EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 20.11.1996 
KOM(96) 595 lopullinen 
KOMMISSION TYÖASIAKIRJA 
Viides puiteohjelma: 
lisää aineksia suuntauksista käytävään 
keskusteluun 

Johdanto 
Komissio esitti 10.7.1996 ehdotuksensa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 
viidennen puiteohjelman suuntauksiksi otsikolla Huomisen keksiminen. Suuntaukset 
esiteltiin neuvostoon kokoontuneille tutkimusministereille 7.10., ja Euroopan 
parlamentti tarkastelee niitä parhaillaan. 
Jotta Euroopan yhteisön toimielimet voivat jatkaa alkanutta keskustelua 
syvällisemmin, myös komission on aika edetä asiassa. Siksi tämä paperi on laadittu 
ensimmäisen valmisteluasiakirjan muotoon. 
Valmisteluasiakirjan tavoite on selventää ja tarkentaa komission aikomuksia 
rakenteen, tavoitteiden ja toteuttamisvälineiden suhteen. 
Tässä vaiheessa, kun vielä odotetaan unionin tutkimustoiminnan viisivuotiskauden 
arviointikertomuksen ja Euroopan parlamentin oma-aloitteisen kertomuksen 
päätelmiä, on aiheellista lähinnä täsmentää ehdotettuja suuntauksia, ennen kuin 
tutkimusministerit kokoontuvat neuvostossa 5. joulukuuta. 
Viidennen puiteohjelman yksityiskohtaisesta sisältöehdotuksesta tehdään toinen 
valmisteluasiakirja, jonka komissio esittelee vuoden 1997 alussa. Sen jälkeen 
laaditaan virallinen ehdotus, jonka komissio esitellee maaliskuussa 1997. 
Viidennen puiteohjelman laatimisen katsotaan laajalti olevan oikea tilaisuus pohtia 
uudelleen joitakin Euroopan unionin tutkimuspolitiikan piirteitä. Tiedonannossa 
Huomisen keksiminen, jota leimaa vahva suuntaus yhteiskunnan ja talouden 
tarpeisiin vastaamiseen, yleisestä lähestymistavasta on laajalti sovittu. Yleisen 
hyväksynnän on saanut myös ajatus, että unionin tutkimustoiminnalle on annettava 
keinot reagoida sopivalla tavalla ja riittävän nopeasti ympäristön jatkuviin ja 
nopeisiin muutoksiin. 
Tämä edellä kuvatun lähestymistavan toteutuskeinoja määrittelemään pyrkivä teksti 
käsittelee asiasta seuraavia puolia: rakenne., tavoitteet, toteuttamisen yilineÊL(mm. 
hallinto), rahoiöisja aikataulu. 
I Rakenne 
Viidennen toimintaohjelman yhteiskunnalliset ja taloudelliset tavoitteet ovat 
korkealla, ja ohjelman olisi toimittava tehokkaasti ja oltava myös helppolukuinen. 
Siksi sen on oltava rakenteeltaan yksinkertainen. Yksinkertainen rakenne olisi 
säilytettävä myös komission myöhemmin laatimassa virallisessa päätösehdotuksessa 
(tietenkin niin, että kahden oikeudellisen perustan - Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen -
asettamia rajoituksia noudatetaan). 
Yksinkertainen rakenne saadaan esimerkiksi tiedonannon Huomisen keksiminen 
jäsentelystä. Komissio ehdottaakin, että viides puiteohjelma jäsennetään sen mallin 
mukaan kuuteen ohjelmaan, jotka vastaavat Huomisen keksimisessä osoitettuja 
kuutta painopistettä. 
Ohjelmat muodostetaan varmistaen, että yleinen etuja koko Euroopan taloudelliset 
ja sosiaaliset tarpeet otetaan kaikkialla huomioon. Samasta syystä ohjelmiin otetaan 
mukaan uusia tietoja ja kehittyvää teknologiaa, työllä pyritään määrättyyn määrään 
tarkkoja tavoitteita ja tähän pyritään kaikkien tieteenalojen ja ammattitaidon avulla. 
Ohjelmat 
- Aihepiirit 
Ohjelmat voisivat keskittyä seuraaviin aiheisiin: 
* elävän luonnon varojen ja ekosysteemin hyödyntäminen 
* käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen 
* kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen 
Nämä aihepiirit mainittiin ensisijaisina ja niitä kuvailtiin yleisesti tiedonannossa 
Huomisen keksiminen (KOM(96) 332), ja komission yksiköissä pohditaan niiden 
sisältöä yksityiskohtaisesti1. 
Kuhunkin aihepiiriin on kuuluttava: 
* useita kohdennettuja tutkimus- ja kehitystoimia, joissa yhteensovittaminen 
ja integrointi ovat tärkeitä tekijöitä, ja esittelytoimia, jotka todistavat 
teknologian olevan teknisesti ja taloudellisesti elinkelpoinen 
Ydinenergian käyttöön liittyvää toimintaa käsitellään myöhemmin EHTY:n perustamissopimuksen 
7 artiklan määräysten mukaisesti. 
* perustutkimuksen ja- teknologioiden kehitystoimia; tämä luokka olisi 
pidettävä viidennessä puiteohjelmassa riittävän hyvässä asemassa 
* ohjelmakohtaisia toimia, jotka vastaavat kansainvälisen yhteistyön, 
innovaatioiden, tulosten levityksen ja hyödyntämisen, pk-yrityksille 
annettavan tuen, koulutuksen ja liikkuvuuden, sosiaalis-taloudellisten 
näkökohtien tutkimuksen ja seurannan sekä rahoitettujen hankkeiden 
tuloksena saatavien tietojen ja syntyvän teknologian toimintaperiaatteiden 
yleistavoitteita 
Aihepiirikohtaisissa ohjelmissa pk-yritysten tukitoiminnan toteuttaminen 
(jota helpotetaan perustamalla keskitetty palvelupiste ja järkiperäistämällä 
tietoverkot) antaa lisäksi yrityksille mahdollisuuden käyttää hyväkseen 
suuryritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen kanssa hankkeiden 
yhteydessä solmittuja suhteita. 
- Horisontaaliset piirteet 
Ohjelmat voisivat koskea seuraavia aiheita: 
* Eurooppalaisen tutkimuksen kansainvälisen aseman lujittaminen; 
* Innovaatiot ja pk-yritysten osallistuminen; 
* Inhimillisten voimavarojen kasvattaminen. 
Ohjelmien pitäisi edistää johdonmukaisen ja jäsennellyn politiikan toteuttamista 
kaikilla kolmella alalla: kansainvälisessä tieteellisessä ja teknisessä yhteistyössä, 
innovaatioissa ja inhimillisten voimavarojen edistämisessä. Komissiossa jatketaan 
keskustelua edellä mainittujen kolmen aiheen lisäksi myös näistä aiheista alojen 
tarkan sisällön määrittämiseksi. 
Tämän vuoksi ohjelmissa kannustettaisiin: 
* aihepiirikohtaisissa ohjelmissa samoilla aloilla toteutetun toiminnan 
koordinointia ja tukemista varten tehtyä työtä; 
* kaikkia kolmea aihetta koskevia yleisempiä aloitteita. 
Edellä kuvatun rakenteen avulla voidaan kasvattaa huomattavasti puiteohjelman 
yleistä tehokkuutta. Rakenne vastaa tapaa, jolla unionin TTK-toiminta on 
jäsennelty EY:n perustamissopimuksen XV osastossa. 
Yhteinen tutkimuskeskus 
Yhteinen tutkimuskeskus osallistuu viidennen puiteohjelman täytäntöönpanoon niin 
kuin se on osallistunut aiempiinkin puiteohjelmiin. Se asettaa puolueettoman ja 
riippumattoman asiantuntemuksensa unionin politiikan täytäntöönpanon 
palvelukseen monilla aloilla ainutlaatuisten resurssiensa ja tutkimustoimintansa 
ansiosta kehittämiensä ja ylläpitämiensä kykyjen tukemana, ja jatkaa samalla 
teollisuuden kanssa luomiensa yhteyksien kehittämistä. 
Yhteisen tutkimuskeskuksen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan toiminnan on 
oltava tiettyjen perusteiden mukaista, joita ovat selkeästi todettu tarve, tunnustettu 
ammattitaito ja eurooppalaisen lisäarvon tarjoaminen. Lisäksi osa toiminnasta 
toteutetaan edelleen kilpailulliselta pohjalta toteuttaen uusia markkinoilla 
toimimisen muotoja, erityisesti uusia tapoja liittyä yhteen teollisuuden kanssa. 
TT Tavoitteet 
Huomisen keksimisessä korostettiin, että unionin tutkimustoimintaa olisi 
keskitettävä. Sama tarve on tullut esille monissa jäsenvaltioiden, tutkimuslaitosten 
ja teollisuutta edustavien järjestöjen esittämissä kommenteissa viidettä 
puiteohjelmaa koskevaan keskusteluun. 
Konkreettisesti tämä merkitsee, että tutkimustoimia on harjoitettava vain rajatussa 
määrässä aiheita, jotka vastaavat Euroopan yhteiskunnallisia ja taloudellisia 
tarpeita. Kuten edellä olevasta ilmenee, komissio ehdottaa juuri tätä. 
Työn keskittäminen kuitenkin merkitsee, että jokaisen aihepiirin sisällä on tehtävä 
valintoja, samoin mahdollisten tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden välillä. 
Millä perusteella tällaiset valinnat voidaan tehdä? Komissio ehdottaa, että valinnat 
tehdään yhteisin perustein, joita käytetään järjestelmällisesti kaikissa valinnoissa. 
Kaikissa tapauksissa valitaan sellaisia tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita, jotka 
liittyvät yleisen edun ja yhteiskunnallisen hyväksyttävyyden mukaan mitattua 
merkittävää eurooppalaista lisäarvoa sisältävään toimintaan. 
Ennen kuin tavoitteita tutkitaan tuon perusvaatimuksen kannalta, niiden on 
kuitenkin täytettävä seuraavat kaksi perustetta: 
* Tiedonannossa Huomisen keksiminen ilmaistut suuret poliittiset 
valinnat. Tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden on ensinnäkin edistettävä 
selvästi Huomisen keksimisessä kuvattuja yhteiskunnallisia ja taloudellisia 
tavoitteita: elämänlaatua, terveyttä ja ympäristön laatua (yhteiskunnallisen 
merkityksensä ansiosta näihin tavoitteihin on kiinnitettävä erityistä 
huomiota), tietoyhteiskunnan kehittämistä, teollisuuden kilpailukykyä, 
kestävää kehitystä ja työpaikkoja luovaa kasvua, Euroopan korkean 
tieteellisen tason ja sijoituksia ja innovaatiota houkuttelevan luonteen 
ylläpitämistä ja vahvistamista (inhimillisten voimavarojen ja liikkuvuuden 
edistämistä on erityisesti kannustettava) ja unionin laajojen 
toimintaperiaatteiden toteuttamista. 
* Taitojen ja tekniikan taso ja Euroopan asema kyseisillä aloilla. Valinta 
voi kohdistua vain niihin tavoitteisiin, jotka liittyvät aloihin, joilla aukeaa 
uusia teitä tutkimukselle tai joissa eurooppalaisella tutkimuksella on pahoja 
aukkoja, tai toisaalta aloihin, joissa Euroopalla on joko todellisia 
vahvuuksia joiden varaan rakentaa tai päinvastoin heikkouksia, joita voidaan 
korjata Euroopan tason toiminnalla. Unionin tutkimuspolitiikan ohjenuora 
on Euroopan kilpailukyvyn tukeminen, ja sen olisi ohjattava myös näitä 
valintoja. 
Ennen kuin neljänteen puiteohjelmaan kuuluneiden tavoitteiden jatkamista 
viidennessä ehdotetaan, meidän on tutkittava huolellisesti niihin aihepiireihin 
kuuluneen toiminnan tuloksia (erityisesti riippumattomien asiantuntijoiden 
laatimien arviointikertomusten perusteella). On myös tarkastettava, ovatko toimien 
perusteena niiden aloitushetkellä olleet syyt yhä ajankohtaiset. 
Lisättäköön, että tavoitteiden on oltava tarkastettavia ja mikäli mahdollista myös 
numeroin ilmaistavissa, ja niiden saavuttamiselle olisi asetettava määräaika. 
m Välineet 
Viidennen puiteohjelman onnistuminen riippuu olennaisesti sen lopullisesta 
toteuttamistavasta, jonka puolestaan on oltava sidoksissa käytettyjen välineiden 
tasoon. Huomisen keksimisessä annetut suuntaviivat ja asiasta käydyt lukuisat 
keskustelut ja pohdinnat ovat tuottaneet ne^ä pääaihepiiriä. joiden tason 
nostamiseen pitäisi keskittyä: 
* yhteensovittaminen 
* joustavuus ja reaktiokyky 
* tutkimuksen vaikutus kilpailukykyyn 
* hallinto 
Yhteensovittaminen 
Yhteensovittamista tarvitaan kolmella tasolla: yksittäisten tutkimusohjelmien sisällä 
ja eri ohjelmien välillä, tutkimusohjelmien ja unionin muun toiminnan välillä sekä 
kansallisten ja eurooppalaisten aloitteiden välillä. 
* Yhteensovittaminen tutkimusohjelmien sisällä ja niiden välillä 
Ohjelmien lukumäärän rajoittaminen antaa hyvät mahdollisuudet parantaa kunkin 
ohjelman sisäistä ja eri ohjelmien välistä koordinointia siksi, että liittymäkohtia on 
rajoitetusti. 
Tutkimustoimia, jotka ovat läheisessä yhteydessä yhden tai useamman ohjelman 
eri aloihin, sovitetaan yhteen täydentävyyden, johdonmukaisuuden ja muiden 
vastaavien menetelmien mukaan. 
Tässä kaksitahoisessa tehtävässä tutkimuksen ja teollisuuden erityisryhmillä (task 
forces) voi olla oma erityistehtävänsä. 
Erityisryhmien perustaminen oli neljännen puiteohjelman täytäntöönpanossa 
merkittävä keksintö, jonka tärkeys tuli ilmi myös innovaatiota käsittelevää vihreätä 
kirjaa koskeneissa kuulemisissa. 
Erityisryhmät ovat väline, jota komissio voi käyttää asiantuntemuksen työkaluna 
yhteensovittamiseen, kuulemiseen ja niiden tutkimuslinjojen yksilöimiseen, joita 
Euroopan on seurattava kansalaisten hyvinvoinnille tärkeän avainteknologian 
kehittämiseksi oikealle tasolle. 
Erityisryhmien käytöstä on saatu hyviä kokemuksia, ja niitä voidaan käyttää myös 
viidennessä puiteohjelmassa. Erityisryhmien tehtävä on varmistaa, että kohdennetut 
toimet käynnistetään. Ne ovat eri ohjelmien ja niihin osallistuvien yksiköiden 
välisen yhteensovittamisen työkaluja. 
Aihepiireille omistettujen ohjelmien ja horisontaalisia asioita käsittelevien 
ohjelmien välisen jäsentelyn otaksutaan lisäksi mahdollistavan yhteensovittamisen 
koko puiteohjelman tasolla. 
* Yhteensovittaminen tutkimusohjelmien välillä ja niiden sopivuus muuhun 
unionin toimintaan ja politiikkaan 
Puiteohjelmassa varmistetaan riittävällä tavalla, että ohjelmat ovat täydentäviä ja 
johdonmukaisia yhteisön muun politiikan tavoitteiden kanssa. 
Tutkimustoiminnan ja unionin muun toiminnan koordinointikysymys koskettaa 
erityisesti toisaalta puiteohjelman ja rakennerahastojen suhteita ja toisaalta 
kolmansille maille tarjottavia taloudellisen ja teknisen avun suurohjelmia ja -
järjestelmiä (PHARE, TACIS, MEDA, EKR, apu ALA-kehitysmaille): 
Viime vuosina TTK-politiikan ja aluekehityspolitiikan välille syntyneet 
yhteisvaikutukset jatkavat kehittymistään. Rakennerahastoja käytetään 
melko järjestelmällisesti vahvistamaan avunsaajamaiden 
tutkimuskapasiteettia sekä tutkimusinfrastruktuurin että inhimillisten 
voimavarojen (koulutuksen) osalta. Syvällisen analyysin perusteella 
komissio aikoo esittää pian tiedonannon aiheesta "Tutkimus ja koheesio". 
