1.Johdanto

Euroopan unionin perustamisesta lähtien kilpailupolitiikalla on edistänyt unionin taloudellisen hyvinvoinnin säilyttämistä ja vaalimista. Tehokas kilpailusääntöjen täytäntöönpano on hyödyttänyt eurooppalaisia kuluttajia ja asiakkaita: se on lisännyt ihmisten ja yritysten mahdollisuuksia tehdä valintoja markkinoilla ja hyödyntää innovatiivisia tuotteita ja palveluita kohtuuhintaan. Se on auttanut ylläpitämään Euroopan talouden dynaamista ja elinvoimaista rakennetta, joka muodostuu yrittäjistä, startup-yrityksistä ja eri alojen globaaleista markkinajohtajista, pienistä ja keskisuurista yrityksistä (pk-yrityksistä) monikansallisiin ryhmittymiin.

COVID-19-pandemia on jälleen kerran osoittanut, miten Euroopan talous voi ottaa johtoaseman häiriönsietokykynsä ja innovatiivisuutensa ansiosta: Euroopan teollisuus kiirehti kehittämään ja tuomaan ennätysajassa markkinoille tehokkaita covid-19-rokotteita, joita se toimitti maailmalle. Se pystyi sopeutumaan kriisiin ja sen synnyttämiin tarpeisiin muuntamalla tuotantolinjoja kaikkia eurooppalaisia hyödyttävien kasvomaskien ja henkilönsuojainten tuotantoon. Eurooppalaiset yritykset muuttivat liiketoimintamallejaan nopeasti ja monet siirtyivät sähköiseen kaupankäyntiin yhdessä yössä. Tämä ei olisi ollut mahdollista ilman joustavuutta, innovointipyrkimyksiä ja kannustimia, joita on juurrutettu Euroopan talouteen vuosikymmeniä kestäneen kilpailusääntöjen täytäntöönpanon ja sääntelyn kautta.

Kilpailupolitiikalla on myös ollut tärkeä rooli unionin kriisitoiminnan keinovalikoimassa, mikä on osoitus sen sisäänrakennetusta kyvystä reagoida nopeasti talouden äkillisiin muutoksiin. Komission maaliskuussa 2020 hyväksymien valtiontuen tilapäisten puitteiden ansiosta jäsenvaltiot ovat voineet ohjata tarpeellista ja oikeasuhteista tukea sitä tarvitseville yrityksille. Samalla on varmistettu tasapuolinen kohtelu ja rajoitettu kilpailun kohtuuttomia vääristymiä, jotka heikentäisivät sisämarkkinoita. Huhtikuussa 2020 hyväksytyt kilpailunrajoituksia koskevat tilapäiset puitteet ovat tarjonneet yrityksille opastusta ja oikeusvarmuutta esimerkiksi, kun kyse on ollut yhteistyön tekemisestä toimitusketjujen ylläpitämiseksi rajatarkastusten yhteydessä tai puuttumisesta kriittisten sairaalalääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden puutteeseen tai rokotetuotannon pullonkaulojen poistamisesta. Eri aloilla kilpailupolitiikka on toiminut saumattomasti unionin muiden sosiaali- ja talouspolitiikkojen kanssa, joilla on pyritty tukemaan eniten kärsineitä aloja ja työntekijöitä ja lievennetty kriisin vaikutuksia yrityksiin, pk-yritykset ja startup-yritykset mukaan luettuina.

Rokotuskampanjoiden onnistumisen ja yhteiskunnallisten ja taloudellisten toimien asteittaisen uudelleenkäynnistämisen ansiosta Euroopan talouden vahva elpyminen etenee nyt hyvin, vaikkakin vaihtelevalla nopeudella ja alttiina riskeille, jotka johtuvat toimitusketjujen lisääntyvistä jännitteistä, energian hintojen noususta ja covid-19-tartuntojen lisääntymisestä tietyissä jäsenvaltioissa. Tänä aikana EU:n teollisuus on osoittanut häiriönsietokykynsä, kekseliäisyytensä ja sopeutumiskykynsä. Samalla se on kuitenkin ollut alttiina uusille haavoittuvuuksille ja vanhoille riippuvuuksille samoin kuin sosioekonomiselle ja alueelliselle eriarvoisuudelle, johon on puututtava. Kriisi paljasti globaalien arvoketjujen keskinäisen riippuvuuden ja kokonaan integroituneiden sisämarkkinoiden arvon. Edessä oleva tehtävä voi tuntua pelottavalta: on kiivettävä covid-19-kriisistä toipumisen jyrkkää tietä ylöspäin ja otettava opiksi havaituista haavoittuvuuksista, minkä ohella Euroopan teollisuudelle olisi annettava mahdollisuus vahvistaa häiriönsietokykyään ja johtaa vihreää ja digitaalista siirtymää ja varmistaa samalla, että kaikki pysyvät mukana.

Euroopan talous on todellakin merkittävässä tienhaarassa, sillä talouden on elvyttävä syvästä kriisistä, jota leimaavat sekä tarjonnan että kysynnän äärimmäiset vaihtelut Euroopassa ja sen ulkopuolella. Myös liiketoimintakäytäntöjä ja -malleja on muutettava perusteellisesti, ja on tehtävä mittavia pitkän aikavälin investointeja, jotta voidaan turvata vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä Euroopan tuleva kilpailukyky sekä avoin strateginen riippumattomuus maailmanlaajuisesti. EU:n pitkän aikavälin talousarvio vuosille 2021–2027 ja NextGenerationEU, erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) kautta, tarjoavat ainutkertaisen mahdollisuuden investoida tulevaisuuden kannalta aidosti kestävään talouteen. Julkisella tuella ei kuitenkaan yksin voida varmistaa riittävää muutosta kentällä: vaikka se voi auttaa tarjoamaan välineitä, yritysten on myös tunnettava tarvetta innovoida, keksiä uusia tehokkaampia ratkaisuja ja tehdä suuren mittakaavan investointeja. Kilpailu edistää tätä pyrkimystä ja kannustaa yrityksiä innovoimaan ja investoimaan, jotta ne voivat menestyä markkinoilla. Kilpailu myös varmistaa tasapuoliset edellytykset kaikenkokoisille eurooppalaisille yrityksille ja sen, että EU:n kuluttajat hyötyvät edelleen kilpailuprosessista.

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Eurooppa tarvitsee vahvat ja häiriönsietokykyiset sisämarkkinat, jotka tukevat yrittäjyyttä sen kaikissa vaiheissa, antavat kaikenkokoisille yrityksille mahdollisuuden hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla Euroopan mittakaavaa ja saavuttaa itse sellaisen koon, joka mahdollistaa paremman kilpailun globalisoituneessa taloudessa. Eurooppa tarvitsee kilpailukykyisiä markkinoita, jotka lähettävät oikeita hintasignaaleja sellaisten investointien vauhdittamiseksi, joilla voidaan mahdollistaa läpimurtoinnovaatiot – vihreämpien tuotteiden, palveluiden ja arvoketjujen, kehittyneemmän digitaalisen infrastruktuurin ja välineiden (esimerkiksi pilvipalvelut, mikroprosessorit, tekoäly) sekä päästöttömämpien ja tehokkaampien valmistusteknologioiden kehittämiseksi – ja ottaa ne käyttöön. Eurooppa tarvitsee oikeudenmukaiset työmarkkinat ja konkreettisia toimia, joilla puututaan työvoiman nykyisiin ja tuleviin osaamisvajeisiin ja eriarvoisuuteen. Se tarvitsee luotettavia ja monipuolisia toimitusketjuja edistävää tuote- ja palveluvalikoimaa sekä oikea-aikaista vastaamista eurooppalaisten yritysten ja kuluttajien kysyntään. Lisäksi näiden vaihtoehtojen on oltava edullisesti kaikkien saatavilla ja erityisesti kotitalouksien ja pk-yritysten hyödynnettävissä. Sen on myös ylläpidettävä sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä, jotta niiden vahvistuminen ei johda taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten erojen kasvuun.

Kaikki tämä edellyttää vahvaa ja tehokasta kilpailupolitiikkaa ja kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa, jotta Euroopan talous voi ketterästi aloittaa elpymisen ja saavuttaa vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteensa kestävällä sosiaalisesti ja alueellisesti osallistavalla tavalla. Tämän saavuttamiseksi Euroopan unionin komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten kanssa, unionin tuomioistuinten valvonnassa.

Komissio tarkastelee parhaillaan uudelleen kilpailupolitiikan välineitä laajemmin ja pidemmälle tähdäten kuin koskaan aikaisemmin. Tavoitteena on varmistaa, että kaikki kilpailuvälineet (yrityssulautumien, kilpailunrajoitusten ja valtiontukien valvonnassa) ovat tarkoituksenmukaisia. Samanaikaisesti komissio pyrkii hankkimaan itselleen uusia välineitä, joilla on tarkoitus vastata sisämarkkinoiden uusiin haasteisiin, kuten digitaalisiin portinvartijoihin ja ulkomaisten tukien vääristäviin vaikutuksiin. Uudelleentarkastelun tavoitteena on yhdessä kilpailusääntöjen tehokkaan täytäntöönpanon jatkamisen kanssa antaa EU:n teollisuudelle mahdollisuus johtaa vihreää ja digitaalista siirtymää ja edistää sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä. Tämän työn yksityiskohdat ja aikataulu on esitetty tämän tiedonannon liitteessä.

Samalla Euroopan rajojen ulkopuolella on tahtotila vahvistaa kilpailupolitiikan ja täytäntöönpanokäytäntöjen toteuttamista ja kansainvälistä yhtenäisyyttä yhä useammilla lainkäyttöalueilla. Se on tärkeää sen varmistamiseksi, että kilpailu on reilua kaikilla aloilla ja että eurooppalaiset yritykset voivat saavuttaa tehokkaan mittakaavan. On odotettavissa, että 85 prosenttia maailman BKT:n kasvusta tulee EU:n ulkopuolelta vuonna 2024. Kansainvälinen valuuttarahasto on viime aikoina korostanut kilpailun merkitystä markkinoiden liiallisen keskittymisen ehkäisemisessä, innovoinnin edistämisessä ja terveen elpymisen tukemisessa. Samankaltaisia keskusteluja on käyty G7-maiden tasolla, ja samanmieliset kumppanit pyrkivät edistämään kilpailua läpäisyperiaatteella taloudessaan. Näin ei kuitenkaan todennäköisesti ole kaikilla lainkäyttöalueilla. Näin ollen tällainen kansainvälinen kilpailun edistäminen ja yhteistyö täydentävät EU:n kauppapolitiikan välineitä, joilla pyritään varmistamaan vapaa ja reilu kaupankäynti maailmanlaajuisella ja kahdenvälisellä tasolla; se täydentää myös EU:n aloitteita kansainvälisen kehityksen ja yhteistyön, kuten kansainvälisten kumppanuuksien, edistämistä, jolla pyritään puuttumaan toimitusketjujen strategisiin heikkouksiin.

Tätä taustaa vasten tässä tiedonannossa esitetään seuraavaa:

-valtiontuen tilapäisten puitteiden mukaisten kriisitoimenpiteiden asteittainen lopettaminen yhdistettynä toimenpiteisiin yksityisten investointien käynnistämiseksi ja houkuttelemiseksi elpymisvaiheessa (2 kohta) sekä

-meneillään olevan kilpailupolitiikan ja -sääntöjen täytäntöönpanon perusteelliseen tarkasteluun liittyvää panostusta unionin pyrkimyksiin toteuttaa vihreä ja digitaalinen siirtymä häiriönsietokykyisillä sisämarkkinoilla (3 kohta).

2.Valtiontuen tilapäisten puitteiden vaikutus elpymisen nopeuttamiseen

Kun covid-19-pandemia iski maaliskuussa 2020, ihmisten sosiaalinen ja taloudellinen elämä EU:ssa pysähtyi äkillisesti: ihmisiä pyydettiin pysymään kotona, koulut, kaupat ja toimistot suljettiin ja tehtaat pysäyttivät toimintansa. Ilman poikkeuksellista julkista tukea muuten elinkelpoiset yritykset olisivat joutuneet poistumaan markkinoilta ja lukemattomia toimeentulomahdollisuuksia olisi menetetty.

Komissio käytti valtiontukisääntöjen joustavuutta poikkeusoloissa täysimääräisesti valtiontuen tilapäisten puitteiden hyväksymiseen. Sen tavoitteena oli tarjota jäsenvaltioille räätälöidyt välineet talouden tukemiseksi näinä haastavina aikoina. Viimeisen puolentoistavuoden aikana komissio on jatkanut sääntöjen mukauttamista jäsenvaltioiden ja yritysten kehittyviin tarpeisiin tekemällä puitteisiin viisi muutosta, joiden ansiosta jäsenvaltiot ovat voineet toteuttaa monenlaisia tukitoimenpiteitä. Tähän mennessä komissio on tehnyt yli 670 päätöstä, joilla on hyväksytty yhteensä yli kolme biljoonaa euroa valtiontukea 27 jäsenvaltiossa. Lisäksi talouden eri aloja on autettu erityyppisillä tuilla, pk-yrityksille suunnattu tuki mukaan luettuna. Nämä päätökset on tehty ennätysajassa erityisten hyväksymismenettelyjen sekä komission ja jäsenvaltioiden välisen tiiviin yhteistyön ansiosta.

Valtiontuen tilapäiset puitteet sisältävät takeita sen varmistamiseksi, että julkinen tuki ei vääristä tasapuolisia toimintaedellytyksiä sisämarkkinoilla. Komissio on kuitenkin pysynyt valppaana ylimääräisen tuen vaikutusten suhteen, koska jäsenvaltioiden kansallisten talousarvioiden kyvyssä reagoida kriisiin ja antaa tukea on huomattavia eroja. Komissio arvioi myös jälkikäteen valtiontuen tilapäisten puitteiden soveltamista ja ottaa opikseen niiden toteutuksesta tulevaisuutta ajatellen sekä menettelyllisten näkökohtien että erilaisten, esimerkiksi pk-yrityksille myöntämiensä tukien vaikutuksesta sisämarkkinoilla käytävään kilpailuun.

Valtiontuen tilapäisten puitteiden asteittainen lakkauttaminen elpymisen edetessä

Kuten ajantasaistetussa teollisuusstrategiassa todettiin, kriisin tukitoimenpiteet on asteittain lakkautettava taloudellisen tilanteen sen salliessa, mutta samalla on vältettävä jyrkkien muutosten vaikutuksia. Näin pyritään välttämään epäsymmetrinen elpyminen ja nykyistäkin suurempien taloudellisten erojen riski sisämarkkinoilla. EU:n talous voi elpyä voimakkaasti vain, jos elvymme yhdessä.