Tiivistelmä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnosta, joka koskee rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien lainsäädäntöehdotusten pakettia

(Koko lausunto on luettavissa englanniksi, ranskaksi ja saksaksi Euroopan tietosuojavaltuutetun verkkosivustolla www.edps.europa.eu)

(2021/C 524/03)

Euroopan komissio hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2021 lainsäädäntöehdotusten paketin, jonka tavoitteena on vahvistaa EU:n rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia (jäljempänä ”rahanpesun torjuntaa koskeva lainsäädäntöpaketti”) sääntöjä, ja se koostuu seuraavista: ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen; ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa käyttöön otettavista mekanismeista rahoitusjärjestelmän käytön estämiseksi rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja direktiivin (EU) 2015/849 kumoamisesta; ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta; ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi varainsiirtojen ja tiettyjen kryptovarojen siirtojen mukana toimitettavista tiedoista.

Euroopan tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti rahanpesun torjuntaa koskevan lainsäädäntöpaketin tavoitteisiin, varsinkin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan tehostamiseen erityisesti entistä yhdenmukaistetummilla sovellettavilla säännöillä ja parannetulla EU:n tason valvonnalla (mukaan luettuna rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustaminen, jäljempänä ”AMLA”).

Euroopan tietosuojavaltuutettu korostaa sitä, että riskiperusteinen lähestymistapa, jolla valvotaan rahoitusjärjestelmän käyttöä rahanpesuun – mikä on keskeistä rahanpesun torjuntaa koskevassa lainsäädäntöpaketissa – on myönteinen seikka, mutta se tarvitsee vielä lisätarkennuksia ja -selvennyksiä.

Edellä mainittu huomioon ottaen ja jotta voidaan varmistaa tarpeellisuuden ja suhteellisuuden periaatteiden noudattaminen sekä parantaa ilmoitusvelvollisten oikeusvarmuutta tehtävissään, Euroopan tietosuojavaltuutettu tekee useita huomioita ja suosituksia, erityisesti seuraavat:

Rahanpesun torjuntaa koskevassa lainsäädäntöpaketissa olisi yksilöitävä henkilötietojen ryhmät, joita ilmoitusvelvolliset käsittelevät täyttääkseen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvät velvollisuutensa, sen sijaan, että niiden täsmentäminen jätetään järjestelmällisesti teknisten sääntelystandardien varaan. Lisäksi olisi kuvattava vielä paremmin ehdot ja rajoitukset, jotka koskevat henkilötietojen erityisryhmiä sekä rikostuomioihin ja rikkomuksiin liittyvien henkilötietojen käsittelyä.

Rahanpesun torjuntaa koskevassa lainsäädäntöpaketissa olisi erityisesti tarkennettava, mitä henkilötietojen erityisryhmien tyyppejä ilmoitusvelvollisten olisi käsiteltävä, kun otetaan huomioon tarpeellisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate sekä huomioidaan suoritettavat eri toimet ja toimenpiteet (tunnistaminen, asiakkaan tuntemisvelvollisuus, rahanpesun selvittelykeskuksille ilmoittaminen) ja tavoiteltu tietty tarkoitus (eli rahanpesun tai terrorismin rahoituksen torjunta). Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo erityisesti, että seksuaaliseen suuntautumiseen tai etniseen alkuperään liittyvien henkilötietojen käsittely olisi kiellettävä.

Tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien osalta Euroopan tietosuojavaltuutettu

— pitää myönteisenä jäsenvaltioiden velvollisuutta ilmoittaa komissiolle suljettu luettelo toimivaltaisista viranomaisista, itsesääntelyelimistä ja ilmoitusvelvollisten ryhmistä, joille on myönnetty pääsy tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin rekistereihin. Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa lainsäätäjää kuitenkin täsmentämään, että veroviranomaisten ja itsesääntelyelimien pääsy tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin rekistereihin olisi rajoitettava rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisiin tarkoituksiin ja näin ollen myönnettävä ainoastaan tätä tarkoitusta varten;

— kun on kyse tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekistereiden tiedoista, jotka ovat ”yleisön saatavilla”, Euroopan tietosuojavaltuutettu toistaa aiemman kantansa, jonka mukaan tällaisen yleisen pääsyoikeuden tarpeellisuutta ja suhteellisuutta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämistarkoituksessa ei ole toistaiseksi selkeästi vahvistettu. Periaatteessa tällainen pääsy olisi rajoitettava koskemaan toimivaltaisia viranomaisia, jotka ovat vastuussa lain täytäntöönpanosta, ja ilmoitusvelvollisia, jotka suorittavat asiakkaan tuntemisvelvollisuuteen liittyviä toimenpiteitä. Euroopan tietosuojavaltuutettu on sitä mieltä, että tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin tietoihin pääsy jonkin muun yleisen edun mukaisen tavoitteen vuoksi (esimerkiksi avoimuuden parantaminen) olisi katsottava ennemminkin oikeudeksi saada tietoja. Yleisön pääsy tietoihin edellyttäisi erillistä tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden arviointia, ja siihen olisi sovellettava eri sääntöjä, joissa säädetään tarvittavista suojatoimista. Näin ollen Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee, että lainsäätäjä arvioi tällaisen yleisen pääsyoikeuden tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta, ja tämän arvioinnin perusteella asettaa sille tarpeen mukaan erityiset oikeudelliset puitteet, jotka ovat erilliset toimivaltaisten viranomaisten pääsyä koskevista puitteista;

Tämän lisäksi Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee vahvasti, että riskeihin, joita jäsenvaltioiden on huomioitava, kun ne laativat kriteerejä tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin tietoihin pääsyyn koskevan poikkeuksen myöntämistä varten, lisätään selkeä viittaus kyseessä olevien yksilöiden henkilötietojen suojaan kohdistuviin riskeihin.

Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee myös, että rahanpesun torjuntaa koskevassa lainsäädäntöpaketissa säädetään raportointimekanismista tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien käytöstä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan, jotta voidaan saada tosiasioihin perustuvia todisteita järjestelmän tehokkuudesta sekä tukea mahdollisia tulevia säädösaloitteita.

Euroopan tietosuojavaltuutettu huomauttaa lisäksi rahanpesun selvittelykeskuksille annetuista laajoista pääsyvaltuuksista ja kehottaa lainsäätäjää arvioimaan näiden pääsyoikeuksien tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden uudelleen, etenkin suhteessa ehdotuksen direktiiviksi 18 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin ”lainvalvontatietoihin”. Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee rahanpesun selvittelykeskusten välisen tietojenvaihtojärjestelmän (FIU.net) osalta, että ehdotusta asetukseksi AMLAn perustamisesta muutetaan siten, että siinä määritetään selkeästi kaikkien asianosaisten sidosryhmien (AMLA, rahanpesun selvittelykeskukset) tehtävät tietosuojan kannalta suhteessa tähän viestintäkanavaan, koska sillä on vaikutusta sovellettavaan tietosuojasäännöstöön ja valvontamalliin.

Kun on kyse asiakkaan tuntemisvelvollisuuteen liittyvistä tietolähteistä, mukaan luettuina seurantaluettelot, rahanpesun torjuntaa koskevassa lainsäädäntöpaketissa olisi erityisesti selvennettävä sitä, milloin ilmoitusvelvollisilta edellytetään kyseisten luetteloiden laatimista. Tältä osin Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa lainsäätäjää harkitsemaan, pitäisikö kyseinen pääsy rajoittaa tilanteisiin, joissa rahanpesun tai terrorismin rahoituksen riski on suuri.

Jotta voidaan lisäksi edistää sellaisten käytännesääntöjen ja sertifiointien hyväksymistä, joita rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan tarkoitettujen tietokantojen ja seurantaluetteloiden tarjoajien on noudatettava, Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa lainsäätäjää sisällyttämään rahanpesun torjuntaa koskevaan lainsäädäntöpakettiin viittauksen yleisen tietosuoja-asetuksen 40 artiklassa tarkoitettuihin käytännesääntöihin ja 42 artiklassa tarkoitettuihin sertifiointeihin, jotka kehitetään alan erityiset tarpeet huomioiden.

1. Taustaa

1. Euroopan komissio hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2021 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen (jäljempänä ”ehdotus asetukseksi”) (1); ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa käyttöön otettavista mekanismeista rahoitusjärjestelmän käytön estämiseksi rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja direktiivin (EU) 2015/849 kumoamisesta (jäljempänä ”ehdotus direktiiviksi”) (2); ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (jäljempänä ”ehdotus asetukseksi AMLAn perustamisesta”) (3); ja ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi varainsiirtojen ja tiettyjen kryptovarojen siirtojen mukana toimitettavista tiedoista (jäljempänä ”ehdotus asetukseksi kryptovaroista”) (4). Edellä mainittuihin neljään säädösehdotukseen viitaan jäljempänä yhteisesti nimellä ”rahanpesun torjuntaa koskeva lainsäädäntöpaketti”.

2. Rahanpesun torjuntaa koskeva lainsäädäntöpaketti annetaan 7. toukokuuta 2020 esitetyn, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa kokonaisvaltaista unionin toimintapolitiikkaa koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti (5). Euroopan tietosuojavaltuutettu on antanut lausunnon toimintasuunnitelmasta 23. heinäkuuta 2020 (6).

3. Toimintasuunnitelman tavoitteet etenkin asetuksessa (7) tarkoitetun mukaisesti ovat seuraavat: — varmistetaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan EU:n nykyisen sääntelykehyksen tuloksellinen täytäntöönpano — luodaan yksi yhteinen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeva EU:n säännöstö — aloitetaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvonta EU:n tasolla — perustetaan tuki- ja yhteistyömekanismi rahanpesun selvittelykeskuksia varten — valvotaan unionin tason rikosoikeussäännösten noudattamista ja varmistetaan tietojenvaihto — vahvistetaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan EU:n sääntelykehyksen kansainvälistä ulottuvuutta.

4. Rahanpesun torjuntaa koskeva lainsäädäntöpaketti, mukaan luettuna ehdotus asetukseksi, johon sisältyy direktiivin (EU) 2018/843 (8) osia (säännöksiä), on kunnianhimoinen säädösaloite, jonka tavoitteena on lisätä rahanpesun torjunnan tehokkuutta. Tavoite on tarkoitus saavuttaa erityisesti täytäntöönpanon keskittämisellä, mukaan luettuna vasta perustettu rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomainen (jäljempänä ”AMLA”), ilmoitusvelvollisten velvollisuuksien vakioinnilla, ylikansallisen ja kansallisen riskiperusteisen lähestymistavan virtaviivaistamisella sekä asettamalla säännöt toimivaltaisten valvontaviranomaisten ja asianmukaisten tietokantojen ja tietojenvaihtoon tarkoitetun infrastruktuurin (eritoten FIU.net), jonka toiminnasta ja hallinnoinnista vastaa AMLA, väliselle yhteistyölle.

5. Euroopan komissio pyysi 21. heinäkuuta 2021 Euroopan tietosuojavaltuutetulta lausuntoa ehdotuksesta asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Nämä huomautukset rajoittuvat ehdotuksen niihin säännöksiin, jotka ovat merkityksellisimpiä tietosuojan kannalta tarkasteltuina.

4. Päätelmät

Edellä esitetyn nojalla Euroopan tietosuojavaltuutettu

— pitää myönteisenä rahanpesun torjuntaa koskevan lainsäädäntöpaketin tavoitetta lisätä rahanpesun ja terrorismin torjunnan tehokkuutta erityisesti, kun se tehdään yhdenmukaistamalla sovellettavia sääntöjä entisestään ja parantamalla valvontaa EU:n tasolla (mukaan luettuna rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustaminen, jäljempänä ”AMLA”)

— ja suhtautuu myönteisesti riskiperusteiseen lähestymistapaan, jota noudattamalla pyritään estämään rahoitusjärjestelmän käyttö rahanpesuun, mikä on keskeistä rahanpesun torjuntaa koskevassa lainsäädäntöpaketissa.

Jotta voidaan varmistaa tietosuojaan liittyvien tarpeellisuuden ja suhteellisuuden periaatteiden sekä sovellettavien unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädännön noudattaminen, Euroopan tietosuojavaltuutettu panee merkille ja suosittelee kuitenkin erityisesti seuraavaa:

— rahanpesun torjuntaa koskevassa lainsäädäntöpaketissa (erityisesti ehdotuksessa asetukseksi) olisi tunnistettava henkilötietojen ryhmät, joita ilmoitusvelvolliset käsittelevät täyttääkseen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvät velvollisuudet

— ehdotuksessa asetukseksi olisi erityisesti osoitettava selkeästi henkilötietojen erityisryhmien ja rikostuomioita tai rikkomuksia koskevien henkilötietojen käsittelyä koskevat ehdot ja rajoitukset

— henkilötietojen erityisryhmien osalta rahanpesun torjuntaa koskevassa lainsäädäntöpaketissa olisi erityisesti täsmennettävä, minkä tyyppisiä tietoja (yleisen tietosuoja-asetuksen 9 artiklan erityisten henkilötietoryhmien laajemmassa luokassa) ilmoitusvelvollisten on käsiteltävä ja missä vaiheessa, kun tietoja käsitellään rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntatarkoituksiin. Tältä osin Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että seksuaaliseen suuntautumiseen tai etniseen alkuperään liittyvien henkilötietojen käsittely olisi kiellettävä.

— Tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien osalta Euroopan tietosuojavaltuutettu — pitää myönteisenä tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevissa rekistereissä säilytettävien tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevista tiedoista annettua täsmennystä. Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee kuitenkin tarkentamaan sitä, että ehdotuksen asetukseksi 44 artiklan mukainen tietoluettelo on tyhjentävä luettelo; — pitää myönteisenä jäsenvaltioiden velvollisuutta ilmoittaa komissiolle suljettu luettelo toimivaltaisista viranomaisista, itsesääntelyelimistä ja ilmoitusvelvollisten ryhmistä, joille on myönnetty pääsy rekistereihin. Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa kuitenkin lainsäätäjää täsmentämään, että veroviranomaisten ja itsesääntelyelimien pääsy tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin rekistereihin olisi rajoitettava rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisiin tarkoituksiin ja myönnettävä ainoastaan tätä tarkoitusta varten; — toteaa, että ehdotuksen direktiiviksi 12 artiklaan sisältyy säännöksiä, jotka sisältyvät jo direktiiviin (EU) 2015/849, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä (EU) 2018/843, ja joiden mukaan tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien tiedot ovat ”suuren yleisön” saatavilla. Näin ollen Euroopan tietosuojavaltuutettu toistaa kantansa, joka on ilmaistu Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnossa 1/2017 kyseisenlaisesta yleisestä pääsyoikeudesta, eli ainoastaan toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka ovat vastuussa lain täytäntöönpanosta, ja ilmoitusvelvollisilla, jotka suorittavat asiakkaan tuntemisvelvollisuuteen liittyviä toimenpiteitä, on oltava pääsy tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin tietoihin nimenomaisesti rahanpesun ja terrorismin rahoituksen tunnistamis- ja estämistarkoituksessa (9). Euroopan tietosuojavaltuutettu huomauttaa, että (esimerkiksi kansalaisjärjestöjen) pääsy tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin tietoihin edellyttää erilaista oikeutta saada ja antaa tietoja. Yleisön pääsyoikeuden, jolla on eri toiminto/tarkoitus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus on testattava erikseen, ja pääsyä varten on laadittava erilliset, erilaiset säännöt. Näin ollen Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee, että lainsäätäjä arvioi tällaisen yleisen pääsyoikeuden tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta ja tämän arvioinnin perusteella asettaa sille tarpeen mukaan erityiset oikeudelliset puitteet, jotka ovat erilliset toimivaltaisten viranomaisten pääsyä koskevista puitteista; — tämän lisäksi Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee vahvasti, että riskeihin, jotka jäsenvaltioiden on huomioitava, kun ne laativat kriteerejä tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin tietoihin pääsyyn koskevan poikkeuksen myöntämistä varten, lisätään erillinen viittaus kyseessä olevien yksilöiden henkilötietojen suojaan kohdistuviin riskeihin. Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee myös käsitteiden ”poikkeuksellinen” ja ”poikkeus” poistamista 13 artiklan ensimmäisestä ja toisesta virkkeestä; — Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee myös, että rahanpesun torjuntaa koskevaan lainsäädäntöpakettiin lisätään säännös mekanismista, jolla raportoidaan tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien käytön tehokkuudesta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnassa;

— rikostuomioita tai rikkomuksia koskevien henkilötietojen käsittelyn osalta ehdotuksen asetukseksi 55 artiklan 3 kohdan b alakohdan viittaus ”syytteisiin” (”rikostutkinnan”, ”oikeudenkäyntien” ja ”tuomioiden” ohella) on epämääräinen ja olisi sen vuoksi poistettava tai sitä olisi tarkennettava;

— Euroopan tietosuojavaltuutettu panee lisäksi merkille ehdotuksen direktiiviksi 18 artiklan nojalla rahanpesun selvittelykeskuksille annetut laajat pääsyvaltuudet ja näin ollen kehottaa lainsäätäjää arvioimaan näiden pääsyoikeuksien tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden uudelleen, etenkin suhteessa 18 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin ”lainvalvontatietoihin”. Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee vastaavasti, että henkilötietojen ryhmät, joihin rahanpesun selvittelykeskuksilla on pääsy 18 artiklan 1 kohdan a alakohdan (”rahoitustiedot”) ja 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan (”hallinnolliset tiedot”) mukaisesti, rajataan selkeästi ja tyhjentävästi;

— toistaa, että rahanpesun selvittelykeskusten toimivallan ja toimien määrittely laissa tutkimuspohjalta tietopohjan sijasta olisi yhdenmukaisempaa tietosuojaan liittyvien suhteellisuuden ja käyttötarkoituksen rajoittamisen periaatteiden kanssa, ja näin ollen suosittelee direktiivin johdanto-osan kappaleen 51 sanamuodon poistamista ”kiinnostavien kohteiden” havaitsemisen osalta;

— FIU.netin osalta suosittelee, että ehdotuksessa asetukseksi AMLAn perustamisesta tai ainakin komission ehdotuksen direktiiviksi 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksymässä teknisessä täytäntöönpanostandardissa selkeästi säädetään kaikkien asianosaisten sidosryhmien (AMLA, rahanpesun selvittelykeskukset) tehtävät tietosuojan kannalta, koska sillä on vaikutusta sovellettavaan tietosuojasäännöstöön ja valvontamalliin;

— rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan keskustietokannan osalta Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee määrittämään rajoituksen tietokannassa olevien henkilötietojen säilytykselle erityisesti rahanpesun selvittelykeskusten keräämien sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaan keskustietokantaan siirrettyjen poliittisesti vaikutusvaltaisia henkilöitä, heidän perheenjäseniään ja heidän yhtiökumppaneitaan koskevien asiakirjojen valvontatarkastusten tulosten takia;

— asiakkaan tuntemisvelvollisuuteen liittyvien tietolähteiden, joihin lukeutuvat myös seurantaluettelot, osalta rahanpesun torjuntaa koskevassa lainsäädäntöpaketissa olisi erityisesti selvennettävä sitä, milloin ilmoitusvelvollisilta edellytetään kyseisiä luetteloita. Tältä osin Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa lainsäätäjää harkitsemaan, pitäisikö kyseinen pääsy rajoittaa tilanteisiin, joissa rahanpesun tai terrorismin rahoituksen riski on suuri. Lisäksi johdanto-osan kappaleessa voitaisiin selventää sitä, että ilmoitusvelvollisten on asianmukaisesti vahvistettava seurantaluettelojen tiedot ja huomioitava erityisesti niiden luotettavuus ja tarkkuus;

— jotta voidaan lisäksi edistää sellaisten käytännesääntöjen ja sertifiointien hyväksymistä, joita rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan tarkoitettujen tietokantojen ja seurantaluetteloiden tarjoajien on noudatettava, Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa lainsäätäjää sisällyttämään rahanpesun torjuntaa koskevaan lainsäädäntöpakettiin viittauksen yleisen tietosuoja-asetuksen 40 artiklassa tarkoitettuihin käytännesääntöihin ja 42 artiklassa tarkoitettuihin sertifiointeihin, jotka kehitetään alan erityiset tarpeet huomioiden;

— ehdotuksen asetukseksi 32 artiklan 3 kohdassa säädetään, että AMLA voi antaa ohjeita [poliittisesti vaikutusvaltaisen henkilön] läheiseksi yhtiökumppaniksi tiedetyn henkilön määritelmän soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden tunnistamiskriteereistä. Tältä osin Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että ”läheiseksi yhtiökumppaniksi tiedetyn henkilön” luokkaa olisi täsmennettävä itse ehdotuksessa asetukseksi eikä (ainoastaan) AMLAn ohjeissa;

— Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee, että niiden työntekijöiden luokkia täsmennetään, joihin sovelletaan ehdotuksen asetukseksi 11 artiklassa edellytettyä luotettavuuden tutkimista;

— Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee nimenomaisesti, että kriteereihin, jotka toimivaltaiset viranomaiset huomioivat hallinnollisia seuraamuksia ja toimenpiteitä julkaistessaan, lisätään kyseessä olevien yksilöiden henkilötietojen suojaan kohdistuvat riskit;

— lopuksi Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee joitakin muutoksia (lisäyksiä ja poistoja) rahanpesun torjuntaa koskevan lainsäädäntöpaketin artiklojen ja johdanto-osan kappaleiden sanamuotoihin yleisen tietosuoja-asetuksen ja EU:n tietosuoja-asetuksen osalta.

Bryssel, 22. syyskuuta 2021 Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) COM(2021) 420 final.

(2) COM (2021) 423 final.

(3) COM(2021) 421 final.

(4) COM(2021) 422 final. Euroopan tietosuojavaltuutettu huomauttaa tältä osin, että ehdotusta asetukseksi laajennetaan kryptovarojen jäljitettävyyttä koskeviin vaatimuksiin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntatarkoituksessa; kryptovarapalvelun tarjoajan velvollisuuteen toimittaa 14–18 artiklassa tarkoitetut tiedot; sekä 20 artiklan (Tietosuoja) ja 21 artiklan (Tietojen säilyttäminen) mukaisten kryptovarapalvelun tarjoajien sisällyttämiseen. Euroopan tietosuojavaltuutettu julkaisi lausuntonsa kryptovaroista 24. kesäkuuta 2021 (Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto, joka koskee ehdotusta asetukseksi kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta).

Lausuntoon voi tutustua osoitteessa https://edps.europa.eu/data-protection/our-work/publications/opinions/edps-opinion-proposal-regulation-markets-crypto_en

(5) Tiedonanto toimintasuunnitelmasta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa kokonaisvaltaista unionin toimintapolitiikkaa varten (C(2020)2800 final).

(6) Lausunto 5/2020, joka koskee Euroopan komission toimintasuunnitelmaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa kokonaisvaltaista unionin toimintapolitiikkaa varten, on saatavilla osoitteesta https://edps.europa.eu/sites/default/files/publication/20-07-23_edps_aml_opinion_en.pdf

(7) Ks. perustelujen s. 1.

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/843, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43).

(9) Katso Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon 1/2017 61 ja 62 kohta. ”Tämän lausunnon johdanto-osan mukaisesti rahanpesun torjuntaa koskevassa direktiivissä rikosten tutkiminen ja syytteeseenpano annetaan toimivaltaisten viranomaisten tehtäväksi. Tältä osin rahoitusmarkkinoilla toimivia yksityisiä toimijoita pyydetään ainoastaan toimittamaan tiedot vastuussa oleville toimivaltaisille viranomaisille. Yksityinen henkilö tai elin ei missään tapauksessa, virallisesti tai epävirallisesti, suoraan tai välillisesti, voi olla täytäntöönpanija.” 62. ”Voidaan kuitenkin myöntää, että kansalaisjärjestöt, jotka työskentelevät talousrikosten ja väärinkäyttöjen parissa, lehdistö ja tutkivat journalistit tosiasiallisesti edistävät viranomaisten huomion kiinnittämistä ilmiöihin, jotka voivat olla rikosoikeudellisten lainvalvontatoimien kannalta olennaisia. Jos asia on näin, lainsäätäjän on kuitenkin katsottava pääsy tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskeviin tietoihin osaksi kansalaisten ja lehdistön edustajien oikeutta saada ja antaa tietoja. Näin yleisön pääsy tietoihin saa uuden tarkoituksen, minkä seurauksena kyseisen säännön oikeasuhteisuutta arvioidaan suhteessa kyseiseen oikeuteen eikä toimintapoliittisiin tarkoituksiin (esimerkiksi terrorismin torjunta tai veronkierto), joita ei voida yhdistää yksityisiin toimiin.”

Tässä kohdassa muistutamme myös unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä asiassa Österreichischer Rundfunk, jossa tuomioistuin katsoi, että oli välttämätöntä tutkia, olisiko julkisuuden ohjaamaa toimintapoliittista tavoitetta ”voitu saavuttaa yhtä tehokkaasti toimittamalla nimet sisältävät tiedot vain valvontaelimille” [88 kohta, painotus lisätty, tuomioistuimen tuomio, 20. toukokuuta 2003, Rechnungshof (C-465/00) v Österreichischer Rundfunk and Others and Christa Neukomm (C-138/01) and Joseph Lauermann (C-139/01) v Österreichischer Rundfunk, ECLI:EU:C:2003:294]. Tätä kysymystä on tarkoin harkittava, kun arvioidaan sellaisten toimenpiteiden oikeasuhteisuutta, jotka koostuvat yleisön pääsystä henkilötietoihin.