FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 24.2.2011 
SEK(2011) 223 lopullinen 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
 
ehdotukseen Euroopan parlamenti n ja neuvoston direktiiviksi 
direktiivien 89/666/ETY, 2005/56/EY ja 2009/101/EY  muuttamisesta keskus-, kauppa- ja 
yhtiörekistereiden yhteenliittämisen osalta 
SEK(2011) 222 lopullinen 
KOM(2011) 79 lopullinen 
 
FI 2   FI 1. JOHDANTO  
Meneillään oleva finanssikriisi on korosta nut jälleen kerran, kui nka tärkeää on, että 
finanssimarkkinat ja yhtiöiden hallintotapa ja  liiketoiminta ovat kauttaaltaan avoimet. 
Maaliskuun 25. päivänä 2010 annetuissa ne uvoston päätelmissä vahvistettiin, että 
ajantasaisten ja luotettavien yritystietojen helpompi saatavuus voisi parantaa luottamusta markkinoihin, edistää talouden elpymistä ja pa rantaa eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä.
1  
Kaupparekisterit ovat keskeisessä asemassa tä män tavoitteen saavutta misessa, sillä niihin 
rekisteröidään, niiden avulla selvitetään ja niis sä säilytetään yritystiet oja, kuten tietoja yhtiön 
oikeudellisesta muodosta, kotipaikasta, p ääomasta, oikeudellisista edustajista ja 
tilinpäätöksestä. Lisäksi yrityst iedot asetetaan niiden kautta julkisesti saataville.  
Yritykset laajentavat yhä enemmän toimint aansa kansallisten rajojen yli hyödyntäen 
sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. Tämän vuoksi eri jäsenvaltioiden kaupparekistereiden välinen yhteistyö muuttuu koko ajan tarpeellisemmaksi, ja yritystietoja 
halutaan saada käyttöön entis tä enemmän yli kansallisten rajojen joko kaupallisissa 
tarkoituksissa tai oikeussuojan  saatavuuden parantamiseksi.  
Euroopan komissio antoi 5. ma rraskuuta 2009 vihreän kirjan
2 ja tilannekatsauksen3 
kaupparekistereiden yhteenliittä misestä. Vihreän kirjan pohjal ta järjestettiin julkinen 
kuuleminen, jossa lähes kaikki vastaajat ilmoittivat tukevansa kaupparekistereiden 
yhteenliittämisen parantamista EU:ssa.4  
Kilpailukykyneuvosto ilmaisi 25. toukokuuta 2010 an tamissaan päätelmissä tyytyväisyytensä 
kaupparekistereiden yhteenliittämisen parantam ista koskevaan komission aloitteeseen. Myös 
Euroopan parlamentti on vaa tinut päätöslauselmassaan5 komissiolta ja jäsenvaltioilta 
edistymistä tällä alalla. Lisäksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea6 sekä alueiden komitea7 
ovat antaneet lausunnoissaan vanka n tukensa komission aloitteelle. 
Vaikutusten arvioinnista vast aava lautakunta on tutkinut vai kutustenarviointiselvityksen 
kirjallisessa menettelyssä. Lautakunta anto i selvityksestä myönteisen lausunnon 15. syyskuuta 
2010. Selvitykseen on tehty useita muutoks ia lautakunnan lausunnon perusteella.  
2. TAUSTA  
Kaupparekistereitä on kaikissa jäsenvaltioissa. Niiden toiminta on orga nisoitu kansallisella, 
alueellisella tai paikallisella  tasolla. Vuonna 1968 annettiin  yhteiset säännöt, joissa 
vahvistettiin yritystietojen antamista (rekisteröintiä ja julkaisemista) koskevat 
                                                 
1 9678/10. 
2 KOM(2009) 614 lopullinen. 
3 SEC(2009) 1492. 
4 Palauteyhteenveto: http://ec.europa.eu/internal _market/company/business_registers/index_en.htm  
5 2010/2055(INI). 
6 INT/517. 
7 CdR 20/2010. 
FI 3   FI vähimmäisvaatimukset.8 Tammikuun 1. päivästä 2007 alkaen jäsenvaltiot ovat joutuneet 
pitämään myös sähköisiä kaupparekistereitä9 ja huolehtimaan siitä, että kolmannet voivat 
tutustua rekisterin sisältöön verkossa. 
Luotettavat ja ajantasaiset yritystiedot ovat erittäin tärk eitä kuluttajille , nykyisille tai 
potentiaalisille liikekumppaneille, viranomaisille sekä oikeuslaitokselle myös valtioiden rajat 
ylittävässä toiminnassa. Lisäksi EU:n säädöks issä, joilla pyrittiin viime vuosikymmenellä 
helpottamaan pääomayhtiöiden rajatylittäviä sulautumisia10 sekä eurooppayhtiöiden (SE)11 ja 
eurooppaosuuskuntien (SCE)12 sääntömääräisen kotipaikan siirtoja, edellytetään 
nimenomaisesti, että eri jä senvaltioiden kaupparekister it tekevät yhteistyötä.  
Eurooppalaiset kaupparekisterit ovat voineet  tehdä vuodesta 1992 yhteistyötä vapaaehtoisen 
yhteistyöjärjestelmän puitt eissa. Eurooppalaiseen kaupparekisteripalveluun (EBR)13 kuuluu 
nykyään kaupparekistereitä 19 jäsenvaltiosta ja  kuudelta muulta Eur oopassa sijaitsevalta 
lainkäyttöalueelta. EBR osallistui vuosina 2006–2009 BRITE-tutkimushankkeeseen14, jonka 
tarkoituksena oli kehittää tekninen yhteentoim ivuusperusta kaupparekistereille eri puolilta 
Eurooppaa. EBR:n toimintaan liittyy kuitenkin laajentamista, rahoitusta ja hallinnointia 
koskevia mittavia haasteita. Nykyinen yhteist yöjärjestelmä ei tyydytä potentiaalisten 
käyttäjien tarpeita. 
Toinen tärkeä hanke on sisämarkkinoiden tiedot usjärjestelmä (IMI). Se on sähköinen työkalu, 
joka on tarkoitettu tukemaan julkishall innon päivittäistä viranomaisyhteistyötä 
palveludirektiivin (2006/123/EY) ja ammattipät evyyden tunnustamista koskevan direktiivin 
(2005/36/EY) puitteissa. IMI-palveluilla voita isiin tukea myös muiden direktiivien 
soveltamisen valvontaa. 
Euroopan oikeusportaali puolestaan tulee toimimaan  keskeisenä yhteyspisteenä, jonka kautta 
voi tutustua oikeudellisiin tietoihin, oikeudell isiin ja hallinnollisiin laitoksiin, rekistereihin, 
tietokantoihin ja muihin palveluihin kansalaist en, oikeudellisten ja muiden asiantuntijoiden 
sekä tuomioistuinten päivittäisten tehtävien hoidon nopeuttamiseksi.  
3. TOISSIJAISUUS  
EBR:n puitteissa jo lähes ka hden vuosikymmenen ajan harjo itetusta yhteistyöstä saatu 
kokemus osoittaa, että ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävässä määrin 
                                                 
8 Niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan 
perustamissopimuksen 48 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä 
ulkopuolisten etujen suojaamiseksi 16 päivänä syyskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2009/101/EY (E UVL L 258, 1.10.2009, s. 11). 
9 Neuvoston direktiivin 68/151/ETY muuttamisesta yhtiömuodolt aan tietynlaisia yhtiöitä koskevien 
julkistamisvaatimusten osalta 15 päivänä heinäkuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston 
direktiivi 2003/58/EY (EUVL L 221, 4.9.2003, s. 13). 
10 Pääomayhtiöiden rajatylittävistä sulautumisista 26 päivänä lokakuuta 2005 annettu Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/56/EY (EUVL L 310, 25.11.2005, s. 1). 
11 Eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8 päivänä lokakuuta 2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 
2157/2001 (EYVL L 294, 10.11.2001, s. 1). 
12 Eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22 päivänä heinäkuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) 
N:o 1435/2003 (EUVL L 207, 18.8.2003, s. 1).  
13 http://www.ebr.org/   
14 http://www.briteproject.eu   
FI 4   FI itsesääntelyn avulla. Kyseisiä ta voitteita ei voida s aavuttaa myöskään jäsenvaltioiden toimin, 
sillä kansallisten kaupparekistereiden väliselle rajat ylittävälle yhteistyölle tarvitaan yhteiset 
säännöt ja ehdot. Jos säännöt ja  ehdot määritettäisiin kansalli sella tasolla, ne voisivat olla 
ristiriidassa keskenään eivätkä edistäisi asetet tujen tavoitteiden saavuttamista. EU:n tason 
toimet ovat sen vuoksi välttämättömiä ja perusteltuja. 
4. TAVOITTEET  
Ehdotuksen yleistavoitteena on lisätä luottamusta sisämarkkinoita kohtaan sekä 
parantaa eurooppalaisten yritysten kilpai lukykyä ja julkishallinnon toimintaa 
edistämällä kaupparekistereiden välistä yhteistyötä Euroopassa. Erityistavoitteita 
ovat turvallisemman liiketoimintaympäristön tarjoaminen kuluttajille, velkojille ja 
muille liiketoimintakumppaneille, oikeusvarmuuden lisääminen, yhtiöiden hallinnollisen rasituksen keventämin en ja menettelyiden nopeuttaminen. 
Tämän aloitteen tavoitteita ovat erityisesti seuraavat: 
• varmistaa, että yhtiön kaupparekisteri antaa aj antasaisia tietoja yhtiön asemasta ulkomaisen 
sivuliikkeen kaupparekisterille (-reki stereille) kaikkialla Euroopassa 
• kehittää puitteet yhteistyölle, jota  kaupparekisterit tekevät raja tylittävissä sulautumis- ja 
kotipaikan siirtomenettelyissä  
• helpottaa virallisten yritystietojen saantia  toisesta maasta määrittämällä yhteiset 
vähimmäisvaatimukset ajantasa isille yritystiedoille, jotk a jokaisen jäsenvaltion on 
asetettava verkostoon kolmansien saataville.  
5. O
NGELMAN MÄÄRITTELY , VAIHTOEHDOT JA VAIKUTUKSET  
Kaupparekistereiden yhteenliittämiseen liit tyvät kysymykset voidaan ryhmitellä kolmeen 
jaksoon. Nämä ovat ajantasaisten yritystietoje n puuttuminen ulkomaisten sivuliikkeiden 
rekisteristä, ongelmat yhteistyössä , jota rekisterit tekevät raja tylittävissä sulautumis- ja 
kotipaikan siirtomenettelyissä, ja ongelmat, jo ita ilmenee yritys tietojen saanni ssa toisesta 
maasta.  
Eri toimintavaihtoehtojen vaikut usta tarkasteltiin seuraavien kriteerien perust eella: tehokkuus, 
vaikutukset sidosryhmiin (kuluttajiin, velkojiin jn e.), hallinnollisen rasituksen keventäminen, 
oikeusvarmuus, joustavuus ja kustannukset.  
5.1. Kustannukset 
Kustannukset riippuvat valitusta tekn isestä ratkaisusta. Tieto- ja viestintätekniset välineet on 
valittava hankkeen tote utusvaiheessa. Hankkeella on sen vuoks i vain välillis iä tieto- ja 
viestintäteknisiä vaikutuksia. Vaikutustenarvioinnin puittei ssa tehtiin suuntaa-antava 
kustannusarvio eri tekniikoiden käytön mukaa n. Tärkein ero on se, että EBR mahdollistaa 
automaattisen tietojenvaihdon ja siinä pyst ytään käsittelemään suuria tietomääriä 
samanaikaisesti. IMI edellyttää manuaalista ti etojenvaihtoa ja soveltuu pienten tietomäärien 
sähköiseen välitykseen.  
FI 5   FI IMI:ä hoitaa komissio. Komissio vastaa sen vuoksi kyseisten palveluiden kustannuksista. 
EBR:n/BRITE:n laajentaminen olisi rahoitetta va jäsenvaltioiden varoin, jollei tähän 
tarkoitukseen saada EU:n varoja.  
Skenaariossa 1  tarkasteltiin kustannuksia, joita aiheutui si yhteistyön rakentamisesta EBR:n ja 
BRITE-hankkeen varaan ja nykyisen yhteist yön laajentamisesta niihin kahdeksaan 
jäsenvaltioon, jotka eivät viel ä osallistu siihen. Laajentami sen kokonaiskustannukset olisivat 
164 472 euroa. Vuotuiset ylläpitokustannuks et olisivat arviolta 495 000 euroa. 
Skenaariossa 2  tutkittiin IMI:n käyttöön perustuva n ratkaisun kehittämiskustannuksia. 
Jäsenvaltiot eivät osallistu IMI:n huolto- tai y lläpitokustannusten rahoittamiseen. Vuonna 
2009 komission rahoittama määrä oli noin 518 000 euroa. Uude n alan sisällyttäminen IMI:n 
soveltamisalaan edellyttäisi komissiolta tietynsuuruisia kehittämis- ja käyttäjätuki-investointeja. 
Skenaariossa 3  arvioitiin kustannuksia, joita aihe utuisi uuden kaupparekisteriverkoston 
perustamisesta. Lähtökohtana käytettiin IM I:n ja EBR:n perustamiskustannuksia. IMI:n 
kehittämisestä oli aiheutunut vuoteen 2009 mennessä lähes 2 miljoonan euron kokonaiskustannukset ja lähes 770 000 eur on huoltokustannukset (lukuun ottamatta 
henkilöstökustannuksia). EBR:n kaltaisen täysin  uuden verkoston rakentamisesta aiheutuisi 
11,06 miljoonan euron kustannukset. Vuotuiset yllä pitokustannukset olisivat arviolta 405 000 
euroa. Tästä vaihtoehdosta luovuttiin korkeiden  kustannusten vuoksi ja siksi, että jäsenvaltiot 
halusivat verkoston lähtökohdaksi jo aiemmin saavutetut tulokset (EBR, BRITE ja IMI). 
5.2. Ajantasaisten yritystietojen puu ttuminen ulkomaiste n sivuliikkeiden 
kaupparekisteristä  
Yhdennessätoista yhtiöoikeusdirektii vissä edellytetään, että yhtiöt julkistavat tietyt tiedot ja 
asiakirjat avatessaan sivuliikkeen toisessa jäsenvaltiossa. Yhtiöt eivät kuitenkaan useinkaan päivitä kyseisiä tietoja. Tietojen jättämisellä  päivittämättä voi olla vakavia seurauksia 
kuluttajien ja liikekumppaneiden suojaamisen ka nnalta, kun sivuliikkeen kaupparekisterille ei 
ilmoiteta yhtiön purkamisesta tai maksukyvy ttömyydestä (15 prosenttia tutkituista 
tapauksista). Kun ot etaan huomioon ulkomaisten sivul iikkeiden kokonaismäärä Euroopassa 
(yli 112 000), 16 800 rekisteröityä ulkomaista sivuliikettä voisi olla tässä tilanteessa. 
Ajantasaistettujen yrity stietojen puuttuminen ulkomaisten sivuliikkeiden ka upparekisterissä 
muuttaa liiketoimintaympäristöä riskialttiimmaks i kuluttajien ja velkojien kannalta sekä 
heikentää oikeusvarmuutta. Lisäksi kaupparekist ereiden välisen yhteistyön puuttuminen lisää 
yhtiöiden hallinnollista rasitusta, jota voi taisiin mahdollisesti keventää 69 miljoonan euron 
arvosta.
15  
Tutkittavina oli neljä eri vaihtoehtoa:  
• Vaihtoehto A 1:  Ei muutosta. 
                                                 
15 Vrt. Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Management: Final Report for Priority Area Annual Accounts / 
Company Law, EU Project on Baseline Measurement and Reduction of Administrative Costs . 
FI 6   FI • Vaihtoehto A2: Kaupparekistereille annetaan yks ityiskohtaisia sääntösuosituksia 
menetelmästä, jota niiden olisi noudatettav a tehdessään yhteistyö tä muissa maissa 
sijaitsevia sivuliikkeitä koskevien tietojen päivittämiseksi. 
• Vaihtoehto A3:  Kaupparekistereille asetet aan lakisääteinen vaatimus, jonka mukaan niiden 
on tehtävä yhteistyötä sähköisesti ulkomaisten  sivuliikkeiden re kisteröintitietojen 
päivittämiseksi, ja lisäksi määrite tään yhteistyötä tekniset yksityiskohdat 
• Vaihtoehto A4:  Kaupparekistereille asetet aan lakisääteinen vaatimus, jonka mukaan niiden 
on tehtävä yhteistyötä sähköisesti ulkomaisten  sivuliikkeiden re kisteröintitietojen 
päivittämiseksi, ja lisäksi määritetään yhteistyön tekniset yksityiskohdat delegoidulla 
säädöksellä / hallinnointisopimuksella 
Vaikutustenarvioinnin mukaan vaihtoehto A4 on suositeltavin. Vaikka vaihtoehdot 
A2–A4 voisivat vaikuttaa myönteisesti to iminnan tehokkuuteen, vaihtoehto A2 ei 
takaisi oikeusvarmuutta eikä sääntöjen soveltamista kaikissa jäsenvaltioissa. Vaihtoehdot A3 ja A4 voisivat vähent ää hallinnollista rasitusta ja tuoda 
oikeusvarmuutta. Vaikka vaihtoehto A3 tarjoaisi johdonmukaisimman ratkaisun, 
siinä ei olisi lainkaan joustoa. Vaihto ehdossa A4 lainsäädäntöä täydennettäisiin 
delegoidulla säädöksellä, mikä mahdollistais i sen, että eri rekisterit voivat ottaa 
huomioon omat erityispiirteensä. Vaihtoeh tojen A3 ja A4 kustannukset olisivat 
samat. 
5.3. Ongelmat yhteistyössä, jota kauppa rekisterit tekevä t rajatylittävissä 
sulautumis- ja kotipaikan siirtomenettelyissä 
EU:n säädöksissä edellytetään nimenomaisesti, että eri maiden  kaupparekistereiden on tehtävä 
yhteistyötä rajatylittävissä sulautumisissa ja  kotipaikan siirtomenettelyissä. Niissä ei 
kuitenkaan anneta ohjeita ilmoitusten lähettämisestä. Kaupparekistereiden väliset ilmoitukset lähetetään käytännössä yleensä tavallisena postina ilmoituksen antavan viranomaisen maan kielellä. Koska menettelyiden määrä on tällä hetkellä pieni, kaup parekisterit pystyvät 
toistaiseksi käsittelemään ilmoitukset manuaalis esti. Odotettavissa on kuitenkin ongelmia, jos 
menettelyiden määrä kasvaa tulevaisuudessa. 
Ongelmat, joita kaupparekistereil lä on rajatylittäviin sulautumiin  ja kotipaikkojen siirtoihin 
liittyvässä yhteistyössä, vaikut tavat kielteisesti oikeusvarm uuteen. Jos kaupparekistereiden 
olisi tehtävä yhteistyötä, kun eurooppayhtiö ta i eurooppaosuuskunta perustetaan rajatylittävän 
sulautumisen yhteydessä, kyseisille yhtiöille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta voitaisiin 
pienentää.  
Tutkittavina oli neljä eri vaihtoehtoa:  
• Vaihtoehto B 1:  Ei muutosta 
• Vaihtoehto B2:  Kaupparekistereille annetaan yks ityiskohtaisia sääntösuosituksia 
menetelmästä, jota niiden olisi noudatett ava tehdessään yhteist yötä rajatylittävissä 
sulautumis- ja kotipaikkoj en siirtomenettelyissä. 
FI 7   FI • Vaihtoehto B3:  Vahvistetaan lakisääteiset va atimukset, joissa määritetään 
kaupparekistereiden rajatylittävissä sulautum is- ja kotipaikkojen siirtomenettelyissä 
tekemän yhteistyön tekn iset yksityiskohdat. 
• Vaihtoehto B4:  Vahvistetaan yhteistyötä koskevat lakisääteiset vaatimukset ja määritetään 
rajatylittävien sulautumis- ja kotipaikkojen siirtomenette lyiden tekniset yksityiskohdat 
delegoidulla säädöksellä / hallinnointisopimuksella.  
Vaikutustenarvioinnin mukaan vaihtoehto B4  on suositeltavin. Kosk a kaupparekistereillä on 
jo lakisääteinen velvollisuus tehdä yhteistyöt ä rajatylittävissä menette lyissä (lukuun ottamatta 
tapauksia, joissa on kyse eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan perustamisesta 
rajatylittävän sulautumisen kautta) tarvitaan va in säännös säädösvallan siirrosta komissiolle. 
Vaihtoehto B3 vaikuttaa liia n joustamattomalta, kun taas vaihtoehdot B2 ja B4 tarjoavat 
jäsenvaltioille tarvittavaa joustoa. Vaihtoehto B4 (delegoitu säädös) on kuitenkin tarkoituksenmukaisempi ratkaisu, koska siin ä edellytetään kaikkien jäsenvaltioiden 
osallistumista, kun taas vaihtoehdossa B2 jä senvaltioiden osallistuminen säilytetään 
vapaaehtoisena. Vaihtoehdot B3 ja  B4 voisivat keventää  hallinnollista rasitu sta, jota yhtiöille 
aiheutuu niiden perustaessa eurooppayhtiö itä tai eurooppaosuuskun tia rajatylittävän 
sulautumisen yhteydessä. Kusta nnukset voivat olla vähäiset riippuen valittavista tieto- ja 
viestintäteknisistä välineistä. 
5.4. Ongelmat, joita ilmenee yritystiet ojen saannissa toisesta maasta 
Vaikka yritystietojen saanti maassa, jossa yht iöt rekisteröidään, on helppoa, tekniset tai 
kielelliset esteet saattavat haitata samojen tietoje n saantia toisesta jäsenvaltiosta. EBR ei kata 
kaikkia 27 jäsenvaltiota, ja maiden välillä on eroja siinä, mitä tietoja verkostossa on saatavilla.  
Se, että yhtiöillä ei ole yksilöiv ää tunnistetta, vaikeuttaa niiden tunnistamista rajat ylittävissä 
tilanteissa (esim. sulautumisi ssa tai konserneissa). Sitä, kui nka tihein väliajoin yritystiedot 
ajantasaistetaan, ei ole tällä hetkellä yhdenmuk aistettu, eikä tietojen  käyttäjiä informoida 
tietojen luotettavuudesta  eri jäsenvaltioissa. 
Rajoitukset, jotka haittaavat yritystietojen saantia toisesta maasta, muuttavat 
liiketoimintaympäristön kuluttajien ja nykyist en ja potentiaalisten liikekumppaneiden 
kannalta riskialttiimmiksi.  Kyseinen ongelma heikentää myös oikeusvarmuutta.  
Tutkittavina oli neljä eri vaihtoehtoa:  
• Vaihtoehto C1:  Ei muutosta. 
• Vaihtoehto C2:  Kaupparekistereille annetaan yksityis kohtaisia sääntösuosituksia, jotta 
tietojen saanti toisesta maasta helpottuisi. 
• Vaihtoehto C3: Jäsenvaltioiden edellytet ään osallistuvan sähköiseen 
kaupparekisteriverkostoon, ja lisäksi määritetään verkosto n kautta väl itettävät tiedot, 
rekisteröityjen tietojen päivitystiheys  ja yhteistyön tekniset yksityiskohdat. 
• Vaihtoehto C4:  Jäsenvaltioiden edellytet ään osallistuvan sähköiseen 
kaupparekisteriverkostoon, ja lisäksi määritetään verkosto n kautta väl itettävät tiedot, 
rekisteröityjen tietojen päivit ystiheys ja yhteistyön teknise t yksityiskohdat delegoidulla 
säädöksellä / hallinnointisopimuksella. 
FI 8   FI Vaikutustenarvioinnin mukaan vaihtoehto C4 on suositeltavin. Vaihtoehto C2 saattaa 
vaikuttaa myönteisesti sidosryhmiin, kun taas vaih toehtojen C3 ja C4 tapauksessa myönteinen 
vaikutus on varma. Muilla kuin lainsäädännöllisillä  toimenpiteillä (vaihtoehto C2) ei voitaisi 
turvata oikeusvarmuutta tietojen saannissa. Va ihtoehdoilla C3 ja C4 luotaisiin selkeä 
oikeudellinen kehys, mutta vaihtoehto C3 edellyttäisi lainsäädäntömuutoksia siinä tapauksessa, että tekniset yksityiskohdat muutt uvat. Vaihtoehdolla C4  varmistettaisiin 
tarvittava jousto. Vaihtoehdoilla ei ole vaikut usta hallinnolliseen rasitukseen. Niistä voisi 
kuitenkin aiheutua huomattavia kustannuksia. 
6. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Komissio seuraa säännösten täytäntöönpanoa ja laatii puitteet jäsennellylle vuoropuhelulle, 
jota kansalliset asiantuntijat käyvät (esim. workshopeissa) delegoidun säädöksen 
yksityiskohdista. Toimenpiteiden vaikutuksia olis i arvioitava viiden vuoden kuluttua siitä, 
kun kyseiset säännökset on saatettu osak si kansallista lainsäädäntöä.