KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Luonnos neuvoston ja komission yhteiseksi vuoden 2012 raportiksi nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta (EU:n nuorisostrategia 2010–2018) /* COM/2012/0495 final */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Luonnos neuvoston ja komission yhteiseksi vuoden 2012 raportiksi nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta (EU:n nuorisostrategia 2010–2018) 1. JOHDANTO Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) annetussa neuvoston päätöslauselmassa[1] edellytetään, että kunkin kolmen vuoden työskentelyjakson lopussa laaditaan Euroopan unionin nuorisoraportti, jolla on kaksiosainen tehtävä: siinä arvioidaan edistymistä EU:n nuorisostrategian mukaisissa yleisissä tavoitteissa, ja se toimii seuraavan työskentelyjakson painopisteiden nimeämisen perustana. Tässä tiedonannossa esitetään EU:n nuorisoraportin luonnos neuvoston hyväksyttäväksi. Sen liitteinä on kaksi komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa, joista yhdessä tarkastellaan nuorten tilannetta EU:ssa ja toisessa strategian mukaisesti toteutettuja toimia. 2. EUROOPPA 2020 – NUORTEN TUKEMINEN KRIISISSÄ Eurooppa on kriisissä, jonka seurauksena nuorten eurooppalaisten elämää vaikeuttavat ennennäkemättömän vaikea työttömyys sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden riski. Älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevassa Eurooppa 2020 ‑strategiassa asetetaan puitteet EU:n koordinoiduille toimille, joiden avulla se nousee kriisistä entistä vahvempana ja lisää eurooppalaisten vaurautta pitkällä aikavälillä. Nuoriso on voimakkaasti esillä Eurooppa 2020 ‑strategiassa: yksi sen yleistavoitteista on koulunkäynnin keskeyttävien osuuden vähentäminen ja korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden lisääminen. Myös kahdessa muussa yleistavoitteessa, köyhyysriskin pienentämisessä ja työllisyysasteen nostamisessa, on selkeä nuorisoulottuvuus. Lisäksi nuorten liikkuvuutta edistetään Nuoret liikkeellä (Youth on the move) ‑lippulaivahankkeella[2], ja nuoret otetaan huomioon uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa[3] sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisessa foorumissa[4]. Talouspolitiikan koordinoinnin toisen EU-ohjausjakson aikana Euroopan komissio korosti, että sietämättömän korkean nuorisotyöttömyysasteen laskeminen on välttämätöntä. Vuotuisessa kasvuselvityksessä 2012, jossa asetetaan EU:lle ja jäsenvaltioille keskeisiä toimintatavoitteita kasvun ja työllisyyden tukemiseksi, jäsenvaltioita kehotetaan edistämään nuorten työllisyyttä. Konkreettiset suositukset koskevat laadukkaan oppisopimuskoulutuksen ja työharjoittelun tarjoamista sekä yrittäjyystaitojen lisäämistä. Selvityksessä vaaditaan myös työlainsäädännön ja koulutuksen uudistamista. Komissio ilmaisee siinä myös huolensa siitä, että kriisi koettelee koko EU:n sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ja kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan heikossa asemassa olevia parantamalla sosiaaliturvaa, toteuttamalla osallistamiseen tähtääviä strategioita ja varmistamalla sellaisten palvelujen saatavuus, joilla tuetaan työmarkkinoille integroitumista ja sosiaalista osallistamista.[5] Kunkin jäsenvaltion erityistilanteen mukaisesti on hyväksytty maakohtaisia suosituksia[6]. Tässä tilanteessa Euroopan komissio ehdotti erityistä Mahdollisuuksia nuorille ‑aloitetta[7], jolla pyritään ottamaan käyttöön resursseja ja tehostamaan toimia nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi ja nuorten työllistettävyyden lisäämiseksi. Komissio kehotti aloitteen yhteydessä jäsenvaltioita hyödyntämään Euroopan sosiaalirahastoa entistä paremmin nuorten tukemiseksi. Komission toimintaryhmät avustavat kahdeksaa jäsenvaltiota[8], joissa nuorisotyöttömyysaste on keskimääräistä korkeampi. Lisäksi hiljattain julkaistu työllisyyspaketti[9] sisältää Mahdollisuuksia nuorille ‑aloitteen ensimmäisen edistymisraportin sekä kuulemismenettelyn harjoittelua koskevista laatupuitteista. Komissio pyrkii myös poistamaan esteitä, joita nuoret ja muut EU:n kansalaiset kohtaavat vedotessaan oikeuksiinsa EU:n kansalaisina, etenkin oikeuteensa liikkua vapaasti EU:ssa esimerkiksi vapaaehtoistoimintaa, opiskelua tai työtä varten. Toimia nuorten työllistettävyyden, oppimiseen liittyvän liikkuvuuden ja osallistumisen edistämiseksi tuetaan tällä hetkellä elinikäisen oppimisen ohjelman ja Youth in Action ‑nuorisotoimintaohjelman kautta. Näiden ohjelmien tilalle tulee vuodesta 2014 alkaen koulutusta ja nuorisoa koskeva uusi EU:n ohjelma. 3. EU:N NUORISOSTRATEGIA – SATSATAAN NUORTEN VAIKUTUSMAHDOLLISUUKSIIN Neuvosto hyväksyi vuonna 2009 nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetut puitteet (2010–2018), jotka perustuivat tiedonantoon EU:n nuorisostrategia – Satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin.[10] EU:n nuorisostrategialla pyritään kahteen yleistavoitteeseen vahvistamalla yhteistyötä ja jakamalla tietoja hyvistä käytännöistä. Nämä kaksi yleistavoitetta ovat i) luodaan kaikille nuorille enemmän ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutuksessa ja työmarkkinoilla ja ii) edistetään kaikkien nuorten aktiivista kansalaisuutta, sosiaalista osallisuutta ja solidaarisuutta. EU:n nuorisostrategia perustuu toimiin. Kuten puukuviosta ilmenee, strategia haarautuu seuraavaan kahdeksaan toiminta-alaan: koulutus, työllisyys ja yrittäjyys, sosiaalinen osallisuus, terveys ja hyvinvointi, osallistuminen, kulttuuri ja luovuus, vapaaehtoistoiminta sekä nuoriso ja maailma. Strategian runkona ovat seuraavat välineet: näyttöön perustuva päätöksenteko, keskinäinen oppiminen, säännöllinen raportointi, tiedottaminen tuloksista ja seuranta, jäsennelty vuoropuhelu nuorten ja nuorisojärjestöjen kanssa sekä EU:n ohjelmien ja varojen käyttäminen. Nuorisotyön[11] katsotaan strategiassa tukevan kaikkia toiminta-aloja, ja monialaista yhteistyötä pidetään sen perusperiaatteena. 4. EU:N NUORISOSTRATEGIAN ENSIMMÄINEN TYÖSKENTELYJAKSO (2010–2012) Lähes kaikki jäsenvaltiot raportoivat EU:n nuorisostrategian vahvistaneen olemassa olevia kansallisia painopisteitä, ja monet korostavat strategian suoraa vaikutusta. Esimerkiksi Liettua mainitsee, että strategiaa on käytetty ohjausasiakirjana laadittaessa kansallista nuorisopoliittista ohjelmaa, ja Itävalta toteaa nuorisopolitiikan ja työmarkkinapolitiikan välisen yhteyden vahvistuneen. Belgian flaaminkielisessä yhteisössä on puolestaan jatkettu nuorison kanssa käytävän vuoropuhelun kehittämistä. EU:n nuorisostrategiassa kehotetaan omaksumaan nuorisopolitiikan puitteiden täytäntöönpanossa monialainen lähestymistapa kaikilla tasoilla. Useimmat jäsenvaltiot ilmoittavat, että niillä on kansallinen nuorisostrategia tai nuorisoa koskeva monialainen suunnitelma. Kaikilla jäsenvaltioilla kahta lukuun ottamatta on ministeriöiden välinen nuorisotyöryhmä tai muu institutionaalinen mekanismi. Joissakin kansallisissa nuorisoraporteissa mainitaan hyviä esimerkkejä, mutta enimmäkseen nämä työryhmät koostuvat nuorisoalan eri ydintoimijoista ja ‑sidosryhmistä eivätkä muut ministeriöt osallistu niihin juuri lainkaan, jolloin niiden monialaisuus kärsii. Nuorisotyö toimii monen toiminta-alan tukena. Suurin osa jäsenvaltioista raportoi ryhtyneensä toimiin nuorisotyön tukemiseksi nuorisotyöstä annettu neuvoston päätöslauselman[12] mukaisesti. Belgian puheenjohtajakaudella heinäkuussa 2010 järjestettiin eurooppalainen nuorisotyötä koskeva kokous, johon osallistui poliittisia päättäjiä ja nuorisoalan toimijoita eri puolilta Eurooppaa. Kokouksen päätteeksi hyväksyttiin julkilausuma, jonka aiheena olivat nuorisotyön painopisteet ja toimet tulevina vuosina. 4.1. KAHDEKSAN TOIMINTA-ALAN TÄYTÄNTÖÖNPANO EU:n nuorisostrategiassa esitetään kaikilla toiminta-aloilla aloitteita jäsenvaltioiden ja/tai komission toteutettaviksi. Jäljempänä tarkastellaan lyhyesti EU:n tasolla toteutettuja toimenpiteitä sekä työskentelyjaksoa 2010–2012 koskevia, jäsenvaltioiden ilmoittamia toimenpiteitä.[13] Koulutus Komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät yhteistyössä parantamaan koulutusta hyödyntämällä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita (ET 2020 ‑puitteita)[14]. Komissio esitteli vuonna 2011 tässä yhteydessä Euroopan korkeakoulujärjestelmien nykyaikaistamissuunnitelman[15] ja valmistelee parhaillaan ammattitaidon uudelleenarviointia koskevaa aloitetta, joka on määrä julkistaa myöhemmin vuonna 2012 ja jolla on tarkoitus tukea taitoja ja pätevyyttä koskevan politiikan kehittämistä. EU:n nuorisostrategiassa epävirallinen oppiminen nähdään ensisijaisesti täydentävänä välineenä, jonka avulla voidaan hankkia sellaisia laaja-alaisia taitoja[16], joita työmarkkinoilla erityisesti arvostetaan[17]. Komissio aikoo vuonna 2012 ehdottaa luonnosta neuvoston suositukseksi epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen tunnustamisesta ja validoinnista. Lisäksi se valmistelee välineitä, joilla helpotetaan epävirallisen oppimisen kautta hankittujen taitojen kirjaamista. Sekä komissio että jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti nuorisojärjestöjä, joiden ne katsovat tarjoavan tärkeitä epävirallisen oppimisen mahdollisuuksia. Monien jäsenvaltioiden mielestä nuorisotyöllä on tärkeä tehtävä koulupudokkaiden auttamisessa palaamaan kouluun tai siirtymään työelämään. Ne ovatkin hiljattain ryhtyneet toimiin tietoisuuden lisäämiseksi epävirallisesta oppimisesta sekä oppimistulosten tunnustamiseksi kansallisella tasolla. Työllisyys ja yrittäjyys Nuorisotyöllisyys oli EU:n nuorisostrategian voimaantulon jälkeisen ensimmäisen puheenjohtajakolmikon yleinen temaattinen painopiste. Tämän kauden aikana neuvosto antoi päätöslauselmat nuorten aktiivisen osallisuuden edistämisestä[18] ja nuorisotyön tehtävästä nuorten työllistettävyyden edistäjänä. Myös jäsennellyn vuoropuhelun ensimmäisen työskentelyjakson aiheena oli nuorisotyöllisyys. Nuoret suosittelivat konkreettisia toimia. Ne on otettu huomioon neuvoston päätöslauselmassa[19], jossa korostuvat työmarkkinoita koskevan tiedon saatavuus, epävirallisen oppimisen asema sekä harjoittelujaksoja koskevien laadukkaiden puitteiden, joustoturvan ja yhtäläisten liikkuvuusmahdollisuuksien tarve. Suositukset sisällytettiin sittemmin komission aloitteisiin, kuten luonnokseen epävirallista oppimista ja arkioppimista koskevaksi neuvoston suositukseksi ja Mahdollisuuksia nuorille ‑aloitteen laajempiin puitteisiin. Kansallisten nuorisoraporttien mukaan useissa jäsenvaltioissa on pyritty helpottamaan nuorten pääsyä työmarkkinoille muuttamalla työlainsäädäntöä tai ottamalla käyttöön verokannustimia. Näihin keinoihin on usein yhdistetty ohjelmia, joissa nuorille tarjotaan mahdollisuus hankkia työkokemusta tai saada ohjausta. Useimmissa Euroopan maissa yrittäjyyskasvatukseen panostetaan yhä enemmän. Kahdeksan maata on ottanut käyttöön erityisiä strategioita yrittäjyyskasvatuksen edistämiseksi, ja 13 maassa se on otettu osaksi kansallista elinikäisen oppimisen tai nuorisoasioiden strategiaa tai kasvustrategiaa[20]. EU:n tasolla nuorten yrittäjyys sai runsaasti näkyvyyttä Euroopan nuorisoviikolla, jonka aikana pyrittiin lisäämään yrittäjäntaitojen arvostusta ja tuomaan esiin oman yrityksen perustamista uravaihtoehtona. Lisäksi parhaillaan toteutetaan useita toimia, joilla tuetaan yrittäjyyskasvatusta kaikilla koulutustasoilla. Terveys ja hyvinvointi Nuoret ovat erityinen kohderyhmä EU:n laajuisissa terveysaloitteissa, joiden aiheita ovat tupakointi, alkoholiin liittyvät haitat, ravitsemus, lihavuus ja huumausaineiden käyttö. Kaikki jäsenvaltiot kahta lukuun ottamatta ilmoittavat ryhtyneensä konkreettisiin toimenpiteisiin nuorten terveydestä ja hyvinvoinnista annetun neuvoston päätöslauselman perusteella[21]. Monet jäsenvaltiot mainitsevat aloitteita, joilla on tietty aihe, kuten alkoholi, tupakointi tai terveellinen ravinto, tai korostavat vertaistuen merkitystä terveellisten elämäntapojen edistäjänä. Sosiaalinen osallisuus Nuorisotyöttömyyden vastaiset EU:n aloitteet edistävät merkittävästi myös nuorten sosiaalista osallisuutta. Valtaosa jäsenvaltioista ilmoittaa lisäksi ottaneensa nuorison Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden 2010 erityiseksi kohderyhmäksi. Aloitteissa korostuu tarve torjua köyhyyttä jo nuorella iällä, jotta sukupolvesta toiseen jatkuva köyhyyden kierre saataisiin katkaistua. Monet jäsenvaltiot vahvistavat, että sosiaaliseen osallisuuteen on omaksuttava monialainen lähestymistapa yhdistämällä se esimerkiksi koulutus-, työllisyys- tai terveyspolitiikkaan. Useissa jäsenvaltioissa on perustettu nuorisotyöntekijöille, nuoriso-ohjaajille ja nuorille tarkoitettuja erityisiä koulutusohjelmia, joiden tarkoituksena on lisätä muiden kulttuurien tuntemusta ja torjua ennakkoluuloja. Jotkin jäsenvaltiot mainitsevat esimerkkejä nuorten asumista koskevista tukitoimista. Osallistuminen Nuorison osallistuminen on viime vuosina ollut näkyvästi esillä EU:n nuorisopoliittisella asialistalla. Neuvosto vahvisti sitoutumisensa asiaan valitsemalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklassa tarkoitetun ”nuorten osallistumisen demokratian toteuttamiseen” toisen puheenjohtajakolmikon (vuoden 2011 puolivälistä vuoden 2012 loppuun) yleiseksi painopisteeksi nuorisoalalla. Jäsennellystä vuoropuhelusta on tullut yhä tehokkaampi tapa saada nuoria mukaan päätöksentekoon. Kaikissa jäsenvaltioissa on perustettu kansallisia työryhmiä, joiden tehtävänä on järjestää oman maansa nuorison kuulemistilaisuuksia ja siirtää niiden tuloksia EU:n tason keskusteluun. Komissio on vahvistanut osallistumista koskevaa näyttöpohjaa Nuoret liikkeellä ‑hanketta koskevalla Eurobarometri-tutkimuksella[22], ja se aikoo myös teettää nuorten osallistumisen muuttuvia muotoja koskevan selvityksen. Lisäksi se on käynnistänyt kaksi prosessia, jotka kantavat hedelmää seuraavan kolmen vuoden jakson aikana. Ne ovat Euroopan nuorisoportaalin[23] uudistaminen interaktiiviseksi foorumiksi verkko-osallistumista varten sekä Nuoret liikkeellä ‑kortti, joka parantaa entisestään nuorten liikkuvuus- ja osallistumismahdollisuuksia tarjoamalla kannustimia, tietoa ja tukipalveluja. Osallistuminen on nuorisopolitiikan kulmakivi kaikissa jäsenvaltioissa, ja niissä onkin toteutettu monia toimia. On esimerkiksi perustettu rakenteita, jotka mahdollistavat nuorten osallistumisen päätöksentekoon, ja lisäksi luotu mahdollisuuksia käydä vuoropuhelua verkossa. Vapaaehtoistoiminta Jäsenvaltiot ja komissio ovat tehneet yhteistyötä asiantuntijaryhmässä nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa annetun suosituksen[24] täytäntöön panemiseksi. Noin puolet jäsenvaltioista ilmoittaa tiedottaneensa suosituksen mukaisesti liikkumismahdollisuuksista, joita on tarjolla nuorille vapaaehtoisille. Jotkin jäsenvaltiot ilmoittavat, että niillä on Eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun lisäksi kahden- tai monenvälisiä vaihto-ohjelmia. Useissa jäsenvaltioissa on kehitetty kansallisia vapaaehtoistyöjärjestelmiä tai perustettu uusia yhteiskuntapalvelumuotoja. Euroopan vapaaehtoistoiminnan teemavuonna (2011) nuoret ja nuorisojärjestöt auttoivat vahvistamaan teemavuoden nuorisoulottuvuutta. Kulttuuri ja luovuus Jäsenvaltiot ja komissio tekevät läheistä yhteistyötä kulttuurin ja luovuuden alalla Euroopan unionin kulttuuria koskevan asialistan[25] puitteissa. Neuvosto on korostanut luovuuden, kulttuurin ja nuorten roolin merkitystä useissa päätelmissään[26]. Vuonna 2010 tehtiin EU:n nuorisostrategian mukaisesti tutkimus[27] nuorten mahdollisuuksista osallistua kulttuurielämään Euroopassa. Se sisälsi hyviä käytäntöjä ja ehdotuksia kustannusten ja etäisyyden kaltaisten esteiden poistamiseksi. Vaikka jäsenvaltiot tunnustavat kulttuurin ja luovuuden yhteydet nuorisopolitiikkaan, kansallisissa nuorisoraporteissa ei juuri mainita tämän alan toimia. Nuoriso ja maailma Komissio järjesti EU:n ja Euroopan neuvoston välisen nuorisoalan kumppanuuden puitteissa korkean tason nuorisopoliittisia symposiumeja itäisellä ja eteläisellä naapurialueellaan[28] ja osallistui niihin. Neuvosto antoi nuorison osallistumisen ja liikkuvuuden itäistä ulottuvuutta koskevat päätelmät[29], joiden tarkoituksena oli laajentaa Itä-Euroopan ja Kaukasuksen maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Lisäksi päätettiin perustaa itäisen kumppanuuden nuorisoikkuna (Eastern Partnership Youth Window) lisärahoituksen tarjoamiseksi Youth in Action ‑ohjelman mukaisille nuorisokumppanuuksille ja ‑yhteistyölle. Euroopassa ja Kiinassa järjestettiin toimintaa läpi koko eurooppalais-kiinalaisen nuorisovuoden 2011. Komissio osallistui myös YK:n kansainvälisen nuorten vuoden tapahtumiin ja sen Meksikossa vuonna 2011 pidettyyn nuorisohuippukokoukseen. Lisäksi se oli mukana järjestämässä kahta nuorisopoliittista konferenssia, jotka liittyivät Kanadan kanssa tehtyyn kahdenväliseen yhteistyösopimukseen. Nuoret ja maailma on uusi toiminta-ala. Jäsenvaltiot ilmoittavat kuitenkin toteuttaneensa alan toimia jo ennen vuotta 2010 ja korostavat edelleen kansainvälisyyden merkitystä. Lähes puolet jäsenvaltioista kertoo käsitelleensä aihetta opetussuunnitelmissaan tai nuorisopoliittisissa strategioissaan. Useimmissa jäsenvaltioissa nuorilla on mahdollisuus vaihtaa näkemyksiä maailmanlaajuisista kysymyksistä poliittisten päättäjien kanssa. 4.2. TÄYTÄNTÖÖNPANOVÄLINEET EU:n nuorisostrategian mukaisia toimia edellä kuvatuilla kahdeksalla toiminta-alalla toteutetaan tiettyjä välineitä käyttäen. Seuraavassa arvioidaan, missä määrin näistä välineistä on ollut hyötyä pyrittäessä strategian yleisiin tavoitteisiin. Näyttöön perustuva päätöksenteko Komissio laati yhdessä jäsenvaltioiden ja nuorisoalan sidosryhmien nimeämien asiantuntijoiden kanssa EU:n nuorisostrategiaan liittyvän nuorisoalan EU:n indikaattorien kokoelman, joka julkaistiin vuonna 2011[30]. Kokoelmaan kuuluu 40 indikaattoria, jotka kattavat kaikki kahdeksan toiminta-alaa. Tutkimuksen mukaan EU:n nuorisoindikaattorit ovat parantaneet nuorisopolitiikan tarpeen tunnustamista ja nuorisopolitiikan näkyvyyttä ja lisäksi käynnistäneet jäsenvaltioissa sekä monialaiseen yhteistyöhön että näyttöön perustuvan lähestymistavan soveltamiseen liittyvää myönteistä kehitystä. Strategian ensimmäisen työskentelyjakson aikana komissio teetti kaksi tutkimusta[31] sekä nuorisoa koskevan Flash-eurobarometri-tutkimuksen (Fl319a ja Fl319b). EU:n ja Euroopan neuvoston väliseen nuorisoalan kumppanuuteen kuuluva Euroopan nuorisopolitiikan tietokeskus EKCYP vahvisti portaalillaan omalta osaltaan Euroopan nuorisopolitiikan näyttöpohjaa. Keskinäinen oppiminen Avoin koordinointimenetelmä muodostaa hyvät puitteet nuorisoalan kansallisten poliittisten päättäjien väliselle vertaisoppimiselle ja kokemuksen vaihdolle. Kukin puheenjohtajavaltio järjestää komission tuella joka kuudes kuukausi EU:n nuorisokonferenssin nuorisoasioita käsittelevien hallintoviranomaisten johtajien kokouksen yhteydessä. Konferensseissa nuoret ja poliittiset vaikuttajat eri puolilta EU:ta voivat keskustella jäsennellyn vuoropuhelun tuloksista ja laatia yhteisiä suosituksia, jotka otetaan huomioon neuvoston päätöslauselmissa tai päätelmissä.[32] Keskinäistä oppimista tapahtui myös erityisessä vertaisoppimistilaisuudessa, joka koski monialaista yhteistyötä.[33] Säännöllinen raportointi, tiedotus ja seuranta Nyt tarkasteltavana olevaa raportointikierrosta varten komissio laati sähköisen kyselylomakkeen, jossa käsiteltiin tiettyjä EU:n nuorisostrategiassa mainittuja konkreettisia toimintalinjoja. Tämä mahdollisti kaikkien jäsenvaltioiden, Norjan, Sveitsin, Montenegron ja Kroatian toimittamien kansallisten nuorisoraporttien vertailevan arvioinnin.[34] Myös Euroopan nuorisofoorumilta, joka edustaa kansainvälisiä, valtioista riippumattomia nuorisojärjestöjä ja kansallisia nuorisoneuvostoja, saatiin tietoja. Komissio julkaisee EU:n nuorisoraporttiin liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ja asettaa lisäksi kaikki kansalliset nuorisoraportit verkkosivustolleen. Näin se noudattaa EU:n nuorisostrategiaa, jossa vaaditaan raportointikierrosten tulosten laajaa levittämistä. Jäsennelty vuoropuhelu nuorten ja nuorisojärjestöjen kanssa Kaikki jäsenvaltiot perustivat ensimmäisen työskentelyjakson alussa kansallisen työryhmän nuorten kanssa käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua varten. Jäsennellystä vuoropuhelusta, joka on huolellisesti suunniteltu, muodollinen menetelmä nuorison kuulemista varten, on muodostunut dynaaminen ja olennainen osa nuorisopolitiikan suunnittelua. Ensimmäisen puheenjohtajakolmikon aikana (2010–2011) suoritettujen kuulemisten perusteella syntyi arvokkaita suosituksia, joita nuorisopolitiikan suunnittelijat ja nuoret yhdessä laativat kiireellisimmistä työllisyyskysymyksistä. Jatkuvasti kehittyvässä ja käynnissä olevassa vuoropuhelussa on mukana yhä enemmän ihmisiä: viimeisimpään kuulemiskierrokseen osallistui suoraan yli 20 000 nuoriso-ohjaajaa ja nuorta. EU:n ohjelmien käyttäminen Youth in Action ‑ohjelma on EU:n nuorisostrategiaa tukeva keskeinen väline. Se ja elinikäisen oppimisen ohjelma ovat lisänneet oppimiseen liittyvää nuorten liikkuvuutta. Ohjelmassa keskitytään nuorille, nuorisotyöntekijöille ja nuorisojärjestöille tarkoitettuun epäviralliseen oppimistoimintaan. EU:n nuorisostrategian mukaisesti ohjelmalla edistetään nuorten tunnetta EU:n kansalaisuudesta ja heidän yhteisvastuullisuuttaan ja painotetaan nuorisotyötä sekä vapaaehtois- ja kansalaistoimintaa sopivana ympäristönä laaja-alaisten taitojen hankkimiseksi. Ohjelmaan osallistui vuonna 2010 noin 150 000 ja vuonna 2011 noin 185 000 henkilöä eli huomattavasti enemmän kuin ohjelman alkuvaiheessa (111 000 osallistujaa vuonna 2007). Lähes kaikki jäsenvaltiot ilmoittavat käyttäneensä muita EU-rahoituksen lähteitä, kuten Euroopan sosiaalirahastoa, Euroopan aluekehitysrahastoa ja/tai Progress-ohjelmaa, toimiin, joilla pyritään integroimaan nuoria työmarkkinoille. 5. SEURAAVA TYÖSKENTELYJAKSO (2013–2015) EU:n nuorisostrategian ja Eurooppa 2020 ‑strategian välisen yhteyden vahvistaminen EU:n nuorisostrategiasta annetun neuvoston päätöslauselman mukaan kullekin työskentelyjaksolle nimetään eurooppalaisen yhteistyön painopisteitä, joilla edistetään puitteiden mukaisia toiminta-aloja. Seuraavan työskentelyjakson painopisteet nimetään EU:n nuorisoraportin perusteella. EU:n puheenjohtajavaltiot keskittyivät ensimmäisellä jaksolla työllisyyttä ja yrittäjyyttä sekä osallistumista koskeviin painopisteisiin. EU:n nuorisostrategia ja sen toiminta-alat kattavat yhdessä kaikki seikat, jotka koskevat siirtymävaiheessa olevia nuoria mutta vaikuttavat heihin eriasteisesti. Ennen kaikkea strategiassa otetaan huomioon näiden alojen ja sidosryhmien väliset suhteet ja vahvistetaan niitä ja luodaan näin tehokkaita välineitä, joilla saadaan aikaan politiikan koordinointia ja synergioita. EU:n ja jäsenvaltioiden nuorisoraportit vahvistavat, että EU:n nuorisostrategia ja sen kaksi yleistä tavoitetta ovat toimivia ja merkityksellisiä. Nämä kaksi yleistä tavoitetta ovat: i) luodaan kaikille nuorille enemmän ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutuksessa ja työmarkkinoilla ja ii) edistetään kaikkien nuorten aktiivista kansalaisuutta, sosiaalista osallisuutta ja solidaarisuutta. Molemmat sopivat hyvin yhteen Eurooppa 2020 ‑strategian, vuotuisen kasvuselvityksen 2012, Nuoret liikkeellä ‑lippulaivahankkeen ja Mahdollisuuksia nuorille ‑aloitteen kanssa. Eurooppa 2020 ‑strategian nykyisten yleisten prioriteettien ja toimien olisi kuvastuttava strategian seuraavan työskentelyjakson painopisteissä. Nuorisotyöttömyys pysyy EU:n asialistan kärjessä. Jäsenvaltioiden olisi vuotuisen kasvuselvityksen 2012 ja tulevaan, vuotta 2013 koskevaan kasvuselvitykseen mahdollisesti sisältyvien painopistetarkistusten sekä Mahdollisuuksia nuorille ‑aloitteen pohjalta otettava erityiseksi kohderyhmäksi nuoret, joilla ei ole työtä tai koulutuspaikkaa, ja hyödynnettävä tässä kaikkea saatavilla olevaa EU:n rahoitusta. Niiden olisi entistä tehokkaammin pyrittävä helpottamaan nuorten työnsaantia tai oppisopimuskoulutukseen tai työharjoitteluun pääsyä ja parantamaan heidän työllistettävyyttään. Komissio tukee jäsenvaltioiden toimia uusilla EU:n aloitteilla, kuten Eka Eures-työpaikka ‑toimella, jolla autetaan nuoria löytämään työpaikka ulkomailta, sekä tukemalla nuorisotakuiden[35] sekä harjoittelujaksoja koskevien laadukkaiden puitteiden kehittämistä. Se on myös lisännyt oppimiseen liittyvän liikkuvuuden mahdollisuuksia elinikäisen oppimisen[36] ja Youth in Action[37] ‑ohjelmilla. Lisäksi EU:n nuorisostrategian mukaisesti kehitettyjä monialaisia välineitä voidaan käyttää kumppanuuksien perustamiseksi siirtymävaiheessa olevia nuoria tukevien erilaisten toimijoiden välillä. Tällaisia ovat esimerkiksi työvoimapalvelut, koulutuksen tarjoajat, nuorisotyö, sosiaalipalvelut, työnantajat ja nuoret itse. Kentällä tapahtuvan yhteistyön vahvistaminen voi helpottaa räätälöityjen toimien tarjoamista erityisesti mutkikkaammissa elämäntilanteissa oleville nuorille tai nuorille, joita on vaikea tavoittaa tavanomaisin keinoin. Strategiaa voidaan soveltaa myös nuorisotyön kautta tapahtuvan epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen tunnetuksi tekemisessä ja tunnustamisessa ja rohkaistaessa nuoria liittymään nuorisojärjestöihin, joissa he voivat oppia laaja-alaisia taitoja. Strategialla voidaan näin osaltaan vahvistaa virallisen ja epävirallisen oppimisen sekä arkioppimisen erilaisten muotojen välisiä synergioita. Työmarkkina- ja työttömyystilanteella on sosiaalisia vaikutuksia. Vuotuisessa kasvuselvityksessä 2012 mainitaan selkeitä viitteitä siitä, että yhä useammat ihmiset ja varsinkin lapset putoavat köyhyysrajan alapuolelle ja syrjäytyvät. Äärimmillään tämä johtaa terveysongelmiin ja kodittomuuteen. Yhä useampi nuori on vaarassa syrjäytyä. EU:n nuorisostrategiaa voidaan hyödyntää heikossa asemassa olevien nuorten tavoittamisessa. Koska EU:n nuorisostrategian näkökulma on monialainen ja sen tavoitteena on kaikkien nuorten osallistuminen yhteiskunnan erilaisiin toimintoihin, sen avulla voidaan löytää ratkaisuja monenlaisiin syrjäytymiseen, vieraantumiseen ja nuorten itsenäistymispyrkimyksiin liittyviin haasteisiin. Tulevina vuosina strategian olisi keskityttävä entistä enemmän nykyisen kriisin seurauksiin ja siihen, miten kriisi on vaikuttanut nuorten sosiaaliseen osallisuuteen, terveyteen ja hyvinvointiin. Tätä varten on terävöitettävä strategian painopistettä, joka koskee osallistumista demokraattiseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan, ja otettava nuorisotyö pohjaksi, jonka avulla kehitetään nuorten elämäntaitoja ja tuetaan heidän persoonallisuutensa yleistä kehitystä ja heidän tunnettaan kuulumisesta yhteiskuntaan, jossa he elävät. Täytäntöönpanon jatkaminen Nuorten elämään vaikuttavien politiikan eri alojen välistä yhteistyötä voidaan edelleen parantaa. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä entisestään tehostamaan ministeriöiden välistä yhteistyötä. Olisi pyrittävä vahvistamaan nuorisopolitiikan näyttöpohjaa ja levittämään hyvän käytännön esimerkkejä keskinäisen oppimisen kautta. Nuorisopolitiikasta olisi edelleen käytävä vuoropuhelua nuorten kanssa, jotta ymmärrettäisiin täysin nuorten kohtaamat haasteet ja se, mitä he odottavat poliittisilta päättäjiltä ja tuen tarjoajilta. Nuorten kanssa käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua voidaan kehittää edelleen laajentamalla kansallisten työryhmien jäsenpohjaa ja varmistamalla, että päättäjät ottavat nuorten esittämät suositukset täysimääräisesti huomioon. Komissio kehittää Nuoret liikkeellä ‑korttia koskevaa aloitetta, jotta nuorten olisi helpompi liikkua Euroopassa. Se pyrkii myös Euroopan nuorisoportaalin uusien interaktiivisten välineiden avulla tavoittamaan kaikki nuoret – erityisesti ne, joiden mahdollisuudet ovat vähäiset – ja mahdollistamaan vuoropuhelun heidän kanssaan. Nuorisopolitiikassa kartoitetaan myös toimenpiteitä, joiden avulla voidaan edistää nuorten luovuutta ja innovointikykyä, pyrittäessä löytämään ratkaisuja työllisyyteen, työllistettävyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyviin haasteisiin.[38] Youth in Action ‑ohjelmalla ja EU:n tulevalla nuoriso-ohjelmalla tuetaan merkittävästi näitä aloitteita. 6. PÄÄTELMÄT EU:n nuorisostrategian ensimmäinen kolmivuotinen työskentelyjakso kattoi ajanjakson 2010–2012. Sen täytäntöönpano osoitti, että strategia muodostaa sekä kestävät että joustavat puitteet monenlaisille toimille, joita toteuttavat komissio, jäsenvaltiot ja muut asiaan liittyvät tahot. Strategia ja sen monialainen ja kaikki huomioon ottava näkökulma ovat saaneet kiinnostuneen vastaanoton. Ne ovat innoittaneet sekä EU:n jäsenvaltioita että EU:n ulkopuolisia Euroopan ja muun maailman maita. EU:n nuorisostrategia on auttanut luomaan toiminta-alojen, kuten työllisyyden ja yrittäjyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden, välille yhteyksiä, joiden avulla on kehitetty monipuolisia ratkaisuja nuorten tukemiseksi. Tämä on osoittautunut hyödylliseksi etsittäessä ratkaisuja nykyiseen korkeaan nuorisotyöttömyyteen ja niiden yhä lukuisampien nuorten tukemiseen, joilla ei ole työtä eikä koulutuspaikkaa. Nuorisotyöllä on voitu edistää nuorten kehittymistä, ja se tarjoaa monia mahdollisuuksia kaikilla toiminta-aloilla. Nuorten osallistuminen demokratian toteuttamiseen on nuorisopolitiikan kulmakiviä. Nuorten kanssa käytävän vuoropuhelun syventäminen ja laajentaminen parantaa nuorisopolitiikan laatua ja lisää sen oikeutusta, mutta se myös kasvattaa odotuksia siitä, että EU ja sen jäsenvaltiot ryhtyvät sanoista tekoihin. EU:n olisi tehtävä kaikkensa rohkaistakseen kaikkia nuoria kansalaisiaan osallistumaan EU:n tulevaisuuden muovaamiseen erityisesti asioissa, jotka monien kuulemisten ja mielipidetiedustelujen mukaan ovat heille tärkeimpiä. Jotta EU:n nuorisostrategian toinen kolmivuotinen työskentelyjakso (2013–2015) edistäisi Eurooppa 2020 ‑strategian toteutumista, sen aikana olisi tartuttava kriisin nuorille aiheuttamiin haasteisiin. Työllisyyttä ja yrittäjyyttä, työnsaannin helpottamista sekä nuorten luovuuden ja innovointikyvyn kehittämistä olisi painotettava edelleen. Strategian olisi keskityttävä entistä enemmän sosiaaliseen osallisuuteen, terveyteen ja hyvinvointiin. EU:n tulevalla nuoriso-ohjelmalla tuetaan näiden EU:n nuorisostrategian tavoitteiden toteutumista. [1] EUVL C 311, 19.12.2009, s. 1–11. [2] KOM(2010) 477. [3] KOM(2010) 682. [4] KOM(2010) 758. [5] KOM(2011) 815. [6] COM(2012) 299. [7] KOM(2011) 933. [8] Espanja, Irlanti, Italia, Kreikka, Latvia, Liettua, Portugali ja Slovakia. [9] COM(2012)173, SWD(2012)98, SWD(2012)99. [10] Jäljempänä näistä puitteista käytetään nimitystä ”EU:n nuorisostrategia”. [11] ”Nuorisotyö” kattaa laaja-alaisesti sosiaalisen, kulttuuriin ja koulutukseen liittyvän ja poliittisen toiminnan, joka on nuorten toimesta, heidän kanssaan tai heitä varten järjestettyä. Se on opetusohjelman ulkopuolista, ammattimaisten tai vapaaehtoisten nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien ohjaamaa vapaa-ajan toimintaa. Se perustuu epäviralliseen oppimiseen ja vapaaehtoiseen osallistumiseen. [12] EUVL C 327, 4.12.2010, s. 1–5. [13] Strategian toiminta-aloihin kuuluvia toimia kuvaillaan tarkemmin tähän tiedonantoon liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. [14] EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2–10. [15] KOM(2011) 567. [16] Katso myös elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskeva eurooppalainen viitekehys, EUVL L 394, 30.12.2006. [17] Työnantajien asennoitumista taitoihin kartoittava Eurobarometri-tutkimus ”Employers’ attitudes to skills”. [18] EUVL C 137, 27.5.2010, s. 1–6. [19] EUVL C 164, 2.6.2011, s. 1–4. [20] Kouluissa annettavaa yrittäjyyskasvatusta käsittelevä raportti (Entrepreneurship Education at School in Europe), Euroopan komissio, 2012. [21] EUVL C 319, 13.12.2008, s. 1–3. [22] Youth on the Move ‑analyysiraportit (Flash Eurobarometer 319a ja 319b, toukokuu 2011), kohderyhmän ikä 15–30 vuotta. [23] http://europa.eu/youth. [24] EUVL C 319, 13.12.2008, s. 8–10. [25] EUVL C 287, 29.11.2007, s. 1–4. [26] EUVL C 326, 3.12.2010, s. 2–3, EUVL C 372, 20.12.2011, s. 19–23, ja EUVL C 169, 15.6.2012, s. 1–4. [27] Interarts, EACEA/2008/01. [28] Sharm el-Sheikh (2010), Odessa (2011), Tbilisi (2012), Tunis (2012). [29] EUVL C 372, 20.12.2011, s. 10–14. [30] SEC(2011) 401. [31] Tutkimukset koskivat nuorten mahdollisuuksia osallistua kulttuurielämään (InterARTS, 2010) ja nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen (London School of Economics, 2012). [32] Katso tähän tiedonantoon liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja. [33] Tilaisuus järjestettiin Espanjan puheenjohtajakaudella. [34] Nämä neljä EU:n ulkopuolista maata vastasivat EU:n ehdokasmaille ja EFTA-valtioille osoitettuun komission kehotukseen toimittaa vapaaehtoisesti kansallinen nuorisoraportti. Belgian kolme kieliyhteisöä toimittivat erilliset raportit. [35] Komissio aikoo esittää vuoden 2012 loppuun mennessä ehdotuksen neuvoston suositukseksi nuorisotakuiden perustamista koskevista ohjeista. Nuorisotakuut ovat järjestelmiä, joita jäsenvaltiot suunnittelevat sen varmistamiseksi, että kaikki nuoret saavat laadukkaan työtarjouksen tai heille tarjotaan täydennyskoulutusta, oppisopimuskoulutusta tai harjoittelujaksoa neljän kuukauden kuluessa työttömyyden alkamisesta (tai koulunkäynnin päättymisestä). [36] Vuonna 2012 korkeakouluopiskelijoille tai ammatillisessa koulutuksessa oleville tarjottiin 130 000 yritysharjoittelupaikkaa muissa EU-maissa. [37] Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu tarjosi tilaisuuden 10 000 nuorelle. [38] Neuvoston päätelmät nuorten luovuuden ja innovointikyvyn edistämisestä, EUVL C 169, 15.6.2012, s. 1–4.