Neuvoston 24 päivänä heinäkuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 47/98 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../98/EY tekemiseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005-2019



Virallinen lehti nro C 285 , 14/09/1998 s. 0005



Neuvoston 24 päivänä heinäkuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 47/98 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o . . ./98/EY tekemiseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005-2019 (98/C 285/02) EUROOPAN PARLAMENTTI ja EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2), noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (3), sekä katsovat, että 1. Eurooppa on koko historiansa ajan ollut erityisen rikkaan ja monipuolisen taiteellisen toiminnan keskus; kaupungistumisella on ollut tärkeä osa Euroopan kulttuurien muodostumisessa ja niiden vaikutuksessa, 2. perustamissopimuksen 128 artiklassa annetaan yhteisölle kulttuuriasioita koskevaa toimivaltaa; kaikki kulttuuritoiminnan edistämiseen tähtäävä yhteisön toiminta olisi sen vuoksi suoritettava tämän oikeudellisen perustan nojalla perustamissopimuksessa yhteisölle asetettujen tavoitteiden ja keinojen mukaisesti, 3. neuvostossa kokoontuneet kulttuuriasioista vastaavat ministerit antoivat 13 päivänä kesäkuuta 1985 Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman vuosittaista järjestämistä koskevan päätöslauselman (4), jonka tärkeimpänä tavoitteena oli antaa eurooppalaiselle yleisölle mahdollisuus päästä osallisiksi tietyistä kyseessä olevan kaupungin, alueen tai maan kulttuurin piirteistä, ja yhteisö on tukenut tapahtumaa taloudellisesti, 4. Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumien tuloksista tehty tutkimus osoittaa, että tapahtumalla on myönteistä vaikutusta, kun otetaan huomioon asian saama huomio tiedotusvälineissä, kulttuurin ja matkailun kehittyminen sekä se, että kaupungin asukkaat ovat havainneet, kuinka tärkeää oli valinnan kohdistuminen heidän kaupunkiinsa, 5. myönteiset vaikutukset eivät kuitenkaan ole aina tuottaneet itse hankkeen kestoa pysyvämpiä tuloksia; valittujen kaupunkien julkisten päättäjien pätevyys tehdä hankkeensa sisältöä koskevia päätöksiä tunnustetaan, mutta heidän olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että kulttuurihankkeiden olisi oltava osa dynaamista keskipitkän ajan prosessia, 6. kyseinen aloite on merkittävä sekä paikallisen ja alueellisen identiteetin vahvistamisen että Euroopan yhdentymisen edistämisen kannalta, 7. Euroopan parlamentti pyysi päätöksellä 719/96/EY (5) perustetusta Kaleidoskooppi-ohjelmasta 7 päivänä huhtikuuta 1995 antamaansa lausuntoon (6) johtaneissa keskusteluissa komissiota laatimaan perustamissopimuksen 128 artiklan perusteella erityisen ohjelman, joka koskee Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa vuoden 2000 jälkeen. 8. Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman merkitys ja vaikutus edellyttävät vuorottelujärjestelmää sen takaamiseksi, että kustakin jäsenvaltiosta nimetään säännöllisin väliajoin yksi kaupunki Euroopan kulttuuripääkaupungiksi; ennakoitavissa oleva, johdonmukainen ja avoin vuorottelujärjestelmä toteutuu parhaiten yhdellä päätöksellä siitä, missä järjestyksessä jäsenvaltiot isännöivät kyseistä tapahtumaa, 9. on asianmukaista, että neuvosto nimeää kulttuuripääkaupungit ottaen huomioon, että nimeämisellä on jäsenvaltioissa suuri symbolinen arvo, 10. Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman edistämistä koskevien yhteisön aloitteiden on vastattava ennalta määriteltyjä tavoitteita, ja niissä on käytettävä perustamissopimuksen tarjoamia keinoja, 11. tähän saakka Euroopan kulttuuripääkaupunki- ja Euroopan kulttuurikuukausi -tapahtumille on myönnetty yhteisön tukea Kaleidoskooppi-ohjelmasta, jonka on määrä päättyä vuonna 1998, 12. neuvosto teki 22 päivänä syyskuuta 1997 päätöksen Euroopan kulttuuritoiminnan tulevaisuudesta (7), jossa komissiota kehotettiin perustamissopimuksen 152 artiklan mukaisesti esittämään toukokuuhun 1998 mennessä ehdotuksia kulttuuria koskevaksi kokonaisohjelmaksi, johon Euroopan kulttuuripääkaupunkia koskeva toiminta ja sen rahoitusjärjestelyt sisällytetään, ja 13. komissio on toimittanut Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon Euroopan yhteisön ensimmäisestä kulttuurin edistämistä koskevasta puiteohjelmasta, johon sisältyy ehdotus päätökseksi yhteisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen perustamisesta kulttuurialan yhteistyötä varten, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Tehdään päätös yhteisön toiminnasta, jonka nimenä on "Euroopan kulttuuripääkaupunki". Toiminnan tavoitteena on tuoda esiin Euroopan kulttuurien rikkaus, moninaisuus ja yhteiset piirteet sekä auttaa Euroopan kansalaisia tutustumaan paremmin toisiinsa. 2 artikla Kukin jäsenvaltio voi liitteessä I esitetyllä tavalla vuorollaan ehdottaa jotain kaupunkia Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Näistä ehdotuksista ilmoitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle viimeistään neljä vuotta ennen kuin kyseisen tapahtuman on määrä alkaa. Neuvosto nimeää komission suosituksesta kunkin kaupungin virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungiksi siksi vuodeksi, joksi sitä on ehdotettu, tämän kuitenkaan estämättä sitä, että liitteessä I esitettyä kronologista järjestystä voidaan muuttaa asianomaisten jäsenvaltioiden keskinäisellä sopimuksella. 3 artikla Euroopan unionin ulkopuoliset Euroopan maat voivat osallistua tähän toimintaan. Tällainen maa voi ehdottaa jotain kaupunkia yhdeksi Euroopan kulttuuripääkaupungiksi, ja sen olisi ilmoitettava ehdotuksestaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle. Neuvosto nimeää komission suosituksesta yksimielisesti yhden näistä ehdotetuista kaupungeista virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungiksi kullekin vuodelle ottamalla huomioon, että valmisteluaikaa olisi oltava neljä vuotta. 4 artikla Kunkin nimetyn kaupungin olisi laadittava kulttuuritapahtumien ohjelma, jossa korostetaan kaupungin omaa kulttuuria ja kulttuuriperintöä sekä kaupungin asemaa osana yhteistä kulttuuriperintöä, ja jossa pysyvän yhteistyön aikaansaamiseksi otetaan huomioon muista Euroopan maista kotoisin olevat kulttuuritoimintaan osallistuvat henkilöt. Ohjelman keston olisi periaatteessa oltava yksi vuosi, mutta nimetyt kaupungit voivat poikkeuksellisesti valita lyhyemmän ajanjakson. Kaupungit voivat sisällyttää ohjelmiinsa niitä ympäröivän alueen. Samalle vuodelle nimettyjen kaupunkien ohjelmien välille olisi luotava yhteys. 5 artikla Toiminnan kulttuuriarvon säilyttämiseksi - kaupunkien olisi ohjelmaansa suunnitellessaan otettava mahdollisimman suuressa määrin huomioon liitteessä II esitetty luettelo suunnittelu- ja arviointiperusteista, - nimettyjen kaupunkien olisi esiteltävä ohjelmansa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle vähintään kuusi kuukautta ennen kuin tapahtuman on määrä alkaa, - komission olisi kunkin kaupungin ohjelmaa arvioidessaan myös otettava huomioon ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetut perusteet. Komissio asettaa neuvontalautakunnan, johon kuuluu kulttuuripiireissä hyvin tunnettuja henkilöitä. Euroopan parlamentti nimeää lautakunnan jäsenistä kaksi, neuvosto kaksi, komissio kaksi ja alueiden komitea yhden. Neuvontalautakunta neuvoo komissiota tämän päätöksen täytäntöönpanossa. Jäsenvaltioiden tai asianomaisten Euroopan unionin ulkopuolisten maiden pyynnöstä neuvontalautakunta voi neuvoa niitä ehdotettavan kaupungin valinnassa. 6 artikla Komissio laatii edellisen vuoden tapahtuman tuloksista kunakin vuonna arviointikertomuksen, johon sisältyy myös tapahtuman järjestäjien tekemä selvitys. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle. Komissio voi myös tehdä sellaisia ehdotuksia tämän päätöksen tarkistamiseksi, joiden se arvioi olevan tämän toiminnan sujuvuuden kannalta tarpeellisia. Tehty . . . Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL C 362, 28.11.1997, s. 12. (2) EYVL C 180, 11.6.1998, s. 70. (3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 30 päivänä huhtikuuta 1998 (EYVL C 152, 18.5.1998, s. 58), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 24 päivänä heinäkuuta 1998, ja Euroopan parlamentin päätös, tehty . . . (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) EYVL C 153, 22.6.1985, s. 2. (5) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 719/96/EY, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1996, taide- ja kulttuuritoimintaa koskevasta Euroopan laajuisesta tukiohjelmasta (Kaleidoskooppi), (EYVL L 99, 20.4.1996, s. 20). (6) EYVL C 109, 1.5.1995, s. 281. (7) EYVL C 305, 7.10.1997, s. 1. LIITE I >TAULUKON PAIKKA> LIITE II LUETTELO SUUNNITTELU- JA ARVIOINTIPERUSTEISTA Nimettyjen kaupunkien ohjelmiin voi sisältyä seuraavia aineksia: - niiden yhteisten kulttuurivirtausten ja tyylisuuntien esille tuominen, joiden muodostumisessa kaupungilla on ollut erityinen osa, - kulttuuritapahtumien (musiikki, tanssi, teatteri, visuaaliset taiteet, elokuva jne.) järjestäminen sekä taiteen aseman ja hallinnoinnin edistäminen, - kaupungin historian ja kulttuurin kannalta merkittävien henkilöiden ja tapahtumien esille tuominen Euroopan kansalaisten keskuudessa, - erityistapahtumien järjestäminen taiteellisen luovuuden edistämiseksi sekä uusien kulttuuriin liittyvän toiminnan ja vuoropuhelun muotojen luomiseksi, - kaupungille ominaisen kiinteän ja irtaimen kulttuuriperinnön ja kulttuuriteosten saatavuutta ja niistä tiedottamista koskevien toimenpiteiden toteuttaminen, - sellaisten erityisten kulttuurihankkeiden toteuttaminen, joiden tarkoituksena on edistää nuorten pääsyä osallisiksi kulttuuritarjonnasta, - sellaisten erityisten kulttuurihankkeiden toteuttaminen, joiden tarkoituksena on lisätä sosiaalista yhteenkuuluvuutta, - ohjelmaan kuuluvien toimien tunnetuksi tekeminen erityisesti multimedian ja audiovisuaalisten välineiden sekä monikielisen lähestymistavan avulla, - taloudellisen toiminnan kehittymiseen myötävaikuttaminen erityisesti työllisyyden ja matkailun osalta, - tarve kehittää laadukasta ja luovaa kulttuurimatkailua siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon, kuinka tärkeää tässä suhteessa on kulttuuriperinnön kestävä hallinnointi ja kävijöiden toivomusten sovittaminen paikallisen väestön toivomuksiin, - hankkeiden toteuttaminen, joiden tarkoituksena on edistää arkkitehtuuriperinnön ja uusien kaupunkikehitysstrategioiden välisten yhteyksien kehittämistä. - Euroopan kulttuurien ja maailman muiden kulttuurien välistä vuoropuhelua edistävien aloitteiden yhteinen toteuttaminen. NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio esitti 31 päivänä lokakuuta 1997 neuvostolle ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön aloitteen perustamisesta Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman edistämiseksi. 2. Alueiden komitea antoi lausuntonsa 13 päivänä maaliskuuta 1998. 3. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 29 päivänä huhtikuuta 1998. 4. Komissio esitti muutetun ehdotuksen 28 päivänä toukokuuta 1998. 5. Neuvosto vahvisti 24 päivänä heinäkuuta 1998 yhteisen kantansa EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklassa esitetyn menettelyn mukaisesti. II EHDOTUKSEN TAVOITE Ehdotus koskee yhteisön tasolla toimivan aloitteen perustamista, jolla on määrä tukea suurta vuosittaista Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa, jonka tavoitteena on korostaa Euroopan kaupunkien rikkauden ja kulttuurien moninaisuuden arvostusta ja esitellä niiden yhteistä kulttuuriperintöä ja kulttuuritoiminnan elinvoimaisuutta. 1 Yleiset huomiot Neuvosto hyväksyy yhteisessä kannassaan komission ehdotuksen tavoitteen, mutta teki siihen useita muutoksia, joita se piti suotavina. 2 Erityiset huomiot 2.1 Neuvoston komission ehdotukseen tekemät muutokset 2.1.1 Päätöksessä tarkoitettu ajanjakso ja kaupunkien nimeämisjärjestelmä Neuvosto käsitteli ensin kysymystä Euroopan kulttuuripääkaupungin valinnasta vuodeksi 2001, jolloin ehdotettuja kaupunkeja on seitsemän (1), ja vuosiksi 2002, 2003 ja 2004 on jätetty muita esityksiä (2). Neuvosto teki tässä vaikeassa tilanteessa kaksi ratkaisua. Ensin se nimesi (neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien tekemän) hallitustenvälisen päätöksen perusteella Euroopan kulttuuripääkaupungit vuosiksi 2001 2004 (3). Samassa yhteydessä muiden kuin yhteisön maiden ehdottamia kaupunkeja pyydettiin järjestämään Euroopan kulttuurikuukausi (4). Näin voidaan ratkaista 13 ehdokaskaupungin vuosiksi 2001 2004 aiheuttama vaikea ongelma, sillä monet ovat jo tehneet paljon valmistelutyötä, jakamalla näistä kaupungeista kymmenen neljän kyseisen vuoden kesken. Toisaalta neuvoston tarkoituksena on välttää yksimielisyyteen perustuvan valintajärjestelmän aiheuttamat ongelmat (jotka olivat varsin ilmeisiä jo vuonna 1995 nimettäessä Euroopan kulttuurikaupunkeja vuodeksi 2000 ja joiden vuoksi ei ole voitu löytää ratkaisua vuodeksi 2001), joten se loi valintajärjestelmän, joka perustuu automaattiseen vuorotteluun jäsenvaltioiden kesken neuvoston 1 päivänä tammikuuta 1995 tekemän päätöksen mukaisesti (joka koskee neuvoston puheenjohtajuuden määräytymisjärjestystä) ja jonka nojalla vuosina 2005 2019 eri jäsenvaltio voi kunakin vuonna asettaa jonkin kaupungin ehdokkaaksi. Näin neuvosto toisaalta muuttaa päätöksessä tarkoitettua ajanjaksoa verrattuna komission ehdotukseen, jonka mukaisesti yhteisön toiminta aloitettaisiin vuonna 2002, ja korvaa toisaalta ehdotetun päätöksentekojärjestelmän puolueettomalla vuorottelujärjestelmällä, jolla on tarkoitus välttää yksimielisyyden vaatimuksesta syntyvät umpikujat ja lukkiutuneet tilanteet. Tällöin virallisesta ehdotettujen kaupunkien nimeämisestä, josta neuvosto huolehtii, päätettäisiin komission suosituksesta yksinkertaisella enemmistöllä sen jälkeen, kun ehdokkaat on esitelty Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle viimeistään neljä vuotta ennen tapahtuman alkua. Lopuksi on pantava merkille, että aikajärjestystä voidaan muuttaa asianomaisten jäsenvaltioiden yhteisellä sopimuksella ja että tällaisesta vaihdosta on jo sovittu Alankomaiden ja Kreikan kesken. 2.1.2 Muut Euroopan maat Euroopan unionin ulkopuolisten Euroopan maiden osallistuminen on mahdollista ilman komission ehdotuksen 4 artiklassa esitettyjä täsmennyksiä (ETA- ja KIE -maat, Kypros ja muut Euroopan maat, jotka ovat tehneet yhteisön kanssa yhteistyösopimuksia, joihin kuuluu kulttuuria koskeva lauseke). Muut Euroopan maat voivat asettaa tapahtumaan ehdolle jonkin kaupungin ja niiden on ilmoitettava siitä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle. Neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti komission suosituksesta ja nimeää virallisesti yhden kyseisistä kaupungeista kuksikin vuodeksi pitäen mielessä, että neljän vuoden valmisteluaika on suotava. 2.1.3 Vuosittain nimettävien kaupunkien määrä Edellä esitettyjen säännösten nojalla neuvosto on esittänyt yhteisessä kannassaan kahden kaupungin osallistumisesta tapahtumaan vuosittain (toinen jäsenvaltiosta ja toinen unioniin kuulumattomasta Euroopan maasta). 2.1.4 Tapahtuman nimi Neuvosto panee merkille useissa jäsenvaltioissa yleisen käytännön ja on muuttanut tapahtuman nimen Euroopan kulttuurikaupungista Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. 2.1.5 Tapahtuman kesto Koska jotkin kaupungit saattavat sitä toivoa, neuvosto sallii poikkeamisen tapahtuman kestosta, jonka on periaatteessa määrä olla yksi vuosi, mutta jota poikkeuksellisesti voidaan lyhentää nimettyjen kaupunkien pyynnöstä. 2.1.6 Nimettyä kaupunkia ympäröivän alueen osallistuminen Neuvoston tekstin mukaan nimetyt kaupungit voivat sisällyttää ohjelmiinsa ympäröivät alueet. 2.1.7 Neuvontalautakunta Neuvoston yhteisen kannan mukaan komissio perustaa neuvontalautakunnan, johon kuuluu kulttuuripiireissä hyvin tunnettuja henkilöitä ja jonka tarkoituksena on neuvoa komissiota kyseisen päätöksen täytäntöönpanossa. On säädetty, että jäsenvaltioiden tai kyseisten Euroopan unionin ulkopuolisten maiden pyynnöstä kyseinen lautakunta voi antaa niille neuvoja sen kaupungin valinnasta, jota kukin niistä aikoo ehdottaa. Euroopan parlamentti nimeää lautakunnan kaksi jäsentä, neuvosto kaksi, komissio kaksi ja alueiden komitea yhden. 2.2 Euroopan parlamentin tarkistukset 2.2.1 Komission hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset Komissio hyväksyi tekstiinsä osittain tai muutettuna kahdeksan Euroopan parlamentin 14 tarkistuksesta. Kyseiset tarkistukset ovat 1, 2, 3, 4, 5, 6, 9 (osittain), 11. 2.2.2 Neuvoston hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset Neuvosto hyväksyi tekstiinsä osittain tai sisällöltään neljä Euroopan parlamentin ehdottamista ja komission hyväksymistä tarkistuksista. Kyseiset tarkistukset ovat 1, 2, 3, 6. 2.2.3 Euroopan parlamentin tarkistukset, joita neuvosto ei hyväksynyt Tarkistus 4 Tapahtuman merkitys keskisuurille kaupungeille Neuvosto katsoo, että erityismaininta merkityksestä, joka tapahtumalla on keskisuurille kaupungeille, saattaisi olla epäselvä, koska "keskisuuren kaupungin" määritelmä ei ole helppo eikä yksiselitteinen. Tarkistukset 5, 11 (2. osa) ja 12 (1. osa) Hankkeen valintaperusteet Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksia 5 ja 11 (2. osa) ja katsoi, että luettelolla suunnittelu- ja arviointiperusteista, joka on sen yhteisen kannan liitteessä II, vastataan yleisesti Euroopan parlamentin tarkistuksissaan ilmaisemiin vaatimuksiin. Neuvosto ei hyväksynyt myöskään tarkistusta 12 (1. osa), sillä se katsoi, että ratkaisu, joka koskee sen yhteisen kannan 3 artiklassa mainittuja unionin ulkopuolisia Euroopan maita, ei vaikuta yhteisön jo tekemiin sitoumuksiin kyseisten maiden kanssa, ja tarjoaa viimeksi mainituille paremmat osallistumismahdollisuudet. Tarkistukset 7 ja 14 Tapahtuman rahoitus Neuvosto katsoo, että on liian aikaista puuttua tapahtuman rahoitukseen, sillä tapahtuma on tarkoitettu kiinteäksi osaksi Euroopan yhteisön kulttuurin puiteohjelmaa, jonka komissio on juuri toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi. Tarkistukset 8, 11 (1. osa) ja 12 (2. osa) Kaupunkien hakemusten esittäminen Neuvosto katsoo, että asianomaisten valtioiden tuki on välttämätön ehto tapahtuman onnistumiselle, ja haluaa välttää ehdokkaat, joilla ei ole todellisia mahdollisuuksia tulla valituiksi, koska se tulisi kalliiksi hakijakaupungeille ja aiheuttaisi pettymyksiä. Tarkistukset 9 ja 10 Ehdokkaiden valintamenettely Kuten kohdassa 2.1.1 esitetään, neuvosto hyväksyi järjestelmän, joka perustuu automaattiseen vuorotteluun, jotta vältettäisiin yksimieliseen valintamenettelyyn liittyvät vaikeudet. Se on kuitenkin säätänyt yhteisessä kannassaan neuvontalautakunnan perustamisesta, joka koostuu seitsemästä jäsenestä (kaksi Euroopan parlamentin, kaksi neuvoston, kaksi komission ja yksi alueiden komitean nimeämiä) ja jonka tarkoituksena on neuvoa komissiota päätöksen täytäntöönpanossa sekä jäsenvaltioita ja kyseisiä maita niiden kaupunkien valinnassa, joita ne aikovat ehdottaa. Neuvosto ei voinut hyväksyä Euroopan parlamentin tarkistuksia 9 ja 10, jotka koskevat komission ehdotuksessa tarkoitetun valintalautakunnan toimintaa, eikä kaupungin valintamenettelyä (yksimielisyys sekä 198 b artiklan mukainen menettely kunkin harkittavana olevan vuoden osalta), koska ehdotuksen mukainen valintalautakunta ja vuotuinen valinta eivät esiinny yhteisessä kannassa. Tarkistus 13 Euroopan kulttuurikuukausi Neuvosto ei hyväksynyt tätä tarkistusta. Se katsoi, että tapahtuman hallitustenvälisen vaiheen jälkeen, jonka aikana "Euroopan kulttuurikuukausi" -nimitys on myönnetty useille unioniin kuulumattomien Euroopan maiden kaupungeille, sen päätöksen yhteydessä, joka koskee yhteisön aloitteen perustamista tapahtuman hyväksi, toimien olisi oltava samantyyppisiä kaikille osallistujille. Neuvoston yhteisen kannan 4 artiklan mukaan nimetyt kaupungit voisivat poikkeuksellisesti valita yhtä vuotta lyhyemmän ajan, mikä toisi kaupungeille joustoa tapahtuman järjestämiseen. (1) Kaupungit ovat Basel, Genova, Lille, Porto, Riika, Rotterdam ja Valencia. (2) Kaupungit ovat Brugge ja Salamanca (2002), Graz, Granada ja Pietari (2003) sekä Barcelona (2004). (3) Vuodeksi 2001 Rotterdam ja Porto, vuodeksi 2002 Brugge ja Salamanca, vuodeksi 2003 Graz, vuodeksi 2004 Genova ja Lille. (4) Riika ja Basel vuonna 2001 ja Pietari vuonna 2003.