[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 3.2.2009

KOM(2009) 33 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

työvoimakustannusindeksistä 27 päivänä helmikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 450/2003 täytäntöönpanosta

1. Johdanto

Työvoimakustannukset ovat tärkeä tekijä analysoitaessa lyhyen ja keskipitkän aikavälin talouskehitystä. Sen vuoksi komissio ja Euroopan keskuspankki pitävät Euroopan unionin ja euroalueen työvoimakustannusindeksin oikea-aikaista tuottamista ratkaisevan tärkeänä työmarkkinoiden kehityksestä mahdollisesti johtuvan inflaatiopaineen arvioinnin kannalta. Työvoimakustannusindeksi on tärkeä myös työmarkkinaosapuolille palkkaneuvotteluissa ja komissiolle itselleen työvoimakustannusten lyhyen aikavälin kehityksen seurannassa. Työvoimakustannusindeksi on yksi Euroopan talouden pääindikaattoreista[1].

Työvoimakustannusindeksistä 27. helmikuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 450/2003 (EUVL L 69, 13.3.2003, s. 1) vahvistetaan yhteiset puitteet vertailukelpoisten työvoimakustannusindeksien tuottamiselle ja niitä koskevien tietojen toimittamiselle yhteisössä. Komissio (Eurostat) julkaisee neljännesvuositiedotteen työvoimakustannusindeksistä[2].

Komissio antoi heinäkuussa 2003 täytäntöönpanoasetuksen (asetus (EY) N:o 1216/2003, EUVL L 169, 8.7.2003, s. 37). Siinä säädetään yksityiskohtaisemmin menettelyistä indeksin toimittamiseksi, tehtävistä erityisistä mukautuksista (kausitasoituksista) ja kansallisten laatuselvitysten sisällöstä. Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeksi, vuonna 2006 toimitetun kertomuksen[3] jälkeen on 1. maaliskuuta 2007 annettu uusi komission asetus, asetus (EY) N:o 224/2007 (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 23). Sillä muutetaan vuoden 2003 täytäntöönpanoasetusta ja laajennetaan työvoimakustannusindeksin soveltamisala kattamaan NACE Rev. 1:n pääluokat L, M, N ja O. Kyseisellä laajennuksella katetaan myös markkinattomat palvelut, jotka muodostavat suurimman osan näistä pääluokista ja joilla voi olla erilaisia vaikutuksia markkinapalveluihin.

Asetuksen (EY) N:o 450/2003 13 artiklassa säädetään joka toinen vuosi annettavasta asetuksen täytäntöönpanoa koskevasta kertomuksesta. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti toimitettujen työvoimakustannusindeksisarjojen tietojen ja toimitettujen takautuvien tietojen laatua. Vuotuisten kansallisten laatuselvitysten toimittamista edellytetään asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa. Täytäntöönpanoasetuksen (asetus (EY) N:o 1216/2003) liitteessä I työvoimakustannusindeksin laadulla tarkoitetaan seuraavia seikkoja: merkityksellisyys, tarkkuus, ajankohtaisuus ja täsmällisyys, saatavuus ja selkeys, verrattavuus, johdonmukaisuus ja kokonaisuus.

Koska verrattavuuden ja kokonaisuuden osalta on saavutettu huomattavaa edistystä, tässä kertomuksessa keskitytään tarkkuuteen, ajankohtaisuuteen ja johdonmukaisuuteen. Toimitusten vähäisiä viivästymisiä ei ole otettu mukaan kertomukseen, koska niissä on yleensä kyse luonteeltaan tilapäisistä sääntöjenvastaisuuksista.

Tämän kertomuksen liitteessä kuvataan tulevia kansallisia parannustoimia niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat toimittaneet tietoja tällaisista toimista.

2. Edellisen kertomuksen jälkeinen yleinen edistyminen

Vuonna 2006 laaditun kertomuksen jälkeen etenkin työvoimakustannusindeksin saatavuus ja laatu ovat parantuneet huomattavasti. Aiempien tietojen oikaisut ovat yleisesti ottaen vähentyneet ja indeksistä on tullut vakaampi. Takautuvia tietoja, jotka vuonna 2006 vielä usein puuttuivat, toimittavat nyt kaikki jäsenvaltiot. Molemmat uudet jäsenvaltiot (Bulgaria ja Romania) ovat kyenneet toimittamaan työvoimakustannusindeksin asetuksessa (EY) N:o 450/2003 säädettyjen laatuvaatimusten mukaisesti. Nyt kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat panneet työvoimakustannusindeksin täytäntöön, ja tiedot toimitetaan muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta säännöllisesti ja määräaikoja noudattaen komissiolle (Eurostatille).

Kun työvoimakustannusindeksit ovat saatavilla kaikista EU:n jäsenvaltioista, on mahdollista laatia unionin laajuisia aggregaatteja ja vertailla jäsenvaltioiden tuntikohtaisten työvoimakustannusten kehittymistä riittävän tarkasti. Jotkin laatuseikat kuitenkin edellyttävät yhä lisätoimia tietyiltä jäsenvaltioilta, jotta yhdenmukaistamisprosessi saadaan päätökseen. Näitä seikkoja käsitellään jäljempänä.

Samalla tavoin kuin jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön työvoimakustannusindeksin tuottamiseksi tarvittavat järjestelyt, myös komissio (Eurostat) on pitänyt yllä ja parantanut tuotantojärjestelmäänsä, jonka ansiosta työvoimakustannusindeksin tiedot voidaan vastaanottaa, tarkistaa, käsitellä, tallentaa ja levittää oikea-aikaisesti. Nämä menettelyt saatiin kokonaisuudessaan toimintaan vuonna 2005, ja niitä tarkistetaan ja pidetään ajan tasalla jatkuvasti.

2. 1 Soveltamisalan laajentaminen NACE Rev. 1:n pääluokkiin L–O ja siirtyminen NACE Rev. 2:een

Työvoimakustannusindeksin soveltamisalaa laajennettiin 1. maaliskuuta 2007 annetulla asetuksella (EY) N:o 224/2007 (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 23) markkinattomiin palveluihin. Vuoden 2007 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen Eurostatille on toimitettava neljännesvuosittain kausitasoittamattomat työvoimakustannusindeksitiedot NACE-pääluokista L–O. Heti kun jäsenvaltiolla on käytettävissään neljän vuoden tiedot, sarjat on myös toimitettava kausi- ja työpäivätasoitettuina. Tällä hetkellä näitä tietoja, myös kausi- ja työpäivätasoitettuja tietoja, toimittavat kaikki jäsenvaltiot, joihin ei sovelleta poikkeusta. Belgiaa, Tanskaa, Kreikkaa, Espanjaa, Ranskaa, Irlantia, Italiaa, Kyprosta, Luxemburgia, Maltaa, Itävaltaa, Puolaa ja Ruotsia koskevien poikkeusten voimassaolo päättyy vuoden 2009 ensimmäistä neljännestä koskevien tietojen toimittamisen määräpäivänä. Siitä alkaen kaikkien jäsenvaltioiden tietosarjojen on sisällettävä NACE Rev. 1:n pääluokat L–O.

Samaan aikaan työvoimakustannusindeksiin aletaan soveltaa 20. joulukuuta 2006 annettua asetusta (EY) N:o 1893/2006 (EUVL L 393, 30.12.2006, s.1), joka koskee tilastollisen toimialaluokituksen muuttamista NACE Rev. 1:stä NACE Rev. 2:ksi. Vuoden 2009 ensimmäiseltä neljännekseltä annettavien tietojen on jo oltava NACE Rev. 2-luokituksen mukaisia. Komissio (Eurostat) on tehnyt tuotantojärjestelmään tämän toimialaluokituksen muutoksen vuoksi tarvittavan muutokset, ja komissio seuraa, miten jäsenvaltiot edistyvät luokitusmuutoksen täytäntöönpanossa, joka on jo aloitettu. Jotta siirtymä uuteen luokitukseen sujuisi helposti, vuonna 2007 järjestettiin seminaari, jossa käsiteltiin pelkästään NACE Rev. 2 –luokituksen käyttöönottoa jäsenvaltioissa. Jatkoseminaari, jossa tarkasteltiin täytäntöönpanon edistymistä ja jossa oli tilaisuus keskusteluun, järjestettiin marraskuussa 2008.

3. Arvio asetusten noudattamisesta (syyskuuhun 2008 mennessä)

3.1 Yleistä

Seuraavat jäsenvaltiot ovat toteuttaneet kaikki tarvittavat toimenpiteet täyttääkseen asetuksen kaikki vaatimukset: Belgia, Bulgaria, Tšekki, Tanska, Saksa, Viro, Espanja, Ranska, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Puola, Portugali, Romania, Slovenia, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta. Myös Alankomaat toimitti riittävän laadukkaat tiedot tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana mutta lähes kaikkien vuosineljännesten osalta poikkeuksellisen myöhässä. Niinpä Alankomaat ei noudattanut asetuksessa säädettyä oikea-aikaisuuden vaatimusta. Unkari, Suomi ja Ruotsi toimittivat säännöllisesti tietoja, mutta tiedoissa oli vaihtelevassa määrin puutteita työvoimakustannusindeksin määritelmiin nähden, kuten jäljempänä selostetaan. Myöskään Irlanti ei täysin täytä työvoimakustannusindeksin tarkkuutta koskevia vaatimuksia. Lisäksi se ei ole toimittanut kaikkien vuoden 2008 neljännesten tietoja ajoissa. Kreikka ja Itävalta toimittivat tiedot ajoissa lähes koko tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana, mutta ne tarkistavat parhaillaan indeksejään laadullisista syistä. Kaikkiaan tilanne on parempi kuin vuoden 2006 kertomuksessa kuvattu tilanne, jolloin puutteita oli vakavampien laatuongelmien lisäksi useissa takautuvien tietojen sarjoissa sekä kausi- ja työpäivätasoitetuissa sarjoissa.

3.2 Tarkempia tietoja laadullisista puutteista

3.2.1 Tarkkuus

Työvoimakustannusindeksien tarkkuuteen voi liittyä monenlaisia ongelmia. Yleensä ne johtuvat lähtötietojen puutteellisuudesta, ja ne voivat johtaa indeksisarjojen suureen vaihteluun. Epätarkat tiedot eivät välttämättä myöskään ole täysin vertailukelpoisia muiden jäsenvaltioiden tietojen kanssa, ja ne voivat johtaa epäjohdonmukaisuuksiin työvoimakustannusindeksin ja muiden samankaltaisia seikkoja mittaavien tietolähteiden (esimerkiksi työntekijöiden tuntipalkan kehitys) välillä. Kyseiset jäsenvaltiot yleensä käsittelevät tiedossa olevia tarkkuusongelmia vuotuisissa laatuselvityksissä, ja komissio (Eurostat) tarkkailee edistystä tai suunniteltuja parannuksia parempien lähteiden ottamiseksi käyttöön.

Tällä hetkellä kuudella jäsenvaltiolla on ongelmia tarkkuuden kanssa. Irlannilla, Unkarilla, Suomella ja Ruotsilla ei tällä hetkellä ole käytettävissään soveltuvia lähtötietoja, jotka mahdollistaisivat asetuksen asianmukaisen noudattamisen[4]. Kreikan toimittamissa työvoimakustannusindeksin tiedoissa on selittämätöntä kasvua, joka ei vastaa työmarkkinoiden kehitystä. Itävalta ei enää toimita tietoja samoista syistä, vaan tutkii parhaillaan näiden laatuongelmien syitä.

Irlanti: Mittana käytetään suoritettujen työtuntien sijasta maksettuja työtunteja. Epäsäännölliset maksut eivät sisälly indeksiin. Tämän pitäisi korjaantua, kun uusia tietolähteitä voidaan käyttää kaikkien toimialojen osalta (suunnitelmien mukaan vuonna 2009). Sarjat eivät myöskään kata kaikkia työnantajia, koska alaraja on matalampi vähintään 10 työntekijän teollisuusyrityksille (NACE C, D ja E) sekä rakennusaloilla (NACE F). Palvelualoilla (NACE G, H, I ja K) on matalampi alaraja palveluille (yritykset, joissa vähintään viisi työntekijää) kun taas NACE J (rahoituksen välitys) kattaa ainoastaan pankit, vakuutuslaitokset ja rakennusliikkeet.

Kreikka: Työvoimakustannusindeksisarjat vaihtelevat suuresti ja tehdään laajoja oikaisuja. Erittäin suureen vaihteluun ei ole toistaiseksi annettu tyydyttävää selitystä. Vuotuista laatuselvitystä ei myöskään ole annettu vuosina 2007 ja 2008. Vuoden 2006 selvitys on liian suppea, jotta sen perusteella voisi tehdä mitään päätelmiä tarkkuusongelmien syistä.

Unkari: Tiedot koskevat vähintään viiden työntekijän yksityisiä yrityksiä ja valtion organisaatioita kaikissa kokoluokissa.

Itävalta: Tietojen toimittaminen keskeytettiin syyskuussa 2008 tulosten epäluotettavuuden ja suuren vaihtelun vuoksi.

Suomi: Tiedot koskevat ainoastaan kokoaikaisia palkansaajia. Työvoimakustannusten neljännesvuosittainen muutos on mitattu vuoden 2005 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen säännölliseen työaikaan liittyvien ansioiden muutoksena. Työvoimakustannusindeksin vuotuisen muutoksen laskemiseen käytetään työvoimatutkimusta, palkkarakennetta koskevia tilastoja ja kansantalouden tilinpidon tietoja. Työvoimakustannusindeksin laadinnassa käytetyistä lähteistä useiden kohdalla tietojen toimitusajat ovat yleisesti pitkiä – jopa kaksi vuotta. Sen vuoksi nykyisessä työvoimakustannusindeksissä ei oteta täysimääräisesti huomioon tuntikohtaisten työvoimakustannusten lyhyen aikavälin kehitystä Suomessa toivottavaa tarkkuutta noudattaen, ja merkittävät oikaisut rajoittavat tietojen käytettävyyttä.

Ruotsi: Epäsäännöllisiä lisäpalkkioita ei sisällytetä työvoimakustannusten mittaamiseen. Tiedot kattavat vain yksityisen sektorin.

3.2.2 Oikea-aikaisuus

Oikea-aikaisuus on edelleen kohentunut vuonna 2006 annetun viimeisimmän kertomuksen jälkeen. Useat jäsenvaltiot ovat kuitenkin eri syistä jättäneet joidenkin vuosineljännesten työvoimakustannusindeksit toimittamatta ajoissa (eli 70 päivän kuluessa kyseisen vuosineljänneksen päättymisestä). Oikea-aikaisuus on erittäin tärkeää, koska tietojen myöhästyminen johtaa siihen, että unionin ja euroalueen aggregaattien muodostamisessa on käytettävä arvioita. Tämä voi johtaa tarpeettoman suuriin oikaisuihin. Jäljempänä luetellaan jäsenvaltiot, jotka toimittivat tiedot niin myöhään (>t+75), ettei tietoja voitu sisällyttää komission julkaisemaan neljännesvuositiedotteeseen, vaan kyseisiltä vuosineljänneksiltä julkaistujen unionin ja euroalueen aggregaattien muodostamiseen oli käytettävä kyseisten maiden osalta ekstrapoloituja työvoimakustannusindeksiarvoja.

Belgia: Ei toimittanut tietoja ajoissa kolmena kertana tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana. Tilanteen parannuttua vuoden 2006 kertomuksessa raportoituun nähden useat satunnaistekijät johtivat työvoimakustannusindeksien toimittamisen myöhästymiseen vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla. Vuoden 2008 kolmatta neljännestä koskevia tietojen odotetaan saapuvan ajoissa.

Kypros, Italia ja Luxemburg: Eivät toimittaneet tietoja ajoissa yhtenä kertana. Ongelma ei ole rakenteellinen, joten velvoitteen noudattamatta jättämisen odotetaan jäävän yksittäistapaukseksi.

Irlanti: Ei toimittanut tietoja ajoissa kolmena kertana. Tietojen toimittamisen odotetaan käynnistyvän uudestaan vasta vuonna 2009.

Kreikka: Ei toimittanut tietoja ajoissa kolmena kertana. Ongelma ei ole rakenteellinen, joten velvoitteen noudattamatta jättämisten odotetaan jäävän satunnaisiksi.

Alankomaat: Vuonna 2007 suuria ongelmia. Tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana tiedot saatiin erittäin myöhässä viideltä vuosineljännekseltä. Tietojen toimittaminen saatiin kuitenkin sujumaan aikataulussa vuoden 2008 ensimmäisestä vuosineljänneksestä alkaen.

Itävalta: Ei toimittanut tietoja ajoissa kolmena kertana tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana laadullisten puutteiden ja tietojen selittämättömän vaihtelun vuoksi. Vuoden 2008 neljättä vuosineljännestä koskevista tiedoista alkaen tietojen toimittamisen uskotaan jatkuvan määräajoissa.

3.2.3 Koherenssi

Jäsenvaltioita pyydetään vuosittaisessa laatuselvityksessä vertaamaan työvoimakustannusindeksin ja kansantalouden tilinpidosta ilmenevää työntekijöiden tuntipalkan kasvua (EKT95-määritelmä). Molemmat tiedot mittaavat samaa ilmiötä, vaikka määritelmissä on pientä eroa ja työvoimakustannusindeksi on tarkempi, koska sen määrittämisessä käytetään useampia tietolähteitä. Tästä syystä täyttä koherenssia ei voida odottaa. Jos kasvu on kuitenkin samansuuntaista ja samaa suuruusluokkaa, se osoittaa, että työvoimakustannusindeksin laatu on verrattavissa kansantalouden tilinpidon tietojen laatuun. Koherenssi onkin hyvä indikaattori työvoimakustannusindeksiä koskevien tietojen laadusta. Koska kaikki jäsenvaltiot eivät toimita neljännesvuosittaisia tietoja työntekijöiden tuntipalkoista (kansantalouden tilinpidon tietoja), täydellistä käsitystä koherenssin tilasta ei ole mahdollista muodostaa. Seuraava katsaus perustuu vuoden 2007 laatuselvityksiin.

Saksa, Malta: Voimakas koherenssi, koska työvoimakustannusindeksi muodostetaan kansantalouden tilinpidon perusteella.

Bulgaria, Kypros, Tšekki, Tanska, Viro, Ranska, Liettua, Luxemburg, Puola, Romania, Slovenia: Riittävä koherenssi. Kasvusuuntaus on yleensä sama ja kasvuvahti samaa suuruusluokkaa.

Suomi: Heikko koherenssi. Kasvussa suuria eroja lähteistä riippuen. Erot voivat johtua työvoimakustannusindeksin tarkkuutta koskevista ongelmista, joita on käsitelty tarkemmin edellä.

Belgia, Espanja, Kreikka, Italia, Latvia, Alankomaat, Portugali, Ruotsi, Slovenia, Slovakia, Yhdistynyt kuningaskunta: Käytettävissä ei ole neljännesvuosittaisia kansantalouden tilinpidon tietoja tai niitä ei käsitellä laatuselvityksissä.

4. Päätelmät

Asetuksen noudattaminen on kaiken kaikkiaan parantunut vuoden 2006 kertomuksen jälkeen. Kaikki jäsenvaltiot ovat jatkaneet resurssien kanavoimista sellaisten toimien toteuttamiseen, joilla pyritään vertailukelpoisempiin ja oikea-aikaisiin indeksisarjoihin. Tämä on selvästi kohentanut yleistä laatua ja siten lisännyt tietojen hyödyllisyyttä.

Kaikki puuttuvat takautuvien tietojen sarjat sekä kausi- ja työpäivätasoitetut sarjat on toimitettu viime kertomuksen antamisen jälkeen. Tietojen oikea-aikaisuus on parantunut ja niitä jäsenvaltioita, joilla on tarkkuuteen liittyviä ongelmia, on entistä vähemmän. Yhdeksällä jäsenvaltiolla on kuitenkin edelleen puutteita työvoimakustannusindeksin yhden tai useamman laatuperusteen kohdalla. Kolmessa näistä jäsenvaltioista puutteet johtuvat ainoastaan satunnaisesta tietojen toimittamisen myöhästymisestä ja ne ovat siten ohimeneviä. Kuudella jäsenvaltiolla on vakavampia ongelmia tarkkuuden suhteen. Tilanne on parempi kuin vuonna 2006, jolloin kymmenellä jäsenvaltiolla oli tarkkuuteen liittyviä ongelmia.

Komissio (Eurostat) on kehottanut jäsenvaltioita lisäämään parannuspyrkimyksiään. Komissio seuraa säännöllisesti jäljelle jääneitä vaatimusten täyttämättä jättämisiä ja laatuseikkoja toimitettujen tietojen ja muun kansallisen aineiston perusteella. Jos suotavat tai suunnitellut parannukset eivät edisty asianmukaisesti, toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin otetaan yhteyttä ja komissio toteuttaa tarvittavat toimet asetuksen noudattamisen varmistamiseksi.

LIITE

Tarkempia tietoja tulevista kansallisista parannuksista

Irlanti

Irlanti toteuttaa strategiaa, jolla parannetaan tuloja ja työvoimakustannuksia koskevien tietojen kattavuutta.

Sen yksi osatekijä on uusi, neljännesvuosittain suoritettava tuloja, työtunteja ja työvoimakustannuksia koskeva tutkimus Earnings, Hours and Employment Costs Survey . Tutkimus tarjoaa vertailukelpoista ja oikea-aikaista tietoa kaikkien talouden alojen työvoimakustannuksista ja siinä mitataan eri alojen tuloja ja työllisyyttä kokonaisvaltaisemmalla ja yhdenmukaisemmalla tavalla. Se kattaa yritykset, jotka työllistävät vähintään kolme henkilöä.

Tutkimuksessa kerätään tietoa palkoista, työntekijöiden sosiaalimaksuista ja muista kuin palkkakuluista sekä koko vuosineljänneksen työtunneista. Kun mukaan otetaan muut kuin palkkakulut, joita ei tavallisesti sisällytetä tuloihin, tutkimus kuvastaa paremmin työllisyyskustannuksia ja kilpailupainetta.

Tutkimuksen tärkeimpänä tuloksena saadaan laskettua työntuntikohtainen työvoimakustannusindeksi. Tutkimuksella on tarkoitus seurata työvoimakustannusten lyhyen aikavälin vaihtelua. Tutkimuksen vaatiman jaottelun ansiosta voidaan säännöllisesti jakaa tietoa tuntia kohti lasketuista ansioista joko lisäpalkkiot mukaan tai pois luettuina sekä ammattiryhmittäin.

Tutkimus on suunniteltu sekä kansallisiin tarpeisiin että EU:n vaatimuksia varten, ja kunhan se on täysin käytössä, Irlanti pystyy toimittamaan työvoimakustannuksia koskevia tietoja, jotka täyttävät kaikilta osin asetuksen (EY) N:o 450/2003 vaatimukset. Tämän uuden tutkimuksen myötä neljännesvuosittainen työvoimakustannustutkimus ( Labour Costs Survey ) muuttuu tarpeettomaksi.

Uusi tutkimus korvaa lopulta kaikki tilastolaitoksen nykyään suorittamat lyhyen aikavälin tulotutkimukset. Se otettiin teollisuuden ja rahoitusalan osalta käyttöön vuonna 2005. Näitä aloja koskevat tiedot ovat nyt käytettävissä ja niitä käytetään työvoimakustannusindeksissä. Tietojen keruuta on laajennettu julkiseen sektoriin ja jakelualalle, mutta tietoja ei toistaiseksi käytetä. Vuoteen 2009 mennessä uusi tutkimus kattaa useimmat talouden alat teollisuudesta henkilökohtaisiin palveluihin (NACE C–O).

Kreikka

Komissio on kehottanut Kreikkaa toteuttamaan välittömästi toimia, joilla parannetaan työvoimakustannusindeksiin tarkkuutta. Kreikan odotetaan antavan yksityiskohtaisia tietoja suunnittelemistaan toimista.

Alankomaat

Työvoimakustannusindeksin kokoamiseen Alankomaissa käytettävät lähteet ovat muuttuneet tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana. Neljännesvuosikatsauksen arviot perustuivat aiemmin otantaan varhaisista vastauksista neljännesvuosittain suoritettavaan työllisyyttä ja palkkoja koskevaan kyselyyn. Sittemmin neljännesvuosittainen kysely on korvattu kuukausittain päivitettävällä työllisyys-, palkka- ja etuusrekisterillä. Vaikka tämän uuden rekisterin käyttöönotto johti aluksi viivytyksiin tietojen toimittamisessa vuosina 2007 ja 2008, sen käytön uskotaan pitkällä aikavälillä johtavan paljon nopeampaan lopullisten arvioiden täsmentymiseen, mikä vähentää huomattavasti Alankomaiden työvoimakustannusindeksiä koskevien lukujen oikaisun tarvetta. Vuoden 2008 toisesta neljänneksestä alkaen tiedot toimitetaan asetuksessa vahvistetuissa määräajoissa.

Itävalta

Itävalta on käynnistänyt kokonaisvaltaisen työvoimakustannusindeksin laadunparannusohjelman. Koska työvoimakustannusindeksin muodostamiseen käytetään useita vaihtelevan laatuisia ja eri tilastoyksiköiden tarjoamia tietolähteitä, nykyisten epätäsmällisyyksien lähdettä vasta jäljitetään. Toimenpiteitä ovat laskentamenetelmien ja käytettyjen tietolähteiden arviointi sekä asetuksen noudattamisen arviointi. Työvoimakustannusindeksi suunnitellaan otettavan uudestaan käyttöön vuoden 2008 neljännen neljänneksen osalta ja puuttuvien takautuvien tietojen osalta maaliskuussa 2009.

Suomi

Suomi kokoaa työvoimakustannusindeksin eri tilastolähteistä saaduista tiedoista. Indeksin tarkkuus paranee asteittain jokaisen oikaisun myötä, sillä monet tilastolähteet ovat käytettävissä vasta tietyn ajan kuluttua.

Tilastokeskus käynnisti vuonna 2005 hankkeen ottaakseen työvoimakustannusindeksin muodostamisessa käyttöön uuden tuotantomallin, joka perustuu neljännesvuosittaiseen perustietojen keruuseen suoraan yrityksistä. Näiden toimenpiteiden avulla Suomen pitäisi kyetä noudattamaan työvoimakustannusindeksiä koskevia asetuksia kaikilta osin vuodesta 2009 alkaen.

Ruotsi

Vuoden 2009 ensimmäistä neljännestä koskevista tiedoista alkaen Ruotsin toimittamat tiedot sisältävät epäsäännölliset lisäpalkkiot sekä julkisen sektorin. Tällöin Ruotsi täyttää kaikki työvoimakustannusindeksiä koskevien asetusten vaatimukset.

[1] Eurostatin verkkosivu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/

[2] Neljännesvuositiedote julkaistaan julkaisukalenterissa vahvistettuina päivinä. Sekä kalenteri että tiedotteet ovat nähtävissä Eurostatin verkkosivuilla.

[3] KOM(2006) 801 lopullinen, 14.12.2006.

[4] Ks. liitteestä Irlannin, Suomen ja Ruotsin suunnittelemat toimet.