EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 22.6.2018 COM(2018) 485 final 2018/0259(NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämän ehdotuksen tarkoituksena on yhdenmukaistaa Euroopan kehitysrahastoon, jäljempänä ’EKR’, sovellettavat varainhoitosäännöt Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien varainhoitosääntöjen kanssa. Yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annettu neuvoston asetus (EU) 2015/323, jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetus’, on laadittu siten, että sen perustana ovat viittaukset unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaan varainhoitoasetukseen, jonka säännöksistä joitakin on jätetty pois tai täydennetty EKR:n erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. Koska unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012, jäljempänä ’yleinen varainhoitoasetus’, on äskettäin tarkistettu, myös yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetusta on tarpeen mukauttaa. Mukauttaminen on ainoa keino, jolla yleisen varainhoitoasetuksen tarkistamisella aikaan saadun yksinkertaistamisen hyödyt voidaan laajentaa koskemaan myös EKR:ää muun muassa seuraavien tarkistusten osalta: –tarkastusten ja arviointien vastavuoroinen hyödyntäminen –pilareihin perustuvan arvioinnin laajempi käyttö –yksi säännöstö tukikelpoisia elimiä varten välillisessä hallinnoinnissa –uudet poissulkemisperusteet –hyvään verohallintoon liittyvää yhteistyötä koskevien perusperiaatteiden laajentaminen koskemaan kaikkia välillisesti hallinnoituja varoja (yhteistyöhaluttomat lainkäyttöalueet). Koska yleiseen varainhoitoasetukseen ehdotetut muutokset ovat merkittäviä, ne tehdään antamalla uusi säädös, jolla kumotaan asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012. Tässä ehdotuksessa on noudatettu samaa lähestymistapaa: koska muutokset ovat merkittäviä, oikeudellisen selkeyden ja luettavuuden varmistamiseksi ehdotetaan, että annetaan uusi säädös. Tässä ehdotettu yhdenmukaistaminen koskee ainoastaan nykyistä yhdettätoista EKR:ää, jonka voimassaolo päättyy vuonna 2020. Tämä ehdotus ei näin ollen liity vuodet 2021–2027 kattavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytäviin keskusteluihin. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tämän ehdotuksen päätavoitteena on tehdä EKR:n varainhoitoasetuksesta mahdollisimman yhdenmukainen yleisen varainhoitoasetuksen kanssa, jota sovelletaan myös muihin ulkopolitiikan välineisiin. Koska yhdennentoista EKR:n voimassaolo kuitenkin päättyy joulukuussa 2020, tiettyjä yleisen varainhoitoasetuksen säännöksiä, jotka tulevat voimaan vasta vuodet 2021–2027 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen myötä, ei ole otettu sovellettaviksi yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksessa. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ei sovelleta. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen oikeusperustana on yhdettätoista EKR:ää koskevan sisäisen sopimuksen 10 artiklan 2 kohta. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Yhdennentoista EKR:n varainhoitosäännösten hyväksyminen kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. •Suhteellisuusperiaate Tässä ehdotuksessa keskitytään yhdenmukaistamiseen ja yksinkertaistamiseen. Muutoksia tehdään vain siltä osin kuin on tarpeen, jotta yleisen varainhoitoasetuksen tarkistamisella aikaan saatua yksinkertaistamista voidaan hyödyntää täysimääräisesti käytännössä siten, että samalla otetaan huomioon yhdennentoista EKR:n erityispiirteet. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Sidosryhmien kuuleminen Ehdotuksessa on otettu huomioon tulokset vuonna 2016 järjestetystä julkisesta kuulemisesta, joka edelsi komission 14. syyskuuta 2016 yleisestä varainhoitoasetuksesta esittämää ehdotusta COM(2016) 605 final. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Ei sovelleta. •Vaikutustenarviointi Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen tarkistamisesta ei ole tehty vaikutustenarviointia. Ehdotetut muutokset vastaavat yleisen varainhoitoasetuksen tarkistamisella aikaan saatua yksinkertaistamista. Lisäksi yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksella on vain vähän taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia vaikutuksia, koska siinä annetaan yleiset säännöt yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanemiseksi. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Ehdotus ei kuulu sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan ohjelmaan. •Perusoikeudet Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksiin. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia. EKR ei sisälly EU:n talousarvioon, ja sen määrärahat määräytyvät sisäisen sopimuksen mukaisesti. Vaikka EKR:n varat käytetään yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti, kyseisen asetuksen hyväksymisellä ei ole rahoitusvaikutuksia. 5.EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Kuten edellä todettiin, tämän ehdotuksen päätavoitteena on tehdä EKR:n varainhoitoasetuksesta mahdollisimman pitkälti yhdenmukainen yleisen varainhoitoasetuksen kanssa. Tämä tavoite saavutetaan viittaamalla suoraan yleiseen varainhoitoasetukseen. Näiden viittausten osalta on otettava huomioon seuraavat seikat:

–Ehdotetun asetuksen 2 artiklan 2 kohdasta seuraa, että säännöksiä, joissa annetaan komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä SEUT-sopimuksen 290 artiklan nojalla, ei sovelleta. –Eräitä yleisen varainhoitoasetuksen säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin; tällöin sovellettaviksi tulevia säännöksiä on luettava ja sovellettava pikemminkin osana EKR:n muodostamaa laajempaa tarkoituksenmukaista kokonaisuutta kuin kirjaimellisesti. Jos sovellettavat yleisen varainhoitoasetuksen säännökset sisältävät sisäisiä viittauksia, näiden viittausten kohteena olevat säännökset tulevat sovellettaviksi ainoastaan silloin, kun yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksessa säädetään niiden soveltamisesta. Tämä tarkoittaa, että EKR:ään sovellettavista yleisen varainhoitoasetuksen säännöksistä säädetään yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksessa aina nimenomaisesti. Ehdotetussa asetuksessa noudatetaan mahdollisimman pitkälti yleisen varainhoitoasetuksen rakennetta. Se on jaettu seuraaviin kolmeen osaan: ”Keskeiset säännökset”, ”Investointikehys” ja ”Siirtymä- ja loppusäännökset”. Ehdotetun asetuksen johdanto-osan kappaleissa käsitellään tarkemmin sitä, missä määrin säännöksiä yhdenmukaistetaan yleisen varainhoitoasetuksen kanssa. Ensimmäinen osa ”Keskeiset säännökset” on jaettu 11 osastoon, jotka ovat ”Kohde, soveltamisala ja yleiset säännökset”, ”Varainhoidossa sovellettavat periaatteet”, ”Yhdennentoista EKR:n varat ja niiden toteutus”, ”Taloushallinnon toimijat”, ”Tulotapahtumat”, ”Menotapahtumat”, ”Muut täytäntöönpanosäännökset”, ”Rahoitusvälineet”, ”Tilinpäätös ja muu taloudellinen raportointi” ja ”Ulkoinen tarkastus ja vastuuvapaus”. Ehdotetun asetuksen itsenäisessä tekstissä on pääasiassa kahdentyyppisiä osia. Osa tekstistä on sisällön osalta yhdenmukaistettu yleisen varainhoitoasetuksen kanssa, mutta täydentävää tekstiä on tarvittu terminologisten erojen vuoksi tai sen vuoksi, että säännöksiin on EKR:n ominaispiirteiden vuoksi tarpeen tehdä vähäisiä mukautuksia. Tällaisia tekstiosuuksia on esimerkiksi rahoitusvälineitä koskevassa osastossa VIII. Muut itsenäiset tekstiosuudet koskevat pelkästään EKR:ää. Tällaisia tekstiosuuksia on esimerkiksi tulotapahtumia koskevassa osastossa VI, joka on tässä tarkistuksessa säilytetty pitkälti ennallaan. Toinen osa, joka koskee EIP:n hallinnoimaa investointikehystä, liittyy pelkästään EKR:ään, ja se on tässä tarkistuksessa säilytetty pitkälti ennallaan. Kuten edellä on todettu, yhdennentoista EKR:n voimassaolo päättyy joulukuussa 2020, joten tiettyjä yleisen varainhoitoasetuksen säännöksiä, jotka tulevat voimaan vasta vuodet 2021–2027 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen myötä, ei ole otettu sovellettaviksi yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksessa. Ehdotetussa asetuksessa ei esimerkiksi ole otettu sovellettaviksi yhteiseen vararahastoon liittyviä säännöksiä (yleisen varainhoitoasetuksen X osasto). 2018/0259 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä allekirjoitetun kumppanuussopimuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille, jäljempänä ’sisäinen sopimus’, ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon, ottaa huomioon Euroopan investointipankin lausunnon sitä koskevista säännöksistä,

noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä, sekä katsoo seuraavaa: (1)Yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston, jäljempänä ’yhdestoista EKR’, rahoituksen toteuttamiseen on tähän asti sovellettu neuvoston asetuksessa (EU) 2015/323 annettuja yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat varainhoidossa sovellettavia periaatteita; yhdennentoista EKR:n varojen muodostamista; taloushallinnon toimijoita ja yhteisöjä, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty; rahoituspäätöksiä, sitoumuksia ja maksuja; rahoituksessa käytettäviä välineitä, kuten hankintoja, avustuksia, rahoitusvälineitä ja unionin erityisrahastoja; tilinpäätöstä ja kirjanpitoa; tilintarkastustuomioistuimen vastuulla olevaa ulkoista tarkastusta ja Euroopan parlamentin myöntämää vastuuvapautta sekä Euroopan investointipankin hallinnoimaa investointikehystä. (2)Asetus (EU) 2015/323 on yksinkertaistamisen ja johdonmukaisuuden vuoksi saatettu mahdollisimman pitkälti yhdenmukaiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 kanssa. Tämä yhdenmukaistaminen on toteutettu suorilla viittauksilla näihin asetuksiin, ja sen ansiosta on toisaalta voitu helposti erottaa yhdennentoista EKR:n rahoituksen toteuttamiseen liittyvät erityispiirteet ja toisaalta yhtenäistää ulkoisiin toimiin sovellettavia toisistaan poikkeavia unionin rahoitussääntöjä, jotka aiheuttavat tarpeettomia rasitteita varojen saajille, komissiolle ja muille kyseeseen tuleville toimijoille. (3)Asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012 on yhdistetty ja korvattu yhdellä säädöksellä, joka on asetus (EU) [uusi varainhoitoasetus], jossa on tehty merkittäviä muutoksia ja parannuksia aiempiin säännöksiin ja jossa on yksinkertaistettu unionin yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitosäännöksiä. Yhdenteentoista EKR:ään sovellettava varainhoitoasetus olisi yksinkertaistamisen vuoksi yhdenmukaistettava mahdollisimman pitkälti edellä mainitun asetuksen kanssa. Kun otetaan huomioon oikeudelliseen selkeyteen liittyvät näkökohdat ja edellä tarkoitetun yhdenmukaistamisen edellyttämien muutosten suuri määrä, asetus (EU) 2015/323 olisi kumottava ja korvattava tällä asetuksella. (4)On syytä muistaa, että yhdennentoista EKR:n rahoituksen toteuttamiseen sovellettava kehys muodostuu paitsi tästä asetuksesta myös Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetusta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisestä kumppanuussopimuksesta, jota on tarkistettu Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010, jäljempänä ’Cotonoun sopimus’, ja erityisesti sen liitteestä IV, sekä sisäisestä sopimuksesta, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin 25 päivänä marraskuuta 2013 annetusta neuvoston päätöksestä 2013/755/EU, jäljempänä ’merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annettu päätös’, ja neuvoston asetuksesta (EU) 2015/322. (5)Yhdennentoista EKR:n rahoituksen toteuttamisessa olisi noudatettava yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden, laskentayksikön, erittelyn, moitteettoman varainhoidon ja avoimuuden periaatteita. Koska yhdestoista EKR on monivuotinen järjestely, yhdenteentoista EKR:ään ei pitäisi soveltaa talousarvion vuotuisuusperiaatetta. (6)On tarpeen laatia yksityiskohtaiset säännöt jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien maksamisesta sisäisellä sopimuksella perustettuun yhdenteentoista EKR:ään sekä rahoitustuen kohdentamisesta niille merentakaisille maille ja alueille, joihin perussopimuksen neljättä osaa sovelletaan. (7)Säännöt, jotka koskevat taloushallinnon toimijoita eli tulojen ja menojen hyväksyjiä ja tilinpitäjää ja heidän tehtäviensä siirtoa ja heidän vastuutaan, olisi saatettava yhdenmukaisiksi asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] kanssa, koska kyseiset henkilöt toimivat osana komission kehystä komission toteuttaessa EKR:ää tämän asetuksen mukaisesti. (8)On tarpeen vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä vahvistaa toimien moitteettoman toteutuksen varmistamiseksi tarvittavat järjestelyt tiiviissä yhteistyössä kansallisen, alueellisen, AKT-maiden välisen tai merentakaisten maiden ja alueiden tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa. (9)Säännöt, jotka koskevat toteuttamistapoja eli talousarvion toteuttamistehtävien siirtoa ja tällaisen siirron ehtoja ja rajoituksia, olisi yhdenmukaistettava asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] kanssa. Lisäksi olisi annettava talousarvion toteuttamistehtävien siirtoa koskeva säännös, joka vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 236/2014 sisältyvää vastaavaa säännöstä, jotta voidaan varmistaa ulkoisille toimille myönnettävän rahoituksen johdonmukainen toteutus. Tässä asetuksessa olisi kuitenkin oltava erityisiä säännöksiä, jotka koskevat tilapäistä toimimista kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän asemassa tämän sijasta, tilanteita, joissa AKT-valtiot ja merentakaiset maat ja alueet siirtävät tehtäviä palveluntarjoajalle, sekä EU:n taloudellisten etujen suojan tehostamista silloin, kun on kyse välillisestä hallinnoinnista AKT-valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa. (10)Rahoituspäätöksiä koskevat säännökset olisi yhdenmukaistettava asetukseen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] sisältyvien vastaavien säännösten kanssa niiltä osin kuin komissio toteuttaa yhdettätoista EKR:ää tämän asetuksen mukaisesti. (11)Sitoumuksia koskevat säännökset olisi yhdenmukaistettava asetukseen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] sisältyvien vastaavien säännösten kanssa lukuun ottamatta alustavia sitoumuksia. Asetettuja määräaikoja olisi voitava jatkaa, jos se on tarpeen niiden toimien osalta, jotka toteutetaan AKT-valtioiden tai merentakaisten maiden ja alueiden kanssa välillisesti hallinnoiden. (12)Maksujen määräajat olisi yhdenmukaistettava asetuksessa (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] säädettyjen maksumääräaikojen kanssa. Olisi annettava erityissäännöksiä sellaisia tilanteita varten, joissa AKT-valtioiden ja merentakaisten maiden ja alueiden tehtäväksi ei ole annettu maksujen suorittamista osana välillistä hallinnointia ja joissa komissio tämän vuoksi jatkaa maksujen suorittamista varojen saajille. (13)Sisäistä tarkastajaa, hyvää hallintotapaa, muutoksenhakukeinoja, tietojenkäsittelyjärjestelmää, sähköistä siirtämistä, sähköisiä viranomaispalveluja, hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia sekä poissulkemisia koskevan keskustietokannan käyttöä koskevat täytäntöönpanosäännökset olisi yhdenmukaistettava asetukseen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] sisältyvien vastaavien säännösten kanssa. Lisäksi EU:n taloudellisten etujen suojaamista seuraamusten avulla olisi parannettava siltä osin kuin yhdettätoista EKR:ää toteutetaan AKT-valtioiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kanssa välillisesti hallinnoiden. (14)Julkisia hankintoja, avustuksia, palkintoja ja asiantuntijoita koskevat säännöt olisi yhdenmukaistettava asetukseen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] sisältyvien vastaavien säännösten kanssa. Rahoitusvälineitä ja EU:n erityisrahastoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisessa olisi sovellettava mukautuksia yhdennentoista EKR:n luonteen vuoksi. Merentakaisille maille ja alueille myönnettävässä budjettituessa olisi otettava huomioon institutionaaliset yhteydet asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. (15)Tilinpäätöstä ja kirjanpitoa sekä ulkoista tarkastusta ja vastuuvapauden myöntämistä koskevien sääntöjen olisi vastattava asetukseen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] sisältyviä vastaavia sääntöjä. (16)On tarpeen säätää edellytyksistä, joiden mukaisesti tilintarkastustuomioistuin käyttää toimivaltaansa yhdennentoista EKR:n osalta. (17)On tarpeen säätää edellytyksistä, joiden mukaisesti Euroopan investointipankki, jäljempänä ’EIP’, hallinnoi EKR:n varoja. (18)Säännösten, jotka koskevat tilintarkastustuomioistuimen tekemää, EIP:n hoitamien yhdennentoista EKR:n varojen tarkastusta, olisi oltava perussopimuksen 248 artiklan 4 kohdan mukaisen, tilintarkastustuomioistuimen, EIP:n ja komission välisen kolmikantasopimuksen mukaisia.

(19)Siirtymäsäännöksissä olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat aikaisemmista EKR:istä käyttämättä jääneiden varojen ja niistä saatujen tulojen käsittelyä sekä tämän asetuksen soveltamista aikaisempien EKR:ien mukaisiin edelleen käynnissä oleviin toimiin. (20)Tämän asetuksen tulkinnassa olisi pyrittävä varmistamaan yhdenmukaisuus asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] kanssa, jollei tällainen tulkinta ole vastoin AKT–EU-kumppanuussopimuksen, sisäisen sopimuksen, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annetun päätöksen tai neuvoston asetuksen (EU) 2015/322 mukaisia yhdennentoista EKR:n erityispiirteitä. (21)Koska useiden toisistaan poikkeavien varainhoitosäännöstöjen soveltaminen voi aiheuttaa tarpeettomia rasitteita varojen saajille, komissiolle ja muille kyseeseen tuleville toimijoille, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian ja sitä olisi sovellettava takautuvasti asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] voimaantulopäivästä alkaen, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: ENSIMMÄINEN OSA

KESKEISET SÄÄNNÖKSET I OSASTO

Kohde, soveltamisala ja yleiset säännökset 1 artikla

Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston, jäljempänä ’yhdestoista EKR’, varoista järjestetyn rahoituksen toteuttamista ja kyseisen EKR:n tilinpäätöstä ja tilintarkastusta. 2 artikla

Suhde unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaan asetukseen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 1.Tätä asetusta sovellettaessa viittaukset sovellettaviksi tuleviin asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] säännöksiin tai kyseisen asetuksen liitteeseen I eivät saa kattaa sellaisia menettelysäännöksiä, joilla ei ole merkitystä yhdennentoista EKR:n kannalta. 2.Asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] tai sen liitteen I sisäisistä viittauksista ei seuraa, että välillisen viittauksen kohteena olevia säännöksiä sovelletaan suoraan yhdenteentoista EKR:ään. 3.Tähän asetukseen sisältyvät yksittäiset viittaukset asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] säännöksiin katsotaan dynaamisiksi viittauksiksi, jotka kattavat kyseisten säännösten myöhemmät muutokset. 4.Komission päätöstä [2018/XXX], jossa vahvistetaan Euroopan unionin talousarvion toteuttamista koskevat sisäiset säännöt, sovelletaan yhdenteentoista EKR:ään soveltuvin osin. 3 artikla

Yleiset säännökset 1.Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 2 artiklassa olevia määritelmiä. 2.Tätä asetusta sovellettaessa a)asetuksessa (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] olevia viittauksia ’määrärahoihin’ tai ’toimintamäärärahoihin’ pidetään tässä asetuksessa olevina viittauksina ’yhdennentoista EKR:n varoihin’; b)asetuksessa (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] olevia viittauksia ’perussäädökseen’ pidetään kulloisenkin asiayhteyden mukaan viittauksina sisäiseen sopimukseen, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annettuun päätökseen tai neuvoston asetukseen (EU) 2015/322; c)asetuksessa (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] olevia viittauksia ’talousarvioon’ pidetään tässä asetuksessa olevina viittauksina ’yhdenteentoista EKR:ään’;

d)asetuksessa (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] olevia viittauksia ’talousarviositoumukseen’ pidetään tässä asetuksessa olevina viittauksina ’rahoitussitoumukseen’; e)asetuksessa (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] olevia viittauksia ’budjettikohtaan’ pidetään tässä asetuksessa olevina viittauksina ’määrärahaan’; f)asetuksessa (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] olevia viittauksia ’kolmanteen maahan’ pidetään tässä asetuksessa olevina viittauksina kaikkiin kumppanimaihin ja -alueisiin, jotka kuuluvat yhdennentoista EKR:n maantieteelliseen soveltamisalaan. 2)Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 4 ja 5 artiklaa. II OSASTO

Varainhoidossa sovellettavat periaatteet 4 artikla

Varainhoidossa sovellettavat periaatteet Yhdennentoista EKR:n varojen toteutuksessa noudatetaan seuraavia periaatteita: a)yhtenäisyyden periaate ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaate; b)laskentayksikön periaate; c)yleiskatteisuusperiaate; d)erittelyperiaate; e)moitteettoman varainhoidon periaate ja tuloksellisuuden periaate; f)avoimuusperiaate. Varainhoitovuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta. 5 artikla

Yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteet Tulon saa tulouttaa ja menon saa suorittaa ainoastaan merkitsemällä sen EKR:n kirjanpitoon. Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 8 artiklan 2–4 kohtaa. 6 artikla

Laskentayksikön periaate Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 19 artiklaa soveltuvin osin.

7 artikla

Yleiskatteisuusperiaate Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 20 artiklaa. Tulojen kokonaismäärän on katettava ennakoitujen maksujen kokonaismäärä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 8 artiklan soveltamista. Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tulot vähentävät automaattisesti maksuja, jotka suoritetaan kyseisten tulojen perustana olevaa sitoumusta vastaan. Unioni ei saa ottaa lainaa yhdennentoista EKR:n puitteissa. 8 artikla

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 1.Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot osoitetaan tietyn menoerän rahoittamiseen. 2.Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot muodostuvat seuraavista: a)jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden, molemmissa tapauksissa niiden valtiolliset elimet mukaan luettuina, yhteisöjen tai luonnollisten henkilöiden sekä kansainvälisten järjestöjen rahoitusosuudet tiettyihin ulkoisen avun hankkeisiin tai ohjelmiin, joita unioni rahoittaa ja joita komissio tai EIP hallinnoi niiden puolesta neuvoston asetuksen (EU) 2015/322 10 artiklan mukaisesti; b)määrättyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, kuten tulot rahastoista, avustuksista, lahjoista ja testamenttilahjoituksista; c)tulot, jotka saadaan aiheettomasti maksettujen määrien takaisinmaksusta perinnän jälkeen; d)asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 209 artiklan 3 kohdan mukaiset palautukset ja tulot rahoitusvälineistä ja talousarviotakuista; e)asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 27 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti verojen myöhemmästä palautuksesta saatavat tulot. 3.Edellä 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla rahoitetaan rahoittajan määrittelemiä menoeriä edellyttäen, että komissio hyväksyy ne. Edellä 2 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitetuilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla rahoitetaan menoeriä, jotka vastaavat niitä menoeriä, joiden perusteella kyseiset tulot ovat syntyneet. 4.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 25–27 artiklaa lahjoitusten osalta. Lahjoituksen vastaanottamiselle tarvitaan neuvoston lupa. 5.Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavat yhdennentoista EKR:n varat saadaan käyttöön ilman eri toimenpiteitä sen jälkeen kun komissio on vastaanottanut tulon. Edellä 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen tapauksessa yhdennentoista EKR:n varat saadaan kuitenkin käyttöön saamisennusteen perusteella, kun jäsenvaltion kanssa tehty sopimus on euromääräinen; maksut voidaan suorittaa näitä tuloja vastaan vasta sitten, kun tulot on vastaanotettu. 9 artikla

Erittelyperiaate Yhdennentoista EKR:n varat osoitetaan AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille tiettyihin käyttötarkoituksiin tärkeimpien yhteistyövälineiden mukaisesti. AKT-valtioiden osalta näistä välineistä määrätään AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä I c olevassa rahoituspöytäkirjassa. Varojen osoittaminen niiden käyttötarkoituksiin (alustavat määrärahat) perustuu myös sisäisen sopimuksen määräyksiin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/322 säännöksiin, ja varojen osoittamisessa otetaan huomioon sisäisen sopimuksen 6 artiklassa tarkoitetut ohjelmasuunnitteluun ja toteuttamiseen liittyviin tukimenoihin varatut varat. Merentakaisten maiden ja alueiden osalta näistä välineistä säädetään merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annetun päätöksen neljännessä osassa ja sen liitteessä II. Osoitettaessa näitä varoja niiden käyttötarkoituksiin otetaan huomioon myös mainitun liitteen 3 artiklan 3 kohdan mukainen kohdentamaton varanto sekä sen 1 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiset tutkimuksiin ja teknisen avun toimiin osoitetut varat.

10 artikla

Moitteettoman varainhoidon periaate, tuloksellisuuden periaate sekä sisäinen valvonta Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 33 artiklan 1 kohtaa, 2 kohdan a ja b alakohtaa ja 3 kohtaa sekä 34 ja 36 artiklaa. 11 artikla

Avoimuusperiaate 1.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 37 artiklan 1 kohtaa ja 38 artiklaa. 2.Sisäisen sopimuksen 7 artiklan mukainen vuosittainen selostus sitoumuksista ja maksuista sekä rahoitusosuuksia koskevien maksupyyntöjen vuotuisesta määrästä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 3.Sovellettaessa asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 38 artiklan 2 kohtaa ilmaisulla ’sijainti’ tarkoitetaan tarvittaessa NUTS 2 -tason aluetta vastaavaa aluetta, jos varojen saaja on luonnollinen henkilö. III OSASTO

Yhdennentoista EKR:n varat ja niiden toteutus 12 artikla

Yhdennentoista EKR:n varojen lähteet Yhdennentoista EKR:n varat muodostuvat sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2, 4 ja 6 kohdassa tarkoitetusta enimmäismäärästä, sen 1 artiklan 9 kohdassa tarkoitetuista varoista ja tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitetuista muista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista. 13 artikla

Yhdennentoista EKR:n rakenne Yhdennentoista EKR:n tulot ja menot luokitellaan niiden lajin tai käyttötarkoituksen mukaan. 14 artikla

Yhdennentoista EKR:n toteutus moitteettoman varainhoidon ja tuloksellisuuden periaatteiden mukaisesti 1.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 57 artiklaa, 59 artiklan 2 ja 3 kohtaa sekä 60 ja 61 artiklaa. 2.Komissio hoitaa AKT–EU-kumppanuussopimuksen 57 artiklassa ja merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annetussa päätöksessä määritellyt unionin tehtävät. Tätä varten se toteuttaa yhdennentoista EKR:n tulot ja menot tämän osan ja tämän asetuksen kolmannen osan säännösten mukaisesti omalla vastuullaan ja yhdennentoista EKR:n varojen asettamissa rajoissa. 3.Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa sen varmistamiseksi, että yhdennentoista EKR:n varat käytetään moitteettoman varainhoidon ja tuloksellisuuden periaatteiden mukaisesti. 15 artikla

Toteuttamistavat Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 62 artiklan 1 kohdan a ja c alakohtaa, 2 kohdan ensimmäistä ja kolmatta alakohtaa ja 3 kohtaa. IV OSASTO

Taloushallinnon toimijat 16 artikla

Taloushallinnon toimijoita ja heidän vastuutaan koskevat yleiset säännökset

1.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 72, 73, 74, 75 ja 76 artiklaa. 2.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 90, 91, 92, 93, 94 ja 95 artiklaa taloushallinnon toimijoiden vastuun osalta soveltuvin osin. 17 artikla

Tulojen ja menojen hyväksyjä 1.Asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 74 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuun vuotuiseen toimintakertomukseen on sisällyttävä liitteenä taulukoita, joissa esitetään määrärahoittain, maittain sekä alueittain tai pienalueittain jaoteltuina varainhoitovuoden aikana toteutettujen sitoumusten, määrärahojen, joita koskeva päätösvalta on siirretty, sekä maksusuoritusten kokonaismäärät ja niiden kumulatiiviset määrät kyseessä olevan EKR:n toiminnan aloittamisesta lähtien. 2.Jos komission toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä saa tietoonsa yhdennentoista EKR:n varainhoitomenettelyjen toteuttamisessa esille tulleen ongelman, hänen on kansallisella, alueellisella, AKT-valtioiden välisellä tai merentakaisten maiden ja alueiden tasolla nimetyn tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa otettava yhteyttä tarvittaviin tahoihin asian korjaamiseksi ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet. Jos kansallinen, alueellinen, AKT-valtioiden välinen tai merentakaisten maiden ja alueiden tulojen ja menojen hyväksyjä ei hoida tai on kykenemätön hoitamaan hänelle AKT–EU-kumppanuussopimuksen tai merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annetun päätöksen nojalla kuuluvia tehtäviä, komission toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi välillisen hallinnoinnin puitteissa ottaa tämän tehtävät tilapäisesti hoidettavakseen ja toimia tämän lukuun ja puolesta. Tällöin komissio voi saada kyseiselle AKT-valtiolle tai kyseisille merentakaisille maille tai alueille osoitetuista varoista taloudellisen korvauksen ylimääräisten hallinnollisten tehtävien hoitamisesta. 18 artikla

Tilinpitäjä 1.Yhdennentoista EKR:n tilinpitäjänä toimii komission tilinpitäjä. 2.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 77 artiklan 1 kohdan a ja c–f alakohtaa, 78 artiklan 3 ja 4 kohtaa, 79 artiklaa, 80 artiklan 1–3 kohtaa, 81 artiklaa, 82 artiklan 2–10 kohtaa sekä 84, 85 ja 86 artiklaa. 3.Asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 80 artiklan 1–3 kohdassa tarkoitettuja kirjanpitosääntöjä sovelletaan niihin yhdennentoista EKR:n varoihin, joita komissio hallinnoi. Näitä sääntöjä sovelletaan yhdenteentoista EKR:ään ottaen kuitenkin huomioon sen toiminnan erityispiirteet. 4.Tilinpitäjä valmistelee ja, kuultuaan toimivaltaista tulojen ja menojen hyväksyjää, vahvistaa yhdennentoista EKR:n toimiin sovellettavan tililuettelon. V OSASTO

Tulotapahtumat 19 artikla

Vuotuinen rahoitusosuus ja sen erät 1.Sisäisen sopimuksen 7 artiklan mukaisesti rahoitusosuuden vuotuinen enimmäismäärä vuoden n + 2 osalta ja rahoitusosuuden vuotuinen määrä vuoden n + 1 osalta sekä sen maksu kolmessa erässä vahvistetaan mainitun artiklan 2–7 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Kunkin jäsenvaltion maksettavaksi tulevat erät määritetään suhteessa sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdassa vahvistettuun kyseisen jäsenvaltion rahoitusosuuteen yhdennessätoista EKR:ssä. 2.Komissio antaa viimeistään vuoden n lokakuun 15 päivänä ehdotuksen, jossa esitetään a)vuoden n + 2 rahoitusosuuden vuotuinen enimmäismäärä; b)vuoden n + 1 rahoitusosuuden vuotuinen määrä; c)vuoden n + 1 rahoitusosuuden ensimmäisen erän määrä; d)alustava tilastolliseen lähestymistapaan perustuva ei-sitova ennuste, joka koskee vuosien n + 3 ja n + 4 rahoitusosuuksien odotettuja vuotuisia määriä.

Neuvosto päättää tästä ehdotuksesta viimeistään vuoden n marraskuun 15 päivänä. Jäsenvaltioiden on maksettava vuoden n + 1 rahoitusosuuden ensimmäinen erä viimeistään vuoden n + 1 tammikuun 21 päivänä. 3.Komissio antaa viimeistään vuoden n + 1 kesäkuun 15 päivänä ehdotuksen, jossa esitetään a)vuoden n + 1 rahoitusosuuden toisen erän määrä; b)todellisten tarpeiden mukaan tarkistettu vuoden n + 1 rahoitusosuuden vuotuinen määrä siinä sisäisen sopimuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisessa tapauksessa, että vuotuinen määrä ei vastaa todellisia tarpeita. Neuvosto päättää komission ehdotuksesta viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun komissio on esittänyt sen. Jäsenvaltioiden on maksettava toinen erä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua neuvoston päätöksen hyväksymisestä. 4.Komissio laatii ja toimittaa neuvostolle viimeistään vuoden n + 1 kesäkuun 15 päivänä selostuksen sitoumuksista, maksuista sekä vuonna n esitettyjen ja vuosina n + 1 ja n + 2 esitettävien rahoitusosuuksia koskevien maksupyyntöjen vuotuisista määristä ottaen huomioon ennusteet, jotka EIP on laatinut investointikehyksen hallinnoinnista ja toimista sekä toteuttamistaan korkotuista. Komissio esittää rahoitusosuuksien vuotuiset määrät jäsenvaltioittain sekä määrän, joka EKR:n on vielä maksettava, erottaen toisistaan EIP:n ja komission osuudet. Vuosia n + 1 ja n + 2 koskevat määrät perustuvat tosiasiallisiin valmiuksiin maksaa ehdotetut varat, ja määriä vahvistettaessa pyritään välttämään merkittäviä vaihteluja eri vuosien välillä ja merkittäviä käyttämättömiä määriä vuoden lopussa. 5.Komissio antaa viimeistään vuoden n + 1 lokakuun 10 päivänä ehdotuksen, jossa esitetään a)vuoden n + 1 vuotuisen rahoitusosuuden kolmannen erän määrä; b)todellisten tarpeiden mukaan tarkistettu vuoden n + 1 rahoitusosuuden vuotuinen määrä siinä sisäisen sopimuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisessa tapauksessa, että vuotuinen määrä ei vastaa todellisia tarpeita. Neuvosto päättää komission ehdotuksesta viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun komissio on esittänyt sen. Jäsenvaltioiden on maksettava kolmas erä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua neuvoston päätöksen hyväksymisestä. 6.Tiettyyn vuoteen liittyvien erien summa ei saa ylittää kyseiseksi vuodeksi vahvistettua rahoitusosuuden vuotuista määrää. Rahoitusosuuden vuotuinen määrä ei saa ylittää kyseiseksi vuodeksi vahvistettua enimmäismäärää. Enimmäismäärää voidaan korottaa ainoastaan sisäisen sopimuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Enimmäismäärän mahdollinen korottaminen on sisällytettävä tämän artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa tarkoitettuihin ehdotuksiin. 7.Kunkin jäsenvaltion maksettavaksi tulevan, vuoden n + 2 rahoitusosuuden vuotuisessa enimmäismäärässä, vuoden n + 1 rahoitusosuuden vuotuisessa määrässä ja rahoitusosuuksien erissä on eriteltävä a)komission hallinnoima määrä; ja b)EIP:n hallinnoima määrä, mukaan lukien sen hallinnoimat korkotuet. 20 artikla

Erien maksaminen 1.Rahoitusosuuksien maksupyynnöissä käytetään ensin aiemmille EKR:ille vahvistetut määrät aikajärjestyksessä. 2.Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ilmaistaan ja maksetaan euroina.

3.Kunkin jäsenvaltion on suoritettava 19 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rahoitusosuutensa erityistilille, jonka nimi on ”Euroopan komissio – Euroopan kehitysrahasto” ja joka on avattu asianomaisen jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa. Tällaisten rahoitusosuuksien mukainen määrä pidetään näillä erityistileillä siihen asti, kun maksut tulevat suoritettaviksi. Komissio pyrkii mahdollisuuksien mukaan kohdentamaan erityistileiltä tehtävät nostot siten, että varojen jakautuminen näiden tilien kesken säilyy sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun jakoperusteen mukaisena. Kunkin jäsenvaltion on suoritettava tämän asetuksen 19 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitettu rahoitusosuutensa tämän asetuksen 47 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 21 artikla

Maksamattomista rahoitusosuuksista perittävä korko 1.Edellä olevan 19 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa säädettyjen määräaikojen päätyttyä asianomaisen jäsenvaltion on maksettava viivästyskorkoa seuraavin ehdoin: a)korkona käytetään Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltaman korkokannan mukaista Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistua maksuajan päättymiskuukauden ensimmäisen kalenteripäivän korkoa korotettuna kahdella prosenttiyksiköllä. Korkoa korotetaan 0,25 prosenttiyksikköä viivästyskuukautta kohti; b)korkoa maksetaan maksuajan päättymistä seuraavasta kalenteripäivästä maksun suorittamispäivään. 2.Edellä 19 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista rahoitusosuuksista kertyneet korot maksetaan jollekin sisäisen sopimuksen 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista tileistä. Tämän asetuksen 19 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista rahoitusosuuksista kertyneet korot maksetaan investointikehykseen tämän asetuksen 47 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 22 artikla

Kehotus maksamatta olevien rahoitusosuuksien maksamiseen AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä I c olevan rahoituspöytäkirjan voimassaolon päättyessä komissio ja EIP kehottavat tarvittaessa jäsenvaltioita suorittamaan rahoitusosuuksistaan tämän asetuksen 19 artiklan mukaisesti maksettaviksi jääneet määrät tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin. 23 artikla

Muut tulotapahtumat 1.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 97–99 artiklaa, 100 artiklan 1 kohtaa ja 2 kohdan ensimmäistä alakohtaa, 101 artiklan 1–6 kohtaa, 102–107 artiklaa ja 109 artiklaa. Perintä voidaan suorittaa komission päätöksellä, joka on täytäntöönpanokelpoinen SEUT-sopimuksen 299 artiklan nojalla. 2.Asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 97 artiklan 3 kohdan osalta viittaus omiin varoihin on katsottava viittaukseksi tämän asetuksen 19 artiklassa määriteltyihin jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin. 3.Euromääräisten saamisten perintään sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 99 artiklan 2 kohtaa. Kun kyse on paikallisen valuutan määräisestä perinnästä, edellä mainittua kohtaa sovellettaessa käytetään kyseisen valuutan liikkeeseen laskeneen valtion keskuspankin korkoa, joka on voimassa sen kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä, jona perintämääräys annetaan. VI OSASTO

Menotapahtumat 24 artikla

Sitoumuksiin ja rahoituspäätöksiin sovellettavat säännöt 1.Menoon sitoutumista edeltää komission hyväksymä rahoituspäätös.

2.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 110 artiklan 2–5 kohtaa, 111 artiklaa, 112 artiklan 1 kohdan a ja b alakohtaa ja 2–5 kohtaa sekä 114–116 artiklaa. 3.Sovellettaessa asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 114 artiklan 2 kohdan kolmatta ja neljättä alakohtaa ajanjaksoa, jonka kuluessa on tehtävä oikeudelliset sitoumukset toimen toteuttamiseksi, voidaan pidentää yli kolmeen vuoteen päivästä, jona rahoitussopimus AKT-valtioiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kanssa on tehty. 4.Jos yhdennentoista EKR:n varoja toteutetaan AKT-valtioiden tai merentakaisten maiden ja alueiden kanssa välillisesti hallinnoiden, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi esitetyt perustelut hyväksyttyään pidentää asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 114 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua kahden vuoden ja sen 114 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua kolmen vuoden määräaikaa. 5.Tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen pidennettyjen määräaikojen päättyessä käyttämättä olevat määrät vapautetaan tarvittaessa. 6.Jos toimenpiteitä hyväksytään AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 ja 97 artiklan mukaisesti, tässä artiklassa tarkoitettujen määräaikojen kuluminen voidaan keskeyttää. 7.Sovellettaessa asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 111 artiklan 1 kohdan kolmatta alakohtaa sääntöjen noudattamista ja sääntöjenmukaisuutta arvioidaan asiaan sovellettavien säännösten ja määräysten perusteella, erityisesti perussopimusten, AKT–EU-kumppanuussopimuksen, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annetun päätöksen, sisäisen sopimuksen, tämän asetuksen ja kaikkien näiden säännösten ja määräysten soveltamiseksi annettujen säädösten perusteella. 25 artikla

Maksuajat 1.Komission suorittamiin maksuihin sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 116 artiklaa, jollei tämän artiklan 2 kohdassa säädetyistä edellytyksistä muuta johdu. 2.Jos yhdennentoista EKR:n varoja toteutetaan AKT-valtioiden tai merentakaisten maiden ja alueiden kanssa välillisesti hallinnoiden ja komissio suorittaa maksut niiden puolesta, asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 116 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua määräaikaa sovelletaan kaikkiin maksuihin, joita ei mainita kyseisen kohdan a alakohdassa. Rahoitussopimuksen on sisällettävä tarvittavat määräykset hankintaviranomaisen oikea-aikaisen yhteistyön varmistamiseksi. 3.Sovellettaessa asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 116 artiklan 5 kohtaa sellaiset maksut, joista on vastuussa komissio, suoritetaan samasta määrärahasta kuin vastaavaa sopimusta koskevat maksut. Jos jäljellä ei ole riittävästi varoja, kyseiset maksut suoritetaan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun yhden tai useamman tilin varoista. VII OSASTO

SISÄINEN TARKASTAJA 26 artikla

Sisäinen tarkastaja Yhdennentoista EKR:n sisäisenä tarkastajana on komission sisäinen tarkastaja, ja asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 123 artiklassa tarkoitettu sisäisen tarkastuksen seurantakomitea hoitaa tehtäviään myös komission hallinnoimien EKR:n varojen osalta. Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 996/2012 118–122 artiklaa. VIII OSASTO

MUUT TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET 27 artikla

Yhteiset säännöt Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 124–146 artiklaa, 147 artiklan 1 kohtaa, 148 artiklaa, 149 artiklan 1 kohtaa ja 3–7 kohtaa sekä 150–153 artiklaa soveltuvin osin. 28 artikla

Hallinnolliset järjestelyt Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa Jotta unionin edustustot voisivat helpommin käyttää sisäisen sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettuja yhdennentoista EKR:n tukimenoihin varattuja varoja, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission yksiköiden välillä voidaan sopia yksityiskohtaisista järjestelyistä.

IX OSASTO

RAHOITUSVÄLINEET 29 artikla

Rahoitusvälineitä koskevat yleissäännökset 1.Annettaessa rahoitusapua tämän osaston nojalla unioni, AKT-valtiot ja merentakaiset maat ja alueet voivat tehdä muun muassa seuraavantyyppistä yhteistyötä: a)kolmenväliset järjestelyt, joilla unioni koordinoi jollekin AKT-valtiolle tai merentakaiselle maalle tai alueelle tai jollekin niiden alueelle antamaansa apua kolmannen maan kanssa; b)hallinnolliset yhteistyötoimenpiteet, kuten jonkin jäsenvaltion tai syrjäisimmän alueen ja jonkin AKT-valtion tai merentakaisen maan tai alueen taikka jonkin näiden alueen julkisten laitosten, paikallisviranomaisten, kansallisten julkisten elinten tai julkisen palvelun tehtäviä hoitavien yksityisoikeudellisten yhteisöjen välinen twinning-toiminta, sekä yhteistyötoimenpiteet, joihin osallistuu jäsenvaltioiden ja niiden alue- ja paikallisviranomaisten lähettämiä julkisen sektorin asiantuntijoita; c)asiantuntijajärjestelyt, jotka koskevat kohdennettua valmiuksien kehittämistä AKT-valtiossa, merentakaisessa maassa tai merentakaisella alueella taikka jollakin näiden alueella, ja niille tarkoitettu lyhytaikainen tekninen apu ja neuvonta, sekä julkisen sektorin hallintoa ja uudistamista käsittelevien kestävien tieto- ja osaamiskeskusten tukeminen; d)osallistuminen kustannuksiin, joita aiheutuu julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien solmimisesta ja hallinnoinnista; e)alakohtaisia politiikkoja edistävät ohjelmat, joilla unioni tukee AKT-valtion tai merentakaisen maan tai alueen alakohtaista ohjelmaa; tai f)korkotuet. 2.Jäljempänä 30–37 artiklassa tarkoitettujen rahoitusmuotojen lisäksi rahoitustukea voidaan antaa myös seuraavasti: a)velkahelpotus kansainvälisesti sovittujen velkahelpotusohjelmien mukaisesti; b)poikkeustapauksissa alakohtaiset ja yleiset tuontitukiohjelmat, jotka voivat olla muodoltaan i) alakohtaisia tuontiohjelmia luontoisetuuksina; ii) alakohtaisia tuontiohjelmia valuutta-apuna, jolla rahoitetaan kyseisen alan tuontia; tai iii) yleisiä tuontiohjelmia valuutta-apuna, jolla rahoitetaan monenlaisten tuotteiden yleistä tuontia. 3.Rahoitustukea voidaan antaa myös rahoitusosuuksina kansainvälisiin, alueellisiin tai kansallisiin rahastoihin, joita esimerkiksi EIP tai jäsenvaltiot taikka AKT-valtiot tai merentakaiset maat ja alueet tai näiden alueet tai kansainväliset järjestöt ovat perustaneet tai joita ne hallinnoivat, yhteisrahoituksen saamiseksi useammalta rahoittajalta, taikka rahastoihin, joita yksi tai useampi rahoittaja on perustanut hankkeiden yhteistä toteuttamista varten. Unionin rahoituslaitosten vastavuoroista pääsyä muiden organisaatioiden perustamiin rahoitusvälineisiin edistetään tarvittaessa. 4.Yhdennestätoista EKR:stä rahoitetut toimet voidaan toteuttaa rinnakkaisena tai yhdistettynä yhteisrahoituksena. Rinnakkaisessa yhteisrahoituksessa toimi jaetaan selkeästi tunnistettavissa oleviin osiin, joista kutakin rahoittaa yhteisrahoitukseen osallistuvista kumppaneista eri kumppani siten, että rahoituksen lopullinen kohde on aina yksilöitävissä.

Yhdistetyssä yhteisrahoituksessa toimen kokonaiskustannukset jaetaan yhteisrahoitukseen osallistuvien kumppanien kesken ja varat yhdistetään siten, ettei toimen yksittäisten toimintojen rahoituslähde ole enää yksilöitävissä. 5.Toteuttaessaan siirtymäprosessille ja uudistuksille myönnettävää tukea AKT-valtioissa sekä merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla unioni hyödyntää ja jakaa jäsenvaltioiden saamia kokemuksia. 1 LUKU

VÄLILLINEN HALLINNOINTI 30 artikla

Välillinen hallinnointi 1.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 154–159 artiklaa, jollei tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyistä edellytyksistä muuta johdu. Sovellettaessa asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 158 artiklaa välillinen hallinnointi kolmansien maiden kanssa voidaan toteuttaa myös aluetason tai AKT-maiden välisen tason organisaation tai elimen kanssa tehdyllä rahoitussopimuksella. 2.EKR:n varojen toteuttamisesta vastaavien yhteisöjen on varmistettava johdonmukaisuus unionin ulkoisen politiikan kanssa, ja ne voivat siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä muille yhteisöille komissioon sovellettavia edellytyksiä vastaavin edellytyksin. Niiden on täytettävä asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 155 artiklan 1 kohdasta johtuvat velvoitteensa vuosittain. Tarkastuslausunto on toimitettava kuukauden kuluessa kertomuksen ja johdon vahvistuslausuman toimittamisesta, jotta se voidaan ottaa huomioon komission varmuusprosessissa. Myös asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut kansainväliset järjestöt ja kyseisen asetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan v ja vi alakohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden elimet, joille komissio on siirtänyt tehtäviä, voivat komissioon sovellettavia edellytyksiä vastaavin edellytyksin siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä voittoa tavoittelemattomille yhteisöille, joilla on asianmukaiset toiminnalliset ja taloudelliset valmiudet. AKT-valtiot ja merentakaiset maat ja alueet voivat toteuttaa yhdennentoista EKR:n varoja käyttämällä omia yksiköitään ja yksityisoikeudellisia elimiä palvelusopimuksen perusteella. Nämä elimet on valittava avointen, läpinäkyvien, oikeasuhteisten ja syrjimättömien menettelyjen avulla eturistiriitoja välttäen. Rahoitussopimuksessa on määrättävä palvelusopimuksen ehdot. 3.Kun yhdettätoista EKR:ää toteutetaan AKT-valtioiden, merentakaisten maiden ja alueiden tai näiden alueellisten organisaatioiden kanssa välillisesti hallinnoiden, hankintaviranomaisten vastuita rajoittamatta komissio a)tarvittaessa perii hankintaviranomaisen maksamien varojen saajilta asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 101–104 artiklan mukaisesti määrät, jotka näiden on maksettava takaisin, myös antamalla päätöksen, joka on täytäntöönpanokelpoinen SEUT-sopimuksen 299 artiklassa määrätyin edellytyksin; b)voi asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 135–143 artiklassa säädetyin edellytyksin ja olosuhteiden niin vaatiessa määrätä hallinnollisia tai taloudellisia seuraamuksia tai molempia hankintaviranomaisen osallistujille tai varojen saajille sekä muille sellaisille yhteisöille tai henkilöille, jotka ovat hankintaviranomaiseen nähden jossakin asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 135 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa. Rahoitussopimuksen on sisällettävä tätä koskevat määräykset. 2 LUKU

HANKINNAT 31 artikla

Hankinnat Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 160–172 artiklaa, 173 artiklan 1 kohtaa, 2 kohdan ensimmäistä ja toista alakohtaa ja 3 ja 4 kohtaa sekä 174–179 artiklaa. 3 LUKU

AVUSTUKSET 32 artikla

Avustukset Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 180–205 artiklaa.

4 LUKU

PALKINNOT 33 artikla

Palkinnot Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 206 ja 207 artiklaa. 5 LUKU

RAHOITUSVÄLINEET, TALOUSARVIOTAKUUT JA RAHOITUSAPU 34 artikla

Rahoitusvälineet 1. Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 208 artiklan 4 ja 5 kohtaa, 209 artiklan 1, 2 ja 4 kohtaa, 210 artiklan 1 kohtaa ja 214 artiklaa. Yhdenteentoista EKR:ään voidaan perustaa rahoitusvälineitä, joiden rahoittamiseen voivat osallistua myös jäsenvaltiot tai muut osapuolet. EKR voi osallistua rahoitusvälineiden tai unionin talousarviossa perustettujen talousarviotakuiden rahoittamiseen. 2. Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 215 artiklan 2–7 kohtaa ja 216 artiklaa. 3. Rahoitusvälineitä voidaan perustaa 24 artiklassa tarkoitetuilla rahoituspäätöksillä. Jos mahdollista, niiden on oltava EIP:n, jonkin monenvälisen eurooppalaisen rahoituslaitoksen, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD), tai kahdenvälisen eurooppalaisen rahoituslaitoksen, esimerkiksi kahdenvälisten kehityspankkien, alaisuudessa ja mahdollisesti yhdistettyinä muista lähteistä saataviin lisäavustuksiin. 6 LUKU

MUUT RAHOITUSVÄLINEET 35 artikla

Unionin erityisrahastot Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 234, 235 ja 252 artiklaa. Asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 234 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa viittauksia toimivaltaiseen komiteaan pidetään viittauksina sisäisen sopimuksen 8 artiklassa tarkoitettuun komiteaan. 36 artikla

Budjettituki Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 236 artiklaa.

Unionin yleinen tai alakohtainen budjettituki perustuu molemminpuoliseen vastuuvelvollisuuteen ja yhteiseen sitoutumiseen yleismaailmallisiin arvoihin, ja sen tavoitteena on vahvistaa unionin ja AKT-valtioiden tai merentakaisten maiden ja alueiden välisiä sopimusperusteisia kumppanuuksia, jotta voidaan edistää demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta sekä tukea kestävää ja osallistavaa talouskasvua ja poistaa köyhyyttä. Jokaisen päätöksen budjettituen myöntämisestä on perustuttava unionin hyväksymään budjettitukipolitiikkaan, selkeisiin tukikelpoisuusperusteisiin sekä riskien ja hyötyjen huolelliseen arvioimiseen. Yksi tällaisen päätöksen keskeinen lähtökohta on arviointi, jossa tarkastellaan AKT-valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden sitoutumista demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen sekä niiden aikaisempia toimia ja edistymistä näillä osa-alueilla. Budjettituen on oltava eriytettyä, jotta se vastaisi paremmin AKT-valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden poliittista, taloudellista ja sosiaalista tilannetta, myös kun otetaan huomioon epävakaat tilanteet. Myöntäessään budjettitukea komissio määrittelee selkeästi sen myöntämisehdot ja seuraa niiden täyttymistä sekä tukee myös parlamentaarisen valvonnan ja tarkastusvalmiuksien kehittämistä ja lisää avoimuutta ja yleisön tiedonsaantimahdollisuuksia. Budjettituen maksun edellytyksenä on tyydyttävä edistyminen AKT-valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa sovittujen tavoitteiden saavuttamisessa. Myönnettäessä budjettitukea merentakaisille maille ja alueille otetaan huomioon niiden institutionaaliset yhteydet kyseiseen jäsenvaltioon. 37 artikla

Asiantuntijat Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 237 artiklan 1–4 kohtaa sekä 238 ja 239 artiklaa. X OSASTO

TILINPÄÄTÖS JA MUU TALOUDELLINEN RAPORTOINTI 38 artikla

Yhdennentoista EKR:n tilinpäätös 1.Yhdennentoista EKR:n tilinpäätös laaditaan varainhoitovuodelta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta. Tilinpäätökseen sisältyvät a)tilinpäätöslaskelmat; b)selvitys rahoituksen toteuttamisesta. Tilinpäätöslaskelmiin liitetään tiedot, jotka EIP on toimittanut 51 artiklan mukaisesti. 2.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 243 artiklaa. 3.Tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen sähköisesti tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivänä. 4.Tilintarkastustuomioistuin esittää viimeistään seuraavan varainhoitovuoden kesäkuun 15 päivänä huomautuksensa alustavasta tilinpäätöksestä siltä osin kuin on kyse niistä yhdennentoista EKR:n varoista, joiden hallinnoinnista komissio vastaa, jotta komissio voi tehdä oikaisut, joiden katsotaan olevan tarpeen lopullisen tilinpäätöksen laatimiseksi. 5.Komissio hyväksyy lopullisen tilinpäätöksen ja toimittaa sen viimeistään seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 31 päivänä sähköisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Tilinpitäjä toimittaa viimeistään samana päivänä tilintarkastustuomioistuimelle lopullista tilinpäätöstä koskevan vahvistuskirjeen.

6.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 246 artiklan 3 kohdan toista alakohtaa. 7.Lopullinen tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään seuraavan varainhoitovuoden marraskuun 15 päivänä yhdessä tarkastuslausuman kanssa, jonka tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tämän asetuksen 43 artiklan mukaisesti. 39 artikla

Tilinpäätöslaskelmat ja selvitys rahoituksen toteuttamisesta 1.Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä laatii selvityksen rahoituksen toteuttamisesta, ja se toimitetaan tilinpitäjälle viimeistään maaliskuun 15 päivänä, jotta se voidaan sisällyttää yhdennentoista EKR:n tilinpäätökseen. Selvityksen on annettava oikea ja riittävä kuva yhdennentoista EKR:n toteuttamisesta tuloina ja menoina. Se laaditaan miljoonina euroina, ja se sisältää seuraavat: a)rahoituksen toteutumalaskelma, jossa esitetään kaikki varainhoitovuoden rahoitustapahtumat tuloina ja menoina; b)rahoituksen toteutumalaskelman liite, jossa täydennetään laskelmassa esitettyjä tietoja ja esitetään niitä koskevia huomautuksia. 2.Rahoituksen toteutumalaskelma sisältää seuraavat taulukot: a)taulukko, jossa kuvataan määrärahojen muutokset suhteessa edeltävään varainhoitovuoteen; b)taulukko, jossa esitetään määrärahan mukaan jaoteltuina varainhoitovuoden aikana toteutettujen sitoumusten, määrärahojen, joita koskeva päätösvalta on siirretty, sekä maksusuoritusten kokonaismäärät ja niiden kumulatiiviset määrät yhdennentoista EKR:n toiminnan aloittamisesta lähtien. 40 artikla

Komission ja EIP:n toteuttama seuranta ja raportointi 1.Komissio ja EIP seuraavat kumpikin omalta osaltaan sitä, miten AKT-valtiot, merentakaiset maat ja alueet ja muut tuensaajat käyttävät yhdennestätoista EKR:stä myönnettyä apua, sekä yhdennestätoista EKR:stä rahoitettujen hankkeiden toteuttamista ottaen erityisesti huomioon AKT–EU-kumppanuussopimuksen 55 ja 56 artiklassa sekä merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annetun päätöksen vastaavissa säännöksissä tarkoitetut tavoitteet. 2.EIP antaa komissiolle määräajoin tietoja hallinnoimistaan yhdennentoista EKR:n varoista rahoitettujen hankkeiden toteuttamisesta investointikehystä koskevissa toimintaohjeissa esitettyjen menettelyjen mukaisesti. 3.Komissio ja EIP toimittavat jäsenvaltioille tietoja yhdennentoista EKR:n varojen käytöstä neuvoston asetuksen (EU) 2015/322 18 artiklan mukaisesti. Komissio toimittaa kyseiset tiedot tilintarkastustuomioistuimelle sisäisen sopimuksen 11 artiklan 6 kohdan mukaisesti. 41 artikla

Talousarviokirjanpito 1.Talousarviokirjanpidon on annettava yksityiskohtaiset tiedot yhdennentoista EKR:n varoista järjestetyn rahoituksen toteuttamisesta. 2.Talousarviokirjanpidosta on käytävä ilmi kaikki a)määrärahat ja niitä vastaavat yhdennentoista EKR:n varat; b)rahoitussitoumukset; c)maksut; ja d)kyseisen varainhoitovuoden vahvistetut ja perityt saamiset kokonaismääräisinä ilman että niitä on vähennetty toisistaan.

3.Jos sitoumukset, maksut ja saamiset on ilmaistu kansallisena valuuttana, ne on voitava tarvittaessa viedä kirjanpitojärjestelmään euromääräisen kirjauksen lisäksi kansallisen valuutan määräisinä. 4.Kokonaissitoumukset viedään kirjanpitoon euromääräisinä komission tekemissä rahoituspäätöksissä vahvistettuun arvoon. Yksittäiset rahoitussitoumukset viedään kirjanpitoon euromääräisinä oikeudellisten sitoumusten arvoon. Tässä arvossa otetaan tarvittaessa huomioon a)varaus korvattavien kulujen maksamiseksi tositteiden perusteella; b)varaus hintojen muutoksia, määrien korotuksia ja yhdennestätoista EKR:stä rahoitetuissa sopimuksissa määriteltyjä ennakoimattomia menoja varten; c)rahoitusvaraus kurssivaihteluita varten. 5.Kaikki kirjanpitotositteet, jotka koskevat sitoumuksen täyttämistä, on säilytettävä viiden vuoden ajan päivästä, jona yhdennentoista EKR:n varoista järjestetyn rahoituksen toteuttamisesta on päätetty myöntää 44 artiklassa tarkoitettu vastuuvapaus sen varainhoitovuoden osalta, jonka kirjanpitoon sitoumuksen päättäminen kuuluu. XI OSASTO

ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUS 42 artikla

Ulkoinen tarkastus ja komission vastuuvapaus 1.Kun kyse on komission 14 artiklan mukaisesti hallinnoimilla yhdennentoista EKR:n varoilla rahoitetuista toimista, tilintarkastustuomioistuin käyttää toimivaltaansa tämän artiklan ja 43 artiklan mukaisesti. 2.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 255–257 artiklaa, 258 artiklan 1 ja 2 kohtaa, 3 kohdan toista virkettä ja 4 kohtaa sekä 259 artiklaa. 3.Tätä osastoa sovellettaessa tilintarkastustuomioistuimen on otettava huomioon perussopimukset, AKT–EU-kumppanuussopimus, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annettu päätös, sisäinen sopimus, tämä asetus ja kaikki näiden nojalla annetut säädökset. 4.Tilintarkastustuomioistuimelle on ilmoitettava asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 60 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut sisäiset säännöt, mukaan lukien tulojen ja menojen hyväksyjien nimeäminen, ja asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 79 artiklassa tarkoitettu valtuutusasiakirja. 5.AKT-valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kansallisia tarkastusviranomaisia kannustetaan tekemään yhteistyötä tilintarkastustuomioistuimen kanssa tämän pyynnöstä. 6.Tilintarkastustuomioistuin voi muiden unionin toimielinten pyynnöstä antaa lausuntoja yhdenteentoista EKR:ään liittyvistä kysymyksistä. 43 artikla

Tarkastuslausuma Samanaikaisesti asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 258 artiklassa tarkoitetun vuosikertomuksen kanssa tilintarkastustuomioistuin toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä niiden perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta, ja tarkastuslausuma julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 44 artikla

Vastuuvapaus 1.Sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 260–263 artiklaa, jollei tämän artiklan 2 kohdasta muuta johdu.

2.Päätös vastuuvapauden myöntämisestä koskee 38 artiklassa tarkoitettua EKR:n tilinpäätöstä, lukuun ottamatta osuutta, jonka kirjanpidosta vastaa EIP 51 artiklan mukaisesti. Asetuksen (EU, Euratom) [uusi varainhoitoasetus] 260 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vastuuvapaus myönnetään vuodeksi n niiden yhdennentoista EKR:n varojen osalta, joita komissio hallinnoi tämän asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 3.Päätös vastuuvapauden myöntämisestä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. TOINEN OSA

INVESTOINTIKEHYS 45 artikla

Euroopan investointipankin tehtävät EIP hallinnoi unionin puolesta investointikehyksen varoja, korkotuet ja tekninen apu mukaan luettuina, ja toteuttaa siihen liittyvät toimet tämän asetuksen toisen osan mukaisesti. EIP huolehtii lisäksi sellaisten toimien rahoituksen toteuttamisesta, joihin on sisäisen sopimuksen 4 artiklan mukaisesti myönnetty lainaa sen omista varoista ja joihin on mahdollisesti liitetty korkotuki yhdennentoista EKR:n varoista. Tämän asetuksen toisen osan täytäntöönpanosta ei johdu velvoitteita tai vastuita komissiolle. 46 artikla

Ennakkoarviot investointikehykseen kuuluvista sitoumuksista ja maksuista EIP toimittaa vuosittain ennen syyskuun 1 päivää sisäisen sopimuksen mukaisesti komissiolle investointikehyksestä rahoitettavia toimia, myös täytäntöönpanemiaan korkotukia, koskevista sitoumuksista ja maksuista ennakkoarviot, joita tarvitaan sisäisen sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komission selostuksen laatimisessa. Tarvittaessa EIP toimittaa komissiolle ajantasaistetut ennakkoarviot sitoumuksista ja maksuista. Tätä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä määrätään tämän asetuksen 49 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa hallinnointisopimuksessa. 47 artikla

Investointikehyksen rahoitusosuuksien hoito 1.Jäsenvaltioiden on maksettava 19 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetut neuvoston vahvistamat rahoitusosuudet ilman tuensaajalle koituvia kuluja EIP:lle sen investointikehyksen nimissä avaamalle erityistilille 49 artiklan 4 kohdassa säädetyssä hallinnointisopimuksessa määrättyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 2.Sisäisen sopimuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu päivä on 31 päivä joulukuuta 2030. 3.Jollei neuvosto EIP:lle sisäisen sopimuksen 5 artiklan mukaisesti maksettavan korvauksen osalta toisin päätä, tuotoilla, joita EIP:lle kertyy tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityistilien positiivisesta saldosta, täydennetään investointikehystä, ja ne otetaan huomioon tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitettuja rahoitusosuuksia koskevissa maksupyynnöissä ja niitä käytetään mahdollisten rahoitusvelvoitteiden täyttämiseen 31 päivän joulukuuta 2030 jälkeen. 4.EIP vastaa kassanhallinnasta 1 kohdassa tarkoitettujen varojen osalta 49 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa hallinnointisopimuksessa olevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 5.Investointikehystä hallinnoidaan AKT–EU-kumppanuussopimuksessa, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annetussa päätöksessä, sisäisessä sopimuksessa ja tämän asetuksen toisessa osassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. 48 artikla

EIP:lle maksettava korvaus EIP:lle korvataan kaikki kustannukset, jotka sille aiheutuvat investointikehyksen toimien hallinnoinnista. Neuvosto tekee päätöksen EIP:lle maksettavan korvauksen määrästä ja korvausmenettelystä sisäisen sopimuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kyseisen päätöksen täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet sisällytetään tämän asetuksen 49 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun hallinnointisopimukseen. 49 artikla

Investointikehyksen toteutus 1.EIP:n hallinnoimiin yhdennentoista EKR:n varoista rahoitettuihin välineisiin sovelletaan EIP:n omia sääntöjä.

2.EIP voi siirtää jäsenvaltioille tai rahoituksen toteuttamisesta vastaaville jäsenvaltioiden elimille investointivälineen toteutukseen liittyviä tehtäviä silloin, kun on kyse sellaisista jäsenvaltioiden tai niissä olevien rahoituksen toteuttamisesta vastaavien elinten osarahoittamista ohjelmista tai hankkeista, jotka vastaavat neuvoston asetuksessa (EU) 2015/322, sisäisen sopimuksen 10 artiklan 1 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa sekä merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta annetun päätöksen 74 artiklassa tarkoitettujen maakohtaisten yhteistyöstrategioiden ja ohjelma-asiakirjojen ensisijaisia tavoitteita. 3.EIP julkaisee investointikehyksestä myönnetyn rahoitustuen saajien nimet, paitsi jos tietojen julkaiseminen uhkaa vaarantaa saajien kaupalliset edut; se noudattaa nimet julkaistessaan asianmukaisesti luottamuksellisuutta ja turvallisuutta koskevia vaatimuksia, erityisesti henkilötietojen suojaa. Tietojen julkaisuperusteissa ja julkaistujen tietojen yksityiskohtaisuudessa otetaan huomioon alan erityispiirteet ja investointikehyksen luonne. 4.Tämän osan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tehdään hallinnointisopimus unionin puolesta toimivan komission ja EIP:n välillä. 50 artikla

Investointikehykseen liittyvä raportointi EIP toimittaa komissiolle säännöllisesti tietoja investointikehyksen puitteissa toteutetuista toimista, myös korkotuista, EIP:lle rahoitusosuuksien suorittamispyyntöjen perusteella maksettujen varojen käytöstä ja erityisesti sitoumusten, hankintojen ja maksujen neljännesvuosittaisista kokonaismääristä 49 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun hallinnointisopimukseen sisältyvien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 51 artikla

Investointikehyksen kirjanpito ja tilinpäätöslaskelmat 1.EIP huolehtii investointikehyksen, myös täytäntöönpanemiensa EKR:stä rahoitettujen korkotukien, kirjanpidosta, jotta voidaan varmistaa varojen koko kierron kattava kirjausketju, joka alkaa niiden saamisesta ja ulottuu niiden maksamiseen sekä niiden tuottamiin tuloihin ja mahdolliseen myöhempään perintään asti. EIP laatii tarvittavat kirjanpito- ja tilinpäätössäännöt ja -menetelmät kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja antaa ne tiedoksi komissiolle ja jäsenvaltioille. 2.EIP toimittaa vuosittain neuvostolle ja komissiolle kertomuksen hallinnoimillaan yhdennentoista EKR:n varoilla rahoitettujen toimien toteutuksesta sekä 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen ja menetelmien mukaisesti laaditut tilinpäätöslaskelmat ja 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot. 3.Näiden asiakirjojen luonnokset on toimitettava viimeistään sitä varainhoitovuotta, jota asiakirjat koskevat, seuraavan varainhoitovuoden helmikuun 28 päivänä ja niiden lopulliset versiot viimeistään kyseisen varainhoitovuoden kesäkuun 30 päivänä, jotta komissio voi käyttää niitä laatiessaan tämän asetuksen 43 artiklassa tarkoitetun tilinpäätöksen sisäisen sopimuksen 11 artiklan 6 kohdan mukaisesti. EIP toimittaa komissiolle kertomuksen hallinnoimiensa varojen hoidosta viimeistään maaliskuun 31 päivänä. 52 artikla

EIP:n toimien ulkoinen tarkastus ja vastuuvapaus EIP:n tämän osan mukaisesti hallinnoimilla yhdennentoista EKR:n varoilla rahoitetut toimet tarkastetaan ja niitä koskeva vastuuvapaus myönnetään niiden menettelyjen mukaisesti, joita EIP soveltaa kolmansien osapuolten valtuutukseen perustuviin tileihin. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamaa tarkastusta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä määrätään EIP:n, komission ja tilintarkastustuomioistuimen välisessä kolmikantasopimuksessa. KOLMAS OSA

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET I OSASTO

Siirtymäsäännökset 53 artikla

Aikaisemmista EKR:istä yli jääneiden varojen siirtäminen Sellaiset kahdeksatta, yhdeksättä ja kymmenettä EKR:ää, jäljempänä ’aikaisemmat EKR:t’, koskevien sisäisten sopimusten mukaisesti muodostetut varat, jotka ovat jääneet käyttämättä, siirretään yhdenteentoista EKR:ään sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 1 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti. 54 artikla

Aikaisempien EKR:ien varoista saatavat korkotulot Aikaisempien EKR:ien varojen tuottamista korkotuloista kertynyt ylijäämä siirretään yhdenteentoista EKR:ään ja osoitetaan samoihin tarkoituksiin kuin sisäisen sopimuksen 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tulot. Samoin menetellään aikaisempien EKR:ien sekalaisten tulojen osalta; tällaisia tuloja ovat muun muassa viivästyskorot, jotka on peritty silloin kun jäsenvaltioiden rahoitusosuudet aikaisempiin EKR:iin on maksettu myöhässä. EIP:n hallinnoimista EKR:n varoista kertyvillä koroilla täydennetään investointikehystä. 55 artikla

Rahoitusosuuksien pienentäminen käyttämättä jääneillä varoilla Määrät, jotka liittyvät kymmenennestä EKR:stä tai aikaisemmista EKR:istä rahoitettuihin hankkeisiin ja joita ei ole sidottu sisäisen sopimuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai jotka on vapautettu sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti, vähennetään, jollei neuvosto ole yksimielisesti toisin päättänyt, sisäisen sopimuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien osasta.