SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Vuonna 2009 keskeneräisiksi jääneet hakemukset 3

3. Vuonna 2010 saadut uudet hakemukset 6

4. Rahoitus 12

5. Seuranta 12

6. Päätökseen saatetut tukitoimenpiteet 13

7. Päätelmät 14

Liite 1: Vuonna 2010 sovellettavat suurkatastrofien kynnysarvot (vuoden 2008 bruttokansantuloa koskevien lukujen pohjalta) 16

Liite 2: Euroopan unionin solidaarisuusrahaston vuonna 2009 keskeneräisiksi jääneet hakemukset ja uudet hakemukset, joista päätettiin vuonna 2010 17

Liite 3: EU:n solidaarisuusrahaston hakemukset vuodesta 2002 lähtien 20

SISÄLLYSLUETTELO KOMISSION KERTOMUS

Euroopan unionin solidaarisuusrahastoVuosikertomus 2010

JOHDANTO

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto perustettiin 15. marraskuuta 2002[1]. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (jäljempänä ’solidaarisuusrahastoasetus’) 12 artiklassa säädetään, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle esitetään kertomus rahaston toiminnasta kuluneelta vuodelta. Tässä kertomuksessa esitellään rahaston toiminta vuonna 2010 ja tarkastellaan aiempien kertomusten tapaan keskeneräisten ja uusien hakemusten käsittelyä ja täytäntöönpanokertomusten arviointia niiden käsittelyn päätökseen saattamisen valmistelemiseksi.

Vuosi 2010 oli vastaanotettujen hakemusten määrällä mitattuna solidaarisuusrahaston kiireisin vuosi kautta aikojen. Komissiolle tehtiin vuoden aikana yhteensä 17 uutta hakemusta taloudellisen tuen saamiseksi solidaarisuusrahastosta. Kaikki hakemukset liittyivät tulvakatastrofeihin. Pääosa hakemuksista toimitettiin vasta vuoden jälkipuoliskolla, ja kuuden hakemuksen arviointi- ja hyväksymismenettely oli vielä kesken vuoden 2010 lopussa. Komissio hyväksyi vuoden 2010 aikana yhdeksän hakemusta ja päätti viiden muun hakemuksen tapauksessa, että edellytykset tuen myöntämiselle rahastosta eivät täyttyneet. Komission ehdottama ja Euroopan parlamentin ja neuvoston tämän jälkeen hyväksymä tukimäärä oli yhteensä 262,303 miljoonaa euroa[2].

VUONNA 2009 KESKENERÄISIKSI JÄÄNEET HAKEMUKSET

Kreikka (Attikan metsäpalot)

Attikan alueella Kreikassa 21. elokuuta 2009 alkaen riehuneet maastopalot, jotka voimakkaiden tuulen ajamina pyyhkäisivät halki alueen, aiheuttivat vahinkoa infrastruktuurille, rakennuksille ja viljelmille. Kreikan viranomaiset hakivat taloudellista tukea EU:n solidaarisuusrahastosta 27. lokakuuta 2009 eli solidaarisuusrahastoasetuksessa hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäinen katastrofin aiheuttama vahinko oli aiheutunut.

Kreikan viranomaisten arvion mukaan maastopaloista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 152,774 miljoonaa euroa. Tämä on 0,07 prosenttia suhteessa Kreikan 221,672 miljardin euron BKTL:ään (vuoden 2007 tietojen perusteella) eli vain 11 prosenttia Kreikkaan sovellettavasta tavanomaisesta rahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta[3]. Koska vahingot olivat pienemmät kuin sovellettu kynnysarvo, hakemusta tarkasteltiin poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti.

Rahastosta poikkeuksellisesti alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti myönnettävän tuen edellytyksiin kuuluu se, että katastrofi vaikuttaa suureen osaan kyseisen alueen väestöstä. Kreikan viranomaisten hakemus perustui Attikan alueeseen, jonka hieman alle 3,8 miljoonasta asukkaasta 106 404:n kerrottiin kärsineen maastopaloista. Tämä on 2,8 prosenttia alueen väestöstä eli huomattavasti vähemmän kuin suuri osa. Katastrofi oli aiheuttanut paikallisesti vakavaa vahinkoa, mutta hakemuksessa ei esitetty sellaista näyttöä, jonka perusteella olisi voitu päätellä, että sillä olisi alueen elinoloihin ja talouden vakauteen sellaisia vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia, joita edellytetään poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevissa muissa (kumulatiivisesti täytettävissä) perusteissa.

Tämän perusteella komissio päätti 28. toukokuuta 2010, että hakemusta ei voida hyväksyä, koska se ei täytä solidaarisuusrahastoasetuksessa asetettuja vaatimuksia, jotka koskevat poikkeuksellisen tuen myöntämistä rahastosta. Asiasta ilmoitettiin Kreikan viranomaisille.

Kreikka (Evian tulvat)

Kreikan itäosassa sijaitsevan Evian saarialueen asuinrakennukset, infrastruktuuri ja maatalous kärsivät 12. syyskuuta 2009 vahinkoa rankkasateita seuranneiden tulvien vuoksi. Kreikan viranomaiset hakivat taloudellista tukea solidaarisuusrahastosta 17. marraskuuta 2009 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa katastrofin alkamisesta.

Kreikan viranomaisten arvion mukaan tulvista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 82,233 miljoonaa euroa. Koska tämä on vain 6,26 prosenttia Kreikkaan sovellettavasta rahaston varojen käyttöönoton tavanomaisesta kynnysarvosta, hakemusta tarkasteltiin poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti.

Tulvilla oli merkittäviä paikallisia vaikutuksia Evian alueeseen, jolla ne aiheuttivat yhden ihmisen kuoleman sekä tuhoja viljelmille ja alueelliselle tieverkostolle, mutta hakemuksessa ei esitetty selkeää näyttöä siitä, että tulvat olisivat vaikuttaneet suureen osaan alueen väestöstä. Kreikan hakemuksessa ei myöskään esitetty riittävästi näyttöä siitä, että tulvilla olisi ollut vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia alueen elinoloihin ja talouden vakauteen. Tämän vuoksi komissio päätti 28. toukokuuta 2010, että hakemus ei täytä edellytyksiä, jotka koskevat poikkeuksellisen tuen myöntämistä rahastosta, ja ilmoitti Kreikan viranomaisille, että hakemusta ei voida hyväksyä.

Kypros (myrsky)

Nikosian esikaupunkialueilla riehui 18. syyskuuta 2009 myrsky, johon liittyi useita trombeja. Kyproksen viranomaiset hakivat tukea solidaarisuusrahastosta 6. marraskuuta 2009 eli noin kaksi viikkoa ennen hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan päättymistä.

Kyproksen viranomaisten arvion mukaan katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 2,609 miljoonaa euroa. Tämä on vähemmän kuin 3 prosenttia Kyprokseen vuonna 2009 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 88,552 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:ään vuoden 2007 tietojen perusteella). Koska vahingot olivat pienemmät kuin rahaston varojen käyttöönoton tavanomainen kynnysarvo, hakemusta tarkasteltiin poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti.

