Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta:

- "Komission tiedonanto rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä", ja - "Ehdotus neuvoston päätökseksi vuoden 1997 nimeämiseksi Euroopan rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi" () (96/C 204/09)

Neuvosto päätti 22. helmikuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista tiedonannosta ja ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 12. huhtikuuta 1996. Esittelijänä oli Christoforos Koryfidis, apulaisesittelijänä Dame Jocelyn Barrow.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 335. täysistunnossaan (huhtikuun 24. päivän kokouksessa) enemmistön äänin seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 112 ääntä puolesta, 1 vastaan ja 5 pidättyi äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Joulukuussa 1995 komissio antoi tiedonannon (KOM(95) 653 lopull.) aiheesta rasismi, muukalaisviha ja antisemitismi. Tiedonannon mukana on ehdotus neuvoston päätökseksi vuoden 1997 nimeämiseksi Euroopan rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi, jonka tavoitteet ovat:

a) kohottaa tietoisuutta ja levittää tietoa rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä yhteisössä;

b) korostaa rotuun, ihonväriin, uskontoon ja kansalliseen tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän uhkaa yhteisön taloudelliselle ja sosiaaliselle lähentymiselle;

c) tuoda julkiseen tietoisuuteen integrointipolitiikkojen edut, erityisesti koulutuksen, ammattikoulutuksen, asumisen ja työllisyyden aloilla;

d) kannustaa sellaista toimintaa koskevaa pohdintaa ja keskustelua, jota tarvitaan rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja antisemitismin vastustamiseksi yhteisössä;

e) levittää laajasti tietoa toimenpiteistä ja toiminnoista, joilla rotusyrjintää, muukalasivihaa ja antisemitismiä vastaan taistellaan kansallisella ja Euroopan tasolla;

f) edistää yhteisvastuuperiaatetta kaikkien yhteiskunnan jäsenten välillä;

g) ottaa rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä kärsivät mukaan Euroopan yhdentymiskehitykseen.

1.2. Koska talous- ja sosiaalikomitea pitää näiden ilmiöiden vastustamista perustamissopimuksen tavoitteiden onnistumisen edellytyksenä, komitea kannattaa komission tiedonantoa jaehdotusta vuoden 1997 nimeämiseksi Euroopan rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi. TSK antaa kannatuksensa varauksin, jotka esitetään tämän lausunnon kohdassa 5.

2. Yleistä

2.1. Käsitteiden määrittely

2.1.1. Talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota käyttämään ehdotuksessaan käsitteistä "rotusyrjintä", "muukalaisviha" ja "antisemitismi" selviä määritelmiä, jotka perustuvat virallisten kansainvälisten laitosten kuten YK:n, ILO:n ja Euroopan neuvoston vakioteksteihin ja terminologiaan.

2.1.2. Talous- ja sosiaalikomitea puolestaan katsoo, että:

"Eurooppa-aatteella" tarkoitetaan eurooppalaisten järjestelmällistä, yksimielisyyteen perustuvaa, pitkäaikaista ja itsepintaista sodanjälkeistä pyrkimystä rakentaa monikulttuurinen ja monikielinen eli siis rotusyrjinnän vastainen vapauden, kansanvallan, hyvinvoinnin ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden Eurooppa;

joten termillä "Euroopan kansalainen" tarkoitetaan EU:n demokraattista, vastuullisia kansalaisia, jotka hoitavat tunnollisesti velvollisuuksiaan, mutta suhtautuvat kriittisesti instituutioihin ja niiden toimintaan, valvovat niiden toimivaltaa ja tehokkuutta ja vaativat jatkuvasti sen varmistamista, että he voivat osallistua merkittävällä tavalla päätöksentekoon ja saavat nauttia yhteisiä oikeuksia ja etuja.

2.1.3. Euroopan unionin jäsenvaltioilla on erilaiset yhteiskunnalliset, taloudelliset ja lainsäädännölliset tavat käsitellä sellaisia käsitteitä kuin "vähemmistö", "maahanmuuttaja" ja "ulkomaalainen".

2.1.3.1. Vaikka termeillä tarkoitetaan eri asioita, ne sekoitetaan usein käytössä. Kuitenkin termistö korostaa huomattavia eroja lähestymistavassa sekä välittömien reaktioiden että tulevien seurausvaikutusten osalta.

2.1.3.2. Käsitettä "etninen vähemmistö" käytetään pääväestön sellaisen määrällisesti pienemmän osan määrittelemiseksi, jonka rotu- tai kulttuuripiirteet ovat selvästi erotettavissa. On merkittävää, että tämä termi erotetaan ulkomaalaisvihan pyrkimyksistä leimata vähemmistöjä ja yhdistää niihin tiettyjä piirteitä. Euroopassa näiden ryhmien välillä on todennäköisesti suuria eroja siinä, milloin ne ovat asettuneet tänne asumaan. Tietyt ryhmät ovat tulleet melko äskettäin, kun toiset ovat asuneet täällä jo monien sukupolvien ajan.

2.1.3.3. Termillä "maahanmuuttaja" luonnehditaan aivan oikein johonkin yhteiskuntaan asumaan asettuvien ensimmäistä sukupolvea. Koko yhteisön alueella ja sen ulkopuolella liikkuu jatkuvasti ihmisiä, ja tätä termiä käytetään hyvin usein. Kuitenkin sitä käytetään väärin kuvaamaan toista ja myöhempiä sukupolvia, jotka ovat vakiintuneet, tulleet työmarkkinoille ja aikovat käyttää oikeuksiaan ja vastata velvollisuuksistaan kansalaisina.

2.1.3.4. Termi "vierastyöläinen" määrittelee oikeastaan työsuhteen, josta seuraa vapaaseen liikkuvuuteen, poliittisten oikeuksien käyttöön, sosiaaliturvaan ja perheiden uudelleen yhdistämiseen liittyviä ongelmia; se osoittaa myös, että suhteen kesto voi olla rajoitettu (tai herkkä työmarkkinoiden suhdanteille).

Näiden määritelmien merkitys piilee myös siinä, että kaikkien näiden kolmen määritelmän mukaiset ihmiset joutuvat todennäköisesti kohtaamaan rasismia ja ulkomaalaisvihaa.

2.2. Ilmiön merkityksen, laajuuden ja rajojen määrittely

2.2.1. Rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja antisemitismin arvioidaan olevan lisääntymässä. Joissakin tapauksessa jopa joidenkin ihmisten käyttäytyminen on moitittavaa ja huolestuttavaa. Tämän ilmiön laajuutta ja esiintymissyitä täytyy ilman muuta tulkita ja siis myös tutkia ja tarkastella vakavasti yliopistojen ja sovelletun tutkimuksen tasolla.

2.2.2. Joka tapauksessa on heti aluksi tähdennettävä, että rotusyrjintä haittaa sekä Euroopan unionin ihanteita että sen ponnistuksia panna toimeen neljä vapautta.

2.2.2.1. Nykyään elämme yhteisössä, jossa väestön epäyhtenäisyys on kaukana Rooman sopimuksen laatimisen aikaisesta demografisesta koostumuksesta. Vauhti, jolla taloudelliset, poliittiset ja yhteiskunnalliset muutokset planeetallamme toteutuvat, vaikuttaa lopullisesti yhteisöön, eikä ulkopuolisten väestöjen muuttaminen yhteisön alueelle ole loppunut.

2.2.2.2. Nykyinen Euroopan unionin kansalainen tai asukas ei ole välttämättä rodullisesti, kulttuurisesti eikä edes etnisesti "juuriltaan eurooppalainen", jos näin on koskaan ollutkaan.

2.2.2.3. EU:n väestö on nykyään inhimillinen mosaiikki, joka varmasti rikastaa meidän elämäämme eikä niinkään muodostu vasta saapuneista vaan varhemmin saapuneiden lapsista ja lapsenlapsista, jotka EU:n kansalaisina syystä odottavat saavansa nauttia neljästä vapaudesta. Se, että etnisiä vähemmistöjä luonnehditaan pelkästään maahanmuuttajiksi, ulkomaalaisiksi ja pakolaisiksi, osoittaa henkistä köyhyyttä.

2.2.2.4. EU:n omien tulevaisuudennäkymien kannalta on merkittävää, että emme unohda tämän inhimillisen voimavaran voivan samanaikaisesti myötävaikuttaa poliittisten ja taloudellisten siteiden syntymiseen yhteisön sisällä ja maapallomme muilla kolkilla. Siten nämä henkilöt eivät ole ongelma, vaan mahdollisuus.

2.2.2.5. 21. vuosisadan kynnyksellä meidän on aika tunnustaa rasismin ja sen kannattajien Eurooppa-aatteelle muodostamat vaarat ja osoittaa ongelman luonne sekä kumota väite, että kyseessä on vähäpätöinen ilmiö.

2.3. Ilmiön tulkintayritys mahdolliset syyt

2.3.1. Muukalaisviha ja rotusyrjintä ovat epäilemättä ilmiöitä, jotka perustuvat mitä ilmeisimmin tietämättömyyteen (tiedonpuutteeseen) ja sitä kautta ihmisen tuntemaan turvattomuuteen kaikkea vierasta ja erilaista kohtaan.

2.3.2. Tietyissä olosuhteissa muukalaisvihan ja rotusyrjinnän ilmiöt voivat kehittyä piilevistä henkilökohtaisista syyllisyydentunnoista ja käsityksistä ja muuttua kollektiivisiksi ideologiapohjaisiksi käyttäytymismuodoiksi, jotka tavallisesti aiheuttavat hyökkäävyyttä. Heti kun näin käy, eli heti kun henkilökohtainen rasistinen taipumus muodostuu kollektiiviseksi käsitykseksi ja sosiaaliseksi käyttäytymismuodoksi sekä yksityiselämässä että julkisesti, olemme tekemisissä kouriintuntuvan rasismin ongelman kanssa, johon liittyy institutionaalista rotusyrjintää ja rasistista politiikkaa.

2.3.3. Rasismia ja muukalaisvihaa suosivia olosuhteita ovat

henkilökohtainen, sosiaalinen, kansallinen jne. eristäytyminen,

tiedon puute tai salaaminen, väärän tiedon levittäminen tai tiedonsaannin lopettaminen,

taloudellinen kurjistuminen, työttömyys sekä yhteiskunnallinen syrjäytyminen,

rodullisen, äärikansallisen, uskonnollisen tai minkä tahansa muunlaisen kiihkoilun tukeminen.

2.3.3.1. Edellä mainitut olosuhteet yksittäin tai yhdessä ovat otollisia rotusyrjinnän ja muukalaisvihan kehittymiselle.

2.3.3.2. Erityisesti työttömyys on tekijä, joka vaikuttaa mitä voimakkaimmin rasistisen käyttäytymisen syntyyn, kehitykseen ja ilmenemiseen. Ilmiön kärjistyminen sellaisisna aikoina kuin meidän työttömyysongelmista kärsivä aikamme on siitä todistuksena. Juuri tälläisten näköalojen takia on välttämätöntä kehittää työllisyyspolitiikkaa ja taistelua työttömyyttä vastaan.

2.3.4. Ilmiön kehittymistä ehkäiseviä olosuhteita

2.3.4.1. Mikäli rotusyrjinnän ongelmaa tarkastellaan historiallisesti, voidaan helposti havaita sen jaksottainen lieveneminen. Näille jaksoille on tunnusomaista rotujen vapaa liikkuvuus (), niiden korkeat yhteiset tavoitteet (), yhteinen käsitys ja tunne oikeasta ja väärästä, toisin sanoen yhtenäinen ja hyväksytty säännöskehys sekä yhtenäinen ja hyväksytty kollektiivisen ja yksilöllisen toiminnan taso ().

2.4. Yhteenvetona voidaan sanoa, että rotuviha joka on heikkoudesta johtuva hankittu ominaisuus on alunperin piilevä henkilökohtainen käsitys, mutta se voi tietyissä olosuhteissa voimistua ja muuttua kollektiiviseksi ideologiseksi virtaukseksi, joskus jopa saada taakseen enemmistön.

2.4.1. Heti kun näin tapahtuu, poliittinen (yksilöllinen ja kollektiivinen) käyttäytyminen muuttuu alkukantaiseksi, järjenvastaiseksi ja epäinhimilliseksi.

2.4.2. Muukalaisviha muodostaa mitä ilmeisemmin rasististen näkemysten kasvualustan, antisemitismi taas on historiallisesti ehkä raaemmin rasistista väkivaltaa.

2.4.3. Muukalaisvihan ja rotusyrjinnän ehkäisy on jokaisen demokraattisen ja ihmiskeskeisen yhteiskunnan velvollisuus.

2.4.4. Eurooppa-aate elämänkatsomuksena ja -asenteena yhdistyy yksituumaisuuden ja yhteistyön, suvaitsevuuden ja moniarvoisuuden käsitteisiin eikä selvästi sovi yhteen muukalaisvihan, rotusyrjinnän ja antisemitismin ilmiöiden kanssa.