Sen tarkoituksena olisi mm. kehittää entisestään näiden kahden alan 
yhteisvaikutuksia. 
Teknisen ja rahoitusyhteistyön ja kolmansien maiden kanssa harjoitetun 
taloudellisen yhteistyön välineet auttavat jo nykyisellään merkittävästi 
kestävää kehitystä vastaanottajamaissa ja niiden taloudellista yhteistyötä 
unionin kanssa mm. tutkimuksen ja teknologian siirron ja mukauttamisen 
alalla. Kyseisiä maita olis^ kannustettava mainittujen välineiden tarjoamien 
mahdollisuuksien avulla lisäämään synergiaa niiden puiteohjelman toimien 
kanssa, jotka vastaavat niiden tarpeisiin. 
Kolmansien maiden puiteohjelmaan osallistumisen rahoittamista varten 
myönnettävä poliittinen tuki, jota voidaan antaa esimerkiksi unionin 
kansainvälisen yhteistyön välineillä, ja toisaalta kansainvälisistä 
tutkimussopimuksista käytyihin neuvotteluihin perustuva rahoitus, jonka 
yksityiskohdat määritetään tapauskohtaisesti, pitää erottaa selkeästi 
toisistaan. 
Yhteensovittamista on myös vahvistettava puiteohjelman ja muiden toimien ja 
ohjelmien välillä, jotka koskevat mm. ammatti- ja muuta koulutusta. 
* Yhteensovittaminen kansallisten ja EU:n aloitteiden välillä 
Puiteohjelma edustaa tietenkin vain murto-osaa kaikesta Euroopassa tehtävästä 
tutkimuksesta. Koko Euroopan tutkimuspotentiaalia ei voida käyttää täysin hyväksi 
muuten kuin sovittamalla tehokkaasti yhteen eri tahoilla tehtävää työtä. Asiassa on 
edettävä tarkkojen tavoitteiden mukaan. Siinä voitaisiin käyttää hyväksi samalla 
sekä jo olemassa olevia välineitä että uusia menetelmiä: 
Jo olemassa olevat välineet. Eureka- ja Cost-toiminta, joista ensin 
mainittu koskee markkinoita lähellä olevaa tutkimusta ja viimeksi mainittu 
kohdennettua perustutkimusta, sopivat erityisen hyvin kansallisten ja EU:n 
aloitteiden koordinointiin. Järjestelmien välistä tiedonvaihtoa olisi lisättävä, 
ja jäsenvaltioita olisi kannustettava kohentamaan maiden sisäistä 
koordinointia. Jo luotuja yhteyksiä olisi vahvistettava toimivampaan 
suuntaan, ja ne olisi nivellettävä toisiinsa yksinkertaisella tavalla. 
Uudet menetelmät. Perustamissopimuksen 130 k artikla (täydentävät 
toimintaohjelmat), 130 1 artikla (osallistuminen kansallisiin aloitteisiin) ja 
130 n artikla (yhteisyritykset) täydentävät perinteisiä ohjelmia, jollaisten on 
edelleen muodostettava olennainen osa unionin tutkimustoimintaa. Näitä 
välineitä voidaan käyttää sellaisissa erityistilanteissa, joissa niiden käyttö 
antaa lisäarvoa. 
130 k ja 130 1 artikla mahdollistavat sellaisia tutkimusaiheita koskevat 
toimet, joilla on erityistä merkitystä joillekin jäsenvaltioille. Tältä pohjalta 
toteutettujen toimien olisi oltava täydentävässä suhteessa puiteohjelman 
loppuosan muodostavien toimien kanssa, ja puiteohjelman olisi 
huolehdittava siitä, että tasapaino niiden välillä säilyy. Toimissa olisi 
keskityttävä erityisiin aloitteisiin, joista on selvää etua koko unionille. 
Joustavuus ja reaktiokyky 
Usein on korostettu ohjelmien joustavuuden lisäämistä ja unionin reaktiokyvyn 
parantamista suhteessa tieteen ja teknologian odottamattomaan kehitykseen tai 
yllättäviin ongelmiin, mikä onkin selvästi tarpeen. On mahdotonta ennustaa 
nelivuotisen puiteohjelman alkaessa, mitä kaikkia tarpeita ilmenee tai miten asiat 
kehittyvät ohjelman kestoaikana. 
Euroopan tutkimustyön jatkuvaan mukauttamiseen liittyy kaksi ongelmaa: 
kehityksen seuraaminen reaaliajassa ja reaktioiden ja vastausten mukauttamiseen 
käytetyt menetelmät: 
* Tieteen ja teknologian kehityksen ja yhteiskunnan ja teollisuuden tarpeita 
voidaan seurata ilman viivettä vahvistamalla "teknologiasevrantaa" ja 
tiivistämällä niiden suhteita ohjelman toimiin. Erityisesti kohdennettujen 
lisätoimien tarvetta voitaisiin analysoida jatkuvasti arviointikertomusten ja 
seurannan perusteella sekä teollisuuden, tiedeyhteisön ja käyttäjien 
säännöllisen kuulemisen pohjalta. 
* Nopea ja joustava vastaus voi toteutua eri keinoin, joista tärkeimpiä ovat: 
työohjelmien säännöllinen mukauttaminen mieluiten kerran vuodessa 
rajoitetun "vapaa-alueen" perustaminen, jonka päätöksentekoa 
valvotaan tarkasti ja joka perustetaan nimenomaan odottamattomiin 
tarpeisiin reagoimista varten. 
Myös ohjelmien pieni lukumäärä lisää joustavuutta merkittävällä tavalla. On 
kuitenkin huomattava, että sopivat mekanismit eivät riitä takaamaan joustavuutta. 
Tarvitaan myös poliittista tahtoa niiden käyttämiseen. 
Tutkimuksen vaikutus kilpailukykyyn 
Unionin olisi suosittava kilpailukykyyn myönteisesti vaikuttavan tutkimustoiminnan 
kehittämistä erityisesti sellaisten esittelytoimien välityksellä, joissa yksityinen 
rahoitus on runsaammin mukana kuin perinteisissä kustannustenjakohankkeissa, 
sekä sellaisia henkistä omaisuutta koskevia säännöksiä, jotka motivoivat 
hyödyntämään tuloksia. 
Hallinta 
Kaikki asiaa kommentoineet ovat todenneet, että terve ja tehokas hallinto on 
edellytys unionin TTK-ohjelmien onnistumiselle. Komissio pyrkii parantamaan 
entisestään hankkeiden ja ohjelmien hallintoa nykyään noudatettujen 
perusperiaatteiden mukaan: tehokkuus, laatu, tasavertaiset mahdollisuudet ja 
julkisten varojen terve hallinto. 
Neljännessä puiteohjelmassa tapahtuneen edistyksen pohjalta komissio pyrkii 
parantamaan ohjelmien hallinnon johdonmukaisuutta ja laatua. Päätavoitteena olisi 
selvästi korjata nykyinen tilanne, jossa ohjelmissa on liian paljon osallistujia, mikä 
tekee hallinnosta hyvin raskaan. 
Tätä aiotaan torjua kolmenlaisilla toimenpiteillä: 
* Keskittymällä: työohjelmat rajataan koskemaan muutamia tarkkaan 
määriteltyjä ensisijaisia tavoitteita, mikä vähentänee ehdotusten lukumäärää; 
* Avoimuudella: komissio pyrkii antamaan riittävän tarkkoja tietoja, jotta 
vältetään ehdotukset, joiden motiivit tai oikeutus eivät ole riittäviä tai jotka 
eivät suoraan kuulu ohjelman alaan; jäsenvaltioiden ja kansallisten laitosten 
olisi autettava komissiota tässä tehtävässä levittämällä tietoa ohjelmista; 
* Tarkastamalla ehdotusten vaatimustenmukaisuus etukäteen: kerrotaan 
mahdollisille osallistujille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille jo 
varhaisessa vaiheessa, ovatko ehdotukset muodollisten 
osallistumisedellytysten mukaisia ja ohjelman tavoitteiden suuntaisia. 
Puiteohjelman jäsentäminen rajattuun määrään monitieteisiä ja monialaisia ohjelmia 
merkitsee myös siirtymistä ohjelmakeskeisestä hallintotavasta yhteiseen hallintoon. 
1Y Talousarvio ja aikataulu 
Viidettä puiteohjelmaa rahoitetaan lainsäädäntöviranomaisen määrittämän "yhteisen 
enimmäismäärän" rajoissa. Aikana, jona maksusitoumukset tehdään (1999-2002), 
määrä ei saa ylittää unionin rahoitusnäkymissä vuosittain vahvistettua rajaa. 
Tutkimuskulut ovat nykyään rahoitusnäkymien otsakkeen 3 alla (sisäpolitiikat). Ne 
ovat sen selvästi suurin osa: 60 % otsakkeen toimintaan käytettävissä olevista 
varoista, niin kuin Edinburghin sopimusten perusteella kuuluukin olla (puolesta 
kahteen kolmasosaan rahoitusnäkymien otsakkeen 3 varoista). Tätä lähestymistapaa 
voitaisiin jatkaa viidennessä puiteohjelmassa. 
Kun unionin tutkimusmenojen sopivaa tasoa suunnitellaan, otetaan huomioon 
BKT:n kasvuodotukset. 
10 
Samalla otetaan huomioon, että toiset tekniset suurmaat Yhdysvallat ja Japani eivät 
vähennä työpanostaan. Japani käyttää tutkimukseen 3 % BKT:staan, Yhdysvallat 
2,5 %, mutta EU:ssa siihen on jo vuosia käytetty vain keskimäärin 2 %. 
Sitä paitsi Yhdysvaltojen tutkimusbudjetti, jota oli viime vuosina pienennetty, 
kasvaa vuonna 1997 lähes 3 miljardilla dollarilla (esimerkiksi NIH-laitosten 
talousarvio kasvaa 6,9 prosentilla), ja Japanin julkisten tutkimuslaitosten budjetti 
jatkaa jo vuosia jatkunutta nopeata kasvuaan (+ 8,3 % Science and Technology 
Agency:lie, -I- 16,4 % MITLlle). Ottaen huomioon kilpailija-kumppaneidemme 
investoinnit meidän täytyy varmistaa, että Euroopassa lisätään julkisten ja 
yksityisten tutkimuskulujen rahoitusta. 
Päätelmät 
Kaiken kaikkiaan meillä on kiire, ja viidennen puiteohjelman toteuttaminen 
suunnitellun aikataulun mukaisesti on välttämätöntä. Jos ohjelman halutaan alkavan 
vuonna 1999, niin kuin on sovittu, ja koska päätöksentekoprosessi vie aikaa, 
asiassa on edettävä ripeästi. 
Kuten tämän tiedonannon alussa mainittiin, komissio suunnittelee esittelevänsä 
yksityiskohtaisen valmisteluasiakirjan vuoden 1997 alussa ja esittävänsä virallisen 
ehdotuksensa maaliskuussa 1997. Ehdotus ei kuitenkaan rajoita yhteisön tulevaa 
rahoitusjärjestelmää koskevia myöhempiä komission ehdotuksia, jotka esitellään 
heti hallitusten välisen konferenssin päätyttyä. Tarkoitus on, että puiteohjelma 
hyväksytään virallisesti vuoden 1998 alussa. 
Komissio on tietoisesti valinnut työstävänsä viidennen puiteohjelman vaiheittain, 
jotta joka vaiheessa voidaan varmistua, että ehdotetut suunnat ymmärretään ja niitä 
kannatetaan riittävästi. 
Tämä asiakirja on siis laadittu auttamaan keskustelua jäsentymään selkeiden 
suuntien mukaan. 
Komissio toivoo voivansa asiasta käydyn keskustelun perusteella laatia ja esitellä 
mahdollisimman nopeasti suunnittelemansa yksityiskohtaisen valmisteluasiakirjan 
ja sen jälkeen virallisen ehdotuksensa. Näiden kahden asiakirjan perusteella saa 
vielä tarkemman kuvan siitä konkreettisesta tavasta, jolla voidaan saavuttaa laajaa 
kannatusta saaneet, tiedonannossa Huomisen keksiminen esitetyt yhteiskunnalliset 
ja taloudelliset tavoitteet. 
11 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 595 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 
Luettelonumero : CB-CO-96-613-FI-C 
ISBN 92-78-11897-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
IL