EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.12.1995 
KOM(95) 700 lopull. 
LOPULLINEN KERTOMUS 
YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISESTÄ 
TOIMINNALLISEN YHTEENSOVITTAMISEN KOKEILUHANKKEESTA 
Ehdotuksia toiminnallisen yhteensovittamisen 
syventämiseksi ja yleistämiseksi 

LOPULLINEN KERTOMUS 
YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISESTÄ 
TOIMINNALLISEN YHTEENSOVITTAMISEN KOKEILUHANKKEESTA 
Ehdotuksia toiminnallisen yhteensovittamisen 
syventämiseksi ja yleistämiseksi 
JOHDANTO 
Neuvosto on päättänyt 2 päivänä joulukuuta 1993 antamassaan julkilausumassa yhteisön 
ja jäsenvaltioiden välisestä yhteensovittamisesta, jota täydentävät sen 6 päivänä 
toukokuuta 1994 tekemät päätelmät, jatkaa kokeiluluontoisesti yhteisön toiminnan 
yhteensovittamista kuudessa maassa ottaakseen siitä oppia yhteensovittamisen 
parantamiseksi kaikissa yhteisön kumppanuusmaita olevissa kehitysmaissa. Kyseiset kuusi 
maata ovat Bangladesh, Norsunluurannikko, Costa Rica, Etiopia, Mosambik ja Peru. 
Kyseinen 'toiminnallinen yhteensovittamishanke' käynnistettiin lokakuussa 1994 sen 
jälkeen, kun COREPER oli antanut suuntaviivat toiminnallisen yhteensovittamisen 
tarkkailemiseksi kyseisissä kuudessa kokeilun kohteena olevassa maassa. Komissio esitti 
neuvostolle toukokuussa 1995 suuntaviivojen mukaisesti välivaiheen kertomuksen tässä 
asiassa saavutetusta edistyksestä1. 
Neuvosto käsitteli kokouksessaan 1 päivänä kesäkuussa 1995 kyseistä välivaiheen 
kertomusta ja vahvisti aikomuksensa käydä seuraavalla istuntokaudella syvällistä 
keskustelua hankkeen tuloksista komission lopullisen kertomuksen perusteella. 
Tämän kertomuksen viite 
A 
Tämä tiedonanto on laadittu vastaamaan kyseiseen neuvoston pyyntöön. Sen tavoitteet 
ovat seuraavat: 
1) arvioida, ovatko välivaiheen kertomuksessa esitetyt ennakkopäätelmät edelleen 
voimassa ottaen huomioon toukokuusta 1995 lähtien tapahtuneen kehityksen, ja 
hyväksyä ne tarvittaessa; 
2) tehdä ehdotuksia neuvoston toimenpiteiksi seuraaviin tarkoituksiin: 
yhtäältä yhteensovittamisen lujittamisessa havaittujen vaikeuksien 
kohtaaminen, 
toisaalta hankkeen laajentaminen kaikkiin yhteisön kumppanuusmaita 
oleviin kehitysmaihin. 
!• Välivaiheen kertomuksen tärkeimpien päätelmien kertaus 
Huomautus: Välivaiheen kertomus käsitteli toiminnallisen yhteensovittamishankkeen 
lisäksi myös toisista politiikkojen yhteensovitusta koskevista kokeiluhankkeista 
(köyhyyden torjuminen, terveys/AIDS) saatuja ensimmäisiä kokemuksia. Ottaen 
huomioon, että näitä kokeiluhankkeita jatketaan vuonna 1996, tässä kertomuksessa 
käsitellään ainoastaan toiminnallista yhteensovittamishanketta koskevia päätelmiä. 
1. Saadut myönteiset tulokset 
Toiminnallisen yhteensovittamisen lujittamisessa saavutettu edistys vaihteli paljon maittain 
toukokuussa 1995. Yleisesti ottaen on todettu kuitenkin tiettyjä myönteisiä tuloksia, 
erityisesti seuraavia: 
molempien osapuolten toimien parempi molemminpuolinen tuntemus 
säännöllisemmän tiedonvaihdon ja säännöllisempien kokousten kautta komission 
ja jäsenvaltioiden kyseisissä maissa toimivien edustajien välillä, 
tarpeettomuuksien ja puutteiden tunnistaminen eurooppalaisessa yhteistyössä 
tiettyjen maiden osalta, 
yhteisön ja jäsenvaltioiden välisten yhteisten kantojen hyväksyminen tietyissä 
tapauksissa keskusteluissa hallituksen ja toisten tuenantajien kanssa. 
