[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 8.4.2011

KOM(2011) 186 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Eurostars-yhteisohjelman väliarviointi

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Eurostars-yhteisohjelman väliarviointi

TAUSTA

Eurostars-yhteisohjelmalla tuetaan t&k-toimintaa harjoittavia pk-yrityksiä yhteisrahoittamalla niiden markkinasuuntautuneita tutkimushankkeita ja tarjoamalla niille tarvittavat oikeudelliset ja organisatoriset puitteet. Se perustuu jäsenvaltioiden laajamittaiseen eurooppalaiseen yhteistyöhön, jota voidaan harjoittaa soveltavassa tutkimuksessa ja innovoinnissa millä tahansa teknologia- tai teollisuusalalla. Eurostars-ohjelmaan osallistuvat kaikki EU:n jäsenvaltiot[1] ja kuusi seitsemänteen puiteohjelmaan[2] assosioitunutta maata Eureka-järjestön puitteissa. Eureka on eurooppalainen hallitustenvälinen järjestö, jonka tehtävänä on tukea markkinaläheistä t&k-toimintaa[3].

Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 9. heinäkuuta 2008 tehdyllä päätöksellä, että EU osallistuu Eurostars-ohjelman rahoitukseen[4] kauden 2008–2013[5] osalta enintään kolmasosalla jäsenvaltioiden ja muiden osallistuvien maiden tosiasiallisesta rahoituksesta ja siten, että EU:n rahoituskatto on 100 miljoonaa euroa. Eurekan sihteeristö vastaa ohjelman toteutuksesta sekä EU:n rahoitusosuuden vastaanottamisesta, jakamisesta ja seurannasta.

Edellä mainittu päätös (jäljempänä ’Eurostars-päätös’) perustuu SEUT-sopimuksen 185 artiklaan (entinen EY:n perustamissopimuksen 169 artikla). Artikla mahdollistaa sen, että monivuotisen puiteohjelman toteutuksen yhteydessä voidaan koordinoida kansallisia tutkimusohjelmia jäsenvaltioiden keskinäisessä vapaaehtoisessa yhdentymisprosessissa, joka kattaa tieteelliset, hallinnolliset ja rahoitukselliset näkökohdat.

Parlamentti ja neuvosto korostavat Eurostars-päätöksessä pk-yritysten merkitystä Euroopan kasvulle ja kilpailukyvylle sekä sitä, että jäsenvaltioiden ja komission on tarpeen parantaa pk-yrityksille suunnattujen kansallisten ja yleiseurooppalaisten tukiohjelmien tuloksellisuutta ja täydentävyyttä[6]. Eurostars-päätöksessä painotetaan myös teollisten innovaatioiden edistämistä (mukaan lukien yhteydet Eurekaan, erityisesti suhteessa pk-yrityksiin) ja sitä, että kansallisia ohjelmia on tärkeää koordinoida eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) kehittämiseksi.

Hiljattain antamassaan Innovaatiounioni-lippulaivahanketta koskevassa tiedonannossa[7], joka hyväksyttiin osana EU:n uutta ”Eurooppa 2020” -kasvustrategiaa[8], komissio vahvisti uudelleen pk-yritysten suuren merkityksen. Tämä koskee erityisesti suuren kasvupotentiaalin pk-yrityksiä, jotka kykenevät helposti muuttamaan tulokset tuotteiksi ja palveluiksi. Pk-yritykset muodostavat Euroopan talouden selkärangan ja antavat voimakkaan panoksen Euroopan kilpailukykyyn ja talouskasvuun. Annettiin selkeä sitoumus, jonka mukaan EU:n tutkimus- ja innovaatio-ohjelmat tulee suunnitella siten, että pk-yritykset voivat osallistua niihin helpommin ja vahvemmin. Komissio painotti, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi olisi hyödynnettävä laajemmin kumppanuuksia jäsenvaltioiden virastojen kanssa erityisesti Eureka-Eurostars-aloitteesta saatujen kokemusten pohjalta.

Eurooppa-neuvosto on peräänkuuluttanut EU:n tutkimus- ja innovaatiorahoituksen välineiden yksinkertaistamista muun muassa pk-yrityksiä varten[9]. Pk-yrityksille myönnettävä tutkimus- ja innovaatiotuki on Euroopassa tällä hetkellä hyvin hajanaista, ja komissio pohtii parhaillaan yleisen lähestymistavan uudistamista. Tunnustaen sen tärkeän merkityksen, joka pk-yrityksillä on innovoinnin edistäjänä Euroopan unionissa, Eurooppa-neuvosto on kehottanut komissiota tarkastelemaan pienyritysten innovaatiotutkimusohjelman (”Small Business Innovation Research”) toteutettavuutta osana yleisempää arviointia siitä, miten nopeasti kasvavien innovatiivisten yritysten tarpeisiin voidaan vastata markkinapohjaisella lähestymistavalla.

Talousarvion kokonaistarkastelussa[10] ehdotetaan, että kaikkia tutkimukseen ja innovointiin liittyviä EU:n välineitä käytettäisiin tutkimus- ja innovaatiorahoituksen yhteisessä strategiakehyksessä[11]. Eurooppa-neuvosto on antanut tukensa tällaiselle lähestymistavalle, joka tehostaisi tutkimus- ja innovaatiorahoitusta kansallisella ja EU:n tasolla ja mahdollistaisi saumattoman rahoituksen koko innovaatiojärjestelmässä ja välineiden rationalisoinnin karsimalla mahdolliset päällekkäisyydet.

Eurostars-ohjelmasta on tehtävä väliarviointi kaksi vuotta ohjelman käynnistymisen jälkeen. Arvioinnin on tehnyt riippumaton asiantuntijaryhmä (jäljempänä ’arviointiryhmä’), jonka puheenjohtajana toimi entinen Euroopan parlamentin jäsen ja ITRE-valiokunnan varapuheenjohtaja Anne Laperrouze.

Väliarviointiraportissa, joka perustuu laajaan dokumentaatioon, tapaustutkimuksiin, maaraportteihin sekä pk-yritysten ja sidosryhmien haastatteluihin, analysoidaan Eurostars-ohjelman keskeisiä (toiminnallisia ja strategisia) näkökohtia ja annetaan sekä lyhyen että pitemmän aikavälin suosituksia. Arviointiryhmä tarkasteli erityisesti, miten on edistytty Eurostars-ohjelman keskeisten tavoitteiden saavuttamisessa eli t&k-toimintaa harjoittavien pk-yritysten tukemisessa sekä kansallisten tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien koordinoinnissa ja synkronoinnissa.

Tässä raportissa esitetään komission kanta asiantuntijoiden pääsuosituksiin.

RIIPPUMATTOMAN ASIANTUNTIJARYHMÄN VÄLIARVIOINTI: KOMISSION HUOMIOT

Eurostars-päätöksen 13 artiklan 2 kohdan mukaan väliarviointi kattaa edistymisen Eurostars-päätöksen liitteessä 1 asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa . Edelleen arvioinnin tulee sisältää suosituksia soveltuvimmista tavoista, joilla voidaan entisestään edistää tieteellistä, hallinnollista ja taloudellista yhdentymistä , ja siinä tulee tarkastella t&k-työtä tekevien pk-yritysten kykyä osallistua Eurostars-yhteisohjelmaan sekä täytäntöönpanon laatua ja tuloksellisuutta .

Arviointiryhmän raportti kattoi nämä näkökohdat ja sisälsi suuren määrän faktoja, huomioita ja suosituksia. Komissio katsoo, että arviointiraportti[12] muodostaa kokonaisuudessaan olennaisen osan 13 artiklan 2 kohdan mukaista väliarviointiprosessia. Komissio keskittyy seuraavassa niihin havaintoihin ja suosituksiin, joilla on suurin merkitys jatkoa ajatellen, ja esittää huomionsa niistä.

Eurostars-ohjelman edistyminen sille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa

Eurostars-ohjelman tarve

Arviointiryhmä totesi, että Eurostars-ohjelman kohderyhmä – eli t&k-toimintaa harjoittavat eurooppalaiset pk-yritykset – on tavoitettu Eurostars-päätöksen liitteen 1 mukaisesti ja että se muodostaa kysynnän kannalta kestävän kohderyhmän. Erityispiirteidensä ansiosta ohjelma näyttää vastaavan t&k-toimintaa harjoittavien pk-yritysten todellisiin tarpeisiin. Ohjelmaan on jätetty suuri määrä hakemuksia, ja kelpoisuusperusteet täyttävien hankkeiden määrä on ylittänyt alkuperäiset budjettimäärärahat. Nyt kun avoimen innovoinnin lähestymistavasta on nopeasti tulossa yleinen käytäntö ja t&k:n merkitys pk-yritysten suorituskyvylle tunnustetaan laajalti, arviointiryhmä uskoo kansainvälisen t&k-yhteistyön kysynnän kasvavan pk-yritysten keskuudessa. Arviointiryhmä suosittelee siksi, että Eurostars-ohjelmaa jatketaan myös vuoden 2013 jälkeen ja että Euroopan komissio ehdottaa Eurostars-ohjelman seuraavassa versiossa budjetin laajentamista joustolausekkeita käyttäen kasvavaan kysyntään vastaamiseksi .

Komissio panee tyytyväisenä merkille pk-yritysten vahvan kiinnostuksen Eurostars-ohjelmaan. On tärkeää seurata, pysyykö kysyntä samantasoisena ja kykenevätkö Eurostars-maat vastaamaan siihen. Suurin osa ohjelmaan osallistuvista pk-yrityksistä on jo aikaisemmin harjoittanut kansainvälistä tutkimusyhteistyötä (ks. kohta 2.3). Voidaan kysyä, onko tämä ohjelman varsinainen kohderyhmä. Eurostars-ohjelman tulevista budjettimäärärahoista tulisi keskustella samassa yhteydessä, jossa pohditaan ohjelman jatkokehittämistä ja viime kädessä EU:n tutkimus- ja innovointirahoituksen tulevaa yhteistä strategiakehystä Eurooppa-neuvoston 4. helmikuuta 2011 antamien päätelmien pohjalta.

Eurostars-ohjelman sosioekonominen vaikutus

Eurostars-ohjelma on vielä nuori, ja vain muutamia hankkeita on tähän mennessä saatettu päätökseen. Kuten arviointiryhmä toteaa, vaikutusta on vaikea arvioida laadullisesti hankkeen additionaalisuuden (additionality) mittapuilla (panosten lisäyksenä, tuotosten lisäyksenä ja yrityksen toimintatapojen muutoksena) vailla konkreettisia tietoja, joista suurin osa kootaan vasta hankkeen lopussa.

Additionaalisuuden tarkka arviointi edellyttää asianmukaisia tekniikoita, joiden käyttämiseksi tarvitaan arviointiryhmän suosituksissaan mainitsemia Eurekan sihteeristön ja kansallisten rahoituselinten kokoamia tietoja.

Komissio kannattaa suosituksia vaikutusindikaattoreista ja tarvittavista tiedoista, joiden pohjalta voidaan tehdä parempi arvio Eurostars-ohjelman hankevaikutuksesta. Komissio kehottaa Eurekan sihteeristöä laatimaan nämä indikaattorit ja kokoamaan tarvittavat tiedot mutta huolehtimaan kuitenkin siitä, ettei raportointi aiheuta kohtuutonta rasitetta pk-yrityksille. Komissio ottaa ne huomioon loppuarviointia varten, joka Eurostars-päätöksen mukaan tehdään vuonna 2013. Tuohon mennessä on olennaisen tärkeää pystyä muodostamaan kattava käsitys siitä, miten Eurostars-ohjelma vaikuttaa osallistuviin pk-yrityksiin.

Kelpoisuusperusteet täyttävien hankkeiden rahoitus

Arviointiryhmä tarkasteli Eurostars-määrärahoja vuoteen 2013 ulottuvan kauden osalta ja totesi, että ehdotuspyyntöihin käytettävissä olevat määrärahat eivät riitä kaikkien arviointikynnyksen ylittävien hankkeiden rahoittamiseen. Arviointiryhmä suosittelee, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot osoittavat käyttöön riittävästi määrärahoja, jotta voidaan rahoittaa suurempi osuus Eurostars-arviointikynnyksen ylittävistä hankkeista .

Komissio kannattaa tätä suositusta sikäli kuin sillä pyritään kaikkien parhaiden hankkeiden rahoittamiseen yhteisrahaston periaatteella. Kuten Eurostars-päätöksessä todetaan, ”yhteisöltä tulevan rahoituksen ja kansallisissa talousarvioissa valittuihin Eurostars-hankkeisiin varatun rahoituksen kohdentamisessa noudatetaan hankkeiden paremmuusjärjestystä”. Johtuen tavasta, jolla nykyinen (ei-keskitetty) rahoitusmalli toimii, näyttää kuitenkin epätodennäköiseltä, että määrärahojen lisäys johtaisi vastaavaan lisäykseen rahoitettavien hankkeiden määrässä. Tähän päästään vain sillä ehdolla, että Eurostars-maat antavat riittävät takeet kaikkien parhaiksi arvioitujen hankkeiden rahoittamisesta. Komissio myös toteaa, että nykyiset tiedot kansallisten rahoituselinten sitomista varoista osoittavat, että toistaiseksi budjetista on käytetty vain vaatimaton osa. Huomioon on otettava myös vallitsevan talouskriisin vaikutus rahoituksen saatavuuteen monissa jäsenvaltioissa.

Sen vuoksi komissio ehdottaa, että tarkastellaan vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten arviointiryhmän ehdottamaa hankkeiden arviointiperusteiden tiukentamista tai määrärahojen siirtämistä tulevista ehdotuspyynnöistä nykyisiin siten, että käyttämättä jääneet varat voidaan siirtää seuraavalle vuodelle.

Tieteellisen, hallinnollisen ja taloudellisen integraation tehostaminen

Arviointiryhmä totesi, että Eurostars-päätöksen mukaisten keskeisten elinten ja menettelyjen perustamisella on jo paljolti pystytty yhdentämään kansallisia ohjelmia kaikkien kolmen näkökohdan (tieteen, hallinnon ja rahoituksen) osalta.

Parannuksia tarvitaan kuitenkin edelleen, jotta ohjelman toteutuksen tasolla päästäisiin tavoiteltuun integraatioasteeseen etenkin seuraavilla osa-alueilla: kansallisten rahoitustasojen ja -sääntöjen yhdenmukaistaminen, sopimuksentekoaikojen synkronointi ja lyhentäminen sekä raportointikäytäntöjen yhdenmukaistaminen. Näitä näkökohtia, jotka liittyvät läheisesti Eurostars-ohjelman toteutukseen ja toimintaan, käsitellään kohdassa 2.4.

Arviointiryhmä suosittaa näiden tärkeiden kysymysten ratkaisemiseksi, että laaditaan etenemissuunnitelma ja asetetaan mitattavissa olevat välitavoitteet, jotta voidaan helpottaa yhdentymisprosessin seurantaa ja toteutusta, sekä perustetaan pysyvä työryhmä hyvien toimintatapojen levittämistä varten .

Komissio kannattaa integraatioprosessin nopeuttamiseen tähtääviä suosituksia ja kehottaa Eurostars-maita ottamaan Eurostars-yhteisohjelman integraatiotavoitteen huomioon yhdenmukaistamalla ja yksinkertaistamalla rahoituskelpoisuussääntöjä ja mukauttamalla rahoitus- ja maksukäytäntöjään samoille linjoille.

Arviointiryhmä yksilöi ja tarkasteli myös muita osa-alueita, joilla kaivataan parannuksia (ks. jäljempänä). Komissio katsoo, että näillä osa-alueilla on olennainen merkitys ohjelman täyden ja pitkän tähtäimen menestyksen kannalta, koska ne sijoittuvat Eurostars-toiminnan ytimeen.

Eurostars-sääntöjen noudattaminen: yhteiset kelpoisuusperusteet ja allekirjoitetut kahdenväliset sopimukset

Arviointiryhmä toteaa yksittäisiä maita mainitsematta, että Eurostars-kelpoisuusperusteita tulisi soveltaa kaikissa osallistuvissa maissa. Yksikään maa ei saisi asettaa Eurostars-perusteita pidemmälle meneviä kelpoisuusperusteita. Arviointiryhmä suosittelee myös, että kaikki kansalliset rahoituselimet allekirjoittavat kahdenväliset sopimukset Eurekan sihteeristön kanssa[13] .

