[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 13.9.2007

KOM(2007) 527 lopullinen

ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 6 VUODEN 2007 YLEISEEN TALOUSARVIOON

MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio

(komission esittämä)

ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 6VUODEN 2007 YLEISEEN TALOUSARVIOON

MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – Komissio

Komissio ottaa huomioon

- Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan,

- Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan,

- Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006[2], ja erityisesti sen 37 artiklan,

ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan lisätalousarvioesityksen nro 6 vuoden 2007 talousarvioon jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti.

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 4

2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto 4

2.1 Saksa: Kyrill-myrsky 5

2.2 Ranska (Réunion): trooppinen sykloni Gamède 6

2.3 Rahoitus 8

3. Maailman tullijärjestö (WCO) 8

4. Tuomioistuimen määräämät korvaukset 9

4.1 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 9

4.2 Kilpailupolitiikka 11

5. Ympäristöpolitiikkaa koskevan lainsäädännön antaminen 11

TIIVISTELMÄTAULUKKO RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN 12

MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN

Menotaulukko pääluokittain toimitetaan erikseen SEI-BUD-järjestelmän välityksellä. Pääluokittaisen menotaulukon englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä.

1. Johdanto

Tämä vuoden 2007 talousarviota muuttava alustava lisätalousarvioesitys nro 6 (ALTE nro 6/2007) kattaa seuraavat toimenpiteet:

- EU:n solidaarisuusrahastosta otetaan käyttöön 172,2 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina Saksaa tammikuussa 2007 koetelleen rajun myrskyn ja Ranskaa (Réunionia) helmikuussa 2007 koetelleen trooppisen syklonin johdosta. Vastaavat maksumäärärahat saadaan kohdentamalla uudelleen jo käytettävissä olevia määrärahoja.

- Otetaan talousarvioon uusi momentti 14 03 03 sellaisten taloudellisten velvoitteiden kattamiseksi, jotka ovat seurausta Euroopan yhteisöjen liittymisestä Maailman tullijärjestön (WCO) jäseneksi.

- Alamomentille 26 01 50 07 otetaan 35,5 miljoonaa euroa uusia maksusitoumusmäärärahoja korvausten maksamiseksi kantajille ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-45/01, Sanders ym. v. komissio, ja asiassa T-144/02, Eagle ym. v. komissio, 12. heinäkuuta 2007 antamien lopullisten tuomioiden mukaisesti. Vastaavat maksumäärärahat saadaan kohdentamalla uudelleen jo käytettävissä olevia määrärahoja.

- Otetaan talousarvioon uusi momentti 03 03 02 – Kilpailun alalla tehtyjen komission päätösten johdosta vireille pantuihin oikeudenkäynteihin liittyvät korvausvaatimukset.

- Tehdään vuoden 2007 talousarvioon tekniset mukautukset, jotka ovat tarpeen pelastuspalvelun rahoitusvälineen (2007–2013) perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2007/162/EY[3] ja ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE+) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 614/2007[4] hyväksymisen vuoksi.

Alustavassa lisätalousarvioesityksessä nro 6/2007 esitetään maksusitoumusmäärärahojen lisäämistä yhteensä 207,7 miljoonalla eurolla. Vastaavat 207,7 miljoonan euron maksumäärärahat saadaan kohdentamalla uudelleen jo käytettävissä olevia määrärahoja.

2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto

Tammikuun 18. päivänä suuri osa Keski-Eurooppaa joutui rajun myrskyn kouriin. Myrsky aiheutti suuria vahinkoja monissa maissa. Helmikuun 24. päivänä 2007 Réunionin saarelle iski trooppinen sykloni Gamède, joka aiheutti suurta vahinkoa. Saksa ja Ranska hakivat rahoitustukea EU:n solidaarisuusrahastosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[5] 4 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa. Saksan hakemus koski rajun myrskyn ja Ranskan hakemus trooppisen syklonin aiheuttamia vahinkoja.

Komissio on tutkinut hakemukset perusteellisesti asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti.

Seuraavassa esitetään yhteenveto arvioinnin tärkeimmistä näkökohdista.

2.1 Saksa: Kyrill-myrsky

1. Hakemus jätettiin komissiolle 29. maaliskuuta 2007 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 18. tammikuuta 2007. Hakemusta täydennettiin 12. heinäkuuta 2007.

2. Kyseessä on luonnonkatastrofi. Välittömät vahingot ovat yhteensä 4 687,3 miljoonaa euroa. Koska määrä ylittää kynnysarvon, joka on 3 267 miljoonaa euroa (3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina), katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 pääasialliseen soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen.

3. Saksan viranomaisten mukaan myrsky aiheutti merkittäviä vahinkoja infrastruktuurille (liikenne, sähkö ja televiestintä), metsätaloudelle, yrityksille ja kotitalouksille. Pahimmilla myrskytuhoalueilla julistettiin hätätila. Yksitoista ihmistä kuoli suoraan myrskyn seurauksena. Kaatuneet puut ja vaurioituneet voimakaapelit katkaisivat tie- ja rautatieyhteydet, mikä johti rautatieliikenteen keskeytymiseen koko Saksassa ja vaati merkittäviä raivaustöitä. Myrsky aiheutti vakavaa vahinkoa myös metsille. Yhteensä 87 000 hehtaaria metsää tuhoutui kokonaan tai osittain. Pelkästään metsätaloudelle aiheutuneet vahingot ovat 1,9 miljardia euroa. Myrsky aiheutti lisäksi merkittäviä välittömiä vahinkoja kotitalouksille ja yrityksille. Nämä vahingot ovat vakuutusyhtiöiden arvion mukaan 2,4 miljardia euroa. Hakemuksessa eritellään aiheutuneet vahingot ja annetaan mm. tarkat tiedot kussakin osavaltiossa metsille aiheutuneista vahingoista. Saksan viranomaiset arvioivat hakemuksessaan välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 4 748,1 miljoonaa euroa. Viranomaiset eivät kuitenkaan ole pystyneet sulkemaan pois sitä mahdollisuutta, että sähköteollisuudelle aiheutuneet 60,8 miljoonan euron vahingot sisältyvät myös niihin vakuutusyhtiöiden arvioihin, jotka koskevat yksityissektorille aiheutuneita vahinkoja. Komissio on tämän vuoksi vähentänyt sähköteollisuudelle aiheutuneet vahingot vahinkojen kokonaismäärästä, jotta niitä ei otettaisi huomioon kahteen kertaan. Välittömien vahinkojen kokonaismäärä, jonka komissio ottaa huomioon, on tämän vuoksi 4 687,3 miljoonaa euroa.

4. Saksan viranomaiset ovat arvioineet asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset 1 025 miljoonaksi euroksi. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa toimista liittyy myrskytuhoalueiden raivaamiseen ja liikenneinfrastruktuurin toiminnan palauttamiseen tähtäävään välittömään kunnostustyöhön. Saksan viranomaisten antamien tietojen perusteella on selvää, että tukikelpoisten toimien todelliset kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin solidaarisuusrahastosta mahdollisesti myönnettävä avustus. Rahastosta rahoitettavien toimenpiteiden tyypit määritellään selvästi sopimuksessa, joka koskee niiden toteuttamista.

5. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen lisäksi Saksan viranomaiset aikovat käyttää Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta rahoitettavien ohjelmien (kun komissio on ne hyväksynyt) varoja uudelleenmetsittämiseen, tieverkon kunnostukseen sekä metsänsuojelutoimiin.

6. Saksan viranomaiset ovat vahvistaneet, että edellä 4 alakohdassa mainitut tukikelpoiset toimenpiteet eivät kuulu vakuutusturvan piiriin.

Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että hakemus, jonka Saksa on tehnyt maata tammikuussa 2007 koetelleen myrskyn johdosta, hyväksytään suurkatastrofin kriteerien perusteella ja että Saksalle myönnetään tukea solidaarisuusrahastosta.

2.2 Ranska (Réunion): trooppinen sykloni Gamède

7. Hakemus jätettiin komissiolle 4. toukokuuta 2007 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 24. helmikuuta 2007. Vahinkoja koskevia arvioita tarkistettiin 29. kesäkuuta sekä 12. ja 17. heinäkuuta 2007.

8. Kyseessä on luonnonkatastrofi. Ranskan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 211,6 miljoonaa euroa. Summa on 0,01 prosenttia suhteessa Ranskan BKTL:oon ja 6,5 prosenttia Ranskaan sovellettavasta, solidaarisuusrahaston käyttöönoton edellytyksenä olevasta tavanomaisesta kynnysarvosta, joka on 3,267 miljardia euroa (3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina). Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen.

9. Koska vahinkojen kokonaismäärä jää alle tavanomaisen kynnysarvon, hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan viimeiseen alakohtaan, joka koskee ns. poikkeuksellisia alueellisia katastrofeja. Kyseisessä alakohdassa säädetään edellytyksistä, joiden täyttyessä solidaarisuusrahastosta voidaan myöntää tukea poikkeuksellisissa tilanteissa. Alakohdan mukaan rahastosta voidaan poikkeustapauksessa myöntää tukea alueelle silloin, kun aluetta on koetellut sellainen poikkeuksellinen katastrofi, pääasiassa luonnonkatastrofi, jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloihin ja talouden vakauteen alueella. Asetuksessa kiinnitetään erityistä huomiota Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin syrjäisiin ja eristyneisiin alueisiin, kuten saarialueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin.

10. Solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003) komissio toteaa, että alueellista katastrofia koskevien kriteerien tarkoituksenmukainen soveltaminen kansallisella tasolla edellyttää, että erotetaan toisistaan vakavat alueelliset ja toisaalta pelkästään paikalliset tapahtumat. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti paikalliset tapahtumat kuuluvat kansallisten viranomaisten vastuualueeseen, kun taas alueellisten katastrofien yhteydessä voidaan harkita tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta.

11. Ranskan viranomaiset perustelevat hakemustaan sillä, että Réunion muodostaa erityistapauksen: se on sekä unionin syrjäisin että syrjäisimmistä alueista väkirikkain alue. Hakemuksessa esitetään todisteita siitä, että syklonin aiheuttamien vahinkojen vaikutukset ja niiden pitkäaikaiset seuraukset ovat Réunionin syrjäisen sijainnin ja sen erittäin vaikean sosioekonomisen tilanteen vuoksi vakavampia kuin ne muutoin olisivat.

12. Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet vakavista infrastruktuurille, etenkin tieverkostolle, vedenjakelujärjestelmälle ja televiestintäinfrastruktuurille, aiheutuneista vahingoista (lähes 100 miljoonaa euroa) sekä maataloudelle ja kalastukselle aiheutuneista vahingoista (yli 61 miljoonaa euroa).

13. Ranskan viranomaisten mukaan katastrofin vaikutukset ulottuivat eriasteisina Réunionin koko 784 000 asukkaan väestöön. Saaren 24 kunnasta 21:ssä jouduttiin julistamaan hätätila ( état de catastrophe naturelle ).

14. Ranskan viranomaisten esittämät todisteet siitä, että katastrofilla on ollut vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin ja talouden vakauteen alueella, liittyvät pääasiassa eräiden tärkeiden teiden vahingoittumisesta aiheutuviin ongelmiin. Tällaisiin vahinkoihin kuuluu etenkin saaren ainoaan päätiehen kuuluvan sillan tuhoutuminen. Kyseinen tie yhdistää saaren pohjois- ja eteläosien talousalueet. Joen yli on nyt rakennettu väliaikainen silta, mutta varsinaisen sillan korjaustöiden odotetaan jatkuvan ensi vuoteen. Viranomaisten mukaan liikenteen hidastuminen tällä reitillä, jolle ei käytännössä ole vaihtoehtoja, vaikuttaa noin 100 000 asukkaan (kolmasosa työväestöstä) päivittäiseen liikkumiseen ja aiheuttaa näin vakavia taloudelliseen toimintaan kohdistuvia vaikutuksia. Viranomaisten mukaan tämän voidaan odottaa vaikuttavan kielteisesti työllisyyteen ja talouden kasvuun mm. siten, että monet pk-yritykset lopettavat toimintansa. Saaren työttömyysaste on jo nykyisinkin hyvin korkea, 29 prosenttia.

15. Sykloni on lisäksi aiheuttanut merkittäviä tulonmenetyksiä kalastuksen ja erityisesti maatalouden aloilla (sokeriruo’on ja vihannesten viljely). Nämä menetykset ovat yli 12 prosenttia vuotuisesta liikevaihdosta. Matkailua koskevat luvut osoittavat, että kasvu alalla on viime vuosina hidastunut lähinnä Chikungunya-epidemian (hyttysten levittämä virus) vuoksi. Syklonin vaikutusten (matkailualan infrastruktuurille aiheutuneet 3,3 miljoonan euron välittämöt vahingot sekä peruutusten aiheuttamat tulonmenetykset) odotetaan vahvistavan tätä suuntausta merkittävästi.

16. Ranskan viranomaiset ovat arvioineet asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannuksiksi 25 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin.

17. Ranska ei aio käyttää muista yhteisön välineistä saatavaa rahoitusta syklonista johtuvien vahinkojen korjaamiseen. Kauden 2000–2006 rakennerahasto-ohjelmista myönnettävää rahoitusta ei enää ole saatavilla, eikä uuden vuodet 2007–2013 kattavan kauden ohjelmista voida vielä myöntää rahoitusta.

18. Ranskan viranomaiset ovat vahvistaneet, että edellä 9 alakohdassa mainitut tukikelpoiset toimenpiteet eivät kuulu vakuutusturvan piiriin.

Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että hakemus, jonka Ranska on tehnyt trooppisen Gamède-syklonin johdosta, hyväksytään poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevien kriteerien perusteella ja että Ranskalle myönnetään tukea solidaarisuusrahastosta.

2.3 Rahoitus

Solidaarisuusrahaston vuotuinen talousarvio on miljardi euroa. Vuoden 2007 määrärahoista on jo varattu 24 370 114 euroa aiempia hakemuksia varten, joten käytettävissä on 975 629 886 euroa.

Koska rahaston perustamista perusteltiin solidaarisuudella, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Edellä mainittuja prosenttiosuuksia ehdotetaan sovellettavan myös tässä tapauksessa.

Komission ehdotus rahastosta maksettavan osuuden määräksi perustuu hakemuksissa annettuihin tietoihin, ja se on esitetty seuraavassa taulukossa.

(euroa) |

Välittömät vahingot | 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä | 6 prosentin mukaan laskettu määrä | Ehdotettu kokonaistukimäärä |

Saksa, Kyrill-myrsky | 4 687 300 000 | 81 665 725 | 85 240 260 | 166 905 985 |

Ranska, Réunion, Gamède-sykloni | 211 600 000 | 5 290 000 | 0 | 5 290 000 |

Yhteensä | 172 195 985 |

Tämän korvaussumman suorittamisen jälkeen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoista vähintään 25 prosenttia jää käytettäväksi vuoden viimeisen neljänneksen aikana, kuten asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään.

Kun otetaan huomioon budjettikohdassa 13 04 01 ”Koheesiorahasto – Aikaisempien hankkeiden loppuun saattaminen” olevat ylimääräiset määrärahat, EU:n solidaarisuusrahastosta Saksalle ja Ranskalle (Réunionille) suoritettavien maksujen rahoittaminen ei edellytä uusia maksumäärärahoja. Budjettikohdasta 13 04 01 siirretään näin ollen 172,2 miljoonaa euroa budjettikohtaan 13 06 01 EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoon liittyvien tarpeiden kattamiseksi.

3. Maailman tullijärjestö (WCO)

Euroopan unionin neuvosto päätti 13. maaliskuuta 2001, että Euroopan yhteisö hakee Maailman tullijärjestön jäsenyyttä. Se antoi komissiolle valtuudet neuvotella Euroopan yhteisön jäsenyydestä Maailman tullijärjestön kanssa. Euroopan yhteisö teki kyseisen neuvoston päätöksen perusteella Maailman tullijärjestölle hakemuksen täysjäsenyydestä huhtikuussa 2001.

Jäsenyydestä keskusteltiin Maailman tullijärjestön neuvostossa kesäkuussa 2001 ja myöhemmin Maailman tullijärjestön kokouksissa joulukuussa 2001 ja kesäkuussa 2002. Poliittisen tason yhteydenottojen jälkeen hakemus esitettiin uudelleen Maailman tullijärjestön neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2006. Joulukuussa 2006 Maailman tullijärjestön neuvosto ja tämän jälkeen Maailman tullijärjestön tullipoliittinen komitea tarkastelivat Euroopan yhteisön jäsenyyteen liittyviä oikeudellisia sekä äänestystä ja talousarviota koskevia näkökohtia.

Nykyisin Euroopan yhteisö osallistuu niiden Maailman tullijärjestön elinten toimintaan, jotka on perustettu sellaisilla muilla kansainvälisillä yleissopimuksilla tai sopimuksilla, joissa se jo on sopimuspuolena (tullausarvosopimus, harmonoitu järjestelmä, tarkistettu Kioton yleissopimus jne.). Muiden elinten toimintaan ja kokouksiin yhteisö voi osallistua vain tarkkailijana ja joissakin tapauksissa vain erityiskutsusta (esim. tullipoliittisen komitean kokous). Maailman tullijärjestön jäsenenä Euroopan yhteisöllä on oikeus osallistua täysimääräisesti kaikkien sellaisten Maailman tullijärjestön elinten toimintaan, jotka ovat yleisesti avoimia jäsenille, ja tulla valituksi elimiin, joiden jäsenet valitaan.

Euroopan yhteisö maksaa Maailman tullijärjestölle vuotuisen rahoitusosuuden sen toiminnan tukemiseksi ja hallintoon liittyvien lisäkulujen kattamiseksi. Euroopan yhteisön rahoitusosuus on suuruudeltaan sellainen, että se yhdessä EU:n jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien kanssa vastaa Euroopan yhteisön painoarvoa ja merkitystä kansainvälisessä kaupassa ja tulliasioissa.

Neuvosto teki 19. kesäkuuta 2007 päätöksen Euroopan yhteisöjen väliaikaisjäsenyyttä muistuttavien oikeuksien käyttämisestä ja velvollisuuksien täyttämisestä Maailman tullijärjestössä. Maailman tullijärjestön neuvosto teki 29. kesäkuuta 2007 pitämässään vuosikokouksessa päätöksen tulliyhteistyöneuvoston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta, jotta tulli- ja talousliittojen kuten Euroopan yhteisön jäsenyys olisi mahdollista.

Talousarvioon ehdotetaan otettavaksi seuraava uusi momentti: 14 03 03 – Kansainvälisten vero- ja tullialan järjestöjen jäsenyys. Kohta varustetaan merkinnällä ”p.m.”. Maailman tulliliiton jäsenyydestä seuraavat Euroopan yhteisön taloudelliset velvoitteet ovat 1. päivästä heinäkuuta 2007 alkavan puolivuotiskauden osalta arviolta 0,5 miljoonaa euroa. Määrä otetaan käyttöön sisäisellä siirrolla.

4. Tuomioistuimen määräämät korvaukset

4.1 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi 12. heinäkuuta 2007 lopullisen tuomion asiassa T-45/01, Sanders ym. v. komissio, ja asiassa T-144/02, Eagle ym. v. komissio. Näissä kahdessa tuomiossa komissio velvoitetaan maksamaan huomattavat korvaukset yli 100 kantajalle, jotka kuuluivat JET-yhteisyrityksen sopimussuhteiseen henkilökuntaan ja jotka vaativat korvauksia sen vuoksi, ettei heitä otettu palvelukseen Euratomin toimihenkilöinä. Kyseiset tuomiot ovat vuonna 2004 annettujen välituomioiden jälkeen annettuja lopullisia tuomioita, joissa vahvistetaan kantajien vaateet mutta joissa oikeus korvaukseen rajataan komission asiasta esittämien huomautusten perusteella viiteen vuoteen.

Asianosaiset velvoitetaan tuomioissa pyrkimään sopimukseen korvattavista määristä. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on nyt ratkaissut ne jäljellä olevat kysymykset, joista asianosaiset eivät päässeet sopimukseen. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyy kantajien korvausvaatimukset sellaisina kuin ne on laskettu välituomioiden mukaisesti kyseisissä tuomioissa vahvistetulta viiden vuoden jaksolta. Vaikka komissio voi vielä hakea muutosta tuomioihin, muutoksenhaulla ei ole lykkäävää vaikutusta, joten komissio ei vapaudu velvollisuudestaan maksaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräämiä korvauksia.

Komissio on käyttänyt vahingonkorvausten laskemisessa tuomiolauselmassa mainittua korkoa (josta asianosaiset ovat sopineet useiden tuomioistuimen vuosina 1999–2000 antamien tuomioiden perusteella). Näiden kahden tuomion mukaiset korvaukset ovat 47 805 000 euroa, jos ne maksetaan 31. lokakuuta 2007, ja 47 951 000 euroa, jos ne maksetaan 30. marraskuuta 2007. Koronmaksuvelvollisuus säilyy maksun suoritusajankohtaan asti. Tuomioistuimen määräämä korko on 5,25 prosenttia, joten maksut olisi suoritettava mahdollisimman pian.

Koska tuomiot koskevat henkilöstöä ja hallintomenettelyjä, komissio ehdottaa, että korvaukset maksetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 5 kuuluvalta alamomentilta 26 01 50 07 – Vahingonkorvaukset.

Kyseisen alamomentin määrärahat ovat vuoden 2007 talousarviossa kuitenkin vain 250 000 euroa.

Komissio on asianmukaisesti tutkinut, voidaanko budjettikohdan määrärahoja lisätä siirtämällä siihen jo käyttöön asetettuja määrärahoja muista otsakkeeseen 5 kuuluvista budjettikohdista. Se on todennut, että nykyisistä maksusitoumusmäärärahoista voidaan kohdentaa uudelleen 12,5 miljoonaa euroa tähän tarkoitukseen.

Alamomentin 26 01 50 07 maksusitoumusmäärärahoihin tarvitaan näin ollen 35,5 miljoonan euron lisäys, jotta käyttöön saadaan tarvittavat 48 miljoonaa euroa. Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 5 edelleen käytettävissä oleva liikkumavara on vuoden 2007 osalta 172,6 miljoonaa euroa. Määrä sidotaan ja maksetaan kokonaisuudessaan vuonna 2007. Maksumäärärahat saadaan alamomentilta 02 04 01 01 – Avaruustutkimus ja alamomentilta 02 04 01 02 – Turvallisuustutkimus kohdentamalla uudelleen osa kyseisten alamomenttien määrärahoista. Budjettikohtaan ”Avaruus- ja turvallisuustutkimus” kuuluvien toimien maksumäärärahatarve on alkuperäistä arviota pienempi, mikä johtuu seitsemännen puiteohjelman oikeusperustan hyväksymisen viivästymisestä. Kun otetaan huomioon aika, joka kuluu tutkimusehdotuspyyntöjen julkaisemisesta sopimusten allekirjoittamiseen, vuonna 2007 maksettavat määrät jäävät arvioitua pienemmiksi ja osa ennakkorahoituksesta lykätään vuoteen 2008.

Komissio esittää yhdessä tämän alustavan lisätalousarvioesityksen kanssa 12,5 miljoonan euron määrärahasiirron kohdentaakseen uudelleen osan nykyisistä maksusitoumusmäärärahoista alamomentille 26 01 50 07.

4.2 Kilpailupolitiikka

Varovaisuusperiaatteen mukaisesti ehdotetaan, että talousarvioon otetaan uusi momentti 03 03 02 – Kilpailun alalla tehtyjen komission päätösten johdosta vireille pantuihin oikeudenkäynteihin liittyvät korvausvaatimukset. Budjettikohdasta on tarkoitus kattaa yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioista mahdollisesti aiheutuvat talousarviovaikutukset. Kyseinen budjettikohta varustetaan merkinnällä ”p.m.”.

Momentista katetaan menot sellaisista vahingonkorvauksista, jotka tuomioistuin on määrännyt maksettaviksi kantajille kilpailun alalla tehdyistä komission päätöksistä nostettujen kanteiden seurauksena.

Koska näiden menojen vaikutuksesta EU:n talousarvioon ei voida tehdä tarkoituksenmukaista arviota etukäteen, momentti varustetaan merkinnällä ”p.m.”. Komissio ehdottaa tarvittaessa määrärahojen käyttöön asettamista todellisen tarpeen mukaan esittämällä joko määrärahasiirron tai alustavan lisätalousarvioesityksen.

5. Ympäristöpolitiikkaa koskevan lainsäädännön antaminen

Vuoden 2007 talousarvion selvitysosaa on muutettava sellaisten teknisten mukautusten sisällyttämiseksi talousarvioon, jotka ovat seurausta pelastuspalvelun rahoitusvälineen (2007–2013) perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2007/162/EY[6] tekemisestä. Muutokset koskevat seuraavia budjettikohtia: alamomentti 07 01 04 02, momentti 07 04 01 ja momentti 19 06 05.

Myös ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE+) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 614/2007[7] antaminen sekä budjettivallan käyttäjän yhteisellä lausumalla vuoden 2007 talousarviomenettelyn yhteydessä hyväksymät siirtymäkauden toimenpiteet edellyttävät teknisiä mukautuksia. Muutokset koskevat seuraavia budjettikohtia: alamomentti 07 01 04 01 ja momentti 07 03 07.

TIIVISTELMÄTAULUKKO RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

Rahoituskehyksen otsake/alaotsake | Vuoden 2007 rahoituskehys | Vuoden 2007 talousarvio + lisätalousarviot nro 1–5/2007 | ALTE nro 6/2007 | Vuoden 2007 talousarvio + lisätalousarviot nro 1–5/2007 + ALTE nro 6/2007 |

|MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |8 918 000 000 | |9 367 547 511 |7 046 794 397 | |-35 500 000 |9 367 547 511 |7 011 294 397 | |1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |45 487 000 000 | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | |-172 195 985 |45 486 784 504 |37 618 069 823 | | Yhteensä | 54 405 000 000 | |54 854 332 015 | 44 837 060 205 | | |54 854 332 015 | 44 629 364 220 | | Liikkumavara[8]

| | |50 667 985 | | | |50 667 985 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |45 759 000 000 | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | Yhteensä | 58 351 000 000 | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | Liikkumavara | | |2 100 769 964 | | | |2 100 769 964 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |637 000 000 | |623 833 000 |473 683 000 | | |623 833 000 |473 683 000 | |3 b. Kansalaisuus | 636 000 000 | |647 603 114 |728 272 766 |+172 195 985 |+172 195 985 |819 799 099 |90 468 751 | | Yhteensä | 1 273 000 000 | |1 271 436 114 | 1 201 955 766 | | |1 443 632 099 | 1 374 151 751 | | Liikkumavara[9] | | |25 934 000 | | | |25 934 000 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[10] |6 578 000 000 | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | Liikkumavara | | | 67 000 | | | | 67 000 | | | 5. HALLINTO[11] |7 039 000 000 | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | +35 500 000 | +35 500 000 | 6 977 864 030 | 6 977 764 030 | | Liikkumavara | | | 172 635 970 | | | | 137 135 970 | | | 6. KORVAUKSET | 445 000 000 | |444 646 152 | 444 646 152 | | |444 646 152 | 444 646 152 | | Liikkumavara | | | 353 848 | | | | 353 848 | | | YHTEENSÄ | 128 091 000 000 | 123 790 000 000 | 126 575 468 347 | 115 497 218 621 | +207 695 985 | +0 |126 783 164 932 | 115 497 218 621 | | Liikkumavara | | |2 350 428 767 |8 368 781 379 | | |2 314 928 767 |8 368 781 379 | |

[1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

[2] EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1.

[3] EUVL L 71, 10.3.2007, s. 9.

[4] EUVL L 149, 9.6.2007, s. 1.

[5] EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

[6] EUVL L 71, 10.3.2007, s. 9.

[7] EUVL L 149, 9.6.2007, s. 1.

[8] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa alaotsakkeen 1 a liikkumavaraa.

[9] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006).

[10] Otsakkeen 4 vuoden 2007 liikkumavara ei sisällä hätäapuvarauksen määrärahoja (234,5 miljoonaa euroa).

[11] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (76 miljoonaa euroa).