KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTAmaankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden vaikutus EU:n ilmastonmuutossitoumuksiin /* SWD/2012/0040 - COD/2012/0042 */





1. Tiivistelmä 1.1. Soveltamisala sekä taustaa EU:n ja muut maailman johtajat sopivat[1], että maapallon lämpeneminen ei saa ylittää ennen teollista vallankumousta vallinnutta keskilämpötilaa yli kahdella celsiusasteella. Tämän pitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen edellyttää maailman kasvihuonekaasujen (GHG) päästöjen vähentämistä vähintään 50 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2050 mennessä. Lyhyellä aikavälillä EU on sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään 20 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2020 mennessä ja 30 prosenttia, jos olosuhteet ovat otolliset[2]. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat sopineet, että kaikkien sektoreiden olisi osallistuttava tavoitteen täyttämiseen[3]. Maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous (LULUCF-sektori) eivät vielä ole osa tavoitetta. Tämän vaikutustenarvioinnin tavoitteena on arvioida se, miten sektori voi osallistua tavoitteen saavuttamiseen. EU:n kasvihuonekaasupäästöt aiheutuvat suurimmalta osin energian tuotannosta ja muista keinotekoisista säteilylähteistä. Osa päästöistä nollaantuu, kun hiiltä sitoutuu (poistuu) ilmakehästä fotosynteesin johdosta ja varastoituu kasvillisuuteen, maaperään ja puunkorjuutuotteisiin. Erilaiset maankäyttötavat ja hoitokäytännöt maa- ja metsätaloudessa sekä pitkäikäisten puunkorjuutuotteiden käyttö voivat rajoittaa päästöjä ja lisätä poistumia ilmakehästä. Nämä käytännöt kuuluvat LULUCF-sektoriin[4]. 1.2. Ongelman määrittely LULUCF-sektorin päästöjen ja poistumien tilinpitoon on hyviä syitä, kuten: · EU:n politiikan yhtenäisyyden varmistaminen, koska tilinpidon pitäisi olla yhdenmukainen Eurooppa 2020 -strategian kanssa ja koska tilinpidolla varmistetaan, että kaikki sektorit osallistuvat ilmastonmuutoksen torjuntaan. Tämä on tärkeää EU:n roolille yritysten tasapuolisten toimintaedellytysten ja toiminnan tasapuolisen jakaantumisen edistäjänä; · EU:n ilmastositoumusten kehittäminen tarkoituksenmukaisemmiksi ympäristön kannalta varmistamalla, että päästöt ja poistumat otetaan huomioon kaikilla sektoreilla. Tällä hetkellä biomassan käytöstä aiheutuvat päästöt eivät sisälly energiasektorin tai muiden biomassaenergiaa koskevien sektorien tilinpitosääntöihin; · EU:n ilmastopolitiikan taloudellisen tehokkuuden parantaminen pyrittäessä täyttämään kunnianhimoisemmat tavoitteet ottamalla kaikki sektorit mukaan pyrkimyksiin. LULUCF-sektorin sisällyttäminen edellyttää sen erityisluonteen ja jäsenvaltioiden erilaisten olosuhteiden huomioon ottamista. Tilinpitosääntöjä tarvitaan erottamaan ihmisten aiheuttamat päästöt ja poistumat muista päästöistä ja poistumista. Päästöjen ja poistumien määrät voivat muuttua luonnollisten häiriötekijöiden, kuten metsäpalojen, myrskyjen, kuivien kausien tai tuholaisten myötä, mutta myös hoitopäätösten, kuten metsähakkuiden tai puiden istuttamisen johdosta. Tilinpidossa on näin ollen otettava huomioon nämä muuttuvat määrät. Lisäksi päästöjen ja poistumien seuranta ja raportointi on monimutkaista ja edellyttää toimivaa järjestelmää. Lisäksi metsien päästöt ja poistumat voivat vaihdella jyrkästi eri vuosina ja muodostaa merkittäviä osuuksia jäsenvaltioiden vuotuisista kokonaispäästöistä. 1.3. Miten asia kehittyy, ovatko kaikki yhdenvertaisia? LULUCF-sektorin nielun (eli tilanteen, jossa poistumat ovat suuremmat kuin päästöt) ennustetaan pienenevän EU:ssa vuoteen 2020 mennessä, jos uusia toimia ei toteuteta[5]. Koko sektorin odotetaan pienenevän noin 10 prosenttia vuoteen 2020 mennessä vuosiin 2005–2009 verrattuna. Laskun odotetaan olevan erittäin selkeä metsänhoidossa. Tämä voidaan osittain korvata istuttamalla uusia metsiä (metsitys). Maatalouden toimista, kuten viljely- ja laidunmaan hoidosta aiheutuvien päästöjen ja poistumien odotetaan pysyvän varsin vakaina tai kehittyvän myönteisesti. Kielteiset suuntaukset ja päästöt saattavat jäädä huomaamatta, ellei LULUCF ole osa EU:n ilmastopolitiikkaa. Nielun ennustettu kapasiteetti vaikuttaisi enenevässä määrin politiikan yhdenmukaisuuteen ja taloudelliseen tehokkuuteen. Jos toimien toteuttamatta jättämisen aiheuttamaa nettopoistumien laskua ei oteta huomioon, saattaa se aiheuttaa resurssien liiallista käyttöä sellaisissa toimenpiteissä, jotka lasketaan hyväksi tavoitteita täytettäessä ja luodaan näin eri hillitsemistoimien välille eritasoiset toimintaedellytykset. Myös taloudellisen tehokkuuden huononeminen voi lisääntyä ajan mittaan ottaen huomioon, että merkittäviä lisätoimia edellytetään kaikilla sektoreilla pitkän aikavälin ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. 1.4. Tavoitteet Kokonaistavoitteena on varmistaa, että LULUCF edistää ilmastonmuutosta koskevien EU:n sitoumusten täyttämistä. Seuraavat operatiiviset tavoitteet liittyvät ongelman määrittelyyn: · jäsenvaltioiden olisi noudatettava seurannassa ja raportoinnissa hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) antamia hyvien toimintatapojen ohjeita avoimuuden, täydellisyyden, johdonmukaisuuden, vertailukelpoisuuden ja arvioiden oikeellisuuden varmistamiseksi; · tilinpitosääntöjen olisi: · oltava kattavia, jotta niihin sisältyisivät kaikki päästöt ja poistumat sekä kaikki tärkeimmät LULUCF-sektorin toiminnot (metsitys, uudelleenmetsitys, metsänhävitys ja metsänhoito, viljelymaan hoito sekä laidunmaan hoito); · heijasteltava sitä, että päästöt ja poistumat eivät ole pysyviä; · tarjottava kannustimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseen; · otettava LULUCF-sektori huomioon siten, että jäsenvaltioiden kyky täyttää kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet ei vaarannu päästöjen ja poistumien määrän vuotuisen vaihtelun ja merkittävien luonnollisten häiriötekijöiden vuoksi. 1.5. Vaihtoehdot LULUCF-sektorin tilinpitoa koskevia toimintoja olisi toteutettava kahdella tasolla. Ensinnäkin on tarpeen määritellä vaihtoehdot toimintapolitiikaksi, johon sektori sisällytettäisiin, koska EU:n lainsäädännössä on jo säädetty kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Muu kuin sääntelytoimi/ei EU:n toimia -vaihtoehto (vaihtoehto 1) ei ole realistinen, koska EU on Kioton pöytäkirjan osapuoli, ja pöytäkirjan mukainen sitoumus olisi jaettava jäsenvaltioiden kesken, mikä edellyttäisi yhteistä lähestymistapaa. Näin ollen vaihtoehto, jossa toimia ei toteuteta, ainoastaan viivyttää toimia siihen asti, kun on päästy kansainväliseen sopimukseen. Vaihtoehdossa 2 LULUCF-sektorille luodaan oikeudellinen kehys, joka ei liity EU:n taakanjakosopimuksen eikä EU:n päästökauppajärjestelmän kehyksiin. Tämä vaihtoehto jaettiin kahteen alavaihtoehtoon, joista toiseen ei liittynyt tavoitteita (vaihtoehto 2.I) ja toiseen liittyi (vaihtoehto 2.II). Vaihtoehdossa 3 LULUCF-sektori sisällytetään taakanjakosopimuksen oikeudelliseen kehykseen. Sektorin sisällyttäminen päästökauppajärjestelmään hylättiin varhaisessa vaiheessa. Seuraavaksi vaihtoehtoja kehitettiin, jotta voitaisiin arvioida, miten tilinpito, seuranta ja raportointi saadaan toimiviksi. Tilinpidon osalta tarkasteltiin seuraavia vaihtoehtoja: a) samat tilinpitosäännöt kuin Kioton pöytäkirjan ensimmäisellä velvoitekaudella, mukaan lukien maataloustoimintojen vapaaehtoinen tilinpito ja kaikkien metsätaloustoimien pakollinen tilinpito. b) tilinpitosäännöt, jotka vastaavat Kioton pöytäkirjan toisesta velvoitekaudesta käytyjen UNFCCC:n neuvottelujen odotettavissa olevia tuloksia, mukaan lukien kaikkien metsätaloustoimien pakollinen tilinpito ja maataloustoimien vapaaehtoinen tilinpito. c) tilinpitosäännöt, jotka vastaavat UNFCCC:n neuvottelujen tuloksia, mutta joita on parannettu ulottamalla pakollinen tilinpito sekä metsätalouden että maatalouden toimintoihin. Lisäksi tuotiin esille kolmivaiheinen lähestymistapa, jolla luotaisiin toimiva seuranta- ja raportointijärjestelmä. Ensimmäisessä vaiheessa toteutettaisiin eri toimintojen päästöjen ja poistumien täydellinen raportointi käyttäen vähintään yksinkertaisia menetelmiä. Toisessa vaiheessa lisättäisiin raportoitujen tietojen tarkkuutta käyttämällä kehittyneempiä menetelmiä. Lisäksi jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuutta hiottaisiin seurannan, raportoinnin ja niihin liittyvän nimikkeistön yhdenmukaistamiseksi. Tilinpitoon, seurantaan ja raportointiin liittyvät alavaihtoehdot ovat samat vaihtoehdoissa 2 ja 3, mutta niiden vaikutukset vaihtelevat toimintapolitiikasta riippuen. 1.6. Vaikutus Analyysi osoittaa, että kaksi laajempaa toimintavaihtoehtoa täyttävät tavoitteen siitä, että kaikki sektorit osallistuvat EU:n yleisen kasvihuonekaasupäästöjen vähennyssitoumuksen täyttämiseen; LULUCF-sektori liitettäisiin EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähennyssitoumukseen erillisellä sääntelykehyksellä (vaihtoehto 2) tai osana taakanjakosopimusta (vaihtoehto 3). Vaihtoehtojen ympäristö-, taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset poikkeavat toisistaan merkittävästi sovelletuista tilinpitosäännöistä riippuen, kuten taulukossa 1 osoitetaan. Taulukko 1. Tiivistelmä tärkeimmistä vaikutuksista EU:ssa Vaikutus || Vaihtoehto : || Vaihtoehto 2.I || Vaihtoehto 2.II || Vaihtoehto 3 || Ei EU:n toimia || LULUCF sisällytetään erillisellä säännöstöllä (Ei tavoitetta) || LULUCF sisällytetään erillisellä säännöstöllä (Tavoite) || LULUCF sisällytetään taakanjakosopimukseen Tilinpitovaihtoehto || Ei sovelleta || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c) Ympäristövaikutukset || || || || || || || || || || Nettovaikutus koko talouden laajuiseen hillitsemiseen viiteskenaarion lisäksi (MtCO2/vuosi) || Nolla (viivästetty) || 0 || 0 || 0 || -7 || -5 || -5 || 80 || 13 || 39 Mahdollinen vaikutus EU:n päästövähennystavoitteeseen, mukaan luettuna viiteskenaario (MtCO2/vuosi) || Nolla (viivästetty) || -79 || -10 – -86 || -36 – -106 || -86 || -15 – -91 || -41 –-111 || 0 || 0 || 0 Mahdollinen vaikutus EU:n päästövähennystavoitteeseen (prosentuaalinen osuus kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärästä vuonna 1990) || Nolla (viivästetty) || -1.4 || -0.2 – -1.5 || -0.6 – -1.9 || -1.6 || -0.3 – -1.6 || -0.7 t-2/0 || 0 || 0 || 0 Taloudelliset vaikutukset || || || || || || || || || || Hillitsemisen kustannukset || Nolla (viivästetty) || 0 || 0 || 0 || 40 || 27 || 27 || -166 || -55 || -156 Parannetun seurannan ja raportoinnin kustannukset (milj. euroa) || Nolla (viivästetty) || 0.35 || 0.65 || 1.35 || 0.35 || 0.65 || 1.35 || 0.35 || 0.65 || 1.35 Sosiaaliset vaikutukset || || || || || || || || || || Työllisyysvaikutukset || Nolla (viivästetty) || 0 || 0 || 0 || Pieni (neutraali tai myönteinen) || Pieni (neutraali tai myönteinen) Huom.: Vaihtoehto 2.II perustuu siihen, että tilinpitoon sisällytetään -5,4 miljoonaa MtCO2:a vastaava määrä hyvityksiä. Tämä vastaa tilannetta, jossa hiilen hinta on 5 euroa/tCO2 tilinpitovaihtoehdoissa b ja c, kuten vaihtoehdossa 3 on oletettu, ja 12 euroa tCO2 tilinpitovaihtoehdossa a, koska metsänhoitoa ei lasketa mukaan. Negatiiviset arvot merkitsevät nettopoistumia (ja positiiviset arvot nettopäästöjä). Lähde: laskelmat perustuvat teokseen Böttcher et al. (2011) ja päivitettyyn asiakirjaan JRC (2011b), joka on UNFCCC:n tarkistuksen mukainen. Vaihtoehdossa 2.I (b) annetaan kaksi arviota osuudesta EU:n päästövähennystavoitteeseen: toinen perustuu mallinnuksiin ja toinen malliin sekä kansallisiin ennusteisiin. Ympäristövaikutusten osalta poistumien lisäämiseen ja päästöjen vähentämiseen liittyviä metsä- ja maatalouden toimia olisi ihanteellisessa tapauksessa tarkasteltava pitkällä aikavälillä, koska saattaa kulua vuosikymmeniä ennen kuin toimilla, kuten metsittämisellä, on merkittäviä vaikutuksia. Merkittävänä virstanpylväänä toimivat EU:n nykyiset ilmastonmuutossitoumukset päättyvät kuitenkin jo vuonna 2020. Se, miten paljon parempia tuloksia uusista toimista voidaan odottaa kuin nykyisistä toimista (eli viiteskenaariosta) riippuu siitä poliittisesta kehyksestä, johon LULUCF liitetään. Lisätoimia toteutettaneen vain rajoitetusti vaihtoehdoissa 2.I ja 3 ja suuremmassa määrin vaihtoehdossa 2.II Arviossa ei kuitenkaan oteta täysimääräisesti huomioon maatalouden hillintämahdollisuuksia, eivätkä siihen sisälly materiaalien korvaamisesta saatavat hyödyt. Taloudellisten vaikutusten osalta tilinpitovaihtoehdon a kustannukset olisivat korkeammat vaihtoehdossa 2.II, jos siihen sisältyy tavoitteita, koska ainoastaan pieni osa hillintätoimista otetaan huomioon. Sen sijaan viiteskenaariossa saadaan paljon hyvityksiä ja tästä saadaan kustannussäästöjä vaihtoehdossa 3, jossa LULUCF-sektorilta ei vaadita lisää hillintätoimia, mutta hyvityksiä voidaan käyttää korvaamaan taakanjakosopimuksen mukaisia päästövähennyksiä. Mistään tilinpitovaihtoehdosta ei aiheudu kustannuksia vaihtoehdossa 2.I, jossa ei ole tavoitteita, eikä vaihtoehdossa 1, jossa tilinpitoa ei tehdä. Sosiaaliset vaikutukset ovat rajalliset ja työllisyysvaikutusten arvioidaan olevan vähäiset ja joko neutraalit tai myönteiset. Vaihtoehdoissa 2.II ja 3 on kuitenkin joitakin jakaumavaikutuksia jäsenvaltioissa. 1.7. Vaihtoehtojen vertailu 1.7.1. Oikean toimintapolitiikan valinta Tavoite, jolla pyritään rajoittamaan päästöjen ja poistumien suurta vuotuista vaihtelua ja niiden suuntien muuttumista on säännösten noudattamisen osalta suuri haaste sille, että LULUCF-sektori voidaan sisällyttää nykyisiin EU:n vähentämistavoitteita koskeviin oikeudellisiin kehyksiin. Taakanjakopäätös (vaihtoehto 3) perustuu siihen, että säännöksiä noudatetaan joka vuosi. Siinä edellytetään, että jäsenvaltiot vähentävät päästöjään (tai rajoittavat niiden lisääntymistä) lineaarisesti. Lineaarista vähentämistä koskevan säännön vuotuinen noudattaminen saattaisi olla vaikeaa, koska nettopäästöt vaihtelevat jäsenvaltioiden välillä ja raportoituja tietoja on laskettava uudelleen usein ja merkittävässä määrin. Useissa tapauksissa se ylittäisi laajalti taakanjakosopimuksen joustomahdollisuudet. Lisäksi monien LULUCF-toimien pitkä vaikutusaika tarkoittaa, että vuotuinen tilinpito ei ole niin merkityksellistä kuin muilla sektoreilla, ja lineaariset vuotuiset päästövähennykset eivät yleensä olisi merkityksellisiä. Vaihtoehdossa 2 päästöistä ja poistumista laskettaisiin velvoitekauden keskiarvo ja näin olleen päästäisiin vuotuista vaihtelua koskevaan tavoitteeseen. Vaihtoehdon 3 riskinä olisi se, että LULUCF-sektorin sisällyttäminen vähentäisi niiden sektoreiden sovittuja pyrkimyksiä, jotka jo ovat nykyisten sitoumusten piirissä, ja näin ollen tehokkaasti pienentäisi EU:n sitoumusta. Vaihtoehdossa 2 pyritään välttämään tätä riskiä. 1.7.2. Toimivan tilinpidon varmistaminen Taulukossa 2 esitetään tiivistetyssä muodossa arvio siitä, miten eri tilinpitovaihtoehdot täyttävät tavoitteet. Metsänhoito on tärkein toiminto pyrittäessä luomaan eri hillitsemisvaihtoehtojen välille tasapuoliset toimintaedellytykset. Taulukko 1 osoittaa, että tilinpitovaihtoehdosta a saadaan merkittäviä hyvityksiä, jotka ovat suurelta osin ns. windfall-hyvityksiä (ilmaisia), koska niihin kuuluu poistumia, jota olisivat tapahtuneet myös ilman muutoksia hoitopäätöksiin. Hillintäpyrkimyksistä jätetään ottamatta huomioon 85 prosenttia. Tämä tekee hillintätoimet kalliimmiksi ja rajoittaa näin lisätoimien toteuttamisen kannustimia. Se mahdollistaisi myös merkittävät vähennykset nettopoistumissa ja lisäykset nettopäästöissä ilman todellisia taloudellisia vaikutuksia. Lopuksi voidaan todeta, että sillä ei varmistettaisi, että pysymättömyys otettaisiin huomioon tilinpidossa, koska siihen eivät kuuluisi maataloustoimintoihin kuuluvat päästöt ja poistumat, ja vain pieni osa metsätalouteen liittyvistä päästöistä ja poistumista. Taulukko 2. Tilinpitovaihtoehtojen suorituskyky Tavoitteet || Tilinpitovaihtoehtojen mahdollisuudet täyttää tavoitteet Tilinpitovaihtoehto a Pieniä muutoksia || Tilinpitovaihtoehto b UNFCCC:n neuvottelujen todennäköiset tulokset || Tilinpitovaihtoehto c UNFCCC+ Tasapuoliset toimintaedellytykset eri hillintävaihtoehtojen välillä || X || ● || ●● Päästöjen ja poistumien laaja sisällyttäminen varmistetaan || ● || ● || ●● Pysymättömyyden huomioiminen tilinpidossa varmistetaan || X || ● || ●● Estetään se, että merkittävät luonnolliset häiriötekijät vaikuttavat kielteisesti säännösten noudattamisen riskiin jäsenvaltioissa || ● || ●● || ●● Merkkien selitykset: x vaihtoehdolla ei ole tavoitetta tai sitä käsitellään riittämättömästi, ● vaihtoehdossa käsitellään tavoitetta osittain, ● ● vaihtoehdossa käsitellään tavoitetta riittävästi Tilinpitovaihtoehdoissa b ja c mahdollistetaan se, että nielu voi muuttua luonnollisen saturaation ja nykyisten toimintapolitiikkojen johdosta siten, ettei synny päästöjä tai hyvityksiä. Näin pyritään erottamaan ne päästöissä ja poistumissa tapahtuvat muutokset, jotka eivät johdu ihmisen toimista. Näissä vaihtoehdoissa on kuitenkin otettava täysimääräisesti huomioon kaikki poikkeamat viitetasosta. Tämä tarkoittaa, että viiteskenaariossa kaikilla hillintävaihtoehdoilla ja -tavoilla, olipa kyseessä hiilen sitominen tai biomassan käytön lisääminen energiantuotannossa (esimerkiksi uusiutuvan energian käyttöä koskeva tavoite) tai materiaalin korvaaminen, on samat vaihtoehtokustannukset. Tällä varmistetaan eri hillintävaihtoehtojen tasapuoliset toimintaedellytykset. Päästöjen ja poistumien laajan huomioonottamisen ja pysymättömyyden huomioonottamisen varmistamisen osalta ainoastaan tilinpitovaihtoehdossa c edellytetään, että jäsenvaltiot ottavat huomioon sekä maa- että metsätalouden päästöt ja poistumat. Tilinpitovaihtoehdoissa a ja b maatalouden tilinpito on vapaaehtoista, mikä saattaa aiheuttaa riskin EU:n sitoumuksen uskottavuudelle. Tilinpidon soveltamisalan laajentamisella lisättäisiin sen yhdenmukaisuutta jäsenvaltioissa. On tärkeää, että kaikkien jäsenvaltioiden kaikki sektorit osallistuvat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen, tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseen yrityksille ja jäsenvaltioille ja taakan tasapuoliseen jakamiseen ja sen varmistamiseen, että maa- ja metsätaloutta sekä teollisuutta kohdellaan yhdenmukaisesti EU:n sisämarkkinoilla. Pitkällä aikavälillä eri alat laajemmin huomioon ottava tilinpitojärjestelmä edistäisi minkä tahansa yleisen tavoitteen saavuttamisen kustannustehokkuuden lisäämistä. Luonnolliset häiriötekijät vaarantavat siis säännösten noudattamisen. Tämän riskin vähentämisen osalta vaihtoehtoihin b ja c sisällytettäisiin laajoja luonnollisia häiriötekijöitä koskevat tilinpitosäännöt ja rajoitettaisiin näin sen riskiä, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteita ei noudateta, jos päästöt aiheutuvat jäsenvaltioiden toimien ulottumattomissa olevista häiriötekijöistä. Vaikutus koko EU:n tilinpitoon olisi vähäinen, mutta se antaisi tarvittavat suojakeinot niille jäsenvaltioille, joihin asia eniten vaikuttaa. 1.7.3. Seurannan ja raportoinnin parantaminen Tässä vaikutustenarvioinnissa esitetään kolmivaiheinen lähestymistapa, jotta voitaisiin täyttää tavoite sen varmistamisesta, että raportointi on IPCC suuntaviivojen mukaista. Ensimmäisessä vaiheessa raportointi tehtäisiin täysin kattavaksi käyttäen vähintään yksinkertaisia menetelmiä. Toisessa vaiheessa raportoitujen tietojen tarkkuutta lisättäisiin käyttämällä kehittyneempiä menetelmiä. Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden aikana odotetaan saavutettavan edistystä, mutta pyrkimyksiä on jatkettava vuosina 2013–2020. Jäsenvaltioiden tietojen vertailtavuutta voidaan parantaa yhdenmukaistamalla seuranta, raportointi ja niihin liittyvä nimikkeistö. Edellä mainitut vaiheet sisältyisivät komission ehdotukseen tarkistetuksi seurantamekanismipäätökseksi. 1.8. Päätelmät Kioton pöytäkirjan toista velvoitekautta koskevista LULUCF-sektorin tarkistetuista tilinpitosäännöistä saatiin kansainvälinen sopimus vasta joulukuussa 2011 Durbanissa pidetyssä osapuolten 17. konferenssissa (COP17)[6]. LULUCF-sektorin sisällyttämiselle kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeviin EU:n sitoumuksiin on hyviä syitä, kuten toimintapolitiikan, ympäristötavoitteiden tarkoituksenmukaisuuden ja taloudellisen tehokkuuden lisääminen. Se edellyttää kuitenkin LULUCF-sektorin erityispiirteiden ja jäsenvaltioiden erilaisten olosuhteiden huomioon ottamista. Näin ollen on tärkeää varmistaa, että käytössä ovat toimivat tilinpitosäännöt sekä seuranta ja raportointi. Tilinpitovaihtoehtoon c sisältyy sekä metsä- että maatalouden toimintojen päästöjen ja poistumien pakollinen tilinpito ja hillintätoimien tasavertaisuus, toteutettiinpa ne sitten metsä- tai maataloudessa, teollisuudessa taikka energiasektorilla. Tämä edistää kustannustehokkuutta ja varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset sekä jäsenvaltioissa että EU:n sisämarkkinoiden eri sektoreilla. Se tarjoaa myös kehyksen viljelijöiden, metsänkasvattajien ja teollisuuden hillitsemistoimien kannustimille ja varmistaa, että ne ovat näkyviä ja otetaan asianmukaisesti huomioon. Päästöjen ja poistumien laajalla huomioon ottamisella varmistetaan myös se, että mahdolliset muutokset niiden määrissä otetaan huomioon tilinpitojärjestelmässä. Seurantaa ja raportointia on parannettava tilinpitokehyksen sekä maa- ja metsätalouden kehitystä seuraavien indikaattoreiden vahvistamiseksi. Komissio ehdottaa, että tämä toteutetaan erillisellä säännöstöllä, esimerkiksi tarkistamalla seurantamekanismipäätöstä. Vertailtavuuden ja kustannustehokkuuden vuoksi olisi EU:n laajuisia seurantavälineitä, kuten LUCAS- ja CORINE-välineitä, käytettävä tehokkaammin hyväksi. Vahvojen kannustimien luomiseksi on sektorien toimien tulokset laskettava mukaan EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähennyssitoumuksiin. Tämä on mahdollista vain, jos käyttöön otetaan LULUCF-sektoria koskeva oikea toimintapolitiikka. Päästöjen ja poistumien suuri vaihtelu metsissä tarkoittaa, että muihin sektoreihin sovellettavat vuotuiset päästövähennystavoitteet eivät sovellu tälle sektorille. LULUCF-sektorin erottaa muista sektoreista myös se, että hillintätoimien vaikutukset näkyvät vasta pitkän ajan kuluttua. Vaikutusten arvioinnin tulokset osoittavat, että paras vaihtoehto olisi LULUCF-sektoria koskeva erillinen oikeudellinen kehys. EU on jo sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasoihin verrattuna muilla sektoreille toteutettavin toimin. Olosuhteiden on oltava oikeat ennen kuin kunnianhimoisuustasoa voidaan nostaa yli 20 prosentin. LULUCF-sektori olisi näin ollen sisällytettävä virallisesti sitoumuksiin vasta kun EU päättää korottaa kunnianhimoisuustasoa (vaihtoehto 2.I). Tämä ei tarkoita sitä, että hillintätoimista olisi luovuttava. Kansallisia toimintasuunnitelmia voitaisiin laatia, jotta LULUCF-sektorille saataisiin strategia ja ennusteita. Tämä olisi välivaihe ennen kuin sektori sisällytetään kokonaisuudessaan nykyisiin toimintapolitiikkoihin. [1] UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätös 1/CP.16 ("Cancunin sopimukset"). [2] 8.–9.3.2007 pidetyn Brysselin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, jotka pannaan täytäntöön päätöksellä N:o 406/2009/EY ja direktiivillä 2009/29/EY. [3] Päätös N:o 406/2009/EY ja direktiivi 2009/29/EY. [4] Muita maataloustoiminnoista aiheutuvia kasvihuonekaasuja, kuten karjanlannasta ja lannoitteista aiheutuvia metaani- ja dityppioksidipäästöjä ei oteta huomioon LULUCF-sektorilla, jossa kyseessä ovat lähinnä kasvillisuuden ja maaperän hiilipäästöt ja poistumat. Muut kuin hiilidioksidipäästöt kuuluvat maataloussektorin tilinpitoon. [5] Tässä yhteydessä vaihtoehdossa ”uusia toimia ei toteuteta”, oletetaan, että jäsenvaltiot saavuttavat 20 prosentin vähennystavoitteet, mukaan luettuna uusiutuvan energian käyttöä koskevat tavoitteet. [6] Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten konferenssin päätös -/CMP.7