Komissio kannattaa täysin tätä Eurekan sihteeristölle ja Eurostars-maille annettua suositusta. Kahdenvälisten sopimusten allekirjoittamisella on ensisijainen merkitys. Olisi myös varmistettava, että Eurostars-kelpoisuusperusteiden täyttäminen on ehdoton ja riittävä edellytys sille, että mitä tahansa hanketta voidaan rahoittaa missä tahansa ohjelmaan osallistuvassa maassa. Eurostars-sääntöjen noudattaminen on edellytys ohjelman suuren potentiaalin hyödyntämiselle, ja se lisää ohjelman uskottavuutta pitkällä aikavälillä ja helpottaa yhdentymisprosessia. Eurostars-päätöksen mukaan hankkeita rahoitettaessa on noudatettava yhteisiä perusteita ja yhteisiä sääntöjä sekä yhteistä hankkeiden paremmuusjärjestystä. Komissio painottaa tarvetta noudattaa tätä sitoumusta ohjelman menestyksen varmistamiseksi pitkällä tähtäimellä.

”Virtuaalinen yhteisrahasto”

Eurostars-ohjelman rahoitusmalliksi valittiin ns. virtuaalinen yhteisrahasto, mikä merkitsee sitä, että maat ja alueet suorittavat maksut omien osallistujiensa osalta soveltaen omia kansallisia sääntöjä ja ns. oikeudenmukaisen palautuman periaatetta. Delegointisopimuksen mukaan sihteeristön tulisi kuitenkin ehdottaa ohjelman välivaiheessa konkreettisia toimenpiteitä, joilla edetään kohti ”todellista yhteisrahastoa”, osana taloudellista integraatioprosessia.

Arviointiryhmä katsoo, että virtuaalisen yhteisrahaston periaate on soveltunut Eurostars-toiminnan rahoituksen organisointiin. Se huomautti kuitenkin, että jos jonkin osallistuvan maan budjetti osoittautuu vajaaksi, tämä voi vaikuttaa haitallisesti kaikkiin seuraaviin hankkeisiin, joissa on mukana kyseisen maan myöntämää rahoitusta tarvitsevia osallistujia.

Arviointiryhmä suositteli Eurostars-ohjelman organisointia myös jatkossa ns. virtuaalisen yhteisrahaston periaatteella . Se suositteli kuitenkin myös kokeiltavaksi lähestymistapaa, jossa Eurostars-yhteisohjelmassa sijoitetaan 10 prosenttia kaikista ohjelmaan osoitetusta varoista ”todelliseen yhteisrahastoon”, jota käytettäisiin rahoitettaessa sellaisia paremmuusjärjestyksessä korkealla olevia hankkeita, jotka uhkaavat jäädä vaille rahoitusta kansallisen tason rahoitusongelmien vuoksi.

Komissio tunnustaa virtuaalisen yhteisrahaston edut Eurostars-ohjelman tässä vaiheessa. On kuitenkin olemassa riski siitä, että virtuaalisen yhteisrahaston käytön jatkaminen rahoitusmallina johtaa Eurostars-maiden väliseen epätasapainoon rahoitettavaksi valittujen hankkeiden määrässä riippuen kansallisen rahoituksen kulloisestakin saatavuudesta. Ohjelman tulisi kuitenkin tarjota tasavertaiset mahdollisuudet kaikille pk-yrityksille kaikissa maissa ja nojautua täysin huippuosaamiskriteeriin.

Kuten SEUT-sopimuksen 185 artiklaan (entinen EY:n perustamissopimuksen 169 artikla) perustuvaa yhteistä Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmaa (BONUS) hyväksyttäessä todettiin, ”todellinen yhteisrahasto” ei ole tavoite sinänsä, vaan sitä voidaan käyttää yhtenä keinona taata huippuosaaminen ja jäsenvaltioiden taloudellinen sitoutuminen rajatylittävää rahoitusta ja yhteistyötä edellyttävissä aloitteissa, joilla on olennainen merkitys eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen kannalta.

Komissio kannattaa siksi suositusta kokeilla tällaista osittaista ”todellisen yhteisrahaston” lähestymistapaa vuoteen 2013 mennessä. Komissio aikoo pyytää Eurekan sihteeristöä esittämään muita tähän liittyviä tarvittavia toimenpiteitä. Tämä lähestymistapa on linjassa sen periaatteen kanssa, että kaikki 185 artiklaan perustuvat aloitteet edellyttävät jäsenvaltioilta sekä taloudellista että poliittista sitoutumista, joka on ennakkoehto EU:n rahoituksen saamiselle.

T&k-toimintaa harjoittavien pk-yritysten mahdollisuudet osallistua Eurostars-ohjelmaan

Arviointiryhmä analysoi perusteellisesti erityisesti Eurostars-hakijatutkimuksesta (Eurostars Registrant Survey)[14] ja yhteisön innovaatiotutkimuksesta (Community Innovation Survey)[15] saatua aineistoa ja totesi päätelmänään, että Eurostars-ohjelmaan on vaivatonta osallistua ja että sen säännöt ovat hakijoille helppotajuisia, hakukustannukset kohtuullisia ja välineet helppokäyttöisiä.

Ohjelmaan näyttää osallistuvan etupäässä sellaisia pk-yrityksiä, jotka ovat jo olleet mukana kansainvälisissä yhteistyöhankkeissa. Ohjelman avulla näytetään voitavan helpottaa aiempiin kokemuksiin pohjautuvaa kansainvälistä t&k-yhteistyötä, mutta uusien tutkimussuhteiden luomisesta on vain vähän näyttöä. Ohjelman vaikutus uusien kumppanuuksien alullepanoon on rajallinen.

Arviointiryhmä suosittelee, että Eurekan sihteeristö ja kansalliset Eureka-ohjelmakoordinaattorit pyrkivät vuoteen 2013 mennessä saamaan laajemmin mukaan pk-yrityksiä, joilla ei ole ennestään kansainvälisiä tutkimussuhteita.

Komissio kannattaa tätä suositusta, koska Eurostars-ohjelmalla on määrä täydentää pk-yrityksille tarjolla olevia mahdollisuuksia kansainväliseen yhteistyöhön ja koska avoimuusperiaatteella on olennainen merkitys ohjelman menestyksen kannalta, minkä vuoksi sitä pitäisi noudattaa kaikilta osin.

Komissio kehottaa Eurekan sihteeristöä ja Eurostars-maita puuttumaan ongelmaan ja löytämään tapoja houkutella ohjelmaan uusia tulokkaita helpottamalla ohjelmaan osallistumista ja lisäämällä sen avoimuutta. Vastaisuudessa tulisi myös keskittyä ensisijaisesti sellaisiin pk-yrityksiin, joilla on vaadittu profiili, eikä pelkästään lisäämään ohjelmaan osallistuvien pk-yrityksien määrää.

Komissio pyrkii helpottamaan interaktiota ja synergioiden luomista muiden EU-aloitteiden kanssa ja tukemaan sitä kautta kaikkien potentiaalisten hakijoiden välistä verkottumista, siis myös sellaisten pk-yritysten, jotka eivät ole aiemmin harjoittaneet kansainvälistä tutkimusta.

Eurostars-ohjelman toteutuksen laatu ja tehokkuus

Epäsuoran keskitetyn hallintomallin mukaisesti Eurekan sihteeristö, joka toimii erityisenä täytäntöönpanorakenteena, vastaa ohjelman hallinnosta ja toiminnallisesta/taloudellisesta toteutuksesta. Ohjelman toteutukseen liittyvien eri toimintojen (ehdotuspyynnöt, arviointi, rahoitus, projektihallinto ja seuranta) analyysissä arviointiryhmä katsoo, että prosessi toimii suhteellisen ongelmattomasti. Se nostaa kuitenkin esille etupäässä arviointiprosessiin liittyviä parannustarpeita todeten ilmeisiä ongelmia olevan ensinnäkin kansallisen rahoituksen jakamisessa hankkeille ja toiseksi valinnan läpäisseiden hakijoiden ja kansallisten rahoituselinten välisissä sopimusneuvotteluissa.

Keskitetty arviointiprosessi

Arvioinnissa noudatetaan kaksivaiheista menettelyä. Tekniset asiantuntijat tekevät ensimmäisen arvioinnin ja riippumaton arviointilautakunta toisen arvioinnin, jonka aikana laaditaan myös ehdotusten paremmuusjärjestys.

Teknisten asiantuntijoiden osalta arviointiryhmä suosittelee, että Eurekan sihteeristö ryhtyy tarvittaviin toimiin kyseisten asiantuntijoiden määrän lisäämiseksi vuoden 2013 loppuun mennessä tinkimättä kuitenkaan asiantuntemuksen korkeasta tasosta. Asiantuntijapoolissa olisi saavutettava parempi tasapaino teknisen ja markkina-asiantuntemuksen välillä sekä parempi maantieteellinen tasapaino osallistuvien maiden kesken .

Riippumattoman arviointipaneelin osalta arviointiryhmä suosittelee, että paneelin jäsenille varataan enemmän aikaa tehdä tarkempia analyyseja paremmuusjärjestykseen asetettavista ehdotuksista ja että hakijoille ja teknisille asiantuntijoille annetaan seikkaperäisempää ja järjestelmällisempää palautetta .

Kuten väliarviointiraportissa perustellusti todetaan, Eurostars-ohjelman menestys riippuu koko arviointiprosessin uskottavuudesta. Tässä yhteydessä on nostettava esiin erityisesti kolme arviointiprosessin näkökohtaa: puolueettomuus, laadukkuus ja viiveettömyys.

Komissio kannattaa kaikkia näitä suosituksia. Asiantuntijoilla tulisi erityisesti olla tarvittava asiantuntemus arvioida myös hankkeiden sosioekonomista vaikutusta, joka kuuluu Eurostars-ohjelman ominaispiirteisiin.

Komissio muistuttaa, että koko prosessin läpinäkyvyys on Eurostars-päätöksen kantavia periaatteita. Komissio kannattaa sen vuoksi arviointiryhmän suositusta parantaa arvioijien hakijoille antaman palautteen laatua.

Komissio kannustaa Eurekan sihteeristöä ryhtymään tarvittaviin toimiin arviointien laadun parantamiseksi, alkaen asiantuntijoiden hakemisesta ja valitsemisesta esimerkiksi ottamalla Eurostars-ohjelman julkisella verkkosivustolla käyttöön käyttäjäystävällisempi linkki asiantuntijoiden verkkohakuun ja hyödyntämällä kansallisia Eureka-ohjelmakoordinaattoreja näiden tehtävien suorittamisessa.

Hajautettu rahoitusmalli – sopimuksentekoaika

Vuoteen 2013 mennessä toteutettavat toiminnalliset suositukset liittyvät myös rahoitusprosessiin, jossa kansallinen taso tulee keskeiseksi. Arviointiryhmä toteaa, että rahoituksen täytäntöönpano vaihtelee varsin paljon maittain. Eurostars-ohjelmassa on tärkeää saavuttaa mahdollisimman suuri yhdenmukaisuus eri maiden välillä, jotta ohjelman toiminnallinen suorituskyky olisi yhtenäinen ja jotta sen kokonaistehokkuutta voitaisiin lisätä. Kun ehdotus on valittu rahoitettavaksi, hakijan ja kansallisen rahoituselimen välillä aloitetaan neuvottelut. Arviointiryhmä pitää tätä neuvotteluvaihetta ongelmallisimpana.

Arviointiryhmä katsoo, että sopimuksentekoajan (eli ehdotuspyynnön koontipäivän ja avustussopimuksen allekirjoituspäivän välisen ajan) lyhentämisen tulisi olla ensisijainen tavoite kaikille Eurostars-ohjelman sidosryhmille, ja pyytää osallistuvia maita ryhtymään tarvittaviin toimiin tältä osin.

Arviointiryhmä ehdottaa myös toimia sopimuksentekoajan lyhentämiseksi: varhaisempi taloudellinen arviointi kansallisella tasolla; tilanteen seuranta sihteeristön toimesta ja neuvotteleminen ”hitaampien” maiden kanssa; yhteiset ja tiukemmat määräajat konsortio- ja avustussopimuksen allekirjoittamiselle.

Komissio kannattaa näitä suosituksia ja kannustaa Eurostars-maita mahdollisuuksien mukaan vauhdittamaan prosesseja kansallisessa hallinnossaan. Euroopan komission ja Eurekan sihteeristön välisen delegointisopimuksen[16] mukainen alkuperäinen tavoite oli se, että hankkeiden osallistujien kanssa tehtävät avustussopimukset allekirjoitetaan kuuden kuukauden kuluessa ehdotusten koontipäivästä ohjelman puoliväliin mennessä. Komissio yhtyy täysin arviointiryhmän näkemykseen ja kannustaa sihteeristöä jatkamaan toimiaan sopimuksentekoajan seurannassa ja parhaiden toimintatapojen yksilöinnissä.

PÄÄTELMÄT

Eurostars-ohjelma on ensimmäisinä toteutusvuosinaan osoittanut potentiaalinsa ohjelmana, joka kykenee tukemaan innovointia t&k-toimintaa harjoittavissa pk-yrityksissä. Komissio aikoo jatkaa ohjelman tukemista suunnitelmien mukaan vuoteen 2013.

Vuonna 2008 käynnistyneen ohjelman toiminnallista suorituskykyä on edelleen parannettava. Tässä suhteessa onnistumisen avain on sopimuksentekoaikojen tuntuva lyhentäminen.

Laajemmasta näkökulmasta on tehostettava osallistuvien kansallisten ohjelmien integraatioprosessia. Eurekan sihteeristön ja Eurostars-maiden tulisi ryhtyä laajempiin toimiin, jotta voidaan vauhdittaa kansallisten sääntöjen yhdenmukaistamista ja noudattaa täysin yhteisiä Eurostars-ohjelman kelpoisuus- ja arviointiperusteita ja menettelyjä.

Lisäksi komissio aikoo keskustella aktiivisesti mahdollisista nykyisen Eurostars-ohjelman jatkotoimista seuraavaksi ohjelmakaudeksi rajoittamatta tutkimuksen ja innovoinnin yhteisen strategiakehyksen ja EU:n monivuotisen rahoituskehyksen valmistelua ja ottaen huomioon Innovaatiounioni-lippulaivahankkeeseen liittyvän laajemman poliittisen kontekstin ja Eurooppa-neuvoston 4. helmikuuta 2011 antamat päätelmät.

[1] Eurostars-ohjelmassa oli alun perin mukana 26 jäsenvaltiota. Maltan liityttyä ohjelmaan lokakuussa 2010 mukana ovat nyt kaikki jäsenvaltiot.

[2] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). Assosioituneet maat ovat Islanti, Israel, Kroatia, Norja, Sveitsi ja Turkki.

[3] Eureka perustettiin 17. heinäkuuta 1985 Pariisissa järjestetyssä ministerikonferenssissa, jossa oli edustettuina 17 maata ja Euroopan yhteisöjen komissio.

[4] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 743/2008/EY, tehty 9 päivänä heinäkuuta 2008, yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämään tutkimus- ja kehitystyötä tekevien pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseen tähtäävään tutkimus- ja kehitysohjelmaan (EUVL L 201, 30.7.2008, s. 58).

[5] EU:n rahoitusosuus tulee PO7:n määrärahoista, jotka on osoitettu ”Valmiudet”-erityisohjelmassa ”Pk-yrityksiä hyödyttävään tutkimukseen”.

[6] Neuvoston päätelmät, 25. ja 26. marraskuuta 2004.

[7] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni , KOM(2010) 546 lopullinen, 6.10.2010.

[8] Komission tiedonanto Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia , KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010.

[9] Ks. Eurooppa-neuvoston päätelmät, 4. helmikuuta 2011.

[10] EU:n talousarvion kokonaistarkastelu , KOM(2010) 700.

[11] Vihreä kirja Haasteista mahdollisuuksiin: yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle , KOM(2011) 48.

[12] Julkaistu sivulla http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-evidence kohdassa ”Other FP7 Panel Evaluations”.

[13] Allekirjoittamatta on vielä seitsemän kahdenvälistä sopimusta.

[14] Eurekan sihteeristö käynnisti toukokuussa 2010 Eurostars-hakijatutkimuksen 3182 hakijan keskuudessa (hakemusten koontipäivät 1–3). Vastaukset saatiin 442 hakijalta. Tutkimuksen tulokset annettiin arviointiryhmän käyttöön.

[15] Arviointiryhmä käytti yhteisön innovaatiotutkimuksen eri aaltoja.

[16] Eurostars Joint Programme Delegation Agreement (30-CE-0270684/00-14), tehty 19. kesäkuuta 2009 Euroopan komission ja Eurekan sihteeristön AISBL:n välillä.