FI Euroopan unionin virallinen lehti C 91/15

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2011/C 91/05

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”ΠΑΤΑΤΑ ΝΑΞΟΥ” (PATATA NAXOU)

EY-N:o: EL-PGI-0005-0708-27.06.2008

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Πατάτα Νάξου” (Patata Naxou)

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Kreikka

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotetyyppi:

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

”Πατάτα Νάξου – Patata Naxou” ovat Solanum tuberosum -kasvin ruokana käytettäviä mukuloita, joita ihminen käyttää jalostamattomina (ruokaperuna). Mukuloiden koko vaihtelee välillä 35–65 mm, ja ne ovat muodoltaan pyöreitä tai pitkänomaisia. Pinta on sileä ja tasainen, väri keltainen. Silmuja on noin 10 mukulaa kohti, ne sijaitsevat pinnalla, ja mukulan väri on tyypillisesti valkoisen ja keltaisen välillä.

”Πατάτα Νάξου” – perunat ovat samankokoisia ja siistin näköisiä. Niissä ei ole vaurioita eikä tauteja, kuiva-aineen määrä on yli 18 prosenttia ja sokeripitoisuus alle yhden prosentin. Kevätperuna antaa hyvin aikaisen sadon.

Naxoksen alueella viljeltävät perunalajikkeet ovat Liseta, Spunta, Marfona, Vivaldi ja Alaska.

Naxoksella on nykyään kaksi kylvöajankohtaa: kevätkylvössä siemenperunat istutetaan helmikuun keskivälin ja maaliskuun alun välillä, ja syyskylvössä elokuun alun ja syyskuun ensimmäisten päivien välillä. Varhaisperunoiden nosto alkaa toukokuun lopulla ja päättyy kesäkuun ensimmäisten kymmenen päivän aikana.

3.3 Raaka-aineet:

—

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava määritellyllä maantieteellisellä alueella, ovat perunoiden kylvö ja kasvatus sekä mukuloiden nosto ja kypsyminen.

Näiden vaiheiden on tapahduttava määritellyllä maantieteellisellä alueella, sillä paikalliset perunanviljelijät ovat kehittäneet tietotaidon, joka takaa aikaisen sadon. He hyödyntävät tässä maksimaalisesti paikallisia ilmasto-oloja (kylvö tapahtuu sateiden yhteydessä). Lisäksi mukulat korjuun jälkeen peitellään oljin, jotta kuori paksuuntuu ja kestää siten paremmin kuljetusta ja pinnalliset vauriot paranevat.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

—

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Yhteisön lainsäädäntöä sekä kansallista lainsäädäntöä on noudatettava.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Πατάτα Νάξου -perunaa tuotetaan Naxos-saarella. Naxos, jonka pinta-ala on 428 km2, on eteläisen Egeanmeren Kykladien hallintoalueen suurin saari. Perunanviljelyn kokonaispinta-ala vaihtelee viljelykauden mukaan. Syysperunan viljelyala on 150–170 hehtaaria ja kevätperunan 300 hehtaaria.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

A. Ilmasto: Seuraavassa kuvattavia ilmasto-oloja pidetään erityisinä ilmastollisina tekijöinä, jotka vaikuttavat kyseisen tuotteen laatuun:

Ilmastolliset tekijät, jotka erityisesti vaikuttavat Πατάτας Νάξου -perunoiden viljelyyn, ovat ilmankosteus ja korkeat lämpötilat. Tällaiset olosuhteet ovat epäsuotuisat Phytophthora sp:n kehittymiselle. Se on suurin syy perunan taudeille. Tämän mikrobin aiheuttamaa tautia esiintyy erityisesti, jos suhteellinen kosteus on yli 90 % ja lämpötila alle 27 °C. Naxoksen ilmastotekijät vaikuttavat siis kyseisen taudinaiheuttajan aiheuttamia perunan tauteja estävästi, ja kun muitakaan taudinaiheuttajia ei juuri esiinny, ei alueella juuri tarvitse käyttää kasvinsuojeluaineita.

Korkeat lämpötilat yhdessä Naxoksella saadun runsaan auringonpaisteen kanssa vaikuttavat myös siten, että peruna kasvaa siellä ympäri vuoden ja kypsyy erinomaisesti. Päivä- ja yölämpötilojen ero helpottaa myöskin mukuloiden kasvua.

B. Maaperä: Naxoksen maaperä koostuu saaren vuorisessa osassa kristallisista kivilajeista, erityisesti graniitista, gneissistä, marmorista ja liuskekivestä sekä alavilla ja rannikkomailla tertiäärisistä sedimenteistä, erityisesti merkelisavesta, sekä hiekkakivestä ja kivistä.

Saaren maaperä on syvää, hiekkaista, savista ja karkearakeista. Siinä ei ole natriumia eikä eroosion vaaraa. Siinä on runsaasti fosforia ja kaliumia, mutta magnesiumpitoisuus on keskinkertainen ja orgaanista ainesta on vähän. Hiekan ja saven ansiosta maaperä on huokoista, ja mukulat voivat kehittyä esteettä samanmuotoisiksi ja kauniiksi.

C. Ihmistyön osuus: Myös viljelijöiden käytänteet on erityisesti mukautettu paikallisiin oloihin. Niissä yhdistetään edellä mainitut edulliset tekijät, jolloin sadekausista saadaan paras hyöty. Voimakkaimpien sateiden ajankohta eli marraskuun ja helmikuun välinen aika osuu yhteen syysperunoiden mukuloiden kasvukauden ja kevätperunoiden itämisen kanssa. Perunankasvatus on toisin sanoen mukautettu tarkoituksenmukaisesti alueen ilmasto-oloihin. Tästä johtuukin eräs Naxoksen perunanviljelyn pääasiallista piirteistä: perunan aikainen kypsyminen.

Toinen Naxoksen perunanviljelijöiden erityinen käytäntö on korjattujen mukuloiden kypsyttäminen pellolla peitettyinä. Tarkemmin sanoen alueen perunanviljelijät perunannoston jälkeen poistavat ensin vierasaineet ja vaurioituneet mukulat ja peittävät sen jälkeen mukulat oljilla ja myöhemmin perunanlehdillä ja varsilla suojatakseen mukulat auringolta. Tänä aikana Πατάτα Νάξου -perunat kypsyvät ja kovettuvat ja niiden kuori paksuuntuu, minkä ansiosta ne kestävät kuljetusta paremmin ja pinnalliset vauriot samalla paranevat. Tämä käytänne pienentää myös todennäköisyyttä, että glykoalkaloidipitoisuus nousee käsittelyjen aikana.

5.2 Tuotteen erityisyys:

”Πατάτα Νάξου” on saanut markkinoilla erinomaisen maineen. Se on erityisen laadukas tuote, jonka ominaisuudet pysyvät vakaina. Se alkoi saada mainetta Kreikan valtion syntyaikoina eli jo lähes kaksisataa vuotta sitten. Tuote on Naxokselle hyvin tärkeä ja liittyy saareen läheisesti. Πατάτα Νάξου -perunaan viitataan jopa saaren matkaoppaissa ja kreikkalaisissa ja ulkomaisissa lehdissä sekä keittiömestareiden ruokaohjeissa.

Myös Πατάτας Νάξου -kevätperunan aikaisuus antaa tuotteelle erityistä kaupallista arvoa.

5.3 Syy-seuraus-suhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen tuotteen erityislaatuun, maineeseen tai muihin ominaisuuksiin:

Tuotteen yhdistää alueeseen tuotteen maine. Πατάτας Νάξου -tuotteen erityislaatu johtuu Naxoksen erityisten maaperä- ja ilmasto-ominaisuuksien sekä käytettyjen viljelytapojen yhdistelmästä. Tällaiset erikoisominaisuudet antoivat Πατάτα Νάξου -perunalle erityistä mainetta Kreikassa, mikä näkyy viittauksissa, joita on tehty 1800-luvun alkupuoliskolta lähtien, jolloin peruna tuotiin Kreikkaan.

Perunan maine on alkujaan peräisin vuodelta 1841, jolloin sitä tarjottiin paikallisena erikoisuutena kuningas Otolle hänen vierailunsa yhteydessä. Myöhemmin Dugit kuvaa vuonna 1874 perunan erääksi Naxoksen arvokkaimmista maataloustuotteista. Useita vuosia myöhemmin, vuonna 1911, kirjataan Kreikan ensimmäisessä maatalousmaarekisterissä Naxokselle 111,9 hehtaaria perunanviljelymaata. Vuonna 1926 Πατάτας Νάξου -perunan maine oli niin laajalle levinnyt, että Glinadosin kunta valitsi perunan sinettiinsä.

Naxoksessa tuotetun perunan erinomaisen laadun vuoksi Kreikan valtio perusti vuonna 1953 perunansiemenen tuotannon kansallisen keskuksen ja lisäsi Πατάτας Νάξου -perunan vuonna 1959 niiden tuotteiden luetteloon, joita valtion on suojeltava. Siitä lähtien Πατάτα Νάξου on ollut eräs niistä saaren tuotteista, jotka mainitaan sekä kreikkalaisissa että kansainvälisissä matkailuoppaissa.

Πατάτα Νάξου tunnetaan nykyisin koko Kreikassa, ja siitä kirjoitetaan monissa aikakaus- ja päivälehtiartikkeleissa. Πατάτα Νάξου mainitaan myös matkailuoppaissa ja ruokalehdissä. Se mainitaan tunnettujen kreikkalaisten keittiömestareiden ruokaohjeissa ja ravintolakriitikoiden kirjoituksissa, ja se esiintyy kuuluisien ravintoloiden ruokalistoilla. Naxoksen paikalliselimet järjestävät vuosittain juhlia perunan kunniaksi, mikä vahvistaa perunan mainetta ja myös sen merkitystä paikallisyhteisölle.

Πατάτα Νάξου -perunan ominaispiirteitä on kevätperunan aikaisuus. Erityisesti viljelijöiden käytänteillä on merkitystä, sillä peruna kylvetään sellaisena ajankohtana, jolloin voidaan saada paras hyöty sateista ja veden saatavuudesta. Πατάτας Νάξου -kevätperunan varhaisuus antaa perunalle erityistä kaupallista arvoa. Se on erityisen kysyttyä kesän alussa, jolloin varhaisperunasta on puutetta.

Naxoksen perunanviljelijät myöskin tekevät ensimmäisen karsinnan jo pellolla perunannoston jälkeen ja poistavat vierasaineet ja vaurioituneet mukulat. Mukulat kasataan sitten pellolla ja peitetään olkikerroksella ja myöhemmin perunanlehdillä ja varsilla auringolta suojelemiseksi. Kypsyttäminen pellolla parantaa tuotteen säilyvyyttä, sillä sen aikana kuori kovettuu ja paksuuntuu, jolloin peruna kestää paremmin kuljetusta. Samalla pinnallisia vaurioita esiintyy vähemmän, ja myrkyllisten glykoalkaloidien pitoisuus pienenee.

Lisäksi alueen ilmastolliset olot eli kosteuspitoisuus ja korkeat lämpötilat estävät Phytophthora sp.:n esiintymisen ja kyseisen tärkeän taudinaiheuttajan aiheuttamat taudit. Koska saarella muutenkin esiintyy vähän taudinaiheuttajia, tarvitsee kasvinsuojeluaineita käyttää hyvin vähän. Korkeat lämpötilat yhdessä Naxoksella saadun runsaan auringonpaisteen kanssa vaikuttavat myös siten, että peruna kasvaa siellä ympäri vuoden ja kypsyy erinomaisesti. Mainittakoon lopuksi, että päivä- ja yölämpötilojen ero edistää mukuloiden kasvua, ja hiekka- ja saviperäinen maa on huokoista, mikä edistää tasamuotoisten ja kauniiden mukuloiden muodostumista.

Eritelmän julkaisutiedot:

(asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.minagric.gr/greek/data/ΠΡΟΔΙΑΓΡΑΦΕΣ%20ΠΡΟΪΟΝΤΟΣ%20YPAAT%2016%20ΦΕΒΡΟΥΑΡΙΟΥ%202010.pdf

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.