Erityiskertomus Lisäparannuksia tarvitaan 
liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn tehokkaan 
täytäntöönpanon 
varmistamiseksiFI 2016  nro 10
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut: eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-4821-3 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/89023 QJ-AB-16-011-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-4834-3 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/726004 QJ-AB-16-011-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-4831-2 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/978827 QJ-AB-16-011-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Lisäparannuksia tarvitaan 
liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn tehokkaan 
täytäntöönpanon 
varmistamiseksi
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)ErityiskertomusFI 2016  nro 10
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti IV tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsen Milan Martin Cvikl. Jaosto on erikoistunut tarkastuksiin, jotka koskevat tuloja, tutkimusta ja sisäisiä politiikkoja, ra -
hoitus- ja talousalan ohjausta sekä Euroopan unionin toimielimiä ja elimiä. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistui -
men jäsenen Milan Martin Cviklin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Kathrine Henderson ja kabinettiavus -
taja Andreja Rovan, johtaja Zacharias Kolias, tehtävävastaava Albano Martins Dias da Silva, tarkastajat Giuseppe Diana, 
Marko Mrkalj, Maria Isabel Quintela, Marion Schiefele, Duarte Semedo Leite ja Stefano Sturaro sekä kieliavustajat Thomas 
Everett ja Marek Riha.
Vasemmalta oikealle:  G. Diana, M. Schiefele, A. Rovan, A. Martins Dias da Silva, Z. Kolias, 
M. M. Cvikl, S. Sturaro, M. I. Quintela, K. Henderson, T. Everett.

03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
 Sanasto
I – IX Tiivistelmä
01 – 25 Johdanto
01 – 04 EU:n talouden ja finanssipolitiikan ohjausjärjestelmän tausta
05 – 25 Liiallisia alijäämiä koskeva menettely: julkisen talouden vakauden ylläpitäminen
07 – 17 Liiallisia alijäämiä koskeva menettely: tietojen laadun varmistaminen, tilanteen arvioiminen, liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn käynnistäminen
18 – 24 Korjaavat toimet: jäsenvaltioiden toimittama selvitys sekä komission toteuttama seuranta ja valvonta
25 Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tulos
26 – 31 Tarkastuksen laajuus, tavoitteet ja lähestymistapa
26 – 29 Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet
30 – 31 Lähestymistapa
32 – 127  Huomautukset
32 – 84 Liiallisia alijäämiä koskeva menettely: perustaa vahvistavat ja arviointien objektiivisuutta 
lisäävät parannukset ovat tarpeen
32 – 62 Päätöskehys on asianmukainen mutta sitä on selkeytettävä 
63 – 84 Tietojen laadunarvioinnit ja taloudelliset analyysit eivät ole riittävän avoimia; analyysit tehdään sääntöjen 
mukaan, mutta niissä painotetaan enemmän julkisyhteisöjen alijäämää kuin velkaa
04 Sisällys 
85 – 112  Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn korjaavat toimet ja valvontatoimet: jäsenvaltioiden 
raportointi sekä komission toteuttama seuranta ja valvonta
85 – 87 Jäsenvaltioiden korjaavia toimia koskevaa raportointia voitaisiin parantaa
88 – 112  Komission suorittamaa seurantaa ja valvontaa koskevat yhä monimutkaisemmat säännöt, jotka eivät ole 
avoimia ja joiden avulla saadaan vain rajallinen arvio rakenneuudistusten vaikutuksista
113 – 127  Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tulos
113 – 127  Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn uudistuksilla on otettu käyttöön välineitä talousarviota koskevan 
kurinalaisuuden parantamiseksi, mutta liiallisia alijäämiä koskeva menettely ei ole ollut täysin toimiva 
korjaavana mekanismina
128 – 149  Johtopäätökset ja suositukset
130 – 139  Eurostat
130 – 131  Tietojen tutkiminen
132 Valvontajärjestelmien arviointi
133 – 135  Konsultointikäynnit ja suorat tarkastukset
136 Toimenpiteet
137 Ohjeet
138 – 139  Tulokset
140 – 149  Talouden ja rahoituksen pääosasto
140 – 141  Avoimuus
142 – 143  Velkakriteeri
144 – 145  Rakenneuudistukset
146 – 147  Raportointi
148 – 149  Seuraamukset
05 Sisällys 
 Liite I  —  Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvä lainsäädäntö
 Liite II  —  Esimerkkejä asiakirjojen puuttuvista pakollisista tiedoista kuudessa tarkastetussa 
jäsenvaltiossa
 Liite III  —  Esimerkkejä asiakirjojen luokituksen puutteista kuudessa tarkastetussa 
jäsenvaltiossa
 Liite IV  —  Esimerkkejä toimenpiteistä, jotka mahdollisesti vaikuttavat alijäämä- ja 
velkatietoihin
 Liite V —  BKT:n vuotuinen nimelliskasvu
 Liite VI  —  Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksissa asetettujen nimellisten ja 
rakenteellisten tavoitteiden täyttyminen ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
määräajan pidennykset
 Liite VII  —  Komission ja neuvoston suositusten väliset erot
 Liite VIII  —  Suunniteltujen rakenneuudistusten toteutus
 Komission vastaus
06
 Lyhenteet
ACR : Erillinen komission suositus
AMECO : Euroopan komission makrotalouden tietokanta
BKT : Bruttokansantuote
ECOFIN : Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto
EDP : Liiallisia alijäämiä koskeva menettely
EEF : Euroopan taloutta koskeva ennuste
EKP : Euroopan keskuspankki
EKT : Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä
EMU : Talous- ja rahaliitto
EPP : Talouskumppanuusohjelma
Eurostat : Euroopan unionin julkaisutoimisto
GFS : Julkisyhteisöjen rahoitustilastot
MTO : Julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoite
Muuttoliike- ja sisäasioiden PO : Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto
SCP : Vakaus- tai lähentymisohjelma
SDV : Vakiomuotoinen konsultointikäynti
SEUT : Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus
SGP : Vakaus- ja kasvusopimus
Talouden ja rahoituksen PO : Talouden ja rahoituksen pääosasto
TRK : Talous- ja rahoituskomitea
UDV : Ennakoiva konsultointikäynti
07
 Sanasto
Alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaan lasketut julkisen talouden toimet : 
Korjaavien toimenpiteiden kvantifioitu vaikutus julkiseen talouteen, ilmaistuna yksittäisten toimenpiteiden 
kokonaisvaikutuksena. Ks. ylhäältä alaspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaan lasketut julkisen talouden 
toimet .
EKT (EKT 95 ja EKT 2010) : Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä on EU:n kansainvälisesti 
yhteensopiva tilinpitokehikko, joka kuvaa systemaattisesti ja yksityiskohtaisesti EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden 
talouksia. Suurimpaan osaan tarkastusjaksosta sovellettiin EKT 95 -järjestelmää, joka päivitettiin syyskuussa 
2014 EKT 2010 -järjestelmäksi, jossa on huomioitu nykyajan kansantalouksien mittaamisessa tapahtunut kehitys, 
menetelmätutkimuksen edistyminen ja käyttäjien tarpeet.
Vaikka EKT on pitkälti yhdenmukainen vastaavan YK :n järjestelmän määritelmien, tilinpitosääntöjen ja 
luokitusten kanssa, siinä on myös joitakin erityispiirteitä, jotka vastaavat paremmin EU:n käytäntöjä.
Eurooppalainen ohjausjakso : Talouspolitiikan vuotuinen koordinointikierros, joka järjestetään vuoden kuuden 
ensimmäisen kuukauden aikana. Euroopan komissio tekee yksityiskohtaisen analyysin jäsenvaltioiden talous- ja 
rakennepolitiikan ohjelmista, ja Eurooppa-neuvosto ja Euroopan unionin neuvosto antavat poliittisia neuvoja ennen 
kuin jäsenvaltiot viimeistelevät talousarvioesityksensä.
Julkinen velka : Ks. julkisyhteisöjen velka.
Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite (MTO) : Uudistetun vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan vakaus- 
ja lähentymisohjelmissa rahoitusasemalle asetetaan keskipitkän aikavälin tavoite. Julkisen talouden keskipitkän 
aikavälin tavoite on maakohtainen, jotta voidaan ottaa huomion taloudellisten tilanteiden ja rahoitusasemien 
monimuotoisuus ja erilaiset kehityssuunnat sekä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit, ja se 
määritellään rakenteellisesti. Ks. myös rakenteellinen rahoitusasema .
Julkisen talouden rahoitusasema : Julkisten kokonaismenojen ja -tulojen välinen tasapaino tiettynä vuonna. 
Positiivinen rahoitusasema osoittaa ylijäämää ja negatiivinen rahoitusasema alijäämää. Jäsenvaltioiden 
rahoitusaseman valvonnassa EU käyttää julkisyhteisöjen aggregaatteja. Ks. myös rakenteellinen rahoitusasema , 
perusjäämä .
Julkisen talouden rahoitusaseman suhdannekomponentti : Rahoitusaseman muutoksen osa, joka on 
automaattinen seuraus talouden suhdannekomponenteista, jotka johtuvat tuotantokuilun muutosten vaikutuksista 
julkisen talouden menoihin ja tuloihin. Ks. rakenteellinen rahoitusasema .
Julkisen talouden tilinpito : Valtiontalouden tilinpäätökset (julkisyhteisöihin kuuluvilta yksiköiltä, virastoilta 
ja julkisilta yrityksiltä). Siihen kirjataan valtion tulot ja menot, ja se on pääasiallinen lähde, kun kerätään liiallisia 
alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyviä tietoja.
Julkisen talouden vakauttaminen : Rahoitusaseman parantaminen harkinnanvaraiseen finanssipolitiikkaan 
liittyvillä toimilla, jotka on määritelty joko parantamisen tason tai sen ajanjakson mukaan, jonka aikana parannukset 
toteutetaan.
Julkisyhteisöjen alijäämä : Nettoluotonotto, sellaisena kuin se on määritelty EKT 95:ssä / EKT 2010:ssa tietyin 
mukautuksin.
08 Sanasto 
Julkisyhteisöjen rahoitustilastot : Julkisyhteisöjen taloudellisia toimia koskevat tiedot, mukaan luettuina 
julkisyhteisöjen tulot, menot, alijäämä, varoja ja velkoja koskevat toimet, muut taloudelliset virrat ja taseet. 
Eurooppalaiset julkisyhteisöjen rahoitustilastot laaditaan EKT:n ja Eurostatin tulkinta-avun ja ohjeistuksen 
mukaisesti.
Julkisyhteisöjen velka : Bruttomääräinen nimellisarvoinen kokonaisvelka vuoden lopussa ja konsolidoituna 
EKT 95:ssä tarkoitetuilla julkisyhteisöjen sektoreilla. Se käsittää käteisrahan ja talletukset, muut arvopaperit kuin 
osakkeet lukuun ottamatta johdannaisia sekä lainat (EMU-kriteerien mukainen velka).
Julkisyhteisöt : EKT 95:n mukaan julkisyhteisöjen sektoriin luetaan ”kaikki institutionaaliset yksiköt, jotka ovat muita 
markkinattomia tuottajia ja joiden tuotos on tarkoitettu pääasiallisesti yksilölliseen ja kollektiiviseen kulutukseen 
ja rahoitetaan muihin sektoreihin kuuluvien yksiköiden suorittamin pakollisin maksuin, ja/tai kaikki pääasiallisesti 
kansantulon ja -varallisuuden uudelleenjakoa harjoittavat institutionaaliset yksiköt”.
Julkisyhteisöt jakautuvat seuraaviin neljään alasektoriin:
 οvaltionhallinto – kaikki valtion ministeriöt ja keskusvirastot, joiden toimivalta normaalisti ulottuu koko maan 
talousalueelle, ei kuitenkaan sosiaaliturvarahastojen hallinto
 οosavaltionhallinto – kaikki institutionaaliset yksiköt, jotka hoitavat joitakin julkisen hallinnon tehtäviä 
valtionhallintoa alemmalla ja paikallishallintoa ylemmällä tasolla, ei kuitenkaan sosiaaliturvarahastojen hallinto
 οpaikallishallinto – kaikki julkisen hallinnon elimet, joiden toimivalta ulottuu ainoastaan talousalueen paikalliseen 
osaan, ei kuitenkaan sosiaaliturvarahastojen paikalliset laitokset
 οsosiaaliturvarahastot – valtionhallinnon, osavaltiohallinnon ja paikallishallinnon institutionaaliset yksiköt, joiden 
pääasiallista toimintaa on sosiaalisten etuuksien tuottaminen.
Kertaluontoiset ja väliaikaiset toimet : Julkisyhteisöjen toimenpiteet, joiden vaikutus julkiseen talouteen on 
väliaikainen ja jotka eivät johda pysyvään muutokseen rahoitusasemassa. Ks. myös rakenteellinen rahoitusasema.
Konsultointikäynti : Eurostat käy jäsenvaltiossa ja tarkastaa toimitetut toteutuneet tiedot ja kaikki liiallisia alijäämiä 
koskevaan menettelyyn liittyvät tiedot. Jäsenvaltiossa käydään vähintään joka toinen vuosi. Talouden ja rahoituksen 
pääosasto ja EKP toimivat tarkkailijoina.
Eurostat teki vuosina 2011–2013 sekä vakiomuotoisia että ennakoivia konsultointikäyntejä. Konsultointikäynneillä 
arvioitiin julkista rahoitusta/järjestelmää koskevien lähdetietovirtojen hallintaa ja valvontaa. Nämä tarkastukset on 
nyt sisällytetty vakiomuotoisiin konsultointikäynteihin.
Käytännesäännöt : Poliittinen asiakirja, jossa on vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa sekä vakaus- ja 
lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet.
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn lähde- ja menetelmäluettelo : Kuvaus jäsenvaltion käyttämistä 
menettelyistä (menetelmistä) ja perustilastoista (lähteistä), kun se laatii arvioita liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn mukaisia ilmoituksia varten. Tähän sisältyvät ”vastaavuustaulukot”, joissa esitetään julkisyhteisöjen 
tilinpidon erien ja EKT:n otsakkeiden välinen vastaavuus sekä luettelo julkisyhteisöjen yksiköistä, jotka on luokiteltu 
alasektorin ja teollisuuden mukaan.
09 Sanasto 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaiset ilmoitukset ja menettelyyn liittyvät kyselyt
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaiset ilmoitukset
Jäsenvaltiot lähettävät kahdesti vuodessa julkisyhteisöjen alijäämää ja velkaa koskevat luvut ilmoitusten 
muodossa. Nämä sisältävät neljä taulukkoryhmää, joissa on jokaisen hallinnon tason osalta tietoja julkisyhteisöjen 
alijäämästä/ylijäämästä ja velkatasoista, julkisten tilien tasapainoeriin tehdyistä mukautuksista alijäämän/ylijäämän 
saavuttamiseksi, velkatasoon vaikuttavista tekijöistä sekä muita pakollisia tietoja.
Menettelyyn liittyvät kyselyt
Taulukot, jotka sisältävät vakiotietoja tarkistuksista, mukautuksista, rahoitustoimista ja Eurostatin päätösten 
soveltamisesta.
Lumipallovaikutus : Julkisesta velasta maksetun koron ja kansallisen talouden kasvuvauhdin positiivisesta tai 
negatiivisesta erotuksesta johtuvan julkisen velan kertymisen tai supistumisen itseään vahvistava vaikutus.
Lähentymisohjelmat : Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole vielä ottaneet euroa käyttöön, laatimat keskipitkän 
aikavälin julkisen talouden ja rahapolitiikan strategiat. Ne päivitetään vuosittain vakaus- ja kasvusopimuksen 
määräysten mukaisesti. Ks. myös vakausohjelmat .
Menetelmiä koskevat tarkastuskäynnit : Eurostatin suorittama poikkeuksellinen seuranta- ja tarkastuskäynti 
jäsenvaltioon, jossa on selvästi havaittuja tietojen laatuun liittyviä merkittäviä riskejä tai ongelmia.
Perusjäämä : Julkisen talouden rahoitusasema ilman julkisyhteisöjen velan korkomenoja.
Potentiaalinen BKT : Reaalisen BKT:n taso, joka on yhdenmukainen vakaan inflaatioasteen kanssa, tiettynä vuonna. 
Jos tosiasiallinen tuotanto ylittää sen potentiaalisen tason, kapasiteettirajoitukset alkavat tehota ja inflaatiopaine 
kasvaa; jos tosiasiallinen tuotanto alittaa potentiaalisen tason, resursseja ei käytetä ja inflaatiopaine heikkenee. Ks. 
myös tuotantokuilu .
Primaaritiedot/lähdetiedot : Kansallisen tilastolaitoksen keräämät tiedot (esim. hallintorekistereistä, tutkimuksista, 
väestölaskennoista) aggregaattien (esim. liiallisia alijäämiä koskeviin menettelyihin liittyvien taloustoimien) 
kokoamiseksi. Julkisyhteisöjen yksiköiden, kuten virastojen julkiset tilit ovat esimerkki primaaritiedoista.
Rahoituslaitokset/yritykset
Rahoituslaitossektori (EKT 95, 2.32 kohta)
Rahoituslaitossektori käsittää kaikki yritykset ja yritysmäiset yhteisöt, joiden pääasiallinen toiminta on rahoituksen 
välitys (rahoituksen välittäjät) ja/tai rahoitusta avustavat toiminnat (rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat 
laitokset).
Yrityssektori (EKT 95, 2.21 kohta)
Yrityssektori käsittää institutionaaliset yksiköt, joiden jako- ja rahoitustaloustoimet ovat erillään omistajiensa 
taloustoimista ja jotka ovat markkinatuottajia, joiden pääasiallinen toiminta on tavaroiden ja palveluiden (paitsi 
rahoituspalveluiden) tuotanto.
10 Sanasto 
Rakenteellinen rahoitusasema : Julkisen talouden tosiasiallinen rahoitusasema ilman suhdannetekijöitä ja 
kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä. Rakenteellinen rahoitusasema osoittaa rahoitusaseman 
perussuuntauksen.
Talous- ja rahoituskomitea (TRK) : Entinen rahakomitea, talous- ja rahoituskomitea on SEUT:n 134 artiklan nojalla 
perustettu Euroopan unionin neuvoston komitea. Sen tehtävänä on lähinnä valmistella Ecofin-neuvoston talous- ja 
raha-asioihin liittyvät päätökset ja keskustella niistä.
Tasapainoerät : Julkisten tilien tulot, joista on vähennetty menot.
Tietojen laatu : Tietojen laadulla tarkoitetaan sitä, että tiedot ovat kirjaussääntöjen mukaisia, täydellisiä, luotettavia, 
oikea-aikaisia ja yhtenäisiä (neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 8 artiklan 1 kohta).
Toteutuneet tiedot : Aiempia ajanjaksoja koskevat (ei ennakoidut) tiedot.
Tuotantokuilu : Tosiasiallisen tuotannon ja arvioidun potentiaalisen tuotannon välinen ero tiettynä ajankohtana. Ks. 
myös julkisen talouden rahoitusaseman suhdannekomponentti
Vakaus- ja kasvusopimus : Hyväksyttiin vuonna 1997 ja uudistettiin vuosina 2005 ja 2011. Vakaus- ja 
kasvusopimuksessa selvennetään Maastrichtin sopimuksen määräyksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden 
finanssipolitiikan valvontaa ja julkisen talouden alijäämän seurantaa talous- ja rahaunionin kolmannen vaiheen 
aikana. Vakaus- ja kasvusopimus koostuu kahdesta neuvoston asetuksesta, joissa on oikeudellisesti sitovia 
säännöksiä, joita Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on noudatettava, sekä kahdesta Amsterdamin 
Eurooppa-neuvoston päätöslauselmasta (kesäkuu 1997).
Vakausohjelmat : Euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden laatimat keskipitkän aikavälin julkisen 
talouden strategiat. Ne päivitetään vuosittain vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukaisesti. Ks. myös 
lähentymisohjelma t.
Virta-varanto-korjauserä : Virta-varanto-korjauserällä (eli velkakannan korjauserällä) varmistetaan vastaavuus 
nettoluotonoton (virran) ja bruttovelkakannan vaihtelun välillä. Se muodostuu rahoitusvaateiden kertymästä, 
valuuttamääräisen velan arvon muutoksesta ja muista tilastollisista muutoksista.
Ylhäältä alaspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaan lasketut julkisen talouden toimet : 
Hallituksen politiikan julkiseen talouteen kohdistuvan vaikutuksen kvantifiointi rakenteellisen rahoitusaseman 
kokonaismuutoksen perusteella. Se saattaa erota alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaan 
lasketusta toimesta jälkimmäisen puutteellisen kattavuuden tai toissijaisten taloudellisten vaikutusten tai 
muuttumatonta politiikkaa koskevan oletuksen ristiriitaisuuksien vuoksi.
11
 Tiivistelmä
I
Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa finanssipolitiikan perussääntönä on, että jäsenvaltioiden on 
vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä. Näin ollen, kun alijäämän ja velan viitearvot ylittyvät, voidaan käyn -
nistää korjausmekanismi kyseistä jäsenvaltiota vastaan. Tämä mekanismi, liiallisia alijäämiä koskeva menettely, on 
EU:n taloudellisen ohjausjärjestelmän keskeinen tekijä.
II
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanossa komission tehtävänä on tarkistaa jokaiselta jäsenval -
tiolta saatujen tietojen laatu ja arvioida, onko viitearvot ylitetty tai onko olemassa riski, että ne ylitetään, ja antaa 
tämän perusteella lausuntoja ja suosituksia neuvostolle. Neuvosto päättää perussopimuksen säännösten mukaisesti, 
hyväksyykö se komission suositukset.
III
Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn asetetuille jäsenvaltioille esitetään tilanteen parantamiseen tähtääviä 
suosituksia, mm. määräaika, johon mennessä tilanne olisi korjattava, korjausura ja vuosittain toteutettavat julki -
sen talouden toimet. Komissio seuraa, miten jäsenvaltiot panevat korjaavat toimenpiteet täytäntöön, ja raportoi 
havainnoistaan neuvostolle. Neuvosto toteuttaa komission ehdotusten perusteella tarvittaessa lisätoimia (lopettaa 
menettelyn, pidentää määräaikaa, asettaa uusia tavoitteita tai määrää seuraamuksia).
IV
Tilintarkastustuomioistuin tutki komission liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoa vuosina 
2008–2015 ja keskittyi kuuteen jäsenvaltioon. Arvioimme jäsenvaltioiden liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä 
ilmoittamien tietojen laadun arviointia komissiossa ja sen omien ennusteisiin sisältyvien tietojen ja mallien laatua 
ja sitä, olivatko sen arvioinnit menettelyn käynnistämistä koskevien neuvoston päätösten mukaisia. Lopuksi tilintar -
kastustuomioistuin tutki, miten komissio seurasi jäsenvaltioiden liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä 
toteuttamia korjaavia toimia.
V
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vaikka useimmilla komission keräämien tietojen ja niiden analysoinnin sekä 
talousarvion kurinalaisuutta koskevien sääntöjen noudattamisen arvioinnin aloilla on annettu yksityiskohtaisia 
menettelyjä ja ohjeita, näiden tehtävien täytäntöönpanossa esiintyy ongelmia. Tämä johtuu siitä, että komissio ei 
hyödyntänyt täysimääräisesti valtuuksiaan valvoa, olivatko toimitetut tiedot kattavia ja noudatettiinko korjaavia 
toimenpiteitä koskevia suosituksia. Tilanteeseen vaikutti myös se, että jäsenvaltioiden kertomuksista ei annettu aina 
riittävästi palautetta eikä keskeisten tietojen analysointiin ja raportointiin osoitettu riittävästi resursseja ja doku -
mentointi oli puutteellista.
12 Tiivistelmä 
VI
Tähän liittyy myös avoimuutta koskeva kysymys. Vaikka viime vuosina on saatu aikaan parannuksia, vieläkin on 
saatavilla liian vähän tietoja komission oletuksista ja parametreista ja siitä, miten komissio ymmärtää keskeiset käsit -
teet. Vaikka komissio on laatinut selkeät sisäiset säännöt, se voi kuitenkin päättää poiketa vakiintuneesta menette -
lystä, mikä herättää kysymyksiä sen arviointien yleisestä luotettavuudesta.
VII
Rakenteellisten uudistusten seuranta on korjaavaan toimenpiteeseen liittyvä näkökohta, jota komissio äskettäin 
korosti liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi. Seurannan kohdalla on olemassa merkkejä siitä, ettei komissio 
mene riittävän pitkälle, sillä se keskittyy pikemminkin lainsäädännöllisiin näkökohtiin kuin uudistusten tosiasialli -
seen täytäntöönpanoon. Liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä painotetaan yhä liikaa alijäämäkriteeriä eikä 
huomioida tarpeeksi velkakriteeriä.
VIII
Lopuksi todettakoon, että tilintarkastustuomioistuimen mielestä on erittäin myönteistä, että komissio pyrkii 
mukauttamaan ja järkeistämään liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä vastauksena EU:ssa tapahtuvaan kehityk -
seen. Oikeusperusta on vankka, ja selkeät sisäiset säännöt ja ohjeet yleensä tukevat sitä. Näiden sääntöjen sovelta -
misessa tarvitaan kuitenkin enemmän yhdenmukaisuutta ja avoimuutta; komissio ei riittävästi dokumentoi perus -
oletuksiaan tai jaa valvonnan tuloksia kaikkien jäsenvaltioiden hyödyksi. Viimeaikaisissa lausunnoissaan komissio on 
myöntänyt nämä puutteet ja todennut olevansa valmis toteuttamaan tarvittavia parannuksia.
IX
Tilintarkastustuomioistuimen yleiset johtopäätökset esitetään yksityiskohtaisesti kertomuksen lopussa, ja komis -
siolle annetaan lukuisia suosituksia. Nämä suositukset esitetään lyhyesti jäljempänä.
Tilintarkastustuomioistuimen suositukset
a) Eurostatin toimivaltaan kuuluvan tietojen keruun ja analysoinnin alalla komission pitäisi:
i) tehostaa laadunarviointimenettelyitään ja dokumentoida paremmin työnsä
ii) arvioida jäsenvaltioiden omia valvontajärjestelmiä
iii) tehostaa omia paikan päällä tehtäviä tarkastuksia
iv) hyödyntää täysimääräisesti valtuuksiaan varmistaa, että jäsenvaltiot toteuttavat jatkotoimenpiteitä
v) parantaa avoimuutta julkistamalla kaikki jäsenvaltioille annetut neuvot ja ohjeet
vi) dokumentoida paremmin varausten esittämistä tai tietojen muuttamista koskevat sisäiset menettelynsä ja 
kriteerinsä.
13 Tiivistelmä 
b) Kun komissio arvioi jäsenvaltioiden tilannetta ja antaa suosituksia liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhtey -
dessä (tämän on talouden ja rahoituksen pääosaston tehtävä), sen pitäisi
i) lisätä avoimuutta soveltamalla selkeitä määritelmiä, ilmoittamalla kaikki laskelma- ja arviointitiedot ja 
edistämällä kansallisten finanssipoliittisten neuvostojen osallistumista komission analyyseissä käytettävien 
kansallisten tietojen vahvistamiseen
ii) keskittyä tiiviisti julkisyhteisöjen velan vähentämiseen erityisesti voimakkaasti velkaantuneissa 
jäsenvaltioissa
iii) vahvistaa sovittujen rakenteellisten uudistusten täytäntöönpanon valvontaa mm. hyödyntämällä täysimää -
räisesti valtuuksiaan varmistaa, että jäsenvaltiot täyttävät sitoumuksensa
iv) valvoa tiukemmin jäsenvaltioiden raportointia koskevien sääntöjen noudattamista
v) käyttää tarvittaessa mahdollisuutta suositella, että neuvosto toteuttaa ankarampia toimia ja määrää 
seuraamuksia.
14
 Johdanto
EU:n talouden ja finanssipolitiikan ohjausjärjestelmän 
tausta
01 
Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, joka tunnetaan myös Maastrichtin 
sopimuksena ja joka tuli voimaan 1. marraskuuta 1993, vahvistetaan talous- ja 
rahaliiton (EMU) periaatteet, ja se johti lopulta yhteisvaluutan euron käyttöön -
ottoon 19:ssä EU:n 28 jäsenvaltiosta. Talous- ja rahaliiton moitteeton toiminta 
edellytti, että otetaan käyttöön mekanismi, jolla varmistetaan julkisen talouden 
vakaus ja vähennetään jäsenvaltioiden mahdollisesti harjoittaman epäasianmu -
kaisen finanssipolitiikan heijastusvaikutusten riskiä. Tämä mekanismi käsittää 
kaksi osiota: ennaltaehkäisevän osion ja korjaavan osion. Ennaltaehkäisevällä 
osiolla pyritään varmistamaan vakaa finanssipolitiikka keskipitkällä aikavälillä ja 
välttämään liiallisen alijäämän tilanteita1. Korjaavassa osiossa käsitellään liiallisen 
alijäämän tilanteita, ja se tunnetaan liiallisia alijäämiä koskevana menettelynä. 
Liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä voidaan soveltaa jäsenvaltioihin, joissa 
ylittyy alijäämää koskeva raja-arvo (kolme prosenttia BKT:stä) tai velkaa koskeva 
raja-arvo (60 prosenttia BKT:stä).
02 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn primaarisena oikeusperustana on Euroo -
pan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artikla ja siihen liitetty 
pöytäkirja N:o 12. Niissä määritetään menettelyn eri vaiheet ja viitearvot. Niitä 
täydennetään sekundäärilainsäädännöllä vakaus- ja kasvusopimuksen muodossa. 
Sopimus otettiin käyttöön vuonna 1997, ja siinä esitetään operatiivisia selvennyk -
siä olosuhteista, joissa liiallisia alijäämiä koskeva menettely pitäisi käynnistää.
03 
Liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä on uudistettu monesti (vuosina 2005, 
2011 ja 2013). Uudistusten tarkoituksena on parantaa menettelyn täytäntöön -
panoa vahvistamalla raportointivaatimuksia ja tiukentamalla seuraamuksia sekä 
tarjoamalla mahdollisuutta mukauttaa menettelyä muuttuvaan taloudelliseen 
ympäristöön. Kaaviossa 1  esitetään yleiskatsaus EU:n talouden ja finanssipolitii -
kan ohjausjärjestelmän kehityksestä ja liiallisia ylijäämiä koskevaan menettelyyn 
liittyvät toimenpiteet lihavoituna. Liite I  sisältää kronologisen luettelon liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn keskeisimmistä EU:n säädöksistä.1 Liiallisen alijäämän tilanne 
tarkoittaa, että joko 
julkisyhteisöjen alijäämä tai 
julkisyhteisöjen velka tai 
molemmat ylittävät 
asianomaiset viitearvot.
15 Johdanto Kaavio 1Talouden ja finanssipolitiikan ohjausjärjestelmän kehitys EU:ssa
Huom.:  Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät toimenpiteet on lihavoitu.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.1992
1997
2005
2011
2012
2013Rakenteellista alijäämää koskeva säännön ”kultainen sääntö” siitä, että ei ylitetä keskipitkän aikavälin tavoitetta, sekä 
kansallinen automaattinen korjausmekanismi, jos poikkeama tapahtuu. Tämä on vahvistettava kansallisella perustuslailla, ja kansallisten ﬁnanssipoliittisten neuvostojen on valvottava sopimuksen noudattamista.Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso
Tarkemmat vaatimukset kasvu- ja lähentymisohjelmien sisällöstä, uusi menojen vertailuarvo: menot saavat kasvaa enintään potentiaalisen BKT:n verran.Jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevat vaatimukset.Makrotalouden epätasapainoa koskeva menettely ja seuraamukset.Velkakriteerin käyttöönotto (velasta, joka on yli 60 prosenttia BKT:sta, on supistettava keskimäärin 1/20 kolmen vuoden ajan); liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisten 23 jäsenvaltion kolmen vuoden siirtymäkausi menettelyn lopusta marraskuusta 2011 lähtien.Rakenteellisia toimia on mukautettava vuosittain.Selvitykset toteutetuista toimista.Seuraamukset sakkojen muodossa, neuvoston hyväksyttävä.Keskipitkän aikavälin tavoite on määritelty uudelleen rakenteellisesti (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman 
kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) ja muutetaan maakohtaiseksi.Poikkeamat keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai sopeuttamisuralta ovat sallittuja, jos tehdään laajoja rakenneuudistuksia.Rakenteelliset toimet”Vakavan laskusuhdanteen” uusi määritelmä.
Ei-tyhjentävä luettelo muista olennaisista tekijöistä eläkeuudistukset mukaan lukien.
Liiallisten alijäämien korjaamisen määräaikojen pidentäminen.Jäsenvaltioiden on osallistuttava vakaus- ja lähentymisohjelmiin, joissa niiden keskipitkän aikavälin julkisen talouden 
suunnitelmat saatetaan julki.
Jäsenvaltioiden on pyrittävä saavuttamaan julkisen taloutensa rahoitusasemaa koskeva nimellinen keskipitkän aikavälin tavoite.
Tilapäisten ja poikkeuksellisten liiallisten alijäämien määritelmä verrattuna vertailuarvoon.Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn nopeuttamista koskevat säännöt.Seuraamukset (vain euroalueen jäsenvaltioille) korottoman talletuksen muodossa.Sopimuksella perustetaan talous- ja rahaliitto.
Jäsenvaltioiden on koordinoitava talouspolitiikkaansa ja suostuttava tässä suhteessa monenväliseen valvontaan (SEUT-sopimuksen 121 artikla).Jäsenvaltiot sitoutuvat tarkkailemaan rahoitusta ja talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, ja ne voidaan asettaa 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisuuteen, jos niiden alijäämä on liiallinen (SEUT-sopimuksen 126 artikla).Maastrichtin sopimus
Vakaus- ja kasvusopimus
Vakaus- ja kasvusopimuksen uudistaminen
Talouspolitiikan ohjauspaketti
Sopimus vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta (ﬁnanssipoliittinen sopimus)
Kansalliset ﬁnanssipoliittiset neuvostot arvioivat julkista taloutta koskevia suunnitelmia.
Tehostetaan niiden jäsenvaltioiden valvontaa, joilla on tai tulee todennäköisesti olemaan vakavia ongelmia julkisen talouden vakauden suhteen; makrotalouden sopeuttamisohjelmat, ohjelman jälkeinen valvonta.Rakenneuudistusten etenemissuunnitelma: talouskumppanuusohjelmat.Liiallista alijäämää koskevan menettelyn kohteena olevia jäsenvaltioita valvotaan tiiviimmin: säännöllinen raportointi (selvitys talousarvion toteuttamisesta vuoden aikana).Varhaisvaroitusjärjestelmä, jolla suojaudutaan siltä riskiltä, että liiallista alijäämää ei korjata liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaikaan mennessä: komission itsenäiset suositukset.Nopeammat seuraamukset.Budjettikuripaketti (vain euroalueen jäsenvaltiot)
16 Johdanto 
04 
Komissio antoi hiljattain, 21. lokakuuta 2015, tiedonannon2 toimista Euroopan ta -
lous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi viiden puheenjohtajan raportin täytäntöön -
panemiseksi3. Tiedonannolla ja siihen liittyvillä ehdotuksilla pyritään edistämään 
talous- ja rahaliiton syventämistä ja kilpailukykyä. Toimenpidepaketti sisältää 
parannetun talouden ohjausjärjestelmän välineistön, johon kuuluu kansallisten 
kilpailukykykomiteoiden ja neuvoa-antavan Euroopan finanssipoliittisen komi -
tean perustaminen. Komissio on todennut, että ehdotetut toimet ovat kunnian -
himoisia ja käytännönläheisiä ja että kaikilta toimijoilta edellytetään yhtenäistä 
toimintaa.
Liiallisia alijäämiä koskeva menettely: julkisen 
talouden vakauden ylläpitäminen
05 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn keskeiset osapuolet ovat jäsenvaltio, 
komissio (talouden ja rahoituksen pääosasto ja Eurostat) ja neuvosto.
i) Jäsenvaltion on a) toimitettava tilastotietoja Eurostatille kahdesti vuodessa 
(ennen 1. huhtikuuta ja 1. lokakuuta), b) korjattava liiallisen alijäämän tilanne 
neuvoston asettaman määräajan kuluessa, c) toteutettava liiallisia alijäämiä 
koskevaan menettelyyn liittyvän suosituksen mukaiset julkisen talouden 
toimet ja d) ilmoitettava toteutetut toimet.
ii) Eurostatin vastuulla on arvioida sekä jäsenvaltioiden toimittamien toteutu -
neiden tietojen että niiden perustana olevien julkisyhteisöjen sektorin tilien 
laatua.
iii) Talouden ja rahoituksen pääosaston vastuulla on arvioida, miten jäsenvaltio 
noudattaa velan ja alijäämän viitearvoja, ja seurata jäsenvaltion toimia liialli -
sen alijäämän korjaamiseksi.
iv) Neuvosto päättää komission ehdotuksen pohjalta liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn käynnistämisestä, nopeuttamisesta tai kumoamisesta.
06 
Kaaviossa 2  esitetään, miten kyseiset osapuolet tekevät yhteistyötä ja toimivat 
keskenään liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn eri vaiheissa.2 KOM(2015) 600 final, 
21. lokakuuta 2015, ”toimista 
Euroopan talous- ja rahaliiton 
viimeistelemiseksi”.
3 ”Euroopan talous- ja rahaliiton 
viimeistely”, Jean-Claude 
Junckerin tiiviissä yhteistyössä 
Donald Tuskin, Jeroen 
Dijsselbloemin, Mario Draghin 
ja Martin Schulzin kanssa 
laatima kertomus, 
22. kesäkuuta 2015.
17 Johdanto Kaavio 2Liiallisia alijäämiä koskeva menettely yhdellä silmäyksellä
KOMISSION
SUOSITUSVaraumat 
Tietojen muutokset
Kansalliset
tilastoviran-
omaisetRiskianalyysi
(vuosittain)
LIIALLISIA
ALIJÄÄMIÄ
KOSKEVAN
MENETTELYN
PÄÄTÖS JA
SUOSITUKSETTilastotiedot
Liiallisia alijäämiä
koskevan menettelyn
täytäntöönpanosäännöt     Euroopan taloutta
koskevat ennusteetTRK:n
lausunto126 
artiklan 3 
kohdan 
mukainen
kertomusTIETOJEN LAADUNARVIOINTI
Tilastotiedot Kansallinen
tilastolaitosValtiovarain-
ministeriöTalous- ja
rahoitusko-
mitea
2/21/2
JÄSENVALTIOT Eurostat Talouden ja rahoituksen pääosasto NEUVOSTO
KeskuspankkiTIETOANALYYSIT
Menetelmäkysymykset
Euroopan taloutta koskevien
ennusteiden laatiminenToimenpiteetKONSULTOINTIKÄYNNIT JÄSENVALTIOIHIN
OHJEETEnnakoidut tiedot
18 Johdanto Kaavio 2
LIIALLISIA 
ALIJÄÄMIÄ
KOSKEVAN
MENETTELYN 
PÄÄTÖS
JA SUOSITUKSETKomission
suositusKomission
yksiköiden
valmisteluasiakirja
Liiallisia alijäämiä koskevan
menettelyn täytäntöönpa-
nosäännötTalouskumppanuusohjelmaAlustava
talousarviosuunnitelmaKansallinen
uudistusohjelmaVakaus- ja
lähentymisohjelmaRaportti tuloksellisista 
toimista
JULKISEN TALOUDEN
TOIMENPITEIDEN JA
RAKENNEUUDISTUSTEN
ANALYYSIT1/2
Fiscal
measures
Structural
reforms
Others2/2
Julkisen
talouden
toimenpi-
teet
Rakenne-
uudistukset
MuutJÄSENVALTIOT Talouden ja rahoituksen pääosasto NEUVOSTO
Korjaavat toimetRaportointiValtiovarainministeriö
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
19 Johdanto 
Liiallisia alijäämiä koskeva menettely: tietojen laadun 
varmistaminen, tilanteen arvioiminen, liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn käynnistäminen
07 
Tämä osa kattaa päätöksentekomenettelyn peräkkäiset vaiheet.
Alijäämä- ja velkatason laskemisen perustana olevien tietojen 
laadun varmistaminen
08 
Jäsenvaltioiden on kerättävä liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät 
tiedot Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT4) ja julkisyhteisöjen 
alijäämää ja velkaa käsittelevän käsikirjan ( Manual on Government Deficit and 
Debt, MGDD ) sekä Eurostatin päätösten ja ohjeiden mukaisesti. Nämä tiedot, 
jotka ilmoitetaan vakiomuotoisissa raportointitaulukoissa ja kyselylomakkeissa, 
lähetetään Eurostatille yhdessä muiden julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koske -
vien tietojen sekä lähteitä ja menetelmiä koskevan luettelon kanssa.
09 
Kukin jäsenvaltio päättää, miten liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyn liittyvät 
tiedot kerätään. Kansallisella tilastolaitoksella (NSI) on johtava rooli5, ja sen vas -
tuulla on kerätä toteutuneet tiedot6, kun taas valtiovarainministeriön tehtävänä 
on kerätä ennakoidut tiedot7. Valtiovarainministeriö, muut julkishallinnon yksiköt 
ja keskuspankki toimittavat yleensä myös primaaritietoja ja vastaavat joissakin 
tapauksissa yhdessä tietojen keruusta. Kansallinen tilastolaitos täydentää arvioi -
taan muiden tietolähteiden avulla (kuten julkisten yksikköjen tilinpäätökset ja 
yrityksiin kohdistuvat kyselytutkimukset).
10 
Eurostat tutkii ja arvioi sekä jäsenvaltioiden toimittamien toteutuneiden tietojen 
laatua sekä niiden perustana olevia julkisyhteisöjen sektorin tilejä. Hyvälaatuiset 
tiedot edellyttävät, että tiedot ovat tilinpitosääntöjen (EKT:n ja julkisyhteisö -
jen alijäämää ja velkaa käsittelevän käsikirjan) mukaisia, täydellisiä, luotettavia, 
oikea-aikaisia ja yhtenäisiä. Arvioinnissa keskitytään liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn kuvauksissa määriteltyihin aloihin, joita ovat julkisyhteisöjen sektorin 
populaation rajaaminen (myös kattavuus tarkastetaan, jotta varmistetaan, että 
kaikki julkiset yksiköt on katettu), tiettyjen julkisyhteisöjen taloustoimien ja vel -
kojen luokittelu sekä taloustoimien suoriteperusteinen kirjaaminen8.4 Aiemmin EKT 95, nyt EKT 2010.
5 Lukuun ottamatta Belgiaa, 
jossa tämä tehtävä kuuluu 
keskuspankille.
6 Ilmaisulla ”toteutuneet tiedot” 
tarkoitetaan aiempia 
ajanjaksoja koskevia tietoja. 
Tietyn vuoden liiallisia 
alijäämiä koskevan 
menettelyn mukaisessa 
ilmoituksessa toimitetaan 
toteutuneet tiedot vuosien 
N-1, N-2, N-3 ja N-4 osalta.
7 Ennakoidut tiedot tietyn 
vuoden n osalta vastaavat 
kyseisen vuoden ennustetta.
8 Virrat on kirjattava 
järjestelmässä 
suoriteperusteisina; toisin 
sanoen, kun taloudellista 
arvoa luodaan, muutetaan tai 
hävitetään, tai kun vaateet ja 
velvoitteet syntyvät tai niitä 
muutetaan tai mitätöidään (ks. 
EKT 95:n 1.57 kohta).
20 Johdanto 
11 
Eurostat tekee jäsenvaltioihin myös konsultointikäyntejä, joiden yhteydessä se 
tarkistaa ja arvioi liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyviä tietoja ja ra -
portointiprosesseja; lisäksi se arvioi, ovatko tiedot tilinpitosääntöjen mukaisia. Jos 
tietojen laatuun liittyviä merkittäviä riskejä ja ongelmia havaitaan, Eurostat voi 
suorittaa ”menetelmiä koskevia tarkastuskäyntejä” (tähän mennessä on tehty vain 
yksi tällainen käynti, Kreikkaan)9.
12 
Laadunarvioinnin jälkeen Eurostat toimittaa tiedot talouden ja rahoituksen pää -
osastolle taloudellista analyysiä varten. Jos on olemassa todisteita siitä, etteivät 
jäsenvaltion toimittamat tiedot ole tilinpitosääntöjen mukaisia, Eurostat voi 
esittää varauksen toteutuneiden tietojen laadusta10 tai tehdä muutoksia11. Se voi 
myös käynnistää tilastojen väärentämistä koskevan tutkinnan. Tällaisissa tapauk -
sissa voidaan määrätä sakkoja enintään 0,2 prosenttia BKT:stä12.
Tilanteen arvioiminen
13 
Talouden ja rahoituksen pääosasto analysoi Eurostatin toimittamat jäsenvaltiota 
koskevat toteutuneet tiedot ja sen omat talouspolitiikan eurooppalaisen ohjaus -
jakson yhteydessä laaditut Euroopan taloutta koskevat ennusteet13 voidakseen 
valvoa alijäämän ja velan kehitystä ja arvioida jäsenvaltioiden suunnitelmia 
lähentyä kohti viitearvoja. Tiedot analysoidaan sääntöjen ja ohjeiden mukaisesti. 
Talouden ja rahoituksen pääosasto on koko prosessin ajan säännöllisesti yhtey -
dessä jäsenvaltioihin saadakseen tietoa paikallisesta kehityksestä.
14 
Analyysin tavoitteet ovat seuraavat:
i) arvioida, täyttääkö jäsenvaltio alijäämä- ja/tai velkakriteerit; arvioinnissa 
otetaan huomioon erityisolosuhteet (kuten vakava laskusuhdanne, viimeai -
kaiset suuntaukset ja indikaattoriennusteet sekä potentiaalisen tuotannon 
mukautus)
ii) jos havaitaan, että jäsenvaltio ei täytä joko alijäämä- tai velkakriteeriä, laadi -
taan 126 artiklan 3 kohdan mukainen kertomus, jossa tarkastellaan yksityis -
kohtaisesti raskauttavia ja lieventäviä tekijöitä ja arvioidaan tapaus liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn käynnistämisen kannalta; kertomus lähete -
tään talous- ja rahoituskomitealle (TRK)14 lausuntoa varten
iii) jos liiallisen alijäämän tilanne havaitaan, tiedottaa asiasta jäsenvaltiolle ja 
neuvostolle ja suositella, että neuvosto käynnistää liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn ja asettaa määräajat, johon mennessä jäsenvaltion on toteutetta -
va korjaavia toimia.9 Menetelmiä koskevien 
tarkastuskäyntien 
tarkoituksena on valvoa 
prosesseja ja tarkistaa tilit, 
joilla toimitetut tiedot 
perustellaan, sekä selvittää 
toimitettujen tietojen laatu. 
Eurostat tekee menetelmiä 
koskevia tarkastuskäyntejä 
ainoastaan 
poikkeustapauksissa silloin, 
kun esiintyy selvästi havaittuja 
tietojen laatua koskevia 
merkittäviä riskejä tai 
ongelmia.
10 Esittämällä varauksen Eurostat 
osoittaa, ettei se katso 
kyseisten tietojen olevan 
riittävän laadukkaita; se toteaa 
tämän julkisesti ilmoitukseen 
liittyvässä 
lehdistötiedotteessa.
11 Eurostat voi muuttaa 
jäsenvaltion tietoja 
yksipuolisesti, jos se pystyy 
arvioimaan varauksen 
vaikutusta riittävän tarkasti.
12 Ks. julkisen talouden 
valvonnan tehokkaasta 
täytäntöönpanosta 
euroalueella 16 päivänä 
marraskuuta 2011 annetun 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU) N:o 
1173/2011 (EUVL L 306, 
23.11.2011, s. 1) 8 artikla ja 
tietojen väärentämiseen 
liittyvistä tutkinnoista ja 
sakoista annettu komission 
delegoitu päätös 2012/678/EU 
(EUVL L 306, 6.11.2012, s. 21).
13 Talouden ja rahoituksen 
pääosasto laatii 
talousennusteita komission 
puolesta. Niitä käytetään 
erilaisten talouden 
valvontamenettelyjen 
perustana, esimerkiksi 
talouspolitiikan 
eurooppalaisen ohjausjakson 
yhteydessä, ja ne julkaistaan 
kolmesti vuodessa (keväällä, 
syksyllä ja talvella).
14 Talous- ja rahoituskomitea on 
työryhmä, jonka tarkoituksena 
on edistää politiikan 
koordinointia jäsenvaltioissa, 
erityisesti tukemalla 
Ecofin-neuvoston työtä. Siihen 
kuuluu korkeita virkamiehiä 
kansallisista viranomaisista ja 
keskuspankeista sekä 
Euroopan keskuspankista ja 
komissiosta. Lisätietoa sen 
organisaatiosta ja tavoitteista 
on SEUT:n 134 artiklassa sekä 
osoitteessa http://europa.eu/
efc/index_en.htm .
21 Johdanto 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn käynnistäminen
15 
Neuvoston tehtävänä on päättää, asetetaanko jäsenvaltio liiallisia alijäämiä koske -
vaa menettelyyn. Jäsenvaltiolle tiedotetaan asiasta ja päätös julkaistaan. Neuvos -
to asettaa määräajan tilanteen korjaamiseksi (lähtökohtaisesti yksi vuosi liiallisen 
alijäämän havaitsemisesta, vaikka useita monivuotisia liiallisia alijäämiä koskevia 
menettelyjä käynnistettiin vuonna 2009 rahoitus- ja talouskriisin vuoksi). Taulu -
kossa 1  esitetään lyhyesti kaikki neuvoston liiallisia alijäämiä koskevan menette -
lyn päätökset 17. marraskuuta 2015 saakka.
16 
Monivuotisten liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen osalta neuvosto asettaa 
myös vuotuisia julkisen talouden tavoitteita. Suosituksissaan se yleensä kehottaa 
kehittämään ja toteuttamaan kansallisia rakenteellisia toimenpiteitä, kuten julki -
sia menoja koskevia uudistuksia.
17 
Euroalueen jäsenvaltioille, joille on jo määrätty seuraamuksia, koska ne eivät ole 
noudattaneet SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohtaan perustuvia suosituksia 
sopimuksen ennaltaehkäisevästä osiosta tai joiden alijäämä- ja velkasuhteen 
ylitys on erityisen vakava, voidaan määrätä sakkoja lunastettavana korottomana 
talletuksena, joka on 0,2 prosenttia BKT:stä.
22 Johdanto 
Tähän mennessä käynnistetyt liiallisia alijäämiä koskevat menettelyt
Menettely lopetettu Käynnissä
Neuvoston päätös liiallisia 
alijäämiä koskevan menet -
telyn käynnistämisestäNeuvoston päätös liiallisia 
alijäämiä koskevan menette -
lyn kumoamisestaNeuvoston päätös liiallisia 
alijäämiä koskevan menette -
lyn käynnistämisestäNykyinen määräaika 
korjaamiselle
Belgia2.12.2009
201520.6.2014
20151 - -
Bulgaria 13.7. 2010 22.6.2012 - -
Tšekki5.7. 20 0 4
2.12.20093.6.2008
20.6.2014- -
Tanska 13.7. 2010 20.6.2014 - -
Saksa21.1.2003
2.12.20095.6.2007
22.6.2012- -
Irlanti - - 27.4. 20 0 9 2015
Kreikka 5.7. 20 0 4 5.6.2007 27.4. 20 0 9 2016
Espanja - - 27.4. 20 0 9 2016
Ranska 3.6.2003 30.1.2007 27.4. 20 0 9 2017
Kroatia - - 21.1.2014 2016
Italia28.7.2005
2.12.20093.6.2008
21.6.2013- -
Kypros 5.7. 20 0 4 11.7. 20 0 6 13.7. 2010 2016
Latvia 7.7. 20 0 9 21.6.2013 - -
Unkari 5.7. 20 0 4 21.6.2013 - -
Liettua 7.7. 20 0 9 21.6.2013 - -
Luxemburg 2010 20101- -
Malta5.7. 20 0 4
2009
7.7. 20 0 9
21.6.20135.6.2007
20091
4.12.2012
19.6.2015- -
Alankomaat2.6.2004
2.12.20097.6.2005
20.6.2014- -
Itävalta 2.12.2009 20.6.2014 - -
Puola5.7. 20 0 4
7.7. 20 0 98.7. 20 0 8
19.6.2015- -
Portugali5.11.2002
20.9.200511.5.2004
3.6.20082.12.2009 2015
Romania 7.7. 20 0 9 21.6.2013 - -
Slovenia - - 2.12.2009 2015
Slovakia5.7. 20 0 4
2.12.20093.6.2008
20.6.2014- -
Suomi 13.7. 2010 12.7. 2011 - -
Yhdistynyt 
kuningaskunta2004
24.1.200620041
9.10.20078.7. 20 0 8 Varainhoitovuosi 2016–2017Taulukko 1
1 Komissio laati 126 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksen, jossa ei edellytetty neuvoston päätöstä.
Lähde : Talouden ja rahoituksen pääosaston verkkosivut (sellaisina kuin ne olivat 17.11.2015).
23 Johdanto 
Korjaavat toimet: jäsenvaltioiden toimittama selvitys sekä 
komission toteuttama seuranta ja valvonta
18 
Tässä osassa kuvataan, miten korjaavista toimista ilmoitetaan komissiolle ja miten 
komissio seuraa niitä.
Jäsenvaltioiden toimittama selvitys
19 
Jäsenvaltioiden vastuulla on kehittää ja toteuttaa korjaavia toimia julkisen talou -
den vakauden palauttamiseksi neuvoston suositusten mukaisesti.
20 
Niiden on pidettävä talouden ja rahoituksen pääosasto ajan tasalla suunnitelluis -
ta ja/tai hyväksytyistä toimista ja kehityssuunnista niiden finanssi- ja talouspoliit -
tisessa erityistilanteessa15. Niiden on toimitettava selvitys toteutetuista toimista 
ja annettava liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyviä tietoja vakaus- tai 
lähentymisohjelmissaan16 ja kansallisissa uudistusohjelmissaan17, jotka on laadittu 
eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Ennen talouspolitiikan ohjauspaketin 
(six pack ) (2011) antamista jäsenvaltioilla ei ollut lakisääteistä velvollisuutta toi -
mittaa selvitystä toteutetuista toimista. Budjettikuripaketilla ( two pack ) otettiin 
käyttöön euroalueen jäsenvaltioita koskevia lisäraportointivaatimuksia (ks. kaa -
vio 1  ja kaavio 7 ) komission seurannan ja valvonnan parantamiseksi.
Komission toteuttama seuranta ja valvonta
21 
Talouden ja rahoituksen pääosaston vastuulla on tutkia, onko jäsenvaltio nou -
dattanut neuvoston suosituksia, seurata liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
korjaavien toimien täytäntöönpanoa ja ehdottaa lisätoimia.15 Jäsenvaltioiden on esitettävä 
selvitys määräajoissa 
(kolmesta kuuteen 
kuukauteen tilanteen 
vakavuuden mukaan), jotka 
neuvosto on suositusten 
noudattamiselle asettanut 
liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn täytäntöönpanon 
nopeuttamisesta ja 
selkeyttämisestä 8 päivänä 
marraskuuta 2011 annetun 
asetuksen (EY) N:o 1467/97 
muuttamisesta annetun 
neuvoston asetuksen (EU) 
N:o 1177/2011 (EUVL L 306, 
23.11.2011, s.33) 3 artiklan 4 
kohdan mukaisesti.
16 Vakaus- ja kasvusopimuksen 
mukaan vakaus- ja 
lähentymisohjelmat 
toimitetaan kerran vuodessa, 
euroalueen jäsenvaltiot 
toimittavat vakausohjelman ja 
euroalueen ulkopuoliset 
jäsenvaltiot 
lähentymisohjelman. Niissä 
vahvistetaan jäsenvaltioiden 
talousarviosuunnitelmat 
seuraaviksi kolmeksi tai 
neljäksi vuodeksi.
17 Asiakirja, jossa esitetään maan 
toimintapolitiikat ja 
toimenpiteet, joilla tuetaan 
kasvua ja työpaikkoja ja 
pyritään saavuttamaan 
Eurooppa 2020 -strategian 
tavoitteet. Se esitetään 
samanaikaisesti jokaisen 
vuosittaisen vakaus- tai 
lähentymisohjelman kanssa.
24 Johdanto 
22 
Talouden ja rahoituksen pääosasto arvioi jäsenvaltion liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn yhteydessä toteuttamia toimia seuraavasti:
i) jopa niin varhain kun kolmen tai kuuden kuukauden kuluttua menettelyn 
käynnistymisestä; arviointi perustuu jäsenvaltion neuvoston suositusten joh -
dosta toteutettuja toimia koskevaan selvitykseen
ii) säännöllisen seurannan yhteydessä (samanaikaisesti kunkin ennusteen 
kanssa), myös jäsenvaltion vakaus- tai lähentymisohjelmassa ja euroalueen 
maiden alustavassa talousarviosuunnitelmassa esittämien tietojen perusteel -
la ja
iii) määräajan umpeuduttua, jollei menettelyä kumota.
23 
Talouden ja rahoituksen pääosasto arvioi, onko jäsenvaltio ilmoittanut riittävistä 
toimista tai toteuttanut riittäviä toimia, jotta voidaan varmistaa, että jäsenval -
tio edistyy riittävästi liiallisen alijäämän korjaamisessa neuvoston asettamassa 
määräajassa.
24 
Tehdyn arvioinnin perusteella talouden ja rahoituksen pääosasto ehdottaa neu -
vostolle erilaisia toimia:
(i) jos komissio katsoo, että jäsenvaltio on noudattanut suosituksia ja että liial -
lisia alijäämiä koskevan menettelyn vaatimukset täyttyvät todennäköisesti, 
menettely keskeytetään18.
(ii) jos on toteutettu tuloksellisia toimia19, mutta ”odottamattomat haitalliset 
taloudelliset tapahtumat vaikuttavat huomattavan epäsuotuisasti julkiseen 
talouteen”20, voidaan ehdottaa tarkistettua suositusta. Tarkistetussa suo -
situksessa voidaan pidentää alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa 
pääsääntöisesti yhdellä vuodella tai asettaa uuteen makrotalouden skenaa -
rioon liittyvät uudet nimelliset tai rakenteelliset tavoitteet pidentämättä 
määräaikaa.
(iii) jos tuloksellisia toimia ei ole toteutettu ja jäsenvaltio kuuluu euroaluee -
seen, liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä voidaan ”nopeuttaa”. Neuvosto 
esittää vaatimuksen, jossa se kehottaa jäsenvaltiota toteuttamaan erityisiä 
toimenpiteitä ja toimittamaan selvityksen asetetussa määräajassa, ja jos 
jäsenvaltio ei noudata vaatimusta, neuvosto voi määrätä seuraamuksia21. 
Neuvosto voi tarvittaessa päättää keskeyttää maksujen suorittamisen kohee -
siorahastosta ja ohjelmakaudesta 2014–2020 alkaen Euroopan rakenne- ja 
investointirahastoista.18 Liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn täytäntöönpanon 
nopeuttamisesta ja 
selkeyttämisestä 7 päivänä 
heinäkuuta 1997 annetun 
neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1467/97 (EYVL L 209, 
2.8.1997, s. 6) 9 artikla. 
Keskeytyksen aikana neuvosto 
ja komissio seuraavat 
säännöllisesti, noudattavatko 
jäsenvaltiot suosituksia. 
Seurannan johtopäätösten 
perusteella menettely voidaan 
joko kumota tai käynnistää 
uudelleen.
19 Jäsenvaltioiden, jotka ovat 
toteuttaneet julkisen talouden 
toimia suositusten mukaisesti, 
katsotaan toteuttaneen 
tuloksellisia toimia.
20 Neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1467/97 3 artiklan 
5 kohta.
21 Kuten SEUT:n 126 ja 139 
artiklassa määrätään ja 
asetuksen (EY) N:o 1467/97, 
sellaisena kuin se on 
muutettuna, 10 artiklassa 
säädetään.
25 Johdanto 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tulos
25 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn päätöksen ja korjaavien toimien seurauk -
sena jäsenvaltion odotetaan noudattavan talousarvion kurinalaisuutta ja palaut -
tavan julkisen talouden kestävyyden korjaamalla liiallinen alijäämä kohtuullisessa 
määräajassa. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn päätöksen tarkoituksena on 
myös edistää rakenneuudistusten täytäntöönpanoa jäsenvaltiossa, mikä puoles -
taan edistää julkisen talouden vakautta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.
26
 Tarkastuksen laajuus, 
tavoitteet ja tarkastustapa
Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet
26 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, hallinnoiko komissio liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn täytäntöönpanoa asianmukaisesti. Tätä varten se arvioi Kyprokseen, 
Tšekkiin, Ranskaan, Saksaan, Italiaan ja Maltaan22 huhtikuun 2009 ja toukokuun 
201523 välisenä aikana sovellettua menettelyä. Laatuarviointi koskee tietoja vuo -
silta 2008–2014 ja tarvittaessa vuodesta 2005 alkaen.
27 
Vaikka tilintarkastustuomioistuin analysoi joitakin liiallisia alijäämää koskevan 
menettelyn raja-arvojen perustana olevia tietoja, se ei arvioinut näiden arvojen 
asianmukaisuutta eikä jäsenvaltioiden menettelyn täytäntöönpanoa varten to -
teuttamien toimenpiteiden laatua.
28 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi erityisesti
i) komission suorittamaa jäsenvaltioiden tilastotietojen laadun arviointia (Eu -
rostat) ja näiden tietojen tulkintaa (talouden ja rahoituksen pääosasto), jotka 
johtivat lopulta suosituksiin, joiden mukaan neuvoston pitäisi käynnistää tai 
toteuttaa liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyviä lisätoimia
ii) komission seuranta- ja valvontatehtäviä ja
iii) menettelyn tulosta.
29 
Tarkastuksen keskeiset kriteerit ovat peräisin seuraavista lähteistä:
i) lakisääteiset vaatimukset (esim. neuvoston asetukset, päätökset, direktiivit ja 
päätelmät) ja
ii) komission sisäiset säännöt ja menettelyt (ohjeet ja suuntaviivat).22 Maltassa käynnistettiin 
kyseisenä ajanjaksona kaksi 
erillistä menettelyä.
23 Otos poimittiin esivalinnan 
läpäisseistä jäsenvaltioista, 
johon ei kuulu maita, i) joihin 
kohdistuu tällä hetkellä muita 
tilintarkastustuomioistuimen 
rahoituksen ja talouden 
ohjauksen alan 
tarkastustoimia (Unkari, Irlanti, 
Latvia, Portugali, Romania ja 
Kreikka), ii) jotka eivät ole 
koskaan olleet liiallisia 
alijäämiä koskevan 
menettelyn kohteena (Viro, 
Ruotsi ja Luxemburg), iii) joihin 
sovelletaan erityisiä tai 
poikkeuksellisia järjestelyitä 
alijäämää koskevan 
menettelyn osalta (Yhdistynyt 
kuningaskunta), tai iv) jotka 
ovat vasta äskettäin liittyneet 
Euroopan unioniin (Kroatia).  
Kun jäsenvaltioita valittiin, 
tavoitteena oli saada edustava 
otos suurista ja pienistä 
euroalueella ja sen 
ulkopuolella olevista maista ja 
mahdollisuuksien mukaan 
vuoden 2008 jälkeen 
käynnistetyistä menettelyistä, 
jotka on sittemmin saatu tai 
olisi voitu saada päätökseen.
27 Tarkastuksen laajuus, tavoitteet ja tarkastustapa 
Tarkastustapa
30 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti erillisiin liiallisia alijäämiä koskeviin menette -
lyihin liittyvät asiakirjat. Se myös haastatteli Eurostatin ja talouden ja rahoituksen 
pääosaston henkilöstöä ja instituutioiden edustajia, jotka osallistuivat menette -
lyn täytäntöönpanoon kussakin tarkastuksen kohteeksi valitussa jäsenvaltiossa. 
Taulukossa 2  luetellaan tarkastuskäynnin kohteena olevat yksiköt kussakin 
jäsenvaltiossa.
31 
Keskustelimme lopuksi liiallisia ylijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvistä 
kysymyksistä useiden järjestöjen (mukaan lukien IMF:n ja Yhdistyneen kunin -
gaskunnan talousarviovastuuviraston ( Office for Budget Responsibility )) edus -
tajien kanssa, joiden näkemykset ovat merkityksellisiä tarkastuksen kannalta, 
ja teknisesti monimutkaisissa kysymyksissä hyödynsimme sisäistä ja ulkoista 
erityisasiantuntemusta. Taulukko 2Tarkastuskäynnit jäsenvaltioiden viranomaisten luona ja muissa yksiköissä
Ylin 
tarkastuselinKansallinen 
tilastolaitosValtiovarain -
ministeriöFinanssi -
poliittinen 
neuvostoKeskuspankki Muut
Tšekki √ √ √
Saksa √ √ √
Ranska √ √
Italia √ √ √ √ √Valtioneuvoston kanslian taloudellinen 
neuvonantaja
Kypros √ √ √ √ √ Talouden ja rahoituksen pääosaston pysyvä edustaja
Malta √ √ √ √
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
28
 Huomautukset
Liiallisia alijäämiä koskeva menettely: perustaa 
vahvistavat ja arviointien objektiivisuutta lisäävät 
parannukset ovat tarpeen
Päätöskehys on asianmukainen, mutta sitä on selkeytettävä
32 
Tässä osassa tarkastellaan komission tietojen analysointia ja vaatimustenmukai -
suuden arviointia koskevia menettelyjä ennen päätöstä koskevan suosituksen 
tekemistä.
Komissio tutkii perusteellisesti tilastotietojen laatua...
33 
Liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä käytettävien tilastotietojen laadun 
arvioinnista vastaa Eurostat. Sen rooli tässä tehtävässä on kasvanut merkittävästi 
vuodesta 1993, sillä se on ottanut käyttöön uusia työvälineitä ja sen harkintavalta 
on lisääntynyt ( kaaviosta 3  käy ilmi, miten keskeinen sääntelykehys on kehitty -
nyt Maastrichtin sopimuksen jälkeen).
29 Huomautukset Kaavio 3Eurostatin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tilastojen laatuarviointiin 
liittyvän keskeisen sääntelykehyksen kehitys
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.EKT 2010:n soveltaminen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietojen 
keräämiseen syyskuusta 2014 lähtien. (Komission asetus, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2014, asetuksen (EY) N:o 479/2009 muuttamisesta)Mahdollisuus määrätä sakkoja, jos tilastoja on vääristelty. 
(Neuvoston asetus (EY) N:o 1173/2011; komission delegoitu päätös, tehty 29. kesäkuuta 2012)Eurostatille myönnetään pääsy kansallisiin tilastolaitoksiin ja jäsenvaltion kaikkiin tietolähteisiin sekä valtuudet päättää tulkinnanvaraisista asioista. Ohjeellinen luettelo tapauksista, jotka voivat antaa aihetta menetelmiä koskevaan tarkastuskäyntiin. 
(Asetus (EY) N:o 479/2009 sellaisena kuin se on muutettuna; asetus (EY) N:o 223/2009)äsenvaltioiden on lähetettävä uudet tiedot (ennakoitu velka ja lisätiedot kuvaus 
mukaan lukien) uusien liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaikojen mukaisesti, jotta voidaan julkaista liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tiedot, raportoida merkittävistä oikaisuista ja kuulla Eurostatia vaikeissa kysymyksissä. Eurostatin on arvioitava säännöllisesti tietojen laatua ja raportoitava siitä kolmen viikon kuluessa sekä tehtävä konsultointikäyntejä ja tarvittaessa menetelmiä koskevia tarkastuskäyntejä. Eurostatilla on mahdollisuus esittää varauksia tosiasiallisten tietojen laadusta tai muutosten tekemisestä. (Asetus (EY) N:o 2103/2005 asetuksen (EY) N:o 3605/93 muuttamisesta)Eurostatin tehtävän ja vastuiden määrittely (tilastotietojen analysointi, neuvojen 
ja tuen antaminen jäsenvaltioille, yhteistyön edistäminen ja tilastomenetelmien 
kehittäminen).
(Komission päätös, tehty 21. huhtikuuta 1997)Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen määrittely (ennakoitu alijäämä ja tosiasial-
linen alijäämä ja velka) sekä jaksottaisuus ja määräajat.(Asetus (EY) N:o 3605/93)
1993
1997
2005
2009
2011
2014
30 Huomautukset Kaavio 4Eurostatin toteuttama tietojen laadun arviointi (keskeiset parannukset vuodesta 2011)34 
Eurostat on toteuttanut merkittäviä toimia kehittääkseen lähestymistapaansa ja 
parantaakseen laadunarviointimenettelyä. Vuosina 2008–2014 se otti käyttöön 
monia uusia toimenpiteitä. Kaikkein tärkeintä on se, että Eurostat muutti vuonna 
2011 resurssienjakoa ja menettelytapoja sen jälkeen, kun se oli tarkistanut liiallisia 
alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien tietojen laadunarviointirakenteensa 
ja -prosessinsa. Lisäksi aloitettiin ennakoivat konsultointikäynnit primaaritie -
toja tuottavien järjestelmien laadun arvioimiseksi. Lisätietoja asiasta esitetään 
kaaviossa 4 .
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin Eurostatin tietojen perusteella./zero.taboldstyle On nimetty julkisyhteisöjen 
tilastoja käsittelevä osasto.
/zero.taboldstyle Liiallisia alijäämiä koskevaan 
työhön on varattu noin 50 
työntekijää (kolme kertaa enemmän kuin muutama vuosi sitten).
/zero.taboldstyle On perustettu virkamiestyöryh-
mä, jonka jokainen jäsen vastaa enintään kahdesta jäsenvaltiosta.
/zero.taboldstyle On perustettu menetelmäasian-
tuntijoista koostuva työryhmä, joka osallistuu myös tarkastus-käynteihin./zero.taboldstyle Puolen vuoden välein tehtävien 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisten ilmoitus-ten ja selvitysten analysointia varten on otettu käyttöön vakiomallit. 
/zero.taboldstyle Liiallisia alijäämiä koskevaan 
menettelyyn liittyvillä konsul-tointikäynneillä on otettu käyttöön vakiomenettelyjä ja -toimintaohjelmia. 
/zero.taboldstyle On luotu sisäisiä vuosittaisia 
maariskiarviointeja.
/zero.taboldstyle Ohjeiden antamisessa on otettu 
käyttöön (kahdenvälisiä ja monimutkaisia kysymyksiä koskevia) vakiomenettelyjä./zero.taboldstyle On tehty liiallisia alijäämiä 
koskevaan menettelyyn liittyvien ilmoitusten ja niihin liittyvien kyselylomakkeiden laaja analyysi, joka mahdollistaa alijäämän ja velan tarkemman analysoinnin.
/zero.taboldstyle On otettu käyttöön ennakoivat 
konsultointikäynnit. 
/zero.taboldstyle Kaikkien keräysprosessin perusta-
na olevien liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietojen saamiseen on myönnetty enemmän valtuuksia.
/zero.taboldstyle On annettu valtuudet suositella 
taloudellisia seuraamuksia, jos liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tilastoista raportoi-daan tahallisesti väärin tai raportointi laiminlyödään vakavasti.Valvonta Menettelyt Resurssit
31 Huomautukset 
… kattavien ja laajalti levitettyjen sisäisten sääntöjen ja ohjeiden 
perusteella …
35 
Talouden ja rahoituksen pääosaston erityisanalyysien tulokset ovat perustana 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn käynnistämistä koskeville komission suo -
situksille. Nämä analyysit perustuvat puolestaan sisäisiin sääntöihin, ohjeisiin ja 
suuntaviivoihin, joissa selitetään, miten analyysit suoritetaan, ja kuvataan niiden 
perustana olevat keskeisimmät käsitteet.
36 
Suurin osa sisäisistä säännöistä, ohjeista ja suuntaviivoista on esitetty vakaus- ja 
kasvusopimuksen käsikirjassa ” Vademecum on the Stability and Growth Pact ” 
(yleisön saatavilla24) ja asiakirjassa ”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpa -
noa koskevat vaatimukset” (josta käytetään myös nimitystä ”käytännesäännöt”25). 
Niissä käsitellään kaikkia keskeisiä kysymyksiä.
37 
Säännöillä, ohjeilla ja suuntaviivoilla on merkitystä liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn käynnistämistä koskevien komission ehdotusten kannalta. Tämän 
vuoksi talouden ja rahoituksen pääosasto laatii talous- ja rahoituskomiteal -
le säännöllisesti analyyttisiä ja operatiivisia muistioita, joissa jäsenvaltioille 
selitetään sen lähestymistapaa vakaus- ja kasvusopimuksen tulkintaan ja 
täytäntöönpanoon.
… soveltamalla ennusteiden laatimiseen laajasti käytettyä 
menetelmää …
38 
Säännöllisesti laadittavat (keväällä, syksyllä ja talvella) Euroopan taloutta kos -
kevat ennusteet ovat myös tärkeä osa komission analyysejä, joiden perusteella 
tehdään päätös siitä, käynnistetäänkö liiallisia alijäämiä koskeva menettely vai ei. 
Ennusteiden laatimisessa otetaan huomioon maakohtaisia osatekijöitä, jotka ovat 
talouden ja rahoituksen pääosaston maakohtaisten yhteystoimistojen laatimia, 
sekä keskitettyjä osatekijöitä, jotka ovat monialaisen yksikön laatimia (ks. laatik -
ko 1 ). Kaiken kaikkiaan tähän prosessiin osallistuu noin 150 henkilöstön jäsentä 
talouden ja rahoituksen pääosaston eri yksiköistä.24 Talouden ja rahoituksen 
pääosaston ” Occasional 
Papers  151”, toukokuu 2013.
25 Vakaus- ja kasvusopimuksen 
täytäntöönpanoa koskevat 
vaatimukset sekä vakaus- ja 
lähentymisohjelmien muotoa 
ja sisältöä koskevat ohjeet, 
3. syyskuuta 2012.
32 Huomautukset 
39 
Komission ennustusmenettely on monimutkainen. Sen rakenne on kuitenkin 
samanlainen kuin muiden kansainvälisten organisaatioiden (esim. IMF:n, OECD:n, 
EKP:n) ennustusmenettelyn rakenne eli sekoitus ylhäältä alaspäin ja alhaalta ylös -
päin suuntautuvia tekijöitä. Tämä rakenne mahdollistaa sen, että maaennusteissa 
voidaan ottaa huomioon maakohtaiset erityispiirteet keskitetystä yleisvalvonnas -
ta luopumatta. Ennusteiden yleisen tarkkuuden osalta komission talousennus -
teet eivät myöskään poikkea merkittävästi muiden vastaavien organisaatioiden 
laatimista ennusteista26.
40 
Verrattuna vastaavien organisaatioiden ennusteisiin komission maakohtaiset 
ennusteet perustuvat pikemminkin asiantuntijoiden arviointeihin kuin eko -
nometriseen lähestymistapaan. Tämä aiheuttaa ongelmia niiden pätevyyden 
arvioinnissa.26 Tältä osin on tehty lukuisia 
tutkimuksia. Tuoreita 
tutkimuksia on mainittu sivulla 
27 julkaisussa OECD 
Economics Department 
Working Paper No 1107  (2014), 
joka on saatavilla osoitteessa 
http://www.keepeek.com/
Digital-Asset-Management/
oecd/economics/oecd-
forecasts-during-and-after-
the-financial-
crisis_5jz73l1qw1s1-en , ja 
komission Economic 
Paper  -julkaisusarjan 
numerossa 476, joulukuu 2012, 
joka on saatavilla osoitteessa 
http://ec.europa.eu/
economy_finance/
publications/economic_
paper/2012/ecp476_en.htm  
(tämä on vertaileva analyysi 
Euroopan komission, IMF:n ja 
OECD:n talousennusteiden 
tarkkuudesta).Euroopan taloutta koskevien ennusteiden laatiminen
Kaksi kuukautta ennen odotettua julkaisupäivää talouden ja rahoituksen pääosasto laatii kannanoton, jossa 
esitetään yleiset oletukset. Ennustaminen perustuu iteratiiviseen prosessiin ja ristiintarkastuksiin; näin varmis -
tetaan maakohtaisten ja keskitettyjen ennusteiden johdonmukaisuus.
Maakohtaiset yhteystoimistot laativat maakohtaisia makrotaloutta ja julkista taloutta koskevia ennusteita. En -
nusteiden laatimisessa käytetään laskentataulukkoa, joka perustuu keskitetysti hallinnoituun malliin, sekä muita 
välineitä, joissa otetaan huomioon maakohtaiset erityispiirteet, kuten tietojen saatavuus ja talouden rakenne.
Monialainen yksikkö suorittaa seurantalaskelmia, jotka perustuvat maakohtaisten yhteystoimistojen ennustei -
siin (esim. tuotantokuilu ja suhdannekorjatut julkisen talouden luvut), ja suorittaa laadun tarkastuksia, joihin 
kuuluvat muun muassa seuraavat toimet:
 οvarmistetaan, että käytetään yhteisiä ulkoisia oletuksia
 οtarkistetaan maakohtaisten yhteystoimistojen ennusteiden numeerinen ja taloudellinen johdonmukaisuus
 οtarkistetaan maakohtaisten yhteystoimistojen kauppavirtaennusteet.Laatikko 1
33 Huomautukset 
… jonka avoimuus on yhä puutteellista
41 
Jotkin haastatellut jäsenvaltioiden viranomaiset katsovat, että ennustusprosessin 
avoimuus on puutteellista, erityisesti julkisen talouden indikaattoreita varten 
tehtyjen yksityiskohtaisten maakohtaisten oletusten osalta. Jos komission ja kan -
sallisten ennusteiden välillä on eroja, jäsenvaltioiden mielestä niitä on mahdoton 
arvioida, koska komissio ei anna riittävästi tietoa oletuksistaan, kun se keskuste -
lee kansallisten viranomaisten kanssa.
42 
Tämä vastaa ennusteiden tarkastukseen liittyviä tilintarkastustuomioistuimen 
kokemuksia. Komission ennusteiden ja jäsenvaltioiden laatimien ennusteiden 
erot voidaan selittää sillä, että niiden perustana olevat oletukset ovat erilaisia. 
Tällaisten erojen taustalla olevien oletusten yksilöiminen ei kuitenkaan ole help -
po tehtävä laskentataulukoiden ja asiantuntijalausuntojen suuren määrän takia. 
Ei myöskään ole olemassa vakiomuotoista yhteenvetoa (esim. täsmäytystaulukon 
muodossa), jossa esitettäisiin selkeästi, miten komission ja jäsenvaltioiden arviot 
komission suositusten perustana käytettävistä julkisen talouden indikaattoreista 
eroavat toisistaan.
43 
Edellä esitettyä on arvioitava niiden sääntöjen perusteella, joissa todetaan että 
”komission on julkaistava ne menetelmät, oletukset ja asianmukaiset paramet -
rit, jotka ovat makrotalouden ja julkisen talouden ennusteiden perustana”27. 
Jäsenvaltioiden viranomaiset totesivat kuitenkin myös, että komissio on vuosien 
mittaan merkittävästi parantunut tietojen saatavuutta.
44 
Taloustietojen ja talouden rakenteen muutokset edellyttävät ennustusproses -
sin jatkuvaa parantamista. Komissio on viime vuosina toteuttanut useita toimia 
ennusteidensa parantamiseksi. Esimerkiksi keskeistä ennustemallia on tarkistettu, 
joidenkin talouden sektoreiden kohdalla ennusteet ovat tarkempia ja on otettu 
käyttöön uusi kehittynyt väline, jonka avulla havaitaan tietojen epäjohdonmukai -
suudet. Komissio kehittää parhaillaan ennusteiden laatimisen kokeilumallia, jota 
käytetään aluksi koko euroalueella, ja maakohtaisia moduuleja. Tavoitteena on, 
että komissio voi käyttää mallia toteuttaakseen laaduntarkastuksia, jotka täyden -
tävät sen arviointiperusteisia ennusteita28.27 Jäsenvaltioiden julkisen 
talouden kehyksiä koskevista 
vaatimuksista 8 päivänä 
marraskuuta 2011 annetun 
neuvoston direktiivin 2011/85/
EU (EUVL L 306, 23.11.2011. s. 
41) 4 artiklan 2 kohta.
28 Ks. komission vastaus 
suositukseen 2 
erityiskertomuksessa nro 
18/2015 ”Vaikeuksissa oleville 
maille annettu rahoitustuki” 
(http://eca.europa.eu ).
34 Huomautukset 
45 
Lisäparannuksia tarvitaan. Komissio julkaisee tarkoituksenmukaiset ennusteiden 
ulkoiset oletukset ja muut tekniset oletukset, mutta implisiittisiä maakohtaisia 
oletuksia ei kuvailla, ja niitä oli erittäin vaikea johtaa laskentataulukoista. Lisäksi 
talouden ja rahoituksen pääosasto katsoo, että laskentataulukot ovat sisäisiä 
asiakirjoja, joita ei anneta komission ulkopuolelle.
Tilastotietojen tarkastuksessa havaitut puutteet on yhä 
korjattava,  …
46 
Eurostat tarkastaa tilastotiedot talon sisällä tehtävillä tarkastuksilla (tietojen laa -
dunarviointi) tai paikan päälle tehtävillä tarkastuksilla (konsultointikäynnit). Näitä 
täydennetään joko kahdenvälisillä ohjeilla (jäsenvaltion pyynnöstä) tai, kun kyse 
on erityisen monimutkaisista asioista, Eurostatin aloitteesta annetuilla ohjeilla.
Tietojen laadunarviointi
47 
Eurostat tekee kattavan analyysin jäsenvaltioilta saaduista tilastotiedoista ja sel -
vityspyyntöihin saaduista vastauksista kolmen viikon kuluessa kustakin kahdesti 
vuodessa toimitettavasta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesta il -
moituksesta (ks. kohta 10). Tämän jakson ulkopuolella Eurostat toimittaa myös si -
säisiä tarkastuksia, jotka koskevat menetelmiä ja muita tietoihin liittyviä kysymyk -
siä. Tarkastuksia täydennetään jäsenvaltioihin tehtävillä konsultointikäynneillä.
48 
Sisäisen tarkastusprosessin dokumentoinnin kattavuutta olisi vielä varaa paran -
taa. Tällä hetkellä voi olla vaikea nähdä, miten yksittäiset laadunarvioinnit tehtiin, 
ja näin ollen ymmärtää arvioinnin perusteita. Lisäksi voi olla vaikeampaa osoittaa, 
että arvioinnit tehdään yhdenmukaisella tavalla. Laatikossa II  esitetään esimerk -
kejä puutteellisesta dokumentoinnista.
35 Huomautukset 
49 
Jäsenvaltioiden toimittamat tiedot eivät myöskään aina ole täydellisiä. Tämä kos -
kee sekä pakollisia että vapaaehtoisia tietoja, sillä myös jälkimmäisiä käytetään 
usein Eurostatin arvioinneissa. Liitteessä 2  esitetään esimerkkejä puuttuvista 
tiedoista.
50 
Useimpia laadunarviointiprosesseja säännellään sisäisillä kirjallisilla menettelyillä 
ja ohjeilla, joissa vahvistetaan, miten tietoja pitäisi analysoida. Voitaisiin kuitenkin 
tehdä selvemmäksi, miten olemassa olevia sääntöjä ja ohjeita (EKT ja julkisyhtei -
söjen alijäämää ja velkaa käsittelevä käsikirja) on sovellettava yhdellä keskeisellä 
alalla eli julkisyhteisösektorin julkisten institutionaalisten yksikköjen luokitukses -
sa (rajaamisessa, ts. mitkä yksiköt/elimet on otettava huomioon, kun lasketaan 
julkisyhteisöjen velkaa ja alijäämää). Tämä voisi parantaa arviointien kattavuutta 
ja yhdenmukaisuutta (ks. liite III ).Esimerkkejä Eurostatin puutteellisesta dokumentoinnista
Tarkastuskäynnin kohteina olleissa kuudessa jäsenvaltiossa esiintyi tapauksia, joissa viranomaisilta oli kysytty, 
sovelsivatko ne tarvittavia kriteerejä, mutta niiden ei ollut tarvinnut perustella vastauksiaan. Esimerkkitapauk -
sissa oli kyse myös yksityistämisten ja osinkojen kirjauksista.
Yksi jäsenvaltio toimitti korkotietoja ja tilinpäätöksiä, mutta Eurostatin arviointia ei ollut hyvin dokumentoitu.
Toinen jäsenvaltio vahvisti perustelematta asiaa sen enempää mahdollisimman lyhyesti, että korko laskettiin 
suoriteperusteisesti.
Vastaavuustaulukoissa ei ole mitään näyttöä Eurostatin suorittamasta järjestelmällisestä tai yksityiskohtai -
sesta tietojen analyysistä29. Eurostat ei ole koskaan antanut jäsenvaltioille palautetta vastaavuustaulukoiden 
laadusta.
29 Vastaavuustaulukoista ilmenee julkisen talouden tilinpidon erien ja EKT:n luokitusten vastaavuus.Laatikko 2
36 Huomautukset 
51 
Tilintarkastustuomioistuin tutki monien julkisten institutionaalisten yksikköjen 
luokitusta otokseen kuuluvassa kuudessa jäsenvaltiossa. Havaitsimme, että jois -
sakin tapauksissa yksikköjen luokitusta koskevia EKT 95:n sääntöjä30 olisi pitänyt 
analysoida perusteellisemmin. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että 
kyseiset kuusi jäsenvaltiota sovelsivat julkisten yksikköjen analysoinnin ja luoki -
tuksen osalta erilaisia ajanjaksoja ( laatikossa 3  on annettu esimerkkejä).30 Tilinpitosääntöjen mukaan 
kunkin institutionaalisen 
yksikön päätehtävä, luonne ja 
valvontajärjestelyt on 
analysoitava julkisyhteisösek -
torin populaation määrittämi -
seksi. Jos yksikön päätehtävä 
on varallisuuden jako, sen 
pitäisi katsoa olevan osa 
julkisyhteisöä. Yksiköt, jotka 
välittävät rahoitusta, on 
luokiteltava rahoituslaitossek -
toriin. Yksiköt, joihin ei 
kohdistu julkisyhteisöjen 
valvontaa, pitäisi luokitella 
julkisyhteisön ulkopuolelle. 
Luonteen osalta julkisyhteisö -
jen valvomat yksiköt pitäisi 
luokitella julkisyhteisösekto -
riin, jos ne luokitellaan 
markkinattomiin tuottajiin 
50 prosentin kriteerin 
perusteella. Sen mukaan 
yksikkö on markkinatuottaja, 
jos myynnin ja tuotantokus -
tannusten suhde on yli 
50 prosenttia, ja markkinaton 
tuottaja, jos suhde on alle 
50 prosenttia. Myyntituloilla 
tarkoitetaan tavaroiden ja 
palvelujen myynnistä saatuja 
tuloja, joista on vähennetty 
tuoteverot ja joihin on lisätty 
kaikki tuotetukipalkkiot (kaikki 
määrään tai tuotannon arvoon 
liittyvät maksut), mutta ei 
maksuja, joilla katetaan yleistä 
alijäämää.
Esimerkkejä asiakirjojen luokituksen puutteista tarkastetuissa kuudessa 
jäsenvaltiossa
 οtapaukset, jotka eivät ole täysin EKT 95:n mukaisia mm. kattavuuden ja erilaisten lähestymistapojen osalta, 
mutta jotka Eurostat hyväksyi yksikköjen luokituksessa
 οjulkisten institutionaalisten yksikköjen luokituksessa havaitut keskeiset puutteet
 οpuutteet, jotka liittyvät menettelyihin ja ajoitukseen, joita noudatetaan yksikköjen analysoinnissa ja (uu -
delleen)luokituksessa julkisyhteisöjen sektoriin tai sen ulkopuolelle.
Lisätietoja on liitteessä III.Laatikko 3
37 Huomautukset 
Konsultointikäynnit
52 
Eurostat on tehnyt jäsenvaltioihin kahdentyyppisiä tarkastuskäyntejä tarkis -
taakseen liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyviä tietoja. Ensinnäkin 
vakiomuotoisia konsultointikäyntejä, joiden aikana tarkistetaan tietoja, tarkas -
tellaan menetelmiä koskevia kysymyksiä ja arvioidaan, noudattaako kansallinen 
tilastolaitos kirjaussääntöjä. Konsultointikäyntejä tehdään jokaiseen jäsenvaltioon 
vähintään kaksi kertaa vuodessa. Toiseksi vuosina 2011–2013 Eurostat teki myös 
ennakoivia konsultointikäyntejä arvioidakseen julkisyhteisöjen rahoitusta/järjes -
telmiä koskevien lähdetietovirtojen hallinnointia ja valvontaa; liiallisia alijäämiä 
koskevaan menettelyyn liittyvien tilastotietojen toimittajat toimittavat lähde -
tietoja kansallisille tilastolaitoksille, jotka käyttävät niitä alijäämä- ja velkatilasto -
jen laatimiseen. Näiden käyntien tarkoituksena oli tunnistaa, arvioida ja valvoa 
merkittäviä riskejä tai ongelmia ja toteuttaa korjaavia toimia. Ennakoivat konsul -
tointikäynnit sisällytettiin vakiomuotoisiin konsultointikäynteihin vuodesta 2014. 
Taulukossa 3  esitetään konsultointikäyntien ajankohdat tarkastusjakson aikana.Taulukko 3Vuosina 2008–2014 tehdyt konsultointikäynnit
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
TšekkiElokuu  
(vakio)Toukokuu  
(vakio)Toukokuu  
(ennakoiva) Mar -
raskuu (vakio)Marraskuu (vakio)
SaksaToukokuu  
(vakio)Toukokuu  
(vakio)Kesäkuu  
(ennakoiva)  
Lokakuu 
(ennakoiva)Helmikuu  
(vakio)
RanskaKesäkuu  
(vakio)Marraskuu (vakio) Marraskuu (vakio)Kesäkuu  
(vakio)
ItaliaMaaliskuu  
(vakio)Kesäkuu  
(vakio)Marraskuu 
(ennakoiva)Helmikuu  
(vakio)
Kypros Joulukuu (vakio) Joulukuu (vakio) Syyskuu (vakio) Syyskuu (vakio)
MaltaTammikuu  
(vakio)Heinäkuu  
(vakio)Toukokuu  
(vakio)Toukokuu  
(vakio)
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin Eurostatin tietojen perusteella.
38 Huomautukset 
53 
Eurostat käyttää riskianalyysimallia tunnistaakseen riskit, jotka liittyvät liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn tilastojen keräämiseen ja laatimiseen jäsenvaltios -
sa. Riskinarviointi tehdään jäsenvaltiossa kerran vuodessa. Se on hyvin jäsennelty 
ja kattava malli, joka käsittää laadintaprosessin kaikki näkökohdat (ks. kaavio 5 ). 
Riskinarviointia käytettiin lähinnä niiden jäsenvaltioiden luokitteluun, joihin 
tehtiin ennakoiva konsultointikäynti. Se olisi kuitenkin voitu dokumentoida pa -
remmin. Esimerkiksi tilintarkastustuomioistuin ei aina löytänyt kirjallisia selityksiä 
sille, että arvioitujen riskien todennäköisyys ja/tai vaikutukset muuttuivat vuo -
desta toiseen. Ei ollut mitään todisteita siitä, että vierailujen aikana olisi käsitelty 
korkean riskin kysymyksiä. Kaavio 5Riskianalyysimalli
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin Eurostatin tietojen perusteella.kansallisen tilastolaitoksen ja muiden tilastovirano-
maisten oikeudellinen ja institutionaalinen ympäristötietojen saantiresurssitammattimaisuusriippumattomuus ja puolueettomuusliiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kuvausavoimuus ja vastaanottavaisuus
menetelmällinen vakausEKT95:een/valtion velkaa käsittelevään käsikirjaan liittyvät kysymyksettarkistukset
kansallista tilastolaitosta tai muuta raportoivaa viranomaista koskevaliiallista alijäämää koskevasta menettelystä tietoja toimittavia alkupään yksiköitä koskeva
Liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn valvontaympäristöToimintariskitInstitutionaaliseen 
ympäristöön liittyvät riskit
39 Huomautukset 
54 
Vuosina 2006–2014 vakiomuotoisten konsultointikäyntien keskimääräinen kesto 
oli 1,7 päivää ja ennakoivien konsultointikäyntien keskimääräinen kesto oli 3,5 
päivää valituissa kuudessa jäsenvaltiossa. Vakiomuotoisten konsultointikäyntien 
aikana käsiteltyjen aiheiden määrä vaihteli kolmesta kymmeneen ja ennakoivien 
konsultointikäyntien aikana neljästä seitsemään. Konsultointikäynnin asialistalle 
kuuluu yleensä viisi vakiokohtaa31 ja tietty määrä valittuja aiheita. Poikkeukselli -
sissa tapauksissa, kun valtioon tehdään useampia käyntejä tai kun tarkoituksena 
on keskustella vain joistakin aiheista, asialistalla voi olla vähemmän aiheita. Kun 
otetaan huomioon, että ryhmään kuuluu kolmesta neljään henkilöä, on epäto -
dennäköistä, että paikan päällä on tarpeeksi aikaa, jotta kaikki kysymykset voi -
daan käsitellä riittävän perusteellisesti, joten tietojen laatua koskevia kysymyksiä 
ei ehkä pystytä tarkastelemaan riittävästi.
55 
Eurostatin suorittama liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien tietojen 
laadun arviointi on riippuvainen jäsenvaltioiden tilastojärjestelmistä. Näin ollen 
sen täytyy voida luottaa siihen, että liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liit -
tyvät tiedot ovat EKT-standardien mukaisia ja että jäsenvaltiot soveltavat yhden -
mukaista lähestymistapaa tietojen keräämiseen niiden erilaisista tilastojärjestel -
mistä riippumatta. Tarkastelujakson aikana Eurostatin tarkastuskäynnit kattoivat 
jäsenvaltioissa käytössä olevat institutionaaliset järjestelyt, nimittäin muodolliset 
sopimukset, jotka sitoivat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn piirissä olevia 
kansallisia viranomaisia. Vaikka tämä onkin suositeltavaa, se ei ole lakisääteinen 
velvoite. Ennakoivien konsultointikäyntien aikana Eurostat tarkasti myös liiallisia 
alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien järjestelmien laadun lähinnä lähdetie -
tojen osalta. Eurostatilla ei tältä osin ole muodollisia kirjallisia sääntöjä, ja tilintar -
kastustuomioistuin ei havainnut todisteita siitä, että virkamiehet olisivat arvioi -
neet jäsenvaltioiden omia valvontajärjestelmiä. Jos tietojen keruuta koskevista 
valvontajärjestelmistä ei ole dokumentaatiota, saatujen tietojen laadun arvioimi -
seen ei ole mahdollista soveltaa järjestelmään perustuvaa lähestymistapaa.
56 
Tarkastuksen kohteena olevien jäsenvaltioiden osalta kertomukset julkaistiin 
9–52 viikon kuluessa tarkastuskäynneistä (ks. kaavio 6 ). Paikan päällä tehtävät 
tarkastukset voivat käynnistää ”toimenpiteitä”, jotka jäsenvaltioiden pitäisi to -
teuttaa tarkastusten aikana havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Toimenpiteet 
eivät ole pakollisia, ja niiden päätökseen saattaminen kestää usein kauan. Noin 
joka kolmatta toimenpidettä ei ollut saatu asianomaisissa kuudessa jäsenvaltios -
sa päätökseen Eurostatin asettamassa määräajassa. Tilintarkastustuomioistuin ei 
kuitenkaan havainnut otoksessa yhtään tapausta, jossa toimenpiteiden toteutta -
matta jättämistä määräajassa olisi otettu huomioon toimitettujen tietojen laadun 
arvioinnissa, vaikka toisinaan toimenpiteet koskevat tärkeitä kysymyksiä, jotka 
voisivat vaikuttaa tietoihin.31 Tilastollisia valmiuksia 
koskevat kysymykset 
(institutionaaliset järjestelyt ja 
tietolähteet, inventaarion tila); 
aikaisempien 
konsultointikäyntien seuranta; 
viimeisimmän selvityksen 
seuranta – liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn 
taulukoiden analysointi ja 
siihen liittyvät kyselyt; 
menetelmiä koskevat 
kysymykset ja tiettyjen 
julkisyhteisöjen taloustoimien 
kirjaaminen (julkisyhteisöjen 
rajaaminen, 50 prosentin 
säännön soveltaminen 
kansallisissa tileissä, 
suoriteperusteen 
soveltaminen ja tiettyjen 
julkisyhteisöjen taloustoimien 
kirjaaminen) ja muut 
kysymykset (kuten 
suunnitellut tulevat toimet ja 
julkisyhteisöjen 
rahoitustilastoja koskevien 
tietojen siirto).
40 Huomautukset Kaavio 6Tarkastuskäyntiä koskevien kertomusten julkaisemiseen tarvittava aika (viikoissa)
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin Eurostatin tietojen perusteella.Kypros
TšekkiRanskaSaksaItaliaMalta60 50 40 30 20 10 0
2008200920102011201220132014
41 Huomautukset 
Ohjeet
57 
Yhdenmukaistetun lähestymistavan varmistamiseksi Eurostat antaa jäsenvaltioil -
le menetelmiä koskevia ohjeita siitä, miten julkisyhteisöjä koskevat erityiskysy -
mykset pitäisi kirjata. Ohjeita voidaan antaa seuraavissa tilanteissa:
a) Jäsenvaltiot voivat pyytää Eurostatilta ohjeita monimutkaisissa kysymyksissä.
b) Laadunarvioinnin aikana Eurostat voi joutua käsittelemään menetelmiä kos -
kevia kysymyksiä, jotka edellyttävät tulkintaa. Jos nämä kysymykset koskevat 
useita jäsenvaltioita, se perustaa työryhmän tai pyytää neuvoja raha-, rahoi -
tus- ja maksutasetilastokomitean asiantuntijoilta.
58 
Eurostat antaa jäsenvaltion pyynnöstä kahdenvälisiä ohjeita yksikkötasolla. Kun 
kyse on erityisen monimutkaisista asioista, se antaa joskus myös oma-aloitteisesti 
ohjeita. Kahdenvälisistä ohjeista ei aina ilmoiteta talous- ja rahoituskomitealle, 
vaikka ne ovat sitovia, eikä niitä aina julkaista, koska jäsenvaltio haluaa, että ne 
pysyvät luottamuksellisina. Kuudesta jäsenvaltiosta kolmelle annetuista ohjeista 
(ennakko-/jälkikäteisneuvonta) ei myöskään ilmoitettu talous- ja rahoituskomi -
tealle, eikä niitä julkaistu Eurostatin verkkosivuilla. Vuosina 2014 ja 2015 Eurostat 
sai 36 virallista ennakko-/jälkikäteisneuvontaa koskevaa pyyntöä, joista ainoas -
taan 23 julkaistiin. Tällaisten ohjeiden julkaiseminen voisi auttaa käytänteiden 
jakamista jäsenvaltioiden välillä ja parantaa vertailtavuutta ja avoimuutta.
… ja arviointiprosessin keskeisiä näkökohtia on tarpeen selventää 
edelleen.
59 
Arviointiprosessin jotkin keskeiset näkökohdat ovat epäselviä, esimerkiksi kerta -
luonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden määrittäminen ja niiden arvioidun 
vaikutuksen kvantifiointi. Näillä toimenpiteillä voi olla merkitystä, kun päätetään, 
asetetaanko jäsenvaltio liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn vai pidenne -
täänkö liiallisen alijäämän korjaamisen määräaikaa (ks. myös kohta 80).
42 Huomautukset 
60 
Tällaisten toimenpiteiden määritelmä on epäselvä ja näin ollen tulkinnanva -
rainen. Ne määritellään ”toimenpiteiksi, joiden vaikutus julkiseen talouteen on 
väliaikainen ja jotka eivät johda pysyvään muutokseen julkisen talouden pitkän 
aikavälin rahoitusasemassa”32, tai kertaluonteisiksi toimenpiteiksi, joiden vaikutus 
julkisen talouden rahoitusasemaan kohdistuu vain yhteen tai vain muutamaan 
vuoteen33, mutta mitään yksityiskohtaista menetelmää niiden määrittämiseksi ei 
ole esitetty. Laatikossa 4  esitetty ohjeellinen luettelo on otettu raportista ” Public 
finances in EMU 2006 ”, ja siinä annetaan esimerkkejä kertaluonteisiksi ja väliaikai -
siksi katsotuista toimenpiteistä.32 Käytännesäännöt
33 ”Public finances in EMU 2006 ”, 
osa II, osuus 4.2. Raportti on 
esitetty julkaisussa European 
Economy  No 3/2006.
Public Finances in EMU 2006  (ote)
Alijäämää supistavat toimenpiteet
Verohelpotukset, jotka edellyttävät kertaluonteisen veron maksua.  Tyypillisessä tapauksessa valtio tar -
joaa helpotuksia kotiuttaakseen pääomaa ulkomailta. Helpotus voi edellyttää kertaluontoisen veron maksua, 
joka voi olla suuri.
Muiden kuin rahoitusvarojen (kiinteistöjen, julkisyhteisöjen lisenssien ja toimilupien) myynti . Tunnetuin 
esimerkki on UMTS-lisenssien myynti vuonna 2000 (ja joissakin maissa myöhempinä vuosina).
Menojen tai tulojen ajoitusta koskevat väliaikaiset lainsäädäntömuutokset, joilla on myönteinen vai -
kutus julkisen talouden rahoitusasemaan.  Tähän luetaan verokannan muutokset, jotka on selvästi ilmoitet -
tu väliaikaisiksi, ja väliaikaiset muutokset menojen ajoituksessa ja tulojen kantamisessa.
Poikkeukselliset tulot, jotka liittyvät eläkevelvoitteiden siirtoon.  Nämä tulot vastaavat tietyn yrityksen 
suorittamia maksuja valtiolle vastineeksi sen työntekijöiden eläkkeiden tulevien maksuvelvoitteiden siirty -
misestä. Kertaluonteisen maksun suuruus määräytyy valtiolle siirrettyjen eläkesitoumusten arvon mukaan, ja 
määrä voi olla suuri.
Tulojen tai menojen muutokset tuomioistuimen tai muiden viranomaisten päätösten seurauksena.  
Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluvat esimerkiksi komission päättämien julkisyhteisöille myönnettyjen tukien 
palautukset.
Arvopaperistamistoimilla on myönteinen vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan.
Poikkeukselliset tulot valtion omistamista yrityksistä.
Alijäämää lisäävät toimenpiteet
Lyhytaikaiset hätätoimien kustannukset, jotka liittyvät suuriin luonnonkatastrofeihin tai muihin 
poikkeuksellisiin tapahtumiin (esim. sotatoimiin tai muihin). Kokemus osoittaa, että näiden kustannusten 
poikkeuksellisuus riippuu suuresti maan koosta.
Tulojen tai menojen muutokset tuomioistuimen tai komission päätöksen seurauksena .Laatikko 4
43 Huomautukset 
61 
Toinen keskeinen näkökohta, joka kaipaa selvennystä, on kysymys, joka koskee 
”odottamattomia haitallisia taloudellisia tapahtumia, jotka vaikuttavat erityisen 
epäsuotuisasti julkiseen talouteen” (ks. kohta 24). Vaikka ilmaisulle ”vaikuttavat 
erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen” onkin annettu määritelmä sisäisiä 
tarkoituksia varten, käsitettä ”odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtu -
mat” ei ole koskaan määritelty34.
62 
Kriteerejä tarvitaan ohjeiksi, koska ei ole mahdollisista määritellä tyhjentävästi 
maakohtaisia olosuhteita, joihin käsitettä voidaan soveltaa; tämä johtuu erityi -
sesti siitä syystä, että tällaiset tapahtumat ovat luonteeltaan odottamattomia. 
Tarkasteltuaan Ranskan tilannetta vuonna 2013 komissio luokitteli odottamatto -
man alhaisen talouskasvun ”odottamattomaksi haitalliseksi tapahtumaksi” ilman 
erillisiä määritelmiä ja ohjeita. On kuitenkin vaikea nähdä, miten tätä voidaan 
perustella.
Tietojen laadunarvioinnit ja taloudelliset analyysit eivät 
ole riittävän avoimia; analyysit tehdään sääntöjen mukaan, 
mutta niissä painotetaan enemmän julkisyhteisöjen 
alijäämää kuin velkaa
63 
Tässä osassa tarkastellaan komission varaumien ja suositusten avoimuutta, objek -
tiivisuutta ja toteutettavuutta.
Eurostatin esittämiä varaumia ja tietoihin tekemiä muutoksia 
koskevat perusteet eivät ole riittävän avoimia ja objektiivisia
64 
Eurostat voi esittää varaumia tai tehdä muutoksia, jos se katsoo, että tietojen 
laatu vaarantuu. Vuosina 2008–2014 Eurostat esitti kaksitoista varaumaa ja muutti 
tietoja kymmenessä tapauksessa. Yksikään näistä ei koskenut tilintarkastustuo -
mioistuimen tarkastuksen kohteena olevia jäsenvaltioita. Kun otetaan huomioon 
toimenpiteiden suuri määrä, Eurostat tekee varaumia aika harvoin.34 Talouden ja rahoituksen 
pääosaston vakaus- ja 
kasvusopimuksen käsikirjan 
sisäisen version mukaan.
44 Huomautukset 
65 
Eurostat ei ole nimenomaisesti määrittänyt varaumien esittämistä tai jäsenval -
tioiden tietojen muuttamista koskevia perusteita, ja menettely perustuu am -
mattimaiseen arvioon. Tietyissä tapauksissa, joissa Eurostat havaitsi menetelmiä 
koskevia ongelmia, ei ollut dokumentoitu asianmukaisesti varauman esittämättä 
jättämisen syitä eikä myöskään mahdollista vaikutusta alijäämä- ja velkatietoihin. 
Laatikossa 5  kuvataan joitakin asianomaisia tapauksia.
Esimerkkejä puutteellisesti dokumentoiduista tapauksista, jotka mahdollisesti 
vaikuttavat alijäämä- ja velkatietoihin
Tšekki
 οmarkkina-/markkinaton-testauksen soveltaminen oli harvinaista eikä suurta osaa julkisista yksiköistä (yhti -
öistä) testattu.
Ranska
 οjulkisyhteisöjen yksikön saama summa ydinvoimaloiden käytöstäpoiston kustannusten kattamiseksi 
(1,6 miljardia (0,1 prosenttia BKT:stä) vuonna 2004).
 οpaikallishallinnon puutteellisuus.
Saksa
 οmarkkinattomia yksiköitä ei ole luokiteltu julkisyhteisöjen sektoriin siitä asti, kun ne ensimmäisen kerran 
luokiteltiin markkinattomiksi.
 οyksityiskohtaisia tietoja ei ole saatavilla pääomalisäysten, rahoitusjohdannaisten ja voitonjakojen analy -
sointia varten.
Malta
 οMalitan ja City Gate -projektin luokitus.
Italia
 οkiinteän pääoman bruttomuodostusta ei kirjata suoriteperusteisesti suurten investointisummien osalta.
Ks. lähemmin liite IV .Laatikko 5
45 Huomautukset 
Talouden ja rahoituksen pääosaston analyysit tehdään sääntöjen 
mukaisesti...
66 
Kun liiallisia alijäämiä koskeva menettely käynnistetään, talouden ja rahoituksen 
pääosasto laatii analyysit, joita käytetään myöhempien liiallisia alijäämiä koske -
van menettelyn päätösten perustana, sekä esittää suosituksia. Kun menettely on 
käynnissä, se laatii analyysit tuloksellisia toimia koskevien säännöllisten arvioin -
tien jälkeen (ks. kohta 22). Näiden analyysien tulokset esitetään uusien menet -
telyjen osalta SEUT:n 126 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa, tai 
käynnissä olevien menettelyjen osalta komission sisäisessä valmisteluasiakirjassa.
67 
Liiallisia alijäämiä koskeva menettely käynnistetään SEUT:n määräysten mukai -
sesti35, kun komissio on tarkastellut talousarviota koskevan kurinalaisuuden 
noudattamista alijäämä- ja velkakriteerien perusteella. Tätä varten talouden 
ja rahoituksen pääosasto valvoo talousarviotilanteen ja julkisyhteisöjen velan 
määrän kehitystä kussakin jäsenvaltiossa toteutuneiden tietojen, jäsenvaltion 
vakaus- tai lähentymisohjelmassa esitettyjen suunnitelmien ja komission en -
nusteiden perusteella. SEUT:n pöytäkirjassa N:o 12 vahvistettujen viitearvojen 
ylittyminen ei automaattisesti käynnistä liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä, 
koska muut merkitykselliset tekijät on myös otettava huomioon. Näihin kuuluvat 
avoin luettelo talouden indikaattoreista, jotka on luokiteltu otsakkeiden keski -
pitkän aikavälin taloudellinen tilanne, julkisen talouden rahoitusasema ja valtion 
velka-aseman kehitys36 alle, sekä muita jäsenvaltioiden esittämiä tekijöitä, joita 
ne pitävät merkityksellisinä. Tarkastetut SEUT:n 126 artiklan 3 kohdan mukaiset 
kertomukset kattoivat kaikki edellä mainitut näkökohdat.
… liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä on tähän mennessä 
kuitenkin painotettu enemmän valtion alijäämää kuin velkaa.
68 
Velkakriteeriä alettiin soveltaa vasta vuonna 2012, se otetaan vähitellen käyt -
töön ja sitä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin aikaisintaan vuonna 2020. Ennen 
marraskuuta 2011 käynnistetyt liiallisia alijäämiä koskevat menettelyt voidaan 
kumota ainoastaan alijäämäkriteerin perusteella, ja tätä seuraa velkaa koskeva 
kolmen vuoden siirtymäjärjestely. Laatikossa 6  osoitetaan, miten velkakriteeri on 
kehittynyt Maastrichtin sopimuksen jälkeen.35 SEUT:n 126 artiklan 2 kohta.
36 Täydellinen luettelo on 
esitetty asetuksen (EY) 
N:o 1467/97 2 artiklan 
3 kohdassa.
46 Huomautukset 
69 
Vuodesta 2011 sääntönä on ollut, että julkisyhteisöjen velka suhteessa BKT:hen 
noudattaa velkakriteeriä, jos se ei ylitä viitearvoa (60 prosenttia BKT:stä) tai jos 
ero suhteessa viitearvoon pienentyy kolmen vuoden aikana keskimäärin kahdes -
kymmenesosan vuosittain takautuvasti, ennakoivasti tai suhdannetasoitetusti 
arvioituna.
70 
BKT:hen suhteutetun velan hyväksyttävä supistamistahti on keskimäärin se, jota 
sovellettaisiin – velan alkuperäisestä tasosta riippumatta – jos julkinen alijäämä 
olisi kolme prosenttia BKT:stä ja vuotuinen nimelliskasvu olisi viisi prosenttia. 
Koska nimelliskasvu on vuodesta 2008 lähtien ollut jatkuvasti alle viisi prosenttia, 
julkinen alijäämä on saatava alle kolmen prosentin BKT:stä, jos velan vertailuarvo 
halutaan saavuttaa ja, jos alkuperäinen velkataso on tätäkin korkeampi, alijää -
mätavoitetta on kiristettävä entisestään. Tämän vuoksi lähentymiskriteerit ovat 
erityisen haastavia voimakkaasti velkaantuneille jäsenvaltioille.Velkakriteerin kehittyminen
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa N:o 12, joka allekirjoitettiin Maastrichtissa vuonna 1992, 
viitearvoksi asetettiin julkisen alijäämän osalta kolme prosenttia BKT:stä ja velan osalta 60 prosenttia BKT:stä 
tai osuus, joka ”pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa”.
Jos oletetaan, että BKT:n vuotuinen nimelliskasvu on viisi prosenttia, kolmen prosentin alijäämä suhteessa 
BKT:hen johtaa lopulta siihen, että velka suhteessa BKT:hen vakiintuu 60 prosenttiin. Jos velkasuhde ylittää 
60 prosenttia, kolmen prosentin alijäämä johtaa velkasuhteen supistumiseen siten, että ero suhteessa 60 pro -
sentin viitearvoon pienenee kahdeskymmenesosan vuosittain. Toisin sanoen alijäämään keskittyminen kat -
sottiin riittäväksi, jotta velan pieneneminen jatkuisi vakaana, ja monen vuoden ajan ei katsottu tarpeelliseksi 
määrittää tarkemmin viitearvon lähentymisvauhtia.
Vuoden 2008 kriisin jälkeen BKT:n viiden prosentin vuotuista nimelliskasvua koskeva oletus on selvästi ollut 
epärealistinen (ks. liite V ). Näin ollen kolmen prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen ei enää automaattisesti 
tarkoita, että velka suhteessa BKT:hen lähenee 60 prosentin arvoa (esimerkiksi, kun vuotuinen nimelliskasvu 
on kolme prosenttia ja alijäämä on kolme prosenttia, velka suhteessa BKT:hen vakiintuu 100 prosenttiin). Tästä 
syystä velkakriteeriä mukautettiin.
Tarkempi määritelmä esitettiin 8 päivänä marraskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1177/2011 
1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa: ”[velan suhteessa BKT:hen] katsotaan […] pienenevän riittävästi ja lähes -
tyvän riittävän nopeasti viitearvoa, jos ero suhteessa viitearvoon on pienentynyt kolmen edellisen vuoden 
aikana keskimäärin kahdeskymmenesosan vuosittain. Tämä on vertailuarvo […]” .
Niihin 23 jäsenvaltioon, jotka oli jo asetettu liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn marraskuussa 2011, 
sovelletaan siirtymäsääntöä kolmen vuoden ajan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn lopettamisen jälkeen. 
Näin ollen uutta velkakriteeriä ei sovelleta yleisesti kaikkiin jäsenvaltioihin ainakaan ennen vuotta 2020 (ks. 
myös taulukko 1 ).Laatikko 6
47 Huomautukset 
71 
Taulukossa 4  käytetään komission tietoja ja BKT:hen suhteutettua velkaa koske -
vaa ennustetta37 vuosina 2013–2020 vuotuisen suhteen laskemiseksi; vuotuinen 
suhde on seurausta velan vertailuarvon noudattamisesta otokseen kuuluvissa 
viidessä maassa38. Taulukosta ilmenee, että vain Saksa ja Malta, joiden velat ovat 
noin 70 prosenttia BKT:stä, täyttävät velkakriteerin tarkastelujaksolla. Kyproksen, 
joka otettiin rahoitustukiohjelmaan huhtikuussa 2013, ennustetaan saavuttavan 
velan vertailuarvon vuonna 2018. Ranska asetettiin liiallisia alijäämiä koskevaan 
menettelyyn huhtikuussa 2009, ja sen osalta menettelyn odotetaan päättyvän 
vuoden 2017 loppuun mennessä. Sen on täytettävä velkakriteeri kolmen vuoden 
siirtymäajan lopussa. Siirtymäaika alkaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
kumoamisesta (eli vuonna 2020). Ranskan, jonka velka suhteessa BKT:hen oli 
96,5 prosenttia vuonna 2015, ei odoteta täyttävän velkakriteeriä vuoteen 2020 
mennessä. Komissio myös ennustaa kaikkiin jaksoon kuuluvien vuosien osalta, 
että Ranskan tavoin myös Italian velka suhteessa BKT:hen ylittää vertailuarvon 
noudattamiseksi vaaditun enimmäisrajan. Komission ennustamassa skenaariossa 
oletetaan, että Italia, jonka velka suhteessa BKT:hen oli 133,0 prosenttia vuon -
na 2015, ei pysty saavuttamaan velan vertailuarvoa vuoteen 2020 mennessä, eikä 
näin ollen lähtökohtaisesti täytä velkakriteeriä.37 Saksaa, Italiaa, Ranskaa ja 
Maltaa koskevat tiedot ovat 
peräisin komission Julkisen 
talouden kestävyyttä 
koskevan kertomuksen 2015 
perusskenaariosta. Komissio ei 
sisällyttänyt kertomukseen 
Kyprosta koskevia tietoja, 
koska maa kuuluu 
rahoitustukiohjelman piiriin. 
Niin ollen Kyprosta koskevat 
tiedot ovat peräisin IMF:n 
lokakuussa 2014 antamasta IV 
artiklan mukaisesta 
maaraportista ( IMF Country 
Report No 14/313 ).
38 Lukuun ottamatta Tšekkiä, 
jossa velka suhteessa BKT:hen 
alittaa 60 prosentin viitearvon.Taulukko 4Velan kehittyminen komission perusskenaarion mukaan v. velan vertailuarvo (kaikki 
luvut prosentteina)
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020
SAKSAvelka suhteessa BKT:hen (komissio) 7 7, 4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2
velka suhteessa BKT:hen (vertailuarvo) 73,1 70,4 67, 6 65,1 62,7
RANSKAvelka suhteessa BKT:hen (komissio) 92,3 95,6 96,5 97,1 97, 4 97, 8 97, 8 97, 4
velka suhteessa BKT:hen (vertailuarvo) 91,5 92,9 93,4 93,8 94,0
ITALIAvelka suhteessa BKT:hen (komissio) 128,8 132,3 133,0 132,2 130,0 128,2 126,0 123,5
velka suhteessa BKT:hen (vertailuarvo) 124,5 125,5 124,7 123,3 121,4
KYPROSvelka suhteessa BKT:hen (komissio) 111,5 117, 4 126,0 122,5 116,4 111,1 106,5 102,6
velka suhteessa BKT:hen (vertailuarvo) 112,9 116,1 115,5 111,0 106,2
MALTAvelka suhteessa BKT:hen (komissio) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57, 4
velka suhteessa BKT:hen (vertailuarvo) 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4
Lähde:  Euroopan komission tietoihin perustuva tilintarkastustuomioistuimen simulaatio – keltaisella merkityt osat osoittavat, että kyseisenä 
vuonna jäsenvaltion ennustetaan saavuttavan velan vertailuarvon.
48 Huomautukset 
Komission analyysejä on vaikea seurata …
72 
Merkityksellisiä tekijöitä (ks. kohdan 14 alakohta ii), jotka komissio voi ottaa 
huomioon analyysissään, on rajaton määrä. Koska käytössä ei myöskään ole 
menetelmäkehikkoa, jolla voitaisiin mitata näiden tekijöiden vaikutusta arvioin -
tiin, kaikki johtopäätökset perustuvat komission taloudelliseen arviointiin. Vaikka 
tietyt tapaukset voivat edellyttää asiantuntijatietoihin perustuvaa laadullisempaa 
lähestymistapaa, on vaikeaa ymmärtää, miten komission taloudellista arviointiky -
kyä voidaan soveltaa muihin tekijöihin.
73 
Neljässä yhdeksästä tutkitusta 126 artiklan 3 kohdan mukaisesta kertomuksesta 
komissio katsoi, että merkitykselliset tekijät antavat tai näyttävät antavan ”vaihte -
levan kuvan”39, ja kolmessa muussa kertomuksessa se katsoi, että merkitykselliset 
tekijät näyttävät antavan myönteisen tai suhteellisen myönteisen kuvan tilantees -
ta40. Näiden johtopäätösten taustalla olevat perustelut ovat kuitenkin epäselviä, 
kuten myös analyysin vaikutus lopulliseen päätökseen siitä, asetetaanko jäsen -
valtio liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn vai ei tai pidennetäänkö liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn määräaikaa.
… jos kaikki käytetyt tiedot eivät ole saatavilla, perustana olevia 
laskelmia ei ole mahdollista toistaa, …
74 
Tietoja komission laskelmissaan käyttämistä tiedoista ei usein ollut helposti 
saatavilla. Tätä havaintoa tukivat joidenkin tarkastuskäynnin kohteena olevien 
jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten edustajat.
75 
Esimerkiksi tarkistettujen suositusten osalta asianomaisessa komission yksiköiden 
valmisteluasiakirjassa esitetyt tiedot eivät olleet riittäviä, jotta olisi voitu toistaa 
laskelmat, jotka koskivat julkisen talouden toimia ja muita muuttujia, jotka ovat 
välttämättömiä, kun arvioidaan, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet alkupe -
räisiä suosituksia. Tältä osin valmisteluasiakirja – joka oli perustana komission 
suositukselle, jossa Ranskan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaikaa 
pidennettiin helmikuussa 2015 – ei sisältänyt perusskenaariota41 tukevia tietoja 
tai harkinnanvaraisia tulopuolen lisätoimenpiteitä koskevia yksityiskohtaisia tie -
toja, vaikka nämä tiedot olisivat olleet olennaisia, jotta määräajan pidentämiseen 
johtaneiden tuloksellisten toimien arviointi olisi voitu toistaa.39 Tšekki (7.10.2009), Italia 
(7.10.2009), Kypros (12.5.2010), 
Malta (13.5.2009).
40 Saksa (7.10.2009), Ranska 
(18.2.2009), Malta (18.2.2009).
41 Perusskenaario perustui 
vuoden 2013 kevät -
ennusteeseen, joka oli 
vuoden 2013 liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn 
suositusten perustana.
49 Huomautukset 
… ja päätökset eivät aina perustu riittävän objektiivisiin 
perusteluihin.
76 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission analyysit, jotka olivat neuvoston 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn päätösten ja suositusten perustana otok -
seen kuuluvien jäsenvaltioiden osalta. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
päätöksiä ja suosituksia säätelevä oikeuskehys antaa suhteellisen paljon liikku -
mavaraa tulkinnalle ja soveltamiselle. Tämä piti paikkansa, kun Italian talousar -
viotilannetta arvioitiin 27.2.2015 annetussa 126 artiklan 3 kohdan mukaisessa 
kertomuksessa, jossa todettiin, että velkakriteerin olisi katsottava täyttyneen. 
Laatikossa 7  esitetään yhteenveto tapauksen analyysistä.
Velkakriteerin noudattaminen – Italia
Italia asetettiin liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn marraskuussa 2009. Menettely lopetettiin toukokuus -
sa 2013. Siitä lähtien Italian velvollisuutena on ollut noudattaa velkakriteeriä koskevaa kolmen vuoden siir -
tymäsääntöä. Helmikuussa 2015 komissio suoritti arvioinnin ja katsoi, että jäsenvaltio rikkoi lähtökohtaisesti 
velkakriteeriä.
Otettuaan huomioon merkitykselliset tekijät komissio kuitenkin arvioi, että Italia noudattaa velkakriteeriä, 
vaikka velka suhteessa BKT:hen nousi edelleen. Päätöksessä mainittiin kolme merkityksellistä tekijää:
i) Tämänhetkinen epäsuotuisa taloudellinen tilanne, jolle on ominaista erittäin alhainen inflaatio ja jonka 
vuoksi velkasäännön noudattaminen on erityisen vaikeaa.
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi:  Velan sopeuttamista koskevassa vertailuarvossa on jo otettu 
huomioon taloussuhdanteen vaikutus velan supistamisvauhtiin. Sitä koskevat säännöt on esitetty talous- ja 
rahoituskomitean jäsenille osoitetussa ilmoituksessa ” Operationalising the debt criterion in the Excessive De -
ficit Procedure ”. Tässä asiakirjassa selvennetään, että BKT-deflaattorilla mitattu hintojen kehitys otetaan myös 
huomioon, kun velkaa sopeutetaan suhdanteisiin.
ii) Julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen (MTO) noudattaminen tai siihen tähtäävä sopeutus. Ta -
louden ja rahoituksen pääosaston mukaan julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen tiukka noudat -
taminen tai siihen lähentyminen tavanomaisissa makrotalouden olosuhteissa edellyttää velkakriteerin 
noudattamista keskipitkällä aikavälillä ja velanhoitokykyä.
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi:  Vuoden 2015 Euroopan taloutta koskevan talviennusteen perus -
teella Italia saavutti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteen vuonna 2014 (koska sen talous oli taantu -
massa, sen ei tarvinnut tehdä sopeutuksia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta – rakenteellinen rahoitusase -
ma itse asiassa heikkeni 0,2 prosentilla), ja sen ennustettiin saavuttavan sen vuonna 2015. Vaikka vuoden 2015 
Euroopan taloutta koskeva talviennuste kattaa myös vuoden 2016, arvioinnissa otetaan huomioon vain vuo -
det 2014 ja 2015. Komission ennusteen mukaan Italia ei noudata julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoit -
teeseen tähtäävää sopeutusuraa vuonna 2016 (ennustetut rakenteelliset toimet −0,2 prosenttia tarvittavan 
+0,5 prosentin sijasta). Näin ollen Italia ei todennäköisesti noudata edellytystä, jonka mukaan sen on tiukasti 
toteutettava vaadittua julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeutusta.Laatikko 7
50 Huomautukset 
77 
Tilintarkastustuomioistuin keskittyi Italiaan, koska otokseen kuuluvista jäsen -
valtiosta se oli ainut jäsenvaltio, jossa liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä ei 
käynnistetty, vaikka maa ei saavuttanut velan vertailuarvoa; päätökseen vaikutti -
vat muiden merkityksellisten tekijöiden analyysissä esitetyt näkökohdat. Viidestä 
muusta jäsenvaltiosta, Tšekin velka suhteessa BKT:hen alittaa viitearvon, ja Saksa 
on tällä hetkellä saavuttanut velan vertailuarvon. Malta oli liiallisia alijäämiä 
koskevassa menettelyssä vuodesta 2013, jolloin se ei täyttänyt velkakriteeriä, 
vuoteen 2015, jolloin se saavutti sekä alijäämän että velan viitearvon. Kyprokseen 
sovelletaan erilaisia valvontasääntöjä, koska se otettiin rahoitustukiohjelmaan 
vuonna 2013. Lopuksi voidaan todeta, että liiallisia alijäämiä koskevaan menette -
lyyn vuonna 2009 asetuksen N:o 1467/97 mukaisesti asetetun Ranskan kohdalla 
velkakriteeriä sovelletaan vasta sitten, kun liiallisia alijäämiä koskeva menettely 
on sen osalta ohi eli ei ennen vuotta 2018.iii) Rakenteelliset uudistukset: tammikuussa 2015 antamassaan tiedonannossa42 komissio selvensi, että 
merkityksellisiin tekijöihin, jotka on otettava huomioon, kun päätetään, ettei aloiteta liiallisia alijäämiä 
koskevaa menettelyä, kuuluvat mittavat rakenneuudistukset, joilla on välittömiä pitkän aikavälin myön -
teisiä talousarviovaikutuksia ja joita jäsenvaltiot ovat suunnitelleet riittävän yksityiskohtaisesti. Talouden 
ja rahoituksen pääosaston mielestä Italia oli edistynyt kattavan uudistusohjelman täytäntöönpanossa 
toteuttamalla toimia, joilla odotetaan olevan myönteinen vaikutus kasvuun ja näin ollen julkisen talouden 
kestävyyteen.
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi:  Tiedonannossa ei määritetä ilmaisuja ”merkittävä myönteinen vai -
kutus kasvuun” ja ”pitkän aikavälin myönteinen talousarviovaikutus”. Italia itse määritteli uudistusten odotetut 
vaikutukset kasvuun mutta ei niiden pitkän aikavälin talousarviovaikutusta. Komissio ei myöskään jakanut 
joitakin oletuksia, jotka olivat Italian kasvuun kohdistuvia myönteisiä vaikutuksia koskevien oletusten perus -
tana, vaan totesi pelkästään, ettei yksikään riippumaton kansallinen instituutio ole vahvistanut näitä tuloksia 
ja näyttää siltä, että niissä arvioidaan uudistusten vaikutukset todellista suuremmiksi. Lopuksi käytössä ei ole 
menetelmäkehikkoa, jolla voitaisiin selittää, miten uudistusten julkiselle taloudelle aiheuttamat kustannukset 
pitäisi arvioida ja ottaa huomioon velkakriteerin noudattamista koskevassa arvioinnissa.
42 COM(2015) 12 final, 13.1.2015, ”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokas hyödyntäminen”.Laatikko 7
51 Huomautukset 
78 
Italian osalta komissio hyödynsi mahdollisuutta ottaa huomioon merkitykselliset 
tekijät, jotta voidaan välttää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn soveltamista 
jäsenvaltioon, jossa velan vertailuarvon saavuttaminen on erittäin epätoden -
näköistä. Toisin sanoen sen sijaan, että komissio puuttuisi perimmäisiin syihin, 
joiden takia vertailuarvon noudattaminen on erittäin haastavaa (koska se ei 
esimerkiksi ota huomioon velan alkuperäistä tasoa), komissio lykkäsi ongelmaa 
korostamalla merkityksellisiä tekijöitä, jolloin vertailuarvon tiukasta noudattami -
sesta tuli toisarvoista.
79 
Kuudesta otokseen kuuluvasta jäsenvaltiosta kolmessa pidennettiin liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn määräaikaa ja annettiin tarkistetut suositukset (ks. 
taulukko 5 ).Taulukko 5Tarkistetut suositukset
Alkuperäiset suositukset Tarkistetut suositukset
Päivä -
määräMäärä -
aikaKeskimääräiset 
vuotuiset julkisen 
talouden toimetKomission 
arvioinnin 
päivämääräSuosituksen 
päivämääräPidentä -
minenMäärä -
aikaKeskimääräiset vuotui -
set julkisen talouden 
toimet
RanskaHuhtikuu 
20092012Vähintään 1 % BKT:stä 
vuodesta 2010 alkaenMarraskuu 2009 Marraskuu 2009 1 vuosi 2013Yli 1 % BKT:stä vuosina 
2010–2013
Toukokuu 2013 Kesäkuu 2013 2 vuotta 20151,3 % BKT:stä vuonna 2013, 
0,8 % BKT:stä vuonna 2014, 
0,8 % BKT:stä vuonna 2015
Helmikuu 2015 Maaliskuu 2015 2 vuottaViimeis -
tään 20170,5 % BKT:stä vuonna 2015, 
0,8 % BKT:stä vuonna 2016, 
0,9 % BKT:stä vuonna 2017
KyprosHeinäkuu 
20102012Vähintään 1,5 % 
BKT:stä vuosina 
2011–2012Toukokuu 2013 Toukokuu 2013 4 vuotta 2016 Ei määritelty
MaltaHeinäkuu 
20092010 Ei määritelty Helmikuu 2010 Helmikuu 2010 1 vuosi 2011 0,75 % BKT:stä vuonna 2011
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
52 Huomautukset 
80 
Tilintarkastustuomioistuimen katsoo, että analyysi, jonka pohjalta Ranskaan 
kohdistuvan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaikaa pidennettiin 
maaliskuussa 2015 vuoden 2015 talviennusteen perusteella, ei ollut täysin avoin. 
Varsinkin tarkistettu suositus perustui alhaalta ylöspäin suuntautuvaan arvioin -
tiin, jossa todettiin, että kaiken kaikkiaan edellä esitetyn perusteella ei voida 
päätellä, ettei suositeltua toimea ole toteutettu vuosina 2013–201443. Näin siitä 
huolimatta, että rakenteellisia toimia koskevassa laskelmassa otettiin huomioon 
harkinnanvaraisen tulopuolen toimenpiteen44 vaikutukset, joita ei olisi pitänyt 
ottaa huomioon niiden väliaikaisen luonteen takia (taloudellinen vaikutus vuo -
sina 2014–2016). Kyseisen toimenpiteen vaikutus oli 0,1 prosenttia BKT:stä. Ilman 
sitä rakenteellinen toimi olisi alittanut 1,1 prosentin arvon, jolla liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn määräajan pidentäminen perusteltiin.
81 
Komissio arvioi jälkikäteen, että Ranska oli noudattanut toimenpidettä, ja vetosi 
noudattamiseen voidakseen perustella määräajan pidennystä, jolloin alijäämä 
voitiin supistaa alle viiterajan hitaampaan tahtiin. Tämä arviointi perustui kuiten -
kin ainoastaan vuosien 2013 ja 2014 tietoihin. Komission arvioinnissa ei otettu 
huomioon saatavilla olevia vuotta 2015 koskevia ennusteita, jotka osoittivat, että 
Ranska ei saavuta tavoitteitaan (ks. liite VI ).
82 
Vakaus- ja kasvusopimuksen käsikirjan mukaan tuloksellisten toimien arviointi 
on toteutettava etuajassa, jos on olemassa riski siitä, että määräajan umpeu -
duttua toteutumatiedot osoittavat, että julkisen talouden alijäämätavoitetta 
ei ole saavutettu. Tämän suosituksen tavoitteena on estää ristiriita asetuksen 
(EU) N:o 1467/97 10 artiklan 3 kohdan ja saman asetuksen 3 artiklan 5 kohdan 
välillä. Ensiksi mainitussa kohdassa edellytetään, että liiallisia alijäämiä koskevaa 
menettelyä on nopeutettava välittömästi, jos julkisen talouden alijäämätavoi -
tetta ei saavuteta toteutumatietojen mukaan. Jälkimmäisessä kohdassa sallitaan 
määräajan pidentäminen sillä perusteella, että tuloksellisia toimia on toteutettu 
(ts. jäsenvaltio onnistui vaadituissa julkisen talouden toimissa ylhäältä alaspäin 
suuntautuvien ja/tai alhaalta ylöspäin suuntautuvien indikaattoreiden mukaan 
arvioituna). Arvioinnin aikana saatavilla olleiden tietojen mukaan Ranska ei kui -
tenkaan ollut oikealla tiellä saavuttaakseen nimellisiä tai rakenteellisia indikaatto -
reita vuoden 2015 loppuun mennessä. Määräajan pidentämisen sijasta komission 
olisi pitänyt joko antaa ennakkovaroitus (erillisessä suosituksessa) tai nopeuttaa 
menettelyä.43 SWD(2015) 19 final, 
27. helmikuuta 2015, s. 18.
44 Yhtiöveroa koskevan 
poikkeuksellisen maksun 
määrän (“ Contribution 
exceptionnelle sur l’impôt sur 
les societés ”) kasvu viidestä 
prosentista 10,7 prosenttiin. 
Toimenpide otettiin käyttöön 
29. joulukuuta 2013, ja sen on 
määrä päättyä 
30. joulukuuta 2016.
53 Huomautukset 
83 
Komissio hyödynsi kasvu- ja vakaussopimuksen sääntöihin sisältyvää suurta jous -
tavuutta ja liikkumavaraa Italiaa ja Ranskaa koskevissa arvioinneissaan.
Neuvoston antamissa ja komission ehdottamissa liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn päätöksissä ja suosituksissa oli lisäksi 
selittämättömiä eroja
84 
Tilintarkastustuomioistuin vertaili neuvoston lopulta antamia liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn päätöksiä ja suosituksia komission ehdottamiin päätöksiin 
ja suosituksiin ja havaitsi niissä lukuisia eroja, joille ei löytynyt perusteita saatavil -
la olevista asiakirjoista. Esimerkiksi Kyproksen osalta (6.7.2010) komissio suositteli, 
että vakauttamistoimien osuus on 1,75 prosenttia BKT:stä vuosina 2010–2012. 
Neuvoston suosituksessa tämä muuttui 1,5 prosentiksi BKT:stä vuosina 2011–
2012. Keskeisimmät erot on esitetty liitteessä VII .
54 Huomautukset 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn korjaavat 
toimet ja valvontatoimet: jäsenvaltioiden raportointi 
sekä komission toteuttama seuranta ja valvonta
Jäsenvaltioiden korjaavia toimia koskevaa raportointia 
voitaisiin parantaa
Jäsenvaltioiden raportointi liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn korjaavista toimista ei muodosta riittävän laajaa 
ja vankkaa perustaa komission seuranta- ja valvontatehtävien 
toteuttamiselle
85 
Talouspolitiikan ohjauspaketissa ja budjettikuripaketissa esiteltiin uudet rapor -
tointivaatimukset, joiden tavoitteena on tehostaa liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn valvontaa (ks. kaavio 7 ). Ei kuitenkaan ole mitään lakisääteistä järjes -
telyä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot täyttävät nämä raportointivaatimuk -
set. Siksi komissio ei ryhdy toimiin niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät toimita 
vaadittuja tietoja. Analyysimme osoitti myös, että komissio ei saattanut tätä asiaa 
Euroopan parlamentin ja neuvoston tietoon marraskuussa 2014 tekemässään 
uudelleentarkastelussa, joka koski talouden ohjausta sekä talouspolitiikan oh -
jauspaketin ja budjettikuripaketin soveltamista. Otokseemme kuuluvat jäsenval -
tiot, joita uudet raportointivaatimukset koskevat45, eivät ole aina täyttäneet niitä 
(ks.  kaavion 8  esimerkit).45 Ranska ja Malta.Kaavio 7Talouspolitiikan ohjauspaketissa ja budjettikuripaketissa esitetyt uudet 
raportointivaatimukset
Selvitys toteutetuista toimista
 (vastauksena neuvoston suositukseen/vaatimukseen)
Talouskumppanuusohjelma
Selvitys talousarvion toteuttamisesta vuoden aikanaSelvitys hyväksytyistä toimenpiteistä (vastauksena vuotuisiin tarkastuskertomuksiin)Talouspolitiikan ohjauspaketti
(marraskuu 2011)
Budjettikuripaketti 
(toukokuu 2013)
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
55 Huomautukset Kaavio 8Esimerkkejä jäsenvaltioista, jotka eivät ole täyttäneet raportointivelvollisuuksiaan
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.Malta lähetti kummankin asiakirjan, mutta 
selvityksissä ei ollut vaadittuja tietoja harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutuksis-ta talousarvioon vuoden 2014 aikana.Ranskaa ja Maltaa vaadittiin lähettämään vuonna 2014 seuraavat selvitykset:
Malta: kaksi selvitystä talousarvion 
toteuttamisesta vuoden aikanaRanska: hyväksyttyjä toimenpiteitä koskeva selvitysRanska: kaksi selvitystä talousarvion 
toteuttamisesta vuoden aikanaRanska ei toimittanut asiakirjoja.
Komissio vaati Ranskaa antamaan selvityksen 
vain toimenpiteistä, jotka on hyväksytty sen tulevassa vakausohjelmassa (vuodelle 2014) eikä hyväksyttyjä toimenpiteitä koskevassa selvityksessä, kuten asetuksessa (EU) N:o 473/2013 säädetään. Jäsenvaltio antoi joitakin tietoja vuoden 2014 vakausohjelmassaan, mutta ne eivät olleet niin yksityiskohtaisia kuin asetuksessa vaaditaan.Havainto Vuonna 2014 toimitettavat asiakirjatiii) Talouskumppanuusohjelmaii) Toteutettuja toimia koskeva selvitysi) Selvitys talousarvion toteuttamisesta
vuoden aikanaRanska ei lähettänyt tätä asiakirjaa komissiolle.
Ranska toimitti vuoden 2014 talousarvioesityk-
sestään otteen, jonka oli tarkoitus korvata 
toteutettuja toimia ja talouskumppanuusohjel-
maa koskeva selvitys. Ote ei kuitenkaan ole talouskumppanuusohjelmalta vaaditun muodon ja sisällön suhteen yhdenmukainen eikä siinä ole riittävästi tietoja korjaavista toimenpiteistä jakson jälkimmäisinä vuosina, vaikka sitä edellytetään toteutettuja toimia koskevalta selvitykseltä.HavaintoAsiakirjat, jotka Ranskan piti lähettää 
vuonna 2013
Ranskaa vaadittiin lokakuussa 2013 toimittamaan kolme liiallista alijäämää koskevan menettelyn asiakirjaa:
56 Huomautukset 
86 
Kyprosta lukuun ottamatta (sen jälkeen, kun se hyväksyi rahoitustukiohjelman 
vuodelle 2013) korjaavat toimenpiteet eivät olleet tarpeeksi yksityiskohtaisia ja/
tai niiden finanssipoliittista vaikutusta ei ollut määritelty tai perusteltu riittävän 
selvästi (ks. laatikko 8 ), jotta komissio voisi suorittaa tehokasta valvontaa.
87 
Euroopan taloutta koskevien ennusteiden laatimiselle asetetut määräajat eivät 
myöskään ole kansallisten talousarvioiden määräaikojen mukaisia. Se johtaa 
toistuviin eroihin komission talousennusteiden ja kansallisten talousarvioennus -
teiden välillä ja sen seurauksena julkisen talouden tavoitteiden ja vaadittujen 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn sopeuttamisurien välillä.
Esimerkkejä riittämättömistä korjaavia toimenpiteitä koskevista tiedoista
 οTšekin  kansalliseen uudistusohjelmaan (2012) kuului luettelo suunnitelluista ja toteutetuista toimenpiteis -
tä sekä toteutetuista toimenpiteistä, joilla odotettiin olevan taloudellisia vaikutuksia vuosina 2013 ja 2014. 
Ohjelmaan ei kuitenkaan sisältynyt arviota näiden toimenpiteiden vaikutuksista julkiseen talouteen.
 οTšekin  lähentymisohjelmassa (2012) oli taulukko, jossa määriteltiin vuosille 2013–2015 suunniteltujen 
toimenpiteiden vaikutukset julkiseen talouteen. Tekstissä annettuja tietoja ei kuitenkaan ollut mahdollista 
sovittaa yhteen taulukon tietojen kanssa. Yhdessä tapauksessa ei myöskään annettu tietoja ehdotetuista 
korjaavista toimenpiteistä.
 οMaltan  toteuttamia toimia (2013) koskevassa selvityksessä määriteltiin korjaavat toimenpiteet vuodel -
le 2013 mutta vuotta 2014 koskevat tiedot olivat epämääräisiä. Yksityiskohtaisten tietojen antamisen sijaan 
selvityksessä viitattiin tulevaan talousarvioon. Näin ollen komission arviointi46 ei kattanut suunniteltuja 
toimenpiteitä (ne olivat mukana vasta talven talousennusteessa), mikä heikensi tehokkaan seurannan ja 
valvonnan perustaa.
 οRanskan  vuosien 2010–2014 vakausohjelmissa ei kuvailtu jokaisen vuoden korjaavia toimenpiteitä 
vaaditulla tarkkuudella47. Näin ollen komissiolla ei ollut riittävää perustaa tehokkaalle valvonnalle tai 
päätöksenteolle.
46 Julkaistiin 5. marraskuuta 2013 ja perustuu syksyn talousennusteeseen.
47 Kukin peräkkäinen vakausohjelma on kolmen vuoden pituinen. Ranska antoi järjestelmällisesti kaikki tiedot ensimmäiseltä vuodelta mutta ei 
toiselta tai kolmannelta.Laatikko 8
57 Huomautukset 
Komission suorittamaa seurantaa ja valvontaa koskevat 
yhä monimutkaisemmat säännöt, jotka eivät ole 
avoimia ja joiden avulla saadaan vain rajallinen arvio 
rakenneuudistusten vaikutuksista
88 
Tässä osassa kuvataan tuloksellisten toimien arvioimista koskevia sääntöjä ja 
menettelyjä, tutkitaan komission arvioiden laatua ja selvitetään viimeaikaisten 
muutosten vaikutuksia.
89 
Tuloksellisten toimien arviointisäännöt on kehitetty seuraavien toimenpiteiden 
tuloksena:
i) vuosina 2005 ja 2011 toteutetut vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiset uu -
distukset, joissa täydennettiin alkuperäistä alijäämän vertailuarvoa (kolme 
prosenttia – vuoden 1997 vakaus- ja kasvusopimus) rakenteelliseen rahoitus -
asemaan perustuvalla ylhäältä alaspäin suuntautuvalla lähestymistavalla
ii) tulkintaohjeet, jotka neuvosto vahvisti vuonna 2014, alhaalta ylöspäin suun -
tautuva arviointimenetelmä mukaan lukien.
90 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suositusten noudattaminen tarkistetaan 
arvioimalla, täyttääkö jäsenvaltio toteutuneiden tietojen ja komission ennustei -
den perusteella vuotuiset alijäämätavoitteet. Jos jäsenvaltio ei täytä tavoitteita, 
tehdään tuloksellisia toimia koskeva arvio soveltaen ylhäältä alaspäin ja alhaalta 
ylöspäin suuntautuvia lähestymistapoja (ks. laatikko 9 ).
58 Huomautukset 
Tuloksellisten toimien arviointi
Ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa
Jos vuotuisia alijäämää koskevia tavoitteita ei saavuteta, arvioidaan ylhäältä alaspäin suuntautuvalla lähesty -
mistavalla, onko jäsenvaltio onnistunut parantamaan rakenteellista tasapainoaan (”suositellut julkisen talou -
den toimet” R), mitä vaaditaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksissa.
Tämä tehdään vertailemalla R:ää rakenteellisen tasapainon havaittuun tai ennustettuun muutokseen (”havai -
tut julkisen talouden toimet” ΔS) ja rakenteellisen tasapainon muutokseen, jota on sopeutettu sen mukaan, 
mitkä ovat a) mahdollisen tuotoksen kasvun oikaisujen, b) talouskasvun kokoonpanon tai muiden odottamat -
tomien tulojen tai saamatta jääneiden tulojen oikaisujen ja c) muiden odottamattomien tapahtumien (”sopeu -
tetut julkisen talouden toimet” ΔS*) vaikutukset.
Jos sekä ΔS että ΔS* on yhtä suuri tai suurempi kuin R, katsotaan, että jäsenvaltio on toteuttanut tuloksellisia 
toimia ja liiallisia alijäämiä koskeva menettely keskeytetään. Kaikissa muissa tapauksissa arviointi on vahvistet -
tava huolellisella analyysillä, joka tehdään ylhäältä alaspäin ja alhaalta ylöspäin suuntautuvia lähestymistapoja 
soveltamalla.
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan tarkoituksena on arvioida julkisen talouden toimia antamalla 
suora arvio jäsenvaltioiden toteuttamien uusien julkisen talouden toimenpiteiden vaikutuksista talousarvioon 
sen jälkeen, kun liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suositus annettiin tai kun liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn suositusta arvioitiin viimeksi.
Julkisen talouden toimet ilmaistaan summana, joka saadaan, kun lasketaan yhteen a) harkinnanvaraisten tulo -
puolen lisätoimenpiteiden arvioidut talousarviovaikutukset ja b) nimellismenojen muutos verrattuna perus -
skenaarioon, jonka komissio on ennustanut aiemmin ”politiikka ei muutu” -olettamuksen perusteella.Laatikko 9
59 Huomautukset 
Tuloksellisten toimien arviointisäännöt ovat muuttuneet entistä 
monimutkaisemmiksi
91 
Tuloksellisten toimien arviointisäännöt ovat ylhäältä alaspäin ja alhaal -
ta ylöspäin suuntautuvien lähestymistapojen käyttöönoton jälkeen entistä 
monimutkaisempia.
92 
Ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa: rakenteelliset toimet riippuvat 
tuotantokuilua koskevasta arviosta. Tuotantokuilulla tarkoitetaan todellisen 
tuotannon ja mahdollisen tuotannon välistä eroa. Mahdollinen tuotanto määritel -
lään tuotannon enimmäistasoksi, joka voidaan saavuttaa aiheuttamatta inflaa -
tiopaineita. Se on muu kuin havainnoitavissa oleva muuttuja, ja sen arviointi on 
epävarmaa (ks. laatikko 10 ).
Mahdollinen tuotanto
Mahdollinen tuotanto on vuoden 2005 uudistuksen jälkeen ollut liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä 
ratkaisevassa asemassa. Tätä teoreettista käsitettä ei voida havainnoida edes jälkikäteen, joten siitä on tehtävä 
arvio.
Mahdollista tuotantoa voidaan arvioida eri menetelmillä. Vaikka asiantuntijat ovat sitä mieltä, että tuotan -
tokuilun arvioiminen on erittäin epävarmaa ja olisi harkitsematonta perustaa talouden näkymien arviointi 
mihinkään yksittäiseen lähestymistapaan48, talous- ja raha-asioiden neuvosto hyväksyi tällaisen yksittäisen 
lähestymistavan: tuotantofunktioon perustuvan menetelmän.
Tässä menetelmässä käytetään tuotantofunktiolle ennalta määriteltyä funktiomuotoa ja arvioidaan mah -
dollista tuotantoa yhdistämällä suhdannetekijän poistamisen jälkeen peruspääoma, työvoima ja tekijöiden 
kokonaistuottavuus. Kaikkiin jäsenvaltioihin sovelletaan samaa tuotantofunktiota: Cobb-Douglas-tuotanto -
funktiota, jossa työvoiman tuotantojousto on 0,65 ja pääoman tuotantojousto on 0,35. Nämä arvot on saatu 
käyttämällä EU15-maiden keskipalkkojen osuutta vuosina 1960–2003 työvoiman tuotantojouston arviona, 
jolle saatiin arvo 0,63. Pääoman tuotantojoustolle saatiin määritelmän mukaan arvo 0,37. Koska nämä arvot 
ovat kuitenkin lähellä keskiarvoja 0,65 ja 0,35, viimeksi mainittuja sovelletaan kaikkiin maihin.49
Mahdollisten tuotantoarvioiden oikaisut aloitetaan, kun tarkistetaan aiemmat tiedot ja otetaan käyttöön 
uudet tiedot tuotannosta ja odotetusta tuotannosta, mutta ne voidaan aloittaa myös teknisten kysymysten ja 
perustana olevien hypoteesien, kuten odotettujen inflaatiomuutosten, perusteella.
48 UK Office for Budget Responsibility (Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipoliittinen neuvosto), tuotantokuilun arvioimista koskeva tausta-
asiakirja N:o 2 ” Estimating the output gap ”, huhtikuu 2011.
49 ”The production function methodology for calculating potential output growth and output gaps ”, Economic Papers  535, marraskuu 2014.Laatikko 10
60 Huomautukset 
93 
Tämän vuoksi mahdollisia tuotantoarvioita oikaistaan usein ja mahdollisesti mer -
kittävästi, mikä voi vaikuttaa myös aiempiin arvioihin. Tosiasiallisia tuotantolukuja 
(sekä historiallisia että ennustettuja) saatetaan myös oikaista tuntuvasti. Kaiken 
tämän seurauksena on se, että tuotantokuilua oikaistaan usein ja se saattaa vaih -
della huomattavasti – joissakin tapauksissa oikaisun suuruusluokka on suurempi 
kuin itse aiempi arvio tuotantokuilusta. Kaaviossa 9  kuvataan tätä vaihtelua. 
Esimerkiksi Kyproksen vuoden 2013 tuotantokuilun arvioitiin vuonna 2011 alun 
perin olevan −1,32 prosenttia. Se laski kevään 2013 talousennusteessa −6,16 pro -
senttiin ja nousi kevään 2014 talousennusteessa −4,1 prosenttiin. Kaavio 9Esimerkkejä tuotantokuilun vaihtelusta komission talousennusteissa
Huomautus:  S = syksy, K = kevät, T = talvi
Lähde:  Komission vuotuinen makrotaloudellinen tietokanta (AMECO).K T S K T S K S K S K S
Saksa 2011
Italia 2012
Kypros 20130,00 %1,00 %2,00 %
- 1,00 %
- 2,00 %
- 3,00 %
- 4,00 %
- 5,00 %
- 6,00 %
- 7,00 %200920102010201120112012201220132013201320142014
61 Huomautukset 
94 
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa on myös melko monimutkainen, 
mikä johtuu pääasiassa siitä, että tulopuolen toimenpiteiden vaikutusten määrit -
tely on vaikeaa, sekä ”politiikka ei muutu” -vertailuarvosta, jota vasten hallituksen 
toimia arvioidaan. Se, miten komissio tarkastaa/varmistaa julkisen talouden toi -
menpiteiden arvioidut vaikutukset julkiseen talouteen, riippuu väistämättä siitä, 
mitä tietoja ja lukuja kansalliset viranomaiset antavat. Komission on mahdotonta 
arvioida näiden lukujen oikeellisuutta riittävän hyvin voimavaroilla, jotka sillä on 
tehtävää varten käytettävissä.
Komission analyysit julkisen talouden toimenpiteiden 
vaikutuksista eivät ole avoimia …
95 
Koska tuloksellisten toimien arviointisäännöt ovat entistä monimutkaisemmat, 
komission tulkinnan- ja harkinnanvara on lisääntynyt. Näin ollen komission ana -
lyysit ovat muuttuneet vähemmän avoimiksi.
96 
Ylhäältä alaspäin suuntautuvassa lähestymistavassa ei ole mahdollista laskea uu -
delleen rakenteellisia toimia, ellei ole käytettävissä tiettyjä keskeisiä tietoja, joita 
ei kaikilta osin jaettu jäsenvaltioiden kanssa vuoden 2015 kevään talousennustee -
seen asti ja joita ei ole vieläkään julkaistu (ks. kohdat 74 ja 75).
97 
Komissio sovelsi alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa Ranskaan 
toukokuussa 2013. Tämän menetelmän avulla komissio pystyi arvioimaan, että 
Ranska oli toteuttanut tuloksellisia toimia, ja pidentämään sen liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn määräaikaa. Neuvosto kuitenkin vahvisti menetelmän vasta 
kesäkuussa 2014. Lisäksi tulopuolen toimenpiteiden vaikutusten arviointi on 
ennuste, ei jälkiarviointi, ja siksi se voi olla tosiasiallisiin tuloksiin verrattuna liian 
optimistinen. Menopuolen toimenpiteiden vaikutuksia on myös arvioitu vertaile -
malla niitä komission ”politiikka ei muutu” -olettaman mukaisesti määrittelemään 
lähtötilanteeseen, ja niistä on hankittu asiantuntijan arvio.
62 Huomautukset 
98 
Komissio on pyrkinyt lisäämään avoimuutta. Se on jakanut jäsenvaltioiden kanssa 
kevään 2014 talousennusteesta lähtien osan tiedoista ja kevään 2015 talousennus -
teesta lähtien kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat voidakseen toistaa sen tuloksellisia 
toimia koskevan laskennan. Koska suurinta osaa näistä yksityiskohtaisista tiedoista 
ei ole julkaistu, asiasta kiinnostunut kolmas osapuoli ei pystyisi toistamaan arviointia.
99 
Samalla tavalla kuin kansallisten viranomaisten toimittamien liiallisia alijää -
miä koskevan menettelyn raportointiasiakirjojen kohdalla (ks. kohta 86 edellä) 
tarkistamissamme komission arvioinneissa ei ollut yksityiskohtaista (toimenpide -
kohtaista) tai määrällistä jälkiarviointia jäsenvaltioiden toteuttamista korjaavista 
toimenpiteistä.
… eivätkä sen päätelmät ole aina riittävän selviä tai perusteltuja
100  
Talouspolitiikan ohjauspaketin voimaantulon jälkeen jäsenvaltioita, jotka ovat 
alijäämää koskevan menettelyn alaisia tai joille on myönnetty pidennetty määrä -
aika, on vaadittu laatimaan seuraavien kuuden kuukauden aikana selvitys toteu -
tetuista korjaavista toimista (ks. kaavio 7  kohdassa 85). Tämä koski kahta otoksen 
jäsenvaltiota (Maltaa ja Ranskaa lokakuussa 2013). Kummassakin tapauksessa 
todettiin, että komission arvioinnin päätelmät perustuivat puutteellisiin tietoihin. 
Erityisesti voidaan todeta, että
i) komissio toi esiin sen, että Malta (jonka liiallisia alijäämiä koskevan menette -
lyn määräaika oli vuoden 2014 loppu) ei täyttänyt liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn nimellisiä eikä rakenteellisia vaatimuksia vuodelle 2014 eikä to -
teutettuja toimia koskevassa selvityksessä tai alustavassa talousarviosuunni -
telmassa ollut riittävästi tietoja julkisen talouden tavoitteita tukevista harkin -
nanvaraisista toimenpiteistä
ii) komission ylhäältä alaspäin suuntautuva arviointi osoitti, että Ranskassa (jonka 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaikaa pidennettiin vuoden 2015 
loppuun) rakenteelliset toimet olivat riittämättömiä sekä vuonna 2013 että 
vuonna 2014, mutta rakenteelliset sopeutustoimet edistyivät aikataulun 
mukaisesti. Lisäksi tehtiin sääntöjen mukaisesti alhaalta ylöspäin suuntautuva 
analyysi, jolla haluttiin varmistaa, ovatko jäsenvaltiot toteuttaneet tuloksellisia 
toimia. Toinen analyysi kuitenkin osoitti, että rakenteelliset toimet eivät olleet 
kumpanakaan vuotena neuvoston suositusten mukaisia (esimerkiksi uusien 
harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutukset julkiseen talouteen olivat riit -
tämättömiä). Vuonna 2015, joka oli liiallisia alijäämiä koskevan menettelyjakson 
viimeinen vuosi, komissio varoitti, että tarvitaan huomattava joukko toimen -
piteitä jo määriteltyjen lisäksi, jotta voidaan varmistaa vuoden 2015 tavoitteen 
saavuttaminen. Tosiasiassa Ranska ei saavuttanut tavoitetta.
Näistä sekä Maltaa että Ranskaa koskevista huomautuksista huolimatta komission kum -
mastakin toteutettuja toimia koskevasta selvityksestä tekemä päätelmä oli, että jäsenval -
tio oli toteuttanut tuloksellisia toimia eikä menettelyssä tarvittu sillä hetkellä lisätoimia.
63 Huomautukset 
101  
Komissio totesi, että toimia koskevan selvityksen arviointi on tehty jälkikäteen. 
Tämä ei kuitenkaan ole vakaus- ja kasvusopimuksen käsikirjassa määriteltyjen 
sääntöjen mukaista (232 kohta: komissio tarkastaa [jäsenvaltion toteuttamista 
toimista laatiman kertomuksen avulla], onko jäsenvaltio noudattanut 126 artik -
lan 7 kohdan mukaisia suosituksia. Tämä tapahtuu arvioimalla, ennustetaanko 
jäsenvaltion saavuttavan komission ennusteiden mukaisesti kaikki nimelliset 
tavoitteet). Se tarkoittaa myös, että jos liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn en -
simmäiseksi vuodeksi (joka on selvityksen määräaika) ei aseteta kunnianhimoisia 
tavoitteita, toteutettuja toimia koskevan kertomuksen arviointi voi jäädä pelkäksi 
muodollisuudeksi eikä tällöin tuota mitään lisäarvoa. Tässä mielessä todetaan esi -
merkiksi, että neuvoston vuonna 2013 antamissa suosituksissa Ranskaa vaadittiin 
saavuttamaan kyseisenä vuotena julkisen sektorin alijäämä, joka vastaa liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn suositusten mukaisessa Euroopan talousennus -
teessa tehtyjä ennusteita vuodelle 2013. Lisäksi Ranskaa vaadittiin toteuttamaan 
vain harkinnanvaraiset toimenpiteet, jotka se oli jo hyväksynyt silloisessa uusim -
massa talousarviossaan. Vaaditut rakenteelliset toimet oli myös johdettu yksin -
kertaisesti julkisen talouden tavoitteista.
102  
Tuloksellisten toimien arvioinnin olisi mahdollistettava se, että menettelyä 
tehostetaan, jos jäsenvaltio ei ole saavuttanut tai sen ei ennusteta saavuttavan 
kaikkia tavoitteita (julkisen talouden alijäämä, rakenteelliset toimet, rakenteelli -
set sopeutustoimet ja alhaalta ylöspäin suuntautuvat tavoitteet). Tilintarkastus -
tuomioistuin havaitsi kuitenkin, että näin ei ollut jatkuvien arviointien tapauk -
sessa (”säännöllinen seuranta”), joita Ranska teki50 vuoden 2014 kevään ja syksyn 
talousennusteissa: vaikka Ranska ei saavuttanut yhtään tavoitetta, menettelyä ei 
tehostettu (ks. liite VI) .
103  
Analyysimme arvioinnista, jonka komissio tekee tarkistettujen suositusten mää -
räajan päättyessä (Maltan vuonna 2010 ja Ranskan vuosina 2009, 2013 ja 2015), on 
esitetty kohdasta 79 eteenpäin.50 Kuten liitteessä VI  on esitetty, 
Ranska on otoksen ainoa 
jäsenvaltio, jota tämä 
jatkuvien arviointien 
puutteellisuus koskee.
64 Huomautukset 
104  
Velkaan liittyen totesimme yleisesti, että velkakriteerin käyttöönoton jälkeenkin 
velkasuhteen kehityksen analyysillä ei jo marraskuussa 2011 aloitetun liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn alaisten jäsenvaltioiden osalta ole vaikutusta. 
Analyysissä kuvaillaan laajasti BKT:hen suhteutetun velan historiallisia ja ennus -
tettuja suuntauksia ja varoitetaan, että jäsenvaltioiden ennusteissa saatetaan 
aliarvioida velan kasvunopeutta eivätkä niiden vakausohjelmissa suunnitellut 
toimenpiteet välttämättä riitä alentamaan velkaa suhteessa BKT:hen. Päätelmis -
sä ei silti edes kyseenalaisteta sitä, onko velkakriteeriä rikottu vai ei. Komissio 
korosti, että tällainen päätelmä olisi olennainen vasta liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn kumoamisen jälkeen. Tässä suhteessa toteamme myös, että vakaus- 
ja kasvusopimuksen käsikirjan sisäisen version mukaan marraskuussa 2011 kesken 
olleet liiallisia alijäämiä koskevat menettelyt voidaan kumota vain alijäämäkritee -
rin perusteella.
Vuotuisten finanssipoliittisten tavoitteiden esittäminen liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn suosituksissa vuodelta 2011 
tarjoaa kuitenkin selvän vertailuarvon monivuotisten liiallisia 
alijäämiä koskevien menettelyjen tuloksellisten toimien jatkuvalle 
arvioinnille
105  
Periaatteessa liiallisia alijäämiä koskeva menettely olisi lopetettava sen vuoden 
loppuun mennessä, jolloin se aloitettiin. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
suosituksissa asetetuilla tavoitteilla on sen sijaan vuoden määräaika.
106  
Silti vuonna 2009 käynnistettiin useita liiallisia alijäämiä koskevia menettelyjä, 
joilla oli usean vuoden määräaika. Julkisyhteisöjen alijäämätavoite asetettiin koko 
ajanjaksolle, ja tämän vuoksi julkisen talouden toimet jakautuivat keskimäärin 
koko jaksolle (ks. liite VI , keltaiset solut). Haittapuolena oli se, että näin jäsenval -
tiot pystyivät lykkäämään suurimman osan korjaavista toimista ajanjakson viimei -
selle vuodelle. Siinä vaiheessa pelkkä korjausten mittakaava teki niistä epärealis -
tisia ja pakotti neuvoston pidentämään määräaikaa.
107  
Tämän puutteen korjaamiseksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituk -
set ovat vuodesta 2011 lähtien sisältäneet näiden monivuotisten menettelyjen 
nimelliset ja rakenteelliset vuotuiset finanssipoliittiset tavoitteet. Näin palautet -
tiin korjaavien toimien arviointia varten tarkoitetut vuotuiset vertailuarvot, joita 
käytettiin ennen vuotta 2009.
65 Huomautukset 
Rakenneuudistukset otetaan nyt myös huomioon 
toteutettujen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn toimien 
yleisarvioinnissa …
108  
Liialliset julkisen talouden alijäämät saattavat johtua – ainakin osittain – raken -
teellisista puutteista. Rakenneuudistukset kohdistetaan näihin puutteisiin, ja niil -
lä poistetaan esteitä kasvun perustekijöiltä esimerkiksi vapauttamalla työvoima, 
tuotteet ja palvelumarkkinat, mikä puolestaan kannustaa työpaikkojen luomi -
seen ja investointeihin ja parantaa tuottavuutta. Näin ollen rakenneuudistukset 
voivat parantaa kilpailukykyä, vauhdittaa kasvua ja edistää alijäämän pysyvää 
korjautumista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
109  
Komissio on toukokuusta 2013 lähtien myös ottanut rakenneuudistukset huo -
mioon liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn toimien kokonaisarvioinnissa Se 
tekee tämän arvioimalla talouskumppanuusohjelmia. Budjettikuripaketin voi -
maantulosta lähtien liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisia euroalueen 
jäsenvaltioita on vaadittu toimittamaan toimia koskevien selvitysten lisäksi tiedot 
talouskumppanuusohjelmista, jotka ovat eräänlaisia suunniteltujen rakenneuu -
distusten etenemissuunnitelmia. Lisäksi komissio on helmikuusta 2015 lähtien 
katsonut, että riittävän tarkasti suunnitellut rakenneuudistukset ovat olennainen 
tekijä, jonka perusteella voidaan jättää käynnistämättä liiallisia alijäämiä koskeva 
menettely tai myöntää monivuotinen määräaika51.
… vaikka tässä suhteessa on tehty toistaiseksi vain 
vähän analyysejä eikä niissä oteta riittävästi huomioon 
rakenneuudistusten merkitystä liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn yhteydessä
110  
Talouskumppanuusohjelmien arvioinnit tehdään kertaluonteisesti, eikä komissio 
seuraa havaittuja puutteita järjestelmällisesti. Neuvosto totesi esimerkiksi Maltan 
lokakuussa 2013 toimittamaa talouskumppanuusohjelmaa koskevassa lausun -
nossaan, että kaikki uudistukset olivat kesken ja ohjelman toteuttamisella oli 
edelleen riskinsä. Lisäksi kaikkia maakohtaisia suosituksia ei ollut vielä käsitelty 
kaikilta osin. Siksi neuvosto pyysi Maltalta lisätietoja tulevien kansallisten uudis -
tus- ja vakausohjelmien sisältämistä suunnitelluista uudistuksista ja kehotti sitä 
harkitsemaan lisätoimenpiteitä julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi 
pitkällä aikavälillä. Vaikka Malta ei käsitellyt kaikkia neuvoston lausunnon näkö -
kohtia tiettyjen uudistusten osalta, komissio ei maininnut näiden tietojen puuttu -
mista asiaankuuluvaa kansallista uudistusohjelmaa koskevassa arvioinnissaan.51 COM(2015) 12 final.
66 Huomautukset 
111 
Rahoitustukiohjelmaan osallistuvia jäsenvaltioita (kuten Kyprosta) lukuun otta -
matta jäsenvaltioiden liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisten raken -
neuudistusten toteuttamista seurataan vain talouspolitiikan eurooppalaisen 
ohjausjakson yhteydessä (maakohtaisten suositusten toteuttamisen seuranta), 
eikä seuranta ole muiden jäsenvaltioiden osalta suoritettua seurantaa tiukempaa.
112  
Maakohtaisten suositusten seuranta ei myöskään aina ulotu uudistusten tosiasial -
liseen toteuttamiseen tai niiden vaikuttavuuden arvioimiseen. Siinä keskitytään 
pääasiassa toimiin, joilla ehdotetut toimenpiteet sisällytetään lainsäädäntöön (ks. 
laatikko 11 ). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että heikko valvonta voi vesittää 
vaikutuksen, joka komission rakenneuudistusten toteuttamisen laajempaa huo -
mioimista koskevalla hiljattain tehdyllä päätöksellä muuten olisi.
Komission suorittama Italian toteuttamien rakenneuudistusten arviointi
Kuvailtaessa komission lähestymistapaa rakenneuudistusten arvioimiseen viitataan kolmeen uudistukseen, 
joiden sekä Italia että komissio katsoo olevan ensisijaisia:
 οMenopuolen uudelleentarkastelu : Italian viranomaiset korostivat vuosien 2013 ja 2014 kansallisissa uu -
distusohjelmissaan, että olisi nimitettävä komission jäsen valvomaan menopuolen uudelleentarkastelua. 
Lokakuussa 2013 nimitetty komission jäsen kuitenkin erosi lokakuussa 2014 (kaksi vuotta ennen toimikauten -
sa loppua) menopuolen uudelleentarkastelusuunnitelman esittämisen jälkeen. Komissio pani arvioinnissaan 
(COM (2015)113 final) ainoastaan merkille, että menopuolen uudelleentarkastelun yhteydessä on valittu 
poliittisempi omistajuus siitä huolimatta, että vain tietyt välineet ovat täysin käyttökelpoisia. Siinä ei arvioi -
tu, onko Italia mahdollisesti edistynyt komission jäsenen ehdotusten täytäntöönpanossa. Uusi menopuolen 
uudelleentarkastelusta vastaava komission jäsen nimitettiin vasta viisi kuukautta myöhemmin.
 οKorruption torjuminen : Talouden ja rahoituksen pääosaston korruptiontorjuntaviranomaista koskevassa 
arvioinnissa ei havaittu puutteita, jotka heikensivät sen tehokuutta. Puutteet tulivat ilmi vasta kesäkuus -
sa 2014 sen jälkeen, kun muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston kertomuksessa oli tunnistettu useita 
ongelmia (helmikuu 2014) ja Italiassa puhkesi suuri korruptioskandaali (EXPO 2015 Milanossa huhtikuus -
sa 2014). Myöhemmin samana vuonna paljastui kaksi muuta laajaa korruptiotapausta (Mose-hanke Venet -
siassa kesäkuussa ja Mafia Capitale Roomassa joulukuussa).
 οVeronkierron torjuminen : Komissio ei arvioinnissaan tutkinut Italian vakausohjelmissa ja kansallisissa 
uudistusohjelmissa tämän otsikon alla toteutettujen toimenpiteiden tuloksina ilmoittamia lukuja.Laatikko 11
67 Huomautukset 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tulos
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn uudistuksilla on otettu 
käyttöön välineitä talousarviota koskevan kurinalaisuuden 
parantamiseksi, mutta liiallisia alijäämiä koskeva menettely ei 
ole ollut täysin toimiva korjaavana mekanismina
113  
Tässä osiossa tehdään yhteenveto siitä, mitä on tehty talousarviota koskevan ku -
rinalaisuuden parantamiseksi, ja tutkitaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
tehokkuutta korjaavana mekanismina ja rakenneuudistusmekanismina.
Peräkkäisissä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
uudistuksissa on otettu käyttöön välineitä talousarviota koskevan 
kurinalaisuuden parantamiseksi jäsenvaltioissa …
114  
Viimeisimpien EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistusten (talouspolitiikan 
ohjauspaketti vuonna 2011 ja budjettikuripaketti vuonna 2013 – ks. kaavio 1 ) 
tavoitteena oli saavuttaa ja säilyttää vakaa julkinen talous. Liiallisia alijäämiä kos -
kevan menettelyn yhteydessä uudistuksilla otettiin käyttöön täydentäviä sääntö -
jä, varhaisvaroitusmekanismi ja useita uusia seuranta- ja valvontavälineitä. Lisäksi 
vahvistettiin seuraamuksia ja helpotettiin niiden asettamisen ehtoja.
… liiallisia alijäämiä koskeva menettely ei kuitenkaan ole ollut 
täysin toimiva korjaavana mekanismina.
115  
Julkisen talouden rahoitusasema ja velka suhteessa BKT:hen ovat kaksi perusso -
pimuksen indikaattoria, joiden avulla arvioidaan jäsenvaltion rahoitusasemaa (ks. 
kohta 1). Vakaus- ja kasvusopimuksen vuoden 2005 uudistuksessa näitä täyden -
nettiin ottamalla käyttöön rakenteellinen rahoitusasema52 yhtenä tavoitteena, 
joka liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisten jäsenvaltioiden on saavutet -
tava liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi.
116  
Marraskuussa 2011 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisina olevasta 
23 jäsenvaltiosta 15 oli keskeyttänyt menettelyn vuoden 2015 loppuun mennessä 
(ks. taulukko 1 ). Kaikissa tarkastamissamme jäsenvaltioissa sekä julkisen talou -
den rahoitusjäämä että rakenteellinen rahoitusasema paranivat tarkastusjakson 
aikana (ks. kaavio 1053). Tšekki, Saksa, Italia ja Malta onnistuivat keskeyttämään 
menettelyn. Kypros suostui osallistumaan rahoitustukiohjelmaan, ja Ranska on 
edelleen mukana liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä sen jälkeen, kun sen 
määräaikaa on pidennetty kolme kertaa. Ranska on otoksemme ainoa jäsenvaltio, 
jonka alijäämä ylitti edelleen kolmen prosentin viitearvon vuonna 2015.52 Rakenteellinen rahoitusasema 
tarkoittaa julkisen talouden 
rahoitusasemaa ilman 
suhdannetekijöitä ja 
kertaluonteisia ja muita 
väliaikaisia toimenpiteitä.
53 Tiedot on annettu 
tarkastelujaksolta eli vuosilta 
2008–2015. Rakenteellista 
rahoitusasemaa koskevat 
tiedot ovat kuitenkin olleet 
saatavilla AMECOssa vasta 
vuodesta 2010 lähtien.
68 Huomautukset Kaavio 10
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin, perustuu AMECO-tietokantaan (päivitetty viimeksi 5. toukokuuta 2015).Julkisen talouden rahoitusasema (2008–2015) ja rakenteellinen rahoitusasema 
(2010–2015)
- 10- 8- 6- 4- 22
0Julkisen talouden yleinen nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) prosentteina BKT:stä
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Saksa Ranska Italia Kypros Malta Tšekki
2010 2011 2012 2013 2014 2015
- 6- 5- 4- 3- 2- 1012Julkisen talouden yleinen nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) prosentteina BKT:stä
Saksa Ranska Italia Kypros Malta Tšekki
69 Huomautukset 
117  
Otoksen kaikkien jäsenvaltioiden velka suhteessa BKT:hen oli vuonna 2015 suu -
rempi kuin vuonna 2008 (ks. kaavio 11 ). Lieventävänä asianhaarana on todettava, 
että tutkimamme liiallisia alijäämiä koskevat menettelyt otettiin käyttöön vaikean 
talouskriisin keskellä, mikä lisäsi nopeasti velkaa useiden kanavien, kuten pank -
kien pääomanlisäysten ja alhaisen tai negatiivisen nimelliskasvun kautta. EU:ssa 
velka suhteessa BKT:hen kasvoi keskimäärin yli 24 prosenttia BKT:stä vuosina 
2008–2012 kaikissa maissa. Kaavio 11Velka suhteessa BKT:hen (prosenttia) vuosina 2008–2015
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin, perustuu AMECO-tietokantaan (päivitetty viimeksi 5. toukokuuta 2015).140
120
100
80
60
40
20
Saksa Ranska Italia Kypros Malta Tšekki2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
70 Huomautukset 
118  
Saksassa, Maltassa ja Tšekissä (missä se jää viitearvon alle) kasvu oli vuosi -
na 2008–2015 kohtuullista (Maltassa 4,4 prosenttiyksikköä, Saksassa 6,4 prosentti -
yksikköä ja Tšekissä 12,8 prosenttiyksikköä) ja prosenttiosuus on nyt pienene -
mään päin. Kypros on kokenut ennennäkemättömän pankkikriisin, ja sen velka 
suhteessa BKT:hen kasvoi 61,4 prosenttiyksikköä vuodesta 2008 vuoteen 2015. 
Jyrkintä nousu oli vuosina 2008–2013 (45,3 prosentista 102,2 prosenttiin) Sen 
jälkeen kun Kypros asetettiin vuonna 2013 rahoitustukiohjelman alaisuuteen, vel -
kakehitys on lieventynyt ja velkasuhde on tasaantunut vuosina 2014 (107,5 pro -
senttia) ja 2015 (106,7 prosenttia). Sekä Ranskassa että Italiassa velka suhteessa 
BKT:hen kasvoi noin 30 prosenttiyksikköä vuosina 2008–2015.
119  
Velkakehityksen taustalla olevat tekijät ovat perusjäämä54, lumipallovaikutus55 ja 
virta-varanto-korjauserä56. BKT:hen suhteutetun velan kehitys voidaan näin ollen 
jaotella näiden kunkin kolmen tekijän vaikutuksen mukaan. Kaaviossa 12  esite -
tään tämä jaottelu, ja laatikossa 12  analysoidaan tarkemmin jaottelua ja otoksen 
jäsenvaltioiden velkakehitystä.
120  
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn ke -
hys saattaa auttaa pitämään velan loitolla. Velkasuhteen kurissa pitämiseen täh -
täävän menettelyn tehoa voivat kuitenkin vähentää velan korkea alkuperäinen 
taso (kuten Italiassa) ja jäsenvaltion (esimerkiksi Ranskan) haluttomuus toteuttaa 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suositukset ja varmistaa julkisen talouden 
kurinalaisuus.
121  
Italian velka kasvoi edelleen, vaikka toteutettiinkin julkisen talouden kurinalai -
suutta edistäviä toimia (joita kuvastaa positiivinen vuotuinen perusjäämä, joka 
oli tarkastelujaksolla keskimäärin +1,1 prosenttia). Kasvu johtui merkittävästä 
lumipallovaikutuksesta, joka oli seurausta alun perin suuren velan, alhaisen tai 
negatiivisen BKT:n nimelliskasvun ja korkeiden korkojen jaksojen yhdistelmästä. 
Ranskan velka suhteessa BKT:hen kasvoi kohtuullisesta alkutasosta huolimatta 
julkisen talouden kurinalaisuuden puuttumisen vuoksi, mitä kuvaavat budjetti -
indikaattorien riittämätön parannus (ks. kaavio 10 ) ja merkittävä negatiivinen 
perusjäämä (tarkastelujaksolla keskimäärin −2,7 prosenttia).54 Perusjäämä on julkisen 
talouden rahoitusasema 
lukuun ottamatta julkisen 
talouden veloista maksettuja 
korkoja. Perusjäämä osoittaa 
uuden julkisen velan 
(positiivisen tai negatiivisen) 
määrän, ja sitä voidaan siten 
pitää julkisen talouden 
kurinalaisuuden 
indikaattorina.
55 Lumipallovaikutus tarkoittaa 
julkisen velan kertymisen 
vaikutusta, joka aiheutuu 
julkisesta velasta maksetun 
koron ja BKT:n nimellisen 
kasvun välisestä erotuksesta. 
Jos korko on suurempi kuin 
BKT:n nimellinen kasvu, 
lumipallovaikutus lisää velkaa 
suhteessa BKT:hen. Jotta 
voidaan vakauttaa velka 
suhteessa BKT:hen, julkisessa 
taloudessa on periaatteessa 
saavutettava perusjäämä, joka 
korvaa lumipallovaikutuksen.
56 Virta-varanto-korjauserään 
luokitellaan kaikki julkisen 
velan muutokset, joita ei voida 
selittää alijäämällä. Siihen 
sisältyvät rahoitusvarojen 
muutokset (kertyminen ja 
myynti), ulkomaan valuutan 
määräisen velan arvon 
muutokset ja muut 
tilastomuutokset.
71 Huomautukset Kaavio 12Julkisen velan kasvun koostumus (prosenttiyksikköinä) vuosina 2008–2015
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin, perustuu AMECO-tietokantaan (päivitetty viimeksi 5. toukokuuta 2015).0,35,8
-1,7- 4,312,54,6
4,412,861,4
16,6
26,4
18,4
- 8,82,66,412,519,20,8 28,330,86,9
8,3
- 7,88,3
31,770
60
50
40
30
20
10
0
-10
Velan vaihtelu 
suhteessa BKT:henPerusjäämä Lumipallovaikutus Virta-varanto-korjauseräItalia Ranska Saksa Kypros Tšekki Malta
72 Huomautukset 
Analyysi julkisen velan kehityksestä vuosina 2008–2015
Vuoden 2008 rahoituskriisin alkuvaiheessa Italian julkinen velka oli 102,3 prosenttia BKT:stä. Vuosina 2009–
2015 Italian taloudellinen tilanne oli vaikea, mikä näkyi siinä, että tuotantokuilu oli vahvasti negatiivinen 
(keskimäärin −3,3 prosenttia) ja nimellinen vuotuinen kasvu keskimäärin 0,0 prosenttia. Vaikka Italian raken -
teellinen rahoitusasema parani vuodesta 2009 (ks. kaavio 10 ), velka suhteessa BKT:hen kasvoi 30,8 prosent -
tiyksikköä. Velkakehitykseen vaikutti pääasiassa voimakas lumipallovaikutus, koska perusylijäämä tasoitti 
pitkälti virta-varanto-korjauserää (ks. kaavio 12 ). Lumipallovaikutusta voivat selittää suuri velkamäärä, nimel -
liskasvun heikkous ja valtionvelkakriisin vaikutus korkoihin.
Ranskan velka suhteessa BKT:hen oli 68,1 prosenttia vuonna 2008. Ranskan talouden laskukausi ei vuosina 
2009–2015 ollut yhtä vaikea kuin Italiassa: vuotuinen nimelliskasvu oli +1,3 prosenttia ja keskimääräinen tuo -
tantokuilu oli −1,6 prosenttia. Vaikka Ranskan velkataso oli alun perin alhaisempi ja suhdannetilanne parempi, 
sen velka suhteessa BKT:hen kasvoi kuitenkin tuona ajanjaksona (28,3 prosenttiyksikköä). Kasvu johtui pää -
asiassa (noin 2/3) talousarviota koskevan kurinalaisuuden puutteesta: Ranskan vuotuinen perusalijäämä oli 
kyseisenä ajanjaksona 2,7 prosenttia. Loput 1/3 kasvusta selittyy lumipallovaikutuksella.
Saksan velka suhteessa BKT:hen oli 65,1 prosenttia vuonna 2008. Saksassa oli vuosina 2009–2015 Ranskaa ja 
Italiaa suurempi vuotuinen nimelliskasvu (2,4 prosenttia) ja vähemmän negatiivinen tuotantokuilu (keski -
määrin −1,1 prosenttia), ja sen BKT:hen suhteutettu velka kasvoi 6,4 prosenttiyksikköä. Tätä voidaan selittää 
paremmalla suhdannetilanteella ja pitkään jatkuneella julkisen talouden vakauttamisella. Perusylijäämä 
kuitenkin tasoitti vain osittain virta-varanto-korjauseriä, jotka olivat velan kasvun pääsyyt – ja lumipallovaiku -
tuksellakin oli jonkin verran merkitystä.
Kyproksen velka suhteessa BKT:hen oli 45,3 prosenttia vuonna 2008. Tarkastellulla ajanjaksolla Kypros koki 
syvän kriisin: sen keskimääräinen nimelliskasvu oli negatiivinen (−1,0 prosenttia) ja tuotantokuilu oli −2,1 pro -
senttia. Sen BKT:hen suhteutettu velka kasvoi 61,4 prosenttiyksikköä (45,3 prosentista vuonna 2008 106,7 pro -
senttiin vuonna 2015), mitä voi selittää kaikkien tekijöiden negatiivinen vaikutus: perusjäämä (−18,4 prosent -
tiyksikköä), lumipallovaikutus (−26,4 prosenttiyksikköä) ja virta-varanto-korjauserä (−16,6 prosenttiyksikköä).
Tšekin velka suhteessa BKT:hen kasvoi 28,7 prosentista 41,5 prosenttiin vuosina 2008–2015 ja jäi näin ollen alle 
viitearvon. Talousympäristössä, jossa keskimääräinen nimelliskasvu oli 1,5 prosenttia ja tuotantokuilu −1,5 pro -
senttia, velan kasvua (+12,8 prosenttiyksikköä) selittää pääasiassa perusalijäämä (−12,5 prosenttiyksikköä) ja 
se, että virta-varanto-korjauserä tasoittaa lumipallovaikutusta.
Maltan velka suhteessa BKT:hen oli 62,7 prosenttia vuonna 2008. Vuosina 2009–2015 maan keskimääräi -
nen nimelliskasvu oli 4,6 prosenttia ja keskimääräinen nimellisalijäämä −2,8 prosenttia. Sen seurauksena 
maan BKT:hen suhteutettu velka säilyi periaatteessa vakaana: 4,4 prosenttiyksikön lisäys johtui pääasiassa 
virta-varanto-korjauserästä.Laatikko 12
73 Huomautukset 
122  
Liiallisia alijäämiä koskeva menettely tarjoaa mahdollisuuden määrätä seuraa -
muksia euroalueen jäsenvaltioille, joiden julkisen talouden kurinalaisuus on heik -
koa. Se voidaan tehdä tehostamalla menettelyä, jos komission arviointi osoittaa, 
että jäsenvaltio ei ole ryhtynyt ajoissa tuloksellisiin toimiin liiallisen alijäämän 
korjaamiseksi. Seuraamuksena voi olla myös se, että määrätään sakko, joka voi 
olla enintään 0,5 prosenttia BKT:stä.
123  
Liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä on sen aloittamisesta lähtien tehostettu 
kuitenkin vain kerran, Belgiassa, eikä seuraamuksia ole tähän mennessä määrät -
ty. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan tämän vuoksi riskinä on, 
että jäsenvaltiot katsovat seuraamusten määräämisen olevan epätodennäköistä. 
Tällainen käsitys heikentäisi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tehokkuutta 
ja uskottavuutta. Vaikka seuraamusten määrääminen ei ole varsinainen tavoite, 
järjestelmässä, johon ei liity seuraamuksia, voidaan vain vedota omaantuntoon. 
Jos komissio ei onnistu saamaan jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä, liiallisia 
alijäämiä koskeva menettely on väistämättä tehoton.
Menettelyllä on myös ollut vain vähän vaikutusta suositeltujen 
rakenneuudistusten toteutuksen varmistamiseen
124  
Rakenneuudistukset eivät olet sitovia eivätkä täytäntöönpanokelpoisia. Siksi 
jäsenvaltiot sisällyttävät ne todennäköisesti hallitustensa poliittiseen ohjelmaan. 
Komissio ei pysty vaikuttamaan niiden toteuttamiseen tai vauhdittamaan sitä. 
Näin ollen useimmat otoksen jäsenvaltioista edistyivät vain osittain tai vähän 
uudistustavoitteidensa saavuttamisessa (ks. liite VIII ). Liiallisia alijäämiä koske -
van menettelyn rakenneuudistusten toteutusta koskevan seurannan tuloksena 
oli usein yksinkertaisesti se, että neuvoston maakohtaiset suositukset toistettiin 
vuodesta toiseen.
125  
Otoksemme maista vain Kypros edistyi merkittävästi rakenneuudistusten toteut -
tamisessa suostuttuaan osallistumaan rahoitustukiohjelmaan (huhtikuu 2013). 
Tuorein saatavilla oleva arvio osoittaa, että Kypros on toteuttanut suurimman 
osan sovituista toimenpiteistä kokonaan, vaikkakin jonkin verran viipeellä. Ohjel -
massa Kyprosta seurattiin tiiviimmin ja kattavammin ja sen täytäntöönpanosään -
nöt olivat tiukemmat.
74 Huomautukset 
Myönteisiä merkkejä ja haaste tulevaisuudessa
126  
Esitellessään ehdotuksensa viiden puheenjohtajan raportin täytäntöönpanosta 
(ks. kohta 4) komissio totesi, että ”EU:n talouden ohjauskehystä on syvennetty 
ja sen soveltamisalaa on laajennettu viime vuosina, mutta siitä on myös tullut 
entistä monimutkaisempi”57, ja että ensimmäisessä vahvistetun kehyksen tarkis -
tuksessa ”havaittiin joitakin parantamista kaipaavia osa-alueita, jotka koskevat 
muun muassa poliittisen päätöksenteon läpinäkyvyyttä, monimutkaisuutta ja 
ennakoitavuutta, jotka ovat merkityksellisiä välineiden tuloksellisuuden kannal -
ta”58. Sitten komissio ilmaisi aikovansa ” jatkaa käytettävissä olevien välineiden ja 
työkalujen täysimääräistä ja läpinäkyvää soveltamista ” sekä lisätä selkeyttä ja yk -
sinkertaistaa kehystä tavoitteen ollessa viime kädessä voimassa olevien sääntöjen 
tehostaminen.
127  
Me pidämme ehdotuksia myönteisenä kehityskulkuna ja kannustamme komissio -
ta täyttämään päättäväisesti sitoumuksensa.57 Lehdistötiedote verkko-
osoitteessa http://europa.eu/
rapid/press-release_  
IP-15-5874_fi.htm .
58 COM(2015) 600 final.
75
 Johtopäätökset 
ja suositukset
128  
Komissio on järkeistänyt ja yksinkertaistanut merkittävillä toimilla liiallisia alijää -
miä koskevan menettelyn hyödyntämistä keinona parantaa talouden ohjausjär -
jestelmää kaikkialla EU:ssa tilanteessa, jossa monimutkaisuus on lisääntymässä. 
Komissio ilmaisi aivan hiljattain sitoutuvansa muutoksiin osa-alueilla, joilla havait -
simme tarkastusjakson aikana ongelmia: tarvitaan laaja-alainen näkemys ja lisää 
selkeyttä ja avoimuutta, jotta kattavat säännöt ja ohjeet olisivat mahdollisimman 
tehokkaita. Säännöt ovat olemassa, ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
toteutus on oikealla tiellä, mutta siinä hyödyttäisiin suuresti komission sitoutumi -
sesta lisäparannuksiin.
129  
Seuraavassa esitetään tarkemmat johtopäätökset tarkastuksen kattamista toteu -
tuksen osa-alueista sekä erityisiä suosituksia.
Eurostat
Tietojen tutkiminen
130  
Komissio (Eurostat) on vuodesta 2011 lähtien parantanut laadunarviointiproses -
sejaan sekä resurssien että menettelyjen tasolla. Liiallisia alijäämiä koskevaan 
menettelyyn liittyviä tietoja on voitu analysoida laajemmin, kun tietopyyntöjä on 
standardoitu ja niiden määrä on aiempaa suurempi.
131  
Tilintarkastustuomioistuin on havainnut, että tilastotietojen tutkimisprosessia ei 
ole dokumentoitu riittävän hyvin, jotta laadunarviointien perustana oleva analyy -
si olisi helppo ymmärtää. Lisäksi se perustuu välillä puutteellisiin tietoihin. Lisäksi 
voitaisiin myös selventää, miten olemassa olevia sääntöjä ja ohjeita on sovelletta -
va (ks. kohdat 47–51).
76 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 1
Komission (Eurostatin) olisi dokumentoitava sisäisiin tarkastuksiin liittyvä työnsä 
paremmin ja tehtävä sitä avoimemmin. Näin johto ja muut virkamiehet saisivat 
selvemmän yleiskuvan analyysien sisällöstä.
Komission (Eurostatin) olisi luotava sisäisiä kirjallisia menettelyjä, jotka ohjaisi -
vat laadunarviointiin kuuluvaa analysointityötä, ja arvioitava ja dokumentoitava 
paremmin sisäisiä tietojen varmistuksia sellaisilla osa-alueilla kuin julkisyhteisöjen 
sektorin rajaaminen ja erityiset julkisyhteisöjen taloustoimet.
Valvontajärjestelmien arviointi
132  
Komissio (Eurostat) ei arvioi riittävästi jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiä sen 
varmistamiseksi, että jäsenvaltiot soveltavat tietojen keräämiseen yhdenmukaista 
lähestymistapaa, vaikka niillä on erilaiset tilastojärjestelmät. Jos tietojen keruu -
ta koskevista valvontajärjestelmistä ei yleisesti ole asiakirja-aineistoa, saatujen 
tietojen laadun arvioimiseen ei ole mahdollista soveltaa järjestelmään perustuvaa 
lähestymistapaa (ks. kohta 55).
Suositus 2
Komission (Eurostatin) olisi parannettava laadunarviointejaan sisällyttämäl -
lä niihin jäsenvaltioissa käytössä olevien valvontajärjestelmien tutkimisen, ja 
dokumentoitava analyysinsä selvästi. Yhdenmukaisuuden varmistamiseksi olisi 
luotava ja toteutettava kirjallisia menettelyjä.
Konsultointikäynnit ja suorat tarkastukset
133  
Komissio (Eurostat) täydensi vuosina 2011–2013 vakiomuotoisia konsultointikäyn -
tejään ottamalla käyttöön ennakoivat konsultointikäynnit, joilla analysoidaan läh -
detietojen hallintaa ja valvontaa. Ennakoivat konsultointikäynnit osoittautuivat 
hyvin hyödyllisiksi laadunarviointitehtävissä, joihin kuuluivat riskien ja ongelmien 
tunnistaminen, arvioiminen ja valvominen. Vuonna 2014 ennakoivat konsultointi -
käynnit yhdistettiin vakiomallisiin konsultointikäynteihin, minkä seurauksena 
kukin käynti kesti kaksi päivää. Koska käyntien aikana on niin paljon ohjelmaa, 
aika ei riitä tärkeiden tietojen laatua koskevien kysymysten riittävään tutkimiseen 
(ks. kohdat 52 ja 54).
77 Johtopäätökset ja suositukset 
134  
Eurostat toimittaa vähän suoria tarkastuksia paikan päällä tehtävien käyntien 
aikana. Käyttöön on otettu hyvin jäsennelty riskianalyysi, mutta sitä ei käytetä 
käyntien suuren riskin kysymysten esivalintaan. Riskianalyysin osatekijät, joiden 
perusteella määriteltiin, mihin jäsenvaltioihin olisi tehtävä konsultointikäynti, 
sekä näiden käyntien aikana käytävien keskustelujen aiheet, voitaisiin dokumen -
toida paremmin (ks. kohta 53).
135  
Kertomukset Eurostatin konsultointikäynneistä julkaistaan 9–52 viikon kuluessa 
kyseisestä käynnistä. Julkistamisen viivästykset tarkoittavat sitä, että jäsenvaltiot 
eivät kykene jakamaan hyviä käytäntöjä ja saattavat estää muita sidosryhmiä/
käyttäjiä tunnistamasta oikeaan aikaan jäsenvaltioiden tiettyjä ongelmia (ks. 
kohta 56).
Suositus 3
Komission (Eurostatin) olisi sovitettava konsultointikäyntiensä kesto jäsen -
valtioiden mukaan tai tehtävä useampia käyntejä suuremman kattavuuden 
varmistamiseksi.
Komission (Eurostatin) olisi tehostettava paikalla tehtävien käyntien yhteydessä 
toimitettavia suoria tarkastuksiaan.
Komission (Eurostatin) olisi myös julkaistava käyntejä koskevat raporttinsa 
nopeammin.
Toimenpiteet
136  
Toimenpiteitä ei usein saatu päätökseen suositellussa määräajassa. Riskinä on, 
että tärkeisiin kysymyksiin liittyviä ongelmia ei oteta riittävästi huomioon Euro -
statin laatuarvioinneissa (ks. kohta 56).
Suositus 4
Komission (Eurostat) olisi hyödynnettävä täysimääräisesti valtuuksiaan ja val -
vottava toimien täytäntöönpanoa asiakirjojen täydellisyyden, menetelmällisen 
vastuun ja asiakirjojen toimittamisen osalta.
78 Johtopäätökset ja suositukset 
Ohjeet
137  
Jos luottamuksellisuussyyt niin vaativat, Eurostat ei raportoi talous- ja rahoitus -
komitealle eikä julkaise kaikkea jäsenvaltioille kahdenvälisesti antamaansa ennak -
ko-/jälkikäteisneuvontaa. Tämä käytäntö vaarantaa avoimuuden ja vertailukelpoi -
suuden (ks. kohdat 57 ja 58).
Suositus 5
Avoimuutta lisätäkseen komission (Eurostatin) olisi raportoitava talous- ja rahoi -
tuskomitealle ja julkistettava kaikki menetelmällisistä kysymyksistä antamansa 
neuvot. Silloin kun luottamuksellisuuskysymykset estävät koko asiakirjan julkaise -
misen, siitä olisi julkaistava vähintään yhteenveto.
Tulokset
138  
Eurostatin varaumien ja tietoihin tehtävien muutosten syyt voitaisiin ilmoittaa 
avoimemmin (ks. kohta 65).
139  
Eurostat ei ole laatinut selviä kirjallisia menettelyjä varaumien esittämiselle tieto -
jen laadusta tai muutosten tekemisestä (ks. kohta 65).
Suositus 6
Komission (Eurostatin) olisi dokumentoitava paremmin sisäiset menettelynsä ja 
perusteensa varausten esittämiselle tai muutosten tekemiselle tietoihin, jotta 
voidaan osoittaa, että kaikkia menetelmällisiä ongelmia, jotka vaikuttavat mah -
dollisesti tai tosiasiallisesti nettoluotonantoon tai nettoluotonottoon, käsitellään 
yhdenmukaisesti.
79 Johtopäätökset ja suositukset 
Talouden ja rahoituksen pääosasto
Avoimuus
140  
Yleisesti ottaen komission liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn päätöksiä ja 
suosituksia koskevien ehdotusten perustana olevat analyysit eivät ole avoimia 
ja niiden tietyt keskeiset näkökohdat perustuvat epäselviin määritelmiin. Lisäksi 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn myöhemmät uudistukset ovat monimut -
kaistaneet analyysiprosessia. Tämän kaiken seurauksena on joissakin tapauksissa 
vaikea todentaa suora yhteys tehdyn analyysin ja tehtyjen päätelmien välillä (ks. 
kohdat 59–62, 72–83, 91–97 ja 100–104).
141  
Siksi lisääntynyt monimutkaisuus ja taloudellisen arvion laajempi soveltamisala 
on saatava tasapainoon lisäämällä avoimuutta ja helpottamalla siten julkista 
valvontaa. Komissio on viime vuosina pyrkinyt kiitettävällä tavalla lisäämään avoi -
muutta. Nämä toimet eivät kuitenkaan ole vielä riittäviä, vaan niitä on edelleen 
jatkettava (ks. kohta 98).
Suositus 7
Komission (talouden ja rahoituksen pääosaston) olisi edelleen lisättävä liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn avoimuutta ja selkeyttä seuraavilla osa-alueilla:
 ο Arviointiprosessi: Komission olisi oltava avoimempi analyysiensä keskeisten 
näkökohtien suhteen. Se voisi saavuttaa tämän esimerkiksi luomalla mene -
telmän, jolla tunnistetaan ja määritellään kertaluonteisten ja väliaikaisten 
toimenpiteiden vaikutukset, esittämällä maakohtaisissa asiakirjoissaan riittä -
vän yksityiskohtaiset selvitykset arvioinneistaan ja päätelmistään – koskien 
erityisesti käsitettä ”odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtumat” 
tuloksellisia toimia arvioitaessa – ja laatimalla menetelmäkehyksen, jonka 
avulla mitataan sen arvioinneissaan huomioon ottamien olennaisten tekijöi -
den vaikutusta.
 ο Tietojen saatavuus: komission olisi julkaistava kaikki yksityiskohtaiset tiedot, 
joita tarvitaan sen analyysien perustana olevien laskelmien tekemiseen, mikä 
mahdollistaisi sen, että asiasta kiinnostuneet kolmannet osapuolet voisivat 
toistaa arvioinnit.
 ο Alhaalta ylöspäin suuntautuva arviointi: kansalliset finanssipoliittiset neuvos -
tot olisi otettava mukaan arviointiprosessiin pyytämällä niitä suorittamaan 
valtiovarainministeriöiden antamien ja komission analyyseissään käyttämien 
lukujen ja tietojen luotettavuuden riippumatonta valvontaa.
 ο Analyysin pitävyys: komission olisi hyödynnettävä johdonmukaisesti kaikkia 
sen ennusteissa esitettyjä asiaankuuluvia tietoja, noudatettava asiaankuulu -
via menetelmiä ja levitettävä niitä mahdollisimman laajalti ja nopeasti.
80 Johtopäätökset ja suositukset 
Velkakriteeri
142  
Liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä on tähän mennessä painotettu 
enemmän julkisyhteisöjen alijäämää kuin velkaa. Velkakriteeriä alettiin soveltaa 
vasta vuonna 2012. Se otetaan vähitellen käyttöön ja kaikkiin jäsenvaltioihin sitä 
sovelletaan aikaisintaan vuonna 2020. Ennen marraskuuta 2011 käynnistetyn 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisten jäsenvaltioiden velkakehityksen 
arvioinnilla ei ole vaikutusta: nämä liiallisia alijäämiä koskevat menettelyt voidaan 
kumota vain alijäämäkriteerin perusteella, ja tätä seuraa velkaa koskeva kolmen 
vuoden siirtymäjärjestely (ks. kohdat 68 ja 69 ja kohta 104).
143  
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn joustavuuslisäykset ovat tarkoittaneet, 
että taloudellisesti epäsuotuisina aikoina vaatimusten noudattaminen voidaan 
tunnustaa, vaikka velan suhde BKT:hen kasvaisi. Tämä saattaa heikentää prosessin 
uskottavuutta ja vaarantaa julkisen velan kestävyyden erityisesti pitkään jatkuvan 
taantuman aikana (jolloin velka voi kasvaa, vaikka velkakriteeri täyttyisi). Loppu -
jen lopuksi riippumatta siitä, täyttyykö velkakriteeri vai ei, ratkaisevan tärkeää on 
maksaa tosiasiallinen velkasumma takaisin tai rahoittaa se uudelleen kestävällä 
tavalla (ks. kohdat 76–78).
Suositus 8
Komission olisi keskityttävä tiiviisti velkakehitykseen erityisesti raskaasti velkaan -
tuneissa jäsenvaltioissa, jotta estetään velan kasvaminen kestämättömälle tasolle.
Silloin kun 60 prosentin velkaraja ylittyy ja kyseinen jäsenvaltio asetetaan liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn alaiseksi, komission on varmistettava, että vaadi -
tut sopeutukset muodostavat realistisen ja uskottavan lähentymisprosessin, joka 
edistää velkasäännön noudattamista ja jossa erityisesti otetaan huomioon velan 
alkuperäinen taso.
Kun komissio asettaa velkarajan ylittäville jäsenvaltioille esittämissään liiallisia ali -
jäämiä koskevan menettelyn suosituksissa vuotuisia alijäämätavoitteita, sen olisi 
määriteltävä myös näiden tavoitteiden kanssa yhdenmukaiset vuotuiset velkata -
sot suhteessa BKT:hen.
81 Johtopäätökset ja suositukset 
Rakenneuudistukset
144  
Liialliset julkisen talouden alijäämät saattavat johtua ainakin osittain rakenteel -
lisista puutteista. Siksi kohdennetut rakenneuudistukset voivat auttaa toteut -
tamaan pysyviä alijäämän korjauksia. Rakenneuudistusten merkitys komission 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn arvioinnin yhtenä tekijänä on touko -
kuusta 2013 lähtien kasvanut. Ne eivät kuitenkaan ole vieläkään täytäntöönpa -
nokelpoisia, eikä komissio ole valvonut niiden täytäntöönpanoa yhtään huolel -
lisemmin kuin niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät ole liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn alaisia (ks. kohdat 108–111).
145  
Maakohtaisten suositusten seuranta ei myöskään aina ulotu uudistusten tosiasial -
liseen toteuttamiseen tai uudistusten vaikuttavuuteen. Tämä voisi vesittää vaiku -
tuksen, joka komission rakenneuudistusten laajempaa huomioimista koskevalla 
hiljattain tehdyllä päätöksellä muuten olisi (ks. kohta 112).
Suositus 9
Komission (talouden ja rahoituksen pääosaston) olisi makrotalouden epätasapai -
noa koskevan menettelyn yhteydessä hyödynnettävä eurooppalaista ohjausjak -
soa täysimääräisesti seuratessaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisten 
jäsenvaltioiden rakenneuudistusten toteuttamista erityisesti silloin, kun julkisen 
talouden rakenneuudistukset sisältyvät talouskumppanuusohjelmaan. Lainsää -
däntönäkökohtien painottamisen lisäksi sen olisi pyrittävä arvioimaan toteutettu -
jen uudistusten vaikuttavuutta.
Komission olisi hyödynnettävä täysimääräisesti valtuuksiaan ja varmistettava, 
että liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn asetetut jäsenvaltiot täyttävät 
rakenneuudistuksiin liittyvät sitoumuksensa.
82 Johtopäätökset ja suositukset 
Raportointi
146  
Talouspolitiikan ohjauspaketissa ja budjettikuripaketissa esitettiin jäsenvaltioille 
uudet raportointivaatimukset, joiden tarkoituksena on tehostaa komission liialli -
sia alijäämiä koskevan menettelyn valvontaa. Nämä vaatimukset eivät kuitenkaan 
ole täytäntöönpanokelpoisia, koska mitkään säännökset eivät takaa, että jäsen -
valtiot noudattavat niitä, eikä niiden noudattamisen laiminlyöville jäsenvaltioille 
määrätä mitään seuraamuksia. Näin ollen komission valvonnan tehokkuus on 
kiinni jäsenvaltioiden aktiivisesta yhteistyöstä. Havaitsimme yhden tapauksen, 
jossa jäsenvaltio ei ollut lähettänyt selvitysasiakirjoja vaatimusten mukaisesti. 
Komissio ei kuitenkaan ole maininnut sitä vastaavissa arvioinneissaan (ks. kohdat 
85 ja 86).
