EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 24.10.1995 
KOM(95) 494 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
Epäsäännönmukaisuudet yhteisön rakennerahastojen hallinnossa Saksan uusissa 
osavaltioissa 

Epäsäännönmukaisuudet yhteisön rakennerahastojen hallinnossa Saksan uusissa 
osavaltioissa 
Johdanto 
Tilintarkastustuomioistuin sisällytti varainhoitovuotta 1993 koskeneen 
vuosikertomuksensa1 7 lukuun ("Alueita koskeva sektori") kohdan (kohdat 7.87 - 7.107 
ja 7.113), joka käsittelee Euroopan aluekehitysrahaston toimenpiteitä Saksan uusissa 
osavaltioissa (Länder). Tuomioistuimen havainnot perustuvat muun muassa kolmessa 
uudessa osavaltiossa ja Itä-Berliinissä paikalla toimitettuihin tilintarkastuksiin. Samassa 
Euroopan yhteisöjen virallisen lehden numerossa on komission vastaus tuomioistuimen 
havaintoihin. 
Euroopan parlamentti hyväksyi 5 päivänä huhtikuuta 1995 päätöksen, joka antaa 
komissiolle vuoden 1993 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden2. Mukana 
seuraavassa päätöslauselmassa oleva rakennerahastoja koskeva kohta sisältää seuraavaa: 
"Euroopan parlamentti ... kehottaa komissiota esittämään syyskuun 30 päivään 
1995 mennessä kertomuksen epäsäännönmukaisuuksista Saksan uusissa 
osavaltioissa, joka käsittää seuraavat tiedot: 
epäsäännönmukaisuuksien prosentuaalinen osuus tutkittujen tapausten 
määrästä (tapausten lukumäärä ja kyseessä olevat rahasummat), 
rahamäärät, joihin sovelletaan 24 artiklassa säädettyä menettelyä, 
takaisin perittävät ja jo perityt rahamäärät, 
yhtäältä komission ja tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat 
epäsäännönmukaisuudet ja toisaalta kansallisten viranomaisten 
epäsäännönmukaisuuksista annetun asetuksen (1681/94) mukaisesti 
ilmoittamat epäsäännönmukaisuudet;" 
Taustaa 
Saksojen 3 päivänä lokakuuta 1990 tapahtuneen yhdistymisen johdosta neuvosto 
hyväksyi 4 päivänä joulukuuta 1990 erityisasetuksen rakennerahastojen tominnasta 
entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella3. Asetuksessa tunnustetaan kyseisen 
alueen erityistilanteen vaativan siirtymäkauden toimenpiteitä, jotka sallivat poikkeuksia 
rakennerahastoihin sovellettaviin sääntöihin. Samoin siinä todetaan, että yhteisön 
toiminnan on oltava joustavaa siirtymäkauden aikana. 
EYVLN:oC 327, 24.11.1994 
EYVLN:oL 141, 24.6.1995, s. 58 
Asetus (ETY) N:o 3575/90 (EYVL N:o L 353, 17.12.1990, s. 19) 
Asetus ja sen nojalla hyväksytty yhteisön tukikehys salli yhteisölle 3000 miljoonan ecun 
menot vuoden 1991 hintatason mukaan uusissa osavaltioissa ja Itä-Berliinissä vuosien 
1991 ja 1993 välisenä aikana. Nämä jaettiin asianomaisten rahastojen kesken seuraavasti: 
Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) 1500 miljoonaa ecua 
900 miljoonaa ecua 
Euroopan sosiaalirahasto (ESR) 
Euroopan maatalouden ohjaus- ja 
tukirahaston (EMOTR) ohjausosasto 600 miljoonaa ecua 
Tässä kertomuksessa käsitellään epäsäännönmukaisuuksia, joita on ilmennyt yhteisön 
asetuksen N:o 3575/90 nojalla yhteisrahoittamissa toimenpiteissä. (1 päivästä 
tammikuuta 1994 alkaen rakennerahastoja koskevia tavanomaisia asetuksia on sovellettu 
toimintoihin uusissa osavaltioissa ja Itä-Berliinissä, jotka tätä nykyä kuuluvat rahastojen 
tavoitteeseen 1.) 
On aiheellista palauttaa mieleen uusissa osavaltioissa yhdistymishetkellä vallinnut 
uudenlainen poliittinen, taloudellinen ja hallinnollinen tilanne. Oli ensisijaisen tärkeää 
toteuttaa nopeita toimia taloudellisen tilanteen parantamiseksi muun muassa siirtämällä 
huomattavia varoja muualta liittovaltiosta ja yhteisöstä. Entisen Saksan demokraattisen 
tasavallan taloudellisia oloja koskevat tiedot olivat puutteellisia, minkä vuoksi ensialkuun 
päätetyt tukitoimenpiteet eivät aina olleet tarkoituksenmukaisia. Edeltänyt 
hallintorakenne oli kadonnut ja uudet rakenteet oli luotava tyhjästä. Huolimatta siitä, että 
läntisestä Saksasta siirrettiin lukuisia virkamiehiä uusiin osavaltioihin, uusista 
sovellettavista säännöistä yhteisön asiaan kuuluvan oikeuden määräykset mukaan lukien 
sekä markkinatalouden toiminnasta oli väistämättä vähän tietoa ja kokemusta. 
Asetuksen N:o 3575/90 täytäntöönpanoa sekä epäsäännönmukaisuuksia pitäisi tarkastella 
tätä taustaa vasten. 
Epäsäännönmukaisuuksien määritelmä 
Komissio tarkoittaa tässä kertomuksessa ilmaisulla "epäsäännönmukaisuus" asiaa 
koskevan yhteisön säännön noudattamatta jättämistä4. Tässä yhteydessä on syytä 
kiinnittää huomio kolmeen seikkaan. Epäsäännönmukaisuus ei ensiksikään välttämättä 
aiheuta taloudellisia seuraamuksia. Toiseksi, useissa kyseisistä tapauksista oli pikemmin 
kyse hallinnollisesta, kirjanpitoon liittyvästä tai tulkinnallisesta ongelmasta, johon liittyi 
vaikea käynnistysjakso uusissa osavaltioissa. Kolmanneksi, määritelmän mukaan 
"epäsäännönnnukaisuuden" käsite ei koske tapauksia, joiden kohdalla voidaan väittää, että 
taloushallinnon kannalta moitteettomasti suoritettu toimi ei ollut "hintansa arvoinen". 
Tämä määritelmä ei estä soveltamasta määritelmää, joka hyväksytään 
yhteisön taloudellisten etujen suojelusta annettavan neuvoston asetuksen 
(EY, Euratom) N:o ... (1995) yhteydessä (vrt. 1 artikla). 
Tällaisten tapausten ehkäiseminen riippuu pikemmin tehokkaasta ennakkoarviosta, 
seurannasta ja jälkiarvioinnista kuin varsinaisesta taloushallinnosta ja valvonnasta. 
Havaitut epäsäännönmukaisuudet ja hallinnolliset ongelmat 
Tässä kertomuksen osassa annetaan yksityiskohtaista tietoa uusissa osavaltioissa 
havaituista epäsäännönmukaisuuksista tai hallinnollisista ongelmista. Useimmat 
komission tietoon tulleista tapauksista havaittiin komission edustajien paikalla asetuksen 
N:o 4253/88, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna5, 23 artiklan nojalla toimittamien 
tarkastusten aikana. Liitteissä 1 ja 2 annetaan taulukon muodossa tietoa näistä 
tarkastuksista ja havaituista epäsäännönmukaisuuksista. Uusissa osavaltioissa tehtävien 
tarkastusten aikana tietyn rakennerahaston taloushallinnosta vastuussa olevat osastot 
kiinnittävät huomion kyseisen rahaston yhteisrahoittamiin ohjelmiin ja hankkeisiin. 
Varainhoidon valvonnan pääosaston (DG XX) paikalla toimittamat tarkastukset 
puolestaan pyrkivät tutkimaan jäsenvaltiossa olevien yleisten tilintarkastus- ja 
valvontajärjestelmien luonteeseen ja tarkoituksenmukaisuuteen liittyviä 
yleisluontoisempia kysymyksiä. Varainhoidon valvonnan pääosasto ja jokin 
taloushallinto-osastoista osallistuvat myös muutamiin yhtëistarkastuksiin. Vierailujen 
ohjelma sovitetaan yhteen asianomaisissa osastoissa. Petostenvastaisen toiminnan 
koordinointiyksikkö UCLAF tutkii tiettyjä tapauksia, joissa epäillään väärinkäytöstä ja 
petoksesta. 
a) ESR:n alueella (DG V:n valvonnan alainen) 
Pääosasto V:n uusissa osavaltioissa paikalla toimittamien tarkastusten aikana ei havaittu 
mitään vakavia epäsäännönmukaisuuksia lukuun ottamatta Flathus- ohjelmaa 
Thuringenissä. Tämä tapaus koskee opettajille tarkoitettua koulutusohjelmaa, jossa kävi 
ilmi, että vain osa opiskelijoiden lukukausimaksuista maksettiin asianomaisille kouluille. 
UCLAF selvittää tätä ilmeistä petosta ja koordinoi hallinnollista ja oikeudellista tutkintaa 
yhteistyössä pääosasto V:n kanssa. 
b) EMOTR:n ohjausosaston alueella (DG VI:n valvonnan alainen) 
Pääosasto VI:n uusissa osavaltioissa paikalla toimittamista EMOTR:n ohjausosaston 
yhteisrahoittamien taloudellisten toimenpiteiden tarkastuksista kaksi oli 
yhteistarkastuksia, joihin osallistui myös varainhoidon valvonta. Tarkastusten 
pääasiallisena tarkoituksena oli tutkia uusissa osavaltioissa käyttöön otetut 
hallintojärjestelmät. Esille tuli joitakin alkuvaikeuksia kuten alueellisten ja paikallisten 
viranomaisten yhteisön sääntöjen tulkinta ja oikea soveltaminen, mitkä on sittemmin 
selvitetty. Varsinaista edunsaajien tai vastuullisten hallintoviranomaisten suorittamaa 
väärinkäyttöä tai petosta, joka johtaisi hankkeen lakkauttamiseen tai maksettujen 
rahamäärien takaisin perimiseen, ei havaittu. 
EYVL N:o L 193, 31.7.1993, s. 20 
Havaitut puutteet tai epäsäännönmukaisuudet käsittivät esimerkiksi mainontaa ja 
tiedottamista koskevien sääntöjen noudattamatta jättämistä, tukien hyväksymiselle, 
valvontaraporteille jne. tarkoitettujen standardilomakkeiden käyttämättä jättämistä, 
alustavaan rahoitussuunnitelmaan tehtyjen muutosten jättämistä merkityttämättä selvästi 
seurantakomitean kokouspöytäkirjaan sekä lopullisille edunsaajille maksettuihin tukiin 
tehtyjä vähennyksiä. Viimeksi mainittuun kohtaan liittyen heinäkuussa 1993 
rahastoasetukseen tehdyt tarkistukset määräävät, että lopullinen edunsaaja saa koko tuen6. 
c) kalastuksen alueella 
Asetuksen (ETY) N:o 4042/897 nojalla tehtävään kalastustuotteiden jalostukseen liittyviä 
hankkeita koskien pääosasto XIV suoritti tarkastuksen paikan päällä Mecklenburg-
Vorpommernissa lokakuussa 1994. Epäsäännönmukaisuuksia ei havaittu, mutta valvonta-
, johtamis- ja hallintojärjestelmissä todettiin puutteita. 
Asetuksen (ETY) N:o 4253/88 21 artiklan 3 kohta, sellaisena kuin se on 
viimeksi muutettuna. 
EYVLN.oL 388, 30.12.1989 
d) EAKR:n alueella (DG XVI.n valvonnan alainen) 
Asetuksen N:o 3575/90 nojalla suoritetuille toimenpiteille "johto-osastona" toimineen 
pääosasto XVI:n uusissa osavaltioissa paikalla toimittamien tarkastusten aikana havaittiin 
seuraavia ongelmia: 
i) lukuisia tapauksia, joissa ei oltu noudatettu yhteisön sääntöjä julkisista 
hankinnoista käsittäen erityisesti markkinoiden julkistamatta jättämistä Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio pidätti asianomaiset maksut asetuksen N:o 
4253/88 24 artiklan nojalla. Muilla hankkeilla pystyttiin korvaamaan 27 hanketta, joita 
oli tuettu aluerahastosta 130 miljoonalla eculla. Ottaen huomioon uusissa osavaltioissa 
vallitsevat poikkeukselliset olosuhteet ja se, että Saksan viranomaiset olivat varta vasten 
myöntäneet sääntöjen rikkomukset, komissio päätti joulukuussa 1994 julkisiin 
hankintoihin liittyviä rikkomuksia koskien jättää rankaisematta rikkomukset, joita oli 
tehty 31 joulukuuta 1993 asti. Samoin se päätti, että tuon ajankohdan jälkeen tehdyt 
rikkomukset rangaistaan normaalin käytännön mukaisesti ja rakennerahastoista 
myönnetyt tuet voidaan periä takaisin. 
ii) Saksan julkisrahoitusta koskevat säädökset sallivat lopullisen edunsaajan 
sisällyttää tukipyyntöönsä ei vain ne menot, joista edunsaaja voi esittää tositteen, vaan 
myös ne, joita hän olettaa maksavansa seuraavien kahden kuukauden aikana. Komissio 
huomautti, että tällä käytännöllä on taipumus johtaa lopullisten edunsaajien liiallisiin 
tukipyyntöihin.Tästä johtuen komissio vaati, että Saksan viranomaisten pitäisi esittää 
ainoastaan korvauspyyntöjä, joista lopullisella edunsaajalla on esittää tosite. 
iii) puutteita lopullisten edunsaajien tilinpitojärjestelmissä mukaan lukien 
tapauksia, joissa ilmeni puutteita keskustilinpitojärjestelmässä olevien tietojen ja paikalla 
havaittujen suoritettujen menojen välisessä vastaavuudessa. Lisäksi havaittiin tapaus, 
jossa edunsaaja ei kyennyt esittämään tarkkaa kirjanpitoa EAKR:n tukemalle hankkeelle. 
iv) puutteita asiakirjoissa. Tämä kohta käsittää tapauksia, joissa tukipyyntö oli 
virheellinen tai epätäydellinen sekä tapauksia, joissa asiakirjojen osien 
alkuperäiskappaleita ei löytynyt paikan päältä. Samoin havaittiin muita asiakirjoja 
koskevia epäsäännönmukaisuuksia. 
v) useissa tapauksissa havaittiin, että EAKR:n tukeen oikeuttamattomia kuluja 
(esim. takaisin maksettava arvonlisävero, käytetyt investointihyödykkeet) oli sisällytetty 
korvauspyyntöihin, jotka nimetyt viranomaiset olivat välittäneet komissiolle. 
vi) lukuisissa tapauksissa toteutettu hanke ei vastannut täysin sitä hanketta, jolle 
aluerahastotukea oli alunperin pyydetty. Muutokset voivat heijastella investoinnin avulla 
tuotettavan tuotteen markkinatilanteen muuttumista. Samoin ne voivat heijastella 
investoinnin toteuttamisen huomattavaa viivästymistä sekä sen aineellista muuttumista, 
tai kuten eräässä tapauksessa, missä tuki oli maksettu investointihankkeelle, joka ei ollut 
oikeutettu saamaan aluerahastotukea. 
e) Varainhoidon valvonnan havaitsemat epäsäännönmukaisuudet ja hallinnolliset 
ongelmat 
Varainhoidon valvonta (DG XX) on suorittanut järjestelmien tilintarkastuksia ja muita 
tarkastustoimia uusissa osavaltioissa sekä itsenäisesti että yhteistyössä jonkin hallinto-
osaston kanssa. 
Varainhoidon valvonta on osallistunut EMOTR:n ohjausosastoa koskien kolmeen 
pääosasto VI:n aloitteesta tehtyyn tarkastuskäyntiin sekä kolmeen varainhoidon 
valvonnan omasta aloitteesta tekemään käyntiin (joista kaksi pääosasto VI:n ja yksi 
pääosasto XIV:n kanssa). 
ESR:a koskien varainhoidon valvonta on tehnyt tarkastuskäynnin kaikkiin uusiin 
osavaltioihin sekä Itä-Berliiniin. Useimmissa tapauksissa (neljä tapausta kuudesta) 
käynnin tarkoitus oli järjestelmän tilintarkastus. Tarkastukset osoittivat, että uusissa 
osavaltioissa tehtävään osoitetuilla viranomaisilla oli yleisesti katsoen riittämättömästi 
henkilökuntaa, jotta ne voisivat taata ESR:n toimenpiteiden asianmukaisen hallinnon ja 
valvonnan, ja että ne olivat riippuvaisia teknisen avun mukaisesti rahoitetuista 
kolmansista osapuolista. Tämä tilanne ei voi jatkua loputtomiin vaan se pitää selvittää 
kunnolla. Ennakoitujen ja varsinaisten menojen välillä havaittiin tiettyä sekaannusta, 
missä komissiolle oli toisinaan ilmoitettu edellinen jälkimmäisen sijaan, mikä on vastoin 
sääntöjä. Kolmanneksi, Itä-Berliiniin ja Thuringeniin tehtyjen tarkastusten aikana 
havaittiin virheellisiä tai puutteellisia tukipyyntöjä. Näihin tehtiin tarvittavat rahoitukseen 
liittyvät korjaukset. 
Varainhoidon valvonta on myös tehnyt tarkastuksia paikan päällä EAKR:n 
yhteisrahoittamia toimia Sachsenissa ja Thuringenissä koskien. Toimet Sachsenissa ovat 
varsin uusia ja niistä ei ole vielä tehty johtopäätöksiä. Thûringenin kohdalla havaittiin 
seuraavia epäsäännönmukaisuuksia: ilmoitettujen menojen ja tilinpitojärjestelmässä 
olevien tietojen välinen ristiriitaisuus, vahvistavien asiakirjojen puuttuminen, tukeen 
oikeuttamattomien kustannusten ilmoittaminen sekä eräs tapaus (yksi edellä DG XVI:n 
tarkastusten yhteydessä mainituista tapauksista), jossa ei oltu noudatettu yhteisön 
sääntöjä julkisista hankinnoista. 
Komission osastot ovat tehneet kaikkiaan 36 tarkastusta paikan päällä uusissa 
osavaltioissa. 
Tilintarkastustuomioistuin teki puolestaan tarkastuksia Itä-Berliinissä sekä Mecklenburg-
Vorpommernissa, Sachsen-Anhaltissa ja Thuringenissä. Tuomioistuimen havainnot ja 
komission vastaukset on jo julkaistu, kuten edellä on mainittu. Petostenvastaisen 
toiminnan koordinointiyksikkö UCLAF jatkaa tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin 
perustuvaa tutkintaansa. 
Heinäkuun 11 päivänä 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1681/948 mukaan 
jäsenvaltioiden on annettava komissiolle neljännesvuosittain kertomus kaikista epäillyistä 
väärinkäytöistä, jotka ovat olleet alustavan hallinnollisen tutkinnan tai oikeustutkinnan 
kohteena. Saksan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet mistään epäsäännönmukaisuuksista 
uusia osavaltioita ja Itä-Berliiniä koskien. Komissio jatkaa tämän asetuksen oikeaa 
soveltamista koskevan ongelman selvittämistä. 
Epäsäännönmukaisuuksien selvittäminen 
On tärkeää tehdä selväksi jäsenvaltioiden ja komission vastuualueet rakennerahastojen 
yhteisrahoittamia toimenpiteitä koskevien epäsäännönmukaisuuksien ja hallinnollisten 
ongelmien selvittämisessä. 
Ensisijainen vastuu epäsäännönmukaisuuksien ehkäisemisestä ja ilmenevien epäkohtien 
vastaisista toimenpiteistä kuuluu asetuksen (ETY) N:o 4253/88 23 artiklan 1 kohdan 
nojalla jäsenvaltioille: 
"Julkisten tai yksityisten hankkeenedistäjien toteuttamien toimien 
menestyksellisyyden takaamiseksi jäsenvaltioiden on toimia täytäntöönpantaessa 
toteutettava tarpeelliset toimenpiteet: 
voidakseen säännöllisesti todentaa, että yhteisön rahoittamat toimenpiteet 
toteutetaan oikein, 
ehkäistäkseen epäsäännönmukaisuuksia ja ryhtyäkseen toimenpiteisiin 
niitä vastaan, 
periäkseen takaisin varat, jotka on menetetty väärinkäytön tai 
laiminlyönnin vuoksi..." 
Jäsenvaltioiden on myös annettava asetuksen N:o 1681/94 mukaisesti komissiolle tieto 
hallinnollisen käsittelyn tai oikeuskäsittelyn kulusta. 
Perustamissopimuksen 209 a artiklassa määrätyn yhdenmukaisuusperiaatteen mukaisesti 
jäsenvaltioiden on sovellettava samoja asianmukaisia rangaistuksia yhteisön taloudellisia 
etuja vahingoittavaan petolliseen menettelyyn kuin ne soveltavat suojatakseen omia 
taloudellisia etujaan. 
Komission ja jäsenvaltioiden välisissä suhteissa komissio pyrkii kaikin keinoin 
korostamaan näitä jäsenvaltioiden olennaisia vastuualueita. Useimmat rakennerahastojen 
rahoitustoimenpiteistä toteutetaan jäsenvaltioissa ja niitä johdetaan jäsenvaltioissa eri 
tason virkamiesten ohjauksessa ja valvonnassa tai näiden ohjauksen ja valvonnan avulla. 
Komissio pyrkii omalta osaltaan erityisesti paikalla suoritettavin tarkistuksin 
varmistamaan, että jäsenvaltioissa on luotu asianmukaiset johto- ja valvontajärjestelmät 
ja että ne toimivat käytännössä moitteettomasti. Jos epäsäännönmukaisuuksia havaitaan 
EYVL N:o L 178, 12.7.1994, s. 43 
komissio joko pyytää jäsenvaltiota suorittamaan tarpeellisen korjaustoimen (esim. 
esittämällä tarkastetun ilmoituksen menoista jos tukeen oikeuttamattomia menoja on 
ilmoitettu) tai suorittaa tarpeellisen toimen itse, mikä voi käsittää taloudellisen tuen 
vähentämisen, pidättämisen tai peruuttamisen asetuksen N:o 4253/88 24 artiklassa 
säädetyn menettelytavan mukaisesti. Tämä kohta käsitellään yksityiskohtaisemmin 
jäljempänä tässä kertomuksessa. 
Paikalla tehtävän tarkastuksen lopuksi komissio pitää yleensä kokouksen jäsenvaltioiden 
vastuullisten viranomaisten kanssa havaintojen läpikäymiseksi. Jäsenvaltioille lähetetään 
myöhemmin yksityiskohtaiset johtopäätökset, jotka usein vaativat parannusten ja 
korjausten tekoa. Komissio lähettää myös tilintarkastustuomioistuimelle 
yksityiskohtaisen kertomuksen jokaisesta paikalla tehdystä tarkastuksesta. 
Valvonnan suorittamisen lisäksi komissio on nähnyt paljon vaivaa parantaakseen uusissa 
osavaltioissa rakennerahastojen kanssa toimivien virkamiehien tietoja. Esimerkiksi 
varainhoidon valvonta on järjestänyt Saksassa neljä seminaaria, joihin osallistuivat 
uusien osavaltioiden ohjelmajohto. Pääosasto XVI järjesti samanlaisen seminaarin 
Brysselissä kesäkuussa 1995 ja pääosasto VI on järjestänyt kolme seminaaria uusissa 
osavaltioissa. Komission paikalla tekemillä tarkastuksilla on myös hyödyllinen 
pedagoginen tehtävä ja samoin komission osallistuminen kaikkiin seurantakomitean 
kokouksiin edistää tätä asiaa. 
Kuten edellä mainittiin parlamentti on pyytänyt komissiota antamaan sille muun muassa 
seuraavat tiedot: 
a) epäsäännönmukaisuuksien prosentuaalinen osuus tutkittujen tapausten 
määrästä (tapausten lukumäärä ja kyseessä olevat rahasummat), 
b) rahamäärät, joihin sovelletaan 24 artiklassa säädettyä menettelyä 
c) takaisin perittävät ja jo perityt rahamäärät. 
A-kohtaa koskien komission edustajat tutkivat esimerkiksi toimenpideohjelman 
täytäntöönpanoa koskevan paikalla tehtävän tarkastuksen aikana ensin 
kokonaisjärjestelmän, jonka kautta tuki kulkeutuu lopullisille edunsaajille, tarkastaen, 
että järjestelmän rakenne on teoreettisesti tyydyttävä. Tämän jälkeen edustajat valitsevat 
ohjelmasta tietyn joukon hankkeita ja tutkivat yksityiskohtaisesti niiden 
rahoitusliiketoimet ja kirjanpidolliset toimet, jotka ovat yhden tai useamman komissiolle 
tehdyn ohjelmaa koskevan menoihin liittyvän ilmoituksen taustalla. Tarkastuksien 
yhteydessä voidaan havaita epäsäännönmukaisuuksia tai hallinnollisia ongelmia, mutta 
niitä ei voi mielekkäästi esittää prosentuaalisesti. Komission tarkastukset eivät myöskään 
ole perusteellisia varainhoidon tilintarkastuksia, vaan ovat pikemmin 
järjestelmäanalyysejä ja otannan avulla tehtäviä tarkastuksia järjestelmän oikeasta 
käytännön soveltamisesta. On myös huomattava, että paikalla tehtävien tarkastusten 
ohjelmaa suunnitellessaan komissio käyttää apunaan riskiarviota suunnatakseen 
tarkastukset alueille, joissa kokemuksien mukaan on mahdollista todeta 
epäsäännönmukaisuuksia. Tästä johtuen havaittujen epäsäännönmukaisuuksien 
esiintymistiheys voi olla suurempi kuin yleensä. On myös selvää, että vaikka komission 
paikalla tekemiin tarkastuksiin kuuluu aina asianomaisten osavaltioviranomaisten 
tapaaminen, komission on konkreettisesti mahdollista tavata vain pieni osa lukuisista 
paikallisista viranomaisista, edunsaajayrityksistä jne., joille maksut lopulta suoritetaan. 
Siten liitteen 2 taulukossa esitetyt epäsäännönmukaisuudet eivät ole täydellinen selvitys 
kaikista yksittäisistä epäsäännönmukaisuuksista, joita on mahdollisesti esiintynyt. Jonkin 
viranomaisen tai edunsaajan kohdalla on päinvastoin voitu todeta useampia 
epäsäännönmukaisuuksia. 
Edellä mainittuja b- ja c-kohtia koskien asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklassa 
säädetään, että komissio voi yhteistyöhön osallistumista noudattaen tehdyn 
asianmukaisen tutkinnan jälkeen vähentää rakennerahastojen yhteisrahoittamaan 
toimenpiteeseen annettua tukea tai pidättää sen, jos tutkinta paljastaa 
epäsäännönmukaisuuksia tai sellaisen huomattavan muutoksen, jolle ei ole pyydetty 
komission hyväksyntää ja joka vaikuttaa toimenpiteen laatuun tai niihin olosuhteisiin, 
joissa se pannaan täytäntöön. 
Tässä yhteydessä on olennaista se, että rakennerahastojen toiminnallisissa puitteissa, 
joissa komissio ei yhteisrahoita hankkeita vaan monivuotisia ohjelmia, 
epäsäännönmukaisuuksia sisältäville hankkeille myönnetyt varat voidaan yleensä käyttää 
uudelleen samassa toimenpideohjelmassa edellyttäen, että ohjelma on vielä käynnissä ja 
että tämä tehdään asetuksen N:o 1681/94 säännöksiä noudattaen. Merkittävin 
esimerkkitapaus uusissa osavaltioissa tästä ovat hankkeet, joissa ei oltu noudatettu 
sääntöjä julkisista hankinnoista (katso edellä kohta d.i) sivulla 4). Yleensä ohjelmien 
ollessa käynnissä komissio ei pura maksusitoumuksia tai peri maksuja takaisin. 
Tarpeelliset kirjanpidon tarkistukset tehdään samalle ohjelmalle suoritettavien seuraavien 
maksusitoumusten tai maksujen yhteydessä. Ohjelman päätöshetkellä voi kuitenkin 
ilmetä, että maksusitoumuksia tai maksuja ei ole kokonaisuudessaan käytetty tai että niitä 
on käytetty hankkeisiin, joissa on havaittu epäsäännönmukaisuuksia. Tässä tapauksessa 
maksusitoumukset puretaan tai maksut peritään takaisin. Yleisesti katsoen komissio 
korostaa, että epäsäännönmukaisuuksista johtuvat kaikki varainhoidon tarkistukset 
suoritetaan asianmukaisesti. 
Johtopäätös 
Tässä lyhyessä kertomuksessa on pyritty tekemään selkoa Saksan uusissa osavaltioissa 
asetuksen N:o 3575/90 ainutkertaisen täytäntöönpanon aikana esiintyneistä 
epäsäännönmukaisuuksista ja hallinnollisista ongelmista. Kertomuksessa on selvitetty 
jäsenvaltion ja komission toisistaan poikkeavat velvollisuudet epäsäännönmukaisuuksien 
selvittämisessä sekä komission rooli. Uusissa osavaltioissa ja muualla yhteisössä 
tehtävissä rakennerahastotoimissa komissio jatkaa päättäväisesti toimintaansa 
epäsäännönmukaisuuksien vähentämiseksi ja havaittujen epäsäännönmukaisuuksien 
selvittämiseksi asianmukaisella tavalla, tai vaatien kansallisia viranomaisia selvittämään 
ne asianmukaisesti. Tähän kuuluu tarpeellisten varainhoidon tarkistusten tekeminen tai 
niiden tekemisen vaatiminen. Komissio kuitenkin jälleen korostaa, että jäsenvaltion on 
itse pyrittävä kaikin keinoin ehkäisemään epäsäännönmukaisuudet ja selvittämään ne, jos 
niitä havaitaan. 
10 
LIITE 1 
KOMISSION EDUSTAJIEN UUSIIN OSAVALTIOIHIN (LÄNDER) TEKEMÄT 
TARKASTUSKÄYNNIT 
EAKR:n alueella 
1. 5.-10. lokakuuta 1992 
2. 1.-5. helmikuuta 1993 
3. 22.-26. maaliskuuta 1993 
4. 21.-25. kesäkuuta 1993 
5. 28. helmikuuta - 4. maaliskuuta 
1994 
6. 18.-22. huhtikuuta 1994 
7. 6.-9. kesäkuuta 1994 
8. 4.-8. heinäkuuta 1994 
9. 26.-30. syyskuuta 1994 
10. 30. tammikuuta - 3. helmikuuta 
1995 
11. 15.-18. toukokuuta 1995 
1. 6.-8. huhtikuuta 1992 
2. 8.-10. huhtikuuta 1992 
3. 1.-5. kesäkuuta 1992 
4. 7.-11. syyskuuta 1992 
5. 14.-21. huhtikuuta 1993 
6. 21.-23. huhtikuuta 1993 
7. 10.-14. toukokuuta 1993 Sachsen 
Thiiringen 
Mecklenburg- Vorpommern 
Sachsen-Anhalt, Brandenburg, Berlin 
Mecklenburg-Vorpommern 
Sachsen-Anhalt 
Thiiringen 
Sachsen 
Berlin, Thuringen 
Berlin 
Sachsen 
EMOTRin ohjausosaston alueella 
Brandenburg 
Mecklenburg-Vorpommern 
Sachsen-Anhalt 
Thuringen 
Thiiringen 
Sachsen 
Mecklenburg-Vorpommern 
8. 7.-11. helmikuuta 1994 
11 
Berlin, Sachsen-Anhalt 
9. 30. tammikuuta - 3. helmikuuta 
1995 
10. 13.-17. maaliskuuta 1995 
11. 29.-31. toukokuuta 1995 
12. 31. toukokuuta - 2. kesäkuuta 1995 
1. 14.-18. syyskuuta 1992 
2. 24.-29. tammikuuta 1993 
3. 8.-12. maaliskuuta 1993 
4. 5.-7. heinäkuuta 1993 
5. 13.-17. syyskuuta 1993 
6. 27. syyskuuta -10. lokakuuta 1993 
7. 2.-6. marraskuuta 1993 
8. 21.-23. syyskuuta 1994 
9. 7.-11. marraskuuta 1994 
10. 21 .-24. marraskuuta 1994 
11. 7.-12. maaliskuuta 1995 
12. 2.-5. toukokuuta 1995 
1. 10.-13. lokakuuta 1994 Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Mecklenburg-Vorpommern 
Sachsen-Anhalt 
ESR;n alueella 
Berlin 
Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern 
Thuringen 
Berlin 
Berlin 
Sachsen-Anhalt 
Thiiringen 
Berlin 
Sachsen 
Sachsen 
Sachsen 
Mecklenburg-Vorpommern 
KALASTUKSEN alueella 
Mecklenburg-Vorpommern 
\l 
LIITE 2 
sivu 1 
HAVAITTUJEN EPÄSÄÄNNÖNMUKAISUUKSIEN LUOKITTELU 
-*—« 
A 
B 
C 
D 
E 
F 
G 
H 
I 
J 
K 
L Bertia 
EAKR 
1 
1 
1 EMOim-O 
1 
1 ESR 
1 Breadeabarg 
EAKR 
3 
1 
1 EMOTR-O 
2 
1 
1 
1 ESI Meckkabarg-
Vorpoamera 
EAKR 
2 
3 
2 EMOTR-O 
1 
1 ESR. Sachses 
EA» 
2 
2 
3 
4 
I 
4 
mmimtmm EMOTR-O 
1 ESR Sachsen-ABluUt 
EAKR 
2 
3 
2 EMOTR-O 
3 
2 
1 
1 ESR Tkiriagea 
EAKR 
3 
4 
2 
1 EMOTR-O 
1 ESR 
2 
1 
katso liitteenä olevat kirjainselitykset 
13 
LIITE 2 
sivu 2 
KIRJAINSELITYKSET 
Epäsäännönmukaisuudet 
A. Virheellinen tai puutteellinen tukianomus. 
B. Puuttuvat tai puutteelliset tositteet. 
C. Muut asiakirjoja koskevat epäsäännönmukaisuudet. 
D. Tukeen oikeuttamattomat kustannukset. 
E. Muiden kuin EAKR:n9 julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkomus. 
F. Toimen toteuttaminen vastoin sääntöjä. 
G. Kirjanpidon esittämättä jättäminen. 
H. Muut kirjanpitoa koskevat epäsäännönmukaisuudet. 
I. Menoja koskeva ilmoitus puuttuu tai on myöhässä. 
J. Määräaikojen noudattamatta jättäminen. 
K. Sääntöjenvastaisia menoja. 
L. Muut epäsäännönmukaisuudet. 
EAKR:a koskien katso kertomuksessa sivulla 4 kohta d)i) 
14 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 494 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 13 
Luettelonumero : CB-CO-95-535-FI-C 
ISBN 92-77-94610-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg