EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA (EU) 2020/1985,

annettu 14 päivänä toukokuuta 2020,

joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2018, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

— ottaa huomioon päätöksensä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2018, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea,

— ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle 3. helmikuuta 2020 suljetuin ovin antaman esityksen OLAFin Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa koskevan tutkimuksen tuloksista,

— ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen raportin ihmisarvosta työpaikalla EU:n toimielimissä ja virastoissa: SI/2/2018/AMF,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 100 artiklan ja liitteen V,

— ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0078/2020),

A. korostaa vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena vastuuvapausmenettelyn yhteydessä, että unionin toimielinten demokraattista legitimiteettiä on erityisen tärkeää vahvistaa edelleen lisäämällä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta sekä soveltamalla tulosbudjetoinnin käsitettä ja noudattamalla henkilöresursseja koskevaa hyvää hallintotapaa;

1. panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen päätelmän, ettei virhetaso kokonaisuutena tarkastellen ollut olennainen Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (komitea) hallintomenoihin liittyvissä maksuissa 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja että tarkastetut valvontajärjestelmät olivat vaikuttavia;

2. toteaa, että Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) esitettiin heinäkuusta marraskuuhun 2018 saakka viidestä eri lähteestä väitteitä komitean ylempään johtoon kuuluvan jäsenen, työnantajien ryhmän (ryhmä I) puheenjohtajan huhtikuusta 2013 lähtien harjoittamasta häirinnästä ja että OLAF päätti 6. marraskuuta 2018 aloittaa asian tutkimisen;

3. panee merkille, että vuonna 2018 ilmoitettiin virallisessa menettelyssä yhdestä häirintätapauksesta (henkilöstösääntöjen 24 artikla ja komitean häirinnän ennaltaehkäisyä koskevan päätöksen 12 artiklan 1 kohta); muistuttaa, että hallinnollinen tutkimus on saatettu päätökseen ja syytetylle henkilölle on määrätty vähimmäiskurinpitoseuraamus, vaikka kaikkia muutoksenhakukeinoja ei ole vielä käytetty; panee merkille, että vuonna 2018 ilmoitettiin kolmesta muusta häirintätapauksesta, jotka liittyivät jossain määrin toisiinsa, seitsemän väärinkäytösten paljastamista koskevan ilmoituksen perusteella; panee merkille, että tammikuussa 2019 käynnistettiin kaksi hallinnollista tutkimusta ja tapaukset annettiin OLAFin käsiteltäviksi;

4. toteaa, että OLAF toimitti 17. tammikuuta 2020 komitean puheenjohtajalle raporttinsa ja suosituksensa komitean ja petostentorjuntaviraston yhteistyösopimuksen mukaisesti; ilmaisee huolensa OLAFin havainnosta, jonka mukaan kahteen henkilöstön jäseneen kohdistui häirintää, yhteen henkilöstön jäseneen ja yhteen komitean jäseneen kohdistui asiatonta käytöstä (vakava väärinkäytös) sekä muihin henkilöstön jäseniin kohdistui väärinkäytöksiä; panee merkille, että se päätti myös saattaa asian Belgian viranomaisten tarkasteltavaksi;

5. pitää valitettavina OLAF:n havaintoja ryhmän I puheenjohtajan alaisiinsa vuosina 2013–2018 kohdistamista työpaikkakiusaamisesta, vakavista väärinkäytöksistä ja asiattomasta käytöksestä; toteaa, että Belgian lainsäädännön mukaan häirintä on rikos; toteaa lisäksi, että arvokkuutta koskevaa komitean jäsenten käytännesääntöjen 4 artiklaa on rikottu, eikä tällainen käyttäytyminen ole yhdenmukaista Euroopan unionin perusoikeuskirjassa esitettyjen ihmisarvon kunnioittamista ja suojelemista työpaikalla koskevien unionin arvojen mukaista; kehottaa komiteaa tiedottamaan oikea-aikaisesti vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle petostentorjuntaviraston suositusten noudattamisesta;

6. odottaa komitean ilmoittavan asianmukaisesti vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle syyskuuhun 2020 mennessä toimenpiteistä, joita on toteutettu OLAF:n suositusten noudattamiseksi ja väärinkäytösten korjaamiseksi;

7. kehottaa komiteaa soveltamaan johdonmukaisesti ja viipymättä käytännesääntöjensä 8 artiklaa erityisesti käynnistämällä tarvittavat menettelyt kyseisiä henkilöitä vastaan ja siirtämään tapaukset välittömästi neuvoa-antavan lautakunnan käsiteltäväksi;

8. painottaa pitävänsä huolestuttavana komitean nykyistä työympäristöä, erityisesti ryhmässä I, ja kehottaa komiteaa toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet henkilöstön henkilökohtaisen hyvinvoinnin ja ammatillisen kehityksen edellyttämän kunnioittavan ja luotettavan ympäristön luomiseksi; muistuttaa komiteaa myös siitä, että huono työympäristö aiheuttaa tehottomuutta, stressiä ja tuottavuuden heikkenemistä;

9. panee merkille, että ryhmä I toimitti 22. tammikuuta 2020 äänestyksen, jossa se valitsi nykyisen puheenjohtajansa ehdokkaaksi komitean ensi lokakuussa valittavaksi seuraavaksi puheenjohtajaksi (jolloin komitean puheenjohtajuus siirtyy ryhmälle I kahdeksi ja puoleksi vuodeksi);

10. palauttaa mieliin Euroopan oikeusasiamiehen ihmisarvosta työpaikalla EU:n toimielimissä ja virastoissa laatiman raportin SI/2/2018/AMF, jossa todetaan korkea-arvoisen henkilöstön osalta, että henkilöt ”ovat erityisen haavoittuvia häirinnälle tilanteessa, jossa osapuolten välillä on valtasuhteen epätasapainoa. Tätä voidaan lieventää soveltamalla muun muassa komission jäsenten, tuomarien, tilintarkastustuomioistuimen jäsenten, talous- ja sosiaalikomitean jäsenten kaltaiseen korkea-arvoiseen henkilöstöön, johon ei sovelleta henkilöstösääntöjä, tiukempia sääntöjä. Ne voisivat sisältää tiukempia kurinpitoseuraamuksia, kuten pakollisen eläköitymisen tai eläkeoikeuksien menetyksen. Korkea-arvoiselle henkilöstölle olisi tiedotettava tyhjentävästi kaikista häirinnän vastaisista säännöistä ja toimintaperiaatteista toimikauden alussa ja säännöllisin väliajoin”;

11. kehottaa komiteaa laatimaan ja panemaan täytäntöön toimintasuunnitelman, jolla ehkäistään aktiivisesti häirintää työympäristössä ja puututaan siihen, lisätään tietoisuutta häirinnästä ja vaalitaan häirintää koskevaa nollatoleranssia;

12. kehottaa komiteaa parantamaan toimenpiteitä, joiden avulla henkilöstön jäsenet voivat tehdä virallisia ilmoituksia häirinnästä, järjestämään häirintäyhdyshenkilöinä neuvontaa antaville henkilöstön jäsenille säännöllistä koulutusta ja perustamaan riippumattomien tutkijoiden ryhmän, johon komitea voi ottaa yhteyttä häirintätapauksia koskevissa virallisissa tutkimuksissa;

13. panee tyytyväisenä merkille Euroopan tilintarkastustuomioistuimen häirinnän vastaiset toimintaperiaatteet, joihin kuuluvat vahvat kurinpitotoimenpiteet häirintään syyllistyneille, kuten esimerkiksi pakollinen eläköityminen tai eläkeoikeuksien menetys, ja kehottaa komiteaa noudattamaan näitä esimerkkejä;

14. pitää yleisesti ottaen valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 10. luku ”Hallinto” ja sen päätelmät ovat melko suppeat huolimatta siitä, että monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 5 ”Hallinto” riskitasoa pidetään alhaisena;

15. panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin valitsi 45 tapahtuman otoksen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5 ”Hallinto” kaikkien unionin toimielinten ja elinten osalta; panee merkille, että kyseessä oli edustava otos otsakkeen 5 eri menoista, jotka edustavat 6,3:a prosenttia unionin talousarviosta; panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen tulosten perusteella hallintomenoihin liittyvä riski on vähäinen; katsoo kuitenkin, että muihin toimielimiin liittyvien valittujen tapahtumien määrä on riittämätön, ja pyytää tilintarkastustuomioistuinta lisäämään tarkastettavien tapahtumien määrää vähintään 10 prosentilla;

16. panee merkille, että vuonna 2018 komitean talousarvio oli 135 630 905 euroa (133 807 338 euroa vuonna 2017), mikä merkitsee 1,36 prosentin kasvua; panee merkille, että talousarvion yleinen toteutusaste oli 98,66 prosenttia (96,5 prosenttia vuonna 2017 ja 97,2 prosenttia vuonna 2016);

17. on tyytyväinen siihen, että komitean varainhoito oli kaiken kaikkiaan järkevää ja moitteetonta varainhoitovuonna 2018; pitää myönteisenä, että komitean henkilöstömenoja koskevassa osastossa 1 maksusitoumusaste oli 98,94 prosenttia ja kiinteistöjä, laitteita ja sekalaisia hallintomenoja koskevassa osastossa 2 maksusitoumusaste oli 97,97 prosenttia;

18. panee merkille, että jäsenten matka- ja oleskelukuluihin varatut lopulliset määrärahat kasvoivat hieman ja olivat 20 247 625 euroa vuonna 2018 (19 819 612 euroa vuonna 2017 ja 19 561 194 euroa vuonna 2016) kokousten määrän vähenemisestä huolimatta; toteaa, että näistä määrärahoista jäi käyttämättä vain 1,05 prosenttia;

19. suhtautuu myönteisesti komitean 10. joulukuuta 2018 tekemään päätökseen N:o 2018/C 466/02, jonka mukaan komitean jäsenille korvataan tositteita vastaan heidän matkalippujensa todelliset kustannukset enintään alennettuun business-luokan (mieluiten turistiluokan tai vastaavan) lentolipun hintaan asti; panee merkille, että nykyinen järjestelmä, joka perustuu todellisiin kustannuksiin, on sekä asiaan liittyvän neuvoston päätöksen että parlamentissa käytössä olevan järjestelmän mukainen; panee tyytyväisenä merkille, että komitea kannustaa jaettuihin liikenneratkaisuihin, kuten julkisiin linja-autoihin ja autojen yhteiskäyttöön sekä linja-autojen vuokraamiseen, jos tämä osoittautuu kustannustehokkaimmaksi ratkaisuksi;

20. panee merkille, että komitean budjettiryhmä keskittyi vuonna 2018 erityisesti arvioimaan, miten hallitaan menoja ja parannetaan jäsenten matka- ja oleskelukulut kattavan budjettikohdan ennustettavuutta, ja että tämän seurauksena lokakuussa 2018 käynnistettiin tarjouskilpailu otsikolla ”Analysis and proposal for improvements of the current projection system concerning cost reimbursement of EESC members, delegates and experts” (ETSK:n jäsenten, edustajien ja asiantuntijoiden kulukorvausjärjestelmää koskevan arviointijärjestelmän analysointi ja parannusehdotus); kehottaa komiteaa tiedottamaan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle kaikista saavutetuista tuloksista;

21. panee merkille, että vuodelta 2018 vuodelle 2019 siirrettyjen määrärahojen (8 204 796 euroa) osuus (verrattuna 9 232 069 euron siirtoon vuodelta 2017 vuodelle 2018) oli 6,05 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä ja suurin osa niistä liittyy jälleen toimielimen jäseniä ja nimettyjä edustajia, kiinteistöjä ja tietojenkäsittelyä koskeviin budjettikohtiin; pitää valitettavana, että monet vuodelta 2017 vuodelle 2018 automaattisesti siirretyistä määrärahoista olivat erityisen yliarvioituja; muistuttaa komiteaa siitä, että on tärkeää tehdä realistisia talousarviomukautuksia tosiasiallisten tarpeiden mukaisesti; muistuttaa, että liiallinen yliarviointi tai aliarviointi viittaa talousarvion heikkoon suunnitteluun ja aiheuttaa moitteettomaan ja huolelliseen varainhoitoon kohdistuvan kielteisen paineen;

22. tähdentää, että komitean talousarvio on luonteeltaan puhtaasti hallinnollinen; panee merkille, että komitea arvioi, miten tulosbudjetoinnin periaatteita sovelletaan ainoastaan hallintomäärärahoihin; suhtautuu myönteisesti komitean aloitteeseen tehdä yhteistyötä muiden toimielinten kanssa, jotta voidaan vahvistaa tulosbudjetoinnin täytäntöönpanoa koskevat toimielinten väliset suuntaviivat toimielimille, joilla on vain hallintomenoja;

23. panee merkille, että vuonna 2018 päivitettiin sisäisen valvonnan standardeja koskeva päätös, jolla virallistettiin komitean sisäinen valvontaprosessi, mukaan lukien sisäisen valvonnan koordinaattorin nimittäminen; panee merkille, että komitea käynnisti tapauskohtaisella kyselyllä 16 sisäisen valvonnan standardin tarkastuksen, jota seurasi kertomus, jonka perusteella tulojen ja menojen hyväksyjä päätti vuoden 2019 toimenpideluettelosta, jonka tarkoituksena oli parantaa entisestään sisäisen valvonnan standardien noudattamista; pitää tässä yhteydessä järjestettäviä koulutus- ja tiedotustoimia myönteisinä;

24. panee merkille, että palkat muodostavat noin puolet komitean talousarviosta; panee tyytyväisenä merkille palkanmaksuja koskevan sisäisen tarkastuksen, joka saatiin päätökseen vuonna 2018 ja jolla haluttiin varmentaa, että menettelyt olivat parantuneet vuonna 2010 suoritetun tarkastuksen jälkeen; panee merkille, että tarkastuksessa havaittiin, että palkanmaksuprosessi on vakaa eikä aiheuta kohtuuttomia riskejä; panee merkille sovitun toimintasuunnitelman, joka oli jo pantu täytäntöön osittain vuoden 2018 loppuun mennessä, ja että kaikki muut osat oli määrä panna täytäntöön vuoden 2019 loppuun mennessä;

25. toteaa, että komitea antoi vuonna 2018 yhteensä 215 lausuntoa ja tiedonantoa (155 vuonna 2017); on tyytyväinen komitean yleisen tehokkuuden lisäämiseksi tehtyyn työhön; suhtautuu erityisen myönteisesti kaikkiin erityisesti vuonna 2018 toteutettuihin toimiin, jotka johtivat visioon siitä, että komitean tulevaa tietotekniikkaympäristöä olisi muokattava yhteensopivaksi nykyaikaisen hallinnon kanssa ja että seuraavien kymmenen vuoden aikana komiteasta olisi tehtävä digitaalinen, käyttäjäystävällinen ja datavetoinen; toteaa, että tällä hetkellä komitean talousarviosta osoitetaan vain kolme prosenttia IT-tuotteisiin; toteaa, että komitean digitaalistrategian täytäntöönpano edellyttää lisäresursseja;

26. toteaa, että tekoäly tulee muuttamaan työmarkkinoita ja syrjäyttämään suuren osan nykyisistä työpaikoista; kehottaa komiteaa seuraamaan asiaa tiiviisti; kannattaa tekoälykomitean tekemää työtä, kun se on antanut lausunnon ja järjestänyt komission kanssa kesäkuussa 2018 sidosryhmille ensimmäisen tekoälyä koskevan huippukokouksen painottaakseen, että EU:ssa on tärkeää varmistaa turvallinen, puolueeton ja unionin arvoja kunnioittava tekoäly;

27. kannattaa komitean toimia toimielimen tietosuojan ja kyberturvallisuuden parantamiseksi; on tyytyväinen myös yhteistyöhön EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän (CERT-EU) kanssa sekä aktiiviseen osallistumiseen toimielinten välisen tietotekniikkakomitean turvallisuusryhmässä;

28. korostaa, että komission ja komitean välillä tehtiin vuonna 2018 henkilöresursseja ja koulutusta koskeva palvelutasosopimus, joka on lisännyt avoimuutta ja tietotekniikkakoulutukseen liittyvien kustannusten ennustettavuutta, kuten vuoden 2017 vastuuvapautta koskevassa parlamentin päätöslauselmassa (1) pyydettiin; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että avoimuuden lisääntymisestä koituvaa etua heikentää osittain komission veloittamien hintojen huomattava nousu, ja pyytää komiteaa analysoimaan tilannetta yhdessä komission kanssa parannusten aikaansaamiseksi;

29. huomauttaa, että budjettivallan käyttäjän hyväksymässä henkilöstötaulukossa vahvistettiin henkilöstön lisäys 665 toimesta vuonna 2017 668 toimeen vuonna 2018 (verrattuna 727 toimeen vuonna 2013); toteaa, että suhteellisen pieneen henkilöstötaulukkoon sovellettava 5 prosentin vähennys on paljon vaikeampi toteuttaa, koska tietyt toiminnan jatkuvuuden kannalta keskeiset toiminnot on säilytettävä, ja että tällainen kokonaisvähennys edellyttää pienemmiltä toimielimiltä suurempia ponnistuksia;

30. panee merkille toimenpiteet, joilla pannaan täytäntöön vuonna 2016 tehty väärinkäytösten paljastamista koskeva päätös, kuten eettisiä neuvonantajia koskevan sisäisen päätöksen hyväksyminen; panee merkille, että vuonna 2018 valittiin kolme uutta henkilöstön jäsentä osallistumaan koulutettujen neuvonantajien aktiiviryhmään; panee merkille, että eettisten neuvonantajien tehtävänä on neuvoa ja avustaa henkilöstön jäseniä, jotta heitä voidaan auttaa täyttämään velvollisuutensa parhaalla mahdollisella tavalla, kun he raportoivat vakavista väärinkäytöksistä (väärinkäytösten paljastaminen), kuten vuoden 2016 vastuuvapautta koskevassa parlamentin päätöslauselmassa (2) todetaan;

31. panee huolestuneena merkille, että eettisille neuvonantajille esitetyt avunantoa koskevat pyynnöt lisääntyivät 25 pyynnöstä vuonna 2017 42 pyyntöön vuonna 2018, ja korostaa, että erityisen huolestuttavaa on naisten suuri osuus (33 tapausta), kun taas miesten osuus on pysynyt vakaana (9 tapausta);

32. panee merkille kaikki toimet, joita on toteutettu häirinnän vastaisen politiikan tehostamiseksi, kuten erityisaiheita koskevan koulutuksen, uskottuina häirintäyhdyshenkilöinä toimivien henkilöstön jäsenten verkostoitumismahdollisuuksien ja ulkopuolisen konsultin harjoittaman säännöllisen valvonnan; panee merkille, että häirintää koskevan nykyisen päätöksen tarkistamista harkitaan paremman synergian varmistamiseksi muiden asiaankuuluvien määräysten, kuten väärinkäytösten paljastamista koskevien määräysten, kanssa; panee merkille etiikkaa ja rehellisyyttä koskevan kurssin, joka on pakollinen koko henkilöstölle ja jossa käsitellään käyttäytymisnormeja työpaikalla ja myös sitä, mitä häirintä on ja miten siihen tulisi suhtautua; pitää hyvin valitettavana, että kaikilla näillä toimenpiteillä ei ole onnistuttu torjumaan häirintätapauksia ja suojelemaan uhreja; muistuttaa komiteaa siitä, että kaikkien uhrien ja väärinkäytösten paljastajien ennakoivan, tosiasiallisen ja kiireellisen suojelun (myös uhkailua, kiristystä ja lahjontayrityksiä vastaan) on oltava yksi näiden toimenpiteiden keskeisistä painopisteistä; kehottaa komiteaa vahvistamaan ja parantamaan tähän mennessä toteutettuja toimenpiteitä ja ennen kaikkea suojelemaan tehokkaasti kaikkia uhreja; kehottaa komiteaa raportoimaan tästä parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle;

33. panee tyytyväisenä merkille komitean ja petostentorjuntaviraston välisen yhteistyön; toteaa, että molemmat toimielimet ovat sopineet vuonna 2016 hallinnollisesta järjestelystä, jossa määrätään petostapauksissa sovellettavasta menettelystä; toteaa lisäksi, että komitean puheenjohtaja ja pääsihteeri tapasivat heinäkuussa 2019 petostentorjuntaviraston pääjohtajan keskinäisten synergioiden parantamiseksi ja entistä tehokkaamman tiedonvaihdon varmistamiseksi;

34. panee merkille, että jäsenten uudet käytännesäännöt, jotka ovat komitean maaliskuussa 2019 voimaan tulleen uuden työjärjestyksen liitteenä, sisältävät ensimmäistä kertaa seuraamuksia jäsenille, jotka ovat osallisina tilanteissa, joissa jäsen ei täytä käytännesääntöjen mukaisia velvoitteitaan; pitää valitettavana, että nämä seuraamukset eivät ole tarpeeksi merkittäviä eivätkä oikeusasiamiehen suositusten mukaisia; muistuttaa, että unionin varojen käyttäminen toimielimen maineen tai Euroopan unionin tuomioistuimelta, jäljempänä ”unionin tuomioistuin”, tai jäsenvaltioiden tuomioistuimilta kielteisen tuomion saaneiden jäsenten puolustamiseen on julkisten varojen väärinkäyttöä, ja muistuttaa, että toimielinten oikeudellisia yksiköitä on käytettävä ainoastaan toimielimen puolustamiseen, ei henkilöiden etujen puolustamiseen; kehottaa komiteaa kiireesti tiukentamaan jäsenten käytännesääntöjä erityisesti lisäämällä siihen entistä tehokkaampia ja varoittavia seuraamuksia; panee merkille, että on perustettu jäsenten toimintaa käsittelevä neuvoa-antava komitea, joka antaa kenelle tahansa jäsenelle tämän pyynnöstä ohjeita käytännesääntöjen määräysten tulkitsemista ja soveltamisesta ja avustaa komitean puheenjohtajaa mahdollisiin toimenpiteisiin ryhtymisessä ja käytännesääntöjen väitetyissä rikkomistapauksissa; suosittelee painokkaasti tarjoamaan kaikille jäsenille häirinnän vastaista koulutusta, kuten Euroopan parlamentissa tarjotaan nykyisen vaalikauden alusta alkaen;

35. muistuttaa, että parlamentin talousarvion valvontavaliokunta pyysi päivittämään säännöllisesti komitean etiikkaa ja nuhteettomuutta koskevia puitteita; panee tyytyväisenä merkille, että vuonna 2018 aloitettiin valmistelut ”Respect@work” -kampanjaa varten, jonka tarkoituksena on edistää kunnioittavaa työympäristöä kaikille, ja toteaa tämän edistävän muun muassa etiikkaa ja nuhteettomuutta koskevien puitteiden tarkistamista vuonna 2019; pyytää komiteaa raportoimaan asiasta seuraavassa vuotuisessa toimintakertomuksessaan;

36. muistuttaa, että komitean oikeudellinen yksikkö heikentyi voimakkaasti neljän vuoden ajan alkaen maaliskuusta 2010, kun sen päällikkö erotettiin välittömästi tehtävistään sen jälkeen, kun tämä oli moittinut silloisen pääsihteerin vakavia väärinkäytöksiä ja laitonta painostusta; muistuttaa myös, että virka oli avoinna kolme ja puoli vuotta, että Euroopan unionin virkamiestuomioistuin antoi komitealle kyseisessä asiassa tuomion (tuomio asiassa F-41/10 RENV Bermejo Garde v Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (3)), että komitean oli maksettava yli 100 000 euroa ja että vasta vuonna 2014 nimitettiin uusi oikeudellisen yksikön päällikkö ja yksikköä vahvistettiin viidellä lakimiehellä;

37. pitää hyvin huolestuttavina viimeaikaisia muutoksia, jotka voivat jälleen heikentää komitean oikeudellista yksikköä, kuten sitä, että yksikkö toimii 1. tammikuuta 2020 alkaen suoraan pääsihteerin alaisuudessa ainoana tällaisena unionin toimielimen oikeudellisena yksikkönä, että se on syyskuusta 2019 alkaen menettänyt pysyvästi viisi lakimiestä, että joitakin henkilöstön jäseniä, myös yksikönpäällikkö, on liitetty liikkuvuusohjelmiin sen sijaan, että heidät olisi katsottu erikoistuneeksi henkilöstöksi kuten muissa toimielimissä, ja että virallisten kuulemisten määrä on laskenut merkittävästi;

38. painottaa, että oikeudellisen yksikön on tärkeää olla vahva ja riippumaton, kun otetaan huomioon, että unionin toimielimillä on niiden perustamisesta lähtien ollut oikeudelliset yksiköt, joiden päätehtäviä ovat oikeudellinen neuvonta sekä edustaminen ja puolustaminen unionin tuomioistuimessa, ja kehottaa siksi komiteaa varmistamaan, että sen oikeudellisen yksikön henkilöstömäärä on riittävä sen tehtävien toteuttamiseen ja että se kykenee toimimaan riippumattomasti; kehottaa komiteaa lakkauttamaan kaikki toimenpiteet, jotka saattavat heikentää oikeudellisen osaston toimien ja tehtävien toteuttamista; muistuttaa komiteaa myös siitä, että oikeudellista yksikköä on tärkeää kuulla komitean päätöksissä, jotta varmistetaan päätösten lainmukaisuus ja vältetään vakavat virheet ja niistä johtuvat pitkät ja rasittavat oikeudelliset menettelyt;

39. pitää kovin valitettavina julkisia syytöksiä, jotka koskevat komitean uuden pääsihteerin palvelukseenottomenettelyä; panee merkille pääsihteerin vastauksissaan parlamentin varainhoitovuotta 2018 koskevassa vastuuvapausmenettelyssä esittämiin kysymyksiin esittämät huomautukset; painottaa, että on tärkeää varmistaa huolellisesti kaikkien komitean työjärjestykseen ja henkilöstösääntöihin perustuvan menettelyn vaiheiden (julkaiseminen, valinta, nimittäminen ja lopullinen päätös) toteuttamisen täysi avoimuus, jotta niitä noudatetaan ja myös jotta vältetään sekä komiteaan että kaikkiin unionin toimielimiin kohdistuva riski maineen kärsimisestä;

40. suhtautuu myönteisesti ponnisteluihin komitean näkyvyyden lisäämiseksi sekä vahvistamalla sen suhteita tiedotusvälineisiin että keskittymällä verkkoviestintään niin kieleen kuin vammaisuuteen liittyvien esteiden poistamiseksi; korostaa sosiaalisen median viestintään liittyvää koulutuspolitiikkaa ja räätälöityjä valmennustilaisuuksia sekä komitean jäsenille että henkilöstölle; panee merkille, että lehdistötiedotteiden määrä väheni hieman vuonna 2018 (noin 60 verrattuna 70:een vuonna 2017) osana strategiaa, jolla pyritään kehittämään verkkotiedotteita (”webstories”), joiden avulla voidaan tiedottaa tarkemmin komitean tärkeimmistä aiheista; pyytää komiteaa raportoimaan kokemuksistaan asiassa;

41. panee merkille, että komitea toteutti monenlaisia viestintätoimia 60-vuotisjuhlansa kunniaksi toukokuussa 2018; pitää myönteisenä, että komitea vastaanotti 9 419 vierailijaa vuonna 2018 (verrattuna 7 820 vierailijaan vuonna 2017) ja että perinteinen avointen ovien päivä 5. toukokuuta houkutteli noin 2 888 vierailijaa lisää (verrattuna 2 700 vierailijaan vuonna 2017); toteaa, että suoratoistona lähetettävät komitean täysistunnot tavoittivat mahdollisesti kolmesta kahdeksaan miljoonaa ihmistä; panee merkille, että yleinen verkkovuorovaikutus, kuten uudelleentviittaukset, ”tykkäykset” ja vastaukset, on lisääntynyt ja mainintoja on 680–1 840 täysistuntoa kohden;

42. panee merkille, että käännösten ulkoistamiseen tarkoitetut määrärahat kasvoivat (20,2 prosenttia vuonna 2018 – eli hieman yli 20 prosentin tavoitteen – verrattuna 17,1 prosenttiin vuonna 2017 ja 16,61 prosenttiin vuonna 2016), kun parlamentin kanssa allekirjoitettiin yhteistyösopimus, jonka johdosta käännösosaston henkilöstö väheni; panee lisäksi merkille, että ulkoistettujen käännösten kokonaiskustannukset vuonna 2018 olivat 4 417 613 euroa verrattuna 7 208 710 euroon, joka olisi ollut sisäisten käännösten kokonaiskustannusten määrä;

43. kehottaa komiteaa jatkamaan toteuttamiaan käännöstoimen rationalisointitoimenpiteitä;

44. panee merkille, että vuonna 2014 tehdyn talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja Euroopan parlamentin välisen hallinnollista yhteistyötä koskevan sopimuksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 2019; toteaa, että uusia neuvotteluja vuoden 2014 sopimuksesta tai sen laajentamisesta ei ole käyty; katsoo, että vuoden 2014 sopimus oli komitean ja alueiden komitean (jäljempänä ”komiteat”) kannalta hyvin epäedullinen, koska sillä siirrettiin Euroopan parlamenttiin 60 kääntäjää (joista 36 komiteasta) ja vastavuoroisesti komiteat saivat ainoastaan oikeuden käyttää Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun palveluja; panee huolestuneena merkille, että tämän vuoksi komiteoiden oli palkattava sopimussuhteista henkilöstöä ja ulkoistettava käännöspalvelut; panee huolestuneena merkille, että kompensoidakseen kääntäjien vähenemistä Euroopan parlamentti antoi komiteoille lisävaroja (1 200 000 euroa vuodesta 2015 vuoteen 2016) käännöspalvelujen ulkoistamiseen ja että määrä voidaan osoittaa uudelleen muille toimintapolitiikan aloille, jos sitä ei käytetä kokonaisuudessaan ulkoistettuihin käännöspalveluihin (komitea käytti tätä siirtomahdollisuutta viimeisten kolmen vuoden aikana); katsoo, että tilanne ei ole yleisesti varovaisen ja moitteettoman varainhoidon kriteerien mukainen ja että sitä olisi tarkasteltava uudelleen, jos sopimusta jatketaan tai neuvotellaan uudesta sopimuksesta; katsoo, että poliittisesta näkökulmasta tarkasteltuna sopimusta on päivitettävä vastaamaan nykyisiin haasteisiin, kuten uuteen monivuotiseen rahoituskehykseen tai koheesiopolitiikan uusiin sääntöihin; antaa tunnustusta komitean hyvälle yhteistyölle kansalaisten osallistumisen edistämisessä Euroopan parlamentin vuoden 2019 vaaleissa;

45. antaa tunnustusta komitean vuonna 2016 teettämän psykososiaalisia riskejä työssä käsitelleen henkilöstötutkimuksen usealle aloitteelle, kuten johtajille tarkoitetut seminaarit, joissa käsitellään poissaolojen hallintaa, konfliktinhallintaa ja huonojen suoritusten käsittelyä; suhtautuu myönteisesti myös uusien kollegojen mentorointijärjestelmään ja toimiin, joilla lisätään henkilöstön hyvinvointia ja sitoutumista; panee merkille, että henkilöstön poissaoloaste näytti saavuttaneen huippunsa vuonna 2017 (5,5 prosenttia) ja että se laski hieman 5,35 prosenttiin vuonna 2018 (4 prosenttia vuonna 2015); panee kuitenkin huolestuneena merkille komitean yksikönpäälliköiden pitkien sairauslomien lisääntymisen; kehottaa komiteaa raportoimaan kaikista saavutuksista henkilöstön poissaolojen vähentämiseksi;

46. on tyytyväinen jatkuvaan edistymiseen komitean johdon maantieteellisen tasapainon saavuttamisessa, erityisesti unioniin vuonna 2004 tai sen jälkeen liittyneiden jäsenvaltioiden osalta; panee sukupuolten tasapuolisen edustuksen osalta merkille, että komiteassa on nyt enemmän naisjohtajia kuin miesjohtajia (52 prosenttia vuonna 2018, 41,4 prosenttia vuonna 2017 ja 37,5 prosenttia vuonna 2016); panee merkille, että osa-aikatyötä vuonna 2018 pyytäneistä työntekijöistä 80 prosenttia oli naisia, vaikka miehillä ja naisilla on samat oikeudet; pitää myönteisenä, että komitea tiedottaa säännöllisesti käytettävissä olevista työskentelymalleista;

47. on tyytyväinen komitean pyrkimyksiin kehittää moninaisempaa ja osallistavampaa työympäristöä ja -kulttuuria, kun se on toteuttanut toimia vammaisten henkilöiden hyväksi, kuten tehnyt intranetistä ja verkkosivustostaan sähköisesti esteettömän näkövammaisille, julkaissut uusille vammaisille työntekijöille oppaan ”AccessAble Brussels”, joka sisältää kaikki tarvittavat tiedot Brysseliin asettumisesta, sekä isännöinyt kokonaan vammaisasioihin keskittynyttä Inter COPEC -konferenssia;

48. muistuttaa tarpeesta laatia pitkän aikavälin henkilöstöhallinnon toimintakehys, jolla edistetään työ- ja yksityiselämän tasapainoa, elinikäistä ohjausta ja urakehitystä, sukupuolten tasapuolista edustusta, etätyötä, syrjimättömyyttä, maantieteellistä tasapainoa sekä vammaisten henkilöiden palvelukseenottoa ja integrointia;

49. toteaa, että komiteat ovat vahvistaneet hallinnollista yhteistyötä koskevan sopimuksen avulla lukuisia yhteistyömenettelyjä yksiköidensä välille sekä luoneet ja järjestäneet yhteisiä palveluja, joissa komiteoiden henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit on yhdistetty (eli käännös- ja logistiikkapalvelut); pitää myönteisenä, että komiteoiden sisäinen tarkastus tekee tiivistä yhteistyötä yhteistyösopimuksen määräysten mukaisten yhteispalvelujen alalla; kehottaa komiteaa jatkamaan hallinnollista yhteistyötä koskevaa sopimusta alueiden komitean kanssa myös vuoden 2019 jälkeen;

50. suhtautuu myönteisesti 11,8 miljoonan euron vuotuisiin säästöihin infrastruktuurin osalta ja 0,72 miljoonan euron säästöihin vuokran, kunnossapidon, kulutushyödykkeiden ja henkilöstön osalta, koska komiteat jakavat resursseja näillä aloilla; pitää myönteisenä myös sitä, että komiteoiden välisestä yhteistyöstä koituvat vuotuiset talousarviosäästöt tietotekniikan alalla ovat noin 5 miljoonaa euroa; panee merkille, että toinen esimerkki parlamentin kanssa tehtävän yhteistyön aikaansaamasta selkeästä synergiasta, joka tuo henkilöstökustannuksiin 3,3 miljoonan euron säästöt (vuoden 2016 palkkataso), on se, että komiteat käyttävät Euroopan parlamentin tutkimuspalvelua (36 komitean virkaa siirrettiin tätä tarkoitusta varten parlamentin tutkimuspalveluun);

51. kehottaa komiteaa analysoimaan tilannetta tarkemmin, jotta voidaan määrittää uusia aloja, joilla talous- ja sosiaalikomitealla voisi olla yhteiset palvelut alueiden komitean kanssa; korostaa, että tällainen toimielinten välinen yhteistyö voi vähentää merkittävästi komitean kokonaismenoja; kehottaa komiteaa tiedottamaan talousarvion valvontavaliokunnalle kaikista saavutetuista tuloksista;

52. toteaa, että komiteoiden vuonna 2016 allekirjoittamalla yhteistyösopimuksella luotiin vankka oikeudellinen kehys pitkäaikaiselle, tehokkaalle ja vaikuttavalle yhteistyölle ja että sopimus osoittaa myös, että komiteat toimivat kumppaneina kunnioittaen toistensa valtuuksia ja etuoikeuksia; toteaa, että sopimuksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 2019 ja että sitä on päätetty jatkaa vuodella samalla kun uudesta sopimuksesta neuvotellaan; kehottaa molempia komiteoita pyrkimään uuden sopimuksen tekemiseen mahdollisimman pian lisäsynergioiden ja -säästöjen mahdollistamiseksi;

53. muistuttaa, että komiteat käyttivät jälleen kerran kokonaistalousarviostaan alle kolme prosenttia tietotekniikkaan ja että tietotekniikkahankkeiden ja -laitteiden rahoitus on ollut useiden vuosien ajan rakenteellisesti liian vähäistä; panee huolestuneena merkille, että korjatakseen tietotekniikkahankkeiden ja -laitteiden vajetta komiteat käyttävät edelleen keräilysiirtoja vuoden lopussa tietotekniikkahankkeiden rahoittamiseen; kehottaa molempia komiteoita panemaan mahdollisimman pian täytäntöön uuden digitaalistrategian ja monivuotisen tietotekniikkamenosuunnitelman;

54. panee merkille, että komiteoiden ja komission välinen sopimus komission VMA-rakennuksen vaihtamisesta komiteoiden BEL68/TRE 74 -rakennuksiin allekirjoitettiin 28. elokuuta 2019; panee merkille, että vaihto toteutuu 16. syyskuuta 2022; panee huolestuneena merkille, että komiteoiden kiinteistöpolitiikassa esitetty keskeinen tavoite on rakennusten maantieteellinen keskittyminen; panee huolestuneena merkille, että vaihto johtaa siihen, että komiteat menettävät 10 440 neliömetriä toimistotilaa, ja näin ollen siihen, että vaihdon jälkeen on löydettävä lisätoimistoja, joihin voidaan sijoittaa noin 200 työntekijää, eikä tätä voida kokonaisuudessaan kompensoida lyhyellä aikavälillä vaihtoehtoisilla toimenpiteillä, kuten tiiviimmällä tilankäytöllä muissa rakennuksissa ja lisäämällä etätyöskentelyä, vaan vähennys on korvattava hankkimalla lähistöltä toinen rakennus; toteaa, että myös VMA-rakennuksen kunnostaminen on tarpeen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä; pelkää vaikutuksia, joita sopimuksella tulee olemaan sekä komitean rahoitukseen että asianomaisen henkilöstön hyvinvointiin; pitää valitettavana, että näin merkittävässä ja komitealle tärkeässä asiassa ei ole kuultu oikeudellista yksikköä;

55. panee merkille, että komiteat ovat äskettäin perustaneet yhteisen työryhmän, joka laatii lisäanalyysejä asianmukaisten ratkaisujen löytämiseksi; toteaa, että tarvitaan myös työryhmä, joka tarkastelee uusia työtapoja; painottaa, että henkilöstön hyvinvointi, työtavat ja työtilat eivät saa kärsiä rakennusten vaihdon aiheuttamien puutteiden seurauksena; pitää myönteisenä, että hallinto pitää kaikki sidosryhmät ajan tasalla henkilöstökokousten avulla ja asianomaisten yksiköiden johdon kautta ja aikoo ottaa huomioon esitetyt huolenaiheet ja ehdotukset; muistuttaa, että henkilöstön jäseniä olisi kuultava asiassa ja että heidän mielipiteensä olisi otettava huomioon; kehottaa komiteoita tiedottamaan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle ja budjettivaliokunnalle kaikista saavutetuista tuloksista;

56. ilmaisee syvän huolensa siitä, että VMA-rakennuksessa on todettu asbestia kriittisissä paikoissa, myös pysäköintitiloissa; pitää hyvin valitettavana sitä, että erikoistuneen ulkoisen toimeksisaajan toteuttama tarkastus toteutettiin syyskuussa 2019 vasta kuukauden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta komission kanssa; pitää valitettavana sitä, että sopimus allekirjoitettiin tiedottamatta kaikille sidosryhmille oikea-aikaisesti VMA-rakennuksessa mahdollisesti olevasta asbestista; pitää valitettavana myös sitä, että jäsenille ja henkilöstölle ei ole tiedotettu asiasta, ja kehottaa komiteaa korjaamaan tilanteen asianmukaisesti ja tehokkaasti;

57. panee merkille, että komiteat saivat syyskuussa 2019 VMA-rakennusta koskevan todistuksen, jonka mukaan rakennuksesta ei tavanomaisessa käytössä aiheudu asbestiin liittyviä riskejä, vaikka se sisältää asbestia; on syvästi huolissaan asian kehityksestä tulevaisuudessa ottaen huomioon, että rakennuksen seuraava käyttö ei ole tavanomaista käyttöä vaan rakennustoimintaa;

58. kehottaa komiteoita soveltamaan täydellistä ja proaktiivista avoimuutta ja tiedottamista tilanteen hallinnasta ennen ja jälkeen VMA-rakennuksen varsinaisen käyttöönoton ja välttämään samalla pelottelua, ottaen huomioon, että pitkäaikaisen ja turvattoman asbestille altistumisen vaikutukset ihmisen terveydelle on hyvin dokumentoitu ja aiheuttavat aina huolta ja pelkoa väestössä yleisesti;

59. on huolissaan siitä, että 19,56 prosenttia (2 835) maksuista, joiden maksuaika oli 30 päivää, viivästyi (maksujen keskimääräinen viivästysaika oli 46,12 päivää); kehottaa komiteaa tehostamaan pyrkimyksiään noudattaa varainhoitoasetuksessa vahvistettuja maksumääräaikoja;

60. on tyytyväinen siihen, että käyttämättömien tulkkauspalvelujen osuus on vähentynyt viime vuosina (2,61 prosenttia vuonna 2018, 3,6 prosenttia vuonna 2017 ja 4,38 prosenttia vuonna 2016); panee merkille vuoden 2018 aikana toteutetut toimenpiteet ja kannustaa komiteaa säilyttämään myönteisen suuntauksensa tulkkauspalvelujen peruutusten vähentämisessä;

61. arvostaa komitean aikomusta parantaa edelleen avoimuutta ja helpottaa tutustumista komitean asiakirjoihin Luxemburgissa 25. syyskuuta 2018 pidetyn avoimuutta käsitelleen toimielinten välisen kokouksen pohjalta; panee merkille, että komitea on käynnistänyt unionin muiden toimielinten ja elinten parhaiden käytäntöjen hyödyntämistä koskevan hankkeen, jonka tuloksena vuonna 2019 käynnistetään toimintasuunnitelma, joka kattaa muun muassa työjärjestykseen, jäsenten käytännesääntöihin, avoimuusrekisterien luomiseen ja asiakirjojen saatavuuteen liittyviä asioita;

62. panee merkille, että oikeusasiamies antoi kesäkuussa 2017 suosituksen, joka koski komitean väitettyä laiminlyöntiä varmistaa, että jäsen ilmoittaa kaikki asiaankuuluvat sidonnaisuudet, minkä seurauksena Euroopan talous- ja sosiaalikomitea muutti työjärjestystään siten, että siinä otetaan huomioon Euroopan oikeusasiamiehen pyytämät muutokset, ja muutettu työjärjestys tuli voimaan 15. maaliskuuta 2019; panee merkille, että vuonna 2018 Euroopan oikeusasiamies tutki erästä valintamenettelyä koskenutta kantelua ja tuli siihen johtopäätökseen, ettei asiaan liity hallinnollista epäkohtaa;

63. panee merkille, että komitean puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset ovat saatavilla komitean jäsenten internetsivuilla; toteaa, että muutetun työjärjestyksen mukaan jäsenten on nimityksensä yhteydessä laadittava ilmoitus kaikista taloudellisista tai muista sidonnaisuuksistaan, joilla voi olla vaikutusta heidän työskentelyynsä komiteassa; panee merkille, että nämä ilmoitukset myös julkaistaan komitean verkkosivustolla; toteaa, että jäsenten on vahvistettava erikseen sisällön paikansapitävyys vähintään kerran vuodessa ja oikaistava sitä heti, kun heidän tilanteensa muuttuu;

64. panee merkille, että jäsenten ei tarvitse ilmoittaa sen organisaation tai yrityksen osoitetta, josta he saavat korvauksen; panee kuitenkin merkille, että jäsenten on toimikautensa alkaessa ja vaihtuessa täytettävä ja allekirjoitettava ilmoitus sidonnaisuuksista; panee merkille, että 25 jäsentä on ilmoittanut hallinnolle rekisteröidyn osoitteen Belgiassa;

65. panee merkille, ettei komitea aio muuttaa järjestelmää, jossa vaaditaan yksi allekirjoitus jäsenten läsnäolon vahvistamiseksi kokouksissa, järjestelmäksi, jossa vaaditaan kaksi allekirjoitusta, yksi kokouksen alussa ja yksi kokouksen lopussa; pyytää komiteaa tutkimaan edelleen työskentelymenetelmiensä parantamiseksi parlamentin ja muiden unionin toimielinten ja elinten käytäntöjä ja kokemuksia läsnäolon ilmoittamisesta ja vertailemaan parhaita käytäntöjä; pyytää komiteaa raportoimaan kaikista saavutuksista seuraavassa vuotuisessa toimintakertomuksessaan;

66. panee merkille komitean toimet, jotka liittyvät oikeusasiamiehen päätökseen asiassa 1306/2014/OV eturistiriitojen hallintaa työssä koskevien suuntaviivojen laatimisesta ohjauksen antamiseksi tapauksissa, joissa henkilöstön yhteen aiheeseen liittyvät jäsenten tehtävät ovat päällekkäisiä, mikä koskee erityisesti henkilöstön edustustoimintaa;

67. pitää myönteisenä komitean pyöröovi-ilmiötä koskevaa politiikkaa, johon kuuluu komitean entisten korkeiden virkamiesten ulkoisten toimien seuranta; panee merkille, että komitea julkaisee asiaa koskevan kertomuksen vuosittain;

68. panee merkille, että komitea perusti vuonna 2017 ryhmän seuraamaan tilannetta Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamista koskeneen päätöksen johdosta ja arvioimaan komitean reaktioiden tai kantojen mahdollista tarvetta; panee merkille, että sillä oletuksella, että Yhdistyneen kuningaskunnan ero unionista toteutuu, vuoden 2019 talousarviosta vähennettiin yhteensä 318 600 euroa ja vuoden 2020 talousarviosta vähennettiin 173 062 euroa, jotta voitiin ottaa huomioon ”ilmeiset muutokset” jäsenten matkakuluissa ja jäsenten tietoteknisten laitteiden yhteisrahoituksessa;

69. muistuttaa, että vastuuvapausmenettelyä on virtaviivaistettava, nopeutettava ja parannettava; ehdottaa tässä yhteydessä, että vuotuisen toimintakertomuksen toimittamisen määräajaksi asetetaan tilivuotta seuraavan vuoden 31. maaliskuuta; pitää valitettavana, että määräaikaa ei noudatettu vuoden 2018 vuotuisen toimintakertomuksen osalta, kuten vuoden 2017 vastuuvapautta koskevassa parlamentin päätöslauselmassa pyydettiin; pitää myönteisenä, että komitea on valmis noudattamaan tätä parasta käytäntöä, jolloin vastuuvapauden myöntävälle elimelle jäisi enemmän aikaa vastuuvapausmenettelyn syvällisemmälle ja paremmalle toteuttamiselle;

70. panee merkille, että komitean tulevaisuutta käsittelevä toinen väliaikainen ryhmä, joka keskittyy komitean sisäisten elinten järkeistämiseen, esitteli seurantakertomuksensa vuoden 2017 lopussa; panee merkille, että komitean työvaliokunta päätti tammikuussa 2018 vähentää moniin komitean sisäisiin elimiin kuuluvien jäsenten määrää ja rajoittaa vuosittain pidettävien kokousten määrää; panee merkille, että työvaliokunta päätti kohdentaa uudelleen joidenkin komitearakenteiden vastuualueita; pyytää komiteaa selventämään parlamentille tämän uudistuksen säästöjä, jotta parannettaisiin avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta;

71. on tyytyväinen komitean pyrkimyksiin edistää kiertotaloutta lausunnoillaan ja yhteistyössä komission kanssa Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumilla keräämällä aloitteita ja parhaita käytäntöjä;

72. kannattaa komitean pyrkimyksiä ympäristöjalanjälkensä pienentämiseksi; panee tyytyväisenä merkille hienoisen laskun sähkönkulutuksessa (3 prosenttia), paperin kulutuksessa (17 prosenttia) sekä toimistojen jätteiden synnyssä (3 prosenttia); panee kuitenkin merkille, että kaasun (5 prosenttia) ja veden (17 prosenttia) kulutus on kasvanut uuden kaasulämmityksen asentamisen sekä rakennustöiden aikaisten vesivuotojen vuoksi;

73. korostaa kaikkea viime vuosina tehtyä työtä sellaisilla aloilla kuin tulosbudjetointi, eettiset toimintapuitteet kaikkine niihin liittyvine sääntöineen ja menettelyineen, tehostetut viestintätoimet ja lisääntyneet toimenpiteet avoimuuden lisäämiseksi; panee tyytyväisenä merkille toimielinten välisten yksikön tason sopimusten ja yhteistyösopimusten merkittävän määrän; korostaa unionin toimielinten ja elinten välisen yhteistyön ja kokemustenvaihdon merkitystä; kehottaa komiteaa analysoimaan mahdollisuutta virallistaa verkostoitumistoimia eri aloilla parhaiden käytäntöjen jakamiseksi ja yhteisten ratkaisujen kehittämiseksi.

74. painottaa komitean ja parlamentin välisen poliittisen vuoropuhelun merkitystä sen varmistamiseksi, että komitea osallistuu merkittävällä tavalla parlamentin työskentelyyn; toistaa tässä yhteydessä kehotuksensa pyrkiä edelleen kaikin tavoin vahvistamaan kahden toimielimen välistä poliittista yhteistyötä.

(1) EUVL L 249, 27.9.2019, s. 118.

(2) EUVL L 248, 3.10.2018, s. 134.

(3) Virkamiestuomioistuimen tuomio (ensimmäinen jaosto) 2 päivänä kesäkuuta 2016, Bermejo Garde vastaan Euroopan unionin talous- ja sosiaalikomitea, F-41/10 RENV, ECLI:EU:F:2016:123.