Komissio päätteli hakemuksen arvioinnin perusteella, että se ei täyttänyt asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 vahvistettuja edellytyksiä. Hakemuksessa ei esitetty näyttöä siitä, että vahinkoa olisi aiheutunut suurelle osalle sen alueen väestöstä, jota hakemus koskee. Hakemuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että katastrofilla olisi ollut vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia alueen elinoloihin ja talouden vakauteen. Näistä syistä komissio päätti 6. huhtikuuta 2010, että hakemus ei täytä edellytyksiä, jotka koskevat poikkeuksellisen tuen myöntämistä rahastosta, ja ilmoitti asiasta Kyproksen viranomaisille.

Italia (Sisilian maanvyörymät ja tulvat)

Sisiliassa riehui 1. lokakuuta 2009 myrsky, joka koetteli erityisesti Messinan maakuntaa. Yhtämittaiset sateet Galatin ja Scaletta Zanclean välisellä rannikkoalueella aiheuttivat maanvyörymiä ja mutavyöryjä, jotka tukkivat joitakin tieverkon osia sekä rautatien ja tärkeimmän valtatien. Sisilian viranomaisten ilmoituksen mukaan maanvyörymät ja mutavyöryt aiheuttivat suoraan 31 ihmisen kuoleman, minkä lisäksi 122 ihmistä loukkaantui ja 2 019 ihmistä evakuoitiin kodeistaan. Italian viranomaiset hakivat tukea solidaarisuusrahastosta 7. joulukuuta 2009 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa.

Italian viranomaisten arvion mukaan välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 598,94 miljoonaa euroa. Tämä on 17,62 prosenttia Italiaan vuonna 2009 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 3,399 miljardia euroa. Koska vahingot olivat pienemmät kuin rahaston varojen käyttöönoton tavanomainen kynnysarvo, hakemusta tarkasteltiin poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti.

Hakemus koski Messinan maakuntaa, jonka väestön kokonaismäärä on 622 450 (vuoden 2005 tietojen mukaan). Katastrofi vaikutti suoraan 14 576:een maakunnan asukkaaseen eli vain 2,2 prosenttiin väestöstä, mikä on erittäin pieni osa maakunnan väestömäärästä. Hakemuksen mukaan katastrofi oli aiheuttanut vakavia paikallisia tuhoja, mutta ne rajoittuivat pienelle alueelle ja koskivat vain suhteellisen vähäistä määrää ihmisiä. Hakemuksessa ei esitetty näyttöä siitä, että katastrofilla olisi ollut vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia alueen talouden vakaudelle. Näistä syistä komissio päätti 8. kesäkuuta 2010, että hakemus ei täytä edellytyksiä, jotka koskevat tuen myöntämistä rahastosta poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti, ja ilmoitti asiasta Italian viranomaisille.

VUONNA 2010 SAADUT UUDET HAKEMUKSET

Irlanti (tulvat)

Irlannin 26 maakunnasta 15:tä vaivasivat 19. marraskuuta 2009 alkaen kovat tulvat. Ne aiheuttivat vahinkoa teille, vesi- ja jätevesihuollon järjestelmille ja muulle julkiselle infrastruktuurille ja suuria vahinkoja asuinrakennuksille ja yrityksille. Irlannin viranomaiset hakivat tukea solidaarisuusrahastosta 27. tammikuuta 2010 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa. Komissio pyysi lisätietoja, joita se tarvitsi hakemuksen arvioimiseksi. Nämä tiedot toimitettiin 15. kesäkuuta 2010.

Irlannin viranomaisten arvion mukaan tulvista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 520,9 miljoonaa euroa, mikä on 0,33 prosenttia suhteessa Irlannin BKTL:ään ja 55,68 prosenttia Irlantiin vuonna 2010 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 935,456 miljoonaa euroa. Koska vahingot olivat pienemmät kuin sovellettava kynnysarvo, Irlannin hakemusta tarkasteltiin poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti.

Irlannin viranomaisten esittämän näytön mukaan tulvien seuraukset vaikuttivat suureen osaan tuhoja kärsineen alueen väestöstä. Teille ja muulle julkiselle infrastruktuurille aiheutuneet merkittävät vahingot ja yksityisten omistamien rakennusten laajamittaiset rakenteelliset vauriot olivat lisäksi riittävä näyttö katastrofin pitkäaikaisista vaikutuksista alueen elinoloihin ja talouden vakauteen. Komissio päätti tästä syystä 14. syyskuuta 2010 hyväksyä Irlannin hakemuksen ja ehdotti, että tukea myönnetään 13 022 500 euroa. Tätä koskeva lisätalousarviomenettely saatiin päätökseen Euroopan parlamentissa ja neuvostossa 24. marraskuuta 2010. Kun Irlannin kanssa oli allekirjoitettu täytäntöönpanoa koskeva sopimus, komissio maksoi tuen 22. joulukuuta 2010.

Italia (Toscanan tulvat)

Rankkasateet aiheuttivat 25. joulukuuta 2009 alkaen tulvia ja maanvyörymiä Serchio-joen varrella Länsi-Toscanassa, mikä sai aikaan vahinkoja 27 kunnassa Luccan maakunnassa ja yhdessä kunnassa Pisan maakunnassa. Italian viranomaiset hakivat tukea solidaarisuusrahastosta 4. maaliskuuta 2010 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa tulvien alkamisesta.

Italian viranomaisten mukaan tulvien aiheuttamien välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 211,701 miljoonaa euroa. Tämä on 0,02 prosenttia suhteessa Italian BKTL:ään ja vain 6,11 prosenttia Italiaan vuonna 2010 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 3,467 miljardia euroa. Hakemusta tarkasteltiin tämän vuoksi poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti.

Hakemuksessa esitettiin näyttöä siitä, että tulvat aiheuttivat paikallisesti häiriöitä Serchio-joen ympäristössä ja vahingoittivat teitä, vesihuollon infrastruktuuria ja julkisia palveluita sekä yksityisten omistamia rakennuksia ja muuta omaisuutta. Tulvista kärsi suoraan kuitenkin vain yksi prosentti paikallisesta väestöstä, eivätkä Italian viranomaiset esittäneet hakemuksessaan näyttöä siitä, että tulvilla olisi vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia talouden vakauteen alueella. Näistä syistä komissio päätti 8. kesäkuuta 2010, että Italian hakemus ei täytä edellytyksiä, jotka koskevat poikkeuksellisen tuen myöntämistä rahastosta, ja ilmoitti asiasta Italian viranomaisille.

Espanja (Andalusian tulvat)

Pitkäaikaiset rankkasateet aiheuttivat Andalusiassa tulvia 9. helmikuuta 2010 alkaen. Espanjan viranomaiset hakivat tukea solidaarisuusrahastosta 19. huhtikuuta 2010.

Vahinkojen kokonaismääräksi ilmoitettiin 709,74 miljoonaa euroa, mikä on 20,47 prosenttia Espanjaan sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 3,467 miljardia euroa. Hakemusta arvioidessaan komissio kuitenkin totesi, että sama sääilmiö oli aiheuttanut jo joulukuussa 2009 ja tammikuussa 2010 tulvavahinkoja, joista ei ollut ilmoitettu. Näin ollen katastrofiin liittyvän ensimmäisen vahingon aiheutumispäivästä laskettavaa 10 viikon määräaikaa ei ollut noudatettu. Espanjan viranomaiset eivät myöskään esittäneet riittävästi näyttöä, jotta asiaa olisi voitu arvioida kattavasti poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti. Tästä syystä komissio päätti 5. lokakuuta 2010, että hakemus ei täytä edellytyksiä, jotka koskevat poikkeuksellisen tuen myöntämistä rahastosta, ja ilmoitti asiasta Espanjan viranomaisille.

Portugali (Madeiran tulvat)

Portugaliin kuuluvia Madeiran ja Porto Santon saaria 20. helmikuuta 2010 koetelleet voimakkaat tulvat aiheuttivat 42 ihmisen kuoleman ja merkittäviä vahinkoja saaren infrastruktuurin tietyille osille, julkisille ja yksityisten omistamille rakennuksille, maataloudelle ja yrityksille.

Portugalin viranomaiset toimittivat solidaarisuusrahaston tukea koskevan hakemuksen komissiolle 20. huhtikuuta 2010 eli noin kaksi viikkoa ennen hakemusten tekemiselle asetetun määräajan päättymistä. Komissio pyysi lisätietoja, joita se tarvitsi hakemuksen arvioimiseksi. Nämä tiedot toimitettiin 15. heinäkuuta 2010. Portugalin viranomaisten arvion mukaan tulvista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 1,080 miljardia euroa. Tämä vastaa 112,69 prosenttia Portugaliin vuonna 2010 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 958,406 miljoonaa euroa. Näin ollen tätä katastrofia voitiin pitää solidaarisuusrahastoasetuksen säännösten mukaisena suurena luonnonkatastrofina. Näiden tuhoisien tulvien aikana 153 siltaa vaurioitui, 400 taloa tuhoutui kokonaan tai kärsi vakavia rakennevaurioita ja Funchalin ranta-alueet vahingoittuivat siinä määrin, että niiden osalta tarvitaan laajamittaista jälleenrakentamista. Komissio päätti tästä syystä 29. syyskuuta 2010, että edellytykset tuen myöntämiselle rahastosta täyttyivät, ja ehdotti, että Portugalille myönnetään tukea 31 255 790 euroa. Tätä koskeva lisätalousarvio hyväksyttiin Euroopan parlamentissa ja neuvostossa 15. joulukuuta 2010. Kun Portugalin kanssa oli tehty täytäntöönpanoa koskeva sopimus, komissio maksoi tuen 5. huhtikuuta 2011.

Ranska (Xynthia-myrsky)

Talvimyrsky pyyhkäisi lähes koko Ranskan mannermaan yli 27. ja 28. helmikuuta 2010. Se aiheutti mittavia vahinkoja erityisesti Ranskan länsirannikolla, jonka tulvavallit murtuivat. Ranskan viranomaiset hakivat tukea solidaarisuusrahastosta 7. toukokuuta 2010 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa.

Myrskyn Ranskan alueella aiheuttamien välittömien vahinkojen kokonaismäärä on arviolta 2,5 miljardia euroa. Koska tämä on vähemmän kuin Ranskaan vuonna 2010 sovellettava rahaston varojen käyttöönoton tavanomainen kynnysarvo, joka on 3,467 miljardia euroa, hakemusta tarkasteltiin poikkeuksellisen alueellisen katastrofin perusteiden mukaisesti. Näiden perusteiden täyttämiseksi Ranskan viranomaiset päättivät rajata hakemuksensa koskemaan suurimmat tuhot kärsinyttä aluetta. Tämän vuoksi ne toimittivat hakemuksen, jossa keskityttiin Ranskan länsirannikolla sijaitsevaan yhteen yhtenäiseen alueeseen, jolla myrsky teki eniten vahinkoa, arviolta 1,425 miljardin euron arvosta. Tämä on 41,12 prosenttia tavanomaisesta rahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta.

Hakemuksen kohteena olevaan vyöhykkeeseen kuuluu 10 kuntaa Vendéen departementista ja 36 kuntaa ja 2 kunnanosaa Charente-Maritimen departementista. Myrskyn nostattamat hyökyaallot saivat aikaan tuhoisia tulvia tällä alueella. Ranskan viranomaisten arvion mukaan yli 1 500 taloa on purettava niiden kärsimien mittavien rakennevaurioiden vuoksi. Lisäksi tulvan alle jäi 14 956 hehtaaria viljelysmaata, mikä aiheutti valtavat satotappiot ja viljelysmaan vahingoittumisen maaperään saostuneen natriumin vuoksi. Myös rannikon läheisyyteen perustuva elinkeinotoiminta, erityisesti matkailu ja osterinviljely, kärsi vahinkoa myrskyn aiheuttamien laajamittaisten ympäristötuhojen ja rakennevaurioiden seurauksena.

Komissio katsoi tästä syystä, että Ranskan hakemus täytti poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevat perusteet, ja päätti 29. syyskuuta 2010 ehdottaa, että Ranskalle myönnetään tukea 35 635 750 euroa. Tätä koskeva lisätalousarvio hyväksyttiin Euroopan parlamentissa ja neuvostossa 15. joulukuuta 2010. Kun Ranskan kanssa oli tehty täytäntöönpanoa koskeva sopimus, komissio maksoi tuen 14. maaliskuuta 2011.

Slovakia (tulvat)

Pitkäaikaiset rankkasateet[4] aiheuttivat 9. toukokuuta 2010 tulvia suuressa osassa Keski- ja Itä-Slovakiaa. Slovakian viranomaiset hakivat tukea solidaarisuusrahastosta 16. heinäkuuta 2010 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa. Slovakian viranomaiset esittivät 27. syyskuuta 2010 komissiolle lisätietoja ja päivitetyn arvionsa kokonaisvahingoista.

Tulvat aiheuttivat laajamittaista vahinkoa teille, taloille ja maataloustuotannolle. Niiden vaikutuspiiriin kuului 45 895 kotitaloutta ja lisäksi 306 kotitaloutta kärsi maanvyörymistä. Tulvat vahingoittivat pahoin myös alueen liikenneverkkoa.

Slovakian viranomaisten arvion mukaan välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 561,134 miljoonaa euroa. Tämä on 0,89 prosenttia suhteessa Slovakian BKTL:ään ja vastaa 148,37 prosenttia Slovakiaan vuonna 2010 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 378,205 miljoonaa euroa. Näin ollen Slovakian hakemuksessa tarkoitettua katastrofia voidaan pitää suurena luonnonkatastrofina. Komissio päätti tästä syystä 15. joulukuuta 2010 hyväksyä hakemuksen ja ehdotti, että Slovakialle myönnetään tukea 20 430 841 euroa. Tätä koskeva lisätalousarvioehdotus tehtiin vuoden 2011 tammikuun alussa.

Puola (tulvat)

Poikkeuksellisen runsaat pitkään kestäneet sateet aiheuttivat Puolassa kaksi toisiinsa liittynyttä tulva-aaltoa toukokuussa ja kesäkuussa 2010. Ensimmäiset tulvien aiheuttamat vahingot todettiin 14. toukokuuta 2010. Puolan viranomaiset hakivat tukea solidaarisuusrahastosta 23. heinäkuuta 2010 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa.

Tulvat aiheuttivat huomattavia vahinkoja erityisesti Veiksel- ja Oder-jokien ympäristössä. Niiden vaikutuspiiriin kuului 266 000 ihmistä, joista 31 000 jouduttiin evakuoimaan kodeistaan. Myös yritykset, maatalous ja julkinen infrastruktuuri kärsivät laajamittaista vahinkoa. Katastrofin laajuuden vuoksi Puola pyysi apua myös EU:n pelastuspalvelumekanismin kautta.

Tulvista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi arvioitiin 2,998 miljardia euroa, mikä on 0,846 prosenttia suhteessa Puolan BKTL:ään ja selvästi enemmän kuin Puolaan vuonna 2010 sovellettava tavanomainen solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvo, joka on 2,124 miljardia euroa. Puolan hakemus täytti näin ollen rahaston varojen käyttöönottoa koskevat edellytykset ja sitä käsiteltiin suurta luonnonkatastrofia koskevien perusteiden mukaisesti. Komissio päätti 15. joulukuuta 2010 hyväksyä hakemuksen ja ehdotti, että Puolalle myönnetään tukea 105 567 155 euroa. Tätä koskeva lisätalousarvioehdotus tehtiin vuoden 2011 tammikuun alussa.

Tšekki (tulvat)

Tšekki haki taloudellista tukea naapurimaaperusteen mukaisesti kärsittyään tulvista, jotka olivat yhteydessä siihen samaan sääilmiöön, joka aiheutti suurkatastrofin Slovakiassa ja Puolassa toukokuussa 2010. Tšekin viranomaisten mukaan ensimmäiset tulvavahingot todettiin 18. toukokuuta 2010. Hakemus jätettiin 23. heinäkuuta 2010 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa.

Naapurimaaperuste antaa myös sellaisen maan naapurimaille, jossa on tapahtunut suurkatastrofi, mahdollisuuden hakea tukea niille samasta katastrofista aiheutuneiden vahinkojen perusteella, vaikka vahinkojen määrä jäisi alle tavanomaisen kynnysarvon. Tšekin tapauksessa tulvat aiheuttivat vahinkoa neljällä alueella maan pohjois- ja itäosassa. Ne vaurioittivat asuinrakennuksia, tuhosivat yksityisomaisuutta, johtivat välttämättömien palvelujen menetykseen ja vahingoittivat paikallistaloutta vaikuttaen näin suoraan yli kahteen miljoonaan näillä alueilla asuvaan ihmiseen. Niiden vuoksi 1 000 ihmistä jouduttiin evakuoimaan kodeistaan.

Tulvien aiheuttamien välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 204,456 miljoonaa euroa. Tämä on vain 0,15 prosenttia suhteessa Tšekin BKTL:ään ja 24,81 prosenttia Tšekkiin vuonna 2010 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 824,029 miljoonaa euroa, mutta hakemus täytti naapurimaaperusteen, sillä sekä Puolan että Slovakian hakemukset hyväksyttiin suurta luonnonkatastrofia koskevien perusteiden mukaisesti.

Komissio päätti tästä syystä 15. joulukuuta 2010 hyväksyä hakemuksen ja ehdotti, että Tšekille myönnetään tukea 5 111 401 euroa. Tätä koskeva lisätalousarvioehdotus tehtiin vuoden 2011 tammikuun alussa.

Unkari (tulvat)

Kuukauden jatkuneet lähes yhtämittaiset sateet touko- ja kesäkuussa 2010 johtivat Unkarissa suuriin tulviin, jotka aiheuttivat laajamittaista vahinkoa Tonavan valuma-alueella ja maan koillisosassa. Unkarin viranomaiset hakivat tukea solidaarisuusrahastosta 24. heinäkuuta 2010 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa. Unkarin hakemuksessa selostettiin yksityiskohtaisesti infrastruktuurille aiheutuneita merkittäviä vahinkoja, joista mainittakoon tulvien alle jääneet tiet ja 612 erillistä rautatieverkkoa koskevaa vahinkotapahtumaa. Erityisesti maaseutualueiden talous kärsi tulvista ja raekuuroista, joiden vuoksi 145 000 hehtaaria maata vahingoittui käyttökelvottomaksi. Pelastustoimien yhteydessä oli evakuoitava 5 259 ihmistä.

Unkarin viranomaisten ilmoituksen mukaan välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 719,343 miljoonaa euroa, mikä on 0,73 prosenttia suhteessa Unkarin BKTL:ään ja vastaa 121,78 prosenttia Unkariin vuonna 2010 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 590,710 miljoonaa euroa. Koska vahinkojen määrä ylitti rahaston varojen käyttöönoton tavanomaisen kynnysarvon, hakemuksessa tarkoitettua katastrofia voitiin pitää suurena luonnonkatastrofina. Komissio hyväksyi Unkarin hakemuksen 15. joulukuuta 2010 ja ehdotti, että tukea myönnetään 22 485 772 euroa. Tätä koskeva lisätalousarvioehdotus tehtiin vuoden 2011 tammikuun alussa.

Kroatia (tulvat)

Kroatian itä- ja keskiosia koetteli sama sääilmiö, joka aiheutti tulvakatastrofin Unkarissa touko- ja kesäkuussa 2010. Unkarin naapurina Kroatialla oli mahdollisuus hakea taloudellista tukea solidaarisuusrahastosta naapurimaaperusteen mukaisesti. Ensimmäiset vahingot aiheutuivat 31. toukokuuta 2010, ja Kroatian viranomaiset esittivät hakemuksensa 9. elokuuta 2010 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa.

Tulvat ja raekuurot aiheuttivat merkittäviä vahinkoja 687 talolle, vaurioittivat vesihuoltojärjestelmää, tukkivat paikallisia ja alueellisia teitä ja johtivat 112 perheen evakuointiin kodeistaan. Välittömien vahinkojen kokonaismääräksi vahvistettiin 153,039 miljoonaa euroa, mikä on 55,49 prosenttia Kroatiaan vuonna 2010 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 275,804 miljoonaa euroa. Koska sama sääilmiö luokiteltiin suureksi katastrofiksi Unkarin tapauksessa, Kroatian hakemus hyväksyttiin naapurimaaperusteen mukaisesti. Komissio päätti tästä syystä 15. joulukuuta 2010 myöntää Kroatialle tukea 3 825 983 euroa. Tätä koskeva lisätalousarvioehdotus tehtiin vuoden 2011 tammikuun alussa.

Romania (tulvat)

Romaniaa vaivasivat 23. kesäkuuta 2010 alkaen pidempään jatkuneet tulvat ja maanvyörymät, jotka aiheuttivat vakavia vahinkoja kautta maan vaikuttaen suureen osaan maan alueista. Romanian viranomaiset hakivat taloudellista tukea solidaarisuusrahastosta 31. elokuuta 2010 eli hakemusten tekemiselle asetetun kymmenen viikon määräajan kuluessa.

Romanian tulvien vaikutuspiiriin kuului yhteensä 6,7 miljoonaa ihmistä, joista 15 000 jouduttiin evakuoimaan kodeistaan. Tieverkko kärsi merkittäviä vahinkoja ja häiriöitä, sillä 5 257 km teitä vaurioitui, mutta huomattavaa vahinkoa aiheutui myös muulle infrastruktuurille, kuten vesi- ja jätevesihuollon järjestelmille. Tulvat aiheuttivat vahinkoa myös Romanian taloudelle, sillä 110 585 hehtaaria maatalousmaata ja 8 222 hehtaaria metsää vahingoittui tulvissa käyttökelvottomaksi. Romanian viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 875,758 miljoonaa euroa. Tämä on 0,67 prosenttia suhteessa Romanian BKTL:ään ja ylittää solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton tavanomaisen kynnysarvon, joka on 787,935 miljoonaa euroa. Näin ollen Romanian hakemuksessa tarkoitettua katastrofia voidaan pitää suurena luonnonkatastrofina. Komissio hyväksyi Romanian hakemuksen 15. joulukuuta 2010 ja ehdotti, että tukea myönnetään 24 967 741 euroa. Tätä koskeva lisätalousarvioehdotus tehtiin vuoden 2011 tammikuun alussa.

Keskeneräiset hakemukset

Vuonna 2010 vastaanotettiin 17 hakemusta. Koska osa näistä hakemuksista vastaanotettiin vuoden loppupuolella, niiden arviointia jatkettiin vuonna 2011. Kyseessä ovat seuraavat hakemukset: Ranska (Varin tulvat), Tšekki (syystulvat), Saksa (Sachsenin tulvat), Kroatia ja Slovenia (syyskuun tulvat) ja Unkari (myrkkyvuoto). Näitä hakemuksia käsitellään Euroopan unionin solidaarisuusrahaston vuoden 2011 kertomuksessa.

RAHOITUS

Solidaarisuusrahastosta maksettiin vuonna 2010 yksi tuki, jota koskeva hakemus oli vastaanotettu tammikuussa 2010 (Irlannin tulvat). Budjettivallan käyttäjä hyväksyi vastaavan alustavan lisätalousarvioesityksen nro 7/2010[5] 24. marraskuuta 2010.

Rahaston varoja käytettiin myös kahden muun vuonna 2010 vastaanotetun hakemuksen tapauksessa. Alustava lisätalousarvioesitys nro 8/2010[6] kattaa tulvat Portugalissa (Madeiran tulvat) ja Ranskassa (Xynthia-myrsky). Budjettivallan käyttäjä hyväksyi sen 15. joulukuuta 2010. Maksut suoritettiin vuoden 2011 alussa, kun tukipäätökset oli tehty ja täytäntöönpanoa koskevat sopimukset oli allekirjoitettu.

Edunsaajavaltio | Katastrofi | Luokka | Myönnetty tuki (euroa) |

Irlanti | tulvat (marraskuu 2009) | alueellinen | 13 022 500 |

Portugali | Madeiran tulvat | suurkatastrofi | 31 255 790 |

Ranska | Xynthia-myrsky | alueellinen | 35 635 750 |

Yhteensä | 79 914 040 |

SEURANTA

Italia (Abruzzon maanjäristys)

Komissio teki 11.–13. huhtikuuta 2010 seurantakäynnin L’Aquilaan ja Roomaan. Tarkoituksena oli saada tietoja Italian viranomaisten käyttöön ottamista järjestelmistä, joilla huhtikuussa 2009 sattuneen maanjäristyksen johdosta myönnettyä solidaarisuusrahaston tukea (493,8 miljoonaa euroa) pannaan täytäntöön. L’Aquilan maanjäristys Italiassa Abruzzon alueella oli itse asiassa suurin katastrofi sitten rahaston perustamisen, ja sen jälkien korjaamiseen myönnettiin rahaston historian toistaiseksi suurin tuki, joka oli määrältään lähes puoli miljardia euroa[7].

Komission tutkimukset kohdistuivat erityisesti tiedotusvälineissä esitettyihin syytöksiin, joiden mukaan Italian valtion pelastuspalveluosasto olisi sekaantunut sääntöjenvastaisuuksiin tehdessään L’Aquilan jälleenrakennustöihin liittyviä sopimuksia. Näitä syytöksiä tukevaa näyttöä ei kuitenkaan saatu.

Italian viranomaiset suhtautuivat seurantakäyntiin myönteisesti ja antoivat käyttöön runsaasti yksityiskohtaisia tietoja solidaarisuusrahaston tuen täytäntöönpanosta ja järjestelmästä, joka oli otettu käyttöön varainkäytön sääntöjenmukaisuuden ja laillisuuden takaamiseksi. Komissio pystyi käynnin avulla varmistumaan siitä, käyttöön otetut järjestelmät olivat toimivia ja että edistystä oli tapahtunut. Saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että solidaarisuusrahaston tukea on käytetty tehokkaasti ja solidaarisuusrahastoasetuksen, tukipäätöksen ja täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen sääntöjä noudattaen. Tätä vaikutelmaa tukivat myös Italian viranomaisten vuoden 2011 alussa toimittaman täytäntöönpanokertomuksen tiedot.

Ranska (Klaus-myrsky)

Komissio teki 15. kesäkuuta 2010 seurantakäynnin Ranskaan. Tarkoituksena oli saada tietoja Ranskan viranomaisten käyttöön ottamista järjestelmistä, joilla tammikuussa 2009 riehuneen Klaus-myrskyn johdosta myönnettyä solidaarisuusrahaston tukea (109,4 miljoonaa euroa) pannaan täytäntöön. Tämä myrsky koetteli erityisesti Lounais-Ranskaa (Aquitaine, Midi-Pyrénées ja Languedoc-Roussillon). Myös se oli suurkatastrofi, josta aiheutui keskimääräistä huomattavasti suuremmat vahingot.

Kuten aiemminkin, asianomaiset viranomaiset suhtautuivat hyvin myönteisesti tähän seurantakäyntiin, jonka yhteydessä voitiin selvittää teknisiä kysymyksiä, kuten menojen tukikelpoisuutta, tuen käytölle vahvistettua määräaikaa ja valvontaa. Samalla komissio sai käsityksen solidaarisuusrahaston aikaansaamasta lisäarvosta ja pystyi keräämään tietoja täytäntöönpanojärjestelmistä.

PÄÄTÖKSEEN SAATETUT TUKITOIMENPITEET

Solidaarisuusrahastoasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että edunsaajavaltion on toimitettava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tuen maksamista seuraavan yhden vuoden määräajan päättymisestä kertomus tuen käyttämisestä (jäljempänä ’täytäntöönpanokertomus’) siihen liittyvine selvityksineen tuen käyttöön liittyvistä menoista (jäljempänä ’selvitys’). Tämän menettelyn päätyttyä komissio päättää rahaston tukitoimenpiteen.

Neljä solidaarisuusrahaston tukeen liittyvää tapausta saatettiin päätökseen vuonna 2010.

1. Slovakiaa vuonna 2005 koetelleen myrskyn johdosta oli myönnetty tukea 5 667 578 euroa, ja tapausta koskeva täytäntöönpanokertomus oli saatu 9. toukokuuta 2007. Slovakian viranomaiset olivat käyttäneet virheellistä vaihtokurssia, minkä vuoksi ilmoitetut menot olivat 34 992,28 euroa myönnettyä tukimäärää pienemmät. Virheellisen vaihtokurssin käyttämisestä aiheutuneen menovajausongelman ratkaisemiseksi komissio ehdotti, että Slovakia ilmoittaisi lisää menoja tämän eron kattamiseksi. Slovakian viranomaiset ilmoittivat maaliskuussa 2010 lisää menoja, jotka todettiin tukikelpoisiksi solidaarisuusrahastoasetuksen, tukipäätöksen ja täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen ehtojen mukaisesti. Komissio päätti tukitoimenpiteen toukokuussa 2010.

2. Bulgarialle oli myönnetty maata elokuussa 2005 koetelleiden tulvien vuoksi tukea 10 632 185 euroa, ja täytäntöönpanokertomus oli saatu 17. tammikuuta 2008. Bulgarian viranomaiset ilmoittivat selvityksessään, että menot olivat 35 090 euroa myönnettyä tukimäärää pienemmät. Lisäksi Bulgarian viranomaisten suorittamassa tarkastuksessa kävi ilmi, että tukeen oikeuttamattomia menoja oli 8 476 euroa. Tämän seurauksena komissio käynnisti Bulgarian viranomaisten suostumuksella takaisinperintämenettelyn, ja kyseessä olevat 43 566 euroa perittiin takaisin Bulgarian viranomaisilta 29. joulukuuta 2008. Komission lisätutkimukset ja arviointi saatiin päätökseen keväällä 2010. Komissio päätti tukitoimenpiteen toukokuussa 2010.

3. Latvian viranomaisille oli maksettu maata tammikuussa 2005 koetelleen myrskyn vuoksi tukea 9 487 180 euroa. Täytäntöönpanokertomus toimitettiin komissiolle 5. marraskuuta 2007. Latvian viranomaiset ilmoittivat käyttämättä jääneitä varoja ja tukeen oikeuttamattomia menoja 114 458,80 euron arvosta. Komissio pyysi arviointiaan varten lisätietoja Latvian viranomaisilta. Näiden kanssa sovittiin, että kyseiset 114 458,80 euroa peritään takaisin. Komissio käynnisti takaisinperintämenettelyn, ja kyseessä oleva määrä perittiin takaisin elokuussa 2010.

4. Neljäs päätökseen saatettu tukitoimenpide koski Itävallassa elokuussa 2005 sattunutta tulvaa, jonka johdosta maalle oli myönnetty tukea 14 798 589 euroa. Täytäntöönpanokertomus oli saatu 12. helmikuuta 2008. Komission yksiköiden perusteellisen arvioinnin jälkeen pyydettiin vielä lisätietoja tuen käyttöön liittyviä menoja koskevasta selvityksestä. Itävallan viranomaiset toimittivat pyydetyt lisätiedot ja koska sääntöjenvastaisuuksia ei havaittu, komissio päätti tukitoimenpiteen joulukuussa 2010.

Komissio vastaanotti vuonna 2010 lopulliset vuonna 2008 myönnettyä tukea koskevat täytäntöönpanokertomukset Yhdistyneeltä kuningaskunnalta (tulvat), Ranskalta (hirmumyrsky Dean / Antillit), Kreikalta (metsäpalot) ja Slovenialta (tulvat). Tämän vuosikertomuksen kattaman ajanjakson päättyessä näiden täytäntöönpanokertomusten arviointi oli vielä kesken.

PÄÄTELMÄT

Solidaarisuusrahaston toiminta vuonna 2010 vahvisti jälleen kerran edellisvuosilta saadut kokemukset. Ne voidaan tiivistää seuraavasti:

- Solidaarisuusrahasto toimii varsin tyydyttävästi, kun kyse on suurista katastrofeista, joista aiheutuvat vahingot ylittävät asetetun – suhteellisen korkean – kynnysarvon. Niiden yhteydessä sovellettavat perusteet ovat selkeitä ja helppoja arvioida, eikä hakemuksen tekemisessä yleensä ilmene vaikeuksia. Näistä hakemuksista hyväksytään edelleen 100 prosenttia.

- Sen sijaan pienempiä katastrofeja koskevat hakemukset, jotka esitetään nk. poikkeuksellisia alueellisia katastrofeja koskevien erityissääntöjen nojalla, aiheuttavat hakijamaille ongelmia erityisesti siksi, että solidaarisuusrahastoasetuksessa säädetyt perusteet ovat epäselvempiä ja monimutkaisempia. Hakijamaille asetettu velvoite määritellä hakemuksessa yhtenäinen katastrofin kohteeksi joutunut alue, jonka väestöstä suureen osaan katastrofi on vaikuttanut, ei usein vastaa todellisuutta. Monissa tapauksissa alueellisetkin katastrofit koettelevat maantieteellisesti erillisiä alueita (esim. tulvat joen eri valuma-alueilla), mikä tekee yhden yhtenäisen alueen määrittelyn vaikeaksi. Lisäksi vaikuttaa siltä, että katastrofialueen talouden vakauteen kohdistuvien vakavien ja pitkäaikaisten vaikutusten osoittaminen on jossain määrin spekulatiivista, taloudellisesti epävarmalla pohjalla ja joka tapauksessa vaivalloista. Tällaisten vaikutusten arviointi on vaikeaa erityisesti pienille alueille. Tähän mennessä noin kaksi kolmasosaa tämän säännön nojalla esitetyistä hakemuksista on hylätty, koska ne eivät täyttäneet vaadittuja perusteita.

- Yleinen näkemys on, että rahaston olisi oltava joustavampi ja tarjottava tukea nopeammin. Vaikka rahastoa ei olekaan tarkoitettu varsinaiseksi hätäavun välineeksi, on oikeutettua odottaa, että siitä saatava taloudellinen tuki annetaan käyttöön mahdollisimman nopeasti. Jopa vuoden odotusajat ovat ehdottomasti liian pitkiä.

Voimassa oleva solidaarisuusrahastoasetus tarjoaa hyvin vähän mahdollisuuksia puuttua näihin (ja eräisiin muihin) ongelmiin. Komissio yritti ensimmäisen kerran parantaa rahaston toimintaa vuonna 2005 ehdottamalla uutta solidaarisuusrahastoasetusta. Euroopan parlamentti suhtautui ehdotukseen myönteisesti, mutta se ei saanut tukea jäsenvaltioilta.

Komissio omaksui tästä syystä uuden lähestymistavan ja esitti 6. lokakuuta 2011 tiedonannon solidaarisuusrahaston tulevaisuudesta[8]. Tiedonannossa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin rahaston toimintaa, otetaan esille siihen liittyviä ongelmia ja esitetään ratkaisuvaihtoehtoja. Tiedonannosta on tarkoitus keskustella jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja alueiden sekä muiden sidosryhmien kanssa. Näiden keskustelujen tuloksesta riippuen komissio tekee ehkä tämän jälkeen säädösehdotuksen voimassa olevan asetuksen mukauttamiseksi ja parantamiseksi.

Liite 1: Vuonna 2010 sovellettavat suurkatastrofien kynnysarvot(vuoden 2008 bruttokansantuloa koskevien lukujen pohjalta)

(miljoonaa euroa) |

Maa | BKTL 2008* | 0,6 % BKTL:sta* | Suurkatastrofin kynnysarvo 2010* |

AT | ÖSTERREICH | 277 386 | 1 664,317 | 1 664,317 |

BE | BELGIË/BELGIQUE | 346 971 | 2 081,826 | 2 081,826 |

BG | BULGARIA | 33 613 | 201,680 | 201,680 |

CY | KYPROS | 16 125 | 96,749 | 96,749 |

CZ | ČESKÁ REPUBLIKA | 137 338 | 824,029 | 824,029 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 536 990 | 15 221,940 | 3 466,573** |

DK | DANMARK | 236 286 | 1 417,714 | 1 417,714 |

EE | EESTI | 15 104 | 90,623 | 90,623 |

EL | ELLADA | 231 285 | 1 387,712 | 1 387,712 |

ES | ESPAÑA | 1 060 554 | 6 363,324 | 3 466,573** |

FI | SUOMI/FINLAND | 184 311 | 1 105,866 | 1 105,866 |

FR | FRANCE | 1 963 018 | 11 778,108 | 3 466,573** |

HU | MAGYARORSZÁG | 98 452 | 590,710 | 590,710 |

IE | ÉIRE/IRELAND | 155 909 | 935,456 | 935,456 |

IT | ITALIA | 1 548 138 | 9 288,830 | 3 466,573** |

LT | LIETUVA | 31 216 | 187,296 | 187,296 |

LU | LUXEMBOURG (G.D.) | 29 716 | 178,294 | 178,294 |

LV | LATVIJA | 22 812 | 136,874 | 136,874 |

MT | MALTA | 5 513 | 33,077 | 33,077 |

NL | NEDERLAND | 580 214 | 3 481,284 | 3 466,573** |

PL | POLSKA | 354 153 | 2 124,920 | 2 124,920 |

PT | PORTUGAL | 159 734 | 958,406 | 958,406 |

RO | ROMÂNIA | 131 323 | 787,935 | 787,935 |

SE | SVERIGE | 339 519 | 2 037,115 | 2 037,115 |

SI | SLOVENIJA | 36 278 | 217,669 | 217,669 |

SK | SLOVENSKO | 63 034 | 378,205 | 378,205 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 854 711 | 11 128,264 | 3 466,573** |

TR | TÜRKIYE | 373 991 | 2 243,944 | 2 243,944 |

HR | HRVATSKA | 45 967 | 275,804 | 275,804 |

Kynnysarvot ovat joko 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi.

* Luvut ovat pyöristettyjä.

** ~ 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina.

LIITE 2: EUROOPAN UNIONIN SOLIDAARISUUSRAHASTON VUONNA 2009 KESKENERÄISIKSI JÄÄNEET HAKEMUKSET JA UUDET HAKEMUKSET, JOISTA PÄÄTETTIIN VUONNA 2010[9]

Ensimmäisen vahingon aiheutumispäivä | 27.2.2010 | 9.5.2010 | 14.5.2010 | 18.5.2010 | 15.5.2010 | 31.5.2010 | 23.6.2010 |

Hakemuksen tekopäivä | 7.5.2010 | 16.7.2010 | 23.7.2010 | 23.7.2010 | 24.7.2010 | 9.8.2010 | 31.8.2010 |

Päivä, jona täydelliset tiedot olivat saatavilla | 7.5.2010 | 27.9.2010 | 23.7.2010 | 23.7.2010 | 24.7.2010 | 9.8.2010 | 31.8.2010 |

Suurkatastrofin kynnys (milj. euroa) | 3 466,57 | 378,21 | 2 124,92 | 824,03 | 590,71 | 275,8 | 787,94 |

Välittömien vahinkojen kokonaismäärä (milj. euroa) | 1 425,43 | 561,13 | 2 998,99 | 204,46 | 719,34 | 153,04 | 875,76 |

Luokka | alueellinen | suurkatastrofi | suurkatastrofi | naapurimaa | suurkatastrofi | naapurimaa | suurkatastrofi |

Vahingot/kynnys | 41,12 % | 148,37 % | 141,13 % | 24,81 % | 121,78 % | 55,49 % | 111,15 % |

Tukikelpoisten hätätoimien kustannukset (milj. euroa) | 473,84 | 78,42 | 2 195,66 | 136,95 | 194,2 | 11,67 | 715,03 |

Tukikelpoiset kustannukset / kokonaisvahingot | 33,24 % | 13,98 % | 73,21 % | 66,98 % | 27 % | 7,63 % | 81,65 % |

Tuki / tukikelpoiset kustannukset | 7,52 % | 26,05 % | 4,81 % | 3,73 % | 11,58 % | 32,78 % | 3,49 % |

Tukiosuus (% kokonaisvahingoista) | 2,5 % | 3,64 % | 3,52 % | 2,5 % | 3,13 % | 2,5 % | 2,85 % |

Tukipäätöksen päivämäärä | 14.1.2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 |

Täytäntöönpanosopimuksen päivämäärä | 10.2.2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 |

Myönnetty tuki (euroa) | 35 635 750 | 20 430 841 | 105 567 155 | 5 111 401 | 22 485 772 | 3 825 983 | 24 967 741 |

LIITE 3: EU:N SOLIDAARISUUSRAHASTON HAKEMUKSET VUODESTA 2002 LÄHTIEN

2 | CZ | Tulvat | 2 300 | suurkatastrofi | 129 |

3 | FR | Tulvat (Le Gard) | 835 | alueellinen | 21 |

4 | DE | Tulvat | 9 100 | suurkatastrofi | 444 |

Tuen kokonaismäärä v. 2002 hakemuksille | 728 |

2 0 0 3 | 1 | ES | Öljyvuoto (Prestige) | 436 | alueellinen | 8,626 |

2 | IT | Maanjäristys (Molise/Apulia) | 1 558 | alueellinen | 30,826 |

3 | IT | Tulivuoren purkautuminen (Etna) | 894 | alueellinen | 16,798 |

4 | IT | Tulvat (Pohjois-Italia) | (1 900) | (suurkatastrofi) | hylätty |

5 | GR | Äärimmäiset sääolosuhteet talvella | (ei selvillä) | (suurkatastrofi?) | hylätty |

6 | PT | Metsäpalot | 1 228 | suurkatastrofi | 48,539 |

7 | FR | Metsäpalot (Etelä-Ranska) | 531 | (alueellinen) | hylätty |

8 | ES | Metsäpalot (Portugalin rajalla) | 53 | naapurimaa | 1,331 |

9 | MT | Tulvat | 30 | suurkatastrofi | 0,961 |

10 | IT | Tulvat (Friuli-Venezia Giulia) | (525) | (alueellinen) | hylätty |

Tuen kokonaismäärä v. 2003 hakemuksille | 107,081 |

2 0 0 4 | 1 | FR | Tulvat (Rhonen suistoalue) | 785 | alueellinen | 19,625 |

2 | ES | Tulvat (Malaga) | (73) | (alueellinen) | hylätty |

3-9 | ES | Metsäpalot (7 hakemusta) | (480) | (alueellinen) | kaikki 7 hylätty |

10 | SK | Tulvat | (29) | (alueellinen) | hylätty |

11 | SI | Maanjäristys | (13) | (alueellinen) | peruutettu |

Tuen kokonaismäärä v. 2004 hakemuksille | 19,625 |

2 0 0 5 | 1 | SK | Myrsky (Tatravuoret) | 203 | suurkatastrofi | 5,668 |

2 | IT | Tulvat (Sardinia) | (223, arvioitu yläkanttiin) | (alueellinen) | hylätty |

3 | EE | Myrsky | 48 | suurkatastrofi | 1,29 |

4 | LV | Myrsky | 193 | suurkatastrofi | 9,487 |

5 | SE | Gudrun-myrsky | 2 297 | suurkatastrofi | 81,725 |

2 0 0 5 | 6 | LT | Myrsky | 15 | naapurimaa | 0,379 |

7 | GR | Evros-joen tulvat | (112) | (alueellinen) | hylätty |

8 | RO | Kevättulvat | 489 | suurkatastrofi | 18,798 |

9 | BG | Kevättulvat | 222 | suurkatastrofi | 9,722 |

10 | BG | Kesätulvat | 237 | suurkatastrofi | 10,632 |

11 | RO | Kesätulvat | 1 050 | suurkatastrofi | 52,4 |

12 | AT | Tulvat (Tiroli/Vorarlberg) | 592 | alueellinen | 14,799 |

Tuen kokonaismäärä v. 2005 hakemuksille | 204,905 |

2 0 0 6 | 1 | UK | Buncefieldin polttoainevaraston räjähdys | (700) | (alueellinen) | peruutettu |

2 | GR | Evros-joen tulvat | 372 | alueellinen | 9,306 |

3 | HU | Tulvat | 519 | suurkatastrofi | 15,064 |

4 | ES | Galician metsäpalot | (91) | (alueellinen) | hylätty |

Tuen kokonaismäärä v. 2006 hakemuksille | 24,370 |

2 0 0 7 | 1 | DE | Kyrill-myrsky | 4750 | suurkatastrofi | 166,9 |

2 | FR | Réunion, sykloni Gamede | 211 | alueellinen | 5,29 |

3 | ES | El Hierron tulvat | (18) | (alueellinen) | hylätty |

4 | ES | La Manchan tulvat | (66) | (alueellinen) | hylätty |

5 | UK | Tulvat | 4 612 | suurkatastrofi | 162,387 |

6 | CY | Metsäpalot | (38) | (alueellinen) | hylätty |

7 | ES | Kanariansaarten metsäpalot | (144) | (alueellinen) | hylätty |

8-16 | IT | 9 hakemusta metsäpaloista 9 alueella | - | (alueellinen) | ei hyväksyttävissä, määräaika ylittyi |

17 | FR | Hirmumyrsky Dean / Martinique | 509 | alueellinen | 12,78 |

18 | GR | Metsäpalot | 2 118 | suurkatastrofi | 89,769 |

19 | SI | Tulvat | 233 | suurkatastrofi | 8,254 |

Tuen kokonaismäärä v. 2007 hakemuksille | 445,380 |

2 0 0 8 | 1 | CY | Kuivuus | 165,4 | suurkatastrofi | 7,605 |

2 | RO | Tulvat | 471,4 | alueellinen | 11,785 |

Tuen kokonaismäärä v. 2008 hakemuksille | 19,390 |

2 | IT | Abruzzon maanjäristys | 10 212,0 | suurkatastrofi | 493,771 |

3 | GR | Metsäpalot 2009 | (152,8) | (alueellinen) | hylätty |

4 | CY | Myrskyt 2009 | (2,6) | (alueellinen) | hylätty |

5 | GR | Evian tulvat | (83,2) | (alueellinen) | hylätty |

6 | IT | Messinan maanvyörymä | (598,9) | (alueellinen) | hylätty |

Tuen kokonaismäärä v. 2009 hakemuksille | 603,148 |

2 0 1 0 | 1 | IE | Tulvat 2009 | 520,9 | alueellinen | 13,022 |

2 | IT | Toscanan tulvat 2009 | (211,7) | (alueellinen) | hylätty |

3 | ES | Andalusian tulvat 2010 | (709,7) | (alueellinen) | hylätty |

4 | PT | Madeiran tulvat | 1 080 | suurkatastrofi | 31,256 |

5 | FR | Xynthia-myrsky | 1 425 | alueellinen | 35,636 |

6 | SK | Tulvat 2010 | 649,9 | suurkatastrofi | 20,431 |

7 | PL | Tulvat 2010 | 2 993,7 | suurkatastrofi | 105,567 |

8 | CZ | Tulvat 2010 | 204,5 | naapurimaa | 5,111 |

9 | HU | Tulvat 2010 | 719,3 | suurkatastrofi | 22,486 |

10 | HR | Tulvat 2010 | 153,04 | naapurimaa | 3,826 |

11 | FR | Varin tulvat 2010 | 703-778 | alueellinen | käsittely kesken 31.12.2010 |

12 | RO | Tulvat 2010 | 875,75 | suurkatastrofi | 24,968 |

13 | CZ | Elokuun 2010 tulvat | 436,5 | alueellinen | käsittely kesken 31.12.2010 |

14 | DE | Sachsenin tulvat 2010 | 937,7 | alueellinen | käsittely kesken 31.12.2010 |

15 | HR | Syyskuun 2010 tulvat | 47 | naapurimaa | käsittely kesken 31.12.2010 |

16 | SI | Syyskuun 2010 tulvat | 251,3 | suurkatastrofi | käsittely kesken 31.12.2010 |

17 | HU | Myrkkyvuoto 2010 | 174,32 | alueellinen | käsittely kesken 31.12.2010 |

Tuen kokonaismäärä v. 2010 hakemuksille | 262,303 |

Vuodesta 2002 hyväksytty tuki yhteensä | 2 414,200 milj. euroa |

[1] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11. marraskuuta 2002 (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

[2] Suurin osa näistä tuista voitiin maksaa vasta vuonna 2011 sen jälkeen, kun edunsaajamaiden kanssa oli allekirjoitettu niihin liittyvät täytäntöönpanoa koskevat sopimukset.

[3] Solidaarisuusrahastojen varojen käyttöönotto edellyttää, että vahinkojen määrä on enemmän kuin 0,6 prosenttia maan bruttokansantulosta tai yli 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintatason mukaan. Vuonna 2010 sovellettavat kynnysarvot esitetään liitteessä 1.

[4] Nämä samat sääolosuhteet vaikuttivat suureen osaan Keski- ja Kaakkois-Eurooppaa toukokuussa ja kesäkuussa 2010 ja johtivat siihen, että viisi maata (Slovakia, Puola, Tšekki, Unkari ja Kroatia) haki tukea solidaarisuusrahastosta.

[5] Vuoden 2010 talousarvioon liittyvä lisätalousarvioesitys nro 8 numeroitiin uudelleen siten, että siitä tuli lisätalousarvio nro 7, jonka Euroopan parlamentti hyväksyi muutoksitta 24. marraskuuta 2010. KOM(2010) 533, EUVL L 50, 24.2.2011.

[6] Vuoden 2010 talousarvioon liittyvä lisätalousarvioesitys nro 9 numeroitiin uudelleen siten, että siitä tuli lisätalousarvio nro 8, jonka Euroopan parlamentti hyväksyi muutoksitta 15. joulukuuta 2010. KOM(2010) 577, EUVL L 50, 24.2.2011.

[7] Tarkempia tietoja annetaan Euroopan unionin solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa 2009 (KOM(2011) 136, 23.3.2011).

[8] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tulevaisuus (KOM(2011) 613 lopullinen, 6.10.2011).

[9] Hakemuksia saatiin lisäksi seuraavista maista: Tšekki (elokuun tulvat), Saksa (Sachsenin tulvat), Kroatia (syyskuun tulvat), Slovenia (syyskuun tulvat) ja Unkari (myrkkyvuoto). Näistä tehtiin päätökset vasta vuonna 2011 ja niitä käsitellään vuoden 2011 kertomuksessa.