[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 23.1.2007

SEK(2007) 69 lopullinen

Suositus:

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti Slovenian vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. YLEISTÄ TAUSTAA

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistettu ohjelma vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman). Slovenia toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

2. TAUSTAA UUDEN OHJELMAN ARVIOIMISEKSI

Komissio on tutkinut Slovenian ensimmäisen vakausohjelman[2], joka toimitettiin sille 7 päivänä joulukuuta 2006, ja on antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi (ks. jäljempänä arvioinnin keskeiset kohdat).

Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä vakausohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista seikoista:

1. talouden ja finanssipolitiikan kehitys kymmenen viime vuoden aikana

2. viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien säännösten perusteella (tiivistelmä viimeistä tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevasta neuvoston lausunnosta) ja

3. komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta.

2.1. Talouden ja finanssipolitiikan viimeaikainen kehitys

Slovenian talous on ollut erittäin vakaa viimeiset kymmenen vuotta. Huomattavan epätasapainon puuttuminen osoittaa talouden vahvuuden ja vakauden kestää talouden häiriöitä. Euron käyttöönotto panee kuitenkin talouden kestävyyden ja joustavuuden koetukselle. Vaikka erityisesti inflaatio on saatu hidastumaan, on hintakehitystä seurattava tiiviisti huolimatta siitä, että palkankorotuspaineiden odotetaan äskettäisten palkkasopimusten perusteella pysyvän maltillisina niin julkisella kuin yksityisellä sektorilla. Työmarkkinat ovat kehittyneet yleisesti ottaen positiivisesti, mutta edelleen on jäljellä joitakin rakenteellisia puutteita, kuten erityisesti ikääntyneiden työntekijöiden alhainen työllisyys osoittaa. Liiketoimintaympäristön parantamista, T&K-toiminnan kannustamista ja aktiivisen ikääntymisen edistämistä koskevilla lisätoimenpiteillä olisi voitu edistää uusien työpaikkojen syntymistä.

2.2. Neuvoston edellisestä ohjelmasta esittämä lausunto

Neuvosto antoi 14 päivänä helmikuuta 2006 lausunnon viimeisimmästä tarkistetusta lähentymisohjelmasta, joka kattoi vuodet 2005–2008. Neuvoston mukaan ”ohjelmassa pyritään hillitsemään inflaatio lähelle EU:n keskiarvoa ja suunnitellaan asteittaista julkisen talouden sopeuttamisuraa”. Neuvosto kehotti Sloveniaa ”etenemään nopeammin kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta erityisesti panemalla täytäntöön toimenpiteet, joilla menosuhteen suunniteltu alentaminen toteutetaan, sekä aikaistamalla sopeuttamistoimia” ja ”toteuttamaan erityisesti eläkejärjestelmään liittyviä toimenpiteitä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi”.

2.3. Komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta

Slovenia on esittänyt kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman, jonka täytäntöönpanosta toimitettiin kertomus 16 päivänä lokakuuta 2006. Slovenian kansallisessa uudistusohjelmassa esitetään viisi keskeistä haastetta: kilpailukykyinen talous ja nopeampi kasvu, osaamisyhteiskunta, tehokas valtionhallinto, nykyaikainen sosiaalinen tilanne ja korkeampi työllisyys sekä kestävä kehitys.

Komission tämän ohjelman viimeisintä tarkistusta koskevasta arviosta (joka hyväksyttiin osana joulukuussa 2006 esitettyä vuotuista seurantakertomusta [3] ) kävi ilmi, että Slovenia edistyy hyvin kansallisen uudistusohjelmansa toteuttamisessa. Slovenian talouden tila on suhteellisen suotuisa. Slovenia on toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä joillakin avainalueilla, kuten yrittäjyys ja sääntelyn parantaminen, ja käynnistänyt useimmat työllisyyspolitiikan suurista uudistuksista. Kuitenkaan aktiivista ikääntymistä koskevan strategian täytäntöönpano ja nuorison työllistymisen esteiden purkaminen eivät ole tähän mennessä edenneet tarpeeksi nopeasti. Mikrotalouden alalla tarvitaan tehokkaampia toimenpiteitä innovointi- ja kilpailuympäristön parantamiseksi. Myös julkisten menojen rakenteen uudistamiseksi on toivottavaa toteuttaa lisää toimia.

Ottaen huomioon havaitut vahvuudet ja heikkoudet suositettiin, että Slovenia toteuttaisi toimia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden alalla erityisesti eläkejärjestelmän lujittamiseksi ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyden parantamiseksi ja työllisyyspalvelujen alalla sopimusjärjestelyjen joustavoittamiseksi ja etuuksien ehdollisuuden lisäämiseksi.

Keskeiset kohdat, joita on arvioitu Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat: ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia; mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva; ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana; arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi); määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari; vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa. Arvioitaessa, vastaako ohjelma talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, käytetään perustana vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä julkista taloutta koskevia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Arviointi kattaa myös seuraavat: kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava [4]; kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja lähentymisohjelmia; onko noudatettu käytännesääntöjä[5], joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista. |

- Suositus:

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti Slovenian vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[6] ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

4. Neuvosto tutki [27 päivänä helmikuuta 2007] Slovenian ensimmäisen vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.

5. Ohjelman taustalla olevan makrotalouden skenaarion mukaan BKT kasvaa tasaisesti yli 4 prosenttia ohjelmakauden aikana. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

6. Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun joulukuussa 2005 tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näyttää siltä, että menosuhteen suunniteltu alentaminen on pitkälti saavutettu, mutta tulojen arvioidaan vähenevän budjetoitua enemmän huolimatta talouden myönteisestä suhdannekehityksestä ja alijäämän olevan hieman suurempi vuoteen 2005 verrattuna.

7. Ohjelman julkisen talouden strategialla pyritään saavuttamaan vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettu julkisen talouden rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2009 mennessä takapainotteisella vakauttamisella. Käynnissä olevan verouudistuksen ja monien menoihin kohdistuvien kustannussäästötoimenpiteiden vuoksi tulot ja menot laskevat huomattavasti suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan. Vuoteen 2008, jolloin molemmat laskevat lähes yhtä paljon, julkisen talouden alijäämän odotetaan pysyvän noin 1,5 prosentissa suhteessa BKT:hen. Vuonna 2009 alijäämä supistuu 1,0 prosenttiin, koska menot supistuvat enemmän kuin tuloja menetetään. Perusjäämä heikkenee ensin 0,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 -0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja kasvaa tämän jälkeen 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tavoitetta päästä 1 prosentin nimelliseen alijäämään suhteessa BKT:hen on vakausohjelmassa siirretty viimeisimpään tarkistettuun lähentymisohjelmaan verrattuna vuodella eteenpäin, mutta makrotalouden skenaario muuttuu aiempaa suotuisammaksi.

8. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettua rahoitusasemaa kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan parannettavaksi ohjelmakauden aikana noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen. Kuten joulukuussa 2005 tarkistetussa lähentymisohjelmassa, vakausohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä eli vuotta myöhemmin kuin mihin edellisessä ohjelmassa pyrittiin. Ohjelman mukaan viivästys johtuu suuresta rautatiehankkeesta, jonka arvioidut kustannukset ovat 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 ½ prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista kasvua pitkällä aikavälillä.

9. Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan yleisesti ottaen tasapainossa vuosina 2007 ja 2008, mutta vuonna 2009 julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi. Toisaalta kasvua ja verotuloja koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta. Lisäksi julkisen talouden toteutumat ovat Sloveniassa viime vuosina olleet ennustettua parempia. Tätä ovat tukeneet myös tehokkaat budjettimekanismit, joilla julkisia menoja hillitään, jos tuloja jää odottamatta saamatta. Toisaalta pakollisten menojen osuus on edelleen hyvin suuri huolimatta toimista, joilla pyritään muuttamaan julkisen talouden menojen rakennetta. Toimenpiteitä, joilla pyritään vuonna 2009 leikkaamaan perusmenoja huomattavasti suhteessa BKT:hen, ei ole määritelty tarkemmin.

10. Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2009 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali näyttää kuitenkin olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole riittävä ja sitä olisi tiukennettava, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Erityisesti taloudellisesti hyvien aikojen odotetaan jatkuvan koko ohjelmakauden ajan, vaikka rakenteellisen rahoitusaseman ei suunnitella paranevan huomattavasti ennen ohjelman viimeistä toteutusvuotta. Vuonna 2009 tulos saattaa kuitenkin olla odotettua huonompi.

11. Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 28,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 0,8 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

12. Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen. Vaikka joitakin toimia toteutetaan, viranomaiset myöntävät, että ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien muidenkin uudistustoimenpiteiden toteuttaminen edistäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä. Vaikka julkisen talouden alkutilanne vakauttaa velkasuhdetta keskipitkällä aikavälillä, ohjelmakauden aikainen rakenteellinen parannus ei ole riittävän suuri väestön ikääntymisestä talousarvioon odotetusti aiheutuvan vaikutuksen hillitsemiseksi. Slovenian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä.

13. Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten lokakuussa 2006 esitetty Slovenian kansallinen uudistusohjelma kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei kuitenkaan oteta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut kaikki toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Vakausohjelmassa esitetään erityisesti yksityiskohtaisia tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa ilmoitetusta verouudistuksesta ja täydennetään kansallisessa uudistusohjelmassa suunniteltuja toimia menoihin liittyvillä toimenpiteillä.

14. Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Varsinkaan keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeutusura ei ole riittävä, ja sitä olisi lujitettava.

15. Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja[7].

Yleisesti ottaen vaikka ohjelmassa tunnustetaan, että inflaatiopaineita on tarpeen hillitä ja julkisen talouden vakauttamista on tarpeen jatkaa talouden joustavuuden säilyttämiseksi, keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen ei edisty riittävästi huolimatta nousujohteisista kasvunäkymistä. Edellä olevan arvion perusteella kehotetaan, että Slovenia:

i) käyttää hyväkseen hyvää talouden tilaa nopeuttaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista aikaistamalla sopeuttamistoimia, ja

ii) väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustetun kasvun vuoksi parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä tehostamalla käynnissä olevaa eläkeuudistusta lisätoimenpiteillä, joiden tavoitteena on erityisesti lisätä ikääntyneiden työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille ja kannustaa yksityisen eläkesäästämisen kehittämistä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

BKT:n määrä (% muutos) | VO joulukuu 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |

KOM marraskuu 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | VO joulukuu 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |

KOM marraskuu 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 20061 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 |

KOM marraskuu 20065 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20051 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1,0 |

KOM marraskuu 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | Tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 |

KOM marraskuu 2006 | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 20061 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

KOM marraskuu 2006 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20051 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | Tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema2 (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 20063 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

KOM marraskuu 20064 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | Tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |

KOM marraskuu 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | Tieto puuttuu |

Huom. 1Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 2(Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 3Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 4Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 5Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,8 prosenttia vuonna 2005 ja 4 prosenttia vuosina 2006–2008. Lähde: Lähentymis-/vakausohjelma (LO/VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklassa säädetään, että ”jäsenvaltion, joka ottaa käyttöön yhteisen rahan myöhemmässä vaiheessa [eli sen jälkeen, kun ensimmäiset EU:n jäsenvaltiot ottivat yhteisen rahan käyttöön 1 päivänä tammikuuta 1999], on toimitettava vakausohjelma kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on tehnyt päätöksensä jäsenvaltion osallistumisesta yhteiseen rahaan”. Neuvosto teki 11 päivänä heinäkuuta 2006 päätöksen yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Sloveniassa 1 päivänä tammikuuta 2007 perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti (neuvoston päätös 2006/495/EY, EUVL L 195, 15.7.2006, s. 25).

[3] Komission tiedonanto kevään Eurooppa-neuvostolle ”Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian täytäntöönpano – Tulosten vuosi”, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[4] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa, 12.10.2006, KOM(2006) 574 lopullinen, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006), ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nro 4/2006.

[5] ”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[6] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Varsinkin nettomääräiset maksutaseet 2006-2007 sekä sektorikohtaisia rahoitusasemia, työmarkkinakehitystä, julkisen talouden toimintokohtaisia menoja ja velkakehitystä koskevat tietyt vapaaehtoiset tiedot puuttuvat.