FI Euroopan unionin virallinen lehti C 157/4

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

2013/C 157/04

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla (1).

MUUTOSHAKEMUS

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

9 ARTIKLASSA TARKOITETTU MUUTOSHAKEMUS

”DINDE DE BRESSE”

EY-N:o: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

SMM ( ) SAN ( X )

1. Eritelmän kohta (kohdat), jota (joita) muutos koskee

—  Tuotteen nimi — ☒ Tuotteen kuvaus — ☒ Maantieteellinen alue —  Alkuperätodisteet — ☒ Tuotantomenetelmä — ☒ Yhteys maantieteelliseen alkuperään — ☒ Merkinnät — ☒ Kansalliset vaatimukset — ☒ Muuta (valvontaelimen viitetiedot)

2. Muutoksen (muutosten) tyyppi

—  Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos — ☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu —  Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta) —  Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta)

3. Muutos (muutokset)

3.1 Tuotteen kuvaus

Tuotteen kuvausta täydennetään ilmoittamalla kasvatuksen kokonaiskestoaika, joka on vähintään 28 viikkoa.

Poistetaan kalkkunoiden enimmäispaino.

Dinde de Bresse -kalkkunaa ei voida pitää kaupan joulunpyhien ulkopuolella, minkä vuoksi täsmennetään, että ajanjakso ulottuu 1. päivästä marraskuuta 31. päivään tammikuuta riippuen siitä, milloin poikaset otetaan kasvatettaviksi.

Tarjontamuotojen osalta täsmennetään, että kalkkunat voidaan pitää kaupan suolistettuina, paistovalmiina tai ilman sisäelimiä mutta siten, että pää ja höyhenkaulus on jätetty paikoilleen. Ruhojen on täytettävä seuraavat vaatimukset: niiden on oltava hyvin muodostuneita, pinnaltaan riittävän rasvaisia ja runsaslihaisia, ja rintafileiden on oltava hyvin kehittyneet; nahan on oltava ohut, puhdas, vailla höyhentuppeja, repeämiä, pintavaurioita tai poikkeavaa väriä.

3.2 Maantieteellinen alue

Vaiheet, joiden on tapahduttava nimityksen maantieteellisellä alueella, on täsmennetty: Suojatulla alkuperänimityksellä varustetut kalkkunat on kasvatettava, teurastettava ja kauppakunnostettava maantieteellisellä alueella. Kauppakunnostuksen (kynimisen viimeistely ja kaulahöyhenten nyppiminen) on niin ikään tapahduttava maantieteellisellä alueella, ja siitä huolehtivat alan toimijat. Tämä kalkkunoiden luokitteluun suojatun alkuperänimityksen ”Dinde de Bresse” piiriin kuuluva vaihe on tärkeä tuotteen ulkonäön ja laadun varmistamiseksi.

Lisäksi on korjattu kuntien luettelossa olleita virheitä ja eritelmään on liitetty suojatun alkuperänimityksen maantieteellisen alueen kartta.

3.3 Tuotantomenetelmä

Dinde de Bresse -kalkkunan ruokintaa koskevia yleisiä sääntöjä on täsmennetty:

— Muuntogeenisten organismien käyttökielto Dinde de Bresse -kalkkunan rehussa myös alkuruokinnan aikana sekä geneettisesti muunneltujen kasvilajien istuttamista tiloille koskeva kielto on lisätty eritelmään.

— Eritelmässä määrätään, että poikkeuksellisten sääolojen (helle, rajuilma) aikana kalkkunat voidaan pitää sisätiloissa niiden terveyden turvaamiseksi kasvatusvaiheen aikana.

— Lisätään mahdollisuus käyttää (täydentäviä) happamuudensäätö- ja puhdistusaineita lintujen juomavedessä. Niiden tarkoituksena on estää tautien puhkeaminen ja varmistaa kalkkunoille annetun veden hygieenisyys ja korkea laatu.

— Myös rehun koostumusta eri kasvatusvaiheissa on täsmennetty:

— Lisätään alkuruokintavaihetta koskeva sallittujen raaka-aineluokkien luettelo ja täsmennetään rehun koostumusta tässä vaiheessa ilmoittamalla, että rehun laadun on oltava korkeampi kuin vakiolaatuisella rehulla (viljan ja sen sivutuotteiden osuus, maissin käyttö alkuruokintavaiheen toisella jaksolla).

— Vahvistetaan kasvatusvaiheessa annettujen maitotuotteiden osalta annokseen jauheena lisättävien maitotuotteiden vähimmäismäärä (5 til.-% koko annoksesta).

— Loppukasvatusvaiheen osalta täsmennetään, että sen aikana käytetään Dinde de Bresse -kalkkunan ruokintaan perinteisesti käytettävää rehua, ts. kasvatusvaiheen rehua, johon voidaan lisätä riisiä tai perunaa.

3.4 Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Kohta on laadittu uudelleen maantieteellisen alueen ja tuotteen erityisyyden sekä tuotteen ja maantieteellisen alueen välisen yhteyden osoittamiseksi. Tämä kohta on lisätty maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20. maaliskuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 510/2006 säännösten mukaisesti.

3.5 Valvontaelimen viitetiedot

SAN-tuotteen valvonnasta vastaavan varmennuselimen yhteystiedot on päivitetty.

3.6 Merkinnät

Tunnistemerkkien antamista, nimityksen ”Bresse” käyttöä toimitusasiakirjoissa ja kauppalaskuissa sekä sinetissä ja etiketissä olevia merkintöjä koskevia sääntöjä on täsmennetty.

3.7 Kansalliset vaatimukset

Eritelmää on täydennetty kansallisen valvontajärjestelmän uudistuksen mukaisesti lisäämällä taulukko, jossa esitetään tärkeimmät valvontakohteet ja niiden arviointimenetelmät.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (3)

”DINDE DE BRESSE”

EY-N:o: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

SMM ( ) SAN ( X )

1. Nimi

”Dinde de Bresse”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.1 – Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Dinde de Bresse kuuluu Meleagris -suvun Gallopavo dom. -lajiin. Aikuisella kalkkunalla on seuraavat erityisominaisuudet: musta höyhenpeite, punainen heltta, hoikat, täysin sileät mustat jalat, valkoinen nahka ja liha.

Nimeä käytetään vähintään 28 viikon ikäisistä kalkkunoista ja nuorista kalkkunoista, joita pidetään kaupan yksinomaan joulunpyhien aikana 1. päivästä marraskuuta 31. päivään tammikuuta sen mukaan, milloin poikaset on otettu kasvatettaviksi.

Kalkkunat on pidettävä kaupan suolistettuina, ja niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset: niiden on oltava hyvin muodostuneita, pinnaltaan riittävän rasvaisia ja runsaslihaisia, ja rintafileiden on oltava hyvin kehittyneet; nahan on oltava ohut, puhdas, vailla höyhentuppeja, repeämiä, pintavaurioita tai poikkeavaa väriä. Rasvan on peitettävä selkäranka, eikä rintalastan luonnollista muotoa saa muuttaa. Raajoissa ei saa olla murtumia. Kaulan höyhenkauluksen on oltava puhdas, eikä jaloissa saa olla epäpuhtauksia.

Ruhon painon on oltava vähintään

3 kg suolistettuna (naaraspuoliset),

5,5 kg suolistettuna (urospuoliset).

Kaupan pitäminen paistovalmiina tai ilman sisäelimiä mutta siten, että pää ja höyhenkaulus on jätetty paikoilleen, edellyttäen että raajoja – varpaita lukuun ottamatta – ei ole poistettu, on sallittua.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Dinde de Bresse -kalkkunan kasvatus tapahtuu kolmena perättäisenä vaiheena, jotka ovat alkukasvatus, varsinainen kasvatus ja loppukasvatus.

Enintään 10 viikkoa kestävän alkukasvatusvaiheen aikana rehun koostumuksesta vähintään 30 til.-% on viljaa ja sen sivutuotteita ensimmäisellä jaksolla (0–28 päivää) ja toisella jaksolla (29–70 päivää) vähintään 50 til.-%, josta maissin osuus on 20 til.-%.

Alkukasvatusvaiheessa käytettävän rehun raaka-aineet voivat olla peräisin maantieteellisen alueen ulkopuolelta. Kyseessä ovat yksinomaan kasviperäiset raaka-aineet, maitotuotteet ja kivennäisaineet:

— jyvät, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet;

— öljykasvien siemenet tai hedelmät, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet (kasviöljyistä sallitaan ainoastaan raa’at tai puhdistetut öljyt);

— palkokasvien siemenet, niistä saadut tuotteet tai sivutuotteet;

— juurimukulat ja juuret, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet: juurikas, peruna;

— muut siemenet ja hedelmät, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet: viinirypäle;

— rehut, karkearehu mukaan luettuna: rehumailanen ja siitä johdetut tuotteet;

— muut kasvit, niistä saadut tuotteet ja sivutuotteet: sokerijuurikasmelassi, sokeri, merilevä;

— maitotuotteet: maito, kirnupiimä, hera;

— kivennäisaineet: dikalsiumfosfaatti, kalsiumkarbonaatti, natriumbikarbonaatti, suola, magnesiumoksidi.

Rehun kokonaisrasvapitoisuus saa olla enintään 6 %.

Koko alkukasvatusvaiheen ajan on sallittua käyttää voimassa olevassa lainsäädännössä hyväksyttyjä lisäaineita seuraavin rajoituksin:

— emulgointi-, stabilointi-, sakeutus- ja hyytelöimisaineiden funktionaalisiin ryhmiin kuuluvat teknologiset lisäaineet ovat kiellettyjä.

Vähintään 15 viikkoa kestävän kasvatusvaiheen aikana kalkkunoiden kasvatusruokinta koostuu vapaan nurmilaiduntamisen lisäksi mahdollisesti keitetystä, murskatusta tai jauhetusta mutta millään muulla tavalla jalostetusta viljasta sekä maitotuotteista. Maissin osuuden on oltava vähintään 50 til.-% kokonaisannoksesta. Maitotuotteet koostuvat maidosta ja sen sivutuotteista, ja ne voidaan antaa nestemäisenä tai jauheena ja viljaan sekoitettuina. Jos kalkkunoille annetaan yksinomaan kuivarehua, jauheena annettujen maitotuotteiden osuuden on oltava vähintään 5 til.-% kokonaisannoksesta. Tämän vaiheen aikana annettavan viljan on oltava peräisin yksinomaan alkuperänimityksen maantieteelliseltä alueelta; maitotuotteet voivat olla peräisin myös alueen ulkopuolelta.

Kasvatusvaihetta seuraa vähintään kolme viikkoa kestävä loppukasvatusvaihe katetussa, suljetussa, rauhallisessa ja tuuletetussa tilassa. Tämän vaiheen aikana kalkkunoiden rehuannos on sama kuin kasvatusvaiheessa, mutta siihen voidaan lisätä myös riisiä tai perunaa, joiden maantieteelliselle alkuperälle ei ole asetettu pakollisia vaatimuksia.

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kalkkunoiden kasvatuksen, teurastuksen ja kauppakunnostuksen (kynimisen viimeistely ja kaulahöyhenten puhdistus) on tapahduttava maantieteellisellä alueella.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Suojatulla alkuperänimityksellä ”Dinde de Bresse” varustetut kalkkunat voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos niissä on samanaikaisesti kasvattajan sinettirengas, leimamerkillä varustettu sinetti ja ryhmän vahvistama etiketti.

Pakkausmerkintöjen lisäksi kaikissa toimitusasiakirjoissa ja laskuissa on oltava suojatun alkuperänimityksen ”Dinde de Bresse” nimi sekä maininta ”appellation d’origine protégée” (suojattu alkuperänimitys) tai ”AOP” (SAN).

Tunnistemerkkien mallit

Luovuttamattomassa metallisessa sinettirenkaassa on oltava maininta ”Bresse” sekä kasvattajan tunnistenumero.

Luovuttamattomassa sinkilänmuotoisessa metallisessa sinetissä on maininta ”Bresse”, jonka lisäksi siihen on kiinnitettävä leimamerkki, jossa on seuraavat tiedot:

— nimi ”Dinde de Bresse”,

— maininta ”AOP” (SAN).

Etiketissä on oltava

— nimi ”Dinde de Bresse” merkittynä vähintään samansuuruisin kirjaimin kuin muiden tietojen ilmoittamiseen käytetyt suurimmat kirjaimet,

— EU:n SAN-tunnus,

— maininta ”appellation d’origine protégée” (suojattu alkuperänimitys) tai ”AOP” (SAN).

Tunnistemerkkien kiinnittämistä koskevat vaatimukset

Ryhmä antaa edellä tarkoitetut tunnistemerkit kaikille toimijoille, jotka täyttävät eritelmän ehdot.

Kasvattaja kiinnittää sinettirenkaan linnun vasempaan jalkaan ennen lähettämistä pois tilalta.

Leimamerkillä varustettu sinetti kiinnitetään rintalastaan siinä vaiheessa kun kalkkunat luokitellaan suojatun alkuperänimityksen mukaisiksi ennen toimittamista eteenpäin.

Rengasta ja sinettiä voidaan käyttää ainoastaan kerran, ja ne on kiinnitettävä huolellisesti, jotta niitä ei voida rikkoa.

Etiketti kiinnitetään rintalastaan siinä vaiheessa kun kalkkunat todetaan lopullisesti suojatun alkuperänimityksen mukaisiksi.

Toimijoiden on palautettava käyttämättömät sinettirenkaat, leimamerkillä varustetut sinetit ja etiketit ryhmälle.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Tuotantoalue käsittää Bressen maantieteellisen alueen, joka muodostuu kumpuilevasta tasangosta. Se sijaitsee Saônen keskijuoksun itäosassa ja kattaa osia Ainin, Juran ja Saône et Loiren departementeista.

Suojatulla alkuperänimityksellä varustetut kalkkunat on kasvatettava, teurastettava ja kauppakunnostettava maantieteellisellä alueella, joka kattaa seuraavat kunnat kokonaan tai osittain:

Ainin departementti (01): Kaikki kunnat seuraavissa kantoneissa: Bâgé-le-Châtel, Bourg-en-Bresse-Est, Bourg-en-Bresse-Nord-Centre, Bourg-en-Bresse-Sud, Montrevel-en-Bresse, Péronnas, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Saint-Trivier-de-Courtes, Viriat.

Seuraavat kunnat ja kuntien osat: l’Abergement-Clémenciat (Nord Châtillon), Beaupont, Bény, Biziat, Certines, Ceyzériat (Ouest D52), Chanoz-Châtenay, Châtillon-sur-Chalaronne (Nord Ouest), Chaveyriat, Coligny Ouest N83/D52), Condeissiat, Courmangoux (Ouest D52), Dompierre-sur-Chalaronne (Nord Chalaronne), Dompierre-sur-Veyle (osittain), Domsure, Druillat (osittain), Garnerans, Illiat, Jasseron (Ouest D52), Marboz, Meillonnas (Ouest D52), Mézériat, Neuville-les-Dames, Pirajoux, Pressiat (Ouest D52), Saint-Didier-sur-Chalaronne (Nord Chalaronne), Saint-Etienne-du-Bois, Saint-Etienne-sur-Chalaronne (Nord Chalaronne), Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Martin-du-Mont (partie Ouest D52), Salavre (Ouest N83), Sulignat, Thoissey, Tossiat (Ouest D52), La Tranclière, Treffort-Cuisiat (Ouest D52), Verjon (Ouest N83), Villemotier, Vonnas.

Juran departementti (39): Seuraavat kunnat ja kuntien osat: Annoire (Sud du Doubs), Asnans-Beauvoisin (Ouest D468), Augea (Ouest N83), Balanod (Ouest N83), Beaufort (Ouest N83), Bletterans, Bois-de-Gand (Ouest), Bonnaud, Cezancey (Ouest N83), Chaînée-des-Coupis (Sud-Ouest), Chapelle-Voland, La Chassagne (Sud D468), Chaumergy (partie), Chaussin (Sud D468), La Chaux-en-Bresse (Ouest D95), Chazelles, Chêne-Sec, Chilly-le-Vignoble, Commenailles, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance (Ouest N83), Cuisia (Ouest N83), Desnes (Ouest), Digna (Ouest N83), Les Essards-Taignevaux (Ouest D468), Fontainebrux, Foulenay (osittain), Francheville (Ouest D95 + Sud D468), Frébuans, Froideville (osittain), Gevingey (Ouest N83), Les Hays, Larnaud, Longwy-sur-le-Doubs (osittain), Mallerey, Maynal (Ouest N83), Messia-sur-Sorne (Nord N83), Montmorot (Sud N78+Ouest N83), Nanc-lès-Saint-Amour (Ouest N83), Nance, Neublans-Abergement, Orbagnia (Ouest N83), Petit-Noir (Ouest du Doubs), Relans, Les Repôts, Ruffey-sur-Seille (osittain), Rye (Ouest D468), Sainte-Agnès (Ouest N83), Saint-Amour (Ouest N83), Saint-Jean-d’Etreux (Ouest N83), Trenal, Vercia (Ouest N83), Villevieux, Vincelles (Ouest N83), Vincent (Ouest D95).

Saône-et-Loiren departementti (71): Kaikki kunnat seuraavissa kantoneissa: Beaurepaire-en-Bresse, Cuisery, Louhans, Montpont-en-Bresse, Montret, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Germain-du-Plain, Saint-Martin-en-Bresse.

Seuraavat kunnat ja kuntien osat: Authumes, Beauvernois, Bellevesvre, Chalon-sur-Saône (rive gauche), Champagnat (Ouest N83), La Chapelle-Saint-Sauveur, Charrette-Varennes (osittain), Châtenoy-en-Bresse, La Chaux, Ciel, Condal, Cuiseaux (osittain), Dampierre-en-Bresse, Dommartin-les-Cuiseaux, Epervans, Flacey-en-Bresse, Fretterans (osittain), Frontenard, Frontenaud, Joudes (Ouest N83), Lacrost, Lans, Lays-sur-le-Doubs (osittain), Longepierre (sud), Le Miroir, Montjay, Mouthier-en-Bresse, Navilly (Sud du Doubs), Oslon, Pierre-de-Bresse, Pontoux, Préty, La Racineuse, Ratenelle, Romenay, Saint-Bonnet-en-Bresse, Saint-Marcel, Sermesse, Torpes, Tournus (osittain), Toutenant, La Truchère, Varennes-Saint-Sauveur, Verdun-sur-le-Doubs, Verjux.

Niissä kunnissa, joista vain osa kuuluu maantieteelliseen alueeseen, sen raja on esitetty kunnantaloille toimitetussa kartta-aineistossa.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Suojatun alkuperänimityksen ”Dinde de Bresse” tuotantoalue perustuu asiantuntijoiden vuonna 1936 tehdyssä alkuperänimityksen hyväksymispäätöksessä määrittelemään aluerajaukseen. Yhtenäinen alue muodostuu kumpuilevasta pensasvaltaisesta tasangosta, joka on syntynyt plioseeni-kvartäärikautisista periglasiaalisista, alkuperältään hyvin savipitoisista vettä läpäisemättömistä geologisista muodostumista. Pintamaa on pääosin savi- ja hiekkapitoista, rakenteeltaan hyvin hienojakeista ja enimmäkseen vailla kiviä ja kalkkikivimuodostumia. Valtameren vaikutus tuntuu voimakkaana ilmastossa, joka on tasaisen sateinen ja kostea ympäri vuoden. Talvisin esiintyy usein sateita ja sumua.

Maaperä- ja ilmasto-olot ovat erityisen suotuisat runsaasti vettä vaativien nurmikasvi- ja viljalajien viljelylle Esimerkiksi maissia alettiin viljellä Bressen alueella 1600-luvun alussa (ts. noin runsas vuosisata sen jälkeen, kun laji saapui Andalusian rannikolle), ja sillä on ollut keskeinen merkitys alueen maataloudessa, koska sitä on käytetty sekä ihmisravinnoksi että eläinten ja erityisesti siipikarjan rehuna. Se oli hyvin energiapitoista rehua, jonka ansiosta oli mahdollista kasvattaa runsasrasvaista siipikarjaa, ja tähän perustuu myös Dinde de Bresse -kalkkunan maine. Kalkkunankasvatus alkoi Bressessä jo 1500-luvun lopulla.

Tilat ovat pieniä. Hajallaan sijaitsevien peltojen välissä on paljon pensasaitoja ja muuta pensaikkoa. Näissä olosuhteissa kehittyi vuosisatojen aikana perinteinen sekaviljely, joka perustui nurmikasveihin ja viljaan sekä siipikarjan ja nautakarjan (lypsylehmien ja myöhemmin emolehmien) kasvatukseen. Kotieläintalous voimistui 1900-luvun alussa, ja kaikilla tiloilla oli parvi kalkkunoita, joilla oli musta höyhenpeite ja mustat jalat. Vielä tänäänkin Bressen maatilojen eristäytyneisyys ja hajanaisuus sekä runsaslukuiset niityt ja pensasaidat mahdollistavat laajaperäisen kalkkunankasvatuksen ja perinteisen pitotavan jatkumisen.

Näillä pääosin perhetiloilla viljelijöiden toiminta keskittyy suurelta osin tilan omavaraisuuden turvaamiseen. Useimmilla tiloilla kalkkunoiden ruokintaan etenkin kasvatus- ja loppukasvatusvaiheessa käytettävä vilja (vehnä, ohra, kaura, maissi jne.) tuotetaan itse. Kasvattajat huolehtivat laidunten kunnossapidosta ojittamalla ja rakentamalla päisteitä, leikkaamalla pensasaitoja ja pensaikkoja sekä aitaamalla isompia alueita vapaata laiduntamista varten.

Dinde de Bresse -kalkkunan kasvatuksessa otetaan huomioon näiden suurikokoisten, huonosti lentävien ja taudeille alttiiden lintujen erityispiirteet. Siksi parvi edellyttää jatkuvaa tarkkailua lintujen elinkaaren kaikissa vaiheissa poikasten saapumisesta tilalle teurastukseen asti (hygieniaan liittyvät toimet tautien torjumiseksi, sääolojen seuranta, tasapainoinen ruokinta lintujen kasvuvaiheen mukaan, laidunrehun saatavuuden seuranta, parven kokoaminen, suojautuminen petoeläimiä vastaan jne.).

5.2 Tuotteen erityisyys

Dinde de Bresse kasvatetaan vuodenaikojen mukaan mahdollisimman lähellä ympäröivää luontoa, ja se saavuttaa fysiologisen kypsyysasteensa joulunpyhiin mennessä. Se erottuu paloiteltaviksi kasvatetuista kalkkunoista pienemmän ruumiinrakenteensa perusteella.

Tuoreelle pakastamattomalle lihalle ominaisia piirteitä ovat nahan ja lihan erityislaatu: ohut valkoinen nahka, valkoinen liha, hyvin kehittyneet rasvan peittämät rintafileet sekä kypsennetyn lihan aistinvaraiset erityisominaisuudet, kuten erittäin suuri mehevyys, pehmeys ja maukkaus.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Luonnonympäristön yleisilmeestä johtuva Bressen sekaviljely on ratkaiseva tekijä alueen kalkkunankasvatuksen kehittymisessä. Tilojen läheisyydessä olevat pensasaidat, pensaikot ja metsiköt tarjoavat eläimille tuulensuojaa ja ovat biologisen monimuotoisuutensa ansiosta tärkeä ravinnonlähde. Maaperän kosteus edistää nilviäisten, matojen ja toukkien kehittymistä, ja ne ovatkin osa ulkona laiduntavien kalkkunoiden ravintoa, josta hitaasti kasvavat linnut saavat tarvitsemiaan hyödyllisiä proteiineja, jotta niiden rintafileet kehittyvät riittävästi. Vähän kalkkia sisältävä maaperä edistää eläinten luuston kehittymistä kevytrakenteiseksi.

Kasvatusmenetelmä pohjautuu erityisominaisuuksia (valkoinen nahka ja liha) vastaavien eläinten valintaan ja perinteiseen ruokintaan, joka perustuu kalkkunoiden vapaaseen laiduntamiseen nurmilaitumella (kastemadot, nurmirehu jne.). Tätä ravintoa täydennetään nimityksen alkuperäalueelta saadulla viljalla ja maitotuotteilla (laimennettu maito, hera, maitojauhe, kirnupiimä jne.). Nämä ruokintaolosuhteet – erityisesti pääsy nurmilaitumelle ja lintujen käytettävissä olevan tilan tarjoama mahdollisuus liikkumiseen – vaikuttaa niiden lihaskudoksen supistaviin ominaisuuksiin ja tiettyjen proteiinien ja entsyymien pitoisuuksiin lihaskudoksessa. Tällainen energia-aineenvaihdunta vaikuttaa pitkälti Dinde de Bresse -kalkkunan lihan rakenteeseen. Lisäksi rehun merkittävän ainesosan maissin ravintoarvon ansiosta voidaan tuottaa runsasrasvaista siipikarjaa.

Loppulihotuksen ajaksi kalkkunat viedään sisätiloihin, jotta vähintään kolme viikkoa kestävä loppukasvatusvaihe voi tapahtua hämärässä. Kasvattajat kiinnittävät tänä aikana erityistä huomiota rehun valmistelemiseen erityisesti vaihtelemalla sen koostumuksessa raakoja ja kypsennettyjä viljanjyviä, riisiä tai perunoita, joista maitotuotteisiin lisättynä saadaan kalkkunoille maukasta liemirehua.

Tämän useampia viikkoja kestävän erityisruokinnan ja myöhäisessä iässä tapahtuvan teurastuksen tuloksena kalkkunat saavuttavat oikean fysiologisen kypsyysasteen, jolloin niissä on lihaskudoksen sisäisen rasvan lisäksi myös paksu kerros pintarasvaa. Myös kalkkunoiden vähentynyt lihastoiminta tässä teurastusta edeltävässä vaiheessa vaikuttaa huomattavasti lihaskudosten vedenpidätyskykyyn. Lihaskudokseen tihkuvan rasvan jakautuminen ja lihaskudoksen vedenpidätyskyky vaikuttavat lihan mehevyyteen ja pehmeyteen ja korostavat näitä ominaisuuksia kypsytetyssä lihassa. Lisäksi makua muodostavien yhdisteiden eli vesiliukoisten ainesten ja rasva-aineiden pitoisuus saa kypsytyksen myötä kemiallisten reaktioiden kautta aikaan sen, että lihasta tulee erittäin maukasta.

Teurastuksen yhteydessä toimijoiden on kiinnitettävä erityistä huomiota teurastukseen ja kynimiseen (täydellinen verenlasku kauniin valkoisen värin varmistamiseksi ja huolellisesti tehtävä kyniminen hankaumien välttämiseksi), jotta lintujen nahka ei vahingoitu ja kaulan alaosan höyhenkaulus säilyy ehyenä. Lisäksi on kiinnitettävä erityistä huomiota kalkkunoiden kauppakunnostukseen jättämällä kaulaan höyhenkaulus. Toisinaan linnut viimeistellään tyypilliseen bresseläiseen tapaan (koivet ja siivet tiiviisti ruhoa vasten) käärimällä ne ompelemalla kiinnitettävään kankaaseen, jotta rasva jakautuu tasaisesti. Tällöin on kyse todellisista huipputuotteista, jotka myydään jo vuodesta 1862 joka vuoden joulukuussa järjestetyn neljän siipikarjakilpailun (glorieuses) jälkeen. Nämä kilpailut ovat osoitus kasvattajien tuntemasta ylpeydestä tuotteitaan kohtaan ja kertovat myös voimakkaasta sitoutumisesta tähän laadukkaaseen tuotantotoimintaan.

Dinde de Bresse on olennainen osa paikallista ruokakulttuuria, ja Ranskan tunnetuimmat keittiömestarit, jotka arvostavat tuotteen korkealaatuista makua, valmistavat tätä lintua ja tekevät sitä tunnetuksi.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (4) 5 artiklan 7 kohta)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCDindeDeBresse.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(4) Katso alaviite 3.