FI Euroopan unionin virallinen lehti C 332/1

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

EUROOPAN UNIONIN TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2010

2011/C 332/01

SISÄLLYSLUETTELO

Konsolidoituun tilinpäätökseen liitetty ilmoitus

I OSA: Euroopan unionin konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot

Tase

Tuotto- ja kululaskelma

Rahavirtalaskelma

Laskelma nettovarojen muutoksista

Tilinpäätöksen liitetiedot

II OSA: Konsolidoitu selvitys Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta ja sen liitetiedot

Selvitys Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta

Liitetiedot selvitykseen talousarvion toteuttamisesta

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2010 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 129 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen VII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta.

Philippe TAVERNE Euroopan komission tilinpitäjä

I OSA

Euroopan unionin konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot

SISÄLLYSLUETTELO

Tase

Tuotto- ja kululaskelma

Rahavirtalaskelma

Laskelma nettovarojen muutoksista

Tilinpäätöksen liitetiedot:

1. Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet

2. Taseen liitetiedot

3. Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot

4. Rahavirtalaskelman liitetiedot

5. Ehdolliset varat ja velat ja muut tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

6. Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä

7. Rahoitusriskien hallinta

8. Lähipiiriä koskevat tiedot

9. Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat

10. Konsolidoidut yhteisöt

11. Konsolidoimattomat yhteisöt

TASE

milj. euroa Liitetieto 31.12.2010 31.12.2009 (oikaistu) PITKÄAIKAISET VARAT: Aineettomat hyödykkeet 2.1 108 72 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 2.2 4 813 4 859 Pitkäaikaiset sijoitukset 2.3 2 555 2 379 Lainat 2.4 11 640 10 764 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.5 44 118 41 544 Pitkäaikaiset saamiset 2.6 40 55 63 274 59 673 LYHYTAIKAISET VARAT: Vaihto-omaisuus 2.7 91 77 Lyhytaikaiset sijoitukset 2.8 2 331 1 791 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.9 10 078 9 436 Lyhytaikaiset saamiset 2.10 13 501 8 958 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.11 22 063 23 372 48 064 43 634 VASTAAVAA YHTEENSÄ 111 338 103 307 PITKÄAIKAISET VELAT: Työsuhde-etuudet 2.12 (37 172) (37 242) Pitkäaikaiset varaukset 2.13 (1 317) (1 469) Pitkäaikaiset rahoitusvelat 2.14 (11 445) (10 559) Muut pitkäaikaiset velat 2.15 (2 104) (2 178) (52 038) (51 448) LYHYTAIKAISET VELAT: Lyhytaikaiset varaukset 2.16 (214) (213) Lyhytaikaiset rahoitusvelat 2.17 (2 004) (40) Muut lyhytaikaiset velat 2.18 (84 529) (93 884) (86 747) (94 137) VASTATTAVAA YHTEENSÄ (138 785) (145 585) NETTOVARAT (27 447) (42 278) Rahastot 2.19 3 484 3 323 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (1) 2.20 (30 931) (45 601) NETTOVARAT (27 447) (42 278) Ks. lisätietoja tiettyjen varainhoitovuotta 2009 koskevien numerotietojen oikaisemisesta liitetiedoista 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1.

TUOTTO- JA KULULASKELMA

milj. euroa Liitetieto 2010 2009 (oikaistu) TOIMINNAN TUOTOT Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista 3.1 122 328 110 537 Muut toiminnan tuotot 3.2 8 188 7 532 130 516 118 069 TOIMINNAN KULUT Hallintokulut 3.3 (8 614) (8 133) Toimintakulut 3.4 (103 764) (102 504) (112 378) (110 637) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ 18 138 7 432 Tuotot rahoitustoiminnasta 3.5 1 178 835 Kulut rahoitustoiminnasta 3.6 (661) (594) Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos 2.12 (1 003) (683) Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettotappioista 3.7 (420) (103) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS 17 232 6 887 Ks. lisätietoja tiettyjen varainhoitovuotta 2009 koskevien numerotietojen oikaisemisesta liitetiedoista 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1.

RAHAVIRTALASKELMA

milj. euroa Liitetieto 2010 2009 (oikaistu) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 17 232 6 887 Toiminnan rahavirta 4.2 Hankintamenon jaksottaminen 28 22 Poistot 358 448 Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) 0 (17) Lainojen (lisäys)/väheneminen (876) (7 199) Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (2 574) (12 521) Pitkäaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen 15 (10) Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen (14) 7 Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (642) 827 Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen (4 543) 2 962 Pitkäaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) (152) 128 Pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) 886 7 210 Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) (74) (48) Lyhytaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) 1 (134) Lyhytaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) 1 964 (79) Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) (9 355) 4 207 Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa (2 254) (1 796) Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa (149) 54 Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) (70) (313) Investointien rahavirta 4.3 Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen (374) (464) Pitkäaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen (176) (284) Lyhytaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen (540) (239) NETTORAHAVIRTA (1 309) (352) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) (1 309) (352) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.11 23 372 23 724 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.11 22 063 23 372 Ks. lisätietoja tiettyjen varainhoitovuotta 2009 koskevien numerotietojen oikaisemisesta liitetiedoista 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1.

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

milj. euroa Rahastot (A) Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B) Nettovarat = (A) + (B) Käyvän arvon rahasto Muut varat Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos SALDO 31. JOULUKUUTA 2008 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) Takuurahaston varojen muutos 196 (196) 0 Käypään arvoon perustuvat muutokset 28 28 Muut (oikaistu) (1) 28 27 Varainhoitovuoden 2008 taloudellisen tuloksen kohdentaminen (15) 12 701 (12 686) 0 Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2008 tuloksesta (1 796) (1 796) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (oikaistu) 6 887 6 887 SALDO 31. JOULUKUUTA 2009 (oikaistu) 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Takuurahaston varojen muutos 273 (273) 0 Käypään arvoon perustuvat muutokset (130) (130) Muut 4 (21) (17) Varainhoitovuoden 2009 taloudellisen tuloksen kohdentaminen (oikaistu) 14 6 873 (6 887) 0 Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2009 tuloksesta (2 254) (2 254) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 17 232 17 232 SALDO 31. JOULUKUUTA 2010 (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447)

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

SISÄLLYSLUETTELO

1. Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet

2. Taseen liitetiedot

3. Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot

4. Rahavirtalaskelman liitetiedot

5. Ehdolliset varat ja velat ja muut tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

6. Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä

7. Rahoitusriskien hallinta

8. Lähipiiriä koskevat tiedot

9. Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat

10. Konsolidoidut yhteisöt

11. Konsolidoimattomat yhteisöt

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1 OIKEUSPERUSTA JA VARAINHOITOASETUS

Euroopan unionin konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvät Euroopan unioni, Euroopan atomienergiayhteisö ja (selvitystilassa oleva) Euroopan hiili- ja teräsyhteisö. Kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2007 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002.

Varainhoitoasetuksen 133 artiklan mukaisesti Euroopan unioni on laatinut vuoden 2010 konsolidoidun tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) ja kansainvälisiin IFRS-standardeihin (International Financial Reporting Standards). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla. Tilinpäätökset laaditaan kalenterivuosittain euromääräisinä.

1.2 TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska Euroopan unioni on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. Varainhoitoasetuksen 124 artiklassa säädetään tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavista periaatteista, jotka ovat

— toiminnan jatkuvuus

— varovaisuus

— kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus

— tietojen vertailtavuus

— olennaisuus

— bruttoperiaate

— sisältöpainotteisuus

— suoriteperusteinen kirjanpito.

Konsolidoidun tilinpäätöksen laatiminen edellä mainittujen sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti edellyttää, että johto tekee arvioita, jotka vaikuttavat tiettyjen erien esitettyihin määriin konsolidoidussa taseessa ja konsolidoidussa tuotto- ja kululaskelmassa sekä niihin liittyviin ehdollisia varoja ja velkoja koskeviin tietoihin.

1.3 KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt (toimielimet ja virastot), osakkuusyritykset ja yhteisyritykset. Määräysvallassa olevia yhteisöjä on 43, yhteisyrityksiä viisi ja osakkuusyrityksiä neljä. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on liitetiedossa 10. Vuodesta 2009 konsolidoinnin piiriin on lisätty kolme määräysvallassa olevaa yhteisöä (yksi toimielin ja kaksi toimeenpanovirastoa), yksi osakkuusyritys ja yksi yhteisyritys. Näillä lisäyksillä ei kuitenkaan ole merkittävää vaikutusta konsolidoituun tilinpäätökseen.

