Komissio on yksilöinyt joukon toimintapoliittisia haasteita, joihin investointien, tutkimuksen & innovoinnin, pk-yritysten ja sisämarkkinoiden alan ohjelmissa voitaisiin puuttua. Vastaajien mielestä näistä haasteista tärkeimpiä ovat seuraavat:

Tässä asiakirjassa esitetään yhteenveto vastauksista, jotka saatiin tammikuusta maaliskuuhun vuonna 2018 järjestettyyn julkiseen kuulemiseen. Kuuleminen koski tulevia EU:n rahastoja, jotka liittyvät investointeihin, tutkimukseen ja innovointiin, pk-yrityksiin ja sisämarkkinoihin. Yhteenvetoon on otettu myös sidosryhmiltä saatu muu palaute. Analyyseista oli apua laadittaessa kesäkuussa 2018 annettua komission ehdotusta tulevaksi Euroopan horisontti -puiteohjelmaksi.

KET-teknologioilla on merkittävä rooli Euroopan teollisen kilpailukyvyn ja yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamisen kannalta sekä nyt että tulevaisuudessa.

FET on tärkeä alhaalta ylöspäin suuntautuva rahoitusväline, jota olisi tulevaisuudessa vahvistettava. Tällä hetkellä siihen saadaan enemmän ehdotuksia kuin voidaan hyväksyä, mikä on huomattava huolenaihe.

Yhteistyö on useimmin annettu esimerkki EU:n lisäarvosta, jota EU:n ohjelmat ja rahastot tuovat jäsenvaltioiden toimien lisäksi. Tutkimusorganisaatiot, kansalliset viranomaiset ja yksityishenkilöt viittasivat yhteistyöhön useammin kuin muut sidosryhmät. Toisaalta yritykset ja teollisuus, muut sidosryhmät ja yksityishenkilöt mainitsivat useammin kilpailun lisäämisen. Kansainväliset järjestöt, yliopistot ja alueelliset viranomaiset ilmoittivat muita sidosryhmiä useammin EU:n ohjelmien ja rahastojen lisäarvoksi liikkuvuuden lisääntymisen. Sidosryhmien mielestä myös uudet markkinat, erilaiset verkostot ja kumppanuudet, resurssien yhdistäminen ja näkyvyyden lisääntyminen ovat EU:n ohjelmien ja rahastojen huomattavaa lisäarvoa tuovia tekijöitä.

Noin 61 prosenttia vastaajista katsoo, että haasteeseen ”tutkimuksen ja innovoinnin edistäminen koko EU:n laajuudelta” on vastattu täysin tai melko hyvin, ja 35 prosenttia katsoo siihen vastatun vain jossain määrin. Enemmän on mahdollista tehdä työttömyyden ja sosiaalisen eriarvoisuuden vähentämiseksi: vastaajista vain 14 prosenttia on sitä mieltä, että tähän haasteeseen on vastattu melko hyvin.

On tarpeen keskittyä entistä enemmän alhaalta ylöspäin -ehdotuspyyntöihin, jotta voidaan antaa tukea yhteiskunnan tuleviin tarpeisiin vastaaville ideoille ja ratkaisuille, ja niiden ohella olisi järjestettävä ylhäältä alaspäin -ehdotuspyyntöjä strategisten prioriteettien alalla.

§Toimenpiteet laajemman osallistumisen kannustamiseksi

Sidosryhmät esittivät toistuvia pyyntöjä lisätä tukea osallistumisen laajentamista koskevan tavoitteen saavuttamiseen; tällaisella tuella kannustettaisiin kansallisiin investointeihin ja valmiuksien vahvistamiseen. Yhteyksien parantaminen rakennerahastoihin auttaisi levittämään huippuosaamista. Maantieteellisten kiintiöiden asettaminen EU:n ohjelmille vahingoittaisi kuitenkin keskittymistä huippuosaamiseen. .

§Pienimuotoisemmat yhteistyöhankkeet

Hankkeiden kokoa kommentoineiden sidosryhmien enemmistö antoi tukensa sille, että suurten ja pienimuotoisten hankkeiden välille saadaan perusteltu tasapaino. Talousarvion kynnys vaihtelee alle kolmesta alle kahdeksaan miljoonaan euroon. Pienet ja keskisuuret yhteistyöhankkeet tarjoavat hyviä osallistumismahdollisuuksia nuoremmille tutkijoille ja uusille tulokkaille (kuten startup-yrityksille ja uusille yrityksille) erityisesti jäsenvaltioista, joista ei vielä ole ollut paljon osallistujia. Pienemmät hankkeet voivat myös tarjota parempia lähtökohtia seurata lupaavia tutkimuspolkuja ja ryhtyä riskialttiimpaan tutkimukseen ja siten kannustaa omaperäisyyteen ja luovuuteen.

§Määritellään T&I-missioita kunnianhimoisesti mutta toteuttamiskelpoisella ja vaikuttavalla tavalla

Annetaan yleistä tukea missioihin erityisesti, kun niillä on mahdollista yhteiskunnallista merkitystä tai parannetaan EU:n T&I-toiminnan vaikutuksia ja näkyvyyttä. Missioiden lukumäärän pitäisi olla rajallinen, ja missioista pitäisi olla helppo tiedottaa. Niille olisi laadittava konkreettinen talousarvio ja aikataulu, ja niiden olisi tarjottava mahdollisuus läpimurtoon ja selkeää EU:n lisäarvoa. Keskeisenä piirteenä on monialaisuus, mikä mahdollistetaan sillä, ettei ehdotuksia ohjailla ehdotuspyynnössä liikaa. Kansalaisten osallistumista missioiden kautta pidetään erittäin tärkeänä. Kaikki EU:n toimielimet korostavat, kuinka tärkeää on lisätä kansalaisten osallistumista ja maksimoida puiteohjelman vaikutus.

§Yhteissuunnittelu ja yhteiskehittäminen kansalaisten kanssa

EU:n tutkimus- ja innovaatiolinjausten määrittelystä, suunnittelusta ja arvioinnista on tehtävä nykyistä avoimempaa, ja EU:n ohjelmalla olisi käsiteltävä kansalaisten huolenaiheita nykyistä paremmin. Tässä voitaisiin edetä esimerkiksi ”yhteiskunnallisen valmiuden tasojen” kautta pyrkien lisäämään yhteiskunnallisia vaikutuksia. Sidosryhmät korostavat myös tarvetta parantaa tiedeviestintää ja edistää hankkeita, joissa laaditaan kunnianhimoisempia viestintästrategioita kaikkiin joukkoviestimiin. Ne kiinnittävät erityistä huomiota sen varmistamiseen, että missioiden vaikutuksista tiedotetaan selkeästi ja tietoa jaetaan yhteiskunnassa.

§Vahvistetaan yhteiskunta- ja humanististen tieteiden asemaa

Yhteiskunta- ja humanistiset tieteet tuovat vahvaa lisäarvoa yhteiskunnallisten haasteiden käsittelyyn ja missioiden tavoitteiden saavuttamiseen, ja ne olisi otettava paremmin huomioon EU:n T&I-ohjelman yhteistyöehdotuspyyntöjen suunnittelussa. .

§Euroopan innovointineuvoston olisi yksinkertaistettava tukeaan ja toimittava kiihdyttimenä

Neuvoston konsepti sai laajaa tukea, mutta esitettiin myös toive, ettei sen pitäisi muodostaa uutta kerrosta hallinnointiin. Sen olisi pikemminkin pyrittävä tunnistamaan puutteita ja koordinoitava ja yksinkertaistettava EU:n nykyisiä rahoitusjärjestelyjä innovaatioiden ja teknologian alalla. Innovatiivisille pk- ja startup-yrityksille annettava tuki on olennaisen tärkeää erityisesti kasvuun kannustamiseksi, ja innovointineuvoston olisikin otettava huomioon Horisontti 2020 -ohjelman pk-yrityksiä koskevasta välineestä saadut kokemukset. Sidosryhmien mielipiteet jakautuvat nykyisen pk-yritysten tukivälineen onnistumisen suhteen. Joidenkin mielestä ohjelma on Horisontti 2020 -ohjelman suuri saavutus. Toiset ovat kriittisempiä: heidän mielestään ohjelmaan tuli aivan liikaa hakemuksia, ja he epäilevät, ettei yksittäisten yritysten rahoittamisesta saada EU:n tason lisäarvoa. Euroopan innovointineuvoston ei pitäisi myöskään johtaa vähäisemmän huomion kiinnittämiseen inkrementaaliseen innovointiin.

Tehostetaan kansainvälistä yhteistyötä maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi

Monet sidosryhmät, mukaan lukien noin 70 prosenttia kirjallisen kannanoton toimittaneista jäsenvaltioista, käsittelivät vastauksissaan kansainvälistä yhteistyötä. Yhteistyötä Euroopan ulkopuolisten valtioiden kanssa olisi vahvistettava ja helpotettava vastavuoroisin toimenpitein, jotta voitaisiin korjata Horisontti 2020 -ohjelmassa havaittu kansainvälisen osallistumisen väheneminen ja lisätä Euroopan maailmanlaajuista läsnäoloa tiedediplomatian kautta. Muutamat sidosryhmät esittivät tutkimus- ja innovointityön tulosten hyödyntämistä ensiksi Euroopassa. Kannanotoissa ehdotettiin myös, että EU antaisi lainsäädäntöä, joka kannustaisi pääosin eurooppalaisin julkisin varoin rahoitettua tutkimusta tekeviä sidosryhmiä hyödyntämään tällaisen tutkimuksen tuloksia pääosin Euroopassa.

Avoimelle tieteelle enemmän resursseja ja tukea

EU-rahoitteisissa hankkeissa tuotetun datan ja tietämyksen tulisi olla avoimesti kaikkien saatavilla FAIR-periaatteita noudattaen. Opt out -mahdollisuus olisi jatkossakin taattava datan avoimen saatavuuden pilottihankkeissa – erityisesti teollisuudessa. Avoimen tieteen suuntaus edellyttää uusia viittauksiin ja akateemisiin palkitsemisjärjestelmiin liittyviä periaatteita sekä parempia tutkimustiedon hallintataitoja. Jotkin sidosryhmät mainitsivat myös eurooppalaisen avoimen tieteen pilvipalvelut ja useimmiten ilmaisivat tukensa niitä koskevalle aloitteelle.

Yksinkertaistetaan tutkimuksen ja innovoinnin tukiympäristöä

Tutkimuksen ja innovoinnin nykyinen EU:n tukiympäristö nähdään erittäin monimutkaisena. Eri ohjelmia olisi sovitettava paremmin yhteen, ja niiden välille olisi luotava konkreettisia yhteyksiä. Järjestelmät tai aloitteet, jotka eivät tuota tulosta, olisi lopetettava. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista (EIT) esitetään myönteisiä huomioita: se pyrkii yhdistämään kaikki osaamiskolmion osapuolet ja luomaan rajat ylittäviä innovaatioverkostoja todellisiksi yleiseurooppalaisiksi toimijoiksi. Sidosryhmät tunnustavat kuitenkin, että EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt lisäävät osaltaan EU:n T&I-välineiden määrää. Ne peräänkuuluttavat todellisen lisäarvon ja välineiden välisen täydentävyyden luomista.

Synergioita EU:n muiden ohjelmien kanssa on vaikeaa mutta olennaista luoda