EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 27.05.1997 
KOM(97) 239 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
rajat 
ylittävästä vhteistvdstâ Tacis-ohielman puitteissa 

1. TAUSTA 
1.1 Tämän tiedonannon tarkoituksena on luoda yleiskatsaus yhteisön rajat ylittävän 
yhteistyön politiikkaan Tacis-ohjelman puitteissa vuoteen 1999. Yhteisö on kauan 
tunnustanut rajat ylittävän yhteistyön merkityksen. Entisen Neuvostoliiton itsenäisten 
valtioiden, Euroopan unionin ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE) välisen rajat 
ylittävän yhteistyön kehitys on tullut yhä tärkeämmäksi viime vuosina. Tämä johtuu 
EU:n ja entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden yhteisestä rajasta Suomen 
liityttyä unionin jäseneksi. Itämeren alueen kasvavasta merkityksestä laajentuneessa 
Euroopan unionissa ja KIE-maiden itärajojen kehityksestä maiden valmistautuessa 
unioniin liittymiseen. Uusi budjettikohta luotiin erityisesti tätä tarkoitusta varten 
vuonna 1996 Euroopan parle rrentin aloitteesta. 
1.2 Avaintekijänä rajat ylittävän yhteistyön lujittamisessa tällä alueella on tarve varmistaa 
vakaat olot EU:n ja entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden yhteisellä rajalla. 
Elintasojen erot ovat äärimmäiset rajan toisella puolella. Tämän vuoksi rajakuntien 
välistä yhteistyön tehostamista, jolla luodaan perustus kestävälle taloudelliselle ja 
yhteiskunnalliselle kehitykselle, pidetään ensijaisena. Vaikka kahdenvälisiä yhteyksiä 
helpotetaan, tehokkaan rajavalvonnan kehittäminen on myös tärkeää. 
1.3 Euroopan parlamentti ehdotti vuonna 1996, että on tarve koordinoida Tacis- ja 
Interreg-ohjelmia rajat ylittävänä välineenä1 Suomen ja Venäjän välisellä rajalla. 
Alueiden komitea korosti tarvetta saada rajaseudut mukaan rajat ylittävien 
yhteistyötoimien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon2 . Lisäksi esitettiin, että Venäjän 
alue- ja paikallisviranomaiset liitettäisiin mukaan Itämeren yhteistyöohjelmaan 
samalla tavalla kuin viranomaiset KIE-maissa3. 
1.4 Tacis-ohjelman mukaisesta rajat ylittävästä yhteistyöstä on apua myös Keski- ja Itä-
Euroopan maiden valmisteluprosessille unioniin liittymiseksi, ensiksi 
rajanylityspaikkojen saaman lisärahoituksen ja rajahallinnon avulla, jolla käsitellään 
lisääntynyttä huolta siitä, että KIE-maiden itäiset rajat eivät vastaa toisiaan, ja toiseksi 
rajat ylittävien suhteiden edistämisellä, varsinkin kun rajoilla asuu vähemmistöryhmiä 
kuten Baltian maissa, joilla parannetaan rajaseudun olojen vakautta. 
1.5 Tuki rajat ylittävälle yhteistyölle entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa nähdään 
osana laajempaa yhteisön politiikkaa, jolla pyritään edistämään rajat ylittävää 
1 Euroopan parlamentin 19 päivänä tammikuuta 1996 antama päätöslauselma komission tiedonannosta 
varojen jakamisesta ja yhteisön aloitteiden täytäntöönpanosta Itävallassa. Suomessa ja Ruotsissa -
KOM (95) 0123 - A4-0328/95. 
2 Alueiden komitean 12 päivänä kesäkuuta 1996 antama lausunto aiheesta "Euroopan unionin 
pohjoinen ulottuvuus ja rajat ylittävä yhteistyö Euroopan unionin ja Venäjän federaation rajalla sekä 
Barentsin alueella". 