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Päätös yhteisön sisällyttämisestä konsolidointiin perustuu määräysvallan käsitteeseen. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joissa Euroopan unioni voi suoraan tai välillisesti määrätä taloudellisista ja operatiivisista toimintaperiaatteista hyötyäkseen kyseisten yhteisöjen toiminnasta. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat Euroopan unionissa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. On selvää, että kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, täyttyykö yksi tai useampi edellä mainittu määräysvallan peruste.

Tämän lähestymistavan mukaisesti EU:n toimielinten (EKP:tä lukuun ottamatta) ja virastojen (entiseen toiseen pilariin kuuluneet virastot pois luettuina) katsotaan olevan Euroopan unionin yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näiden yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisyritykset

Yhteisyritys on sopimukseen perustuva järjestely, jonka mukaisesti Euroopan unioni ja yksi tai useampi osapuoli harjoittavat yhteisessä määräysvallassa olevaa taloudellista toimintaa. Yhteinen määräysvalta on suorituspotentiaalia sisältävää toimintaa koskevan suoran tai välillisen määräysvallan pitämistä yhteisenä sopimukseen perustuen.

Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan unionin osuus yhteisessä määräysvallassa olevien yritysten voitoista tai tappioista kirjataan EU:n tuotto- ja kululaskelmaan, ja osuus rahastojen muutoksista kirjataan EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus voitoista, tappioista ja rahastojen muutoksista sekä osingot) muodostavat yhteisyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä.

Euroopan unionin ja sen yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu. Yhteisyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan unionin noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa.

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa Euroopan unionilla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos Euroopan komissiolla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista.

Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan unionin osuus osakkuusyritysten voitoista tai tappioista kirjataan EU:n tuotto- ja kululaskelmaan, ja osuus rahastojen muutoksista kirjataan EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus voitoista, tappioista ja rahastojen muutoksista sekä osingot) muodostavat osakkuusyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä. Osakkuusyrityksestä saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa. Euroopan unionin ja sen osakkuusyritysten välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Osakkuusyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan unionin noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa. Euroopan unioni ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään myytävissä olevina rahoitusinstrumentteina, joihin ei sovelleta pääomaosuusmenetelmää.

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi Euroopan unionin henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja niiden puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa (kyseisistä määristä on lisätietoja liitetiedossa 11.)

1.4 LAATIMISPERUSTA

1.4.1 Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toiminta- ja raportointivaluutta

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on Euroopan unionin toiminta- ja raportointivaluutta.

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Valuutta 31.12.2010 31.12.2009 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,0610 26,4730 DKK 7,4535 7,4418 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8607 0,8881 HUF 277,9500 270,4200 LVL 0,7094 0,7093 LTL 3,4528 3,4528 PLN 3,9750 4,1045 RON 4,2620 4,2363 SEK 8,9655 10,2520 CHF 1,2504 1,4836 JPY 108,6500 133,1600 USD 1,3362 1,4406

Ulkomaan rahan määräisten, myytävissä oleviksi luokiteltujen monetaaristen arvopapereiden käyvän arvon muutokset, jotka liittyvät muuntoeroihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myös sellaiset muuntoerot, jotka liittyvät tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin ja -velkoihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.4.2 Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, siirtosaamiset ja -velat, ehdolliset varat ja velat sekä aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.5 TASE

1.5.1 Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.5.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan tai rakentamiseen.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että Euroopan unioni saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät. Koska Euroopan unioni ei ota lainaa aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankkimiseksi, kyseisiin hyödykkeisiin ei liity vieraan pääoman kustannuksia.

Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

Poistoprosentit

Omaisuuserän laji Tasapoisto prosentteina Rakennukset 4 % Laitteistot, koneet ja kalusto 10–25 % Kalusteet 10–25 % Kiinteät kalusteet 10–33 % Ajoneuvot 25 % Tietokonelaitteet 25 % Muut aineelliset hyödykkeet 10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin Euroopan unionille. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Kukin leasingmaksu jaetaan velan lyhennykseen ja rahoitusmenoihin, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään muihin (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) velkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3 Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan vastaavasti.

1.5.4 Sijoitukset

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti. Pääomakustannuksia oikaistaan siten, että ne vastaavat Euroopan unionin osuutta osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettovarojen vähentymisestä tai lisääntymisestä alkuperäisen kirjaamisen jälkeen, jos arvon alentuminen voidaan osoittaa. Omaisuuserät kirjataan tarvittaessa alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon.

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Luokittelu ja arvon määrittäminen

Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset luokitellaan myytävissä oleviksi omaisuuseriksi (ks. liitetieto 1.5.5). Tämän vuoksi ne arvostetaan käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot, muuntoerot mukaan luettuina, kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Käypään arvoon liittyvät näkökohdat

Koska riskipääomarahastoihin tehdyillä sijoituksilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, ne arvostetaan omaisuuserittäin joko hankintamenoon tai osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon (Net Asset Value, NAV) sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Käyvän arvon määrittämisestä seurauksena olevat realisoitumattomat voitot kirjataan rahastoihin. Realisoitumattomien tappioiden osalta on selvitettävä mahdollinen arvon alentuminen, jotta voidaan määrittää, kirjataanko ne arvonalentumistappioina tuotto- ja kululaskelmaan vai käyvän arvon rahaston muutoksina taseeseen.

1.5.5 Rahoitusvarat

Luokittelu

Euroopan unioni luokittele rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos Euroopan unioni on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii) Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka Euroopan unioni aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Euroopan unionilla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2010.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, koska EU aikoo luovuttaa ne. Myös sijoitukset konsolidoinnin ulkopuolisiin yhteisöihin ja muut oman pääoman ehtoiset sijoitukset, joita ei arvosteta pääomaosuusmenetelmällä (esimerkiksi riskipääomatoimet), luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan unioni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Lainat kirjataan silloin, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon, johon lisätään transaktiomenot niille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta, eli saadun vastikkeen käypä arvo. Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Lainatuista varoista myönnetyt luotot arvostetaan nimellisarvoon, jona pidetään luoton nimellisarvoa. Tämä johtuu seuraavista syistä:

— EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne on otettu huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla (esimerkiksi maksutaselainoina) tai markkinakorkoa edullisemmalla korolla (esimerkiksi Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi vuonna 2011). Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtokustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainaustoiminnan käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin.

— Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan komission olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin liittyvässä lainanannossa.

— Koska maksutaselainoissa, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyissä lainoissa ja Euratom-lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun Euroopan unionilla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun kyseinen oikeus on siirretty ja Euroopan unioni on luopunut kaikista olennaisista omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja eduista.

Myöhempi arvostaminen

i) Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusinstrumentit” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

ii) Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back -operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset: EU:lla ei tällä hetkellä ole näitä sijoituksia.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien omaisuuserien käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun myytävissä oleviksi luokitellut omaisuuserät myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun unionin oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, Euroopan unioni määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Euroopan unioni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

a) Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

b) Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä olevaksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.6 Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka Euroopan unioni maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.7 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan unionille. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen ja rahamäärien palauttaminen johtavat avoinna olevan ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan, ja kyseinen määrä kirjataan kuluksi.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

1.5.8 Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei Euroopan unioni pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole siihen mennessä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. myös jäljempänä liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien siirtosaamisten käsittelyä.

1.5.9 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvaroja ja muita rahavaroja pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, jotka erääntyvät enintään kolmen kuukauden kuluessa.

1.5.10 Työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Euroopan unionilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida. Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos eläkejärjestelyyn tehtävien muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Euroopan unioni tarjoaa työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto. Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän edunsaajansa. Muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (eläkeläiset, orvot jne.) myönnetyt etuudet luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä).

1.5.11 Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun Euroopan unionilla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.5.12 Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi (lainat). Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen.

Lainat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin rahoitusvelkoihin sisältyvät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5).

1.5.13 Velat

Huomattava osa Euroopan unionin veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen vaan ne ovat maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta. Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Tässä vaiheessa maksupyynnöt arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.14 Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Euroopan unionin kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä siirtovelat kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Siirtovelkojen määrä lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa tilanteesta oikean ja riittävän kuvan.

Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava siirtosaaminen.

Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6 TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1 Tuotot

Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot

Tähän luokkaan kuuluu selvästi suurin osa EU:n tuloista. Luokkaan kuuluvat tulot ovat pääasiassa välittömiä ja välillisiä veroja sekä omiin varoihin kuuluvia määriä. Verojen lisäksi Euroopan unioni voi saada tuloja myös muilta osapuolilta (esim. tullimaksut, sakot ja lahjoitukset).

Alv- ja BKTL-varat

Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla Euroopan unioni lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu Euroopan unionille, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty 25 prosenttia jäsenvaltioiden pidättäminä kantokuluina. Lisäksi tuotto- ja kululaskelmaan kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

— joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi

— tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (EU:n perustamissopimuksen 278 artikla). Sakkoa vastaavalle määrälle voidaan tietyissä olosuhteissa komission tilinpitäjän suostumuksella antaa vaihtoehtoisesti pankkitakaus.

Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta EU:n tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään saamisen kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko kirjataan saamiseksi. Jos pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, saamisen määrää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Euroopan unionin saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Tavaroiden ja palvelujen vaihdosta saatavat tuotot

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan Euroopan unioni arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusinstrumentin kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2 Menot

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun Euroopan unioni vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon. Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä Euroopan unionille, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka unioni on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen siirtoveloiksi.

1.7 EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.7.1 Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.7.2 Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois unionista tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

Euroopan komissio soveltaa samoja tilinpäätöksen laatimisperiaatteita kuin Euroopan unioni, ja ne esitetään EU:n konsolidoidun tilipäätöksen liitetiedossa 1.

2. TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

2.1 AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

milj. euroa Määrä Kirjanpitoarvo 31.12.2009, brutto 171 Lisäykset 60 Luovutukset (2) Muut muutokset 7 Kirjanpitoarvo 31.12.2010, brutto 236 Kertyneet poistot 31.12.2009 (99) Poistot varainhoitovuoden aikana (28) Luovutukset 1 Muut muutokset (2) Kertyneet poistot 31.12.2010 (128) Kirjanpitoarvo 31.12.2010, netto 108 Kirjanpitoarvo 31.12.2009, netto 72

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2 AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

milj. euroa Maa-alueet ja rakennukset Koneet ja laitteet Irtaimisto ja ajoneuvot Tietokone- laitteet Muut aineelliset hyödykkeet Rahoitusleasingsopimukset Keskeneräiset hankinnat YHTEENSÄ Kirjanpitoarvo 31.12.2009, brutto 3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 Lisäykset 47 44 20 42 15 10 114 292 Luovutukset (37) (125) (30) (81) (27) (1) — (301) Omaisuusluokkien väliset siirrot (1) 0 0 1 11 0 (10) 1 Muut muutokset 46 113 21 46 33 (1) — 258 Kirjanpitoarvo 31.12.2010, brutto 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Kertyneet poistot 31.12.2009 (1 742) (355) (155) (359) (108) (612) (3 331) Poistot varainhoitovuoden aikana (127) (37) (21) (60) (17) (96) (358) Palautetut poistot — — — 2 — — 2 Luovutukset 31 122 27 77 27 0 284 Omaisuusluokkien väliset siirrot 1 1 0 0 (1) 0 1 Muut muutokset (31) (113) (18) (38) (25) 0 (225) Kertyneet poistot 31.12.2010 (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) Kirjanpitoarvo 31.12.2010, netto 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813 Kirjanpitoarvo 31.12.2009, netto 2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859

Rahoitusleasingsopimuksia ja niitä vastaavia sopimuksia koskevat maksamattomat menot esitetään taseessa pitkä- ja lyhytaikaisissa veloissa (ks. myös liitetiedot 2.15 ja 2.18.1). Ne jakautuvat seuraavasti:

RAHOITUSLEASINGSOPIMUKSET

milj. euroa Erän kuvaus Kumulatiiviset menot (A) Vastaisuudessa maksettavat määrät Arvo yhteensä Omaisuuseriin liittyvät myöhemmin toteutuvat menot Omaisuuserän arvo Poistot Kirjanpitoarvo, netto Erääntymiseen < 1 vuosi Erääntymiseen > 1 vuosi Erääntymiseen > 5 vuotta Velka yhteensä (B) A + B (C) A + B + C (E) = A + B + C + E Maa-alueet ja rakennukset 843 56 271 1 389 1 716 2 559 61 2 620 (684) 1 936 Muut aineelliset hyödykkeet 22 9 11 1 21 43 0 43 (24) 19 Yhteensä 31.12.2010 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955 Yhteensä 31.12.2009 799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043

2.3. PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET

milj. euroa Liitetieto 31.12.2010 31.12.2009 Osuudet yhteisyrityksissä 2.3.1 138 196 Osuudet osakkuusyrityksissä 2.3.2 354 382 Takuurahasto 2.3.3 1 346 1 240 Myytävissä olevat varat 2.3.4 717 561 Sijoitukset yhteensä 2 555 2 379

Tässä kohdassa on esitetty sijoitukset, joiden tarkoitus on Euroopan unionin toiminnan tukeminen. Kohta sisältää myös takuurahaston nettovarat.

2.3.1. Osuudet yhteisyrityksissä

milj. euroa Galileoyhteisyritys SESAR ITER IMI FCH Yhteensä Määrä 31.12.2009 0 80 35 81 0 196 Rahoitusosuudet 0 41 53 24 64 182 Osuus nettotuloksesta 0 (110) (76) (27) (27) (240) Määrä 31.12.2010 0 11 12 78 37 138

Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia yhteisyrityksissä.

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Pitkäaikaiset varat 176 48 Lyhytaikaiset varat 165 192 Pitkäaikaiset velat 0 0 Lyhytaikaiset velat (208) (44) Tulot 7 72 Menot (247) (169)

Selvitystilassa oleva Galileo-yhteisyritys

Galileo-yhteisyritys asetettiin selvitystilaan vuoden 2006 lopussa, ja kyseinen menettely on yhä käynnissä. Tuloja tai menoja ei ollut, koska yhteisyrityksellä ei ollut toimintaa ja se oli edelleen selvitystilamenettelyssä vuonna 2010. Galileo-yhteisyrityksen nettovarat ja näin ollen investoinnin arvo 31.12.2010 (ja 31.12.2009) oli näin 0 euroa. Arvo on laskettu vähentämällä 585 miljoonan euron investoinnista kyseiseen ajankohtaan mennessä kertyneistä tappioista unionille kuuluva 585 miljoonan euron osuus.

SESAR-yhteisyritys

Sesar-yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistaminen ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman nopea täytäntöönpano koordinoimalla ja keskittämällä alan tutkimus- ja kehitystoimintaa EU:ssa. Komission omistusosuus SESAR-yhteisyrityksessä oli 78,8 prosenttia (11 miljoonaa euroa) 31.12.2010. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus Sesar-yhteisyrityksessä on enimmillään 700 miljoonaa euroa vuosina 2007–2013.

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (ITER)

Fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation toiminnassa ovat mukana Euroopan unioni, Kiina, Intia, Venäjä, Korea, Japani ja Yhdysvallat. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa, kannustamaan ITER-laitteiston käyttämiseen, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy -yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia on myös jäsenvaltioilla ja Sveitsillä. Kokonaisrahoitusosuutta pidetään oikeudellisesti Euratomin rahoitusosuutena ITER-organisaatiossa, koska jäsenvaltioilla ja Sveitsillä ei ole omistusosuutta ITER-organisaatiossa. Koska EU:lla on oikeudellisesti omistusosuus ITER International -yhteisyrityksessä, komission on esitettävä kyseinen omistus tilinpäätöksessään.

Euratomin omistusosuus ITER-yhteisyrityksessä oli 47,2 prosenttia (12 miljoonaa euroa) 31.12.2010. Euratomin (suuntaa antava) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa on yhteensä 7 649 miljoonaa euroa vuosina 2007–2041.

Yhteiset teknologia-aloitteet

Yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutetut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeet ovat EY:n perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettuja yhteisyrityksiä, jotka on perustettu Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Vuoden 2010 aikana käynnistettiin kaksi uutta yhteistä teknologia-aloitetta: ENIAC-yhteisyritys ja polttokenno- ja vety-yhteisyritys (Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking, FCH). Vaikka ENIAC on juridisesti yhteisyritys, tilinpäätöksessä sitä on pidettävä osakkuusyrityksenä (minkä vuoksi se on sisällytetty liitetietoon 2.3.2), koska komissiolla on siinä yhteisen määräysvallan sijaan huomattava vaikutusvalta (kuten ARTEMIS- ja Clean Sky -yhteisyrityksissä).

Innovatiiviset lääkkeet -aloite (IMI Joint Technology Initiative on Innovative Medicines)

IMI-yhteisyrityksellä tuetaan kilpailua edeltävän vaiheen lääketutkimusta ja -kehitystä jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa. Tavoitteena on lisätä tutkimusinvestointeja biolääketieteen alalla sekä edistää pk-yritysten osallistumista yhteisyrityksen toimintaan. Euroopan unionin, jota edustaa komissio, omistusosuus oli 97,4 prosenttia (78 miljoonaa euroa) 31.12.2010. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enimmillään miljardi euroa 31.12.2017 mennessä.

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking, FCH).

Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteena on yhdistää julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja tutkimustoimien tukemiseksi. Näin on tarkoitus tehostaa Euroopan tutkimusta yleensä ja nopeuttaa polttokenno- ja vetyteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa. Euroopan unionin, jota edustaa komissio, omistusosuus oli 99,9 prosenttia (37 miljoonaa euroa) 31.12.2010. EU:n (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enimmillään 470 miljoonaa euroa 31.12.2017 mennessä.

2.3.2 Osuudet osakkuusyrityksissä

milj. euroa EIR ARTEMIS Clean Sky ENIAC Yhteensä Määrä 31.12.2009 301 7 74 0 382 Rahoitusosuudet 14 19 101 30 164 Osuus nettoylijäämästä/(alijäämästä) 2 (12) (161) (9) (180) Muut oman pääoman muutokset (12) 0 0 0 (12) Määrä 31.12.2010 305 14 14 21 354

Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia osakkuusyrityksissä.

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Varat 447 420 Velat (93) (38) Tulot 25 17 Ylijäämä/(alijäämä) (180) (6)

Euroopan investointirahasto (EIR)

Euroopan investointirahasto (EIR) toimii Euroopan unionin rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pk-yrityksille. Komissio oli 31.12.2010 mennessä merkinnyt EIR:n osakepääomasta yhteensä 900 miljoonaa euroa (koko osakepääoma oli 3 000 miljoonaa euroa). Merkitty summa on 30 prosenttia EIR koko osakepääomasta. Tästä summasta 2 miljoonaa euroa on varainhoitovuoden 2010 tulosta (voitto). Varainhoitovuodelta 2010 ei maksettu osinkoa. Komissio on maksanut merkitsemästään osuudesta 20 prosenttia. Jäljelle jäävää osuutta, joka on 720 miljoonaa euroa, ei vielä ole vaadittu maksettavaksi.

milj. euroa EIR EIR:n pääoma yhteensä Komission merkitsemä osuus Osakepääoma yhteensä 3 000 900 Maksettu (600) (180) Maksamista ei ole pyydetty 2 400 720

ARTEMIS-yhteisyritys

Tämä yhteisyritys perustettiin toteuttamaan sulautettuihin tietotekniikkajärjestelmiin liittyvä yhteinen teknologia-aloite yksityissektorin toimijoiden kanssa. Euroopan unionin, jota edustaa komissio, omistusosuus oli 96,7 prosenttia (14 miljoonaa euroa) 31.12.2010. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enimmillään 420 miljoonaa euroa.

Clean Sky Joint Undertaking

Tällä yhteisyrityksellä pyritään vauhdittamaan puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämistä, validointia ja demonstrointia EU:ssa. Erityisesti tavoitteena on luoda perin pohjin innovatiivinen lentoliikennejärjestelmä ja vähentää lentoliikenteen ympäristövaikutuksia. Euroopan unionin, jota edustaa komissio, omistusosuus oli 64,7 prosenttia (14 miljoonaa euroa) 31.12.2010. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla tässä hankkeessa enimmillään 800 miljoonaa euroa.

ENIAC-yhteisyritys

ENIAC-yhteisyrityksen tavoite on määrittää yhteisesti sovittu tutkimusstrategia nanoelektroniikan alalla, jotta voidaan asettaa tutkimuksen painopisteet alan keskeisen osaamisen kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi. Näitä tavoitteita toteutetaan yhdistämällä julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja, joilla tuetaan hankemuotoisia tutkimustoimia. Euroopan unionin, jota edustaa komissio, omistusosuus oli 97,8 prosenttia (21 miljoonaa euroa) 31.12.2010. EU:n (suuntaa antava) kokonaissitoumus voi olla enimmillään 450 miljoonaa euroa.

2.3.3 Takuurahasto

Takuurahaston nettovarat

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Myytävissä olevat varat 1 154 1 050 Käteisvarat ja muut rahavarat 193 191 Varat yhteensä 1 347 1 241 Velat yhteensä (1) (1) Nettovarat 1 346 1 240

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille EU on myöntänyt takauksen neuvoston päätöksellä. Tällaisiin kuuluvat etenkin Euroopan unionin ulkopuolelle myönnetyt Euroopan investointipankin (EIP) lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja unionin ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat. Takuurahasto on pitkäaikainen väline, jolla katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit, minkä takia sitä voidaan pitää pitkäaikaisena sijoituksena. Tästä on osoituksena se, että lähes 85 prosentilla myytävissä olevista omaisuuseristä maturiteetti on 1–10 vuotta. Takuurahastoa rahoitetaan EU:n yleisestä talousarviosta maksettavilla varoilla, joiden määrä on 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahastosta on suoritettu maksuja takauksen perusteella. Kaikki vuotuiset ylijäämät palautetaan tuloina Euroopan unionin yleiseen talousarvioon.

Euroopan unionin on tehtävä takuuvaraus unionin ulkopuolisille maille myönnettyjä lainoja varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa sellaiset takauksiin perustuvat vaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat. Käytännössä varauksella varmistetaan, että nämä määrät voidaan kattaa talousarviosta. Tämä yhteensä 1 746 miljoonan euron varaus vastaa takuurahaston tavoitemäärää, joka on 9 prosenttia lainakannasta 31.12.2010. Takuurahaston nettovarat olivat 1 346 miljoonaa euroa 31.12.2010. Nettovarallisuuden ja varauksen määrän välinen erotus vastaa EU:n talousarviosta rahastoon maksettavaa 400 miljoonan euron määrää. Myytävissä olevien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien salkusta kirjattiin 30 miljoonan euron arvoiset käyvän arvon muutokset omaan pääomaan vuonna 2010 (16 miljoonaa euroa vuonna 2008).

2.3.4 Myytävissä olevat varat (pitkäaikaiset)

Tähän kohtaan sisältyvät hankitut sijoitukset ja osuudet, joiden tavoitteena on auttaa tuensaajia kehittämään liiketoimintaansa.

Pitkäaikaiset myytävissä olevat varat

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) 188 157 Riskipääomatoimet 137 132 ETF-käynnistysjärjestelmä 199 154 Euroopan Kaakkois-Euroopparahastoon (EFSE) 102 96 Vihreän kasvun rahasto (Green for Growth Fund, GGF) 20 20 GEEREF 56 — Progress-mikrorahoitusjärjestely 14 — Muut sijoitukset 1 2 Yhteensä 717 561

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

Pankin hallintoneuvosto hyväksyi toukokuussa 2010 miljardin euron välittömän korotuksen maksettujen osakkeiden enimmäismäärään. Liikkeeseen laskettuihin maksettuihin osakkeisiin liittyvät maksut hoidettiin kohdentamalla uudelleen nettotulot, jotka oli aiemmin osoitettu ylijäämänä muihin tarkoituksiin eli sentyyppisten osakkeiden maksuihin. Lisäksi EBRD:n perussääntöön sisältyy sopimusperusteisia rajoituksia, jotka koskevat mm. omistusosuuksien myyntiä ja joiden mukaan omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan ja vain nykyisille osakkeenomistajille. Komission omistusosuus EBRD:ssä arvostetaan tämän vuoksi hankintahintaan, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset.

Komissio on merkinnyt EBRD:n 21 miljardin euron kokonaispääomasta 3 prosenttia. Merkitystä pääomasta maksettavaksi vaadittu osuus oli tilinpäätöspäivänä 187 miljoonaa euroa, joka on maksettu kokonaisuudessaan. Jäljellä olevat maksut pääomasta, jota ei ole vaadittu maksettavaksi, ovat 443 miljoonaa euroa.

milj. euroa EBRD EBRD:n pääoma yhteensä Komission merkitsemä osuus Osakepääoma yhteensä 20 793 630 Maksettu (6 197) (187) Maksamista ei ole pyydetty 14 596 443

Riskipääomatoimilla myönnetään rahoituksenvälittäjille varoja oman pääoman ehtoisten sijoitusten rahoittamiseksi. Euroopan investointipankki hallinnoi näitä toimia, jotka rahoitetaan Euroopan naapuruuspolitiikkaan tarkoitetuista varoista.

ETF-käynnistysjärjestelmä kattaa kasvu- ja työllisyysohjelman sekä EIR:n hallinnoimat MAP- ja CIP-ohjelmat, joilla tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin.

Kohta sisältää myös vaihtuvapääomaisena sijoitusyhtiönä (SICAV) toimivan Euroopan Kaakkois-Euroopparahaston (EFSE). EFSE:n päätavoitteena on edistää Kaakkois-Euroopan talouskehitystä ja vaurastumista tarjoamalla kestävää ja täydentävää kehitysrahoitusta paikallisten rahoituksenvälittäjien kautta.

Vihreän kasvun rahaston (Green for Growth Fund, GGF), joka on entinen Southeast Europe Energy Efficient Fund, yleisenä tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta ja edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä Kaakkois-Euroopassa tarjoamalla yrityksille ja kotitalouksille rahoitusta sekä suoraan että rahoituslaitosten kanssa solmittavilla kumppanuuksilla.

Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävään maailmanlaajuiseen rahastoon (GEEREF) tehtiin uusi 56 miljoonan euron sijoitus. GEEREF on uusi innovatiivinen rahasto, joka tarjoaa globaalia riskipääomaa yksityisinä sijoituksina energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita varten kehitysmaissa ja siirtymätalousmaissa. Lisäksi vuonna 2010 tehtiin 14 miljoonan euron sijoitus työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta tukevaan Progress-mikrorahoitusjärjestelyyn.

Vuoden loppuun mennessä oli sidottu ETF-käynnistysjärjestelmään ja pk-yritysten rahoitusvälineeseen liittyvät 122 miljoonan euron varat, joita muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet.

2.4 LAINAT

milj. euroa Liitetieto 31.12.2010 31.12.2009 Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat 2.4.1 162 169 Lainavaroista myönnetyt luotot 2.4.2 11 478 10 595 Yhteensä 11 640 10 764

2.4.1 Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

milj. euroa Erityisehdoin myönnetyt lainat EHTY:n asuntolainat Yhteensä Yhteensä 31.12.2009 143 26 169 Uudet lainat 2 — 2 Takaisinmaksut (16) (5) (21) Kirjanpitoarvon muutos 11 1 12 Yhteensä 31.12.2010 140 22 162

Tähän kohtaan kuuluvat erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Kaikki lainat erääntyvät yli 12 kuukautta vuoden lopun jälkeen. Lainojen efektiivinen korko on 7,73–14,507 prosenttia

2.4.2 Lainavaroista myönnetyt luotot

milj. euroa Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat Euratom-lainat Maksutaselainat Selvitystilassa oleva EHTY Yhteensä Yhteensä 31.12.2009 587 484 9 303 261 10 635 Uudet lainat — — 2 850 — 2 850 Takaisinmaksut (84) (17) — — (101) Valuuttakurssierot — 2 — 7 9 Kirjanpitoarvon muutos — — 93 (4) 89 Yhteensä 31.12.2010 503 469 12 246 264 13 482 Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi — — 2 004 — 2 004 Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi 503 469 10 242 264 11 478

Seuraavasta taulukosta käy ilmi efektiivinen korko (joka ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

Lainat 31.12.2010 31.12.2009 Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat 0,99 %–4,54 % 0,9625 %–4,54 % Euratom-lainat 0,96313 %–5,76 % 1,071 %–5,76 % Maksutaselainat 2,375 %–3,625 % 3,125 %–3,625 % Selvitystilassa oleva EHTY 0,556 %–5,8103 % 0,346 %–5,8103 %

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellinen rahoitusapu on politiikkalähtöinen rahoitusväline, josta myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea ja/tai talousarviotukea EU:n aluetta maantieteellisesti lähellä oleville kumppanimaille. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston tukemille rakennemuutos- ja uudistusohjelmille myönnettyä rahoitusta. Vuoden 2010 loppuun mennessä komissio oli tehnyt 300 miljoonan euron arvosta lainasopimuksia, joihin liittyviä varoja muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet. Komissio ei ole saanut ulkopuolisilta takauksia näille lainoille, mutta takuurahasto on taannut ne (ks. liitetieto 2.3.3)

Euratom-lainat

Euratom on Euroopan unionin oikeushenkilö, jota edustaa Euroopan komissio. Jäsenvaltioille myönnettävillä Euratom-lainoilla rahoitetaan jäsenvaltioissa toteutettavia investointihankkeita, jotka liittyvät ydinsähkön teolliseen tuotantoon ja polttoainekiertoon tarkoitettuihin teollisiin laitoksiin. Kolmansille maille myönnettävät Euratom-lainat on tarkoitettu toimivien tai rakenteilla olevien ydinvoimalaitosten ja ydinpolttoainekiertoon liittyvien laitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen. Komissio on saanut näille lainoille ulkopuolisilta takauksia yhteensä 466 miljoonan euron arvosta (481 miljoonaa euroa vuonna 2009).

Maksutaselainat

Maksutaselaina on politiikkalähtöinen rahoitusväline, joka on otettu uudelleen käyttöön, jotta EU:n jäsenvaltioille voidaan tarjota keskipitkän aikavälin rahoitustukea tämänhetkisessä talous- ja rahoituskriisissä. Välineellä mahdollistetaan lainojen myöntäminen jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta tai pääomatasetta koskevia vaikeuksia tai jota tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. Tästä järjestelystä voivat saada tukea vain ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön. Lainojen enimmäismääräksi on vahvistettu 50 miljardia euroa. Lainoille myönnetään vakuudet EU:n yleisestä talousarviosta.

Vuoden 2008 marraskuun ja vuoden 2010 lopun välisenä aikana lainoja myönnettiin yhteensä 14,6 miljardia euroa Unkarille, Latvialle ja Romanialle. Tästä määrästä maksettiin 12,05 miljardia euroa vuoden 2010 loppuun mennessä. Seuraavassa taulukossa esitetään maksu- ja erääntymisaikataulu jo maksettujen maksutaselainojen erille.

milj. euroa Unkari Latvia Romania Yhteensä Maksettu vuonna 2008: — eräpäivä 11/2011 2 000 — — 2 000 Maksettu vuonna 2009: — eräpäivä 4/2014 — 1 000 — 1 000 — eräpäivä 11/2014 2 000 — — 2 000 — eräpäivä 1/2015 — 1 200 1 500 2 700 — eräpäivä 4/2016 1 500 — — 1 500 Maksettu vuonna 2010: — eräpäivä 9/2017 — — 1 150 1 150 — eräpäivä 5/2019 — 500 1 000 1 500 — -eräpäivä 10/2025 — 200 — 200 31.12.2010 mennessä maksetut lainat 5 500 2 900 3 650 12 050 Lainoja myönnetty yhteensä 6 500 3 100 5 000 14 600 Määrät, joita ei nostettu 31.12.2010 mennessä Määräaika umpeutunut 200 1 350 1 550

Unkarin maksutaselainaohjelman määräaika umpeutui marraskuussa 2010.

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (EFSM)

Koska rahoituksenvakautusmekanismiin kuuluvien erien maksu tapahtui vasta 31. joulukuuta 2010 jälkeen, kyseisiä lainoja koskevat tiedot esitetään liitetiedossa 9.

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

Erä sisältää lähinnä selvitystilassa olevan EHTY:n perustamissopimuksensa 54 ja 56 artiklan mukaisesti lainavaroista myöntämät luotot sekä kolme noteeraamatonta vieraan pääoman ehtoista arvopaperia, jotka EIP on laskenut liikkeeseen maksukyvyttömän velallisen sijaan tulleena velallisena. EHTY pitää kyseiset arvopaperit hallussaan niiden erääntymiseen (vuonna 2017 ja vuonna 2019) saakka kattaakseen vastaavien ottamiensa lainojen takaisinmaksun. Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta lisättynä kyseiselle vuodelle jaksotetulla, oikeuksien syntymisajankohtana maksettujen palkkioiden ja kyseisenä ajankohtana aiheutuneiden transaktiokustannusten osuudella. Laskennassa on käytetty efektiivisen koron menetelmää.

2.5 PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 (oikaistu) Ennakkomaksut (ks. liitetieto 2.5.1) 40 298 39 750 Menoennakot (ks. liitetieto 2.5.2) 3 820 1 794 Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä 44 118 41 544

2.5.1 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on alle 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi, ja se kuuluu lyhytaikaisiin varoihin. Jäljelle jäävä määrä kirjataan pitkäaikaisiin varoihin.

Ennakkomaksut yhteensä

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Pitkäaikaiset ennakkomaksut (ks. edellä) 40 298 39 750 Pitkäaikaiset ennakkomaksut (ks. edellä liitetieto 2.9) 9 123 9 077 Ennakkomaksut yhteensä 49 421 48 827

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita Euroopan komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31.12.2010 oli 1 227 miljoonaa euroa (936 miljoonaa euroa vuonna 2009). Vakuuksien käypä arvo oli 1 059 miljoonaa euroa (724 miljoonaa euroa vuonna 2009).

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) mukaisesti suoritetut ennakkomaksut kuuluvat käytännössä osallistujien takuurahastoon – Vuonna 2010 ennakkomaksuja suoritettiin yhteensä 3,2 miljardia euroa (2,7 miljardia euroa vuonna 2009). Kyseessä on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan EU:n ja osallistujien taloudelliset riskit FP7:n epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Takuurahaston pääoma ja korot muodostavat suoritustakuun. Kaikki avustuksina toteutettaviin epäsuoriin toimiin osallistuvat tahot maksavat 5 prosenttia EU:n kokonaisrahoitusosuudesta takuurahaston pääomaan toimen voimassaoloaikana (tällaisiin avustuksiin liittyy komission kirjanpidossa aina ennakkomaksu). Näin ollen osallistujat omistavat takuurahaston, ja komissio EU:n edustajana on toimeenpaneva elin. Epäsuoran toimen päätyttyä osallistujille palautetaan niiden takuurahastoon maksama pääomaosuus kokonaisuudessaan, paitsi jos velvoitteensa laiminlyöneet tuensaajat ovat aiheuttaneet takuurahastolle tappioita. Tällöin tuensaajille palautetaan vähintään 80 prosenttia maksetusta rahoitusosuudesta. Osallistujien takuurahasto turvaa näin sekä komission että toimiin osallistuvien taloudelliset edut. Osallistujat olivat maksaneet osallistujien takuurahastoon yhteensä 866 miljoonaa euroa 31.12.2010 mennessä (561 miljoonaa euroa vuonna 2009) – ks. myös liitetieto 11.

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

milj. euroa Hallinnointitapa 31.12.2010 31.12.2009 Suora keskitetty hallinnointi 1 695 1 148 Välillinen keskitetty hallinnointi 620 486 Hajautettu hallinnointi 441 347 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 37 055 37 199 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 487 568 Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama 0 2 Yhteensä 40 298 39 750

Merkittävimmät pitkäaikaiset ennakkomaksut liittyvät rakennetoimiin, joita rahoitetaan ohjelmakaudella 2007–2013 aluekehitysrahastosta, sosiaalirahastosta, maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, koheesiorahastosta ja kalatalousrahastosta. Koska monet näistä hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen olisi oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tällaiset ennakkomaksut esitetään sen vuoksi pitkäaikaisissa varoissa.

2.5.2 Menoennakot

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 (oikaistu) Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet 3 820 1 794 Yhteensä 3 820 1 794

Vuosien 2007–2013 koheesiorahasto-ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa jäsenvaltioille voidaan suorittaa EU:n talousarviosta maksuja, joilla tuetaan jäsenvaltioiden perustamia ja hallinnoimia rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä (lainoja, takauksia tai oman pääoman ehtoisia sijoituksia). Perussäädöksissä jäsenvaltioita ei kuitenkaan velvoiteta raportoimaan komissiolle säännöllisesti kyseisten varojen käytöstä. Nämä maksut on vuoteen 2010 saakka merkitty komission kirjanpitojärjestelmään kuluiksi, vaikka kaikkia varoja ei ole käytetty välineen puitteissa. Asianmukaisempi menettely on merkitä ne omaisuuserinä taseeseen (menoennakot).

Kyseisten määrien käyttötarkoituksen vuoksi niiden käyttöä ei voida määrittää pelkästään tarkastelemalla rahoitusvälineen tilinpäätöslaskelmien kaltaista perustietolähdettä, koska esimerkiksi takaukseen liittyvät varat on jäädytetty rahoitusvälineiden pankkitileille, ja rahoitusvälineille maksetut lainavarat voidaan käyttää uusien lainojen myöntämiseen. Komissio on joutunut laatimaan arvioita, jotta kyseisten varojen käyttö voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon tilinpäätöksessä ohjelmakauden aikana. Tämä johtuu siitä, että jäsenvaltioita ei vaadita raportoimaan näiden varojen yksityiskohtaista käyttöä, eikä komissio pysty hankkimaan kyseisiä tietoja kustannustehokkaasti. Luotettavin mahdollinen menetelmä on näiden menojen kirjaaminen kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä ohjelmakauden aikana 31.12.2015 saakka. Kyseisen ajankohdan jälkeen kyseiset menot eivät ole sallittuja.

Tämän vuoksi komissio pyysi tarvittavia tietoja jäsenvaltioilta vuoden 2011 alussa. Komissio laatii arviot ja merkitsee käyttämättömät määrät taseeseen 31.12.2011. Kokonaismäärä jaetaan määriin, jotka jäsenvaltiot aikovat käyttää vuoden 2011 aikana (ks. liitetieto 2.9.2) ja määriin, jotka käytetään vuoden 2011 jälkeen (ks. edellä oleva taulukko).

EU:n tilinpäätös- ja kirjanpitosääntöjen ja kansainvälisesti hyväksyttyjen tilinpäätöskäytänteiden mukaisesti edellä esitetty kirjanpitokäsittely aiheuttaa muutoksen tilinpäätöksen laatimisperiaatteisiin, ja asianomaiset rahamäärät ovat merkittäviä. Tämän vuoksi vuoden 2009 tasetta on oikaistu tämän tilinpäätöksen laskelmissa, jotta voidaan esittää vertailukelpoiset numerotiedot, joista käy ilmi edellisvuoden tilanne uuden kirjanpitokäsittelyn mukaisesti. Varainhoitovuoden 2008 lukuihin kohdistuvan vaikutuksen arvioitiin olevan vain 18 miljoonaa euroa. Kyseinen määrä oikaistiin suhteessa vuoden 2009 kertyneeseen alijäämään, eikä vuoden 2009 avaavaan taseeseen tehty oikaisua. Alla olevassa taulukossa esitetään tämän oikaisun vaikutus varainhoitovuoden 2009 alkuperäiseen taseeseen:

Vuoden 2009 alkuperäinen tase Tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutos Vuoden 2009 oikaistu tase Pitkäaikaiset ennakkomaksut: Ennakkomaksut 39 750 — 39 750 Menoennakot — 1 794 1 794 39 750 1 794 41 544 Lyhytaikaiset ennakkomaksut: Ennakkomaksut 9 077 — 9 077 Menoennakot — 359 359 9 077 359 9 436 Lyhytaikaiset saamiset: Siirtosaamiset ja menoennakot 3 912 295 4 207 Varat yhteensä 100 859 2 448 103 307 Velat yhteensä (145 585) — (145 585) Nettovarat (44 726) 2 448 (42 278) Kertynyt tulos ja rahastot Rahastot 3 323 — 3 323 Kertynyt alijäämä (52 506) 18 (52 488) Kuluvan varainhoitovuoden tulos 4 457 2 430 6 887 (44 726) 2 448 (42 278)

2.6 PITKÄAIKAISET SAAMISET

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Jäsenvaltiot 14 26 EHTY:n henkilöstölainat 9 10 Vakuudet ja talletukset 14 17 Muut 3 2 Yhteensä 40 55

Saamiset jäsenvaltioilta ovat selvitystilassa olevan EHTY:n saamisia entisiltä jäsenyyteen valmistautuvilta mailta. Pitkäaikaisten saamisten kokonaismäärästä 14 miljoonaa euroa liittyy muihin kuin vaihtoon liittyviin transaktioihin (26 miljoonaa euroa vuonna 2009).

LYHYTAIKAISET VARAT

2.7 VAIHTO-OMAISUUS

milj. euroa Erän kuvaus 31.12.2010 31.12.2009 Tutkimusmateriaali 71 62 Muut 20 15 Yhteensä 91 77

2.8 LYHYTAIKAISET SIJOITUKSET

Lyhytaikaiset myytävissä olevat varat

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Selvitystilassa oleva EHTY 1 283 1 483 Riskinjakorahoitusväline 419 244 TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä 111 61 BUFI-sijoitukset 515 0 Muut 3 3 Yhteensä 2 331 1 791

Lyhytaikaiset sijoitukset muodostuvat myytävissä olevista rahoitusvaroista, jotka on hankittu tuoton saamiseksi tai joita pidetään hallussa tietyn varojen rakenteen saavuttamiseksi tai toissijaisen likviditeettilähteen muodostamiseksi, ja jotka voidaan näin myydä likviditeettitarpeiden tai koronmuutosten mukaan.

