KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan tutkimusneuvoston toiminnasta ja ”Ideat”-erityisohjelman tavoitteiden toteutumisesta vuonna 2010 /* KOM/2011/0497 lopullinen */





1. JOHDANTO JA OIKEUSPERUSTA Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) perustettiin komission päätöksellä 2007/134/EY[1], ja sen keskeisenä tehtävänä on ”Ideat”-erityisohjelman täytäntöönpano. Sen kokonaisbudjetti on 7,51 miljardia euroa. ERC muodostuu riippumattomasta tieteellisestä neuvostosta ja sitä tukevasta erityisestä täytäntöönpanorakenteesta, joka perustettiin ERC:n toimeenpanovirastona (ERCEA)[2] toimeenpanovirastoja koskevien yleissäännösten mukaisesti. Komissio antoi ”Ideat”-ohjelman täytäntöönpanon ja tieteellisen neuvoston tukemisen toimeenpanoviraston tehtäväksi vuonna 2008, ja toimeenpanovirasto sai itsehallintovaltuudet heinäkuussa 2009. Tässä komission vuosikertomuksessa, joka on laadittu yhteistyössä ERC:n tieteellisen neuvoston ja ERC:n toimeenpanoviraston kanssa, esitetään ”Ideat”-erityisohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklan 4 kohdan ja liitteen I mukaisesti komission arvio ERC:n toiminnasta ja tavoitteiden saavuttamisesta vuonna 2010. Tätä kertomusta täydentää tieteellisen neuvoston kertomus ohjelman tieteellisestä toteutuksesta ja saavutuksista vuonna 2010. 2. Strateg IA-ASIAT T ieteellisen neuvoston tehtävänä on laatia ERC:n tieteellinen strategia ja myös ERC:n tärkein strategia-asiakirja, vuosittainen ”Ideat”-työohjelma. 2.1. Apurahajärjestelmät Tieteellinen neuvosto on pyrkinyt määrittämään ”Ideat”-työohjelmassa selkeän ja vakaan vision ERC:n tutkimustoiminnalle. On syytä muista, että tieteellisen neuvoston strategiaan sisältyy tältä osin kaksi kaikki tutkimuskentät kattavaa apurahajärjestelmää: - Itsenäistymisvaiheessa olevien tutkijoiden apurahat (ERC Starting Grants) on tarkoitettu vastikään tohtorintutkinnon suorittaneille tutkijoille tukemaan heidän itsenäistymistään. - Kokeneiden tutkijoiden apurahat (ERC Advanced Grants) on tarkoitettu Euroopassa työskentelevien vanhempien tutkijoiden harjoittamaan huipputason tutkimukseen. 2.2. ”Ideat”-erityisohjelman vuoden 2010 työohjelma Tieteellinen neuvosto hyväksyi 2. huhtikuuta 2009 ”Ideat”-erityisohjelman työohjelman vuodeksi 2010 (vuoden 2010 työohjelma)[3], ja komissio vahvisti sen 29. heinäkuuta 2009. Vuoden 2010 työohjelmassa ei tehty perusluonteisia muutoksia strategiaan, vaan ainoastaan apurahajärjestelmiä parannettiin saatujen kokemusten pohjalta. Jotta arviointi olisi tarkoituksenmukaisempaa kumpaakin ERC Starting Grants -apurahoista kilpailevaa tutkijaryhmää (eli itsenäistymisvaiheen alussa olevia hankkeensa päätutkijoita sekä tutkimustoimintaansa tai -ryhmäänsä parhaillaan vakiinnuttavia tutkijoita) varten, tieteellinen neuvosto laajensi hakijoiden kelpoisuusperusteena käytettyä aikahaarukkaa siten, että se on nyt 2–10 vuotta tohtorintutkinnon suorittamisen jälkeen. Tämän teki mahdolliseksi myös määrärahojen merkittävä lisäys vuodeksi 2010. Aikahaarukan sisällä päätutkijat jaetaan arvioinnissa kahteen päälinjaan, joista toisessa hakijat ovat suorittaneet tohtorintutkintonsa 2–6 vuotta ennen hakemuspyynnön julkaisemista (uransa alkuvaiheessa olevat tutkijat, ”starters”) ja toisessa 6–10 vuotta ennen hakemuspyynnön julkaisemista (vakiintumisvaiheessa olevat tutkijat, ”consolidators”). Jotta apurahan saajien osuus olisi verrannollinen uransa alkuvaiheessa ja vakiintumisvaiheessa olevien hakijoiden välillä, kunkin arviointilautakunnan ohjeellinen budjetti jaettiin suhteessa apurahojen kysyntään näissä kahdessa hakijaryhmässä. Tämän lisäksi yksinkertaistettiin edelleen sääntöjä, jotka koskevat saman hanke-ehdotuksen jättämistä useampaan kertaan ja useiden hanke-ehdotusten jättämistä. Niin ikään otettiin käyttöön toimenpiteitä, joilla on tarkoitus lisätä EU:n ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneiden maiden houkuttelevuutta kolmansista maista tuleville tutkijoille ja kannustaa naistutkijoita osallistumaan. Kolmansista maista tulevia tutkijoita varten aiotaan varata lisää rahoitusta, jotta heitä voidaan kannustaa ja auttaa asettautumaan Eurooppaan. Aiempiin urakatkoksiin ja epätavanomaiseen urakehitykseen aiotaan kiinnittää enemmän huomiota, minkä odotetaan lisäävän naistutkijoiden osallistumista. 2.3. Vertaisarviointimenetelmät ERC käyttää korkeatasoisia vertaisarviointilautakuntia, joiden jäsenet valitsee tieteellinen neuvosto ja joihin kuuluu tieteenharjoittajia, insinöörejä ja tutkijoita EU:sta ja sen ulkopuolelta. Lautakunnat kattavat tutkimusalojen koko kirjon, ja ne on järjestetty kolmen tärkeimmän tiedekentän mukaisesti: luonnontieteet ja tekniset tieteet, biotieteet sekä yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet. Molemmissa apurahajärjestelmissä oli aiempia ehdotuspyyntöjä vastaavasti 25 lautakuntaa. 3. OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO Ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä maksusitoumukset, yli 1,1 miljardia euroa, ja maksut, 528 miljoonaa euroa, toteutettiin täysimääräisesti, eli niiden osuus oli 100 prosenttia vuodeksi 2010 varatuista ”Ideat”-erityisohjelman toimintamäärärahoista. Toimintamäärärahoista noin 2,58 prosenttia käytettiin hallintoon. 3.1. Apurahat Vuoden 2008 työohjelmasta lähtien ERC:n ehdotuspyyntöihin liittyvä hakuprosessi on ollut yksivaiheinen (hakijoiden on jätettävä heti täydelliset ehdotukset) ja arviointi kaksivaiheinen. Apurahat myönnetään parhaiksi arvioiduille hanke-ehdotuksille käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa. Apurahatarjous määräytyy hanke-ehdotuksen ja vertaisarvioinnissa suositellun rahoituksen perusteella. 3.1.1. ERC Starting Grants -apurahat Vuoden 2010 ERC Starting Grants -apurahojen haku julkaistiin heinäkuussa 2009. Ohjeelliset määrärahat olivat 528 miljoonaa euroa. Hanke-ehdotuksia saatiin yhteensä 2 873, ja ne jakautuivat aloittain seuraavasti: 1 205 hanke-ehdotusta luonnontieteissä ja teknisissä tieteissä, 1 230 biotieteissä ja 638 yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä. Apurahoja myönnettiin yhteensä 436 hanke-ehdotukselle yli 537 miljoonaa euroa. Yksittäisen apurahan keskimääräinen suuruus oli noin 1,2 miljoonaa euroa. Vuoden 2011 ERC Starting Grants -apurahojen haku julkaistiin heinäkuussa 2010. Ohjeelliset määrärahat olivat 661 miljoonaa euroa. Hanke-ehdotuksia toimitettiin yhteensä 4 080: 1 690 luonnontieteissä ja teknisissä tieteissä (42 prosenttia kaikista hanke-ehdotuksista), 1 440 biotieteissä (35 prosenttia kaikista hanke-ehdotuksista) ja 950 yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä (23 prosenttia kaikista hanke-ehdotuksista). Jakauma oli samanlainen kuin vuoden 2010 ERC Starting Grants -apurahojen haussa. 3.1.2. ERC Advanced Grants -apurahat Vuoden 2010 ERC Advanced Grants -apurahojen haku julkaistiin lokakuussa 2009. Ohjeelliset määrärahat olivat 590 miljoonaa euroa. Hanke-ehdotuksia saatiin yhteensä 2 009, ja ne jakautuivat aloittain seuraavasti: 902 hanke-ehdotusta luonnontieteissä ja teknisissä tieteissä (45 prosenttia), 621 biotieteissä (31 prosenttia) ja 486 yhteiskuntatieteissä ja humanistisissa tieteissä (24 prosenttia). Arvioinnin perusteella apurahoja myönnettiin yhteensä 266 hanke-ehdotukselle yli 588 miljoonaa euroa, ja yksittäisen apurahan keskimääräinen suuruus oli noin 2,2 miljoonaa euroa. Vuoden 2011 ERC Advanced Grants -apurahojen haku julkaistiin marraskuussa 2010. Määräajat asetettiin vuoden 2011 helmikuusta huhtikuuhun, ja ohjeelliset määrärahat olivat 661 miljoonaa euroa. Hanke-ehdotusten määrän kasvu molemmissa apurahajärjestelmissä osoittaa, että Euroopassa tehtävälle huippututkimukselle myönnettävän rahoituksen tarve on jatkuvaa. 3.2. Ohjelmakomitea ”Ideat”-erityisohjelman ohjelmakomitea toimii virallisten tehtäviensä lisäksi tärkeänä viestintäkanavana jäsenvaltioiden ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneiden maiden, tieteellisen neuvoston, ERC:n pääsihteerin ja komission välillä. Vuonna 2010 ohjelmakomitean kokoukset pidettiin 23. maaliskuuta ja 22. lokakuuta. 3.3. Eettinen arviointi Eettiseen arviointiin osallistui 40 asiantuntijasta muodostuva ulkoinen eettinen paneeli. Vuonna 2010 eettinen arviointi tehtiin kaikille hanke-ehdotuksille. Sen seulaan jäi vain kolme ihmisalkion kantasoluihin liittyvää hanke-ehdotusta. Koska nämä hanke-ehdotukset olivat varaluettelossa vuoden 2010 lopussa, ne siirretään komission käsiteltäväksi prosessin loppuun saattamista varten vain, jos ne pääsevät pääluetteloon. Näin ollen ”Ideat”-ohjelmakomitea ei osallistunut asiaan vuonna 2010. 3.4. Muutoksenhaku Vuonna 2010 molempien hakujen osalta esitettiin kaikkiaan 225 muutoshakemusta. Osuus oli 4,6 prosenttia hanke-ehdotusten kokonaismäärästä. Vaikka muutoshakemusten määrä kasvoi hieman vuoteen 2009 verrattuna (0,7 prosenttia), uudelleenarviointien määrä väheni ERC:n toimeenpanoviraston muutoksenhakukomitean arviointituloksen perusteella 71 prosenttia (neljästätoista kymmeneen). Yhtäkään vuonna 2010 esitetyistä muutoshakemuksista ei hyväksytty. Yksi uudelleenarviointi on vielä kesken. 3.5. Viestintä ERC jatkoi vuonna 2010 toimiaan lisätäkseen tutkimusyhteisön tietoa jakamistaan apurahoista ja parantaakseen ERC:n ja sen tutkimushankkeiden näkyvyyttä tiedotusvälineissä ja suuren yleisön keskuudessa. ERC:n tieteellinen neuvosto päätti painottaa tiedotustoimintaa Euroopan ulkopuolella houkutellakseen Euroopan ulkopuolisista maista lisää huippututkijoita tekemään tutkimustaan Euroopassa. Tätä varten vierailukäyntejä ja kontaktikampanjoita järjestettiin Yhdysvalloissa, Kiinassa, Japanissa, Intiassa ja Brasiliassa. ERC osallistui merkittäviin kansainvälisiin tutkimuskonferensseihin, suurimmille uramessuille ja keskeisiin työpajoihin, esimerkiksi Yhdysvaltojen tieteenedistämisjärjestön (AAAS) vuosikokoukseen San Diegossa, Massachusettsin teknologia-instituutin (MIT) eurooppalaisille uramessuille Bostonissa, Society for Neurosciencen vuosikokoukseen San Diegossa, ESOF-tapahtumaan Torinossa, tutkimusalan uramessuille Pariisissa, EMBO-tapaamiseen Barcelonassa, Shanghain maailmannäyttelyyn ja Intian tiedekongressiin Keralassa. ERC:n valtuuskuntia vieraili lisäksi yliopistoissa Yhdysvalloissa (Berkeley, Stanford ja UC Davis) ja São Paulossa Brasiliassa, sekä erilaisissa instituuteissa ja organisaatioissa Pekingissä, Shanghaissa ja Tokiossa. Tiedotustoiminnan painottamisen mukaisesti laadittiin tähän tarkoitukseen sopivia esitteitä, jotka käännettiin kiinaksi, japaniksi, venäjäksi ja espanjaksi, ja ERC:n mainosjulisteita suunniteltiin Yhdysvalloissa, Kiinassa, Brasiliassa ja Intiassa sijaitsevia EU:n lähetystöjä varten. Tiedotustoiminnan välittömänä tuloksena oli ERC:n verkkosivujen kävijämäärän kasvu vierailluissa maissa. Lehdistötoimintaa järjestettiin Euroopassa ja myös muualla maailmassa. ERC sai vuoden aikana tiedotusvälineissä huomiota organisaationa, ja myös sen rahoittama tutkimus ja apurahat pääsivät entistä useammin parrasvaloihin. Näin tapahtui esimerkiksi ERC Starting Grant -apurahan saaneen Konstantin Novoselovin kohdalla, kun Novoselov sai fysiikan Nobel-palkinnon vuonna 2010. Myös ERC Advanced Grant -apurahan saaneen Alberto Broggin onnistunut 10 000 kilometrin matka aurinkovoimaa käyttävillä, ilman kuljettajaa kulkevilla autoilla mantereelta toiselle, Italiasta Shanghain maailmannäyttelyyn, sai paljon huomiota tiedotusvälineissä ympäri maailman. ERC pyrki käyttämään kaikkia viestintäkanavia, joten se tuotti myös useita videoita, joista yhdessä kerrotaan ERC:n historiasta ja vaiheista. Video esitettiin tuhannennen ERC-apurahan saajan kunniaksi järjestetyssä juhlatilaisuudessa. Lisäksi tehtiin ensimmäinen henkilökuva eräästä apurahan saaneesta tutkijasta. ERC jatkoi suhteiden tiivistämistä olemassa oleviin keskeisten sidosryhmien verkostoihin ja teki tiivistä yhteistyötä tutkimustoimintaan liittyvien Euroopan komission yksikköjen sekä eri puolilla maailmaa sijaitsevien EU:n lähetystöjen kanssa. Eri puolilla Eurooppaa sijaitsevat kansalliset yhteyspisteet, joista jaetaan tietoa potentiaalisille hakijoille, pidettiin jatkuvasti ajan tasalla ERC:n ajankohtaisista tapahtumista ja ehdotuspyynnöistä. 3.6. ”Ideat”-erityisohjelman seuranta, arviointi ja vaikutusten arviointi Komissio, ERC:n toimeenpanovirasto ja tieteellinen neuvosto toteuttivat vuonna 2010 toimia ERC:n rakenteita ja mekanismeja koskevan arvioinnin[4] suositusten pohjalta. ERC:n perustamisesta tehdyn päätöksen muuttamisesta annetussa päätöksessä[5] komissio vahvisti järjestelyt, joissa tieteellisen neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat saavat paikallista tukea työpaikoillaan, ja otti käyttöön tieteellisen neuvoston täysistuntoihin osallistumisesta maksettavan palkkion tunnustuksena tieteellisen neuvoston jäsenten henkilökohtaisesta sitoutumisesta ja ERC:n tehtäviin käytetystä ajasta. Päätöksessä esitettiin myös pysyvää valintalautakuntaa, joka valitsee tieteellisen neuvoston tulevat jäsenet. Komissio muutti lisäksi hanke-ehdotusten jättämistä sekä arviointi-, valinta- ja avustuksen myöntämismenettelyjä koskevia ERC:n sääntöjä[6] parantaakseen ERC:n hallintomenettelyjä ja etenkin yksinkertaistaakseen järjestelmällisesti ”Ideat”-ohjelman arviointiin osallistuvien riippumattomien asiantuntijoiden nimeämistä ja kulujen korvaamista koskevia menettelyjä. Sähköisten välineiden laajamittainen käyttö ja käyttöön otettu yhtenäisen mallin mukainen nimeämiskirje helpottavat vertaisarvioijien työtä. ERC:n menestyksekäs toiminta on suurelta osin juuri vertaisarvioijien ansiota. Tieteellinen neuvosto perusti puolestaan kaksi komiteaa, joista toinen käsittelee vertaisarviointia ja toinen eturistiriitoja, tieteellistä vilppiä ja eettisiä kysymyksiä. Yhteenveto täysistunnoista julkaistaan ERC:n verkkosivuilla[7]. Komissio päätti tarkastella tarkemmin ERC:n hallinnon osalta kestävää ja kauaskantoista ratkaisua tulevaa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa ”Horizon 2020” silmällä pitäen. Se piti tässä yhteydessä tiiviisti yhteyttä tieteelliseen neuvostoon. Tarkastelu annettiin joulukuussa 2010 perustetun ERC:n työryhmän tehtäväksi[8]. Työryhmään kuului tieteellisen neuvoston, ERC:n arviointilautakunnan ja komission edustajia. Sen raportti toimitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Seitsemännen puiteohjelman väliarvioinnista annetussa 12. marraskuuta 2010 julkaistussa asiantuntijaryhmän kertomuksessa[9] kiitellään ERC:n onnistunutta toimintaa, joka kertomuksen mukaan on saanut nopeasti tunnustusta tutkimusyhteisöltä ja politiikanlaatijoilta eri puolilta Eurooppaa; vaikka ERC onkin uusi ja uudenlainen väline, se on onnistunut selvästi houkuttelemaan ja rahoittamaan maailmanluokan tutkimusta, ja sillä on merkittävä rooli lahjakkaiden tutkijoiden pysymisessä Euroopassa . 4. EUROOPAN TUTKIMUSNEUVOSTON RAKENNE 4.1. T ieteellinen neuvosto Prof essori Fotis Kafatos väistyi helmikuussa 2010 tieteellisen neuvoston puheenjohtajan ja ERC:n johtajan tehtävästä, ja hänen seuraajakseen valittiin professori Helga Nowotny. Tieteellinen neuvosto kokoontui vuoden 2010 aikana säännöllisesti eri puolilla Eurooppaa, yleensä kansallisten viranomaisten kutsusta. Vuoden aikana, 1. tammikuuta–31. joulukuuta 2010, järjestettiin viisi tieteellisen neuvoston täysistuntoa: maaliskuussa Bukarestissa (Romania), huhti- ja joulukuussa Brysselissä (Belgia), kesäkuussa Santiago de Compostelassa (Espanja) ja lokakuussa Luxemburgissa. Täysistuntojen ja kahden (vertaisarviointia sekä eturistiriitoja, tieteellistä vilppiä ja eettisiä kysymyksiä käsittelevän) pysyvän komitean lisäksi tieteellisen neuvoston jäsenet kokoontuivat yksittäisiä kysymyksiä käsittelevissä työryhmissä. Toimeenpanovirasto järjesti vuonna 2010 suhteita yrityksiin, tiedon avointa saatavuutta, kolmansien maiden osallistumista ja tasavertaista sukupuolijakaumaa käsittelevien ERC:n työryhmien kokouksia. Työryhmät tekevät analyysejä ja osallistuvat ERC:n tieteellisen strategian laadintaan esittämällä toimeksiantonsa alaan kuuluvia ehdotuksia tieteellisen neuvoston hyväksyttäväksi täysistunnossa. Ne tutkivat esimerkiksi ERC:n suhteita yrityksiin ja liike-elämään sekä ERC:n rahoittaman tutkimuksen vaikutuksia innovointiin; laativat ERC:n kannan tiedon avoimeen saatavuuteen; etsivät sopivia keinoja, joilla voidaan lisätä Euroopan ulkopuolelta, etenkin Brasiliasta, Venäjältä, Intiasta ja Kiinasta, tulevien tutkijoiden osallistumista ERC:n järjestelmiin, ja varmistivat, että ERC on eturivissä soveltamassa apurahan saavien henkilöiden tasavertaiseen sukupuolijakaumaan liittyviä parhaita käytäntöjä. Varmistaakseen yhteydenpidon Euroopan komissioon ja toimeenpanovirastoon tieteellisen neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat, ERC:n pääsihteeri ja toimeenpanoviraston johtaja kokoontuivat säännöllisesti ERC:n johtoryhmänä. Myös toimeenpanoviraston ylempi johto osallistui näihin kokouksiin. Johtoryhmä kokoontui Brysselissä yhdeksän kertaa vuonna 2010 valmistellakseen etenkin tieteellisen neuvoston kokouksia tai toteuttaakseen niiden perusteella jatkotoimia. Tieteellisen neuvoston täysistunnot ja neuvoston jäsenten tapaamiset ERC:n sidosryhmien kanssa valmistellaan toimeenpanoviraston organisatorisella ja hallinnollisella tuella. Toimeenpanovirasto antaa myös neuvoja ja laatii analyysejä auttaakseen tieteellistä neuvostoa hoitamaan Ideat -erityisohjelman liitteessä 1 kuvatut tieteellisen neuvoston tehtävät. Se myös tukee tieteellisen neuvoston työryhmien ja pysyvien komiteoiden toimintaa. 4.1.1. Uusien jäsenten nimittäminen Komissio asetti vuonna 2010 erityisen ”valintalautakunnan”[10] valitsemaan uusia jäseniä tieteellisen neuvoston uudistamiseksi asteittain. Valintalautakunta esitteli ehdotuksensa komissiolle joulukuussa 2010, ja sen kertomus toimitettiin neuvostolle ja parlamentille. Näiden ehdotusten perusteella komissio nimitti tieteelliseen neuvostoon seuraavat uudet jäsenet: professori Nicholas Canny (National University of Ireland, Galway), professori Tomasz Dietl (Puolan tiedeakatemia), professori Daniel Dolev (Jerusalemin heprealainen yliopisto), professori Sir Timothy Hunt (London Research Institute), professori Mart Saarma (Helsingin yliopisto), professori Anna Tramontano (Rooman yliopisto La Sapienza) ja professori Isabelle Vernos (Centre Regulació Genómica, Barcelona). 4.2. ERC :n pääsihteeri ERC :n pääsihteeri toimii tieteellisen neuvoston alaisuudessa ja vastaa tieteellisen neuvoston, komission ja ERC:n toimeenpanoviraston välisestä tehokkaasta yhteydenpidosta sekä valvoo tieteellisen neuvoston hyväksymän strategian ja kantojen tehokasta täytäntöönpanoa ERC:n toimeenpanovirastossa. Järjestyksessään toinen ERC:n pääsihteeri, professori Andreu Mas-Colell (taloustieteen professori Universitat Pompeu Fabrassa Barcelonassa ja Barcelona Graduate School of Economicsin puheenjohtaja), joka nimitettiin pääsihteerin toimeen 30. kesäkuuta 2009, luopui toimesta 1. syyskuuta 2010. Komissio nimittää parhaillaan hänelle seuraajaa. 4.3. ERC :n toimeenpanovirasto ERC:n toimeenpanovirasto on vastannut heinäkuusta 2009 lähtien työohjelman mukaisesti kaikista hallintoon ja ohjelman toteuttamiseen liittyvistä seikoista. Toimeenpanoviraston toimintaa valvoo komission nimittämä johtokunta, joka muodostuu kolmesta komission virkamiehestä (tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston pääjohtaja ja resurssijohtaja sekä neuvoa-antavasta nimityskomiteasta vastaava johtaja henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosastossa), yhdestä tieteellisen neuvoston jäsenestä (professori Mathias Dewatripont) ja riippumattomasta tieteenharjoittajasta (professori Catherine Cesarsky). ERC:n pääsihteeri osallistuu johtokunnan toimintaan tarkkailijana. Johtokunta piti vuonna 2010 neljä kokousta ja teki päätöksiä, jotka koskivat toimeenpanoviraston vuotuista työohjelmaa, määrärahoja ja tilejä. Johtokunta sai jokaisessa kokouksessaan yksityiskohtaisen tilanneraportin toimeenpanoviraston johtajalta. 4.3.1. Toimeenpanoviraston henkilöstö Vuonna 2010 toimintamäärärahoja oli varattu niin, että henkilöstöön kuuluisi 100 väliaikaista toimihenkilöä, 215 sopimussuhteista toimihenkilöä ja 15 kansallista asiantuntijaa, eli henkilöstöä olisi yhteensä 330. Vuonna 2010 joulukuun lopussa toimeenpanoviraston palveluksessa oli yhteensä 316 henkilöä: 94 väliaikaista toimihenkilöä, 218 sopimussuhteista toimihenkilöä ja neljä kansallista asiantuntijaa. Kaikki toimeenpanoviraston johdon toimet on nyt täytetty. Joulukuun 2010 tilastojen mukaan toimeenpanoviraston henkilöstöstä noin 35 prosenttia on miehiä ja 65 prosenttia naisia. Sukupuolijakauma pitkälle erikoistuneen henkilöstön osalta (tehtäväryhmään IV kuuluvat väliaikaiset ja sopimussuhteiset toimihenkilöt) on sellainen, että 59 prosenttia näistä toimihenkilöistä on naisia. Vuoden 2010 lopussa ERC:n toimeenpanoviraston palveluksessa olevassa henkilöstössä oli 21 jäsenvaltion kansalaisia. Henkilöstön valinnan ja palvelukseenoton lisäksi toimeenpanovirasto huolehti vuonna 2010 henkilöstöresurssiensa vakiinnuttamisesta ja kehittämisestä. Johtokunta hyväksyi henkilöstöhallinnon ja etenkin henkilöstön arvioinnin ja urakehityksen täytäntöönpanosäännöt. 5. PÄÄTELMÄT JA VUODEN 2011 NÄKYMÄT ERC :n apurahajärjestelmät kiinnostavat eurooppalaista tutkimusyhteisöä. Ensimmäisiin kuuteen ehdotuspyyntöön saapui yli 20 000 hakemusta. Vuonna 2009 ERC:stä kirjoitettiin noin 400 lehtiartikkelissa, ja vuonna 2010 artikkelien määrä kolminkertaistui. Tämä johtuu sekä hankkeiden määrän lisääntymisestä että hankkeiden etenemisestä pidemmälle niin, että niistä saadaan enemmän tuloksia. Vuonna 2009 artikkelit koskivat 182:ta hanketta, ja vuonna 2010 ne koskivat 453:a hanketta, eli kustakin hankkeesta kirjoitettiin vuonna 2009 keskimäärin kaksi artikkelia ja vuonna 2010 keskimäärin kolme. Vastauksena komission kehotukseen vahvistaa ERC:n tehtävänkuvaa innovaatioketjussa[11] tieteellinen neuvosto kehitti uuden apurahavaihtoehdon, jota on tarjottu vuodesta 2011 alkaen ERC:n apurahan saaneille. Tällä uudella apurahalla tuetaan ERC:n rahoittamista hankkeista syntyvien ideoiden innovaatiopotentiaalin osoittamista. Järjestelmän tavoitteena on kattaa rahoituksen puute innovaation tuotteistamisen alkuvaiheessa. ERC:n apurahan saaneille annetaan näin mahdollisuus esittää ERC:n rahoittaman idean toteuttamisratkaisu (”proof of concept”) eli osoittaa markkinoille idean innovaatiopotentiaali, millä pyritään turvaamaan idean kaupallistamismahdollisuudet. Tieteellinen neuvosto keskustelee myös siitä, miten sen ohjelmia voitaisiin monipuolistaa ja laajentaa. Periaatteet ovat edelleen samat, joilla kaksi ensimmäistä järjestelmää on saatu menestymään: tutkijalähtöiset ehdotukset ja tieteelliseen huippuosaamiseen perustuva tiukka vertaisarviointi. ERC:n työryhmä antaa vuonna 2011 kertomuksen ERC:n oikeudellisesta ja organisatorisesta rakenteesta sopivasti vuoden loppupuolella odotettavissa olevia ”Horizon 2020” -ohjelmaa koskevia komission ehdotuksia varten. [1] EUVL L 57, 24.2.2007, s. 14. [2] 2008/37/EY: Komission päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 2007, tieteen eturintamassa tehtävän tutkimuksen alalla toteutettavaa ”Ideat”-erityisohjelmaa hallinnoivan Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanoviraston perustamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti (EUVL L 9, 12.1.2008, s. 15). [3] K(2009)5928, 29.7.2009, ei julkaistu. [4] Arviointilautakunnan raportti: Towards a world class Frontier Research Organisation: Review of the European Research Council’s Structures and Mechanisms (23.7.2009), http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=158; komission vastaus: tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, KOM(2009) 552 lopullinen, 22.10.2009, http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/commission_communication_on_the_erc_review_-_22_october_2009.pdf. [5] Päätös 2011/12/EU, annettu 12.1.2011, EUVL L 9, 13.1.2011, s. 5. [6] Päätös 2010/767/EU, annettu 9.12.2010, EUVL L 327, 11.12.2010, s. 51. [7] http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=60. [8] Lehdistötiedote IP/10/1759 http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1759&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr. [9] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Update_FP7_interim_report.pdf. [10] Valintalautakunnan jäseniä olivat professori Eero Vuorio (Biokeskus Suomi -verkoston johtaja), professori Ann Dowling (teknisten tieteiden laitoksen johtaja, Cambridgen yliopisto), professori Andreu Mas-Colell (talous- ja liiketoiminnan laitos, Pompeu Fabra -yliopisto), professori Gretty Mirdal (psykologian laitos, Kööpenhaminan yliopisto), professori Arnold Schmidt (Wienin teknillisen korkeakoulun fotoniikkainstituutin emeritusprofessori) ja professori Maciej Zylicz (molekyylibiologian laitoksen päällikkö, Varsovan molekyyli- ja solubiologian kansainvälinen instituutti). [11] Innovaatiounionia koskeva tiedonanto, KOM(2010) 546 lopullinen, 6.10.2010