EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 06.02.1998 
KOM(1998) 52 lopull. 
NUORTEN EUROOPPA 
VALIARVIOINTIKERTOMUS 
(komission esittämä) 

NUORTEN EUROOPPA 
VALIARVIOINTIKERTOMUS 
SISÄLTÖ 
Johdanto 
Nuorten Eurooppa -ohjelma 
D Nuorisoa koskevien yhteisön toimien kehitys 
D Erityispiirteet ja tavoitteet 
D Toteuttamistapa 
D Ohjelman toteuttamisesta saadut alustavat tulokset 
Yhteisön nuorisoa koskevan yhteistyön uusi kehitysvaihe 
D Nuorisoa koskeva yhteistyöpolitiikka yhteisötoimien keskeisenä osana 
D Hallinnointi kansalaista lähellä toimimisen tehokkaana välineenä 
D Kolmiosainen yhteisön ohjelma 
Päätelmät 
Liitteet 
Tilastoja 
NUORTEN EUROOPPA 
VALIARVIOINTIKERTOMUS 
JOHDANTO 
Nuorten Eurooppa -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisesta 14 päivänä 
maaliskuuta 1995 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 
määrätään, että ohjelman kolmantena toteuttamisvuonna komissio antaa Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, joka koskee kahta ensimmäistä 
toteuttamisvuotta ja joka on avuksi ohjelman suuntaviivojen mahdollisessa 
uudelleenmäärittelyssä ja mukauttamisessa. 
Nuorten Eurooppa -ohjelman toteuttamisesta laadittiin yhteenveto vertailemalla 
tuettujen hankkeiden loppukertomuksia, kansallisten toimistojen laatimia 
toimintakertomuksia sekä komission ja kansallisten toimistojen järjestämien eri 
aiheita käsittelevien seminaarien ja työryhmien tuloksia. Ulkopuolisten 
asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin tulosten perusteella voitiin lisäksi määritellä 
joukko tuloksia, vaikutuksia ja kehitysaskeleita sekä joitakin tulevaisuuden 
toimintalinjoja. 
Nuorten Eurooppa -ohjelma 
Nuorten Eurooppa -ohjelma on tarkoitettu unionin 15 jäsenvaltiossa, Islannissa, 
Liechtensteinissa ja Norjassa asuville 15 - 25-vuotiaille nuorille. Ohjelman kesto on viisi 
vuotta (1995-1999) ja ohjelmaan sekä vuodeksi 1995 että vuodeksi 1996 varatut määrärahat 
olivat 24 miljoonaa ecua. Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet valtiot ja Kypros voivat 
osallistua ohjelmaan vuoden 1997 lopusta alkaen. 
Ohjelmassa on viisi alaohjelmaa: 
-^ Nuoria suoraan koskevat yhteisön sisäiset toiminnat (alaohjelma A) 
•^ Nuorten parissa toimivat (alaohjelma B) 
-> Yhteistyö jäsenmaiden nuorisorakenteiden välillä (alaohjelma C) 
••• Nuorisoyhteistyö ohjelmaan kuulumattomien maiden kanssa (alaohjelma D) 
•^ Nuorisotiedotus ja nuorisotutkimus (alaohjelma E). 
Mi 
D Nuorisoa koskevien yhteisötoimien kehitys 
Nuorten liikkuvuutta edistäviä toimia tukevan Nuorten Eurooppa -ohjelman 
hyväksyminen vuonna 1988 oli muodollisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella 
toteutettavien yhteisön toimien ensimmäinen vaihe. Vuonna 1990 esiteltiin muistio1, 
jonka aihe oli nuoret Euroopan yhteisössä, ja vuonna 1991 parlamentin mietintö2 
yhteisön politiikoista ja niiden vaikutuksista nuorisoon, minkä jälkeen pidettiin 
samana vuonna nuorisoasioita käsittelevän neuvoston ensimmäinen virallinen kokous. 
Nuorisoasioista vastaavat ministerit hyväksyivät tuolloin neuvoston päätöslauselman 
nuorisoalalla toteutettavista ensisijaisista toimista. Vuoden 1991 lopussa Euroopan 
parlamentti perusti ensisijaisten toimien toteuttamista varten budjettikohdan3, joka 
vuonna 1993 nimettiin "nuorisopolitiikaksi" ja joka tuolloin kattoi sekä Nuorten 
Eurooppa -ohjelman että ensisijaiset toimet. 
Komissio aloitti yhteisötason nuorisoa koskevan yhteistyöpolitiikan Euroopan 
yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklan mukaisesti Nuorten Eurooppa -ohjelman 
kolmannen vaiheen toteuttamista koskevalla ehdotuksellaan, jonka neuvosto ja 
Euroopan parlamentti hyväksyivät 14. maaliskuuta 1995. Kolmannen vaiheen 
toteuttaminen mahdollisti sen, että Nuorten Eurooppa -ohjelman kahdessa 
ensimmäisessä vaiheessa kehitetyt eri toimet voitiin yhdistää nuorisoa koskeviin 
ensisijaisiin toimiin sekä osiin Petra-ohjelmaa (nuorisoaloitteet) ja Tempus-ohjelmaa 
(nuorisoa koskevat toimet). 
Toimien yhdistäminen lisäsi niiden vaikutusta ja keskinäistä täydentävyyttä ja loi 
samalla nuorille suunnatulle vapaamuotoiselle koulutustoiminnalle yhtenäisen 
kehyksen. Vuonna 1996 käynnistetty kokeiluhanke "Nuorten eurooppalainen 
vapaaehtoistyö" laajensi entisestään yhteisön työkenttää nuorisoa koskevan 
yhteistyöpolitiikan alalla. 
D Erityispiirteet ja tavoitteet 
Nuorten Eurooppa -ohjelma tarjoaa tilaisuuden sosiaalisten kokemusten 
hankkimiseen. Se on keino valveuttaa nuoria ja perehdyttää heidät eurooppalaiseen ja 
valtioiden rajat ylittävään toimintaan. Ohjelmalla on katalyyttisia ja 
kerrannaisvaikutuksia, sillä se edistää samanlaisten käsitteiden ja toimien kehittämistä 
jäsenvaltioissa helpottamalla kokemusten ja hyviksi osoittautuneiden käytäntöjen 
vaihtoa. 
Nuorisoa koskevan yhteistyöpolitiikan kehys ja tavoitteet määritellään Nuorten 
Eurooppa -ohjelman ensimmäisessä artiklassa. Ohjelman tarkoituksena on antaa 
nuorille mahdollisuus saada konkreettisten kokemusten kautta kaikkia niitä taitoja ja 
tietoja, moraalikäsityksiä ja kansalaistaitoja, jotka yksilön on hankittava tullakseen 
aktiiviseksi ja vastuulliseksi kansalaiseksi. Sen tärkeimpänä tavoitteena on nuorten 
aktiivinen osallistuminen ja integroituminen yhteiskuntaan. Tämä oppiminen 
1 KOM (90) 469 lopullinen. 
2 esittelijä: M.L Vecchi, 24. toukokuuta 1991 (A3-0142/91). 
3 B3-1011. 
perustuu nuorten omaehtoiseen osallistumiseen ja siinä suositaan järjestötoiminnassa 
yleisesti käytettäviä työvälineitä. 
Nuorten Eurooppa -ohjelmassa pyritään lujittamaan yhteistyötä komission ja 
jäsenvaltioiden välillä, viranomaisten tasolla, ohjelman toteuttamisesta jäsenvaltioissa 
vastaavien kansallisten toimistojen välillä tai niiden ryhmien tasolla, jotka 
valmistelevat ja toteuttavat hankkeita. Jo ohjelman käynnistyessä vuonna 1988 
komissio loi jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten mekanismeja, joita on 
vuosien kuluessa lujitettuja kehitetty edelleen. 
Jo Nuorten Eurooppa -ohjelmaa perustettaessa määriteltiin epäedullisessa asemassa 
olevien nuorten osallistumiskiintiö ja määrättiin osallistumista edistävistä 
toimenpiteistä. Ohjelman kolmannessa vaiheessa jatketaan ja kehitetään tämän 
kohderyhmän huomioon ottavia erityistoimia. 
D Toteuttamistapa 
Komissiota, joka vastaa ohjelman toteuttamisesta, avustaa sekakomitea, jossa on kaksi 
edustajaa kustakin jäsenvaltiosta. Kansallisten toimistojen tehtävänä on ohjelman 
toiminnallinen toteuttaminen kansallisella tasolla. Nämä toimistot tekevät komission 
kanssa vuosittain sopimuksen, joka perustuu tarkkaan työsuunnitelmaan, ja saavat 
tukea, joka voi kattaa enintään 50 prosenttia niiden toimintakustannuksista. 
Yhteistyön parantamiseksi toimijoiden välillä komissio loi reaaliaikaisen NETY-
tietoverkon sekä Youthlink-ohjelmiston, jotka auttavat komissiota, kansallisia 
toimistoja ja teknisen avun toimistoa ohjelman hallinnoinnissa ja seurannassa. 
Alaohjelmaa A.I (ryhmätapaamiset) ja B.I (nuorten parissa toimivat - alaohjelma A:n 
tukeminen) hallinnoidaan hajautetusti. Komissio ja ohjelmakomitea olivat yhtä mieltä 
siitä, että muita alaohjelmia olisi parempi hallinnoida keskitetysti ainakin ohjelman 
alkuvaiheessa. Komissio aikoo nyt kuitenkin hajauttaa osan näistä alaohjelmista 
kokonaan tai osittain ohjelman kahdeksi viimeiseksi vuodeksi. Lisäksi kaikkien 
toimien keskitetty hallinnointi hoidetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja 
nuorisojärjestöjen kanssa. 
Komissio laatii lähikuukausina analyysin kansallisten toimistojen toiminnasta, joten 
tässä asiakirjassa ei keskitytä niiden arviointiin. Siitä voidaan kuitenkin esittää 
joitakin havaintoja. Ensinnäkin on korostettava, että kansallisten toimistojen 
päätöksentekojärjestelmä ja niiden hallinnollinen ja oikeudellinen rakenne ovat 
erilaiset kaikissa jäsenvaltiossa. Toimistot voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään. 
Ensimmäisen ryhmän muodostavat toimistot, jotka ovat julkisen tai valtionhallinnon 
osa (esimerkiksi osa ministeriötä), ja toisen ryhmän toimistot, jotka ovat osa yksityistä 
organisaatiota (nuoriso- tai muuta järjestöä). Viimeksimainitut ovat tehneet 
viranomaisten kanssa palvelusopimuksen tai ovat jonkin muun syyn vuoksi niistä 
riippuvaisia (avustukset). Tämä suhde valtioon merkitsee myös sitä, että valtio 
rahoittaa 50 - 75 prosenttia näiden toimistojen talousarviosta. Se, onko toimisto osa 
valtionhallintoa vai yksityistä organisaatiota, vaikuttaa myös siihen, kuinka avoimesti 
toimisto toimii ja mitä sääntöjä asiakirjojen käsittelyssä noudatetaan. Lisäksi 
ainoastaan hyvin pienellä osalla kansallisia toimistoja on oikeus tehdä täysin itsenäisiä 
päätöksiä. Useimmissa tapauksissa päätökset tekee valintakomitea, jossa kullakin 
nuorisojärjestöllä on tavallisesti omat edustajansa. 
Kansalliset toimistot ovat ohjelman hajauttamisen tärkeimpiä toimijoita. Ne ovat 
osa verkostoa, joka on kehittynyt vuosia kestäneessä vuorovaikutuksessa komission 
kanssa. Vaikka tämä verkosto onkin vähitellen lujittunut, kaikista vaikeuksista ei ole 
päästy koska verkosto on laajentunut jatkuvasti uusien osallistujamaiden liittyessä 
siihen. Kyse ei ole pelkästään hallinnollisten ongelmien ratkaisemisesta vaan ennen 
kaikkea ohjelman yhteisöulottuvuuden ja yhtenäisen lähestymistavan säilyttämisestä. 
Tämä edellyttää, että hankkeiden ja toimien sisällöstä, toimintalinjoista ja laadusta 
sovitaan ja neuvotellaan yhdessä ottaen kuitenkin samalla huomioon, että todellisuus 
ja taloudellis-sosiaaliset ja kulttuuriin liittyvät perinteet voivat eri maissa olla hyvin 
erilaiset. Kaikkien 18 osallistujamaan toimistojen on jatkuvassa yhteydessä ja 
vuorovaikutuksessa keskenään ja komission kanssa. 
Kokemusten perusteella kansallisten toimistojen osallistuminen kaikkiin alaohjelmiin 
edellyttää niiden ottamista mukaan päätöksentekoon eli alaohjelmien määrärahojen 
hajauttamista. Laajempi hajauttaminen edellyttää myös valvonnan ja seurannan 
tehostamista ja entistä avoimempia menettelyjä ja tehokkaampaa tiedonkulkua. Tämä 
vaatii todellista ponnistusta komissiolta, jonka on lähivuosina tehostettava edelleen 
toimintaansa. 
D Ohjelman toteuttamisesta saadut ensimmäiset tulokset 
Ohjelman osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että Nuorten Eurooppa -ohjelma on 
nuorille tärkeä koska se on avoin ohjelma, joka on merkittävästi lisännyt 
vapaamuotoisen koulutuksen arvostusta sekä jäsenvaltioiden että koko Euroopan 
tasolla. Osapuolet arvioivat myös, että Nuorten Eurooppa -ohjelman oppimista 
korostava luonne erottaa sen muista nuorten vapaa-ajan käyttöön liittyvistä 
toiminnoista. Nuorisotyöhön yleensä ja erityisesti kansainvälisen tason nuorisotyöhön 
liittyviä erilaisia perinteitä on yhä paljon, mutta missään maassa ei ole sellaista 
ohjelmaa, joka rakenteeltaan tai sisällöltään olisi verrattavissa Nuorten Eurooppa -
ohjelmaan. 
Ohjelma on konkreettisesti laajentanut ja kehittänyt kansainvälistä nuorisotyötä. Tämä 
rajoittui aiemmin jäsenvaltioiden kahdenvälisten sopimusten tarjoamiin mahdolli­
suuksiin, joihin ohjelma on lisännyt eurooppalaisen ulottuvuuden. Tältä osin jäsen­
valtioiden kanssa sovitut jatkuvaa yhteistyötä koskevat säännöt ovat mahdollis­
taneet nuorisoa koskevien toimien lujittamisen jäsenvaltioissa ja edistäneet paikallis­
tason uusia aloitteita. Ohjelmassa otettiin käyttöön kansallisia ja Euroopan tason 
toimia koskevat laatuvaatimukset ja se on kannustanut investointeja koulutukseen ja 
tutkimukseen. 
Ohjelman tavoitteet ovat yhteneviä kansallisten nuorisopolitiikkatavoitteiden kanssa 
ja noudattavat kaikkien jäsenvaltioiden vahvistamia tavoitteita, kuten demokratian 
kehitystä, suvaitsevaisuutta ja nuorison aktiivista sopeutumista yhteiskuntaan. 
Eri alaohjelmien kehitys ja tulokset 
Vuosina 1995-1996 kaikki ohjelman toimijat (nuoret, järjestöt, kansalliset toimistot, 
komitean jäsenet ja komissio) saattoivat perehtyä ohjelmaan, joka koostui erilaisista 
toisiaan täydentävistä, yhteiseen tavoitteiseen pyrkivistä alaohjelmista. Kaksi 
ensimmäistä toteuttamisvuotta mahdollistivat uusien alaohjelmien sisällyttämisen 
tähän kehykseen. Samalla kehitettiin nuorisovaihtoa, jota oli toteutettu jo ennen 
ohjelman kolmatta vaihetta. Tuettujen toimintojen tärkeimpiin teemoihin kuuluivat 
muun muassa taiteet ja kulttuuri, eurooppalaisuuden tiedostaminen ja elinolot. 
On korostettava, että talousarvion lukujen tarkastelu osoittaa käytettyjen varojen 
tuoneen suoraa hyötyä tuen vastaanottajille. Menettelyjä ja sääntöjä, jotka 
koskevat tuen jakamista hajautetun ja keskitetyn tason välillä, pidetään kuitenkin 
usein liian hankalina ja huonosti vallitsevaan todellisuuteen sopivina. Kyse on 
kuitenkin monisäikeisestä ongelmasta, jonka ratkaiseminen edellyttää kansalaista 
lähellä toimimisen vaatimuksen sovittamista yhteen julkisten varojen moitteettomaan 
hallintaan liittyvien velvoitteiden kanssa. Näitä ongelmia pahentaa se, että on 
varottava vaarantamasta niiden toimijoiden asemaa, joilla on käytetävissään niukalti 
varoja, ja samalla pyrittävä ylläpitämään hankkeiden korkeaa laatua. 
Ohjelma sisältää toimia, joilla helpotetaan epäedullisessa asemassa olevien 
nuorten osallistumismahdollisuuksia kaikkiin alaohjelmiin. Tämä on keskeinen 
tavoite, jonka toteuttaminen aiheuttaa joitakin ongelmia alatasolla. Omaksuttu 
lähestymistapa vaatii jäsenvaltioiden välistä jatkuvaa yhteydenpitoa ja toimien 
yhteensovittamista, jotta toimenpiteet voitaisiin kohdentaa oikein. Vuosina 1995-
1996 jäsenvaltiot varasivat 37 prosenttia alaohjelmaan A.I kohdistetuista 
määrärahoista sellaisten hankkeiden tukemiseen, joihin osallistuu epäedullisessa 
asemassa olevia nuoria. Näiden lukujen lisäksi on korostettava että kyseisten 
alaohjelmien luonne, pedagoginen avoimuus ja ohjelman metodologia tekevät siitä 
välineen, joka soveltuu erityisen hyvin näille epäedullisessa asemassa oleville 
nuorille, jotka eivät kenties helposti tulisi harkinneeksi osallistumista muihin yhteisön 
ohjelmiin. Tästä syystä on jatkettava ja kehitettävä toimenpiteitä varsinkin tämän 
kohderyhmän parissa toimivien kouluttamiseksi ja jäsenvaltioiden välisten yhteyksien 
lisäämiseksi ja uusien yhteistyösuhteiden luomiseksi. 
Komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on konkreettinen ja hyödyllinen 
esimerkki toissijaisuusperiaatteen soveltamisesta. Kansalliset toimistot ovat joutuneet 
laajentamaan toimintaansa verrattuna ohjelman kahteen ensimmäiseen vaiheeseen, 
joiden vaikutusalue oli kapeampi. Kahden toimintavuoden jälkeen havaittiin yhä 
puutteita ja ongelmia, joiden ratkaisusta ei aina ole päästy yhteisymmärrykseen. 
Jäljellä olevat ongelmat on ratkaistava asianmukaisin toimin, ja kansallisia toimistoja 
on kannustettava käyttämään tehokkaammin mahdollisuuksia, joita ohjelma ja 
toimistojen komission kanssa tekemät sopimukset niille tarjoavat (henkilöstön 
koulutus, tiedotus- ja neuvontatyön välineet, aihepiirikohtaisten seminaarien 
kannattavuuden lisääminen jne.). Lisäksi on tehostettava toimistojen työskentelyä 
verkostona. 
Alaohjelma A Nuoria suoraan koskevat yhteisön sisäiset toiminnat 
Alaohjelman runkona ovat ryhmätapaamiset (alaohjelma A.I), joka oli kahden 
ensimmäisen vaiheen aikana ohjelman ainoa osa. Sitä täydennettiin vuodesta 1995 
alkaen unionin nuorison aloitteellisuutta, luovuutta ja yhteisvastuuta lisäävillä toimilla 
(alaohjelmat A.II. 1 ja A.II.2). 
Alaohjelma AJ Ryhmätapaamiset 
Alaohjelmasta hyötyi yli 100 000 nuorta vuosina 1995-1996. Ohjelman kahden 
ensimmäisen vaiheen ansiosta nuoret yhdistävät mielessään ryhmätapaamiset Nuorten 
Eurooppa -ohjelmaan. Tämä ryhmätapaamisten tuntemus ohjelman muihin toimiin 
verrattuna selittyy myös sillä, että suurin osa kansallisista toimistoista pitää 
tämäntyyppistä toimintaa korostetusti esillä tiedotus- ja neuvontatyössään ja että 
jotkut organisaatiot ovat erikoistuneet tälle alalle. 
Alaohjelmaa A.I hallinnoidaan hajautetusti lukuun ottamatta eurooppalaisten 
kansalaisjärjestöjen monenkeskistä toimintaa, jota komissio hallinnoi suoraan. Tämän 
alaohjelman piiriin kuuluvat projektit toimitetaan suoraan kansallisille toimistoille, 
jotka ovat vastuussa niiden valinnasta, tarvittavien sopimusten tekemisestä sekä 
projektien rahoituksesta ja seurannasta. Koska alaohjelmasta on ollut olemassa 
pitkään, kansalliset toimistot ovat tottuneita hallinnoimaan sitä. Yleisesti ottaen olisi 
kuitenkin tarpeen vielä pohtia uusia ryhmätapaamisten muotoja sekä mahdollisuuksia 
lisätä vuorovaikutusta ohjelman muiden alaohjelmien kanssa ja lisätä vaiheittain 
monenkeskistä nuorisovaihtoa. Yhteisötason yhteistyön kannalta on tärkeää tiivistää 
kansallisten toimistojen välistä vuorovaikutusta ja lisätä valintatulosten ja hankkeiden 
seurannan avoimmuutta. Komission perustamat uudet viestintäjärjestelmät NET Y ja 
Youthlink auttavat toimistoja tässä tehtävässä. 