147  
Silloinkin kun komissio saa kaikki asiakirjat, se ei aina arvioi tai seuraa toimitettuja 
tietoja. Tämä antaa aihetta huoleen siitä, että komissio ei hyödynnä jäsenvalti -
oiden selvityksiä parhaalla mahdollisella tavalla tai että jäsenvaltioita rasitetaan 
tarpeettomilla byrokraattisilla vaatimuksilla (ks. kohdat 99 ja 110).
Suositus 10
Komission (talouden ja rahoituksen pääosaston) olisi aina esitettävä arvioinneis -
saan selvästi, ovatko jäsenvaltiot täyttäneet raportointivaatimuksensa.
Komission olisi hyödynnettävä mahdollisuutta käynnistää rikkomismenettely, jos 
jäsenvaltiot eivät noudata raportointivelvollisuuksiaan.
Seuraamukset
148  
Peräkkäisissä liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen uudistuksissa on tehos -
tettu seuraamusten määräämistä jäsenvaltioille, jotka eivät noudata suosituksia, 
ja helpotettu seuraamusten määräämisen ehtoja. Seuraamuksia ei ole sovellettu 
kertaakaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn käyttöönoton jälkeen (ks. 
kohdat 114 ja 122).
83 Johtopäätökset ja suositukset 
149  
Seuraamukset ovat hyödyllisiä myös pelotevaikutuksensa vuoksi. Siksi niiden 
soveltamatta jättäminen silloin, kun jäsenvaltiot eivät täytä talousarviota kos -
kevaan kurinalaisuuteen liittyviä sitoumuksiaan, saattaa aiheuttaa sen, että 
niiden katsotaan olevan väline, jota ei todennäköisesti käytetä. Se heikentäisi 
niiden ja sitä kautta koko liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn uskottavuutta ja 
vaikuttavuutta.
Suositus 11
Komission (talouden ja rahoituksen pääosaston) olisi voimassa olevan lainsää -
dännön mukaisesti suositeltava, että neuvosto tehostaa menettelyä ja soveltaa 
seuraamuksia silloin, kun on näyttöä siitä, että jokin jäsenvaltio ei ole noudat -
tanut liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksia ja on siksi laiminlyönyt 
perussopimuksen mukaiset talousarviota koskevaan kurinalaisuuteen liittyvät 
sitoumuksensa.
Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Milan Martin CVIKLin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
25. helmikuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti
84
 Liitteet Liite ILiiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvä lainsäädäntö
– Neuvoston asetus (EY) N:o 3605/93, annettu 22 päivänä marraskuuta 1993, Euroopan yhteisön perustamis -
sopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta, sellai -
sena kuin se on muutettuna seuraavilla asetuksilla:
√ Neuvoston asetus (EY) N:o 475/2000, annettu 28 päivänä helmikuuta 2000. Asetuksella päivitettiin liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn perustana oleva käsitekehys EKT-95:een.
√ Komission asetus (EY) N:o 351/2002, annettu 25 päivänä helmikuuta 2002. Asetuksella selvennettiin viittauksia 
EKT-95:een liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä korvaamalla koodi ”B 9” koodilla ”EDP B 9” ja 
koodi ”D 41” koodilla ”EDP D 41” .
√ Neuvoston asetus (EY) N:o 2103/2005, annettu 12 päivänä joulukuuta 2005, liiallisia alijäämiä koskevaan me -
nettelyyn liittyvien tilastotietojen laadusta.
– Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamis -
sopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (asetus 
korvasi muutetun asetuksen N:o 3605/93). Muutettu seuraavalla asetuksella:
√ Neuvoston asetus (EY) N:o 679/2010, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 479/2009 muut -
tamisesta siltä osin kuin on kyse liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä toimitettavien tilastotie -
tojen laadusta.
– Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menet -
telyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä, sellaisena kuin se on neuvoston muuttamana.
– Asetus (EY) N:o 1056/2005, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2005, ja asetus (EU) N:o 1177/2011, annettu 
8 päivänä marraskuuta 2011 – vakaus- ja kasvupaketin korjaava osio.
– Talouspolitiikan ohjauspaketti:
√ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1177/2011, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta.
√ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1173/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, julkisen 
talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella.
– Budjettikuripaketti:
√ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, julkista 
taloutta koskevien suunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän 
tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä.
– Hallitusten välinen sopimus talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja 
hallinnasta (finanssipoliittinen sopimus) – 2 päivänä maaliskuuta 2012.
85 Liitteet Liite IIEsimerkkejä tarkastettujen kuuden jäsenvaltion asiakirjoista puuttuvista tiedoista
Vuosien 2012, 2013 ja 2014 huhtikuun ilmoituksista puuttuvat tiedot
Vuosi N-1:
– Yhdessä jäsenvaltiossa
i) joitakin yksityiskohtaisia tietoja sosiaaliturvarahastojen alasektorilta ja paikallishallinnosta (mukaan lukien tasapainoerät) puuttui yksiköistä, 
jotka eivät ole paikallishallinnon osia, ja muista paikallishallinnon tietojen mukautuksista
ii) tietoja ei annettu pitkäaikaisten lainojen vaikutuksista velkatasoon (lisäyksistä ja vähennyksistä) kaikilla julkishallinnon tasoilla (vain huhti -
kuu 2012) tai osakkeiden ja valtion- tai paikallishallinnon muiden osuuksien jaottelusta.
– Toisessa jäsenvaltiossa ei annettu tietoja joiltakin alasektoreilta (tasopainoeristä, tasapainoeriin sisältyvistä rahoitustoimista ja muista mukautuk -
sista valtion- ja paikallishallinnon varoihin ja sosiaaliturvarahastoihin). Kaikilta julkishallinnon tasoilta puuttui suurin osa pyydetyistä tiedoista, jotka 
eivät olleet pakollisia.
Kauppaluottoja ja ennakoita koskevat puuttuvat tiedot (AF.71 L) taulukossa 4
Yhdestä jäsenvaltiosta ei saatu tietoja ennen vuotta 2009 ja toisesta ennen vuotta 2011.
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kyselylomakkeista puuttuvat tiedot
Viisi kuudesta jäsenvaltiosta palautti liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kyselylomakkeet niin, että niiden kaikkia pakollisia kenttiä ei ollut 
täytetty. Esimerkkejä puutteellisista tiedoista:
i) Neljä jäsenvaltiota lähetti puutteelliset tiedot pääomanlisäyksistä tai ei lähettänyt tietoja lainkaan kaikilta vuosilta ja yksi jäsenvaltio lähetti 
tietoja vain vuodelta N-1.
ii) Kolme jäsenvaltiota lähetti puutteelliset tiedot taulukossa 4 (muiden saamisten ja velkojen jaottelu esitettiin liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn taulukoissa).
iii) Vaikka tiedot ovat täydellisempiä, kaksi jäsenvaltiota lähetti puutteelliset taulukot 5 (Verot ja sosiaaliturvamaksut: julkishallinnon muiden 
saamisten ja velkojen jaottelu), 8 (Valtionhallinnon saatavat, velkojen mitätöinti) ja 9 (Takaukset).
Muut tiedot
Vuosina 2008–2014 yksi jäsenvaltio ei lähettänyt pyydettyjä vastaavuustaulukoita1 ja kuvausta, ja kolme jäsenvaltiota toimitti ne määräajan jälkeen. Liial -
lisia alijäämiä koskevan menettelyn kuvausten määräaika oli joulukuu 2013, mutta kaksi jäsenvaltiota lähetti ne määräajan jälkeen – toinen huhtikuussa ja 
toinen marraskuussa  2014.
1 Vastaavuustaulukoista ilmenee julkisen talouden tilinpidon erien ja EKT:n luokitusten vastaavuus.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin Eurostatin tietojen perusteella.
86 Liitteet Liite IIIEsimerkkejä asiakirjojen luokituksen puutteista kuudessa tarkastetussa 
jäsenvaltiossa
Tärkeimmät tapaukset, jotka eivät ole täysin EKT 95:n mukaisia mutta jotka Eurostat on hyväksynyt
 ο Kolmessa jäsenvaltiossa julkisten yksiköiden tilastorekisterit eivät tarjonneet perusteellista kattavuutta pääasiassa paikallishallinnon tasolla.
 ο Yksi jäsenvaltio omaksui varovaisen lähestymistavan eli kohdisti automaattisesti julkisyhteisöjen sektorille – lisäyksikköinä – kaikki julkiset yksiköt, 
joiden myynti julkisyhteisöille vastasi yli 80:tä prosenttia kokonaistuotoista, ja sovelsi 50 prosentin kriteeriä muihin julkisiin yksiköihin. Varovainen 
lähestymistapa on automaattinen kriteeri, jossa ei oteta huomioon yksikön toimintaa (sen tarjoamien palvelujen tyyppiä) tai muita olosuhteita, ku -
ten tarjouskilpailuja ja markkinoita. Tilinpitosäännöissä ei määritellä, mitä näissä tapauksissa on tehtävä. Lisäksi osa yksiköistä luokiteltiin ryhmän 
perusteella (esimerkiksi sairaalat) sen sijaan, että ne olisi luokiteltu yksittäin sen mukaan, ovatko ne luonteeltaan markkinoita vai markkinattomia.
 ο Yksi jäsenvaltio otti käyttöön varovaisen lähestymistavan, mutta ainoastaan tietyn koon alittaviin yksiköihin. Näiden yksiköiden kohdalla 50 prosen -
tin kriteeriä sovellettiin siten, että myynnistä peräisin olevat ”muut tulot” suljettiin sen ulkopuolelle ja kaikki tuotantokuluihin liittyvät verot otettiin 
huomioon. Näin toimittiin, koska jäsenvaltio ei pystynyt yksilöimään myynnistä vähennettäviä tukia. Kaikki verot sisällytettiin kuluihin, vaikka 
tilinpitosääntöjen mukaisesti niihin olisi pitänyt sisällyttää ainoastaan ”muut tuotantoverot”.
Julkisten institutionaalisten yksikköjen luokituksen keskeiset puutteet
 ο Yksi jäsenvaltio luokitteli rahoitusmarkkinoiden valvontayksikön, joka on institutionaalinen yksikkö, julkisyhteisöjen sektoriin kuuluvaksi. EKT  95:n 
mukaan tällaiset yksiköt olisi luokiteltava julkisyhteisöjen ulkopuolelle (rahoituslaitossektorin rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavina 
laitoksina). Muut jäsenvaltiot luokittelivat nämä institutionaaliset yksiköt asianmukaisesti julkisyhteisöjen ulkopuolelle.
 ο Yhdessä jäsenvaltiossa tarkastimme julkiset yksiköt, jotka olivat markkinattomia ja luokiteltu lokakuussa 2014 uudelleen EKT 2010:n vertailu -
arvon tarkistuksen jälkeen. Jäsenvaltio oli luokitellut uudelleen yhteensä 158 julkista yksikköä julkisyhteisöjen sektorilla: 20 yksikköä uusien 
EKT 2010 -sääntöjen vuoksi ja loput 138 yksikköä osana normaalia vertailuarvon tarkistusta. Toinen ryhmä olisi luokiteltu uudelleen julkisyhteisöjen 
sektorille, jos ne olisi analysoitu aiemmin oikein.
Muut puutteet
 ο Havaitsimme kuudella tarkastetulla jäsenvaltiolla olevan erilaisia lähestymistapoja koskien menettelyjä ja ajoitusta, joita noudatetaan yksikköjen 
analysoinnissa ja (uudelleen)luokituksessa julkisyhteisöjen sektoriin tai sen ulkopuolelle.
i) Kahdessa jäsenvaltiossa yksiköt analysoidaan ja luokitellaan uudelleen viiden vuoden välein perättäisissä vertailuarvon tarkistuksissa mutta 
uusia yksiköitä seurataan joka vuosi. Vuonna 2011 kuitenkin yhden jäsenvaltion toimenpiteessä suositeltiin, että 50 prosentin kriteeri ei saisi 
ylittää 3–4 vuoden ajanjaksoa, kun taas toisen toimenpiteessä suositeltiin, että kaikille julkisille yksiköille tehtäisiin markkina-/markkinaton -
testaus vuosittain.
ii) Kolmessa jäsenvaltiossa yksiköt analysoidaan joka vuosi ja luokitellaan uudelleen, jos niiden luonne (markkina/markkinaton) on eri kolmena 
peräkkäisenä vuotena.
iii) Yhdessä jäsenvaltiossa yksiköt analysoidaan kaksi kertaa vuodessa tai rahoitusolojen muuttuessa ja ne luokitellaan uudelleen, kun yksiköiden 
luonne muuttuu.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin, perustuu Eurostatin tietoihin ja kuuden tarkastetun jäsenvaltion toimittamiin asiakirjoihin.
87 Liitteet Liite IVEsimerkkejä toimenpiteistä, jotka mahdollisesti vaikuttavat alijäämä- ja 
velkatietoihin
TšekkiMarkkina-/markkinaton-testauksen soveltaminen oli harvinaista eikä suurta osaa julkisista yksiköistä (yhtiöistä) 
testattu
Eurostat havaitsi vuoden 2009 käyntinsä aikana, että yksiköitä, joilla on ”kaupallinen” oikeudellinen asema (esimerkiksi osakeyh -
tiöt), ei ollut siihen mennessä testattu, ja se esitti sen mukaan toteutettavaa toimenpidettä. Eurostat esitti vuoden 2012 vakiomuo -
toisen konsultointikäynnin aikana toimenpidettä, koska julkisen talouden vastaavuustestiä ei sovellettu suuriin yhtiöihin, joista 
valtio omisti alle 50 prosenttia, eikä näitä yksiköitä siten analysoitu. Mahdollisista vaikutuksista huolimatta varaumaa ei esitetty.
SaksaMarkkinattomien yksiköiden uudelleenluokittelu julkisyhteisöjen sektoriin siitä asti, kun niiden tila oli ensimmäi -
sen kerran markkinaton
Eurostat havaitsi ongelman helmikuun 2014 käyntinsä aikana ja asetti määräajaksi toukokuun 2014. Asian katsottiin olevan 
loppuun käsitelty heinäkuussa 2014. Lokakuussa 2014 lähetetyt selvitykset osoittivat, että kansallinen tilastolaitos oli soveltanut 
toimenpidettä vain yksiköihin, jotka oli luokiteltu helmikuun 2014 jälkeen. Mahdollisista vaikutuksista (ei tiedossa) huolimatta 
varaumaa ei esitetty.
Yksityiskohtaisia tietoja ei ollut saatavilla pääomalisäysten, rahoitusjohdannaisten ja voitonjakojen analysointia 
varten
Eurostat toi tietojen puuttumisen ongelman esiin vuoden 2007 käyntinsä jälkeen. Vuoden 2009 käynnillä havaittiin, että tilanne oli 
keskushallinnon vaihtosopimusten ja osinkojen suhteen parantunut. Eurostat havaitsi tiettyjä ongelmia mutta ei esittänyt toimen -
pidettä eikä osinkoasiasta keskusteltu tarkemmin. Vuosille 2011 ja 2013 esitettiin toimenpiteitä. Eurostat huomasi vuonna 2011, 
että pääomalisäysten ja voitonjakojen asiaankuuluvaa analyysia varten ei ollut käytettävissä tarkkoja tietoja, eikä vaihtosopimuk -
sista ollut saatavilla paikallishallinnon tietoja, mutta toimenpiteitä ei esitetty. Vuoden 2013 ennakoiva konsultointikäynti johti 
toimenpiteisiin mutta ongelma on edelleen olemassa. Mahdollisista vaikutuksista (ei tiedossa) huolimatta varaumaa ei esitetty.
RanskaYdinvoimaloiden käytöstäpoisto  – Marcoule (1,6 miljardia (0,1 prosenttia BKT:stä) vuonna 2004)
Tästä toimenpiteestä keskusteltiin ensimmäisen kerran vuoden 2006 käynnin aikana, mutta koska Eurostat oli kansallisen tilasto -
laitoksen kanssa eri mieltä oikeasta luokituksesta, se lykkäsi päätöstä. Tapaus koski julkisyhteisön saaman käytöstäpoistokustan -
nusarviota vastaavan kiinteämääräisen maksun kirjaamista niin, että kaikista muista velvoitteista vastaa toiminnanharjoittaja. 
Eurostat oli antanut vuonna 2005 tästä taloustoimesta neuvoja ja ehdottanut, että se luokiteltaisiin ennakkomaksuksi palvelujen 
ostamisesta. Kansallinen tilastolaitos oli kuitenkin asiasta eri mieltä ja kirjasi sen pääomasiirroksi, mikä paransi nettoluotonanto- 
ja nettoluotonottolukuja. Asiasta keskusteltiin uudelleen vuonna 2008 mutta lisätoimiin ei ryhdytty. Tiedossa olevista vaikutuksis -
ta huolimatta varaumaa ei esitetty.
Sektorirajaus
Vuoden 2012 käyntinsä jälkeen Eurostat esitti toimenpidettä, joka liittyi siihen, että julkisyhteisöjen sektori oli puutteellinen, koska 
siihen ei kuulunut julkisia yrityksiä, jotka kuuluisivat paikallishallinnolle tai olisivat sen määräysvallassa. Kansallinen tilastolaitos 
ei ollut vuoden 2014 loppuun mennessä toimittanut tyhjentävää luetteloa. Mahdollisista vaikutuksista (ei tiedossa) huolimatta 
varaumaa ei esitetty.
88 Liitteet Liite IV ItaliaKiinteän pääoman bruttomuodostuman suoriteperusteinen kirjaus
Eurostat esitti vuoden 2012 ennakoivalla konsulttikäynnillään toimenpidettä koskien sitä, että suuret investointisummat kirjattiin 
kassaperusteisesti eikä suoriteperusteisesti. Kansalliselle tilastolaitokselle annettiin vuoden 2014 loppuun asti aikaa laskea oikeat 
summat. Vuonna 2013 esitettiin toimenpidettä, jossa vaadittiin edistymistä koskevaa selvitystä. Kansallinen tilastolaitos korjasi 
summat lokakuun 2014 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn ilmoituksessa. Mahdollisista vaikutuksista (ei tiedossa) huolimatta 
varaumaa ei esitetty.
MaltaMalita ja City Gate -projekti
Eurostat havaitsi ongelman analysoidessaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisen ilmoituksen oikaisuja lokakuus -
sa 2011. Vuonna 2012 se esitti keskustelujen jälkeen toimenpidettä: kansallista tilastolaitosta kehotettiin nopeasti lähettämään 
Eurostatille kuvaus Malita ja City Gate -hankkeen tilastollisesti olennaisista näkökohdista sekä näkemyksensä toimintojen tilastol -
lisista kirjauksista. Eurostat analysoi tätä asiaa kahdenvälisten ohjeiden mukaisesti, siitä sovittiin elokuussa 2012 ja se toteutettiin 
saman vuoden lokakuussa. Vaikutus alijäämään oli 0,4 prosenttia BKT:stä. Huhtikuussa 2012 ei esitetty varaumaa.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin, perustuu Eurostatin raportteihin käynneistä kuudessa tarkastetussa jäsenvaltiossa.
89 Liitteet Liite VBKT:n vuotuinen nimelliskasvu
Vuotuinen nimelliskasvu (y)
 y < 3 % y ≥ 5 %SEFIATUKPTNLLUITFRESGRIEDEDKBE
5 % > y ≥ 3 %20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 199819971996199519941993199219911990198919881987198619851984198319821981
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin, perustuu AMECO-tietokantaan.
90 Liitteet Liite VBKT:n vuotuinen nimelliskasvu
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin, perustuu AMECO-tietokantaan.BG
RO
HR20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 19981997199619951994
CZ
EE
CY
LV
LT
HU
MT
PL
SI
SK
 
y ≥ 5 %Vuotuinen nimelliskasvu (y)
5 % > y ≥ 3 %
 y < 3 %
91 Liitteet 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksissa asetettujen nimellisten ja 
rakenteellisten tavoitteiden täyttyminen ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
määräajan pidennykset
Liitteessä VI  kuvataan, miten otoksen jäsenvaltioita varten käyttöön otetut liiallisia alijäämiä koskevat menet -
telyt ovat kehittyneet. Kussakin tapauksessa siniset solut osoittavat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
määräajan vuoden ja siniset nuolet osoittavat mahdolliset pidennykset. Muut värit osoittavat, onko jäsenval -
tio noudattanut (vihreä) tai ei (punainen) tavoitteita, jotka neuvosto oli asettanut liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn suosituksissa asiaankuuluville indikaattoreille (julkisen sektorin alijäämä, rakenteelliset toimet ja 
talouspolitiikan ohjauspaketin voimaantulon jälkeen annettujen suositusten osalta mukautettu rakenteellinen 
alijäämä sekä alhaalta ylöspäin suuntautuva indikaattori). Solun ensimmäinen luku vastaa tavoitetta ja toinen 
luku tosiasiallisesti saavutettua arvoa. Keltaiset solut osoittavat, että kyseiselle vuodelle ei ollut asetettu vuo -
tuista tavoitetta, mustat solut osoittavat, että erityisindikaattoria ei voitu soveltaa (ei vielä voimassa), ja harmaat 
solut osoittavat, että vaikka tiedot olivat saatavilla, komissio ei ottanut niitä huomioon arvioidessaan tulokselli -
sia toimia.
Lähde : Tilintarkastustuomioistuin, neuvoston liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn päätösten ja suositusten perusteella, komission 126 artiklan 
3 kohdan mukaiset kertomukset ja kasvu- ja vakaussopimusten arviointien perustana olevat komission yksiköiden valmisteluasiakirjat, alustavat 
talousarviosuunnitelmat sekä Kyproksen taloudellisen sopeutusohjelman neljäs, kuudes ja seitsemäs tarkastelu.Liite VI
92 Liitteet Liite VI
7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1 % →
”Käytettävissä olevan näytön 
perusteella ei kaiken kaikkiaan voida päätellä, että suositeltuja toimia ei ole toteutettu vuosina 2013–2014”Alhaalta ylöspäin suuntautuva arviointi osoittaa, 
että Ranska onnistui vaadituissa julkisen 
talouden vakauttamistoimissa (neuvosto ei 
kuitenkaan ollut vielä arviointiajankohtana 
vahvistanut alhaalta ylöspäin suuntautuvan arvioinnin menetelmää).Odottamattomia haitallisia taloudellisia tapahtumia, jotka vaikuttavat erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2015 vakausohjelma (27.05.2015)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika(27.02.2015)  Tuloksellisten toimien arviointiLiiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2015 alustava talousarviosuunnitelma ( 28.11.2014)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2014 vakausohjelma ( 02.06.2014)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika(19.11.2013)Tuloksellisten toimien arviointiLiiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2014 alustava talousarviosuunnitelma ( 15.11.2013)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika(29.05.2013)Tuloksellisten toimien arviointi> 1 % > 1 %Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2013 vakausohjelma ( 29.05.2013)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2012 vakausohjelma ( 30.05.2012)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2011 vakausohjelma ( 07.06.2011)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika(15.06.2010)Tuloksellisten toimien arviointi
> 1 % →
> 1 % → 0,2 %> 1 % → 0  %
> 1 % → 1  %
> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 0,4 %
> 1 % → 0 %teatea→ -  7,7 %
tea → -  7,4 %
tea → -  5,8 % tea → -  5,3 %tea
tea tea → - 8,2 % 
tea → - 8 % 
tea → - 7 % teaLiiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2010 vakausohjelma ( 31.03.2010)> 1 % →
> 1 % →1 % → 0,1 %
> 1 % → 0,1 %1 % → 0,5 % tea> - 3 % → tea → -  7,7 % tea → - 8,2 % - 5,6 % → -  8,3 %Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika(11.11.2009)Tuloksellisten toimien arviointi Kokonaisarviointi ArviointiLIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN MÄÄRÄAJAN PIDENNYSLIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN MÄÄRÄAIKASELITYKSET:RANSKA
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,8 %
> 1 % → 0,3 %
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 0,9 %nts → -  5,2 %
tea → -  7,1 %
tea → -  0,75 % tea → -  1,5 % tea → 1,5 % tea → 1,5 %tea → -  5,3 % tea → -  4,8 %nts → -  4,5 %
tea → -  4,8 %> 1 % → 0,4 %> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 3,9 % 
> - 3 % → - 3,9 % > - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % > 0,8 % → - 0,4 % - 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % 0,8 % →- 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,3 % > - 3,6 % → - 3,9 % 
1,3 % → 0,8 % 1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1 % >1 % →0,8 % →
>1 % →0,8 % →0,8 % →- 2,8 % →> 0,8 % → 0,6 % - 2,8 % → - 3,4 % 
0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,4 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,1 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % > 0,8 % → 0,3 % - 2,8 % → - 4,5 % 
0,8 % → 0,1 % 
0,8 % → 0,0 % 
> 1 % → 0,7 % > 0,8 % → 0,5 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,3 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1,1 % 0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
- 4,0 % → - 3,8 % > - 3,4 % → - 3,5 % 
0,5 % → 0,3 % 
0,5 % → 0,4 % 
0,2 % → 0 % 1,2 % → 0,3 % 0,8 % → 0,0 % 
0,8 % → - 0,1 % 
Liiallisia alijäämiä 
koskeva menettely 
keskeytettyLiiallisia alijäämiä koskeva 
menettely käynnistetty
6. huhtikuuta 2009TAVOITE TÄYTTYY
TAVOITE EI TÄYTYTAVOITETTA EI OLE ASETETTU (tea)
EI SOVELLETA (e.s.)
TIETOJA EI OLE SAATAVILLATIEDOT OVAT SAATAVILLA, MUTTA KOMISSIO EI OLE OTTANUT NIITÄ HUOMIOON
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
93 Liitteet7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1 % →
”Käytettävissä olevan näytön 
perusteella ei kaiken kaikkiaan voida 
päätellä, että suositeltuja toimia ei ole 
toteutettu vuosina 2013–2014”Alhaalta ylöspäin suuntautuva arviointi osoittaa, että Ranska onnistui vaadituissa julkisen talouden vakauttamistoimissa (neuvosto ei kuitenkaan ollut vielä arviointiajankohtana 
vahvistanut alhaalta ylöspäin suuntautuvan 
arvioinnin menetelmää).Odottamattomia haitallisia 
taloudellisia tapahtumia, jotka 
vaikuttavat erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2015 vakausohjelma (27.05.2015)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika(27.02.2015)  Tuloksellisten toimien arviointiLiiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2015 alustava talousarviosuunnitelma ( 28.11.2014)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2014 vakausohjelma ( 02.06.2014)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika(19.11.2013)Tuloksellisten toimien arviointiLiiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2014 alustava talousarviosuunnitelma ( 15.11.2013)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika(29.05.2013)Tuloksellisten toimien arviointi> 1 % > 1 %Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2013 vakausohjelma ( 29.05.2013)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2012 vakausohjelma ( 30.05.2012)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2011 vakausohjelma ( 07.06.2011)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika(15.06.2010)Tuloksellisten toimien arviointi
> 1 % →
> 1 % → 0,2 %> 1 % → 0  %
> 1 % → 1  %
> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 0,4 %
> 1 % → 0 %teatea→ -  7,7 %
tea → -  7,4 %
tea → -  5,8 % tea → -  5,3 %tea
tea tea → - 8,2 % 
tea → - 8 % 
tea → - 7 % teaLiiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2010 vakausohjelma ( 31.03.2010)> 1 % →
> 1 % →1 % → 0,1 %
> 1 % → 0,1 %1 % → 0,5 % tea> - 3 % → tea → -  7,7 % tea → - 8,2 % - 5,6 % → -  8,3 %Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika(11.11.2009)Tuloksellisten toimien arviointi Kokonaisarviointi ArviointiLIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN MÄÄRÄAJAN PIDENNYSLIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN MÄÄRÄAIKASELITYKSET:RANSKA
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,8 %
> 1 % → 0,3 %
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 0,9 %nts → -  5,2 %
tea → -  7,1 %
tea → -  0,75 % tea → -  1,5 % tea → 1,5 % tea → 1,5 %tea → -  5,3 % tea → -  4,8 %nts → -  4,5 %
tea → -  4,8 %> 1 % → 0,4 %> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 3,9 % 
> - 3 % → - 3,9 % > - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % > 0,8 % → - 0,4 % - 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % 0,8 % →- 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,3 % > - 3,6 % → - 3,9 % 
1,3 % → 0,8 % 1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1 % >1 % →0,8 % →
>1 % →0,8 % →0,8 % →- 2,8 % →> 0,8 % → 0,6 % - 2,8 % → - 3,4 % 
0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,4 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,1 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % > 0,8 % → 0,3 % - 2,8 % → - 4,5 % 
0,8 % → 0,1 % 
0,8 % → 0,0 % 
> 1 % → 0,7 % > 0,8 % → 0,5 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,3 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1,1 % 0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
- 4,0 % → - 3,8 % > - 3,4 % → - 3,5 % 
0,5 % → 0,3 % 
0,5 % → 0,4 % 
0,2 % → 0 % 1,2 % → 0,3 % 0,8 % → 0,0 % 
0,8 % → - 0,1 % 
Liiallisia alijäämiä 
koskeva menettely 
keskeytettyLiiallisia alijäämiä koskeva 
menettely käynnistetty
6. huhtikuuta 2009TAVOITE TÄYTTYY
TAVOITE EI TÄYTY
TAVOITETTA EI OLE ASETETTU (tea)
EI SOVELLETA (e.s.)TIETOJA EI OLE SAATAVILLATIEDOT OVAT SAATAVILLA, MUTTA KOMISSIO EI OLE OTTANUT NIITÄ HUOMIOON
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
94 Liitteet Liite VISAKSA
SELITYKSET:
LIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN
MENETTELYN MÄÄRÄAIKA
2013 2012 2011 2010 Arviointi
2010 vakausohjelma ( 31.03.2010)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
tea → - 5,7 %
tea → - 1,7 %tea → - 5,7 %
0,5 % →  0,1 %tea →
0,5 % →  0,1 %> - 3 % →
0,5 % →
tea → - 3,3 %
tea → 0,0 %tea → - 2,0 %
0,5 % →  0,5 %tea → - 1,2 % 
0,5 % →  0,6 %> - 3 % →
0,5 % →
tea → - 1,0 %
0,5 % →  1,1 %tea → - 0,9 % 
0,5 % →  0,4 %> - 3 % → - 0,7 %
0,5 % → 0,1 %tea → - 5,7 %
tea → 0,5 %tea → - 5,7 %
0,5 % →  0,0 %tea →
0,5 % →  > - 3 % →
0,5 % →Tuloksellisten toimien arviointi
(15.06.2010)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2011 vakausohjelma ( 07.06.2011) 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2012 vakausohjelma ( 30.05.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publish ed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI DELiiallisia alijäämiä koskeva
menettely käynnistetty
30. marraskuuta 2009
Liiallisia alijäämiä koskeva
menettely kumottu
22. kesäkuuta 2012TAVOITE TÄYTTYY
TAVOITE EI TÄYTY
TAVOITETTA EI OLE ASETETTU (tea)EI SOVELLETA (e.s.)
TIETOJA EI OLE SAATAVILLA
TIEDOT OVAT SAATAVILLA, MUTTA KOMISSIO EI OLE OTTANUT NIITÄ HUOMIOON
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
95 Liitteet Liite VIKYPROS
SELITYKSET:
LIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN MÄÄRÄAIKA
LIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN MÄÄRÄAJAN PIDENNYS
6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 Arviointi
Tuloksellisten toimien arviointi
(27.01.2011)
Liiallisia alijäämiä koske  van menettelyn määräaika
 - 6 % → - 5,9 %
 - 6 % → - 5,3 %tea → - 5,7 %
tea → - 5,1 %
tea → - 6,7 %
tea → - 5,3 % tea → - 6,3 %
tea → + 0,8 %tea → - 6,3 %
- 6,5 % →  - 8,4 %
+ 4,75 % →  + 4,5 %+ 1,3 % (väh. 0,5 %) →  + 1,2 %
+ 1,3 % (väh. 0,5 %) →  + 0,9 %
- 6,5 % →  - 5,4 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (väh. 0,5 %) →  + 3,0 %
+ 1,3 % (väh. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 8,4 %
+ 1,75 % →  + 2,5 %+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  + 0,1 %
+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  + 0,7 %
- 8,4 % →  - 5,3 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  - 0,2 %
+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  %
+ 0,7 % (väh. 0,5 %) →  %
+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  %
- 6,3 % →  - 5,1 %
+ 0,7 % (väh. 0,5 %) →  + 0,2 %
+ 0,7 % (väh. 0,5 %) →  %- 2,9 % →
+ 1,8 % (väh. 0,5 %) →  %
+ 1,8 % (väh. 0,5 %) →  %
- 2,9 % →  - 2,4 %
+ 1,8 % (väh. 0,5 %) →  + 1,7 %
+ 1,8 % (väh. 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 5,4 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (väh. 0,5 %) →  + 3,0 %
+ 1,3 % (väh. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 5,3 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  - 0,2 %
+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 5,1 %
+ 0,7 % (väh. 0,5 %) →  + 0,2 %
+ 0,7 % (väh. 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 2,4 %
+ 1,8 % (väh. 0,5 %) →  + 1,7 %
+ 1,8 % (väh. 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 4,9 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (väh. 0,5 %) →  + 4,3 %
+ 1,3 % (väh. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 0,2 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  - 0,7 %
+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 1,5 %
+ 0,7 % (väh. 0,5 %) →  + 1,4 %
+ 0,7 % (väh. 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 0,1 %
+ 1,8 % (väh. 0,5 %) →  + 0,1 %
+ 1,8 % (väh. 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 4,9 %
+ 4,75 % →  %+ 1.3 % (väh. 0,5 %) →  + 4,4 %
+ 1,3 % (väh. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 8,8 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  + 3,9 %
+ 0,3 % (väh. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 0,9 %
+ 0,7 % (väh. 0,5 %) →  - 1,6 %
+ 0,7 % (väh. 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 0,1 %
+ 1,8 % (väh. 0,5 %) →  + 0,0 %
+ 1,8 % (väh. 0,5 %) →  %> 1 % →  - 0,4 %
> 1 % →  - 0,9 %
> 1 % →  + 2,2 %
> 1 % →  + 1,5 %> - 3% →
> - 3 % →  - 4,9 %
> - 3 % →  - 2,7 %
> 1 % →  + 2,9 %> - 3 % →  - 3,4 %
> - 3 % →  - 6,3 %
> 1 % →  - 0,1 %
> 1 % →  + 2,4 %
> 1 % →  + 4,25 %> - 3 % →  - 1,8 %
> 1 % →  + 1,0 %> - 3 % →  - 2,5 %tea → 0,0 %
tea → + 0,7 %1,5 % →  + 0,7 %
1,5 % →  + 0,5 %
1,5 % →  - 0,2 %
1,5 % →  - 0,2 %1,5 % →  %
1,5 % →  - 0,2 %
cum 1,5 % →  + 0,7 %
cum 1,5 % →  + 0,8 %2011 vakausohjelma ( 07.06.2011)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi
(11.01.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2012 vakausohjelma ( 30.05.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi
(07.05.2013)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi 
(06.09.2013)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
 
4. ohjelmatarkistus
(määrätty aikaraja 20. toukokuuta 2014)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
6. ohjelmatarkistus
 (määrätty aikaraja: 15. toukokuuta 2015)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
7. ohjelmatarkistus
 (määrätty aikaraja: 24. heinäkuuta 2015)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI CYTAVOITE TÄYTTYYTAVOITE EI TÄYTY
TAVOITETTA EI OLE ASETETTU (tea)
EI SOVELLETA (e.s.)TIETOJA EI OLE SAATAVILLA
TIEDOT OVAT SAATAVILLA, MUTTA KOMISSIO EI OLE OTTANUT NIITÄ HUOMIOON
Jäsenvaltio otettu
   rahoitustukiohjelmaan
2. huhtikuuta 2013Liiallisia alijäämiä koskeva 
menettely käynnistetty
Liiallisia alijäämiä koskeva 
menettely keskeytettyJulkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapaOdottamattomia haitallisia taloudellisia tapahtumia, jotka 
vaikuttavat erityisen epäsuotuisasti 
julkiseen talouteen
96 Liitteet Liite VIITALIA
SELITYKSET:
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Arviointi 2015 2014 2013 2012 2011 2010
2010 SP (31. 03.2010)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
0,5 % → 0,0 %tea → - 5,3 %
0,5 % → 0,0 %tea → - 5,1 %
0,5 % →> - 3 % →
+ 0,5 % → - 0,5 %tea → - 5,7 %
+ 0,5 % → 0,0 %tea → - 5,7 %
0,5 % →> - 3 % →
+ 0,5 % → + 2,3 %tea → - 4,6 %
+ 0,5 % → + 0,4 %tea → - 4,0 %
+ 0,5 % → + 0,4 %> - 3 % → - 3,2 %
+ 0,5 % → - 0,9 %tea → - 3,9 %
+ 0,5 % → - 0,6 %> - 3 % → - 2,0 % > - 3 % → - 1,1 %
+ 0,5 % → + 2,2 %> - 3 % → - 3,0 % > - 3 % → - 2,9 % > - 3 % → - 2,5 %Assess.  of eﬀect ive action 
(15.06.2010)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2011 SP (07. 06.2011)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2012 SP (30. 05.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2013 SP (29. 05.2013)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI ITTAVOITE TÄYTTYY
TAVOITE EI TÄYTY
TAVOITETTA EI OLE ASETETTU (tea)
EI SOVELLETA (e.s.)
TIETOJA EI OLE SAATAVILLATIEDOT OVAT SAATAVILLA, MUTTA KOMISSIO EI OLE OTTANUT NIITÄ HUOMIOON
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapaLiiallisia alijäämiä koskeva 
menettely käynnistetty
30. marraskuuta 2009
Liiallisia alijäämiä koskeva 
menettely kumottu
21. kesäkuuta 2013
97 Liitteet Liite VITŠEKKI
SELITYKSET:
LIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN
MENETTELYN MÄÄRÄAIKA
2010 2011 2012 2013 2014 2015 Arviointi
2010 vakausohjelma (31.03.2010)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
tea → % - 5,5 %1 % → % + 1,4 %tea → % - 5,7 % tea → % > - 3 % →1 % → % 1 % → % 1 % → % - 0,2 %
tea →  - 5,7 %
1 % →  0,5 %tea →  - 5,7 % tea →  % > - 3 % →1 % → 1 % → 1 % →  0 %
tea →  - 4,7 %
→ + 2,2 %tea →  - 4,4 % tea →  - 4,1 % > - 3 % →
1 % → 1 % →  -0,1 % 1 % →  + 0,6 %
tea →  - 3,1 % tea →  - 2,9 % > - 3 % → - 2,6 %
1 % → + 0,3 % 1 % →  + 0,2 % 1 % →  + 1,5 %
tea →  - 4,4 % > -3 % →  - 2,9 % > - 3 % → - 3,0 %
1 % →  + 0,1 % 1 % →  + 0,9 %
> - 3 % →  - 1,5 % > -3 % →  - 1,9 % > - 3 % → - 2,4 %
1 % →  + 1,5 %Tuloksellisten toimien arviointi
(15.06.2010)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2011 vakausohjelma (07.06.2011)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2012 vakausohjelma (30.05.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2013 vakausohjelma (29.05.2013)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2014 vakausohjelma (02.06.2014)Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not published\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnnex VI CZTAVOITE TÄYTTYYTAVOITE EI TÄYTY
TAVOITETTA EI OLE ASETETTU (tea)
EI SOVELLETA (e.s.)TIETOJA EI OLE SAATAVILLATIEDOT OVAT SAATAVILLA, MUTTA KOMISSIO EI OLE OTTANUT NIITÄ HUOMIOON
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapaLiiallisia alijäämiä 
koskeva menettely 
käynnistetty 
Liiallisia alijäämiä koskeva 
menettely kumottu 
20. kesäkuuta 2014
98 Liitteet Liite VI
MALTA
SELITYKSET:
TAVOITE TÄYTTYY
TAVOITE EI TÄYTYTAVOITETTA EI OLE ASETETTU (tea)EI SOVELLETA (e.s.)
TIETOJA EI OLE SAATAVILLA
TIEDOT OVAT SAATAVILLA, MUTTA KOMISSIO EI OLE OTTANUT NIITÄ HUOMIOONLIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN MÄÄRÄAIKA
LIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN MÄÄRÄAJAN PIDENNYS
Tuloksellisten toimien arviointi
(09.02.2010)
tea → %
tea > - 3,0 % →  - 4,5 %
tea 
tea → - 4,5 %
tea → + 0,7 %tea → - 4,4 %
tea → + 0,2 % > - 3,0 % →  - 4,3 %
> 0,75 % →  - 0,3 % 
tea → - 3.8 %
tea → + 1.8 %tea → - 4,2 %
tea → - 1,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 % > - 3,0 % →  - 3,6 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
tea → - 3,6 %
tea → 0,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
tea → - 3,6 %
tea →> - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  + 3,5 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> 0,75 % →  + 0,7 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,1 % 
+ 3,0 % →  - 2,7 % - 2,7 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  0,0 %> - 3,0 % →  - 2,6 %
 + 0,7 % →  + 1,4 % 
+ 3,4 % →  - 2,6 % - 2,7 % →  - 2,1 %
cum 1,4 % → + 1,3 %> - 3,0 % →  - 1,8 % > - 3,0 % →  - 1,5 %- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  + 0,5 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,34 % 
- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  - 0,1 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,2 % 
+ 3,4 % →  - 2,8 % - 2,7 % →  - 2,5 % > - 3,0 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  + 1,2 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
cum 1,4 % →  + 1,6 % 
cum 1,15 % →  - 0,1 % 2010 vakausohjelma ( 07.04.2010)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi
(06.01.2011)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2011 vakausohjelma ( 07.06.2011)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Julkisen talouden rahoitusasema vuonna 
(11.01.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2012 vakausohjelma ( 30.05.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi
(14.11.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi
(15.11.2013)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2014 alustava talousarviosuunnitelma ( 19.11.2013)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2014 vakausohjelma ( 02.06.2014)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika2015 alustava talousarviosuunnitelma (28.11.2014) 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi
(13.05.2015) 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTArviointi 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Kokonaisarviointi
Odottamattomia haitallisia taloudellisia 
tapahtumia, jotka vaikuttavat erityisen 
epäsuotuisasti julkiseen talouteenLiiallisia alijäämiä 
koskeva menettely 
käynnistetty
Liiallisia alijäämiä koskeva 
menettely kumottu 
27. joulukuuta 2012
Liiallisia alijäämiä 
koskeva menettely 
käynnistetty
Liiallisia alijäämiä koskeva 
menettely kumottu 
19. kesäkuuta 2015Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
99 Liitteet MALTA
SELITYKSET:
TAVOITE TÄYTTYY
TAVOITE EI TÄYTYTAVOITETTA EI OLE ASETETTU (tea)EI SOVELLETA (e.s.)TIETOJA EI OLE SAATAVILLA
TIEDOT OVAT SAATAVILLA, MUTTA KOMISSIO EI OLE OTTANUT NIITÄ HUOMIOONLIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN MÄÄRÄAIKA
LIIALLISIA ALIJÄÄMIÄ KOSKEVAN MENETTELYN MÄÄRÄAJAN PIDENNYS
Tuloksellisten toimien arviointi
(09.02.2010)
tea → %
tea > - 3,0 % →  - 4,5 %
tea 
tea → - 4,5 %
tea → + 0,7 %tea → - 4,4 %
tea → + 0,2 % > - 3,0 % →  - 4,3 %
> 0,75 % →  - 0,3 % 
tea → - 3.8 %
tea → + 1.8 %tea → - 4,2 %
tea → - 1,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 % > - 3,0 % →  - 3,6 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
tea → - 3,6 %
tea → 0,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
tea → - 3,6 %
tea →> - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  + 3,5 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> 0,75 % →  + 0,7 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,1 % 
+ 3,0 % →  - 2,7 % - 2,7 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  0,0 %> - 3,0 % →  - 2,6 %
 + 0,7 % →  + 1,4 % 
+ 3,4 % →  - 2,6 % - 2,7 % →  - 2,1 %
cum 1,4 % → + 1,3 %> - 3,0 % →  - 1,8 % > - 3,0 % →  - 1,5 %- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  + 0,5 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,34 % 
- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  - 0,1 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,2 % 
+ 3,4 % →  - 2,8 % - 2,7 % →  - 2,5 % > - 3,0 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  + 1,2 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
cum 1,4 % →  + 1,6 % 
cum 1,15 % →  - 0,1 % 2010 vakausohjelma ( 07.04.2010)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi
(06.01.2011)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2011 vakausohjelma ( 07.06.2011)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Julkisen talouden rahoitusasema vuonna 
(11.01.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2012 vakausohjelma ( 30.05.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi
(14.11.2012)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi
(15.11.2013)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2014 alustava talousarviosuunnitelma ( 19.11.2013)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2014 vakausohjelma ( 02.06.2014)
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
2015 alustava talousarviosuunnitelma (28.11.2014) 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
Tuloksellisten toimien arviointi
(13.05.2015) 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaika
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTArviointi 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Kokonaisarviointi
Odottamattomia haitallisia taloudellisia 
tapahtumia, jotka vaikuttavat erityisen 
epäsuotuisasti julkiseen talouteenLiiallisia alijäämiä 
koskeva menettely 
käynnistetty
Liiallisia alijäämiä koskeva 
menettely kumottu 
27. joulukuuta 2012
Liiallisia alijäämiä 
koskeva menettely 
käynnistetty
Liiallisia alijäämiä koskeva 
menettely kumottu 
19. kesäkuuta 2015Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämä
Rakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimetRakenteelliset sopeutustoimet
Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
Julkisen sektorin alijäämäRakenteelliset toimet
Rakenteelliset sopeutustoimetAlhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa
100 Liitteet Liite VIIKomission ja neuvoston suositusten väliset erot
Komission suositus Neuvoston suositus
Kypros
6.7. 2010Kyproksen viranomaisten olisi varmistettava, että keskimääräisten 
vuotuisten julkisen talouden toimien osuus on vähintään 1 ¾ pro -
senttia BKT:stä vuosina 2010–2012Kyproksen viranomaisten olisi varmistettava, että keski -
määräisten vuotuisten julkisen talouden toimien osuus on 
vähintään 1 ½ prosenttia BKT:stä vuosina 2011–2012
Tšekki
30.11.2009Neuvosto kehottaa Tšekin viranomaisia jatkamaan tarvittavia eläke- ja 
terveydenhuoltouudistuksia, työvoiman tarjonnan ja ammattitai -
don tason parantamiseen tähtääviä uudistuksia sekä julkisen 
tutkimuksen ja kehityksen määrän sekä tuloksellisuuden 
lisäämiseen tähtääviä uudistuksia.Neuvosto kehottaa Tšekin viranomaisia jatkamaan tarvitta -
via eläke- ja terveydenhuoltouudistuksia.
Ranska
6.4.2009Ranskan viranomaisten olisi oltava valmiina  toteuttamaan 
tarvittavat vuotuiset  toimet , jotka ulottuvat laajemmalle kuin 
korjausjakson myöhemmille vuosille suunnitellut toimet, 
jotta varmistetaan, että vuotuiset tavoitteet täytetään ja 
että alijäämää pienennetään alle viitearvon vuoteen 2012 mennessä , 
vaikka talousarviota koskevien tavoitteiden negatiiviset 
riskit toteutuisivat.Ranskan viranomaisten olisi toteutettava tarvittavat toimet 
alijäämän pienentämiseksi  alle viitearvon vuoteen 2012 
mennessä.
Ranska
30.11.2009Ranskan viranomaisten olisi varmistettava, että julkisen talouden 
keskimääräisen vuotuisen rakenteellisen sopeutuksen osuus on 
1¼ prosenttia  BKT:stä vuosina 2010 –2013.Ranskan viranomaisten olisi varmistettava, että keskimää -
räisen talouden toimien osuus on enemmän kuin yksi  pro -
sentti  BKT:stä vuosina 2010 –2013.
Ranskan olisi parannettava yleistä kilpailukehystä painottaen 
erityisesti verkkotoimialoja , uudistettava edelleen eläkejärjestel -
mää, nykyaikaistettava työsuhdeturvaa ja tehostettava elini -
käistä oppimista mahdollisen BKT:n kasvun parantamiseksi .Ranskan olisi uudistettava eläkejärjestelmää edelleen 
suunnitelman mukaisesti, mikä edistäisi julkisen talouden 
kestävyyttä pitkällä aikavälillä.
Ranska
18.6.2013Ranska viranomaisten olisi raportoitava edistymisestä näiden 
suositusten toteuttamisessa vähintään kuuden kuukauden 
välein sekä vakausohjelmien erillisessä luvussa, kunnes 
liiallinen alijäämä on kokonaan korjattu.Ei mitään.
Saksa
30.11.2009Neuvosto kehottaa Saksan viranomaisia toteuttamaan uudistuksia 
mahdollisen BKT:n kasvun lisäämiseksi. Tähän sisältyvät (...) 
uudistukset, joilla parannetaan palvelukilpailun kehystä ja 
edistetään alhaisen ammattitaidon omaavien pitkäaikais -
työttömien integroitumista työmarkkinoille joustoturvaa 
koskevan lähestymistavan avulla, jossa yhdistetään ammatti -
taidon parempi saanti ja paremmat kannusteet työntekoon.Neuvosto kehottaa Saksan viranomaisia toteuttamaan 
uudistuksia mahdollisen BKT:n kasvun lisäämiseksi.
Italia
30.11.2009Italian viranomaisten olisi varmistettava, että keskimääräisten 
vuotuisten julkisen talouden toimien osuus on 0,5 prosenttia BKT:stä 
vuosina 2010 –2012.Italian viranomaisten olisi varmistettava, että keskimää -
räisten vuotuisten julkisen talouden toimien osuus on 
vähintään  0,5 prosenttia BKT:stä vuosina 2010 –2012.
Italian viranomaisia kehotetaan myös tehostamaan toimia 
kilpailun vahvistamiseksi tuote- ja palvelumarkkinoilla, 
yksinkertaistamaan lainsäädäntöä, vähentämään hallinnol -
lista rasitusta hallinnon kaikilla tasoilla sekä parantamaan 
työmarkkinoiden toimivuutta ja koulutusjärjestelmän 
tehokkuutta, tuloksia ja normeja ”joustoturvaa” koskevan 
lähestymistavan yhteydessä ottaen huomioon myös alueellis -
ten erojen parantamisen.Ei mitään.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
101 Liitteet Liite VIIISuunniteltujen rakenneuudistusten toteutus
2011 2012 2013
RANSKA
Maakohtainen suositus 1 Toteutettu osittain Jonkin verran edistystäJonkin verran edistystä / rajallista 
edistystä / jonkin verran edistystä
Maakohtainen suositus 2 Toteutettu osittain Jonkin verran edistystäJonkin verran edistystä / jonkin verran 
edistystä / jonkin verran edistystä
Maakohtainen suositus 3 Toteutettu osittain Jonkin verran edistystäJonkin verran edistystä / jonkin verran 
edistystä / jonkin verran edistystä
Maakohtainen suositus 4 Toteutettu osittain Huomattavaa edistystäRajallista edistystä / rajallista edistystä / 
jonkin verran edistystä
Maakohtainen suositus 5 Toteutettu osittain Rajallista edistystäEi edistystä / ei edistystä / jonkin verran 
edistystä
ITALIA
Maakohtainen suositus 1 Toteutettu osittain Jonkin verran edistystä Rajallista edistystä
Maakohtainen suositus 2 Toteutettu osittain Käsitelty kaikki / jonkin verran edistystä Rajallista edistystä
Maakohtainen suositus 3 Toteutettu osittain Jonkin verran edistystä Jonkin verran edistystä
Maakohtainen suositus 4 Toteutettu osittain Jonkin verran edistystä Rajallista edistystä
Maakohtainen suositus 5 Toteutettu osittain Rajallista edistystä Rajallista edistystä
Maakohtainen suositus 6 Toteutettu osittain Jonkin verran edistystä Rajallista edistystä
MALTA
Maakohtainen suositus 1 Toteutettu osittain Ei ole toteutettu Jonkin verran edistystä
Maakohtainen suositus 2 Ei ole toteutettu Ei edistystä Rajallista edistystä
Maakohtainen suositus 3 Toteutettu osittain Jonkin verran edistystä Jonkin verran edistystä
Maakohtainen suositus 4 Ei ole toteutettu Ei edistystä Rajallista edistystä
Maakohtainen suositus 5 Toteutettu osittain Rajallista edistystä Jonkin verran edistystä
Maakohtainen suositus 6 Jonkin verran edistystä
SAKSA
Maakohtainen suositus 1 Toteutettu osittain
Maakohtainen suositus 2 Toteutettu osittain
Maakohtainen suositus 3 Toteutettu osittain
Maakohtainen suositus 4 Toteutettu osittain
102 Liitteet Liite VIII2011 2012 2013
KYPROS
Maakohtainen suositus 1 Toteutettu osittain Toteutettu osittain
Maakohtainen suositus 2 Toteutettu osittain Toteutettu osittain
Maakohtainen suositus 3 Toteutettu osittain Toteutettu osittain
Maakohtainen suositus 4 Toteutettu osittain Toteutettu osittain
Maakohtainen suositus 5 Toteutettu osittain Toteutettu osittain
Maakohtainen suositus 6 Toteutettu osittain Toteutettu osittain
Maakohtainen suositus 7 Toteutettu osittain Toteutettu osittain
TŠEKKI
Maakohtainen suositus 1Kaikki toteutettu / ei kaikilta osin 
käsiteltyJonkin verran edistystä Jonkin verran edistystä
Maakohtainen suositus 2 Toteutettu osittain Ei edistystä Rajallista edistystä
Maakohtainen suositus 3 Toteutettu osittain Rajallista edistystä Ei edistystä
Maakohtainen suositus 4 Toteutettu osittain Jonkin verran edistystä Rajallista edistystä
Maakohtainen suositus 5 Toteutettu osittain Jonkin verran edistystä Rajallista edistystä
Maakohtainen suositus 6 Toteutettu osittain Rajallista edistystä Rajallista edistystä
Maakohtainen suositus 7 Rajallista edistystä
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin, perustuu komission suorittamiin vakausohjelmien ja kansallisten uudistusohjelmien arviointeihin.
103 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
V
Tietojen laadunarviointia sekä finanssipolitiikan sääntöjen noudattamisen analysointia ja arviointia varten on otettu 
käyttöön yksityiskohtaiset menettelyt ja ohjeet. Komissio haluaa painottaa, että jäsenvaltioiden liiallisia alijäämiä 
koskevaan menettelyyn liittyvien tietojen raportoimista on parannettu huomattavasti vuodesta 2005. Kyselylomak -
keet, joissa on runsaasti yksityiskohtaisia lisätietoja, täydentävät jäsenvaltioiden pakollista liiallisia alijäämiä koske -
van menettelyn raportointia ja tukevat komission tekemää tietojen laadunarviointia.
Komissio on eri mieltä riittämätöntä palautetta ja puutteellista dokumentointia koskevista päätelmistä, koska olen -
naiset tiedot on arvioitu asianmukaisesti ja dokumentointi on parantunut viime vuosina huomattavasti.
Talous- ja rahoituskomitea (TRK) laatii neuvoston suositukset ja päätökset, joilla vakaus- ja kasvusopimus pannaan 
täytäntöön. Komissio raportoi TRK:lle systemaattisesti vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanosta ja erityisesti 
liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä. TRK:lle annettujen raporttien lisäksi julkisesti saatavilla olevissa laki -
teksteissä ja niihin liittyvissä komission yksiköiden valmisteluasiakirjoissa on paljon lisätietoja ja selvityksiä liiallisia 
alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvistä päätöksistä. TRK:n jäseniä ovat kaikkien jäsenvaltioiden, Euroopan 
komission ja Euroopan keskuspankin edustajat. Kaikista TRK:n kokouksista pidetään pöytäkirjaa, johon kirjataan 
tiedot komitean työstä nykyisiä ja tulevia tarkoituksia varten. Pöytäkirjassa esitetään yhteenveto jäsenten käymistä 
keskusteluista, ja siihen kirjataan tehdyt päätökset. Sihteeristö laatii kokouksen jälkeen pöytäkirjaluonnoksen, joka 
lähetetään jäsenille kommentointia varten. Pöytäkirja hyväksytään TRK:n seuraavassa kokouksessa. Jäsenet voivat 
tehdä kokousten aikana muistiinpanoja omaan käyttöönsä, mutta julkaisemattomien tietojen julkaiseminen ilman 
lupaa on kiellettyä.
Sen jälkeen kun TRK on antanut tukensa vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskeville neuvoston asiakir -
jaluonnoksille, TRK:n sihteeristö toimittaa ne neuvoston sihteeristölle. Neuvoston suositukset ja päätökset hyväksyy 
talous- ja rahoitusasioiden neuvosto (Ecofin). Asiaankuuluva Euroopan komission jäsen osallistuu Ecofinin kokouk -
siin. Kaikista Ecofinin kokouksista laaditaan myös pöytäkirja.
VI
Komissio katsoo, että avoimuus on lisääntynyt viime aikoina huomattavasti. Komissio ei kuitenkaan myönnä, ettei -
vät tiedot olisi olleet yleensä saatavilla.
Komissio on päin vastoin täysin sitoutunut avoimuuteen. Se julkaisee tilastoihin liittyen neuvoja ja ohjeita, jos se 
ei ole neuvoston asetuksessa (EY) N:o 479/2009 vahvistettujen tilastosalaisuutta koskevien säännösten vastaista. 
Komission lähestymistapaan kuuluu Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä, joka perustuu selvästi sääntöi -
hin, eikä komissio poikkea vakiintuneista menettelyistä. Perinpohjaisen harkinnan soveltaminen sääntöjen mukai -
sesti pelkästään mekaanisen lähestymistavan soveltamisen sijasta on kuitenkin komission perustehtävä ja ainoa 
keino ottaa huomioon jäsenvaltioiden ja käsiteltävänä olevien asioiden moninaisuus.
EU:n finanssipoliittista kehystä on muutettu viime vuosina useita kertoja täydentävien sääntöjen käyttöön ottami -
seksi, vaatimustenmukaisuusmekanismien vahvistamiseksi ja jäsenvaltioiden sitoutumisen lisäämiseksi.
Komission vastaus 104
Lainsäädäntömuutosten oli oltava käytännössä teknisesti toteutettavissa. Sen vuoksi oli hyväksyttävä menetelmiä ja 
luokituksia, joita hyödynnettiin arvioitaessa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamista. Tämä prosessi 
toteutettiin käymällä laajoja keskusteluja talous- ja rahoituskomiteassa (TRK) ja neuvoston muissa toimivaltaisissa 
elimissä. Keskustelujen tueksi annettiin selittäviä huomautuksia. Valvontakehyksen monimutkaistuminen edellytti 
lisäselityksiä avoimuuden hengessä.
Tämän vuoksi komission verkkosivustossa julkisesti saatavilla olevassa vakaus- ja kasvusopimuksen käsikirjassa on 
yhteenveto kaikista tarkistetun kehyksen täytäntöönpanoon liittyvistä lähestymistavoista. Käsikirjaa päivitetään nyt 
vuosittain 21. lokakuuta 2015 talous- ja rahaliiton viimeistelystä annetun komission tiedonannon mukaisesti.
Lisätäkseen avoimuutta edelleen komissio on keväästä 2014 lähtien antanut jäsenvaltioille kaikki tiedot, joita tar -
vitaan vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien laskelmien toistamiseen sekä ennaltaehkäisevän osion että 
korjaavan osion osalta. Tietoihin kuuluu muun muassa yksityiskohtaisia Excel-laskentataulukoita, joissa on vaihekoh -
taisia laskelmia. Komissio on keväästä 2014 lähtien julkaissut kaikki kootut tiedot harkinnanvaraisten toimenpiteiden 
vaikutuksista ja kertaluonteisten toimenpiteiden tasosta. Komissio on myös edistynyt edelleen talous- ja raha-asioi -
den neuvoston (Ecofin) kesäkuussa 2014 antamien päätelmien mukaisesti jakamalla jäsenvaltioiden kanssa tulokset 
keskeisistä yksittäisistä verotustoimenpiteistä, jotka on sisällytetty liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn osallis -
tuville jäsenvaltioille tarkoitettuun alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan keväästä 2015 lähtien.
Lisäksi komissio on julkaissut tärkeimmistä toimenpiteistä yksityiskohtaisia tietoja komission yksiköiden valmis -
teluasiakirjoissa, jotka liittyvät uusiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksiin. Näihin tietoihin kuuluu 
muun muassa keskeisten muuttujien ennuste perusskenaarion julkisen talouden vakauttamistoimien laskemista 
varten (esimerkiksi vertailukohta, johon tulevia ennusteita verrataan sekä alhaalta ylöspäin että ylhäältä alaspäin 
suuntautuvan lähestymistavan laskemiseksi).
VII
Rakenteellisten uudistusten toteuttamisen osalta komissio haluaa selventää, että vaikka tarkoituksenmukaisilla 
rakenteellisilla uudistuksilla voi olla keskeinen tehtävä liiallisten alijäämien poistamisessa, niiden toteuttaminen ei 
ole oikeudellisesti merkityksellinen tekijä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn keskeyttämisessä.
Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvässä lainsäädännössä painopiste on sen vaikutuksessa julkiseen 
talouteen, ja näin ollen asiaankuuluvassa lainsäädännössä ei ole nimenomaista rakenteellisten uudistusten täy -
täntöönpanon valvontaa koskevaa säännöstä. Onkin tärkeää todeta uudelleen, että liiallisia alijäämiä koskevaan 
menettelyyn kuuluvien tuloksellisten toimien arvioinnissa keskitytään vaadittujen julkisen talouden sopeutus -
ten toteuttamiseen, eikä rakenteellisten uudistusten arviointi vaikuta siihen. Rakenteellisten uudistusten, myös 
talouskumppanuusohjelmaan kuuluvien, toteuttamista seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson 
yhteydessä muun muassa makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn avulla. Toukokuun 21 päivänä 2013 
annetun asetuksen (EU) N:o 473/2013 9 artiklassa ei kuitenkaan säädetä erityisistä toimista tapauksissa, joissa raken -
teellisten uudistusten toteuttaminen olisi puutteellista siihen nähden, mitä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
analyysissä on suositeltu. Liiallisen epätasapainon vuoksi erityisen seurannan kohteena olevissa maissa seurataan 
kuitenkin uudistusten toteuttamista liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä.
Kun komissio arvioi, käynnistetäänkö tietyn jäsenvaltion tapauksessa liiallisia alijäämiä koskeva menettely, se ana -
lysoi huolellisesti kaikkia merkityksellisiä keskipitkän aikavälin kehitystekijöitä, jotka liittyvät taloustilanteeseen, 
julkisen talouden rahoitusasemaan ja velka-asemaan. Näihin ”merkityksellisiin tekijöihin” sisältyy rakenteellisten 
uudistusten toteuttaminen talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, esimerkiksi osana liiallista 
epätasapainoa koskevaa menettelyä. Komissio katsoo, että rakenteellisten uudistusten toteuttamatta jättäminen on 
raskauttava merkityksellinen tekijä.
Komission vastaus 105
Komissio on eri mieltä siitä, että liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä ylikorostettaisiin alijäämäulottuvuutta 
velan kustannuksella. Erityisesti talouspolitiikan ohjauspakettina (six-pack) tunnetun vuoden 2011 uudistuksen 
jälkeen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn käynnistäjänä on ollut se, että ylitetään velkaraja, joka on 60 prosent -
tia suhteessa BKT:hen. Komissio avasi Maltaa koskevan velkaperusteisen (ja alijäämäperusteisen) liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn vuonna 2013. Malta irtautui menettelystä onnistuneesti vuonna 2015. Samaan aikaan velan 
pieneneminen riittävän nopeasti alettiin ottaa huomioon velan supistumisen vertailuarvon kautta. Sitä arvioidaan 
nyt osana komission suorittamaa jäsenvaltioiden julkisen talouden rahoitusaseman säännöllistä seurantaa.
VIII
Komissio on sitoutunut jäsenvaltioiden yhdenvertaiseen kohteluun. Jos tässä suhteessa on havaittu puutteita, 
komissio on ryhtynyt toimiin sen varmistamiseksi, että sääntöjä sovelletaan johdonmukaisesti, ja aikoo tehdä niin 
jatkossakin.
Komissio on lisännyt avoimuutta huomattavasti vuodesta 2005. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietoihin ja 
menetelmiin liittyvien kysymysten osalta voidaan todeta, että komissio julkaisee kaikki käyntiraportit, kahdenväliset 
neuvot jäsenvaltioille ja muut merkitykselliset tiedot.
Komissio tunnustaa, että julkisen talouden valvontaprosessin avoimuudessa on ollut puutteita joitakin vuosia sit -
ten, mutta painottaa, että näitä puutteita on viime vuosina määrätietoisesti korjattu edellä mainituilla toimilla (ks. 
komission vastaus kohtaan VI), kuten tarjoamalla tarkempia tietoja ja kokoamalla etukäteen keskeiset käsitteet ja 
menetelmät.
IX a)
Komissio hyväksyy samankaltaiset (mutta ei täsmälleen samoja) suositukset, jotka on esitetty kertomuksen koh -
dassa ”Päätelmät ja suositukset” (suositukset 1–4).
IX a) i)
Komissio katsoo, että nykyiset laadunarviointimenettelyt ovat tarkoituksenmukaiset. Se pyrkii edelleen dokumen -
toimaan tämän työn paremmin.
IX a) ii)
Komissio katsoo, että valvontajärjestelmiä arvioidaan konsultointikäyntien aikana ja erityisissä kyselylomakkeissa.
IX a) iii)
Komissio katsoo, että paikalla tehtävät tarkastukset ovat tehokkaita (vastaavat tarkoitustaan), ja haluaa muistuttaa 
siitä, että laajoja tarkastuksia tehdään myös sisäisesti. Tämä suositus ei olisi varojen suhteen neutraali.
IX b) i)
Komissio hyväksyy suosituksen vain osittain. Avoimuus on jo lisääntynyt viime vuosina saavutettujen merkittävien 
ja tehokkaiden tulosten ansiosta. Tässä on onnistuttu koontamalla käsitteitä ja menetelmiä, joita käytetään liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn noudattamisen arvioinnissa, ja antamalla jäsenvaltioiden käyttöön kaikki arviointien 
perustana olevat laskelmat. Riippumatonta vahvistusprosessia lujitetaan hiljattain perustetulla Euroopan finanssipo -
liittisella komitealla, joka on toiminnallisesti riippumaton elin. Komiteaan kuuluu viisi asiantuntijaa, joiden tehtävänä 
on arvioida päätösten horisontaalista johdonmukaisuutta ja julkisen talouden valvonnan täytäntöönpanoa.
Komission vastaus 106
IX b) ii)
Komissio hyväksyy suosituksen. Kuten komission vastauksessa kohtaan VII todetaan, vuoden 2011 lainsäädän -
töuudistuksessa, josta käytetään nimitystä talouspolitiikan ohjauspaketti, toiminnan painopistettä on siirretty 
entistä enemmän velkatasoihin. Sen seurauksena liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn käynnistäjäksi on asetettu 
60 prosentin velkarajan rikkominen. Käytännössä komissio avasi velkaperusteisen (ja alijäämäperusteisen) liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn Maltan osalta vuonna 2013. Malta irtautui menettelystä onnistuneesti vuonna 2015. 
Samanaikaisesti velan pienenemistä riittävän nopeasti koskeva käsite otettiin käyttöön velan supistumisen vertailu -
arvon kautta, ja sitä arvioidaan nyt osana komission suorittamaa jäsenvaltioiden julkisen talouden rahoitusaseman 
säännöllistä seurantaa.
IX b) iii)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain. Kuten vastauksessa kohtaan VII todetaan, rakenteellisten uudistusten, myös 
talouskumppanuusohjelmaan kuuluvien, toteuttamista seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson 
yhteydessä muun muassa makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn avulla. Toukokuun 21 päivänä 2013 
annetun asetuksen (EU) N:o 473/2013 9 artiklassa ei säädetä erityisistä toimista tapauksissa, joissa rakenteellisten 
uudistusten toteuttaminen on puutteellista liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn analyysissä annettuun suosi -
tukseen nähden. Liiallisen epätasapainon vuoksi erityisen seurannan kohteena olevissa maissa seurataan kuitenkin 
uudistusten toteuttamista liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä. Komissio katsoo käyttävänsä jo 
kaikkia lainsäädännön mukaisia valtuuksiaan.
IX b) iv)
Komissio hyväksyy osittain jäsenvaltioiden raportointiin liittyviä velvollisuuksiaan koskevan suosituksen, koska 
rikkomismenettelyn käyttöä olisi arvioitava liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suhteen.
IX b) v)
Komissio ei hyväksy suositusta, koska liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tehostamista ja seuraamusten mää -
räämistä ohjaavat selvät oikeudelliset säännöt ja prosessit, joita komission on noudatettava. Komissio suosittelee 
edelleen neuvostolle, että se määräisi tarvittaessa seuraamuksia lainsäädännön mukaisesti.
Johdanto
10
Eurostatin arviointien kuvaus on tosiasiassa monimutkaisempi. Eurostatin arvioinnit sisältävät myös muita välineitä 
ja vaiheita, kuten sisäisen johdonmukaisuuden ja uskottavuuden tarkastukset (sekä liiallisia alijäämiä koskevaan 
menettelyyn liittyviin tietoihin kohdistettavat että niiden ja julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien tietojen 
väliset) ja neljännesvuosittaisten tietojen tarkastukset.
16
Neuvosto asettaa monivuotisille liiallisia alijäämiä koskeville menettelyille vuotuiset finanssipoliittiset tavoitteet, ja 
komissio voi antaa niihin liittyviä suosituksia. Talouspolitiikan ohjauspaketti ja budjettikuripaketti sisältävät erityisiä 
keskipitkän aikavälin finanssipoliittista suunnittelua koskevia vaatimuksia, jotka liittyvät rakenteellisiin finanssipo -
liittisiin toimenpiteisiin. Erityisesti julkisen talouden kehyksiä koskevan direktiivin (osa talouspolitiikan ohjauspaket -
tia) V luvussa asetetaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksiä koskevat vaatimukset, joita ovat esimerkiksi 
monivuotisten tavoitteiden asettaminen finanssipoliittisia kokonaissuureita koskeville menettelyille, keskipitkän 
aikavälin poliittiset ennusteet ja pitkän aikavälin vaikutusten arviointi, ja varmistetaan samalla vuotuisten talousar -
vioiden ja monivuotisten lukujen välinen johdonmukaisuus. Budjettikuripaketissa vaaditaan myös riippumattomiin 
ennusteisiin perustuvien kansallisten keskipitkän aikavälin finanssipoliittisten suunnitelmien esittämistä.
Komission vastaus 107
20
Komissio toteaa, että jäsenvaltioiden velvollisuutena on raportoida myös suunnitelluista ja/tai hyväksytyistä toi -
menpiteistä sekä finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteensa kehittymisestä.
Huomautukset
Vastaus kohdan 32 yläpuolella olevaan otsikkoon
Kehystä on muutettu viime vuosina useita kertoja liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien tietojen 
laadun parantamiseksi, täydentävien sääntöjen käyttöön ottamiseksi, vaatimustenmukaisuusmekanismien vahvis -
tamiseksi ja jäsenvaltioiden sitoutumisen lisäämiseksi. Näin ollen EU:n julkista taloutta koskeva valvontakehys on 
muuttunut aiempaa monimutkaisemmaksi. Tämä monimutkaisuus johtuu osin siitä, että kehyksen halutaan vastaa -
van paremmin talouden todellista tilannetta.
Lainsäädäntömuutosten oli oltava teknisesti toteutettavissa. Sen vuoksi oli hyväksyttävä menetelmiä ja luokituksia, 
joita hyödynnettiin arvioitaessa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamista. Tämä prosessi toteutettiin 
käymällä laajoja keskusteluja talous- ja rahoituskomiteassa (TRK) ja neuvoston muissa toimivaltaisissa elimissä. Kes -
kustelujen tueksi annettiin selittäviä huomautuksia. Valvontakehyksen monimutkaistuminen edellytti lisäselityksiä 
avoimuuden hengessä.
Tämän vuoksi komission verkkosivustossa julkisesti saatavilla olevassa vakaus- ja kasvusopimuksen käsikirjassa on 
yhteenveto kaikista tarkistetun kehyksen täytäntöönpanoon liittyvistä lähestymistavoista. Käsikirjaa päivitetään nyt 
vuosittain 21. lokakuuta 2015 talous- ja rahaliiton viimeistelystä annetun komission tiedonannon mukaisesti.
Lisätäkseen avoimuutta edelleen komissio on keväästä 2014 lähtien antanut jäsenvaltioille kaikki tiedot, joita tar -
vitaan vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien laskelmien toistamiseen sekä ennaltaehkäisevän osion että 
korjaavan osion osalta. Tietoihin kuuluu muun muassa yksityiskohtaisia Excel-laskentataulukoita, joissa on vaihekoh -
taisia laskelmia. Komissio on keväästä 2014 lähtien julkaissut kaikki kootut tiedot harkinnanvaraisten toimenpiteiden 
vaikutuksista ja kertaluonteisten toimenpiteiden tasosta. Komissio on myös edistynyt edelleen talous- ja raha-asioi -
den neuvoston (Ecofin) kesäkuussa 2014 antamien päätelmien mukaisesti jakamalla jäsenvaltioiden kanssa tulokset 
keskeisistä yksittäisistä verotustoimenpiteistä, jotka on sisällytetty liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn osallis -
tuville jäsenvaltioille tarkoitettuun alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan keväästä 2015 lähtien.
Lisäksi komissio on julkaissut tärkeimmistä toimenpiteistä yksityiskohtaisia tietoja komission yksiköiden valmis -
teluasiakirjoissa, jotka liittyvät uusiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksiin. Näihin tietoihin kuuluu 
muun muassa keskeisten muuttujien ennuste perusskenaarion julkisen talouden vakauttamistoimien laskemista 
varten (esimerkiksi vertailukohta, johon tulevia ennusteita verrataan sekä alhaalta ylöspäin että ylhäältä alaspäin 
suuntautuvan lähestymistavan laskemiseksi).
Komission vastaus 108
35
Komissio haluaa korostaa, että kaikki asiaankuuluvat asiakirjat, kuten vakaus- ja kasvusopimusta koskevat käytänne -
säännöt ja käsikirja sekä vakaus- ja kasvusopimuksen toimintaa koskevat käytännesäännöt ja muut asiaankuuluvat 
selittävät asiakirjat ovat saatavilla talouden ja rahoituksen pääosaston verkkosivustolla seuraavassa osoitteessa: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm .
41
Komissio korostaa, että prosessi on jo täysin avoin kaikille asiaankuuluville jäsenvaltioille. Komission yksiköt antavat 
tarvittavat tiedot ennusteiden oletuksista.
42
Asiakirjat, erityisesti maakohtaisten yhteystoimistojen oletuksia sisältävät (jotka on erotettava edellä mainituista 
yleisistä ulkoisista oletuksista), ovat kiistatta monimutkaisia, mutta niissä on viime vuosina tapahtunut huomattavaa 
parannusta ja ne ovat hyvien käytäntöjen mukaisia.
45
Komissio korostaa, että ennusteiden perustana olevat oletukset kuvataan kannanotossa, joka laaditaan kunkin 
ennustekierroksen alussa. Oletukset päivitetään sitten ennen jokaista myöhempää ennusteiden tallennusta ja jul -
kaistaan jokaisessa ennusteessa. Komission säännöllisten ennusteiden laatimisen aikana pidetään useita kokouksia, 
joihin osallistuu maakohtaisten yhteystoimistojen virkailijoita, monialaisten yksiköiden asiantuntijoita ja ylin johto. 
Keskustelu ennusteiden perustana olevista oletuksista on kokousten keskeinen osa.
48
Eurostat katsoo, että laatuarvioinnit on tehty yhdenmukaisella tavalla. Sisäinen tarkastus perustuu EKT 2010:een ja 
julkisyhteisöjen alijäämää ja velkaa käsittelevään käsikirjaan (”Manual on Government Deficit and Debt”).
Lisäksi Eurostatin arviointien yhdenmukaisuus varmistetaan täsmällisillä ja erittäin keskitetyillä sisäisillä menette -
lyillä. Niihin kuuluvat menettelyt, joissa analysoidaan menetelmäkysymyksiä, kuten menetelmiä koskevia sisäisiä 
kokouksia, virallista neuvonantoa tai liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien käyntien tuloksia, ja teh -
dään niitä koskevia päätöksiä.
Laatikko 2 – Ensimmäinen luetelmakohta
Komission arviointi perustuu aina systemaattisesti näyttöön. Näyttö voi olla erimuotoista, kuten jäsenvaltion 
toimittamia tiettyä asiaa koskevia asiakirjoja, konsultointikäyntien aikana käytyjä keskusteluja tai jäsenvaltioiden 
kanssa käytävän säännöllisen ja jatkuvan tiedonvaihdon yhteydessä saatuja lisäselvityksiä. Lisäksi tärkeimmät asiat 
on dokumentoitu liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kuvauksissa. Luokitusta koskevat kysymykset selvitetään 
kattavassa arviointiprosessissa.
Laatikko 2 – Neljäs luetelmakohta
Eurostat ei tee vastaavuustaulukoista järjestelmällistä tai tarkkaa analyysiä liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä 
varten. Vastaavuustaulukoissa on tiedot kaikista EKT-tietojen lähettämisohjelmassa raportoitujen julkisyhteisöjen 
rahoitustilastojen sisältämistä taloustoimista, eivätkä ne ole yleensä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietojen 
kannalta olennaisia. Eurostat voi tarvittaessa etsiä selvennystä vastaavuustaulukosta.
Komission vastaus 109
49
Komissio saa pakolliset tiedot, joiden se katsoo olevan laadunvarmistuksen kannalta välttämättömiä. Teknisistä 
syistä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn taulukot eivät välttämättä ole aivan täydellisiä, mikä on yleensä kysei -
sen maan tietolähteiden ja keruujärjestelmän vuoksi perusteltua ja esitetty liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 
kuvauksessa. Esimerkiksi vuoden N–1 kevään tiedot ilmoitetaan ensimmäisen kerran keväällä, mutta kaikki tietoläh -
teet eivät välttämättä ole silloin käytettävissä, joten arvioita tarvitaan.
50
Komissio soveltaa sääntöjä ja suuntaviivoja johdonmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio korostaa, että julkis -
yhteisöjen rajaaminen on oikeudellisen kehyksen mukaista. EKT:ssä ja sen tukena olevassa julkisen talouden alijää -
mää ja valtion velkaa käsittelevässä käsikirjassa määritellään sektoriluokituksen kriteerit ja esitetään hyvin yksityis -
kohtainen päätöksentekomalli (jota sovelletaan johdonmukaisesti).
Lisäksi Eurostatilla on julkisyhteisöjen rajaamisen tarkastamista varten käytettävissään julkishallinnon yksiköiden 
rekisteri, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kuvaus, julkisyhteisöjen ulkopuolelle luokitelluille mutta niiden val -
vomille yksiköille esitettävä kyselylomake (käytettävissä vuodesta 2011) ja uudelleenluokitusta koskevat asiakirjat, 
joita on pyydetty ennen liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyviä käyntejä.
Julkisyhteisöjen rajaaminen on myös yksi keskeisistä aiheista kullakin liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liit -
tyvällä käynnillä, joten sitä käsitellään käynnin tuloksien yhteydessä.
Nämä tiedot ovat ajan tasalla, koska kaikki jäsenvaltiot ovat velvollisia antamaan vuosittain luettelon julkishallinnon 
valvonnassa olevista yksiköistä sekä tiedon niiden NACE-luokituksesta ja vastuista. Niistä yksiköistä, joilla on eniten 
velkaa, on ilmoitettava myös viimeisimmän markkina-/markkinaton-testauksen tulokset.
Liitettä III koskevat huomautukset ovat jäljempänä.
51
Komissio varmistaa, että jäsenvaltiot soveltavat EKT:tä. Tämän vuoksi sekä yhdenmukaisen käsittelyn varmista -
miseksi kaikissa tapauksissa ja jäsenvaltioissa ja mahdollisten tulkinnan aiheuttamien puutteiden poistamiseksi 
Eurostat on antanut ohjeita julkisen talouden alijäämää ja valtion velkaa käsittelevässä käsikirjassa. Komissio haluaa 
selventää, että Eurostat ja sen pääjohtaja ovat yksin vastuussa tilastoja koskevista päätöksistä asetuksen (EY) 
N:o 223/2009 mukaisesti.
Komissio katsoo, että julkisten yksikköjen analysoinnissa ja luokittelussa sovellettujen ajanjaksojen erot ovat paitsi 
perusteltuja myös välttämättömiä, koska yksiköiden oikeudelliset, hallinnolliset ja liiketoiminnalliset järjestelyt ovat 
erilaisia.
Komission vastaus 110
Laatikko 3 – Ensimmäinen luetelmakohta
Eurostat on sopinut rekisterien kattavuuden ja kunkin yksittäisen yksikön analysoinnin osalta poikkeuksellisesti, 
että jäsenvaltioissa, joissa on tuhansia (tai kymmeniä tuhansia) paikallishallinnon tason pieniä yksiköitä, markkina-/
markkinaton-testaus voidaan tehdä ryhmätasolla. Suurista ja monimutkaisista yksiköistä tehdään yksityiskohtainen 
analyysi yksikkötasolla (ei ryhminä). Eurostat on myös sopinut varovaisesta lähestymistavasta eräässä toisessa jäsen -
valtiossa. Se on kustannustehokkain lähestymistapa, kun sekä kansallisten tilastolaitosten että Eurostatin resurssit 
ovat rajalliset.
Eurostat ei voi tarkastaa jäsenvaltioiden kaikkia yksiköitä erikseen. Eurostat tarkastaa vuosittain tiedot, jotka anne -
taan julkisyhteisöjen ulkopuolelle luokitelluille mutta niiden valvomille yksiköille esitettävässä kyselylomakkeessa, 
sekä kaiken muun saatavilla olevan aineiston.
Lisäksi Eurostat sopii myös uudelleenluokittelusta vertailuarvon tarkastuksissa, jos sillä ei ole vaikutusta alijäämä- ja 
velkatietoihin tai sen vaikutus on vähäinen.
Laatikko 3 – Toinen luetelmakohta
Komissio katsoo, että annetuissa esimerkeissä on noudatettu EKT 95 -järjestelmän sääntöjä.
Kun katsotaan vain kohdan ensimmäistä esimerkkiä (koskee kuitenkin kaikkia esimerkkejä), liitteessä III todetaan 
näin:
”Yksi jäsenvaltio luokitteli rahoitusmarkkinoiden valvontayksikön, joka on institutionaalinen yksikkö, julkisyhtei -
söjen sektoriin kuuluvaksi. EKT 95:n mukaan tällaiset yksiköt olisi luokiteltava julkisyhteisöjen ulkopuolelle (rahoi -
tuslaitossektorin rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavina laitoksina). Muut jäsenvaltiot luokittelivat nämä 
institutionaaliset yksiköt asianmukaisesti julkisyhteisöjen ulkopuolelle.”
Rahoitusmarkkinoiden valvontayksiköt voidaan kuitenkin luokitella julkisyhteisöiksi. Myös jäsenvaltioiden asiantun -
tijoiden ja Eurostatin sopima menettely voidaan kyseenalaistaa.
Laatikko 3 – Kolmas luetelmakohta
Eurostat suosittelee, että jäsenvaltiot analysoivat yksiköt ja luokittelevat ne uudelleen joka vuosi. Tämä koskee tällä 
hetkellä kaikkia yksiköitä, joilla on velkaa enemmän kuin 0,01 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja kaikki jäsenvaltiot 
siirtyvät kohti tiheämpää uudelleenluokituksen aikataulua myös pienten yksiköiden osalta.
Komissio kerää vuosittain julkishallinnon valvomien yksiköiden täytettäväksi annetun kyselylomakkeen ja analysoi 
sen tarkistaakseen, täyttävätkö kaikki yksiköt edelleen 50 prosentin testin.
Komission vastaus 111
53
Komissio valitsee riskianalyysinsä avulla konsultointikäyntiensä kohteena olevat jäsenvaltiot ja aiheet. Korkean riskin 
aiheet ovat aina sisältyneet sekä ennakoivien konsultointikäyntien että vakiomuotoisten konsultointikäyntien ohjel -
maan (joko riskien arvioinnin tai muiden lähteiden perusteella). Käyntien ohjelmaan kuuluvat aina yleiset korkean 
riskin aiheet sekä erityiset riskeihin perustuvat aiheet. Sen jälkeen kun ennakoivat konsultointikäynnit sisällytettiin 
vakiomuotoisiin konsultointikäynteihin, tulosten avulla on tunnistettu riskialueet, joita on sitten käsitelty konsul -
tointikäynnin aikana. Eurostat katsoo, että se on käsitellyt käyntien aikana korkean riskin aiheita (esimerkiksi Ita -
liassa keskusteltiin vuoden 2012 riskinarvioinnin seurauksena kiinteän pääoman bruttomuodostuksen kirjaamisesta 
kassaperusteisesti).
Aiemmin ei ollut perusteita esittää muutosta huomautuksen muodossa, mutta tämä käytäntö on jo muuttunut ja 
huomautukset ovat nyt pakollisia.
Liallisia alijäämiä koskevan menettelyn riskinarviointi on hyvin dokumentoitu koko vuotuisen prosessin ajalta, mutta 
erityisten huomautusten esittäminen kustakin riskinarvioinnin ulottuvuudesta on ollut vapaaehtoista. Eurostat 
on samaa mieltä siitä, että riskitason muutokset edellyttävät tarkempia perusteluja ja huomautuksia kirjallisesti 
esitettynä.
54
Eurostat katsoo, että käyntien pituus riittää tietojen laatua koskevien kysymysten tutkimiseen. Eurostat voi tarvit -
taessa pidentää käyntejä tai suorittaa seurantakäyntejä. Komissio katsoo, että ”aiheiden määrä” on yksi peruste, 
mutta jonkin aiheen monimutkaisuus ja/tai mahdollinen vaikutus liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietoihin 
ovat myös tärkeitä seikkoja.
Komissio korostaa, että konsultointikäynti ei ole erillinen tietojen laatua koskevien kysymysten tutkimisväline. 
Konsultointikäynti on pikemminkin tarkoitettu toimitettujen tietojen laatua koskevien riskien tai mahdollisten ongel -
mien havaitsemiseen  (neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009), kun taas tietoja arvioidaan kaksi kertaa vuodessa eli 
huhtikuussa ja lokakuussa. Kaikkia konsultointikäyntejä seurataan ja täydennetään säännöllisillä arvioinneilla ja 
päinvastoin.
55
Institutionaaliset järjestelyt sekä valvontajärjestelmät ovat kuuluneet sekä ennakoivien että vakiomuotoisten 
konsultointikäyntien ohjelmiin, ja kaikkien käyntien ohjelmassa on osio näiden aiheiden käsittelyä varten. Lisäksi 
vuonna 2012 otettiin käyttöön nimenomaan näitä aiheita koskeva kyselylomake. Institutionaalisista järjestelyistä 
saadaan lisätietoja tekemällä kansallisten tilastolaitosten, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kuvausten ja kan -
sallisten laitosten allekirjoittamien liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehtyjen yhteisymmärryspöytäkirjojen 
vertaisarviointi.
Komissio voi analysoida, miten tämä asia voitaisiin dokumentoida paremmin tulevaisuudessa.
Komission vastaus 112
56
On syytä tuoda esiin, että tämä tulos on laskettu äärimmäisten tapausten perusteella keskimääräisten sijasta, mikä 
olisi tarkoituksenmukaisempaa (kaavio 6). Nämä ääripäät ovat useimmiten perusteltuja: esimerkiksi Saksan tapauk -
sessa vuonna 2013 Saksaan tehtyyn liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn ennakoivaan konsultointikäyntiin kuului 
kaksi Eurostatin kokousta kansallisten viranomaisten kanssa. Kummankin kokouksen jälkeen kirjattiin muistiin alus -
tavat havainnot ja toimenpiteet, mutta keskeiset päätelmät ja suositukset sisältävä lopullinen yhteinen kertomus 
laadittiin vasta sitten, kun koko kaksiosainen käynti oli saatu päätökseen eli toisen kokouksen jälkeen. Sama perus -
telu koskee Tšekkiä: vuonna 2012 ennakoivaa konsultointikäyntiä koskeva kertomus lähetettiin 14 viikon kuluttua 
mutta julkaistiin vasta 25 viikon kuluttua yhdessä vakiomuotoisen konsultointikäynnin tulosten kanssa.
Toimenpiteistä sovitaan Eurostatin ja jäsenvaltioiden välillä konsultointikäynnin aikana ja sen jälkeen, ja niistä tiedo -
tetaan jäsenvaltiolle käynnin jälkeisellä viikolla (eli hyvin nopeasti). Jäsenvaltiot sitoutuvat niihin sopimalla Eurosta -
tin kanssa sekä niiden sisällöstä että määräajasta. Toimenpiteen luonne ja mahdollinen vaikutus alijäämä- ja velka -
tietoihin määräävät sen, miten asetetaan määräajat, joita seurataan tiiviisti ennen kunkin liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn mukaisen ilmoituksen antamista. Jokaisen käynnin aikana tarkistetaan kesken olevien toimenpiteiden 
luettelo. Joidenkin toimenpiteiden toteuttamiseen kuluu enemmän aikaa kyseisen maan institutionaalisten järjes -
telyjen vuoksi tai siksi, että on otettava käyttöön uusi tiedonkeruujärjestelmä. Toimenpiteet lisätään myös käyntejä 
koskeviin raportteihin, jotka ovat julkisesti saatavilla Eurostatin verkkosivustolla.
Toimenpiteet, jotka vaikuttavat ilmoitettuihin alijäämä- ja velkatietoihin, otetaan huomion laadunarvioinnissa. Jos 
alijäämään ja velkaan olennaisesti vaikuttavia kysymyksiä koskevia toimenpiteitä ei ole saatu päätökseen, se voi 
myös johtaa varauman esittämiseen.
57 b)
Menetelmiä koskevista kysymyksistä keskustellaan jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa säännöllisesti kaksi ker -
taa vuodessa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tilastotyöryhmässä.
Lisäksi Eurostat on toiminut viime vuosina puheenjohtajana julkisen talouden alijäämää ja valtion velkaa käsitte -
levää käsikirjaa varten perustetussa työryhmässä, joka kokoontuu kahdesta kolmeen kertaa vuodessa sopimaan 
käsikirjan päivitetystä versiosta.
58
Eurostatin periaatteena on julkaista kaikki jäsenvaltioille annetut ohjeet. Jos jäsenvaltio kuitenkin vastustaa julkaise -
mista salassapitoon liittyvistä syistä (jos niissä on esimerkiksi yrityksen arkaluonteisia tietoja, koska ohjeet koskevat 
usein tiettyjä tapauksia tai toiminta ei jatku ohjeiden antamisen jälkeen), Eurostat hyväksyy sen.
Eurostat on samaa mieltä tästä huomautuksesta ja on valmis keskustelemaan jäsenvaltioiden kanssa siitä, miten 
annetuista neuvoista tiedotetaan rikkomatta salassapitovelvoitetta. Tämä prosessi on jo aloitettu sisällyttämällä 
neuvoja koskevat tiedot uusimpaan TRK:lle annettuun kertomukseen.
Komission vastaus 113
59
Kyky määrittää kertaluonteiset toimenpiteet oikein vakaus- ja kasvusopimuksen määritelmän mukaisesti on julkisen 
talouden valvonnan kannalta olennaista. Vakaus- ja kasvusopimuksen vuonna 2005 toteutetun uudistuksen jälkeen 
kehitettiin erityisiä ohjeita, kuten ohjeellinen ja avoin luettelo kertaluonteisista toimenpiteistä, jotka julkaistiin 
vuoden 2006 julkista varainhoitoa talous- ja rahaliitossa käsittelevässä raportissa (ks. kertomus julkisesta taloudesta 
EMUssa vuonna 2006: Definition and identification of one-off and temporary measures , kohta II.4.2, joka on saata -
villa seuraavassa verkko-osoitteessa: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf ). 
Komissio on sen jälkeen käyttänyt näitä ohjeita vertailukohteena valvontatoimissaan. Vuoden 2006 ohjeisiin on 
hiljattain lisätty ”ohjaavat periaatteet” ja päivitetty luettelo tyypillisistä esimerkeistä. Nämä päivitetyt ohjeet on jul -
kaistu vuoden 2015 julkista varainhoitoa talous- ja rahaliitossa käsittelevän raportin osassa One-off measures – clas -
sification principles used in fiscal surveillance , kohta II.3 (julkaistu joulukuussa 2015), joka on saatavilla seuraavassa 
verkko-osoitteessa: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf ).
60
Kertaluonteisten toimenpiteiden määritelmä sekä ohjeellinen ja avoin tyypillisten tapausten luettelo on julkaistu 
vuoden 2006 julkista varainhoitoa talous- ja rahaliitossa käsittelevän raportin osassa Definition and identification of 
one-off and temporary measures , kohta II.4.2, joka on saatavilla seuraavassa verkko-osoitteessa: http://ec.europa.
eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf .
Komissio korostaa, että se on hiljattain laajentanut ohjeita ja julkaissut luokitusperiaatteet, joita käytetään ker -
taluonteisten toimenpiteiden tunnistamiseen, sekä ohjeellisen luettelon perustapauksista vuoden 2015 julkista 
varainhoitoa talous- ja rahaliitossa käsittelevän raportin osassa One-off measures – classification principles used in 
fiscal surveillance , kohta II.3 (julkaistu joulukuussa 2015), joka on saatavilla seuraavassa verkko-osoitteessa: http://
ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf .
On kuitenkin syytä korostaa, että tarvitaan aina asiantuntijan arvio, koska kunkin yksittäisen toimenpiteen ominais -
piirteet on tutkittava huolellisesti komission soveltamien luokitusperiaatteiden mukaisesti.
Laatikko 4
Joulukuussa 2015 (tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen) julkaistussa kertomuksessa julkisesta talo -
udesta EMUssa vuonna 2015 osan One-off measures – classification principles used in fiscal surveillance  koh -
dassa II.3 olevan kertaluonteisten toimenpiteiden perustapauksien päivitetyn luettelon mukaan laatikko 4 ei vastaa 
nykytilannetta.
Alijäämää lisäävät toimenpiteet
Komissio korostaa, että tällaisten poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamat julkisen talouden menot ovat pienissä 
maissa yleensä talouden kokoon suhteutettuna suurempia.
Komission vastaus 114
61
Komissio toteaa, että talous- ja kasvusopimuksen yhteisesti sovittuihin sääntöihin sisältyy määräyksiä, joiden tarkoi -
tuksena on auttaa vastaamaan ennakoimattomiin kehityskulkuihin ja odottamattomiin tapahtumiin sekä mukau -
tumaan niihin, jotta ne vastaisivat paremmin talouden todellista tilannetta. Toteuttaminen on määritelty talous- ja 
rahoituskomitean varajäsenille 12. kesäkuuta 2014 laaditussa muistiossa Improving the assessment of effective 
action in the context of the Excessive Deficit Procedure  - a specification of the methodology .
62
Komissio myöntää, että käsitettä ”odottamaton haitallinen taloudellinen tapahtuma” ei ole määritelty etukäteen. 
Talous- ja rahoituskomitean varajäsenille 12. kesäkuuta 2014 annetussa muistiossa Improving the assessment of effe -
ctive action in the context of the Excessive Deficit Procedure  - a specification of the methodology  esitettiin mene -
telmä tehokkaan toiminnan arvioimiseksi, ja siinä selvitettiin, että jos kasvu on liiallisia alijäämiä koskevan menet -
telyn suosituksessa ennustettua alhaisempaa, on tyypillisesti kyse ”odottamattomasta haitallisesta taloudellisesta 
tapahtumasta”.
Tämän vuoksi komissio on eri mieltä tilintarkastustuomioistuimen Ranskaa koskevasta huomautuksesta1.
Neuvosto aloitti Ranskan liiallista alijäämää koskevan menettelyn 27. huhtikuuta 2009, ja sen alkuperäinen määrä -
aika oli vuosi 2012. Määräaikaa pidennettiin 2. joulukuuta 2009 vuoteen 2013 ja 21. kesäkuuta 2013 vuoteen 2015, 
sillä tehokkaita toimia oli toteutettu, mutta silti ilmeni odottamattomia haitallisia taloudellisia tapahtumia, joilla oli 
epäsuotuisia vaikutuksia julkiseen talouteen.
Komissio sovelsi voimassa olevaa oikeudellista kehystä, kuten vuosien 2009, 2013 ja 2015 suosituksissa ja niihin liitty -
vissä komission yksiköiden valmisteluasiakirjoissa kerrotaan.
Vastaus kohdan 63 yläpuolella olevaan otsikkoon
Komissio haluaa painottaa, että tietojen laadunarvioinnin perusta on parantunut huomattavasti, sillä jäsenvalti -
oiden liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietojen raportoimista on paranneltu huomattavasti vuodesta 2005 
lähtien ja täydennetty yksityiskohtaisilla lisätiedoilla.
Komissio on samaa mieltä siitä, että vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon painopiste on perinteisesti ollut 
enemmän alijäämässä kuin velassa. Komissio kuitenkin korostaa, että julkinen bruttovelka ja sen kestävyys on otettu 
aina huomioon olennaisena tekijänä 126 artiklan 3 kohdan mukaisissa kertomuksissa.
Vuoden 2011 lainsäädäntöuudistuksessa, josta käytetään nimitystä talouspolitiikan ohjauspaketti, toiminnan paino -
pistettä on siirretty entistä enemmän velkatasoihin. Se, että ylitetään velan viiteraja, joka on 60 prosenttia suhteessa 
BKT:hen, käynnistää nyt liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn, ja velan riittävän nopean pienentämisen ajatus 
toteutettiin käytännössä ottamalla käyttöön velan supistumisen vertailuarvo. Sitä arvioidaan nyt osana komission 
toteuttamaa jäsenvaltioiden julkisen talouden tilanteen säännöllistä seurantaa.
1 http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm
Komission vastaus 115
64
Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009 muodostaa yleisen kehyksen varaumien esittämiselle jäsenvaltioiden toimit -
tamien toteutuneiden tietojen laadusta ja niiden muuttamiselle. Tämän asetuksen mukaan Eurostat voi käyttää 
näitä valtuuksia, jos on näyttöä siitä, että jäsenvaltioiden toimittamat tiedot eivät ole kirjaussääntöjen ja erityisesti 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn menetelmän mukaisia.
Eurostat esittää varaumia vain poikkeustapauksissa, ja ne ovat perusteltuja vain tiettyjen ehtojen mukaisesti. Euros -
tat käyttää tässä asiassa ammatillista harkintaa. Se, ettei erityistä varaumaa tai muutosta ole esitetty, ei kuitenkaan 
tarkoita sitä, että jäsenvaltion kanssa ei tarvitsisi ratkaista mitään ongelmia, vaan sitä, että Eurostatin mielestä näillä 
ongelmilla ei ole huomattavaa vaikutusta Maastrichtin alijäämä- ja velkakriteereihin. Vaihtoehtona olisi varaumien 
esittäminen kaikille maille jokaisen ilmoituksen yhteydessä, mikä olisi suhteetonta eikä palvelisi tarkoitustaan.
Jäsenvaltiot myös usein mukauttavat tietojaan sen jälkeen, kun Eurostat on esittänyt kysymyksiä selvennysjakson 
aikana. Nämä mukautukset eivät näy lopullisessa lehdistötiedotteessa, koska Eurostat ei ole esittänyt varaumia tai 
muutoksia.
65
Eurostatilla on käytössä menettely, jossa määritellään vaiheet, aikataulu ja kunkin toimijan tehtävä analysoitaessa 
ilmoituksia ennen lehdistötiedotetta. Menettelyyn kuuluvat säännölliset kokoukset ylimmän johdon ja Euroopan 
unionin tilastovastaavana toimivan pääjohtajan kanssa.
Varaumat tai tietojen muutokset perustuvat ammatilliseen harkintaan, jossa käytetään ennen selvennysprosessia ja 
sen aikana käytettävissä olevia laadullisia ja määrällisiä tietoja, ja niitä pohditaan hyvin tarkasti, kuten edellä todet -
tiin. Prosessi perustuu pelkästään tilastoihin, ja Eurostat käyttää tätä tarkoitusta varten saamiaan valtuuksia ilman, 
että jokin komission muu yksikkö tai ulkoinen taho puuttuisi sen toimintaan.
Tietojen myöhemmät tarkastukset ovat osoittaneet, että Eurostatin lähestymistapa varaumiin on periaatteessa 
tehokas ja vaikuttava: suuria yllätyksiä ei ole ilmennyt eli alijäämä- tai velkatietoihin ei ole tarvinnut tehdä merkit -
täviä tarkistuksia, kun ongelma on ollut tiedossa mutta Eurostat on todennut, että varauman esittäminen ei ole 
perusteltua.
Laatikko 5
Tšekki – Ensimmäinen luetelmakohta
Markkina-/markkinaton-testaus on vuodesta 2010 lähtien tehty joka vuosi julkisille yrityksille ja myös voittoa tavoit -
telemattomille yhteisöille, jotka kuuluvat luokkaan S.15. Testin tulokset esitetään Eurostatille julkisyhteisöjen ulko -
puolelle luokiteltuja, mutta niiden valvomia yksiköitä koskevassa kyselylomakkeessa tai julkisyhteisöjen yksiköiden 
luettelossa, joka pyydetään toimittamaan ennen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn konsultointikäyntiä.
Komission vastaus 116
Ranska – Ensimmäinen luetelmakohta
Ydinvoimaloiden käytöstä poiston käsittelystä ja mahdollisista siihen liittyvistä kertakorvauksista keskustellaan 
edelleen (myös EKT 2010:n yhteydessä). Ennen kuin sopimukseen päästään, tällä hetkellä ei ole olemassa erityisiä 
ydinvoimaloiden käytöstä poiston käsittelyä ja kertakorvauksia koskevia ohjeita.
Ranska – Toinen luetelmakohta
Koska Ranskassa on hyvin suuri määrä julkisyhteisöjen yksiköitä (yli 80 000 luokkaan S.13 kuuluvaa yksikköä ja yli 
8 000 julkisyhteisöjen ulkopuolelle luokiteltua mutta julkishallinnon valvomaa yksikköä), Eurostat on sopinut yksi -
köiden ryhmittelystä paikallishallinnon tasolla.