2.4.5. Euroopan unioni on lakisääteisine toimielimineen Eurooppa-aatteen välittäjä ja äänitorvi, mutta objektiivisesti myös yhteisön sisäisen todellisuuden tuntija, jollaisena sen velvollisuus on ajoissa tajuta ilmenevät hätämerkit ja alkaa välittömästi tehdä konkreettisia kehysehdotuksia ongelman selvittämiseksi. EU:n täytyy heti ryhtyä toimenpiteisiin, jotta rotusyrjintään puututaan niin ajoissa, että sitä pystytään lieventämään.

2.4.6. Nämä toimet eivät saa kosketella ongelmaa vain pinnallisesti ja kiertäen. Niiden pitää pureutua ongelman ytimeen ja torjua sen syyt niiden alkulähteillä.

2.4.7. Tietämättömyyttä, muukalaisvihaa ja yksilön rasistista taipumusta vastaan voidaan taistella pitkällä aikavälillä kasvatuksella ja koulutuksella. Samoin voidaan kehittää sopiva tiedon suodattamisen järjestelmä ja paikallistaa tiedon pimittäminen ja vääristäminen.

2.4.8. Sosiaalisluonteisilla toimilla kuten työttömyyden ja yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjuminen voidaan vaikuttaa muukalaisvihan ja rasismin kehitykselle epäsuotuisien olosuhteiden syntymiseen.

2.4.9. Puuttumalla rasistiseen propagandaan erityisesti osoittamalla rasismin kehitysnäkymät mutta myös tavoitteet, joita rasistiset liikkeet ja niiden johto palvelevat voitaisiin valveuttaa piilevästi rasisminvastaista mielialaa, jonka eurokansalaisten valtaenemmistö tänäkin päivänä voi toivottavasti kokea omakseen.

2.4.10. Koska EU:n väestö kokonaisuudessaan muuttuu yhä epäyhtenäisemmäksi, meidän täytyy varmistaa oikea tasapaino sen ylpeyden, jota ihmiset tuntevat juuristaan (sellaisina kuin ne määräytyvät historiallisten tai muiden tekijöiden perusteella) ja sen kunnioituksen välille, jota tunnettaan rodullista, kulttuurista, uskonnollista tai etnistä erilaisuutta kohtaan.

Riippumatta siitä, millaisen kuvan olemme yhteiskunnasta muovanneet, tämän päivän ja vielä enemmän huomisen haasteet vaativat välitöntä ja avointa keskustelua tämäntapaisten ongelmien ratkaisemisesta EU:n sisällä tässä ja nyt. Peittelemättömänä väkivaltana ilmenevä tai ihmisille tarjoutuvia tilaisuuksia tai mahdollisuuksia mitätöivä rasismi ei ole vähäpätöinen kysymys, se on suorassa ristiriidassa demokratian olemuksen kanssa.

3. TSK ja rotusyrjinnän sekä muukalaisvihan ongelma

3.1. TSK on organisaatio, jossa erilaiset ihmiset, yhteiskunnalliset ryhmittymät ja kansallisuudet erilaisine käsityksineen ja etuineen toimivat rinnakkain, keskustelevat, ovat yhtä mieltä tai eri mieltä ja kilpailevat keskenään tai tekevät yhteistyötä. Toimielimen rasisminvastainen perusnäkemys on siis ilmiselvä jo itse toimintamuodon perusteella, se on omaksuttu kauan sitten ja ilmaistu aikojen kuluessa monissa lausunnoissa ().

3.2. TSK:lla kuten jäsenvaltioiden vastaavilla elimillä voi juuri kokoonpanonsa, toiminta- ja ajattelutapansa takia olla merkittävä rooli muukalaisvihan, rasismin ja antisemitismin vastaisen politiikan luomisessa.

3.3. Yhteinen julistus rotusyrjinnän ja muukalaisvihan ehkäisemisestä ja tasapuolisen kohtelun edistämisestä työpaikoilla hyväksyttiin Firenzessä 21.10.1995 pidetyssä työmarkkinaosapuolten huippukokouksessa. Se muodostaa konkreettisen pohjan oikealle politiikalle. Tämän lähestymistavan kehykseen täytyy saada liitetyksi muutkin taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan eri luokkia edustavat ryhmät.

4. Komission tiedonannon pääkohdat

4.1. Komission tiedonanto tähdentää ensiksi ongelman olemassaoloa koko EU:n alueella ja asianmukaisen nykyaikaisen tutkimuksen ja tietojen puuttumista, niin että ongelman laajuutta on vaikea määrittää ja paikallistaa rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja antisemitismin syyt sekä ilmaisee tarpeen löytää ongelmaan eurooppalainen ratkaisu ().

