FI Euroopan unionin virallinen lehti C 225/6

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

(2016/C 225/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”KARP ZATORSKI”

EU-nro: PL-PDO-0105-01357–30.7.2015

SAN ( X ) SMM ( )

1. Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Lokalna Grupa Producencka Karpia Zatorskiego Plac Kościuszki 5 32–640 Zator POLSKA/POLAND Puhelin +48 338412128, +48 602464243 Faksi +48 338410585 S-posti fishrzd@man.pl

Hakijaryhmällä on oikeutettu etu hakea eritelmään tehtävien muutosten vahvistamista, sillä se on tuotteen kannalta johtava toimija. Ryhmä teki hakemuksen ”karp zatorskin” hyväksymisestä suojatuksi alkuperänimitykseksi.

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Puola

3. Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

— ☐ Tuotteen nimi — ☒ Tuotteen kuvaus — ☐ Maantieteellinen alue — ☐ Alkuperätodisteet — ☐ Tuotantomenetelmä — ☐ Yhteys maantieteelliseen alkuperään — ☐ Merkinnät — ☐ Muu [täsmennettävä]

4. Muutosten tyyppi

— ☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. — ☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5. Muutokset

Muutos johtuu yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohdassa esitettyä ”karp zatorskin” lihan kemiallista koostumusta koskevien tietojen muutoksesta. Niistä on poistettu kuivapainoa ja raakatuhkaa koskevat tiedot, ja kokonaisvalkuaisainepitoisuutta ja raakarasvaa koskevia tietoja on muokattu seuraavasti:

— kokonaisvalkuaisainepitoisuus 17,0–19,3 prosenttia

— raakarasva 3,2–5,9 prosenttia

Kuivapainoa ja raakatuhkapitoisuutta koskevat tiedot ovat luonteeltaan täydentäviä eivätkä koske ”karp zatorskin” erityisominaisuuksia. Sen sijaan kokonaisvalkuaisainepitoisuus ja raakarasvan osuus ilmentävät ”karp zatorskin” erityisominaisuuksia. Tuotteen kemialliseen koostumukseen vaikuttaa erityisvaatimusten noudattaminen eri tuotantovaiheissa, muun muassa ruokkiminen luonnonmukaisella viljarehulla. ”Karp zatorskin” lihan kemialliseen koostumukseen vaikuttavat myös sen maantieteellisen alueen luonnonolot, jolla tuotanto tapahtuu, ja erityisesti seuraavat seikat: tiheä pintavesiverkosto, pohjavesien hyvä laatu, leuto ilmasto ja eri aineksista muodostuva maaperä. Maantieteellisen alueen poikkeuksellisesta luonteesta kertoo myös se, että alue on osa Natura 2000 -luonnonsuojelualuetta. Alkuperäisessä hakemuksessa esitetyt ”karp zatorskin” lihan kemiallista koostumusta koskevat arvot perustuivat tuotantoprosessin aikana tehtyihin tutkimuksiin. Näitä arvoja ei ole mahdollista esittää kahden desimaalin tarkkuudella. Sen vuoksi esitetään, että kokonaisvalkuaisainepitoisuutta ja raakarasvan osuutta koskevat arvot ilmoitetaan tietyllä vaihteluvälillä. Ehdotettu muutos johtuu myös siitä, että ”karp zatorskin” lihan kemiallinen koostumus vaihtelee ruokintatiheyden ja käytetyn viljarehun (vehnän, ohran, ruisvehnän ja maissin osuudet) mukaan, kun otetaan huomioon eritelmässä määritellyt tätä koskevat vaatimukset. Lisäksi siihen vaikuttaa se, minkä verran luonnonrehua kalat syövät. Tämä taas riippuu vallitsevista luonnonoloista, jotka vaihtelevat vuosittain.

Kuivapainoa ja raakatuhkapitoisuutta koskevien tietojen poistaminen ”karp zatorskin” lihan kemiallista koostumusta koskevista tiedoista ja kokonaisvalkuaisainepitoisuutta ja raakarasvaa koskevien arvojen vaihteluvälin täsmentäminen ei vaikuta tuotteen erityisominaisuuksiin eikä sen makuun.

Kohtaan 3.2 on lisäksi siirretty aiemmin 5.2 kohdassa esitettyjä tietoja ”karp zatorskin” erityisominaisuuksista, näihin tietoihin liittyviä arvoja muuttamatta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”KARP ZATORSKI”

EU-nro: PL-PDO-0105-01357–30.7.2015

SAN ( X ) SMM ( )

1. Nimi/nimet

”Karp zatorski”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Puola

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.7 Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Karp zatorski” (Cyprinus carpio) on risteymä, joka on muodostettu risteyttämällä ”karp zatorskin” puhdas linja unkarilaisen, jugoslavialaisen, gołyszilaisen ja israelilaisen (Dor-70) puhtaan linjan kanssa. ”Karp zatorski” on elävä kala, joka myydään tuoreena, jalostamattomana. ”Karp zatorski” -karppeja kasvatetaan ainoastaan maalle rakennetuissa karpinkasvatusaltaissa Zatorissa kehitetyn, kaksivuotiseen tuotantosykliin perustuvan menetelmän mukaisesti.

Ulkonäkö:

— myyntivalmis kala painaa 1 100–1 800 g;

— väri on oliivinvihreä tai oliivinvihreän ja sinisen sekoitus;

— suomut ovat suuria ja paksuja ja muodostavat nuoli-, nauha- tai satulakuvion;

— kompakti muoto;

— pituuden ja ympärysmitan suhde 2,2–2,4;

— nopeakasvuisuus;

— lihapitoisuus 61–64 prosenttia;

— Fultonin kuntokerroin 3,9–5,0;

— liha ei tuoksu mudalta vaan tuoreelta kalalta ja maistuu hienostuneelta;

— rehuhyötysuhde viljarehulla 5;

— eloonjäämisprosentti 86;

— keskimääräistä parempi vastustuskyky.

”Karp zatorskin” lihan kemiallinen koostumus:

— kokonaisvalkuaisainepitoisuus 17,0–19,3 prosenttia;

— raakarasva 3,2–5,9 prosenttia.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Kalojen perusravintona on kalalammikoissa kasvava luonnonrehu. Koska karppien kasvatuslammikoiden tuottavuus on kyseisellä alueella erittäin hyvä, kalojen pääravintona on lammikoiden luontainen kasvillisuus. Kasvatuksen eri vaiheissa saa käyttää lisärehuna ainoastaan luonnollista viljarehua (vehnä, ohra, ruisvehnä, maissi), josta vähintään 70 prosenttia on oltava peräisin 4 kohdassa määritellyltä maantieteelliseltä alueelta, missä maaperän ja ilmaston erityispiirteet takaavat, että rehu täyttää korkeat laatu- ja hygieniavaatimukset. Viljaa hankittaessa on kiinnitettävä huomiota sen laatuun ja suhteelliseen kosteuteen, joka saa olla enintään 11 prosenttia. ”Karp zatorskin” tuotantoalueen ulkopuolelta hankittua rehua käytetään vain jos 4 kohdassa määritellyltä maantieteelliseltä alueelta ei ole saatavissa riittävästi rehua. ”Karp zatorskin” tuotannossa ei saa käyttää mitään keinotekoista rehua eikä rehulisiä.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

”Karp zatorskin” koko tuotantosyklin on tapahduttava 4 kohdassa määritellyllä maantieteellisellä alueella. ”Karp zatorskin” tuotantosykli käsittää viisi eri vaihetta:

1. Kutu

2. Poikasten kasvatus

3. Syyskudun kasvatus ja talvehtiminen

4. Kasvatus myyntiä varten

5. Karppien kerääminen säilytysaltaista

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Nimitystä ”karp zatorski” käytetään, kun elävät kalat saatetaan markkinoille; myös silloin kun kaloja toimitetaan tukkuerinä erityisissä säiliöautoissa, tämä nimitys merkitään laskuihin, vastaanottokuitteihin ja kuljetusasiakirjoihin, ja se voidaan merkitä myös kuljetussäiliöön tai -autoon. Vähittäismyyntipaikalla eläviä kaloja säilytetään erityisissä hapetusaltaissa. Altaisiin merkitään näkyvästi nimitys ”karp zatorski”.

4. Määritelty maantieteellinen alue

”Karp zatorski” -kaloja kasvatetaan kolmen Małopolskien voivodikunnan länsiosassa sijaitsevan kunnan alueella. Nämä kunnat ovat Oświęcimskin piirikunnassa sijaitsevat Zator ja Przeciszów sekä Wadowickin piirikunnassa sijaitseva Spytkowice. Alue on 134 km2 laaja, ja tuotanto on keskittynyt Zatorin kunnan alueelle.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Kalastuksen ja karpinkasvatuksen juuret ulottuvat Zatorin alueella 1000- ja 1100-luvun taitteeseen. Noista ajoista alkaen seudulla on kehitetty ensin kalastusta ja sitten kalankasvatusta. Kyseessä on alueen vanhin tällainen keskus. Kalankasvatuksen kehitystä edisti alueen tiheä jokiverkko (sitä halkovat Soła, Skawa ja Veikselin yläjuoksu), karppien perusrehuna käytettävien neljän viljakasvin viljelylle suotuisa maaperä, lauhkea ilmasto sekä mahdollisuus kuljettaa kaloja jokiteitse Krakovaan ja muualle lähiympäristöön. Kalankasvatusaltaita on rakennettu kuin helminauhaksi jokien varsille. Näin altaiden vettä voitiin lisätä ja vähentää painovoiman avulla esimerkiksi silloin kun niiden pohja haluttiin välillä kuivata. Kalatalous alkoi kehittyä voimakkaasti ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Sodan aikana tuhoutuneita altaita ryhdyttiin rakentamaan uudelleen, otettiin käyttöön uusia työmenetelmiä ja kalan vähittäiskauppaa alettiin säännellä, kun Krakovassa avattiin ensimmäinen kalakauppa. Vuonna 1946 Krakovassa toimiva Jagielloński-yliopisto otti haltuunsa Zatorissa sijaitsevan valtiontilan. Sinne perustettiin kotieläintieteen laitos, jossa ryhdyttiin jalostamaan karpin tuotanto-ominaisuuksia.

Edellä 4 kohdassa määritellyllä maantieteellisellä alueella syntyi alkuperäinen karppilinja, joka on vuodesta 1955 pidetty sisäsiittoisena ja jota ei ole koskaan saatettu markkinoille. Havaintojensa sekä eri tutkimusten ja kokemusten perusteella paikalliset kasvattajat ja tiedemiehet jalostivat puhtaan ”karp zatorskin” ja muiden karppilinjojen risteymän, joka soveltuu parhaiten alueella vallitseviin olosuhteisiin. Vuodesta 1946 alkaen otettiin vähitellen käyttöön Zatorissa kehitetty karpinkasvatusmenetelmä, joka perustuu kaksivuotiseen tuotantosykliin: ensimmäisenä vuotena kalat kasvatetaan 60–150 gramman painoisiksi, ja poikasten eloonjäämisprosentti on 86. Yhdessä alueen vesistöjen tarjoaman runsaan luonnollisen ravinnon kanssa karpin tuotantosykli on voitu lyhentää kahteen vuoteen. Menetelmän avulla hyödynnetään karpin voimakasta kasvupotentiaalia, jonka ansiosta kalojen paino nousee toisen tuotantovuoden aikana 1 100–1 800 grammaan. Valtaosa ”karp zatorskin” tuotantoon liittyvästä työstä tehdään manuaalisesti, mikä korostaa inhimillisen tietämyksen ja kokemuksen merkitystä. Kasvattajat ovat vuosien kokemusten myötä kehittäneet osaamistaan tuotantoprosessin eri vaiheisiin liittyvissä töissä, joita ovat muun muassa tiettyyn vesimäärään istutettavien kalanpoikasten tiheyden määrittely (200 000 poikasta hehtaarille). Näin voidaan ehkäistä tautien leviäminen, vähentää kalojen kuolemia ja hyödyntää luonnollisia ravinnonlähteitä mahdollisimman tehokkaasti. Erittäin tärkeä on myös taito antaa kaloille sopivan karkeaa viljarehua kalojen kokoon sopivina annoksina.

Kalankasvatukselle otollisiin olosuhteisiin ja ”karp zatorskin” erityisominaisuuksiin vaikuttavat merkittävästi myös 4 kohdassa määritellyn maantieteellisen alueen ominaispiirteet, joita kuvataan jäljempänä.

”Karp zatorskin” tuotantoalueelle on ominaista tiheä vesistöverkko: jokien lisäksi alueella on tiheässä laskuojia ja kanavia, jotka tuovat vettä erillisiin lammikoihin. Zatorin kunnan alueesta noin 22 prosenttia on kalalammikoita. Niille on ominaista korkea luontainen tuottavuus eli runsas biomassan tuotanto. Alueen karppilammikot tarjoavat kalojen luonnonmukaiselle ruokinnalle erinomaisen ympäristön, sillä niissä on saatavilla runsaasti eläin- ja kasviplanktonia sekä pohjassa eläviä organismeja. Koska 4 kohdassa määritellyllä maantieteellisellä alueella on runsaasti erilaisia vesistöjä ja altaita, siitä käytetään yleisesti nimitystä ”Dolina Karpia” (Karppilaakso).

”Karp zatorskin” tuotantoalue sijaitsee Karpaattien esivuoristoon kuuluvalla alueella. Pohjavesikerros sijaitsee 5–10 metrin syvyydessä maanpinnasta. Se on keskimäärin 4,8 m paksu, ja sen vedenläpäisykerroin on 244/24 h. Veden laatu on hyvä (luokka Ib).

”Karp zatorskin” tuotantoalue sijaitsee Keski-Euroopan ilmastovyöhykkeellä, Karpaattien ilmastoalueella, kohtalaisen lämpimän vyöhykkeen alaosassa. Alueella kohtaavat manner- ja meri-ilmasto. Alueen ilmastossa tuntuu myös vuoriston läheisyys. Kasvukausi (vuorokauden keskilämpötila yli 5 °C) kestää 224 vuorokautta ja kasvillisuuden intensiivinen kasvukausi (vuorokauden keskilämpötila yli 10 °C) huhtikuun lopulta lokakuun puoliväliin. Hallatonta aikaa on 172 vuorokautta.

”Karp zatorskin” tuotantoalueella maalajit vaihtelevat paljon: siellä tavataan ruskomaata ja valkosavimaannosta, lieju- ja savimaata, mustaamultaa sekä turve- ja suomaita.

”Karp zatorskin” tuotantoalueelle on ominaista erityisen puhdas ilma sekä runsaslajinen ja harvinaislaatuinen eläimistö ja kasvisto. Rikkaan luonnonympäristön vuoksi Puolan lintujensuojeluyhdistys (Ogólnopolskie Towarzystwo Ochrony Ptaków) onkin nimennyt alueen Birdlife Internationalin vahvistamien kriteerien perusteella erityiseksi suojelualueeksi, joka on osa Skawajoen alajuoksun käsittävää Natura 2000 -aluetta (PL 125). Natura 2000 -alueiden muodostama verkosto on Euroopan unionin luonnonvarojen suojelemisen kannalta olennainen.

”Karp zatorskin” poikkeuksellinen laatu liittyy erottamattomasti sen maantieteellisen alueen luonnonoloihin, jolta tuote on peräisin. ”Karp zatorskin” laatu johtuu paitsi luonnonympäristön poikkeuksellisista ominaisuuksista myös kalankasvatukseen liittyvistä paikallisista perinteistä ja menetelmistä. Karppi saavuttaa erityisominaisuutensa ainoastaan edellä mainittujen tekijöiden yhteisvaikutuksen tuloksena. Luontoon liittyvien tekijöiden ansiosta kalalammikoihin kehittyy riittävästi korkealaatuista luonnollista ravintoa. Lisäksi tuotantoalueen maaperä ja ilmasto ovat suotuisat rehuna käytettävien neljän perusviljalajin viljelylle. Koska lammikot ovat hyvin ravinteikkaita, kalojen ravitsemus perustuu pääasiallisesti luonnolliseen ravintoon eikä ruokinnassa tarvitse käyttää keinotekoista rehua eikä rehulisiä. Myös taudinaiheuttajia esiintyy vähemmän siksi, että lammikoiden ravinteikkuuden ansiosta ei ole tarpeen käyttää hiilihydraattipitoista keinorehua, joka alkaa helposti käydä. Tämä edistää ”karp zatorskin” terveyttä ja tuotteen poikkeuksellisia aistinvaraisia ominaisuuksia. Se vaikuttaa erityisesti tuoreen kalan raikkaaseen tuoksuun ja hienostuneeseen makuun. Edellä kuvattujen maantieteellisen alueen ominaisuuksien ansiosta karppien mittasuhteet ovat hyvät ja karpit ovat lihaisia, mistä on osoituksena korkea kuntokerroin. ”Karp zatorskin” tuotanto on tiiviisti sidoksissa kalan alkuperäpaikkaan, koska alueella on runsaiden luonnonvesien (jokien ja lampien) ansiosta helposti saatavilla kalojen lammikkokasvatuksessa tarvittavaa vettä. Maanpinnan muotojen ansiosta alueelle on helppo rakentaa suuria ja hyvin toimivia kalalammikoita. Maaperä, johon kalalammikot on rakennettu, ja ilmasto-olosuhteet, erityisesti pitkä kasvukausi, sekä saatavilla olevan luonnollisen ravinnon määrä ja laatu vaikuttavat suoraan kalalammikoiden luontaisesti korkeaan tuottavuuteen (hehtaarilta saatavan kalan määrä ilman lisäruokintaa), joka on 150–300 kg/ha. ”Karp zatorskin” poikkeukselliset ominaisuudet perustuvat myös siihen, että paikalliset kasvattajat ja tiedemiehet jalostivat havaintojensa sekä eri tutkimusten ja kokemusten perusteella karpin, joka parhaiten soveltuu alueella vallitseviin olosuhteisiin. Näin syntyi ”karp zatorskin” puhdas linja, joka on risteytetty unkarilaisen, jugoslavialaisen, gołyszilaisen ja israelilaisen (Dor-70) puhtaan linjan kanssa. Näille kaloille ovat ominaisia muun muassa seuraavat korkealaatuiset tuotanto-ominaisuudet: korkea eloonjäämisprosentti ja hyvä rehunkäyttökyky, mistä on osoituksena pieni rehukerroin. Heteroosin (risteytyselinvoiman) ansiosta ne kasvavat keskimääräistä nopeammin, kestävät paremmin tauteja, ovat lihaisampia ja soveltuvat erinomaisesti paikallisiin luonnonoloihin. Noudatettaessa 4 kohdassa määritellyn alueen luonnonoloihin soveltuvaa zatorilaista kasvatusmenetelmää saadaan tuote, jolla on erityiset ominaisuudet. Kun kasvatusaika on lyhentynyt kahteen vuoteen, voidaan tuottaa nuoria karppeja, jotka ovat hyvänmakuisia, joilla on hyvät aistinvaraiset ominaisuudet ja joiden liha on vähärasvaisempaa kuin vanhempina myytävillä kaloilla, jotka on kasvatettu tavanomaisen, pidempään kestävän tuotantomenetelmän avulla. Nuorten karppien herkullinen maku erottaa ”karp zatorskin” muilla maantieteellisillä alueilla kasvatetuista karpeista. Ikä parantaa myös lihan laatua ja aistinvaraisia ominaisuuksia, jotka ovat kuluttajille tärkeitä. Kuluttajat arvostavatkin ”karp zatorskin” ominaisuuksia, mistä kertoo muun muassa se, että tuotteen hinta on 10–15 prosenttia korkeampi kuin muilta maantieteellisiltä alueilta peräisin olevien karppien hinta.

Eritelmän julkaisuviite

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-3-czerwca-2015-roku

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.