FI Euroopan unionin virallinen lehti C 186/11

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

2012/C 186/09

Julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

MUUTOSHAKEMUS

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

9 ARTIKLASSA TARKOITETTU MUUTOSHAKEMUS

”ΚΟΠΑΝΙΣΤΗ” (KOPANISTI)

EY-N:o: EL-PDO-0117-0450-09.03.2011

SMM ( ) SAN ( X )

1. Eritelmän kohta (kohdat), jo(i)ta muutos koskee:

—  Tuotteen nimi —  Tuotteen kuvaus —  Maantieteellinen alue —  Alkuperäselvitys — ☒ Tuotantomenetelmä —  Yhteys maantieteelliseen alueeseen — ☒ Merkinnät —  Kansalliset vaatimukset —  Muuta (täsmennettävä)

2. Muutoksen/muutosten tyyppi:

—  Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos — ☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu —  Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta) —  Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta)

3. Muutos/muutokset:

3.1 Tuotantomenetelmä:

Kopanisti-juustoa valmistetaan nykyisin erityisissä juustoloissa, ja sen valmistusmenetelmää on parannettu ja muutettu hiukan kotijuustoloissa käytettyyn menetelmään nähden. Juustonvalmistus on uudella tekniikalla helpompaa, laatu on parempaa, kullakin saarella saatavilla olevia raaka-aineita voidaan hyödyntää paremmin ja kustannukset on saatu pienemmiksi.

Hakijayhteisö, joka tuottaa kopanisti-juustoa juustolassaan, pyytää, että juuston valmistusmenetelmä muutetaan seuraavasti:

a) juustohera pannaan heran erotuksen jälkeen säkkeihin, jotka voivat kankaan lisäksi olla jotain muutakin sopivaa ainetta, ja neste puristetaan juustomassasta. Kankaiset säkit ovat hankalia käyttää, ja niitä on työlästä ja hidasta puhdistaa uudelleenkäyttöä varten. Nykyisin on kehitetty synteettisiä elintarvikekäyttöön sopivia säkkimateriaaleja.

b) vaihtoehtoisesti pitäisi voida lisätä tuoretta voita enintään 15 prosenttia silloin kun puristettuun juustomassaan sekoitetaan suolaa. Voi parantaa kopanisti-juuston rakennetta, makua ja tuoksua. Voita lisätään tavallisesti tuotantoalueen kotijuustoloissa. Voi valmistetaan Kykladien alueella tuotetusta maidosta saadusta kermasta, jota käytetään muidenkin alueen juustojen valmistukseen. Maito saadaan samoista maidontuotantoeläimistä, joita kasvatetaan samoissa oloissa Kykladien saarten määritellyllä alueella.

Kuluttajien mielestä hyvän kopanisti-juuston on sekä oltava rakenteeltaan kermainen, maultaan voimakkaasta hiukan pistävään ja pippuriseen että tuoksultaan miellyttävä. Tuore voi on oikea aine antamaan kopanistille nämä kolme ominaisuutta, jolloin sen laatu paranee huomattavasti: rasvapitoisuus kasvaa, kermaisuus paranee, maun voimakkuus ja pippurisuus vähenee ja tuoksu paranee.

3.2 Pakkausmerkinnät:

Pakollisiin pakkausmerkintöihin lisätään kopanisti-juuston valmistuksessa käytetyn maidon (maitojen) laatu sekä maininta asiasta, jos on lisätty voita.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (ΕY) N:o 510/2006

”ΚΟΠΑΝΙΣΤΗ” (KOPANISTI)

EY-N:o: EL-PDO-0117-0450-09.03.2011

SMM ( ) SAN ( X )

1. Nimi:

”Κοπανιστή” (Kopanisti)

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Kreikka

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotetyyppi:

Luokka 1.3 Juustot

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Kopanisti on suolainen juusto, jonka rakenne on kermamainen ja maku voimakas. Sitä valmistetaan perinteisesti lehmän, lampaan tai vuohen maidosta tai niiden seoksista.

Kopanisti-juuston perusominaisuudet ovat:

— enimmäiskosteuspitoisuus: 56 %

— vähimmäisrasvapitoisuus kuiva-aineesta mitattuna: 43 %

— koostumus laadultaan: pehmeä, kermamainen

— kuori: ei kuorta

— rakenne: pehmeä, kermamainen

— väri: kellertävästä kellanruskeaan.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Kopanisti-juuston laatu riippuu suoraan valmistukseen käytetyn maidon laadusta. Mitä enemmän maidossa on kiinteää ainetta, sitä parempaa on siitä valmistettu kopanisti. Maidon laatuun vaikuttavat Kykladien hallintoalueella perinteisesti kasvatetut eläinrodut sekä erityiset ilmasto- ja maantieteelliset ominaisuudet.

Jotta maitoa voidaan käyttää kopanisti-juuston valmistukseen, sen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

— maidon on oltava peräisin Kykladien hallintoalueelta

— sen on oltava lehmän, lampaan tai vuohen maitoa tai niiden seosta

— maidon on oltava peräisin kyseisellä seudulla perinteisesti kasvatetuista nauta-, lammas- ja vuohiroduista, joiden ravinto on kyseisen seudun kasveja

— maidon on oltava täysrasvaista

— sen on oltava maitoa, joka lypsetään vähintään 10 päivää vasikoimisen jälkeen

— juuston valmistukseen käytetty maito ei saa olla konsentroitua eikä siihen saa lisätä maitojauhetta tai -konsentraattia, maidon valkuaista, kaseinaatteja, väri- tai säilytysaineita eikä antibiootteja

— tuoretta voita saa lisätä enintään 15 prosenttia puristettuun juustomassaan, josta valmistetaan kopanisti-juustoa. Voi on valmistettava Kykladien alueella tuotetusta maidosta saadusta kermasta, jota käytetään alueen juustojen valmistukseen.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

Eläinten ravinto perustuu pääasiassa melko köyhiin laitumiin, joilla kuitenkin esiintyy erityisen runsaasti kotoperäisiä kasveja.

Kykladien saarilla on maantieteellisen sijainnin ja ilmastotekijöiden takia toisistaan selvästi erottuvat sadekaudet (lokakuusta huhtikuuhun) ja sateettomat kaudet (toukokuusta syyskuuhun).

Kasvillisuus kuivuu kokonaan toukokuun ja syyskuun välisenä aikana. Sen vuoksi sinä aikana eläimille annetaan paikallisten laitumien kuivattuja kasveja ja kyseisen alueen pelloista saatua vilja- tai vihannesrehua (virnaa, apilaa, sinimailasta jne.). Koska kyseisellä alueella tuotettu ravinto ei riitä, annetaan eläimille toukokuusta syyskuuhun, jolloin maidontuotanto on vähäisempää, lisäksi enintään 40 prosenttia alueen ulkopuolelta saatua rehua. Se käsittää tärkkelyspitoisia viljansiemeniä, leseitä ja heinää.

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Kaikkien maidontuotannon, maidonjalostuksen ja lopputuotteen kypsymisvaiheiden on tapahduttava kyseisellä maantieteellisellä alueella.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

—

3.7 Merkintöjä koskevat erityissäännöt:

Kopanisti-juustoa sisältävissä pakkauksissa on oltava seuraavat merkinnät:

— ”Κοπανιστη” (Kopanisti)

— suojattu alkuperänimitys (SAN)

— juusto

— sen maidon laatu/laadut, jo(i)sta juusto on valmistettu ja tarvittaessa maininta ”lisätty voita”

— jos valmistuksessa käytetään pastöroimatonta maitoa, on pakkauksessa oltava myös kansallisessa tai yhteisön lainsäädännössä säädetty erityinen merkintä (asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevan IX osaston IV luku)

— tuottaja-pakkaajan nimi ja toimipaikka

— sisällön paino

— tuotantopäivä

— valvontaan liittyvät merkinnät seuraavasti:

— alkuperänimityksen kaksi ensimmäistä kirjainta: ΚΟ

— pakkauksen sarjanumero (esim: ΚΟ1650-20/12/94).

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Kopanisti-juuston tuotantoaluetta rajoittavat Kreikassa sijaitsevan Kykladien hallintoalueen rajat. Hallintoalue koostuu 24 asutusta saaresta ja yli sadasta asumattomasta kallioluodosta, jotka sijaitsevat Aigeian meren eteläosassa.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

a) Maaperä

Kopanisti-juuston tuotantoalue on yli 124 asutusta ja asumattomasta saaresta ja kallioluodosta koostuva Kykladien saariryhmä, jonka kokonaispinta-ala on 2 768 neliökilometriä.

Kykladien kallioperä on metamorfista ja altista maanjäristyksille ja tulivuorenpurkauksille. Laitumet peittävät yli 55 prosenttia Kykladien hallintoalueen kokonaispinta-alasta.

b) Ilmasto

Kykladit sijaitsevat 18 ja 19 asteen vuosilämpötilan isotermien välillä, ja ilmasto saarilla vaihtelee lauhkeasta meri-ilmastoon; sateita on vähän. Kykladeilla on yleensä kuivaa, ja se on Kreikan tuulisimpia seutuja. Kesät ovat miellyttävän vilpoisia meltemituulten ansiosta.

Vuoden keskimääräinen suhteellinen kosteus, vuoden keskilämpötila, sadepäivien lukumäärä ja auringonpaistetuntien lukumäärä vuodessa niillä Kykladien hallintoalueen osa-alueilla, joissa kopanisti-juustoa valmistetaan, ovat seuraavat:

Sääasema Vuoden keskimääräinen suhteellinen kosteus % Vuoden keskilämpötila (°C) Sadepäivien lukumäärä Auringonpaistetuntien lukumäärä Syros 65 18,5 79,6 2 894,7 Paros 76 18,4 63,1 2 840,7 Naksos 71 18,4 82,0 2 622,5

(Puolustusministeriö, 1978)

c) Kasvillisuus

Kykladien tyypillisiä kasveja ovat muun muassa:

— kotoperäiset lajit: Fritillaria tuntasia (Κythnos), Campanula sartorii (Andros), Mysorus heldreichii (Dilos), Symphytum naxicola (Νaksos), Helichrysum amorgianum (Αmorgos) (Voliotis, 1987).

— risumaiset pensaskasvit: Quercus coccifera, Sarcopoterium spinosum, Genista acanthoclada, Anthyllis hermanniae, Euphorbia acanthothamnos, Thymelaea hirsuta, Hypericum empetrifolium, Cistus incanus, Cistus salvifolius, Satureja thymbra, Thymus capitus, Globularia alypum jne.

— puumaiset pensaskasvit: Laurus nobilis, Cercis siliquastrum, Calicotome villosa, Spartium junceum, Cotinus coggygria, Erica arborea, Myrtus communis, Erica manipuliflora, Asparagus acutifolius jne.

— rannikkokasveja:

— kallioiset rannat ja suolapitoiset rannat: Arthrocnemum fruticosum, Salsola kali, Matthiola tricuspidata, Cakile maratima, Eryngium maritinum, Eryngium creticum, Crithmum maritimum, Inula crithmoides jne.

— hiekkarannat: Pinus pinea, Polygonum maritimum, Glaucium flavum, Malcolmia flexuosa, Cakile maritima, Medicago marina, Euphorbia peplis, Tamarix spp., Eryngium maritimum, Eryngium creticum, Echinophora spinosa, Cionura erecta, Calystegia soldanella, Xanthium strumarium, Pancratium maritimum jne. (Polunin, 1980).

Eläinlajit ja rodut, joista saadaan kopanisti-juuston valmistuksessa käytettävä maito ja kerma

Kreikan erityiset luonnon- ja ilmasto-olot olivat tekijät, joiden vuoksi kehitettiin lampaiden ja vuohien kasvatusta. Toiminnan tärkeimmät ominaispiirteet ovat eläinten laajamittainen kasvatus, tilojen pieni koko sekä sellaisten lammas- ja vuohirotujen jalostaminen, jotka ovat voimakkaita ja sopeutuneita vaikeisiin oloihin, mutta joiden maidontuotanto on vähäistä. Kun eläimet ovat sopeutuneet luonnon olosuhteisiin ja kun niitä laidunnetaan maastossa, jossa on runsaasti monenlaisia kotoperäisiä kasveja, saadaan maitoa, jossa on monipuolinen kemiallinen koostumus ja erinomaiset aistinvaraiset ominaisuudet. Maidon laatu yhdessä juustoloiden kokemuksen kanssa johtavat siihen, että kyseisellä alueella valmistetaan useita erinomaisia juustolaatuja, joista kopanisti-juustolla on erityinen maine.

Kreikassa ja erityisesti Kykladeilla kasvatetuilla lampailla on enimmäkseen sama perimä, mutta niillä on erilaisia ominaisuuksia kasvatusalueen ominaispiirteistä riippuen. Eläimet ovat kooltaan pieniä ja sopeutuneet alueen vaikeisiin luonnon- ja ilmasto-oloihin. Niiden maidontuotanto on määrältään vähäistä, 80–120 kiloa vuodessa, mutta maidon laatu on erinomainen. Siihen vaikuttavat erityisesti kasvatustapa ja Kreikan maaperän kasvillisuuden moninaisuus. Kreikkalaiset lampaat periytyvät etupäässä Zackel-rodusta (Ovis aries L.). Kotimaisten lammasrotujen lisäksi kasvatetaan myös ulkomaisia rotuja ja niiden ristisiitoksia kotimaisten kanssa, mutta näiden maidon laatu on huonompi (Hatsiminaoglou et al., 1985).

Suurin osa vuohista, n. 80 prosenttia, kuuluu kotimaisiin rotuihin, noin 14 prosenttia on parannettu risteyttämällä kotimaisia ja ulkomaisia rotuja, ja noin kuusi prosenttia on Zaanen-rotua. Kotimaiset vuohet ovat vaihtelevan värisiä ja muistuttavat ominaisuuksiltaan jalostamattomia rotuja. Ne ovat kooltaan pieniä, niillä on pienet poikueet, ne tuottavat vähän maitoa ja ovat voimakkaita. Maidon määrä vuosittain vaihtelee vuoristoalueilla kasvatetuilla eläimillä 50 ja 100 maitokilon välillä ja tasangoilla kasvatetuilla 120 ja 150 kilon välillä. Vuoristoisilla ja osittain vuoristoisilla seuduilla sekä saarilla vuohet laiduntavat melkein aina vapaasti. Tasankoseuduilla, joissa kasvatetaan jalostettuja tai vieraita rotuja, vuohet kasvatetaan kokonaan tai lähes kokonaan maatiloilla (Hatsiminaoglou et al., 1985).

Lehmät ovat Kykladien hallintoalueella holstein-friisiläistä ja sveitsiläistä rotua sekä paikallista Tsias-rotua (Kea) (Kykladien maatalousvirasto, 1993).

5.2 Tuotteen erityisyys:

Kopanisti-juuston tärkeimmät ominaisuudet ovat sen korkea suolapitoisuus, karvas, pistävä ja pippurinen maku, kermainen koostumus ja voimakas tuoksu.

Karvas, pistävä ja pippurinen maku johtuvat valkuaisaineiden ja rasvojen nopeasta ja laajamittaisesta hajoamisesta juuston kypsyessä. Juusto kypsytetään ainutlaatuisella tavalla. Valutettu ja suolattu juustomassa, johon on tai ei ole lisätty tuoretta voita, pannaan leveäkaulaiseen astiaan ja siirretään viileään paikkaan, jonka suhteellinen kosteus on suuri, jossa se saa olla rauhassa, kunnes juuston pinnalle kehittyy runsaasti mikrobikasvustoa. Kun tämä tapahtuu, juustomassaa sekoitetaan, jotta mikrobikasvusto leviää tasaisesti koko juustomassaan, joka sitten pannaan takaisin leveäkaulaiseen astiaan. Tämä toistetaan 2–4 kertaa, kunnes juusto on kypsynyt, mikä kestää yleensä 30–40 vuorokautta.

Tuoreeseen valutettuun ja happamaan juustomassaan sekoitetaan hyvänlaatuista vanhaa kopanistia (”emojuusto”) enintään 10 painoprosenttia kopanisti-juuston kypsymisen nopeuttamiseksi ja sen kontrolloimiseksi.

Juuston kypsymisen aikana tehdyillä käsittelyillä aikaan saatu runsas mikrobikasvusto antaa juustolle mikrobeista peräisin olevia entsyymejä, jotka hajottavat nopeasti ja laajamittaisesti valkuaisia ja rasvoja, mistä johtuu kopanisti-juuston nopea kysyminen, voimakas maku ja aromikas tuoksu.

Kopanisti-juuston kermamainen rakenne johtuu osittain kypsymisen aikana muodostuneiden mikrobiflooran entsyymien vaikutuksesta ja osittain kosteuspitoisuuden lisääntymisestä, minkä vuoksi juusto luokitellaan pehmeiden juustojen ryhmään. Kermamainen koostumus paranee vielä, jos juustoon lisätään tuoretta voita. Tuoreen voin lisääminen juustomassan oli ja on edelleen yleinen tapa kopanistin valmistuksessa kotijuustoloissa ainakin Tinos-saarella.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Tärkeimmät seikat, jotka liittävät yhteen kopanisti-juuston laadun ja ominaisuudet sekä maantieteellisen alueen, ovat lyhyesti seuraavat:

— Kopanisti-juuston aromikas maku johtuu juuston valmistuksessa käytetyn maidon erityisen monipuolisesta kemiallisesta koostumuksesta. Maito saadaan paikallisista eläinroduista, joiden maidontuotanto on vähäistä (80–120 kiloa vuodessa) ja jotka ovat fyysisesti voimakkaita ja sopeutuneita Kykladien vaikeisiin luonnon- ja ilmasto-oloihin (vähän sateita, paljon aurinkoa, voimakkaita tuulia jne.).

— Kopanisti-juuston erityinen aromi johtuu muun muassa kyseisen maantieteellisen alueen luonnonlaidunten runsaasta kotoperäisestä kasvistosta, jota karjankasvattajat käyttävät eläinten ruokintaan kokemuksensa mukaisesti.

— Karvas, pistävä ja pippurinen maku johtuvat valkuaisaineiden ja rasvojen nopeasta ja laajamittaisesta hajoamisesta, joka johtuu runsaasta mikrobikasvustosta juuston kypsyessä.

— Tuotteen laadun tasaisuus varmistetaan sekoittamalla tuoreeseen juustomassaan hyvälaatuista vanhaa kopanisti-juustoa enintään 10 painoprosenttia.

— Kopanisti-juuston valmistustekniikka on kehitetty vuosien mittaisen kokemuksen perusteella. Siinä hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla sekä Kykladien saarten raaka-aineet että ilmasto-olot. Erityinen merkitys on juustomassan valuttamisella, kunnes saavutetaan haluttu kosteuspitoisuus, ja sen jälkeen suolan sekoittamisella juustomassaan tasaisesti ja massan homogenoinnilla, jolloin saadaan aikaan sopivat olosuhteet halutunlaiselle mikrobikasvuston kehittymiselle. Runsas mikrobiaines, jonka kehittymiseksi ei juuston pinnalle tehdä mitään, leviää tasaisesti koko juustomassaan kypsymisen aikaisten toimenpiteiden ansiosta. Juustomassaan kehittyy siten runsas mikrobikasvusto, joka antaa juustolle mikrobeista peräisin olevia entsyymejä, jotka hajottavat nopeasti ja laajamittaisesti valkuaisia ja rasvoja, mistä johtuu kopanisti-juuston nopea kypsyminen, voimakas maku, kermamainen koostumus ja aromikas tuoksu.

Kopanisti on laajalti tunnettu perinteinen juusto, joka luotiin ja kehitettiin Kreikassa ja erityisesti Kykladien hallintoalueen saarilla. Sitä on valmistettu Kykladeilla jatkuvasti hyvin kauan aikaa.

Juustontuotannon kehityksestä Kreikassa on hyvin vanhoja tietoja. Antiikin kreikkalaiset pitivät maitoa pyhänä ravintoaineena, koska Zeus nautti Amaltheia-vuohen maitoa. Kreikkalaisten tarujen mukaan juustonvalmistuksen taito oli Olympoksen jumalten kuolevaisille antama arvokas lahja. Tyro, Salmonean ja Alkidikin tytär, ”antoi nimensä juustolle vartalonsa valkeuden ja pehmeyden vuoksi” (Diodoros Sikelos). Homeros mainitsee Odysseiassa (I, 218–250), että kyklooppi Polyfemos valmisti juustoa (Sideris, 1982).

Markakis Zalonis, tinoslainen lääkäri ja filosofi, on kirjoittanut kirjan ”matkastaan Tinos-saarelle, joka on yksi (Kykladien) saariston saarista”. Kirja julkaistiin vuonna 1809 Pariisissa ranskaksi, ja yhdistys ”Tinoksen Krokoksen ystävät” julkaisi sen kreikaksi vuonna 1998. Zalonis kertoo kirjassaan luvussa, joka koskee Tinoksen tuotteita: ”Tinos-saarella valmistetaan… pehmeitä juustoja, hyvin vähän öljyä…” ja jäljempänä tinoslaista ruokia koskevassa luvussa: ”…tinoslaisten kolme pääateriaa koostuvat etupäässä lihasta. Lisäksi syödään munia, tuorejuustoa, pehmeää juustoa, joka on voimakkaampaa ja pistävämmänmakuista kuin vanha roquefort tai géromé, sekä suolaista Peloponnesoksen juustoa…” Zalonis viittaa tässä kohdassa selvästi Tinoksen kopanisti-juustoon, jota hän piti voimakkaampana ja pistävämmänmakuisena kuin vanha roquefort!

Vuosien 1859 ja 1870 olympialaisissa viitattiin palkintoihin, joita annettiin näytteille asetetuille tuotteille. Juustotuotteiden ryhmässä mainitaan Syroksen kopanistin palkitseminen.

Liambeis viittaa vuonna 1899 kopanistin valmistusmenetelmään ja kirjoittaa, että ”juuston maku on karvas ja pippurinen, minkä vuoksi sitä pidetään erityisen herkullisena…sitä myydään varsin korkeaan hintaan, niin kuin se olisi ylellisyystuote”.

Laajoja kuvauksia kopanisti-juustosta antavat myös Dimitriadis (1900), Tzouliadis (1936) ja Zygouris (1952, 1956).

Myös B.K. Beinoglou ja E. Anyfantakis kuvaavat kopanistia yliopiston käsikirjassa ”Maitotuotteet, osa 2”, luku ”erityiset juustot” (Karamberopoulos, 1980). He mainitsevat, että ”tunnetuimmat kopanisti-juustot ovat Mykonoksen ja Tinoksen kopanistit”.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.minagric.gr/greek/data/Προδιαγραφές%20Κοπανιστή%20ΠΟΠ.pdf

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.