FI Euroopan unionin virallinen lehti C 375/287

VUOSIKERTOMUS KAHDEKSANNESTA, YHDEKSÄNNESTÄ, KYMMENENNESTÄ JA YHDENNESTÄTOISTA EUROOPAN KEHITYSRAHASTOSTA (EKR) RAHOITETUISTA TOIMISTA

(2016/C 375/02)

Vuosikertomus kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista

SISÄLLYS

Johdanto 1–12

Euroopan kehitysrahastot lyhyesti 2–12

Virheille vähemmän alttiit alat 9–12

Ensimmäinen luku – Kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n täytäntöönpano 13–17

Rahoituksen toteuttaminen 13–17

Toinen luku – Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan kehitysrahastoista 18–50

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) – riippumattoman tarkastajan kertomus I–IX

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot 18–50

Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 18–21

Tilien luotettavuus 22–24

Toimien sääntöjenmukaisuus 25–35

Vuotuisiin toimintakertomuksiin ja muihin sisäisen valvonnan järjestelmän osa-alueisiin kohdistuva tarkastustyö 36–50

Johtopäätös ja suositukset 51–54

Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös 51–52

Suositukset 53–54

Liite 1 – Tapahtumatarkastusten tulokset – Euroopan kehitysrahastot

Liite 2 – Aiempien suositusten seuranta – Euroopan kehitysrahastot

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET JOHDANTO 1. Tässä vuosikertomuksessa esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio Euroopan kehitysrahastoista (EKR). Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2015 menoista esitetään kuvassa 1 . Kuva 1 – Euroopan kehitysrahastot – Keskeiset tiedot 2015 (miljoonaa euroa) Toimintamenot yhteensä (hankkeet) 2 337 Toimintamenot yhteensä (budjettituki) 763 Hallintomenot yhteensä (63) 110 Maksut yhteensä 3 210 - ennakkomaksuja -1 727 + ennakkomaksujen kirjanpidollinen selvitys 1 661 Tarkastettu perusjoukko 3 144 Yksittäiset sitoumukset yhteensä (64) 4 008 Kokonaissitoumukset yhteensä (64) 5 034 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Euroopan kehitysrahastot lyhyesti 2. Euroopan kehitysrahastot (EKR) ovat olleet vuodesta 1958 alkaen pääasiallisia välineitä, joiden avulla Euroopan unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. Euroopan unionin suhteet AKT-valtioihin sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin perustuvat kumppanuussopimukseen (Cotonoun sopimus), joka tehtiin 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa 20 vuodeksi. Sopimuksen keskeisenä tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se. 3. EKR:jen toimintaan liittyy erityispiirteitä: a) EKR:jen rahoituksesta vastaavat jäsenvaltiot erityisten jakoperusteiden mukaan (1); jakoperusteet määritetään jäsenvaltioiden hallitusten välisellä sisäisellä sopimuksella neuvoston kokouksessa, ja ne poikkeavat EU:n yleistä talousarviota koskevista jakoperusteista b) EKR:ja hallinnoivat komissio (EU:n yleisen talousarvion ulkopuolella) sekä Euroopan investointipankki (EIP) c) EKR:jen hallitustenvälisen luonteen vuoksi Euroopan parlamentilla on niiden toiminnassa vähäisempi rooli kuin EU:n yleisestä talousarviosta rahoitettavien kehitysyhteistyövälineiden kohdalla; parlamentti ei puutu EKR:jen varojen muodostamiseen eikä kohdentamiseen. Euroopan parlamentti on kuitenkin vastuuvapauden myöntävä viranomainen lukuun ottamatta investointikehystä, jota hallinnoi EIP (2) (3). TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 4. Jokaista EKR:a säännellään rahaston oman varainhoitoasetuksen avulla. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt useaan otteeseen, että jatkuvuus voitaisiin varmistaa ja riski EKR:jen täytäntöönpanon keskeytymisestä välttää, jos käytössä olisi yksi ainoa varainhoitoasetus, jota sovellettaisiin kaikkiin nykyisiin ja tuleviin EKR:ihin. Yhden varainhoitoasetuksen käyttö yksinkertaistaisi myös hallinnointia (4). 4. Komissio on nähnyt vaivaa yksinkertaistaakseen Euroopan kehitysrahaston (EKR) varainhoitoasetusta ja yhdenmukaistaakseen sen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen kanssa jatkuvuuden varmistamiseksi. 5. EKR:jen varainhoitoasetuksia on asteittain mukautettu yleiseen varainhoitoasetukseen (5), mutta huomattavia eroja on yhä olemassa. Yhtenä keskeisenä erona on se, että vuotuisperiaatetta ei sovelleta EKR:ihin: EKR-sopimukset tehdään yleensä 5–7 vuotta kestävän sitoumusjakson ajaksi. Maksuja voidaan suorittaa huomattavasti pidemmän ajanjakson kuluessa. Vuonna 2015 varoja käytettiin samanaikaisesti neljästä EKR:sta ja edelleen siis myös kahdeksannesta EKR:sta, joka käynnistettiin jo vuonna 1995. 6. EKR:jen hallinnoinnista vastaa lähes kokonaan komission kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto (6), joka hallinnoi lisäksi monenlaisia EU:n talousarviomenoja (7). 7. EKR:jen tukitoimenpiteet pannaan täytäntöön hankkeina ja budjettitukena (8). Pääasiallisia täytäntöönpanojärjestelyjä on neljä. Vuoden 2015 maksuista 42 prosenttia kuului suoran hallinnoinnin alaan. Kaikista suoraan hallinnoitavista maksuista 24 prosenttia liittyi budjettitukeen. Jäljelle jäävä 58 prosentin osuus kuului välillisen hallinnoinnin alaan: 31 prosenttia maksettiin kansainvälisten järjestöjen, 24 prosenttia kolmansien maiden ja kolme prosenttia EU:n jäsenvaltioiden kansallisten elinten kautta (9). 8. Tässä kertomuksessa käsiteltyjä menoja toteutetaan lukuisten erilaisten täytäntöönpanomenetelmien avulla 79 eri maassa. Säännöt ja menettelyt ovat usein mutkikkaita esimerkiksi tarjouskilpailujen ja sopimusten teon osalta. Järjestelmän mutkikkuutta (10) lisää huomattavasti se, että yhdettätoista EKR:a varten ei ole olemassa erillistä käyttäjäystävällistä varainhoitoasetusta. 8. Yhdenteentoista EKR:oon sovelletaan sen omaa varainhoitoasetusta (EU) 2015/323, jonka neuvosto antoi 2. maaliskuuta 2015. Todellinen yksinkertaistaminen edellyttää sen yhdenmukaistamista yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen kanssa. Tähän onkin päästy yhdenteentoista EKR:oon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa viittaamalla avoimesti ja selkeästi yleiseen talousarvioon sovellettavaan varainhoitoasetukseen ja sen soveltamissääntöihin. Tällä tavalla yhdettätoista EKR:a koskevassa varainhoitoasetuksessa varmistetaan, että sovellettavat varainhoitomenettelyt ovat johdonmukaiset ja aiempaa tehokkaammat, ja samalla voidaan vähentää riskejä ja virheitä. Tarjouskilpailuihin ja sopimusten tekoon sovellettavat säännöt ja mallit on koottu sekä yleisen talousarvion että EKR:n osalta ulkoisiin toimiin liittyviä sopimusmenettelyjä koskevaan käytännön oppaaseen (PRAG-opas), jonka on laatinut EuropeAid. Toimeksisaajia edustavat eurooppalaiset järjestöt suosittavat laajalti kyseisten sääntöjen ja mallien käyttöä. Virheille vähemmän alttiit menoalat 9. Rahoituksen ja maksuehtojen luonne vähentää tapahtumien virhealttiutta kahdella alalla. Nämä menoalat ovat budjettituki (11) ja ns. nimellisen lähestymistavan soveltaminen kansainvälisten järjestöjen useiden rahoittajien tuella toteuttamiin toimiin (12). Budjettituki 10. Budjettituki suunnataan joko valtion yleiseen talousarvioon taikka tietyn toimintapolitiikan tai tavoitteen toteuttamiseen tarkoitettuun talousarvioon. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko komissio noudattanut asianomaiselle kumppanimaalle tarkoitetun budjettituen maksuehtoja. Lisäksi tutkittiin, oliko komissio tarkistanut, että yleiset tukikelpoisuusehdot täyttyvät (esim. julkisten varojen hoidon riittävä edistyminen). 11. Säännökset ovat kuitenkin varsin tulkinnanvaraisia, ja komissiolla on laaja liikkumavara yleisten ehtojen täyttymisen arvioinnissa. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama sääntöjenmukaisuuden tarkastus ei voi ulottua kumppanimaalle suoritettavaa maksua pidemmälle. Siirretyt varat sekoittuvat tämän jälkeen tuensaajamaan talousarviovaroihin. Varojen väärinkäyttöön kansallisella tasolla johtavat varainhoidon puutteet eivät näin ollen näy virheinä tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Nimellinen lähestymistapa 12. Kun EKR:n rahoitukseen kohdistetaan erityisiä kulujen tukikelpoisuutta koskevia vaatimuksia, tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko kyseiset vaatimukset täytetty. Kun komission maksuosuudet useiden eri rahoittajien välisiin hankkeisiin sulautetaan yhteen muiden rahoittajien maksuosuuksien kanssa, eikä varoja kohdenneta tiettyihin tunnistettavissa oleviin menoeriin, komissio olettaa, että EU:n tukikelpoisuussääntöjä noudatetaan niin kauan kuin yhteenkootussa määrässä on EU:n rahoitusosuuden kattamista varten riittävästi tukikelpoisia menoja. Tämä komission soveltama lähestymistapa rajoittaa tarkastajien työtä tapauksissa, joissa muut rahoittajat ovat maksaneet huomattavia rahoitusosuuksia, joiden komissio katsoo riittävän kattamaan kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa mahdollisesti havaitut tukeen oikeuttamattomat menot. ENSIMMÄINEN LUKU – KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN, KYMMENENNEN JA YHDENNENTOISTA EKR:N TÄYTÄNTÖÖNPANO Rahoituksen toteuttaminen 13. Kahdeksannella EKR:lla (1995–2000) on varoja yhteensä 12 840 miljoonaa euroa, yhdeksännellä EKR:lla (2000–2007) yhteensä 13 800 miljoonaa euroa ja kymmenennellä EKR:lla (2008–2013) yhteensä 22 682 miljoonaa euroa. 14. Yhdennentoista (13) EKR:n perustamista koskeva sisäinen sopimus tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015, kun kaikki EU:n jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen. Yhdennellätoista EKR:lla on varoja yhteensä 30 506 miljoonaa euroa (14). Varoista 29 089 miljoonaa euroa on suunnattu AKT-maille ja 364,5 miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille. AKT-maiden osuudesta 1 134 miljoonaa euroa ja merentakaisten maiden ja alueiden osuudesta viisi miljoonaa euroa liittyy EIP:n hallinnoimaan investointikehykseen, josta rahoitetaan avustusten muodossa korkotukia ja hankkeisiin liittyvää teknistä apua. Lisäksi 1 052,5 miljoonaa euroa on kohdennettu EKR:n ohjelmasuunnittelusta ja täytäntöönpanosta komissiolle aiheutuviin menoihin. 15. Kuvasta 2 käy ilmi EKR:n varojen kumulatiivinen käyttö vuonna 2015. Kuva 2 – EKR:jen varojen käyttö 31. joulukuuta 2015 (miljoonaa euroa) Tilanne vuoden 2014 lopussa Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2015 (nettomäärät) (70) Tilanne vuoden 2015 lopussa Kokonaismäärä Toteutumisaste (66) 8. EKR (67) 9. EKR (67) 10. EKR 11. EKR Kokonaismäärä 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Kokonaismäärä Toteutumisaste (66) A - VARAT (65) 49 100 - 6 - 109 56 27 839 27 780 10 412 15 630 21 384 29 455 76 880 B – KÄYTTÖ 1. Kokonaissitoumukset (68) 48 573 98,9 % - 12 - 170 - 156 5 372 5 034 10 404 15 533 21 137 6 533 53 607 69,7 % 2. Yksittäiset sitoumukset (69) 44 790 91,2 % - 16 - 52 783 3 293 4 008 10 385 15 355 19 035 4 023 48 797 63,5 % 3. Maksut 38 900 79,2 % - 3 43 2 024 1 024 3 088 10 376 14 985 15 009 1 619 41 989 54,6 % C – Maksamatta olevat sitoumukset (B1–B3) 9 673 19,7 % 28 548 6 128 4 914 11 618 15,1 % D – Käytettävissä olevat varat (A–B1) 527 1,1 % 8 97 247 22 922 23 273 30,3 % TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 16. Kokonaissitoumusten nettomäärä oli vuonna 2015 ennätyksellisen suuri (5 034 miljoonaa euroa) (15). Tämä johtui yhdennentoista EKR:n voimaantulosta, joka lisäsi sitoumuksiin käytettävissä olleita varoja 27 839 miljoonalla eurolla. Yhdennentoista EKR:n voimaantulo vaikutti myös maksamatta olevien sitoumusten toteuttamisasteeseen, joka rahoituspäätösten (kokonaissitoumukset) osalta laski 98,9 prosentista 69,7 prosenttiin ja yksittäisten sitoumusten osalta 91,2 prosentista 63,5 prosenttiin. 17. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto jatkoi koko vastuualueellaan (16) toimia, joiden tarkoituksena on vähentää vanhojen ennakkomaksujen ja maksamatta olevien sitoumusten (17) määrää sekä sellaisten avoimina olevien sopimusten määrää, joiden voimassaoloaika on päättynyt (18). Vanhojen ennakkomaksujen ja maksamatta olevien sitoumusten vähentämiselle asetetut vuoden 2015 tavoitearvot ylittyivät pitkälti (19). Vuoden 2015 tavoitearvo, joka koski päättyneiden sopimusten osuutta sopimusten kokonaismäärästä, saavutettiin lähes täysin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston koko salkun osalta (20). Kehitys ei kuitenkaan ole ollut yhtä tyydyttävää EKR:jen kohdalla (21). 17. Suurimmat ongelmat, joita on esiintynyt EKR:n umpeutuneiden sopimusten päättämisen yhteydessä, ovat maksamattomat perintämääräykset, oikeustapaukset ja meneillään oleva tarkastusprosessi. Vaikka nämä näkökohdat eivät ole täysin komission valvonnassa, se jatkaa toimiaan umpeutuneiden sopimusten päättämisen nopeuttamiseksi. TOINEN LUKU – TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN KEHITYSRAHASTOISTA Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) – riippumattoman tarkastajan kertomus I – Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut seuraavat osa-alueet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan sekä yhdenteentoista EKR:oon ja myös aiempiin EKR:hin sovellettavan varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisesti: a) kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen, jonka komissio hyväksyi 15. heinäkuuta 2016; tilinpäätös sisältää taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman ja Euroopan kehitysrahastojen saamisia koskevan taulukon sekä selvityksen rahoituksen toteutumisesta 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta b) tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden EKR:hin sovellettavan säädösperustan pohjalta siltä osin kuin on kyse komission hallinnoimasta osasta EKR:n varoja (22). Toimivan johdon velvollisuus II – Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja sovellettavien varainhoitoasetusten (23) mukaisesti EKR:jen tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin (24) tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä mainitut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä velvoittavien normien mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa EKR:jen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla). Tarkastajan velvollisuus III – Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko EKR:jen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. IV – Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EKR:jen lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden asianmukaiset tarkastustoimenpiteet, mutta tarkoituksena ei ole esittää lausuntoa sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. V – Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä lausuntojensa perustaksi. Tilien luotettavuus Lausunto tilien luotettavuudesta VI – Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n tilinpäätös 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EKR:jen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2015 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista päättyneeltä varainhoitovuodelta EKR:n varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien mukaisesti. Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus Tulot Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta VII – Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31 päivänä joulukuuta 2015 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. Maksut Perustelut kielteiselle lausunnolle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta VIII – Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n menotapahtumiin liittyvä todennäköisin virhetaso on 3,8 prosenttia. Kielteinen lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta IX – Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausunnon perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2015 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen. 14. heinäkuuta 2016 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA presidentti Euroopan tilintarkastustuomioistuin 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 18. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustavan ja -menetelmän keskeiset osa-alueet esitetään talousarvion toteuttamista koskevan, tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2015 vuosikertomuksen ensimmäisen luvun liitteessä 1.1 . EKR:ja koskevan tarkastustyön osalta on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: 19. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset EKR:jen tilien luotettavuudesta koskevat kahdeksannen, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista (25) Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöstä (26), jotka komissio on hyväksynyt EKR:n varainhoitoasetuksen (27) mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti tilinpäätökset ja tilinpitäjän vahvistusilmoituksen 18. heinäkuuta 2016. Tarkastus kohdistui rahamääriin ja muihin ilmoitettuihin tietoihin. Lisäksi arvioitiin sovellettuja tilinpäätösperiaatteita, johdon esittämiä keskeisiä arvioita ja tilinpäätösten yleistä esittämistapaa. 20. Toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa olisi pantava merkille seuraavat tekijät: a) Tarkastus koski jäsenvaltioiden kaikkia rahoitusosuuksia ja muunlaisista tulotapahtumista poimittua otosta. b) Tarkastettavana oli 140 tapahtumaa sisältävä otos. Kyseessä on edustava otos kaikenlaisista EKR:jen maksuista. Otos koostui 19 EU:n edustuston (28) hyväksymistä 104 maksusta ja komission päätoimipaikan (29) hyväksymistä 36 maksusta. Jos maksuissa havaittiin virheitä, analysoitiin asianomaisia järjestelmiä, jotta saatiin selville järjestelmien puutteet. c) Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosastossa ja EU:n edustustoissa järjestelmistä arvioitiin seuraavat osa-alueet: i) komission henkilöstön, ulkoisten tarkastajien tai valvojien ennen maksujen suorittamista toimittamat ennakkotarkastukset ja ii) seuranta ja valvonta, erityisesti ulkoisten tarkastusten seuranta, tarkastus- ja seurantakäynnit sekä kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston selvitykset varainhoitovuosien 2012–2015 jäännösvirhetasosta. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET d) Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston pääjohtajan vuotuinen toimintakertomus. e) Tilintarkastustuomioistuimen aiempien suositusten täytäntöönpanoon kohdistettiin seurantaa. 21. Kuten kohdassa 6 tuotiin esille, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto panee täytäntöön suurimman osan ulkoisen avun välineistä, jotka rahoitetaan yleisestä talousarviosta sekä EKR:ista. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset sekä järjestelmistä että vuotuisen toimintakertomuksen ja pääjohtajan vuoden 2015 lausuman luotettavuudesta koskevat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston koko vastuualuetta. Tilien luotettavuus 22. Komissio sisällytti budjettitukisopimukset vuoden 2015 jaksotuksen yhteydessä siirtoveloista tehtyyn arvioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2014 koskevassa kertomuksessa esittämän huomautuksen (30) perusteella. 23. Lisäksi komissio toteutti toimenpiteitä ratkaistakseen vuosikertomuksissa (31) 2013 ja 2014 esille tuodut ennakkomaksuista kertyvien korkojen perintäongelmat. Yli 750 000 euron ennakkomaksuista kertyneiden korkojen osalta komissio on ottanut käyttöön arviointimenetelmän, joka perustuu keskimääräisiin korkotasoihin ja otokseen poimituille edustustoille esitettyihin vahvistuspyyntöihin. Vuoden 2014 lopussa kehitettiin IT-väline 250 000 –750 000 euron suuruisten ennakkomaksujen korkoja varten. Väline otettiin käyttöön, ja sen avulla komissio pystyi kirjaamaan asianmukaisesti 2,5 miljoonan euron korot vuoden 2015 tilinpäätöksessään. 24. Tilintarkastustuomioistuin arvioi otokseen poimitut kymmenen perintämääräystä, joiden yhteisarvo oli 17,7 miljoonaa euroa. Ne oli kirjattu toiminnan tuotoksi – varojen takaisinperinnäksi (kokonaismäärä 35,9 miljoonaa euroa). Kolmessa tapauksessa kokonaisarvoltaan 9,6 miljoonan euron käyttämättä olevat ennakkomaksut oli kirjattu väärin toiminnan tuotoksi. Tästä seurasi, että vuoden taloudellinen tulos oli ilmoitettu alustavassa tilinpäätöksessä liian suurena. Vaikka komissio teki rahoitusoikaisun lopullisessa tilinpäätöksessä näissä kolmessa tapauksessa, samanlaisia virheitä on todennäköisesti voinut esiintyä muissa perintämääräyksissä ongelman (32) systeemisen luonteen (33) vuoksi. 24. Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemasta kolmesta tapauksesta kahdessa ennakkomaksun määrä oli avoinna perintäajankohtana. Kyseiset kaksi virhettä on korjattu, kuten lopullisesta tilinpäätöksestä käy ilmi (virheen kokonaismäärä 2,1 miljoonaa euroa). Jäljellä olevassa tapauksessa (7,5 miljoonaa euroa) ennakkomaksun pienentämistä ei olisi voitu kirjata vuonna 2015, koska ennakkomaksuja ei ollut perintäajankohtana avoinna. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin estääkseen, havaitakseen ja korjatakseen vastaisuudessa tällaiset virheet. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Toimien sääntöjenmukaisuus Tulot 25. Tulotapahtumien virhetaso ei ole olennainen. Maksut 26. Liitteessä 1 esitetään yhteenveto maksutapahtumien tarkastusten tuloksista. Tarkastetuista 140 maksusta 35:een (25 prosenttiin) liittyi virhe. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantifioimiensa 28 virheen perusteella, että virhetaso on 3,8 prosenttia (34). 27. Kun tarkastetussa otoksessa ei oteta huomioon kohdissa 9–12 mainittuja 15:tä budjettitukeen liittyvää tapahtumaa ja 17:ää nimelliseen lähestymistapaan liittyvää tapahtumaa, arvioitu virhetaso on 5,8 prosenttia (35). 28. Kuvassa 3 esitetään, missä määrin erityyppiset virheet vaikuttivat vuoden 2015 arvioituun virhetasoon. Todentavien asiakirjojen puuttumiseen ja hankintasääntöjen noudattamatta jättämiseen liittyvien virheiden osuus arvioidusta virhetasosta on 70 prosenttia. Kuva 3 – Eri virhetyyppien vaikutus arvioituun virhetasoon Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Hankkeet 29. Hankkeiden osalta tarkastetuista 125 maksutapahtumasta 35:een (28 prosenttiin) liittyi virhe. Niistä 28 maksutapahtumasta (80 prosenttia), joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe, 16 oli lopullisia tapahtumia, jotka oli hyväksytty kaikkien ennakkotarkastusten jälkeen. 30. Kuten aiempinakin vuosina (36), komissio ja sen täytäntöönpanokumppanit tekivät enemmän virheitä työsuunnitelmiin, avustuksiin sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyihin rahoitussopimuksiin liittyvissä tapahtumissa kuin muissa tukimuodoissa. Tarkastetuista 71 tämäntyyppisestä tapahtumasta 25:een (35 prosenttiin) liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, joiden osuus arvioidusta virhetasosta oli 79 prosenttia. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 31. Näiden kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden päätyypit: a) välttämättömiä todentavia asiakirjoja ei toimitettu (13 tapahtumaa] (37) b) edunsaaja ei noudattanut hankintasääntöjä (seitsemän tapahtumaa) c) tukeen oikeuttamattomat menot, kuten sopimuksen ulkopuoliseen toimintaan liittyvät menot (seitsemän tapahtumaa), tukeen oikeuttamattomat alv-maksut (kaksi tapahtumaa), täytäntöönpanojakson ulkopuolella aiheutuneet menot (kaksi tapahtumaa) tai välilliset kulut on ilmoitettu välittöminä kuluina (yksi tapahtuma) d) menot eivät olleet edunsaajille aiheutuneita menoja (seitsemän tapahtumaa) e) menot oli laskettu väärin (neljä tapahtumaa). Kuva 4 – Esimerkkejä hanketapahtumissa esiintyvistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä Kuva 4 – Esimerkkejä hanketapahtumissa esiintyvistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä Välttämättömiä todentavia asiakirjoja ei toimitettu Tilintarkastustuomioistuin tarkasti menojen kirjanpidollisen selvittämisen Mosambikin kansallisen kehitysapuviraston toteuttamassa ohjelmassa, jonka tarkoituksena oli tukea sisäministeriön institutionaalista kehittämistä. Tarkastettavina oli kymmenen menoerää. Neljä niistä liittyi laboratorio-, IT- ja toimistovälineisiin, joiden arvo oli yhteensä 874 309 euroa. Menoeristä ei ollut toimitettu välttämättömiä todentavia asiakirjoja (esim. evidenssiä tavaratoimituksesta, alkuperätodistusta tai hankinta-asiakirjoja). Välttämättömiä todentavia asiakirjoja ei toimitettu Yksi komission kaavailemista korjaavista toimenpiteistä on otokseen sisältyvän sopimuksen liittäminen vuoden 2016 tarkastussuunnitelmaan, mistä tehtiin päätös ennen tilintarkastustuomioistuimen käyntiä. Lisäksi on aloitettu menettely, jolla tilintarkastustuomioistuimen tukeen oikeuttamattomaksi havaitsema määrä peritään kokonaisuudessaan takaisin. Edunsaaja ei noudattanut hankintasääntöjä Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 427 956 euron loppumaksun, joka liittyi maataloustuotteiden testaukseen käytettävien laboratoriolaitteiden hankintaan Etiopiassa. EU:n hankintasääntöjen mukaisesti sopimus olisi pitänyt tehdä avoimen kansainvälisen tarjousmenettelyn perusteella. Sopimus tehtiin sen sijaan suoraan konsulttiyrityksen kanssa ilman tarjouskilpailumenettelyä. Tämä ei ollut perusteltua. Yritys ei myöskään ollut hankittujen laitteiden valtuutettu jälleenmyyjä, vaan se ainoastaan välitti valtuutetulta jälleenmyyjältä hankkimansa laitteet. Tarjouskilpailumenettelyn perusteeton puuttuminen oli vastoin yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ja rajoitti kilpailua. Edunsaaja ei noudattanut hankintasääntöjä Komissio toteuttaa parhaillaan asiaankuuluvia korjaavia toimenpiteitä eli se on aloittanut menettelyn, jolla tilintarkastustuomioistuimen tukeen oikeuttamattomaksi havaitsema määrä peritään kokonaisuudessaan takaisin. Lisäksi komissio käynnisti loppuraportteja odotettaessa menoihin kohdistuvan ulkoisen tarkastuksen, joka koskee kaikkia toimeksisaajan hoitamia työsuunnitelmia ja jonka tarkoituksena on vahvistaa erääntynyt kokonaismäärä. Tukeen oikeuttamattomat menot Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 76 609 euron menojen kirjanpidollisen selvittämisen Facilité de Coopération Technique -ohjelmassa Kongon demokraattisessa tasavallassa. Yksi eristä koski rakennuksen laajennusurakkaa, joka ei kuulunut ohjelman piiriin. Lisäksi urakka oli toteutettu elokuun ja joulukuun 2013 välisenä aikana eli joulukuusta 2013 alkavan ja maaliskuussa 2015 päättyvän täytäntöönpanokauden ulkopuolella. Tukeen oikeuttamattomat menot Komissiossa tutkitaan parhaillaan, millaisiin jatkotoimiin tämän havainnon perusteella on ryhdyttävä. Menot eivät olleet edunsaajalle aiheutuneita menoja Tilintarkastustuomioistuin tarkasti menojen kirjanpidollisen selvittämisen vuosituhannen kehitystavoitteen 1c saavuttamista nopeuttavassa (38) ohjelmassa Mosambikissa. Ohjelmaa toteuttava kansainvälinen järjestö ilmoitti oikein tilinpäätöksessään tosiasiallisesti aiheutuneiden kulujen määräksi 3 651 772 euroa ja oikeudellisten sitoumusten (kyse on menoista, jotka eivät ole vielä aiheutuneet) määräksi 1 362 182 euroa. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto oli hyväksynyt erheellisesti 5 013 954 euron kokonaismäärän tukikelpoisiksi tosiasiallisiksi kuluiksi. Menot eivät olleet edunsaajalle aiheutuneita menoja Komissio ryhtyy asiaankuuluviin korjaaviin toimenpiteisiin vähentämällä tilintarkastustuomioistuimen tukeen oikeuttamattomaksi havaitseman määrän kokonaisuudessaan seuraavista maksuista. 32. Komissiolla oli järjestelmiensä ansiosta riittävästi tietoa (39), jonka perusteella se olisi kyennyt ennen menojen hyväksymistä estämään, havaitsemaan ja korjaamaan kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet yhdeksässä tapauksessa. Jos kaikkea tätä tietoa olisi käytetty virheiden korjaamiseen, arvioitu virhetaso olisi ollut 1,7 prosenttiyksikköä alhaisempi (40). 33. Lisäksi 12 tapahtumaa, joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistava virhe (41), oli tarkastettu tai niitä koskevat menot oli tarkastettu. Tilintarkastustuomioistuin ei voinut tarkastuskertomuksissa tosiasiallisesta työstä esitettyjen tietojen perusteella arvioida, olisiko virheet voitu kyseisillä ennakkotarkastuksilla havaita ja korjata. 34. Virheet, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti, liittyivät tosiasiallisten kulujen sijaan arvioituihin kuluihin (kolme tapahtumaa), hankintamenettelyjen puutteisiin (kaksi tapahtumaa), riittämättömiin asiakirjoihin (yksi tapahtuma) ja sopimuksen ulkopuolisiin menoihin (yksi tapahtuma). Budjettituki 35. Tarkastetuissa 15 budjettitukitapahtumassa ei ilmennyt sääntöjenmukaisuuteen liittyviä virheitä. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Vuotuisiin toimintakertomuksiin ja muihin sisäisen valvonnan järjestelmän osa-alueisiin kohdistuva tarkastustyö 36. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto hyväksyi toukokuussa 2013 toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena oli puuttua sen oman valvontajärjestelmän täytäntöönpanossa havaittuihin puutteisiin (42). Tilintarkastustuomioistuin arvioi toimintasuunnitelman edistymistä ja sai evidenssiä siitä, että 19 toimea oli toteutettu kokonaan ja neljän toteutus oli vuoden 2015 lopussa kesken. 37. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto hyväksyi heinäkuussa 2015 uuden toimintasuunnitelman sen jälkeen, kun pääjohtaja oli esittänyt asiasta varauman jo kolmena peräkkäisenä vuonna, viimeksi vuoden 2014 toimintakertomuksessa. Uuteen toimintasuunnitelmaan sisältyy erityistoimenpiteitä riskialttiille aloille, joita ovat välillinen hallinnointi kansainvälisten organisaatioiden kanssa ja avustuksiin perustuva suora hallinnointi. Uuden toimintasuunnitelman edistymistä arvioidaan seuraavan vuoden vuosikertomuksessa. 38. Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden esiintyvyys osoittaa aiempien vuosien tapaan, että ennakkotarkastuksissa on puutteita. Virheitä esiintyi myös lopullisissa kuluilmoituksissa, joihin oli kohdistettu ulkoisia ennakkotarkastuksia ja menotarkastuksia. 39. Tilintarkastustuomioistuin raportoi viime vuoden vuosikertomuksessaan kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston jo toteuttamista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena oli parantaa tarkastusten laatua (43). Pääosasto oli ottanut helmikuussa 2016 käyttöön laatuasteikon (44) tarkastusten luotettavuuden arviointia varten. Välinettä on pakko käyttää kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston 1. tammikuuta 2016 jälkeen teettämien tarkastusten yhteydessä. Sitä ei kuitenkaan ole toistaiseksi tarkoitettu käytettäväksi tarkastuksiin, joista edunsaajat (45) ovat tehneet sopimuksen suoraan paikallisten tarkastusyritysten kanssa, vaikka näissä tapauksissa riittämättömän laadun riskin arvioidaan olevan suurempi. Tarkastuskertomuksiin ei myöskään sisälly riittävästi tietoa tosiasiallisesti tehdystä työstä, joten asteikkoa ei voida käyttää vaikuttavalla tavalla. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 40. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on myös kehittänyt uuden tarkastussovelluksen, joka otettiin käyttöön vuoden 2015 toisella puoliskolla ja jonka avulla voidaan parantaa seurantaa ja jatkotoimia pääosaston teettämien tarkastusten avulla tehtyjen havaintojen osalta. Laatuasteikon tavoin uusi sovelluskaan ei kata edunsaajien suoraan teettämiä tarkastuksia, joiden osalta nykyinen seurantajärjestelmä ei voi antaa pääosastolle luotettavaa tietoa yhteenlasketuista kuluista ja tuloksista. 41. Asiakirjahallinnon ja hankinnan aloilla pääosasto on toteuttanut useita toimenpiteitä, joiden avulla on tarkoitus parantaa sekä komission että edunsaajien tilannetta (46). Arvioituun virhetasoon vaikuttavat kuitenkin edelleen eniten todentavien asiakirjojen puuttuminen ja hankintasääntöjen noudattamatta jättäminen. Vuoden 2015 jäännösvirhetason selvitys 42. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston selvityksessä vuodelta 2015 arvioidaan neljättä kertaa niiden virheiden osuutta, joita ei ollut estetty, havaittu eikä korjattu hallinnoinnin tarkastuksilla. 42. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto aikoo soveltaa laadunvarmistusjärjestelmää myös edunsaajien suoraan teettämiin menotarkastuksiin. Koska järjestelmän puutteet liittyvät kuitenkin osittain puutteisiin erityyppisten toimeksiantojen tehtävänkuvauksissa, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto tarkistaa ensin tehtävänkuvaukset. Tehtävänkuvausten tarkistukseen sisältyy tiukempien laatuvaatimusten ohella toimien selkeämpi keskittäminen tarkastusten kannalta hyödyllisiin tuloksiin. 43. Selvitystä varten tarkastettiin edustava otos tapahtumia, jotka liittyivät syyskuun 2014 ja elokuun 2015 välisenä aikana päätökseen saatuihin sopimuksiin. Selvityksen tulokset esitetään vuotuisessa toimintakertomuksessa (47). Selvityksessä jäännösvirhetasoksi arvioidaan 2,20 prosenttia eli taso ylittää komission asettaman kahden prosentin olennaisuusrajan. Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2013 vuosikertomuksessa (48) antaman suosituksen mukaisesti vuotuisessa toimintakertomuksessa ilmoitettiin jäännösvirhetasoa koskevan selvityksen laajuus ja sen rajoitteet suhteessa tarkastustoimeksiantoon (49). 43. Komissio harkitsee tätä mahdollisuutta. Koska menotarkastuksia on tehty huomattava määrä ja niiden seurannan edellyttämiin jatkotoimiin ja resurssi-investointeihin on vain rajalliset mahdollisuudet, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston on ensin arvioitava kustannukset ja hyödyt, joita niiden sisällyttäminen uuteen tarkastussovellukseen aiheuttaa. 44. Selvityksessä yksilöitiin seuraavat virheiden päälajit: a) edunsaajaorganisaatiot eivät toimittaneet asianmukaista aineistoa, joka olisi osoittanut tukikelpoisuuden (35 prosenttia jäännösvirhetasosta) b) edunsaajille (muille kuin kansainvälisille järjestöille) aiheutuneet menot eivät oikeuta saamaan tukea (25 prosenttia jäännösvirhetasosta) c) tapahtumien arvioitiin sisältävän virheitä, koska tapahtumien sääntöjenmukaisuuden arviointia varten ei ollut saatavilla riittävästi evidenssiä (20 prosenttia jäännösvirhetasosta) d) kansainvälisille järjestöille aiheutuneet menot eivät oikeuta saamaan tukea (15 prosenttia jäännösvirhetasosta) e) määriä jäi perimättä tai oikaisematta (viisi prosenttia jäännösvirhetasosta). 44. Komissio arvostaa sitä, että tilintarkastustuomioistuin huomioi käyttöön otetut toimenpiteet. Tarkistettuihin sopimus- ja hankintamalleihin sisällytetyt toimenpiteet alkavat näkyä vasta vähitellen tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa, kun tarkistettuihin malleihin perustuvat sitoumukset lisääntyvät tilintarkastustuomioistuimen tapahtumaotoksessa. 45. Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi viimevuotisessa kertomuksessaan, vuoden 2014 jäännösvirhetason selvityksessä havaittiin, että parantamisen varaa oli useassa kohtaa (50). Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto otti käyttöön lieventäviä toimenpiteitä vuoden 2015 jäännösvirhetasoa koskevaa selvitystä silmällä pitäen. Ne on kohdistettu kaikkiin puutteisiin jäännösvirhetasoon sovellettavaa arviointimenetelmää lukuun ottamatta. Menetelmää ei ole muutettu, ja se jättää edelleen liian paljon harkinnanvaraa yksittäisten virhetasojen laskentaan. Vuotuisen toimintakertomuksen arviointi 46. Kolmena edellisenä vuonna (2012–2014) pääjohtaja on esittänyt yleisvarauman kaikkien kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Pääjohtaja esitti tilintarkastustuomioistuimen huomautusten (51) perusteella riskieriytetyn tarkastuslausuman vuoden 2015 toimintakertomuksessa. 47. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto analysoi tilintarkastustuomioistuimen tulokset ja vuosia 2012–2014 (52) koskevien jäännösvirhetasoselvitysten tulokset ja arvioi kaksi menoalaa riskialttiiksi: i) suoraan hallinnoidut avustukset ja ii) välillinen hallinnointi kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Tästä seurasi, että näistä kahdesta alasta esitettiin olennaista virhetasoa koskeva varauma. Tämä vastaa tilintarkastustuomioistuimen tässä vuosikertomuksessa ja aiemmissa vuosikertomuksissa esittämiä huomautuksia (53). Lisäksi esitettiin varauma Afrikan rauhanrahastosta, koska komission sisäisen tarkastuksen osasto oli havainnut valvonnassa puutteita. 48. Välillistä hallinnointia edunsaajamaiden kanssa (54) koskevassa pääosaston riskianalyysissä vuosilta 2012–2014 todettiin 95 prosentin varmuudella, että virhetaso (55) oli menoalalla olennainen. Varainhoitovuodelta 2015 ei kuitenkaan esitetty varaumaa, sillä virhetaso pieneni merkittävästi vuoden 2015 jäännösvirhetasoselvityksessä. Vuoden 2015 jäännösvirhetasotulokset eivät kuitenkaan ole lainkaan yhtä luotettavat (56) kuin vuosia 2012–2014 koskevan analyysin tulokset. 48. Arviointien määrä on vähentynyt vuosi vuodelta (2012: 43, 2013: 18, 2014: 15, 2015: 10). Arviointeja suorittava toimeksisaajan henkilöstö supistettiin kahteen henkilöön, ja jokaisen arvioinnin tarkistaa johtaja ja kumppani johdonmukaisen linjan varmistamiseksi. Tämä menettely vähentää harkintavaltaa yksittäisten tapahtumien virhetason arvioinnissa. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 49. Toisin kuin suoran hallinnoinnin alalla kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston arvioinnissa edunsaajamaiden kanssa toteutetusta välillisestä hallinnoinnista ei tehdä eroa seuraavien kahden keskeisen alan välillä, joilla on eri varainkäyttö- ja valvontamekanismit ja niin ollen myös erilaiset riskiprofiilit: i) avustukset (57) ja ii) sopimukset julkisista hankinnoista (58). Pääosasto katsoo, että riski on suoraan täytäntöönpannuissa avustuksissa suuri. Tämä tarkoittaisi sitä, että riskianalyysin on oltava samantasoinen edunsaajamaiden (kehitysmaiden) välillisesti täytäntöönpanemien avustusten kohdalla. 50. Pääosasto arvioi, että vuonna 2015 suoritettujen maksujen (5 746 miljoonaa euroa) riskialainen kokonaismäärä (59) oli 174 miljoonaa euroa (3,0 prosenttia vuoden 2015 maksuista). Pääosasto arvioi, että tästä määrästä 50 miljoonan euron maksuihin (29 prosenttia) tehdään oikaisu seuraavina vuosina (60) tehtävissä tarkastuksissa. Laskettu määrä on virheiden ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuosina 2009–2015 annettujen perintämääräysten keskimääräinen vuotuinen määrä. Arvio ylittää kuitenkin olennaisella tavalla pääosaston tulevan oikaisukapasiteetin, koska siinä ei ole jätetty pois i) ennakkomaksujen ja kertyneen koron perintää, joka ei vaikuta hyväksyttyjen menojen tuleviin oikaisuihin, ja ii) aiemmin annettujen perintämääräysten peruuntumisia. On vaikeaa arvioida, miten paljon liian suurena määrä oli ilmoitettu koko kaudelta 2009–2015 (61). TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET JOHTOPÄÄTÖS JA SUOSITUKSET Varainhoitovuotta 2015 koskeva johtopäätös 51. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EKR:jen taloudellinen asema sekä toimien tulokset, rahavirrat ja nettovarallisuuden muutokset päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty EKR:jen 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein varainhoitoasetuksen ja tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. 51. Edunsaajamaiden kanssa toteutetun välillisen hallinnoinnin riski-indeksi on toki suurempi kuin muilla menoaloilla, joiden osalta ei esitetty varaumaa. Se ei kuitenkaan poikennut merkittävästi keskiarvosta, joka on vuonna 2015 hyvin lähellä olennaisuusrajaa. Seuraavaa vuotuista toimintakertomusta laadittaessa aletaan käyttää uutta arviointia. 52. Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat johtopäätökset 31. joulukuuta 2015 päättyneeltä varainhoitovuodelta: a) EKR:jen tulojen virhetaso ei ole olennainen b) EKR:jen maksutapahtumien virhetaso on olennainen (ks. kohdat 26–35). Tapahtumatarkastuksessa ilmeni, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 3,8 prosenttia (ks. liite 1 ). 52. Raportointivaatimukset ja käytettävissä olevat tiedot on saatettava tasapainoon, kun suunnitellaan sisäisen valvonnan malleja valvontajärjestelmän määrittelemiseksi vuotuisessa toimintakertomuksessa. On toki mahdollista, että välillisen hallinnoinnin osana myönnetyillä avustuksilla on suoran hallinnoinnin osana myönnettyjä avustuksia vastaava riski-indeksi. Koska sisäisen valvonnan malliin ICT 4 (edunsaajamaiden kanssa toteutettu välillinen hallinnointi) yhdistetyt sopimukset ovat kuitenkin niin heterogeenisia ja jotkin niistä muodostavat suhteellisen pienen otoksen, komissio ei voinut syventää analyysia. Suositukset 53. Liitteessä 2 esitetään tulokset tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta, joka koski aiempien vuosien vuosikertomuksissa (62) esitettyjen suositusten perusteella toteutettujen toimien edistymistä. Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosien 2012 ja 2013 vuosikertomuksissa 12 suositusta. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on pannut niistä 11 täytäntöön kokonaan ja yhden suurimmaksi osaksi. 53. Oikaisukapasiteetin laskelmaan sisällytettiin ainoastaan ennakkomaksujen ja kertyneen koron perintätoimet, jotka oli varustettu perintätilanteen kirjauksen yhteydessä koodilla ”virheitä” tai ”sääntöjenvastaisuuksia”. Ne ovat vain osa ennakkomaksuista ja kertyneestä korosta vuonna 2015 annettuja perintämääräyksiä. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin, jotta oikaisukapasiteettia koskevasta arviosta jätettäisiin vastaisuudessa pois tällaiset perintämääräykset ja perintämääräykset, jotka on peruttu. 54. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tämän tarkastuksen ja varainhoitovuotta 2015 koskevien tarkastushavaintojen ja johtopäätösten perusteella seuraavaa: — Suositus 1: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto laajentaa laatuasteikon käyttöä edunsaajien suoraan teettämiin tarkastuksiin ja menotarkastuksiin. Komissio hyväksyy suosituksen. Komissiossa valmistaudutaan jo mukauttamaan laatuasteikko menotarkastusten erityispiirteisiin, tarpeisiin ja toteuttamistapoihin. — Suositus 2: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto muuttaa tarkastusten ja menotarkastusten toimeksiantoa, jotta tosiasiallisesti tehdystä työstä saataisiin kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen niiden laadun arvioinnissa uudella laatuasteikolla. Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio toteuttaa jo tämänsuuntaisia toimia. — Suositus 3: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto tekee edunsaajien suoraan teettämien tarkastusten ja menotarkastusten seurannan parantamisesta kustannushyötyanalyysin sisällyttämällä ne uuteen tarkastussovellukseen. Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio tekee kustannushyötyanalyysin edunsaajien teettämien tarkastusten ja menotarkastusten sisällyttämisestä uuteen tarkastussovellukseen. Tämän analyysin perusteella komissio päättää, toteutetaanko tämä toimenpide vai ei. — Suositus 4: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto soveltaa asianmukaisia seuraamuksia niihin organisaatioihin, jotka eivät noudata velvollisuuttaan toimittaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kannalta välttämätöntä todentavaa aineistoa. Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio jatkaa toimiaan saattaakseen voimaan säännökset, jotka koskevat tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomaa kysymystä. — Suositus 5: Edunsaajamaiden kanssa toteutettavan välillisen hallinnoinnin yhteydessä suoritettavien maksujen osalta kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto i) tukee tarkastuslausumaa tilastollisesti mahdollisimman luotettavalla evidenssillä ja ii) erottaa toisistaan tukimuodot, joilla on erilaiset riskiprofiilit, kuten tehdään suoran hallinnoinnin alaan kuuluvien maksujen kohdalla. Komissio hyväksyy suosituksen. Seuraavaa vuotuista toimintakertomusta laadittaessa aletaan käyttää uutta riskinarviointia. Arvioinnin perusteella komissio päättää, onko eri riskiprofiilien erottelu edunsaajamaiden kanssa toteutetun välillisen hallinnoinnin yhteydessä mahdollista tai tarpeen. — Suositus 6: Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto tarkistaa arviotaan tulevasta oikaisukapasiteetistaan jättämällä pois laskelmista i) käyttämättä olevien ennakkomaksujen ja kertyneiden korkojen takaisinperinnän ja ii) aiemmin annettujen perintämääräysten peruuntumiset. Komissio hyväksyy suosituksen. Se ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla — oikaisukapasiteetin arviosta jätetään vastaisuudessa pois ennakkomaksujen perintätoimet, jotka on varustettu perintätilanteen kirjauksen yhteydessä koodilla ”virheitä” tai ”sääntöjenvastaisuuksia”, sekä aiemmin annettujen perintämääräysten peruutukset, — vältetään virheitä kertyneen koron takaisinperintää koskevissa koodimerkinnöissä.

(1) Jäsenvaltiokohtainen jakoperuste määritetään kunkin EKR:n kohdalla prosenttiosuutena varojen kokonaismäärästä.

(2) Neuvoston asetus (EU) 2015/323, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EUVL L 58, 3.3.2015, s. 17), 43, 48–50 ja 58 artikla.

(3) Näitä toimia koskevaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen sovellettavista säännöistä määrätään vuonna 2012 tehdyssä EIP:n, komission ja tilintarkastustuomioistuimen välisessä kolmikantasopimuksessa (neuvoston asetus (EY) N:o 215/2008 (EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1), 134 artikla). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma ei kata investointikehystä.

(4) Ks. tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 3/2013 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EUVL C 370, 17.12.2013), kohta 6.

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

(6) Vuonna 2015 humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto hallinnoi EKR:jen menoista 4,1:tä prosenttia.

(7) Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus EU:n talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2015, kahdeksas luku (”Globaali Eurooppa” ja ”Turvallisuus ja kansalaisuus”).

(8) Budjettituen yhteydessä komissio siirtää varat kumppanimaan valtionkassaan. Näillä talousarvion lisävaroilla tuetaan kansallista kehitysstrategiaa.

(9) Suoran hallinnoinnin yhteydessä komissio (keskustoimipaikka tai edustustot) huolehtii tuen täytäntöönpanosta suoraan. Välillisen hallinnoinnin yhteydessä täytäntöönpano on siirretty kolmannelle maalle (entinen hajautettu hallinnointi), kansainväliselle järjestölle (entinen yhteishallinnointi) tai kansalliselle elimelle, kuten EU:n jäsenvaltioiden kehitysvirastoille (entinen välillinen keskitetty hallinnointi).

(10) Ks. tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 3/2013, kohdat 3 ja 4.

(11) Budjettitukea maksettiin EKR:ista varainhoitovuonna 2015 yhteensä 763 miljoonaa euroa.

(12) EKR:ista suoritettujen, kansainvälisten järjestöjen useiden rahoittajien tuella toteuttamiin hankkeisiin suunnattujen maksujen määrä oli varainhoitovuonna 2015 yhteensä 680 miljoonaa euroa. Sitä osuutta määrästä, johon sovelletaan nimellistä lähestymistapaa, ei voida määrittää, koska komissio ei kohdista siihen erillistä seurantaa.

(13) EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

(14) Määrään sisältyy EIP:n hallinnoima 1 139 miljoonan euron osuus.

(15) 2014: 621 miljoonaa euroa; 2013: 3 923 miljoonaa euroa; 2012: 3 163 miljoonaa euroa.

(16) EKR:jen talousarviot ja yleinen talousarvio yhteensä.

(17) Vanhat maksamatta olevat määrät.

(18) Sopimuksen voimassaolon katsotaan päättyneen, jos sopimus on avoinna vielä, kun sopimuksen kattaman toimintakauden loppumisesta on kulunut yli 18 kuukautta. Sopimusten päättämisviiveet lisäävät sääntöjenmukaisuuteen liittyvien virheiden riskiä, sillä todentavaa aineistoa voi olla vaikea jäljittää, jos sitä ei ole arkistoitu asianmukaisesti ja hankkeen ydinhenkilöstö ei työskentele enää hankkeessa. Sopimusten päättäminen myöhässä saattaa viivästyttää myös käyttämättä olevien ennakkomaksujen ja tukeen oikeuttamattomien menojen takaisinperintää.

(19) EKR:jen vanhojen avoimien ennakkomaksujen määrän vähentäminen: 39 prosenttia saavutettu (25 prosenttia tavoitearvosta); ERK:jen vanhojen maksamatta olevien sitoumusten vähentäminen: 46 prosenttia saavutettu (25 prosenttia tavoitearvosta).

(20) 15,38 prosenttia sopimuksista, joiden voimassaolo on päättynyt (15 prosenttia tavoitearvosta).

(21) Niistä 4,5 miljardin euron sopimuksista, joiden voimassaolo oli päättynyt, EKR:jien osuus oli 2,9 miljardia euroa (64 prosenttia). Päättyneiden sopimusten osuus kaikista avoimista EKR-sopimuksista oli 19,4 prosenttia; niiden osuus kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston salkun kokonaismäärästä oli 15,4 prosenttia. Päättyneistä 1 091:stä EKR:jen sopimuksesta 182 sopimuksen (311 miljoonaa euroa eli 16,7 prosenttia sopimuksista ja 10,9 prosenttia arvosta) toimintakausi päättyi ennen vuotta 2010.

(22) Yhdenteentoista EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 43, 48–50 ja 58 artiklan mukaisesti tarkastuslausuma ei koske EIP:n hallinnoimia ja sen vastuulla olevia EKR:n varoja.

(23) Yhdenteentoista EKR:oon sovellettava varainhoitoasetus.

(24) EKR:n tilinpitäjän vahvistamat kirjanpitosäännöt ja -menetelmät perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai, tarvittaessa, kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Financial Reporting Standards).

(25) Ks. asetus (EU) N:o 2015/323, 44 artikla: rahoituksen toteutumaselvitykseen sisältyy taulukoita, joissa esitetään määrärahat, maksusitoumukset, käyttötarkoitukseensa sidotut varat ja maksusuoritukset.

(26) Ks. asetus (EU) N:o 2015/323, 44 artikla: tilinpäätöslaskelmat sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman ja nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman.

(27) Ks. asetus (EU) N:o 2015/323, 43 artikla.

(28) Afrikan unioni, Burkina Faso, Burundi, Ghana, Guinea-Bissau, Haiti, Kenia, Keski-Afrikan tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta, Madagaskar, Malawi, Mali, Mosambik, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko, Papua-Uusi-Guinea, Tansania ja Uganda.

(29) Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto: 29 maksua; ECHO: seitsemän humanitaarista apua koskevaa maksua.

(30) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 4.

(31) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 25, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 20.

(32) Käyttämättä olevan ennakkomaksun perintä oli kirjattu väärin virheestä tai sääntöjenvastaisuudesta johtuvaksi perinnäksi. Myös tämä vaikutti arvioon kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston tulevasta oikaisukapasiteetista. Ks. tämän kertomuksen kohta 50 ja alaviite 61.

(33) Kirjauksesta vastaavat toimihenkilöt olivat luokitelleet perintämääräyksen väärin kirjanpitojärjestelmään.

(34) Tilintarkastustuomiostuin laskee arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Ilmoitettu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon arvioitu virhetaso on 1,6 prosentin (alempi virheraja) ja 6,0 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(35) Ilmoitettu luku on paras arvio ja perustuu 108 tapahtuman edustavaan otokseen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 95 prosentin varmuudella, että perusjoukon virhetaso on 3,0 prosentin (alempi virheraja) ja 8,6 prosentin (ylempi virheraja) välillä.

(36) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 31.

(37) Tilintarkastustuomioistuin raportoi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä kun dokumentaatiota ei ole saatavilla lainkaan, kun raportoidun toimen tosiasiallisesta toteutumisesta ei ole evidenssiä tai kun veloitettujen kulujen ja toimitettujen tositteiden välillä ei ole yhteyttä. Tilintarkastustuomioistuin raportoi dokumentaation puuttumisesta pääasiassa kahdesta syystä: i) asiakirjaa ei ole koskaan ollutkaan (tämä olisi pitänyt havaita ennakkotarkastuksissa) tai ii) asiakirja on olemassa, mutta sitä ei kyetty jäljittämään, mikä on osoitus puutteellisesta asiakirjahallinnosta.

(38) ”Vähentää puolella – vuosina 1990–2015 – nälästä kärsivien ihmisten osuutta”.

(39) Todentavien asiakirjojen ja pakollisten tarkastusten perusteella.

(40) Kolmessa tapauksessa eli 0,3 prosenttiyksikön kohdalla komissio teki virheen itse, ja kuudessa tapauksessa eli 1,4 prosenttiyksikön kohdalla virhe oli edunsaajien tekemä.

(41) Nämä virheet vaikuttivat arvioituun virhetasoon 1,3 prosenttiyksikön verran.

(42) Ks. kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston toimintakertomus vuodelta 2013, sivut 188–190 sekä 195 ja 196.

(43) Esimerkkejä: riskianalyysi tuli pakolliseksi EU:n edustustojen ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston osastojen vuotuisten tarkastussuunnitelmien laadinnassa; b) avustussopimusmalleja on tarkistettu siten, että kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto voi valita tarkastajat tai tehdä heidän kanssaan sopimukset suoraan; c) tietoisuutta yleisimmistä virhetyypeistä on lisätty ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston henkilöstölle ja edunsaajille on järjestetty koulutusta ja heidän valmiuksiaan on parannettu talouden ja valvonnan alalla.

(44) Laatuasteikko on väline, jonka avulla arvioidaan varmuutta, joka on saatu tukikelpoisuutta ja rahoituksen asianmukaista käyttöä koskevaan tarkastukseen liittyvän toimeksiannon perusteella. Tarkoituksena on varmistaa, että hyväksytyt kertomukset ovat riittävän laadukkaita.

(45) Esim. menotarkastus on pakollinen avustusten ja yli 100 000 euron palkkioperusteisten palvelusopimusten kohdalla.

(46) Asiakirjahallinto: a) kootut asiakirjahallinto-ohjeet; b) tietoisuuden lisääminen ja koulutus; c) alueelliset seminaarit kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston henkilöstölle; d) asianmukaista arkistointia koskeva opastus jaetaan edunsaajien kanssa; e) avustusten saajille uusi velvoite ilmoittaa, mihin asiakirjat on arkistoitu jne.

Hankinta: a) hankintasääntöjen yksinkertaistaminen; b) selkeämmät valintaperusteet; c) sopimusmenettelyjä koskeva jatkokoulutus; d) yleisempiä virhetyyppejä koskevat alueelliset seminaarit; e) opasasiakirjojen helpompi saatavuus verkossa jne.

(47) Ks. kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2015, sivut 42 ja 43.

(48) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 51 ja suositus 5.

(49) Ks. kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2015, 25 alaviite.

(50) Esimerkkejä: a) aiemman tarkastustyön hyödyntämiselle asetettujen ehtojen noudattaminen; b) tarkastusevidenssiä koskevan dokumentaation riittävyys johtopäätösten tueksi; c) perusteet päätökselle jättää testatussa otoksessa havaittu virhe ekstrapoloimatta tapahtuman koko määrään ja d) yksittäisten tapahtumien virhetason arvioinnissa on liikaa harkintavaltaa.

(51) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 45, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 44.

(52) Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto suoritti riskianalyysin viidestä keskeisestä menoalasta: i) suora hallinnointi – avustukset (17 prosenttia pääosaston vuoden 2015 kokonaismenoista), ii) suora hallinnointi – budjettituki (23 prosenttia), iii) suora hallinnointi – hankinta (seitsemän prosenttia), iv) välillinen hallinnointi edunsaajamaiden kanssa (22 prosenttia) ja v) välillinen hallinnointi kansainvälisten järjestöjen ja EU:n jäsenvaltioiden virastojen kanssa (26 prosenttia).

(53) Tämän vuosikertomuksen kohta 30; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 31, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 25.

(54) Ohjelmien täytäntöönpano (sekä avustukset että julkiset sopimukset) on siirretty edunsaajamaan kansallisille viranomaisille ja EKR:n alalla lähinnä kansalliselle tulojen ja menojen hyväksyjälle.

(55) Edunsaajamaiden kanssa toteutetun välillisen hallinnoinnin keskimääräinen virhetaso vuosina 2012–2014 arvioitiin 3,56 prosentiksi (95 prosentin varmuustasolla: 1,67–5,45 prosenttia) jäännösvirhetasoon liittyvien 141 tapahtuman osalta ja 3,78 prosentiksi (95 prosentin varmuustasolla: 2,19–5,37 prosenttia) tarkastuslausumaan liittyvien 264 tapahtuman osalta.

(56) Vuoden 2015 jäännösvirhetasoa koskevassa selvityksessä tutkittiin edunsaajamaiden kanssa toteutetun välillisen hallinnoinnin alalta 51 tapahtumaa.

(57) Työsuunnitelmat mukaan luettuina.

(58) Urakka-, palvelu- tai tavarasopimukset, joiden osalta tehtävästä hankinnasta vastaavat edunsaajamaan kansalliset viranomaiset. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto ei ole sopimuspuoli, mutta hyväksyy sopimuksen rahoitusta varten.

(59) Paras maltillinen arvio siitä vuoden aikana hyväksyttyjen menojen määrästä, joka ei maksujen suorittamisen aikaan ollut sovellettavissa olevien sopimusmääräysten ja säännösten mukainen.

(60) Ks. kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2015, s. 58.

(61) Tätä kysymystä käsitellään tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa vuonna 2015 annetuista EKR:n perintämääräyksistä, joiden arvo oli yhteensä 65 miljoonaa euroa ja joita käytettiin kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston tulevan oikaisukapasiteetin laskemiseen. Tästä määrästä ainoastaan 18 miljoonaa euroa liittyi virheiden korjaamiseen. Loput 47 miljoonaa euroa koski perintätoimia, jotka eivät vaikuta pääosaston oikaisukapasiteettiin. Niistä 45 miljoonaa euroa liittyi ennakkomaksujen takaisinperintään (37 miljoonaa euroa oli kirjattu avoimina ennakkomaksuina oikein ja kahdeksan miljoonaa euroa väärin tuloina) ja kaksi miljoonaa euroa kertyneiden korkojen takaisinperintään. Kyseisestä 18 miljoonan euron oikaisujen määrästä olisi vielä pitänyt vähentää 13 miljoonaa euroa aiemmin annettujen perintätoimien peruuntumisen takia.

(62) Seurannan tarkoituksena oli tarkistaa suosituksiin perustuvien korjaavien toimien käyttöönotto ja olemassaolo, mutta ei arvioida niiden täytäntöönpanon vaikuttavuutta.

(63) EKR:ista maksettu rahoitusosuus kattaa komissiossa ja EU:n edustustoissa aiheutuneet menot, jotka liittyvät EKR:jen avulla rahoitettavien toimien hallinnointiin tarvittavaan hallinnolliseen tukeen.

(64) Kokonaissitoumukset liittyvät rahoituspäätöksiin. Yksittäiset sitoumukset liittyvät yksittäisiin sopimuksiin.

Lähde: Varainhoitovuoden 2015 konsolidoitu tilinpäätös: 8., 9., 10. ja 11. EKR.

(65) Sisältää 8., 9.,10. ja 11. EKR:n alkuperäiset määrärahat, yhteisrahoituksen, korot, muut varat ja siirrot edeltävistä EKR:ista.

(66) Prosentuaalisena osuutena varoista.

(67) Negatiiviset määrät vastaavat vapautettuja määrärahoja.

(68) Kokonaissitoumukset liittyvät rahoituspäätöksiin.

(69) Yksittäiset sitoumukset liittyvät yksittäisiin sopimuksiin.

(70) Sitoumusten nettomäärä vapautettujen määrien jälkeen. Maksujen nettomäärä takaisinperittyjen määrien jälkeen.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, perustana EKR:n rahoituksen toteutusta koskevat kertomukset ja tilinpäätökset, tilanne 31. joulukuuta 2015.

LIITE 1 TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – EUROOPAN KEHITYSRAHASTOT 2015 2014 OTOKSEN KOKO JA RAKENNE Maksutapahtumat yhteensä 140 165 KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS Arvioitu virhetaso 3,8 % 3,8 % Ylempi virheraja 6,0 % Alempi virheraja 1,6 %