KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Eurooppalainen tutkimusalue (ERA) Edistymistä koskeva kertomus 2014 /* COM/2014/0575 final */





1. JOHDANTO Eurooppalainen tutkimusalue tiedon tuottamisen avaintekijänä Eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) tavoite vahvistettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa maaliskuussa 2000, ja sen perusta on vuoden 2007 Lissabonin sopimuksessa. Sen tavoitteena on ”sisämarkkinoihin perustuva muulle maailmalle avoin yhtenäinen tutkimusalue, jossa tutkijat, tieteellinen tietämys ja teknologia liikkuvat vapaasti ja jonka avulla unioni ja sen jäsenvaltiot lujittavat tieteellistä ja teknologista perustaansa, kilpailukykyään ja kykyään vastata yhdessä suuriin haasteisiin”.[1] Vuonna 2011 Eurooppa-neuvosto kehotti osallistuvia tahoja EU:ssa, jäsenvaltioissa ja sidosryhmätasolla tarttumaan jäljellä oleviin puutteisiin ja toteuttamaan eurooppalaisen tutkimusalueen vuoteen 2014 mennessä, jotta osaamiselle, tutkimukselle ja innovoinnille luotaisiin aidot sisämarkkinat. Vuonna 2012 annetussa tiedonannossa Huippuosaamista ja kasvua edistävä eurooppalaisen tutkimusalueen tiiviimpi kumppanuus, jäljempänä ’ERA-tiedonanto’,[2] nimettiin seuraavat viisi toiminnan painopistettä: tehokkaammat kansalliset tutkimusjärjestelmät, optimaalinen kansainvälinen yhteistyö ja kilpailu, tutkijoiden avoimet työmarkkinat, sukupuolten tasa-arvo ja sen valtavirtaistaminen tutkimusalalla sekä tieteellisen tietämyksen optimaalinen kierto, saatavuus ja siirto, mukaan luettuna digitaalisten välineiden hyödyntäminen eurooppalaisella tutkimusalueella. Kumppanuutta täydentävät vuonna 2012 annetut kaksi muuta tiedonantoa: Kohti tieteellisen tiedon parempaa saatavuutta – enemmän hyötyä julkisista tutkimusinvestoinneista[3] ja EU:n kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön vahvistaminen ja keskittäminen: strateginen lähestymistapa[4]. ERA-periaatteet on täysin integroitu Eurooppa 2020 -strategiaan liittyvään Innovaatiounioni-lippulaivahankkeeseen kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. Tässä raportissa, joka pohjautuu eurooppalaisen tutkimusalueen edistymistä koskevaan vuoden 2013 raporttiin, esitetään pääkohdittain edistyminen tutkimusalueen toteuttamisessa. Yksityiskohtaisempi selvitys löytyy liitteenä olevasta komission yksiköiden valmisteluasiakirjasta ERA Facts and Figures, jäljempänä ’Facts and Figures –asiakirja’. Kun otetaan huomioon eurooppalaisen tutkimusalueen sisämarkkinaulottuvuus ja sen vaikutus tutkimus- ja innovointi-investointeihin, tämä raportti vastaa samalla jäsenvaltioiden Eurooppa-neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2014 yhdessä hyväksymään asiakirjaan Unionin strateginen ohjelma muutoksen aikoina, erityisesti sen painopisteeseen ”Työpaikkojen, kasvun ja kilpailukyvyn unioni”. 2. EUROOPAN TUTKIMUSALUEEN EDISTYMISTÄ KOSKEVAN TOISEN RAPORTIN TÄRKEIMMÄT HAVAINNOT Edistymistä koskevassa vuoden 2014 raportissa esitetään kokonaiskuva eurooppalaisen tutkimusalueen painopisteissä saavutetusta edistyksestä kaikissa jäsenvaltioissa ja muutamissa assosioituneissa maissa[5]. Vuoden 2013 raportissa luotiin yleiskatsaus poliittiseen toimintaympäristöön, ensimmäisiin toimiin ja saavutettuihin tuloksiin. Vuoden 2014 raportissa kerrotaan jäsenvaltioiden uusista ja päivitetyistä toimenpiteistä ja verrataan niitä jäsenvaltioissa tutkimusta rahoittavien ja sitä tekevien organisaatioiden toteuttamiin eurooppalaista tutkimusaluetta koskeviin toimiin, jotka esitellään nyt ensimmäisen kerran. 2.1 Tehokkaammat kansalliset tutkimusjärjestelmät Tutkimus- ja innovointistrategioiden kehittämisen ja poliittisen päätöksentekoprosessin laadun parantaminen on yksi kolmesta uudistuskohteesta, jotka Euroopan komissio on nimennyt tiedonannossaan Tutkimus ja innovointi tulevan kasvun lähteinä[6] julkisten tutkimus- ja innovointimenojen laadun kohentamiseksi. Facts and Figures -asiakirjasta ilmenee, että kansalliset tutkimusjärjestelmät noudattelevat nyt lähemmin eurooppalaisen tutkimusalueen painopisteitä. Lähes kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kansallisen tutkimus- ja innovointistrategian. Tutkimusrahoituksen jakamiskäytännöissä on yhä suuria eroja jäsenvaltioiden välillä. Kilpailuun perustuvaa projektirahoitusta on tarjolla kaikissa jäsenvaltioissa, mutta sen määrä vaihtelee huomattavasti maittain.[7] Vertaisarviointia käytetään kaikissa jäsenvaltioissa. Kansainvälisen vertaisarvioinnin yhteisistä perusperiaatteista ei kuitenkaan toistaiseksi ole sovittu. Myös tuloksellisuuden institutionaalisen arvioinnin yhdistäminen institutionaaliseen rahoitukseen on tehokas väline kilpailun edistämiseksi tutkimuksen alalla ja julkisten menojen vaikuttavuuden lisäämiseksi. Vaikka vain 12 jäsenvaltiota ilmoittaa, että niillä on järjestelyjä institutionaalisen rahoituksen myöntämiseksi tuloksellisuuden perusteella, tämä periaate näyttäisi olevan käytössä laajemminkin, sillä 16 jäsenvaltiossa tutkimusta rahoittavat organisaatiot noudattavat sitä.[8] 2.2 Optimaalinen kansainvälinen yhteistyö ja kilpailu Yhteisvoimin kohti suuria haasteita Kansainvälinen ohjelmatason yhteistyö lisääntyy koko ajan jäsenvaltioiden kesken, ja se sisältyykin 16 jäsenvaltion kansallisiin strategioihin. Yhteisten ohjelma-aloitteiden avulla jäsenvaltioiden ohjelmia ja toimia saadaan yhä enemmän lähennettyä EU-tason yhteisiin toimintaohjelmiin, joissa pureudutaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Useat jäsenvaltiot ovat ryhtyneet laatimaan kansallisia toimintasuunnitelmia, etenemissuunnitelmia ja strategioita niiden yhteisten ohjelma-aloitteiden alalla, joihin ne osallistuvat, vahvistaakseen sitoumustaan yhteisten ohjelma-aloitteiden mukaisiin strategisiin tutkimuslinjauksiin. Myös poliittisella asialistalla kiinnitetään yhä enemmän strategista huomiota kansainväliseen yhteistyöhön. Yhdeksän jäsenvaltiota on tehnyt nimenomaisen päätöksen kansainvälisen tiedeyhteistyön edistämisestä. Tutkimusinfrastruktuurit Jäsenvaltioista 22 on hyväksynyt kansallisia tutkimusinfrastruktuurin etenemissuunnitelmia tutkimusinfrastruktuurien kehittämiseksi ja toteuttamiseksi. Suunnitelmista viittä on päivitetty sitten vuoden 2013. Kansallisissa etenemissuunnitelmissa ei kuitenkaan systemaattisesti mainita yhteyksiä Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin ESFRI:n etenemissuunnitelmaan tai rahoitussitoumuksia, jotka koskisivat ESFRI:n nimeämien tutkimusinfrastruktuurien ja muiden maailmanluokan tutkimusinfrastruktuurien kehittämistä. On mahdollista rakentaa valmiiksi tai käynnistää vuoteen 2015 mennessä vähintään 60 prosenttia infrastruktuureista, joita ESFRI:n etenemissuunnitelman mukaiset hankkeet koskevat.[9] ESFRI:n etenemissuunnitelmaan sisältyvien hankkeiden priorisointi vahvistettiin viimeksi kilpailukykyneuvoston kokouksessa toukokuussa 2014, joten jäsenvaltiot ja komissio voivat nyt myöntää lisää tukea tähän tavoitteeseen pääsemiseksi. Eurooppalaisesta tutkimusinfrastruktuurikonsortiosta ERIC:stä annetun asetuksen tultua voimaan vuonna 2009 on voitu perustaa seitsemän yleiseurooppalaista etua palvelevaa tutkimusinfrastruktuuria. Se, että niiden lukumäärä saattaa kasvaa noin 15:een vuoteen 2015 mennessä, kertoo hankkeen etenemisen nopeutumisesta. 2.3. Tutkijoiden avoimet työmarkkinat Jatko-opiskelijoiden määrä kasvaa koko ajan EU:ssa, mutta heiltä näyttäisi puuttuvan muilla kuin akateemisilla työurilla tarvittavia taitoja.[10] Sitä mukaa kun jäsenvaltiot ja tutkimuslaitokset panevat täytäntöön innovatiivista tohtorinkoulutusta koskevat EU:n periaatteet vuodelta 2011, tutkijat saavat hankittua uusia taitoja ja heidän työllistettävyytensä erityisesti tiedemaailman ulkopuolella paranee. EU:ssa 45 prosenttia tutkijoista työskentelee yksityissektorilla, mutta ainoastaan 10 prosenttia jatko-opiskelijoista kertoo saavansa koulutusta immateriaalioikeuksissa ja yrittäjyydessä.[11] Jotkin jäsenvaltiot ovat yhteisrahoittaneet uusia tohtorinkoulutusrakenteita käytettävissä olevilla rakennerahastovaroilla. Lisäksi avoin rekrytointi sekä tarjoaa tutkimuslaitoksille mahdollisuuden palkata eri uravaiheisiin ehtineitä lahjakkaimpia tutkijoita että edistää todellista maantieteellistä liikkuvuutta. Liikkuvien tutkijoiden vaikutus tutkimukseen on lähes 20 prosenttia suurempi kuin niiden, jotka eivät ole toimineet lainkaan ulkomailla.[12] Tulokset osoittavat, että avoimuus ja innovointi kulkevat käsi kädessä: avoimien ja vetovoimaisten tutkimusjärjestelmien maat tuottavat erinomaisia tuloksia innovoinnissa.[13] Lähde: Euroopan komission tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston laskelmat vuoden 2014 tutkimuksen ja innovoinnin tulostaulun perusteella. Jäsenvaltiot ovat sopineet[14] perustavansa sidosryhmien kanssa työryhmän laatimaan alan toimijoille välinevalikoimaa, jolla varmistetaan avoin, läpinäkyvä ja ansioihin perustuva rekrytointi hyvien käytäntöjen pohjalta. Tietojen mukaan muutamissa jäsenvaltioissa, kuten Italiassa, Itävallassa ja Puolassa, on säädetty siitä, että kaikista julkisissa tutkimusorganisaatioissa vapautuvista paikoista on ilmoitettava jollakin tutkijanpaikkojen kansainvälisellä verkkosivustolla, esimerkiksi EURAXESS Jobs ‑sivustolla[15]. Sinne ilmoitettiinkin vuonna 2013 yli 40 000 avointa tutkijanpaikkaa yli 7 500 tutkimuslaitoksessa yhteistyössä tutkimusalan johtavien online-työnhakuportaalien kanssa. Jäsenvaltioiden rekrytointikäytäntöjen avoimuudessa on kuitenkin yhä edelleen suuria eroja. Katso jäljempänä oleva kaavio. Niiden korkeakouluissa toimivien tutkijoiden osuus, jotka ovat tyytyväisiä siihen, missä määrin heidän oma tutkimuslaitoksensa ilmoittaa ja kertoo avoimista tutkijanpaikoista julkisesti. Lähde: MORE2-tutkimus 2.4 Sukupuolten tasa-arvo ja sen valtavirtaistaminen tutkimusalalla Sukupuolten tasa-arvoon on kiinnitetty yhä enemmän huomiota tutkimuksen ja innovoinnin alan toimintaohjelmissa kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla ja myös tutkimusorganisaatioissa. Yksittäisiin naispuolisiin tutkijoihin kohdistuvien tarjontapuolen aloitteiden ohella toimenpiteitä ollaan suuntaamassa myös kysyntäpuoleen, jotta tutkimusorganisaatioissa viriäisi institutionaalisia muutoksia, joilla olisi pitkän aikavälin rakenteellisia vaikutuksia. Erityislakeja ja/tai kansallisia strategioita sukupuolten tasa-arvosta julkisrahoitteisen tutkimuksen alalla on hyväksytty useammassa kuin joka toisessa jäsenvaltiossa. Facts and Figures ‑asiakirjasta ilmenee, että tutkimusta tekevien organisaatioiden toimet, kuten tasa-arvosuunnitelmat, korreloivat merkittävästi sen kanssa, että on olemassa institutionaalisia muutoksia edistäviä kansallisia lakeja, strategioita ja/tai kannustimia.[16] Muutos tapahtuu kuitenkin liian hitaasti, ja maiden välillä on edelleen paljon eroja. Yleisinä ongelmina ovat edelleen sukupuolten eriarvoinen kohtelu tutkijanuralla, epätasapainoinen sukupuolijakauma päätöksentekotehtävissä ja se, että sukupuoleen liittyviä näkökohtia ei oteta huomioon tutkimusohjelmissa. Tarvitaan lisää yhteisiä toimia ja järjestelmällinen strategia, joiden tavoitteena on pitkäaikainen institutionaalinen muutos eurooppalaisessa tutkimusjärjestelmässä. 2.5 Tieteellisen tietämyksen optimaalinen kierto, saatavuus ja siirto mm. digitaalisen eurooppalaisen tutkimusalueen välityksellä Julkaisujen ja tutkimusaineistojen avoin saatavuus Yhä useammat korkeakoulut, tutkimuskeskukset ja rahoittajatahot eri puolilla Eurooppaa kannattavat tutkimustulosjulkaisujen ja tutkimusaineistojen avointa saatavuutta. Sidosryhmäorganisaatiot ovat toimineet erittäin aktiivisesti vuoden 2012 tiedonannon pohjalta perustetun sidosryhmien foorumin välityksellä. Tähän mennessä 20 jäsenvaltiota on ryhtynyt täsmätoimiin tukeakseen tutkimusjulkaisujen avointa saatavuutta, mutta ainoastaan viidessä valtiossa on nimenomaisia säännöksiä tutkimusaineistojen avoimesta saatavuudesta. Jäsenvaltiot ovat eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean ERAC:n puitteissa kohdistaneet huomionsa erityisesti tutkimusaineistojen uudelleenkäyttöön, sillä siinä esiintyy yhä todellisia tai koettuja esteitä, jotka voivat olla juridisia, teknisiä, taloudellisia, luottamukseen liittyviä tai sosiokulttuurisia. Alan kansalliset politiikat, aloitteet ja käytännöt ovat kuitenkin yhä hajanaisia, eikä kaikissa ole otettu asianmukaisesti huomioon EU:n määritelmää avoimesta saatavuudesta[17]. Tietämyksen siirto ja avoin innovointi Jäsenvaltiot jatkavat tietämyksen siirtoa koskevien kansallisten strategioiden laatimista ja käyttöönottoa pääasiassa seuraavin keinoin: tietämyksen siirtoon liittyvän toiminnan aseman ja ammattimaisuuden parantaminen, tietämyksen siirrosta vastaavien yksiköiden aseman vahvistaminen sekä toimet, joilla edistetään tiede- ja yritysmaailman, mukaan lukien pk-yritysten, välistä vuorovaikutusta ja niiden välisiä strategisia kumppanuuksia ja yhteisiä tutkimuslinjauksia. Näin tutkimustuloksia saadaan hyödynnettyä markkinoilla tehokkaammin. Vaikka useimmissa jäsenvaltioissa on vahvoja poliittisia järjestelyjä tietämyksensiirron tukemiseksi, puolessa jäsenvaltioista tämä ei näy taloudellisena tukena. Digitaalinen ERA Kaikkialla Euroopassa ei ole julkisrahoitteisen tutkimuksen tulosten avoimen saatavuuden varmistavia, asianmukaisia perusrakenteita. Jäsenvaltioiden olisikin resurssitehokkuuden nimissä yhä ponnekkaammin pyrittävä yhdistämään voimansa ja toteuttamaan yhteisiä strategioita tähänastisten saavutusten pohjalta parhaan hyödyn saamiseksi institutionaalisiin, kansallisiin ja tieteenalakohtaisiin datainfrastruktuureihin tehdyistä nykyisistä investoinneista.[18] Tähän voisivat kuulua myös toimet epäkaupallisten avoimen julkaisemisen vaihtoehtojen edistämiseksi. 2.6 Monialaiset kysymykset: kansainvälisen ulottuvuuden valtavirtaistaminen kaikkiin eurooppalaisen tutkimusalueen painopisteisiin Kansainvälisen ulottuvuuden edistäminen eurooppalaisen tutkimusalueen kaikissa painopisteissä on tärkeätä kehitettäessä tutkimusaluetta edelleen. Eurooppa voi siten vakiinnuttaa asemansa tutkimuksen maailmanlaajuisena voimatekijänä, houkutella lahjakkaimpia tutkijoita ja saada heidät pysymään Euroopassa, säilyttää kilpailukykynsä ja tehdä jatkossa yhteistyötä kansainvälisten tutkimuskumppaneiden kanssa. 2.7 Eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteiden noudattaminen Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen ei ole vain yhtä oikeaa tapaa. Toteutumisen vauhti ja aste riippuvat hyvin paljon kansallisista olosuhteista, ja jäsenvaltiot voivat myötävaikuttaa niihin omilla kohdennetuilla politiikoillaan. Tutkimusta tekevät organisaatiot toteuttavat eurooppalaista tutkimusaluetta eri asteisesti. Facts and Figures ‑asiakirjassa esitetään tietoja organisaatioista, jotka on ryhmitelty sen mukaan, kuinka kattavasti ne toteuttavat vuoden 2012 tiedonannossa ehdotettuja ERA-toimia[19]. Siinä on eroteltu kaksi suurta ryhmää: eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita noudattavat organisaatiot, jotka ovat jo toteuttaneet suurimman osan ERA-toimista, ja eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita rajallisesti noudattavat organisaatiot, jotka eivät ole toteuttaneet ERA-toimia tai ovat toteuttaneet niitä vain osittain. Selvityksestä ilmenee, että eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita noudattavia tutkimuslaitoksia on useimmissa jäsenvaltioissa eniten, lukuun ottamatta seitsemää maata (joissa näitä kahta eri ryhmää edustavia laitoksia on yhtä paljon tai eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita rajallisesti noudattavia organisaatioita on enemmän). Eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteiden noudattaminen näyttää olevan pienissä organisaatioissa[20] vähäisempää kuin suurissa organisaatioissa.[21] Lisäksi eri ERA-toimien toteuttamisaste vaihtelee molemmissa ryhmissä. Jäljempänä olevasta kaaviosta esimerkiksi näkyy, että lähes 90 prosenttia eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita noudattavista organisaatioista esittää usein vähimmäisvaatimuksia työpaikkailmoituksissaan, mutta eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita rajallisesti noudattavista organisaatioista alle 50 prosenttia toimii niin. Facts and Figures ‑asiakirjassa esitetyn analyysin mukaan eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita noudattavien organisaatioidenkin olisi tehostettava toimiaan. Esimerkiksi vain puolet eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita noudattavista organisaatioista ilmoittaa avoimista paikoista säännönmukaisesti EURAXESS-verkkosivustolla. Tiettyjä ERA-toimia toteuttavien organisaatioiden osuus kahdessa merkittävimmässä organisaatioiden ryhmässä Lähde: vuoden 2014 ERA-selvitys Voidaan myös todeta, että eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita noudattavien organisaatioiden tutkijat tuottavat yleensä muita enemmän julkaisuja ja patenttihakemuksia, joita pidetään kasvua ja uusien työpaikkojen syntymistä edistävinä tekijöinä. 2.8 Eurooppalaisen tutkimusalueen toteutuminen ERA-tiedonannossa nimettiin tutkimusalueen toteutumisen edellytyksiksi seuraavat neljä tekijää: jäsenvaltiot toteuttavat uudistuksia eurooppalaisen tutkimusalueen kaikilla painopistealoilla, tutkimusalan sidosryhmät panevat viipymättä täytäntöön komission tiedonannossa esitetyt painopisteet, komissio antaa lisää tukea kansallisille ERA-toimintapolitiikoille, ja harjoitetaan läpinäkyvää seurantaa. Jäsenvaltiot ovat ne ensisijaiset toimijat, jotka saattavat eurooppalaisen tutkimusalueen uudistukset osaksi kansallisia tutkimusjärjestelmiä ja tukevat niiden toimeenpanoa tutkimusta rahoittavissa ja tekevissä organisaatioissa. Ne sisällyttävät nämä uudistukset asteittain vuotuisiin kansallisiin uudistusohjelmiinsa. Vuonna 2014 ERA-toimiin viitattiin 19 jäsenvaltion uudistusohjelmissa, kun edellisenä vuonna ne mainittiin vain 11 ohjelmassa. Jäsenvaltiot ovat eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean ERAC:n puitteissa sitoutuneet vuodesta 2014 alkaen perustamaan yhteisen raportointirakenteen talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä tulevia vuosia varten. Tarkoituksena on eurooppalaisen tutkimusalueen painopisteiden järjestelmällinen edistäminen. Helmikuussa 2014 pidetyssä kilpailukykyneuvoston kokouksessa jäsenvaltiot sitoutuivat laatimaan vuoden 2015 puoliväliin mennessä eurooppalaisen tutkimusalueen Euroopan tason etenemissuunnitelman ohjaamaan uudistusten kansallista täytäntöönpanoa. Muutamat jäsenvaltiot ovat alkaneet laatia kansallisia etenemissuunnitelmia tutkimusalueen toteutumisen vauhdittamiseksi sekä Euroopan maailmanlaajuisen kilpailukyvyn ja houkuttelevuuden varmistamiseksi.[22] Sidosryhmäorganisaatiot ovat keskeisiä toimijoita eurooppalaisen tutkimusalueen painopisteiden edistämisessä yhteisymmärryspöytäkirjan ja yhteisen lausuman pohjalta sekä sidosryhmien foorumin välityksellä. Ne pyrkivät edistämään eurooppalaista tutkimusaluetta jäsenistönsä keskuudessa.[23] Sidosryhmien tuesta ERA-tavoitteille kertoo kannustus, jota sidosryhmien foorumi antaa jäsenilleen, jotta nämä osallistuisivat aktiivisesti tutkijaresurssistrategian (HRS4R) kehittämisprosessiin. Euroopan tasolla on hyödynnetty puiteohjelmia ERA-toimintapolitiikan toteuttamisessa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen rakenneosien määrittämisessä. Komissio tukee jäsenvaltioita ja tutkimusalan sidosryhmiä lukuisilla toimilla, joita ovat esimerkiksi ERA-Net Cofund ‑järjestely, perussopimuksen 185 artiklan mukaiset aloitteet, yhteiset ohjelma-aloitteet, EURAXESS ja monialaiset toimet. Esimerkiksi Horisontti ‑puiteohjelman mukaisen avustussopimuksen mallissa avustuksensaaja velvoitetaan tekemään kaikkensa eurooppalaisen tutkijoiden peruskirjan ja tutkijoiden työhönoton säännöstön soveltamiseksi.[24] Avustuksensaajien on myös ryhdyttävä tarvittaviin toimiin naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi ja tasaisen sukupuolijakauman varmistamiseksi kaikilla tasoilla.[25] Euroopan komissio on kehittänyt eurooppalaisen tutkimusalueen seurantajärjestelmän tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja sidosryhmien foorumin avustuksella. Eurooppalaisen tutkimusalueen seurantajärjestelmästä on kehittymässä tutkimusaluetta koskevan päätöksenteon keskeinen osatekijä. Sen avulla voidaan seurata, missä määrin jäsenvaltiot, tutkimusta rahoittavat tahot ja tutkimusta tekevät laitokset tukevat ja toteuttavat eurooppalaista tutkimusaluetta. ERA-kumppanuuden osapuolten toimet ovat tähän saakka osoittautuneet tuloksellisiksi, ja edellytykset tutkimusalueen toteutumiselle ovat nyt olemassa. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteutuminen etenee kuitenkin vaiheittain, kuten sisämarkkinoidenkin. Kaikkien ERA-kumppanuuden toimijoiden sitoutuminen on avaintekijä pyrittäessä nopeuttamaan tutkimusalueen toteutumista, joka vaihtelee tällä hetkellä niin jäsenvaltioittain kuin tutkimusrahoituksen ja tutkimuksen tuloksellisuuden osalta. Riippuu pitkälti kyseisten toimijoiden toimien laadusta, kuinka tuloksellisesti niiden sitoutuminen tuo yhteiskunnalle konkreettisia ja mitattavissa olevia hyötyjä. 3. TULEVAT HAASTEET Eurooppalaisen tutkimusalueen täytäntöönpano Täytäntöönpanotoimia on jatkettava ja lisättävä. Eurooppalaisen tutkimusalueen Euroopan tason etenemissuunnitelma laaditaan vuoden 2015 puoliväliin mennessä. Se sisältää suuntaviivat ja avaintoimenpiteet jäljellä olevien ongelmakohtien ratkaisemiseksi ja ohjaa eurooppalaisen tutkimusalueen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ottaen kuitenkin samalla huomioon kansallisten tutkimusjärjestelmien moninaisuuden. Jäsenvaltioiden olisi otettava eurooppalainen tutkimusalue lähemmin huomioon valmistellessaan kansallisia tutkimus- ja innovointistrategioitaan, jotka pannaan täytäntöön yksilöllisin kansallisin ERA-toimintasuunnitelmin ja ‑aloittein. Eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämistä voidaan edistää erilaisin keinoin, ja tarvittaessa voidaan käyttää myös lainsäädännöllisiä vaihtoehtoja, jotka perustuvat uusiin eurooppalaista tutkimusaluetta koskeviin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen määräyksiin. Komissio aikoo myös käynnistää jäsenvaltioiden kanssa keskustelun siitä, missä määrin yhteiskunnallisten haasteiden alaan liittyviä kansallisia tutkimusstrategioita olisi syytä koordinoida ja yhdenmukaistaa ja missä määrin niiden rahoitusta olisi syytä yhdistää, jotta EU:n tasoinen vaikutus olisi voimakkaampi. Keskusteluissa voidaan esimerkiksi päätyä siihen, että määritellään kansallisesta rahoituksesta tietty osuus, joka käytetään koordinoidun eurooppalaisen kehyksen puitteissa. Voidaan myös toteuttaa toimenpiteitä, joilla kasvatetaan yhteisiin ohjelma-aloitteisiin sitoutuvien maiden määrää. Välttämättömien ja kestävien eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien luomiseksi kansalliset ja eurooppalaiset etenemissuunnitelmat on synkronoitava paremmin keskenään ja niihin liittyvää rahoitusta on yhdistettävä. Lisäksi on edistettävä kansainvälistä yhteistyötä ERA-toimien monialaisena tavoitteena. Tutkimusta ja innovaatiota koskevassa kansainvälisessä yhteistyöstrategiassa todetaankin, että EFTA-maiden sekä EU:n ehdokasmaiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan piirissä olevien maiden suhteen pyrkimyksenä on edistää yhdentymistä tai lähentymistä eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. Uusia sidosryhmiä mukaan Kansallisten ja eurooppalaisten sidosryhmien pitäisi osallistua tiiviisti kansallisten ERA-toimintasuunnitelmien laatimiseen ja sen myötä tutkimusalueen toteuttamiseen, jotta ne sitoutuisivat täysin edistämään tutkimusalueen arvoja ja sen tarjoamia etuja. Sidosryhmien foorumi on toimiva väline, sillä se tukee eurooppalaista tutkimusaluetta koskevaa päätöksentekoa ja tutkimusalueen toteuttamista. Foorumia voitaisiin laajentaa, jotta mukana olisi enemmän tutkimusalan toimijoita. Eurooppalaisen tutkimusalueen menestyksen ratkaiseekin jatkossa tutkijoiden ja sidosryhmien sitoutuminen ja aktiivinen pyrkiminen siihen, että tutkimus kuvastaa yhteiskunnan tarpeita ja haasteita. Tutkimus- ja innovointitoimien yhteiskunnallisen hyödyn maksimointi Tutkimus- ja innovointitavoitteet on sisällytettävä entistä tiiviimmin moniin lähialojen politiikkoihin niin koko EU:ssa kuin jäsenvaltioissa. Eurooppalainen tutkimusalue pyrkii maksimoimaan Euroopan avoimien tutkimusjärjestelmien potentiaalin ja edistämään innovointia. Keskittymällä kokonaisiin tutkimussektoreihin EU voi tarjota alueille puitteet, joissa ne voivat erikoistua aloihin, joilla niillä on asiantuntemusta. Tämä yleiseurooppalainen pyrkimys älykkääseen erikoistumiseen luo vahvemman pohjan sellaiselle tutkimusstrategialle, jossa parhaat aivoresurssit kootaan yhteen tuottamaan huippututkimusta. Rajat ylittävät alueelliset toimintatavat edistävät huippuosaamisen leviämistä tutkimuksen alalla ja eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteiden noudattamista. Kaikkien tulevien tutkimus- ja innovaatiopoliittisten aloitteiden päätavoitteeksi on asetettava täysin toimiva eurooppalainen tutkimusalue. On tärkeätä pitää mielessä, että tieteen täytyy tarjota kestäviä ratkaisuja yhteiskunnallisiin ongelmiin, että tutkimukselta edellytetään yhä yleisemmin rehellisyyttä ja vastuullisuutta ja että pyrkimyksenä on uudenlainen tapa tehdä tutkimusta ja jakaa sen tuloksia, kuten Science 2.0. Euroopan komission tuki eurooppalaiselle tutkimusalueelle jatkuu Komissio jatkaa jäsenvaltioiden ja tutkimuksen sidosryhmien tukemista eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamisessa tarjoamalla tietoa nykyisistä hyvistä käytännöistä. Komissio perustaa Horisontti 2020 ‑puiteohjelman mukaisesti toimintapolitiikan tukijärjestelyn ja järjestää vastavuoroisen oppimisen seminaareja. Se huolehtii siitä, että Horisontti 2020 tukee eurooppalaisen tutkimusalueen toimintaa niin kohdennettujen kuin monialaisten toimien kautta. Tuleva eläkesäästöväline eurooppalaisia tutkimuslaitoksia varten (RESAVER)[26] on konkreettinen esimerkki EU:n tuesta eurooppalaiselle tutkimusalueelle. Se edistää tutkijoiden eurooppalaisten työmarkkinoiden syntymistä poistamalla esteitä heidän liikkuvuudeltaan ja varmistamalla ammattitutkijoille varmat ja kestävät eläkkeet. Eurooppalaisen tutkimusalueen seurannan vahvistaminen Eurooppalaisen tutkimusalueen seurantajärjestelmä perustuu jäsenvaltioiden kanssa sovittuihin indikaattoreihin ja tiedonkeruujärjestelmiin. Seuranta on osoittautunut hyödylliseksi arvioitaessa edistymistä ERA-politiikkaa koskevissa toimissa. Selvityksiin osallistuminen on kuitenkin vapaaehtoista, mikä rajoittaa tulosten käyttöä päätöksenteossa ja heikentää siten seurantajärjestelmän hyötyjä. Tutkimusalueen etenemistä osoittavien indikaattoreiden valinta ja viimeistely ja seurantajärjestelmän mahdollinen laajentaminen vaativat vielä työtä. 4. PÄÄTELMÄT Kertomuksessa vahvistetaan, että eurooppalaisen tutkimusalueen kumppanuus on edistynyt merkittävästi eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa. Vuoden 2012 ERA-tiedonannossa esitetyt eurooppalaisen tutkimusalueen toteutumisen edellytykset ovat nyt olemassa: Yhä useammat jäsenvaltiot ottavat käyttöön eurooppalaista tutkimusaluetta tukevia toimia ja sisällyttävät niitä kansallisiin uudistusohjelmiinsa. Sidosryhmäorganisaatiot jatkavat ERA-asialistan tukemista. EU on nivonut eurooppalaisen tutkimusalueen talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon, ja se tarjoaa merkittävää rahoitusta ERA-toimiin ja edistää avointa rekrytointia, julkaisujen ja tutkimusaineistojen avointa saatavuutta sekä sukupuolten tasa-arvoa Horisontti 2020 ‑puiteohjelman välityksellä. · On perustettu vankka seurantajärjestelmä, joka tuottaa tietoa edistymisen tasosta. Järjestelmä on eurooppalaisen tutkimusalueen toimintapolitiikan keskeinen osatekijä. Sisämarkkinoiden tapaan myös eurooppalaisen tutkimusalueen toteutuminen etenee vaiheittain. Eurooppalaisen tutkimusalueen täydellinen toimivuus edellyttää kuitenkin vielä lisäponnisteluja. Jäsenvaltioiden ja tutkimusalan sidosryhmien onkin entistä tärkeämpää panna juuri nyt toimeen tarvittavat ERA-uudistukset, jotta tutkimusalue voisi toimia asianmukaisesti. Eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteiden noudattamiseen liittyy tuloksellisuuden paraneminen, sillä avoimet ja vetovoimaiset tutkimusjärjestelmät ovat muita innovatiivisempia ja · eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita noudattavat tutkimuslaitokset tuottavat muita enemmän julkaisuja ja patenttihakemuksia tutkijaa kohden. Ei ole vain yhtä oikeaa tapaa toteuttaa eurooppalainen tutkimusalue. Huomattakoon erityisesti, että eurooppalainen tutkimusalue on yleensä tehokkaampi, jos käytössä on tutkimusta rahoittavien ja tekevien organisaatioiden tukemia kansallisia toimenpiteitä, ja pienet tutkimusorganisaatiot näyttävät noudattavan eurooppalaisen tutkimusalueen periaatteita vähemmän kuin suuret. [1] COM(2012)392 final. [2] COM(2012)392 final. [3] COM(2012) 401 final. [4] COM(2012) 497. [5] Sveitsi, Norja, Islanti, Serbia, Montenegro ja Turkki. [6] COM(2014) 339 final. [7] Facts and Figures ‑asiakirjan osio Competition for public funding. [8] Lisäksi lähes 70 prosenttia vuoden 2014 ERA-selvityksessä tarkastelluista tutkimuslaitoksista kuuluu organisaatioihin, joiden rahoitus on sidoksissa institutionaaliseen arviointiin. [9] Innovaatiounioni-lippulaivahankkeen sitoumuksen 5 mukaisesti. [10] MORE2-tutkimus: http://ec.europa.eu/euraxess/pdf/research_policies/more2/Final%20report.pdf. [11] MORE2-tutkimus. Nykyään katsotaan yhä yleisemmin, että tohtoriopiskelijoiden koulutuksen tarkoituksena ei ole valmistaa pelkästään akateemiselle uralle, vaan että ura luodaan yhä useammin tiedemaailman ulkopuolella. Tämä edellyttää kykyä sopeutua toisenlaiseen ympäristöön, uusia taitoja sekä oikeaa koulutusta. [12] Facts and Figures ‑asiakirjan osio Open, transparent and merit based recruitment of researchers. [13] Perustuu tutkimuksen ja innovoinnin tulostaulun seuraaviin kolmeen indikaattoriin: kansainväliset tieteelliset yhteisjulkaisut, eniten viitattujen julkaisujen korkeimpaan kymmenykseen kuuluvat tieteelliset julkaisut ja EU:n ulkopuolelta tulevat tohtoriopiskelijat. [14] Eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovoinnin komitean ERAC:n vuonna 2014 järjestämän vastavuoroisen oppimisen seminaarin aikana. [15] jobs.euraxess.org [16] Facts and Figures ‑asiakirjan osio Gender equality and gender content in research. [17] Avoin saatavuus voidaan määritellä tieteellisen tiedon maksuttomaksi saatavuudeksi internetissä. T&K:n yhteydessä avoin julkaiseminen painottuu yleisimmin tieteelliseen tietoon, jolla tarkoitetaan kahta tieteellisen tiedon pääluokkaa: vertaisarvioidut tieteelliset tutkimusartikkelit (jotka ilmestyvät tiedejulkaisuissa) ja tieteellinen tutkimusdata (julkaisujen perustana oleva data ja/tai raakadata). [18] COM(2012) 401 final. [19] Analyysi käsitti ainoastaan toimet, jotka tuovat esiin eroja eurooppalaisen tutkimusalueen toteutuksessa, eikä niiden korrelaatioita ole esitetty. [20] Alle 300 tutkijan korkeakouluissa ja alle 100 tutkijan tutkimuslaitoksissa. [21] Facts and Figures ‑asiakirjan osio Why ERA?.’ [22] Saksan liittohallitus hyväksyi ensimmäisenä kansallisen etenemissuunnitelman 16. heinäkuuta 2014. [23] Science Europen lausunto eurooppalaisesta tutkimusalueesta joulukuulta 2013: http://www.scienceeurope.org/uploads/PublicDocumentsAndSpeeches/120717_Science_Europe_ERA_Statement.pdf; ja LERU:n tiedote An ERA of change toukokuulta 2014: http://www.leru.org/files/publications/BP_ERAOFCHANGE_FINAL.pdf [24] Yleisen avustussopimuksen 32 artikla. http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/funding/reference_docs.html#h2020-mga [25] Yleisen avustussopimuksen 33 artikla. [26] http://ec.europa.eu/euraxess/index.cfm/rights/resaver