3 Alueiden komitean 1.3 päivänä marraskuuta 1996 antama lausunto aiheesta "Nykyinen ja tuleva 
Euroopan unionin Itämeren aluetta koskeva politiikka, jossa on erityisesti otettu huomioon paikalliset 
ja alueelliset näkökohdat" 
z 
kehitystä Euroopan yhteisön, KIE-maiden ja entisen Neuvostoliiton itsenäisten 
valtioiden välillä käyttäen lukuisia välineitä. Seuraavilla tapahtumilla on ollut tärkeä 
tehtävä tämän politiikan luomisessa: 
1980-luvun lopppupuolelta lähtien komissio on tukenut valtioiden rajat 
ylittävää yhteistyötä rakennerahastojensa kautta, etenkin yhteisön Interreg-aloitteen 
mukaisesti. Interreg IIA-aloitteesta rahoitetaan ohjelmia, jotka koskevat unionin 
kaikkkien sisä- ja ulkorajojen rajaseutuja ajanjaksona 1994 - 1999, ja Interreg IIC-
aloitteesta rahoitetaan valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä useilla alueilla, mukaan 
lukien Itämeren alue. 
Euroopan parlamentin aloitteesta erillinen budjettikohta luotiin vuonna 1994 
Pharen yhteyteen, josta tuetaan rajat ylittävää yhteistyötä yhteisön jäsenvaltioiden ja 
KIE-maiden välisillä rajoilla. Tämä johti Pharen rajat ylittävää yhteistyötä koskevan 
ohjelman kehittämiseen, jonka mallina on käytetty Interregiä ja jota hallinnoidaan 
erillisellä komission asetuksella4 ja johon kuuluu vuosittain hyväksyttävät ohjelmat. 
Essenissä joulukuussa 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli rajat 
ylittävää yhteistyötä KIE-maissa ja entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa 
koskevan ohjelman politiikan pääasialliset oleelliset osat. Niissä hyväksyttiin, että 
"perustetaan alueellista yhteistyötä ja hyviä naapuruussuhteita koskeva ohjelma, 
edistetään monivuotista, useita maita kattavaa yhteistyötä EU-KIE, KIE-KIE ja KIE-
entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden maa- ja merirajaseuduilla sellaisilla aloilla 
kuin kuljetus, peruspalvelut, ympäristö, taloudellinen kehitys, työvoima ja 
maanviljely*'. Näitä puitteita vahvistettiin vielä maaliskuussa 1995 hyväksytyllä 
"Euroopan vakaussopimuksella", jossa korostettiin "yhteisiä ja jatkuvia pyrkimyksiä 
jännityksen ja kriisin uhkien lopettamiseksi ja pysyvän hyvien naaparuussuhteiden ja 
hyvän yhteistyön alueen luomiseksi Eurooppaan". 
Euroopan yhteisöjen, niiden jäsenvaltioiden ja asianomaisten maiden välillä 
tehtyihin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin sisältyy tavoite asteittaisesta 
lähentymisestä laaja-alaisemman Eurooppaa koskevan yhteistyön kanssa. Venäjää ja 
Ukrainaa varten tehdyissä toimintasuunnitelmissa todetaan yhteisön ja assosioitujen 
maiden kanssa tehtävän rajat ylittävän yhteistyön merkitys. Tämä kohta sisällytettiin 
uuteen Tacista koskevaan asetukseen3 
2. Tavoitteet ja välineet 
2.1 Tätä taustaa vasten tarkoituksena on tukea kestäviä hankkeita (tietotaidon siirto, rajat 
ylittävien yhteyksien kehittäminen, pienimuotoisten infrastruktuurien ja yhteisyritysten 
rahoitus), joilla on rajat ylittävä vaikutus ja joita kunnat molemmilta puolilta rajaa 
tukevat. Tällä pitäisi mahdollistaa sellaisten suhteiden kehittäminen, jotka kestävät 
hankkeiden kestoa kauemmin ja jotka johtavat kestävään alueelliseen yhteistyöhön. 
4 Komission asetus (EY) N:o 1628/94, annettu 4 päivänä heinäkuuta 1994, rajat ylittävän 
yhteistyöohjelman täytäntöönpanosta Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja yhteisön jäsenvaltioiden 
kesken Phare-ohjelman mukaisesti. EYVL N:o L 171, 6 7 1994, s 14. 
5 Neuvoston asetus (EY) N:o 1279/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, entisen Neuvostoliiton 
itsenäisille valtioille ja Mongolialle annettavasta talouden uudistukseen ja taloudelliseen elpymiseen 
tarkoitetusta avusta. EYVL N.o L 165, 4.7.1996, s. 1. 
2> 
Etusija annetaan hankkeille, joissa osoitetaan paikallista ja alueellista sitoutumista ja 
jotka vaikuttavat koko järjestelmään. 
2.2. Sellaisia hankkeita rahoitetaan, jotka auttavat seuraavien tavoitteiden saavuttamista: 
lisätä rajatarkastusten ja passituksen tehokkuutta. Käytettävät välineet ovat 
rajaverkkojen lujittaminen parannetuilla rajanylitysmenettelyillä ja asianmukaisella 
infrastruktuurilla sekä rajaturvallisuuden vahvistaminen yhteisillä rajan molemmin 
puolin käytettävillä rajahallinto-ohjelmilla. Etusija annetaan: 
rajat ylittävän paikallisliikenteen helpottamiselle, joka on edellytyksenä rajat 
ylittävälle yhteistyölle ja alueelliselle kehitykselle 
niille yhteisön, KIE-maat ja entisen Neuvostoliiton itsenäiset valtiot yhdistäville 
rajanylityspaikoille, jotka sijaitsevat Kreetan käytävillä6, yhteisön yhteisen 
kuljetuspolitiikan ja monimuotokuljetusten käytävistä muodostuvan integroidun 
yleiseurooppalaisen kuljetusverkon kehittämisen mukaisesti. 
rajaseutujen avustamisella voittamaan erityiset kehitysongelmansa, jotka 
johtuvat siitä, että seudut sijaitsevat kansantalouden äärilaidoilla. Käytettävät välineet 
ovat kuntien välisen yhteistyön luominen ja liiketoiminnan kehittäminen, joka yhdessä 
rajaverkkojen välisten yhteyksien perustamisen kanssa kehittää alueiden kauppaa ja 
taloutta. Euroopan unionin vastaisilla rajoilla toteutettavat hankkeet, jotka vaativat 
oman pääoman sijoittamista, rahoitetaan yhteisyritysohjelmasta. 
kahden paikallisen rajojen yli vaikuttavan ympäristöongelman käsittelylle. 
Ensiksi, ongelman joka vaatii samanaikaisesti kummankin osapuolen toimintaa rajan 
molemmin puolin (esim. rajaseutujärvien saastuminen), ja toiseksi ongelman, jossa 
vaaditaan entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa tehtäviä sijoituksia sellaisen 
ongelman käsittelemiseksi, jonka vaikutukset tuntuvat rajan toisella puolella (esim. 
virran yläjuoksulta tulevat jätteet). Käytettävät välineet ovat paikallisia 
ympäristöongelmia koskevat tutkimukset, jotka ovat usein osa alueellista 
lähestymistapaa, yksityiskohtainen hankesuunnittelu ja ehdotukset kolmansien 
osapuolien tuki-infrastruktuuria koskevista jatkosijoituksista. Laajempaa yhteisön 
politiikka tukeville toiminnoille annetaan myös erityistä huomiota, kuten on asian laita 
yhteisön viidennen ympäristöä koskevan toimintasuunnitelman kanssa7. Osa 
talousarviosta varataan lisäksi täydentäviin toimintoihin, jotka tukevat ohjelman 
tavoitteita ja jotka ovat yhteensopivia Interreg IIA:n prioriteettien8 kanssa ja jotka 
tukevat Phare-ohjelmia. 
Etusijalla olevat monimuotokuljetusten käytävät, jotka yhdistävät Euroopan unionin sen itäisiin 
naapureihin, kuten toinen yleiseurooppalainen kuljetuskonferenssi ne identifioi Kreetalla vuonna 
1994. 
Yhteisön 5. toimintasuunnitelma "Kestävyyttä kohti". 
Interreg IIA-ohjelmassa identifioidut avainalat Suomen ja Venäjän rajalle ovat: kuljetus ja 
televiestintä, liiketoiminnan ja sen ympäristön kehittäminen, ympäristöasiat, lisääntyvä tietotaito ja 
alueellisen yhteistyön edellytykset. 
