ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

toteaa, että terveydenhuoltojärjestelmien on oltava sopeutumiskykyisiä, niiden on kyettävä mukautumaan erilaisiin ympäristöihin ja kyettävä tarttumaan huomattaviin haasteisiin rajallisin resurssein, ja katsoo, että nämä ominaisuudet on varmistettava siitä lähtökohdasta, että vastuu kansanterveydestä on alue- ja paikallisviranomaisilla.
49.

korostaa, että lukuisat Euroopan kunnat ja kaupungit ovat tehneet oma-aloitteisia kunnianhimoisia ohjelmia ja käytännön toimia ilmastonmuutoksen hidastamiseksi. Kansainvälisistä kuntakampanjoista voidaan mainita YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa vuonna 1992 käynnistetty Agenda 21, joka on mahdollistanut sen, että viimeksi kuluneiden kahden vuosikymmenen aikana lähes 10 000 paikallishallinnossa on kehitetty kestävää kehitystä koskevia, ympäristön tilan kohentamiseen, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtääviä politiikkoja ja toimia, sekä Climate-Alliance ja ICLEI:n Cities for Climate Protection. Energy Cities -järjestö tekee arvokasta työtä energia-asioissa. Kuntien energiatehokkuuden parantamiseksi tarkoitettu Euroopan energiapalkinto -ohjelma tehostaa kattavan lähestymistavan avulla energiatehokkuutta, ilmastonsuojelua ja uudistuvien energialähteiden käyttöä kunnissa. Ohjelmaan osallistuu jo yli 1 000 kuntaa. CEMR laati paikallistason päättäjille julkaisun ”Save energy, Save climate and Save money”. Esimerkkinä monille hiilineutraaliuteen tähtääville paikallisaloitteille voitaisiin mainita ruotsalainen Växjön kunta, joka pyrkii luopumaan kokonaan hiilidioksidipäästöistään vuoteen 2030 mennessä. Suomessa taas 14 HINKU-kuntaa (hiilineutraali kunta) toimii paikallisten yritysten, poliitikkojen ja asukkaiden kanssa. Ne tavoittelevat 80 %:n päästövähennystä edistäen samalla vihreää taloutta. Kuntien ilmastokampanjassa (CCP-Finland) on mukana 53 kuntaa, ja 115 kunnalla on ilmastostrategia. Kaupunginjohtajien ilmastosopimus (Covenant of Mayors) käsittää tuhansia kuntia ja kaupunkeja, jotka tekevät kestävän energian toimintasuunnitelmia ja päästöjen vähentämisohjelmia. Monet EU:n tuella käynnistetyt paikalliset ja alueelliset energiatoimistot ovat tänään osa energianeuvontaa.
3.

Tältä osin komitea on tyytyväinen siihen, että EU:n komissio on kehittänyt puitteet oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvien järjestelmäuhkien käsittelylle jäsenvaltioissa, sillä oikeusvaltio yhdenvertaisuus lain edessä -periaatteineen on edellytys perusoikeuksien kunnioittamiselle unionissa (1).
27.

katsoo, että vaikka soveltamisedellytyksiä ja taloudellista valvontaa koskevia säännöksiä on tiukennettu, kaudella 2007–2013 julkistettuja yksinkertaistamistoimia ei ole toteutettu, vaan päinvastoin on syntynyt suhteettomia kustannuksia. Näin ollen komitea tähdentää jälleen, että hallintotaakkaa on pystyttävä yksinkertaistamaan tosiasiallisesti siten, että keskitytään enemmän ohjelmien hallinnointiin. Yksinkertaistamisen on ulotuttava komissiosta mahdollisiin tuensaajiin, ja siinä on noudatettava välttämättömiä todentamista ja toimien valvontaa koskevia vaatimuksia ja kunnioitettava tuensaajille annettavia takeita.
20.

korostaa, että maailmassa, jossa liikkuminen lisääntyy, on äärimmäisen tärkeää luoda todellinen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten (6), ja huomauttaa, että sen takaaminen, että EU:n kansalaiset voivat käyttää vaivattomasti oikeuttaan liikkua vapaasti, on ratkaisevan tärkeää, koska kyseessä on EU:n perussopimukseen perustuva oikeus, jota kansalaiset arvostavat eniten ja jota he pitävät EU:n yhdentymisen tärkeimpänä saavutuksena. Tässä yhteydessä ei riitä, että tarjotaan oikeudet, vaan on myös varmistettava, että kaikki hallintotasot tekevät yhteistyötä taatakseen, että näiden oikeuksien haltijat voivat harjoittaa niitä ilman esteitä.
8.

toteaa, että kymmenen viime vuoden aikana Euroopassa on noussut monin paikoin esiin senioritalouden käsite. Siihen liittyy lukuisien tuotteiden ja palveluiden kehittäminen yhä kasvavalle ikääntyvälle väestölle, jolle ominaisia ovat terveydenhuoltoon liittyvät tarpeet, liikuntarajoitukset ja muut rajoitteet päivittäisissä toimissa. Senioritalous on laajentunut myös muille markkinoiden osa-alueille, joita ovat esimerkiksi hyvään oloon ja fyysiseen kuntoon liittyvät palvelut, vapaa-aika, matkailu, kulttuuri, viestintä, viihde ja uudet teknologiat. Monissa jäsenvaltioissa lukuisat pk-yritykset ja yritysklusterit erikoistuvat myös ikääntyville suunnattuun innovatiiviseen teknologiaan, kuten kodeissa käytettäviin tietoteknisiin sovelluksiin, mikä tarjoaa merkittäviä kasvumahdollisuuksia. Lisäksi on kuitenkin muistettava, että vaikka on tärkeää tunnustaa erityistuotteita ja -palveluita tarvitsevien henkilöiden tarpeet, useimmat ikääntyvät haluavat mieluiten käyttää tavanomaisia tavaroita ja palveluita. Sen vuoksi olisi edistettävä kaikille sopivaan suunnitteluun (Design for All) perustuvaa laajaa lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon myös ikääntyvien ja vammaisten tarpeet ja odotukset, yhdessä hyvin erityisiin tarpeisiin tarkoitettujen, erittäin pitkälle kehitettyjen tuotteiden suunnittelun kanssa.
1.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ja on tyytyväinen sen yleiseen tavoitteeseen, jossa korostuu vahvasti, miten tärkeää on tukea kumppanuusmaiden pyrkimyksiä kohti syvällistä demokratiaa ja poliittisia uudistuksia. Unionin paikallis- ja alueviranomaisilla on kiistämätön rooli demokraattisina ja poliittisina instituutioina, ja ne ovat keskeisen tärkeitä demokratiakehitykselle. Paikallis- ja alueviranomaiset antavat sen vuoksi mielellään panoksensa näihin pyrkimyksiin naapuruuspolitiikan yhteydessä.
17.

korostaa, että makroalue on ”toiminnallinen alue”, jolla ei ole tiukkaan määriteltyjä rajoja, vaan sen rajoja voidaan siirrellä ongelmien ja ratkaisujen mukaan. On kuitenkin saavutettava jonkinlainen yhteisymmärrys siitä, mikä on alueen ydin (sisämaata unohtamatta). Jokaisen makroalueen ytimen määrittelevät kuitenkin sen luonnolliset lähtökohdat, joiden pohjalta sen taloudellinen, poliittinen ja kulttuurinen historia on kehittynyt.
29.

Erityinen ilonaihe on, että Euroopan komissio on käynnistänyt mediakasvatuksen pitkän aikavälin edistämistä palvelevien mittarien laadinnan. Alueiden komitea toivoo kuitenkin, ettei medialukutaidon mittareissa rajoituttaisi medioiden käytön muotoa ja kestoa kuvaaviin lukuihin, sillä medialukutaitoa arvioitaessa tulee käyttää myös yksilön kykyjä mittaavia menetelmiä. (Tietty skeptisyys numeromuotoisten indikaattorien käyttöä kohtaan on kuitenkin ymmärrettävää: luovaa ja kriittistä osaamista ja sisältöjen luokittelua on vaikea esittää määrällisesti mitattavassa muodossa.)
2.6

kiinnittää huomiota kokeiluvaiheen keskeneräisyyteen ja siihen, että se on toteutettu liian suppeana. Tutustuttuaan Euroopan komission tekemään arviointiin komitea katsoo, että välineen tarkistaminen on entistäkin tärkeämpää. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota seuraaviin seikkoihin: — Lisätään uutta välinettä koskevaa avoimuutta ja viestintää K-suunnitelman yhteydessä ja muutoinkin sekä käynnistetään etenkin välineestä mahdollisesti hyötyville — joita ovat paikallis- ja alueviranomaiset — sekä jäsenvaltioille suunnattuja tiedotuskampanjoita. — Osoitetaan todellista johtajuutta kaikilla tasoilla. — Huolehditaan siitä, että rahoituslähteiden koordinointi organisoidaan tehokkaasti. — Euroopan komission, joka on välineen alullepanija, tulee osoittaa uudelleen kiinnostusta joustavaa, käytännöllistä ja julkisia varoja säästävää välinettä kohtaan. — Pidetään huolta asianmukaisesta koordinoinnista Euroopan komissiossa. — Pyritään tehokkaaseen ”vertikaaliseen” koordinointiin hallinnon eri tasojen — erityisesti Valtakunnallisen ja alueellisen/paikallisen tason — välillä soveltamalla toissijaisuusperiaatteen”sääntelyulottuvuutta”. — Huolehditaan tunnustetun vastuutahon ohjaamien kumppaneiden organisoinnista ottamalla huomioon kunkin toimivaltuudet ja vastuualueet. — Tehdään Euroopan komissiolle, jäsenvaltioille sekä alue- ja paikallisviranomaisille selkoa välineen tuottamasta lisäarvosta.
19

On myönnettävä, että on julkisen edun mukaista säilyttää alueellisilta lentoasemilta tuotettujen alueellisten ilmakuljetuspalveluiden verkosto ja kehittää sitä, halpalentoyhtiöiden tarjoamat palvelut mukaan luettuina. Tarkkaan kohdennetut julkiset investoinnit voivat toimia jopa kannustusinvestointeina, jotka puolestaan voivat hyödyttää paikkakunnan ja alueen talouselämää huomattavasti. Jos julkiset investoinnit tällaisissa olosuhteissa lakkautetaan, saatetaan menettää alueidenvälisten halpalentopalveluiden tarjoama tilaisuus toimia alueellisen yhteenkuuluvuuden toteutumisen ja taloudellisen kilpailukyvyn kohentamisen liikkeelle panevana voimana. Julkisten investointien käytössä on voitava ottaa asianmukaisesti huomioon mahdollisuus luoda uusia työpaikkoja, elvyttää aluetta, parantaa sosiaalista osallisuutta sekä tehostaa ympäristöohjelmia ja paikkakunta- ja aluekohtaisia talouskehitysohjelmia.
b) komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myöntää täytäntöönpanosäädöksillä muita poikkeuksia 2 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten osalta. Poikkeuspyynnön on perustuttava sosioekonomiseen kustannus-hyötyanalyysiin ja yhteentoimivuuteen kohdistuvien vaikutusten arviointiin. Poikkeuksen on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 vaatimusten mukainen, ja siitä on tarvittaessa sovittava naapurijäsenvaltioiden kanssa.

b) komissio voi jäsenvaltion , alueviranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten ryhmän pyynnöstä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myöntää täytäntöönpanosäädöksillä muita poikkeuksia 2 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten osalta. Poikkeuspyynnön on perustuttava sosioekonomiseen kustannus-hyötyanalyysiin sekä yhteentoimivuuteen ja ilmastonmuutoksen torjumiseen kohdistuvien vaikutusten arviointiin. Poikkeuksen on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 vaatimusten mukainen, ja siitä on tarvittaessa sovittava naapurijäsenvaltioiden kanssa.
Covid-19-pandemian seurauksista aiheutunut kriisi on vaikuttanut jäsenvaltioihin ennennäkemättömällä tavalla. Kriisi haittaa jäsenvaltioiden talouskasvua, mikä puolestaan pahentaa vakavaa likviditeetin puutetta, joka johtuu jäsenvaltioiden terveysjärjestelmiin ja muihin taloudenaloihin tarvittavien julkisten investointien äkillisestä ja merkittävästä kasvusta. Näin on muodostunut poikkeuksellinen tilanne, jonka ratkaisemiseksi on toteutettava erityisiä toimenpiteitä.

Covid-19-pandemian seurauksista aiheutunut kriisi on vaikuttanut jäsenvaltioihin ennennäkemättömällä tavalla. Kriisi on lisännyt köyhyysriskiä ja sosiaalisten erojen syvenemistä EU:ssa, ja se haittaa jäsenvaltioiden talouskasvua, mikä puolestaan pahentaa vakavaa likviditeetin puutetta, joka johtuu jäsenvaltioiden terveysjärjestelmiin ja muihin taloudenaloihin tarvittavien julkisten investointien äkillisestä ja merkittävästä kasvusta. Näin on muodostunut poikkeuksellinen tilanne, jonka ratkaisemiseksi on toteutettava erityisiä toimenpiteitä.
Nuorten aloitteellisuus on yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla merkittävä voimavara. Euroopan solidaarisuusjoukot edistävät sitä tarjoamalla nuorille mahdollisuuden laatia ja toteuttaa omia hankkeitaan, joissa he voivat tarttua tiettyihin ongelmiin paikallisyhteisöjensä eduksi. Kyseisissä hankkeissa nuoret voivat testata ideoitaan, ja ne tukevat nuorten itsensä ryhtymistä solidaarisuustoiminnan vetäjiksi. Hankkeet toimivat myös lähtökohtana vahvemmalle sitoutumiselle solidaarisuustoimiin, ja ne antavat Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujille kannustavan alkusysäyksen yrittäjyyteen tai yhdistysten, kansalaisjärjestöjen tai muiden solidaarisuus- ja nuorisoalan tai voittoa tavoittelemattoman sektorin elinten perustamiseen.

Nuorten aloitteellisuus on yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla merkittävä voimavara. Euroopan solidaarisuusjoukot edistävät sitä tarjoamalla nuorille mahdollisuuden laatia ja toteuttaa omia hankkeitaan, joissa he voivat tarttua tiettyihin ongelmiin paikallisyhteisöjensä eduksi. Kyseisissä hankkeissa nuoret voivat testata ideoitaan, ja ne tukevat nuorten itsensä ryhtymistä solidaarisuustoiminnan vetäjiksi, mistä on hyötyä paikallisyhteisöille ja millä kannustetaan kansalaistoimintaan ja torjutaan sosiaalista syrjäytymistä ja maaseudulta kaupunkiin suuntautuvaa muuttoliikettä . Hankkeet toimivat myös lähtökohtana vahvemmalle sitoutumiselle solidaarisuustoimiin, ja ne antavat Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujille kannustavan alkusysäyksen yrittäjyyteen tai yhdistysten, kansalaisjärjestöjen tai muiden solidaarisuus- ja nuorisoalan tai voittoa tavoittelemattoman sektorin elinten perustamiseen.
14.

on vakuuttunut siitä, että uusiutuvan energian 32 prosentin osuuden tavoitetta EU:ssa on tarkistettava tulevaisuudessa teknologian kehityksen valossa niin, että tavoitteena on päästä 40 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä ilmastoneutraalisuuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Joka tapauksessa niille Euroopan alueille, jotka kykenevät ylittämään kyseisen prosenttiosuuden, olisi tarjottava asianmukaisia kannustimia ja tukea.
Verkossa toimitetaan usein digitaalista sisältöä ja digitaalisia palveluja sellaisten sopimusten nojalla, joissa kuluttaja ei maksa hintaa vaan antaa elinkeinonharjoittajalle henkilö tietoja. Digitaalisille palveluille on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja osallistuu koko sopimuksen voimassaoloajan palvelun käytön mahdollistamiseen kuluttajalle, esimerkiksi tietoihin pääsyyn tai tietojen luomiseen, käsittelyyn, tallentamiseen ja jakamiseen digitaalisessa muodossa. Esimerkkejä ovat sisältöalustoja, pilvitallennusta, selainsähköpostia, sosiaalista mediaa ja pilvisovelluksia koskevat tilaajasopimukset. Palvelun tarjoajan jatkuvan osallistumisen vuoksi on perusteltua soveltaa direktiivissä 2011/83/EU säädettyjä peruuttamisoikeutta koskevia sääntöjä, joiden mukaan kuluttaja voi kokeilla palvelua ja päättää 14 päivän kuluessa sopimuksen tekemisestä, säilyttääkö hän sen vai ei. Sen sijaan sellaisen digitaalisen sisällön toimittamista koskeville sopimuksille, jota ei toimiteta aineellisella välineellä, on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja toimittaa kuluttajalle tietyn osan tai tiettyjä osia digitaalisesta sisällöstä, esimerkiksi musiikki- tai videotiedostoja. Digitaalisen sisällön toimittamisen kertaluonteisuus on perustana direktiivin 2011/83/EU 16 artiklan m kohdan mukaiselle peruuttamisoikeuteen tehtävälle poikkeukselle, jonka mukaan kuluttaja menettää oikeuden peruuttamisoikeuteen, kun sopimuksen täyttäminen, esimerkiksi tietyn sisällön lataaminen tai suoratoisto on alkanut.

Verkossa toimitetaan usein digitaalista sisältöä ja digitaalisia palveluja sellaisten sopimusten nojalla, joissa kuluttaja ei maksa hintaa vaan antaa elinkeinonharjoittajalle tietoja. Digitaalisille palveluille on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja osallistuu koko sopimuksen voimassaoloajan palvelun käytön mahdollistamiseen kuluttajalle, esimerkiksi tietoihin pääsyyn tai tietojen luomiseen, käsittelyyn, tallentamiseen ja jakamiseen digitaalisessa muodossa. Esimerkkejä ovat sisältöalustoja, pilvitallennusta, selainsähköpostia, sosiaalista mediaa ja pilvisovelluksia koskevat tilaajasopimukset. Palvelun tarjoajan jatkuvan osallistumisen vuoksi on perusteltua soveltaa direktiivissä 2011/83/EU säädettyjä peruuttamisoikeutta koskevia sääntöjä, joiden mukaan kuluttaja voi kokeilla palvelua ja päättää 14 päivän kuluessa sopimuksen tekemisestä, säilyttääkö hän sen vai ei. Sen sijaan sellaisen digitaalisen sisällön toimittamista koskeville sopimuksille, jota ei toimiteta aineellisella välineellä, on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja toimittaa kuluttajalle tietyn osan tai tiettyjä osia digitaalisesta sisällöstä, esimerkiksi musiikki- tai videotiedostoja. Digitaalisen sisällön toimittamisen kertaluonteisuus on perustana direktiivin 2011/83/EU 16 artiklan m kohdan mukaiselle peruuttamisoikeuteen tehtävälle poikkeukselle, jonka mukaan kuluttaja menettää oikeuden peruuttamisoikeuteen, kun sopimuksen täyttäminen, esimerkiksi tietyn sisällön lataaminen tai suoratoisto on alkanut.
1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on yksilöllinen oikeus vähintään neljän kuukauden vanhempainvapaaseen, joka on pidettävä ennen kuin lapsi saavuttaa tietyn iän, jonka on oltava vähintään kaksitoista vuotta.

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työntekijöillä on yksilöllinen oikeus vähintään neljän kuukauden vanhempainvapaaseen, joka on pidettävä ennen kuin lapsi saavuttaa tietyn iän, jonka on oltava vähintään kaksitoista vuotta.
4)

Muutetaan 36 artikla seuraavasti: a) Korvataan kohdan 1 a alakohta seuraavasti: ”sijoituksen on lisättävä kilpailua kaasuntoimitusten alalla ja parannettava toimitusvarmuutta ja otettava huomioon kolmansista maista tulevan ja niihin menevän infrastruktuurin yhteydessä myös asianomaisen tarjonnan rakenne ja pääsy vienti- ja tuontiputkiin tällaisissa kolmansissa maissa; b) Lisätään 3 kohtaan toinen virke seuraavasti: ”Kun kyseessä oleva infrastruktuuri kuuluu jonkin jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan lainkäyttövaltaan, kansallisen sääntelyviranomaisen on ennen päätöksen tekemistä kuultava kolmansien maiden asianomaisia viranomaisia.” c) Lisätään 4 kohdan toiseen alakohtaan toinen virke seuraavasti: ”Kun kyseessä oleva infrastruktuuri kuuluu myös yhden tai useamman kolmannen maan lainkäyttövaltaan, jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten on ennen päätöksen tekemistä kuultava kolmansien maiden asianomaisia viranomaisia varmistaakseen kyseessä olevan infrastruktuurin osalta, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan johdonmukaisesti unionin lainkäyttöalueen rajaan saakka.”
2. Hakemuksen käsittelystä vastuussa on jäsenvaltio jossa joku ilman huoltajaa olevan alaikäisen perheenjäsen laillisesti oleskelee, mikäli tämä on alaikäisen edun mukaista. Jos hakija on naimisissa oleva alaikäinen, jonka puoliso ei oleskele laillisesti jäsenvaltioiden alueella, hakemuksen käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, jossa alaikäisen isä, äiti tai joku muu kyseisen jäsenvaltion lain tai käytännön mukaisesti hänestä vastuussa oleva aikuinen tai alaikäisen sisarus laillisesti oleskelee.

2. Hakemuksen käsittelystä vastuussa on jäsenvaltio jossa joku ilman huoltajaa olevan alaikäisen perheenjäsen laillisesti oleskelee, mikäli tämä on alaikäisen edun mukaista. Jos hakija on naimisissa oleva alaikäinen, jonka puoliso ei oleskele laillisesti jäsenvaltioiden alueella, hakemuksen käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, jossa alaikäisen isä, äiti tai joku muu kyseisen jäsenvaltion lain tai käytännön mukaisesti hänestä vastuussa oleva aikuinen tai alaikäisen sisarus laillisesti oleskelee.
37.

pitää valitettavana, ettei komission tiedonannossa esitetä minkäänlaisia ehdotuksia yleistä taloudellista etua koskevista palveluista, esimerkiksi liittyen laatuvaatimuksiin erityisesti sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta, vaikka EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artikla tarjoaisi siihen oikeusperustan. Komitea on huolissaan siitä, että yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen osalta komission huomio rajoittuu yksinomaan valtiontukikysymyksiin, vaikka kyseisillä palveluilla on keskeinen rooli sisämarkkinoilla. Komitea painottaa, että yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden tarjonnassa on ratkaisevan tärkeää, että julkisen palvelun velvoitteet perustuvat selkeisiin suuntaviivoihin ja tehokkaaseen valvontaan ja että tavoitteena on korkealaatuisten ja kustannustehokkaiden palveluiden tuottaminen. Komitea pyytää näin ollen, että Euroopan komissio tehostaa EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja alue- ja paikallisviranomaisten välisen toimivallan jaon mukaisesti toimiaan, joilla tähdätään yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden edistämiseen EU:ssa, jotta EU:n kansalaisten elämänlaatua voitaisiin parantaa kaikilla tasoilla.
Viiteasiakirja

Komission tiedonanto ”EU:n sääntelyn tila” COM(2012) 746 final Huomioon on otettu myös: Staff Working Document on the Review of the Commission Consultation Policy SWD(2012) 422 final Staff Working Document on the Action Programme for the Reducing Administrative Burdens in the EU Final Report SWD(2012) 423 final
27.

on sitä mieltä, että Euroopan perustavan, uteliaisuuteen pohjaavan tutkimuksen suorituskyvyn parantaminen on välttämätöntä suuriin haasteisiin vastaamiseksi tarvittavien innovaatioiden ja läpimurtojen kannalta. Euroopan on tehtävä huolellisesti kohdennettuja ja strategisia investointeja perustutkimukseen käyttäen tieteellistä huippuosaamista tärkeimpänä päätöksentekokriteerinä, mikä loisi edellytykset paikallisten ja alueellisten pätevyyksien ja tutkimuskapasiteetin kasvulle ja kestäväpohjaiselle jatkokehitykselle.
1.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä rooli eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA). Alueet ja kunnat kokoavat alueellaan yhteen innovointikolmion keskeiset toimijat, yhdistelmän tiedemaailman, korkeakoulujen ja tutkimusalan toimijoita sekä useita taloudellisia ja teollisia yhteisöjä erilaisissa innovoinnin arvoketjuissa ja arvoverkostoissa. Ne ovat avaintoimijoita kehitettäessä alueellisia tutkimus- ja innovointistrategioita ja luotaessa asianmukaiset perusedellytykset innovatiivisia toimintaympäristöjä varten. Niiden rooli on merkittävä luotaessa innovatiivisuuteen ja uutta luovaan yrittäjyyteen kannustava alueellinen ilmapiiri. Lisäksi alue- ja paikallisviranomaisilla on monissa tapauksissa lainsäädäntävaltaa, ja ne hallinnoivat tutkimukseen, innovointiin ja kansainvälistymiseen kohdennettavia varoja.
16.

katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artikla, jonka mukaan neuvosto hyväksyy perussopimuksissa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi tarpeelliset toimet yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan, on ainoa asianmukainen oikeusperusta nyt ehdotetulle asetukselle, koska perussopimuksissa ei ole erityisiä määräyksiä, joiden nojalla unionin toimielimillä olisi nimenomainen toimivalta kyseisessä asiassa. Valinta noudattelee linjaa, jota on aiemminkin sovellettu hyväksyttäessä säännöksiä mm. eurooppayhtiön ja eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän perussäännöistä, eikä se vaikuta mitenkään säätiöiden kansalliseen sääntelyyn. Komitea huomauttaa lisäksi, että vain yksi yhdeksästätoista kansallisesta parlamentista, jotka ovat tarkastelleet tätä asetusehdotusta toissijaisuusperiaatteen toteutumisen valvontaan liittyvän ennakkovaroitusjärjestelmän puitteissa, on antanut siitä perustellun lausunnon.
5. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle selvitys 4 kohdan mukaisesti tehdyistä seurantatuloksista 18 kuukauden kuluessa aineen lisäämisestä tarkkailtavien aineiden luetteloon ja sen jälkeen 12 kuukauden välein niin kauan, kun aine on luettelossa. Selvityksessä on oltava tiedot aseman edustavuudesta ja seurantastrategiasta.

5. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle selvitys 4 kohdan mukaisesti tehdyistä seurantatuloksista 18 24 kuukauden kuluessa aineen lisäämisestä tarkkailtavien aineiden luetteloon ja sen jälkeen 12 kuukauden välein niin kauan, kun aine on luettelossa. Selvityksessä on oltava tiedot aseman edustavuudesta, ja seurantastrategiasta ja tarvittaessa valtioidenvälisestä yhteistyöstä.