ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kuten Euroopan komissio tiedonannossaan ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (8) korostaa, kulttuuriperintö on jaettu voimavara ja yhteinen hyvä, joka on säilytettävä tuleville sukupolville ja jonka vaaliminen on kaikkien sidosryhmien yhteisellä vastuulla.

Kuten Euroopan komissio tiedonannossaan ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (8) korostaa, kulttuuriperintö on jaettu voimavara ja yhteinen hyvä, joka on säilytettävä tuleville sukupolville ja jonka vaaliminen on kaikkien sidosryhmien yhteisellä vastuulla. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 36 artikla ei tältä osin estä tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelun kannalta.
Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta "Vuoteen 2000 liittyvä tietokoneongelma"

(1999/C 293/15)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

katsoo että paikallis- ja alueviranomaiset ovat usein vastuussa julkisista palveluista aloilla, joihin tietokoneiden 00-ongelmat vuosituhannen vaihtuessa saattavat vaikuttaa; tällaisia ovat sairaalat, yleishyödylliset palvelut sekä liikenneinfrastruktuuri,

katsoo että nämä alat ovat usein riippuvaisia toisistaan ja yhteydessä toisiinsa kansainvälisissä perusrakenneverkostoissa, minkä vuoksi tarvitaan tiivistä yhteistyötä,

toteaa että Euroopan komissio ilmaisee tuoreimmassa kertomuksessaan erityisen huolensa paikallis- ja alueviranomaisten valmiuden puutteesta,

muistuttaa että jäsenvaltioiden ja eri alojen välillä vallitsee suuria eroja tietoisuudessa ja valmistelujen etenemisessä; tietojen antaminen julkisuuteen ja niiden vaihto ei ole riittävän laajamittaista ja jäsenvaltioissa tehdään paljon kaksinkertaista työtä,

katsoo että valveuttaminen kaikilla tasoilla on erittäin tärkeää ja että tiedon saatavuus ja hyvien käytäntöjen vaihto on nyt keskeistä,

katsoo että 00-ongelman vaikutuksia ei tässä vaiheessa tunneta eikä ole mahdotonta, että sen seuraukset ovat verrattavissa luonnonmullistukseen, joka aiheuttaa viranomaisille suuria kustannuksia kaikilla tasoilla,

katsoo että 00-ongelma ei ole vain tekninen, vaan kysymys on myös poliittisesta vastuusta,

korostaa ongelman polttavuutta erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten kannalta,

kehottaa valtakunnallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia tiedostamaan ongelman ja nopeuttamaan valmisteluja käyttäen mahdollisimman paljon hyväksi muiden paikallis- ja alueviranomaisten kokemusta,

esittää, että AK, joka on paikallis- ja alueviranomaisten edustaja, kutsutaan mukaan kaikkeen EU:n toimintaan, työryhmiin ja tiedotuskampanjoihin, jotka liittyvät kyseiseen aiheeseen,

kehottaa Euroopan komissiota helpottamaan tiedon ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja tarjoamaan tietoa kaikilla EU:n virallisilla kielillä,

pyytää Euroopan komissiota toimittamaan AK:lle tietoja ydinlaitosten turvallisuudesta EU:n ulkopuolisissa maissa,

huomauttaa, että on tutkittava ongelman taloudelliset ja oikeudelliset seuraukset kuten korvausvastuu, korvausvaatimukset ja vahingonkorvaukset, jotka ovat samankaltaisia kuin luonnonmullistustilanteessa,

kehottaa puheenjohtajaansa välittämään tämän päätöslauselman Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

Bryssel 3. kesäkuuta 1999.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Manfred DAMMEYER
Jos datapyyntö on tarpeen yleiseen hätätilaan reagoimiseksi, datan haltija voi myös evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista, jos datan haltija on jo toimittanut pyydetyn datan vastauksena toisen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen samaa tarkoitusta varten aiemmin esittämään pyyntöön eikä datan haltijalle ole ilmoitettu datan tuhoamisesta 19 artikla 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

Jos datapyyntö on tarpeen yleiseen hätätilaan reagoimiseksi, datan haltija voi myös evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista, jos datan haltija on jo toimittanut identtisenä pyydetyn datan vastauksena toisen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen samaa tarkoitusta varten aiemmin esittämään pyyntöön eikä datan haltijalle ole ilmoitettu datan tuhoamisesta 19 artikla 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.
19.

vahvistaa, että vesiviljely olisi tunnustettava omaksi politiikanalakseen ja että tässä yhteydessä olisi taattava riittävä rahoitus, jotta se täydentäisi perinteistä kalataloutta. Komitea toteaa, että Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta on jo vuosien ajan edistetty kestävää vesiviljelytoimintaa ja vesiviljelytuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä. Komitea katsoo, että luonnonmukaista vesiviljelyä on edistettävä tukemalla eurooppalaisten vesiviljelytuotteiden paikallisia markkinoita ja vähentämällä hallinnollista rasitetta, joka haittaa alan tehokasta kehittämistä. Lisäksi on määritettävä yleiset suuntaviivat tilan sujuvan käyttöönsaannin varmistamiseksi varsinkin rannikkoalueilla, jotta alaa voidaan kehittää. Näiden suuntaviivojen on oltava yhteensopivia muun politiikan, muun muassa ympäristöpolitiikan, kanssa.
11.

suosittaa lisäämään viestintää, vuoropuhelua ja jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten sekä alan toimijoiden (muun muassa julkiset ja yksityiset omistajat, ammattijärjestöt, metsäalan yritykset, luonnonsuojeluasiantuntijat sekä tutkijat, myös ilmastotieteilijät) osallistumista valmisteltaessa asiakirjoja, sillä nykyisissä osallistavissa elimissä käyty keskustelu on komitean näkemyksen mukaan ollut vähäistä ja siinä olisi parantamisen varaa. Näin on tehty aiempien strategioiden yhteydessä mahdollisimman hyvän yhteisymmärryksen saavuttamiseksi kaikkien niiden sidosryhmien välillä, jotka ovat kiinnostuneet hyötymään metsistämme. Sen sijaan on esitetty lopullinen asiakirja todeten, että suurta osaa sen sisällöstä on jo käsitelty biodiversiteettistrategian yhteydessä.
25.

korostaa merkitystä, joka Interreg-ohjelmalla on ollut raja-alueille 30 viime vuoden aikana. Interreg on tukenut yhteistyötä, joka on mahdollistanut raja-alueiden hallintotahojen ja viranomaisten lähentymisen ja vuoropuhelun, ja laajentanut rajat ylittävän yhteistyön kenttää, ja ohjelmasta on tuettu hankkeita, jotka ovat suoraan edesauttaneet rajat ylittävien julkisten palvelujen käynnistämistä.
3.

yhtyy Euroopan komission näkemykseen siitä, että tarvitaan enemmän julkisia investointeja kansallisiin terveydenhuoltojärjestelmiin, jotta ne saisivat tarvitsemansa resurssit ja keinot selviytyä nykyisestä kriisistä ja jotta voidaan vahvistaa niiden selviytymiskykyä pitkällä aikavälillä. Nämä tavoitteet olisi otettava huomioon eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetuissa maakohtaisissa suosituksissa. Pandemia on tuonut esiin sen, että monilla tahoilla teho- ja muun hoidon (vuodepaikkojen, laitteiden, pätevien lääkäreiden ja sairaanhoitajien) samoin kuin paikallistason terveydenhoidon ja palliatiivisen hoidon varhainen aktivointi on ollut puutteellista, mikä on erityisesti hoitotoimien ruuhkautuessa johtanut vakaviin ongelmiin jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmissä. Samanaikaisesti terveydenhuoltojärjestelmät ja hoitohenkilöstö ovat monissa maissa antaneet näyttöä hyvistä valmiuksistaan muuttaa ja mukauttaa toimintaansa nopeasti covid-19-pandemian aiheuttamiin uusiin olosuhteisiin.
42.

yhtyy siihen näkemykseen, että innovointiin tehtäviä investointeja on lisättävä, ja pyytää komissiota edistämään sellaista toimintakulttuuria, jossa epäonnistuminen on sallittua. AK tähdentää, että innovoinnissa epäonnistuminen voi olla erittäin arvokasta, koska sitä kautta on mahdollista oppia, miten voidaan onnistua. Näin on kuitenkin vain, jos yritykset saavat uuden mahdollisuuden, jonka yhteydessä ne voivat soveltaa toteuttamiskelvottomista toimintamalleista saamiaan kokemuksia. Komitea kehottaa siksi komissiota helpottamaan saatujen oppien jakamista alueellisten klustereiden ja verkostojen välillä.
suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tutkimukseen Realising the potential of the Outermost Regions for sustainable blue growth syrjäisimpien alueiden tarjoamien kestävän sinisen kasvun mahdollisuuksien hyödyntämisestä ja sen päätelmien sisällyttämiseen osaksi komission tiedonantoa.
30.

korostaa, että datan arvo on uudelleenkäytössä, muun muassa tekoälyn sovelluksissa. Monialainen, turvallinen datan jakaminen edistää tekoälyyn liittyvää innovointia. AK kehottaa komissiota käyttämään yleistä tietosuoja-asetusta (EU) 2016/679 ja arvioimaan uuden, tekoälylle omistetun sääntelykehyksen asianmukaisuutta, kun pyritään tietojen helppoon jakamiseen ja uudelleenkäyttöön yritysten ja viranomaisten välillä (B2G), erityisesti kun on kyse yleisestä edusta, kuten covid-19-pandemian tapauksessa. Tässä yhteydessä on myös tullut esiin, että viranomaisille on tärkeää voida käyttää yritysten tietoja. Tätä potentiaalia olisi hyödynnettävä, sillä näin voidaan keventää yritysten hallinnollista taakkaa, ja monissa tapauksissa, esimerkiksi alustatalouden yhteydessä, viranomaiset pystyvät vain tällä tavoin täyttämään lakisääteiset velvoitteensa.
9.

muistuttaa, että unionin kansalaisilla on oikeus vedota tuomioistuimiin, joiden on oltava riippumattomia ja näyttäydyttävä riippumattomina. Jäsenvaltioilla on toimivalta oikeuslaitoksen organisoinnin ja toiminnan sääntelemisessä, mutta valtioiden oikeusjärjestelmien tehokkuuden standardien ja unionin oikeutta soveltavien tuomareiden riippumattomuuden takeiden on vastattava toisiaan. AK kehottaa komissiota valvomaan jatkossakin jatkuvasti oikeuslaitoksen riippumattomuuteen kohdistuvia mahdollisia rikkomuksia.
28.

korostaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on pantava kaikilta osin täytäntöön. Vaikka EU:ssa on tapahtunut sosiaalista edistystä, pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa on parannettava kaikilla hallintotasoilla. Sosiaalirahasto on tässä yhteydessä tärkeä yhdysside sosiaalisen pilarin tavoitteiden ja alueen kehityksen kannalta tarpeellisten toimenpiteiden ja investointien, kuten ammattipätevyydestä huolehtimisen, välillä.
31.

on yhtä mieltä siitä, että EU:n ja jäsenvaltioiden sääntelyä ja lainsäädäntöä on analysoitava arvioimalla niiden vaikutuksia innovointiin. On erittäin myönteistä, että konkreettisena innovointia edistävänä toimenpiteenä on esitetty erityisesti kuntien ja alueiden edustamalle julkiselle sektorille suunnattu esimerkkikokoelma, jonka tarkoituksena on helpottaa innovaatiohankintoja ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja siten vahvistaa kuntien ja alueiden mahdollisuuksia omaksua kärkitoimijan rooli.
25.

toteaa, että klusterit ovat tärkeitä innovoinnin vetureita, sillä ne houkuttelevat sijoittajia ja innovoijia ja kokoavat yhteen yrityksiä, paikallishallintotahoja sekä tutkimus- ja oppilaitoksia. Komitea korostaa, että on olennaisen tärkeää ottaa klusterit mukaan älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämiseen erityisesti Euroopan komission edistämien temaattisten S3-foorumien puitteissa. Makroaluestrategioista voidaan saada luontaisia pontimia klusteripohjaiselle toimintatavalle. Lisäksi komitea korostaa, että on tärkeää tukea älykkään erikoistumisen strategioiden ja alueellisten ja valtakunnallisten politiikkojen tehokasta yhteensovittamista, jotta edistettäisiin tuloksekasta alueiden välistä yhteistyötä ja siten makroaluestrategioiden lisäarvoa asianomaisten alueiden sopusointuisen kehityksen kannalta lisäämällä klustereita ja parantamalla mahdollisuuksia hyödyntää rahoituslähteitä synergisesti. Komitea muistuttaa myös tarpeesta varmistaa, että saatavilla on kestäviä rahoitusmuotoja, joiden avulla voidaan tukea klusterialoitteita älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpanon yhteydessä osana alueiden välistä ja valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä.
21.

toteaa, että yksi EU:n suurimmista haasteista on väestörakenteen muutos ja että sillä on laajoja taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia. Kyse on muun muassa väestön ikääntymisestä, nuorten määrän vähenemisestä, entistä pienemmästä syntyvyydestä, aktiivisen työvoiman supistumisesta ja aivovuodosta (osaamisen siirtyminen muualle). Näiden syiden takia väestönkasvu riippuu pitkälti muuttoliikkeestä, joka vaihtelee suuresti EU:n eri alueilla. Tällaisella epätasapainolla on merkittäviä sosioekonomisia vaikutuksia sekä väestökadosta ja väestön ikääntymisestä kärsiviin alueisiin – enimmäkseen siirtymäalueisiin –, joista useilla on meneillään muutos kohti sellaisia paikallisia palveluja, joilla ei voida käydä kauppaa, mikä vähentää niiden vienti-, kasvu- ja innovointimahdollisuuksia, että suuriin kaupunkikeskuksiin, joihin väestöä muuttaa runsaasti. Tämän vuoksi AK huomauttaa, että koheesiopolitiikalla olisi oltava vahvempi rooli vastattaessa muun muassa sellaisiin sosiaalisiin haasteisiin kuin väestön ikääntyminen, elintapasairaudet ja työttömyys, etenkin kun on kyse nuorisotyöttömyydestä ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista, sekä muuttajien ja pakolaisten kotouttaminen, köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen.
2.

on erityisen tyytyväinen tiedonannon valmisteluprosessiin, sillä monitasoinen osallistava yhteistyö oli sen yhteydessä tehokasta ja esimerkillistä. Komissio toimi nk. rajatylittävän arvioinnin aloitteen puitteissa ideoinnin keskuspaikkana ja kannusti sidosryhmiä vaihtamaan ajatuksia ja tutustumaan toistensa käytäntöihin. Lukuisten kartoitusten, kannanottojen ja selvitysten myötä on lisäksi päästy sellaiseen tilanteeseen, että päättäjillä on käytettävissään runsaasti näyttöä raja-alueyhteistyötä vaikeuttavista tekijöistä.
Työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen Vanhemmilla ja henkilöillä, joilla on hoitovelvollisuuksia, on oikeus kohtuulliseen lomaan, joustaviin työjärjestelyihin ja hoitopalveluihin. Naisilla ja miehillä on tasavertainen oikeus erityisvapaisiin hoitovelvollisuuksiensa suorittamiseksi. Heitä on kannustettava käyttämään tällaisia vapaita tasapainoisella tavalla.

Työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen Vanhemmilla ja henkilöillä, joilla on hoitovelvollisuuksia, on oikeus kohtuulliseen lomaan, joustaviin työjärjestelyihin ja hoitopalveluihin. Naisilla ja miehillä on tasavertainen oikeus erityisvapaisiin hoitovelvollisuuksiensa suorittamiseksi. Heitä on kannustettava käyttämään tällaisia vapaita tasapainoisella tavalla.
21.

on samaa mieltä siitä, että yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä korkea-asteen opettajien ja kouluttajien pedagoginen, psykologinen ja metodologinen valmennus on ehdoton edellytys opetuksen onnistumiselle tulevaisuudessa. Komitea pitääkin erityisen tarpeellisena, että tällä nopeasti kehittyvällä alalla jaetaan hyviä käytänteitä, joihin opettajat ja kouluttajat voivat tutustua ja jotka he voivat omaksua Erasmus-ohjelman tarjoaman liikkuvuuden avulla, ja tuetaan yhteisiä innovointihankkeita, myös aloitteita, jotka liittyvät opettajien ja kouluttajien kouluttamisesta ja täydennyskoulutuksesta vastaavan henkilöstön koulutus- ja opinto-ohjelmiin. Lisäksi opettajien ja kouluttajien teknisen osaamisen päivittäminen etenkin eräillä alueilla voi auttaa parantamaan koulutuksen tasoa ja siten kaventaa alueiden ja jäsenvaltioiden välillä edelleen esiintyviä eroja tulostasossa.
4.

Ihmisten väliset ja pienimuotoiset hankkeet voidaan määritellä koon, keston ja sisällön perusteella. Pienimuotoiset hankkeet ovat kooltaan yleensä tavanomaisia suuria hankkeita pienempiä (esim. enintään 100 000 euroa (2)). Ne voivat myös olla kestoltaan rajallisia, ja niiden päätarkoituksena on rahoittaa monilla eri aloilla sellaisia rajat ylittävän yhteistyön aloitteita, joilla on paikallinen vaikutus. Näin tuetaan EU:n ohjelmien keskeisiä temaattisia tavoitteita (mukaan luettuina luottamuksen rakentaminen, suotuisten perusedellytysten luominen, alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa ja uusien kumppanuuksien käynnistäminen). Ihmisten väliset hankkeet ovat pienimuotoisia hankkeita, joissa keskitytään ensi sijassa yhteyksien edistämiseen ja ihmisten väliseen vuorovaikutukseen rajojen yli. Näillä hankkeilla on yleensä pienehkö budjetti, ja myös niiden kesto on rajallinen. Hankkeet toimivat pienemmällä maantieteellisellä alueella (yleensä Euroregio-tasolla), ja niiden toimintatavat ovat yleensä paikkakohtaisia.
10.

on sitä mieltä, että osana kestävyyskriteereihin perustuvan kattavamman elintarvikepolitiikan laatimista on tärkeää ottaa huomioon nykyinen uusiutuvaa energiaa koskeva politiikka. Tässä yhteydessä on tärkeää laatia toimia, joilla kannustetaan sellaisten biopolttoaineiden tuotantoon, jotka eivät kilpaile ravintokasvien kanssa, ja samalla huolehtia pitkällä aikavälillä ja yritysten ja työntekijöiden kannalta ennustettavalla tavalla siitä, ettei suosita kestävyysperiaatteiden vastaisten ensimmäisen sukupolven biopolttoaineiden tuotantoa, joka koostuu elintarvikkeiksi kelpaavista raaka-aineista, kuten kasviöljyistä.
1.

painottaa, että EU:n terästeollisuudella on ollut ja on edelleen merkittävä rooli Euroopan integraatioprosessissa ja että se on yksi hyvinvoinnin, arvonmuodostuksen, investointien ja työllisyyden keskeisistä perustoista Euroopassa. Terästeollisuus on strateginen avainala EU:ssa, ja se työllistää 330 000 henkeä 500 tuotantolaitoksessa 23 jäsenvaltiossa. Vuonna 2014 ala tuotti noin 169 miljoonaa tonnia terästä, mikä on 10 prosenttia koko maailman tuotannosta, ja alan kokonaisliikevaihto oli 166 miljardia euroa, mikä vastaa 1,3:a prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta.
Lisenssin hankkiminen tarvittaviin oikeuksiin ei aina ole mahdollista, erityisesti kun sisältöoikeudet on lisensoitu yksinoikeuspohjalta. Alueellisen yksinoikeuden varmistamiseksi verkkosisältöpalveluiden tarjoajat sitoutuvat usein oikeudenhaltijoiden, myös yleisradio-organisaatioiden tai tapahtumien järjestäjien, kanssa tekemissään lisenssisopimuksissa estämään tilaajia saamasta ja käyttämästä palvelua sen alueen ulkopuolella, jolla palveluntarjoajalla on lisenssi. Nämä palveluntarjoajiin kohdistuvat sopimusrajoitukset edellyttävät, että tarjoajat esimerkiksi kieltävät pääsyn palveluihinsa kyseisen alueen ulkopuolella sijaitsevista IP-osoitteista. Tämän vuoksi yksi verkkosisältöpalveluiden rajatylittävän siirrettävyyden esteistä on sopimuksissa, joita verkkopalveluiden tarjoajat ovat tehneet tilaajiensa kanssa, mikä puolestaan kuvastaa niitä alueellisesti rajoittavia lausekkeita, joita on kyseisten palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisissä sopimuksissa.

Lisenssin hankkiminen tarvittaviin oikeuksiin ei aina ole mahdollista, erityisesti kun sisältöoikeudet on lisensoitu yksinoikeuspohjalta. Alueellisen yksinoikeuden varmistamiseksi (ja kilpailuedun saamiseksi) verkkosisältöpalveluiden tarjoajat sitoutuvat usein oikeudenhaltijoiden, myös yleisradio-organisaatioiden tai tapahtumien järjestäjien, kanssa tekemissään lisenssisopimuksissa estämään tilaajia saamasta ja käyttämästä palvelua sen alueen ulkopuolella, jolla palveluntarjoajalla on lisenssi. Nämä palveluntarjoajiin kohdistuvat sopimusrajoitukset edellyttävät, että tarjoajat esimerkiksi kieltävät pääsyn palveluihinsa kyseisen alueen ulkopuolella sijaitsevista IP-osoitteista. Tämän vuoksi yksi verkkosisältöpalveluiden rajatylittävän siirrettävyyden esteistä on sopimuksissa, joita verkkopalveluiden tarjoajat ovat tehneet tilaajiensa kanssa, mikä puolestaan kuvastaa niitä alueellisesti rajoittavia lausekkeita, joita on kyseisten palveluntarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisissä sopimuksissa.
15.

on huolissaan siitä, että nuorisotyö, joka kuuluu useissa jäsenvaltioissa lisäksi yleensä paikallisviranomaisten vastuulle, on joutunut kaikkialla Euroopassa määrärahaleikkausten kohteeksi, samaan aikaan kun köyhyyden ja syrjäytymisen vaarassa on yhä suurempi osa nuorista, terveydelle haitalliset tavat ovat yhä yleisempiä nuorten keskuudessa ja nuoria kuolee tämän takia, mikä edellyttäisi tällaisen toiminnan vahvistamista. Lisäksi on olemassa erityinen tarve edistää myönteisiä elämäntapoja, joiden ansiosta voidaan hillitä huumeiden käyttöä, alkoholin väärinkäyttöä, tupakointia ja liikalihavuutta, muun muassa kannustamalla fyysiseen aktiivisuuteen. Samaan aikaan on kuitenkin tärkeää laatia aktiivisia politiikkoja, joiden avulla nuorille tarjotaan joko järjestöjen kautta tai yksilöllisesti mahdollisuuksia henkilökohtaiseen ja ammatilliseen kehittymiseen, jotta he kykenevät ”kehittämään uudenlaisia sosiaalisia suhteita” (vuonna 2001 julkaistu valkoinen kirja EU:n nuorisopolitiikasta).
4.

on tyytyväinen siihen, että komissio on esittänyt energiaunionia käsittelevän ei-lainsäädännöllisen paketin, joka on todellinen edistysaskel kohti paremmin yhdentyneitä jäsenvaltioiden välisiä energiamarkkinoita. Paketti luo myös kehyksen laajemmalle keskustelulle energiapolitiikan tämänhetkisistä suurista kysymyksistä, joita alueiden komitea on jo käsitellyt poliittisessa työssään ja viimeaikaisissa lausunnoissaan kestäväpohjaisesta energiasta, kohtuuhintaisesta ja kilpailukykyisestä energiasta ja toimitusvarmuudesta.
5.

painottaa, että on tärkeää kartoittaa ajoissa maailmanlaajuisia suuntauksia ja haasteita, jotta julkisen vallan politiikkaa voidaan mukauttaa asianmukaisesti. AK on tässä yhteydessä tyytyväinen unionin toimielinten laatimiin tulevaisuuteen suuntautuviin raportteihin ja korostaa AK:n tutkimusta Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs (1).
10.

korostaa, että jäsenvaltiot ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) pöytäkirjan N:o 12 mukaisesti vastuussa julkistalouden alijäämästä, ja tämä käsittää kaikki hallintotasot. Samaan aikaan EU:n finanssipoliittisten sääntöjen vaikutukset Euroopan paikallis- ja alueviranomaisiin vaihtelevat kuitenkin suuresti. Vaikutus riippuu siitä, i) miten jäsenvaltiot ovat saattaneet EU:n finanssipoliittiset säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöä, ii) mikä on julkisen varainhoidon hajauttamisaste kussakin jäsenvaltiossa, iii) mikä on paikallis- ja alueviranomaisten toimivallan aste ja iv) mikä on paikallis- ja alueviranomaisten taloudellinen tilanne; se voi vaihdella merkittävästi jopa jäsenvaltion sisällä.
7.

on kuitenkin huolissaan siitä, että komission toteamuksen mukaan jäsenvaltioiden määrittelemät tavoitteet eivät kaiken kaikkiaan ole edelleenkään riittävän kunnianhimoisia, tarkkoja ja yhtenäisiä ja että siksi on vaikea vastata kysymykseen siitä, kuinka kaukana tavoitteen saavuttaminen vielä on (4).
27.

pitää erittäin tärkeinä seuraavia komission tiedonannossa kuvattuja EU:n toimielinten toimia: — Luodaan yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä, joka perustuu työntekijöiden taloudelliseen osallistumiseen tuottavuuden ja työn laadun parantamiseksi. Näin varmistetaan pitkäjänteisyys, joka on tärkeä seikka mahdollisille sijoittajille. Tällainen lähestymistapa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään nähden lisää työpaikkojen pysyvyyttä, mikä on tärkeää paikallis- ja alueyhteisöille. — Parannetaan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan raportoinnin selkeyttä ja kattavuutta sekä otetaan käyttöön luotettavia tietolähteitä, joiden avulla sijoittajat voivat tehdä pk-yrityksiä koskevia tarkoituksenmukaisia päätöksiä. Pk-yrityksille investointipäätösten tekeminen on vaikeaa neuvonnan niukan saatavuuden vuoksi. — Määritellään sellaiset tilinpäätösstandardit, jotka edistävät pitkäaikaisia investointeja sekä lisäävät mahdollisuuksia soveltaa yksinkertaistettuja tilinpäätösstandardeja listattuihin pk-yrityksiin, kun samalla kuitenkin säilytetään asianmukainen sijoittajien luottamuksen taso. — Laaditaan listaamattomiin pk-yrityksiin sovellettava erillinen tilinpitokehikko. Tämän on määrä aktivoida valtiollisten rajojen yli toimivia konserneja, joiden syntymisen estää pk-yritysten velvollisuus noudattaa kansallisia tilinpäätösstandardeja. — Lopetetaan yritysten velkarahoituksen suosiminen suhteessa pääomarahoitukseen sallimalla pääoman hankkimisesta aiheutuvien kulujen vähentäminen verotuksessa tai poistamalla mahdollisuus vähentää korkokulut. — Poistetaan eri jäsenvaltioiden väliset oikeudelliset erot, jotka vaikeuttavat pitkäaikaista investoimista rajatylittävissä tilanteissa ja heikentävät yritysten ja erityisesti pk-yritysten – etenkin vaikeassa taloudellisessa asemassa olevien – kykyä vahvistaa jalansijaansa ja kasvaa.