4.2. Komissio on julistanut jo keskipitkän aikavälin ohjelmassaan vuosille 1995 1997 antavansa tiedonannon ja toteaa nyt tiedonannon tavoitteena olevan määritellä, millä tavalla toiminnat keskitetään tällä alalla ja miten niitä kehitetään tulevan jakson aikana. Samoin komissio esittää konkreettisen ehdotuksen neuvoston päätökseksi vuoden 1997 nimeämisestä Euroopan rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi.

4.3. Komissio käy läpi tähänastista toimintaansa eurooppalaisen vastauksen kehittämiseksi rasismin ongelmaan ja määrittelee erikoisaseman, joka sillä voi olla jatkossakin tällä alalla, kun se täydentää jäsenvaltioiden toimia seuraavien ohjaavien periaatteiden pohjalta:

Kaikkien osapuolten yhteistyö rasismin torjumisessa,

ennaltaehkäisyn asettaminen kaiken rasismin vastaisen strategian päätavoitteeksi,

ensisijaisten toimien vakiinnuttaminen yhteistyön pohjaksi,

läheisyysperiaatteen kunnioittaminen.

Komissio pitää keskeisenä toimintansa kehittämistapana soveltuvien toimien sisällyttämistä nykyisten politiittisten elinten ohjelmaan; keskeisin näistä elimistä on Euroopan sosiaalirahasto.

Toinen tärkeä panos tulee elimiltä, jotka jo nyt välittömästi tai välillisesti auttavat torjumaan rasismia ja joilla vastakin on tärkeä osuus tässä työssä.

Sellaisia ovat koulutuksen, ammattikoulutuksen ja nuorison aloihin liittyvät ohjelmat (Sokrates, Leonardo da Vinci ja Euroopan nuoriso III).

Lopuksi komissio käsittelee oikeiden ja tuloksellisten rasisminvastaisten menettelyiden hyödyntämistä ja niiden levittämistä asianomaisten järjestöjen keskuuteen, erityisesti niiden, jotka työskentelevät maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen parissa.

Erityisesti mainitaan aloitteiden tukeminen ja nimetään "kaupunkien rotusyrjinnän vastainen hanke" ja "välittäjä"-instituutio sekä eräitä järjestöjä kuten "Siirtolaisfoorumi" ja "Elaine" (Euroopan paikallisviranomaisten etnisiä vähemmistöjä koskevaa politiikkaa käsittelevä verkko).

4.4. Euroopan tason lainsäädännön osalta komissio:

tähdentää tarvetta kerätä tietoja jäsenvaltioiden lainsäädännön välisistä yhtäläisyyksistä ja eroista sekä kehittää ja syventää yhteistyö- ja vaihto-ohjelmia yhteisön tasolla,

ehdottaa, että perustamissopimukseen kirjataan erityinen syrjinnän kieltävä lauseke, jolloin sitä sovelletaan automaattisesti kaikkiin yhteisön asianomaisiin säädöksiin,

ehdottaa, että perustamissopimukseen sisällytetään myös erityiset valtuudet torjua rotusyrjintää.

Edellä selostettuun viitaten, koskapa jopa poliisin keskuudessa on havaittavissa rasistista käyttäytymistä, TSK pitää myönteisenä, että kehitetään eurooppalainen strategia poliisikunnan kouluttamiseksi, jotta poliisit oppisivat käsittelemään rotusyrjintää sekä ehkäisemään ja tutkimaan rotusyrjintärikoksia. TSK:n mielestä voitaisiin perustaa rotusyrjintärikosten ehkäisyyn erikoistunut poliisielin.

4.5. Toiminta-aika on 24 kuukautta, ja Euroopan komissio on vastuussa tämän päätöksen toimeenpanosta jäsenvaltioiden edustajista koostuvan neuvoa-antavan komitean avustamana.

5. Erityistä

5.1. Komission tiedonannon koko tekstiä leimaa syvä huoli, että syrjinnän uhka tajuttaisiin ja ryhdyttäisiin konkreettisiin ja tehokkaisiin toimiin rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjumiseksi. Tämä huomio tarkoittaa, että yhteisön toimielimissä on epäilemättä erilaisia käsityksiä ongelman laajuudesta, voimakkuudesta ja sen käsittelytavoista. Talous- ja sosiaalikomitea ilmoittaa heti aluksi, että se asettuu niiden voimien puolelle, joiden mielestä perustamissopimuksen tulee sisällyttää syrjinnän kieltävä lauseke. Siksi TSK kannattaa ja tukee yhteisön toimielinten jokaista rotusyrjinnän vastaista kantaa.

5.2. TSK:n mielestä keskeinen kysymys ja edellytys ongelman oikealle käsittelylle on itse ongelman, sen syiden ja ulottuvuuksien syvällinen tuntemus. Näin ollen TSK pitää käsittämättömänä, että edellinen asiaa koskeva eurobarometritutkimus tehtiin jo kahdeksan vuotta sitten, ja vaatii tutkimusten suorittamista säännöllisin väliajoin (tiedonannon kohta 2.3.3). TSK kannattaa myös rotusyrjinnän ja muukalaisvihan Euroopan valvontakeskuksen välitöntä perustamista (tiedonannon kohta 2.3.5).

5.3. TSK:n mielestä kokonaisvaltainen rasismin ja muukalaisvihan torjuntastrategia edellyttää sekä yhteisön sisäisiä että maailmanlaajuisia toimia. Vaikka rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin vastainen toiminta muodostaa edellytyksen yhteisön positiivisille sosiaalisille ja taloudellisille näköaloille, se ei riitä kokonaan torjumaan näitä ilmiöitä. Tähän suuntaan pyrkivinä toimina TSK vaatii komissiota suorittamaan aluksi asiaa koskevia tutkimuksia yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa tilanteen kartoittamiseksi maailmanlaajuisesti ja jatkossa asiaa koskevan maailmanlaajuisen politiikan kehittämiseksi yhteistyössä samojen järjestöjen kanssa (tiedonannon kohta 2.3.6).

5.4. Yhteisön toimista rasismia vastaan TSK tähdentää, että:

5.4.1. Kuten komitean lausunnossa "Kansalaisten Eurooppa" vuonna 1992 todetaan, unionin laajuiseen toimintaan tarvitaan "perustamissopimukseen säädös, joka kieltää syrjinnän sukupuolen, ihonvärin, rodun, mielipiteen tai uskonnon perusteella" (). Komitea yhtyy komission kantaan syrjintälausekkeen sekä rotusyrjintää koskevien erityisvaltuuksien kirjaamisesta perustamissopimukseen (tiedonannon kohta 2.3.7). TSK:n mielestä perustamissopimuksen muuttamispäätökset on tehtävä vuoden 1996 hallitusten välisessä konferenssissa ja niiden täytyy perustua pohdintaryhmän asiaa koskeviin ehdotuksiin. Se huomauttaa kannattaessaan "Viisasten komitean" ehdotusta VII, että perustamissopimukseen tulee sisällyttää "kielto kaikenlaisesta syrjinnästä rodun, värin, sukupuolen, kielen, uskonnon, poliittisen ja muun mielipiteen, kansallisen tai sosiaalisen syntyperän, kansalliseen vähemmistöön kuulumisen, terveyden, synnytyksen, vammaisuuden tai muun seikan perusteella" ().

5.4.2. TSK:n mielestä koulutus on avainasemassa rasististen ennakkoluulojen vastustamisessa ja rasismin vastaisen tietoisuuden luomisessa. TSK vaatii erityisesti nuorten koulutuksen ja ammattikoulutuksen vahvistamista ja kehittämistä vaatimuksia vastaavaksi. TSK uskoo, että näitä päämääriä palvelee kulttuurien tuntemuksen laajentaminen ja vahvistaminen mahdollisimman paljon, vaikka ennakkoluulojen torjunnassa on myös tehtävä pieniä harkittuja valintoja. Tärkeä valinta on esimerkiksi "kuka opettaja opettaa missä?"

5.4.3. TSK:n mielestä tiedotusvälineiden rooli rasismin ehkäisyssä ja torjumisessa on elintärkeä, koska tiedotusvälineitä voidaan käyttää tietyn tavoitteen saavuttamiseksi myönteisesti tai kielteisesti. TSK:n mielestä tässä asiassa noudatettavat politiikat tiedotusvälineiden osalta ovat kahdenlaisia eivätkä vaikuta tietenkään niiden toimintavapauteen. Ne ovat:

rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja antisemitismin torjuntaan liittyvä tiedotusvälineiden (myös mainosten) hyödyntäminen (jonka keskiössä ei ole aina kansallisuus, rodullinen alkuperä ja uskonto) sekä

tiedotusvälineiden levittämien, edellisen tavoitteen vastaisten sanomien kumoaminen.

5.4.3.1. Ensimmäinen vaihtoehto käsittää virikkeitä ja tukea rasismin vastaisille lähetyksille ja teksteille. Tähän ryhmään kuuluvat komission kaikki ehdotukset (tiedonannon kohta 2.3.3 ja ehdotuksen neuvoston päätökseksi 3 artikla). Lisäksi järjestetään mainoskampanja, jossa esitetään erityisen sopivia ja myönteisiä rasismin vastaisia toimia. Tähän politiikkaan kuuluu myös keskipitkän ja pitkän aikavälin koulutus- ja ammattikoulutusohjelman kehittäminen tiedotusvälineiden edustajille samoin kuin eurooppalaisen yleiskeskustelun käynnistäminen yhtenäisistä moraalisäännöistä uutisten hankkimisesta, valinnasta ja esittämisestä.

5.4.3.2. Toiseen kategoriaan kuuluu kaikki se politiikka, joka liittyy kansalaisten oman puolustusjärjestelmän kehittämiseen tiedon pimittämistä ja vääristämistä vastaan.

Tarve luoda koulutuksen, erityisesti elinikäisen koulutuksen avulla "tiedon" suodatus- ja valvontakeinoja on ehdottoman välttämätön, sillä tietoyhteiskunta on jo olemassa ja kaikkivoipa.

5.4.3.3. TSK vaatii, että päätökseen vuoden 1997 nimeämiseksi Euroopan rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi merkitään, että komission on pyrittävä kieltämään rasistisen aineiston levittäminen Internetin kautta. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissiota kehotetaan käynnistämään keskustelu sekä solmimaan kaikki mahdolliset yhteistyösuhteet Euroopan neuvoston ja muiden kansainvälisten elinten kanssa.

5.4.4. TSK yhtyy periaatteessa neuvoston päätösehdotukseen vuoden 1997 nimeämisestä rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi, mutta tähdentää seuraavaa:

5.4.4.1. TSK pitää ehdotuksen tavoitteita kunnianhimoisina verrattuina tarkoitukseen varattuihin määrärahoihin. Siksi TSK vaatii määrärahojen lisäämistä, toimien määrän rajoittamista ja niiden soveltamisalan laajentamista.

TSK kannattaa kuitenkin komission tiedonantoon sisältyviä ehdotuksia, jotka koskevat rotusyrjinnän vastaisten ylikansallisten toimien edistämistä.

5.4.4.2. TSK vaatii, että lauseen "rasistiset ja muukalaisvihamieliset asenteet voivat olla vapaaseen liikkuvuuteen liittyvien oikeuksien tehokkaan toteutumisen este", joka mainitaan komission tiedonannon sivun 26 alussa (suomenkielisessä tekstissä), jälkeen lisätään seuraava: "EU:n alueella asuvien kolmansien maiden kansalaisten vapaan liikkumisoikeuden rajoittaminen voimistaa rasistisia ja muukalaisvihamielisiä asenteita."

5.4.4.3. Erityisesti TSK painottaa koulutuksen hyödyntämistä rotusyrjinnän vastaisen tietoisuuden kasvattamisessa ja kehittämisessä sekä tiedotusvälineiden käyttöä rasististen ilmiöiden torjumisessa ja tietojen vaihtamisessa sekä toimivista käytännöistä tiedottamisessa.

5.4.4.4. TSK katsoo lopuksi, että rotusyrjinnän vastaisen vuoden nimeäminen ei vaikuta ainoastaan rasismin vastaiseen asennekasvatukseen, vaan luo myös myönteistä valoa yhteiskunnissamme tapahtuviin myönteisiin ja tervetulleisiin muutoksiin. Lisäksi se ei tähtää ainoastaan tähänastisten saavutusten esittelemiseen, vaan myös 21. vuosisadan kynnyksellä hoidettaviksemme lankeavien uusien ongelmien kirjaamiseen. Euroopan rasisminvastaisen vuoden kaikessa toiminnassa keskeistä on oltava jokaisen kansalaisen oikeus nauttia perusoikeuksista ja saavuttaa kaikkialla maailmassa peruselämänlaatu.

5.4.5. TSK haluaa korostaa sekä komission tiedonannon yhteydessä että siitä riippumatta työmarkkinaosapuolten Firenzessä lokakuussa 1995 antaman yhteisjulistuksen "rotusyrjinnän ja muukalaisvihan ennalta ehkäisemiseksi ja yhtäläisen kohtelun edistämiseksi työpaikalla" merkitystä. Komissio voi hyödyntää monipuolisesti tätä julistusta, joka on tulosta työmarkkinaosapuolten yhteisistä kokemuksista ja tarpeesta kehittää Euroopan taloutta ja yhteiskuntaa. TSK hyväksyy Firenzen julistuksen ja kehottaa komissiota yhteistyöhön työmarkkinajärjestöjen kanssa niiden asettamien tavoitteiden tukemisessa ja edistämisessä ja tunnustaa tämän asian työpaikoilla tapahtuvan käsittelyn tärkeyden. Tämän lähestymistavan kehykseen täytyy saada liitetyksi muutkin talous- ja yhteiskuntaelämän eri ryhmittymät. Tässä hengessä TSK vaatii, että työmarkkinaosapuolet osallistuisivat sellaisen neuvoa-antavan komitean työskentelyyn, jonka toimeksiantona olisi seurata Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden edistymistä. Talous- ja sosiaalikomitean tulisi saada komiteassa tarkkailijan asema kuten aikaisemminkin on tapahtunut.

5.5. Joka tapauksessa TSK:n mielestä torjuntataistelua syrjintää, rasismia, muukalaisvihaa ja antisemitismiä vastaan ei voiteta yhdellä yrittämällä vaan jatkuvalla taistelulla, jota käydään päivästä päivään yhteiskunnan tasolla: työssä, koulussa, vapaa-aikana, kotona. Meistä, suvaitsevuudestamme, sanojemme ja tekojemme johdonmukaisuudesta riippuu suuressa määrin, kuinka nopeasti yhteiskuntamme voi kehittyä niin pitkälle, että kunnioitamme erilaisuutta, tunnustamme samat oikeudet ja samat velvollisuudet kaikille sekä arvostamme kaikkia yhtä paljon rodusta, ihonväristä, uskonnosta ja ideologiasta riippumatta.

5.6. Edellisiä lauseita muotoillessaan TSK on pyrkinyt esittämään laajemman näkemyksen näistä ongelmista kuin olisi tietyn vuoden nimeäminen tai erityisen ja erillisen poliittisen vastauksen määrittely. TSK pitää tämän kysymyksen käsittelemistä jatkuvana velvollisuutena, joka täytyy liittää eurooppalaisten ihanteiden joukkoon. Tämä tarkoittaa muun muassa, että paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten toimenpiteitä tässä asiassa täytyy seurata ja tukea niin, että ongelma tunnustetaan ja siitä tulee toiminnan kohde, sillä se kytkeytyy Rooman sopimuksen neljään vapauteen. Yhteisössä tapahtuneet demografiset muutokset, jotka toteutuvat maailmanjärjestyksen muuttumisen laajemmissa puitteissa, tekevät aiheesta elintärkeän seuraavalla vuosituhannella.

Bryssel, 24. huhtikuuta 1996.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Carlos FERRER

() EYVL N:o C 89, 26. 3. 1996, s. 7.

() Liikkuvuus ei tässä viittaa vain henkilöihin, vaan myös ideoihin.

() Rotuvihan lieveneminen Yhdysvalloissa Vietnamin sodan aikaan ja heti sen jälkeen liittyy mustien ja valkoisten sotilaiden yhteisiin sotakokemuksiin.

() Yhteinen tunne oikeasta ja väärästä edellyttää muun muassa tervettä ja kilpailukykyistä ympäristöä sekä samanlaisia kehityslähtökohtia.

() Ks. TSK:n kyseiset lausunnot:

1. EYVL N:o C 186, 26. 7. 1985.

2. EYVL N:o C 343, 24. 12. 1988.

3. 89/C 23/12.

4. 92/C 40/95, 31. 1. 1991.

5. EYVL N:o C 393, 31. 12. 1994, s. 69.6. EYVL N:o C 313, 30. 11. 1992 (tiedonanto).

7. EYVL N:o C 158, 28. 5. 1996, s. 38.

8. EYVL N:o C 397, 31. 12. 1994 Vasco Cal (Valkoinen kirja Euroopan sosiaalipolitiikka menettelytapa unionille).

9. EYVL N:o C 313, 30. 11. 1992 Rangoni-Machiavelli (Kansalaisten Eurooppa).

() KOM(95) 653 lopull., kohdat 1.1 ja 1.2.

() Lausunto "Kansalaisten Eurooppa" (Esittelijä: Beatrice Rangoni-Machiavelli) EVYL N:o C 313, 30. 11. 1992, suositus 2.

() Viisasten komitean raportti, puheenjohtaja Maria de Lourdes Pintasilgo Bryssel, lokakuu 1995 -helmikuu 1996.