Komission kertomus Euroopan parlamentille ja Neuvostolle markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 (BKTL-asetus) soveltamisesta /* KOM/2006/0199 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 8.5.2006 KOM(2006) 199 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 (BKTL-asetus) soveltamisesta Johdanto Markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1287/2003 (BKTL-asetus)[1] luotiin menetelmät, joiden avulla edesautetaan jäsenvaltioiden bruttokansantuloa (BKTL) koskevien estimaattien vertailukelpoisuuden, luotettavuuden ja kattavuuden todentamista ja tarvittaessa lisäämistä. BKTL-asetuksen antaminen oli seurausta yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2000 tehdystä neuvoston päätöksestä 2000/597/EY, Euratom[2]. Bruttokansantulo, jonka soveltaminen perustuu Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96[3] mukaiseen Euroopan tilinpitojärjestelmään (EKT 95), on ollut 1. tammikuuta 2002 lähtien pohjana yhteisöjen neljännelle omalle varalle. BKTL korvaa bruttokansantuotteen (BKT), jota käytettiin neljännen oman varan arvioimiseen vuotta 2002 edeltäviltä vuosilta. BKTL-asetuksen edeltäjä oli niin kutsuttu BKT-direktiivi eli markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/130/ETY, Euratom[4]. BKT-direktiivillä luotiin menetelmä BKT:n vertailukelpoisuuden, luotettavuuden ja kattavuuden todentamiseksi ja arvioimiseksi BKT-komiteassa, jossa jäsenvaltiot ja komissio tekivät läheistä yhteistyötä vuosina 1989–2003. Vertailukelpoisuudessa saavutettiinkin hyvä taso. BKTL-asetus rakentuu tälle menettelylle ja mukauttaa sitä BKTL:n huomioon ottamiseksi omien varojen tarkoituksissa, ja sillä perustetaan BKTL-komitea. BKTL-komitea piti 5.–6. marraskuuta 2003 ensimmäisen kokouksensa, joka oli samalla BKT-komitean viimeinen kokous. Kokouksessa BKTL-komitea vahvisti työjärjestyksensä siten kuin BKTL-asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa säädetään. Tämän asiakirjan tarkoituksena on tehdä selkoa BKTL-asetuksen soveltamisesta asetuksen 7 artiklassa edellytetyllä tavalla. Siinä esitetään yhteenveto komission ja BKTL-komitean saavuttamasta edistymisestä BKTL:n yhdenmukaistamisessa ja BKTL-asetuksen soveltamisesta sen tultua voimaan. Luvussa 2 selostetaan toimenpiteitä, joihin on ryhdytty markkinahintaisen bruttokansantulon käsitteen tarkan määrittelyn varmistamiseksi. Luvussa 3 selostetaan toimenpiteitä, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot toimittavat BKTL-tiedot ja lisätiedot ajoissa komissiolle. Luvussa 4 selostetaan toimia, joihin komissio on ryhtynyt jäsenvaltioiden BKTL-laskelmissa käyttämien lähteiden ja menetelmien todentamiseksi. Luvussa 5 tehdään johtopäätökset BKTL-asetuksen soveltamisesta sen tultua voimaan. Markkinahintaisen bruttokansantulon määritelmä ja laskeminen BKTL-asetuksen 1 artiklassa säädetään, että BKTL ja bruttokansantuote (BKT) määritellään budjettitarkoituksissa Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän (EKT 95) mukaisesti. Jäsenvaltiot soveltavat EKT 95:tä Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 (EKT 95 -asetus) mukaisesti. Sen jälkeen kun BKTL-asetus 1287/2003 oli annettu vuonna 2003, ensimmäiset siinä tarkoitetut tiedot toimitettiin syyskuussa 2003 budjettivuotta 2002 varten. Jäsenvaltiot ovat jo vuoden 1999 huhtikuusta lähtien laskeneet BKT:n ja BKTL:n EKT 95:n mukaisesti EKT 95 -asetusta noudattaen. Mainitusta ajankohdasta lähtien aikaisemman EKT:n toisen painoksen mukainen BKT on johdettu omien varojen tarkoituksia varten EKT 95:n mukaisesta BKT:sta erityisin käsitemukautuksin. Keskeisistä käsitemukautuksista säädettiin menettelytapojen määrittelemisestä siirryttäessä Euroopan koottujen tilien järjestelmästä (EKT:n toinen painos) Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmään (EKT 1995) 10 päivänä helmikuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/178/EY, Euratom[5]. Komissio (Eurostat) ja BKT-komitea tekivätkin paljon työtä EKT 95:n mukaisten laskelmien yhdenmukaistamiseksi jo ennen uuden BKTL-asetuksen voimaantuloa. Kun BKTL-komitea oli perustettu marraskuussa 2003, se ryhtyi varmistamaan, että BKT-komitean edeltävä työ kansantalouden tilinpidon käsitteiden ja määritelmien yhdenmukaistamiseksi pätee edelleen soveltuvin osin BKTL:n yhdenmukaistamisessa. Se ryhtyi myös toimenpiteisiin EKT 95:n hiljattain aiheuttamien käsitemuutosten selventämiseksi ja täsmentämiseksi. Yhtenä vaiheena oli useiden BKT:ta koskevien ja BKTL:n kannalta yhtä merkityksellisten säädösten vahvistaminen ja ajantasaistaminen. Tämän seurauksena komissio teki aloitteen seuraavista asetuksista, jotka hyväksyttiin: - Komission asetus (EY) N:o 109/2005, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, jäsenvaltioiden talousalueen määritelmästä markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi6 - Komission asetus (EY, Euratom) N:o 116/2005, annettu 26 päivänä tammikuuta 2005, arvonlisäveron palautuksista verovelvollisuuden ulkopuolella oleville ja verovelvollisille arvonlisäverosta vapautetun toiminnan osalta markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi7 - Komission asetus (EY) N:o 1722/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asuntopalvelujen arvioimista koskevista periaatteista markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi8. Seuraavassa vaiheessa BKTL-komitea hyväksyi useita suosituksia määrätyistä, käsitteellisistä EKT 95 -kysymyksistä, joista oli aiemmin sovittu BKT-komiteassa, tarkemmin: - Kiinteän pääoman bruttomuodostuksen (ohjelmistot) mittaaminen - Vakuutuspalvelujen mittaaminen - Ulkomailla asuvien maksamien tuontitullien kohtelu (”Rotterdam-ilmiön” vaikutus tuontitulleihin) - Laskennallisten sosiaaliturvamaksujen mittaaminen - Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen kohtelu. Tämän lisäksi BKTL-komitea hyväksyi seuraavien erityistyöryhmien laatimat suositukset: - Viihteen, kirjallisuuden ja taiteen alkuperäisteoksia käsittelevä erityistyöryhmä - Kiinteän pääoman kulumista (infrastruktuuri-investoinnit) käsittelevä erityistyöryhmä - Suorien ulkomaisten sijoitusten uudelleen sijoitettuja voittoja käsittelevä erityistyöryhmä. BKTL-TIETOJEN JA LISÄTIETOJEN TOIMITTAMINEN BKTL-tietojen toimittaminen Jäsenvaltioiden on BKTL-asetuksen 2 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti laadittava BKTL kansantalouden säännöllisen tilinpidon yhteydessä ja toimitettava komissiolle (Eurostatille) joka vuosi 22 päivään syyskuuta mennessä aggregoitua BKTL:a ja sen osia koskevat luvut. Tämä tarkoittaa sitä, että komissiolle toimitettavien BKTL-tietojen määräaikaa omia varoja varten on aikaistettu kahdeksalla päivällä BKT-direktiivistä, jonka mukaan jäsenvaltioiden oli toimitettava BKT-tietonsa ennen 1 päivää lokakuuta. Uusi määräaika ei ole aiheuttanut mainittavia ongelmia. Ainoastaan vuonna 2003 eli ensimmäisenä soveltamisvuonna, jolloin asetus hyväksyttiin vasta heinäkuussa, pieni joukko jäsenvaltioita toimitti tiedot vanhan aikataulun mukaisesti. Vuonna 2004 ja 2005 kaikki jäsenvaltiot toimittivat BKTL-tietonsa ajoissa. BKTL-komitea on kunkin vuoden heinäkuun alussa päässyt sopimukseen niiden lähetystaulukoiden (”BKTL-kysely”) yhteisestä rakenteesta, joita jäsenvaltioiden on käytettävä BKTL-tietojen toimittamisen helpottamiseksi. Pian BKTL-komitean heinäkuun kokouksen jälkeen Eurostat on lähettänyt jokaiselle jäsenvaltiolle sovitun kyselyn (Excel-muotoisen) mallineen ja pyytänyt palauttamaan täytetyn BKTL-kyselyn ajoissa. Kyselyssä on myös lisätaulukoita ja kaavoja, joiden avulla voi tarkistaa toimitettujen tietojen johdonmukaisuuden sekä havaita ja välttää mahdolliset virheet. Kyselyyn on vielä liitetty tarkat ohjeet siitä, miten se täytetään oikein. Nämä toimenpiteet ovat suuresti auttaneet yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden Eurostatille lähettämiä tietoja ja parantamaan niiden laatua. Vuosittainen selvitys BKTL-tietojen laadusta BKTL-asetus velvoittaa myös jäsenvaltiot toimittamaan Eurostatille vuosittaisen selvityksen BKTL-tietojensa laadusta (2 artiklan 3 kohta). Selvityksen tarkoituksena on antaa komissiolle tiedot, jotka osoittavat, miten lukuihin päästiin, kuvata käytettyihin menetelmiin ja perustilastoihin tehdyt merkittävät muutokset ja selostaa aiempiin BKTL-estimaatteihin tehtyjä tarkistuksia. BKTL-komitea sopi selvityksen yhteisestä sisällöstä ja muodosta kokouksessaan heinäkuussa 2004. Niinpä kaikki jäsenvaltiot toimittivat laatuselvityksen BKTL-tietojensa ohella syyskuussa 2004. Selvitysten laatu oli hyvä, ja ne antoivat komissiolle tarvittavat taustatiedot jäsenvaltioiden tietojen arvioimiseksi. Vaikka laatuselvitysten laatimiseksi on annettu yhteinen muoto ja ohjeet, jäsenvaltioiden välillä oli kuitenkin edelleen huomattavia eroja selvitysten pituuden ja rakenteen suhteen. Tämän vuoksi Eurostat antoi vuonna 2005 yhteistuumin BKTL-komitean kanssa tarkemmat ohjeet laatuselvitysten laatimiseksi. Toimenpide auttoi parantamaan syyskuussa 2005 toimitettujen laatuselvitysten vertailukelpoisuutta ja hyödyllisyyttä. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen mukaan BKTL-prosessiin Uusien jäsenvaltioiden osuudet neljännestä omasta varasta perustuvat BKTL:oon vuodesta 2004 eli niiden Euroopan unioniin liittymisvuodesta lähtien. Vuoden 2004 BKTL-tiedot oli toimitettava komissiolle ensimmäisen kerran syyskuussa 2005. Uudet jäsenvaltiot liitettiin mukaan BKTL-tietojen toimittamisprosessiin jo ennen mainittua ajankohtaa. Uudet jäsenvaltiot toimittivat vuoden 2002 BKTL-tiedot vuonna 2003. Menettely toistui vuonna 2004, jolloin toimitettiin vuoden 2002 tarkistetut BKTL-tiedot ja lähetettiin ensimmäiset vuotta 2003 koskevat BKTL-luvut laatuselvityksineen. Näiden harjoittelukausien ansiosta BKTL-tietojen toimitus sujui uusilta jäsenvaltioilta vuonna 2005 yhtä kitkattomasti kuin vanhoilta jäsenvaltioilta. BKTL-luettelot Vuosittaisten BKTL-laatuselvitysten päätarkoituksena on antaa tietoa tapauksista, joissa jäsenvaltioiden BKTL-laskelmiin on tehty merkittäviä muutoksia tai tarkistuksia. Laatuselvityksessä pyritään siis luomaan lyhyt ja suppea katsaus jäsenvaltion metodologiaan, lähteisiin ja tuloksiin soveltuvin osin. Näiden lyhyiden selvitysten vastapainona BKTL:n ja sen osien laskennassa käytettyjä menetelmiä ja perustilastoja koskevissa luetteloissa (BKTL-luettelot) annetaan täydellisen yksityiskohtainen selonteko menetelmistä ja lähteistä, joita on käytetty lopullisten BKTL-lukujen ja sen osien laskemiseen. Jäsenvaltiot ovat velvollisia laatimaan ja toimittamaan nämä luettelot Eurostatille BKTL-asetuksen 3 artiklan mukaisesti. Luettelot ovat yksi Eurostatin tärkeimpiä keinoja arvioida jäsenvaltioiden BKTL-tietojen vertailukelpoisuutta, luotettavuutta ja kattavuutta. Koska lopullisten BKT- ja BKTL-tietojen keräämistä koskevat menetelmät ja perustilastot eivät merkittävästi muutu vuosittain, vaan ainoastaan suoritettaessa huomattavia tarkistuksia pitemmällä väliajalla, BKTL-luetteloita ei tarvitse laatia uudelleen joka vuosi. BKTL-komitea ehdotti heinäkuun 2005 kokouksessaan yleissääntönä, että maat päivittäisivät BKTL-luettelonsa vuoden kuluessa vertailuarvon merkittävästä tarkistuksesta tai, jos vertailuarvon tarkistuspolitiikkaa ei noudateta, ainakin joka viides vuosi. Tällä hetkellä 15 vanhalla jäsenvaltiolla (sekä ETA-mailla Norjalla ja Islannilla) on BKTL-luettelot. Luettelot ovat pääosin peräisin vuosilta 2001–2003 (osa myös vuodelta 2004), ne käsittävät tavallisesti 300–500 sivua ja Eurostat käytti niitä viimeisellä BKT-tarkastusten kierroksella vanhoissa jäsenvaltioissa (ks. tämän kertomuksen luku 4). BKTL-luettelojen laatiminen edistyy hyvin uusissa jäsenvaltioissa. Tätä prosessia on tuettu rahallisesti Phare-ohjelmasta, ja uudet jäsenvaltiot ovat saaneet merkittävää apua vanhoilta jäsenvaltioilta. Jäsenvaltioiden on laadittava luettelonsa sovitun rakenteen mukaisesti, jotta ne olisivat sisällöltään täysin vertailukelpoiset. Eurostat on kehittänyt tähän tarkoitukseen uuden BKTL-luetteloja koskevan oppaan, jonka BKTL-komitea hyväksyi heinäkuussa 2005. Opas rakentuu aiemmalle laitokselle vuodelta 1999 ja vanhojen jäsenvaltioiden tuoreimmista luetteloista saadulle kokemukselle. Ajoituksesta voidaan mainita, että BKTL-komitea sopi marraskuussa 2005, että kaikkien jäsenvaltioiden on toimitettava uusi tai päivitetty laitos BKTL-luettelosta viimeistään 31. joulukuuta 2006 mennessä. Komissio kirjoitti alkuvuodesta 2006 jäsenvaltioille muistuttaakseen niitä siitä, että yhteisöjen talousarvioon maksettavien osuuksien pieneneminen, joka johtuu BKTL-luettelojen tarkistusviiveistä, saattaa antaa aiheen yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/20009 11 artiklan mukaiseen kehotukseen maksaa viivästyskorkoa. BKTL-laskelmien määrällisen kuvauksen parantaminen: menettelytaulukot ja taulukkomuotoinen esitystapa Tarkkuus ja kattavuus ovat korkealuokkaisten BKTL-tietojen avaintekijät. Sekä BKTL-komitea että sen edeltäjä BKT-komitea ovat panostaneet voimakkaasti kansantalouden tilinpitotietojen tarkkuuden ja kattavuuden entistä parempaan mittaamiseen ja arviointiin. BKT-komitea perusti vuonna 1999 erityistyöryhmän tarkistamaan perustietolähteiden tarkan arvioinnin kaikki olennaiset näkökohdat, tutkimaan kansantalouden tilinpidon tarkkuusarvioinnin toteutettavuus ja antamaan suosituksia neljättä omaa varaa koskevien BKTL-tietojen raportointivaatimusten mahdolliseksi laajentamiseksi. Tämän tarkkuutta käsittelevän erityistyöryhmän työn tulos on ollut joukko suosituksia niin kutsuttujen menettelytaulukoiden laatimiseksi. Taulukoiden avulla kuvataan BKTL:n muodostamisprosessin määrällisen ulottuvuuden eri vaiheet lähdetilastoista lopulliseksi kansantalouden tilinpidon aggregaatiksi. Menettelytaulukoiden muotoista esitystapaa kokeiltiin kymmenessä jäsenvaltiossa. Mainituista kokeiluista saatu kokemus käytettiin suositusten hienosäätämisessä ja laadittaessa menettelytaulukoiden laatimista koskeva opas, jonka BKTL-komitea hyväksyi kokouksessaan heinäkuussa 2005. Eurostat ehdotti samassa kokouksessa, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi laadittava menettelytaulukot vähintään kunkin vertailuarvon tarkistuksen yhteydessä ja liitettävä ne osaksi BKTL-luetteloja. Eurostat on myös työstänyt niin kutsuttua taulukkomuotoista kattavuuden esitystapaa, joka antaa määrällistä lisätietoa BKTL-tietojen arvioimiseksi. Tämä esitystapa kehitettiin silloisten ehdokasmaiden Phare-hankkeina, ja se antaa täydelliset, johdonmukaiset ja käytännölliset puitteet tilinpidon kattavuuden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Se voidaan katsoa menettelytaulukoiden täydennykseksi, sillä se antaa lisää yksityiskohtaista tietoa menettelytaulukoissa jo kuvatuista kattavuusmukautuksista. Taulukkomuotoisen esitystavan periaate sai laajan kannatuksen BKTL-komitean heinäkuussa 2005 pitämässä kokouksessa. Tämän esitystavan käyttöönoton tuoma merkittävä lisätyömäärä on kuitenkin aiheuttanut huolta. BKTL:n laskentamenetelmät ja tarkastukset Komission vastuut BKTL:n todentamisessa BKTL-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan mukaan komissio varmentaa lähteet ja menetelmät, joita jäsenvaltiot ovat käyttäneet BKTL:n laskennassa. BKTL:oon perustuvien omien varojen tarkastusvastuiden jaosta komission sisällä sovittiin Eurostatin ja budjettipääosaston yhteistoimintamuistiossa, jonka kummankin toimialan pääjohtajat allekirjoittivat vuonna 2004 ja joka on vastaavan vuonna 1992 allekirjoitetun muistion päivitetty laitos. BKTL- ja BKT-komitean välinen suhde BKT- ja BKTL-komitean yhteinen julkilausuma hyväksyttiin niiden 5.–6. marraskuuta 2003 pidetyssä yhteiskokouksessa. Tämän julkilausuman mukaan BKT-komitea katsoo, että kaikki lähdetarkoituksiin käytetyt BKT-tiedot johdetaan EKT 95:een perustuvista kansantalouden tilinpidoista ja hyväksyy näin ollen BKTL-komitean lausunnon EKT 79:ään perustuvista BKT-tiedoista. Jäsenvaltioiden BKTL-laskelmien todentaminen Eurostat teki vuosina 2002–2004 syvällisen analyysin vanhojen jäsenvaltioiden sekä Norjan ja Islannin tilastolähteistä ja menetelmistä. Analyysin pohjana olivat sekä maiden BKTL-luetteloista että kansallisiin tilastokeskuksiin suuntautuneista BKTL-tarkastuskäynneistä saadut tiedot. Analyysin tarkoituksena oli validoida maiden kansantalouden tilinpitotietojen luotettavuus, vertailukelpoisuus ja kattavuus omien varojen tarkoituksia varten. Sen tavoitteena oli niin ikään määritellä missä erityisissä asioissa komission oli pitäydyttävä ottamasta kantaa jäsenvaltioiden BKT-tietoihin. Yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1150/2000 annetaan mahdollisuus esittää varaumia jäsenvaltioiden BKT-tietoihin. Mainitun asetuksen 10 artiklan 8 kohdan mukaan BKT:n muutoksia ei enää oteta huomioon tiettyä varainhoitovuotta seuraavan neljännen vuoden jälkeen, lukuun ottamatta niitä kohtia, jotka joko komissio tai jäsenvaltio on antanut tiedoksi ennen kyseistä eräpäivää. Jäsenvaltioiden lähteitä ja menetelmiä koskevan analyysin tuloksena Eurostat pystyi korvaamaan erityisvaraumilla aiemmat yleisvaraumat, jotka kohdistuivat vanhojen jäsenvaltioiden BKT-tietoihin vuosilta 1995–2001. Vuosina 2004 ja 2005 esitettiin yhteensä 68 erityisvaraumaa, jotka kohdistuivat 14 jäsenvaltioon. Vuonna 2005 pystyttiinkin saattamaan valmiiksi viiden erityisvarauman tarkastelu ja niistä voitiin luopua. Jäsenvaltioilla on syyskuuhun 2006 asti aikaa esittää erityisvaraumansa. Nämä erityisvaraumat koskevat BKT:ta ja sen osia ja kattavat vuodet 1995–2001. BKTL-komitea päätti lokakuussa 2005 asettaa heinäkuuhun 2006 asti yleisvarauman, joka kohdistuu vanhojen jäsenvaltioiden vuoden 2002 BKTL-tietoihin, joista muutoin tulisi vuonna 2006 lopullisia omien varojen tarkoituksissa. Yleisvarauma pysyy voimassa, kunnes Eurostat on suorittanut uuden analyysikierroksen päivitetyistä BKTL-luetteloista, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava ennen vuoden 2006 loppua. Uusien jäsenvaltioiden liittymisvuoden 2004 BKTL-tiedot pysyvät avoimina omien varojen tarkoituksissa vuoteen 2008. Eurostat todentaa niiden lähteet ja menetelmät samoin kuin vanhojen jäsenvaltioiden kohdalla, heti kun niiden BKTL-luettelot ovat käytettävissä, niin ikään vuoden 2006 lopussa. BKTL-tietojen vuositarkastelu ja asianmukaisuutta koskeva muodollinen lausunto omia varoja koskevia tarkoituksia varten BKTL-asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että BKTL-komitea tarkastelee kunakin vuonna komissiolle toimitettuja BKTL-tietoja. Tämän jälkeen komitean on annettava lausuntonsa jäsenvaltioiden BKTL-tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten. Eurostat suorittaa tarkastelua varten 22. syyskuuhun mennessä toimitettujen BKTL-tietojen perusteellisen vuosittaisen tarkastuksen. Viimeisen kolmen vuoden aikana on ryhdytty useisiin toimenpiteisiin työnkulun, tarkastusten ja dokumentaation parantamiseksi saapuvien tietojen todentamista varten. Todentamisen jälkeen tiedot esitetään BKTL-komitealle, joka tarkastelee niitä ja hyväksyy lausuntonsa vanhojen jäsenvaltioiden tietojen asianmukaisuudesta. Kun tietojen asianmukaisuus on todettu, lausunto ja tiedot annetaan budjettipääosastolle. BKTL-komitea ei ole vielä pystynyt muodostamaan käsitystä uusien jäsenvaltioiden BKTL-tietojen luotettavuudesta, koska niiden lähde- ja menetelmäluettelot eivät ole vielä komitean käytettävissä. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen komission tarkastuksiin kohdistama valvonta Euroopan tilintarkastustuomioistuin on tutkinut vuosittain perusteellisesti komission työn jäsenvaltioiden BKT:n ja BKTL:n tarkastamiseksi ja todentamiseksi. Yksityiskohtainen selonteko tilintarkastustuomioistuimen toiminnasta BKT:seen ja BKTL:oon perustuvien omien varojen alalla on luettavissa sen vuosikertomuksista, jotka koskevat talousarvion toteuttamista, sektorikirjeistä ja alustavista tarkastushavainnoista sekä tuoreimmasta vuosikertomuksesta varainhoitovuodelta 200410. Tässä kertomuksessa tilintarkastustuomioistuin antaa positiivisen yleisarvion toteamalla, että ”… jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella komissio laski, kantoi ja kirjasi yhteisön tileille alv:oon ja BKTL:oon perustuvat varat kaikilta olennaisilta osiltaan virheettömästi” (ks. vuosikertomuksen kohta 3.53). Päätelmät Siirtyminen BKT-direktiivistä BKTL-asetukseen vuonna 2003 sujui hyvin ja kitkattomasti. Säädösten ja suositusten täytäntöönpanemiseksi ja ajantasaistamiseksi BKTL-asetuksen tarkoituksissa suoritettiin asianmukaisia toimenpiteitä. Lisäksi kehitettiin uusia käsitesuosituksia jäsenvaltioiden BKTL-tietojen yhdenmukaistamiseksi, ja tämän alan työ jatkuu esim. laittoman toiminnan tuottojen kirjaamiseksi EKT 95:ssä edellytetyllä tavalla. Toimenpiteisiin on myös ryhdytty BKTL-tietojen oikea-aikaisen ja yhdenmukaisen toimittamisen varmistamiseksi, BKTL:n ja sen osien laskennassa käytettyjen menetelmien ja lähteiden dokumentoinnin parantamiseksi ja päivittämiseksi sekä paremman määrällisen kuvan kehittämiseksi BKTL-lukujen tarkkuudesta ja kattavuudesta. Uudet jäsenvaltiot on menestyksekkäästi liitetty mukaan BKTL-prosessiin. Menettelyn osalta on varmistettu, että BKTL-tietojen todentamisvastuut on selkeästi määritelty komission sisällä ja että institutionaalinen siirtyminen BKT-komiteasta BKTL-komiteaan on ollut selkeä. BKTL-laskelmien tarkastelussa ja tarkastamisessa on edistytty. Komission ja jäsenvaltioiden välinen erittäin hyvä yhteistyö sekä BKTL-komiteassa että komission kansallisiin tilastokeskuksiin suuntautuneiden vierailujen aikana on myös edesauttanut tätä prosessia. Komissio ja BKTL-komitea jatkavat tulevina vuosina pyrkimyksiään BKTL-tietojen vertailukelpoisuuden, luotettavuuden ja kattavuuden säilyttämiseksi ja parantamiseksi. Vanhat jäsenvaltiot esittävät jäljellä olevat varaumat vuosien 1995–2000 BKT-tietojensa määrätyistä osista vuonna 2006. Komissio pidättyy ottamasta kantaa vanhojen jäsenvaltioiden vuoden 2002 BKTL-tietoihin, kunnes todentaminen on suoritettu uuden päivitetyn dokumentaation pohjalta, joka jäsenvaltioiden on toimitettava vuoden 2006 loppuun mennessä. Uusien jäsenvaltioiden on niin ikään toimitettava ensimmäinen täydellinen dokumentaatio menetelmistään ja lähteistään vuoden 2006 loppuun mennessä. Toimitusta seuraa komission perusteellinen tarkastus. [1] EUVL L 181, 19.7.2003, s. 1. [2] EYVL L 253, 7.10.2000, s. 42. [3] EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1. [4] EYVL L 49, 21.2.1989, s. 26. [5] EYVL L 75, 15.3.1997, s. 44. 6 EUVL L 21, 25.1.2005, s. 3. 7 EUVL L 24, 27.1.2005, s. 6. 8 EUVL L 276, 21.10.2005, s. 5. 9 EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 2028/2004 (EUVL L 352, 27.11.2004, s. 1). 10 EUVL C 301, 30.11.2005, s. 1.