[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 1.2.2011

KOM(2011) 42 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE

Selvitys henkilöstösääntöjen 45 artiklan 2 kohdasta

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE

Selvitys henkilöstösääntöjen 45 artiklan 2 kohdasta

JOHDANTO

Neuvosto pyysi 16. heinäkuuta 2009 komissiota tekemään selvityksen henkilöstösääntöjen 45 artiklan 2 kohdan soveltamista koskevien yhteisten sääntöjen täytäntöönpanosta eri toimielimissä.

Neuvosto päätti henkilöstösääntöuudistuksen yhteydessä, että jokaisen virkamiehen on jatkossa kyettävä työskentelemään myös kolmannella kielellä. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi henkilöstösääntöjen 45 artiklan 2 kohdassa kytkettiin velvollisuus osoittaa kyky työskennellä kolmannella kielellä suoraan ensimmäisen, rekrytoinnin jälkeisen ylennyksen saantiin.

Toimielimet ovat antaneet yhteiset täytäntöönpanosäännöt kyseistä henkilöstösääntöjen kohtaa varten. Sääntöjä sovelletaan virkamiehiin, joiden ensimmäinen ylennys tulee voimaan myöhemmin kuin 30. huhtikuuta 2006[1]. Säännöt koskevat erityisesti pääsyä kolmannen kielen koulutukseen. Sääntöjen mukaan ylennyksissä, jotka tulevat voimaan ennen 31. päivää joulukuuta 2008, vaadittu kielitaidon taso vastaa toimielinten yhteisen kielikoulutuksen 4. tasoa (mikä vastaa A2-tasoa Euroopan neuvoston yhteisessä viitekehyksessä), mutta 1. päivän tammikuuta 2009 jälkeen voimaan tulevissa ylennyksissä vaaditaan 6. taso (B2 Euroopan neuvoston yhteisessä viitekehyksessä).

Tämä selvitys on jäsennetty neuvoston pyynnössään esittämän kahdeksan kysymyksen pohjalta.

Selvitys koskee kaikkia toimielimiä. Kukin toimielin on toimittanut sitä varten tarvittavat omaa henkilöstöään koskevat tiedot. Selvityksessä esitetyt tiedot koskevat siis kaikkia toimielimiä lukuun ottamatta erikseen toisin merkittyjä tilastoja. Ellei toisin mainita, tiedot ovat 31. päivältä joulukuuta 2009.

HENKILÖT, JOITA SÄÄNTÖ KOSKEE

Velvollisuus osoittaa kykynsä työskennellä kolmannella kielellä saattaa koskea seuraavia henkilöitä:

- virkamiehet, jotka ovat olleet toimielimen palveluksessa 1. toukokuuta 2004 mutta joita ei ole 1. toukokuuta 2006 mennessä kertaakaan ylennetty rekrytointinsa jälkeen

- virkamiehet, jotka on rekrytoitu 1. päivän toukokuuta 2004 jälkeen.

Seuraavassa taulukossa esitetään näiden henkilöiden lukumäärä toimielimittäin.

NEUVOSTO | 248 | 187 | 225 | 128 | 255 | 289 | 1 332 | 156 | 1 488 |

KOMISSIO | 3 612 | 674 | 1 416 | 1 245 | 1 400 | 1 146 | 9 493 | 857 | 10 350 |

Ranska | 52 % | 53 % | 52 % | 43 % | 50 % |

Englanti | 18 % | 20 % | 24 % | 21 % | 20 % |

Saksa | 9 % | 5 % | 8 % | 12 % | 9 % |

Espanja | 8 % | 7 % | 6 % | 7 % | 8 % |

Hollanti | 7 % | 10 % | 3 % | 4 % | 6 % |

Italia | 4 % | 3 % | 5 % | 6 % | 4 % |

Muut | 2% | 2% | 2% | 7% | 3 % |

Yhteensä | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Ranskan ja englannin osuus on lähes 70 prosenttia kaikista kielistä, mutta koulutushakemuksia on tehty kaikista EU:n virallisista kielistä.

VIRKAMIEHET, JOTKA OVAT SAANEET ENSIMMÄISEN YLENNYKSENSÄ SIIRTYMÄKAUDELLA SAAVUTTAMATTA 6. TASOA

Siirtymäkaudella, joka päättyi 31. joulukuuta 2008, 961 virkamiestä sai ylennyksen saavuttamatta toimielinten yhteisten kielikurssien 6. tasoa.

Kielitaidon saattoi osoittaa siirtymäkaudella kolmella tavalla:

1. EPSO:n tunnustamalla todistuksella (joka vastaa vähintään 4. tasoa)

2. läpäisemällä EPSO:n järjestämän (4. tasoa vastaavan) kokeen

3. suorittamalla toimielinten yhteisen tai muun kielikurssin (4. tason).

Siirtymäkaudella 48 prosenttia virkamiehistä, jotka osoittivat 4. tasoa vastaavan kielitaitonsa, valitsi näistä kolmesta tavasta toimielinten yhteisen kielikurssin suorittamisen. Loput joko suorittivat EPSO:n järjestämän kokeen tai esittivät EPSO:n hyväksyttäväksi todistuksen, mikä tarkoittaa sitä, että heillä oli jo ennestään riittävä kolmannen kielen taito.

Kielitaidon osoittamistapa virkamiehillä, jotka saivat ensimmäisen ylennyksensä siirtymäkaudella

NEUVOSTO | 58 | 76 % | 13 | 17 % | 5 | 7 % | 76 |

KOMISSIO | 276 | 40 % | 250 | 37 % | 158 | 23 % | 684 |

Muut toimielimet | 40 | 83 % | 6 | 13 % | 2 | 4 % | 48 |

Euroopan parlamentti | 147 | 122 | 269 |

Neuvosto | 108 | 92 | 200 |

Komissio | 1 672 | 907 | 2 579 |

Unionin tuomioistuin | 42 | 28 | 70 |

Tilintarkastustuomioistuin | 60 | 24 | 84 |

ETSK | 24 | 45 | 69 |

Alueiden komitea | 17 | 21 | 38 |

Yhteensä | 2 070 | 1 239 | 3 309 |

Taulukosta ilmenee, että siirtymäkaudella ylennyksen sai 2 070 ja vuoden 2009 aikana 1 239 virkamiestä saavutettuaan 6. tason kielikoulutuksessa.

VIRKAMIEHET, JOIDEN YLENNYS LYKKÄÄNTYI KIELIKOKEEN EPÄONNISTUMISEN VUOKSI[5]

Ylennyskäytännöt ovat eri toimielimissä erilaiset. Esimerkiksi parlamentissa ja komissiossa käytetään menettelyä, joka perustuu pistekertymään. Virkamies ylennetään, kun hän on saavuttanut ylennykseen vaadittavan pistemäärän. Tässä järjestelmässä on nähtävissä, moniko virkamies on saavuttanut vaaditun pistemäärän mutta joutunut odottamaan ylennystään siksi, ettei ole vielä osoittanut kolmannen kielen taitoaan. Kaikissa toimielimissä, esimerkiksi neuvostossa, ei ole pistejärjestelmää. Silloin virkamies, joka ei ole täyttänyt 45 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua velvollisuutta, voi olla ylennyskelpoisten listalla (johon kirjataan virkamiehet, joilla on ylennykseen riittävä virkaikä), mutta hän jää automaattisesti ilman ylennystä eikä hänen ansioitaan arvioida. Tällaisten virkamiesten lukumäärä on helppo laskea, mutta jää avoimeksi, olisiko heidät 45 artiklan 2 kohdan ehdon täyttyessä ylennetty, koska ylennys myönnetään vasta virkamiesten ansioiden vertailun jälkeen. Muitakin järjestelmiä on. Tämän vuoksi tiedot lykkääntyneistä ylennyksistä eivät ole täysin vertailukelpoisia.

Seuraavassa taulukossa esitetäänkin vuosittaiset tiedot ylentämättä jääneistä tai ylennyskelpoisten listan ulkopuolelle jätetyistä.

2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Yhteensä |

Euroopan parlamentti | 0 | 4 | 4 | 9 | 17 |

Neuvosto | 0 | 17 | 9 | 19 | 45 |

Komissio | 17 | 20 | 30 | 106 | 173 |

Unionin tuomioistuin | 0 | 0 | 0 | 12 | 12 |

Tilintarkastustuomioistuin | 0 | 0 | 2 | 2 | 2[6] |

ETSK | 0 | 3 | 0 | 3 | 6 |

Alueiden komitea | 3 | 1 | 2 | 5 | 9[7] |

Yhteensä | 20 | 45 | 47 | 156 | 268 |

HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN 45 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUN TAIDON HANKINTAAN LIITTYVIEN ERITYISTEN KOULUTUSTARPEIDEN TYYDYTTÄMISEEN KÄYTETYT RESURSSIT JA KEINOT SEKÄ TÄYTÄNTÖÖNPANOAIKATAULU (UUSIEN KIELIKURSSIEN JÄRJESTÄMINEN, HAKU JO ENNESTÄÄN TARJOLLA OLEVILLE KIELIKURSSEILLE JNE.)

Toimielimet hyödyntävät pääasiassa jo ennestään tarjolla olevia toimielinten yhteisiä kielikursseja. Koska kaikkien 23 virallisen kielen peruskursseja oli tarjolla jo vuonna 2004, uudet henkilöstösäännöt eivät johtaneet uusien, toimielinten yhteisten kielikurssien järjestämiseen, mutta ryhmien lukumäärää on lisätty. Brysselissä ja Luxemburgissa on tarjolla kaikkien 23 virallisen kielen kursseja 1. tasosta 6. tasoon.

On syytä korostaa, että kolmatta kieltä ei opiskella ainoastaan ylennystä varten, vaan se on työn kannalta tarpeellista. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan 2 kohta tarjoaa ainoastaan yksilöllisen lisäkannustimen, jolla edistetään toimielinten monikielisyyttä. Kielivalinnat huomioon ottaen suurin osa kursseista olisi järjestetty joka tapauksessa, myös ilman 45 artiklan 2 kohtaa. Kyseistä artiklaa sovellettaessakin kielivalinnan on vastattava työyksikön tarpeita.

Toimielinten yhteisiä, keskimäärin 60 tunnin kielikursseja (joista kukin vastaa aina yhden tason oppimäärää) järjestetään vuosittain kolmessa jaksossa:

- kurssit kahdesti viikossa maaliskuusta heinäkuuhun (oppitunnin pituus 1 h 50 min)

- kurssit kahdesti viikossa syyskuusta tammikuuhun (oppitunnin pituus 1 h 50 min)

- intensiivikurssit heinäkuusta elokuuhun (4 h päivässä).

Kussakin toimielimessä on yleensä kaksi AST-virkamiestä, jotka seuraavat 45 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoa ja käyttävät tähän tarkoitukseen 15–50 prosenttia työajastaan. Lisäksi EPSO:ssa on kolme virkamiestä/sopimussuhteista toimihenkilöä, joiden tehtävänä on todistusten tarkastelu ja kielikokeiden järjestäminen niille, jotka eivät osallistu toimielinten yhteisille kielikursseille[8]. Toimielinten yhteisten kielikurssien järjestämisestä huolehtii 16-henkinen ryhmä[9].

Kurssien osallistujista on 45 artiklan 2 kohtaan perustuvalla etusijalla 19,7 prosenttia. Tästä voidaan laskea, että 45 artiklan 2 kohdan tarvetta vastaavien kurssien järjestämisestä huolehtii kolme virkamiestä/sopimussuhteista toimihenkilöä[10], jolloin siitä kertyi vuosina 2004–2009 kuluja noin 3 130 000 euroa[11].

Toimielinten yhteisten kielikurssien vuosikustannukset euroina, mukaan luettuina kurssit 45 artiklan 2 kohtaa varten (19,7 %)

Toimielinten kielikurssien vuosikustannukset | 2004 * | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Yhteensä 2004-2009 |

BRYSSEL[12] | 701 142 | 1 915 782 | 2 201 553 | 2 049 209 | 2 760 097 | 2 558 344 | 12 186 127 |

LUXEMBURG[13] | 185 818 | 569 148 | 624 427 | 683 351 | 851 415 | 794 597 | 3 708 756 |

Yhteensä | 886 960 | 2 484 930 | 2 825 980 | 2 732 560 | 3 611 512 | 3 352 941 | 15 894 883 |

*Ajanjakso 30.4.–31.12.2004 sisältää yhden, kerran viikossa järjestettävän kurssin.

Toimielinten yhteisten kielikurssien lisäksi monet toimielimet ovat järjestäneet sisäisiä kursseja sekä kursseja muualla kuin Brysselissä ja Luxemburgissa, ja ne on suunnattu pääasiassa virkamiehille, joiden on vaikea osoittaa vaadittua kielitaidon tasoa.

KESKIMÄÄRÄINEN PALKALLINEN TYÖTUNTIMÄÄRÄ, JONKA VIRKAMIEHET OVAT KÄYTTÄNEET KOLMANNEN KIELEN KOKEESEEN VALMISTAUTUMISEEN

Virkamiehet, joita vaatimus kolmannesta kielestä koskee, osallistuvat keskimäärin kaikkiaan 100 tunnin ajan toimielinten yhteiseen kielikoulutukseen voidakseen osoittaa kolmannen kielen taitonsa. Vastaavia lukuja toimielinten sisäisesti järjestämistä kursseista ei ole. Luku muodostuu siten, että kielikurssin suorittaneiden tuntimäärä on keskimäärin 200 kun taas muulla tavalla kielitaitonsa osoittaneiden luku on merkityksettömän pieni.

Toimielinten yhteiset peruskielikurssit järjestetään yleensä aikaisin aamulla, lounasaikaan tai iltaisin, jotta ne haittaisivat mahdollisimman vähän virkamiesten työtä. Monissa tapauksissa henkilöstö tekee ylitöitä suoriutuakseen sekä työstään että kielikurssista.

NIIDEN VIRKAMIESTEN KOKONAISMÄÄRÄ, JOTKA OVAT VELVOLLISIA OSOITTAMAAN KOLMANNEN KIELEN TAITONSA, SEKÄ NIIDEN MÄÄRÄ, JOTKA EIVÄT OLLEET TÄYTTÄNEET TÄTÄ VELVOLLISUUTTA 1. TAMMIKUUTA 2009 (4. TASO).

Virkamiehiä, joita velvollisuus osoittaa kolmannen kielen taito mahdollisesti koskee, oli 1. tammikuuta 2009 yhteensä 14 635 (ks. 2 luku).

Kielitaitoaan ei 1. tammikuuta 2009 ollut vielä osoittanut 3 560 siihen velvoitettua virkamiestä. Heistä 47 jäi siirtymäkaudella ilman ylennystä, koska he eivät osoittaneet 4. tason kielitaitoa. Nyt näiden 47 virkamiehen on osoitettava taitonsa 6. tasolla.

Toimielin | Virkamiehet, joiden kielitaito oli vielä osoittamatta 1.1.2009 | Virkamiehet, jotka ylentämättä 1.1.2009, koska 4. tason kielitaitoa ei ole osoitettu | % |

Euroopan parlamentti | 418 | 4 | 0,96 % |

Neuvosto | 267 | 9 | 3,37 % |

Komissio | 2 275 | 30 | 1,32 % |

Unionin tuomioistuin | 212 | 0 | 0,00 % |

Tilintarkastustuomioistuin | 49 | 2 | 4,08 % |

ETSK | 288 | 0 | 0,00 % |

Alueiden komitea | 51 | 2 | 3,92 % |

Yhteensä | 3 560 | 47 | 1,32 % |

NIIDEN VIRKAMIESTEN MÄÄRÄ, JOTKA KÄYTTÄVÄT TEHTÄVISSÄÄN YLENNYKSEN SAAMISEKSI HANKITTUA KOLMANNEN KIELEN TAITOAAN

Toimielimillä ei ole automaattista keinoa laskea, moniko virkamies käyttää tehtävissään kolmatta kieltä, jonka he ovat opiskelleet saadakseen ylennyksen.

On kuitenkin korostettava, että kolmannen kielen valinnassa on kiinnitettävä huomiota yksikön ja toimielimen tarpeisiin.

Voidaan todeta, että englannin ja ranskan osuus 45 artiklan 2 kohdan vuoksi ensisijaisista koulutushakemuksista on 31. joulukuuta 2009 saakka ollut 70 prosenttia (ks. 3 luku). Tietyillä aloilla myös muiden kielten opiskelu vastaa yksikköjen tarpeita.

PÄÄTELMÄT

Kolmantena kielenä suosittiin ranskaa (50 prosenttia) ja englantia (20 prosenttia). Vähän yli puolet virkamiehistä osasi jo kolmatta kieltä ja osoitti sen joko todistuksin tai EPSO:n järjestämässä kokeessa. Toinen puolisko virkamieskunnasta valitsi toimielinten yhteiset kielikurssit keinoksi osoittaa kykynsä työskennellä kolmannella kielellä. Toimielinten kulujen osuus oli noin 20 prosenttia kielikoulutuksen määrärahoista ja keskimäärin 100 työtuntia kielikurssin suorittamiseen. Suurin osa kuluista olisi kuitenkin syntynyt myös ilman 45 artiklan 2 kohtaa. Suurin osa virkamiehistä on kyennyt osoittamaan kykynsä työskennellä kolmannella kielellä, ja vain harvojen virkamiesten ylennykset ovat lykkääntyneet sen vuoksi, että he eivät ole osoittaneet kolmannen kielen taitoaan.

[1] Henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 11 artiklan mukaisesti 45 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua uutta velvollisuutta ei sovelleta ylennyksiin, jotka tulevat voimaan ennen 1. päivää toukokuuta 2006. On myös syytä korostaa, että virkamiehet, jotka ovat läpäisseet tietyn lingvisti-juristi-, kääntäjä- tai tulkkikilpailun, täyttävät automaattisesti kolmatta työkieltä koskevan ehdon.

[2] Suurin osa henkilöstöstä, joka suorittaa kielikurssin osoittaakseen kolmannen työkielen taitonsa, valitsee toimielinten yhteisen kielikurssin. Tämä helpottaa tietojen keruuta, sillä toimielinten yhteiset kielikurssit järjestetään keskitetysti. On kuitenkin syytä muistaa, että on olemassa muitakin kielikursseja, joita komissio ei pysty ottamaan huomioon tässä selvityksessä.

[3] Toukokuu 2004 – joulukuu 2008.

[4] Unionin tuomioistuin ei pysty erottelemaan muista osallistujista niitä, jotka ovat 45 artiklan 2 kohdan vuoksi etusijalla.

[5] Tai siksi, että kielitaito on jäänyt osoittamatta jostakin muusta syystä.

[6] Tilintarkastustuomioistuimessa on kyseessä samat kaksi henkilöä vuosina 2008 ja 2009.

[7] Alueiden komiteassa kyseisten virkamiesten kokonaismäärä oli yhdeksän, koska kaksi virkamiestä oli siinä tilanteessa, että he olivat ylennyskelpoisia vuonna 2009 mutta eivät olleet täyttäneet 45 artiklan 2 kohdan edellytyksiä vuonna 2008.

[8] Heillä on apunaan arviointikomitea, johon kuuluu kolme pysyvää jäsentä toimielimistä ja 46 kielellistä neuvonantajaa, joita kuullaan kirjallisesti todistusten arvioimiseksi. Komitea kokoontuu kuusi kertaa vuodessa.

[9] Keskeisen henkilöstön lisäksi on laskettava, että kolmannen kielen hallinnointi vaatii arviolta 0,1 AST-virkamiehen työpanoksen pääosastoa/yksikköä kohti.

[10] 19,7 prosenttia 16 henkilöstä.

[11] 19,7 prosenttia kurssien kokonaiskustannuksista vuosina 2004–2009.

[12] Huom. Vuosikustannuksiin sisältyy 4 puoli-intensiivikielikurssia, 4 intensiivikurssia (helmi-heinä-elo-syyskuu) ja 2 kahdesti viikossa järjestettävää kurssia (maalis-heinäkuu ja syys-tammikuu).

[13] Huom. Vuosikustannuksiin sisältyy 1 puoli-intensiivikielikurssi (helmikuu), 1 intensiivikurssi (heinä-elokuu) ja 2 kahdesti viikossa järjestettävää kurssia (maalis-heinäkuu ja syys-tammikuu).