PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Tämä päätös koskee 1 651 834 euron käyttöönottoa Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jäljempänä ’rahasto’, Kreikassa tapahtuneen maanjäristyksen vuoksi. Koko tarvittava määrä saadaan ottamalla käyttöön osa vuoden 2016 talousarvioon maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina otetusta 50 000 000 euron määrästä, joten lisätalousarviota ei tarvita.

2.TIEDOT JA EDELLYTYKSET

Komissio vastaanotti 5. helmikuuta 2016 hakemuksen, joka koski taloudellisen avun myöntämistä rahastosta. Hakemus koski Kreikassa 17. marraskuuta 2015 tapahtunutta katastrofia (maanjäristys, joka vaikutti Joonian saarten alueeseen, erityisesti Lefkadan ja Kefalonian saariin). Komission yksiköt ovat tutkineet hakemuksen perusteellisesti Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002, jäljempänä ’asetus’, ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa esitetään yhteenveto komission arviointien tärkeimmistä osatekijöistä.

(1)Kreikka jätti hakemuksen rahoituksen saamiseksi rahastosta 5. helmikuuta 2016 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 17. marraskuuta 2015 (Lefkadan saari). Hakemus koski asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ’alueellista katastrofia’. Komission pyydettyä lisätietoja päivitetyt tiedot esitettiin 9. maaliskuuta 2016.

(2)Kreikka pyysi hakemuksen esittämisen yhteydessä ennakkomaksua odotetusta rahaston rahoituksesta. Hakemuksen alustavan tarkastelun perusteella komissio katsoi, että asetuksen 4 a artiklassa säädetyt ennakkomaksua koskevat edellytykset täyttyivät.

(3)Komission 18. maaliskuuta 2016 antamalla päätöksellä C(2016) 1772 myönnettiin 164 798 euron ennakko eli 10 prosenttia rahastosta odotetusta rahoituksesta.

(4)Kreikan viranomaiset arvioivat alun perin välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 65 919 000 euroa. Kreikan viranomaiset esittivät 9. maaliskuuta 2016 tarkistetun hakemuksen, jossa välittömien vahinkojen kokonaismäärä nousi 66 073 345 euroon. Vahinkojen tarkistettu kokonaismäärä on 2,1 prosenttia kyseisen Joonian saarten NUTS 2 -alueen BKT:sta (Eurostatin vuoden 2014 EL62:ta koskevien tietojen mukaan 3 137 miljoonaa euroa) ja ylittää siten asetuksessa alueellisia katastrofeja varten vahvistetun 1,5 prosentin kynnysarvon.

(5)Rahastosta myönnettävä rahoitus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen.

(6)Katastrofin vaikutuksiin ja seurauksiin vaikutti se, että Lefkadassa tapahtui aamulla 17. marraskuuta 2015 sarja maanjäristyksiä, joiden voimakkuus oli jopa 6,1 Richterin asteikolla mitattuna. Myös Ithakan ja Kefalonian saarten pohjoisosissa kirjattiin vahinkoja. Tapahtumaa seurasi useita jälkijäristyksiä. Kaksi henkilöä menehtyi ja kahdeksan muuta loukkaantui. Seismologien mukaan maanjäristys siirsi Lefkadan saarta 36 cm etelään. Kreikan pelastuspalvelun operaatiokeskus aktivoitiin välittömästi, ja alueen asukkaille tarjottiin väliaikaista majoitusta, suojaa ja ruokaa. Maanjäristyksessä vaurioitui 120 asuntoa, joista 20:n katsottiin olevan asuinkelvottomia. Lisäksi raportoitiin laajoista vahingoista maakunnan ja kuntien infrastruktuuriverkkoihin, yksityisiin ja julkisiin rakennuksiin (mukaan lukien paikallinen sairaala) ja muihin infrastruktuureihin (satamat, biologiset verkot) sekä myös kulttuurikohteisiin (lähinnä kirkkoihin) kohdistuneista laajoista vahingoista. Maanvyörymät hautasivat ja tuhosivat joitakin matkailun kannalta tärkeimpiä rantoja saaren länsiosassa.

(7)Kreikan viranomaiset arvioivat asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannuksiksi 52 374 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimiin liittyvistä kustannuksista (yli 38 miljoonaa euroa) aiheutui liikenteen alalla. Toiseksi suurin, 7 miljoonan euron kustannuserä liittyy kulttuuriperinnön suojelemiseen.

(8)Katastrofialue on Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukainen "vähemmän kehittynyt alue". Kreikan viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelman rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

(9)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Kreikka, joka on yksi seismisesti aktiivisimmista maista Euroopassa, on pyrkinyt luomaan luonnonkatastrofiriskien ehkäisy- ja hallintakehyksen. Kreikan ensimmäinen maanjäristysasetus (EAK-2000) tuli voimaan vuonna 1959, ja siihen on tehty useita muutoksia. Asetusta täydennettiin vuonna 2003 uudella seismisten riskialueiden kartalla. Maanjäristyksiin varautumisesta ja suojelusta vastaava organisaatio (OASP) on julkisoikeudellinen yhteisö, ja sen toimintaa valvoo infrastruktuuri-, liikenne- ja verkostoministeriö. Sen tavoitteena on minimoida maanjäristysten tuhoisia vaikutuksia.

(10)Hakemuksen jättöpäivänä Kreikkaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä.

(11)Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin.

3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 ja erityisesti sen 10 artiklassa säädetään, että rahaston varoja voidaan ottaa vuosittain käyttöön enintään 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina) yli rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärien. Edellytykset tuen saamiselle rahastosta on määritelty Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002, sellaisena kuin se on muutettuna 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 661/2014. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 11 kohdassa vahvistetaan rahaston varojen käyttöönottoa koskevat menettelyt.

Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että suurkatastrofien osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia.