FI Euroopan unionin virallinen lehti C 93/32

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille”

(2007/C 93/08)

EU:n puheenjohtajamaana toiminut Itävalta päätti 24. toukokuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus ”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. joulukuuta 2006. Esittelijä oli Meelis Joost.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.–18. tammikuuta 2007 pitämässään 432. täysistunnossa (tammikuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 152 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen puheenjohtajamaana toimineen Itävallan pyyntöön laatia lausunto aiheesta ”Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille”. Vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisen on oltava jatkuva prosessi, ja sen tulisi olla jokaisen EU:n puheenjohtajamaan työohjelmassa keskeisellä sijalla.

1.2 ETSK haluaa käsillä olevassa lausunnossa suunnata katseen tulevaisuuteen ja tuoda esiin haasteita, joita komissiolla on edessään vammaisasioissa nykyisen toimikautensa toisella puoliskolla ja jopa sen jälkeen. Lausunto tulisi myös nivoa vammaistoimintasuunnitelman viimeisen vaiheen (2008–2009) painopisteiden määrittelyä koskevaan laajempaan yhteyteen sekätalousarviosta kahden vuoden kuluttua käytävän keskustelun aloittamiseen (sekä siitä ohjelmasuunnitteluun ja painopisteiden määrittelyyn kohdistuviin vaikutuksiin).

1.3 Vammaisten osuus kokonaisväestöstä on 15 prosenttia, ja osuus nousee väestön ikääntyessä. Laajentuneessa Euroopan unionissa vammaisia on yli 50 miljoonaa. (1) Hyvin suuri osuus EU:n kansalaisista on siis vammaisia, ja heille taattavat yhtäläiset mahdollisuudet ovat sosiaalinen, eettinen ja poliittinen välttämättömyys, jonka tulisi olla EU:n työskentelyssä keskeisellä sijalla. Lisäksi vammaisten integroitumisella sekä palvelujen ja tavaroiden täysimittaisella saatavuudella on huomattava taloudellinen merkitys.

1.4 Pyrittäessä varmistamaan vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä, että kaikkia Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 yhteydessä toteutettaviksi suunniteltuja toimenpiteitä hyödynnetään täysimittaisesti. Vammaisjärjestöt on kutsuttava osallistumaan kyseisiin toimiin, kuten tehtiin Euroopan vammaisten teemavuonna 2003. Tuleva vuosi tarjoaa myös Euroopan unionille ja jäsenvaltioille tilaisuuden vahvistaa vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä politiikkoja ja säännöksiä.

1.5 Vammaiset eivät ole yhtenäinen ryhmä. Erilaiset vammat luovat erilaisia tarpeita, joihin voidaan vastata vain, jos yhteiskunta tunnustaa vammaisten tarpeet ja jos sillä on käytettävissään mahdollisimman paljon asianmukaista tietoa. Vammaisliikkeellä on tässä yhteydessä avainrooli.

1.6 Euroopan unionissa on huomattava määrä vammaisia, jotka eivät voi osallistua eivätkä integroitua täysimittaisesti yhteiskuntaan eivätkä siis käyttää yksilöiden perus- ja kansalaisoikeuksia. Olisi korostettava vammaisten lasten täysimittaista integroitumista.

1.7 ETSK on tyytyväinen joulukuussa 2006 hyväksyttyyn YK:n yleissopimukseen vammaisten oikeuksista. (2)

2. Päätelmät ja suositukset

2.1 ETSK kehottaa painokkaasti hyödyntämään Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuotta 2007 mahdollisimman tehokkaasti vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi.

2.2 ETSK kehottaa komissiota tekemään vammaisasioita käsittelevän laaja-alaisen säädösehdotuksen, jossa ulotetaan vammaisten syrjimättömyyden suojelu muillekin osa-alueille kuin vain työllisyyteen ja jossa vakiinnutetaan vammaispolitiikan valtavirtaistamisen periaate. Tällaisella lainsäädännöllä varmistettaisiin syrjinnän vastainen vähimmäissuoja kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla koko EU:ssa. Koska siihen sisältyisi myös tavaroiden ja palveluiden saatavuus, se myös osaltaan tehostaisi yhtenäismarkkinoita ja edistäisi Lissabonin strategian toteuttamista.

2.3 ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskittymään edelleen vammaisasioihin ja siirtymään vammaistoimintasuunnitelmasta laaja-alaiseen EU:n vammaisstrategiaan.

2.4 ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota jatkamaan toimivaltansa puitteissa toimia, joiden avulla varmistetaan vammaisten täysimittainen integroituminen ja osallistuminen yhteiskuntaan, sekä tunnustamaan, että vammaisilla on samat oikeudet kuin muillakin kansalaisilla. Komitea kehottaa myös tutkimaan mahdollisia vaihtoehtoja nykyiselle, toisinaan ihmisarvoa loukkaavalle ja epäinhimilliselle vammaisten laitosasumiselle ja heidän erottamiselleen yhteisöstä sekä toteuttamaan niitä korvaavia vaihtoehtoja asteittain.

2.5 ETSK muistuttaa painopisteistä, joihin on keskityttävä vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien saavuttamiseksi. Kaikkien yhteiskuntien painopisteinä tulisi olla tietoisuuden parantaminen vammaisten oikeuksista, vammaisten pääsy julkisiin rakennuksiin, tietoyhteiskunnan ja liikennevälineiden saavutettavuus, uuden kansallisen lainsäädännön laatiminen sekä perheille kohdennettu tuki. Erityishuomiota tulee kiinnittää vammaisiin lapsiin ja varmistaa tällöin asianmukainen koulutus, integroituminen ja tuki. Näin edistetään heidän yhteiskunnallista osallistumistaan ja vähennetään heidän riippuvuuttaan sosiaalipalveluista.

2.6 ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita valmistautumaan nykyistä huomattavasti laajempaan vammaisliikkeen tukemiseen. Ajatus, jonka mukaan vammaisten tulee osallistua heitä koskeviin toimiin, voidaan toteuttaa vain, jos valtiovalta on selvillä tarpeesta tukea vammaisjärjestöjen verkkoa. Kesäkuussa 2004 Euroopan unionin edellisen laajentumisen jälkeen valtiosta riippumattomien vammaisjärjestöjen kansalliset neuvostot kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa sekä Bulgariassa ja Romaniassa hyväksyivät asiaa koskevan Budapestin päätöslauselman (3).

2.7 ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan käyttöön tietoa parhaista käytänteistä ja tehokkaista lähestymistavoista (kuten agenda 22:ssa esitetty menetelmä), jotta vammaisten edustajia kutsutaan osallistumaan paikallisviranomaisten toimintasuunnitelmien laatimiseen vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi paikallistasolla. ETSK kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan vammaisuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän laatimia suuntaviivoja vammaiskysymysten sisällyttämiseksi eri politiikan aloihin. (4)

2.8 ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen tehdä vuonna 2008 tietoyhteiskuntaan osallisuutta koskeva EU:n aloite ja toivoo, että se on mahdollisimman laaja-alainen ja kunnianhimoinen ja että siitä tulee ratkaiseva askel pyrkimyksissä sisällyttää sähköisten palveluiden saatavuus kaikkiin asianomaisiin EU:n politiikkoihin.

2.9 ETSK toivoo, että uusissa (parhaillaan käsiteltävissä) asetuksissa uudesta sähköisen viestinnän kehyksestä sekä ”Televisio ilman rajoja ”-direktiivissä otetaan konkreettisesti huomioon saavutettavuus, jotta varmistetaan, että vammaiset voivat hyötyä täysimittaisesti näistä tärkeistä viestintävälineistä.

2.10 ETSK kehottaa vahvistamaan direktiiviä 2001/85/EY (5), jotta se mukautetaan vammaisten lentomatkustajien oikeuksia koskevaan uuteen EU:n lainsäädäntöön.

2.11 ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kohdentamaan kaikki tarvittavat toimet ja resurssit sen varmistamiseksi, että neuvoston direktiivi 2000/78/EY (6), jossa säädetään yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista, pannaan tehokkaasti täytäntöön.

2.12 ETSK katsoo, että jotta mahdollistetaan vammaisten osallistaminen ja osallistuminen yhteiskuntaelämään, on siirryttävä vammaisille tarkoitetuista laitoksista laadukkaisiin ja yhteisöpohjaisiin kaikille tarkoitettuihin vaihtoehtoihin. Komitea kehottaa Euroopan komissiota nivomaan asian yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskeviin tuleviin aloitteisiin sekä asettamaan sen EU:n rakennerahastojen painopisteeksi.

2.13 ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita painottamaan vammaisten sosiaalipalveluja ja vammaisille tarjottavaa henkilökohtaista apua sekä muistuttaa, että tukipalvelujen ansiosta vammaiset ja heidän hoitajansa voivat viettää normaalia elämää ja osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan.

2.14 ETSK kehottaa laatimaan säädöskäytännön parantamista koskevan komission aloitteen mukaisesti säädösten vaikutusanalyysin uutta lainsäädäntöä valmisteltaessa. Tässä yhteydessä tulisi ottaa huomioon vammaisten erityispiirteet ja heidän tarpeensa. Kaikkien tieto- ja viestintäteknisten välineiden, joiden avulla pyritään parantamaan EU:n lainsäädännön laatua, hyväksymistä, siirtämistä kansalliseen lainsäädäntöön ja noudattamista, tulisi myös vastata täysin saavutettavuudelle asetettuja vaatimuksia.

2.15 Perheillä, joissa on yksi tai useampi vammainen, on muita suurempi riski kärsiä köyhyydestä, sillä vammainen perheenjäsen lisää kotitalouden kuluja, jotka voivat nousta vuosittain 30 000 euroon. (7) Tämä oikeuttaa positiivisen syrjinnän, kuten (rahalliset tai luontoissuorituksina annettavat) tuet tai verohelpotukset.

2.16 ETSK kehottaa jäsenvaltioita saattamaan voimaan ja seuraamaan lainsäädäntöä, joka vaikuttaa vammaisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin. ETSK panee merkille, että lento- ja rautatieliikenteestä annettuja direktiivejä sovelletaan vain kansainväliseen liikenteeseen ja että vammaisten pääsystä liikennevälineisiin ei näin ollen ole huolehdittu alue- ja paikallistasolla.

3. Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille — katsaus eri aloihin

3.1 Valveuttaminen ja koulutus

3.1.1 Euroopan vammaisten teemavuotena 2003 korostettiin voimakkaasti vammaisuuden tiedostamista ja vammaisuuden näkyvyyttä. Koulutuksen avulla tulisi mahdollistaa, että suhtautuminen vammaisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin todella muuttuu, ja antaa tietoa vammaisuudesta. Tiedotusvälineiden jakamaa hyvin valmistelua tietoa vammaisten ongelmista tulee pitää tärkeänä keinona muutettaessa yhteiskunnan suhtautumista vammaisiin. Koulun ja viestimien olisi tehtävä yhteistyötä tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

3.1.2 Jos vammaisille lapsille ja nuorille ei ole tarjolla osallisuutta edistävää koulutusta, heidän on vaikea sopeutua työmarkkinoille. Koulutukseen pääsyn parantaminen tulisi asettaa etusijalle vammaisia koskevissa tulevissa toimintasuunnitelmissa ja strategioissa.

3.1.3 ETSK panee merkille, että asiassa on edistytty Madridin julistuksen ja Euroopan vammaisten teemavuoden jälkeen, mutta tehtävää on silti vielä paljon. Esimerkkinä mainittakoon, että julkisista Internet-sivustoista, Euroopan toimielinten sivustot mukaan luettuina, yli 80 prosenttia ei yleensä ole vammaisten ulottuvilla. On myös tärkeää, että kaikki suurelle yleisölle palveluja tarjoavat Internet-sivustot ovat vammaisten ulottuvilla.

3.1.4 ETSK kehottaa etenkin eurooppalaisia standardointielimiä hyväksymään sitovat standardit, joita sovelletaan tavaroiden ja palvelujen julkiseen hankintaan. Lisäksi tulisi laatia säännökset hyödykkeiden ja palvelujen saavutettavuudesta tieto- ja viestintätekniikan alalla.

3.1.5 Käsite ”Design for all ”pitäisi tehdä tunnetuksi kaikkien eturyhmien joukossa eli suunnittelijoiden, tuottajien, standardien laatijoiden sekä käyttäjien eli vammaisten, joilla on oikeus laajaan valikoimaan heidän odotuksensa täyttäviä tavaroita ja palveluja.

3.1.6 ETSK on tyytyväinen Riiassa annettuun ministerijulistukseen tieto- ja viestintätekniikasta osallistavassa yhteiskunnassa ja toivoo, että siitä tulee merkittävä virstanpylväs pyrittäessä integroimaan vammaiset tietoyhteiskuntaan. Tieto- ja viestintätekniikka on sekä merkittävä kasvun ja työllisyyden veturi että voimakas väline vammaisten integroimiseksi.

3.1.7 Odotettaessa vammaisten koulutusta ja työllisyyttä koskevien nykyisten valtiontukisääntöjen tarkistusta ETSK kehottaa komissiota säilyttämään nykyisen lähestymistapansa tulevassa ryhmäpoikkeusasetuksessa.

3.2 Työllisyys

3.2.1 ETSK on tietoinen siitä, että vammaisia ja ei-vammaisia henkilöitä kohdellaan työmarkkinoilla hyvin eri tavoin. Eurostat vahvisti vuonna 2003, että vammaisista huomattavasti suurempi osa ei osallistunut työelämään: työelämän ulkopuolella oli vaikeasti vammaisista 78 prosenttia ja ilman pitkäaikaista terveysongelmaa olevista henkilöistä tai ei-vammaisista 27 prosenttia. (8)

3.2.2 ETSK on tyytyväinen Euroopan komission päättäväisiin toimiin seurata yhdenvertaista kohtelua työssä käsittelevän direktiivin siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen soveltamista. (9) Seuranta tulisi toteuttaa yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja alalla toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa. ETSK katsoo, että tehostamalla seurantaa voidaan luoda nykyistä paremmat edellytykset työpaikkojen muuttamiseksi vammaismyönteisiksi, vammaisille soveltuvien uusien työpaikkojen luomiseksi sekä tukipalvelujen perustamiseksi.

3.2.3 ETSK toivoo, että jäsenvaltioiden vammaisjärjestöt osallistuisivat nykyistä enemmän uudistussuunnitelmien laadintaan. Tarkistetussa Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää entistä laajempaa kansalaisyhteiskunnan osallistumista. Tavoitteita ei saavuteta, jos vammaiset (15 prosenttia EU:n väestöstä) jätetään huomiotta tai jos vammaisten tarpeista ei huolehdita eikä niitä oteta asianmukaisesti huomioon.

3.2.4 Työllisyydestä, kasvusta ja työmarkkinoiden joustavuudesta käytyjen keskustelujen johdosta (esimerkiksi EU:n epävirallisessa huippukokouksessa Lahdessa 20. lokakuuta 2006) ETSK kehottaa komissiota arvioimaan joustavien ja tehokkaiden tukitoimien vaikutusta sekä hyödyntämään niiden mahdollista yhteisvaikutusta vammaisten työllisyysasteen nostamiseksi.

3.2.5 ETSK kannattaa myös Euroopan sosiaalirahaston (ESR) aloitteita vammaisten integroimiseksi työmarkkinoille. Equal-aloite on osoittautunut erittäin tehokkaaksi edistettäessä vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Koska Equal-aloite on päättymässä, ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään aloitteen lähestymistavan ja filosofian asianmukaisesti uusiin ESR:n aloitteisiin.

3.2.6 Euroopan sosiaalirahaston uudessa kehyksessä tulisi korostaa, että yksilöihin tehtävät investoinnit voivat onnistua vain, jos samalla investoidaan entistä parempiin palveluihin, joiden avulla parannetaan saavutettavuutta.

3.2.7 ETSK uskoo, että tarvitaan asianmukaista poliittista kehystä, johon sisältyvien taloudellisten kannustimien ansiosta yritykset voivat parantaa niin tiloihinsa pääsyä kuin palvelujensa saatavuutta. Komitea kehottaa täydentämään kehystä tarvittaessa sitovalla lainsäädännöllä saavutettavuutta koskevien vaatimusten noudattamiseksi.

3.3 Esteetön yhteiskunta

3.3.1 ETSK katsoo, että esteettömän yhteiskunnan luominen on välttämätöntä vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien toteutumiseksi. Esteetön yhteiskunta tarkoittaa ympäristöä, joka on teknisesti mukautettu vammaisten tarpeisiin ja jossa vammaisten kanssakäymisen ja osallistumisen esteet on poistettu.

3.3.2 ETSK on sitä mieltä, että vammaisiin kohdennetuista jäsenvaltioiden toimista sekä alaa koskevasta jäsenvaltioiden lainsäädännöstä on annettava tietoa tiivistetyssä muodossa. Komitea kehottaa komissiota kokoamaan asianomaisen tiedon tuleviin kahden vuoden välein annettaviin kertomuksiinsa vammaisten tilanteesta Euroopassa.

3.3.3 Yhtäläisten mahdollisuuksien tiellä olevia suurimpia esteitä ovat vammaisten kohtaamat vaikeudet päästä koulutukseen. Vaikka työllisyyspuitedirektiivissä kielletään kaikenlainen syrjintä ammattikoulutuksessa (sekä korkeakoulutuksessa), vammaiset pääsevät edelleen vain rajoitetusti koulutukseen. Syitä tähän ovat vammaisten tarpeisiin soveltumaton ympäristö, asianmukaisten palvelujen puute, vähäinen kanssakäyminen sekä tiedotuksen ja neuvonnan puute sekä vammaisille lapsille ja nuorille tarkoitettu koulutusjärjestelmä, joka käytännössä usein evää heiltä kouluttautumismahdollisuudet jo koulunkäynnin alkuvaiheessa.

3.3.4 Unionin rakennerahastot edistävät osaltaan huomattavasti integroitumista, jos niiden yhteydessä otetaan asianmukaisesti huomioon vammaisten syrjimättömyyden sekä saavutettavuuden periaatteet. ETSK on tyytyväinen äskettäin annettuihin uusiin rakennerahastoasetuksiin, jotka ovat tämänsuuntainen askel ja estävät uusien esteiden luomisen vammaisille EU-rahoitteisissa hankkeissa. ETSK kehottaa omaksumaan muissakin — etenkin mittavasti rahoitettavissa — EU:n ohjelmissa ja aloitteissa saman lähestymistavan sekä edistämään niiden avulla ratkaisevasti Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista.

3.3.5 ETSK on sitä mieltä, että tarvitaan nykyistä enemmän toimia vammaisten tarpeet huomioon ottavan ympäristön luomiseksi etenkin, kun ajatellaan julkisen henkilöliikenteen käytettävyyttä ja esteetöntä kaupunkiympäristöä. Monet yhteiskuntaryhmät hyötyvät vammaisten tarpeet huomioon ottavasta ympäristöstä — lapsiperheet, iäkkäät henkilöt sekä esimerkiksi fyysisen vamman vuoksi tilapäisesti liikuntarajoitteiset henkilöt.

3.3.6 Asenteiden muuttamiseksi tarvitaan pikaisesti toimia. Vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamisen lähtökohtana on oltava ihmisoikeudet, esimerkiksi periaate, jonka mukaan jokaisella on oikeus osallistua aktiivisesti yhteiskunnan toimintaan. On erittäin tärkeä varmistaa vammaisten tukipalvelut sekä toimet vammaisten työllisyyden edistämiseksi esimerkiksi helpottamalla suojatyötä ja tuettua työtä väylänä avoimille työmarkkinoille.

3.3.7 Jäsenvaltioiden tulisi yhtenäistää erityismenettelyt ja -menetelmät yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi. Käytäntöön sovelletut yhtäläiset mahdollisuudet avaavat kullekin yksilölle laajat realistiset mahdollisuudet. Ehdotettu muutos vammaisiin sovellettavan todellisen yksilöllisen lähestymistavan vahvistamiseksi edellyttää keskipitkällä aikavälillä nykyistä suurempia määrärahoja sekä julkiselta sektorilta että rakennerahastoista. Niiden ansiosta voidaan kuitenkin pitkällä aikavälillä säästää huomattavasti sosiaalimenoissa.

3.3.8 Osuus- ja yhteisötalouden yritykset ovat ratkaisevassa asemassa varmistettaessa vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet. Ne auttavat vammaisia integroitumaan yhteiskuntaan ja työmarkkinoille sekä edistävät vammaispolitiikan sisällyttämistä muihin politiikan aloihin osuuskunnissa paljon käytetyn itseavun periaatteen avulla.

3.3.9 ETSK on edelleen vakuuttunut siitä, että julkisista hankinnoista annetut uudet EU:n direktiivit ovat hyvä väline, jolla edistetään vammaisten työllisyyttä, julkisen henkilöliikenteen ja rakennetun ympäristön käytettävyyttä sekä saavutettavissa olevien tavaroiden ja palvelujen tuotantoa. Komitea kehottaa kaikkia (paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja EU-tason) viranomaisia soveltamaan niitä kyseisiin tarkoituksiin. Euroopan komission tulisi tukea hyvien käytänteiden vaihtoa.

3.4 Osallistuminen päätöksentekoon

3.4.1 Euroopan vammaisjärjestöt toimivat aktiivisesti vammaisasioiden valtavirtaistamiseksi. ETSK kannattaa kyseisiä toimia ja katsoo, että valtavirtaistamisperiaatteen noudattaminen on avain toivottujen tulosten saavuttamiseksi. Valtavirtaistaminen voi onnistua vain, jos vammaisjärjestöt osallistuvat alusta lähtien päätöksentekoprosessiin.

3.4.2 Euroopan komissio on luonut tehokkaita osallistumismenettelyjä, jotka ovat ETSK:n mielestä ratkaisevassa asemassa varmistettaessa vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet. Valtavirtaistamisen edistäminen voi yhdessä lainsäädäntötoimien kanssa tuottaa tuloksia esimerkiksi henkilöliikenteen käytettävyyden, vammaisten tarpeet huomioon ottavan asumisen sekä tavaroiden, palvelujen ja tiedon saavutettavuuden osa-alueilla.

3.4.3 Euroopan vammaisten teemavuosi 2003 oli virstanpylväs edistettäessä osallistumista. Teemavuosi oli alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan ansiosta yleisesti ottaen onnistunut, sillä Euroopan vammaisjärjestöt osallistuivat aktiivisesti teemavuoden valmisteluun ja kehittämiseen. Valtavirtaistamisen periaatteen pohjalta tehtiin myös yhteistyötä monien eri alojen päättäjien kanssa.

3.4.4 On myös ensiarvoisen tärkeää, että vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet nivotaan niihin Euroopan unionin prosesseihin, joissa käytetään avointa koordinointimenetelmää. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että monet vammaispoliittiset kysymykset kuuluvat edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan.

3.5 Vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia parantavat lainsäädäntötoimet

3.5.1 Unionin tasolla on ryhdytty useisiin poliittisiin toimiin vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi. Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 aikana neuvosto antoi päätöslauselmat työllisyydestä, ammattikoulutuksesta, kulttuuritoiminnan ja koulutuksen saavutettavuudesta sekä tietoyhteiskuntaan osallistumisesta. (10) Muut EU:n toimielimet käynnistivät myös saavutettavuuteen ja työllisyyteen liittyviä aloitteita. (11)

3.5.2 EU:n vammaistoimintasuunnitelmaa 2006–2007 pannaan parhaillaan täytäntöön. ETSK on tyytyväinen siihen, että toimintasuunnitelman tavoitteet on suunnattu vammaisten perusongelmiin. Toimintasuunnitelman toisen vaiheen päätavoitteena on vammaisten aktiivinen integroiminen. Tavoite perustuu kansalaiskäsitteeseen, jonka mukaan vammaisilla on oikeus samoihin valintoihin ja päätöksiin jokapäiväisessä elämässään kuin muillakin ihmisillä. (12)

3.5.3 ETSK katsoo, että tarvitaan täydentävää lainsäädäntöä syrjinnän torjumiseksi kaikilla EU:n toiminnan aloilla. Komitea odottaa kiinnostuneena syrjimättömyyteen tähtäävistä täydentävistä lainsäädäntöaloitteista tehtyjen toteutettavuustutkimusten tuloksia. Komitea on myös vakaasti sitä mieltä, että ehdotus vammaisdirektiivistä on esitettävä mahdollisimman pikaisesti.

4. ETSK:n rooli edistettäessä vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia

4.1 ETSK muistuttaa työmarkkinaosapuolten ratkaisevasta roolista pyrittäessä integroimaan vammaiset täysimittaisesti yhteiskuntaan. Työnantajien keskuudessa on monia hyviä esimerkkejä sekä vammaisten työllistämisestä että tavaroiden ja palvelujen kehittämisestä siten, että ne ovat vammaisten ulottuvilla. ETSK on toimivaltansa puitteissa sitoutunut edistämään asiaa.

4.2 ETSK kannustaa työnantajia ja ammattijärjestöjä hyödyntämään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua vammaisten työllistämiseen ja työpaikan säilyttämiseen tähtäävien uusien aloitteiden esittämiseksi.

4.3 ETSK on sitoutunut varmistamaan vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet. Tukeakseen Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 onnistumista ETSK perusti komitean jäsenistä ja virkamiehistä koostuvan vammaisasioiden työryhmän. Sen tehtävänä oli valmistella ja toteuttaa ETSK:n toimia, jotka liittyivät Euroopan vammaisten teemavuoteen.

4.4 ETSK:n lausunnossa Euroopan vammaisten teemavuodesta 2003 (13) luodaan selkeä katsaus ETSK:n toimiin vammaisasioiden edistämiseksi. Vaikka ETSK on jo toteuttanut merkittäviä toimia ja edistänyt huomattavasti vammaisasioiden valtavirtaistamista kaikissa asianomaisissa lausunnoissaan, komitea sitoutuu lisäämään toimiaan vuonna 2007 (Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi) ja sen jälkeen.

4.5 ETSK on antanut useita lausuntoja, joissa tarkastellaan erityisesti vammaisasioita, kuten vuonna 2002 annettu lausunto ”Vammaisten integroituminen yhteiskuntaan” (14), jossa esitetään ensimmäistä kertaa vammaisasioita koskeva yleinen lähestymistapa, sekä lausunto, jossa tarkastellaan vammaisten tilannetta laajentuneessa Euroopan unionissa. Muissakin lausunnoissa on kehotettu varmistamaan vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet. Niitä ovat esimerkiksi lausunnot ”Esteetön tietoyhteiskunta” (15), ”Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007” (16) sekä vihreä kirja mielenterveydestä (17). Aihetta on tarkasteltu myös lausunnossa ”Sosiaalinen matkailu Euroopassa” (18).

4.6 ETSK:n uusi toimipaikka, joka otettiin käyttöön vuonna 2004, on vammaisten täysin saavutettavissa oleva rakennus. Vammaisjärjestöt ovat näin ollen voineet osallistua komiteassa pidettyihin seminaareihin sekä järjestää siellä seminaareja. Muiden EU:n toimielinten tulisi ottaa tästä mallia.

4.7 Komitea panee merkille, että vammaisjärjestöt ovat nyt aiempaa vahvemmin edustettuina komiteassa. Lisäksi osuus- ja yhteisötalouden organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten edustajat ovat tehneet lujasti työtä varmistaakseen osaltaan vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet.

4.8 Parhaiden käytänteiden vaihdon edistämiseksi ETSK ehdottaa, että Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuonna 2007 järjestetään seminaari, jossa painotetaan etenkin vammaisasioita ja erilaisia syrjintään liittyviä seikkoja.

4.9 ETSK kehottaa jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoja tai vastaavia elimiä hyödyntämään vuotta 2007 foorumina, jonka avulla ne voivat edistää vammaisasioiden huomioon ottamista työskentelyssään. ETSK voisi myös tutkia mahdollisuutta tilata tutkimus, jossa tarkasteltaisiin työmarkkinaosapuolten parhaita käytänteitä vammaisasioiden huomioon ottamiseksi.

5. Kohti esteetöntä Eurooppaa: kohdennettu toiminta

5.1 ETSK panee merkille, ettei unionissa ole laaja-alaista syrjinnän kieltävää lainsäädäntöä, joka kattaisi kaikki EU:n toiminta-alat.

5.2 Vammaisasiat on otettava huomioon EU:n eri strategioissa. On myös pohdittava vaikutuksia, joita tästä aiheutuu varmistettaessa vammaisten yhtäläiset mahdollisuudet. Vammaisasiat on edelleen asetettava etusijalle myös siksi, ettei kysymystä esimerkiksi enää tarkastella uudistetussa Lissabonin strategiassa tai vuonna 2005 esitetyissä kansallisissa uudistussuunnitelmissa. ETSK on näin ollen tyytyväinen työasiakirjaan, jossa tarkastellaan vammaiskysymysten sisällyttämistä Euroopan työllisyysstrategiaan, ja kehottaa Euroopan komissiota laatimaan asiakirjaa koskevan vaikutusanalyysin.

5.3 ETSK korostaa, että on otettava uudelleen esille Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakautenaan tekemä ehdotus, jonka mukaan vuosittain tulisi järjestää vammaisasioita käsittelevä ministerikokous, jotta keskustelua voitaisiin edistää korkealla poliittisella tasolla ja jotta vammaisjärjestöt voisivat osallistua kyseiseen keskusteluun. Suuri yleisö ei tähän mennessä ole ollut riittävän tietoinen tästä aloitteesta.

5.4 ETSK painottaa jälleen kerran, että vammaisuus on määriteltävä yhteisesti unionin tasolla EU:n vammaispolitiikan tehostamiseksi. Myös nykyistä syvällisemmät tiedot vammaisten tilanteesta EU:ssa edistäisivät osaltaan entistä parempiin tietoihin perustuvaa ja kohdennetumpaa politiikan muotoilua. Tämän vuoksi ETSK kehottaa komissiota, Eurostatia ja jäsenvaltioita suuntaamaan nykyistä enemmän resursseja sellaisten tilastojen laadintaan, joissa analysoidaan esimerkiksi vammaisten työllisyystilannetta, taloudellista painoarvoa ja roolia kuluttajina tai palvelujen saatavuutta.

5.5 Euroopan yhteisö on Amsterdamin sopimuksessa sitoutunut ottamaan vammaisten tarpeet huomioon yhtenäismarkkinoihin liittyvien toimenpiteiden muotoilussa. Julistusta 22 ei valitettavasti ole pantu täytäntöön, mikä on lisännyt tavaroiden ja palveluiden saavutettavuuden esteitä.

5.6 ETSK seuraa myös tiiviisti elokuussa 2006 hyväksyttyä YK:n yleissopimusta vammaisten oikeuksista ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan sen. Komitea kehottaa komissiota varmistamaan, että YK:n yleissopimuksen periaatteita edistetään ja noudatetaan EU:n tasolla.

5.7 ETSK toivoo, että EU:n toimintasuunnitelmat vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi käynnistävät lisää uusia alan toimia ja että ne puolestaan tuottavat mitattavia tuloksia.

Bryssel 17. tammikuuta 2007 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Dimitris DIMITRIADIS

(1) Vuodelta 2002 peräisin olevien Eurostatin tietojen mukaan 16–64-vuotiaista 44,6 miljoonaa — eli koko väestöstä joka kuudes (15,7 %) — ilmoitti kärsivänsä pitkäaikaisesta terveysongelmasta tai vammasta.

(2) YK:n yleissopimus vammaisten oikeuksista, New York 2006.

(3) Ks. esimerkiksi

http://www.eudnet.org/update/online/2004/jun04/edfn_02.htm.

(4) Vammaisuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän keskusteluasiakirja, 18.–19. maaliskuuta 2004.

Asiakirjaluonnos Mainstreaming Disability in Different Policy Areas (Vammaiskysymysten sisällyttäminen eri politiikan aloihin), vammaisuutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä.

(5) Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/85/EY, annettu 20. marraskuuta 2001, matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä sekä direktiivien 70/156/ETY ja 97/27/EY muuttamisesta.

(6) Ks. neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27. marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista.

(7) Barcelonan kaupunginvaltuuston yhteydessä toimivan vammaisten paikallisinstituutin maaliskuussa 2006 laatima ”Tutkimus vammaisten taloudellisesta eriarvoisuudesta Barcelonan kaupungissa. Vammasta johtuva taloudellinen rasitus ”osoittaa, että perheenjäsenen vammasta johtuvat kotitalouden kulut voivat sosiaaliturvan tasosta ja vamman laadusta riippuen nousta vuosittain 30 000 euroon.

(http://w3.bcn.es/fitxers/baccessible/greugecomparatiueconmic.683.pdf).

(8) Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002 (Vammaisten työllisyys Euroopassa vuonna 2002), Eurostat 26/2003.

(9) Direktiivi 78/2000/EY, 27. marraskuuta 2000.

(10) Neuvoston päätöslauselma (2003/C 175/01), annettu 15. heinäkuuta 2003, vammaisten työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistämisestä.

Neuvoston päätöslauselma (2003/C 134/05), annettu 6. toukokuuta 2003, vammaisten mahdollisuuksista päästä kulttuurilaitoksiin ja -tiloihin ja nauttia kulttuuritoiminnasta.

Neuvoston päätöslauselma (2003/C 134/04), annettu 5. toukokuuta 2003, vammaisten oppilaiden ja opiskelijoiden yhtäläisistä mahdollisuuksista koulutukseen.

Neuvoston päätöslauselma (2003/C 39/03), annettu 6. helmikuuta 2003, ”eAccessibility”— vammaisten tietoyhteiskuntaan osallistumisen helpottamisesta.

(11) 2010: A Europe accessible for all: report by a group of accessibility experts (2010: Kaikkien saatavilla oleva Eurooppa, saavutettavuutta käsittelevä riippumattomien asiantuntijoiden ryhmä):

http://ec.europa.eu/employment_social/index/7002_en.html.

(12) EU:n perusoikeuskirjan 26 artiklassa ”unioni tunnustaa vammaisten oikeuden päästä osallisiksi toimenpiteistä, joilla edistetään heidän itsenäistä elämäänsä, yhteiskunnallista ja ammatillista sopeutumistaan sekä osallistumistaan yhteiskuntaelämään, ja kunnioittaa tätä oikeutta”.

(13) ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan vammaisten teemavuoden 2003 täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista”, 14. helmikuuta 2006, esittelijä: Gunta Anča. EUVL C 88, 11.4.2006.

(14) ETSK:n lausunto ”Vammaisten integroituminen yhteiskuntaan ”(oma-aloitteinen lausunto), 17. heinäkuuta 2002, esittelijä: Miguel Ángel Cabra de Luna. EYVL C 241, 7.10.2002.

(15) ETSK:n lausunto ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Esteetön tietoyhteiskunta (eAccessibility)”, 15. maaliskuuta 2006, esittelijä: Miguel Ángel Cabra de Luna. EUVL C 110, 9.5.2006.

(16) ETSK:n lausunto ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös — Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta”, 14. joulukuuta 2005 (CESE 1507/2005), esittelijä: Mária Herczog. EUVL C 65, 17.3.2006.

(17) ETSK:n lausunto ”Vihreä kirja — Väestön mielenterveyden parantaminen — Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia”, 17. toukokuuta 2006, esittelijä: Adrien Bedossa. EUVL C 195, 18.8.2006.

(18) ETSK:n lausunto ”Sosiaalinen matkailu Euroopassa ”(oma-aloitteinen lausunto), 14. syyskuuta 2006, esittelijä: Juan Mendoza Castro.