Nuorten Eurooppa -ohjelma on useille nuorille ensimmäinen monikulttuurinen 
kokemus, johon he ovat kertoneet olleensa hyvin tyytyväisiä. Moni osallistuja on 
suunnitellut hankkeen jälkeen osallistuvansa toimintaan tulevaisuudessakin, ja lisäksi 
hankkeet ovat usein herättäneet usein toiveita laajemmasta liikkuvuudesta. 
Ryhmä saksalaisia, luxemburgilaisia, englantilaisia ja hollantilaisia nuoria valmisti 
katuesityksen, jonka teemana oli rasismin vastustaminen. Tämä esitys kiersi 
Luxemburgissa, Rotterdamissa, Sheffieldissä ja Berliinissä alueilla, joilla eri maista 
kotoisin olevat ihmiset ovat päivittäin tekemisissä toistensa kanssa. 
Alankomaissa järjestettyyn tapahtumaan osallistui 25 vammaista nuorta. 
Alankomaalaiset osallistujat olivat myös vammaisia ja toimivat suomalaisten, 
espanjalaisten, portugalilaisten ja itävaltalaisten nuorten isäntinä. Tarkoituksena oli 
tutustua käytännössä erilaisiin vammaisten liikkuvuutta parantaviin toimiin. Nuoret 
saattoivat itse arvioida innovatiivisia kokemuksiaan ja edistää myöhempää 
sopeutumistaan omaan ympäristöönsä. Tämän ensikokemuksen jälkeen pyritään 
järjestämään toinen tapaaminen, josta vbstaavat Etelä-Euroopan maat. 
Aivan kuten nuorisoaloitteet-alaohjelmassa, eurooppalainen ulottuvuus ei 
ryhmätapaamisissakaan ole usein näkyvästi esillä vaan vaikuttaa taustalla. Monet 
osallistujat ovat kertoneet, että he eivät ryhmätapaamisten aikana olleet juurikaan 
oppineet uutta Euroopan unionista tai että eurooppalaisuuteen liittyvät teemat eivät 
kiinnostaneet heitä. Siitä huolimatta he pitivät ryhmätapaamisiin liittyviä teemoja 
tärkeinä. Suurin osa teemoista liittyi kaikille unionin maille yhteisiin ongelmiin, kuten 
solidaarisuuteen, rasismiin ja ympäristöön. Osallistujat arvioivat myös, että eri maista 
kotoisin olevien nuorten työskentely yhdessä oli yksi tapaamisten tärkeimmistä 
anneista. Tämän perusteella on syytä edelleen pohtia, miten alaohjelman 
eurooppalaista luonnetta voitaisiin parhaiten edistää, hyödyntää ja levittää muun 
muassa tukihakemuslomakkeissa ja loppukertomuksissa. Lisäksi aivan liian usein 
Nuorten Eurooppa -ryhmätapaamisiin tai muuhun ohjelman toimintaan osallistujat 
saavat ainoastaan sattumalta tietää osallistuvansa yhteisön ohjelmaan kuuluvaan 
toimintaan. Komission ja kansallisten toimistojen on siis jatkettava työtä ohjelman 
näkyvyyden lisäämiseksi ja sen eurooppalaisen luonteen vahvistamiseksi. 
On todettava, että nuoret itse ovat ohjelman vaikutusten tärkeimpiä levittäjiä. Kun 
vaihto on onnistunut, nuoret haluavat vetää mukaan muita nuoria ja jatkaa 
ryhmätapaamisiin osallistumista (siirtyä kahdenvälisistä kolmen- tai monenkeskisiin 
vaihtoihin tai laajentaa vaihtoja muihin maihin), tulla itse nuorten parissa toimiviksi ja 
osallistua koulutukseen. 
Vuosien kuluessa myös ohjelmasta hyötyvien järjestöjen luonne on muuttunut. Pienet, 
usein paikallisella tasolla toimivat järjestöt ovat aloittaneet osallistumisen 
ryhmätapaamisiin. Niiden joukossa on ryhmiä ja järjestöjä, jotka hankkivat 
ensimmäiset kokemuksensa nuorisovaihdosta nuorisoa koskevien ensisijaisten 
toimien yhteydessä ja ovat osallistuneet nuorisovaihtoon toivoen löytävänsä 
yhteistyökumppaneita verkoston perustamiseksi. Tilastot osoittavat, että yli 50 
prosenttia organisaatioista vaihtui uusiin vuonna 1996. 
Vuosina 1995-1996 tuettujen projektien analyysi osoittaa selvästi, että osallistujat 
saavat nuorisovaihdossa kokeilla uusia työ- ja viestintämenetelmiä, joiden avulla he 
voivat tapaamisen jälkeenkin vaihtaa kokemuksia ja käytäntöjä. 
Tätä kehitystä on tärkeää seurata ja analysoida ohjelman loppuun asti, ja sen lisäksi on 
myös tuettava sellaisia kokeiluhankkeita, joiden avulla voidaan testata uusia 
nuorisovaihdon muotoja. Lisäksi on syytä laatia perusteellinen analyysi siitä, miten 
nuorisovaihdon oppimistavoitteita ja niiden vaikutuksia seurataan, sekä tutkia uusia 
tapoja edetä näillä alueilla. 
Komissio, ohjelmakomitean lausuntojen tukemana, halusi kannustaa kolmen- ja 
monenkeskisiä vaihtohankkeita ohjelman kolmannessa vaiheessa luodakseen 
parempia mahdollisuuksia Euroopan monimuotoisuuden kokemiseen4. Suurin osa 
vaihdoista on kuitenkin edelleen kahdenvälisiä, lukuunottamatta eurooppalaisten 
kansalaisjärjestöjen järjestämiä vaihtoja. Tilanne johtuu suurelta osin tärkeimpien 
toimijoiden kokemuksen puutteesta sekä tämäntyyppisen toiminnan entistä 
korkeammista kustannuksista. Nuorisojärjestöjen ja nuorison parissa toimivien 
mielestä monenvälistä toimintaa on lisäksi hankalampi järjestää sekä pedagogiselta 
kannalta että järjestelyjen ja rahoituksen osalta. Johtopäätös on, että tähän liittyvää 
erityiskoulutusta tulisi järjestää pikaisesti. Tätä kantaa käsitellään jäljempänä 
alaohjelman B yhteydessä. Komissio aikoo myös parantaa käytettäviä menettelytapoja 
poistaakseen tämän toiminnan kustannusten muodostamat esteet. Lisäksi kansalliset 
toimistot, vaihtojen järjestäjät ja nuorison parissa toimivat arvioivat, että 
kahdenvälinen vaihto helpottaa epäedullisessa asemassa olevien nuorten 
osallistumista ja soveltuu hyvin järjestöille, jotka järjestävät nuorisovaihtoa ensi 
kertaa. 
Suurin osa ohjelmakomitean jäsenistä, joiden mielipidettä kysyttiin ohjelman 
väliarvioinnin yhteydessä, pitää monenkeskisiä vaihtoja edelleen ensisijaisina. Itse 
asiassa he arvioivat, että juuri tämä toiminta lisää yhteisötason nuorisovaihtoon 
tuomaa lisäarvoa. Kahden- ja kolmenväliseen vaihtoon liittyviä ongelmia tulisi 
analysoida perusteellisesti seuraavien kahden vuoden aikana ottaen erityisesti 
huomioon, että ohjelman tavoitteena on olla avoin kaikille nuorille. 
Alaohjelma A.II Nuorisoaloitteiden, luovuuden ja yhteisvastuun tuki 
Alaohjelma A JL1 Nuor iso aloitteet 
Nuorten Eurooppa -ohjelman tarkoituksena on tavoittaa kaikki nuoret jättämättä 
ketään ulkopuolelle. Nuoret on kohdattava omassa ympäristössään ja heitä on 
rohkaistava kehittämään aloitteellisuuttaan ja luovuuttaan eurooppalaisessa hengessä. 
Sen vuoksi ohjelma tukee nuorisoaloitteita eli nuorten itsensä alulle panemia ja 
hallinnoimia projekteja paikallisyhteisöjen tasolla jotka liittyvät suoraan nuorten 
tarpeisiin ja kiinnostuksen kohteisiin. Aloitteilla on oltava eurooppalainen teema tai 
niiden on kytkeydyttävä verkostoihin, jotka yhdistävät nuorten paikallisyhteisön ja 
Euroopan. Niiden on myös edistettävä nuorten tietoisuutta kuulumisesta Euroopan 
unioniin ja autettava heitä tiedostamaan mahdollisuutensa osallistua Euroopan 
rakentamiseen paikallisesti. 
4 Tämän vuoksi tietyn maan ja jonkin sen kumppanimaan välillä vuosittain toteutettujen kahdenvälisten 
vaihtojen määrä ei periaatteessa saa olla enemmän kuin 30 prosenttia vaihtojen kokonaismäärästä, ja 
niihin saa käyttää enintään 20 prosenttia kyseiselle maalle tähän toimintaan myönnetyistä 
määrärahoista. 
Ryhmä työttömiä nuoria tutustui toisiinsa paikallisen ympäristöjärjestön kautta. Nyt 
he haluavat perustaa kokonaan ekologisin perustein toimivan hotellin, jonka 
tarkoituksena on osoittaa, miten eletään ympäristöä kunnioittaen, kierrätetään 
materiaaleja ja vähennetään sähkön ja veden käyttöä. Hotellin tavoitteena on toimia 
mallina ihmisille, jotka haluavat kokemuksia ekologisesta elämästä ja vastaanottaa 
muista samanlaisista eurooppalaisista projekteista tulevia vieraita. Hotelliin on 
tarkoitus koota ja pitää esillä muita hankkeita koskevaa aineistoa ja tietoutta. 
Ryhmä nuoria epäsuotuisassa asemassa olevalta alueelta osallistuu veistoksen tekoon 
ja korttelin lasten leikkipaikan rakentamiseen omassa lähiympäristössään. Näiden 
toimien tarkoituksena on rakentaa suvaitsevaisuutta henkivä ympäristö tälle erityisen 
vaikeasta syrjäytymisestä ja väkivallasta kärsivälle alueelle. 
Nuorisoaloitteet-alaohjelmaa hallinnoi keskitetysti komissio. Hankkeiden valinta 
tapahtuu valintakomiteassa, joka koostuu komission, kansallisten toimistojen ja 
Euroopan nuorisofoorumin edustajista. Lisäksi kansallisten toimistojen on laadittava 
komissiolle selvitys kaikista maassa järjestettävistä hankkeista. Toimistoilla on myös 
oltava vastuuhenkilöitä, joiden tehtävänä on tukea projekteja ja toimia 
yhteyshenkilöinä nuorten ja kansallisen toimiston välillä. 
Alaohjelma A.II.l on uusi osa ohjelmaa. Sen käynnistäminen vaati pitkän 
sisäänajovaiheen ja tulokset ovat alkaneet näkyä vasta tämän kertomuksen laatimisen 
aikaan. Alaohjelmassa on kuitenkin toteutettu vuosina 1995-1996 lähes 500 
nuorisoaloitetta. Tässä vaiheessa tulosten perusteella voidaan todeta, että yhteisön 
toimen vaikutukset ovat alkaneet näkyä. On ilmeistä, että nuorisoaloitteet-alaohjelma 
on mahdollistanut tämäntyyppisen toiminnan aloittamisen tai kehittämisen 
jäsenvaltioissa. 
On kuitenkin korostettava, että nuorisoaloitteet-hanke kuuluu niihin alaohjelmiin, 
jotka kärsivät eniten ohjelman hyväksymisen viivästymisestä. Viivästymisellä oli 
kaksi merkittävää seurausta. Hyväksyttyjen hankkeiden määrä oli vuonna 1995-1996 
keskimääräistä alhaisempi, sillä nuorisoaloite-käsitettä ei ymmärretty samalla tavoin 
eri jäsenvaltioissa. Vuonna 1995 järjestetyt kaksi Euroopan tason seminaaria auttoivat 
valintaperusteiden määrittelyssä ja ymmärtämisessä, mutta kokemus on osoittanut, 
että toimia nuorisoaloitteet-alaohjelman hyväksi on edelleen kehitettävä, jotta 
tuettavien aloitteiden luonne voitaisiin määritellä paremmin ja jotta vähitellen 
päästäisiin yhteiseen lähestymistapaan vastuuhenkilöitä kouluttamalla. Komissio on 
toteuttanut joitakin tätä edistäviä toimenpiteitä vuodesta 1997 alkaen. 
Monet aloitteista rajoittuvat yhä liian usein paikalliselle tasolle ja niiden 
eurooppalaista ulottuvuutta on joskus vaikea havaita. Tähän on selityksenä etenkin se, 
että aloitteiden toteuttaminen ja toiminnan vakiintuminen paikallistasolla vaatii aikaa 
ja investointeja. Sama koskee niiden eurooppalaisen luonteen kehittämistä, sillä 
voimassaolevien menettelyjen mukaan aloite verkostojen taloudellinen tukeminen ei 
ole mahdollista. Nuorisoaloitteiden yhteisöluonnetta ja nuorten oma-aloitteisen 
toiminnan merkitystä ei myöskään ole korostettu riittävästi. On huomattava, että 
tämän alaohjelman avulla Euroopan unioni saa ensikäden tietoa nuorten 
arkitodellisuudesta. Monessa tapauksessa nuoret ovat todenneet, etteivät he olisi 
koskaan onnistuneet toteuttamaan projektiaan ilman yhteisön tukea, lisää sosiaalista 
yhteenkuuluvuuta ja toimii yhdistävänä tekijänä siitä hyötyville. Yli kolmannes 
nuorisoaloitteista johti jonkin uuden järjestön perustamiseen. Nuorten toteuttamien ja 
hallinnoimien hankkeiden seurauksena syntyi noin 60 uutta työpaikkaa. Ensimmäisen 
kahden toteuttamisvuoden aikana tuettujen hankkeiden analyysi osoittaa myös, että 
suuri osa tuensaajista osallistui ensi kertaa yhteisön ohjelmaan. Paikallistasolle 
kohdennettu yhteisön tuki mahdollisti ohjelman avaamisen uudelle kohderyhmälle ja 
sai liikkeelle sellaiset nuoret ja järjestöt, jotka eivät muuten olisi voineet ajatella 
osallistumista yhteisön ohjelmaan. On yllättävää, miten suurin osa näiden hankkeiden 
toimijoista tai aloitteentekijöistä on epäsuotuisissa oloissa kaupunki- tai 
maaseutualueilla eläviä nuoria. Vaikka aihepiirit, joiden ympärille aloitteet rakentuvat, 
ovat hyvin monipuolisia (esimerkiksi yhteiskunnalliset asiat, kulttuuri, ympäristö, 
perinteet), lähes kaikissa aloitteissa on ensisijaisena huolenaiheena sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden lisääminen. On myös havaittavissa että nuorisoaloitteet-
alaohjelmaan osallistuneita nuoria arvostetaan ja että osallistuminen on kannustanut 
heitä aloittamaan uusia hankkeita. 
Nuorisoaloitteet-alaohjelman, ryhmätapaamisten ja vapaaehtoistyön välistä luontaista 
synergiaa olisikin vastaisuudessa hyödynnettävä entistä paremmin aina ohjelman 
päättymiseen asti. 
Komissio arvioi lisäksi, että alaohjelman hallinnointia on tarpeen hajauttaa, jotta 
lisättäisiin mahdollisuuksia nuorten tarvitsemaan välittömään tukeen ja saataisiin 
kansalliset toimistot ottamaan entistä enemmän vastuuta alaohjelmasta. Hajauttaminen 
mahdollistaa sen, että komissio voi entistä paremmin keskittyä verkostojen ja 
yhteistyösuhteiden luomiseen. 
Alaohjelma A.II.2 Vapaaehtoistyö 
Alaohjelmaa A.II.2 hallinnoidaan keskitetysti samojen sääntöjen mukaisesti kuin 
alaohjelmaa A.II.l. Vapaaehtoistyö auttaa nuoria kehittämään yhteisvastuun henkeä 
toimimalla oman maansa ulkopuolella mutta kuitenkin yhteisön alueella. 
Alaohjelman luonteeseen kuuluu, että vapaaehtoistyö ei keskity yksinomaan siihen 
osallistuvien nuorten harjoittelumahdollisuuksiin. Toiminta hyödyttää myös suoraan 
vastaanottajamaan organisaatioita ja yhteisöjä. Vapaaehtoistyö on antoisaa 
vapaaehtoisiksi lähteville nuorille ja myötävaikuttaa yhteisten tavoitteiden 
saavuttamiseen. Alaohjelmaan varatut määrärahat ovat suhteellisen rajalliset, mutta 
vuosina 1995-1996 yli 200 nuorella oli tilaisuus suorittaa vapaaehtoistyöjakso 
jossakin toisessa jäsenvaltiossa. Alaohjelmalla A.II.2 voitiin toteuttaa enimmäkseen 
lyhytaikaisia ja keskipitkiä vapaaehtoistyöhankkeita sekä niitä täydentäviä toimintoja 
(tutkimukset, seminaarit jne.). Hankkeiden analyysi osoittaa, että ne maat, jotka ovat 
perinteisesti osallistuneet vapaaehtoistyötoimintaan, ovat yhä laajasti edustettuina, 
mutta myös muut jäsenvaltiot ovat osoittaneet yhä enemmän kiinnostusta tätä 
alaohjelmaa kohtaan. 
Vuodesta 1992 tuetut toiminnat ja niiden herättämät keskustelut ja kokemusten vaihto 
jäsenvaltioiden välillä ovat auttaneet tutustumaan tämäntyyppisten toiminnan 
mahdollisuuksiin ja haasteisiin Euroopan tasolla sekä tiedostamaan niiden hyödyt. 
Yleisesti ottaen vapaaehtoistyön kaltaisen toiminnan sisällyttäminen nuorisoalan 
yhteistyöpolitiikkaa koskevaan ohjelmaan antoi alaohjelmalle uutta vauhtia: 
vapaaehtoistyöhö on tuonut ohjelmaan uutena ulottuvuutena yksittäisten nuorten 
osallistumismahdollisuuden. Tämä on laajentanut nuorisopolitiikkaa vapaa-ajan 
vieton ulkopuolelle ja luonut yhteyden yhteiskunta-ja elinkeinoelämään. 
Tätä kertomusta laadittaessa näyttää siltä että Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö 
-ohjelman neuvotteluaikataulu johtaa ohjelman hyväksymiseen vuoden 1998 
ensimmäisellä puoliskolla. Täyttä varmuutta asiasta ei ole kun otetaan huomioon 
yhteispäätösmenettelyyn liittyvät epävarmuustekijät. Tästä syystä komissio aikoo 
jatkaa Nuorten Eurooppa -ohjelman vapaaehtoistyöalaohjelmaa A.II.2 siihen asti, 
kunnes Nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyötä koskeva ohjelma on hyväksytty. 
Alaohjelma B Nuorten parissa toimivat 
Nuorten Eurooppa -ohjelmassa tunnustetaan nuorison parissa toimivien keskeinen 
tehtävä luontaisina välittäjinä työskenneltäessä nuorten kanssa ja heidän hyväkseen. 
Alaohjelma B:n tarkoituksena on parantaa kaikkien alaohjelmassa A kehitettyjen 
toimintojen laatua. Se tapahtuu järjestämällä opintokäyntejä, laatimalla 
toteutettavuustutkimuksia ja kouluttamalla nuorten parissa toimivia. Tarkoituksena on 
myös perustaa ja kehittää jäsenvaltioiden välisiä nuorten parissa toimivien verkostoja 
(alaohjelma B.I). Lisäksi pyritään kannustamaan nuorten parissa toimivien 
koulutuksesta vastaavien laitosten ja järjestöjen välistä yhteistyötä Euroopan tasolla 
(alaohjelma B.II). Epäedullisessa asemassa olevien nuorten hyväksi toteutettavien 
toimien yhteydessä ohjelma edistää tämän kohderyhmän parissa työskentelevien 
erityiskoulutusta. Alaohjelmaa B.I hallinnoidaan suurelta osin hajautetusti 
kansallisista toimistoista käsin, kun taas alaohjelman B.II hallinnointi tapahtuu 
keskitetysti komissfossa. 
Seitsemästä Euroopan unionin valtiosta kotoisin olevat 37 nuorten parissa toimivaa 
osallistuivat koulutukseen, jolla vahvistettiin heidän kykyään sitoutua työhönsä ja 
toimia epäedullisessa asemassa olevien nuorten parissa. Koulutus keskittyi 
henkilökohtaiseen kehitykseen ja monikulttuuriseen osaamiseen. 
************************************ 
Koulutusprojektiin osallistui 15 nuorten parissa toimivaa. Siinä koottiin yhteen ja 
analysoitiin viidessä ohjelmamaassa toteutettuja nuoriso-ohjaukseen liittyviä 
paikallistason toimia. Tässä hankkeessa osallistujien oli tarkoitus saada hankkeiden 
toteuttamiseen tarvittavaa taitotietoa. Lisäksi tavoitteena oli perustaa eri Euroopan 
maista kotoisin olevien, maaseutualueiden hankkeista vastaavien nuorten verkosto. 
Kaikki toimijat (kansalliset toimistot, ohjelmakomitean jäsenet, nuorten parissa 
toimivat) suosittelevat, että koulutukseen kiinnitettäisiin entistä enemmän huomiota, 
sillä se edustaa heidän mukaansa ohjelman laadullista ydintä ja edistää sen 
10 
kerrannaisvaikutuksia. Itse asiassa kansallisella tasolla on saatavissa vain vähän 
koulutusta, joka kattaisi valtioiden rajat ylittävän ja eurooppalaisen toiminnan, vaikka 
kouluttajat ja nuorten parissa toimivat olisivat halukkaita hankkimaan ammattitaitoa 
tällä alalla. Lisäksi kaikki tähän mennessä tuettujen projektien edustajat korostivat 
koulutuksen merkitystä kansainvälisen yhteistyön järjestämisessä. 
Vuosina 1995-1996 alaohjelmasta hyötyi yli 3 000 nuorten parissa toimivaa sekä 
lisäksi 35 eurooppalaista yhteistyöhanketta, joista kaksi oli laajoja kokeiluhankkeita. 
Nuorten parissa toimivien koulutus ja lyhytaikaiset opintokäynnit ovat eniten 
käytettyjä toimintoja. Alaohjelmaa B.I ei kuitenkaan osata hyödyntää tarpeeksi 
tehokkaasti ryhmätapaamisten, nuorisoaloitteiden ja vapaaehtoistyöjaksojen 
monipuolistamiseksi. Lyhyiden opintokäyntien teemat ovat yhä liian yleisiä ja 
koulutukseen liittyvien harjoittelujaksojen olisi kytkeydyttävä entistä tiiviimmin 
ohjelmaan. Alaohjelman B.I osana annetun koulutuksen ja koulutettujen ohjaajien 
käytön olisi entistä tehokkaammin tuettava eurooppalaista yhteistyötä. 
Komissio järjesti vuoden 1996 puolivälissä seminaarin, jonka aiheena oli "nuorten 
parissa toimivien haastaminen mukaan Nuorten Eurooppa -ohjelmaan". Näitä pyrki­
myksiä jatketaan keskittämällä opintovierailut nuorisovaihdon ja vapaaehtoistyö-
jaksojen toteuttamismahdollisuuksien tutkimiseen sekä yhteistyösuhteiden luomiseen 
osana nuorisoaloitteet-alaohjelmaa. Lisäksi on lujitettava nuorisoaloitteet-
alaohjelman vastuuhenkilöiden koulutusta ja järjestelmällistettävä tätä koulutusta. 
Jäsenvaltiot tunnustavat tämän alaohjelman arvon kun se sijoittuu selkeästi 
eurooppalaiselle tasolle ja kun sillä pyritään aloittamaan ja tukemaan oppilaitosten ja 
kouluttajien välistä yhteistyötä. Alaohjelman on myös tiivistettävä unionin nuorten 
parissa toimivien ammatilliseen perus- ja täydennyskoulutukseen liittyvien eri 
toimintatasojen ja laitosten välistä vuoropuhelua. Tältä osin jäsenvaltiot tunnustavat 
komission aloiteoikeuden mutta edellyttävät kuitenkin toissijaisuusperiaatteen 
noudattamista siltä osin, kuin on kyse varsinaisesta nuorten parissa toimivien 
koulutuksesta, joka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. On siis huolehdittava siitä, 
että Nuorten Eurooppa -ohjelmassa toteutettava toiminta täydentää kansallisen tason 
toimia. 
Vaikka tämä alaohjelma onkin saanut tunnustusta, kokeiluhankkeita on käynnistetty ja 
kouluttajien verkostoja on perustettu, on jatkossa tuettava aiempaa 
järjestelmällisemmin koulutushankkeita, joissa noudatetaan entistä paremmin 
yhteisötason yhteistyöstrategian käytäntöjä. Komissio on jo toiminut asian hyväksi 
keskittämällä tukea Nuorten Eurooppa -ohjelman tarpeisiin vastaavien Euroopan 
tason koulutusohjelmien kehittämiseen. 
Tältä osin komissio aikoo erityisesti jatkaa Euroopan neuvoston kanssa tekemäänsä 
yhteistyötä. 
11 
Alaohjelma C Yhteistyö jäsenmaiden nuorisorakenteiden välillä 
Nuorisoalalla on lukuisia toimijoita ja alaohjelma C on tarkoitettu helpottamaan 
näiden toimijoiden Euroopan tason yhteistyötä. Vuosina 1995 ja 1996 tuettiin 
yhteensä 47:ää projektia. Projektien määrä on lisääntynyt, mutta tämä ei ole poistanut 
niiden sijoittumiseen liittyvää maantieteellistä epätasapainoa. Tältä osin havaittiin, 
että Portugalissa, Kreikassa, Suomessa, Islannissa ja Irlannissa ei ole toteutettu 
lainkaan projekteja ja että Italiasta ja Espanjasta tulevien projektien määrä on 
vähentynyt. Projektien lisäämiseksi näissä maissa on tiedotusta kehitetty. 
Vaikka toiminta on ollut suhteellisen pienimuotoista, alaohjelma on mahdollistanut 
esimerkiksi sen, että noin sata paikallisrakennetta ön voinut verkottua 
nuorisokeskusten eurooppalaisen liiton (European Confederation of Youth Centres) 
perustamisen ansiosta. 
Potentiaaliset projektit eivät kuitenkaan vielä tunne alaohjelmaa C riittävän hyvin. 
Esteet alaohjelman täysipainoisen kehittämisen tieltä voidaan poistaa ainoastaan jos 
kansalliset toimistot ja paikallistason toimijat osallistuvat täysipainoisesti tähän 
työhön. Tämän vuoksi komissio aikoo hajauttaa alaohjelman toteuttamista. 
Alaohjelma D Nuorisoyhteistyö ohjelmaan kuulumattomien maiden kanssa 
Alaohjelmassa D toteutettujen toimien tavoitteena on edistää nuorisotyötä koskevan 
asiantuntemuksen ja tietotaidon siirtoa ei-jäsenmaiden asianmukaisiin valtiollisiin tai 
valtiosta riippumattomiin rakenteisiin sekä edistää järjestötoimintaa ja 
kansalaistoimintaa näissä maissa. Tarkoituksena on myös vastata nuorten itsensä 
taholta tulevaan jatkuvasti kasvavaan kysyntään näiden halutessa kehittää yhteistyötä 
unionin ulkopuolella asuvien nuorten kanssa. 
Alaohjelman käynnistysvaiheessa (1995-1997) luotiin perusta kolmansien maiden 
kanssa käytävän nuorisovaihdon kehitykselle kehittämällä kaikkien jäsenvaltioiden 
tasapuolisia osallistumismahdollisuuksia sekä keskittämällä työ hankkeiden laadun 
parantamiseen ja kestävien yhteistyösuhteiden luontiin. Samalla kannustettiin 
perinteisten ryhmätapaamisten asteittaista monipuolistamista. Tätä varten 
alaohjelmaan on sisällytetty nuorisovaihtoprojektien lisäksi valmistelutoimia, jotka 
ovat edellytys ryhmätapaamisten laadun varmistamiselle. Kokemukset osoittavat että 
hankkeiden ja yhteistyösuhteiden laadun ja jatkuvuuden varmistamiseen pyrkivä 
lähestymistapa on ollut tarpeellinen ja että sitä tulisi noudatettaa myös jatkossa. 
Länsirannalla järjestettyyn koulutus seminaariin kokoontui 32 nuorten parissa 
toimivaa Euroopan unionista, Jordaniasta ja Länsirannalta. Tämän toiminnan 
tavoitteena oli edistää alueen rauhanprosessia nuorten koulutusprojektin avulla sekä 
auttaa osallistujia hankkimaan nuorten sosiaalikasvatustyössä tarvittavia taitoja, 
jotta he kykenisivät kehittämään nuorisotoimintaa Länsirannalla ja Jordaniassa. 
Toiminnan tarkoituksena oli myös antaa sysäys tulevalle nuorisovaihdolle, jossa 
nuoret voisivat itse olla aloitteellisia. 
12 
Yhdistys, jonka tavoitteena on perustaa muiden kuin ammattimaisten rock-yhtyeiden 
ja rock-kulttuuria edistävien yhdistysten eurooppalainen verkosto, järjesti projektin 
eri maiden nuorison välisen kulttuurivaihdon edistämiseksi. Hanke toteutettiin 
Bosnia-Hertsegovinassa rockmusiikkiin liittyvän toiminnan elvyttämiseksi tällä 
alueella. Hanketta pidennnetään jatkamalla pysyvästi kulttuurivaihtoa tämän ja 
kolmen muun hankkeeseen osallistuneen maan välillä. Ryhmätapaamisilla järjestäjät 
pyrkivät edistämään musiikkitoiminnan ja nuorten järjestötoiminnan kehitystä 
Bosniassa ja pyrkivät vastaamaan bosnialaisten nuorten toiveeseen avautumisesta 
Eurooppaan sekä heidän tarpeeseensa luoda yhteyksiä perustamalla neljän 
osallistujamaan välinen verkosto. 
Kyproksen kahdesta eri yhteisöstä kotoisin olevien nuorten parissa toimivien ryhmä 
teki Pohjois-Irlantiin opintokäynnin, jonka teemana oli kahtia jakautuneen yhteisön 
osapuolten välinen yhteistyö. Kyproksen Nuorten Eurooppa -toimisto valmisteli 
tämän hankkeen asettamalla kummankin yhteisön käyttöön kaikki Euroopan yhteisöä 
koskevat tiedot. Opintokäynnin jälkeen sovittiin myös nuorisovaihdosta, joka on 
määrä järjestää vuonna 1998. 
Alaohjelmaan D osallistui yli 5 000 nuorta vuosina 1995-1996. Vuonna 1996 
alaohjelmaan D osallistuminen vilkastui jälleen vähennyttyää jonkin verran ohjelman 
kolmannen vaiheen käynnistymisen viivästyttyä vuonna 1995. Eniten osallistujamäärä 
lisääntyi Välimeren alueen maiden kanssa, erityisesti Israelin ja Palestiinan 
rauhanprosessia edistävässä yhteistyössä. Tulosten ja vaikutusten kannalta on 
huomattavaa, että unionin pohjoiset jäsenvaltiot ovat tulleet mukaan useisiin 
Välimeren alueen hankkeisiin. Sen sijaan IVY:n tasavaltojen osallistumisen havaittiin 
jääneen paikalleen teknisten ja taloudellisten syiden vuoksi. Keski- ja Itä-Euroopan 
maiden osallistumistaso on laskenut selvästi talousarvion asettamien rajoitusten 
vuoksi. Kesäkuussa 1994 annetulla neuvoston julistuksella vaadittiin, että Tempus-ja 
Phare-ohjelmien määrärahoista varattaisiin vuosittain 3,5 miljoonaa ecua Keski- ja 
Itä-Euroopan maiden kanssa toteutettavaan nuorisoa koskevaan toimintaan vuoteen 
1999 asti. Tällä julistuksella oli vain vähän vaikutusta, sillä toimintaan saatiin 
ainoastaan 660 000 ecua vuonna 1996. Ohjelman kahden ensimmäisen 
toimintavuoden aikana komissio avusti Keski- ja Itä-Euroopan maita sekä Kyprosta 
kansallisten toimistojen perustamisessa ja niiden perehdyttämisessä jo toiminnassa 
olevien toimistojen työmenetelmiin. Lisäksi lisättiin erityisesti näille maille 
tarkoitettua tiedotusta. 
Näistä toimista huolimatta tilanne on edelleen maantieteellisesti epätasapainoinen, 
mikä johtuu erityisesti valtioiden taipumuksesta keskittyä perinteiltään ja 
kulttuuriltaan niitä lähellä oleviin alueisiin. Kolmansien maiden projektit ovat 
kuitenkin korostaneet että alaohjelma D on auttanut niitä käynnistämään omaa 
alueellista yhteistyötään erityisesti siksi, että ohjelmassa vaaditaan vähintään kahden 
jäsenvaltion ja kahden muun hyväksytyn maan osallistumista. Ei sovi myöskään 
unohtaa että myös eurooppalainen ulottuvus on ulkopuolisten osallistuessa 
vahvistunut entisestään. Lisäksi on kiinnostavaa huomata, että alaohjelmalla D alkaa 
olla vaikutuksia myös unionin projekteihin. 
13 
Yhteistyön kehittäminen Euroopan neuvoston kanssa on osoittautunut 
välttämättömäksi tällä alalla. 
Alaohjelma £ Nuorisotiedotus ja nuorisotutkimus 
Jotta Nuorten Eurooppa -ohjelma olisi tehokas ja toimiva kokonaisuus, se edellyttää 
luotettavaa ja kaikkien ulottuvilla olevaa käyttäjäystävällistä tiedotusta. Vastuu tästä 
kuuluu ennen kaikkea komissiolle. Alaohjelma E tarjoaa kehyksen sekä julkisten että 
yksityisten nuorisotiedotusjärjestelmien välisen yhteistyön kehittämiselle sekä 
jäsenvaltioiden nuorison tilannetta ja tarpeita koskevien selvitysten tekemiselle 
yhteistyönä. 
Alaohjelma EJ Nuorisotiedotus 
Nuorten osallistumisen edistämiseen kuuluu myös se, että nuorten annetaan saada 
äänensä kuuluville. Alaohjelma E.I tarjoaa konkreettisia keinoja nuorten ja yhteisön 
nuorisoasioista vastaavien tahojen väliseen vuoropuheluun. 
Alaohjelma kannustaa nuorisotiedotuksen parantamista ja ottaa huomioon nuorten 
näkökannat. Se auttaa myös tuottamaan ja levittämään tietoa kahta tietä eli 
eurooppalaisten projektien ja Eurodesk-verkoston kautta. 
Eurodesk on nuorille tarkoitettu Euroopan tason tiedotus- ja neuvontapalvelu, josta 
saa tietoa kaikesta, mikä liittyy kaikkiin nuorille suunnattuihin yhteisön ja kansallisiin 
toimiin ja ohjelmiin. Eurodesk muodostuu nykyisin koordinointiyksiköstä (Brussels 
Link) ja kussakin maassa toimivista 18 yhteistyökumppanista. Brussels Linkin 
tehtävänä on jatkuva tiedon kerääminen ja päivittäminen (tietokanta sisältää myös 
nuorisoalan julkaisuja sekä nuorisojärjestöjen kuvauksia ja yhteystietoja) sekä tiedon 
päivittäinen hallinta ja jakaminen yhteistyökumppaneille tietoverkon kautta. 
Yhteistyökumppanit, jotka joissakin tapauksissa turvautuvat myös kansallisiin 
nuorisotiedotusverkostoihin, tarjoavat yleisiä tiedotuspalveluja nuorille. Palveluihin 
kuuluu puhelinneuvontaa, julkaisuja ja toimiston tiloissa annettavaa henkilökohtaista 
neuvontaa. Kunkin yhteistyökumppanin on ylläpidettävä yhteistä tietokantaa 
syöttämällä siihen tietoa nuoria mahdollisesti kiinnostavista kansallisista ohjelmista. 
Yhteistyökumppanit ovat vastuussa kaikesta, mikä koskee verkon hallinnointia ja 
kehittämistä. 
Vuosina 1995-1996 alaohjelman E.I osana tuettiin 91 hanketta. Toteutetut projektit ja 
verkostot rakentuivat jonkin tietyn ongelma-alueen (kuten nuoret siirtolaiset, 
syrjäytyneet väestöryhmät tai vähemmistöt) tai tiedotusvälineen (esimerkiksi video, 
radio, Internet, opas tai aikakauslehti) ympärille. Kaikki hankkeet valittiin yleensä 
siten, että kokemusten vaihtoon keskittyvät hankkeet ja tiedotusaineiston tuottamiseen 
keskittyvät hankkeet olivat tasapainoisesti edustettuina. Alaohjelman E.I keskeisenä 
tavoitteena on antaa järjestöille mahdollisuus kokeilla innovatiivisia tiedotustapoja. 
Sen ansiosta alalle on syntynyt eurooppalaisen yhteistyön perinne, joka ilmenee 
nuorten hyväksi toteutettuina konkreettisina hankkeina. Alaohjelman E.I 
toteuttamisesta saatu kokemus osoittaa, että sen tavoitteita ja soveltamissääntöjä olisi 
14 
tarpeen täsmentää. Tämän vuoksi Eurodesk-hanketta pidetään yhtenä komission 
ensisijaisista tehtävistä nuorisotiedotuksen alalla. 
Lisäksi on osoittautunut tarpeelliseksi kehittää hankkeen edistäjille tarkoitettua 
alkuvaiheen neuvontatyötä, kannustaa ja tukea todellisten yhteistyösuhteiden luomista 
pienimuotoisisten hankkeiden välille sekä edistää eurooppalaisen ulottuvuuden 
omaavien hankkeiden toteuttamista. 
Alaohjelma E.H Nuorisotutkimus 
Alaohjelma E.II aloitettiin jotta varmistettaisiin täydentävyys kohdennettua sosiaalis­
taloudellista tutkimusta tukevan ohjelman kanssa. Alaohjelma tuotti kahden 
ensimmäisen toimintavuoden aikana yksityiskohtaista tietoa nuorisoon liittyvistä 
näkökohdista ja mahdollisti selvityksiä tehneiden työryhmien tähän aiheeseen 
liittyvän taitotiedon kokoamisen. Lisäksi voitiin toteuttaa erityinen Euroopan nuorisoa 
koskeva kyselytutkimus eli Eurobarometri, joka aiotaan vastaisuudessa laatia 
säännöllisesti. 
Euroopan neuvoston kanssa tehtävää antoisaa yhteistyötä jatketaan. 
15 
Yhteisön nuorisoa koskevan yhteistyön uusi kehitysvaihe 
D Nuorisoa koskeva yhteistyöpolitiikka 
Nuorisoa koskevan yhteistyöpolitiikan käynnistäminen yhteisön tasolla on tärkeä 
saavutus. Sen ansiosta on pystytty laajentamaan keskustelua alan kysymyksistä ja 
määrittelemään alan toimintalinjat. Yhteistyöpolitiikan kautta on myös voitu uudistaa 
vapaamuotoista koulutusta, liikkuvuutta ja nuorten aloitteiden tukemista koskevaa 
yhteistyötä. Komission vuonna 1997 hyväksymät tiedonannot "Agenda 2000" ja 
"Tietojen ja taitojen Eurooppaan" ovat keskeisiä kun pohditaan nuorisoa koskevien 
yhteisön toimien kehitystä jatkossa. 
Komission Agenda 2000 -tiedonannossa, jossa annetaan suuntaviivat yhteisön 
toimille lähivuosiksi, nuorisovaihdon ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön kehittäminen 
kuuluvat unionipolitiikan ensisijaisiin toimialueisiin. Lisäksi komission vastikään 
hyväksymässä "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" -tiedonannossa pidetään nuorisoa 
koskevaa yhteistyöpolitiikkaa koulutuspolitiikan keskeisenä alueena, koska se edistää 
eurooppalaiseen koulutusalueeseen sisältyvää vapaamuotoista koulutusta. 
Nuorisoa koskevien yhteisön toimien siirtyminen uuteen vaiheeseen on osa näitä 
suuntaviivoja. Itse asiassa sekä Nuorten Eurooppa -ohjelmaan että Nuorten 
eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelman tarkoituksena on kehittää kaikille nuorille 
tarkoitettua vapaamuotoista koulutusta. 
"Tietojen ja taitojen Eurooppaan" -tiedonantoon sisältyvät suuntaviivat yksilöivät 
vapaamuotoisen koulutuksen edut, joiden merkitys kasvaa kun kehitetään 
mahdollisuuksia elinikäiseen tietojen ja taitojen hankkimiseen. Lisäksi tiedonanto 
avaa konkreettisia mahdollisuuksia luoda todellista synergiaa yleissivistävää 
koulutusta, ammattikoulutusta ja nuorisoa koskevien yhteistyöpolitiikkojen välillä. 
Tämä synergia konkretisoituu entistä helpommin kun "Tietojen ja taitojen 
Eurooppaan" -tiedonannon luettelemiin toimiin perustuva yksi yhtenäinen nuoriso-
ohjelma tarjoaa luontevan mahdollisuuden yhteyksiin yleissivistävän ja ammatillisen 
koulutukseen alojen ohjelmiin. Siten nuorten parissa toimivien koulutusta koskevissa 
hankkeissa on mahdollista työskennellä yhdessä Leonardo da Vinci -ohjelman kanssa. 
Lisäksi kouluissa ja nuorisokeskuksissa olisi toteutettava yhteisiä hankkeita varsinkin 
tiedotusalalla. 
Olisi myös tutkittava mahdollisuuksia synergian aikaansaamiseen kolmansien maiden 
kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien yhteisön ohjelmien kanssa. 
Urheilu- ja kulttuuritoiminta ovat edelleen aloja, joihin nuoret osallistuvat 
omaehtoisesti. Eurobarometri-kysely osoittaa, että lähes 30 prosenttia eurooppalaisista 
nuorista kuuluu johonkin urheilu- tai liikuntajärjestöön. Nuorille olisi luotava entistä 
enemmän toimintamahdollisuuksia näillä aloilla, koska ne ovat ainutlaatuisia tapoja 
hankkia vapaamuotoista koulutusta ja kansalaistaitoja. 
D Hallinnointi kansalaista lähellä toimimisen tehokkaana välineenä 
Mahdolliset projektit tuntevat Nuorten Eurooppa -ohjelman suhteellisen hyvin. Sen 
avoimmuus ehdoitta kaikille nuorille tekee siitä yhteisön tasolla ainutlaatuisen 
ohjelman. Se, että ohjelmassa pystytään antamaan nuorille mahdollisuus 
toimeenpanna itse omia hankkeitaan ja samalla minimoimaan 
toteuttamiskustannukset, auttaa tavoittamaan huomattavan määrän nuoria. Nämä 
saavutukset eivät suinkaan korvaa edellä esitettyjä puutteita, mutta ne tukevat ajatusta 
entistä laajemmasta ja kehittyneemmästä hajautetusta hallinnosta. Tämä koskee 
suurinta osaa uuden yhdennetyn nuoriso-ohjelman toimista. Uuden ohjelman on 
määrä alkaa vuonna 2000. 
Nuorten Eurooppa -ohjelman toteuttamisesta saatu kokemus ja Eurooppalaisen 
vapaaehtoistyön useimpien. toimien hajauttaminen muodostavat lujan perustan 
todellisen yhteistyökumppanuuden kehittämiseksi ohjelman hallinnoinnissa, kuten 
"Tietojen ja taitojen Eurooppaan" -tiedonannossa todetaan. Tältä osin tapahtunut 
merkittävä kehitys varmistaa sen, että jatkossa voidaan käyttää välineitä, jotka 
mahdollistavat nopean ja vaivattoman yhteydenpidon. Hallinnointi- ja 
viestintäjärjestelmä Youthlink onkin osoittautunut tehokkaaksi välineeksi, joka 
mahdollistaa useita kansallisia toimistoja käsittävien hankkeiden tosiaikaisen 
hallinnoinnin. Tämä muodostaa perustan nuorisovaihdon eurooppalaisen ulottuvuuden 
kehittämiselle, koska vaihdot voivat olla aiempaa useammin kolmen- tai 
monenkeskisiä. Myös Nety-tietoverkko helpottaa hankkeiden samanaikaista 
toteuttamista useista yhteistyöohjelmista käsin. Tämä hallintoa parantava yhteistyö 
edellyttää myös toimijoiden kouluttamista heille kuuluviin hallinnollisiin, neuvonta-
ja ohjaustehtäviin. On välttämätöntä, että rakenteet, jotka vastaavat ohjelmien 
hallinnoinnista kansallisella tai paikallisella tasolla, saavat käyttöönsä riittävästi 
resursseja voidakseen hyödyntää täysimääräisesti yleissivistävän ja ammatillisen 
koulutuksen sekä nuorisotyön aloilla samanaikaisesti toteutettavien ohjelmien 
mahdollisuuksia ja niiden välistä synergiaa. 
Komissio puolestaan pyrkii entistä tehokkaampaan yhteydenpitoon toimijoiden välillä 
ja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä hyödyntääkseen täysin yhteistyötä 
Euroopan tekemiseksi konkreettiseksi kansalaisilleen. 
D Kolmiosainen yhteisön ohjelma 
Yhteistyöohjelmien saavutukset auttavat määrittelemään alueet, joilla eurooppalainen 
lisäarvo on suurimmillaan ja joilla yhteisötoimet voivat toimia kehityksen 
käynnistäjänä ja täydentää kansallisia toimia. 
Näihin aloihin kuuluvat liikkuvuuden edistäminen, nuorten omaehtoisten aloitteiden 
kannustaminen sekä seurantatoimet, jotka perustuvat erityisesti verkostojen 
luomiseen. 
A. Liikkuvuus 
Nuorten Eurooppa -ohjelman tukemalla nuorisovaihdolla on selkeä oppimissisältö. 
Kokemuksen perusteella voidaan todeta, että ryhmätapaamiset ovat korvaamaton 
keino hankkia sosiaalisia ja henkilökohtaisia tietoja ja taitoja. Lisäksi liikkuvuus on 
17 
konkreettisin tapa kokea Eurooppa. Kolmannes Eurobarometri-tutkimuksessa 
haastatelluista nuorista yhdisti Euroopan unionin vapauteen liikkua ja toivoi voivansa 
hyötyä siitä. Nuorisovaihdon kasvatukselliset tavoitteet voidaan saavuttaa vain kun 
nuorten erilaiset tarpeet otetaan vaihdoissa huomioon. Sen vuoksi omaksuttavan 
lähestymistavan on oltava joustava siten, että nuorille annetaan mahdollisuus toimia ja 
toteuttaa itse omia hankkeitaan. Tämä edellyttää toisinaan erityisvalmisteluja, jotta 
myös epäedullisimmassa asemassa olevat nuoret voisivat osallistua kaikkiin 
liikkuvuutta edistäviin toimiin. 
Liikkuvuutta voidaan toteuttaa sekä ryhmissä Nuorten Eurooppa -ohjelman nykyisen 
alaohjelman A.I tapaan että yksittäin esimerkiksi nuoren lähtiessä vapaaehtoiseksi. 
Vaikuttaa siltä, että ryhmävaihto soveltuu erityisen hyvin kaikkein nuorimmille: lähes 
puolet osallistujista on ollut 17-vuotiaita tai sitä nuorempia. Ryhmävaihto on avannut 
useille ensimmäisen mahdollisuuden liikkumiseen yli rajojen ja muiden nuorten 
tapaamiseen suhteellisen turvallisissa puitteissa. Vapaaehtoistyöjakso puolestaan 
edellyttää täysiaikaista sitoutumista, johon kaikki nuoret eivät alkuun kykene. 
Kolmansien maiden kanssa tapahtuva vaihto vastaa nuorten taholta tulevaan jatkuvaan 
kysyntään, joka johtuu halusta ilmaista yhteisvastuuta ja toiveesta Euroopan 
avautumisesta muulle maailmalle. Tähän liittyvät toimet ovat jo tuottaneet tulosta 
assosioituneiden maiden osalta edistämällä näiden maiden kansalaisyhteiskunnan 
kehittymistä. Jatkossa on tärkeää vahvistaa yhteyksiä maihin, jotka ovat 
maantieteellisesti tai kulttuuriltaan lähellä Eurooppaa. 
Vapaaehtoistyöjaksot ovat nuorelle ainutlaatuinen mahdollisuus ottaa välimatkaa 
omaan ympäristöönsä ja saada syvällistä kokemusta kulttuurien kohtaamisesta. Nämä 
jaksot tarjoavat ainutlaatuisen tilaisuuden eri yhteiskuntaryhmistä tulevien nuorten 
kanssakäymiselle kun nuoret voivat joutua kosketuksiin epäedullisissa olosuhteissa 
elävien väestöryhmien kanssa ja toisaalta antamalla tällaisiin ryhmiin kuuluville 
nuorille mahdollisuuden irrottautua tavanomaisesta ympäristöstään ja olla hyödyksi 
muille. 
B. Nuorisoaloitteet 
Yhteisön nuorisoyhteistyö on liittänyt uusia yhteistyökumppaneita toiminnan piiriin. 
Toimien ansiosta monet järjestötoiminnan ulkopuolella olevat nuoret on saatu 
osallistumaan yhteisön hankkeisiin. Toimilla on näin ollut kerrannaisvaikutuksia 
paikallistasolla. Lisäksi yhteisön toimet ovat johtaneet useimpien Nuorten Eurooppa -
ohjelmasta hyötyvien järjestöjen entistä laajempaan avautumiseen Eurooppaan. Lähes 
puolet tässä yhteydessä yhteisön tukea saavista järjestöistä vaihtuu vuosittain uusiin, 
mikä laajentaa ohjelman vaikutusalaa tasoille, joilla ei välttämättä ilman ohjelmaa 
olisi ajateltu kyseisen hankkeen aloittamista. 
Tämä ohjelman osa perustuu nuorisoaloitteiden toteuttamisesta kerättyyn 
kokemukseen. Tavoitteena on edistää aloitteiden mahdollisuuksia luoda työpaikkoja 
merkittävässä määrin, koska lähes kolmannes aloitteista on jo kahden viimeisen 
vuoden aikana luonut uusia työpaikkoja. Nuorisoaloitteiden kautta voidaan myös 
tarjota konkreettisia mahdollisuuksia vapaaehtoisille, jotka vapaaehtoistyöjakso n 
päättyessä kenties haluavat kokemuksensa perusteella toimia jossain kollektiivista 
hyötyä tuottavassa projektissa hankkeeseen tai perustaa oman yrityksen. Nämä toimet 
tarjoavat myös mahdollisuuksia luoda uusia yhteistyösuhteita viranomaisiin ja 
järjestöihin. 
Nuorten luovuuden kehittymistä edistetään erityisesti yhteiskuntaan integroitumisen ja 
yhteisöelämän alueilla. Toiminta pyrkii löytämään uusia tapoja nuorten 
integroimiseksi yhteiskuntaan sen aktiivisina jäseninä. Jatkossa on kehitettävä 
mahdollisuuksia hyötyä nuorten integroitumista edistävistä innovatiivisista 
käytännöistä sekä huolehdittava näiden levittämisestä tukeutumalla aloitteista jo 
saatuihin tuloksiin. 
Nuorisoaloitteiden alkuunpanijoita kannustetaan jatkossa käyttämään uuden 
teknologian tarjoamia mahdollisuuksia yhteydenpitoon yhteistyökumppaneidensa 
kanssa sekä helpottamaan yhteisiin tavoitteisiin pyrkivien aloitteiden verkostoitumista 
koko yhteisön tasolla. 
Nuorisoaloitteiden eurooppalaista lisäarvoa kehitetään niiden verkottamisella. 
C. Laadunvalvonta ja seurantatoimet 
Yhteisön nuorisopolitiikka on avannut aiemmin vain paikallisen ja kansallisen tason 
toimintaan tottuneen sektorin työskentelytapoja. Tätä saavutusta on hyödynnettävä 
jatkamalla tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtoa nuorisoprojektien alkuunpanijoiden 
ja muiden toimijoiden välillä sekä erityisesti niiden toimijoiden kanssa, jotka eivät 
vielä toimi tällä alalla mutta jotka haluaisivat osallistua siihen. Edelleen on syytä 
kiinnittää erityistä huomiota nuorten parissa toimivien kykyyn tukea eurooppalaisiin 
hankkeisiin osallistuvia nuoria ja jatkettava nuorten parissa toimivien koulutusta jossa 
keskitytään monikulttuurisuuteen sekä epäedullisessa asemassa olevien nuorten 
osallistumisen tukemiseen. 
Tiedotus on usein mainittu avaintekijänä joka lisää yhteisön ohjelmien vipuvaikutusta 
riippumatta ohjelmien suuruudesta. Tehokkaat välineet, kuten Eurodesk-verkosto, 
lisäävät jo nyt konkreettisesti nuorille suunnatun tiedon tehokasta levittämistä. 
Komissio jatkaa edelleen kohdennettua tiedotusta, joka toteutetaan nuorten 
näkökulmasta ja jonka tavoittaana on lisätä nuorten osallistumista yhteisön ohjelmiin. 
Tämä on erityisen tarpeellista kun pyritään edistämään epäedullisessa asemassa 
olevien nuorten osallistumista, sillä tällaisten nuorten aseman parantamisen 
suurimpana esteenä on usein tiedonpuute. Jäsenvaltioiden ja paikallisten toimijoiden 
välinen yhteistyö on olennainen tekijä näiden toimien tehokkuuden lisäämisessä. 
Yhteistyöohjelmien tukemien projektien seuranta on keskeisiä tehtäviä uudessa 
Nuoriso-ohjelmassa. Toimijoiden väliset verkostot ovat paras väline yhteistyön 
vakiinnuttamiseksi nuorisovaihto- tai nuorisoaloiteprojekteihin osallistuvien kesken. 
Verkostot ovat myös erinomainen keino tarjota konkreettisia projekteja nuorille jotka 
haluaisivat muuttaa vapaaehtoistyökokemuksensa pysyväksi toiminnaksi. 
19 
Nuorten Eurooppa -ohjelman alaohjelma C on tarjonnut kokemuksia nuorisoalan 
toimijoiden verkottumisen mahdollisuuksista. Samoin kuin eurooppalaista 
vapaaehtoistyötä koskevan kokeiluhankkeen yhteydessä kehitetyt 
kokeiluverkostotkin, alaohjelma tarjoaa lähtökohdan toiminnan edelleenkehittämiselle 
yhteistyösuhteiden monipuolistamiseksi. 
Kuten tiedonannossa "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" korostetaan, on tärkeää 
toteuttaa kohdennettuja tutkimuksia, jotka auttavat ymmärtämään Euroopan nuorison 
näkökulmia ja kehittämään entistä tehokkaampia tapoja nuorison tarpeisiin 
vastaamiseksi. Kaikkiin nuoriin ilman rajoituksia kohdistuvat yhteisötoimet ovat 
lisänneet nuorten osallistumista ohjelmiin. Samalla ne ovat auttanaat muuttamaan 
asenteita, jotka ovat johtaneet syrjäytymiseen esimerkiksi muodollisesta koulutuksesta 
tai työmarkkinoilta. Tämän kehitykesn piirteitä on tutkittava, jotta uusi nuoriso-
ohjelma voisi entistä paremmin edistää kaikkien nuorten osallistumista projekteihin. 
Ohjelman tämä osa auttaa myös analysoimaan yleissivistävään ja ammatilliseen 
koulutukseen liittyvien yksittäisten poikittaistoimien kehittämistä. 
Päätelmät 
Yhteisön tasolla tehtävä nuorisoalan yhteistyö on saavuttamassa uuden 
kehitysvaiheen. Yhteistyöohjelmat hyötyvät niiden erityispiirteiden saamasta 
tunnustuksesta, ja niiden avulla voidaan lisätä sellaisten toimijoiden kiinnostusta jotka 
perinteisesti eivät ole juurikaan osallistuneet tämän alan toimintaan. Kolmannen 
sektorin mukaantulo moninkertaistaa nuorten mahdollisuudet toimia ja saada tukea. 
Nämä suotuisat kehityssuunnat ja niihin liittyvä yhteisön nuorisoyhteistyön saama 
myönteinen vastaanotto muodostavat vankan perustan tämän yhteistyön tulevalle 
kehitykselle. Joistakin lähinnä toiminnallisissa menettelyissä todetuista puutteista 
huolimatta yhteisötason yhteistyö on ollut liikkeellepaneva voima, jonka jatkuminen 
on varmistettava. 
20 
LIITTEET 
11 
HANKKEITTEN MÄÄRÄ (ehdotetut ja hyväksytyt) 1995.1996 
HAJAUTETUT JA KESKITETYT HANKKEET 
1995 
Hanke-
ehdotuksia Hyväksyttyjä 
hankkeita HYVÄKSYTTY 
% 1996 
Hanke-
ehdotuksia Hyväksyttyjä 
hankkeita HYVÄKSYTTY 
% 1995 ja 1996 
Hanke-
ehdotuksia Hyväksyttyjä 
hankkeita HYVÄKSYTTY 
% 
HAJAUTETUT 
Yhteensä (hajautetut) 
% kokonaismäärästä 
KESKITETYT 
Yhteensä (keskitetyt) 
% kokonaismäärästä 3795 
79,2 
996 
20,8 2480 
82,7 
518 
17,3 65,3 
52,0 3632 
69,5 
1596 
30,5 2459 
77,5 
713 
22,5 67,7 
44,7 7427 
74,1 
2592 
25,9 4939 
80,0 
1231 
20,0 66,5 
47,5 
YHTEENSÄ 
% 4791 
100 2998 
100 62,6 5228 
100 3172 
100 60,7 10019 
100 6170 
100 61,6 
Tiedot ovat alustavia 
HANKKEITTEN MÄÄRÄ (ehdotetut ja hyväksytyt^ 1995.1996 
HAJAUTETUT HANKKEET 
1995 
Hanke-
ehdotuksia Hyväksyttyjä 
hankkeita HYVÄKSYTTY 
• % 1996 
Hanke-
ehdotuksia Hyväksyttyjä 
hankkeita HYVÄKSYTTY 
% 1995 ja 1996 
Hanke-
ehdotuksia Hyväksyttyjä 
hankkeita HYVÄKSYTTY 
% 
A.I 
B.I 
YHTEENSÄ 3379 
416 
3795 2246 
234 
2480 66,5 
56,3 
65,3 3128 
504 
3632 2168 
291 
2459 69,3 
57,7 
67.7 6507 
920 
7427 4414 
525 
4939 67,8 
57,1 
66,5 
Tiedot ovat alustavia 
TUETUT HANKKEET 1995 -1996 (HAJAUTETUT) 
AT 
BEDE 
BEFL 
BEFR 
DE 
DK 
ES 
Fl 
FR 
GB 
GR 
IE 
IS 
IT 
LU 
NL 
NO 
PT 
SE 
YHTEENSÄ A.I 
1995 
61 
2 
34 
19 
273 
40 
188 
102 
192 
575 
78 
85 
23 
212 
24 
76 
60 
125 
77 
2246 1996 
60 
3 
45 
30 
268 
76 
268 
72 
203 
460 
125 
81 
20 
169 
19 
70 
37 
94 
68 
2168 B.I 
1995 
13 
4 
13 
8 
65 
31 
9 
4 
20 
4 
7 
48 
8 
234 1996 
14 
3 
10 
10 
52 
42 
11 
2 
5 
27 
62 
3 
8 
38 
4 
291 
Tiedot ovat alustavia 
f-* 
Tiedot ovat alustavia 
HANKKEITTEN MAARA (ehdotetut ja hyväksytyt) 1995.1996 
KESKITETYT HANKKEET 
1995 
Hanke-
ehdotuksia Hyväksyttyjä 
hankkeita HYVÄKSYTTY 
% 1996 
Hanke-
ehdotuksia Hyväksyttyjä 
hankkeita HYVÄKSYTTY 
% 1995 ja 1996 
Hanke-
ehdotuksia Hyväksyttyjä 
hankkeita HYVÄKSYTTY 
% 
A.I 
A.II.1 
A.II.2 
B.I 
B.II 
C 
D 
E.I 
EU 
YHTEENSÄ 70 
384 
84 
16 
21 
20 
342 
59 
996 51 
163 
53 
16 
15 
15 
162 
43 
518 72,9 
42,4 
63,1 
100,0 
71,4 
75,0 
47,4 
72,9 
52,0 67 
709 
76 
12 
31 
48 
451 
128 
74 
1596 39 
313 
32 
8 
17 
32 
205 
48 
19 
713 58,2 
44,1 
42,1 
66,7 
54,8 
66,7 
45,5 
37,5 
25,7 
44,7 137 
1093 
160 
28 
52 
68 
793 
187 
74 
2592 90 
476 
85 
24 
32 
47 
367 
91 
19 
1231 65,7 
43,5 
53,1 
85,7 
61,5 
69,1 
46.3 
48,7 
25,7 
47,5 
Tiedot ovat alustavia 
OSALLISTUJAT IKÄRYHMITTÄIN JA SUKUPUOLEN MUKAAN (HAJAUTETUT HANKKEET) 
AJ 
B.I 1995 
1996 
1995 
1996 % 
<15 
2,1 
2,8 
0,1 
0,0 % 
15-17 
44,5 
43,9 
4,0 
2,4 % 
18-20 
30,0 
28,7 
6,3 
9,6 % 
21-23 
14,3 
15,6 
24,7 
19,0 % 
24-25 
6,0 
5,9 
21,1 
19,7 % 
>25 
3,1 
3,2 
43,7 
49,2 % 
MIEHIÄ 
48,4 
47,5 
53,2 
50,9 % 
NAISIA 
51,6 
52,5 
46,8 
49,1 
Tiedot ovat alustavia 
HANKKEITTEN TEEMAT (HAJAUTETUT HANKKEET) 
| A.I | | B.I 
1995 
% 1996 
% 1995 
% 1996 
% 
Aktiivinen kansalaisuus 3,0 2,9 I 8,1 8,5 
Kulttuurinen ja taiteellinen ilmaisu | 35,1 31,5| | 12,2| 7,6 
Ympäristö 6,1 7.2| | 2,0| 4,9 
Yhdenvertaisuus 2,6| 2,8| | 0.5| 2.2| 
Eurooppalaisuus 12,5 21,8 I 7-6 8,0 
Terveys (huumeet, aids, alkoholismi) 1.0 2,2 0,4 
Elinolot 9,0 8,0 I 1.5 2,2 
Toiminta rikollisuutta vastaan 0,4 0,4 | 1,0 1.3 
Toiminta syrjäytymistä vastaan 2,7 2,9 4,6 5,4 
Toiminta rasismia vastaan 2,8 2,8 1,0 0,9 
Liikkuvuus 1,6 0,6 40,6 30,8 
Uusi teknologia 0,2 0,4 0,4 
Paikallisen kulttuuriperinnön 
suojelu ja vaaliminen 2,8 3,0 1,0 0,9 
Yhteiskunnallinen integraatio 4,3 6,6 2,0 5,8 
Nuorisotiedotus 7,5 3,4 14,2 12,9 
Nuorison vapaa-aika 7,9 3,3 2,5 6,7 
Teema puuttuu 0,3 0,3 1,0 0,9 
Yhteensä 100,0 100,0 100,0 100,0 
Perustuu kansallisista YouthLink-tietokannoista lokakuussa 1997 saatuihin tietoihin -
tietojen taso lopullinen tai hakemustaso (DK, ES, FR, NL, PT). 
Kreikan ja Italian tiedot puuttuvat. 
Tiedot ovat alustavia 
1Î 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 52 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 01 06 13 
Luettelonumero : CB-CO-98-054-FI-C 
ISBN 92-78-30759-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
13