KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Monivuotisen rahoituskehyksen laatiminen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän EU:n yhteistyön rahoitusta varten vuosina 2014–2020 (yhdestoista Euroopan kehitysrahasto) /* KOM/2011/0837 lopullinen */





Tämä tiedonanto ja sen liite kuuluvat komission ehdotuspakettiin, joka koskee EU:n ulkoisia toimia vuodet 2014–2020 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Laskelmat perustuvat oletukseen, että Kroatia on liittynyt Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2014 mennessä ja osallistuu 11. Euroopan kehitysrahaston (EKR) rahoittamiseen. Tarvittaessa ehdotetun sisäisen sopimuksen tekstiä muutetaan sen 1 artiklan 7 kohdan ja 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Euroopan unioni ylläpitää erityissuhteita Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) alueen kehitysmaiden ryhmään AKT–EU-kumppanuussopimuksen[1] perusteella. Niiden lisäksi 25 merentakaista maata ja aluetta, joilla on perustuslaillinen yhteys jäsenvaltioihin, ovat assosioituneet EU:hun järjestelmällä, joka perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännen osan määräyksiin ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyssä päätöksessä[2] vahvistettuihin yksityiskohtaisiin sääntöihin ja menettelyihin. EKR on EU:n tärkein väline, jolla se rahoittaa Cotonoun sopimuksen mukaista kehitysyhteistyötä AKT-valtioiden kanssa ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen mukaista EU:n yhteistyötä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa. EU:n jäsenvaltiot rahoittavat EKR:ää EU:n talousarvion ulkopuolelta erityisten jakoperusteiden mukaisesti. EKR laaditaan monivuotiselle kaudelle. Kymmenettä EKR:ää koskeva sisäinen sopimus[3], jossa vahvistetaan kyseisen EKR:n varat ja niiden jakautuminen laajoihin alaryhmiin, kattaa vuodet 2008–2013 ja sisältää täytäntöönpanoa ja rahoituksen seurantaa koskevia määräyksiä. Komissio korosti tiedonannossaan Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio[4], että tällä hetkellä ei ole asianmukaista ehdottaa EKR:n sisällyttämistä EU:n talousarvioon. EU:n AKT-valtioiden kanssa tekemän kehitysyhteistyön sisällyttämistä EU:n talousarvioon suunnitellaan vuodelle 2020, joka on myös vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen viimeinen vuosi ja Cotonoun sopimuksen päättymisvuosi. Tässä tiedonannossa kuvaillaan tärkeimpiä tekijöitä, joiden on tarkoitus sisältyä 11. EKR:ää koskevaan sisäiseen sopimukseen vuosiksi 2014–2020. EU:n jäsenvaltioiden hallitusten edustajat päättävät sisäisen sopimuksen sisällöstä ja sanamuodosta. Sisäisen sopimuksen hyväksymisen jälkeen neuvoston on tarkoitus hyväksyä 11. EKR:ää koskeva täytäntöönpanoasetus ja varainhoitoasetus. 1. Oikeudelliset ja poliittiset puitteet EU:n kehitysyhteistyö Lissabonin sopimuksessa (SEU-sopimuksen 21 artikla) kuvaillaan EU:n ulkoisten toimien keskeisiä poliittisia tavoitteita. Lisäksi EU:n kehitysyhteistyön keskeisimpänä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja pitkällä aikavälillä sen poistaminen (SEUT-sopimuksen 208 artikla). Tässä yhteydessä EU:n on noudatettava sitoumuksiaan sekä otettava huomioon Yhdistyneiden kansakuntien (YK) ja muiden kansainvälisten järjestöjen puitteissa hyväksytyt tavoitteet. Poliittisiin puitteisiin kuuluu ”eurooppalainen konsensus” eli 22. joulukuuta 2005 annettu neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julkilausuma Euroopan unionin kehityspolitiikasta[5]. Kyseisiin puitteisiin kuuluvat niin ikään komission 13. lokakuuta 2011 antama tiedonanto EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma[6], jossa esitetään ajantasaistetut puitteet EU:n kehitysyhteistyölle yleisesti, sekä mahdolliset tulevat tiedonannot, joissa määritellään unionin kehitysyhteistyöpolitiikan perussuuntaukset ja ‑periaatteet. Poliittisiin puitteisiin kuuluvat myös ulkoisen ulottuvuuden käsittävät unionin alakohtaiset painopisteet ja strategiat sekä laaja-alaisten politiikkojen, kuten ilmastotoimien, sisällyttäminen kehityspolitiikkaan. AKT-valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta EU:n oikeudellisia ja poliittisia puitteita täydentää Cotonoun sopimus, jonka osapuolet ovat yhtäältä AKT-valtioiden ryhmä ja toisaalta Euroopan unioni jäsenvaltioineen. Huhtikuussa 2003 voimaan tullut sopimus kattaa 20 vuoden jakson maaliskuusta 2000 helmikuuhun 2020. Se tehtiin kattavan kumppanuuden perustamiseksi kolmen toisiaan täydentävän pilarin eli kehitysyhteistyön, taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön sekä poliittisen ulottuvuuden pohjalta. AKT–EU-kumppanuus rakentuu köyhyyden vähentämisen ja lopulta poistamisen tavoitteelle kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen koskevien tavoitteiden mukaisesti (Cotonoun sopimuksen 1 artikla). Cotonoun sopimukseen sisältyy tarkistuslauseke, jonka mukaisesti sopimusta mukautetaan viiden vuoden välein. AKT–EU-ministerineuvosto hyväksyi kesäkuussa 2010 toisen tällaisen tarkistuksen, jota on sovellettu väliaikaisesti marraskuusta 2010. Neuvosto päättää tarkistetun sopimuksen tekemisestä saatuaan Euroopan parlamentin suostumuksen. EU:n ja merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatio EU:n ja merentakaisten maiden ja alueiden assosiaation pohjana on useita oikeusperustoja. EU:n primaarilainsäädännössä se pohjautuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) neljänteen osaan. Assosiaation tavoitteena on edistää merentakaisten maiden ja alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja luoda läheiset taloudelliset suhteet niiden ja koko unionin välille (SEUT-sopimuksen 198 artikla). Yksityiskohtaiset säännöt ja menettelyt on vahvistettu peräkkäisissä neuvoston päätöksissä, joista viimeisin on neuvoston päätös 2001/822/EY. Päätöstä sovelletaan kaikkiin perussopimuksen liitteessä II lueteltuihin merentakaisiin maihin ja alueisiin lukuun ottamatta Bermudaa, ja sitä rahoitetaan EKR:stä. Päätöksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2013, ja komissio on laatimassa ehdotusta uudeksi neuvoston päätökseksi, jonka on tarkoitus tulla voimaan 1. tammikuuta 2014 ja luoda poliittiset ja oikeudelliset puitteet 11. EKR:n täytäntöönpanolle merentakaisten maiden ja alueiden osalta. 2 Tärkeimmät muutokset kymmenettä EKR:ää koskevaan sisäiseen sopimukseen verrrattuna Ehdotus ei sisällä merkittäviä rakenteellisia muutoksia kymmenenteen EKR:ään verrattuna. Tärkeimmät alat, joilla ehdotetaan muutoksia, ovat seuraavat: 2.1 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kuten tiedonannossa Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio esitetään, jäsenvaltioihin sovellettavia EKR:n jakoperusteita ehdotetaan yhdenmukaistettaviksi aiempaa enemmän EU:n talousarviossa käytettävien jakoperusteiden kanssa. Näin ollen 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ehdotetut jakoperusteet ovat lähempänä talousarvion jakoperusteita kuin ne, joita käytettiin kymmenettä EKR:ää laadittaessa. 2.2 Määrärahat Sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ehdotetut 11. EKR:n kokonaismäärät AKT-maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävälle yhteistyölle ilmoitettiin tiedonannossa Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio vuoden 2011 hintoina. Tähän tiedonantoon liitetyssä ehdotuksessa sisäiseksi sopimukseksi EKR:n määrärahat puolestaan ilmoitetaan käypinä hintoina, jotta inflaatio monivuotisen rahoituskehyksen aikana voitaisiin ottaa paremmin huomioon. Tukimenojen osalta pyydetty rahoitus vastaa viittä prosenttia komission hallinnoimista EKR:n määrärahoista. Tämä kuvastaa komission halua ottaa paremmin huomioon EKR:n ohjelmointiin ja toteuttamiseen käytetyt todelliset tukimenot, mukaan luettuina kustannukset, jotka liittyvät avun täytäntöönpanotehtävien siirtämiseen sekä valvonnan parantamiseen. AKT-valtioiden keskinäisen ja alueiden välisen yhteistyön osalta 2 artiklan b alakohdassa ehdotetaan, että näihin toimiin osoitetaan sama määrä AKT-maille tarkoitettuja varoja kuin kymmenennessä EKR:ssä. Nämä määrärahat käytetään osittain rahoittamaan häiriönsietokykyä parantavaa uutta järjestelmää, josta määrättiin Cotonoun sopimuksen toisen tarkistuksen yhteydessä (katso jäljempänä). Euroopan investointipankin kuulemisen perusteella vaikuttaa siltä, että investointikehykseen ei ole tarpeen siirtää lisää varoja, koska rahaston uusiutuvan luonteen ansiosta saatavilla on jo riittävästi varoja yhdeksännestä ja kymmenennestä EKR:stä palautuneiden varojen myötä. Tämä ei kuitenkaan koske korkotukien rahoittamiseen ja hankkeisiin liittyvään tekniseen apuun käytettäviä avustuksia, joiden osalta 2 artiklan d alakohdassa ja 3 artiklan 1 kohdassa ehdotetaan määrärahojen lisäämistä (kymmenenteen EKR:ään verrattuna) paikkaamaan kymmenennen EKR:n riittämätöntä rahoitusta, kasvattamaan nykyisen toiminnan mittakaavaa ja mahdollistamaan muunlaisia rahoituksen yhdistämismekanismeja. 2.3 Alueelliset B-määrärahat ja häiriönsietokykyä parantava järjestelmä Cotonoun sopimuksen toisen tarkistuksen yhteydessä sovittiin alueellisten B-määrärahojen perustamisesta kattamaan ennakoimattomia tarpeita, joilla on alueellinen ulottuvuus (tarkistetun Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevan 9 artiklan 2 kohta). Samoin sovittiin myös häiriönsietokykyä parantavasta järjestelmästä, joka korvaa nykyisen Flex-välineen ja muut häiriönsietokykyä parantavat järjestelmät. Uuden järjestelmän olisi perustuttava V-Flex-järjestelystä ja elintarvikerahoitusvälineestä saatuihin kokemuksiin (tarkistetun Cotonoun sopimuksen 60 ja 68 artikla) ja keskityttävä ulkoisiin häiriöihin, joilla on kansainvälinen ulottuvuus. Näin ollen 2 artiklan c alakohdassa ehdotetaan näiden muutosten sisällyttämistä 11. EKR:ää koskevaan sisäiseen sopimukseen. 2.4 EKR:n komitea Sisäisen sopimuksen 8 artiklan 2 kohtaan sisältyy ehdotus jakoperusteisiin pohjautuvaksi järjestelmäksi, jonka mukaisesti äänet painotetaan 11. EKR:n komiteassa. 3. PÄÄTELMÄT Tätä taustaa vasten komissio kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan liitteenä olevaa ehdotusta sisäiseksi sopimukseksi AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille annettavan EU:n avun täytäntöönpanosta vuosille 2014–2020. LIITE: Luonnos: Neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien SISÄINEN SOPIMUS vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ovat kuulleet komissiota, ovat kuulleet Euroopan Investointipankkia sekä katsovat seuraavaa: (1) Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetussa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisessä kumppanuussopimuksessa[7], jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, määrätään rahoituspöytäkirjojen vahvistamisesta kutakin viisivuotiskautta varten. (2) Neuvostossa 17 päivänä heinäkuuta 2006 kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat tekivät sisäisen sopimuksen vuosia 2008–2013 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan yhteisön avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille[8]. (3) Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27 päivänä marraskuuta 2001 tehtyä neuvoston päätöstä 2001/822/EY[9], jäljempänä ’päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta’, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2007/249/EY (EUVL L 109, 26.4.2007, s. 33), sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2013. Uusi päätös olisi annettava ennen kyseistä päivämäärää. (4) AKT–EU-kumppanuussopimuksen ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen täytäntöön panemiseksi olisi perustettava 11. EKR ja vahvistettava menettely, jolla määritetään sen varojen jakaminen ja jäsenvaltioiden maksuosuudet. (5) Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot suorittavat AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä I b olevan 7 kohdan mukaisesti yhdessä AKT-valtioiden kanssa tulosten arvioinnin, jossa arvioidaan esimerkiksi sitoumusten ja maksujen toteutumisastetta. (6) Rahoitusyhteistyön hallinnointia koskevat säännöt olisi määritettävä. (7) Komission alaisuuteen olisi perustettava jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea, jäljempänä ’EKR:n komitea’, ja Euroopan investointipankin alaisuuteen olisi perustettava vastaavanlainen komitea. Olisi yhdenmukaistettava toimet, joita komissio ja investointipankki toteuttavat AKT–EU-kumppanuussopimuksen ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen vastaavien säännösten soveltamiseksi. (8) Unionin kehitysyhteistyöpolitiikkaa ohjaavat Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksessa 8 päivänä syyskuuta 2000 hyväksymät vuosituhannen kehitystavoitteet ja niihin myöhemmin tehdyt muutokset. (9) Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ovat hyväksyneet avun tuloksellisuutta koskevan toimintakehyksen[10], jossa vahvistetaan tuki avun tuloksellisuudesta annetun Pariisin julistuksen (2005) nojalla tehdyille sopimuksille, EU:n menettelysäännöille täydentävyydestä ja työnjaosta kehitysyhteistyöpolitiikassa (2007) sekä Accran toimintasuunnitelmaa koskeville EU:n suuntaviivoille (2008). Lisäksi neuvosto hyväksyi vuonna 2011 avun tuloksellisuutta koskevan EU:n yhteisen kannan Busanissa Etelä-Koreassa järjestettyä neljättä korkean tason foorumia varten, ja EU sekä sen jäsenvaltiot hyväksyivät Busanin päätösasiakirjan. (10) Olisi palautettava mieleen edellä mainituissa päätelmissä tarkoitetut virallisen kehitysavun tavoitteet. Ilmoittaessaan EKR:n menoista jäsenvaltioille ja OECD:n kehitysapukomitealle (DAC) komission olisi erotettava toisistaan virallisen kehitysavun ja muun kehitysavun mukaiset toimet. (11) Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat, Euroopan parlamentti ja komissio hyväksyivät 22 päivänä joulukuuta 2005 yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta eli eurooppalaisen konsensuksen[11]. (12) Komissio antoi 13 päivänä lokakuuta 2011 tiedonannon EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: Muutossuunnitelma[12]. (13) Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 22 päivänä joulukuuta 2009 päätelmät EU:n suhteista merentakaisiin maihin ja alueisiin. (14) Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiota ja toimintaa selvitetään neuvoston päätöksessä 2010/427 EU. (15) Jotta AKT-valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön sisällyttäminen EU:n yleiseen talousarvioon olisi tulevaisuudessa helpompaa ja jotta vältyttäisiin rahoituksen keskeytymiseltä maalis- ja joulukuun 2020 välillä, on asianmukaista määrittää EKR:n monivuotiselle rahoituskehykselle sama soveltamisaika kuin vuosien 2014–2020 yleiselle talousarviolle. Näin ollen on suotavampaa määrittää EKR:n varoista tehtyjen sitoumusten päättymispäiväksi 31 päivä joulukuuta 2020 sen sijaan, että se olisi Cotonoun sopimuksen viimeinen soveltamispäivä eli 28 päivä helmikuuta 2020. (16) Jotta sosioekonomista yhteistyötä voitaisiin vahvistaa EU:n syrjäisimpien alueiden ja AKT-valtioiden sekä Karibian, Länsi-Afrikan ja Intian valtameren alueella sijaitsevien merentakaisten maiden ja alueiden välillä, Euroopan aluekehitysrahastoa ja Euroopan alueellista yhteistyötä kokevissa asetuksissa säädetään näiden Euroopan unionin ulkopuolisten alueiden ja kumppanien välillä tehtävää yhteistyötä koskevien määrärahojen lisäämisestä vuosiksi 2014–2020. OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 LUKU RAHOITUSVARAT 1 artikla 11. EKR:n varat 1. Jäsenvaltiot perustavat 11. Euroopan kehitysrahaston, jäljempänä ’11. EKR’. 2. 11. EKR muodostuu seuraavista varoista: (a) Enintään 34 275,6 miljoonan euron summa (käypinä hintoina), joka koostuu jäsenvaltioiden maksuosuuksista seuraavasti: || Jakoperuste || Rahoitusosuudet (milj. euroa) Belgia || 3,23 % || 1 108,55 Bulgaria || 0,22 % || 75,38 Tšekki || 0,83 % || 284,58 Tanska || 1,97 % || 674,70 Saksa || 20,54 % || 7 041,44 Viro || 0,08 % || 28,82 Irlanti || 0,95 % || 324,16 Kreikka || 1,57 % || 539,79 Espanja || 8,06 % || 2 762,43 Ranska || 17,83 % || 6 110,88 Italia || 12,62 % || 4 324,33 Kypros || 0,12 % || 39,74 Latvia || 0,11 % || 37,52 Liettua || 0,18 % || 61,42 Luxemburg || 0,26 % || 90,00 Unkari || 0,69 % || 237,42 Malta || 0,04 % || 13,44 Alankomaat || 4,85 % || 1 662,01 Itävalta || 2,36 % || 810,04 Puola || 2,17 % || 743,24 Portugali || 1,20 % || 410,17 Romania || 0,72 % || 247,40 Slovenia || 0,23 % || 80,05 Slovakia || 0,38 % || 131,85 Suomi || 1,51 % || 516,47 Ruotsi || 2,94 % || 1 006,82 Yhdistynyt kuningaskunta || 14,33 % || 4 912,95 YHTEENSÄ || 100,00 % || 34 275,6 Tämä 34 275,6 miljoonan euron määrä on käytettävissä monivuotisen rahoituskehyksen voimaantulosta lukien, ja se jaetaan seuraavasti: i) 32 218,4 miljoonaa euroa AKT-valtioiden ryhmälle; ii) 343,4 miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille; iii) 1713,8 miljoonaa euroa komissiolle 6 artiklassa tarkoitettuihin tukimenoihin, joita aiheutuu EKR:n ohjelmoinnista ja toteutuksesta. (b) AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä I ja 1 b sekä merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen liitteissä II A ja A a tarkoitettuihin, investointikehyksen rahoittamiseen yhdeksännestä ja kymmenennestä EKR:stä AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä II ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen liitteessä II C vahvistettujen ehtojen mukaisesti osoitettaviin varoihin ei vaikuta päätös 2005/446/EY, sellaisena kun se on muutettuna päätöksellä 2007/792/EY ja Cotonoun sopimuksen liitteessä I b olevalla 5 kohdalla, jossa vahvistetaan päivämäärät, joiden jälkeen yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n varoja ei enää voida sitoa. Nämä varat siirretään 11. EKR:ään ja niitä hallinnoidaan 11. EKR:n toteuttamista koskevien järjestelyjen mukaisesti AKT–EU-kumppanuussopimukseen perustuvan vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen voimaantulopäivästä sekä niiden neuvoston päätösten voimaantulopäivästä, jotka koskevat merentakaisille maille ja alueille vuosina 2014–2020 myönnettävää rahoitustukea. 3. Kymmenennestä EKR:stä ja sitä edeltävistä EKR:ista myönnetyistä varoista käyttämättä jääneitä määriä ei enää sidota 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen tai sen päivän jälkeen, jona vuosia 2014–2020 koskeva monivuotinen rahoituskehys on tullut voimaan, jos tämä päivämäärä on myöhäisempi, lukuun ottamatta kyseisen voimaantulopäivän jälkeen vapautuvia käyttämättä jääneitä määriä tai varoja, jotka ovat jäljellä yhdeksättä EKR:ää edeltäviin EKR:iin kuuluvasta maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamisjärjestelmästä (Stabex), ja 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja varoja. 4. Kymmenennestä EKR:stä tai sitä edeltävistä EKR:istä rahoitetuista hankkeista 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen vapautuvia varoja ei enää sidota, ellei neuvosto komission ehdotuksesta yksimielisesti päätä toisin, lukuun ottamatta kyseisen voimaantulopäivän jälkeen vapautuvia varoja, jotka ovat jäljellä yhdeksättä EKR:ää edeltäviin EKR:iin kuuluvasta maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamisjärjestelmästä (Stabex) ja jotka siirretään automaattisesti vastaaviin 2 artiklan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin suuntaa-antaviin maaohjelmiin, ja tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja investointikehyksen rahoittamiseen tarkoitettuja varoja. 5. 11. EKR:n varat on kokonaisuudessaan tarkoitettu 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välistä ajanjaksoa varten. Ellei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta päätä toisin, 11. EKR:n varoja ja investointikehyksen osalta palautuksina vapautuvia varoja ei sidota enää 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen. Varat, jotka jäsenvaltiot ovat varanneet yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n puitteissa investointikehyksen rahoittamiseen, voidaan maksaa 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen. 6. Edellisistä EKR:ista tehtyjen sitoumusten mukaisesti rahoitetuista toimista saatavat korkotulot ja komission hallinnoimien 11. EKR:n varojen korkotulot hyvitetään yhdelle tai useammalle komission nimissä avatulle tilille ja käytetään 6 artiklan mukaisesti. Euroopan investointipankin, jäljempänä ’investointipankki’, hallinnoimista 11. EKR:n varoista saatavien korkotulojen käyttö määritellään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa varainhoitoasetuksessa. 7. Jos Euroopan unioniin liittyy uusi valtio, 2 kohdan a alakohdassa esitettyjä määriä ja jakoperusteita muutetaan komission ehdotuksesta neuvoston yksimielisellä päätöksellä. 8. Varojen määriä voidaan mukauttaa neuvoston yksimielisellä päätöksellä AKT–EU-kumppanuussopimuksen 62 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 9. Jäsenvaltiot voivat tarjota komissiolle tai investointipankille vapaaehtoisesti varoja AKT–EU-kumppanuussopimuksen tavoitteiden tukemiseksi, tämän kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklassa vahvistettuja päätöksentekosääntöjä ja -menettelyjä. Jäsenvaltiot voivat myös rahoittaa yhdessä hankkeita tai ohjelmia, esimerkiksi komission tai investointipankin hallinnoimien erityisaloitteiden yhteydessä. AKT-valtioiden omavastuullisuus näissä aloitteissa on taattava kansallisella tasolla. Jäljempänä 10 artiklassa tarkoitetussa täytäntöönpano- ja varainhoitoasetuksessa on oltava tarpeelliset säännökset EKR:stä myönnettävästä yhteisrahoituksesta sekä jäsenvaltioiden toteuttamista yhteisrahoitustoimista. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava neuvostolle ennakolta vapaaehtoisista maksuosuuksistaan. 10. Unioni ja sen jäsenvaltiot voivat suorittaa yhdessä AKT-valtioiden kanssa ja AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä I c olevan rahoituspöytäkirjan 7 kohdan mukaisesti tulosten arvioinnin, jossa tarkastellaan sitoumusten ja maksujen toteutumisastetta sekä annetun avun tuloksia ja vaikutusta. Arviointi suoritetaan komission ehdotuksesta. 2 artikla AKT-valtioille osoitettavat varat Edellä 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettu 32 218,4 miljoonan euron määrä jaetaan eri yhteistyövälineiden kesken seuraavasti: a) 27 658,2 miljoonaa euroa suuntaa-antavien maaohjelmien ja alueellisten ohjelmien rahoittamiseen. Näistä määrärahoista rahoitetaan i) AKT-valtioiden suuntaa-antavia maaohjelmia AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä IV olevien 1–5 artiklan mukaisesti; ii) AKT-valtioiden alueellista ja alueiden välistä yhteistyötä ja yhdentymistä tukevia suuntaa-antavia alueohjelmia AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä IV olevien 6–11 artiklan mukaisesti; b) 3 960,2 miljoonaa euroa monien tai kaikkien AKT-valtioiden keskinäisen ja alueiden välisen yhteistyön rahoittamiseen AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä IV olevien 12–14 artiklan mukaisesti. Tähän määrärahaan sisältyy rakennetuki AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III tarkoitetuille ja siinä vahvistettujen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti valvotuille yritystoiminnan kehittämiskeskukselle (YKK) ja maatalouden ja maaseudun yhteistyön tekniselle keskukselle sekä AKT–EU-kumppanuussopimuksen 17 artiklassa tarkoitetulle yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle. Näistä määrärahoista rahoitetaan myös AKT–EU-kumppanuussopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa 1 olevissa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun AKT-valtioiden sihteeristön toimintakuluja; c) osa a ja b alakohdassa tarkoitetuista varoista voidaan käyttää ennakoimattomiin tarpeisiin vastaamiseen ja lieventämään ulkoisista häiriöistä aiheutuvia lyhytaikaisia haittavaikutuksia AKT–EU-kumppanuussopimuksen 60, 66, 68, 72, 72 a ja 73 artiklan mukaisesti ja AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä IV olevien 3 ja 9 artiklan mukaisesti, mukaan lukien täydentävään lyhytaikaiseen humanitaariseen apuun ja hätäapuun, jos tällaista tukea ei voida rahoittaa unionin talousarviosta; d) 600 miljoonaa euroa investointipankille investointikehyksen rahoittamiseen AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä II esitettyjen ehtojen mukaisesti avustuksina AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä II olevissa 1, 2 ja 4 artiklassa tarkoitettujen korkotukien ja hankkeisiin liittyvän teknisen avun rahoittamiseen 11. EKR:n keston ajan. 3 artikla Merentakaisille maille ja alueille osoitettavat varat 1. Edellä 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu 343,4 miljoonan euron määrä jaetaan merentakaisten maiden ja alueiden assosiaation täytäntöönpanosta ennen 31 päivää joulukuuta 2013 annettavan neuvoston päätöksen mukaisesti; tästä määrästä 338,4 miljoonaa euroa käytetään alueellisten ohjelmien rahoittamiseen ja 5 miljoonaa euroa jaetaan investointipankille korkotukien ja teknisen avun rahoittamiseen merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen mukaisesti. 2. Jos jokin merentakaisista maista tai alueista itsenäistyy ja liittyy AKT–EU-kumppanuussopimukseen, 1 kohdassa mainittua määrää alennetaan ja 2 artiklan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja määriä vastaavasti korotetaan neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä yksimielisellä päätöksellä. 4 artikla Investointipankin omista varoista myönnettävät lainat 1. Edellä 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun määrään, joka on yhdeksännessä EKR:ssä osoitettu investointikehyksen rahoittamiseen, ja 2 artiklan d alakohdassa tarkoitettuun määrään lisätään ohjeellinen enintään 2 600 miljoonan euron määrä investointipankin omista varoistaan myöntäminä lainoina. Näistä varoista jaetaan enintään 2 500 miljoonaa euroa AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä II määrättyihin tarkoituksiin ja enintään 100 miljoonaa euroa merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen mukaisiin tarkoituksiin investointipankin perussäännössä esitetyin ehdoin ja AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä II sekä merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyssä päätöksessä vahvistettujen investointirahoituksen ehtojen mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden on sitouduttava suhteessa osuuksiinsa investointipankin merkitystä pääomasta toimimaan ehdoitta investointipankin takaajina kaikissa lainanantajille aiheutuvissa rahoitussitoumuksissa, jotka johtuvat investointipankin omista varoistaan rahoittamia lainoja koskevista, AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä II olevan 1 artiklan 1 kohdan ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen vastaavien säännösten mukaisista sopimuksista. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu takaus rajoittuu 75 prosenttiin Euroopan investointipankin kaikkien lainasopimusten perusteella perustetuista luotoista; se kattaa kaikki yksityisen sektorin hankkeiden riskit. Yksityisen sektorin hankkeiden osalta takaus kattaa kaikki poliittiset riskit, kun taas EIP kantaa täyden vastuun taloudellisista riskeistä. 4. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut sitoumukset vahvistetaan kunkin jäsenvaltion ja investointipankin välisissä takaussopimuksissa. 5 artikla Investointipankin hallinnoimat toimet 1. AKT-valtioille, merentakaisille maille ja alueille sekä Ranskan merentakaisille departementeille myönnetyistä erityislainoista investointipankille suoritetut maksut sekä riskipääomatoimien tuotot ja tulot, jotka liittyvät yhdeksättä EKR:ää edeltäviin EKR:iin, palautetaan jäsenvaltioille suhteessa niiden osuuksiin asianomaisessa EKR:ssä, jollei neuvosto päätä yksimielisesti komission ehdotuksesta rahastoida varoja tai jakaa niitä muihin tarkoituksiin. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen lainojen ja toimien hallinnoinnista investointipankille maksettavat palkkiot vähennetään jäsenvaltioille palautettavista määristä etukäteen. 3. Tulot ja tuotot, jotka investointipankki saa yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n investointikehyksen puitteissa suorittamistaan toimista, käytetään kyseisen kehyksen muihin toimiin AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä II olevan 3 artiklan määräysten mukaisesti sen jälkeen, kun niistä on vähennetty investointikehykseen liittyvät poikkeukselliset menot ja velat. 4. Investointipankki saa 3 kohdassa tarkoitettujen investointikehyksen toimien hallinnoimisesta täyden korvauksen AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä II olevan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja tarkistetun merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen asiaa koskevien säännösten mukaisesti. 6 artikla EKR:ään liittyviin komission tukimenoihin varatut varat 1. EKR:n varoilla katetaan tukitoimien kustannukset. Edellä 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdassa ja 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuilla varoilla katetaan kaikki EKR:n ohjelmoinnista ja toteutuksesta aiheutuvat kustannukset, jotka eivät välttämättä sisälly 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettavassa täytäntöönpanoasetuksessa tarkoitettuihin strategia-asiakirjoihin ja monivuotisiin suuntaa-antaviin ohjelmiin. 2. Tukitoimiin varatuilla varoilla voidaan kattaa komission menot, jotka liittyvät seuraaviin: (a) EKR:n varoja koskevan ohjelmoinnin ja varojen toteutuksen kannalta välttämättömät valmistelu-, jatko-, seuranta-, valvonta-, kirjanpito-, tilintarkastus- ja arviointitoimet; (b) EKR:n tavoitteiden saavuttamiseen kehitysyhteistyöalan tutkimustoiminnan, selvitysten, kokousten, tiedotuksen, valistuksen, koulutuksen ja julkaisutoiminnan, mukaan lukien EKR:n toimintaa koskeva tiedotus ja viestintä, avulla. Tämän sopimuksen perusteella viestintään myönnettävät määrärahat kattavat myös tiedottamisen EKR:ää koskevista Euroopan unionin poliittisista painopisteistä; ja (c) Tietojenvaihdossa käytettävät tietoliikenneverkot ja kaikki muut hallinnollisesta tai teknisestä avusta johtuvat menot, joita komissiolle aiheutuu EKR:n ohjelmoinnista ja täytäntöönpanosta. Varoja käytetään lisäksi sekä päätoimipaikassa että EU:n ulkopuolisissa edustustoissa hallinnolliseen tukeen, jota tarvitaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen nojalla rahoitettujen toimien ohjelmoinnissa ja hallinnoinnissa. Varoja ei myönnetä Euroopan unionin hallinnon perustehtäviin. II LUKU TÄYTÄNTÖÖNPANO JA LOPPUMÄÄRÄYKSET 7 artikla 11. EKR:n rahoitusosuudet 1. Komissio laatii ja toimittaa neuvostolle vuosittain ennen lokakuun 20 päivää selostuksen sitoumuksista, maksuista sekä kuluvan ja kahden seuraavan varainhoitovuoden aikana esitettävien rahoitusosuuksia koskevien maksupyyntöjen vuotuisista määristä ottaen huomioon investointikehyksen hallinnointia ja toimintaa koskevat investointipankin ennusteet. Nämä määrät perustuvat tosiasiallisiin valmiuksiin maksaa ehdotetut varat. 2. Neuvosto päättää komission ehdotuksesta 8 artiklan mukaisella määräenemmistöllä rahoitusosuuksien vuotuisista enimmäismääristä komission ehdotusta seuraavan toisen varainhoitovuoden osalta (n+2) ja edellisenä vuonna päätettyjen enimmäismäärien rajoissa osuuksina pyydettävästä vuotuisesta määrästä komission ehdotusta seuraavan ensimmäisen varainhoitovuoden osalta (n+1) yksilöiden samalla komissiolle ja investointipankille kuuluvan osan. 3. Jos 2 kohdan mukaisesti vahvistetut rahoitusosuudet eivät vastaa EKR:n todellisia rahoitustarpeita asianomaisen varainhoitovuoden aikana, komissio tekee neuvostolle ehdotuksia osuuksien muuttamisesta 2 kohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien rajoissa; neuvosto päättää asiasta 8 artiklan mukaisella määräenemmistöllä. 4. Rahoitusosuuksia koskevat maksupyynnöt eivät saa ylittää 2 kohdassa tarkoitettuja enimmäismääriä eikä enimmäismääriä saa korottaa paitsi, jos neuvosto 8 artiklan mukaisella määräenemmistöllä niin päättää poikkeuksellisista tai ennakoimattomista olosuhteista, esimerkiksi kriisinjälkeisestä tilanteesta, johtuvien erityistarpeiden kattamiseksi. Tällaisessa tapauksessa komissio ja neuvosto varmistavat, että osuudet vastaavat ennakoituja maksuja. 5. Komissio esittää neuvostolle vuosittain ennen lokakuun 20 päivää investointipankin ennusteet huomioon ottaen arvionsa sitoumuksista, maksuista ja rahoitusosuuksista seuraavalle kolmelle varainhoitovuodelle. 6. 11. EKR:ään aiemmista EKR:istä 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti siirrettyjen varojen jäsenvaltiokohtaiset osuudet lasketaan suhteessa kunkin jäsenvaltion osuuksiin kymmenennessä EKR:ssä. Kymmenennen EKR:n ja sitä edeltävien EKR:ien sellaisten varojen, joita ei siirretty 11:a EKR:ään, vaikutus kunkin jäsenvaltion rahoitusosuuksiin lasketaan suhteessa kunkin jäsenvaltion osuuteen kymmenennessä EKR:ssä. 7. Yksityiskohtaiset säännöt jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien maksamisesta annetaan 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa varainhoitoasetuksessa. 8 artikla Euroopan kehitysrahaston komitea 1. Komissioon perustetaan komission hallinnoimien 11. EKR:n varojen hoitoa varten komitea, jäljempänä ’EKR:n komitea’, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista. EKR:n komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja, ja komissio huolehtii sen sihteeristön tehtävistä. Investointipankin edustaja voi osallistua komitean työskentelyyn. 2. Jäsenvaltioiden äänet painotetaan EKR:n komiteassa seuraavasti: Jäsenvaltio || Ääniä (27 jäsenvaltion EU:ssa) Belgia || 32 Bulgaria || 2 Tšekki || 8 Tanska || 20 Saksa || 205 Viro || 1 Irlanti || 9 Kreikka || 16 Espanja || 80 Ranska || 178 Italia || 126 Kypros || 1 Latvia || 1 Liettua || 2 Luxemburg || 3 Unkari || 7 Malta || 1 Alankomaat || 48 Itävalta || 24 Puola || 22 Portugali || 12 Romania || 7 Slovenia || 2 Slovakia || 4 Suomi || 15 Ruotsi || 29 Yhdistynyt kuningaskunta || 143 EU-27 yhteensä || 998 3. EKR:n komitea tekee päätöksensä sellaisella 720 äänen määräenemmistöllä kaikkiaan 998 äänestä, joka edustaa vähintään 14:aa asian puolesta äänestävää jäsenvaltiota. Määrävähemmistö muodostuu 279 äänestä. 4. Jos Euroopan unioniin liittyy uusi valtio, edellä 2 kohdassa määrättyä äänten painotusta ja 3 kohdassa tarkoitettua määräenemmistöä muutetaan neuvoston yksimielisellä päätöksellä. 5. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 9 artikla Investointikehyskomitea 1. Investointipankin alaisuuteen perustetaan komitea, jäljempänä ’investointikehyskomitea’, joka muodostuu jäsenvaltioiden hallitusten edustajista ja komission edustajasta. Investointipankki huolehtii komitean sihteeristön tehtävistä ja tukipalveluista. Investointikehyskomitean jäsenet valitsevat keskuudestaan komitean puheenjohtajan. 2. Neuvosto vahvistaa yksimielisesti investointikehyskomitean työjärjestyksen. 3. Investointikehyskomitea tekee päätöksensä määräenemmistöllä 8 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyllä tavalla. 10 artikla Täytäntöönpanomääräykset 1. Kaikki kymmenennen EKR:n täytäntöönpanoasetuksen ja merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön annetun neuvoston päätöksen 2001/822/EY täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (EY) N:o 2304/2002 asiaankuuluvat säännökset pysyvät voimassa, kunnes neuvosto antaa 11. EKR:ää koskevan täytäntöönpanoasetuksen ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn tarkistetun päätöksen täytäntöönpanosäännöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 8 artiklan soveltamista ja sen mukaisia jäsenvaltioiden äänestysoikeuksia. 11. EKR:n täytäntöönpanoasetus hyväksytään yksimielisesti komission ehdotuksen pohjalta, kun investointipankkia on kuultu. EU:n rahoitusapua merentakaisille maille ja alueille koskevat täytäntöönpanosäännöt hyväksytään sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt yksimielisesti ja Euroopan parlamenttia kuultuaan merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn tarkistetun päätöksen. 11. EKR:n täytäntöönpanoasetus ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn tarkistetun päätöksen täytäntöönpanosäännöt sisältävät asianmukaiset muutokset ja parannukset ohjelmointiin ja päätöksentekomenettelyihin, jolla unionin ja EKR:n menettelyjä yhdenmukaistetaan mahdollisimman pitkälle. 11. EKR:n täytäntöönpanoasetuksessa säädetään lisäksi rauhanrahastoa koskevista erityisistä hallinnointimenettelyistä. Koska AKT–EU-kumppanuussopimuksen 11 b artiklan täytäntöönpanoon osoitettava rahoitus- ja tekninen apu rahoitetaan muista kuin AKT–EU-yhteistyön rahoittamiseen tarkoitetuista erityisvälineistä, näiden määräysten nojalla kehitettävät toimet on hyväksyttävä ennalta määritettyjä budjettihallintomenettelyjä noudattaen. 2. Neuvosto antaa varainhoitoasetuksen 8 artiklan mukaisella määräenemmistöllä komission ehdotuksen perusteella ja saatuaan investointipankin lausunnon sitä koskevista säännöksistä sekä lausunnon tilintarkastustuomioistuimelta. 3. Komissio tekee ehdotuksensa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuiksi asetuksiksi ja säätää niissä muun muassa mahdollisuudesta siirtää täytäntöönpanotehtäviä kolmansille osapuolille. 11 artikla Rahoituksen toteutus, kirjanpito, tilintarkastus ja vastuuvapauden myöntäminen 1. Komissio vastaa hallinnoimiensa määrärahojen käytöstä ja huolehtii erityisesti hankkeiden ja ohjelmien rahoituksen toteutuksesta 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun varainhoitoasetuksen mukaisesti. Aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintää koskevat komission päätökset ovat täytäntöönpanokelpoisia EU:n lainkäyttöalueella Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 299 artiklan mukaisesti. 2. Investointipankki hallinnoi unionin puolesta investointikehystä ja huolehtii sen toimien toteuttamisesta 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun varainhoitoasetuksen sääntöjen mukaisesti. Investointipankki toimii tällöin jäsenvaltioiden vastuulla. Kaikki näistä toimista johtuvat oikeudet, erityisesti velkojan tai omistajan oikeudet, kuuluvat jäsenvaltioille. 3. Investointipankki vastaa perussääntönsä mukaisesti ja parhaita pankkikäytäntöjä noudattaen sellaisten toimien rahoituksen toteutuksesta, joihin on myönnetty 4 artiklan mukaista lainaa sen omista varoista sekä mahdollisesti korkotukea EKR:n avustusvaroista. 4. Komissio laatii kunkin varainhoitovuoden osalta EKR:n tilinpäätöksen, hyväksyy sen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. 5. Komissio antaa 10 artiklassa tarkoitetut tiedot tilintarkastustuomioistuimen käyttöön, jotta tämä voisi kyseisen asiakirja-aineiston perusteella valvoa EKR:n varoista rahoitettavaa apua. 6. Investointipankki toimittaa komissiolle ja neuvostolle vuosittain kertomuksen sen hallinnoimilla EKR:n varoilla rahoitettujen toimien toteutuksesta. 7. Ellei tämän artiklan 9 kohdasta muuta johdu, tilintarkastustuomioistuin käyttää sille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklalla annettua toimivaltaa EKR:n toimien suhteen. Edellytyksistä, joiden mukaisesti tilintarkastustuomioistuin käyttää toimivaltaansa, määrätään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa varainhoitoasetuksessa. 8. Euroopan parlamentti myöntää komissiolle EKR:n varainhoitoa koskevan vastuuvapauden investointipankin hallinnoimia toimia lukuun ottamatta; vastuuvapaus myönnetään neuvoston suosituksesta, josta tämä on päättänyt 8 artiklan mukaisella määräenemmistöllä. 9. Investointipankin hallinnoimista EKR:n varoista rahoitettuihin toimiin sovelletaan samoja sen perussäännössä määrättyjä valvonta- ja vastuuvapausmenettelyjä kuin sen muuhunkin toimintaan. 12 artikla Tarkistuslauseke Neuvosto voi yksimielisesti ja komission ehdotuksesta muuttaa 1 artiklan 3 kohtaa ja II luvun artikloja 8 artiklaa lukuun ottamatta. Investointipankki osallistuu komission ehdotuksen laatimiseen sen omia toimia sekä investointikehystä koskevissa asioissa. 13 artikla Euroopan ulkosuhdehallinto Tätä päätöstä sovelletaan Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta annetun neuvoston päätöksen 2010/427/EU mukaisesti. 14 artikla Ratifiointi, voimaantulo ja voimassaoloaika 1. Kukin jäsenvaltio hyväksyy tämä sopimuksen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti. Kunkin jäsenvaltion hallituksen on ilmoitettava Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle tämän sopimuksen voimaan saattamiseksi vaadittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta. 2. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen jäsenvaltio on ilmoittanut hyväksyneensä sopimuksen. 3. Tämä sopimus on voimassa yhtä kauan kuin AKT–EU-kumppanuussopimukseen liitetty monivuotinen rahoituskehys 2014–2020 ja merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehty päätös (2014-2020). Sen estämättä, mitä 1 artiklan 4 kohdassa määrätään, tämä sopimus on kuitenkin voimassa niin pitkään kuin on tarpeen kaikkien AKT–EU-kumppanuussopimuksen, merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen ja monivuotisen rahoituskehyksen perusteella rahoitettujen toimien täyden toteutuksen kannalta. 15 artikla Todistusvoimaiset kielet Tämä sopimus, joka on laadittu yhtenä alkuperäisenä kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä ja jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen, talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön arkistoon, ja pääsihteeristö toimittaa siitä oikeaksi todistetun jäljennöksen kunkin allekirjoittajavaltion hallitukselle. [1] EUVL L 317, 15.12.2000, s. 3, sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella. (EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4) ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3). [2] EUVL L 314, 30.11.2001, s. 1, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2007/249/EY (EUVL L 109, 26.4.2007, s. 33). [3] Neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat kymmenettä EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen (EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32) heinäkuussa 2006. Kymmenennen EKR:n täytäntöönpanoasetus (neuvoston asetus (EY) N:o 617/2007) annettiin toukokuussa 2007 ja kymmenennen EKR:n varainhoitoasetus (neuvoston asetus (EY) N:o 215/2008) helmikuussa 2008. Kymmenes EKR tuli voimaan 1.7.2008 samanaikaisesti Cotonoun sopimuksen ensimmäisen tarkistuksen voimaantulon kanssa. [4] KOM(2011) 500. [5] EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1. [6] KOM(2011) 637. [7] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3, sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4) ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3). [8] EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32. [9] EUVL L 314, 30.11.2001, s. 1. [10] Neuvoston asiakirja 18239/10, 11. tammikuuta 2011. [11] EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1. [12] KOM(2011) 637.