Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui merkittävästi eli 93,9 prosenttiin vuonna 2017, mutta kasvoi 100,6 prosenttiin vuonna 2018. Kasvu johtui pääasiassa valtion joukkolainojen liikkeeseenlaskusta (3,2 miljardia euroa, yli 15 % suhteessa BKT:hen), jolla rahoitettiin kertaluonteinen valtiontuki Cyprus Cooperative Bank (CCB) -pankin myyntiä ja hallittua likvidaatiota varten.

Velkasuhde supistui vuosien 2018 ja 2019 välillä merkittävästi eli 100,6 prosentista 95,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Velan supistuminen johtui reilusta julkisen talouden ylijäämästä sekä nimellisen BKT:n kasvusta. Velkaa lisäävät velkakannan korjauserät kompensoivat sitä osittain vuonna 2019 (+0,4 % suhteessa BKT:hen), mikä oli osoitus valtion suuremmista käteisvarannoista.

Ilmoitetut tiedot osoittavat, ettei Kypros noudattanut velan supistamiselle asetettua vertailuarvoa vuonna 2019 (ks. taulukko 1), sillä ero vertailuarvoon on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Analyysi viittaa näin ollen siihen, että vuoden 2019 toteutumatietojen perusteella velkakriteeriä ei lähtökohtaisesti noudateta.

4. Merkitykselliset tekijät

Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio ei täytä jommankumman tai kummankaan arviointiperusteen mukaisia vaatimuksia, komissio laatii asiasta kertomuksen. Kertomuksessa on otettava ”huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”.

Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”.

Jos velkakriteerin ylittyminen on ilmeistä, merkityksellisten tekijöiden analysointi on erityisen perusteltua, koska tekijät, joihin hallitus ei voi vaikuttaa, vaikuttavat enemmän velan kuin alijäämän kehitykseen. Tämä tunnustetaan asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa, jossa säädetään, että kun arvioidaan velkakriteerin noudattamista, merkitykselliset tekijät otetaan huomioon riippumatta raja-arvon ylittymisen suuruudesta. Arvioitaessa velkakriteerin noudattamista on tarkasteltava ainakin seuraavia kolmea keskeistä näkökohtaa, koska ne vaikuttavat velan kehitykseen ja kestävyyteen: i) keskipitkän aikavälin tavoitteen tai siihen tähtäävän sopeuttamisuran noudattaminen, ii) rakenneuudistusten toteuttaminen ja iii) vallitseva taloustilanne.

Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä – alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista – täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Kyproksen osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen. Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus. Pandemia vaikuttaa erittäin merkittävästi julkisen talouden tilanteeseen ja johtaa erittäin epävarmoihin näkymiin. Pandemia on johtanut myös yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseen.

4.1. Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla Euroopan unionissa. Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset toteuttavat ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi. Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä, jotta voidaan lisätä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteettia ja tarjota apua niille ihmisille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee. Lisäksi on otettu käyttöön merkittäviä maksuvalmiustukitoimenpiteitä ja muita takauksia. Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan. Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.

4.2. Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne, rakenneuudistukset mukaan lukien

Vuodesta 2016 alkaen reaalisen BKT:n kasvu on kulutuksen tukemana ylittänyt potentiaalin yhä enemmän. Myös nimelliskasvu on ollut erittäin vahvaa vuodesta 2016 alkaen. Tästä syystä makrotalouden olosuhteita ei voida pitää lieventävänä tekijänä, kun pohditaan, miksi Kypros ei ole edistynyt riittävästi kohti velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamista vuonna 2019.

Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan BKT supistuu covid-19-pandemian seurauksena lähes 7½ prosenttia vuonna 2020. Tämä johtuu matkustusrajoitusten ja sulkutoimien aiheuttamista taloudellisen toiminnan häiriöistä sekä palvelujen, erityisesti matkailun, ulkoisen kysynnän odotetusta merkittävästä vähenemisestä. Makrotalouden näkymille on ominaista huomattava epävarmuus, joka liittyy pandemian kestoon ja sen taloudellisiin vaikutuksiin. Tämä on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Kypros alijäämäkriteeriä vuonna 2020.

Komissio arvioi vuoden 2020 maaraportissa, että Kypros oli edistynyt vuoden 2019 maakohtaisten suositusten noudattamisessa kaiken kaikkiaan vain vähän. Kypros on edistynyt jonkin verran erityisesti valtionyhtiöiden hallinnon parantamisessa, järjestämättömien lainojen vähenemisen edistämisessä, julkisten työvoimapalvelujen tehostamisessa ja nuorten tavoittamisessa, tutkimus- ja kehittämistoiminnan parantamisessa, pk-yritysten rahoituksen saannin helpottamisessa ja kansallisen sairausvakuutusjärjestelmän uudistuksen ensimmäisen vaiheen toteuttamisessa. Edistyminen on ollut vain vähäistä i) julkis- ja paikallishallinnon uudistamisessa, ii) investointeihin liittyvien talouspoliittisten toimien keskittämisessä kestävään liikenteeseen, jäte- ja vesihuoltoon, digitalisointiin ja digitaitoihin, iii) oikeusjärjestelmän ja maksukurin tehostamisessa ja iv) luotettavan järjestelmän luomisessa kiinteän omaisuuden oikeuksien myöntämistä ja siirtämistä varten. Yksityistämishankkeiden toteuttamisessa ei ole edistytty.

4.3. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema, julkiset investoinnit mukaan lukien

Julkisen talouden rahoitusasema koheni vuosien 2018 ja 2019 välillä 3,7 prosentin alijäämästä 1,7 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen vuosien 2018 ja 2019 välillä johtuu pääasiassa vuoden 2018 alijäämän väliaikaisesta luonteesta, sillä sen taustalla oli kertaluonteinen valtiontuki pankkisektorille vuonna 2018 (7,4 % suhteessa BKT:hen). Julkiset investoinnit ovat vähentyneet vuosien 2018 ja 2019 välillä 5,7 prosentista 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä johtuu CCB:n rahoitustukitoimenpiteiden kertaluonteisesta vaikutuksesta julkisiin investointeihin vuonna 2018.

Toteutumatietojen ja komission ennusteen perusteella Kyproksen rakenteellinen rahoitusasema oli 0,1 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2019, joten Kypros noudatti rakenteellisen rahoitusaseman tasapainoa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2019. Ennaltaehkäisevän osion vaatimusten noudattaminen on lieventävä tekijä arvioitaessa, onko jäsenvaltio lähtökohtaisesti jättänyt noudattamatta velkakriteeriä vuonna 2019.

Vuoden 2020 vakausohjelmassa annetaan tietoja hallituksen pandemian torjumiseksi toteuttamien alijäämää kasvattavien toimenpiteiden odotetusta väliaikaisesta vaikutuksesta julkiseen talouteen (arviolta 4,4 % suhteessa BKT:hen). Julkisen talouden keskipitkän aikavälin näkymille on ominaista poikkeuksellinen epävarmuus sekä pandemian keston että sen taloudellisten vaikutusten suhteen.

4.4. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin velka-asema