2.3 Edellytyksenä kaiken rajat ylittävän yhteistyötoiminnan onnistuneelle 
täytäntöönpanolle on alueellinen ja paikallinen kyky synnyttää ja kehittää hankkeita, 
mukaan lukien kestävien suhteiden kehittäminen rajakuntien välille. 
3. Etusijalla olevat asiat 
3.1 Ohjelman alkuvuosina etusija annetaan institutionaaliselle tuelle. Tällä mahdollistetaan 
se, että alue- ja paikallisviranomaisilla on suurempi tehtävä ohjelmassa sen kehityksen 
myötä. Samanaikaisesti ensivaiheessa keskitytään rajaverkkojen ja rajahallinnon 
kehittämiseen. Tärkeimpien rajanylityspaikkojen lisäksi etusija annetaan rajakunnat 
suoraan toisiinsa liittäville hankkeille kuten liiketoiminnan kehittämiselle. 
Ympäristöhankkeilla tulee säilymään avaintehtävä ohjelman kaikkina vuosina. 
4. Maantieteellinen keskittyminen: tukikelpoiset alueet 
4.1. Taciksen rajat ylittävä yhteistyöohjelma keskittyy maantieteellisesti yhteisön ja entisen 
Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden välisiin rajoihin sekä entisen Neuvostoliiton 
itsenäisten valtioiden ja Viron, Latvian ja Liettuan välisiin rajoihin. Ohjelma käsittää 
lisäksi Venäjän, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Moldovan maarajat Keski- ja Itä-
Euroopan maiden kanssa. Yksityiskohtaiset tiedot tukikelpoisista alueista on liitteessä 
1 olevassa kartassa. Arkangelin alueen toimintoja otetaan huomioon vain 
erityisolosuhteissa, täydentämään Interreg IIA-ohjelmasta rahoitettuja toimintoja. 
4.2 Varmistaakseen yhtenäisen lähestymistavan komissio aikoo käsitellä rajat ylittävää 
yhteistyötoimintaa entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden keskinäisillä rajoilla 
Taciksen Interstate-ohjelman alaisuudessa. Tässä suhteessa ensimmäiset aloitteet on 
jo tehty. 
5. Menettelytavat 
5.1. Asianmukaisia menetelmiä kehitetään ottamaan huomioon rajat ylittävän 
yhteistyöohjelman tavoitteet ja puitteet, joihin ohjelma soveltuu. Näihin sisältyy alue-
ja paikallisviranomaisten vahva sitoutuminen ja joustavuus, jolla otetaan huomioon 
pienimuotoiset ruohonjuuritason hankkeet. Hankkeiden erityisiin valintaperusteisiin 
kuuluu rajat ylittävän vaikutuksen tarve, synergianäkökohdat ja niiden kyky imeytyä 
muiden yhteisön ohjelmien kanssa. 
5.2 Synergia muiden yhteisön ohjelmien kanssa 
5.2.1 Tacis-ohjelman mukainen rajat ylittävä yhteistyö pannaan täytäntöön siten, että 
saadaan mahdollisimman paljon synergiaa Interregin ja Pharen rajat ylittävien 
yhteistyöohjelmien kanssa. Tästä on erityistä hyötyä Barentsin ja Itämeren alueille, 
mikä on Visbyssä toukokuussa 1996 hyväksytyn Itämeren alueen aloitteen 
lähestymistavan mukaista, jossa vaadittiin yhteisön rahoitusvälineiden (Interreg, 
Phare ja Tacis) tehokkaampaa täydentävää toimintaa. 
5.2.2 Interregin ja Pharen rajat ylittävissä yhteistyöohjelmissa pyritään määrätietoisesti 
yhdenmukaistamaan niiden lähestymistavat aina kun se on käytännössä 
mahdollista, jotta yhteisön koko avustusjärjestelmästä saataisiin mahdollisimman 
yksinkertainen ja ymmärrettävä lopullisille edunsaajille. Taciksen rajat ylittävässä 
yhteistyössä otetaan myös käyttöön tämä lähestymistapa, samalla kun työ jatkuu 
Taciksen olemassa olevissa puitteissa. Taciksen rajat ylittävän yhteistyön 
erityismenettelyt eivät poikkea Tacis-asetuksen mukaisista yleisistä menettelyistä, 
kuten Taciksen hallintokomitean tehtävistä. 
5.2.3 Oppina muista yhteisön rajat ylittävistä yhteistyöohjelmista saaduista kokemuksista 
tarkoitus on käyttää nykyisiä alueellisia kehyksiä mahdollisimman paljon. Tarpeen 
vaatiessa niiden jatkokehitykselle annetaan tietenkin tukea. 
5.2.4. Pharen tai Interregin rajat ylittävissä yhteistyöohjelmissa perustettuja nykyisiä 
komitearakenteita käytetään neuvonannossa. Siten esimerkiksi varmistaakseen 
yhtenäisen toiminnan muiden Itämeren aluetta koskevien toimintojen kanssa 
komissio konsultoi Baltian koordinaatiokomitean kanssa Taciksen rajat ylittävässä 
yhteistyöohjelmassa tapahtuvasta kehityksestä. 
5.3 Pienhankkeiden rahoittaminen 
Alue- ja paikallisviranomaiset antavat suuren etusijan pienimuotoiselle paikalliselle rajat 
ylittävälle yhteistyötoiminnalle, jotta ne voivat toimia yhdessä riittävän suuruisten varojen 
suhteen. Tämän suuruisia hankkeita rahoitetaan rajat ylittävästä yhteistyöohjelmasta 
Taciksen pienimuotoisia hankkeita koskevan rahoittamisen kautta. Tämän alueen 
rahoituksella Tacis-toiminnat ehdotetaan yhdistettäväksi täydentävien yhteisön ohjelmien 
kanssa, mikä perustuu menestykselliseen Baltian alueen pienhankkeiden rahoituksesta 
kehitettyyn malliin. Rahoittaminen on kysyntävetoista ja joustavaa, ja se kattaa laajasti 
taloudellisen yhteistyön aloja, mukaan lukien kansanvaltaistumisprosessille annettavan 
tuen. 
5.4 Alue-ja paikallisviranomaisten tehtävät 
Toimintojen identifiointi ja valmistelu toteutetaan mahdollisimman paljon alueellisella ja 
paikallistasolla nojautuen Interreg-alueista saataviin yhteyksiin ja neuvoihin. 
Tavanomaisten Tacis-periaatteiden mukaisesti kansallisilla viranomaisilla säilyy ohjelmassa 
tehtäviä, erityisesti kansallisesti tärkeiden hankkeiden osalta, kuten rajanylityspaikkojen ja 
ohjelman lopullisen hyväksynnän osalta. 
5.5 Tietoisuuden lisääminen 
5.5.1 Ensimmäisenä vaiheena on järjestää kokouksia, jotka koskevat jokaista kyseessä 
olevaa entisen Neuvostoliiton itsenäisen valtion rajaa ja joissa kansalliset, 
alueelliset ja paikalliset viranomaiset ovat edustettuina. Tämän puitteen kautta 
asian kannalta oleelliset viranomaiset ovat mukana hankkeiden identifioinnissa, 
kehittämisessä ja valinnassa. 
5.5.2 Alue- ja paikallisviranomaisillle pidetään erillisiä kokouksia, joissa keskustellaan 
Taciksen pienhankkeiden rahoitusvälineen kehittymisestä ja täytäntöönpanosta. 
Hankkeiden identifioinnissa ja kehittämisessä avustavilla työryhmillä on tärkeä osa 
lisättäessä paikallista ja alueellista kykyä olla tehokkaasti mukana ohjelmassa. 
(o 
YLITTÄVÄSTÄ YHTEISTYÖSTÄ 
Tukikelpoiset raja-alueet 
Russian - Finnish Border 
\ Murmansk oblast 
2 Republic of Karelia 
3 Archangçlsk oblast 
(eligible in exceptional circumstances 
only to complement activities funded 
under the Interreg HA Programme) 
4 City of St Petersburg 
5 Leningrad oblast Russian - Estonian Border 
6(5) Leningrad oblast 
7 Pskov oblast 
Russian - Latvian Border 
8(7) Pskov oblast 
Russian - Polish/Russian - Lithuanian Border 
0 Kaliningrad oblast 
V 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 239 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 01 15 
Luettelonumero : CB-CO-97-231-FI-C 
ISBN 92-78-19871-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg