FI

Bryssel 9.11.2010

KOM(2010) 660 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Laajentumisstrategia sekä vuosien 2010 ja 2011 tärkeimmät haasteet

{SEK(2010) 1326}

{SEK(2010) 1327}

{SEK(2010) 1328}

{SEK(2010) 1329}

{SEK(2010) 1330}

{SEK(2010) 1331}

{SEK(2010) 1332}

{SEK(2010) 1334}

{SEK(2010) 1335}

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Laajentumisstrategia sekä vuosien 2010 ja 2011 tärkeimmät haasteet

1. Johdanto

EU:n laajentumisprosessi on saanut uutta pontta sen jälkeen, kun komissio on antanut viimeisimmät edistymiskertomukset. Unionilla on silti monia muita haasteita. Lissabonin sopimuksella varmistetaan, että EU voi jatkaa laajentumistaan ja yhdentymistään samanaikaisesti.

Neuvottelut Kroatian kanssa ovat edenneet loppumetreille. Se on viesti muille laajentumisprosessissa mukana oleville maille siitä, että liittymisestä voi tulla totta, kunhan ehdot täyttyvät. Serbia on hakenut jäsenyyttä. Komissio julkaisee tänään lausuntonsa Montenegron ja Albanian jäsenyyshakemuksista. Liittymisneuvottelut Islannin kanssa aloitettiin heinäkuussa. Turkin kanssa käytävissä neuvotteluissa on avattu uusia lukuja, ja maassa on aloitettu perusteellinen perustuslakiuudistus eurooppalaisiin normeihin lähentymiseksi. Viisumipakosta luopuminen on edennyt Länsi-Balkanilla. Slovenian ja Kroatian välillä pitkään jatkuneissa kiistoissa on saavutettu merkittäviä läpimurtoja, ja Serbia ja Kosovo [1] valmistelevat vuoropuhelun aloittamista. Konfliktinjälkeinen sovittelu kansanryhmien kesken on edennyt, ja maat ovat alkaneet ottaa enemmän vastuuta alueellisesta yhteistyöstä.

Monia haasteita on kuitenkin jäljellä. Joissakin laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa uudistustahti on hidastunut. Kaikkien on panostettava hyvään hallintotapaan, oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen, talousuudistusten vauhdittamiseen sekä unionin säännöstön käyttöönotossa ja täytäntöönpanossa tarvittavien valmiuksien parantamiseen. Sananvapauden tila aiheuttaa huolta useimmissa maissa. Useita monisyisiä ongelmia on vielä ratkomatta, esimerkiksi Bosnia ja Hertsegovinan hallinnon järjestäminen ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian nimikysymys. Kahdenvälisiä kiistoja on jäljellä, ja erimielisyydet Kosovon asemasta ovat jarruttaneet alueellista yhteistyötä. Neuvotteluissa Kyproksen kysymyksen ratkaisemiseksi kokonaisvaltaisella tavalla on edetty, mutta niitä ei ole saatu päätökseen.

EU:n sitoutuneisuus laajentumisprosessiin heijastaa jäsenvaltioiden lujaa luottamusta siihen, että laajentuminen on unionin ja jäseniksi pyrkivien maiden yhteinen etu. Tämä yksiselitteinen viesti on esiteltävä ymmärrettävällä tavalla suurelle yleisölle, jotta laajentumisen tuntemusta ja sen nauttimaa tukea voitaisiin lisätä. EU:n laajentumisprosessi lisää osaltaan Euroopan vakautta ja sen kansalaisten turvallisuutta ja hyvinvointia. Laajentumisprosessissa mukana oleville maille se tarjoaa ainutlaatuisen kimmokkeen toteuttaa poliittisia ja taloudellisia uudistuksia. On EU:n ja prosessissa mukana olevien maiden yhteisen edun mukaista, että hankalista neuvotteluluvuista keskustellaan varhaisessa vaiheessa. Prosessin avulla pyritään siihen, että siinä mukana olevat maat noudattaisivat eurooppalaisia normeja kaikilla EU:n perussopimusten kattamilla aloilla. Tämä auttaa EU:ta saavuttamaan omat tavoitteensa eli selviämään talouskriisistä, osallistumaan talouden ohjausjärjestelmään, lisäämään kasvua ja työllisyyttä 2020-strategian avulla, tekemään EU:sta turvallisemman alueen ja käyttämään vaikutusvaltaansa maailmanlaajuisesti. Komission vuoden 2011 työohjelmaan sisältyy näitä tavoitteita tukevia aloitteita.

Laajentumisprosessin on pysyttävä uskottavana kaikkien osapuolten silmissä. Jäseniksi pyrkivillä mailla ja niiden kansalaisilla on oltava selkeä jäsenyysperspektiivi ehtojen täytyttyä, ja niiden olisi päästävä osallisiksi käytännön hyödyistä jo prosessin aikana. Jäsenvaltiot ja kansalaiset on saatava vakuuttuneiksi siitä, että uusiin liittymisiin on valmistauduttu huolellisesti tiukkoja ehtoja soveltamalla. Laajentuminen voi onnistua vain, jos kaikki sidosryhmät sitoutuvat siihen poliittisesti. Joulukuun 2006 Eurooppa-neuvostossa saavutettu uusi yksimielisyys laajentumisesta tarjoaa edelleen lähtökohdan näiden tavoitteiden saavuttamiselle. Yksimielisyys perustuu sitoumusten vahvistamiseen, tasapuoliseen ja tiukkaan ehdollisuuteen ja hyvään yleisöviestintään yhdistettynä EU:n kykyyn ottaa vastaan uusia jäseniä.

Laajentumisprosessi tarjoaa mekanismeja ja kannustimia, joilla prosessissa mukana olevia maita kannustetaan tekemään EU:n kanssa yhteistyötä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja jotka kulminoituvat jäsenyyteen. Sitä mukaa kuin talouden ohjausjärjestelmä EU:ssa vahvistuu, myös taloudesta laajentumisprosessissa mukana olevien maiden kanssa käytävä vuoropuhelu lisääntyy, minkä ansiosta voimme yhdessä voittaa kriisin ja luoda uusia työpaikkoja. EU:n kansainvälinen kilpailukyky paranee sen tiivistäessä suhteitaan maihin, joilla on tiettyjä suhteellisia etuja. Näin kävi vuosiin 2004–2007 sijoittuneella viidennellä laajentumiskierroksella, joka nosti EU:n jäsenmäärän 15:sta 27:ään. Kilpailukyvyn paraneminen oli vain yksi laajentumisen mukanaan tuomista pysyvistä eduista. Vuotta 2008 edeltäneellä kymmenvuotisjaksolla kauppa ”vanhojen” ja ”uusien” jäsenvaltioiden välillä kolminkertaistui noin 150 miljardista eurosta 450 miljardiin euroon. Laajentumisprosessin puitteissa EU voi yhdessä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa tarjota rahoitusta ja siten tarvittaessa osallistua talouden vakauden säilyttämiseen kriisiaikoina. Yksityissektorin työpaikoista kaksi kolmasosaa on pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, jotka ovat myös innovoinnin tyyssijoja. Pk-yritykset hyötyvät laajentuneista sisämarkkinoista ja ovat siksi tärkeä liittymistä valmistelevan tuen kohderyhmä.

Yhdentymiskehityksen tiivistäminen laajentumisprosessin avulla auttaa EU:ta saavuttamaan tavoitteensa monilla aloilla (esim. energia, liikenne, ympäristönsuojelu ja ilmastonmuutoksen torjunta), jotka ovat talouden elpymisen ja kestävän kasvun kannalta avainasemassa. Länsi-Balkanin maat ovat joka suunnalta jäsenvaltioiden ympäröimiä. Turkilla on Euroopan unionin kanssa maa- ja meriraja. Euroopan laajuisten liikennekäytävien rakentaminen, energianlähteiden monipuolistaminen, ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventäminen ja niihin sopeutuminen sekä ilman ja veden rajatylittävän pilaantumisen ehkäiseminen ovat esimerkkejä EU:n tavoitteista, jotka voidaan saavuttaa vain, jos laajentumisprosessissa mukana olevat maat sitoutuvat niihin täysin.

Prosessissa mukana olevat maat hyötyvät nekin kyseisten alojen edistysaskelista, ja jäsenyysperspektiivi toimii kimmokkeena nostaa etusijalle EU:n kanssa yhteiset tavoitteet. Käytännön toimintaa tuetaan liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) avustuksilla sekä Euroopan investointipankin ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten lainoilla, joiden vipuvaikutusta IPA tukee. Liittymisneuvottelut viimeisimmäksi aloittanut Islanti edustaa maailman huippua uusiutuvien energianlähteiden alalla, ja sillä on paljon annettavaa niitä ja muita edistyksellisiä teknologioita koskevassa EU:n innovaatiotoiminnassa.

Euroopan muuttaminen turvallisemmaksi on Tukholman ohjelman mukaisesti EU:n asialistan kärjessä. Laajentumisprosessissa mukana olevien maiden on omaksuttava unionin säännöstö ja osoitettava, että ne pystyvät panemaan sen täysimääräisesti täytäntöön. Tästä syystä komissio on lisännyt tuntuvasti toimia, joilla se tukee laajentumisprosessin maita järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnassa ja lainvalvontavalmiuksiensa vahvistamisessa. EU:n syyttäjät, tuomarit ja muut lainvalvonnan, rajaturvallisuuden ja maahanmuuton asiantuntijat avustavat prosessissa mukana olevien maiden kollegoja jakamalla asiantuntemustaan ja seuraamalla edistymistä. Jäsenyysneuvottelujen etenemistahti määräytyy sen mukaan, miten ehdokasmaa täyttää neuvottelujen kululle asetetut edellytykset, mikä puolestaan edellyttää vakuuttavaa näyttöä riippumattomasta ja tehokkaasta oikeudenkäytöstä.

Länsi-Balkanin maiden kokemukset viisumipakosta luopumisesta osoittavat, millaisiin tuloksiin voidaan päästä kytkemällä tiukkojen ehtojen täyttäminen tiettyjen etujen myöntämiseen, mikä taas vie jäsenyyttä eteenpäin. Samalla korostuu se, miten tärkeää on, että näiden maiden hallitukset jatkavat ponnisteluja varmistaakseen, että henkilöiden vapaalle liikkuvuudelle asetettuja rajoja ja ehtoja noudatetaan.

Nyt kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan, EU:lla on maailmanlaajuisesti paremmat vaikutusmahdollisuudet. EU:n rooli YK:n yleiskokouksen Kosovo-päätöslauselman hyväksymisessä on yksi esimerkki tällaisesta vaikuttamisesta. Maailmassa, jossa nopeasti kehittyvät maat kasvattavat jatkuvasti vaikutusvaltaansa, laajentuminen on keino lisätä EU:n painoarvoa ja vahvistaa sen ääntä kansainvälisillä foorumeilla. Viides laajentumiskierros elävöitti EU:n suhteita sen itäisiin ja eteläisiin naapureihin ja sai sen kehittämään uusia aloitteita Baltian ja Mustanmeren alueille. Liittymisprosessi Länsi-Balkanin maiden ja Turkin kanssa lisää EU:n intressiä ja vaikutusvaltaa Välimeren ja Mustanmeren alueella ja Tonavan vesistöalueella. Jos Turkin asemaa sen omalla alueella kehitetään liittymisprosessia täydentäen ja yhteistyössä EU:n kanssa, on mahdollista kasvattaa niin Turkin kuin EU:n painoarvoa maailmanpolitiikassa, varsinkin Lähi-idässä ja Etelä-Kaukasiassa. Yhdessä toimimalla EU ja Turkki voivat parantaa energiavarmuutta, puuttua alueellisiin selkkauksiin ja estää etnisten tai uskonnollisten kahnausten syntymistä. Islanti ja EU voivat puolestaan vaikuttaa merkittävällä tavalla arktisen alueen energia-, ympäristö, merenkulku- ja turvallisuuskysymyksiin puhaltamalla yhteen hiileen. Tällaisista synergioista saatavan hyödyn maksimoimiseksi kaikkien osapuolten on sitouduttava uskottavaan laajentumisstrategiaan.

EU:n painoarvo maailmalla riippuu varsin pitkälle myös sen sääntelymallin vetovoimasta. Sisämarkkinoiden elinvoimaisuus samoin kuin EU:n normien ja standardien käyttöönotto maailman eri maissa toimivat voimakkaina kannustimina kaupalle, investoinneille ja kasvulle. Komission esittämällä sisämarkkinoiden toimenpidepaketilla pyritään poistamaan jäljellä olevat pullonkaulat ja vapauttamaan uutta kasvupotentiaalia. Laajentumisprosessissa mukana olevat maat ottavat asteittain käyttöön EU:n säännöstön, mikä laajentaa sitä toimintaympäristöä, jolla sovelletaan yhtenäisiä vaatimuksia. Tämä on omiaan lisäämään investointeja, innovointia ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä vahvistamaan EU:n sääntelymallin houkuttavuutta naapurimaissa ja kansainvälisessä järjestelmässä laajemmaltikin.

Laajentumisprosessilla on suurta merkitystä niin EU:lle kuin jäseniksi pyrkiville maille. Samaan aikaan kansalaisten näkemykseen laajentumisesta ja sen tärkeydestä vaikuttavat jokapäiväiset huolenaiheet, jotka voivat usein tuntua painavammilta. Tämänvuotiset edistymiskertomukset päätelmineen ja suosituksineen osoittavat, että laajentumisprosessi on osaratkaisu näihin kansalaisten huoliin, olipa sitten kyseessä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta tai kasvun ja työpaikkojen luominen. EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on yhdessä huolehdittava siitä, että laajentumisprosessi tunnettaisiin paremmin ja että sitä tuettaisiin enemmän, ja selitettävä, miten se voi auttaa saavuttamaan yhteiset tavoitteet. EU:lla on paremmat eväät vastata moniin huomispäivän haasteisiin, jos se onnistuu seuraavassa laajentumisessa.

2. Tärkeimmät haasteet

2.1. Talouskriisistä selviäminen

Talouskriisi on koetellut kaikkia laajentumisprosessissa mukana olevia maita. Kriisin vaikutukset ovat kuitenkin vaihdelleet niiden talouden rakenteesta riippuen. Albania, Kosovo ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia selvisivät vähällä, koska ne ovat vähemmän riippuvaisia viennistä ja koska niiden kotimarkkinat pitivät hyvin pintansa. Kroatia, Serbia ja Turkki sen sijaan kärsivät pahoin, koska niiden taloudet ovat kiinteämmin integroituneet maailmanmarkkinoihin. Myös Montenegro joutui koville, mikä johtuu sen riippuvuudesta ulkoisesta rahoituksesta ja muutamasta talouden sektorista. Bosnia ja Hertsegovinassa kriisin vaikutuksia pahensi suhdanteita vahvistava finanssipolitiikka ja tukien ja sosiaalisten tulonsiirtojen suuri määrä talousarviossa.

Länsi-Balkanilla on vuonna 2010 nähtävissä vähäisiä elpymisen merkkejä. Kotimainen kysyntä on edelleen heikkoa, mikä selittyy kiristyneillä lainaehdoilla ja sitkeällä työttömyydellä. Turkki vakautti julkista talouttaan ja järjesti pankkisektorinsa uusiksi vuosikymmenen alussa, mikä kantaa nyt hedelmää talouden elpymisenä ja vakaana kasvuna. Islanti kärsii edelleen kansainvälisten finanssimarkkinoiden kuohunnasta ja pankkijärjestelmänsä romahtamisesta.

Julkiseen talouteen kohdistuu monissa maissa edelleen paineita. Vaikka julkisen velan määrä laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa on keskimäärin suhteellisen alhainen, nousukaudella toteutetut finanssipoliittiset elvytystoimet kasvattivat niiden haavoittuvuutta ja altistumista kansainvälisen finanssikriisin vaikutuksille. Ainoan poikkeuksen muodostaa Turkki. Useimmilla Länsi-Balkanin mailla ei ollut finanssipoliittista liikkumavaraa eikä valmiuksia, joita julkisten menojen priorisointi olisi edellyttänyt, jotta kriisiä olisi voitu torjua finanssipoliittisella elvyttämisellä. Länsi-Balkanin maat ovat kiristäneet finanssipolitiikkaansa muun muassa tasapainottamalla talousarviota. Se ei ole kuitenkaan riittänyt estämään julkisen talouden alijäämien paisumista. Islanti, Serbia, Kosovo ja Bosnia ja Hertsegovina ovat käyttäneet Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) tarjoamaa tukea.

EU on yhdessä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa auttanut kriisin vaikutusten lievittämisessä. IPA-tuki ohjelmoitiin uudelleen tuen kohdentamiseksi infrastruktuuri-investointeihin ja kilpailukykyyn. Osalle maista tarjottiin talousarviotukea ja makrotaloudellista apua. Länsi-Balkanin investointikehys on keskeinen väline kerättäessä varoja laaja-alaisiin infrastruktuurihankkeisiin (ks. 3. kohta).

Kestävä kasvu ja talouksien tosiasiallinen lähentyminen edellyttävät uusia rakenneuudistuksia ja varovaista finanssipolitiikkaa. Kotimaisia kasvunlähteitä on hyödynnettävä tehokkaammin tuotantokapasiteetin lisäämiseksi, työpaikkojen luomiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi. Varsinkin vientiin suuntautuneessa toiminnassa tarvitaan nyt lisää koti- ja ulkomaisia investointeja innovatiivisiin hankkeisiin. Näin voidaan lisätä tuotantoa ja tuottavuutta, mikä puolestaan parantaa työllisyyttä ja kauppataseen kestävyyttä. Siitä on apua myös etsittäessä ratkaisuja alueen polttaviin sosiaaliongelmiin.

Hallitusten on parannettava liiketoimintaympäristöä, jotta ulko- ja kotimaiset investoinnit lisääntyisivät. Tämä tarkoittaa julkishallinnon tehostamista, tuomioistuinten riippumattomuuden lisäämistä, kaupan epävirallisten esteiden poistamista ja oikeusvaltion vahvistamista. Investointien houkuttelemiseksi on tärkeää, että alueelliset markkinat toimivat Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA) puitteissa ja että lainsäädännön lähentämistä unionin säännöstöön jatketaan. Maataloustuotteiden ja palvelujen kaupan suunniteltu vapauttaminen alueella sekä julkisten hankintojen markkinoiden avaaminen ovat omiaan lisäämään alueen kasvupotentiaalia entisestään.

Terveen ja kestävän julkisen talouden varmistaminen on yksi laajentumisprosessissa mukana olevien maiden tärkeimmistä tehtävistä. Se on myös jäsenyysvalmistelujen keskiössä. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että Euroopan taloudet ovat toisistaan riippuvaisia ja että huomattava epätasapaino pystyy horjuttamaan pieniäkin talouksia.

Komissio käyttää jatkossakin liittymistä valmistelevia välineitä täysipainoisesti ja valvoo laajentumisprosessissa mukana olevien maiden talous- ja finanssipolitiikan kehitystä. EU käy ehdokasmaiden kanssa säännöllistä vuoropuhelua, jonka puitteissa se tutustuttaa ne EU:n talouspolitiikan koordinointi- ja seurantajärjestelmään. Mahdollisten ehdokasmaiden kanssa on käynnissä vastaavanlainen prosessi. Talouspolitiikan seurannassa on apuna myös talousasioista komission ja prosessissa mukana olevien maiden välillä käytävä, assosiaatiosopimuksiin perustuva vuoropuhelu.

EU:ssa ollaan toteuttamassa toimia talouden ohjausjärjestelmän tehostamiseksi. Sen jälkeen kun tämä makrotalouden, talousarvion ja rakenneuudistusten vahvistettu koordinointijärjestelmä on saatu valmiiksi, komissio aikoo selvittää, miten joitakin sen osia voitaisiin soveltaa laajentumisprosessin maihin.

Vuoropuhelun ja seurannan lisäksi EU tukee laajentumisprosessin maita aktiivisesti niiden talouksien elvytys-, vakautus- ja tervehdyttämispyrkimyksissä. Huomattavia määriä IPA-tukea onkin kohdennettu julkisen varainhoidon kehittämiseen, tilastojen laadun parantamiseen ja pankkialan valvonnan tiukentamiseen.

Laajentumisprosessi edistää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita laajentamalla EU:n sääntelykehyksen soveltamisaluetta ja luomalla uusia kaupankäyntimahdollisuuksia. Komissio suhtautuu myönteisesti monien laajentumisprosessissa mukana olevien maiden aikomukseen ottaa Eurooppa 2020 -strategia huomioon kansallisen uudistuspolitiikkansa painopisteissä. Komissio ottaa laajentumisprosessin maat mukaan EU:n tasolla tehtyihin aloitteisiin, joilla pyritään vastaamaan älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteisiin eli parantamaan työllisyyttä, tuottavuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Koulutuksen osalta komissio aikoo kartoittaa mahdollisuuksia sisällyttää kaikki prosessissa mukana olevat maat ”Koulutus 2020” -kehykseen [2] ja saada ne mukaan vertaisoppimistoimintaan.

Laajentumisprosessissa mukana olevat maat ovat ryhtyneet tekemään aloitteita alueellisissa ryhmittymissä, joissa ne voivat yhdessä arvioida edistymistä ja asettaa aluekohtaisia tavoitteita. Yksi esimerkki tällaisesta aloitteesta on eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva SBA-aloite, joka koostuu pk-yritysten toimintaedellytyksiä parantavista toimenpiteistä. Komissio aikoo ehdottaa alueelliselle yhteistyöneuvostolle foorumien perustamista vuoropuhelun käymiseen ja vertaisarviointiin Eurooppa 2020 -strategian painopisteitä tukevilla aloilla. Komissio ottaa Eurooppa 2020 -strategian painopisteet huomioon myös IPA-tuen ohjelmoinnissa.

2.2. Sosiaalinen osallisuus

Talouskriisi on rapauttanut sosiaalihuoltoa laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa. Vaikutukset ovat kohdistuneet eritoten heikossa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten vähemmistöihin, vähäosaisiin ja vammaisiin. Alueelle on leimallista korkea työttömyys varsinkin nuorten keskuudessa, työikäisen väestön vähäinen työvoimaan osallistuminen ja köyhyys. Vähemmistöistä romanien tilanne on erityisen huono. He kärsivät köyhyydestä, ja heitä syrjitään koulutuksessa, työhönotossa, asumisessa ja sosiaalipalveluissa, kuten terveydenhoidossa. Huomattavan monelta romanilta puuttuu edelleen merkintä väestörekisteristä tai henkilökohtaisia asiakirjoja. Monet asuvat edelleen pakolaisleireillä hiljattain käytyjen sotien seurauksena.

Komissio on sitoutunut auttamaan laajentumisprosessissa mukana olevia maita parantamaan heikossa asemassa olevien väestöryhmien olosuhteita, myös romanien sosiaalista ja taloudellista osallisuutta. Komissio myöntää huomattavaa IPA-tukea heikossa asemassa oleville väestöryhmille: se tarjoaa koulutusta ja kehittää sosiaali- ja työvoimapalveluja integroidakseen epäedullisessa asemassa olevat henkilöt työmarkkinoille. Lisäksi komissio rahoittaa romanien asuinalueiden infrastruktuurin modernisointia. Tätä tukea on tarkoitus lisätä romanien elinolojen kohentamiseksi maissa, joissa heidän tilanne on heikoin. Maita autetaan laatimaan kokonaisvaltainen lähestymistapa sosiaalisen osallisuuden edistämiseen. Kroatian tapauksessa on jo tehty osallistamista koskeva yhteisymmärryspöytäkirja, joka tarjoaa poliittiset puitteet alan toimille. Laajentumisprosessin maat ovat toteuttaneet joitakin toimia tarttuakseen edellä kuvattuihin haasteisiin, mutta niiden on tehtävä enemmän. Komissio kannustaa niitä vähentämään köyhyyttä ja torjumaan sosiaalista syrjäytymistä Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti ja hyödyntämään paremmin Romanien integraation vuosikymmen -aloitteessa tarjolla olevat mahdollisuudet. Prosessissa mukana olevien maiden olisi harkittava täsmällisten ja kunnianhimoisten tavoitteiden asettamista vähäosaisten, etenkin romanien, työllistymiselle, koulutukselle ja köyhyyden vähentämiselle.

2.3. Oikeusvaltion ja julkishallinnon vahvistaminen

Oikeusvaltion vahvistaminen erityisesti tuomioistuinlaitoksen osalta sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnan osalta on valtava haaste lähes kaikissa laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa. Tarvitaan kouriintuntuvia, oikeusvaltiota pysyvästi vahvistavia tuloksia, jotta maat voisivat edetä liittymisprosessin vaiheesta toiseen.

Laajentumisesta vuonna 2006 saavutettu uusi yksimielisyys edellyttää, että oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä kysymyksiä käsitellään liittymisprosessin varhaisessa vaiheessa. Komissio on nostanut näiden kysymysten käsittelyn etusijalle ja käyttää siinä kaikkia tarjolla olevia välineitä. Tarkastuskohtien käyttö liittymisneuvotteluissa toimii uudistusten liikkeellepanijana ja selvänä viestinä siitä, että oikeusvaltiokysymyksiin on suhtauduttava vakavasti ennen liittymistä. Viisumipakosta luopuminen kertoo tuloksellisesta lähestymistavasta, jonka mukaisesti maille on asetettu konkreettiset uudistusvaatimukset, mikä tukee ponnistelujen kohdentamista. Vertaisarviointia ja muita toimeksiantoja on lisätty, minkä ansiosta jäsenvaltioiden tuomarit, syyttäjät ja muut lainvalvonnan, rajaturvallisuuden ja maahanmuuton asiantuntijat ovat voineet olla suoraan tekemisissä liittymisprosessissa mukana olevien maiden kollegojen kanssa. Tehostettu oikeudellinen yhteistyö ja poliisiyhteistyö, jota prosessissa mukana olevat maat tekevät keskenään sekä jäsenvaltioiden, Europolin, Eurojustin ja Frontexin kanssa, tarjoaa keinot torjua kansainvälistä rikollisuutta ennen liittymistä.

Näiden kokemusten perusteella komissio aikoo tehostaa oikeusvaltioperiaatteesta ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa käymäänsä vuoropuhelua. Maiden on pyrittävä konkreettisiin ja kestäviin tuloksiin ja annettava vakuuttavaa näyttöä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnasta ja tuomioistuinlaitoksen uudistamisesta. Tärkeintä on saada aikaan vankkumaton lainsäädäntökehys ja panna se täytäntöön. Vertaisarviointien ja esikuva-analyysien käyttöä aiotaan lisätä. Montenegron ja Albanian jäsenyyshakemuksia koskevissa komission lausunnoissa asetetaan oikeusvaltiota koskevat ensisijaiset tavoitteet.

Komissio seuraa edistymistä tarkkaan. Työtä tehdään varsinkin vakautus- ja assosiaatiosopimuksilla ja väliaikaisilla sopimuksilla perustetuissa yhteiselimissä ja arviointikäyntien avulla. Vuoropuhelun tulokset huomioidaan edistymiskertomuksissa. Oikeusvaltiokysymykset ovat etusijalla myös IPA-tuessa, ja teknisen avun ohjelmassa (TAIEX) järjestetään vuosittain yli 100 oikeusvaltioon liittyvää koulutustilaisuutta laajentumisprosessissa mukana oleville maille.

Oikeusalan yhteistyössä on tapahtunut viime aikoina myönteistä kehitystä useissa Länsi-Balkanin maissa. Uusia kahdenvälisiä sopimuksia on tehty poliisiyhteistyöstä (Serbian ja Albanian välillä), keskinäisestä oikeusavusta ja rikostuomioiden keskinäisestä täytäntöönpanosta. Kroatia ja Serbia menivät vieläkin pidemmälle ja allekirjoittivat sopimuksen kansalaistensa luovuttamisesta toiselle sopimuspuolelle, kun on kyse järjestäytyneeseen rikollisuuteen tai korruptioon liittyvästä rikosoikeudenkäynnistä tai vankilatuomion täytäntöönpanosta. Komissio kannustaa alueen maita noudattamaan Kroatian ja Serbian esimerkkiä. Oikeudellinen yhteistyö paranisi entisestään, jos kansalaisten luovuttamismahdollisuus ulotettaisiin koskemaan kaikkia vakavia rikoksia, myös sotarikoksia. Alueellinen yhteistyöneuvosto pyrkii tehostamaan poliisin, syyttäjäviranomaisten ja tuomioistuinten välistä yhteistyötä.

Oikeusvaltion toteutumisen ja hyvän hallintotavan kannalta on olennaista, että maassa on ammattimainen ja ei-poliittinen virkamieskunta. Julkishallinnon uudistaminen on ensisijainen tavoite laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa, joista valtaosassa on käynnissä valtiorakenteiden kehittäminen. Jotta uudistukset olisivat pysyviä, ne on toteutettava olemassa olevien valtiorakenteiden puitteissa maan yhteiskunnalliset ja hallinnolliset realiteetit huomioon ottaen. Komissio tukee jatkossakin julkishallinnon uudistuksia laajentumisprosessin maissa tiiviissä yhteistyössä SIGMAn [3] kanssa.

2.4. Ilmaisun ja tiedotusvälineiden vapaus

Ilmaisun ja tiedotusvälineiden vapaus on erottamaton osa demokratiaa, mutta niiden toteutuminen on edelleen ongelma useimmissa laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa. Turkissa lainsäädäntökehys ei vielä riitä takaamaan ilmaisun vapautta. Useissa Länsi-Balkanin maissa toimittajiin kohdistui edelleen uhkauksia ja väkivaltaa. Joissakin maissa kunnianloukkaus on edelleen rikos tai siitä voidaan määrätä kohtuuttoman korkeat sakot. Useissa maissa tiedotusvälineisiin, myös yleisradiotoimintaan, kohdistuva poliittinen painostus on ongelma. Asiaton poliittinen ja taloudellinen painostus heikentää myös toimituksellista riippumattomuutta. Kyseisten maiden on puututtava kiireesti näihin ongelmiin.

Komissio seuraa tarkkaan edistymistä alalla. Päähuomio on seuraavissa: lainsäädäntökehys ja sen vastaavuus eurooppalaisten normien kanssa varsinkin kunnianloukkauksen osalta, viranomaisten vastuu langettaa seuraamuksia kaikista toimittajiin kohdistuvista hyökkäyksistä, itsesääntelyelinten perustaminen ja niiden rooli ammattimaisuuden lisääntymisessä, yleisradiotoiminnan asema moniarvoisissa demokratioissa, rajatylittävät verkostot raportoinnin tehostamiseksi koko alueella ja sitä kautta keskinäisen ymmärryksen lisääminen. Komissio aikoo järjestää ilmaisun ja tiedotusvälineiden vapautta käsittelevän konferenssin laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa kevään 2011 aikana. Se on tilaisuus luoda katsaus näissä asioissa saavutettuun edistykseen. Konferenssin seurantatoimiin on mahdollista saada IPA-tukea.

2.5. Sovittelu, alueellinen yhteistyö ja kahdenväliset kysymykset Länsi-Balkanilla

Länsi-Balkanin maat ovat viimeksi kuluneena vuosikymmenenä edistyneet merkittävästi alueen vakauttamisessa ja alueellisessa yhteistyössä. Eräät alueen konflikteista juontuvat kysymykset ovat kuitenkin vielä ratkaisematta, ja ne vaikuttavat niin asianomaisten valtioiden sisäiseen toimintaan kuin niiden keskinäisiin suhteisiin. EU tekee maiden kanssa yhteistyötä, jotta ne pääsisivät eroon menneisyyden taakasta.

Sovittelussa edistyminen on vakauden kannalta olennaista Kosovossa, jossa on käynnistynyt uusi vaihe Kansainvälisen tuomioistuimen neuvoa-antavan lausunnon johdosta. EU on YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaa tukeakseen valmis helpottamaan Pristinan ja Belgradin välistä vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on edistää yhteistyötä, edistyä unioniin lähentymisessä ja parantaa ihmisten elinoloja. Sovittelussa edistyminen on keskeisellä sijalla myös Bosnia ja Hertsegovinassa, eikä vähiten valtion toimimisen kannalta. Sovittelun osatekijöitä ovat Ohridin sopimuksen täysimittainen täytäntöönpano entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, etnisten vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu koko alueella, yhteistyö entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa ja kansallisten sotarikostuomioistuinten moitteeton toiminta.

Kestävä sovittelu edellyttää, että toimia toteutetaan kaikilla tasoilla: valtioelimissä, oikeuslaitoksessa ja kansalaisyhteiskunnassa. Se on myös kytköksissä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen. Viime aikoina on nähty myönteistä kehitystä. Serbian parlamentti antoi julistuksen, jossa tuomittiin Srebrenican verilöyly ja viitattiin Kansainvälisen tuomioistuimen Srebrenica-tuomioon. Valtiosta riippumattomat järjestöt ovat käynnistäneet aloitteen alueellisen totuuskomission perustamiseksi. Tällä nk. RECOM-aloitteella on Kroatian ja Serbian presidenttien, Montenegron parlamentin ja uskonnollisten yhteisöjen tuki. Sovittelua edistäisi, jos sille saataisiin laajempi alueellinen tuki. Serbian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian ja Montenegron presidentit osallistuivat Sarajevossa toukokuussa 2010 järjestettyyn Igman-aloitteen huippukokoukseen. Aloitteen puitteissa yli 140 valtiosta riippumatonta järjestöä osallistuu paikallisen ja alueellisen yhteistyön edistämiseen. Kaikkien näiden toimien tueksi on huolehdittava sotarikollisten syytteeseenpanosta. Tämä tapahtuu tekemällä täyttä yhteistyötä ICTYn kanssa ja käsittelemällä sotarikossyytteet kansallisissa tuomioistuimissa asianmukaisesti ja rivakasti. Täysimittainen yhteistyö ICTYn kanssa on edelleen avainasemassa ja koskee erityisesti Serbiaa ja Kroatiaa.

Sarajevon prosessilla käynnistetty pakolaisten paluu on kehittynyt myönteisesti. Asianomaisten maiden välinen vuoropuhelu saatiin uudelleen avattua Belgradissa maaliskuussa pidetyssä ministerikokouksessa. Komissio on valmis harkitsemaan EU:n lisärahoituksen myöntämistä prosessille ja tukemaan avunantajien konferenssin järjestämistä, kunhan maat ovat ensin päässeet sopimukseen käytännön toimista jäljellä olevien ongelmien ratkaisemiseksi. Alueen aseellisten konfliktien seurauksena 14 631 henkilöä on edelleen kateissa (tilanne elokuussa 2010), ja prosessi heidän kohtalonsa selvittämiseksi on erittäin hidas. Asianomaisten maiden on tehtävä enemmän tämän prosessin loppuun saattamiseksi kohtuullisessa ajassa.

Alueellinen yhteistyö on omiaan edistämään sovittelua, hyviä naapuruussuhteita ja kahdenvälisten kiistojen selvittelyä tukevan ilmapiirin syntymistä. Länsi-Balkanilla alueellinen yhteistyö on olennaisen tärkeää myös talouden kehittymisen kannalta sekä etsittäessä ratkaisuja yhteisiin ongelmiin, kuten järjestäytyneeseen rikollisuuteen, rajaturvallisuuteen, ilmastonmuutokseen ja ympäristön pilaantumiseen. Sillä on suurta merkitystä myös EU:n yhdentymisen eteenpäin viemisessä esimerkiksi kansalaisten turvallisuuden, energian ja liikenteen aloilla.

Alueella on ryhdytty toimiin sen omalla vastuulla olevien rakenteiden lujittamiseksi. Alueellisella yhteistyöneuvostolla on tärkeä rooli alueellisen yhteistyön ohjaajana ja seuraajana. Yhteistyöneuvosto on laatinut kunnianhimoisen strategian ja työohjelman vuosille 2011–2013. Ne on nyt pantava täytäntöön, ja etusijalle on nostettava tulossuuntautunut toiminta, jossa yhteistyöneuvostolla on tarjota todellista lisäarvoa. CEFTA-sopimuksella on merkittävä rooli alueellisen vapaakauppa-alueen valmiiksi saattamisessa. Energiayhteisö pyrkii toteuttamaan alueelliset energiamarkkinat ja valmistelee yhdentymistä EU:n energiamarkkinoihin. Euroopan yhteisen ilmailualueen perustamisesta tehdyllä sopimuksella tiukennetaan suojaa, turvallisuutta ja ilmaliikenteen hallintaa koskevia vaatimuksia ja parannetaan henkilöliikenteen kilpailuedellytyksiä.

Komissio tukee alueellista yhteistyötä huomattavilla rahamäärillä. Maiden osallistumista keskeisten kansainvälisten sopimusten, esimerkiksi liikennesopimuksen, toimintaan on tarkoitus helpottaa IPAsta vuonna 2011 myönnettävin varoin. Julkishallinnon alueellinen koulu (ReSPA) on nyt täydessä toiminnassa, ja se tarjoaa noin 2 500 päivää koulutusta vuosittain. Kansainvälinen sopimus sen oikeushenkilöllisyydestä ratifioitiin heinäkuussa 2010. Montenegron Danilovgradissa sijaitsevan koulun viralliset avajaiset on määrä pitää 11. marraskuuta 2010.

Komissio tukee jatkossakin kulttuuriperinnön kunnostamista osana Ljubljanan prosessia. Alueellinen yhteistyöneuvosto aikoo perustaa Kulttuuri ja yhteiskunta -nimisen työryhmän, jonka tukena on liittymistä valmistelevaa EU:n rahoitusapua saava pysyvä sihteeristö. Työryhmän tehtävänä on hallinnoida Ljubljanan prosessia yhteistyössä Euroopan neuvoston ja komission kanssa.

Komissio on viimeistelemässä Tonavan-strategiaa, joka tuo yhteen jäsenvaltiot, laajentumisprosessissa mukana olevat maat ja itäisen kumppanuuden maat. Strategian onnistumisen kannalta on tärkeää, että Tonavan vesistöalueen EU-naapureidensa kanssa jakavat Länsi-Balkanin maat otetaan toimintaan mukaan ja että ne osallistuvat siihen aktiivisesti. Strategia tarjoaa tilaisuuden tehdä molempia osapuolia hyödyttäviä investointeja liikenteen, energian ja ympäristön aloilla sekä edistää sosioekonomista kehitystä.

Kosovoa koskevat erimielisyydet ovat jarruttaneet alueellista yhteistyötä. Siitä ovat kärsineet varsinkin CEFTAn toiminta, diagonaalista kumulaatiota koskevan Euro–Välimeri-järjestelmän laajentaminen ja liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen allekirjoittaminen. Joskus on osoittautunut mahdottomaksi järjestää kokouksia, johon kaikki alueen toimijat olisivat voineet osallistua. Pyrkimättä vaikuttamaan Kosovon asemasta vallitseviin eriäviin näkemyksiin komissio kannustaa asianomaisia etsimään käytännön ratkaisuja, jotta alueellinen yhteistyö voisi jatkua kaikille avoimena.

Slovenia ja Kroatia allekirjoittivat ja ratifioivat rajakiistan sovittelua koskevan sopimuksen, joka luo puitteet lopulliselle ratkaisulle. Sopimus on osoitus siitä, että kahdenväliset kiistat on mahdollista ratkaista naapurihengessä. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Kosovo saivat valmiiksi maiden välisen rajan määrittelyn. Muita kahdenvälisiä kysymyksiä, varsinkin rajakiistoja, on kuitenkin vielä ratkaisematta, samoin Kreikan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välinen nimikysymys.

Osapuolten on ratkaistava mahdolliset kahdenväliset kysymykset, myös rajariidat, hyvässä naapuruushengessä ja EU:n kokonaisedut huomioon ottaen. Osapuolilta tilanne edellyttää uutta poliittista tahtoa. Komissio odottaa niiden tekevän kaikkensa, jotta jäljellä olevat rajariidat saadaan ratkaistua YK:n peruskirjan mukaista riitojen rauhanomaisen ratkaisemisen periaatetta noudattaen ja tarvittaessa Kansainvälisen tuomioistuimen puoleen kääntyen. Kahdenväliset kysymykset eivät saisi jarruttaa liittymisprosessia. EU on valmis edistämään ratkaisujen etsimisessä tarvittavien poliittisten edellytysten luomista ja tukemaan asiaankuuluvia aloitteita.

3. Laajentumista valmistelevat välineet politiikan tukena

Rahoitustuki – strateginen lähestymistapa

IPA-välineestä myönnettävän rahoitustuen tarkoituksena on auttaa ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita niiden pyrkimyksissä täyttää jäsenyysehdot, omaksua EU:n politiikat ja normit sekä edistää sosioekonomista kehitystä. Tällaisella EU:n talousarviosta myönnettävällä tuella on selvää lisäarvoa. Tuki laajentumisprosessissa oleville maille on samalla investointi EU:n tulevaisuuteen: tukemalla tulevia jäseniä niiden liittymisvalmisteluissa EU parantaa omia mahdollisuuksiaan saavuttaa asettamansa strategiset tavoitteet. Vuosiksi 2007–2013 IPAsta on käytettävissä 11,6 miljardia euroa prosessissa mukana olevien maiden liittymisvalmisteluihin. Näiden määrärahojen suuntaa-antava erittely sisältyy vuosien 2011–2013 tarkistettuun monivuotiseen ohjeelliseen rahoituskehykseen.

IPA-tuen strateginen suunnittelu perustuu kolmivuotisiin suuntaa-antaviin suunnitteluasiakirjoihin, joissa vahvistetaan tuen painopisteet tuleville vuosille. Tuen vuotuinen tai monivuotinen ohjelmointi perustuu suunnitteluasiakirjoihin, jotka puolestaan perustuvat kumppanuuksissa ja edistymiskertomuksissa määriteltyihin tarpeisiin.

Komissio on ryhtynyt toimiin lujittaakseen prosessin strategista luonnetta ja vahvistaakseen liittymis-/Eurooppa-kumppanuuksissa ja edistymiskertomuksissa määriteltyjen painopisteiden ja tuen ohjelmoinnin välisiä kytköksiä. Tämä on johtanut siihen, että toimissa keskitytään entistä enemmän hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion kaltaisiin avainkysymyksiin. Tämän kehityksen tukemiseksi ja edunsaajamaiden omavastuun lisäämiseksi komissio aikoo lisätä alakohtaisen lähestymistavan käyttöä liittymistä valmistelevan tuen suunnittelussa.

Laajentumisprosessissa mukana olevia maita kannustetaan laatimaan yksityiskohtaiset strategiset ohjelmat aloille, jotka on nimetty EU:hun lähestymisen kannalta keskeisiksi. Liittymisen ensisijaiset tavoitteet olisi otettava erottamattomaksi osaksi näitä maiden omalla vastuulla olevia ohjelmia. Seuraavissa monivuotisissa suuntaa-antavissa suunnitteluasiakirjoissa, jotka kattavat vuodet 2011–2013, määritellään näitä aloja koskevan IPA-tuen tavoitteet.

Muut suunnitteluasiakirjoihin jatkossakin sisällytettävät painopistealat ovat kytköksissä alueelliseen kehitykseen sekä henkilöresurssien ja maaseudun kehittämiseen varsinkin ehdokasmaissa. Laajentumisprosessissa mukana olevien maiden hallitukset voivat valmistautua EU:n varojen hallinnointiin opettelemalla, miten liittymistä valmistelevaa tukea hallinnoidaan tehokkaasti moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattaen.

IPAn ohjelmien tehokkaaseen täytäntöönpanoon liittyy kuitenkin edelleen haasteita. Edunsaajamaiden on tehtävä enemmän varmistaakseen, että niillä on kestävien ja tulossuuntautuneiden hankkeiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa tarvittavat hallinnolliset valmiudet ja asiantuntemus, jotta ne voivat hyödyntää liittymistä tukevan rahoituksen optimaalisesti. Komissio tukee edunsaajamaita niiden valmiuksien kehittämisessä ja seuraa IPAn rahoitussykliä vajeiden havaitsemiseksi varhaisessa vaiheessa.

Komissio aikoo lisätä monivuotisen ohjelmoinnin käyttöä, koska se mahdollistaa suunniteltujen toimenpiteiden paremman priorisoinnin ja ajoituksen, minkä lisäksi se parantaa rahoitustuen ennustettavuutta edunsaajamaiden näkökulmasta.

Alakohtainen lähestymistapa helpottaa avunantajien ja edunsaajien välistä yhteistyötä, koska se auttaa poistamaan päällekkäisyyksiä ja lisää tehokuutta ja tuloksellisuutta. Näin kaikkien sidosryhmien pitäisi voida panostaa yhteisten toimien odotettavissa oleviin tuloksiin ja vaikutuksiin.

Laajentumisprosessissa mukana olevien maiden investointitarpeet jäsenyyttä ja todellista lähentymistä silmällä pitäen ovat valtavat ja edellyttävät merkittävää rahoitusta kansallisista talousarvioista sekä muiden avunantajien, kansainvälisten rahoituslaitosten ja yksityisten sijoittajien panosta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ovat erityisen hyödyllisiä, koska niissä yhdistyvät valtioiden varoista rahoitettavat avustukset ja yksityisten pankkien lainat. Länsi-Balkanin investointikehys, Kaakkois-Euroopan eurooppalainen rahasto ja nk. vihreän kasvun rahasto (Green for Growth Fund, GGF) ovat hyviä esimerkkejä siitä, miten rajallisilla julkisilla varoilla saadaan aikaan merkittäviä pääomavirtoja.

Länsi-Balkanin investointikehys perustettiin joulukuussa 2009 komission ja kehyksen rahoitukseen osallistuvien kansainvälisten rahoituslaitosten yhteisaloitteena. Se on yksi tärkeimmistä välineistä kanavoitaessa investointeja alueen infrastruktuuriin. Sen rahoitus perustuu kansainvälisten rahoituslaitosten huomattaviin lainoihin, joita täydennetään IPAsta myönnettävillä avustuksilla. Kehyksen 137 miljoonan euron avustuksilla on mahdollista saada aikaan arviolta 6,6 miljardin euron investoinnit. Toiminnassa keskitytään alueen vesihuoltohankkeiden määrän lisäämiseen, energiatehokkuuden tukemiseen, keskeiseen liikenneverkkoon tehtävien investointien vauhdittamiseen, pk-yritysten tukemiseen sekä sellaisten mekanismien kehittämiseen, joilla voidaan edistää talouden kasvua finanssikriisin jälkimainingeissa. Investointikehyksen hankkeita toteutetaan eräissä Länsi-Balkanin maissa, ja ne vahvistavat alueellista yhteistyötä. Toiminnassa suositaan suuria, alueellisesti merkittäviä investointeja. Hyvä esimerkki on Kaakkois-Euroopan keskeinen alueellinen liikenneverkko, jota voidaan pitää tulevaisuuden Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) edelläkävijänä alueella.

Alueelliseen yhteistyöhön myönnettävällä IPA-rahoitustuella pyritään varmistamaan alueellinen vakaus, lisäämään alueen sisäistä kauppaa ja tukemaan alueellisia yhteistyöaloitteita ja -rakenteita (esim. alueellinen yhteistyöneuvosto ja ReSPA) Länsi-Balkanilla. Alueellisella yhteistyöneuvostolla on merkittävä tehtävä, kun se seuraa, miten hyvin IPA-tuki ja muiden avunantajien rahoitus vastaavat alueellisen yhteistyön painopisteitä.

Osallistuminen EU:n ohjelmiin ja sen virastojen toimintaan

Laajentumisprosessissa mukana olevat maat osallistuvat EU:n ohjelmiin ja sen virastojen toimintaan. Tavoitteena on lisätä niiden yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja tutustuttaa ne EU:n politiikkoihin ja työskentelytapoihin. Ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat voivat osallistua EU:n ohjelmiin puitesopimusten nojalla. Virastojen toimintaan ne voivat osallistua tapauskohtaisesti. Osallistumista voidaan tukea IPA-varoin. Maita rohkaistaan osallistumaan ennen muuta sellaisiin ohjelmiin ja niiden virastojen toimintaan, joista ne saavat tukea avainalojen uudistamiseen ja joista on niille eniten hyötyä.

Tiedotus ja viestintä

Onnistuakseen laajentumispolitiikka tarvitsee kansalaisten vankkumattoman tuen. Jäsenvaltioilla ja laajentumisprosessissa mukana olevilla mailla on keskeinen rooli niissä tiedotus- ja viestintätoimissa, joiden avulla tämä julkinen tuki voidaan säilyttää. Komissio on sitoutunut parantamaan puolueettoman tiedon jakamista laajentumisprosessissa. Tiedot on esitettävä käyttäjäystävällisessä muodossa, ja niiden levittämiseen on käytettävä erilaisia nykyisin saatavilla olevia välineitä. On ensiarvoisen tärkeää, että nämä tiedot välittyvät nuorille, jotka eivät elämänkokemuksensa perusteella välttämättä ymmärrä, miten tärkeää turvallisuuden ja vakauden lisääminen Euroopassa on. Poliittisten johtajien on hyödynnettävä näitä tietoja niin EU:n tasolla kuin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla ja tavoin, jotka parhaiten puhuttelevat vaalipiiriensä äänestäjiä.

Viidennestä laajentumisesta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että viestintään jäävät aukot täyttyvät nopeasti harhaanjohtavilla tiedoilla. Aukot olisikin paikattava vapaasti saatavilla olevilla ja paikkansa pitävillä tiedoilla. Tämä on ehdottoman tärkeää, mikäli halutaan, että kansalaiset ymmärtävät perinpohjaisesti pelin panokset. EU:lla on vuonna 2010 edessään uusia haasteita, jotka liittyvät talouskriisiin, ympäristöön, työpaikkoihin, kansalaisten turvallisuuteen, ilmastonmuutokseen ja muuttoliikkeeseen. Nämä ovat kysymyksiä, jotka koskettavat kansalaisia sekä jäsenvaltioissa että laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa. Johtajien haasteena on selittää, miten EU voi laajentumisen avulla saavuttaa näitä avainaloja koskevat tavoitteensa ja nopeuttaa uudistuksia ja parantaa elinoloja laajentumisprosessin maissa. Prosessista poikivat konkreettiset tulokset ovat parasta mainosta laajentumiselle. Yksi loistava esimerkki on Länsi-Balkania koskeva viisumivapaus.

Kansalaisyhteiskunnan kehitys

Kansalaisyhteiskuntatoiminta on olennainen osa kehittynyttä demokratiaa, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja oikeusvaltion toteutumista. Se lisää poliittista vastuunottoa, stimuloi ja laajentaa yhteiskunnallisista asioista käytävää keskustelua ja lujittaa moniarvoisesta yhteiskunnasta vallitsevaa yksimielisyyttä. Virkeä kansalaisyhteiskunta on yksi avoimen, osallistavan ja dynaamisen demokratian osatekijä, joka myös edistää suvaitsevaisuutta ja sovintoa. Kansalaisjärjestöjen osallistuminen laajentumista valmistelevaan prosessiin parantaa osaltaan liittymiseen liittyvien uudistusten laatua ja lisää kansalaisten tukea niille.

Kansalaisyhteiskunnan rooli yhteiskunnallisena toimijana kaipaa hyväksyntää ja arvostusta, jotta kansalaisjärjestöt voisivat osallistua täysipainoisesti toimintalinjoista käytävään vuoropuheluun. Yleisenä periaatteena pitäisi olla, että toimintalinjoja koskevista aloitteista ja lakiluonnoksista järjestetään julkinen kuuleminen. Avoimuuden puute ja vajavaiset myöntämiskriteerit johtavat usein siihen, että kansalaisjärjestöjen on vaikea saada valtion tukea.

Kansalaisyhteiskuntaväline auttaa kansalaisjärjestöjä parantamaan valmiuksiaan ja ammattimaisuuttaan, jotta ne voisivat osallistua täysipainoisesti julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden kanssa käytävään vuoropuheluun ja seurata kehitystä esimerkiksi oikeusvaltion toteutumisen ja perusoikeuksien kunnioittamisen osalta. Välineestä rahoitetaan paikallisia aloitteita, aluetason verkottumista ja lyhyitä vierailuja EU:hun.

Komissio on kansalaisjärjestöiltä saamansa palautteen pohjalta tarkistanut välinettä, jotta se tavoitettaisi yhteisöperustaiset paikallisjärjestöt nykyistä paremmin. Komissio aikoo määritellä kunkin maat tarpeet paremmin ja antaa pidempikestoista alkurahoitusta valtiosta riippumattomille järjestöille. Vahvemmista, pitkään alalla toimineista järjestöistä voisi tulla pienempien järjestöjen mentoreita ja avustajia.

4. Edistyminen laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa ja toimintasuunnitelma vuosille 2010 ja 2011

4.1. Länsi-Balkanin maiden ohjaaminen kohti EU-jäsenyyttä

Sarajevossa 2. kesäkuuta 2010 järjestetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin ministerikokouksessa EU toisti varauksettoman sitoutumisensa Länsi-Balkanin maiden Eurooppa-perspektiiviin: Länsi-Balkanin tulevaisuus on EU:ssa.

Länsi-Balkanin maat ovat kuluneen vuoden aikana lähentyneet EU:ta. Uudistukset ovat edenneet ja jäsenyyden arviointiperusteiden ja muiden ehtojen täyttämisessä on tapahtunut edistystä, tosin se on ollut epätasaista. Kroatian saavutukset ovat osoitus siitä, että Länsi-Balkanin vakautus- ja assosiaatioprosessi on tie EU-jäsenyyteen. Myös muiden Länsi-Balkanin maiden edistyminen kohti EU-jäsenyyttä riippuu niiden poliittisista ja taloudellisista uudistuksista.

Viisumivelvoitteesta luopumisessa tapahtui merkittävää edistystä. Kuluneen vuoden aikana EU on poistanut viisumivaatimuksen Serbialta, Montenegrolta ja entiseltä Jugoslavian tasavallalta Makedonialta niiden osoitettua valmiutensa täyttää ehdot, joita niille oli asetettu matkustusasiakirjojen turvallisuuden, rajaturvallisuuden, maahanmuuton, turvapaikka-asioiden, yleisen järjestyksen ja turvallisuuden sekä ihmisoikeuksien kunnioittamisen osalta. Viisumipakko on määrä poistaa piakkoin myös Bosnia ja Hertsegovinalta ja Albanialta, koska on selvää näyttöä siitä, että nekin täyttävät kyseiset ehdot. On tärkeää, että nämä maat tehostavat kansalaisille suunnattua tiedotusta viisumivapausjärjestelyn soveltamisalasta ja rajoituksista. Kosovo on säätänyt takaisinottoa koskevan lain ja tehostanut toimia palautettujen henkilöiden uudelleen kotouttamiseksi ja näin silottanut tietä viisumivapaudesta käytävälle vuoropuhelulle.

Kroatia

Kroatia on edistynyt tasaisesti jäsenyysehtojen täyttämisessä siitä asti, kun sen jäsenyysneuvottelut aloitettiin lokakuussa 2005. Kroatia täyttää Kööpenhaminassa sovitut poliittiset jäsenyysehdot. Taloudellisten jäsenyysehtojen mukaisesti Kroatiassa on toimiva markkinatalous. Maan pitäisi selvitä kilpailupaineista ja markkinavoimista unionissa edellyttäen, että se panee määrätietoisesti täytäntöön rakenteellisten heikkouksien korjaamiseen tähtäävän kattavan uudistusohjelmansa.

Kroatia on edistynyt liittymisneuvotteluissa hyvin: 33 neuvottelulukua on avattu ja 25 suljettu toistaiseksi. Kroatia on edistynyt hyvin sellaisia neuvottelulukuja koskevien sulkemisedellytysten täyttämisessä, joilla on taloudellisia vaikutuksia (maatalous ja maaseudun kehittäminen, aluepolitiikka ja rakennepolitiikan välineiden koordinointi sekä varainhoitoa ja talousarviota koskevat säännökset). Kroatian on tehtävä määrätietoista työtä EU:n varojen hallinnoinnissa ja valvonnassa tarvittavien kaikkien hallinnollisten rakenteiden luomiseksi.

Kroatia täyttää jäljellä olevat, oikeuslaitosta ja perusoikeuksia koskevat neuvottelujen päättämisedellytykset. Tällä tarkoitetaan erityisesti riittävää näyttöä tuomioistuinten riippumattomuudesta ja tehokkuudesta, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta, vähemmistöjen kunnioittamisesta ja suojelusta mukaan lukien pakolaisten paluu, sotarikosten tuomioistuinkäsittelystä ja täydestä yhteistyöstä ICTYn kanssa mukaan lukien ICTYn mahdollisuutta tutustua asiakirjoihin koskevan kysymyksen ratkaisu. Kilpailun alalla Kroatian on vahvistettava unionin säännöstön mukaiset, telakoita koskevat rakenneuudistussuunnitelmat. Kroatian odotetaan osallistuvan jatkossakin aktiivisesti Länsi-Balkanin alueelliseen yhteistyöhön ja tukevan alueen muita maita niiden jäsenyysvalmisteluissa.

Ottaen huomioon Kroatian saavutukset päättämisedellytysten ja liittymisneuvotteluissa annettujen sitoumusten täyttämisessä maa on hyvää vauhtia täyttämässä unionin säännöstöön liittyvät jäsenyysehdot. Tämä käy ilmi seurantataulukoista, joita komissio laatii toistaiseksi suljetuista neuvotteluluvuista.

Komissio jatkaa sitoumusten täytäntöönpanon seurantaa liittymiseen asti hyödyntäen kaikkia saatavilla olevia välineitä, myös vertaisarviointeja ja vakautus- ja assosiaatiosopimukseen perustuvia rakenteita. Komissio esittää laatimansa seurantakertomukset säännöllisesti.

