Liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön ja CEFTA:n yhteisessä ehdotuksessa vahvistettiin, että niin sanottuja vihreitä kaistoja jatketaan Länsi-Balkanille, mikä takaa välttämättömien tavaroiden nopean kuljetuksen alueella. Komissio on valmis ottamaan alueen tiiviisti mukaan toteuttamaan yhteistä eurooppalaista etenemissuunnitelmaa covid-19-rajoitusten purkamiseksi. Nykyisen hätätilanteen ja siihen liittyvien tavaroiden ja henkilöiden liikkumista koskevien rajoitusten poistamisen jälkeen komissio on lisäksi sitoutunut pitkällä aikavälillä parantamaan yhteyksiä Länsi-Balkanille poistamalla rakenteellisia pullonkauloja EU:n ja Länsi-Balkanin rajoilla. Komissio on myös antanut ohjeita siitä, miten panna täytäntöön tilapäisiä matkustusrajoituksia, joita sovelletaan kaikkeen muuhun kuin välttämättömään matkustamiseen kolmansista maista EU:hun. Tämä koskee myös henkilöitä, jotka ovat pakotettuja oleskelemaan EU:ssa pidempään kuin mihin heillä on lupa.

Pandemia vaikuttaa voimakkaasti myös EU:hun, mutta unionilla on erityinen vastuu ja intressi johtaa maailmanlaajuisia toimia avun tarjoamisessa sitä tarvitseville kumppaneille etenkin sen välittömässä läheisyydessä. Osana kansainvälisiä toimiaan EU antaa Länsi-Balkanille välttämätöntä ja poikkeuksellisen laajaa tukea. EU myöntää alueen maille yli 3,3 miljardia euroa taloudellista tukea vastatakseen välittömään terveyskriisiin ja siitä johtuviin humanitaarisiin tarpeisiin sekä pitkän aikavälin ja rakenteellisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat niiden yhteiskuntiin ja talouksiin. Alueen eurooppalaiset tulevaisuudennäkymät huomioon ottaen Länsi-Balkanin maita pitäisi kohdella etuoikeutettuina kumppaneina antamalla niiden osallistua useisiin aloitteisiin ja hyödyntää useita välineitä, jotka on varattu EU:n jäsenvaltioille.

Länsi-Balkan on olennainen osa Eurooppaa ja yksi Euroopan unionin geostrategisista painopisteistä. Koko alueen lähentyminen EU:hun sai vahvistusta jälleen maaliskuussa 2020, kun jäsenvaltiot hyväksyivät komission ehdotukset liittymisprosessiin sovellettavasta tehostetusta lähestymistavasta ja päättivät avata liittymisneuvottelut Albanian tasavallan ja Pohjois-Makedonian tasavallan kanssa. On erittäin tärkeää, että Euroopan unioni jatkaa vakauden ja vaurauden edistämistä alueella yhteisten strategisten etujen pohjalta.

Tämä EU:n ja Länsi-Balkanin yhteistyö sekä EU:n antama tuki on paljon laajempaa kuin mitä yksikään muu kumppani on antanut alueelle, mikä kertoo alueen strategisesta merkityksestä. EU:n toimielimet ovat toteuttaneet intensiivisiä tiedotuskampanjoita EU:n avun toimittamisesta sekä julkaisseet yhteisiä artikkeleita jäsenvaltioiden kanssa paikan päällä, tukeneet ”pysy kotona”-kampanjoita ja edistäneet covid-19-tautia koskevien asiatietojen levittämistä. Tässä yhteydessä yritykset vääristää tietoja kriisin alkuperästä ja sen ratkaisutoimista on torjuttava julkisesti ja voimakkaasti. Samalla on tehostettava yhteistyötä sananvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden ylläpitämiseksi.

III.Covid-19:n jälkeen – elpymiseen tähtäävä talous- ja investointisuunnitelma

Ohjelmaan sisältyy merkittävä investointipaketti alueelle. Komissio ehdotti 2. toukokuuta 2018 liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) vuosien 2021–2027 kokonaismäärärahoiksi 14,5 miljardia euroa, joista suurin osa on tarkoitus osoittaa Länsi-Balkanille. Komissio aikoo kaksinkertaistaa avustusten myöntämisen Länsi-Balkanin investointikehyksestä tukeakseen yksityisen sektorin kehittämistä, yhteenliitettävyyttä, digitalisaatiota, vihreää toimintaohjelmaa ja sosiaalisia investointeja. Suunnitelmassa tullaan esittämään myös rahoitusvakuuksien huomattavaa lisäämistä alueen julkisten ja yksityisten investointien tukemiseksi Länsi-Balkanin investointikehykseen kuuluvan erityisen takausvälineen avulla.

Vihreä siirtymä ja digitalisaatio ovat keskeisessä asemassa Länsi-Balkanin talouksien elvyttämisessä ja nykyaikaistamisessa. Investoiminen puhtaisiin ja digitaalisiin teknologioihin ja valmiuksiin yhdessä kiertotalouden kanssa auttaa luomaan työpaikkoja ja kasvua. Tukea annetaan myös Länsi-Balkanin maiden talouksien kilpailukyvyn parantamiseen, yhteyksien parantamiseen alueella ja EU:n kanssa sekä Länsi-Balkanin digitaalisen valmiuden kehittämiseen. Ihmisten hyväksi toimivaa taloutta tuetaan tekemällä yhteistyötä muun muassa seuraavilla aloilla: koulutus ja terveydenhuolto (varsinkin terveysjärjestelmien kestokyvyn kehittäminen), sosiaalinen suojelu ja osallisuus, yhtäläiset mahdollisuudet pääsy työmarkkinoille (varsinkin lisäämällä aktiivisten työvoimapolitiikkojen tarjontaa), oikeudenmukaiset työolot (muun muassa tukemalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamista) kulttuuri sekä tutkimus ja innovointi.

Liikenne- ja energiayhteyksiin kiinnitetään erityistä huomiota, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeitä sekä Länsi-Balkanin että EU:n talouskehityksen kannalta. EU aikoo tänä vuonna ehdottaa 135 miljoonan euron pakettia , jolla rahoitetaan kuutta uutta infrastruktuuri-investointihanketta osana Länsi-Balkanin liitettävyysohjelmaa. Tällä rahoituksella EU ylittää vuonna 2015 antamansa lupauksen tukea liitettävyysohjelmaa 1 miljardilla eurolla vuoteen 2020 mennessä. Näin saadaan aikaan lähes 4 miljardin euron vipuvaikutus 45 infrastruktuuri-investointiin, joiden avulla alue yhdistetään Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) ensisijaisiin yhteyksiin, sekä yhteistä etua koskeviin energiayhteisön hankkeisiin. Aktiivinen alueellinen yhteistyö energiayhteisön ja keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan energiayhteenliitäntähankkeen puitteissa antaa hyvän pohjan nopeuttaa investointeja näihin energiayhteyksiin sekä uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskeviin hankkeisiin.

EU kiinnittää jatkossakin erityistä huomiota nuorten kohtaamiin haasteisiin, erityisesti työllistymismahdollisuuksiin, eriarvoisuuteen ja lahjakkaiden nuorten pitämiseen alueella aivovuoden torjumiseksi sekä alueen muiden väestönkehitykseen liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi. Erasmus+ -ohjelman rahoitus alueella on kaksinkertaistunut vuodesta 2018 (yli 65 miljoonaan euroon), ja samalla on kiinnitetty enemmän huomiota ammatilliseen koulutukseen. Digitaalisiin taitoihin sekä tutkimus- ja yrittäjyystaitoihin keskittymistä jatketaan tulevaisuudessa, jotta nuorilla olisi tarvittavat välineet menestyä taloudellisesti ja digitaaliajan ehdoin.

Covid-19-pandemia on nostanut vahvasti esiin EU:n sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan merkityksen keskeisenä tekijänä vaurautemme ja selviytymiskykymme kannalta. Se on tuonut korostetusti esiin myös EU:n ja Länsi-Balkanin talouksien välisen sekä alueen maiden keskinäisen vahvan sosioekonomisen riippuvuuden. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että Länsi-Balkanin maiden taloudet verkostoituvat tehokkaammin sekä keskenään että EU:n kanssa. Tämä edellyttää kaikilta Länsi-Balkanin kumppaneilta vahvempaa sitoutumista osallistavan alueellisen taloudellisen yhdentymisen syventämiseen ja yhteisten alueellisen markkinoiden kehittämiseen sovitulla tavalla EU:n säännöstön pohjalta ja EU:n sitoumuksia noudattaen. Tämä lisää alueen houkuttelevuutta investointikohteena.

Alueelliset järjestöt – alueellinen yhteistyöneuvosto, liikenneyhteisö, energiayhteisö ja Keski-Euroopan vapaakauppa-alue – ovat tässä ratkaisevassa asemassa. EU:n rahoittamilla hankkeilla on myös ollut keskeinen rooli kaupan esteiden vähentämisessä.

Kaikilla näillä tukitoimenpiteillä on samat tavoitteet: tehdä Länsi-Balkanin maista toimivia markkinatalouksia, jotka voivat integroitua täysin EU:n sisämarkkinoihin, parantaa liiketoiminta- ja investointi-ilmapiiriä ja lisätä siten kauppavirtoja alueen sisällä ja EU:n kanssa sekä luoda työpaikkoja ja mahdollisuuksia ja vähentää siten aivovuotoa alueelta. Nykyisen kriisin ei pidä antaa viedä huomiota keskeisistä rakenteellisista heikkouksista, kuten korkeasta työttömyydestä (erityisesti nuorten osalta) ja vähäisestä osallistumisesta työmarkkinoille (erityisesti naisten osalta), työvoiman kysynnän ja tarjonnan epäsuhtaisuudesta, riittämättömästä sosiaalisesta suojelusta, maatalouden heikosta tuottavuudesta ja kilpailukyvystä sekä yksipuolisesta energiahuollosta ja heikosta energiatehokkuudesta. Kumppaneiden talousuudistusohjelmiin perustuva vakiintunut talous- ja rahoitusasioita koskeva vuoropuhelu on edelleen tärkeä makrotaloudellisia ja rakenteellisia uudistuksia ohjaava ja tukeva kehys.

Talous- ja investointisuunnitelman tavoitteena on vauhdittaa pitkän aikavälin elpymistä, edistää talouskasvua ja tukea uudistuksia, joita tarvitaan etenemisessä kohti EU-jäsenyyttä. Talous- ja investointisuunnitelman pohjana on Euroopan komission omaa työtään varten vuosiksi 2019–2024 asettamat painopisteet, ja se on niiden mukainen.

IV.Perustavanlaatuisten uudistusten toteuttaminen

Nykyisestä kriisistä toipuminen onnistuu tehokkaasti vain, jos maat jatkavat uudistussitoumustensa täyttämistä ja saavat aikaan konkreettisia tuloksia niiden täytäntöönpanossa. Tämä on avainasemassa niiden jäsenyysnäkymien toteutumisessa. Jatkuvien talousuudistusten lisäksi se edellyttää vahvaa keskittymistä oikeusvaltioperiaatteeseen, demokraattisten instituutioiden toimintaan ja julkishallintoon.

Oikeusvaltion lujittaminen kaikilta osin on ratkaisevan tärkeää. Se edellyttää riippumatonta ja tehokasta oikeuslaitosta, vakuuttavia tuloksia korruption, järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa sekä perusoikeuksien tehokasta suojelua, sananvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus mukaan lukien. Tarkemmin sanottuna on ensiarvoisen tärkeää, että kriisin aikana toteutetut hätätoimenpiteet eivät ole perusperiaatteiden ja -arvojen vastaisia ja että tällaiset toimenpiteet pysyvät oikeasuhteisina, ajallisesti rajoitettuina ja demokraattisen valvonnan alaisina.

Jo tehtävän yhteistyön pohjalta on erittäin tärkeää varmistaa aktiivisen osallistumisen jatkuminen yhteisillä ja yhteisesti sovituilla toimilla, jotka liittyvät turvallisuuteen, kuten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta, sekä muuttoliikkeeseen ja rajaturvallisuuteen. Demokraattisten instituutioiden kehittäminen ja osallistavammat demokraattiset prosessit ovat edelleen keskeisiä painopisteitä. Julkishallinnon uudistaminen on erittäin tärkeää hallinnon parantamiseksi kaikilla tasoilla. Tähän sisältyy avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisääminen, moitteeton julkinen varainhoito ja ammattitaitoisempi hallinto. Edellä mainitut seikat muodostavat yhdessä perustan talouden kestävälle elpymiselle.

Komissio on edelleen vakaasti sitoutunut tukemaan Länsi-Balkanin aluetta näiden uudistusten toteuttamisessa. Lisätoimenpiteitä esitetään myöhemmin tänä vuonna annettavassa komission tiedonannossa.

Covid-19-kriisi koettelee solidaarisuuttamme ja päättäväisyyttämme, mutta se on myös osoittanut vahvasti, että pystymme tiiviimpään yhteistyöhön eurooppalaisina, joilla on yhteinen kohtalo. Tiedostamme tässä yhteydessä, että Länsi-Balkanin kumppaneiden pitää löytää paikkansa tulevassa Euroopan tulevaisuutta koskevassa pohdintaprosessissa. Yhdessä selviämme kriisistä ja aloitamme elvytystoimet. Vahvistamme yhteistyötämme entisestään, jotta voimme auttaa kumppaneitamme täyttämään EU:n jäsenyysvaatimukset.