Komission tiedonanto yhteisestä käytännöstä liikkeeseen laskettavien eurokolikoiden kansallisten puolien muuttamisessa, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, annetusta komission suosituksesta(1)

(2003/C 247/03)

1. YLEISET HUOMIOT

Neuvosto päätti vuonna 1996, että liikkeeseen laskettavilla eurokolikoilla on yhteinen puoli ja toisella puolella kansallinen kuva-aihe. Jäsenvaltiot sopivat lisäksi myöhemmin, että kansallisella puolella kuva-aihetta ympäröi 12 tähteä, jotta kansalaiset tunnistavat kolikot helpommin. Vuonna 1998 neuvosto totesi, että "uusien seteleiden ja kolikoiden ensimmäisinä käyttövuosina juhlarahoja ei lasketa liikkeeseen". Tällä hetkellä ei ole voimassa säädöksiä tai muita määräyksiä eurokolikoiden kansallisten puolien mahdollisesta muuttamisesta.

Kuva-aiheeltaan erilaisia kolikoita on monta, koska pelkästään euroalueen 12 jäsenvaltiossa on laskettu liikkeeseen 96 erilaista kolikkoa tammikuun 2002 jälkeen. Kolikoiden monipuolinen valikoima kiinnostaa EU:n kansalaisia ja on epäilemättä lisännyt niiden suosiota. Tarvitaan kuitenkin yhteiset säännöt sekä "tavallisille" kolikoille että juhlarahoille (ks. liitteestä erityyppisten eurokolikoiden määritelmät), jotta kolikoiden moninaisuus ei aiheuta hämmennystä kansalaisten keskuudessa. Ammattimaisten kolikonkäsittelijöiden (pankit, rahankuljetusyhtiöt, myyntiautomaattien ylläpitäjät jne.) pitäisi saada hyvissä ajoin tieto tulevista muutoksista. Jäsenvaltioille on annettava riittävästi liikkumavaraa, jotta ne voivat noudattaa kolikoiden liikkeeseenlaskuun liittyviä perinteitään. Samalla on kuitenkin varmistettava erilaisten kansallisten käytänteiden välinen johdonmukaisuus.

2. SUOSITUKSEN SISÄLTÖ

Liitteenä oleva suositus perustuu jäsenvaltioiden kanssa käytyihin keskusteluihin, ja se sisältää sääntöjä kolikoiden kansallisiin puoliin tehtävistä muutoksista. Muutoksia voi olla kahdenlaisia. Jäsenvaltio voi erityisistä syistä tehdä kansallisiin puoliin yleisiä muutoksia esimerkiksi kolikossa kuvatun valtionpäämiehen vaihtuessa. Uudet kansalliset puolet voivat myös olla seurausta euromääräisten juhlarahojen liikkeeseenlaskusta. Tässä suosituksessa pyritään luomaan yhteiset puitteet sekä tavallisten eurokolikoiden että juhlarahojen kansallisiin puoliin tehtäviä muutoksia varten. Jäsenvaltioille annetaan kuitenkin mahdollisuus edelleen noudattaa kansallisia perinteitään.

2.a) Liikkeessä olevat tavalliset eurokolikot

Kolikoiden vakiomuotoiseen(2) kansalliseen puoleen ei tule tehdä muutoksia ennen vuoden 2008 loppua, paitsi jos kolikossa kuvattu valtionpäämies vaihtuu. Ennen määräajan umpeutumista tehdään tutkimus, jonka perusteella joko jatketaan määräaikaa tai annetaan uusia sääntöjä.

2.b) Euromääräiset juhlarahat

Juhlarahojen liikkeeseenlaskua koskeva kielto on tietyin edellytyksin poistettava vuodesta 2004 alkaen. Kullekin jäsenvaltiolle olisi annettava mahdollisuus yhteen liikkeeseenlaskuun vuodessa. Monissa jäsenvaltioissa aiemmin noudatetun käytännön mukaisesti liikkeeseen laskettavalla kolikolla tulee olla vain yksi yksikköarvo. Kahden euron kolikko näyttäisi sopivan parhaiten juhlarahaksi. Suuri läpimitta antaa hyvät mahdollisuudet kuva-aiheiden suunnittelulle. Lisäksi kahden metallin käyttöön perustuva valmistustekniikka ja muut tekniset ominaisuudet tarjoavat riittävän suojan väärennöksiä vastaan. Korkea yksikköarvo antaa myös mahdollisuuden kattaa tuotantokustannukset ja varmistaa riittävät tulot liikkeeseenlaskijalle, koska suuri osa kolikoista päätyy kansalaisten keräilykappaleiksi.

Liikkeeseen laskettavien juhlarahojen kokonaismäärää on rajoitettava, jotta ne eivät syrjäytä tavallisia kahden euron kolikoita eikä niitä lasketa liikkeeseen liian kauan. Muuten voisi käydä niin, että juhlarahan liikkeeseenlasku johtaa käytännössä kansallisen puolen vaihtumiseen. Liikkeeseen laskettavan määrän olisi toisaalta oltava niin suuri, että kolikoita on ainakin rajattuna ajanjaksona riittävästi saatavilla. Liian pienestä määrästä juhlarahoja tulisi niiden harvinaisuuden vuoksi keräilykappaleita eikä liikkeessä olevia kolikoita. Ehdotetuilla enimmäismäärillä pyritään suhteuttamaan juhlarahojen määrä sekä jäsenvaltiossa liikkeeseen laskettuun kahden euron kolikoiden määrään että euroalueella liikkeeseen laskettuun kahden euron kolikoiden kokonaismäärään. Kaksitasoinen lähestymistapa antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden valita korkeamman kahdesta enimmäismäärästä: 0,1 prosenttia kaikista euroalueella liikkeeseen lasketuista kahden euron kolikoista tai 5,0 prosenttia jäsenvaltiossa liikkeeseen laskettujen kahden euron kolikoiden kumulatiivisesta kokonaismäärästä. Poikkeustapauksissa 0,1 prosentin ylärajaa voidaan nostaa enintään 2,0 prosenttiin, jos juhlistetaan maailmanlaajuista ja erittäin symbolista tapahtumaa. Tällöin jäsenvaltio ei saa kuitenkaan järjestää yhtä mittavaa juhlarahojen liikkeeseenlaskua seuraavien neljän vuoden aikana.

2.c) Säännöt etukäteen annettavista tiedoista

Jäsenvaltioita pyydetään tekemään komissiolle ilmoitus vähintään kuusi kuukautta ennen kolikoiden uusien kansallisten puolien käyttöönottoa (koskee sekä tavallisia kolikoita että liikkeeseen laskettavia juhlarahoja). Komissiolle on toimitettava muun muassa jäljennös uudesta kuva-aiheesta ja sen lyhyt kuvaus, selvitys tapahtumasta tai henkilöstä, jonka muistoksi kolikko lyödään, liikkeeseenlaskun alkamisajankohta, liikkeeseen laskettavien kolikoiden lukumäärä (juhlarahoista) ja liikkeeseenlaskun arvioitu kesto (juhlarahoista). Komissio julkistaa kaikki merkitykselliset tiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jotta ne ovat kaikkien tahojen saatavilla. Talous- ja rahoituskomitean olisi hyväksyttävä maailmanlaajuisen ja erittäin symbolisen tapahtuman muistoksi lyötävien kolikoiden liikkeeseenlaskut, joiden volyymi ylittää 0,1 prosenttia kaikkien liikkeessä olevien kahden euron kolikoiden kokonaismäärästä.

(1) EUVL L 264, 15.10.2003.

(2) EYVL C 373, 28.12.2001, s. 1.

LIITE

EUROKOLIKOIDEN MÄÄRITELMÄT

Liikkeessä olevat eurokolikot (tavalliset kolikot ja juhlarahat)

Perustamissopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvosto on yhdenmukaistanut kaikkien liikkeeseen laskettavien eurokolikoiden yksikköarvot ja tekniset ominaisuudet 3. toukokuuta 1998 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 975/98, jota muutettiin 22. helmikuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 423/1999. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98 11 artiklan mukaan ainoastaan näillä kolikoilla on laillisen maksuvälineen asema koko euroalueella.

Liikkeessä olevat juhlarahat

Euromääräiset juhlarahat muodostavat osan liikkeessä olevista eurokolikoista. Juhlarahojen kansallinen puoli kuvaa yleensä jotain tapahtumaa tai henkilöä, joten se eroaa vakiomuotoisesta kansallisesta puolesta (yhteinen puoli on samanlainen). Juhlarahoilla on yleensä rajoitettu liikkeeseenlaskuaika ja -määrä. Euromääräiset juhlarahat ovat euroalueella noudatettavien perinteiden mukaisia.

Eurokolikoiden keräilykappaleet (ei tarkoitettu liikkeeseen)

Eurokolikoiden keräilykappaleita ei ole tarkoitettu liikkeeseen, ja ne on voitava helposti erottaa tavallisista eurokolikoista. Ministerit päättivät 31. tammikuuta 2000 pidetyssä Ecofin-neuvoston kokouksessa mm. seuraavaa:

- keräilykappaleiden nimellisarvojen on poikettava tavallisista kolikoista,

- keräilykappaleissa ei saa käyttää kuva-aiheita, jotka muistuttavat liikkeeseen tarkoitettujen kolikoiden yhteistä puolta. Kuva-aiheiden on mahdollisuuksien mukaan poikettava edes hieman liikkeeseen laskettujen kolikoiden kansallisista puolista,

- keräilykappaleiden värin, halkaisijan tai painon on poikettava selvästi liikkeeseen tarkoitetuista kolikoista vähintään kahden mainitun ominaisuuden osalta.

Lisäksi päätettiin, että keräilykappaleilla on oltava laillisen maksuvälineen asema ainoastaan liikkeeseenlaskumaassa. Euromääräisten metallirahojen keräilykappaleet lyödään tavallisesti arvometalleista (kulta ja hopea).