1. Kunkin jäsenvaltion on tunnustettava toisen jäsenvaltion kansallisten 
valvontaviranomaisten tämän direktiivin mukaisesti antama lupakirja ja siihen liittyvät kelpuutukset ja merkinnät. 
2. Jotta haettu merkintä vo itaisiin myöntää, kansallisten  valvontaviranomaisten on 
vaadittava, että hakija täyttää merkintään  liittyvät erityiset edellytykset, joissa 
täsmennetään yksikkö, sektori ja työpiste.  Jotta voitaisiin arvi oida hakijalla jo 
olevien merkintöjen ja niiden merkintöje n, jotka hänen on tarpeen saada, välinen 
vastaavuus, lennonvarmistuspalvelujen tarj oajan on yksikön koul utussuunnitelman 
laatimisen yhteydessä otettava asianmuka isesti huomioon hakijan hankkima pätevyys 
ja kokemus. 
3. Jos hakijalla on lupakirj a, jossa on kolmannen maan antama merkintä, tai 
jäsenvaltion antama sotilaslupakirja, kans allinen valvontaviranomainen voi vaatia, 
että hakijan on täytettävä tietyn kelpuut uksen ja merkinnän saamista koskevat 
edellytykset. Lupakirjan vastaavuutta ar vioitaessa on otettava asianmukaisesti 
huomioon kansainvälisten vaatimusten mukaisesti hankittu pätevyys. 
 
FI 23   FI 4. Kansallisten valvontaviranomaisten on hyväksyttävä yksikön koulutussuunnitelma, 
johon sisältyy hakijalle ehdotettu  koulutus, ja annettava siitä  perusteltu päätös neljän 
viikon kuluessa todisteide n esittämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 
mahdollisista valituksista aiheutuvia myöhästymisiä. Kansallisten valvontaviranomaisten on päätöksissään va rmistettava, että syrjimättömyyden ja 
suhteellisuuden periaatteita noudatetaan. 
14 artikla 
Komitea 
1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklalla perustettu yhtenäisen 
ilmatilan komitea. 
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja  7 artiklaa ottaen 
huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohda ssa tarkoitettu määräaika on yksi 
kuukausi. 
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 
15 artikla 
Seuraamukset 
Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivi n mukaisesti annettujen kansallisten säännösten 
rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista, ja n iiden on toteutettava kaikki tarvittavat 
toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ne  pannaan täytäntöön. Seuraamusten on oltava 
tehokkaita, oikeasuhteisia ja va roittavia. Jäsenvaltioiden on annettava tiedoksi komissiolle 
nämä säännökset viimeistään 16 artiklassa mainitt una päivänä ja niiden muutokset viipymättä.   
16 artikla 
Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän di rektiivin noudattamisen edellyttämät lait, 
asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [...]
9. Niiden on 
viipymättä ilmoitettava kirjallisina komi ssiolle kyseiset säännöks et sekä kyseisten 
säännösten ja tämän direktiivin säännösten välinen vastaavuustaulukko. 
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän di rektiiviin ta i niihin 
on liitettävä tällainen viitta us, kun ne virallisesti julk aistaan. Jäsenvaltioiden on 
säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä di rektiivissä tarkoitetuista kysymyksistä 
antamansa keskeiset kansalliset s äännökset kirjallisina komissiolle. 
                                                 
9 24 kuukautta voimaantulosta. 
 
FI 24   FI 17 artikla 
Voimaantulo 
Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on 
julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 
Sen 8 artiklaa sovelletaan …………stä …….. [kaksi vuotta 1 kohdassa säädetystä 
ajankohdasta]. 
18 artikla 
(Osoitus) 
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä 
Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja Puheenjohtaja 
 
FI 25   FI LIITE I  
Koulutusta koskevat vaatimukset  
A OSA  
LENNONJOHTAJIEN POHJAKOULUTU STA KOSKEVAT VAATIMUKSET 
Pohjakoulutuksella on varmistettava, että lennonj ohtajaoppilaat täyttävät vähintään ohjeiden 
Guidelines for Common Core Content and Traini ng Objectives for Air Traffic Controllers’ 
Training  tavoitteissa vahvistetut  pätevyysvaatimukset ja kykenevät lennonjohtajina 
johtamaan lentoliikennettä turval lisesti, nopeasti ja  tehokkaasti. Muutokset, joita 2 artiklan 11 
kohtaan tehdään tekniikan tai tieteen kehi ttymisen vuoksi, on hyväks yttävä 14 artiklan 2 
kohdassa säädettyä me nettelyä noudattaen. 
Pohjakoulutukseen on sisällyttävä  seuraavat aiheet: ilmailula ki, ilmaliikenteen hallinta, 
mukaan luettuina siviili- ja sotilasilmailun yhteistyömenettelyt, meteorologia, lentosuunnistus, ilma-alukset ja lentoperiaatteet, mukaan luett una lennonjohtajan  ja lentäjän 
välinen ymmärrys, inhimilliset tekijät, laitt eet ja järjestelmät, ammatillinen ympäristö, 
poikkeavat tilanteet ja hätätilanteet, heikentyneet  järjestelmät ja kielitaito, mukaan luettuna 
radiopuhelinfraseologia. 
Näitä aiheita on opetettava siten, että valmistetaan hakijat antamaan erilaisia 
lennonjohtopalveluja ja kor ostetaan turvallisuusnäkökohtia. Pohjakoulutukseen on 
sisällyttävä sekä teoriaa että käytäntöä, myös  simulaatioita, ja sen kesto on määriteltävä 
hyväksytyissä pohjakoulutussuunnitelmissa. Koulut uksessa on saavutettava taidot, joilla 
varmistetaan, että kokelasta vo idaan pitää pätevänä käsittel emään monimutkaisen ja tiheän 
liikenteen tilanteita, ja jotka helpottava t siirtymistä yksikkökohtaiseen koulutukseen. 
Kokelaan pätevyys pohjakoulutuksen jälkee n on arvioitava asianmukaisilla kokeilla. 
B OSA
 
LENNONJOHTAJIEN YKSIKKÖKOHTAISTA KOULUTUSTA KOSKEVAT 
VAATIMUKSET 
Yksikköjen koulutussuunnitelmissa on määriteltävä yksityiskohtaisesti pros essit ja aika, jotka 
ovat tarpeen, jotta lennonjohtaj an lupakirjan hakija voi soveltaa yksikön menettelyjä 
paikalliseen alueeseen  työpaikkakouluttajan valvonnassa . Hyväksyttyyn suunnitelmaan on 
sisällyttävä tiedot kaikista tasotarkastusj ärjestelmän osatekijöis tä, mukaan luettuina 
työjärjestelyt, edistymisen arviointi ja tarkastaminen sekä menettelyt, jotka koskevat ilmoittamista kansalliselle valvontaviranomaiselle. 
Yksikkökohtaisen koulutuksen kesto on määrit eltävä yksikön koulutussuunnitelmassa. 
Hyväksyttyjen pätevyyden tarkastajien tai ar vioijien, joiden on oltava arvioinnissaan 
puolueettomia ja objektiivisia, on arvioitava vaaditun pätevyyde n saavuttaminen aiheellisilla 
tarkastusmenettelyillä tai jatkuvan arvioinni n järjestelmällä. Tätä tarkoitusta varten 
kansallisten valvontaviranomaisten on otettava käyttöön valitusmen ettelyt, joilla  varmistetaan 
kokelaiden oikeudenmukainen kohtelu.  
 
FI 26   FI C OSA  
LENNONJOHTAJIEN TÄYDENNYSKOULU TUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET 
Lennonjohtajien lupakirjojen kelpuutusmerk intöjen ja yksikön hyväksyntämerkintöjen 
voimassa pitämiseksi on annettava täydenn yskoulutusta, joka koostuu koulutuksesta 
lennonjohtajien työllistettävyyden säilyttämiseksi sekä kertauskursseista, hätätilannekoulutukses ta ja tarvittaessa  kielikoulutuksesta. 
Täydennyskoulutukseen on sisällyttävä  sekä teoriaa että käytän töä ja myös simulaatioita. 
Tässä tarkoituksessa koulutuksen tarj oajan on laadittava yksikön pätevyyden 
ylläpitosuunnitelmat, joissa m ääritellään yksityiskoht aisesti prosessit, henkilöstö ja aika, 
jotka ovat tarpeen aiheellisen täydennyskoul utuksen toteuttamiseksi ja pätevyyden 
osoittamiseksi. Nämä suunnitelmat on tarkiste ttava ja hyväksyttävä vähintään kolmen vuoden 
välein. Täydennyskoulutuksen kestosta on päätettävä yksikössä työskentelevien 
lennonjohtajien toiminnan perusteella määräyt yvien tarpeiden mukais esti ottaen erityisesti 
huomioon menettelyjen tai laitteid en toteutetut tai suunnitellu t muutokset tai turvallisuuden 
hallinnan yleiset vaatimukset. Kunkin lennonjohtajan pätevyys on arvioitava asianmukaisesti 
vähintään joka kolmas vuosi. Lennonvarmistuspal velujen tarjoajan on varmistettava, että 
sovelletaan mekanismeja, joi lla taataan niiden lupakirjan haltijoiden oikeudenmukainen 
kohtelu, joiden merkintöjen voi massaoloa ei voida jatkaa. 
 
FI 27   FI ANNEX II  
KIELITAITOVAATIMUKSET 
Tämän direktiivin 8 artiklassa säädettyjä kielitaitovaatimuksia sovelletaan sekä fraseologian 
käyttöön että tavalliseen kielenkäyttöön Lupaki rjan hakijan tai haltija n kielitaitovaatimusten 
täyttyminen on arvioitava, ja arvioitaessa on  osoitettava kielitaidon  vastaavan vähintään 
toiminnallista tasoa (taso 4) tässä liitteessä  esitetyssä kielitaidon arviointiasteikossa. 
Taitavan kielenkäyttäjän on pystyttävä: a) viestimään tehokkaasti pelkästään  ääneen perustuvi ssa tilanteissa 
(puhelin/radiopuhelin) ja henkil ökohtaisessa vuorovaikutuksessa; 
b) viestimään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista täsmällisesti ja 
selkeästi; 
c) käyttämään yleisluontoisessa tai t yöhön liittyvässä viestinnässä asianmukaisia 
viestintästrategioita tiedonva ihtoon sekä väärinymmärrysten tunnistamiseen ja korjaamiseen 
(esim. tietojen tarkastamiseen, vahvistamiseen tai selventämiseen) 
d) vastaamaan onnistuneesti ja suhteellisen vaivattomasti kielellis iin haasteisiin, joita 
syntyy kielenkäyttäjälle muutoin tutussa rutiininomaisessa työtilanteessa tai 
viestintätehtävässä ilmenevistä monimutkaisista tai odottamattomista tapahtumista; ja 
e) käyttämään ilmailuyhteisön y mmärtämää murretta tai korostusta. 
 
FI 28  
 FI Kielitaidon arviointiasteikko: Asiantuntijataso, edistynyt taso ja toiminnallinen taso  
TASO ÄÄNTÄMYS   
EDELLYTTÄÄ  
ILMAILUYHTEISÖN  
YMMÄRTÄMÄÄ  
MURRETTA  JA/TAI  
KOROSTUSTA  RAKENNE  
KÄYTETTÄVÄT  
KIELIOPPI-  JA 
LAUSERAKENTEET  
MÄÄRÄYTYVÄT  
TEHTÄVÄSSÄ  
KÄYTETTÄVÄN  KIELEN  
MUKAAN  SANAVARASTO  PUHEEN SUJUVUUS  YMMÄRTÄMINEN  VUOROVAIKUTUS  
 
ASIANTUNTIJA  
6 Ääntämys, pai notus, rytmi 
ja intonaatio häiritsevät 
tuskin koskaan 
ymmärtämistä, vaikka puhujan ensimmäinen kieli 
tai kielen alueelliset 
vaihtelut saattavatkin vaikuttaa niihin.
 Niin perustason kuin monimutkaisetkin kielioppi- 
ja lauserakenteet ovat 
johdonmukaisesti hyvin hallinnassa. 
 Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät 
tehokkaaseen viestintään 
monista tutuista ja tuntemattomista aiheista. 
Sanavarasto on 
idiomaattinen, vivahteikas ja kielen rekisteriin sopiva.
 Pystyy puhumaan pitkään luontevasti ja vaivattomasti. 
Vaihtelee puheen tempoa 
tyylivaikutuksen aikaansaamiseksi, esim. 
korostaakseen jotain seikkaa. 
Käyttää spontaanisti ja oikein eri diskurssipartikkeleja ja 
yhdistäjiä.
 Ymmärtäminen on 
johdonmukaisesti virheetöntä lähes 
kaikissa yhteyksissä, ja myös 
kielelliset ja kulttuuriset vivahteet tulevat ymmärretyiksi  Vuorovaikutus on vaivatonta lähes kaikissa tilanteissa. 
Ymmärtää helposti kielelliset ja 
nonverbaaliset vihjeet ja reagoi niihin asiaan kuuluvalla tavalla.  
 
 
EDISTYNYT  
5 Ääntämys, pai notus, rytmi 
ja intonaatio häiritsevät 
harvoin ymmärtämistä, 
vaikka puhujan ensimmäinen kieli tai 
kielen alueelliset vaihtelut 
vaikuttavatkin niihin. Perustason kielioppi- ja lauserakenteet ovat 
johdonmukaisesti hyvin 
hallinnassa. Yrittää käyttää monimutkaisia rakenteita 
mutta tekee virheitä, jotka 
vaikuttavat joskus merkitykseen.
 Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät 
tehokkaaseen viestintään 
yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista. 
Pystyy johdonmukaisesti ja 
onnistuneesti ilmaisemaan saman asian toisin sanoin. 
Sanavarasto on toisinaan 
idiomaattista.
 Pystyy puhumaan pitkään suhteellisen vaivattomasti 
tutuista aiheista muttei 
välttämättä vaihtelemaan puheen tempoa tyylikeinona. 
Osaa käyttää oikein eri 
diskurssipartikkeleja ja yhdistäjiä. 
 Ymmärtää oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön 
liittyvistä aiheista ja ymmärtää 
puhujaa useimmiten silloin, kun tämä joutuu kohtaamaan kieleen tai 
tilanteeseen liittyvän ongelman tai 
odottamattoman tapahtuman. Pystyy ymmärtämään erilaisia 
puheen variantteja (murre ja/tai 
korostus) tai rekistereitä.
 Vastaukset annetaan viipymättä ja ne ovat asianmukaisia ja 
informatiivisia Hallitsee hyvin 
puhujan ja kuuntelijan välisen suhteen.
 
TOIMINNALLI -
NEN Puhujan ensimmäinen 
kieli tai alueelliset 
vaihtelut vaikuttavat 
ääntämykseen, Perustason kielioppi- ja 
lauserakenteita käytetään 
luovasti, ja ne ovat yleensä 
hyvin hallinnassa. Virheitä Sanavaraston laajuus ja 
täsmällisyys riittävät 
yleensä tehokkaaseen 
viestintään yleisistä, Pystyy puhumaan suhteellisen 
pitkään asiaan kuuluvalla 
tempolla. Puheen sujuvuus 
voi ajoittain heiketä Ymmärtää useimmiten oikein, 
kun kyse on yleisistä, 
konkreettisista ja työhön 
liittyvistä aiheista ja kun käytetty Vastaukset annetaan yleensä 
viipymättä ja ne ovat 
asianmukaisia ja 
informatiivisia. Osaa aloittaa 
 
FI 29  
 FI TASO ÄÄNTÄMYS   
EDELLYTTÄÄ  
ILMAILUYHTEISÖN  
YMMÄRTÄMÄÄ  
MURRETTA  JA/TAI  
KOROSTUSTA  RAKENNE  
KÄYTETTÄVÄT  
KIELIOPPI-  JA 
LAUSERAKENTEET  
MÄÄRÄYTYVÄT  
TEHTÄVÄSSÄ  
KÄYTETTÄVÄN  KIELEN  
MUKAAN  SANAVARASTO  PUHEEN SUJUVUUS  YMMÄRTÄMINEN  VUOROVAIKUTUS  
TASO 4 painotukseen, rytmiin ja 
intonaatioon mutta 
häiritsevät vain 
satunnaisesti 
ymmärtämistä.  saattaa esiintyä erityisesti 
epätavallisissa tai 
odottamattomissa 
tilanteissa, mutta ne 
vaikuttavat harvoin 
merkitykseen.  konkreettisista ja työhön 
liittyvistä aiheista. Pystyy 
usein onnistuneesti 
korvaamaan sanavaraston 
puutteita epätavallisissa tai 
odottamattomissa 
tilanteissa ilmaisemalla 
asian toisin.  siirryttäessä harjoitellusta tai 
kaavamaisesta puheesta 
spontaaniin 
vuorovaikutukseen, mutta 
tämä ei estä tehokasta 
viestintää. Osaa käyttää 
rajoitetusti eri 
diskurssipartikkeleja ja 
yhdistäjiä. Täytesanat eivät 
ole häiritseviä.  korostus tai variantti on riittävän 
ymmärrettävä kielen 
kansainväliselle 
käyttäjäyhteisölle. Kun puhuja 
kohtaa kieleen tai tilanteeseen 
liittyvän ongelman tai 
odottamattoman tapahtuman, 
ymmärtäminen voi olla 
hitaampaa tai edellyttää 
selventäviä strategioita.  vuoropuhelun ja ylläpitää 
sitä, vaikka kyse olisi 
odottamattomasta 
tapahtumasta. Käsittelee 
riittävällä tavalla ilmeisiä 
väärinymmärryksiä 
tarkistamalla, vahvistamalla 
tai selventämällä tietoja.  
 
 
FI 30  
 FI Kielitaidon arviointiasteikko: Esitoiminnallinen  taso, alkeistaso ja alkeistasoa alempi taso  
TASO ÄÄNTÄMYS   
 
EDELLYTTÄÄ  
ILMAILUYHTEISÖN  
YMMÄRTÄMÄÄ  
MURRETTA  JA/TAI  
KOROSTUST A RAKENNE  
KÄYTETTÄVÄT  
KIELIOPPI-  JA 
LAUSERAKENTEET  
MÄÄRÄYTYVÄT  
TEHTÄVÄSSÄ  
KÄYTETTÄVÄN  
KIELEN  MUKAAN  SANAVARASTO  PUHEEN SUJUVUUS  YMMÄRTÄMINEN  VUOROVAIKUTUS  
 
ESI- 
TOIMINNALLI -
NEN 
3 Puhujan ensimmäinen kieli 
tai alueelliset vaihtelut vaikuttavat ääntämykseen, 
painotukseen, rytmiin ja 
intonaatioon ja häiritsevät usein ymmärtämistä.
 Ennakoitaviin tilanteisiin liittyvät perustason kielioppi- ja lauserakenteet 
eivät ole aina hyvin 
hallinnassa. Virheet vaikuttavat toistuvasti 
merkitykseen.
 Sanavaraston laajuus ja 
täsmällisyys riittävät usein viestintään yleisistä, 
konkreettisista tai työhön 
liittyvistä aiheista mutta sanavarasto on rajallinen ja 
sanavalinta usein 
epäasianmukainen. On usein kykenemätön ilmaisemaan 
samaa asiaa toisin sanoin 
sanavaraston puuttuessa.
 Pystyy puhumaan suhteellisen pitkään, mutta ilmaisut ja tauot ovat usein epäasianmukaisia. 
Epäröinti tai hitaus puheen 
tuottamisessa voi estää tehokkaan viestinnän. 
Täytesanat ovat joskus 
häiritseviä.
 Ymmärtää usein oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista ja kun 
käytetty korostus tai variantti on 
riittävän ymmärrettävä kielen kansainväliselle käyttäjäyhteisölle. 
Kieleen tai tilanteeseen liittyvän 
ongelman tai odottamattoman tapahtuman yhteydessä 
ymmärtäminen voi olla vaikeaa.
 Vastaukset annetaan toisinaan 
viipymättä ja ne ovat joskus asianmukaisia ja 
informatiivisia. Pystyy 
ennakoitavissa tilanteissa suhteellisen vaivattomasti 
aloittamaan tuttuja aiheita 
koskevan vuoropuhelun tai ylläpitämään sitä. 
Vuorovaikutus on yleensä 
riittämätöntä, kun kyse on odottamattomasta tapahtumasta.
 
 A
LKEISTASO  
2 Puhujan ensimmäinen kieli 
tai alueelliset vaihtelut vaikuttavat voimakkaasti 
ääntämykseen, 
painotukseen, rytmiin ja intonaatioon ja häiritsevät 
yleensä ymmärtämistä.
 Hallitsee vain rajoitetusti 
muutamia yksinkertaisia ulkoa opeteltuja kielioppi- ja 
lauserakenteita.  Rajallinen sanavarasto, joka 
koostuu vain yksittäisistä sanoista ja ulkoa opetelluista 
lauseista.  Pystyy tuottamaan vain erittäin 
lyhyitä, yksittäisiä, ulkoa opeteltuja ilmaisuja ja puhe on 
hyvin katkonaista. Käyttää 
häiritsevällä tavalla täytesanoja pyrkiessään löytämään oikeita 
ilmaisuja ja lausumaan 
vieraampia sanoja. 
 Ymmärtäminen rajoittuu yksittäisiin, ulkoa opeteltuihin lauseisiin, jos ne lausutaan 
huolellisesti ja hitaasti. 
 Vastausten antaminen on 
hidasta, ja vastaukset ovat usein epäasianmukaisia. 
Vuorovaikutus rajoittuu 
yksinkertaiseen rutiinin-omaiseen vuoropuheluun. 
 
ALKEISTASOA 
ALEMPI  
TASO  Kielitaito alkeistasoa 
alhaisemmalla tasolla.  Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. Kielitaito alkeistasoa Kielitaito alkeistasoa 
alhaisemmalla tasolla.  
 
FI 31  
 FI TASO ÄÄNTÄMYS   
 
EDELLYTTÄÄ  
ILMAILUYHTEISÖN  
YMMÄRTÄMÄÄ  
MURRETTA  JA/TAI  
KOROSTUST A RAKENNE  
KÄYTETTÄVÄT  
KIELIOPPI-  JA 
LAUSERAKENTEET  
MÄÄRÄYTYVÄT  
TEHTÄVÄSSÄ  
KÄYTETTÄVÄN  
KIELEN  MUKAAN  SANAVARASTO  PUHEEN SUJUVUUS  YMMÄRTÄMINEN  VUOROVAIKUTUS  
1 alhaisemmalla tasolla.  
Huom.—Toiminnallinen taso (taso 4) on radiopuhelinviestintään v aadittava kielitaidon vähimmäistaso. Alkeistasoa alempi taso, al keistaso ja esitoiminnallinen taso (tasot 1, 2 ja 
3) eivät täytä ICAOn kielitaitovaatimuksia. Edistynyt taso ja asiantuntijataso (tasot 5 ja 6) ovat vaaditun vähimmäistason yläp uolella. Arviointiasteikkoa voidaan 
kokonaisuudessaan käyttää viiteasteikkona koulutuksessa ja testauk sessa sekä autettaessa hakijoita saavuttamaan ICAOn toiminnal linen taso (taso 4).  
 
FI 32   FI LIITE III  
KOULUTUKSEN TARJOAJILLE ANNETTAV IIN TODISTUKSIIN LIITTYVÄT 
VAATIMUKSET JA EHDOT 
(1) Tämän direktiivin 10 ja 11 artiklassa tarkoitettujen vaatimusten on koskettava 
erityisesti seuraavia: 
a) kurssien sisältö, jä rjestelyt ja kesto, 
b) kokeiden järjestäminen, c) kouluttajien ja opetushenkil ökunnan kokemus ja opetuksen laatu, 
d) koulutuksen tarjoajan välin eet, laitteet  ja tilat, 
e) laadunhallinnan järjestelmät ja menettelyt, f) palvelujen laatu, g) vakavaraisuus, h) vastuu- ja vahinkovakuutukset ja i) omistusjärjestelyt ja organisaatio.  
(2) Todistuksissa on ilmoitettava seuraavat: 
a) todistuksen myöntävä kans allinen valvontaviranomainen, 
b) hakija (nimi ja osoite), c) palvelu, jota todistus koskee, d) vakuutus siitä, että hakija  täyttää 1 kohdan vaatimukset, 
e) todistuksen myöntämispä ivä ja voimassaoloaika. 
(3) Todistuksiin voidaan tarvittaessa liitt ää lisäehtoja, jotka koskevat seuraavia: 
a) määriteltyjen palvelujen toiminnalliset yksityiskohdat; b) aika, johon mennessä palvelut on suoritettava; c) muut mahdolliset oikeudelliset e hdot, jotka eivät liity varsinaisesti 
lennonvarmistuspalveluihin (esimerkiksi  todistuksen peruuttaminen tai sen 
voimassaolon keskeyttäminen).