CENin, Cenelecin ja ETSIn sekä Euroopan komission ja Euroopan vapaakauppaliiton yhteistyön yleiset suuntaviivat

28 päivänä maaliskuuta 2003

(2003/C 91/04)

1. YLEISTÄ

CEN, Cenelec ja ETSI sekä Euroopan komissio ja Euroopan vapaakauppaliitto (EFTA) vahvistavat, että standardointi on vapaaehtoista, konsensukseen perustuvaa toimintaa, jota asianomaiset tahot harjoittavat avoimuuteen ja julkisuuteen perustuen itse itseään varten riippumattomien ja tunnustettujen standardointielinten puitteissa ja joka johtaa vapaaehtoisten yhdenmukaisten standardien hyväksymiseen(1). Ne panevat merkille, että annetut (EN-) standardit eroavat muista vapaaehtoisesti laadituista teknisistä eritelmistä, koska standardeja antavat järjestöt on tunnustettu julkisesti(2) ja standardien laadinnassa noudatetaan erityismenettelyjä, kuten lausuntokierrosta ja äänestystä.

CEN, Cenelec, ETSI, Euroopan komissio ja EFTA tunnustavat, että standardien olisi oltava tarkoitukseensa sopivia, niiden olisi oltava erittäin laajalti hyväksyttävissä kaikkien asianomaisten osapuolten osallistuttua täysipainoisesti standardointiprosessiin, niiden olisi oltava toisiinsa nähden johdonmukaisia ja mahdollistettava teknologinen innovaatio ja kilpailu; tämän vuoksi niiden olisi perustuttava perusteelliseen tieteelliseen tutkimukseen, ne olisi päivitettävä säännöllisesti ja niiden olisi mahdollisuuksien mukaan oltava suoritusperusteisia(3).

Vaikka standardointi on vapaaehtoista ja riippumatonta toimintaa, CEN, Cenelec, ETSI, Euroopan komissio ja EFTA myöntävät, että se vaikuttaa moniin yleisen edun mukaisiin kysymyksiin, kuten elinkeinoelämän kilpailukykyyn, yhtenäismarkkinoiden toimintaan ja ympäristöön. EU:n toimielimet ja EFTA ovat useissa yhteyksissä tunnustaneet, että standardointi voi olla merkittävä yleisten toimintasääntöjen kannalta ja se voi tukea lainsäädäntöä.

Näistä kysymyksistä päästiin yhteisymmärrykseen jo vuonna 1984 ja ne kirjattiin 13. marraskuuta 1984 sovittuihin Euroopan komission ja CENin ja Cenelecin yhteistyön yleisiin suuntaviivoihin, jotka julkaistiin CEN/Cenelecin muistion n:o 4 osana 1. Tämän jälkeen tilanne on kuitenkin muuttunut, ja nyt ollaan yhtä mieltä siitä, että kyseiset suuntaviivat olisi päivitettävä näiden muutosten huomioon ottamiseksi.

Vastaavat EFTAn, CENin ja Cenelecin yhteistyön suuntaviivat allekirjoitettiin 30. huhtikuuta 1985 (ja julkaistiin CEN/Cenelecin muistion n:o 4 osana 2). EFTAn neuvosto hyväksyi 30. lokakuuta 1992 niiden tarkistetun version, jossa otettiin erityisesti huomioon Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen myötä laajentunut standardien status EFTA-maissa.

2. EUROOPPALAISEN STANDARDOINNIN KEHITYS

CEN, Cenelec, ETSI, Euroopan komissio ja EFTA katsovat, että uusissa suuntaviivoissa olisi otettava huomioon seuraavat näkökohdat, joiden osalta tilanne on muuttunut merkittävästi vuosista 1984 ja 1985:

- Vuonna 1984 oli vain kaksi eurooppalaista standardointielintä, kunnes direktiivin 98/34/ETY nojalla tunnustettiin Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI), ja eurooppalaisia standardointielimiä on nyt kolme: CEN, Cenelec ja ETSI.

- ETA-sopimuksen myötä EFTA-maista koostuva sopimuspuoli sitoutui osallistumaan yhtenäismarkkinoihin samoin oikeuksin ja velvoittein kuin EU:n jäsenvaltiot. Sopimuksella luotiin standardien käytölle EFTA- ja ETA-maissa sama oikeusperusta kuin EU:ssa.

- Euroopan standardointitoiminta on siirtynyt merkittävästi kansalliselta tasolta eurooppalaiselle ja kansainväliselle tasolle. Kansallisten standardointilaitosten tehtävät ovat muuttuneet eurooppalaisen ja kansainvälisen standardoinnin myötä. Kansallisilla standardointilaitoksilla on kuitenkin edelleen tärkeä asema kansainvälisessä ja eurooppalaisessa standardoinnissa. Ne edistävät konsensusta kansallisella tasolla, tukevat useissa tapauksissa teknistä työtä, toimivat pysyvänä yhteyskanavana markkinatoimijoiden, erityisesti pk-yritysten, kuluttajien ja ympäristönsuojelijoiden välillä, ja niiden kautta on saatavilla sekä kansainvälisiä että eurooppalaisia standardeja ja kyseisiä standardeja koskevaa neuvontaa. Lisäksi kansalliset standardointilaitokset hyväksyvät eurooppalaiset standardit (EN) lausuntokierroksen ja muodollisen äänestyksen jälkeen.

- Taloudelliset ja sosiaaliset sidosryhmät ja muut asianomaiset organisaatiot, kuten valtiosta riippumattomat järjestöt, ovat osoittaneet kasvavaa kiinnostusta eurooppalaiseen standardointiin, ja koska ne ovat järjestäytyneet Euroopan tasolla, niillä on nykyisin paremmat mahdollisuudet osallistua eurooppalaisten standardien laadintaprosessiin ja moniin CENin, Cenelecin ja ETSIn toimintoihin. Tämä ei kuitenkaan vähennä niiden osallistumisen tarvetta kansallisella tasolla.

- Korkeatasoisesta ympäristön- ja kuluttajansuojasta on EY:n perustamissopimuksen myötä tullut olennainen tavoite. Näin ollen ympäristöä ja kuluttajia koskevat näkökohdat on integroitava systemaattisesti muihin politiikan ja yhteiskuntaelämän aloihin. Tämä koskee myös eurooppalaista standardointia.

- Eurooppalaisella standardoinnilla on tunnustetusti keskeinen asema ehdokasmaiden taloudellisessa ja poliittisessa integroitumisessa Euroopan unioniin, ja vastaavasti kyseiset maat osallistuvat yhä aktiivisemmin Euroopan standardointielinten työhön.

- Talouden globalisoituessa kansainvälisistä standardeista on tullut tärkeitä Euroopalle. Kansainvälisten standardien merkitys on tunnustettu WTO:ssa, erityisesti kaupan teknisiä esteitä koskevassa sopimuksessa ja sopimuksen nojalla sovellettavien kansainvälisten standardien kehittämistä koskevassa WTO:n päätöksessä(4) samoin kuin Euroopan kansainvälistä standardointia koskevista toimintaperiaatteista 26. heinäkuuta 2001 annetussa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SEC (2001) 1296.

- Teknisten eritelmien tarve markkinoilla on muuttunut ja vaihtelee aloittain. Lisäksi elinkeinoelämän alat liittyvät yhä enemmän toisiinsa, ja niiden väliset perinteiset rajat hälvenevät, minkä vuoksi tiivistä yhteistyötä tarvitaan Euroopan standardointielinten välille ja standardien laadintatapaan.

- Standardien käyttäminen yleisissä toimintasäännöissä on yleistynyt. Sen lisäksi, että yhtenäismarkkinoita on jatkuvasti kehitettävä edistämällä kilpailukykyä ja informaatioteknologiaa, on myös uusia alueita, joilla käytetään standardeja enenevässä määrin, esimerkiksi työturvallisuus, kuluttajat ja ympäristö, tutkimustulosten siirtäminen markkinoille ja Euroopan laajuisten verkkojen kehittäminen.

- Tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvien tekniikoiden ja prosessien nopea kehitys on johtanut siihen, että uudentyyppisiä tuotteita on tarpeen laatia yhtä nopeasti. Nämä kehityssuunnat huomioon ottaen eurooppalaiset standardointielimet ovat kehittäneet uusia tuotteita, joilla ei ole virallisten (EN-) standardien asemaa.

- Komissio on julkistanut EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamista koskevan tiedonannon, jossa käsitellään markkinoiden samalla portaalla toimivien yritysten välillä tehdyistä horisontaalista yhteistyötä koskevista sopimuksista mahdollisesti aiheutuvia kilpailunrajoituksia(5). Tiedonannossa standardointisopimuksen katsotaan olevan eräänlainen horisontaalinen yhteistyösopimus, joka tehdään yksityisten yritysten välillä tai julkisten laitosten tai yleisen taloudellisen edun mukaisia palveluja tuottavien laitosten, kuten direktiivin 98/34/EY mukaisesti tunnustettujen standardointielinten, puitteissa. Tiedonannossa todetaan myös, että standardointisopimukset eivät rajoita kilpailua, jos standardien antajat ovat tunnustettuja standardointilaitoksia, jotka noudattavat syrjimättömiä sekä avoimia ja selkeitä menettelyjä.

- Standardointi on saavuttanut korkean poliittisen profiilin. Se kuvastaa standardien ainutlaatuista asemaa muihin eritelmätyyppeihin verrattuna ja aiheuttaa vastaavasti tiukemman velvoitteen noudattaa selkeyttä, avoimuutta, konsensusta, riippumattomuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta koskevia periaatteita.

Edellä mainituista syistä CEN, Cenelec, ETSI, Euroopan komissio ja EFTA vahvistavat olevansa yhtä mieltä joistakin poliittisista tavoitteista ja standardien asemasta niissä sekä suhteidensa ja yhteistyönsä periaatteista ja suunnitelmistaan näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

3. YHTEISET POLIITTISET TAVOITTEET

CEN, Cenelec, ETSI, Euroopan komissio ja EFTA ovat yhtä mieltä siitä, että standardointi vaikuttaa merkittävästi Euroopan markkinoihin ja yritysten kilpailukykyyn ja että standardointi on tärkeä väline, jolla tuetaan yleistä etua koskevaa eurooppalaista politiikkaa. Euroopan standardointipolitiikalla pyritään seuraaviin tavoitteisiin:

- Tuetaan sisämarkkinoiden toteutumista helpottamalla tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta sekä turvataan kestävä kehitys varmistamalla tuotteiden ja palvelujen korkea laatu ja turvataso ottaen samalla huomioon kaikki taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat näkökohdat. Uuden lähestymistavan mukaisesti laaditut yhdenmukaistetut eurooppalaiset standardit tarjoavat teknisiä ratkaisuja laissa säädettyjen vaatimusten mukaisuutta koskevaan olettamaan, ne muodostavat yhteisen ja avoimen vertailupohjan julkisille hankinnoille, niillä tuetaan kaupan teknisten esteiden poistamista, ja lisäksi ne tarjoavat yhteisen vertailupohjan kaupalle ja eurooppalaiselle lainsäädännölle ja edistävät siten Euroopan teknistä integraatiota.

- Autetaan saavuttamaan korkeatasoista ympäristönsuojelua koskeva tavoite.

- Toimitaan Euroopan kilpailukyvyn kehittämisen välineenä ja edistetään teknistä innovaatiotoimintaa. Eurooppalaiset standardit muodostavat yhteisen mutta samalla joustavan teknisen toimintaympäristön kaikkialla yhtenäismarkkinoilla ja antavat hyväksytyn vertailupohjan laadun, sertifioinnin ja säädöstenmukaisuuden osalta, ja lisäksi ne edistävät teknistä yhteistyötä ja asiantuntemuksen vaihtoa ja antavat yrityksille mahdollisuuden hyödyntää mittakaavaetuja.

- Tarjotaan erityyppisiä ja -asteisia tuotteita, jotka vastaavat markkinoiden tarpeisiin.

- Tarjotaan joustava ja avoin järjestelmä havaittuja ongelmia koskevan konsensuksen saavuttamiseksi Euroopassa. Osapuolten (viranomaiset mukaan luettuina) tarpeiden täyttämisen edellyttämän konsensuksen perusta vaihtelee sen mukaan, mikä elinkeinoelämän ala on kyseessä ja mikä on suhde sääntely-ympäristöön. Muita vaikuttavia tekijöitä ovat mm. turvallisuus ja mahdollisesti ympäristölle aiheutuva vahinko.

- Edistetään Euroopan etuja maailmantaloudessa ja luodaan maailmanmarkkinoille pääsyn edellytyksiä siten, että jäsenet osallistuvat kansainväliseen toimintaan. Standardit muodostavat vertailupohjan kolmansien maiden kanssa tehtävälle tekniselle yhteistyölle, annettavalle avulle ja sopimuksille vastavuoroisesta tunnustamisesta (MRA-sopimukset). On hyvin tärkeää, että kansainvälisten standardien hyväksyminen ja soveltaminen on yhdenmukaista, kun voidaan varmistaa oikeutetut tavoitteet, kuten ihmisten terveyden ja turvallisuuden sekä eläinten, kasvien ja/tai ympäristön suojelu.

- Tarjotaan ehdokasmaille ja naapurimaille tärkeä väline, jonka avulla helpotetaan niiden talouselämän sopeutumista yhteisön markkinoihin, ja edistetään kestävää kehitystä ja taloudellista ja teknistä integraatiota tai yhteistyötä.

- Tarjotaan standardointiprosessiin osallistumisen mahdollistava järjestelmä Euroopan työmarkkina- ja talouselämän osapuolille ja muille sidosryhmille, kuten valtiosta riippumattomille järjestöille, jotka eivät muuten ehkä osallistuisi mutta joiden etua lopputulos koskee. Näin ne saavat mahdollisuuden osallistua aktiivisesti sellaisten yhteistä etua koskevien kysymysten ratkaisemiseen, kuten ympäristön, työntekijöiden ja kuluttajien suojelu. Järjestelmän avulla ne voivat edistää kestävää kehitystä ja turvata yleinen etu alueilla, joilla myötä- ja itsesääntelyä pidetään parempana valintana kuin suoraa sääntelyä.

4. SUHTEITA JA YHTEISTYÖTÄ KOSKEVAT PERIAATTEET

Kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi CEN, Cenelec, ETSI, Euroopan komissio ja EFTA ovat yhtä mieltä siitä, että:

- Euroopan standardointielinten ja Euroopan tason viranomaisten välisten suhteiden olisi perustuttava edellä olevassa kohdassa 3 yksityiskohtaisesti esitettyjen tavoitteiden tunnustamiseen unohtamatta kunkin velvoitteita ja toimialaa. Ne korostavat, että jatkuva ja avoin vuoropuhelu niiden välillä on yhteistyön ehdoton perusta.

- CENin ja Cenelecin kansallisilla jäsenlaitoksilla ja ETSIn jäsenillä on merkittävä asema Euroopan standardointielinten, Euroopan komission ja EFTAn välisessä yhteistyössä. Kaikkien asianomaisten elinten yhteistyö ja yhteisymmärrys edellä olevassa kohdassa 3 esitetyistä tavoitteista ovat olennaisen tärkeitä näiden suuntaviivojen onnistumiselle.

- Euroopan standardointielinten säännöissä olisi varmistettava, että eurooppalainen standardointi, erityisesti kun sillä tuetaan eurooppalaista politiikkaa ja yhteisön toteuttamaa sääntelyä, säilyy täysin vastuuvelvollisena kaikille eurooppalaisille sidosryhmille. Tämä merkitsee käytännössä sitä, että standardoijat ottavat huomioon kaikki mahdolliset näkökannat laatiessaan standardeja ja muita asiakirjoja ja että (kehittämistä, kuulemista ja äänestämistä koskevat) menettelyt ovat avoimia ja selkeitä.

- Euroopan standardointijärjestelmällä on laaja vastuu kaikkien osapuolten, kuten elinkeinoelämän, työntekijöiden, kuluttajien, ympäristön ja viranomaisten eduista, ja näin ollen standardointijärjestelmä ei saa toimia omien etujen edistämiseksi.

- Euroopan standardointielinten toteuttamien standardointiohjelmien ja muiden toimintojen suunnittelun, toteutuksen ja täytäntöönpanon johdonmukaisuus olisi varmistettava kaikilla tasoilla ja Euroopan kolmen standardointielimen välillä. Tämä toteutetaan mahdollisuuksien mukaan hyväksymis- ja täytäntöönpanomenettelyjen avulla kansallisella tasolla.

- On olennaisen tärkeää, että Euroopan standardointijärjestelmä reagoi nopeasti ja asianmukaisesti eri alojen markkinoiden tarpeisiin ottaen huomioon edellä olevassa kohdassa 3 esitetyt eurooppalaisen standardoinnin perusperiaatteet. Erilaiset markkinatarpeet saattavat erityisesti edellyttää vaihtelevantyyppisiä tuotteita. Kaikentyyppisten tuotteiden osalta olisi kuitenkin noudatettava periaatteita, jotka koskevat selkeyttä, saatavuutta, avoimuutta, tehokkuutta, johdonmukaisuutta ja vapaaehtoista työtä, ja soveltamista olisi silti valvottava.

- Kansainvälistä standardointia olisi vahvistettava ja Euroopan edut turvattava sen puitteissa. Kansainvälisiä standardeja olisi sovellettava johdonmukaisesti ottamatta kuitenkaan lukuun tapauksia, joissa se olisi tavoitteiden kannalta tehotonta ja epätarkoituksenmukaista.

- Ehdokasmaiden talouksien integroitumista yhteisöön on tuettava.

- Eurooppalaisten standardien käyttämistä taloudellisen ja teknisen integraation välineenä on edelleen edistettävä Euroopan markkinoilla ja niiden ulkopuolella. Lisäksi on kannustettava kyseisten standardien käyttöä yhteistoiminnan välineenä markkinoiden kanssa sekä lainsäädännön teknisenä perustana erityisesti määriteltäessä tuotteiden, palvelujen ja testausmenetelmien teknisiä eritelmiä.

5. TÄYTÄNTÖÖNPANO

Edellisissä jaksoissa esitettyjen näkökohtien perusteella Euroopan standardointielimet odottavat, että Euroopan komissio ja EFTA

- pitävät yllä selkeää lainsäädännöllistä ja poliittista kehystä eurooppalaiselle standardoinnille, joka on riippumatonta, konsensukseen perustuvaa ja vapaaehtoista toimintaa.

- käyttävät eurooppalaisia standardeja, kun ne ovat tarkoituksenmukaisia välineitä eurooppalaisten säädösten ja muiden politiikkojen tukena, ja jatkavat standardien laajempaa käyttöä koskevaa politiikkaa.

- osoittavat standardeille lainsäädännöllisiä ja poliittisia vaatimuksia direktiivin 98/34/EY säännösten mukaisesti.

- pidättyvät antamasta teknisiä määräyksiä aloilla, jotka kuuluvat eurooppalaisille standardointielimille annettujen toimeksiantojen piiriin, lukuun ottamatta tapauksia, joissa se on tarpeellista yleisen edun vuoksi. Lisäksi niiden odotetaan mahdollisimman usein pyytävän Euroopan standardointielinten ja mahdollisesti myös niiden jäsenten lausuntoja standardointiin liittyvistä kysymyksistä sekä tarvittaessa kaupan teknisistä esteistä Euroopassa ja koko maailmassa.

- jatkavat kohdistetun taloudellisen tuen antamista Euroopan standardointielimille käytettävissä olevan talousarvion puitteissa asianmukaisen eurooppalaisen standardointi-infrastuktuurin ylläpitämiseksi ja Euroopan standardointielinten tehokkuuden ja näkyvyyden parantamiseksi.

- tiedustelevat Euroopan standardointielimiltä niiden kantaa standardointia edeltävän tutkimuksen ja kehittämisen tarpeesta ja edistävät sekä suoriin että epäsuoriin tutkimustoimiin perustuvaa, yhteisön ja/tai EFTAn rahoittamaa standardointia edeltävää tutkimusta, joka johtaa standardien laatimiseen.

- kannustavat Euroopan T& K-ohjelmiin osallistuvia antamaan saadut tulokset mahdollisuuksien mukaan Euroopan standardointielinten käyttöön.

- pyytävät tarvittaessa Euroopan standardointielimiltä neuvontaa ja toimivat niiden kanssa yhteistyössä, jotta perustetaan ja pannaan täytäntöön kolmansille maille tarkoitettuja teknistä apua ja yhteistyötä koskevia eurooppalaisia ohjelmia.

- edistävät politiikallaan ja säädöksillään standardien käyttöä Euroopan kauppakumppaneiden keskuudessa.

Euroopan komissio ja EFTA puolestaan odottavat, että Euroopan standardointielimet CEN, Cenelec ja ETSI

- pitävät yllä standardointi-infrastruktuuria ja -menettelyjä, joiden avulla vastataan oikeutettuihin tarpeisiin (mukaan luettuna turvallisuuden, terveyden, kuluttajien ja ympäristön suojelu) Euroopassa, ja tekevät tiivistä yhteistyötä varmistaakseen, että sidosryhmät saavat mahdollisimman suuren hyödyn Euroopan standardointi-infrastruktuurista ja sen yhteyksistä muihin standardointijärjestöihin.

- varmistavat, että rakenteiden ja menettelyjen avulla saavutetaan mahdollisimman hyvä avoimuuden, selkeyden ja edustavuuden taso. Menettelyjen olisi oltava selkeitä ja omien etujen tavoittelusta riippumattomia. Sidosryhmien, erityisesti viranomaisten, valmistajien, pienten ja keskisuurten yritysten, kuluttajien, työntekijöiden ja ympäristöalan intressiryhmien osallistumista standardien ja muiden tuotteiden laadintaan olisi edelleen lisättävä kansallisella ja Euroopan tasolla sekä varmistettava, että sidosryhmien mielipiteet otetaan riittävässä määrin huomioon.

- varmistavat, että kaikilla kehittämisprosessiin osallistuvilla sidosryhmillä on saatavilla tehokkaan osallistumisen edellyttämät asiakirjat.

- ottavat huomioon yleisen edun, erityisesti turvallisuuden ja terveyden sekä työntekijöiden, kuluttajien ja ympäristön suojelun.

- pitävät yhteyttä komissioon ja EFTAan standardointityön aikana.

- varmistavat, että ympäristö otetaan kaikin tavoin huomioon ja tarvittaessa myös standardien laadinnassa, jotta edistetään korkeatasoista ympäristönsuojelua.

- tukevat aktiivisesti asianomaisten sidosryhmien osallistumista standardointiin kansallisella, kansainvälisellä ja Euroopan tasolla.

- laativat ja ylläpitävät institutionaalisia sääntöjä ja menettelyjä, joiden avulla varmistetaan johdonmukaisuus, nopeus ja laatu ohjelmien, standardien ja muiden tuotteiden ja toimintojen laadinnassa, kehittämisessä ja täytäntöönpanossa, jotta vastataan kehittyvien markkinoiden tarpeisiin. Tämä koskee erityisesti toimenpidekieltoon, toimintojen ilmoittamiseen, standardien yhdenmukaiseen käyttöönottoon ja EN-standardien kanssa ristiriidassa olevien kansallisten standardien poistamiseen liittyviä johdonmukaisia sääntöjä.

- varmistavat, että saataessa sama toimeksianto komissiolta ja EFTAlta noudatetaan yhdenmukaista lähestymistapaa toimeksiannon hyväksymisen ja toteuttamisen ja toisaalta sen hylkäämisen osalta.

- varmistavat, että vastuuvelvollisuus Euroopan yhteisölle, EFTAn jäsenille ja asianomaisille työmarkkinaosapuolille säilyy päätöksentekomenettelyjä koskevissa säännöissä sellaisten toimien osalta, jotka on suoritettu Euroopan komission ja EFTAn toimeksiannosta.

- tekevät työnsä mahdollisimman tehokkaasti ja laadukkaasti ja käyttävät työssään ja tulosten jakelussa uudenaikaisia menetelmiä ja tekniikkaa.

- pitävät julkaistut tuotteensa ajan tasalla ja teknisen kehityksen mukaisena säännöllisten tarkistusten avulla, jotka johtavat tarvittaessa niiden vahvistamiseen, muuttamiseen, tarkistamiseen tai peruuttamiseen.

- mukauttavat yhdessä jäsentensä kanssa rakenteensa, menettelynsä ja julkaistut tuotteensa sidosryhmien oikeutettujen etujen kehitykseen. Kehittävät asianmukaisia menettelyjä, joiden avulla käsitellään sidosryhmiltä ja muilta taholta tulleita asiakirjoja ja muutetaan ne tarvittaessa Euroopan standardointielinten tuotteiksi.

- varmistavat, että standardit ovat kaikkien sidosryhmien saatavissa jakamalla laajasti niiden saatavuutta koskevaa tietoa ja varmistamalla, että markkinoiden toimijat voivat käyttää standardeja (ja niiden mahdollisesti sisältämiä teollis- ja tekijänoikeuksia) oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin.

- toteuttavat ja tukevat toimia, joilla parannetaan eurooppalaisen standardoinnin näkyvyyttä.

- edistävät tarpeen mukaan sellaisen vaatimustenmukaisuusmerkinnän kehittämistä ja laajaa käyttöä, jolla osoitetaan eurooppalaisten standardien noudattaminen.

- tukevat EU:n tai EFTAn jäsenyyttä hakeneiden maiden standardointilaitoksia, jotta ne voisivat osallistua täysivaltaisina jäseninä Euroopan standardointielinten toimintaan. Myöntävät täyden jäsenyyden, kun asiaankuuluvat ja hyväksytyt edellytykset täyttyvät.

- tekevät aktiivista yhteistyötä kansainvälisten standardointijärjestelmien kanssa, noudattavat standardien laatimista, hyväksymistä ja soveltamista koskevia WTO:n menettelyohjeita, tukevat kansainvälisiä standardointijärjestöjä, edistävät kansainvälisten standardien käyttämistä omassa työssään ja maailmanlaajuisesti, kun voidaan turvata oikeutetut edut, kuten ihmisten terveyden ja turvallisuuden sekä eläinten, kasvien ja/tai ympäristön suojelu. Tekevät parhaansa tukeakseen sidosryhmien osallistumista standardointiin kansainvälisellä tasolla.

- tekevät yhteistyötä Euroopan komission ja EFTAn kanssa teknistä apua ja yhteistyötä kolmansien maiden kanssa koskevien Euroopan yhteisön ja EFTAn ohjelmien kehittämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi sekä varmistavat mahdollisuuksien mukaan, että kyseisiin ohjelmiin liittyvät jäsenorganisaatioiden politiikat ovat yhdenmukaisia.

- jatkavat ja kehittävät Euroopan komission ja EFTAn kanssa käytävää vuoropuhelua kaikista strategisesti, poliittisesti tai teknisesti tärkeistä kysymyksistä.

(1) Standardoinnin merkityksestä Euroopassa 28. lokakuuta 1999 annettu neuvoston päätöslauselma, kohta 11 (EYVL C 141, 19.5.2000).

(2) Teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annettu neuvoston direktiivi 98/34/EY (EYVL L 204, 21.7.1998).

(3) Standardoinnin merkityksestä Euroopassa 28. lokakuuta 1999 annettu neuvoston päätöslauselma, kohta 12 (EYVL C 141, 19.5.2000).

(4) G/TBT/9, liite 4, 10.11.2000.

(5) EYVL C 3, 6.1.2001, s. 2-30.