Vaikutustenarvioinnin tiivistelmä

Vaikutustenarviointi suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteisiin sovellettavien ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskevien vaatimusten käyttöönotosta

A. Toimenpiteen tarve

Miksi? Mihin ongelmaan puututaan?

Suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteet (esim. supermarkettien kylmäkalusteet, juomakylmiöt, pienet jäätelöpakastimet, irtojäätelövitriinit ja myyntiautomaatit) ovat keskeisessä asemassa varmistettaessa elintarvikkeiden laadun säilyminen elintarvikeketjussa unionin alueella, minkä lisäksi niiden avulla tarjotaan kuluttajille muita, pilaantumattomia elintarvikkeita, kuten juomia, jotka yleensä nautitaan ympäristön lämpötilaa kylmempinä. Toteuttaessaan tätä toimintoa tällaiset laitteet kuluttavat kuitenkin merkittävästi energiaa ja aiheuttavat kasvihuonekaasupäästöjä. EU-28:ssa niiden vuotuinen energiankulutus on noin 65 TWh, mikä on noin 0,46 prosenttia EU:n kokonaisenergiankulutuksesta. Tällaisten laitteiden lukumäärän EU-28:ssa odotetaan kasvavan 14 miljoonasta yksiköstä 17 miljoonaan yksikköön vuosina 2013–2030. Näiden laitteiden energiankulutus niiden käyttövaiheen aikana on jopa 80 prosenttia niiden kokonaisenergiankulutuksesta. Monet laitteet ovat käytössä joka päivä vuorokauden ympäri. Tuoteryhmässä on merkittävää potentiaalia taloudellisille säästöille ja ympäristöä hyödyttäville parannuksille. Nämä säästöt ovat kuitenkin toistaiseksi jääneet toteutumatta, sillä (1)EU:ssa ei ole lainsäädäntöä, jossa nimenomaisesti käsitellään suoran myyntitoiminnon kylmäsäilytyslaitteiden energiankulutusta; (2)tällaisten laitteiden energiankulutusta koskevat saatavilla olevat tiedot ovat rajalliset; (3)ostopäätöksiä ei johdonmukaisesti tehdä laitteen elinkaarikustannusten perusteella; (4)kannustimet jakautuvat tapauksissa, joissa laitteen ostaja ei ole loppukäyttäjä, kuten pienet jäätelöpakastimet, juomakylmiöt ja myyntiautomaatit, joita jokin elintarvike- tai juomamerkki asettaa supermarketteihin, lähimyymälöihin, lentokentille, rautatieasemille, urheilutiloihin jne.

Mitä toimenpiteellä on tarkoitus saada aikaan?

Vähentää kaupallisten kylmäsäilytyslaitteiden keskimääräistä energiankulutusta. Vähentää lisäksi kasvihuonekaasupäästöjä, jotka kaupallisissa kylmäsäilytyslaitteissa liittyvät pääasiassa energiankulutukseen mutta myös kylmäainevuotoon. Edistää energiatehokkuutta, tukea innovointia ja vähentää energiariippuvuutta. Edistää energiatehokkuutta energian toimitusvarmuuden parantamiseksi osana tavoitetta säästää 20 prosenttia EU:n energiankulutuksesta vuoteen 2020 mennessä. Käytöstä poistoa koskevien erityisvaatimusten odotetaan korjaavan nykyisiä puutteita, jotka liittyvät kylmäsäilytyslaitteiden purkamiseen ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromudirektiivin tavoitteiden saavuttamiseen.

Mitä lisäarvoa saadaan toimenpiteen toteuttamisesta EU:n tasolla?

Nyt myynnissä oleviin ja lähivuosina markkinoille odotettaviin kylmäsäilytyslaitteisiin sisältyy selviä hyödyntämättä jääneitä energiatehokkuuden parantamismahdollisuuksia. Jos kaupallisia kylmälaitteita koskevia erityistoimia ei toteuteta, markkinoilla siirrytään tehokkaampiin laitteisiin hyvin hitaasti ja helposti vältettävissä oleva kielteinen ympäristö- ja terveysvaikutus jatkuu edelleen. EU-tason toimia tarvitaan, koska kuvailtu yhdenmukaisen ja kohdennetun sääntelyn puuttuminen EU:ssa aiheuttaa riskin, että jäsenvaltioiden asettamat kansalliset energiatehokkuusvaatimukset haittaavat EU:n sisämarkkinoiden toimintaa. Ekosuunnitteludirektiivissä (erityisesti 16 artiklassa), jonka perussopimuksen mukaisena oikeusperustana on sisämarkkinoiden tavoite, ja energiamerkintädirektiivissä (1 artikla) säädetään oikeusperustasta, jonka nojalla Euroopan komissio voi hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla vähennetään kaupallisten kylmäkalusteiden energiankulutusta ja ohjataan kuluttajia valitsemaan kaikkein tehokkaimmat laitteet.

B. Ratkaisut

Mitä lainsäädännöllisiä ja muita toimenpidevaihtoehtoja on harkittu? Onko jokin vaihtoehto arvioitu parhaaksi? Miksi?

Seuraavia toimintavaihtoehtoja harkittiin: 0.Perusskenaario: Ei toteuteta mitään toimia 1.Itsesääntely/vapaaehtoinen sopimus: toimiala vahvistaa omat vapaaehtoiset sääntönsä 2.Ainoastaan ekologinen suunnittelu: ainoastaan ekosuunnittelua koskeva lainsäädäntö otetaan käyttöön. 3.Ainoastaan energiamerkintä: ainoastaan energiamerkintöjä koskeva lainsäädäntö otetaan käyttöön. 4.Energiamerkintä ja ekologinen suunnittelu kolmessa luokassa: vaihtoehtojen 2 ja 3 yhdistelmä, jossa ekosuunnitteluvaatimukset tiukentuvat kolmessa vaiheessa. 5.Energiamerkintä ja ekologinen suunnittelu kahdessa luokassa: vaihtoehtojen 2 ja 3 yhdistelmä, jossa ekosuunnitteluvaatimukset tiukentuvat kahdessa vaiheessa. Tämä vaihtoehto jakautuu edelleen vaihtoehtoihin 5.1 ja 5.2, joista jälkimmäisessä erotellaan toisistaan pistokkeella kytkettävät ja keskuskoneelliset supermarkettien kylmäkalusteet. Vaihtoehtoa 5.2 pidetään parhaana. Vaihtoehdot 1, 2 ja 3 hylättiin varhaisessa vaiheessa, eikä niitä enää arvioida pidemmälle.

Mitkä toimijat kannattavat mitäkin vaihtoehtoa?

Vaihtoehdoista keskusteltiin kuulemisfoorumin kokouksessa 2. heinäkuuta 2014. Kansalaisjärjestöjen ja jäsenvaltioiden mukaan vaihtoehdon 4 kynnysarvot eivät ole tarpeeksi tiukkoja, ja ne pitävät vaihtoehtoa 5 parempana. Toimiala ei kommentoinut energiatehokkuusvaatimusten tavoitetasoa. Itävalta, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta sekä EPEE (European Partnership for Energy and the Environment) ja EuroCommerce kannattavat kahta luokkaa (vaihtoehto 5), kansalaisjärjestöt ja Saksa kannattavat kolmea luokkaa (vaihtoehto 4). Tarkistus toteutetaan viimeisen luokan (vaihtoehto 5) jälkeen, mitä useimmat sidosryhmät kannattivat, ja ainoastaan EVA (European Vending Association) pyysi nopeaa tarkistusta uuden testistandardin julkaisua varten. Useimmat jäsenvaltiot ja kansalaisjärjestöt kannattavat toiminnallisuuteen perustuvaa lähestymistapaa (vaihtoehdoissa 4 ja 5), mutta toimiala katsoo, että se ei kuvasta tuotteiden monimuotoisuutta markkinoilla. Toimiala ja jotkin jäsenvaltiot kannattavat eroa omakoneellisten ja keskuskoneellisten kylmäkalusteiden välillä (vaihtoehto 5.2). Jäsenvaltiot ja kansalaisjärjestöt kannattivat suurelta osin näkemyksiä, jotka tukevat elinkaaren loppuvaihetta koskevia vaatimuksia (vaihtoehdot 4 ja 5), ja vain EFCEM vastusti tällaisia vaatimuksia. Useimmat jäsenvaltiot pyysivät yhtä ainoaa energiamerkintäluokan rakennetta kaikkien laitteiden (vaihtoehdoissa 4 ja 5) eli supermarkettien laitteiden, juomille tarkoitettujen kylmälaitteiden, pienten jäätelöpakastimien ja myyntiautomaattien osalta. Ennen kuulemisfoorumia eri laitetyypeille ehdotettiin eri rakenteita.

C. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon vaikutukset

Mitkä ovat parhaaksi arvioidun vaihtoehdon hyödyt (jos parhaaksi arvioitua vaihtoehtoa ei ole, päävaihtoehtojen hyödyt)?

Vuoteen 2030 mennessä vaihtoehdolla 5.2 on seuraavat tulokset: ·taataan vähiten tehokkaiden mallien poistaminen markkinoilta; ·saadaan synergiavaikutus ekologista suunnittelua koskevien erityisvaatimusten työntövaikutuksen ja toimivan merkintäasteikon vetovaikutuksen ansiosta; ·nykykehitysskenaarioon verrattuna sähkönsäästö on 19 TWh:a vuodessa eli 0,83–1,3 prosenttia komission vuodeksi 2030 vahvistamasta energian loppukulutustavoitteesta ja kasvihuonekaasupäästöjen säästöt ovat 7,4 Mt hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa; ·selkeä lainsäädäntökehys, jonka puitteissa valmistajat voivat joustavasti saavuttaa vaaditut energiatehokkuustasot; ·vaikka hankintakustannukset saattaisivat nousta, ne kompensoituvat suurelta osin tuotteen käyttövaiheen aikana toteutuvilla säästöillä; ·vuosimenojen säästöt arvioidaan 400 miljoonan euron suuruisiksi vuonna 2020 ja 2,9 miljardin euron suuruisiksi vuoteen 2030 mennessä; ·kustannussäästöt kustannustehokkaan teknologian mittakaavaetujen avulla; ·markkinoiden toimintapuutteet voidaan korjata ja sisämarkkinat toimivat moitteettomasti; ·valmistajat ja jakelijat eivät ilmoita huomattavasta hallinnollisesta rasitteesta; ·jäsenvaltioiden komissiolle osoittamaa nimenomaista toimeksiantoa noudatetaan; ·reilu kilpailu, kun varmistetaan tasapuolisten toimintaedellytysten määrittely; ·ei kielteisiä työllisyysvaikutuksia; ·ei todettua kielteistä vaikutusta kauppaan.

Mitkä ovat parhaaksi arvioidun vaihtoehdon kustannukset (jos parhaaksi arvioitua vaihtoehtoa ei ole, päävaihtoehtojen kustannukset)?

Valmistuskustannukset voivat todennäköisesti nousta lyhyellä aikavälillä, kun ryhdytään käyttämään tehokkaampia komponentteja, kuten tehokkaista tuulettimia, tehokkaampia kompressoreja ja parempaa eristystä. Valmistajat siirtävät tuotteen kustannuksiin myös laitteisiin ja tuotantolinjaan tarvittavat muutokset, henkilöstön koulutuksen, kokeilujen tai pilottihankkeiden kustannukset, testauksen jne. Mittakaavaetujen, kilpailun ja kasvavan myynnin ansiosta uskotaan, että komponenttien ja kalusteiden kustannukset laskevat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, kun ekologista suunnittelua koskevat vaatimukset on otettu käyttöön. MEPSin ja energiamerkinnän käyttöönotto edellyttää lisäksi järjestelmällisempää testausta. Kaikki nämä tekijät lisäävät laitteen hankintakustannuksia, jotka kasvavat 0,4 miljardilla eurolla vuoteen 2030 mennessä nykykehitysskenaarioon verrattuna. Kuluttajille koituvat lisäkustannukset kompensoituvat kuitenkin reilusti, kun käyttökustannukset supistuvat 2,7 miljardia euroa. Ei ole odotettavissa, että kalusteiden korkeampi ostohinta saisi vähittäismyyjät lykkäämään investointeja uusiin energiatehokkaampiin laitteisiin. Ostopäätökset tehdään laajojen kunnostustöiden tai uusien myymälöiden rakentamisen yhteydessä, jolloin kylmäsäilytyslaitteiden ostohinta on kokonaisbudjettiin nähden vähäinen tekijä, jonka pieni korotus ei viivästyttäisi päätösten tekemistä.

Mitkä ovat vaikutukset yrityksiin, mukaan lukien pk- ja mikroyritykset?

Kaiken kaikkiaan yritysten kokonaistulot kasvavat. Energiamerkintä- ja ekosuunnitteluvaatimuksilla on suuri merkitys EU:n teollisuudelle, joka voi niiden avulla erottautua laadun ja innovoinnin ansiosta. Ehdotettu toimintatapa ei vaikuta erityisesti suurempiin tai pienempiin valmistajiin, mutta markkinaetuja koituisi valmistajille, joiden tuotevalikoima on laaja tai joilla on kokemusta suuritehoisista kalusteista ja omat testauslaitokset. Vaikutus pk-yrityksiin on rajallinen, kun otetaan käyttöön kaksivaiheinen toimintatapa, johon kuulu ensimmäisen vaiheen siirtymäkausi, jossa ainoastaan poistetaan rajallinen määrä laitteita markkinoilta, ja tiukempi toinen vaihe, jota sovelletaan kolme vuotta ensimmäisen vaiheen jälkeen, jotta voidaan ottaa huomioon kaupallisen kylmälaitteen suunnittelujakso. Näin voitaisiin ottaa käyttöön tiukkoja vaatimuksia ja samalla varmistaa, että pk-yrityksillä on riittävästi aikaa kehittää uusien vaatimusten mukaisia tuotteita. Lisäksi sallitaan malliin perustuva parametrien laskeminen tai ekstrapolaatio toisesta mallista tai kummankin tällaisen menetelmän käyttäminen. Tämä vähentää testauskustannuksia niissä yrityksissä, joilla ei ole testauslaitoksia.

Kohdistuuko jäsenvaltioiden budjettiin ja julkishallintoon merkittäviä vaikutuksia?

Jäsenvaltioiden budjettiin ja julkishallintoon ei kohdistu edellä esitettyjen vaikutusten lisäksi muita vaikutuksia.

Onko toimenpiteellä muita merkittäviä vaikutuksia? Enintään 6 riviä

Ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskevien vaatimusten kaksitahoinen ja synerginen vaikutus saavutetaan tavalla, joka on oikeudenmukainen kaikille valmistajille ja jolla edistetään kilpailua ja energiatehokkuutta koskevaa innovointia.

D. Seuranta

Milloin asiaa tarkastellaan uudelleen?