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia täyttää edelleen poliittiset jäsenyysehdot riittävässä määrin. Vuonna 2009 toteutettujen merkittävien uudistusten jälkeen on tapahtunut lisäedistystä parlamentin, poliisitoimen, oikeuslaitoksen ja julkishallinnon uudistamisessa sekä vähemmistöjen kunnioittamisessa ja suojelussa. Edistys on kuitenkin ollut epätasaista. Maassa on tapahduttava lisäedistystä seuraavissa: poliittisten toimijoiden välinen vuoropuhelu, oikeuslaitoksen ja julkishallinnon uudistaminen, korruption torjunta, sananvapaus ja liiketoimintaedellytykset. Lainsäädännön täytäntöönpano on erittäin tärkeää.

Maa jatkoi vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa antamiensa sitoumusten täytäntöönpanoa. Komissio on ehdottanut assosiaation toiseen vaiheeseen siirtymistä sopimuksen mukaisesti.

Neuvosto ei ole vielä ottanut kantaa komission lokakuussa 2009 antamaan suositukseen liittymisneuvottelujen aloittamisesta.

Nimikiista Kreikan kanssa on edelleen ratkaisematta. Maat käyvät YK:n alaisuudessa keskusteluja kiistan ratkaisemiseksi. Lisäksi on ollut kahdenvälistä yhteydenpitoa, myös pääministeritasolla, mutta toistaiseksi ei ole päästy konkreettisiin tuloksiin. Olisi vältettävä sellaisia toimia ja lausuntoja, jotka voivat vaarantaa hyvät naapuruussuhteet. Olennaista on säilyttää hyvät naapuruussuhteet ja pyrkiä YK:n alaisuudessa molempien osapuolten hyväksyttävissä olevaan neuvotteluratkaisuun.

Montenegro

Komissio on antanut samanaikaisesti tämän strategia-asiakirjan kanssa lausunnon Montenegron jäsenyyshakemuksesta. Lausunnon päätelmät ja suositukset esitetään tämän lausunnon liitteessä.

Albania

Komissio on antanut samanaikaisesti tämän strategia-asiakirjan kanssa lausunnon Albanian jäsenyyshakemuksesta. Lausunnon päätelmät ja suositukset esitetään tämän lausunnon liitteessä.

Bosnia ja Hertsegovina

Bosnia ja Hertsegovina on edistynyt keskeisissä uudistuksissa vain vähän. Lokakuun 2010 vaalit noudattivat yleisesti ottaen kansainvälisiä normeja. Bosnia ja Hertsegovinan perustuslain ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen välillä olevia ristiriitaisuuksia ei ole poistettu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiasta tekemästä päätöksestä huolimatta. Demokratian periaatteiden noudattaminen ja oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ilman syrjintää, sellaisina kuin ne kirjattu ihmisoikeussopimukseen, ovat väliaikaisen sopimuksen olennainen osa.

Johtajien on saavutettava yhteinen näkemys maan suunnasta ja tärkeimmistä EU:hun liittyvistä uudistuksista, jotta maa voisi edetä kohti EU-jäsenyyttä. Maan on tehtävä enemmän työtä sen eteen, että sen tuloksia väliaikaisen sopimuksen määräysten täytäntöönpanossa voitaisiin pitää tyydyttävinä.

Bosnia ja Hertsegovinan olisi ryhdyttävä kiireesti toimiin sovittaakseen perustuslakinsa Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja tehostaakseen instituutioidensa toimintaa. Maalla on oltava valmiudet ottaa EU:n lait ja säännöt käyttöön, panna ne täytäntöön ja valvoa niiden noudattamista. Kansainvälisten velvoitteiden osalta on edelleen tärkeää edistyä korkean edustajan toimiston sulkemiselle asetettujen tavoitteiden ja ehtojen täyttämisessä. EU auttaa Bosnia ja Hertsegovinaa EU-ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanossa lisäämällä edustustaan maassa.

Serbia

Serbia haki jäsenyyttä joulukuussa 2009 ja on toistanut sitoutumisensa Kööpenhaminassa vahvistettujen jäsenyysehtojen täyttämiseen. Lokakuussa 2010 neuvosto pyysi komissiota laatimaan jäsenyyshakemuksesta lausunnon. Väliaikainen sopimus tuli voimaan helmikuussa 2010, ja kesäkuussa 2010 jäsenvaltiot sopivat vievänsä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen omiin parlamentteihinsa ratifiointia varten.

Serbia on jatkanut poliittisen uudistusohjelmansa täytäntöönpanoa. Järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa on saavutettu joitakin myönteisiä tuloksia. Lisäponnisteluja tarvitaan oikeuslaitoksen ja julkishallinnon uudistamiseksi sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjumiseksi. Serbia on jatkanut väliaikaisen sopimuksen täytäntöönpanoa, ja sillä on hyvät valmiudet täyttää vakautus- ja assosiaatiosopimuksen vaatimukset. Maa on toteuttanut merkittäviä sovittelutoimia alueella, varsinkin Kroatian ja Bosnia ja Hertsegovinan suuntaan. Se tekee edelleen aktiivista yhteistyötä ICTYn kanssa, tosin kaksi tuomioistuinta pakoilevaa henkilöä on vielä vapaalla jalalla. Täysi yhteistyö tuomioistuimen kanssa on yhä keskeinen jäsenyysehto, kuten neuvoston 25. lokakuuta 2010 antamissa päätelmissä todetaan.

Serbian on suhtauduttava rakentavammin Kosovon osallistumiseen alueelliseen kaupankäyntiin ja yhteistyöhön. Sen olisi tunnustettava Kosovon tullileimat, jotka YK:n väliaikainen hallinto Kosovossa (UNMIK) on kahdesti varmentanut olevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisia. Kosovon pohjoisosaa koskevaa yhteistyötä EU:n oikeusvaltio-operaation (EULEX) kanssa on parannettava. EU on YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaa tukeakseen valmis helpottamaan Belgradin ja Pristinan välistä vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on edistää yhteistyötä, edistyä unioniin lähentymisessä ja parantaa ihmisten elinoloja.

Kosovo

Kosovossa vuoden 2009 lopussa pidetyt paikallisvaalit sujuivat moitteettomasti, ja kaikki yhteisöt osallistuivat niihin. Kosovon pohjoisosassa äänestysprosentti jäi kuitenkin hyvin alhaiseksi. Hallinnon hajauttamisprosessi on edennyt huomattavasti, ja yhteistyö EULEXin kanssa lisääntyi. Hallitus on parantanut valmiuksiaan panna Kosovon Eurooppa-ohjelma täytäntöön ja toteuttaa uudistuspolitiikkaa. Suuria haasteita on kuitenkin jäljellä julkishallinnon uudistamisessa ja oikeusvaltion toteutumisessa tuomioistuinlaitos mukaan lukien. Korruption, järjestäytyneen rikollisuuden ja rahanpesun torjumiseksi on tehtävä enemmän. Yhteisöjen välisessä vuoropuhelussa ja sovittelussa sekä vähemmistöjen, varsinkin Kosovon serbien, suojelussa ja integroinnissa on edelleen puutteita. Viranomaisten on varmistettava, että Kosovon osallistumiseen alueellisiin yhteistyöfoorumeihin suhtaudutaan rakentavasti, jotta maa pysyy mukana alueen kehityksessä.

Joulukuussa 2009 neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä komission tiedonantoon ”Kosovon Eurooppa-perspektiivin toteuttaminen” [4]. Neuvosto pyysi komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta Kosovoa voidaan alueen Eurooppa-perspektiivin mukaisesti tukea EU:hun lähentymisessä, ja raportoimaan tilanteen kehittymisestä. Neuvosto korosti kauppaan ja viisumeihin liittyvien toimenpiteiden merkitystä pyrkimättä vaikuttamaan jäsenvaltioiden kantoihin Kosovon asemasta.

Helmikuussa komissio ehdotti yksipuolisten kaupan toimenpiteiden ulottamista Kosovoon, ja heinäkuussa se lähetti Kosovoon asiantuntijoita arvioimaan maan valmiutta täyttää kauppasopimuksen mahdollista tekemistä EU:n kanssa koskevat vaatimukset. Maalta edellytetään toimia seuraavien suhteen: tuotteiden tekniset määräykset, alkuperän valvonta, henkinen omaisuus, kilpailusäännöt ja julkiset hankinnat. Komissio aikoo tehostaa toimia, joilla se auttaa Kosovoa korjaamaan havaitut puutteet. Heti kun Kosovo täyttää asiaankuuluvat vaatimukset, komissio tekee ehdotuksen kauppasopimuksen neuvotteluohjeiksi.

Komissio aikoo ajaa Kosovon osallistumista määrättyihin EU:n ohjelmiin. Komissio käynnisti tammikuussa vakautus- ja assosiaatioprosessia koskevan vuoropuhelun yhdessä Kosovon viranomaisten kanssa. Kaikki siihen liittyvät kokoukset on pidetty.

Komissio tukee Kosovon osallistumista IPAn rajat ylittävän yhteistyön ohjelmiin entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Albanian kanssa. Vuodesta 2011 on tarkoitus tukea myös Montenegron kanssa yhteisiä ohjelmia.

Komissio aikoo jatkaa Kosovosta antamassaan tiedonannossa kaavailemiensa aloitteiden ajamista neuvoston päätelmien mukaisesti.

4.2. Turkin kanssa käytävien liittymisneuvottelujen edistäminen

Turkki on jatkanut poliittisia uudistuksia. Se muutti perustuslakiaan tekemällä poliittista ja oikeudellista järjestelmäänsä koskevia keskeisiä uudistuksia, jotka liittyvät eräisiin oikeuslaitosta ja perusoikeuksia koskeviin ensisijaisiin tavoitteisiin. Uudistuksilla rajoitetaan sotilastuomioistuinten toimivaltaa, uudistetaan perustuslakituomioistuimen rakennetta, laajennetaan tuomarien ja syyttäjien korkean neuvoston kokoonpanoa niin, että se edustaa paremmin koko oikeuslaitosta, laajennetaan julkisen sektorin ammattiyhdistysoikeuksia, luodaan perusta naisten ja lasten suojelemiseksi toteutettaville erityistoimenpiteille, taataan henkilötietojen suoja ja vahvistetaan oikeus kääntyä oikeusasiamiehen puoleen, eli luodaan oikeusperusta oikeusasiamieslaitoksen perustamiselle.

Perustuslakimuutokset ovat merkittävä askel oikeaan suuntaan. Perustuslakiuudistusten kannatuksen lisäämiseksi kaikkia puolueita ja kansalaisyhteiskuntaa on kuitenkin kuultava laajasti ja julkisesti, ja niillä on oltava täysimittaiset vaikutusmahdollisuudet. Nyt on tärkeää varmistaa näiden uudistusten asianmukainen täytäntöönpano soveltuvalla lainsäädännöllä. Uusi siviilivaltaan perustuva perustuslaki loisi vankan pohjan demokratian vahvistamiselle edelleen eurooppalaisten normien ja EU:n jäsenyysehtojen mukaisesti.

Perusoikeuksien alalla on parannettava ilmaisun ja tiedotusvälineiden vapautta sekä laeilla että käytännössä. Uskonnonvapauden toteutumisessa on edelleen joitakin puutteita. Edistysaskelia tarvitaan myös naisten oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon ja ammattiyhdistysoikeuksien suhteen. Kurdikysymyksen ratkaisemiseen tarkoitettu ”demokraattinen avautuminen” on tuottanut vain vähän tuloksia. Turvallisuustilanne maan kaakkoisosassa on heikentynyt sitä mukaa kuin terroristijärjestö PKK/Kongra-Gel on aloittanut hyökkäykset uudelleen. Korruption torjunnassa on edistytty jonkin verran.

Liittymisneuvottelut edistyivät, mutta hitaasti. Niissä on päästy vaativampaan vaiheeseen, jossa Turkin on tehtävä enemmän täyttääkseen sille asetetut ehdot. Turkki voi nopeuttaa neuvottelujen kulkua, kunhan se edistyy tarkistuskohtien ja neuvottelukehyksessä vahvistettujen vaatimusten täyttämisessä. Tulevina kuukausina sen on nostettava etusijalle kilpailupolitiikkaa, julkisia hankintoja sekä sosiaalipolitiikka ja työllisyyttä koskevat neuvotteluluvut.

Turkki on aktivoitunut ulkopolitiikassaan, jota se harjoittaa laajalla naapurialueellaan. Tämä on valtti myös EU:lle edellyttäen, että Turkki kehittää ulkopolitiikkaansa liittymisprosessia täydentäen ja yhteistyössä EU:n kanssa. Turkki on tehnyt useita ehdotuksia EU:n kanssa tehtävän ulkopoliittisen yhteistyön tiivistämiseksi. Neuvotteluissa takaisinottoa koskevan sopimuksen tekemiseksi Turkin kanssa on edistytty huomattavasti.

Turkki on jatkanut julkisia tuenilmaisuja YK:n johdolla käytäville Kyproksen kreikkalais- ja turkkilaisyhteisön välisille neuvotteluille, joilla haetaan kokonaisvaltaista ratkaisua saaren tilanteeseen. Sen sijaan kahdenvälisten suhteiden normalisoinnissa Kyprokseen ei ole tapahtunut edistystä. Turkki ei ole pannut assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjaa täysimääräisesti täytäntöön eikä poistanut kaikkia tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteitä, joita ovat muun muassa Kyproksen ja Turkin välisiä suoria liikenneyhteyksiä koskevat rajoitukset. Turkin on kiireesti täytettävä lisäpöytäkirjan täysimääräistä ja syrjimätöntä täytäntöönpanoa koskeva velvoitteensa ja edistyttävä kahdenvälisten suhteiden normalisoinnissa Kyproksen kanssa. EU jatkaa 21. syyskuuta 2005 annettuun julistukseen sisältyvissä kysymyksissä saavutetun edistyksen seurantaa ja arviointia neuvoston muun muassa joulukuussa 2006 ja joulukuussa 2009 antamien päätelmien mukaisesti. Mikäli edistystä ei tapahdu, komissio suosittaa, että EU jatkaa vuonna 2006 käyttöön ottamiensa toimenpiteiden soveltamista, mikä vaikuttaa neuvottelujen yleiseen edistymiseen.

Turkin on tehostettava toimiaan kahdenvälisten kiistojen, myös rajariitojen, ratkaisemiseksi naapureidensa kanssa. Kreikan-suhteiden parantamiseen näyttäisi olevan uudenlaista valmiutta. Kreikka on tehnyt huomattavan määrän virallisia valituksia siitä, että Turkki loukkaa toistuvasti Kreikan ilmatilaa ja että sen koneet lentävät myös Kreikan saarten yli. Lisäksi Kreikka on valittanut aluevesiensä loukkauksista. Vuonna 2009 allekirjoitettuja pöytäkirjoja suhteiden normalisoinnista Armenian kanssa ei ole ratifioitu.

4.3. Islannin liittymisprosessin käynnistäminen

Liittymisprosessi Islannin kanssa on aloitettu. Komission helmikuussa 2010 antamaan lausuntoon sisältyvän suosituksen ja kesäkuun Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti liittymisneuvottelut aloitettiin heinäkuussa 2010, ja EU:n säännöstön analyyttistä arviointia Islannin kanssa ollaan aloittamassa. Islanti on nyt oikeutettu IPA-tukeen, jota myönnetään toimiin, joiden avulla maa valmistautuu EU-jäsenyyteen.

Eturistiriitoihin ja puoluerahoitukseen liittyvän lainsäädäntökehyksen parantaminen edistyi hyvin. Tuomareiden nimittämistä koskevia sääntöjä muutettiin tuomioistuinlaitoksen riippumattomuuden lisäämiseksi. Talouden vakauttamiseksi on toteutettu tärkeitä toimenpiteitä. Edistystä on tapahtunut myös valtiontalouden tervehdyttämisessä ja rahoitusjärjestelmän elvyttämisessä. IMF:n ohjelma etenee aikataulussa. Talouden epävarmuustekijöitä ja haasteita on kuitenkin jäljellä. Islannin on suoriuduttava olemassa olevista, esimerkiksi EFTAn valvontaviranomaisen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla määrittelemistä velvoitteista. Lisäksi on huolehdittava siitä, että islantilaisilla on selvä käsitys siitä, mitä jäsenyys merkitsee.

5. Päätelmät ja suositukset

Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio esittää seuraavat päätelmät ja suositukset:

1. Laajentuminen edistää rauhaa ja vakautta Euroopassa. On EU:n strategisen edun mukaista viedä laajentumisprosessia eteenpäin sovittujen periaatteiden ja ehtojen sekä laajentumisesta joulukuussa 2006 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa saavutetun uuden yksimielisyyden pohjalta. Onnistuakseen laajentumisella on oltava kaikkien sidosryhmien poliittinen tuki, ja prosessin on säilytettävä uskottavuutensa kaikkien osapuolten silmissä. Jäsenyyttä tavoittelevien maiden on valmistauduttava täyttämään tiukat ehdot ja niillä on oltava selvä ja konkreettinen Eurooppa-perspektiivi siinä vaiheessa, kun ehdot täyttyvät.

2. Laajentumisprosessi auttaa EU:ta saavuttamaan toimintapoliittiset tavoitteensa useilla talouden elpymisen ja kestävän kasvun kannalta keskeisillä aloilla. Tällaisia ovat sääntelyn lähentäminen ja sisämarkkinat, energia, liikenne, ympäristönsuojelu ja ilmastonmuutoksen rajoittaminen sekä toimet, joilla EU:sta tehdään turvallisempi alue.

3. Komissio aikoo vahvistaa laajentumisprosessissa mukana olevien maiden talouspolitiikan seurantaa ja ottaa siinä huomioon myös muutokset EU:n talouden ohjausjärjestelmässä. Komissio odottaa, että prosessissa mukana olevat maat jatkavat EU:hun liittyviä uudistuksia ja parantavat liiketoiminnan edellytyksiä ja näin helpottavat talouskriisistä selviytymistä ja tukevat kestävää kasvua. Komissio aikoo ottaa laajentumisprosessin maat mukaan EU:n aloitteisiin, joilla pyritään saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Se kehottaa niitä huomioimaan strategian tavoitteet politiikkansa kansallisten painopisteiden määrittelyssä, muodostamaan alueellisia ryhmiä uudistusten tulosten säännöllistä arviointia varten ja asettamaan tarvittaessa aluekohtaisia tavoitteita.

4. Komissio kannustaa laajentumisprosessin maita parantamaan muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien olosuhteita, myös romanien sosiaalista ja taloudellista osallisuutta. Komissio on sitoutunut tukemaan niitä näissä pyrkimyksissä.

5. Komissio painottaa jatkossakin oikeuslaitoksen ja julkishallinnon uudistamista sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa ja aikoo tehostaa oikeusvaltiosta käytävää vuoropuhelua laajentumisprosessissa mukana olevien maiden kanssa. Useimmissa laajentumisprosessin maissa on tapahduttava merkittävää edistymistä oikeusvaltion toteutumisen suhteen ja erityisesti saavutettava merkittäviä tuloksia järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnassa.

6. Ilmaisun ja tiedotusvälineiden vapaus on yhä huolenaihe useimmissa laajentumisprosessin maissa, ja todettuihin ongelmiin on puututtava kiireesti. On erittäin tärkeää, että näissä asioissa edistytään, ja komissio seuraakin tilannetta tarkkaan. Komissio jatkaa kansalaisjärjestöjen tukemista ja aikoo hyödyntää kansalaisyhteiskuntavälinettään täysimääräisesti.

7. Alueellinen yhteistyö on vakautus- ja assosiaatiosopimuksen olennainen osa. Länsi-Balkanin maat ovat edistyneet merkittävästi alueellisessa yhteistyössä, jota erimielisyydet Kosovon asemasta eivät saisi rapauttaa. Alueellisen yhteistyöneuvoston on keskityttävä tulossuuntautuneen strategiansa täytäntöönpanoon.

8. Viisumivelvoitteesta luopuminen eteni merkittävästi. Viisumivelvoite poistettiin entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron ja Serbian kansalaisilta. Se on määrä poistaa piakkoin myös Bosnia ja Hertsegovinalta ja Albanialta, koska on selvää näyttöä siitä, että nekin täyttävät asetetut ehdot. Näiden maiden on tehostettava kansalaisilleen suunnattua tiedotusta viisumivapausjärjestelyn soveltamisalasta ja rajoituksista, seurattava järjestelyn toimintaa tarkkaan ja tarvittaessa ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin.

9. Osapuolten on ratkaistava kahdenväliset kiistakysymykset hyvässä naapuruushengessä ja EU:n kokonaisedut huomioon ottaen. Kahdenväliset kiistat eivät saisi jarruttaa liittymisprosessia. EU:lla on valmiudet edistää ratkaisujen löytymistä ja tukea siihen liittyviä aloitteita. On korkea aika, että alue pääsee irti menneiden konfliktien taakasta/perinnöstä sovittelussa viime aikoina saavutettujen edistysaskeleiden johdattelemana. Hyvät naapuruussuhteet ovat jatkossakin avainasemassa.

10. Komissio muistuttaa, että neuvotteluluvut, joiden tekniset valmistelut on saatu päätökseen, olisi avattava tai toistaiseksi suljettava asiaankuuluvan unionin säännöstön perusteella neuvottelukehyksiä noudattaen ja neuvoston mahdollisesti sopimat toimenpiteet toteuttaen. On EU:n edun mukaista aloittaa hankalia neuvottelukuja koskevat keskustelut varhaisessa vaiheessa. Yksi tällainen on oikeuslaitosta ja perusoikeuksia koskeva luku, jossa edellytetään uskottavia tuloksia ja joka on siitä syystä todennäköisesti yksi viimeisimmäksi suljettavista luvuista.

11. Liittymistä valmisteleva tuki on erottamaton osa laajentumisstrategiaa ja tarkoitettu auttamaan kumppanuuksissa ja edistymiskertomuksissa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista. Edunsaajamaiden on parannettava valmiuksiaan käyttää EU:n varoja tehokkaasti.

12. Komissio kehottaa jäsenvaltioita työskentelemään yhdessä EU:n toimielinten kanssa sen eteen, että laajentumisprosessi tunnettaisiin paremmin ja sitä tuettaisiin enemmän. Lisäksi on selitettävä, miten prosessi auttaa saavuttamaan yhteiset tavoitteet. Komissio on sitoutunut parantamaan puolueettoman tiedon jakamista laajentumisprosessista. Tiedot on esitettävä käyttäjäystävällisessä muodossa, ja niiden levittämiseen on käytettävä erilaisia nykyisin saatavilla olevia välineitä.

13. Kroatia on edistynyt hyvin jäsenyysehtojen täyttämisessä, ja sen liittymisneuvottelut ovatkin edenneet viimeiseen vaiheeseen. Neuvottelukehyksen mukaisesti täysi yhteistyö entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa on säilynyt yhtenä etenemiskriteerinä Kroatian koko liittymisprosessin ajan. Komissio katsoo, että neuvottelut olisi vietävä päätökseen heti, kun Kroatia on täyttänyt jäljellä olevat päättämisedellytykset, jotka liittyvät ennen muuta oikeuslaitokseen ja perusoikeuksiin, muun muassa korruption torjuntaan. Tällöin EU:n ei tarvitsisi harkita yhteistyö- ja seurantamekanismin käyttöönottoa liittymisen jälkeen. Komissio seuraa tarkkaan Kroatian edistymistä oikeuslaitoksen ja perusoikeuksien suhteen ja laatii tilannekatsauksen vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä.

14. Turkki on jatkanut poliittisia uudistuksia, joista keskeisin on maan perustuslain uudistaminen. Perusoikeuksien, ”demokraattisen avautumisen” ja kaikkien sidosryhmien uudistusprosessiin osallistumisen suhteen tarvitaan lisätuloksia. Sananvapauden toteutuminen käytännössä on erityisen haasteellista. Liittymisneuvottelut ovat edistyneet, mutta hitaasti. Turkki voi nopeuttaa neuvottelujen kulkua, kunhan se edistyy tarkistuskohtien ja neuvottelukehyksessä vahvistettujen vaatimusten täyttämisessä. Turkin on nyt kiireesti täytettävä velvoitteensa panna assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja täysimääräisesti ja syrjimättömästi täytäntöön ja edistyttävä kahdenvälisten suhteiden normalisoinnissa Kyproksen kanssa. EU jatkaa 21. syyskuuta 2005 annettuun julistukseen sisältyvissä kysymyksissä saavutetun edistyksen seurantaa ja arviointia neuvoston päätelmien, muun muassa joulukuussa 2006 ja joulukuussa 2009 annettujen päätelmien, mukaisesti. Mikäli edistystä ei tapahdu, komissio suosittaa, että EU jatkaa vuonna 2006 käyttöön ottamiensa toimenpiteiden soveltamista, mikä vaikuttaa neuvottelujen yleiseen edistymiseen.

15. Mitä tulee Kyproksen kysymykseen, saaren kreikkalais- ja turkkilaisyhteisöjen johtajat ovat jatkaneet YK:n alaisuudessa käytäviä neuvotteluja kokonaisvaltaisen ratkaisun löytymiseksi. Komissio tukee osapuolten ponnisteluja ja antaa asiantuntija-apua EU:n toimivaltaan kuuluvissa asioissa. Se kehottaa molempia johtajia panostamaan neuvotteluihin, jotta ne saataisiin mahdollisimman nopeasti suotuisaan päätökseen. Turkilta komissio odottaa konkreettisia toimia, jotta Kyproksen kysymys saadaan ratkaistua kokonaisvaltaisesti.

16. Liittymisprosessi Islannin kanssa on aloitettu. Komission helmikuussa 2010 antamaan lausuntoon sisältyvän suosituksen ja kesäkuun Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti liittymisneuvottelut aloitettiin heinäkuussa 2010, ja EU:n säännöstön analyyttistä arviointia Islannin kanssa ollaan aloittamassa. Islannin on suoriuduttava olemassa olevista, esimerkiksi EFTAn valvontaviranomaisen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla määrittelemistä velvoitteista. Lisäksi on huolehdittava siitä, että islantilaisilla on selvä käsitys siitä, mitä jäsenyys merkitsee.

17. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia täyttää edelleen poliittiset jäsenyysehdot riittävässä määrin. Lisäedistystä on tapahtunut keskeisissä uudistuksissa, tosin se on ollut epätasaista. Erityisesti on panostettava oikeuslaitoksen ja julkishallinnon uudistamiseen. Komissio toistaa suosituksensa, jonka mukaan EU:n olisi aloitettava liittymisneuvottelut entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa. Olennaista on säilyttää hyvät naapuruussuhteet. Nimikiistassa Kreikan kanssa on pyrittävä molempien osapuolten hyväksyttävissä olevaan neuvotteluratkaisuun YK:n johdolla.

18. Tänään antamissaan lausunnoissa komissio suosittaa liittymisneuvottelujen aloittamista Montenegron ja Albanian kanssa heti, kun maat ovat täyttäneet Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat jäsenyysehdot riittävässä määrin. Erityisesti Montenegron ja Albanian on saavutettava niitä koskevissa lausunnoissa asetetut ensisijaiset tavoitteet. Komissio suosittaa, että neuvosto myöntäisi Montenegrolle ehdokasmaan aseman, ja kannustaa Albaniaa lisätoimiin jo saavutetun edistyksen pohjalta. Komission maita koskevissa edistymiskertomuksissa, jotka on tarkoitus sisällyttää vuoden 2011 laajentumispakettiin, keskitytään ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanoon, koska ne ovat liittymisneuvottelujen ennakkoedellytys.

19. Serbia haki EU:n jäsenyyttä joulukuussa 2009, ja lokakuussa 2010 neuvosto pyysi komissiolta lausuntoa asiasta. Serbia on jatkanut poliittisten uudistusten ja väliaikaisen sopimuksen täytäntöönpanoa, ja sillä on hyvät valmiudet täyttää vakautus- ja assosiaatiosopimuksen vaatimukset. Serbia on toteuttanut tärkeitä sovintoon tähtääviä toimia alueella. Lisäponnisteluja tarvitaan oikeuslaitoksen ja julkishallinnon uudistamiseksi sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjumiseksi. Serbia tekee edelleen yhteistyötä ICTYn kanssa, tosin kaksi tuomioistuinta pakoilevaa henkilöä on vielä vapaalla jalalla. Täysi yhteistyö tuomioistuimen kanssa on yhä keskeinen jäsenyysehto, kuten neuvoston 25. lokakuuta 2010 antamissa päätelmissä todetaan. Serbian on suhtauduttava rakentavammin Kosovon osallistumiseen alueelliseen kaupankäyntiin ja yhteistyöhön. Kosovon pohjoisosia koskevaa yhteistyötä EU:n oikeusvaltio-operaation (EULEX) kanssa on parannettava.

20. EU on YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaa tukeakseen valmis helpottamaan Belgradin ja Pristinan välistä vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on edistää yhteistyötä, edistyä unioniin lähentymisessä ja parantaa ihmisten elinoloja.

21. Kosovossa hallinnon hajauttaminen on edennyt merkittävästi ja yhteistyö EULEXin kanssa lisääntynyt. Hallitus on parantanut valmiuksiaan panna Kosovon Eurooppa-ohjelma täytäntöön ja toteuttaa uudistuspolitiikkaa. Merkittäviä haasteita on kuitenkin jäljellä oikeusvaltion toteutumisessa, mikä sisältää myös julkishallinnon ja oikeuslaitoksen uudistamisen, sekä korruption, järjestäytyneen rikollisuuden ja rahanpesun torjunnassa. Yhteisöjen välisessä vuoropuhelussa ja sovittelussa sekä vähemmistöjen, varsinkin Kosovon serbien, suojelussa ja integroinnissa on edelleen puutteita. Viranomaisten on varmistettava, että Kosovon osallistumiseen alueellisiin yhteistyöfoorumeihin suhtaudutaan rakentavasti, jotta maa pysyy mukana alueen kehityksessä.

Komissio vie eteenpäin lokakuussa 2009 antamassaan Kosovo-tiedonannossa kaavailemiaan aloitteita neuvoston joulukuussa 2009 antamien päätelmien mukaisesti. Komissio on tyytyväinen Kosovon viimeaikaiseen edistymiseen takaisinottoa koskevan lainsäädännön antamisessa ja paluumuuttajien kotouttamista koskevan toimintasuunnitelman laatimisessa. Toimintasuunnitelmaan on myös varattu määrärahat. Komissio on sitoutunut aloittamaan viisumivapaudesta käytävän vuoropuhelun piakkoin edellyttäen, että kyseisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa jatketaan. Komissio auttaa Kosovoa sellaisten edellytysten luomisessa, jotka mahdollistavat kauppasopimuksen tekemisen EU:n kanssa: heti kun Kosovo täyttää asiaankuuluvat vaatimukset, komissio tekee ehdotuksen kauppasopimuksen neuvotteluohjeiksi. Komissio aikoo ehdottaa Kosovon osallistumista joihinkin EU:n ohjelmiin, esimerkiksi Kansalaisten Eurooppa- ja Kulttuuri-ohjelmiin. Komissio tekee ehdotuksen asiaa koskevan puitesopimuksen neuvotteluohjeiksi.

22. Bosnia ja Hertsegovinan on muodostettava maalleen hallitus, joka on sitoutunut maan tulevaisuuteen EU:ssa. Samoin on vauhditettava keskeisiä uudistuksia. Bosnia ja Hertsegovinan olisi ryhdyttävä kiireesti toimiin sovittaakseen perustuslakinsa Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja tehostaakseen instituutioidensa toimintaa. Maalla on oltava valmiudet ottaa EU:n lait ja säännöt käyttöön, panna ne täytäntöön ja valvoa niiden noudattamista. Kansainvälisten velvoitteiden osalta on edelleen tärkeää edistyä korkean edustajan toimiston sulkemiselle asetettujen tavoitteiden ja ehtojen täyttämisessä. EU auttaa Bosnia ja Hertsegovinaa EU-ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanossa lisäämällä edustustaan maassa.

23. Vuoden 2010 edistymiskertomuksista käy ilmi, että EU:n laajentumisprosessi etenee vauhdilla, joka määräytyy ensisijaisesti sen mukaan, miten jäseniksi havittelevat maat pystyvät osoittamaan selviytyvänsä jäsenyysvelvoitteista. Tämä edellyttää pysyviä uudistuksia sekä uskottavia lainsäädännöllisiä ja institutionaalisia mukautuksia. Sitä mukaa kuin asianomaiset maat täyttävät niille asetetut vaatimukset, jotka liittyvät muun muassa demokratiaan, oikeusvaltioon sekä perusoikeuksiin ja -vapauksiin, EU on sitoutunut tekemään niiden kanssa yhteistyötä, jotta ne voisivat edetä prosessin seuraaviin vaiheisiin.

LIITE 1

Montenegron ja Albanian jäsenyyshakemuksia koskevissa komission lausunnoissa esitetyt päätelmät ja suositukset

Montenegro

Montenegro on edistynyt Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien jäsenyysehtojen – maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen – sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytysten täyttämisessä. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan.

Taloudellisia jäsenyysehtoja tarkasteltaessa Montenegro on saavuttanut tietynasteisen makrotaloudellisen vakauden. Montenegron on kuitenkin puututtava sisäiseen ja ulkoiseen epätasapainoon ja heikkouksiin varsinkin rahoitusalalla ja työmarkkinoiden toiminnassa sekä lujitettava oikeusvaltiota, jotta maahan saadaan Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston edellyttämä toimiva markkinatalous. Selviytyäkseen kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä Montenegron on vahvistettava fyysistä infrastruktuuriaan ja inhimillistä pääomaansa sekä jatkettava rakenneuudistusten tekemistä.

Montenegro on edistynyt vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaisten velvoitteidensa täytäntöönpanossa kaiken kaikkiaan hyvin.

Montenegro voi keskipitkällä aikavälillä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet useimmilla EU:n säännöstön aloilla, kunhan se jatkaa lainsäädäntönsä yhdenmukaistamista EU:n säännöstön kanssa ja toteuttaa merkittäviä ja määrätietoisia toimia lainsäädäntönsä täytäntöönpanemiseksi ja noudattamiseksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin: tavaroiden vapaa liikkuvuus, immateriaalioikeudet, maatalous ja maaseudun kehittäminen, elintarvikkeiden turvallisuus, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikka, kalastus, tilastointi, sosiaalipolitiikka ja työllisyys, aluepolitiikka ja rakennepolitiikan välineiden koordinointi, oikeuslaitos ja perusoikeudet, oikeus, vapaus ja turvallisuus sekä varainhoidon valvonta. Montenegron ympäristölainsäädännön yhdenmukaistaminen kaikilta osin EU:n säännöstön kanssa on mahdollista vain pitkällä aikavälillä. Se edellyttää lisää investointeja ja toiminnan vauhdittamista.

Montenegron liittyminen Euroopan unioniin vaikuttaisi kaiken kaikkiaan varsin vähän EU:n politiikkoihin, eikä se vaikuttaisi EU:n kykyyn pitää yllä ja syventää omaa kehitystään.

Komissio katsoo, että Montenegron kanssa olisi aloitettava neuvottelut Euroopan unioniin liittymisestä sen jälkeen, kun maa täyttää riittävän hyvin jäsenyysehdot, erityisesti Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset jäsenyysehdot, joissa edellytetään, että maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat oikeusvaltion. Montenegron on täytettävä erityisesti seuraavassa esitetyt ensisijaiset tavoitteet:

– On parannettava vaalilainsäädäntöä niin, että se vastaa ETYJin alaisen demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Venetsian komission suosituksia. On vahvistettava parlamentin asemaa lainsäätäjänä ja valvojana.

– On saatettava olennaiset julkishallinnon uudistukset päätökseen: on muutettava yleisiä hallintomenettelyjä koskevaa lakia ja valtion virkamiehiä ja toimenhaltijoita koskevaa lakia sekä vahvistettava henkilöstöhallintoviranomaista ja valtion tilintarkastusvirastoa julkishallinnon ammattimaisuuden ja epäpoliittisuuden lisäämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että nimitykset ja ylennykset ovat avoimia ja perustuvat ansioihin.

– On lujitettava oikeusvaltiota varmistamalla erityisesti, että tuomarineuvoston ja syyttäjäneuvoston jäsenten ja valtionsyyttäjien nimittäminen perustuu ansioihin eikä politiikkaan, ja vahvistamalla tuomareiden ja syyttäjien riippumattomuutta, itsenäisyyttä, tehokkuutta ja vastuuvelvollisuutta.

– On parannettava korruption torjunnan oikeudellista kehystä ja pantava hallituksen korruptiontorjuntastrategia ja toimintasuunnitelma täytäntöön. On saatava selkeitä tuloksia korruptiotapausten ennakoivassa tutkinnassa, syytteeseenpanossa ja tuomitsemisessa kaikilla tasoilla.

– On vahvistettava järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa arvioimalla rikosuhkia, harjoittamalla ennakoivaa tutkintaa, lisäämällä yhteistyötä alueellisten ja EU:n kumppaneiden kanssa, käsittelemällä tehokkaasti rikostiedustelutietoja ja parantamalla lainvalvontaviranomaisten valmiuksia ja keskinäistä koordinointia. Tässä on saatava selkeitä tuloksia.

– On lisättävä tiedotusvälineiden vapautta erityisesti saattamalla maan lainsäädäntö vastaamaan kunnianloukkauksia koskevaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja vahvistettava yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa.

– On pantava syrjinnän kieltävä oikeudellinen ja poliittinen kehys täytäntöön eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja noudattaen. On taattava kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden, erityisesti romanien, ashkalien ja egyptiläisten, oikeudellinen asema ja varmistettava heidän oikeuksiensa kunnioittaminen. Tämä tarkoittaa myös kestävän strategian hyväksymistä ja täytäntöönpanoa Konikin leirin sulkemiseksi.

Montenegroa kannustetaan suhtautumaan jatkossakin rakentavasti alueelliseen yhteistyöhön ja kahdenvälisten suhteiden lujittamiseen naapurimaiden kanssa. Ratkaisemattomiin kahdenvälisiin kysymyksiin on tartuttava. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen moitteetonta täytäntöönpanoa on jatkettava. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä asianmukaista huomiota muun muassa valtiontukien ja kauttakulkuliikenteen aloilla havaittujen puutteiden korjaamiseen. Lisäksi maata kannustetaan voimakkaasti lisäämään edelleen yleisiä hallinnollisia valmiuksiaan. Erityisesti on lisättävä valtionhallinnon tehokkuutta ja puolueettomuutta arkaluonteisilla aloilla, kuten ympäristönsuojelussa. Toimittajiin ja kansalaisaktivisteihin kohdistuneet väkivalta- ja pelottelutapaukset on vietävä oikeuteen. Perheväkivaltaa, epäasiallista kohtelua ja ala-arvoisia vankilaoloja koskevat ongelmat on ratkaistava.

Ottaen huomioon tähän mennessä saavutetun edistyksen komissio suosittelee, että neuvosto myöntäisi Montenegrolle ehdokasmaan aseman.

Komissio seuraa, miten vakautus- ja assosiaatiosopimuksen institutionaalisen kehyksen edellyttämissä uudistuksissa edistytään, ja tukee edelleen aiheellisia toimia liittymistä valmistelevasta tukivälineestä. Komissio esittää kertomuksensa Montenegron edistymisestä vuoden 2011 laajentumispaketissa. Kertomuksessa keskitytään erityisesti liittymisneuvottelujen avaamisen kannalta tärkeiden painopisteiden täytäntöönpanoon.

Albania

Albania on edistynyt Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien jäsenyysehtojen – maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen – sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytysten täyttämisessä. Huomattavia lisätoimia kuitenkin vielä tarvitaan.

Taloudellisia jäsenyysehtoja tarkasteltaessa Albania on saavuttanut tietynasteisen makrotaloudellisen vakauden. Albanian on kuitenkin lujitettava hallintotapaa, parannettava työmarkkinoiden toimivuutta, varmistettava omistusoikeuksien tunnustaminen ja lujitettava oikeusvaltiota, jotta maahan saadaan Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston edellyttämä toimiva markkinatalous. Selviytyäkseen kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä Albanian on vahvistettava fyysistä infrastruktuuriaan ja inhimillistä pääomaansa sekä jatkettava rakenneuudistusten tekemistä.

Albania on edistynyt vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaisten velvoitteidensa täytäntöönpanossa kaiken kaikkiaan hyvin.

Albania voi keskipitkällä aikavälillä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet useimmilla EU:n säännöstön aloilla, kunhan se jatkaa lainsäädäntönsä yhdenmukaistamista EU:n säännöstön kanssa ja toteuttaa merkittäviä ja määrätietoisia toimia lainsäädäntönsä täytäntöönpanemiseksi ja noudattamiseksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin aloihin: tavaroiden vapaa liikkuvuus, immateriaalioikeudet, tietoyhteiskunta ja tiedotusvälineet, maatalous ja maaseudun kehittäminen, elintarvikkeiden turvallisuus, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikka, kalastus, liikennepolitiikka, sosiaalipolitiikka ja työllisyys, aluepolitiikka ja rakennepolitiikan välineiden koordinointi, oikeuslaitos ja perusoikeudet, oikeus, vapaus ja turvallisuus sekä varainhoidon valvonta. Albanian ympäristölainsäädännön yhdenmukaistaminen kaikilta osin EU:n säännöstön kanssa on mahdollista vain pitkällä aikavälillä. Se edellyttää lisää investointeja ja toiminnan vauhdittamista.

Albanian liittyminen Euroopan unioniin vaikuttaisi kaiken kaikkiaan varsin vähän EU:n politiikkoihin, eikä se vaikuttaisi EU:n kykyyn pitää yllä ja syventää omaa kehitystään.

Komissio katsoo, että Albanian kanssa olisi aloitettava neuvottelut Euroopan unioniin liittymisestä sen jälkeen, kun maa täyttää riittävän hyvin jäsenyysehdot, erityisesti Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset jäsenyysehdot, joissa edellytetään, että maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat oikeusvaltion. Albanian on täytettävä erityisesti seuraavassa esitetyt ensisijaiset tavoitteet:

– On varmistettava parlamentin moitteeton toiminta, joka perustuu kaikkien puolueiden väliseen rakentavaan ja jatkuvaan vuoropuheluun.

– On annettava parlamentin vahvistettua enemmistöä edellyttävät lait, joiden käsittely on kesken.

– On nimitettävä oikeusasiamies ja varmistettava, että perustuslakituomioistuimen ja korkeimman oikeuden nimityksiä käsitellään ja niistä äänestetään hyvässä järjestyksessä parlamentissa.

– On muutettava vaalilainsäädäntöä niin, että se vastaa ETYJin alaisen demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) suosituksia.

– On varmistettava, että vaalien järjestämisessä noudatetaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja.

– On saatettava olennaiset julkishallinnon uudistukset päätökseen: on muutettava virkamieslakia ja lujitettava julkishallintoministeriötä julkishallinnon ammattimaisuuden ja epäpoliittisuuden lisäämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että nimitykset ja ylennykset ovat avoimia ja perustuvat ansioihin.

– On lujitettava oikeusvaltiota hyväksymällä oikeuslaitoksen uudistamisstrategia ja panemalla se täytäntöön siten, että varmistetaan oikeudellisten instituutioiden riippumattomuus, tehokkuus ja vastuuvelvollisuus.

– On pantava täysimääräisesti täytäntöön hallituksen korruptiontorjuntastrategia ja -toimintasuunnitelma ja poistettava esteet erityisesti tuomareihin, ministereihin ja parlamentin jäseniin kohdistuvalta tutkinnalta. On saatava selkeitä tuloksia korruptiotapausten ennakoivassa tutkinnassa, syytteeseenpanossa ja tuomitsemisessa kaikilla tasoilla.

– On vahvistettava järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa arvioimalla rikosuhkia, harjoittamalla ennakoivaa tutkintaa, lisäämällä yhteistyötä alueellisten ja EU:n kumppaneiden kanssa ja parantamalla lainvalvontaviranomaisten keskinäistä koordinointia. Tässä on saatava selkeitä tuloksia.

– On laadittava, hyväksyttävä ja pantava täytäntöön omistusoikeuksia koskeva kansallinen strategia ja toimintasuunnitelma sidosryhmien laaja-alaisen kuulemisen jälkeen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen. Strategian ja suunnitelman on katettava omaisuuden palauttamista ja laillistamista sekä siitä annettavaa korvausta koskevat prosessit.

– On toteutettava konkreettisia toimia erityisesti naisten, lasten ja romanien ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja syrjinnän vastaisten politiikkojen panemiseksi täysimääräisesti täytäntöön.

– On toteutettava lisätoimia vangittujen henkilöiden kohtelun parantamiseksi poliisiasemilla, tutkintavankeudessa ja vankiloissa. On lujitettava sellaisten tapausten oikeudellista seurantaa, joissa on kyse epäasiallisesta kohtelusta, ja parannettava oikeusasiamiehen asiasta antamien suositusten soveltamista.

Albaniaa kannustetaan suhtautumaan jatkossakin rakentavasti alueelliseen yhteistyöhön ja kahdenvälisten suhteiden lujittamiseen naapurimaiden kanssa. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen moitteetonta täytäntöönpanoa on jatkettava. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä asianmukaista huomiota sitoumusten määräaikojen noudattamiseen. Lisäksi maata kannustetaan voimakkaasti lisäämään edelleen yleisiä hallinnollisia valmiuksiaan. Yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa on parannettava. Albanian on kohdennettava riittävät resurssit maan ihmisoikeusinstituutioiden tehokkaan toiminnan takaamiseksi ja vähemmistöjen suojelua koskevien toimien parantamiseksi. On vahvistettava tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta sekä puututtava poliittiseen vallankäyttöön.

Komissio seuraa, miten vakautus- ja assosiaatiosopimuksen institutionaalisen kehyksen edellyttämissä uudistuksissa edistytään, ja tukee edelleen aiheellisia toimia liittymistä valmistelevasta tukivälineestä. Komissio esittää kertomuksensa Albanian edistymisestä vuoden 2011 laajentumispaketissa. Kertomuksessa keskitytään erityisesti liittymisneuvottelujen avaamisen kannalta tärkeiden painopisteiden täytäntöönpanoon.

LIITE 2

Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Bosnia ja Hertsegovinan, Serbian, Kosovon, Turkin ja Islannin edistymiskertomusten päätelmät

Kroatia

Kroatia täyttää edelleen poliittiset jäsenyysehdot. Useilla aloilla, muun muassa oikeusvaltion toteutumisessa, on tapahtunut edistystä. Toimia on kuitenkin jatkettava ja tehostettava erityisesti seuraavilla aloilla: oikeuslaitoksen hallinnon uudistaminen, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu sekä pakolaisten paluu.

Demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta on lujitettu entisestään. Hallituksen ja parlamentin toiminta on jatkunut moitteettomana. Parlamentin valmiuksia valvoa lainsäätämisprosessia on kuitenkin parannettava. Oikeuslaitoksen uudistamista on jatkettu, mutta siinä on vielä merkittäviä haasteita, jotka koskevat varsinkin tuomioistuinten tehokkuutta, riippumattomuutta ja vastuuvelvollisuutta.

Julkishallinnon uudistamisessa on edistytty vain vähän. Yleisiä hallintomenettelyjä koskeva laki on tullut voimaan, ja virkamieskuntaa koskeva henkilöresurssien kehittämisstrategia ja toimintasuunnitelma on hyväksytty. Julkishallinnossa on kuitenkin edelleen puutteita, muun muassa monimutkaiset hallintomenettelyt, politisoituminen ja heikko henkilöstöhallinto. Tärkeimmiltä keskus-, alue- ja paikallistason sidosryhmiltä vaaditaan vahvempaa poliittista sitoutumista ja parempaa keskinäistä koordinointia, jotta uudistuksilla saataisiin aikaan konkreettisia tuloksia.

Oikeuslaitoksen uudistamista on jatkettu. Perustuslakiin tehdyillä muutoksilla on saatu purettua tuomioistuinkäsittelyä odottavien oikeustapausten sumaa ja lisätty tuomioistuinten riippumattomuutta. Uudistusprosessin tärkeimpiä tavoitteita ei ole kuitenkaan vielä saavutettu. Haasteena on edelleen varsinkin tuomareiden ja syyttäjien nimitysperusteiden läpinäkyvyyden lisääminen, käsittelyä odottavien oikeustapausten määrän supistaminen, prosessien keston lyhentäminen ja päätösten täytäntöön paneminen. Sotarikosasioiden käsittelyssä on tapahtunut jonkin verran edistystä, esimerkiksi 1990-luvulla annettuja kyseenalaisia tuomioita on tarkasteltu uudelleen. Rankaisemattomuus on kuitenkin edelleen ongelma. Tämä koskee erityisesti etnisiä serbejä vastaan tehtyjä rikoksia, joista monia ei ole tutkittu kunnolla.

Korruption torjunnassa on edistytty hyvin. Korruption torjuntatoimien täytäntöönpano ja yleinen koordinointi on tehostunut. Korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavan viraston toiminta on jatkunut vilkkaana, ja se on tehnyt syytteeseenpanopäätöksiä eräissä merkittävissä tapauksissa. Tuomioistuinten antamien tuomioiden määrä on noussut. Perustuslakiin on kirjattu oikeus saada tietoja julkisilta elimiltä. Korruptiota esiintyy kuitenkin edelleen monilla aloilla. Oikeudellisia ja hallinnollisia rakenteita on uudistettu hiljattain, mutta uudistusten käytännön vaikutuksista ei ole vielä täyttä näyttöä. Nähtäväksi jää erityisesti se, miten tuomioistuimet selviävät jatkuvasti lisääntyvistä ja monimutkaisemmiksi käyvistä oikeustapauksista. Tutkinta, syytteeseenpano ja tuomioiden antaminen eivät vielä vakuuta, varsinkaan tapauksissa, joissa on kyse korkean tason korruptiosta. Eturistiriitojen estämisessä on edistytty vain vähän. Tiedonsaantia koskevan lainsäädännön soveltamisessa on tapahtunut vähäistä edistymistä. Puolueiden ja vaalikampanjoiden rahoituksessa on edelleen ongelmia.

Ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelun alalla on edistytty jonkin verran. Ihmisoikeuksien suojelu on pääpiirteissään varmistettu, mutta täytäntöönpanossa on jäljellä joitakin suuria haasteita. Oikeussuojan saatavuuden parantamiseksi on aloitettu hallinto-oikeusjärjestelmän perusteellinen uudistaminen. Valtion rahoittamaa oikeusapua on nyt tarjolla ilmaiseksi. Menettelyt ovat kuitenkin monimutkaisia, ja kaiken kaikkiaan apua annetaan vähän. Vankeinhoitojärjestelmän osalta on ryhdytty lainsäädäntötoimenpiteisiin vankilaolojen parantamiseksi ottamalla suunnitelman mukaisesti käyttöön ehdolliset rangaistukset. Vankilat ovat edelleen ylikansoitettuja, ja terveydensuojelu on niissä puutteellista. Oikeusasiamies saa jatkuvasti epäasiallista kohtelua koskevia kanteluita, joissa valitetaan poliisin liiallisesta voimankäytöstä.

Kroatian lainsäädännössä taataan sananvapaus sekä tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus, ja yleisesti ottaen niitä kunnioitetaan. Pää- ja rivitoimittajat raportoivat kuitenkin poliittisen painostuksen jatkumisesta. Paikallisten tiedotusvälineiden riippumattomuudessa on edelleen toivomisen varaa.

Naisten oikeuksissa ja sukupuolten tasa-arvossa on tapahtunut vain vähän edistystä. Naisten asema työmarkkinoilla ei ole muuttunut merkittävästi, ja naisten työttömyys on edelleen korkea. Lapsiasiainvaltuutettu toimii aktiivisemmin lapsen oikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi. Valtuutetulla ei ole kuitenkaan riittävästi resursseja tehtäviensä hoitamiseen täysipainoisesti.

Vähäosaisten ja vammaisten tilanne on kohentunut jonkin verran. Vammaisasiamiehen viraston valmiuksia ollaan lisäämässä, tavoitteena on paikallistoimistojen perustaminen. Sosiaalihuoltoa, terveyspalveluja ja eläkkeitä koskevista oikeuksista ja etuuksista ei ole kuitenkaan saatavilla riittävästi tietoa. Etuuksien myöntämisperusteita ei sovelleta johdonmukaisesti, ja erityisoikeuksia koskevat säännöt ja määräykset ovat hajallaan. Painopisteen siirtämisessä laitoshoidosta yhteisöllisiin hoitopalveluihin on edistytty hitaasti.

Kroatiassa on uusi syrjinnän kieltävä laki, jonka tunnetuksi tekemiseksi on ryhdytty joihinkin toimiin. Viranomaisten ja kansalaisten tiedot lain soveltamisalasta ovat kuitenkin puutteelliset, ja vain pieni osa syrjintäkanteluista käsitellään tuomioistuimissa. Viharikoksia koskevassa lainsäädännössä on tapahtunut jonkin verran edistystä, mutta täytäntöönpano on lapsen kengissä.

Vähemmistöjen kunnioittamisessa ja suojelussa sekä sivistyksellisissä oikeuksissa on tapahtunut jonkin verran edistystä. Vähemmistöasioihin on panostettu enemmän samaan aikaan, kun alueelliset suhteet ovat parantuneet, varsinkin Kroatian ja Serbian välillä. Vähemmistöjä koskevia perustuslain kohtia on uudistettu. Romanivähemmistön tilannetta on edelleen pyritty parantamaan varsinkin esikouluopetuksen osalta. Vähemmistöjen etujärjestöille myönnettävää rahoitusta on vähennetty vain vähän yleisestä talouden kiristämispolitiikasta huolimatta. Vähemmistöt kärsivät kuitenkin edelleen monista ongelmista. Kroatian on jatkossakin osoitettava suvaitsevaisuutta maan serbivähemmistölle. Sen on myös ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin suojellakseen henkilöitä, joihin voi edelleen kohdistua syrjintää, vihamielisyyttä tai väkivaltaa. Romanivähemmistön elinolot ovat erityisen hankalat, ja haasteita riittää koulutuksessa, sosiaaliturvassa, terveydenhoidossa, työllistymisessä ja henkilökohtaisten asiakirjojen saannissa. Vähemmistöön kuuluvien on edelleen vaikea työllistyä, ja he ovatkin aliedustettuina niin valtionhallinnossa, tuomioistuinlaitoksessa ja poliisitoimessa kuin julkisella sektorilla yleisemminkin.

Pakolaisten tilanteessa on tapahtunut jonkin verran edistystä, ja heitä palasi lisää Kroatiaan. Asumis- ja vuokraoikeuksien entisille haltijoille tarkoitettuja asutusjärjestelyjä jatkettiin. Hallituksen vuoden 2009 asutussuunnitelmien täytäntöönpano on viivästynyt. Sen nopeuttamiseksi on nyt laadittu uusi toimintasuunnitelma, jossa tavoitteeksi on asetettu täysimääräinen täytäntöönpano vuonna 2011. Vahinkoja kärsineiden rakennusten jälleenrakentamisessa on edistytty jonkin verran. Hylätyistä jälleenrakennusapuhakemuksista on tehty lukuisia valituksia, joiden käsittelyruuhkaa on nyt saatu purettua. Eläkeoikeuksien validoinnista tehdyn päätöksen täytäntöönpanoa on jatkettu. Asumista koskevien, vuoden 2009 tavoitteiden saavuttamisessa on kuitenkin edistytty hitaasti. Useiden tuhansien asuntohakemusten käsittely on kesken, ja palaaville pakolaisille ei ole ollut osoittaa asuntoja. Lukuisat asuntojen jälleenrakentamiseen liittyvät valitukset odottavat käsittelyä. Edellytysten luomiseksi pakolaisten pysyvälle paluulle on tehtävä töitä.

Mitä tulee alueellisiin kysymyksiin ja kansainvälisiin velvoitteisiin, Kroatia tekee edelleen yhteistyötä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa. Hallituksen perustaman erityistyöryhmän on jatkettava ponnisteluja kadoksissa olevien tykistöä koskevien asiakirjojen paikantamiseksi tai niiden kohtalon selvittämiseksi ICTYn syyttäjäntoimiston pyynnöstä. Sarajevon julistuksesta alkunsa saanut prosessi sai uutta potkua Belgradissa maaliskuussa 2010 pidetystä ministerikokouksesta. Prosessissa on kyse Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian, Montenegron ja Serbian yhteistyöstä pakolaisia koskevien tilastojen selkeyttämiseksi. Kyseiset maat ovat myös sitoutuneet ratkaisemaan eräät vielä avoinna olevat kysymykset vuoden loppuun mennessä.

Kroatia on jatkanut aktiivista osallistumista alueellisiin aloitteisiin, muun muassa Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessiin (SEECP) sekä alueellisen yhteistyöneuvoston ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA) toimintaan. Kroatian presidentti on omaksunut aloitteellisen lähestymistavan alueellisessa yhteistyössä. Kahdenväliset suhteet muihin laajentumisprosessissa mukana oleviin maihin, myös Serbiaan, sekä naapurimaina oleviin EU:n jäsenvaltioihin ovat kehittyneet edelleen. Suhteet Sloveniaan ovat parantuneet sen jälkeen, kun maiden välisen rajakiistan kansainvälistä sovittelua koskeva sopimus allekirjoitettiin.

Kroatian talous on kärsinyt pahoin maailmanlaajuisesta talous- ja finanssikriisistä. Talous taantui vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä, eikä selviä merkkejä elpymisestä ollut näkyvissä vielä vuoden 2010 puoliväliin mennessä. Työttömyys, julkisen talouden alijäämä ja velkaantuneisuus ovat lisääntyneet huomattavasti. Ulkomaanvelka jatkoi kasvamistaan ja on edelleen yksi talouden suurimmista heikkouksista. Keskuspankki onnistui säilyttämään rahatalouden vakauden, ja finanssisektori selviytyi kriisistä suhteellisen hyvin.

Taloudellisia jäsenyysehtoja tarkasteltaessa voidaan todeta, että Kroatia on toimiva markkinatalous. Maan pitäisi selvitä kilpailupaineista ja markkinavoimista unionissa edellyttäen, että se panee rakenteellisten heikkouksien korjaamiseen tähtäävän k