2. Ilmenneet ongelmat ja kysymykset 
On ilmennyt kuitenkin seuraavia vaikeuksia, jotka ovat estäneet tai ainakin hidastaneet 
yhteensovituksen lujittamista: 
ihmimillisten voimavarojen puute jäsenvaltioiden ja komission kyseisissä 
maissa olevissa edustustoissa laadullisen yhteensovittamisen 
varmistamiseksi ensisijaisilla aloilla, 
eräiden jäsenvaltioiden vähäinen mielenkiinto yhteensovittamiseen yhteisön 
tasolla, 
kysymykset erityisesti eurooppalaisen yhteensovittamisen asemasta ja 
paikasta suhteessa kaikkien tuenantajien yhteensovittamiseen, 
keskusyksiköt eivät seuraa toiminnallista yhteensovittamista, 
epävarmuus siitä, miten edunsaajamaa olisi otettava mukaan 
yhteensovittamiseen. 
3. Päätelmät ja ehdotukset 
Koska välivaiheen kertomuksessa todetaan, että yleisesti ottaen toiminnallisen 
yhteensovittamisen lujittaminen on lähtenyt käyntiin myönteisesti, komissio ehdotti 
saatujen tulosten optimoimiseksi, että neuvosto ryhtyisi seuraaviin toimiin: 
yhteensovituksen lujittamisen panoksen vahvistaminen yhteisön tasolla 
kaikkien asianomaisten kumppaneiden aktiivisen osallistumisen 
varmistamiseksi, 
'eurooppalaisen' yhteensovittamisen tärkeyden selkeä ilmaiseminen, 
vaikka tuenantajien kanssa on jo olemassa tehokasta yhteensovitusta, 
erikoistuneiden ihmillisten voimavarojen puutteen poistamiseen tähtäävien 
keinojen tutkiminen lyhyellä ja pitkällä aikavälillä kyseisissä maissa 
olevissa edustustoissa. 
Samaten esitettiin eräitä jatkotoimenpiteitä erityisesti kyseisissä maissa olevien 
edustustojen ja Euroopassa olevien toimivaltaisten viranomaisten välisen tiedonvaihdon 
parantamiseksi, kokemusten vaihdon edistämiseksi eri kokeilumaissa olevien edustustojen 
välillä tai vielä olemassa olevien vuoropuhelun välineiden (erityisesti EKR-, ALA- ja 
MED -hallintokomiteat) aktiivisemmaksi käyttämiseksi. 
II. Päätelmien arviointi viimeaikaisten hankkeiden valossa 
Kaikissa kokeilumaissa aloitettuja yhteensovittamisponnisteluja on jatkettu aktiivisesti 
toukokuisten päätelmien jälkeen. 
Kyseisen hankkeen perusteella voidaan tehdä seuraavat kaksi toteamusta: 
saadut myönteiset tulokset vahvistuivat, sikäli kuin tietojenvaihto- ja säännöllisten 
kokousten järjestelmä on otettu käyttöön kaikissa kokeilumaissa, mikä 
mahdollistaa etenemisen kohti kaikkien tahojen toimien parempaa täydentävyyttä 
ja joissakin tapauksissa kohti yhteisten lähestymistapojen kehittämistä 
makrotaloudellisella ja/tai alakohtaisella tasolla, 
sitä vastoin toukokuussa ilmenneet vaikeudet ovat yhä olemassa ja jarruttavat 
toiminnallisen yhteensovittamisen lujittamista. 
Yleisten päätelmien lisäksi tästä hankkeesta voidaan oppia muissakin suihteissa. 
Myönteisiä tuloksia ovat seuraavat: 
Costa Ricassa suurin osa jäsenvaltioista on vastedes yhdistetty EY:n 
yhteistyötoimia koskevaan tietokantaan, jota on laajennettu koskemaan 
yhteistyötoimet alueen muissa maissa, 
Perussa on tehty päätös kehittää yhdenmukaistettu ATK-tietojärjestelmä EY:n 
yhteistyötoimista, joka sisältää myös tiedostoja jokaisen yhteistoimen 
toimintatavoista (suunnittelujakso jne.). EY:n asemaa Perussa esittelevä tiedote 
on myös valmisteilla, 
Bangladeshissa on valmisteilla tiedote EY:n toimista köyhyyden torjunnassa, 
Norsunluurannikolla marraskuussa 1994 laaditun yhteensovittamisen työohjelman 
toteutus on jatkunut hyvin myönteisesti. Viimeaikaiset yhteensovittamiskokoukset 
ovat vahvistaneet, että rahoittajien on autettava enemmän maan hallitusta 
määrittelemään taloudellisen toiminnan alalle asianmukaisia alakohtaisia 
politiikkoja, joiden täytyy toimia puitteena eri tuenantajien toimille. Tässä 
suhteessa erittäin myönteinen esimerkki on ollut rahoittajien ja Norsunluurannikon 
hallituksen välille kehittynyt vuoropuhelu kesäkuun 1995 neuvoa-antavan ryhmän 
valmistelussa, 
Mosambikissa on hyväksytty yhteensovittamisen työohjelma, mikä on johtanut 
säännölliseen kokousten pitoon joko edustustojen päälliköiden tai yhteistyön 
asiantuntijoiden tasolla. Italian ja komission yhteistyössä Maailmanpankin kanssa 
kyseisessä maassa hallituksen avustuksella kesäkuussa 1995 järjestämä yksityisen 
alan konferenssi auttoi merkittävästi saavuttamaan yhteisymmärryksen niistä 
toiminnallisista ja tosiasiallisista toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä yksityisen 
alan kehityksen elvyttämiseksi, 
Etiopiassa on tutkittu ja kokeiltu Euroopan yhteisön mahdollisuutta puhua yhden 
edustamana yleisissä yhteensovittamiskokouksissa (esimerkiksi koulutusalalla). 
Maailmanpankin yhteensovittaman Social Sector Review'n yhteydessä komission 
ja jäsenvaltioiden edustajat ovat sopineet esiintyvänsä kokonaisuutena ja he ovat 
sitoutuneet laatimaan yhteisen erityisen analyysin tässä samassa yhteydessä. 
Ilmenneitä vaikeuksia ovat seuraavat: 
inhimillisten voimavarojen puutteen aiheuttama ongelma tuntuu erityisesti 
komission Perun ja Costa Rican edustustoissa, joissa on toteutettu tärkeä sijoitus 
yhdenmukaistetun ja tietokoneistetun tiedonvaihtojärjestelmän toteuttamiseksi ja 
joissa on nyt varmistettava tämän oleellisen yhteensovittamisvälineen jatkuvuus, 
tarve parantaa yhteensovittamisen "laadullisia" näkökulmia, toisin sanoen parantaa 
yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteensovittamispolitiikkojen täydentävyyttä ja 
tehokkuutta, tekee välttämättömäksi yhteisten suuntaviivojen ja alakohtaisten 
tärkeysjärjestysten laatimisen. 
III. Päätelmät ja ehdotukset tulevaisuutta varten 
Viimeisen 12 kuukauden aikana saatu kokemus todistaa, että vaikka tilanne vaihteleekin 
maittain, yleisesti ottaen on tapahtunut edistystä yhteensovittamisen lujittamisessa 
kyseisissä kuudessa maassa. 
Yhteensovittamisen lujittamisen vaiheeksi yksi luokiteltavissa oleva EY:n yhteistyötoimia 
koskevan tietokannan perustaminen toteutettiin kaikissa kuudessa maassa erilaisten 
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti ja eri asteisesti. Useimmissa tapauksissa 
komission edustusto on ottanut tämän välivaiheen hoidettavakseen. Sitä voidaan perustella 
erityisesti tarpeella varmistaa jatkuvuus tämän tietovälineen hallinnassa ja komission 
perinteisellä asemalla "muistina". 
Myönteisiä tuloksia on saatu, mutta samanaikaisesti hanke on paljastanut eräitä 
vaikeuksia, jotka ovat haitanneet yhteensovittamisen lujittamista. 
Jos Euroopan yhteisö, jonka osuus maailmanlaajuisesta avusta on 50 prosenttia, haluaa 
todella käyttää vaikutusvaltaa, jota sillä olisi oltava kehitysyhteistyön alueella, sen on 
jatkettava ja tehostettava ponnistelujaan lujittaakseen enemmän kehityspolitiikkojen ja -
toimien yhteensovittamista yhteisössä. 
Tässä hengessä on tarpeen yhtäältä laajentaa tehokkaita yhteensovittamisponnisteluja 
kaikissa yhteisön kumppanuusmaita olevissa kehitysmaissa ja toisaalta ryhtyä 
toimenpiteisiin kokeiluhankkeen aikana ilmenneiden ongelmien ratkaisemiseksi. 
Tehokkaiden yhteensovittamisponnistelujen laajentamisen osalta komissio arvioi, että 
komission ja jäsenvaltioiden kaikissa kehitysmaissa sijaitseville edustustoille pitäisi 
nopeasti antaa ohjeita 2 päivänä joulukuuta 1993 annetun päätöslauselman sekä 
yhteensovittamista ja täydentävyyttä koskevien uudempien päätöslauselmien ja päätelmien 
aktiivisen toteuttamisen varmistamiseksi. Olettaen, että kokeiluhanketta varten laaditut 
suuntaviivat ovat osoittautuneet tarkoituksenmukaisiksi, olisi soveliasta levittää ne 
kaikkiin asianomaisiin muihin maihin mahdollisesti jonkin verran muutettuina. 
Lisäksi komissio ehdottaa, että tutkittaisiin keinoja yleistää kyseisten tietokantojen 
toteuttamista jos mahdollista yhdenmukaistetussa muodossa eri kumppanuusmaita olevien 
kehitysmaiden kanssa kokeilumaissa EY:n yhteistyötä koskevien tietokantojen 
suunnitteluun toteutettujen sijoitusten hyödyntämiseksi. 
Ilmenneiden vaikeuksien ratkaisemiseksi tehtävien toimenpiteiden osalta komissio 
vahvistaa toukokuussa 1995 valmistuneen välivaiheen kertomuksen päätelmät! Näiden 
päätelmien olisi saatava neuvosto tekemään seuraavaa: 
1) yhteensovittamisen lujittamisen panoksen vahvistaminen kaikkien asianomaisten 
kumppaneiden aktiivisen osallistumisen varmistamiseksi; 
2) yhteensovittamisen tärkeyden Euroopan yhteisön tasolla selvä ilmaiseminen, 
vaikka tuenantajien kanssa on jo olemassa tehokasta yhteensovittamista, ja 
seuraavien asioiden vahvistaminen: 
eurooppalaisen yhteensovittamisen kolme tavoitetta: kehityksen tavoite 
(yhteistyön tehokkuus), johdonmukaisuuden tavoite (Brysselissä tehtyjen 
päätösten huomioiminen) ja poliittinen tavoite (yhteisön vaikutusvallan 
optimointi kokonaisuudessaan), 
eurooppalaisen yhteensovittamisen asema "panoksena" yhteensovittamisen 
laajemmassa yhteydessä kaikkien tuen antajien kanssa; 
3) erikoistuneiden ihmillisten voimavarojen puutteen poistamiseen pyrkivien keinojen 
tutkiminen lyhyellä ja pitkällä aikavälillä kyseisissä maissa olevissa edustustoissa; 
4) ryhtyä lisäponnisteluihin yhteisön tukien ja kahdenvälisten tukien 
suunnitteluvaiheiden hyödyntämiseksi ja molempien osapuolten lähestymistapojen 
ja toimien mahdollisimman suuren täydentävyyden saavuttamiseksi. 
Neuvosto voisi lisäksi harkita seuraaviin toimenpiteisiin ryhtymistä tai antaa tarvittavat 
ohjeet hallintoyksiköilleen seuraavien asioiden varmistamiseksi: 
kyseisissä maissa olevien edustustojen ja Euroopassa toimivien toimivaltaisten 
hallintoviranomaisten välisen tiedonvaihdon järjestelmäksi kehittäminen ja 
parantaminen paikallistasolla tehtyjen yhteensovittamisponnistelujen paremmaksi 
lujittamiseksi, 
komission ja jäsenvaltioiden kyseisissä maissa toimivien edustustojen tason osalta 
makrotaloudellisilla aloilla ja elinkeinoaloilla mahdollisuus edetä myönnettäviä 
etuimmuusasemia, eräitä toimintamalleja tai toimista annettuja yksityiskohtaisia 
sääntöjä koskevien yhteisten lähestymistapojen määrittelyssä kuullen maan 
hallitusta, 
yksityiskohtaisten sääntöjen määritteleminen jokaisen maan tasolla edunsaajamaan 
kuulemiseksi yhteensovittamisessa erityisesti hallituksen makrotaloudellisia ja 
alakohtaisia politiikkoja koskevien yhteisten neuvottelujen kautta, joita yhteisö on 
valmis tukemaan. 
olemassa olevien vuoropuhelun välineiden, erityisesti hallintokomiteoiden (EKR, 
ALA, MED) aktiivisempi käyttö yhtäältä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 
yhteistyötä koskevien toimintamallien ja toimien täydentävyyden parantamiseksi2, 
toisaalta näiden toimintamallien johdonmukaisuuden takaamiseksi neuvoston 
määrittelemien yhteisten suuntaviivojen kanssa, 
vientintäkanavien luominen kyseisissä maissa toimivien komission edustustojen 
ja jäsenvaltioiden edustustojen sekä niiden jäsenvaltioiden välille, jotka eivät ole 
edustettuina kokeilumaissa, mutta jotka kuitenkin rahoittavat yhteistyötoimia 
näissä maissa. Kyseiset jäsenvaltiot haluavat todellakin, että ne pidetään ajan 
tasalla toiminnallisen yhteensovittamisen tuloksista, jotta ne voisivat ottaa tulokset 
huomioon uusien hankkeiden tarkastelussa kyseisissä maissa. 
3 päivänä toukokuuta 1995 annetun komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan ja jäsenvaltioiden politiikkojen keskinäisestä täydentävyydestä 
(KOM(95)160) mukaisesti 
Komissio puolestaan antaa tarvittavat säännökset seuraavien asioiden turvaamiseksi: 
vastuun ottaminen edustustojen välisen tiedonvaihtojärjestelmän toteutuksesta ja 
hallinnosta ja erityisesti EY:n yhteistyötä koskevien tietojen päivittäminen, 
avustaminen jäsenvaltioille ja yhteisölle yhteisten toimintalinjojen ja alakohtaisten 
tärkeysjärjestysten osoittamisessa ja määrittelemisessä asiantuntijaryhmissä 
varmistaen niiden suhteen hallintokomiteoihin. 
Liite I 
Alat 
Köyhyyden torjunta 
Terveys 
Koulutus 
Elintarvikeala/maatalous 
Liikenne/energia/viestintä 
Makrotaloudelliset uudistukset 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
Ihmisoikeudet 
Toimielimet 
Perustuotteet 
Ympäristö Kokeilu maat1 
CR 
ESP 
ESP 
EY 
DE 
EY 
EY 
NL CI 
BE 
FR 
DE 
EY 
EY 
EY 
GB ET 
IT 
SE 
NL 
DE MZ2 
EY 
3 
EY 
EY 
EY PE 
EY 
FR 
DE 
ES BD 
EY 
CR = Costa Rica; CI = Norsunluurannikko; ET= Etiopia; MZ = Mosambik; PE = Peru; 
BD = Bangladesh. 
Koska Mosambikissa toiminnalliselle yhteensovittamiselle ei ole määrätty vielä muotoja hankkeen 
päällikköjen tasolla, aloitteentekijän tehtäviä ei ole vielä jaettu komission ja jäsenvaltioiden välillä. 
Komissio on kuitenkin käynnistänyt yhteensovittamisen kyseisillä aloilla. 
Sveitsin varmistama yhteensovittaminen; EY ja jäsenvaltiot osallistuvat siihen. EY:llä on 
yhteensovittamisessa aloiteoikeus Sveitsin kanssa erityisesti EU:ta kiinnostavissa aiheissa. 
8 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 700 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI li 
Luettelonumero : CB-CO-95-734-H-C 
ISBN 92-77-98242-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
3.