Eurostat ei voi esittää varaumia aiheista, joita koskevia sääntöjä ei ole EKT:ssä tai julkisen talouden alijäämää ja val -
tion velkaa käsittelevässä käsikirjassa.
Saksa – Ensimmäinen luetelmakohta
Vuosina 2011–2013 ei tapahtunut mitään suuria, säännöllisiä yksiköiden luokituksen muutoksia, joilla olisi ollut 
olennaisia vaikutuksia julkisyhteisöjen alijäämä- tai velkasuhteisiin (eli ne olivat lähes tai yli 0,1 prosenttia suhteessa 
BKT:hen). Näin ollen niihin liittyvien tarkistusten laajuus ei olisi vaikuttanut julkisyhteisöjen alijäämä- ja velkasuhtei -
siin, joita koskevat tiedot on koottu julkisen talouden valvontaa varten.
Kaikkien uudelleenluokitusten, jotka oli tehty 1) kertaluonteisten menetelmien tarkistusten, 2) Saksan kansallisen 
tilinpidon vuoden 2011 vertailuarvojen tarkistuksen ja 3) EKT 2010 -järjestelmään siirtymisen yhteydessä ja joiden 
vaikutukset julkisyhteisöjen alijäämä- ja velkalukuihin olivat huomattavia (lähes tai yli 0,1 prosenttia suhteessa  
BKT:hen), koko liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn viiteajanjakson tiedot tarkistettiin asianmukaisesti.
Saksa – Toinen luetelmakohta
Kyseinen seikka vaarantaa tietojen laadun, ja heti kun se huomattiin, Eurostat puuttui siihen neuvoston asetuksessa 
(EY) N:o 479/2009 edellytetyllä tavalla soveltamalla vaiheittaista lähestymistapaa Saksan tilastojärjestelmän moni -
mutkaisuuden ja Saksan julkisyhteisöjen sektorin koon vuoksi.
Komission tiedossa ei ole, että kyseinen riski olisi toteutunut. Eurostat ei ole tietojen arvioinnin perusteella tunnista -
nut mitään asiaan liittyviä laatuongelmia.
Saksan monimutkaisessa tilastojärjestelmässä tilastotietojen säännöllistä keräämistä tukevat oikeudelliset valtuudet 
sekä rajalliset resurssit ja merkittävien – kooltaan pienien – yksittäisten toimintojen asiaankuuluvien menettelyjen 
toteuttamisprosessi valtion ja paikallisella tasolla edellyttää rakenteellista ratkaisua.
Komissio ei katso, että Saksan alijäämätiedoista olisi pitänyt esittää näillä perusteilla varauma, kun otetaan huo -
mioon taloustoimien koko ja se, että tässä vaiheessa ei voida tehdä johtopäätöksiä analyysin tuloksista.
Malta – Ensimmäinen luetelmakohta
Uudistamissopimus, jolla hankkeen laillinen omistajuus siirrettiin Malitalle, allekirjoitettiin 28. joulukuuta 2011 (ja 
sitä muutettiin helmikuussa 2012) eli lokakuussa 2011 annetun liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisen 
ilmoituksen jälkeen. Takaisinvuokraussopimus allekirjoitettiin 26. kesäkuuta 2012 eli myös selvästi lokakuussa 2011 
annetun liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisen ilmoituksen jälkeen.
Huhtikuussa 2012 annetussa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa Maltan kansallinen 
tilastolaitos käsitteli asianmukaisesti kaikkia olennaisia kohtia. Eurostat vahvisti elokuussa 2012 perusteellisen ana -
lyysin jälkeen lähettämässään kirjeessä, että Malita olisi luokiteltava yrityssektoriin kuuluvaksi.
Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei varauman esittäminen ollut tarpeen.
Komission vastaus 117
Italia – Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio (Eurostat) on seurannut tämän asian edistymistä tiiviisti. Italiassa on sovellettu vaiheittaista lähestymista -
paa, johon kuuluvat muun muassa uusien tietolähteiden käyttöönotto ja arvioiden tekeminen.
Laatikko 6
Tilintarkastustuomioistuin viittaa perussopimuksen mukaisten alijäämän ja velan viitearvojen perustana oleviin 
makrotalouden perusoletuksiin. Vaikka makrotaloudelliset olosuhteet voivat muuttua, komissio on silti velvollinen 
toimimaan perussopimuksen ja sitä tukevan sekundäärilainsäädännön määräysten mukaisesti.
Finanssipoliittinen kokonaiskehys on kehittynyt huomattavasti, mikä johtuu erityisesti talouspolitiikan ohjauspa -
ketin ja budjettikuripaketin perusteella viime vuosina tehdyistä uudistuksista. Niiden tavoitteena on ollut luoda 
”älykkäät säännöt”, jotka mahdollistavat paremman reagoimisen ja mukautumisen vallitsevaan taloustilanteeseen.
Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanossa on perinteisesti keskitytty enemmän alijäämään kuin velkaan, 
mutta komissio korostaa, että kehyksessä on johdonmukaisesti käsitelty myös velkakysymystä. Olisi erityisesti muis -
tettava, että implisiittisiin vastuisiin ja velkoihin liittyvään tekijään eli julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoittee -
seen sisältyy osatekijä, joka vastaa julkisen talouden rahoitusasemaa, jossa velkasuhde on vakiintunut 60 prosent -
tiin suhteessa BKT:hen. Lisäksi siihen sisältyy täydentävä osatekijä, joka vastaa sitä, miten paljon julkisen talouden 
rahoitusaseman on parannuttava maissa, joiden velan suhde BKT:hen on yli 60 prosenttia.
Vuoden 2011 lainsäädäntöuudistuksessa, josta käytetään nimitystä talouspolitiikan ohjauspaketti, toiminnan paino -
pistettä on siirretty entistä enemmän velkatasoihin. Se, että ylitetään velan viiteraja, joka on 60 prosenttia suhteessa 
BKT:hen, on lisätty liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn käynnistäjäksi, ja velan riittävän nopean pienentämisen 
ajatus toteutettiin käytännössä ottamalla käyttöön velan supistumisen vertailuarvo. Sitä arvioidaan nyt osana 
komission toteuttamaa jäsenvaltioiden julkisen talouden tilanteen säännöllistä seurantaa.
70
Komissio huomauttaa, että alkuperäinen velkataso sisältyy velan supistumisen vertailuarvon määritelmään sen 
kautta, mikä on sen ero 60 prosentin rajaan.
Jos jäsenvaltiolla on velkaa yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, suositeltavassa sopeuttamisurassa on otettava 
huomioon, että velan on oltava korjausjakson lopussa vähintään velan ennakoivan vertailuarvon mukainen. Sen 
seurauksena viimeiselle vuodelle suositellun alijäämän taso voi olla alle kolme prosenttia suhteessa BKT:hen ja hyvin 
velkaantuneissa jäsenvaltioissa korjaamisen määräaika voi olla pidempi, koska toteutettavan rakenteellisen sopeu -
tuksen suuruusluokka on määriteltävä sen mukaan, mikä on sen toteuttamiskelpoisuus tiettyjen vuosien aikana.
Se seikka, että julkisen alijäämän on oltava alle kolme prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta velan vertailuarvo saavu -
tetaan, on näkynyt velkakriteerin rikkomisen vuoksi tähän mennessä annetuissa liiallisia alijäämiä koskevan menet -
telyn suosituksissa.
71
Komissio toteaa, että mainitut ennusteet perustuvat tilanteeseen, jossa politiikka ei muutu. Skenaario, jossa jäsen -
valtiot täyttävät kaikki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiset velvoitteensa, antaisi myönteisempiä tuloksia.
Varsinkin skenaariossa, jossa vakaus- ja kasvusopimusta noudatetaan kaikilta osin, Italia saavuttaisi velan supistumi -
sen vertailuarvon (ennakoiva) vuoteen 2019 mennessä ja Ranska vuoteen 2018 mennessä. Kyprosta koskevat IMF:n 
tiedot poikkeavat huomattavasti komission tiedoista.
Komission vastaus 118
72
Merkityksellisiä tekijöitä koskeva analyysi tehdään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 vaatimusten mukaisesti.
Lainsäädännössä todella esitetään mahdollisista merkityksellisistä tekijöistä pitkä luettelo, joka ei ole tyhjentävä, 
koska siinä edellytetään, että komissio ottaa huomioon myös kyseisen jäsenvaltion merkityksellisinä pitämät tekijät.
Komissio yksilöi ja mahdollisuuksien mukaan määrittelee eri merkityksellisten tekijöiden vaikutuksen. Ei ole ole -
massa kaavaa, jolla automaattisesti kaikki eri tekijät huomioon ottaen saataisiin lopputulos. Komission julkaisee 
yksityiskohtaisen analyysinsä komission yksiköiden valmisteluasiakirjoissa.
73
Komissio on eri mieltä väitteestä, että sen johtopäätösten perustelut olisivat epäselviä. Merkityksellisten tekijöiden 
analyysistä on säädetty lainsäädännöllä (neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97), jonka mukaan komission on otettava 
huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, jos ne vaikuttavat huomattavasti alijäämä- ja velkakriteerien täyttymisen 
arvioimiseen. Lisäksi lainsäädännössä edellytetään, että komissio ottaa huomioon myös tekijät, joita kyseinen jäsen -
valtio pitää merkityksellisinä. Näin varmistetaan, että tilanteesta tehdään asianmukainen taloudellinen arviointi 
ennen kuin päätetään liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn aloittamisesta.
Alijäämäkriteerin rikkomistapauksia varten lainsäädännössä esitetään pitkä mahdollisten merkityksellisten tekijöi -
den luettelo, joka ei kuitenkaan ole tyhjentävä ja jossa ei viitata minkäänlaiseen priorisointiin. Jos julkisyhteisöjen 
velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, merkitykselliset tekijät otetaan huomioon vain päätettäessä siitä, 
käynnistetäänkö liiallisia alijäämiä koskeva menettely, jos alijäämä on lähellä viitearvoa ja ylityksen arvioidaan ole -
van tilapäinen.
Jos velkakriteeri ylitetään, voidaan ottaa huomioon kaikki merkitykselliset tekijät alijäämän tasosta riippumatta.
Komissio määrittelee ja arvioi 126 artiklan 3 kohdan mukaista kertomusta laatiessaan niin pitkälle kuin mahdollista 
eri merkityksellisten tekijöiden vaikutuksen edellä kuvattujen säännösten mukaisesti.
Komissio huomauttaa, että Italiaa, Belgiaa (helmikuu 2015) ja Suomea (helmikuu, toukokuu ja marraskuu 2015) 
koskevia 126 artiklan 3 kohdan mukaisia kertomuksia laadittaessa on tehty paljon töitä, jotta merkittävien tekijöiden 
analyysi olisi aiempaa laajempi ja avoimempi.
Ei myöskään ole olemassa kaavaa, jolla saataisiin automaattisesti kaikki eri tekijät huomioon ottava lopputulos, mikä 
on myös lain hengen mukaista.
74
Komissio aikoo työskennellä jäsenvaltioiden kanssa tiiviisti käynnissä olevassa vakaus- ja kasvusopimuksen täytän -
töönpanoprosessissa, johon myös liiallisia alijäämiä koskeva menettely kuuluu. Tämän yhteistyöhön perustuvan 
lähestymistavan ratkaiseva osatekijä on vuorovaikutus ja keskustelu, joissa avustavat asiaankuuluvat talouskomiteat, 
erityisesti talous- ja rahoituskomitea (varajäsenet). Komissio laatii talous- rahoituskomitean varajäsenille säännöl -
lisesti analyyttisiä ja operatiivisia muistioita, joiden avulla se kertoo jäsenvaltioille lähestymistavastaan vakaus- ja 
kasvusopimuksen tulkintaan ja täytäntöönpanoon ja saa niiltä palauteta komission perusteluista.
Komission vastaus 119
Avoimuuden lisäämiseksi komissio on keväästä 2014 lähtien toimittanut jäsenvaltioille kaikki tiedot, joita ne tarvit -
sevat tuloksellisten toimien arviointia koskevien laskelmien täydelliseen toistamiseen. Tietoihin kuuluvat siten yksi -
tyiskohtaiset Excel-laskentataulukot, joissa tehdään vaihekohtaiset laskelmat ylhäältä alaspäin samoin kuin alhaalta 
ylöspäin suuntautuvasta lähestymistavasta. Tämän lisäksi jäsenvaltioille toimitetaan kaikki velan supistumisen 
vertailuarvon noudattamista koskevat tiedot ja laskelmat sekä tieto vaadittavasta rakenteellisesta vähimmäissopeu -
tuksesta. Jäsenvaltioiden nimenomaisesta pyynnöstä kaikkia tietoja ei kuitenkaan julkaista vaan ne jaetaan yhteisen 
CIRCA-alustan kautta, johon on myönnetty käyttöoikeus vain talous- ja rahoituskomitean jäsenille ja varajäsenille.
75
Komissio myöntää, että ennen helmikuuta 2015 julkaistuissa valmisteluasiakirjoissa olisi voinut olla avoimemmin 
tietoja perusskenaarioista, jotka olivat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suositusten perustana. Komissio 
kuitenkin huomauttaa, että nämä tiedot olivat keväästä 2014 lähtien saatavilla yksityiskohtaisessa Excel-laskentatau -
lukossa, jossa oli komission vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vaiheittaiset laskelmat ja joka jaettiin jäsenvaltioille 
CIRCA-alustan kautta. Näin ollen jäsenvaltioilla oli saatavilla kaikki tiedot niiden julkisen talouden vakauttamistoi -
mia ja muita muuttujia koskevien laskelmien toistamiseen, jotka olivat vaatimustenmukaisuuden arvioinnin sekä 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksen perustana, kuten Ranskan tapauksessa helmikuussa 2015. Lisäksi 
merkitykselliset tiedot ovat helmikuusta 2015 lähtien sisältyneet AMECO-tietokannan julkisessa versiossa julkaistui -
hin ennustetiedostoihin, ja ne ovat siten suuren yleisön saatavilla.
Nämä tiedostot sisältävät riittävät tiedot komission tekemän alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimea koskevan laskel -
man toistamiseen. Siihen kuuluvat etenkin harkinnanvaraisten toimenpiteiden kokonaissumma tulopuolella (ilman 
kertaluonteisia toimenpiteitä ja niiden kanssa), menokehitys, korkokehitys ja työttömyysluvut. Nämä ovat ainoat 
parametrit, joita tarvitaan perusskenaarion laskemiseen. Lisäksi valmisteluasiakirjassa kerrotaan selvästi, mistä 
perusskenaario muodostuu.
76
Komissio huomauttaa, että jos velkakriteeri ylitetään, asetuksen mukaan on otettava huomioon kaikki merkitykselli -
set tekijät alijäämän tasosta riippumatta.
Laatikko 7 i)
Komissio katsoo, että matalan inflaation vaikutus ei täysin näy suhdannekorjatussa velan sopeuttamista koskevassa 
vertailuarvossa pitkillä aikaväleillä. Suhdannekorjatun velkatason tarkoituksena on karsia pois taloussuhdanteen 
vaikutus velkasäännön noudattamisen arviointiin, mutta on syytä korostaa, että tämä korjaus kohdistuu vain BKT:n 
mahdollisen ja toteutuneen kasvuvauhdin väliseen eroon kolmen vuoden aikana. Siksi useissa jäsenvaltioissa muu -
tamana viime vuotena pitkään jatkunut vähäinen nimellisen BKT:n kasvu voi yhä vaikuttaa velkasäännön noudat -
tamiseen silloinkin, kun sitä arvioidaan suhdannekorjatun velkatason perusteella. Velan vertailuarvo ei myöskään 
ohjaile hintojen kehitystä. Suhdannekorjatun velkatason laskennassa käytetään toteutunutta BKT-deflaattoria eli 
odottamattoman alhaista inflaatiota ei korjata. Inflaation odottamaton aleneminen on kuitenkin lisännyt monissa 
maissa velan todellisia rahoituskustannuksia huomattavasti. Todellisten rahoituskustannusten ja BKT:n todellisen 
kasvuvauhdin välisen eron kasvu vaikutti useassa maassa velkakehitykseen hyvin kielteisesti.
Komission vastaus 120
Laatikko 7 ii)
Komissio toteaa, että se ei voinut arvioida Italian velan supistumisen vertailuarvon saavuttamista vuonna 2016, kun 
126 artiklan 3 kohdan mukainen kertomus laadittiin vuoden 2015 alkupuolella.
Ennen kuin voidaan tehdä arviointi seuraavasta vuodesta, neuvoston on esitettävä oikeudellisesti pätevä vaati -
mus. Neuvoston suositukset annetaan keväällä. Vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevään osioon kuuluville 
jäsenvaltioille tällaiset vaatimukset asetetaan kunkin jäsenvaltion talouden suhdannetilanteen (tuotantokuilun 
avulla mitattuna) ja kestävyysriskien perusteella. Lisätietoja on tammikuussa 2015 annetussa joustoa koskevassa 
komission tiedonannossa, joka on saatavilla seuraavassa verkko-osoitteessa: http://ec.europa.eu/economy_finance/
economic_governance/sgp/pdf/2015-01-13_communication_sgp_flexibility_guidelines_en.pdf .
Ensimmäinen vuotta 2016 koskeva vaatimusten noudattamisen arviointi tehtiin keväällä 2015. Se osoitti, että 
vaatimuksia noudatetaan laajasti. Lisätietoja on asiaankuuluvissa valmisteluasiakirjoissa, jotka ovat saatavilla seu -
raavassa verkko-osoitteessa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/
italy_en.htm .
Laatikko 7 iii)
Komissio toteaa, että rakenteellisten uudistusten julkisen talouden kestävyydelle aiheuttamien vaikutusten arvi -
oinnin menetelmät esiteltiin pääpiirteittäin muistiossa, joka toimitettiin jäsenvaltioille talous- ja rahoituskomitean 
varajäsenten kautta helmikuussa 2015. Komissio totesi toukokuussa 2015 tekemässään Italian vakausohjelman 
arvioinnissa tehneensä arvioinnin viranomaisten suunnittelemien rakenteellisten uudistusten mahdollisista vaiku -
tuksista julkisen talouden kestävyyteen. Komissio arvioi, että uudistusten vaikutusten simuloimiseen käytettyjen 
menetelmien (erityisesti QUEST) perusteella uudistuksilla on todennäköisesti määrällisiä vaikutuksia.
78
Komissio on toiminut täysin sääntöjen mukaisesti. Velvollisuus (pikemmin kuin mahdollisuus) ottaa huomioon mer -
kitykselliset tekijät on esitetty yksiselitteisesti asetuksessa, jossa mainitaan huomioon otettavien tekijöiden ohjeelli -
set luettelot. Näistä tekijöistä mainitaan nimenomaisesti julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä 
sopeutus, politiikkojen täytäntöönpano epätasapainon ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi ja politiikkojen täytäntöön -
pano unionin yhteisen kasvustrategien yhteydessä.
Velkasääntö ei tarkoita automaattisesti sitä, että jäsenvaltioon sovellettaisiin liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä 
heti, kun määritelty tavoite jää saavuttamatta. Tämä vahvistetaan nimenomaisesti asetuksessa.
80
Komissio katsoo, että kyseistä toimenpidettä ei pitäisi luokitella kertaluonteiseksi niiden ohjaavien periaatteiden 
mukaan, jotka päivitettiin talous- ja rahaliiton julkista varainhoitoa vuonna 2015 käsittelevässä raportissa niiden 
johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi. Näiden ohjeiden mukaan maksunkorotus ei ollut luonteeltaan 
väliaikainen eikä ei-toistuva – sillä odotettiin olevan pitkäaikainen vaikutus (vuodesta 2012 vuoteen 2017) – ja siksi 
sitä ei voitu luokitella kertaluonteiseksi. Raportti vuodelta 2015 on saatavilla seuraavassa verkko-osoitteessa: http://
ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/public_finances_emu_en.htm .
Komission vastaus 121
81
Neuvosto katsoi 10. maaliskuuta 2015, että käytettävissä olevan näytön perusteella ei voitu päätellä, että toimet 
eivät ole olleet tuloksellisia, koska kumuloitujen julkisen talouden vakauttamistoimien todettiin olevan neuvos -
ton vaatimalla tasolla (alhaalta ylöspäin suuntautuvan menetelmän perusteella, ylhäältä alaspäin suuntautuvaan 
menetelmään vaikutti matala inflaatio). Näin ollen korjaukselle asetetun määräajan jatkaminen oli perusteltua. 
Lisäksi toteumatiedot (samoin kuin komission vuoden 2015 kevään ennuste julkisen talouden rahoitusasemasta 
vuonna 2015) olivat parempia kuin komissio oli odottanut maaliskuussa 2015.
82
Komissio on tästä huomautuksesta eri mieltä, koska arvioinnin aikana käytettävissä olleiden tietojen mukaan 
korjausta ei näyttänyt enää olevan mahdollista tehdä vuoteen 2015 mennessä. Vakaus- ja kasvusopimuksen oikeus -
perustan mukaan tällaisissa olosuhteissa on tarkoituksenmukaista i) selvittää syyt tähän, mikä johti havaintoon, että 
”kaiken kaikkiaan edellä esitetyn perusteella ei voida päätellä, ettei suositeltua toimea ole toteutettu vuosina 2013–
2014”, ja ii) luoda uusi, perusteltu sopeuttamisura asianmukaisen poliittisen ohjauksen tarjoamiseksi kyseiselle 
maalle.
83
Komissio muistuttaa, että sillä on asetuksen mukaan velvollisuus ottaa huomioon merkitykselliset tekijät. Lainsää -
dännössä on ohjeellinen luettelo tekijöistä, jotka on otettava huomioon. Näistä tekijöistä mainitaan nimenomaisesti 
julkistalouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeutus, politiikkojen täytäntöönpano epätasapainon 
ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi ja politiikkojen täytäntöönpano unionin yhteisen kasvustrategien yhteydessä.
Tapausten perustelut sisältävät asiakirjat ovat saatavilla seuraavissa verkko-osoitteissa: http://ec.europa.eu/eco -
nomy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm  Ranskan osalta ja http://ec.europa.eu/
economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm  Italian osalta.
84
Komissio korostaa, että oikeudellisen kehyksen mukaan neuvosto on päättävä toimielin. Siksi sillä on oikeus kumota 
komission liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suositus eikä se ole vastuuvelvollinen komissiolle.
Jäsenvaltioiden korjaavia toimia koskevaa raportointia voitaisiin parantaa
Komissio katsoo, että voimassa olevat säännökset ja/tai julkisen talouden valvontaa koskevien asiakirjojen sisällöstä 
annetut ohjeet sekä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn korjaavia toimia koskevat raportit muodostavat vankan 
perustan komission tehokkaalle julkisen talouden valvonnan ja seurannan toteuttamiselle, jos jäsenvaltiot nou -
dattavat niitä asianmukaisesti. Siksi komissio katsoo, että ei ole mitään erityistä tarvetta muuttaa voimassa olevaa 
lainsäädäntöä tiukempien raportointivaatimusten asettamiseksi jäsenvaltioille.
Komission vastaus 122
85
Raportointivaatimusten noudattamisen valvonnassa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisten seuraamus -
ten määrääminen on rajattu koskemaan vain tilannetta, jossa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn talousarviota 
koskevia tavoitteita ei ole saavutettu. Puutteellinen raportointi voi kuitenkin haitata kyseistä jäsenvaltiota, sillä jos 
komissiolle ei toimiteta riittävän yksityiskohtaisia tietoja toteutetuista toimista ja julkisen talouden kehityksestä, 
se voi johtaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tehostamiseen, jos todetaan, että liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn tavoitteita ei ole saavutettu.
Komissio sitoutuu joka tapauksessa jäsenvaltioiden julkisen talouden tilanteen jatkuvaan seurantaan asiaankuu -
luvien maakohtaisten yhteystoimistojen kautta. Yhteystoimistot osallistuvat jäsenvaltioihin tehtäviin säännöllisiin 
valvontakäynteihin. Jäsenvaltioille on asetettu tarkat vaatimukset velvollisuudesta raportoida säännöllisemmin, 
mihin kuuluu esimerkiksi talouspolitiikan ohjauspaketin ja budjettikuripaketin mukaisesti käyttöön otettu rapor -
tointi vakausohjelmien kautta keväällä ja alustavien talousarviosuunnitelmien mukaisesti syksyllä. Asetuksen (EU) 
N:o 473/2013 7 artiklan 2 kohdan mukaan komissio voi vaatia jäsenvaltiota toimittamaan alustavan talousarviosuun -
nitelmansa uudelleen silloin, kun se ei komission mielestä osoita riittävän hyvin, että sen julkisen talouden suunni -
telmat ovat komission vaatimusten mukaisia. Jos jäsenvaltio ei kuitenkaan täytä yleisempiä raportointivaatimuksia, 
komission valvontamahdollisuudet todella ovat erityisesti vakausohjelmien suhteen rajalliset.
86
Julkisen talouden valvontaa koskevista asiakirjoista (kuten vakaus- ja lähentymisohjelmista ja alustavista talous -
arviosuunnitelmista), myös neuvoston suositusten noudattamista koskevista raporteista (raportit toteutetuista 
toimista), voi joskus puuttua konkreettisia tietoja korjaavista toimista etenkin loppuvuosilta. Tämä näkyy komission 
ennusteissa, joihin jäsenvaltioiden suunnitelmien riskinarvioinnit perustuvat. Jos korjaavat toimenpiteet on mää -
ritelty puutteellisesti, niitä ei ole otettu huomioon ennusteessa. Lisäksi jos konkreettisten tietojen puuttuminen 
vaikuttaa riskitasapainoon, riskit mainitaan aina selvästi komission arvioinneissa.
Laatikko 8 – Ensimmäinen luetelmakohta
Luettelo toimenpiteistä, joilla on vaikutuksia julkiseen talouteen, ei liity varsinaisesti kansalliseen uudistusohjel -
maan vaan on osa lähentymisohjelmaa.
Laatikko 8 – Toinen luetelmakohta Komissio korostaa, että vuoden 2012 lähentymisohjelmassa esitetään toimen -
piteiden vaikutukset kolmessa erillisessä taulukossa: yhdessä suoria veroja koskevan uudistuksen näkökulmasta 
(tulopuolen toimenpiteet), toisessa suunniteltujen alijäämään vaikuttavien vakauttamistoimenpiteiden yksityiskoh -
taisena erittelynä ja kolmannessa vuodesta 2012 lähtien tehtyjen pienten muutosten yhteenvetona (vain meno -
puoli). Jokaista yksittäistä toimenpidettä ei ole kuvattu taulukoihin liittyvissä teksteissä, mutta otsikot ovat riittävän 
yksityiskohtaisia ja ymmärrettäviä.
Komission vastaus 123
Vastaus kohdan 88 yläpuolella olevaan otsikkoon:
Komissio on eri mieltä siitä, että sen seuranta ja valvonta eivät ole avoimia. EU:n finanssipoliittista kehystä on muu -
tettu viime vuosina useita kertoja täydentävien sääntöjen käyttöön ottamiseksi, vaatimustenmukaisuusmekanis -
mien vahvistamiseksi ja jäsenvaltioiden sitoutumisen lisäämiseksi. Komission mielestä tämä on hyvä kehityssuunta.
Lainsäädäntömuutosten oli oltava käytännössä teknisesti toteutettavissa. Sen vuoksi oli hyväksyttävä menetelmiä ja 
luokituksia, joita hyödynnettiin arvioitaessa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamista. Tämä prosessi 
toteutettiin käymällä laajoja keskusteluja talous- ja rahoituskomiteassa (TRK) ja neuvoston muissa toimivaltaisissa 
elimissä. Keskustelujen tueksi annettiin selittäviä huomautuksia. Valvontakehyksen monimutkaistuminen edellytti 
lisäselityksiä avoimuuden hengessä.
Tämän vuoksi komission verkkosivustossa julkisesti saatavilla olevassa vakaus- ja kasvusopimuksen käsikirjassa on 
yhteenveto kaikista tarkistetun kehyksen täytäntöönpanoon liittyvistä lähestymistavoista. Käsikirjaa päivitetään nyt 
vuosittain 21. lokakuuta 2015 talous- ja rahaliiton viimeistelystä annetun komission tiedonannon mukaisesti.
Avoimuuden lisäämiseksi edelleen komissio on keväästä 2014 lähtien antanut jäsenvaltioille kaikki tiedot, joita tarvi -
taan vaatimustenmukaisuusarviointiin liittyvien laskelmien toistamiseen sekä ennaltaehkäisevän osion että korjaa -
van osion osalta. Tietoihin kuuluvat muun muassa yksityiskohtaiset Excel-laskentataulukot, joissa on vaihekohtaisia 
laskelmia. Komissio on keväästä 2014 lähtien julkaissut kaikki kootut tietosarjat harkinnanvaraisten toimenpiteiden 
vaikutuksista ja kertaluonteisten toimenpiteiden tasosta. Komissio on myös edistynyt edelleen talous- ja raha-asioi -
den neuvoston (Ecofin) kesäkuussa 2014 antamien päätelmien mukaisesti jakamalla jäsenvaltioiden kanssa tulokset 
keskeisistä yksittäisistä verotustoimenpiteistä, jotka on sisällytetty liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn osallis -
tuville jäsenvaltioille tarkoitettuun alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan keväästä 2015 lähtien.
Lisäksi komissio on julkaissut tärkeimmistä toimenpiteistä yksityiskohtaisia tietoja komission yksiköiden valmis -
teluasiakirjoissa, jotka liittyvät uusiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksiin. Näihin tietoihin kuuluu 
muun muassa keskeisten muuttujien ennuste perusskenaarion julkisen talouden vakauttamistoimien laskemista 
varten (esimerkiksi vertailukohta, johon tulevia ennusteita verrataan sekä alhaalta ylöspäin että ylhäältä alaspäin 
suuntautuvan lähestymistavan laskemiseksi).
Rakenteellisten uudistusten julkisen talouden kestävyydelle aiheuttamien vaikutusten arvioinnin menetelmät esitel -
tiin muistiossa, joka toimitettiin jäsenvaltioille talous- ja rahoituskomitean varajäsenten kautta helmikuussa 2015.
89 ii)
Komissio haluaa selventää tilintarkastustuomioistuimen huomautukseen 89 ii) liittyen, että tuloksellisten toimien 
menetelmä, jonka neuvosto hyväksyi vuonna 2014, ulottuu laajemmalle kuin pelkkä alhaalta ylöspäin suuntautuva 
menetelmä ja sisältää myös ylhäältä alaspäin suuntautuvan lähestymistavan tuloksellisten toimien arvioinnin. 
Menetelmää kuvataan vuonna 2014 annetun julkista varainhoitoa käsittelevän raportin osassa II.1.
Komission vastaus 124
90
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suositusten noudattaminen tarkastetaan lopuksi Eurostatin vahvistamien 
toteutuneiden tietojen perusteella komission ennusteiden sijasta. Lisäksi tuloksellisten toimien arviointi, joka on 
tunnetusti tarkka analyysi, tehdään silloin, jos jäsenvaltiossa ei saavuteta julkisen sektorin alijäämätavoitteita tai 
vaadittua rakenteellisen rahoitusaseman parannusta.
Laatikko 9 – Kuudes luetelmakohta
Komissio on pitkälti samaa mieltä siitä, että tuloksellisten toimien arviointi on muuttunut entistä monimutkaisem -
maksi. Siinä otetaan paremmin huomioon monimutkaiset taloudelliset tilanteet ja uusien valvottavien osatekijöiden 
lisääminen, eri maissa toteutetun käsittelyn laadunvarmistus ja sääntöjen avoimeen käytännön toteutukseen tarvit -
tava aika (ks. komission vastaus kohtaan 89).
91
Ylhäältä alaspäin ja alhaalta ylöspäin suuntautuvat lähestymistavat ovat osoitus tarpeesta kuvata vallitsevaa talou -
dellista tilannetta. Tuloksellisten toimien arviointimenetelmien tarkistamista ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan 
lähestymistavan käyttöönottoa koskevasta muistiosta keskusteltiin ensimmäisen kerran 26. helmikuuta 2014 talous- 
ja rahoituskomitean varajäsenten kokouksessa, talous- ja rahoituskomitea vahvisti sen 12. kesäkuuta 2014 ja talous- 
ja raha-asioiden neuvosto hyväksyi sen 20. kesäkuuta 2014.
Sovellettu lähestymistapa on perustunut mahdollisimman pitkälti makrotaloudelliseen tilanteeseen ja kehitykseen 
ja komissio myöntää, että sen ja sääntöjärjestelmän monimutkaisuusasteen määrittelyn välillä on tehty luonnollinen 
kompromissi.
Avoimuuden lisäämiseksi komissio on luvannut toimittaa jäsenvaltioille kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat tuloksel -
listen toimien arviointia koskevan laskennan toistamiseen. Tietoihin kuuluvat siten yksityiskohtaiset Excel-lasken -
tataulukot, joissa tehdään vaiheittaiset laskelmat ylhäältä alaspäin samoin kuin alhaalta ylöspäin suuntautuvasta 
lähestymistavasta. Jäsenvaltioiden nimenomaisesta pyynnöstä kaikkia näitä tietoja ei kuitenkaan julkaista vaan 
jaetaan yhteisen CIRCA-alustan kautta, johon vain talous- ja rahoituskomitean jäsenillä ja heidän varajäsenillään 
ministeriöissä on pääsy.
92
Julkisen talouden vakauttamistoimien arvioinnissa on vakaus- ja kasvusopimukseen vuonna 2005 tehtyjen uudis -
tusten jälkeen keskitytty rakenteelliseen rahoitusasemaan. Uudistuksilla pyrittiin ottamaan paremmin huomioon 
taloussuhdanteen vaikutus jäsenvaltioiden julkisen talouden tilanteeseen. On totta, että rakenteellinen rahoitus -
asema liittyy tiiviisti arvioihin mahdollisesta kasvusta, joka ei ole havainnoitavissa oleva muuttuja. Tämä kuvaa 
makrotalouden rajoituksia eikä siltä voi välttyä niin kauan, kun rakenteellinen rahoitusasema on julkisen talouden 
mittausten keskeinen osatekijä, kuten asetuksessa vahvistetaan.
Yksityiskohtaisesta yhteisestä lähestymistavasta mahdollisen tuotannon arviointiin on sovittu jäsenvaltioiden 
kanssa pitkäaikaisessa tuotantokuilua käsittelevässä työryhmässä, ja neuvosto on vahvistanut sen.
Komission vastaus 125
94
Käytännesäännöissä todetaan, että julkisen talouden vakauttamistoimia koskevalla alhaalta ylöspäin suuntautu -
valla arviolla (jossa tyypillisesti keskitytään harkinnanvaraisten finanssipoliittisten toimien arvioituun vaikutuk -
seen talousarvioon) olisi täydennettävä rakenteellisen rahoitusaseman muutoksen (ylhäältä alaspäin suuntautuva 
lähestymistapa) seurauksena toteutettavista julkisen talouden vakauttamistoimista tehtävää arviota. Tuloksellisten 
toimien arviointimenetelmien tarkistamista ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan käyttöönottoa kos -
kevasta muistiosta keskusteltiin ensimmäisen kerran 26. helmikuuta 2014 talous- ja rahoituskomitean varajäsenten 
kokouksessa, talous- ja rahoituskomitea vahvisti sen 12. kesäkuuta 2014 ja talous- ja raha-asioiden neuvosto hyväk -
syi sen 20. kesäkuuta 2014.
Tämä menetelmä perustuu siihen, miten harkinnanvaraisten toimenpiteiden arvioidaan vaikuttavan talousarvion 
tulopuoleen, ja siinä otetaan huomioon sekä nimenomaiset että epäsuorat menopuolen toimenpiteet.
Harkinnanvaraisten toimenpiteiden suhteen komissio on varmistanut avoimuussitoumustensa konkreettisen 
seurannan i) tarjoamalla keväästä 2014 lähtien kunkin maan saataville verkossa olevan AMECO-tietokannan (täysin 
julkinen komission tietokanta) kautta harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutukset (juoksevat tuotot / pääoma -
tuotot ja juoksevat menot / pääomamenot) ja kertaluonteisten toimenpiteiden tason ja ii) jakamalla keväästä 2015 
lähtien jäsenvaltioille CIRCA-alustan kautta keskeiset harkinnanvaraiset verotustoimenpiteet, jotka sisältyvät liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn alaisten maiden alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan.
Lisäksi komissio on julkaissut tärkeimmistä toimenpiteistä yksityiskohtaisia tietoja komission yksiköiden valmis -
teluasiakirjoissa, jotka liittyvät uusiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksiin. Näihin tietoihin kuuluu 
muun muassa keskeisten muuttujien ennuste perusskenaarion julkisen talouden vakauttamistoimien laskemista 
varten (esimerkiksi vertailukohta, johon tulevia ennusteita verrataan sekä alhaalta ylöspäin että ylhäältä alaspäin 
suuntautuvan lähestymistavan laskemiseksi).
95
Komissio ei myönnä, että tämä analyysi ei olisi yhtä avoin kuin aiemmin.
EU:n finanssipoliittista kehystä on muutettu viime vuosina useita kertoja täydentävien sääntöjen käyttöön ottami -
seksi, vaatimustenmukaisuusmekanismien vahvistamiseksi ja jäsenvaltioiden sitoutumisen lisäämiseksi. Säännöt 
sopivat myös paremmin erilaisten taloudellisten olosuhteiden käsittelyyn.
Lainsäädäntömuutosten oli oltava käytännössä teknisesti toteutettavissa. Sen vuoksi oli hyväksyttävä menetelmiä ja 
luokituksia, joita hyödynnettiin arvioitaessa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamista. Tämä prosessi 
toteutettiin käymällä laajoja keskusteluja talous- ja rahoituskomiteassa (TRK) ja neuvoston muissa toimivaltaisissa 
elimissä. Keskusteluissa käytettiin tukena selittäviä huomautuksia. Valvontakehyksen monimutkaistuminen edellytti 
lisäselityksiä avoimuuden hengessä.
Tämän vuoksi komission verkkosivustossa julkisesti saatavilla olevassa vakaus- ja kasvusopimuksen käsikirjassa on 
yhteenveto kaikista tarkistetun kehyksen täytäntöönpanoon liittyvistä lähestymistavoista. Käsikirjaa päivitetään 
nyt vuosittain 21. lokakuuta 2015 talous- ja rahaliiton viimeistelystä annetun komission tiedonannon mukaisesti (ks. 
komission vastaukset kohtiin 88–94).
Komission vastaus 126
96
Komission laskelmien toistamiseen tarvittavat tiedot eivät olleet järjestelmällisesti saatavilla komission ulkopuolella 
ennen vuotta 2014, ja komissio on tehnyt ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa soveltaen paljon töitä 
tilanteen korjaamiseksi. Nyt komissio pyrkii varmistamaan täyden avoimuuden antamalla jäsenvaltioiden käyttöön 
kaikki merkitykselliset tiedot. Siksi komissio on julkaissut tärkeimmistä toimenpiteistä yksityiskohtaisia tietoja 
komission yksiköiden valmisteluasiakirjoissa, jotka liittyvät uusiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosi -
tuksiin. Näihin tietoihin kuuluu muun muassa keskeisten muuttujien ennuste perusskenaarion julkisen talouden 
vakauttamistoimien laskemista varten (esimerkiksi vertailukohta, johon tulevia ennusteita verrataan sekä alhaalta 
ylöspäin että ylhäältä alaspäin suuntautuvan lähestymistavan laskemiseksi). Lisäksi komissio toimittaa jokaisen 
ennustekierroksen jälkeen (komission kevään 2014 ennusteesta lähtien) jäsenvaltioille Excel-laskentataulukkotyöka -
lun ja kaikki asiaankuuluvat tiedot komission laskelmien tarkkaa toistamista varten.
97
Komissio haluaa selventää, että ensimmäisen kerran toimenpiteiden alhaalta ylöspäin suuntautuvaa kvantifiointia 
osana tarkkaa analyysiä, joka on tehtävä, jos suositeltuja talousarviota koskevia tavoitteita ei saavuteta, ehdotettiin 
komission tuloksellisten toimien arviointia koskevassa muistiossa. Muistio toimitettiin talous- ja rahoituskomitean 
(neuvoston asiaa käsittelevä elin) varajäsenille joulukuussa 2012, ja siitä lähtien kvantifiointi on tehty julkisen talou -
den vakauttamistoimien täydentävänä indikaattorina tarkassa analyysissä, erityisesti liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn suosituksiin liittyvissä valmisteluasiakirjoissa tai julkisen talouden valvontaa koskevissa muistioissa, 
joista keskustellaan säännöllisesti jäsenvaltioiden kanssa. Jotta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suositusten 
noudattamisen arvioimiseen käytetyt menetelmät olisivat avoimempia, laadittiin muistio ( Review of the methodo -
logy for assessing effective action ), jossa tarkastellaan menetelmiä ja kerrotaan yksityiskohtaisesti alhaalta ylöspäin 
suuntautuvasta käytännön toteutuksesta. Muistio esiteltiin ensimmäisen kerran 26. helmikuuta 2014 talous- ja 
rahoituskomitean varajäsenille. Talous- ja rahoituskomitea (TRK, pääkomitea) hyväksyi muistion 12. kesäkuuta 2014, 
ja talous- ja rahoitusasioiden neuvosto vahvisti sen 20. kesäkuuta 2014.
Komissio totesi, että Ranskan odotettiin saavuttavan rakenteelliset finanssipoliittiset tavoitteet yhteisesti sovitun 
menetelmän mukaisesti, ja päätti keskeyttää menettelyn. Tarkat perustelut on esitetty komission yksiköiden valmis -
teluasiakirjassa, joka on saatavilla seuraavassa verkko-osoitteessa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_
governance/sgp/pdf/30_edps/communication_to_the_council/2015-07-01_fr_communication_swd_en.pdf .
98
Komissio on luvannut toimittaa jäsenvaltioille kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat tuloksellisten toimien arviointia 
koskevan laskennan toistamiseen. Tietoihin kuuluvat siten yksityiskohtaiset Excel-laskentataulukot, joissa tehdään 
vaiheittaiset laskelmat ylhäältä alaspäin samoin kuin alhaalta ylöspäin suuntautuvasta lähestymistavasta. Jäsenval -
tioiden nimenomaisesta pyynnöstä kaikkia näitä tietoja ei kuitenkaan julkaista vaan jaetaan yhteisen CIRCA-alustan 
kautta, johon vain talous- ja rahoituskomitean jäsenillä ja heidän varajäsenillään ministeriöissä on pääsy.
Komission vastaus 127
99
Yksittäisen toimenpiteen vaikutuksen jälkiarviointi ei välttämättä tuota vakuuttavia tuloksia. Tällaisen vaikutuksen 
laskeminen voi olla vaikeaa, koska toimenpiteen vaikutuksen erottamisessa tulojen ja menojen muutosten laajem -
mista aiheuttajista voi olla ongelmia, joita voi aiheuttaa esimerkiksi taloudellinen toimintaympäristö, kuten vallin -
nut ”politiikka ei muutu” -suuntaus. Yleisesti ottaen harkinnanvaraisten julkisen talouden toimenpiteiden vaikut -
tavuus näkyy jälkikäteen periaatteessa talousarvion toteutuksessa ja siinä, että talousarviota koskevat tavoitteet 
saavutetaan (tai niitä ei saavuteta). Komissio arvioi kahden täydentävän välineen eli tuloksellisten toimien arvioimi -
seen sovellettavan ylhäältä alaspäin ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan perusteella, onko jäsenvaltio 
toteuttanut riittävästi poliittisia toimenpiteitä suositeltujen talousarviota koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.
Komissio (ja jäsenvaltiot) seuraavat myös yksittäisten finanssipoliittisten toimenpiteiden tuloksia. Koostesarjat ovat 
saatavilla AMECO-tietokannassa. Tulokset arvioidaan etukäteen ja tarkistetaan tarvittaessa toteutuksen aikana 
(esimerkiksi jos toimenpiteiden suunnittelua muutetaan, jos ne toteutetaan vain osittain tai jos perustana olevien 
oletusten tarkistaminen on perusteltua).
100 i)
Maltan tapauksessa toteutettuja toimia koskeva selvitys toimitettiin 1. lokakuuta 2013 (kolme kuukautta myöhem -
min kuin neuvoston suosituksen mukainen määräaika, joka oli 21. kesäkuuta 2013). Siinä nimettiin vuoden 2013 
toimenpiteet, kun taas vuoden 2014 toimenpiteet jäivät epäselviksi. Selvityksessä ilmoitettiin erityisesti menopuo -
len elvytystoimenpiteistä, joita oli kompensoitu lisäämällä välillisiä veroja ja rekrytointirajoituksia, mutta kaikkien 
yksityiskohtien osalta siinä vain viitattiin tulevaan talousarvioon.
Yksityiskohtaisten tietojen puute oli seurausta siitä, että Maltan talousarvioprosessi ei ollut eurooppalaisen aika -
taulun mukainen. Maltan viranomaiset eivät etenkään voineet paljastaa talousarviotoimenpiteitä toteutettuja 
toimia koskevassa selvityksessä tai alustavassa talousarviosuunnitelmassa, jossa ei siten ollut riittävästi tietoja 
talousarviota koskevia tavoitteita tukevista harkinnanvaraisista toimenpiteistä. Kaikki tarvittavat tiedot olivat 
käytettävissä vasta vuoden 2014 talousarvion esittelyn jälkeen (se esiteltiin parlamentille 4. marraskuuta 2013 ja 
hyväksyttiin 21. marraskuuta 2013). Komission arviointi, joka perustui 5. marraskuuta julkaistuun syksyn ennustee -
seen, ei sisältänyt vuodelle 2014 ilmoitettuja toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet sisältyivät lopulta seuraavan talven 
talousennusteeseen.
100 ii)
Ranskan lokakuussa 2013 toimittama selvitys toteutetuista toimista oli tosiaankin yhdistetty asiakirjaan Rapport éco -
nomique social et financier , jossa arvioidaan julkista taloutta osana talousarvioesityksen laatimista. Komissio katsoi 
alustavaa talousarviosuunnitelmaa koskevassa analyysissään, että asiakirja ei ollut virallisten raportointivaatimusten 
vastainen, mutta siinä vaiheessa kuitenkin katsottiin, että suunnitellut toimenpiteet eivät riitä alijäämän supistami -
seen kolmeen prosenttiin. Koska kyse oli monivuotisesta korjauksesta, arvioinnissa keskityttiin vuosiin 2013 ja 2014 
käytännesääntöjen vaatimuksen mukaisesti. Myöhempiä vuosia koskevien tietojen puuttumiseen liittyvät riskit 
mainittiin kuitenkin asianmukaisesti valmisteluasiakirjassa, joka on saatavilla seuraavassa verkko-osoitteessa: http://
ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/dbp/fr_2013-11-15_swd_en.pdf .
Komissio arvioi Maltan tilanteen uudelleen seuraavassa talven talousennusteessa, joka julkaistiin helmikuussa 2014. 
Tämä uusi alijäämäennuste sisälsi vuoden 2014 talousarvion yhteydessä ilmoitetut toimenpiteet. Sen mukaan liialli -
sia alijäämiä koskevan menettelyn vaatimukset vuodelle 2014 täytettiin nimellisesti.
Komission vastaus 128
101
Komissio on eri mieltä tästä huomautuksesta, sillä toteutettujen toimien arviointi on samanaikaisesti sekä taakse -
päin että eteenpäin suuntautuva, koska siihen sisältyy analyysi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tavoitteiden 
saavuttamisesta viime vuosina (toteutumaan perustuen) sekä tällä hetkellä ja tulevina vuosina (ennusteeseen perus -
tuen), ja siinä arvioidaan nimenomaan kyseisen jäsenvaltion liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tavoitteiden 
saavuttamiseksi suunnittelemien toimenpiteiden tarkoituksenmukaisuutta ja uskottavuutta. Tätä lähestymistapaa 
noudatetaan yleisesti kaikissa asiaan liittyvissä komission asiakirjoissa, kuten toteutettuja toimia koskevassa tiedo -
nannossa, vakaus- ja lähentymisohjelmaan liittyvässä valmisteluasiakirjassa ja komission alustavasta talousarvio -
suunnitelmasta antamassa lausunnossa. Niihin kuuluvat myös komission ennusteiden vaikutuksia julkisen talouden 
valvontaan koskevat muistiot ( Implications of the Commission forecast for budgetary surveillance ), joissa annetaan 
säännöllisesti yhteenveto vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamisesta kaikissa jäsenvaltioissa kunkin 
ennustekierroksen jälkeen ja joista keskustellaan neuvoston asiaankuuluvan elimen kanssa.
Jos neuvoston suosituksen perusteella toteutetut toimet jäävät tuloksettomiksi, liiallisia alijäämiä koskevan menet -
telyn vaiheiden on perustuttava vakaaseen näyttöön, ja siksi ne on toteutettu suurelta osin havainnoitujen tietojen 
perusteella. Komissio katsoo, että toteutetuista toimista annetun selvityksen jälkeen tehty vaatimusten noudat -
tamista koskeva alkuperäinen arviointi, jota lainataan käsikirjassa, on luonteeltaan alustava ja kuvaa hallituksen 
ilmoituksia, mistä kerrotaan myös käytännesäännöissä.
Lisäksi komissio haluaa muistuttaa siitä, että talouspolitiikan ohjauspaketin voimaantulosta lähtien vakaus- ja 
kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän ja korjaavan osion noudattamista on seurattu jatkuvasti. Komission talousen -
nusteet, jotka julkaistaan kolme kertaa vuodessa – talvella, keväällä ja syksyllä – ovat näiden säännöllisten julkisen 
talouden arviointien keskeisiä välitavoitteita. Ne sisältävät myös arvion niiden jäsenvaltioiden tuloksellisista toi -
mista, joiden liiallisia alijäämiä koskeva menettely on keskeytetty. Jos komission arviossa todetaan, että liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn suosituksia ei ole noudatettu, menettelyä tehostetaan. Näin ollen ensimmäisen 
vuoden liian höllien tavoitteiden vaikutukset eivät ole tuloksellisten toimien arvioinnin kannalta olennaisia.
102
Komission 2. kesäkuuta 2014 antama suositus kansallista uudistusohjelmaa ja vakausohjelmaa koskevaksi neuvoston 
suositukseksi sisälsi suosituksen julkisen talouden strategian vahvistamisesta määrittelemällä edelleen perustana 
olevat toimenpiteet vuodeksi 2014 ja siitä eteenpäin. Näin voidaan varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestä -
vällä tavalla vuoteen 2015 mennessä toteuttamalla neuvoston suosituksissa määritellyt rakenteelliset sopeutustoi -
met liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesti.  Lisäksi komissio antoi alustavasta talousarviosuunnitelmasta 
lausunnon ja julkaisi 28. marraskuuta 2014 valmisteluasiakirjan. Kaiken kaikkiaan komission kanta ennusteensa 
perusteella oli se, että on vaarana, että Ranska ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä, koska julkisen 
talouden alijäämän ja rakenteellisen rahoitusaseman sopeutuksen ennustettiin jäävän jälkeen vuoden 2013 suosi -
tuksesta. Komissio kehottaa viranomaisia toteuttamaan talousarvioprosessissa tarvittavat toimet, jotta vuoden 2015 
talousarvio on vakaus- ja kasvusopimuksen säännösten mukainen.
106
Komissio totesi, että suositusten muotoilu vuotuisina keskiarvolukuina johti usein tuloksellisten toimien puuttu -
miseen alkuvuosina, mikä ei antanut aihetta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tehostamiseen. Siksi komissio 
päätti tarkistaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suositusten laatimista koskevaa käytäntöään, mikä selittää 
sen, että vuodesta 2011 lähtien kaikissa uusissa 126 artiklan 7 kohdan mukaisissa suosituksissa on esitetty vuotuiset 
nimelliset ja rakenteelliset tavoitteet jaoteltuna usean vuoden jaksolle.
Komission vastaus 129
Komission yhteinen vastaus kohtiin 108 ja 109
Komissio haluaa selventää rakenneuudistusten osuutta liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä.
Komissio korosti, että kun päätetään käynnistää liiallisia alijäämiä koskeva menettely tai jatkaa sitä, on otettava mer -
kittävänä tekijänä huomioon sellaisten kasvua tehostavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka voivat kaiken 
kaikkiaan parantaa julkisen talouden pitkäaikaista kestävyyttä. Tässä suhteessa on huomattava, että komissio on 
asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan mukaan velvollinen ottamaan huomautuksissaan huomioon tällaiset merki -
tykselliset tekijät. Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvässä lainsäädännössä painopiste on sen vaikutuk -
sessa julkiseen talouteen, ja näin ollen asiaankuuluvassa lainsäädännössä ei ole nimenomaista rakenneuudistusten 
täytäntöönpanon valvontaa koskevaa säännöstä. Onkin tärkeää todeta uudelleen, että liiallisia alijäämiä koskevaan 
menettelyyn kuuluvien tuloksellisten toimien arvioinnissa keskitytään vaadittujen julkisen talouden sopeutusten 
toteuttamiseen, eikä rakenteellisten uudistusten arviointi vaikuta siihen. Rakenneuudistusten, myös talouskumppa -
nuusohjelmaan kuuluvien, toteuttamista seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä muun 
muassa makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn avulla.
110
Talouskumppanuusohjelmasta joulukuussa annetussa lausunnossa todettiin, että kaikki uudistukset olivat käyn -
nissä, mutta neuvosto huomautti tarpeesta noudattaa täysimääräisesti tiettyjä maakohtaisia suosituksia, etenkin 
maakohtaista suositusta nro 1 velanoton suosimisesta yhtiöverotuksessa sekä maakohtaista suositusta nro 2 julkisen 
talouden kestävyydestä pitkällä aikavälillä.
Komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa arvioidaan viranomaisten edistymistä neuvoston antamien edellisen 
vuoden maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa. Asetuksessa ei säädetä siitä, että komission tai jäsenvalti -
oiden olisi erityisesti seurattava talouskumppanuusohjelmaa koskevaa neuvoston lausuntoa. Vuoden 2014 kansal -
lisen uudistusohjelman liitteessä on lisätietoja edellisten vuosien maakohtaisten suositusten julkaisemisen jälkeen 
suunnitelluista ja toteutetuista toimenpiteistä, joita vaadittiin kaikilta jäsenvaltioilta. Toimitettujen tietojen laatu ja 
uskottavuus näkyivät kaikilta osin täytäntöönpanon arvioinnissa ja komission ehdotuksessa uusiksi maakohtaisiksi 
suosituksiksi.
Laatikko 11 – Ensimmäinen luetelmakohta – Menopuolen uudelleentarkastelu
Kaikissa komission hiljattain julkaisemissa Italian julkista taloutta koskevissa asiakirjoissa, kuten helmikuussa 2015 
annetussa 126 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa ja vuosien 2015 ja 2016 alustavia talousarviosuunni -
telmia koskevissa lausunnoissa, mainitaan tarve tehdä menopuolen uudelleentarkastelusta talousarvioprosessin 
kiinteä osa hallinnon kaikilla tasoilla.
Laatikko 11 – Toinen luetelmakohta – Korruption torjuminen
Komissio on eri mieltä tilintarkastustuomioistuimen huomautuksesta laatikossa 11, koska kaikissa arvioinneissa, 
jotka komissio on tuottanut sen jälkeen, kun Italian korruptiontorjuntaviranomainen (ANA) perustettiin marras -
kuussa 2012, on korostettu sekä menettelyihin liittyviä että aineellisia haasteita, jotka haittaavat tämän uuden 
elimen tehokasta toimintaa.
Toukokuussa 2013 julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWED(2013)362 final huomautettiin jo, 
että hiljattain hyväksytyn korruptiontorjuntaa koskevan lain täytäntöönpanoa koskevat säädökset on vielä laati -
matta ja että laissa ei käsitellä kaikkia kriittisiä kysymyksiä. Sen jälkeen kun korruptiontorjuntaa koskevan lain eri 
täytäntöönpanoasetukset oli hyväksytty, kesäkuussa 2014 julkaistussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa 
SWED(2014)413 final tuotiin esiin se, että kansallisella korruptiontorjuntaviranomaisella (ANA), joka edistää julkishal -
linnon arvioimista ja avoimuutta ja vastaa ennalta ehkäisevien korruptiontorjuntatoimien maanlaajuisesta koordi -
noinnista ja jonka jäsenmäärä nostettiin kolmesta viiteen vuonna 2013, on vain vähän työntekijöitä, eikä sillä ole 
lainkaan valtuuksia määrätä seuraamuksia. Siitä lähtien kun Italialle annettiin ensimmäisen kerran tätä asiaa koskeva 
maakohtainen suositus vuonna 2012, komissio on myös painottanut systemaattisesti, että Italian on tarkistettava 
vanhentumissäännöksensä tehostaakseen korruption torjuntaa.
Komission vastaus 130
Laatikko 11 – Kolmas luetelmakohta – Veronkierron torjuminen
Komissio on eri mieltä väitteistä, joiden mukaan se ei kiinnitä riittävästi huomiota veronkiertoon Italiassa tutkies -
saan asiaa koskevia lukuja, jotka on otettu huomioon komission laajemmassa arvioinnissa. Esimerkiksi Italian vuo -
den 2015 maaraportissa käsiteltiin laajasti veronkierron aiheuttamaa suurta haastetta Italiassa. Raportissa korostet -
tiin etenkin sitä, että verosäännöksiä noudatetaan edelleen heikosti ja siihen kuluu paljon aikaa, mikä voi heikentää 
yhtenäisiä toimintaedellytyksiä ja sosiaalista tasapuolisuutta (ks. sivulta 70 alkaen). Lisäksi raportin mukaan komis -
sio arvioi vuoden 2015 vakausohjelman teknisessä arvioinnissa kriittisesti Italian hallituksen veropetosten ja veron -
kierron torjunnan tehostamiseksi toteuttamien toimenpiteiden tehokkuutta myös odotettujen tuottojen suhteen 
(ks. sivu 10). Toimenpiteillä verosäännösten noudattamisen parantamiseksi tarkoitetaan tietokantojen ristiintarkas -
tukseen perustuvia tiedonantoja verohallinnolta veronmaksajille (myös spesometro) ja sen jälkeen veronmaksajilla 
olevaa mahdollisuuta tarkistaa itsenäisesti veroilmoituksensa hyvissä ajoin ennen oikeusriitavaihetta ( adempimento 
volontario ). Viimeksi mainittu toimenpide odotusten mukaisesti toteutettuna voisi olla lupaava, mutta komission 
ennuste ei sisällä siihen liittyviä ennustettuja tuottoja, jos toteutus on vielä alkuvaiheessa.
Vastaus kohdan 113 yläpuolella olevaan otsikkoon:
Komissio toteaa, että marraskuussa 2011 liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn kuuluvista 23 jäsenvaltiosta 
15 jäsenvaltion menettely päättyi vuoden 2015 loppuun mennessä, ja kaikkien tarkastettujen jäsenvaltioiden jul -
kisen talouden rahoitusasema ja rakenteellinen rahoitusasema paranivat. Komission talven 2016 talousennusteen 
mukaan Kreikan lisäksi Espanja, Ranska ja Suomi olivat jäsenvaltiot, joiden julkisen sektorin alijäämä ylitti edelleen 
kolmen prosentin viitearvon vuonna 2015.
118
Ranskassa julkisyhteisöjen velka kasvoi vielä suhteellisen korkean julkisyhteisöjen alijäämän mukaisesti nimelliskas -
vun ollessa alhainen.
Italiassa velka suhteessa BKT:hen kasvoi keskimäärin 4,7 prosenttiyksikköä vuodessa vuosien 2008–2014 kriisin 
aikana, ja velka suhteessa BKT:hen nousi hieman yli 132 prosenttiin vuonna, kun se oli ennen kriisiä (2007) noin 
100 prosenttia. Tämän huomattavan lisäyksen aiheuttaja oli velasta maksettujen melko korkeiden implisiittisten 
korkojen (keskimäärin 4,2 prosenttia) ja keskimäärin lähes nollassa olevan BKT:n keskimääräisen vuotuisen nimel -
liskasvun (–1,3 prosentin reaalikasvu ja +1,4 prosentin deflaattori) välisen suuren eron eli niin sanotun lumipallovai -
kutuksen velkaa kasvattava vaikutus. Perusjäämä sitä vastoin oli keskimäärin positiivinen (1,2 prosenttia suhteessa 
BKT:hen), mikä vaikutti edelleen velkaa supistavasti. Vastapainona viimeksi mainitulle oli kuitenkin suuri velkakan -
nan korjauserä, joka liittyi pääasiassa euroalueen ohjelmamaille annettuun rahoitustukeen ja likviditeettikertymään 
kyseisinä vuosina.
Saksassa, Maltassa ja Tšekissä kasvu (joka jää viitearvon alle) oli vuosina 2008–2015 kohtuullista (Maltassa 1,3 pro -
senttia, Saksassa 6,6 prosenttia ja Tšekissä 12,3 prosenttia) ja suhde on nyt supistumassa. Kypros on kokenut ennen -
näkemättömän pankkikriisin, ja sen velka suhteessa BKT:hen kasvoi 63,3 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2015. 
Jyrkintä nousu oli vuosina 2008–2013 (45,1 prosentista 102,5 prosenttiin). Sen jälkeen kun Kyprokselle asetettiin 
vuonna 2013 rahoitustukiohjelma, velkakehitys on alkanut vaihtaa suuntaa ja velkasuhde on tasaantunut vuosina 
2014 (108,2 prosenttia) ja 2015 (108,4 prosenttia). Sekä Ranskassa että Italiassa velka suhteessa BKT:hen kasvoi noin 
30 prosenttia vuosina 2008–2015.
Laatikko 12
Laatikosta 12 komissio haluaa huomauttaa, että vuoden 2015 tilastollisesti validit toteumatiedot saadaan vasta 
huhtikuussa 2016.
Komission vastaus 131
120
Komissio katsoo, että vaikka Italian suuri velka heikensi Italian liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tehokkuutta, 
Italia noudatti sille vuoden 2009 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksessa asetettua vuoden 2012 
määräaikaa, ja liiallisia alijäämiä koskeva menettely keskeytettiin vuonna 2013. Tämä auttoi pienentämään suuren 
julkisen velan riskipreemiota ja siten vähentämään velkaa.
123
Komissio on täysin sitoutunut määräämään seuraamuksia silloin, kun se on tarkoituksenmukaista ja sääntöjen 
mukaan mahdollista.
124
Liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä painopiste on perinteisesti ollut finanssipolitiikassa, eikä sitä ole tarkoi -
tettu rakenneuudistusten valvomiseen. Mahdollisuus määrätä seuraamuksia onkin rajattu koskemaan vain liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn talousarviotavoitteita.
Poliittisia toimenpiteitä, joilla on mahdollisesti vaikutuksia julkiseen talouteen ja huomattava vaikutus tiettyihin 
rakenteellisiin osa-alueisiin, seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Liiallisen epätasa -
painon vuoksi erityisen seurannan kohteena olevissa maissa seurataan kuitenkin uudistusten toteuttamista tässä 
erityisessä prosessissa yleisen makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä. Vakaus- ja kasvuso -
pimuksen sekä monivuotisen maa- tai alueohjelman täytäntöönpanon valvonnassa on erilaisia mahdollisuuksia:
Finanssipolitiikka : sekä vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion että korjaavan osion 
täytäntöönpanotoimenpiteet.
Makrotalouden epätasapaino: korjaavan osion (eli liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn) täytäntöönpanotoimenpiteet.
Komissio on samaa mieltä siitä, että täytäntöönpanoaste ei ole riittävä ja sitä on parannettava. Sen vuoksi on toteu -
tettu seuraavat toimet:
Komissio kannattaa säännöllistä keskustelua (eli kahdenvälisiä kokouksia) jäsenvaltioiden, työmarkkinajärjestöjen ja 
sidosryhmien kanssa kaikilla tasoilla, jotta se voi varmistaa tiiviin valvonnan ja seurannan sekä tarkastella tuloksia 
ja tukea kokemustenvaihtoa. Viime vuonna talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla komissio oli suositusten 
vuoksi jäsenvaltioihin tiiviisti yhteydessä. Lisäksi komissio lisäsi läsnäoloaan jäsenvaltioissa ja lujitti poliittisia yhte -
yksiään kansallisiin parlamentteihin ja työmarkkinaosapuoliin.
Viime vuonna talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla sovelletussa uudessa aiempaa virtaviivaisemmassa 
prosessissa on enemmän aikaa tutkia EU:n jäsenvaltioille antamia ohjeita ja keskustella niistä. Kunkin jäsenvaltion 
maakohtaiset analyysit (eli maaraportit) ovat saatavilla kaksi ja puoli kuukautta ennen maakohtaisia suosituksia 
yhdessä varoitusmekanismia koskevan kertomuksen seuraamiseksi annettavien yksityiskohtaisten selvitysten 
kanssa. Tämä lisää avoimuutta ja jäsenvaltioilta saatavaa palautetta ennen maakohtaisten suositusten hyväksymistä, 
ja sen odotetaan lisäävän myös sitoutumista suosituksiin ja loppujen lopuksi niiden tuloksellista täytäntöönpanoa.
Komissio myös varmistaa, että EU:n rahoitus ohjataan EU:n ja kansallisiin painopisteisiin. EU:n rakenne- ja investointira -
hastot ovat EU:n tason pääasialliset investointivälineet Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja maakohtaisten suosi -
tusten täyttämiseksi. Euroopan uusi investointiohjelma ja Euroopan strategisten investointien rahaston perustaminen 
edistävät myös tätä tarkoitusta. EU:n varoja käytetään pääasiassa kasvua vauhdittaviin investointeihin, joita on yksi -
löity esimerkiksi maakohtaisissa suosituksissa ja jotka auttavat EU:ta täyttämään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. 
Lisäksi komissio on tehnyt jäsenvaltioiden kanssa näitä rahastoja koskevia kumppanuussopimuksia vain silloin, kun 
ehdot ovat täyttyneet. Tarvittaessa komissio voi pyytää jäsenvaltioita muuttamaan suunnitelmiaan keskeisten raken -
neuudistusten tukemiseksi ja keskeyttää rahoituksen, jos suosituksia rikotaan toistuvasti ja merkittävästi.
Jotta uudistusten (maakohtaisten suositusten) toteuttamista voitaisiin tehostaa ja rakennerahastoja käyttää par -
haalla mahdollisella tavalla, komissio voi pyydettäessä myös tarjota teknistä apua kaikille jäsenvaltioille.
Komission vastaus 132
127
Komissio korostaa, että viiden puheenjohtajan raportissa on esitetty suunnitelmia EU:n talouden ohjauskehyksen parantamiseksi.
Johtopäätökset ja suositukset
128
Komissio korostaa, että liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn hyödyntämisessä keinona parantaa talouden ohjaus -
järjestelmää on edistytty huomattavasti.
Komissio on keväästä 2014 lähtien antanut jäsenvaltioiden käyttöön kaikki olennaiset tiedot, indikaattorit ja välineet 
julkisen talouden valvontaprosessissa sovellettavien merkityksellisten indikaattorien laskemista varten. Näin jäsen -
valtiot pystyvät toistamaan kaikki komission laskelmat. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn avoimuuden lisää -
miseksi edelleen komissio on kevään 2015 talousennusteesta lähtien jakanut jäsenvaltioille myös liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn alaisten niiden jäsenvaltioiden, joihin sovelletaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymis -
tapaa, yksittäisten harkinnanvaraisten verotustoimenpiteiden tulokset.
131
Tilastotietojen tutkimista on dokumentoitu useissa sisäisissä ja ulkoisissa asiakirjoissa, joissa kuvataan liiallisia alijää -
miä koskevan menettelyn ilmoitusten ja kyselylomakkeiden sekä käynnin ohjeiden tarkistusprosesseja.
Julkisyhteisöjen sektorin rajaamisen perusteet on esitetty yksityiskohtaisesti EKT 2010:ssä ja julkisen talouden alijää -
mää ja valtion velkaa käsittelevässä käsikirjassa, ja niihin sisältyy myös päätöksentekomalli. Julkisyhteisöjen sektorin 
rajaamisen tarkastamiseksi Eurostatilla on käytettävissään myös julkishallinnon yksiköiden rekisteri, osa liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn kuvausta, julkishallinnon valvomia mutta julkishallinnon ulkopuolisiksi luokiteltuja 
yksiköitä koskeva kyselylomake, joka on ollut käytettävissä vuodesta 2011 lähtien, ja ennen liiallisia alijäämiä koske -
vaan menettelyyn liittyviä käyntejä pyydettyjä uudelleenluokituksia koskevat asiakirjat. Julkisyhteisöjen rajaamisky -
symys on yksi keskeisistä aiheista liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvillä käynneillä.
Suositus 1 – Ensimmäinen kappale
Komissio hyväksyy suosituksen.
Suositus 1 – Toinen kappale
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissiolla on tarkoituksenmukaiset sisäiset menettelyt, jotka ohjaavat sen laadunarviointityötä. Niistä on laadittu 
sisäiset asiakirjat, ja ne ovat tarkoitukseensa sopivia.
Komissio aikoo kuitenkin tarkistaa menettelynsä näillä osa-alueilla ja tehdä parhaansa niiden parantamiseksi tarvittaessa.
132
Komissio arvioi jäsenvaltioiden valvontajärjestelmiä käynneillään, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kyselylomak -
keilla, vertaisarvioinneilla, kyselylomakkeilla ja muilla välineillä. Komissio on esimerkiksi edistänyt yhteisymmärrys -
pöytäkirjojen tekemistä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tiedoista vastaavien pääelinten välillä, vaikka se ei ole 
lakisääteinen velvollisuus. Vastaavasti Eurostatin järjestelmä, joka koostuu eri osatekijöistä, on tarkoituksenmukainen.
Komissio voi tarvittaessa tehostaa tilintarkastustuomioistuimen yksilöimien osatekijöiden dokumentointia (jäsen -
valtioiden valvontajärjestelmiä koskevaa).
Ks. myös komission vastaus kohtaan 59.
Komission vastaus 133
Suositus 2
Komissio hyväksyy suosituksen.
Institutionaaliset järjestelyt ja valvontajärjestelmät ovat osa ennakoivien ja vakiomuotoisten konsultointikäyntien 
ohjelmaa. Komissio aikoo analysoida, miten tämä asia voitaisiin dokumentoida paremmin tulevaisuudessa.
133
Komissio katsoo, että käyntien kesto on tietojen laatua koskevien kysymysten tutkimisen kannalta riittävä. Eurostat 
voi tarvittaessa pidentää käyntejä tai suorittaa niitä useammin. Lisäksi Eurostat on aina onnistunut mukauttamaan 
ohjelmaansa käynnin aikana tai käynnin seurannan aikana. Tämä on entistä tehokkaampaa käytettävissä olevan 
tietotekniikan ansiosta.
Ks. myös komission vastaukset kohtiin 52 ja 54.
Käyntien määrään, pituuteen ja laajuuteen vaikuttavat saatavilla olevat henkilöstö- ja rahoitusresurssit.
134
Suoria tarkastuksia tehdään joistakin aiheista käyntien aikana (eikä pelkästään käyntien aikana: Eurostatin virkailijat 
esimerkiksi tarkastavat julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuussopimuksia toimistossa).
Suuren riskin kysymyksiä on sisällytetty ohjelmaan sekä ennakoivilla että vakiomuotoisilla konsultointikäynneillä. 
Käyntien ohjelmaan kuuluvat aina yleiset suuren riskin kysymykset sekä erityiset riskeihin perustuvat kysymykset.
Ks. myös komission vastaus kohtaan 53.
135
Komissio haluaa varmistaa, että konsultointikäyntien loppuraportit julkaistaan kohtuullisessa ajassa. Hyvien käy -
täntöjen jakaminen ei kuitenkaan ole käyntiraporttien julkaisupäivän varassa, koska jäsenvaltioilla ja komissiolla 
on useita hyviä foorumeita sitä varten (esimerkiksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn työryhmä ja menetelmiä 
käsittelevä työryhmä).
Ks. myös komission vastaus kohtaan 56.
Komission vastaus 134
Suositus 3 – Ensimmäinen kappale
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio katsoo, että sen konsultointikäyntien pituus on tarkoituksenmukainen.
Tiheämmät käynnit vaatisivat lisää henkilöstöä ja taloudellisia resursseja. Komissio aikoo punnita tämän suosituksen 
kustannuksia ja ansioita.
Suositus 3 – Toinen kappale
Komissio hyväksyy suosituksen.
Suositus 3 – Kolmas kappale
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio haluaa varmistaa, että konsultointikäyntien loppuraportit julkaistaan kohtuullisessa määräajassa.
136
Jos toimenpide koskee jotain olennaista asiaa, komissio toteuttaa sen aina. Joskus määräaikoja on pidennettävä 
käytännön syistä tai järjestelyjen vuoksi.
Eurostatin laadunarvioinnit sisältävät kaikki tärkeät ja olennaiset asiat, joihin toimenpiteet kohdistuvat.
Ks. komission vastaus kohtaan 56.
Suositus 4
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio aikoo tutkia, olisiko sen hyödynnettävä toimivaltuuksiaan täysimääräisemmin, ja mitä osa-alueita tämä 
koskee.
137
Eurostat julkaisee neuvoja vain, jos siitä on sovittu jäsenvaltioiden kanssa. Avoimuuden lisäämiseksi Eurostat on 
alkanut antaa talous- ja rahoituskomitealle tietoja julkaisemattomista neuvoista.
Ks. komission vastaukset kohtiin 57 ja 58.
Komission vastaus 135
Suositus 5
Komissio hyväksyy suosituksen.
138
Eurostatilla on käytössä menettely, jossa määritellään vaiheet, aikataulu ja kunkin toimijan tehtävä ilmoitettujen 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietojen analyysissä. Siihen kuuluvat säännölliset kokoukset ylimmän joh -
don ja pääjohtajan kanssa. Euroopan unionin tilastovastaavana toimiva pääjohtaja arvioi muutama päivä ennen 
lehdistö  tiedotteen antamista jokaisen jäsenvaltion tilannetta ja päättää varauksista ja muutoksista.
Varaumat tai tietojen muutokset perustuvat ammatilliseen harkintaan, jossa käytetään ennen selvennysprosessia 
ja sen aikana käytettävissä olevia laadullisia ja määrällisiä tietoja. Tämä prosessi on pelkästään tilastollinen ja siinä 
hyödynnetään Eurostatille tätä tarkoitusta varten annettuja ja lainsäädännössä vahvistettuja tilastoja koskevia 
valtuuksia.
Ks. komission vastaus kohtaan 65.
139
Eurostatilla on käytössä menettely, jossa määritellään vaiheet, aikataulu ja kunkin toimijan tehtävä ilmoitettujen 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietojen analyysissä. Siihen kuuluvat säännölliset kokoukset ylimmän joh -
don ja pääjohtajan kanssa. Euroopan unionin tilastovastaavana toimiva pääjohtaja arvioi muutama päivä ennen 
lehdistö  tiedotteen antamista jokaisen jäsenvaltion tilannetta ja päättää varauksista ja muutoksista.
Varaumat tai tietojen muutokset perustuvat ammatilliseen harkintaan, jossa käytetään ennen selvennysprosessia 
ja sen aikana käytettävissä olevia laadullisia ja määrällisiä tietoja. Tämä prosessi on pelkästään tilastollinen, ja siinä 
hyödynnetään Eurostatille tätä tarkoitusta varten annettuja tilastoja koskevia valtuuksia.
Ks. komission vastaus kohtaan 65.
Suositus 6
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio varmistaa, että kaikkia menetelmällisiä ongelmia, jotka vaikuttavat mahdollisesti tai tosiasiallisesti netto -
luotonantoon tai nettoluotonottoon, käsitellään yhdenmukaisesti. Komissio kuitenkin täydentää tarvittaessa varau -
mien esittämistä tai tietojen muuttamista koskevaa kirjallista sisäistä dokumentaatiota.
140
Komissio on eri mieltä huomautuksesta, jonka mukaan sen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suositusten 
perustana oleva analyysi ei ole avoin. Komission arviointien ja niiden seurauksena annettujen suositusten avoimuus 
on viime vuosina lisääntynyt huomattavasti.
EU:n finanssipoliittista kehystä on muutettu viime vuosina useita kertoja täydentävien sääntöjen käyttöön ottami -
seksi, vaatimustenmukaisuusmekanismien vahvistamiseksi ja jäsenvaltioiden sitoutumisen lisäämiseksi. Lainsäädän -
tömuutosten oli oltava teknisesti käytännössä toteutettavissa ja menetelmät piti hyväksyä.
Komission vastaus 136
Komissio on tässä yhteydessä esitellyt menetelmät, joita se käyttää arvioidessaan vakaus- ja kasvusopimuksen 
noudattamista – kuten tuloksellisia toimia koskeva menetelmät vaatimustenmukaisuuden arvioimiseksi liiallisia 
alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä ja kertaluonteisten toimenpiteiden luokitusperiaatteet sellaisina kuin ne 
julkaistiin vuoden 2015 julkista varainhoitoa talous- ja rahaliitossa käsittelevässä raportissa – ja joissa on pääasiassa 
käytetty apuna neuvoston toimivaltaisille elimille annettuja selittäviä huomautuksia, joiden sisällön yhteenveto on 
komission verkkosivustolla julkisesti saatavilla olevassa käsikirjassa. Viimeksi mainittua päivitetään nyt vuosittain 
21. lokakuuta 2015 talous- ja rahaliiton viimeistelystä annetun komission tiedonannon mukaisesti.
Lisätäkseen avoimuutta edelleen komissio on keväästä 2014 lähtien antanut jäsenvaltioille kaikki tiedot, joita tarvi -
taan vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien laskelmien toistamiseen sekä ennaltaehkäisevän osion että kor -
jaavan osion osalta. Tietoihin kuuluu muun muassa yksityiskohtaisia Excel-laskentataulukoita, joissa on vaiheittaisia 
laskelmia. Komissio on keväästä 2014 lähtien julkaissut kaikki kootut tietosarjat harkinnanvaraisten toimenpiteiden 
vaikutuksista ja kertaluonteisten toimenpiteiden tasosta. Komissio on myös edistynyt edelleen talous- ja raha-asioi -
den neuvoston (Ecofin) kesäkuussa 2014 antamien päätelmien mukaisesti jakamalla jäsenvaltioiden kanssa tulokset 
keskeisistä yksittäisistä verotustoimenpiteistä, jotka on sisällytetty liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn osallis -
tuville jäsenvaltioille tarkoitettuun alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan keväästä 2015 lähtien.
Lisäksi komissio on julkaissut tärkeimmistä toimenpiteistä yksityiskohtaisia tietoja komission yksiköiden valmis -
teluasiakirjoissa, jotka liittyvät uusiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksiin. Näihin tietoihin kuuluu 
muun muassa keskeisten muuttujien ennuste perusskenaarion julkisen talouden vakauttamistoimien laskemista 
varten (esimerkiksi vertailukohta, johon tulevia ennusteita verrataan sekä alhaalta ylöspäin että ylhäältä alaspäin 
suuntautuvan lähestymistavan laskemiseksi).
Komissio myöntää, että valvontakehys on nyt entistä monimutkaisempi. Säännöt ja sovellettu lähestymistapa ovat 
perustuneet mahdollisimman pitkälti makrotaloudelliseen tilanteeseen ja kehitykseen, ja niiden ja koko sääntöke -
hyksen monimutkaisuusasteen ja määrittelyn välillä on tehty luonnollinen kompromissi. Menetelmien avoin koonta -
minen ja julkaiseminen vähensi järjestelmän harkinnan- ja tulkinnanvaraisuutta.
Kuten komissio ilmoitti 21. lokakuuta 2015 antamassaan tiedonannossa, se aikoo pyrkiä edelleen lisäämään ole -
massa olevan kehyksen selkeyttä ja vähentämään sen monimutkaisuutta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa aina, 
kun se on voimassa olevan lainsäädännön mukaan mahdollista. Komissio pyrkii virtaviivaistamaan vakaus- ja kasvu -
sopimuksen noudattamisen arvioimiseen käytettävät menetelmät.
141
Suuri osa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemasta monimutkaisuuden lisääntymisestä johtuu siitä, että on 
yritetty lisätä avoimuutta. Samanaikaisesti valvontakehyksen monimutkaistuminen on edellyttänyt yksityiskohtaisia 
selityksiä avoimuuden säilyttämisen hengessä.
Komissio katsoo, että avoimuus on viime aikana lisääntynyt huomattavasti, ja vaikka parantamisen varaakin on, 
tähänastiset toimet eivät sen mielestä ole olleet riittämättömiä. Komissio on todella sitoutunut avoimuuteen. Tilas -
toihin liittyen komissio julkaisee neuvoja ja ohjeita, jos se ei ole neuvoston asetuksessa (EY) N:o 479/2009 vahvis -
tettujen tilastosalaisuutta koskevien säännösten vastaista. Komission lähestymistapaan kuuluu Euroopan kansan -
talouden tilinpitojärjestelmä, ja se perustuu selvästi sääntöihin, eikä komissio poikkea vakiintuneista menettelyistä. 
Perinpohjaisen harkinnan soveltaminen sääntöjen mukaisesti pelkästään mekaanisen lähestymistavan soveltamisen 
sijasta on kuitenkin komission perustehtävä ja ainoa keino ottaa huomioon jäsenvaltioiden ja käsiteltävänä olevien 
asioiden erilaisuus.
Komission vastaus 137
Lisäksi viime vuosina EU:n finanssipoliittiseen kehykseen tehtyjen lainsäädäntömuutosten oli oltava käytännössä 
teknisesti toteutettavissa. Sen vuoksi oli hyväksyttävä menetelmiä ja luokituksia, joita hyödynnettiin arvioitaessa 
vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamista. Tämä prosessi toteutettiin käymällä laajoja keskusteluja 
talous- ja rahoituskomiteassa (TRK) ja neuvoston muissa toimivaltaisissa elimissä. Keskustelujen tueksi annettiin 
selittäviä huomautuksia. Valvontakehyksen monimutkaistuminen edellytti lisäselityksiä avoimuuden hengessä.
Siksi komission verkkosivustossa julkisesti saatavilla olevassa vakaus- ja kasvusopimuksen käsikirjassa on yhteenveto 
kaikista tarkistetun kehyksen täytäntöönpanoon liittyvistä lähestymistavoista. Käsikirjaa päivitetään nyt vuosittain 
21. lokakuuta 2015 talous- ja rahaliiton viimeistelystä annetun komission tiedonannon mukaisesti.
Näiden menetelmien virallistaminen näyttää kuitenkin vähentävän järjestelmän harkinnan- ja tulkinnanvaraisuutta, 
koska julkistettua menetelmää on pakko noudattaa.
Lisätäkseen avoimuutta edelleen komissio on keväästä 2014 lähtien antanut jäsenvaltioille kaikki tiedot, joita tarvi -
taan vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien laskelmien toistamiseen sekä ennaltaehkäisevän osion että kor -
jaavan osion osalta. Tietoihin kuuluu muun muassa yksityiskohtaisia Excel-laskentataulukoita, joissa on vaiheittaisia 
laskelmia. Komissio on keväästä 2014 lähtien julkaissut kaikki kootut tietosarjat harkinnanvaraisten toimenpiteiden 
vaikutuksista ja kertaluonteisten toimenpiteiden tasosta. Komissio on myös edistynyt edelleen talous- ja raha-asioi -
den neuvoston (Ecofin) kesäkuussa 2014 antamien päätelmien mukaisesti jakamalla jäsenvaltioiden kanssa tulokset 
keskeisistä yksittäisistä verotustoimenpiteistä, jotka on sisällytetty liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn osallis -
tuville jäsenvaltioille tarkoitettuun alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan keväästä 2015 lähtien.
Lisäksi komissio on julkaissut tärkeimmistä toimenpiteistä yksityiskohtaisia tietoja komission yksiköiden valmis -
teluasiakirjoissa, jotka liittyvät uusiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosituksiin. Näihin tietoihin kuuluu 
muun muassa keskeisten muuttujien ennuste perusskenaarion julkisen talouden vakauttamistoimien laskemista 
varten (esimerkiksi vertailukohta, johon tulevia ennusteita verrataan sekä alhaalta ylöspäin että ylhäältä alaspäin 
suuntautuvan lähestymistavan laskemiseksi).
Suositus 7 – Ensimmäinen luetelmakohta – Arviointiprosessi
Komissio hyväksyy suosituksen osittain, koska sen analyysien muuttaminen avoimemmiksi on edistynyt 
huomattavasti.
Käytännesäännöissä määritellään, että kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen 
on väliaikainen eivätkä toimenpiteet johda pysyvään muutokseen julkisen talouden pitkän aikavälin rahoitusase -
massa. Tästä annetaan useita esimerkkejä. Eri maiden erilaisten erityispiirteiden vuoksi on erittäin mahdollista, että 
on toimenpiteitä, jotka eivät sovi mihinkään aiempaan luokkaan. Tämän vuoksi on erittäin toivottavaa, että komis -
siolla on taloudellisen arvion soveltamisessa edelleen pelivaraa. Komissio on tähän liittyen julkaissut aiemmissa 
julkista varainhoitoa käsittelevissä raporteissa tekstejä, joissa esitellään sovellettu analyyttinen lähestymistapa ja 
perustelut, ja tämä aineisto on päivitetty sisäisesti. Päivitetyt ja yksityiskohtaisemmat sisäiset ohjeet (mukaan lukien 
useat ohjaavat periaatteet ja tyypilliset tapaukset) kertaluonteisista toimenpiteistä on julkaistu kaikille vuoden 2015 
julkista varainhoitoa käsittelevässä raportissa.
Vastaavasti ”odottamattomien haitallisten taloudellisten tapahtumien” käsitettä ei ole määritelty etukäteen, koska 
ei ole mahdollista määritellä tyhjentävästi yksittäisten maiden olosuhteita, joihin sitä saatetaan soveltaa jälkikäteen, 
varsinkin koska nämä tapahtumat ovat luonteeltaan odottamattomia. Komissio katsoo kuitenkin, että tuloksellisten 
toimien arvioimismenetelmät ovat kokonaisvaltainen lähestymistapa tähän asiaan.
Komission vastaus 138
Komissio tekee neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/97 vaaditun analyysin merkityksellisistä tekijöistä ottaen 
huomioon tekijät, jotka on lueteltu suoraan lainsäädännössä, sekä kyseisen jäsenvaltion merkityksellisinä pitämät 
tekijät.
Asetuksessa säädetään, että jos velkakriteeri ei täyty ja julkisyhteisöjen velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, 
merkitykselliset tekijät otetaan huomioon vain päätettäessä siitä, käynnistetäänkö liiallisia alijäämiä koskeva menet -
tely, jos alijäämä on lähellä viitearvoa ja ylityksen arvioidaan olevan tilapäinen.
Lainsäädännössä todellakin esitetään mahdollisista merkityksellisistä tekijöistä pitkä luettelo, joka ei ole tyhjentävä, 
koska siinä edellytetään, että komissio ottaa huomioon myös kyseisen jäsenvaltion merkityksellisinä pitämät tekijät. 
Tämä on perustana olevien maakohtaisten olosuhteiden selittämisen kannalta ratkaiseva osatekijä, koska ne eroavat 
toisistaan eri maissa luonteeltaan ja painoarvoltaan eivätkä ole aina mitattavissa.
Lisäksi tuloksellisten toimien arvioiminen ylhäältä alaspäin suuntautuvan lähestymistavan perusteella mahdollistaa 
odottamattomien tapahtumien vaikutuksen korjaamisen.
Suositus 7 – Toinen luetelmakohta – Tietojen saatavuus
Komissio hyväksyy suosituksen.
Suositus 7 – Kolmas luetelmakohta – Alhaalta ylöspäin suuntautuva arviointi
Komissio ei hyväksy suositusta, koska komissiolla ei ole oikeudellisia valtuuksia käyttää kansallisten finanssipoliittis -
ten neuvostojen palveluja.
Suositus 7 – Neljäs luetelmakohta – Analyysin pitävyys
Komissio hyväksyy suosituksen.
142
Tilintarkastustuomioistuimen huomautus siitä, että liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn painopiste on perintei -
sesti ollut enemmän julkisyhteisöjen alijäämissä kuin velassa, on perusteltu. Ennen talouspolitiikan ohjauspaketin 
voimaantuloa vakaus- ja kasvusopimuksen velkatekijä ei ollut säännöllisissä valvontaprosesseissa riittävästi esillä. 
Tästä syystä yksi talouspolitiikan ohjauspaketin keskeisistä uudistuksista oli velkasäännön käyttöönotto erityisesti 
lisäämällä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn käynnistäjäksi se, että 60 prosentin velka suhteessa BKT:hen ylit -
tyy, ja määrittelemällä, milloin velan katsotaan supistuvan riittävän nopeasti, kuten asetuksessa säädetään.
Maihin, jotka olivat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisena päivänä, jolloin talouspolitiikan ohjauspaketin 
aiheuttamat muutokset vakaus- ja kasvusopimukseen hyväksyttiin – eli 8. marraskuuta 2011 – sovelletaan liiallisen 
alijäämän korjaamisen jälkeen siirtymäjärjestelyjä kolmen vuoden ajan. Näiden kolmen vuoden aikana velkakriteerin 
täyttämistä arvioidaan sen mukaan, edistyykö kyseinen jäsenvaltio siinä riittävästi.
Komission vastaus 139
Tämä järjestely tarkoittaa, että käytännössä tunnustetaan se tosiasia, että jäsenvaltiot, jotka olivat jo talouspolitiikan 
ohjauspaketin hyväksymisen aikana liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisia, olivat jo hyväksyneet julkisen 
talouden vakauttamisurat, jotka eivät välttämättä olleet uuden käyttöön otetun säännön mukaisia. Näin ollen liialli -
sia alijäämiä koskevan menettelyn ja velkasäännön vaatimukset olisivat olleet epäyhdenmukaisia. Siksi siirtymäkausi 
on välttämätön osoitus siitä, että nämä jäsenvaltiot tarvitsevat aikaa rakenteellisten sopeutustensa mukauttami -
seen tasolle, jota tarvitaan uuden vertailuarvon saavuttamiseksi. On tärkeää huomata, että maiden on yhä edettävä 
kohti vaatimustenmukaisuutta tämän ajanjakson aikana ja niihin kohdistetaan mahdollisesti menettelyllisiä seuraa -
muksia, jos ne eivät täytä vaatimuksia. Kyse ei ole siitä, että velkavaatimus ei koskisi kaikkia siirtymäaikana. Vaikka 
siirtymäkausi määritellään kolmen vuoden pituiseksi, jäsenvaltioiden on myös viimeisen vuoden aikana osoitettava 
täyttävänsä kolme velkakriteeriä, joten todellisuudessa siirtymäjärjestelyt poikkeavat tavallisesta velan supistumi -
sen vertailuarvosta vain kahden ensimmäisen vuoden aikana.
143
Komissio ei ole samaa mieltä siitä, että vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokasta 
hyödyntämistä koskeva tiedonanto olisi millään tavalla heikentänyt prosessin uskottavuutta tai vaarantanut velan 
kestävyyden. Komissio ei esittänyt luopumista aiemmasta skenaariosta, koska se ei laajentanut tekijöiden käsit -
teen soveltamista otettavaksi huomioon päätöksessä jättää käynnistämättä liiallisia alijäämiä koskeva menettely. 
Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklassa, joka koskee liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn käynnistämistä, tode -
taan selvästi, että laatiessaan 126 artiklan 3 kohdan mukaista kertomusta komission on otettava huomioon kaikki 
merkitykselliset tekijät, jos ne vaikuttavat merkittävästi alijäämä- ja velkakriteerin täyttymisen arviointiin – mukaan 
lukien keskipitkän aikavälin mahdollisen kasvun kehitys, toimenpiteiden toteuttaminen liiallisen makrotaloudellisen 
epätasapainon ehkäisemisen ja korjaamisen yhteydessä ja toimenpiteiden toteuttaminen unionin yhteisen kas -
vustrategian yhteydessä.
Velkasääntö (sekä koko sääntö että siirtymäsääntö) ei tarkoita automaattisesti sitä, että jäsenvaltioon sovelletaan 
liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä heti, kun määritelty tavoite jää saavuttamatta. Tämä automaattisuuden 
puuttuminen vahvistetaan nimenomaisesti asetuksessa, ja se on taloudellisesti perusteltu silloin, kun velkakehitys 
(ennemmin kuin alijäämäkehitys) ei ole täysin julkisyhteisöjen hallinnassa. Erityisesti velan suhde BKT:hen on riippu -
vainen sekä BKT:n reaalikasvun että inflaation kehityksestä. Se koskee myös velkakannan korjauserää, johon vaikut -
tavat muun muassa valuuttakurssit ja tilastolliset uudelleenluokitukset.
Suositus 8
Komissio hyväksyy suosituksen.
Realistiset ja uskottavat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tavoitteet viittaavat varovaisuuden tarpeeseen, kun 
harkitaan velan suhdetta BKT:hen koskevien tavoitteiden käyttämistä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suosi -
tusten osatekijänä.
Jäsenvaltiot eivät valvo velan ja BKT:n välisen suhteen kehitystä yhtä paljon kuin alijäämän kehitystä. Erityisesti 
rahoitustoimet, jotka eivät liity alijäämään (niin sanotut velkakannan korjauserät), voivat vaikuttaa huomattavasti 
tietyn vuoden velkasuhteisiin. Koska velkakehityksen luonteeseen kuuluu, että vuosi perustuu edelliseen vuoteen, 
tällaisilla kertaluonteisilla tapahtumilla voi olla seuraavina vuosina lumipallovaikutuksia, jotka voivat aiheuttaa epä -
yhdenmukaisuutta alijäämä- ja velkaperusteisiin tavoitteisiin.
Komission vastaus 140
144
Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvässä lainsäädännössä painopiste on sen vaikutuksessa julkiseen 
talouteen, ja näin ollen asiaankuuluvassa lainsäädännössä ei ole nimenomaista rakenneuudistusten täytäntöön -
panon valvontaa koskevaa säännöstä. Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn kuuluvien tuloksellisten toimien 
arvioinnissa keskitytäänkin vaadittujen julkisen talouden sopeutusten toteuttamiseen, eikä rakenneuudistusten 
arviointi vaikuta siihen. Rakenneuudistusten, myös talouskumppanuusohjelmaan kuuluvien, toteuttamista seura -
taan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Asetuksessa ei kuitenkaan säädetä erityisistä toimista tapauksissa, 
joissa rakenteelliset toimenpiteet ovat puutteellisia verrattuna talouskumppanuusohjelman analyysissä suositeltui -
hin. Liiallisen epätasapainon vuoksi erityisen seurannan kohteena olevissa maissa seurataan kuitenkin uudistusten 
toteuttamista liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä.
145
Tarve välttää päällekkäisyydet ja tarpeettoman monimutkaiset valvontamenettelyt on syynä siihen, ettei seurantaa 
ole varmistettu liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvissä asiakirjoissa.
Tällainen seuranta on oikeutettua talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson aikana, koska se luotiin varmista -
maan, että talous- ja finanssipolitiikkaa käsitellään yhtenäisesti ottaen huomioon niiden väliset vuorovaikutukset ja 
riippuvuudet.
Komission talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon vuonna 2015 esittämien muutosten tavoitteena oli lisätä 
sitoutumista kansallisella tasolla sekä tilivelvollisuutta Euroopan ja kansallisen tason päätöksenteossa.
Talouspolitiikan lujitetussa eurooppalaisessa ohjausjaksossa on vuodesta 2015 lähtien laadittu jokaisesta jäsenval -
tiosta ja euroalueesta kunkin vuoden helmikuussa maaraportti, jossa yksilöidään maakohtaiset haasteet, erityisesti 
uudistusprosessiin liittyvät, sekä edistyminen maakohtaisten suositusten edellisellä kierroksella määriteltyjen 
ongelmien ratkaisemisessa. Yksityiskohtaisista arvioinneista saadaan perustaa maakohtaisten suositusten seuraavaa 
kierrosta varten.
Lisäksi liiallisen epätasapainon vuoksi erityisen seurannan kohteena olevissa maissa seurataan kuitenkin uudis -
tusten toteuttamista tässä erityisessä prosessissa yleisen makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn 
yhteydessä.
Komission hiljattain tekemä päätös ottaa rakenneuudistusten toteuttaminen paremmin huomioon ei vaikuta tulok -
sellisten toimien arviointiin liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä.
Suositus 9 – Ensimmäinen kappale
Komissio hyväksyy suosituksen.
Talouskumppanuusohjelman käyttöönotto perustuu siihen, että liialliset julkisen talouden alijäämät voivat johtua 
ainakin osittain rakenteellisista heikkouksista. Jos näihin heikkouksiin ei puututa suoraan, talousarviotoimenpiteet 
eivät välttämättä riitä korjaamaan alijäämää pysyvästi. Sen sijaan perustana oleviin heikkouksiin puuttuminen on 
todennäköisesti tuloksellista ja tehokkaampaa taloudellisesta näkökulmasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Bud -
jettikuripaketin voimaantulosta lähtien jäsenvaltioiden, joille on käynnistetty liiallisia alijäämiä koskeva menettely 
tai joiden liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaikaa on muutettu tuloksellisten toimien jälkeen, on esitet -
tävä talouskumppanuusohjelma samanaikaisesti kuin toimia koskeva kertomus eli 3–6 kuukautta sen jälkeen, kun 
liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn vaiheet on toteutettu.
Komission vastaus 141
Talouskumppanuusohjelmat ovat kertaluonteisia asiakirjoja ja toimivat niiden finanssipoliittisten rakenneuudis -
tusten etenemissuunnitelmana, joiden jäsenvaltiot katsovat olevan liiallisen alijäämänsä tuloksellisen ja pysyvän 
korjaamisen kannalta välttämättömiä. Jäsenvaltioiden on määriteltävä ja valittava talouskumppanuusohjelmassaan 
kilpailukykyä, pitkän aikavälin kestävää kasvua ja rakenteellisten heikkouksien poistamista koskevat painopisteensä. 
Talouskumppanuusohjelman tarkoituksena on täydentää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn aikana toteutettuja 
talousarviotoimenpiteitä laajemmalla strategialla, jonka tavoitteena on välttää liiallisten alijäämien syntyminen. Sen 
kertaluonteisuus ei kuitenkaan tarkoita, että seurantaa ei olisi lainkaan. Komissio ja neuvosto seuraavat uudistusten 
täytäntöönpanoa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Tämän suhteen on muistettava, että on vältettävä pääl -
lekkäisyyttä ja tarpeettoman monimutkaisia valvontamenettelyjä.
Suositus 9 – Toinen kappale
Komissio ei hyväksy suositusta, koska se katsoo jo nyt toimivansa lainsäädännössä vahvistettujen valtuuksiensa 
mukaisesti. Komissio on myös painottanut toistuvasti julkisesti sitä, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat 
rakenneuudistukset.
146
Ei ole olemassa mitään (yksitulkintaisia) säännöksiä, joilla varmistettaisiin, että jäsenvaltiot noudattavat uusia 
raportointivaatimuksia, eikä niiden noudattamatta jättämisestä määrätä seuraamuksia. Koska kyse on asetukseen 
sisältyvistä vaatimuksista, ne voisivat olla täytäntöönpanokelpoisia, koska komissiolla on mahdollisuus käynnistää 
rikkomismenettely, jos vaatimuksia ei noudateta. Tämän korjauskeinon tehokkuutta olisi arvioitava liiallisia alijäämiä 
koskevan menettelyn vaatimusten suhteen.
147
Kuten johdanto-osan b kappaleen iv kohtaan vastattiin, asetuksessa ei aina säädetä järjestelmällisestä arvioinnista 
tai palautteesta, joka komission olisi julkaistava. Komissio ottaa lisäraportoinnin kaikilta osin huomioon säännöl -
lisessä valvonnassaan (eli kullakin ennustekierroksella; lyhyt arviointi on annettu yleensä komission ennusteiden 
vaikutuksia julkisen talouden valvontaan koskevien muistioiden maakohtaisessa osassa vuodesta 2013 lähtien). Vain 
silloin, kun vaatimuksia ei täytetä, se mainittaisiin ja tuotaisiin selvästi esiin asianmukaisessa komission asiakirjassa 
(tilanteen mukaan se voi olla asiaa koskeva muistio tai osa asiakirjoja, joissa arvioidaan vakaus- ja lähentymisohjel -
maa tai alustavaa talousarviosuunnitelmaa). Rikkomismenettelyt voidaan käynnistää, jos vaatimuksia ei täytetä.
Suositus 10 – Ensimmäinen kappale
Komissio hyväksyy suosituksen.
Suositus 10 – Toinen kappale
Komissio ei hyväksy suositusta, koska tämän parannuskeinon tuloksellisuutta olisi arvioitava liiallisia alijäämiä koske -
van menettelyn vaatimusten suhteen.
149
Komissio toistaa sitoutumisensa seuraamusten soveltamiseen tarvittaessa talouspolitiikan ohjauspaketin säännös -
ten mukaisesti.
Suositus 11
Komissio ei hyväksy suositusta.
Komissio on aina noudattanut toiminnassaan perussopimusta. Komissio suosittelee edelleen, että neuvosto vauh -
dittaisi menettelyä ja soveltaisi seuraamuksia tarvittaessa lainsäädännön mukaisesti.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Liiallisia alijäämiä koskeva menettely on EU:n taloudellisen 
ohjausjärjestelmän keskeinen tekijä. Sitä sovelletaan, kun 
jäsenvaltioissa on tarpeen korjata alijäämän ja velan 
kehityssuuntaa. Tarkastuksen yhteydessä 
tilintarkastustuomioistuin tutki liiallisia alijäämiä koskevan 
menettelyn laatua viimeaikaisessa vaikeassa 
taloussuhdanteessa. Laatuarviointi käsitti koko 
menettelyn alkaen käynnistämispäätösten perusteena 
olevista tiedoista ja päättyen lopullisiin tuloksiin. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että täytäntöönpanon 
vaikuttavuuden eteen on vielä tehtävä työtä, mutta 
komissio on sitoutunut jatkamaan tarvittavien 
parannusten tekemistä.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN