P6_TA(2005)0210

Sosiaalipoliittinen ohjelma jaksolle 2006—2010

Euroopan parlamentin päätöslauselma ajanjakson 2006—2010 sosiaalipoliittisesta ohjelmasta (2004/2191(INI))

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(2005)0033),

- ottaa huomioon Euroopan sosiaalisen peruskirjan,

- ottaa huomioon sosiaalipolitiikan tulevaisuutta laajentuneessa Euroopan unionissa käsitelleen korkean tason työryhmän toukokuussa 2004 julkistaman raportin,

- ottaa huomioon 3. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamista koskevasta tulostaulusta [1],

- ottaa huomioon komission 18. toukokuuta 2004 laatiman työasiakirjan Euroopan unionin sosiaalisesta tilanteesta (SEK(2004)0636),

- ottaa huomioon komission puheenjohtajan Barroson yhteisymmärryksessä varapuheenjohtaja Verheugenin kanssa 2. helmikuuta 2005 antaman tiedonannon kevään Eurooppa-neuvostolle: Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi — Uusi alku Lissabonin strategialle (KOM(2005)0024),

- ottaa huomioon sopimuksen Euroopan perustuslaiksi,

- ottaa huomioon vihreän kirjan "Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä" (KOM(2005)0094),

- ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

- ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A6-0142/2005),

A. ottaa huomioon, että Lissabonin tavoitteiden saavuttaminen luomalla lisää ja parempia työpaikkoja ja edistämällä sosiaalista yhteenkuuluvuutta edellyttää, että eurooppalaista sosiaalimallia uudenaikaistetaan ja vahvistetaan, jotta vastataan paremmin väestön muuttuneeseen väestötieteelliseen rakenteeseen sekä niihin vaatimuksiin, joita teknologisesti muuttunut yhteiskunta asettaa tiedoille ja taidoille,

B. katsoo, että Euroopan unionin kansalaisten välistä sosiaalista yhteenkuuluvuutta palvelee hyvin se, että jokaiselle työkykyiselle annetaan mahdollisuus löytää työpaikka, josta maksetaan asianmukaista palkkaa ja jossa työolot mahdollistavat työ- ja yksityiselämän välisen kohtuullisen tasapainon, ja työelämän ulkopuolella oleville taataan riittävät tulot köyhyyden välttämiseksi,

C. ottaa huomioon, että Euroopan inhimillisen ja sosiaalisen pääoman kehittyminen ja edistäminen ei ole ehdottoman tärkeää ainoastaan tietotalouden luomisen kannalta, vaan se on avaintekijä myös sosiaalista integroitumista ja työmarkkinoiden rakennemuutoksiin sopeutumista ajatellen,

D. katsoo, että pk-yritykset ovat merkittäviä kasvun ja työllisyyden edistäjiä kaikkialla Euroopassa, sillä ne ovat huomattavia työllistäjiä; ottaa huomioon, että uusien yritysten ja ylipäänsä pk-yritysten kykyyn luoda työpaikkoja kiinnitetään nyt erityistä huomiota; katsoo, että tätä varten jäsenvaltioiden olisi lisäksi edistettävä erityisesti yrittäjyyttä, innovaatioita ja yrittäjyyden kannalta suotuisia olosuhteita,

E. ottaa huomioon, että työllisyysastetta on nostettava Euroopassa ja että siksi on lisättävä ponnisteluja ja tulevaisuuteen suunnattuja käytännön toimenpiteitä, jotta myös naisille, nuorille, vammaisille, ikääntyneille työntekijöille, kouluttautumattomille työntekijöille, pitkäaikaistyöttömille ja vähemmistöryhmiin kuuluville henkilöille löydettäisiin heidän pätevyyttään vastaava työ,

F. katsoo, että työvoiman liikkuvuus on Euroopassa liian vähäistä, minkä vuoksi käytettävissä olevaa työvoimapotentiaalia ei hyödynnetä riittävästi,