Kaikki selvitystilassa olevan EHTY:n myytävissä oleviin varoihin kuuluvat sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattuja euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita. Vuonna 2010 erääntyvien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien (käypä) arvo 31.12.2010 oli 294 miljoonaa euroa (242 miljoonaa euroa vuonna 2009).

Vaikka uusia hankintoja on tehty sekä riskinjakorahoitusvälineeseen että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen lainavakuusvälineeseen (ks. myös liitetieto 5.1.2), suuri kasvu edellisvuoteen verrattuna johtuu pääasiassa siitä, että alustavasti maksetut sakot on sijoitettu talous- ja rahoitusosaston hallinnoimaan erilliseen rahastoon (BUFI). Aiempina vuosina nämä määrät talletettiin erillisille pankkitileille – ks. liitetieto 2.11 (käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia).

2.9 LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 (oikaistu) Ennakkomaksut (ks. liitetieto 2.9.1) 9 123 9 077 Menoennakot (ks. liitetieto 2.9.2) 955 359 Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä 10 078 9 436

2.9.1 Ennakkomaksut

milj. euroa Hallinnointitapa 31.12.2010 31.12.2009 Suora keskitetty hallinnointi 3 038 2 924 Välillinen keskitetty hallinnointi 2 368 1 990 Hajautettu hallinnointi 536 700 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 2 177 2 550 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 894 832 Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama 110 81 Yhteensä 9 123 9 077

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien lyhytaikaisten ennakkomaksujen vähennys johtuu siitä, että solidaarisuusrahaston toiminta on päätösvaiheessa. Vuonna 2010 uusille hankkeille maksettiin ennakkomaksueriä (kauteen 2007–2013 kuuluvat ohjelmat), mutta ne kirjattiin pitkäaikaisiin varoihin, kuten liitetiedossa 2.5 selitetään. Välillisen ja suoran keskitetyn hallinnoinnin alaan kuuluvien lyhytaikaisten ennakkomaksujen lisäys johtuu toiminnan lisääntymisestä pääasiassa tutkimuksen ja kehittämisen alalla.

2.9.2 Menoennakot

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 (oikaistu) Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet 955 359 Yhteensä 955 359

Kuten edellä liitetiedossa 2.5.2 todetaan, nämä määrät liittyvät jäsenvaltioille vuosien 2007–2013 koheesiorahasto-ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa suoritettuihin maksuihin, joilla perustetaan ja tuetaan rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä. Näitä varoja ei ollut käytetty välineiden puitteissa vuoden 2010 loppuun mennessä, mutta ne aiotaan käyttää vuoden 2011 aikana.

2.10 LYHYTAIKAISET SAAMISET

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 (oikaistu) Lainat ja määräaikaistalletukset 2 170 216 Lyhytaikaiset saamiset 6 786 4 519 Sekalaiset saamiset 20 16 Siirtosaamiset ja menoennakot 4 525 4 207 Yhteensä 13 501 8 958

Lyhytaikaisten saamisten kokonaismäärästä arviolta 11 009 miljoonaa euroa liittyy muihin kuin vaihtoon liittyviin transaktioihin (8 415 miljoonaa euroa vuonna 2009).

2.10.1 Lainat ja määräaikaistalletukset

Nämä määrät muodostuvat pääasiassa maksutaselainoista (2 004 miljoonaa euroa), jotka erääntyvät alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä (ks. edellä liitetieto 2.4). Tähän kohtaan sisältyvät myös 166 miljoonan euron määräaikaistalletukset, jotka liittyvät pääasiassa selvitystilassa olevaan EHTY:n määräaikaistalletuksiin.

2.10.2. Lyhytaikaiset saamiset

milj. euroa Tiliryhmä 31.12.2010 31.12.2009 Bruttomäärä Arvonalennus Nettoarvo Bruttomäärä Arvonalennus Nettoarvo Tuensaajat 207 (79) 128 277 (76) 201 Sakot 4 584 (406) 4 178 3 370 (133) 3 237 Jäsenvaltiot 4 011 (1 625) 2 386 2 198 (1 191) 1 007 Muut 96 (2) 94 76 (2) 74 Yhteensä 8 898 (2 112) 6 786 5 921 (1 402) 4 519

Tuensaajat

Nämä ovat perintämääräyksiä, jotka on viety kirjanpitoon 31.12.2010 vahvistettuina, perimättä olevina saamisina ja joita ei vielä ole otettu mihinkään muuhun kohtaan taseen vastaavaa-puolella.

Sakot

Tähän kohtaan sisältyvät komission määräämiin sakkoihin liittyvät perittävät määrät. Kasvanut arvonalennus edellisvuoteen verrattuna johtuu pääasiassa siitä, että ennen 31.12.2010 päätettyjen sakkojen määrä väheni vuoden 2011 aikana. Arvonalennuksessa otetaan huomioon myös se tosiseikka, että talous- ja finanssikriisin vuoksi joitakin uusia sakkoja ei voitu kattaa alustavilla maksuilla tai pankkitakauksilla. Joulukuun 31. päivään 2010 mennessä näihin saamisiin liittyen oli saatu yhteensä 2 585 miljoonan euron vakuudet (2 952 miljoonaa euroa vuonna 2009). On huomattava, että edellä mainitusta yhteismäärästä 1 771 miljoonaa euroa ei ollut erääntynyt 31.12.2010 mennessä.

Saamiset jäsenvaltioilta

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Kohtaan on kirjattu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15.10.2010) maataloustukirahaston tuensaajilta per 31.12.2010. Summasta on vähennetty 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten. Lisäksi on arvioitu saamisten määrä jaksolta, joka ulottuu edellä tarkoitetun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2010 joulukuun 31. päivään. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa tuensaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä. On huomattava, että arvonalennusmenetelmää mukautettiin vuonna 2010 sekä tulojen että menojen osalta, joten mukautuksella ei ole vaikutusta nettomääriin – ks. liitetieto 3.2.3. Uuden menetelmän mukaisesti saamiset kirjataan nimellisarvoon, ja arvonalennus perustuu tilastoanalyysiin (kerrytettävissä oleva rahamäärä).

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Tätä kohtaa tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että jäsenvaltioilla on oikeus pidättää kantamistaan perinteisistä omista varoista kantokuluina 25 prosenttia. Edellä esitetyt luvut ovat tämän vuoksi nettomääriä, joista on vähennetty kyseinen osuus. Jäsenvaltioilta oleviin saamisiin on jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella tehty 811 miljoonan euron arvonalennus. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio olisi luopunut arvonalennusta vastaavien määrien perimisestä.

Muut saamiset jäsenvaltioilta

Muut saamiset jäsenvaltioilta sisältävät 30 miljoonaa euroa takaisinperittäviä varoja (72 miljoonaa euroa vuonna 2009) ja 199 miljoonaa euroa maataloustukirahaston ennakkomaksuja (8 miljoonaa euroa vuonna 2009).

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset Maataloustukirahasto 1 130 627 Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 19 — SAPARD 146 — Arvonalennus (814) (350) Yhteensä 481 277 Maksettu ja jäsenvaltioilta perittävä arvonlisävero 46 38 Omat varat A-kirjanpitoon kirjatut määrät 81 89 Erilliseen kirjanpitoon kirjatut määrät 1 285 1 260 Arvonalennus (811) (841) Muut 391 25 Yhteensä 946 533 Muut saamiset jäsenvaltioilta 913 159 Yhteensä 2 386 1 007

2.10.3 Siirtosaamiset ja menoennakot

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 (oikaistu) Siirtosaamiset 3 445 3 655 Menoennakot 1 061 525 Muut 19 27 Yhteensä 4 525 4 207

Tämän kohdan erät muodostuvat pääosin siirtosaamisista:

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Omat varat 2 657 2 209 Käyttötarkoitukseensa sidotut maataloustulot, marras- ja joulukuu 72 940 Maataloustukirahasto: täytäntöönpanematta olevat rahoitusoikaisupäätökset 520 0 Koheesio-, aluekehitys- ja maaseudun kehitysrahastot: rahoitusoikaisut 43 404 Muut siirtosaamiset 153 102 Siirtosaamiset yhteensä 3 445 3 655

Muihin siirtosaamisiin kuuluvia eriä ovat pääasiassa viivästyskorot, kertyneet pankkikorot sekä ennakkomaksuista kertyneet korot.

Tärkeimmät menoennakkoihin sisältyvät määrät liittyvät varoihin, jotka jäsenvaltiot ovat siirtäneet rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin ja joita ei ollut vielä ilmoitettu komissiolle tai joita se ei ollut maksanut vuoden loppuun mennessä. Näitä varoja oli 858 miljoonaa euroa 31.12.2010 (295 miljoonaa euroa vuonna 2009). Varainhoitovuoden 2009 osalta kokonaismäärää on oikaistu – ks. liitetieto 2.5.2. Kohtaan on kirjattu myös yhteensä 182 miljoonan euron menoennakot, joiden sisältämistä eristä merkittävimmät ovat kolmansien maiden kanssa tehtyihin kahdenvälisiin kalastussopimuksiin liittyvät 50 miljoonan euron maksut, Eurooppa-kouluihin liittyvät 41 miljoonan euron maksut ja 44 miljoonan euron toimistovuokrat.

2.11 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia: Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa 10 123 10 958 Käyttötilit 1 150 1 967 Ennakkomaksutilit 39 42 Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) 1 9 Lyhytaikaiset talletukset ja muut rahavarat 1 670 1 486 Yhteensä 12 983 14 462 Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia 9 080 8 910 Yhteensä 22 063 23 372

2.11.1 Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia, kattavat kaikki EU:n rahavarat, joita säilytetään jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla EU:n tileillä (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä, ennakkomaksutileillä, lyhytaikaisina talletuksina talletustileillä tai käteiskassoissa.

Lyhytaikaisiin talletuksiin sisällytetyt määrät ovat pääasiassa varoja, jotka EU on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja joilla toteutetaan EU:n talousarviosta rahoitettavia yksittäisiä ohjelmia. Vuoden 2010 loppuun mennessä 131 miljoonaa euroa oli sidottu, mutta muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet varoja.

2.11.2 Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia, sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin.

PITKÄAIKAISET VELAT

2.12 TYÖSUHDE-ETUUDET

milj. euroa 31.12.2010 31.12.2009 Eläkkeet – henkilöstö 32 801 33 316 Eläkkeet – muut 840 663 Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä 3 531 3 263 Yhteensä 37 172 37 242

2.12.1 Eläkkeet – henkilöstö

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Näitä eläkevastuita ei rahastoida, mutta jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet eläkemenojen rahoittamista varten vahvistetun jakoperusteen mukaisesti. Virkamiehet rahoittavat lisäksi suorittamillaan pakollisilla eläkemaksuilla kolmanneksen eläkejärjestelmän menoista pitkällä aikavälillä.

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31.12.2010 henkilöstön ja eläkkeellä olevan henkilöstön määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 25 (ja näin ollen myös EU:n kirjanpitosäännön nro 12) mukaisesti. Eläkevastuut arvioidaan niin sanotulla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvalla vakuutusmatemaattisella menetelmällä (projected unit credit method). Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät arviointipäivänä tiedossa olleet vakuutusmatemaattiset oletukset, joita on käytetty arvioinnissa:

Vakuutusmatemaattiset oletukset 31.12.2010 31.12.2009 Nimellinen diskonttokorko 4,6 % 4,5 % Ennustettu inflaatiovauhti 2,1 % 2,5 % Reaalinen diskonttokorko 2,4 % 2,0 % Avioliiton todennäköisyys: mies/nainen 84 %/38 % 84 %/38 % Yleinen palkkatason nousu / eläkkeiden yleinen uudelleenarvostus 0 % 0 % Vuoden 2008 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko Kyllä Kyllä

Eläkevastuut koskevat näin seuraavien henkilöryhmien aiemmin määriteltyjä oikeuksia:

1. Kaikkien Euroopan unionin eläkejärjestelmään kuuluvien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva henkilöstö 31.12.2010.

2. Toimielinten palveluksesta lopullisesti tai väliaikaisesti lähtenyt henkilöstö, jolla on eläkeoikeuksia Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmässä (edellyttäen, että kyseiset virkamiehet ovat olleet unionin palveluksessa vähintään 10 vuotta).

3. Vanhuuseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt.

4. Työkyvyttömyyseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt.

5. Työkyvyttömyysavustusta saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt.

6. Perhe-eläkkeen saajat (lesket, lapset, huollettavat).

Eläkevastuista voidaan todeta seuraavaa (ks. myös jäljempänä taulukko keskeisistä muutoksista):

— Vastuiden vakuutusmatemaattinen bruttoarvo 31.12.2010 oli 36 639 miljoonaa euroa (37 215 miljoonaa euroa vuonna 2009). Tähän on lisätty korjauskertoimen vaikutus, joka on 1 063 miljoonaa euroa (1 079 miljoonaa euroa vuonna 2009). Edunsaajien maksamat verot vähennetään bruttovastuun kokonaismäärästä. Näin saadaan nettovastuu, joka kirjataan taseeseen (maksetuista eläkkeistä vähennetään vero, joka on EU:n tuloa eläkkeiden maksuvuonna). Nettovastuu eli veroilla vähennetty bruttovastuu oli 31.12.2010 arviolta 32 801 miljoonaa euroa.

— Eläkejärjestelmän jäsenmäärä kasvoi 1 578 henkilöllä.

2.12.2 Eläkkeet – muut

Tämä kohta sisältää komission, unionin tuomioistuimen (ja yleisen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston pääsihteerien, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Kohtaan on sisällytetty myös Euroopan parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.12.3 Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Tilinpäätöstä varten määritetään myös sellaisen yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään liittyvän vastuun arvioitu arvo, joka EU:lla on eläkkeellä olevan henkilöstönsä osalta. Vastuun bruttomäärän arvioidaan olevan 3 791 miljoonaa euroa. Nettovastuu lasketaan vähentämällä bruttovastuusta järjestelmän varat (260 miljoonaa euroa). Laskelmissa on sovellettu samaa diskonttokorkoa ja palkkatason yleistä nousua kuin henkilöstön eläkkeitä arvostettaessa.

Työsuhde-etuuksiin liittyvän bruttovelan muutos

milj. euroa Henkilöstön eläkevastuu Sairausvakuutusjärjestelmä Bruttovelka 31.12.2009 37 215 3 535 Työsuoritukseen perustuvat menot 1 331 188 Korkomenot 1 709 169 Maksetut etuudet (1 131) (95) Vakuutusmatemaattiset voitot (2 566) (6) Uudesta henkilöstöstä johtuva muutos 81 — Bruttovelka 31.12.2010 36 639 3 791

2.13 PITKÄAIKAISET VARAUKSET

milj. euroa Määrä 31.12.2009 Lisä-varaukset Käyttämättä olevat peruutetut määrät Käytetyt määrät Siirretty lyhytaikaiseen Arvioiden muutos Määrä 31.12.2010 Oikeustapaukset 413 30 (136) (1) 0 0 306 Ydinlaitosten purkaminen 908 0 0 (3) (21) 21 905 Rahoitus-varaukset 76 38 0 0 (30) 2 86 Muut 72 18 (9) (55) (6) 0 20 Yhteensä 1 469 86 (145) (59) (57) 23 1 317

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi vuoden 2011 jälkeen. Suurin tällainen summa (300 miljoonaa euroa) liittyy 31.12.2010 vielä käsiteltävinä olleisiin oikeustapauksiin, jotka koskevat maataloustukirahaston menoihin liittyviä rahoitusoikaisuja ja maatalousmenoja.

Ydinlaitosten purkaminen

Vuonna 2008 riippumaton asiantuntijaryhmä päivitti vuonna 2003 laatimaansa selvitystä Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinlaitosten purkamiseen ja jätehuolto-ohjelmaan liittyvistä kustannuksista. Tilinpäätökseen merkitty varaus perustuu asiantuntijaryhmän tarkistettuun arvioon, joka on 1 222 miljoonaa euroa (alkuperäinen arvio oli 1 145 miljoonaa euroa). Varaukseen tehtiin EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus, minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän nollakuponkikorkoa). Varauksen arvoksi 31.12.2010 saatiin näin yhteensä 926 miljoonaa euroa. Tämä kokonaismäärä jaetaan osuuteen, joka todennäköisesti maksetaan vuonna 2011 (21 miljoonaa euroa), ja osuuteen, joka maksetaan myöhemmin (905 miljoonaa euroa). Koska ohjelman kestoksi on arvioitu noin 20 vuotta, edellä esitetty arvio on jossain määrin epävarma ja lopulliset kustannukset voivat poiketa esitetyistä arvioista.

Rahoitusvaraukset

Tähän kohtaan on merkitty varaukset, jotka perustuvat arvioituihin tappioihin takauksista, jotka Euroopan investointirahasto (EIR) voi myöntää omissa nimissään komission puolesta ja komission riskillä vuosina 1998 ja 2001 käynnistetyissä pk-yr