G. katsoo, että huolimatta edelläkävijän roolista, joka Euroopalla on ollut yhtäläisen kohtelun ja syrjinnän torjumisen alalla, merkittäviä ongelmia esiintyy edelleen, kuten naisten kohtaamat ajoittaiset vaikeudet päästä työmarkkinoille, palkkaerot, koulutusmahdollisuuksia ja uranäkymiä sekä ylennyksiä koskevat erot, työelämän ja perhe-elämän velvollisuuksien yhdistämisen vaikeus ja naisten vähäinen osallistuminen yhteiskunnalliseen päätöksentekoon,

H. katsoo, että köyhyyden torjumiseksi on toteutettava päättäväisiä toimia,

I. katsoo, että sosiaalipolitiikka muodostaa keskeisen tekijän sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja perusoikeuksien toteutumisen takaamisessa, sekä unionin taloudellisen kasvun kannalta;

J. katsoo, että työ- ja perhe-elämän yhdistämisestä on tultava todellisuutta, jolloin mahdollistetaan, että miehet ja naiset voivat toimia aktiivisesti työmarkkinoilla, edetä urallaan ja viettää tasapainoista ja rikasta perhe-elämää,

K. katsoo, että yritysten olisi niille kuuluvan sosiaalisen vastuun nimissä taattava työntekijöilleen parhaat mahdolliset oppimisedellytykset seuraavilla osa-alueilla:

- käytännön peruskoulutusjaksot;

- työntekijöiden jatkuva koulutus;

- ammatillisen kokemuksen tunnustaminen ja vahvistaminen;

katsoo, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkien suurten yritysten olisi laadittava koulutusta ja taitoja koskevat suunnitelmat ja arviot, joista neuvotellaan toisaalta työmarkkinaosapuolten ja toisaalta ammatillista koulutusta antavien oppilaitosten kanssa.

Yleiset huomiot

1. katsoo, että komissio arvioi onnistuneesti niitä ongelmia ja tehtäviä, jotka odottavat Eurooppaa, jos se haluaa pitää kiinni ainutlaatuisesta eurooppalaisesta sosiaalisesta mallistaan ja vahvistaa sitä; katsoo, että Euroopan sosiaalipoliittisella ohjelmalla on edistettävä Lissabonin strategian neljän pilarin — taloudellisen koordinoinnin, työllisyyspolitiikan, sosiaalipolitiikan ja kestävän kehityksen — tasapainoista toteutusta;

2. pitää valitettavana, että ehdotusten yleispätevyyden ja/tai sosiaalipoliittiseen ohjelmaan sisältyvien konkreettisten aloitteiden puuttumisen vuoksi Lissabonin kunnianhimoisen strategian toteuttamiseen ei ryhdytä niin tarmokkaasti kuin muissa yhteyksissä on ilmoitettu; viittaa tässä yhteydessä unionin strategisiin tavoitteisiin: "Uusi kasvu on välttämätöntä hyvinvoinnille, se voi palauttaa täystyöllisyyden ja luo perustan sosiaaliselle oikeudenmukaisuudelle ja kaikille avoimille mahdollisuuksille. Se on myös välttämätön Euroopan asemalle maailmassa ja Euroopan kyvylle ottaa käyttöön resurssit moniin erilaisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi" [2];

3. korostaa yksittäisten jäsenvaltioiden vastuuta panna täytäntöön ja soveltaa nykyistä lainsäädäntöä ja ottaa käyttöön uudistuksia Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi;

4. katsoo, että Euroopan sosiaalipoliittisella ohjelmalla on edistettävä Euroopan perustuslakiin liitettävien perusoikeuksien kunnioittamista; ehdottaa siksi, että ohjelmaan sisällytetään vuosittainen arvio siitä, miten EU varmistaa perustavanlaisten sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisen;

5. pyytää komissiota ja neuvostoa laatimaan Euroopan sosiaalipoliittisen ohjelman perusteella todellisen sosiaalipoliittisen ohjelman, jossa otetaan huomioon vuosien 2000—2005 sosiaalipoliittinen ohjelma ja johon sisältyy konkreettisia ehdotuksia, aikataulu ja selkeä menettely (tulostaulu) täytäntöönpanon seurannasta; pyytää komissiota vahvistamaan sosiaalipoliittista ohjelmaa sisällyttämällä siihen tässä päätöslauselmassa esitetyt teemakohtaiset ehdotukset;

6. pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut vahvistamaan globalisaation sosiaalista ulottuvuutta, ja odottaa komission kuulevan parlamenttia käytännön toimista, joita komission ja alalla työskentelevien pääosastojen välisten työryhmien on määrä ehdottaa;

7. katsoo, että eri yhteisöohjelmien sisällyttäminen Progress-ohjelmaan ei saa vähentää viiden alan toimintaohjelmien näkyvyyttä ja rahoitusta; kehottaa kaikkia kansalaisyhteiskunnan asiaankuuluvia toimijoita osallistumaan ohjelmien eri osatekijöiden täytäntöönpanon arviointiin;

8. panee merkille komission suunnitelmat laatia tiedonanto yleishyödyllisistä sosiaalisista palveluista; pyytää tässä yhteydessä, että näihin palveluihin ei sovelleta valtiontukipolitiikassa ilmoitusvelvollisuutta ja että yleishyödyllisistä palveluista laaditaan luonnos puitedirektiiviksi, jossa varmistetaan kyseisiä yhteiskunnallisia palveluita koskevat periaatteet ja rahoitus;

9. katsoo, että tarvitaan kattavia ja yksityiskohtaisia tilastoja ja tutkimuksia ja että on kehitettävä asianmukainen julkinen tukijärjestelmä, josta saa tietoa työmahdollisuuksista ja vastaavista terveyspalveluista sekä neuvontaa; painottaa viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan välisestä kumppanuudesta saatavaa lisäarvoa; kiinnittää huomiota "parhaiden hallintokäytäntöjen" laajimpaan merkitykseen; toteaa, että on tärkeää pitää vuosittaisia kokouksia sosiaalipoliittisen ohjelman täytäntöönpanon seuraamiseksi ja arvioimiseksi, mutta että laajentuneessa EU:ssa olisi oltava jatkuva ja määritelty verkostostrategia; katsoo, että ehdotuksessa ei ole riittävän tarkasti määritelty yhteisön, jäsenvaltioiden ja kansalaisjärjestöjen välistä toimivallan ja vastuun jakoa;

10. ottaa huomioon, että paikalliset taloudet ja pk-yritykset ovat talouskehityksen ja työllisyyden ylläpitämisen avaintekijöitä, joiden osuus Euroopan talouden liiketoiminnasta on yli 90 prosenttia; toteaa, että uusien työpaikkojen luomista voidaan edistää auttamalla pk-yrityksiä ja luomalla uusia työpaikkoja varten suotuisat toimintaedellytykset, erityisohjelmia ja etuja;

11. pyytää, että kaikkien yhteisön toimien yhteydessä pyritään tarkastelemaan niiden sosiaalisia vaikutuksia ja työllisyysvaikutuksia, ja ilmoitetaan, minkä konkreettisen välineen kautta toimet pannaan täytäntöön sekä miten niitä arvioidaan ja seurataan.

Demografia ja pääsy työelämään

12. ottaa huomioon, että nykyinen demografinen kehitys aiheuttaa paineita työmarkkinoille ja sosiaaliturvalle; korostaa, että on pikaisesti tarpeen toteuttaa positiivisia toimia, joilla parannetaan ikääntyneiden työntekijöiden tilannetta työmarkkinoilla, ja asianmukaisia poliittisia toimia, joilla ei pelkästään käännetä tämän kehityksen suuntaa, vaan avataan uusia mahdollisuuksia eläkejärjestelmien valintaa koskevan joustavuuden kasvattamiseksi ja luodaan positiivisia kannustimia aktiivisten työvuosien lisäämiseksi; katsoo, että eläkkeiden koordinoinnissa on käytävä laajaa keskustelua kaikkien oikeudesta kohtuulliseen eläkkeeseen, mukaan lukien epätyypillisessä työssä käyvät sekä riskiryhmät;

13. pitää myönteisenä väestönkehitystä koskevaa vihreää kirjaa, sillä siitä on hyötyä analysoitaessa niitä monitahoisia haasteita, jotka Euroopan unioni joutuu kohtaamaan, ja katsoo, että parlamentin olisi annettava oma panoksensa väestökehityksen laskusuuntauksesta johtuvien seurauksien yleiseen pohdintaan ja laadittava ehdotuksia EU:n ja jäsenvaltioiden käyttöön soveltuviksi poliittisiksi välineiksi etsittäessä kysymykseen ratkaisuja;

14. panee merkille, että tiettyjä yhteiskuntaryhmiä syrjitään laadukasta työpaikkaa koskevan oikeuden osalta; odottaa kohdennettuja ehdotuksia naisten, iäkkäiden kansalaisten, nuorten, vammaisten ja vähemmistöryhmiä edustavien henkilöiden tukemiseksi integroinnissa työelämään ja työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuullisuutta koskeviin ohjelmiin;

15. toivoo, että (erityisesti erilaisiin vähemmistöihin kuulumisesta johtuvan) syrjinnän torjuntaa lujitetaan siten, että edistetään parhaita käytäntöjä koskevaa tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden välillä; vaatii kiinnittämään sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla erityistä huomiota perhepolitiikan edistämiseen kaikilla aloilla.

Lisää ja parempia työpaikkoja

16. pitää välttämättömänä toteuttaa konkreettia toimenpiteitä sellaisten ohjelmien perustamiseksi yhdessä työmarkkinaosapuolten sekä julkisen ja/tai yksityisen sektorin erityisalojen järjestöjen kanssa, joilla edistetään koulutusta ja ammatillista koulutusta ja toteutetaan elinikäistä oppimista käytännön tasolla, jotta tietoja ja tietoyhteiskuntaa hyödynnetään paremmin työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti;

17. kehottaa tukemaan monenvälisiä hankkeita, joilla parannetaan kansallisia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiä, ja edistämään siten eurooppalaisia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen hankkeita, joissa koulutuksen ja yhteiskunnallisen koulutuksen saaminen mielletään perusoikeudeksi; katsoo siksi, että elinikäisessä yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa on pyrittävä ammattipätevyyden lähentymiseen ja tunnustamiseen Euroopan tasolla; odottaa, että yritykset osallistuvat ammatillisen perusja jatkokoulutuksen järjestämiseen niille kuuluvan sosiaalisen vastuun mukaisesti ja yhteistyössä asiasta vastaavien koulutuslaitosten kanssa;

18. kehottaa komissiota ajanjaksoa 2007—2012 koskevan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan uuden strategian yhteydessä tarttumaan tehokkaammin työpaikoilla sattuvien onnettomuuksien syihin ja seurauksiin; pyytää tässä yhteydessä:

- arvioimaan uudelleen neuvoston direktiiviä 92/85/ETY, annettu 19. lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä [3],

- arvioimaan uudelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/37/EY, annettu 29. huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (direktiivin 90/394/ETY kodifioitu toisinto) [4],

- laajentamaan toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY [5] soveltamisalaa sisällyttämällä siihen työpaikalla tapahtuvaa häirintää torjuvat toimet ja ulottamalla se koskemaan myös itsenäisiä ammatinharjoittajia, vuokratyöntekijöitä, etätyöntekijöitä ja kotona työskenteleviä,

- antamaan muskuloskeletaalisen järjestelmän toimintahäiriöitä työpaikalla koskevan ehdotuksen direktiiviksi, jossa kiinnitetään huomio repetitiiviseen työhön;

19. pitää välttämättömänä, että jäsenvaltiot parantavat tulevaisuuteen suuntautuvin toimin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla pk-yritysten perustamisen ja jo olemassa olevien pk-yritysten tukemisen ehtoja; katsoo, että nämä toimet olisi suunnattava erityisesti tieto- ja viestintäalalle sekä palvelualalle, koska näillä aloilla on erityisen suuret mahdollisuudet työpaikkojen luomiseen;

20. kehottaa komissiota vahvistamaan ja selkeyttämään Lissabonin alkuperäistä tavoitetta köyhyyden poistamiseksi ja hyväksymään EU:lle selkeän tavoitteen köyhyyden vähentämiseksi bkt:stä mitattuna vuoteen 2010 mennessä ja kehittämään sosiaalista osallisuutta koskevat vaatimukset, joiden perusteella sosiaalista osallisuutta koskevan strategian tuloksia voidaan arvioida;

21. kehottaa komissiota ja neuvostoa pitämään kiinni sosiaalista osallisuutta koskevasta itsenäisestä strategiasta ja vahvistamaan sitä erillisenä ja näkyvänä strategiana sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallistumista koskevan prosessin yhteydessä, joka otetaan huomioon kaikilla politiikan aloilla;

22. pitää erityisen tärkeänä, että jäsenvaltiot ryhtyvät aiempaa tehokkaampiin toimiin ilmoittamattomien töiden saamiseksi virallisen työllisyyden piiriin.

Liikkuvuus

23. toivoo saavansa perusteellisen kertomuksen niistä taloudellisista seurauksista, joita uusien jäsenvaltioiden työntekijöiden sulkeminen EU:n muiden jäsenvaltioiden työmarkkinoiden ulkopuolelle tuo mukanaan, ja pyytää liittämään kyseiseen kertomukseen ehdotuksia kohdattujen ongelmien ratkaisemiseksi;

24. pyytää parantamaan ja laajentamaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 96/71/EY, annettu 16. joulukuuta 1996, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon [6]; katsoo, että tarkastustoimistojen rajatylittävää yhteistyötä olisi vahvistettava ja kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta luoda niiden yhteistyötä varten eurooppalainen foorumi, eräänlainen sosiaalinen Europol;

25. kehottaa (uutta yhteensovittamisasetusta (ETY) N:o 1408/71 laadittaessa) ottamaan huomioon liikkuvuutta koskevat vaatimukset ja tarpeet asetuksen (EY) N:o 883/2004 [7] liitteissä siten, että liikkuvuudesta tehdään täytäntöönpanotoimenpiteillä todellisuutta eikä sitä pelkästään tähdennetä muodon vuoksi kuten itse asetuksessa;

26. toistaa tässä yhteydessä esittäneensä pyynnön lainsäädännöllisestä välineestä, jolla otetaan käyttöön etukäteen tehtävä, sitova sosiaali- ja verolainsäädännön rajat ylittäviä vaikutuksia koskeva testi ("Europe test") 28. toukokuuta 1998 raja-alueiden työntekijöiden tilanteesta antamassaan päätöslauselmassa esitetyn toiveen mukaisesti [8];

27. pitää myönteisenä komission aikomusta laatia ehdotuksia poistaakseen työvoiman liikkuvuutta rajoittavia esteitä, erityisesti työeläkejärjestelmistä johtuvia esteitä, ja pyytää komissiota mahdollisuuksien mukaan esittämään ehdotukset tämän vuoden aikana.

Sosiaalisen osallistumisen ja yhteenkuuluvuuden edistäminen

28. katsoo, että työnteko on tärkein tekijä yhteiskuntaan osallistumisessa, mutta sen tueksi tarvitaan kunnollista sosiaalipolitiikkaa, jolla suojellaan kaikkien oikeutta sosiaaliseen suojeluun sekä jäsenvaltioiden yhteiskuntien yhteenkuuluvuutta;

29. pitää tervetulleena komission aikomusta julistaa vuosi 2010 Euroopan syrjäytymisen ja köyhyyden vastaista taistelua koskevaksi teemavuodeksi; pahoittelee, että maaliskuussa 2005 Brysselissä järjestetty Eurooppa-neuvoston kokous rajoitti sosiaalista osallistumista ja köyhyyden vastaista taistelua koskevat tavoitteet lasten köyhyyttä koskeviin toimiin; kehottaa komissiota ja työllisyys- ja sosiaaliasioiden neuvostoa varmistamaan, että Lissabonin alkuperäiset tavoitteet, erityisesti köyhyyden vähentäminen unionissa, saavutetaan ja että kaikki avoimessa koordinointimenetelmässä vahvistetut köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevat toimet pannaan täytäntöön;

30. tukee komission aikeita ryhtyä intensiiviseen keskusteluun nykyisten sosiaaliturvajärjestelmien puutteista ja katsoo, että kaikkien osapuolten pitäisi osallistua siihen;

31. tukee komission aikeita laajentaa joulukuussa 2004 käynnistettyä avointa koordinointimenetelmää, jotta luotaisiin kunnollinen pitkän ajan hoito- ja terveydenhoitomenettely; katsoo tässä yhteydessä, että olisi määritettävä laadullisia arviointiperusteita, joissa varmistetaan kaikkien oikeus solidaarisuuteen perustuviin kohtuuhintaisiin hoitopalveluihin; katsoo siksi, että terveydenhuoltoa ei voida sisällyttää sisämarkkina- ja kilpailusäännöksiin.

Syrjinnän torjuminen

32. muistuttaa, että sukupuolten tasa-arvoon liittyvät näkökohdat on sisällytettävä kaikkiin yhteisön politiikkoihin, koska se on ainoa tapa pitää pystyssä ne kolme tukipilaria (tiedostaminen, mahdollisuudet ja menestyminen), joiden avulla naisille voidaan taata yhtäläiset mahdollisuudet;

33. on tyytymätön sen johdosta, että sukupuolten tasa-arvon edistämistä, sen tarkkaa seuraamista ja edistymisen arviointia koskevat ja työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen helpottamiseen sekä työkyvyttömistä huolehtivien henkilöiden avustamiseen ja yleisesti työajan joustavuuteen tähtäävät konkreettiset aloitteet puuttuvat; kehottaa komissiota valvomaan tiukemmin voimassa olevan lainsäädännön noudattamista sekä antamaan tarvittaessa ehdotuksia sen muuttamiseksi ja määräämään myös seuraamuksia; pyytää komissiota laatimaan erityisen naisten ja miesten tasa-arvoa koskevan toimintasuunnitelman, jossa korostetaan erityisesti palkkaerojen poistamista; kehottaa komissiota tässä yhteydessä julistamaan 31. päivän maaliskuuta eurooppalaiseksi teemapäiväksi, jonka aiheena on "sama palkka samasta työstä";

34. tukee voimakkaasti suunnitelmaa Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden järjestämisestä;

35. pitää myönteisenä aikomusta perustaa Euroopan tasa-arvoinstituutti, jonka tavoitteena on täyttää sukupuolinäkökohtiin liittyvää informaatiovajetta, ja katsoo, että tällainen kehitys voisi tehdä sukupuolten välisestä tasa-arvosta näkyvämpää; katsoo, että laajentuneessa EU:ssa olisi hyödyllistä, että voitaisiin kuroa umpeen vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välistä kuilua sijoittamalla instituutti johonkin kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta;

36. kehottaa komissiota täydentämään sosiaalipoliittista ohjelmaa vammaisten syrjinnän kieltämistä koskevalla direktiivillä; kehottaa lisäämään vammaisia koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman poliittista merkitystä ja käyttämään toimintasuunnitelmaa välineenä todellisen muutoksen aikaansaamiseksi; kehottaa käyttämään toimintasuunnitelmaa ensisijaisena välineenä vammaisten huomioon ottamiseksi kaikilla politiikan aloilla ja katsoo, että siinä on velvoitettava jäsenvaltiot raportoimaan EU:n lainsäädäntöön sisältyvien, vammaisia koskevien säännösten saattamisesta osaksi kansallisia lainsäädäntöjä; vaatii jäsenvaltioita aktiivisesti ottamaan kansalliset vammaisjärjestöt mukaan kyseiseen prosessiin ja katsoo, että toimintasuunnitelma edellyttää poliittista näkyvyyttä ja keskustelua neuvostossa ja Euroopan parlamentissa sekä suosituksia tuleviksi toimiksi;

37. peräänkuuluttaa erityistä direktiiviä, jolla kielletään ikään perustuva syrjintä tavaroiden ja palvelujen saatavuuden yhteydessä.

Sosiaalinen vuoropuhelu ja sosiaalialan lainsäädäntö

38. panee merkille komission aikeen esittää työllisyyslainsäädännön kehitystä koskeva vihreä kirja, jolla pyritään yksinkertaistamaan sen sääntöjä; katsoo, että EU:n politiikalla ei saa heikentää sosiaalialalla saavutettuja etuja; kiinnittää tässä yhteydessä huomion Euroopan perustuslakisopimuksen III-209 artiklaan, jossa säädetään työllisyyttä sekä elin- ja työoloja koskevien toimien yhdenmukaistamista siten, että niitä samalla parannetaan;

39. pitää myös tervetulleena komission monikansallista, rajatylittävää sosiaalista vuoropuhelua koskevaa aloitetta; kehottaa komissiota tukemaan tätä sosiaalista vuoropuhelua antamalla sen käyttöön myös inhimillisiä voimavaroja, ja toivoo, että sosiaaliseen vuoropuheluun osallistuvat tukevat tätä aloitetta;

40. kehottaa komissiota antamaan ehdotuksen neuvoston direktiivin 94/45/EY [9] tarkistamiseksi, jonka se lupasi tehdä jo vuonna 2002, ja muistuttaa että sen tärkeänä tavoitteena on laajentaa ja tehostaa oikeutta tietoon ja tulla kuulluksi uudelleenorganisoinnin yhteydessä sekä parantaa työntekijöiden edustajien työedellytyksiä eurooppalaisessa yritysneuvostossa;

41. on sitä mieltä, että Lissabonin tavoite, jonka mukaan työpaikkojen määrää lisätään ja niiden laatua parannetaan siten, että taataan köyhyysrajan ylittävät vakaat tulot, saavutetaan, mikäli jäsenvaltiot toimivat vastuullisesti nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanossa ja soveltamisessa ja rakenteet ovat riittävän ajantasaiset ja dynaamiset ja ne tarjoavat Euroopan kansalaisille sosiaalista turvallisuutta ja oikeusvarmuutta; pyytää siksi komissiota antamaan ehdotuksia, jotka koskevat

- työntekijöiden oikeuksien suojelemista uudelleenjärjestelyjen yhteydessä koskevaa direktiiviä,

- yksittäisiä erottamisia koskevaa direktiiviä,

- uusien työmuotojen sosiaaliturvaa koskevaa direktiiviä,

- vähimmäisvaatimusten noudattamisen valvontaa koskevaa direktiiviä,

- sosiaaliturvan vähimmäisnormeja koskevaa direktiiviä;

42. panee merkille, että sosiaalipoliittisen ohjelman mukaan aiotaan perustaa yritysten uudelleenjärjestelyä koskeva foorumi; pyytää komissiota tässä yhteydessä sisällyttämään sosiaalipoliittiseen ohjelmaan Gyllenhammerin työryhmän ehdotukset suurten yritysten sosiaaliasioita koskevasta vuosikertomuksesta;

43. kehottaa jäsenvaltioita tiivistämään yhteistyötä ja parhaiden käytänteiden vaihtoa soveltamalla avointa koordinaatiomenetelmää, sillä tämä on tehokas väline työllisyyttä, sosiaalista suojelua, sosiaalista syrjäytymistä, eläkkeitä ja terveydenhoitoa koskevan politiikan alalla;

44. kehottaa neuvostoa ja komissiota varmistamaan määräaikaisten työntekijöiden riittävän sosiaalisen suojelun viemällä eteenpäin nykyisiä ehdotuksia määräaikaisia työntekijöitä koskevaksi direktiiviksi;

45. katsoo, että työmarkkinaosapuolten välisiä sopimuksiin perustuvia yhteyksiä on vahvistettava kaikilla tasoilla; kehottaa siksi komissiota esittämään ehdotuksen vapaaehtoisesta kehyksestä rajat ylittäville kollektiivisille neuvotteluille, jotka kattavat sekä alojen välisen että yritysten ja alojen tason;

46. pyytää asiasta vastaavaa valiokuntaa seuraamaan säännöllisin väliajoin sosiaalipoliittisen ohjelman täytäntöönpanoa;

47. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.

[1] EUVL C 76 E, 25.3.2004, s. 226.

[2] Ks. KOM(2005)0012.

[3] EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1.

[4] EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50.

[5] EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

[6] EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

[7] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta (EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1).

[8] EYVL C 195, 22.6.1998, s. 49.

[9] Neuvoston direktiivi 94/45/EY, annettu 22 päivänä syyskuuta 1994, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä (EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64), direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/74/EY (EYVL L 10, 16.1.1998, s. 22).

--------------------------------------------------