Neuvoston päätelmät seuraavista toimista pyrittäessä tekemään EU:sta parhaiden käytäntöjen alue mikrobilääkeresistenssin torjunnassa

(2019/C 214/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

1. MUISTUTTAA, että mikrobilääkeresistenssi on valtioiden rajat ylittävä vakava terveysuhka, johon jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla yksin puuttua ja jota ei voida rajata tietylle maantieteelliselle alueelle tai tiettyyn jäsenvaltioon, ja että se näin ollen edellyttää jäsenvaltioiden välistä tiivistä yhteistyötä ja koordinointia valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU ( 1 ) mukaisesti.

3. PANEE ERITTÄIN HUOLESTUNEENA MERKILLE, että mikrobilääkeresistenttien mikrobien aiheuttamista kuolemaan johtaneista infektioista maailmanlaajuisesti noin 29 prosenttia johtuu lääkeresistentistä tuberkuloosista (DR-TB) ja monilääkeresistentistä tuberkuloosista (MDR-TB) ( 6 )

4. PANEE ERITTÄIN HUOLESTUNEENA MERKILLE Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toteamuksen, että jos tehokkaita toimia ei toteuteta ja mikrobilääkeresistenssi kehittyy ennakoitujen suuntausten mukaisesti, mikrobilääkeresistenssin odotetaan aiheuttavan EU- ja ETA-maissa vuosina 2015–2050 vuosittain yhteensä jopa 1,1 miljardin euron kustannukset ( 7 )

5. PANEE ERITTÄIN HUOLESTUNEENA MERKILLE, että antibioottiresistenttien infektioiden muodostamasta tautitaakasta EU:ssa 75 prosenttia on suoraan yhteydessä hoitoon liittyviin infektioihin ( 8 )

6. TOTEAA, että mikrobilääkkeitä käytetään edelleen koko unionissa liikaa, ja PANEE MERKILLE, että mikrobilääkkeiden käytössä on eroja eri jäsenvaltioiden välillä.

7. TOTEAA, että mikrobilääkeresistenssi on maailmanlaajuinen kansanterveysongelma, jonka vaikutukset ulottuvat laajemmalle kuin ne vakavat seuraukset, joita sillä on ihmisten ja eläinten terveydelle, sillä mikrobilääkeresistenssi vaikuttaa myös ympäristöön ja elintarviketuotantoon ja sitä kautta talouskasvuun. Mikrobilääkeresistenssi heikentää lisäksi vakavasti mahdollisuuksia saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet. SUHTAUTUU sen vuoksi MYÖNTEISESTI niihin moniin kansainvälisiin aloitteisiin, joilla pyritään torjumaan mikrobilääkeresistenssiä ja joita ovat muun muassa seuraavat: — mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskeva maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma (9), jonka Maailman terveysjärjestö (WHO) laati Elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailman eläintautijärjestön (OIE) avustuksella ja joka hyväksyttiin yksimielisesti 68:nnessa Maailman terveyskokouksessa toukokuussa 2015; — YK:n yleiskokouksen korkean tason kokouksen poliittinen julistus mikrobilääkeresistenssistä, 21. syyskuuta 2016 (10), tavoitteena mikrobilääkeresistenssin aiheuttaman globaalin uhan torjuminen ja yhteinen terveys -mallin tarpeellisuuden vahvistaminen, sekä — mikrobilääkeresistenssiä käsittelevän YK:n järjestöjen välisen koordinointiryhmän (IACG) työ, jonka johdosta YK:n pääsihteerille annetussa raportissa ”No time to wait: Securing the future from drug-resistant infections” (11) on esitetty useita suosituksia; — YK:n pääsihteerin 10. toukokuuta 2019 antama raportti (12) mikrobilääkeresistenssistä 21. syyskuuta 2016 annetun poliittisen julistuksen täytäntöönpanosta ja IACG:n suosituksista; — YK:n ympäristökokouksen ympäristöstä ja terveydestä joulukuussa 2017 antama päätöslauselma (13), jonka mukaan ihmisten, eläinten ja kasvien terveys sekä ympäristö ovat yhteydessä toisiinsa ja jossa korostetaan tarvetta ymmärtää paremmin ympäristön pilaantumisen rooli mikrobilääkeresistenssin kehittymisessä; — Global AMR R&D Hub -keskuksen työ; — Global Antibiotic Research and Development Partnership -kumppanuus (GARDP) (14); — Maailman terveyskokouksen 24. toukokuuta 2019 antama WHO:n päätöslauselma mikrobilääkeresistenssistä (15); — Mikrobilääkeresistenssiä koskevien ratkaisujen kansainvälinen keskus (ICARS) (16). ICARS toimii riippumattomana globaalina osaamiskeskuksena, joka keskittyy kartoittamaan näyttöön perustuvia ratkaisuja mikrobilääkeresistenssiin liittyviin haasteisiin ja tukemaan niiden käyttöönottoa matala- ja keskituloisissa maissa;

9. PALAUTTAA MIELEEN vuonna 2015 hyväksytyn mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan maailmanlaajuisen toimintasuunnitelman, jossa WHO kehotti kaikkia jäsenvaltioitaan panemaan täytäntöön mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat vuoteen 2017 mennessä.

10. PANEE MERKILLE OECD:ssä käynnissä olevan työn ja PITÄÄ MYÖNTEISENÄ sen taannoista raporttia, jonka mukaan kansanterveystoimiin investoiminen voisi keventää merkittävästi mikrobilääkeresistenssistä yhteiskunnalle koituvaa taakkaa ( 19 )

11. PALAUTTAA MIELEEN, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklassa määrätään kansallista politiikkaa täydentävästä unionin toiminnasta, joka käsittää laajalle levinneiden vaarallisten sairauksien torjunnan sekä niiden leviämisen ja ehkäisemisen seurannan, terveysvalistuksen ja -kasvatuksen sekä rajatylittävien vakavien terveysuhkien seurannan ja torjumisen. Unionin on myös edistettävä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä yhteistyötä kolmansien maiden sekä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa.

13. SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI komission 29. kesäkuuta 2017 julkaisemaan tiedonantoon ”Eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi” ( 24 ) ja siinä lueteltuihin toimiin mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi ja KANNATTAA AIKOMUSTA tehdä EU:sta tässä suhteessa parhaiden käytäntöjen alue.

14. KIINNITTÄÄ HUOMIOTA rokotusten rooliin infektioiden ehkäisyssä, yhteistyön tehostamisesta rokotuksin ehkäistävissä olevien tautien torjunnassa äskettäin annettuun neuvoston suositukseen sekä siihen, että komission hyväksymässä mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevassa yhteinen terveys -toimintasuunnitelmassa korostetaan tarvetta tukea mikrobilääkeresistenssiin liittyviä patogeenejä vastaan suunnattujen uusien rokotteiden tutkimusta ja kehittämistä ( 25 )

15. PALAUTTAA MIELEEN Euroopan parlamentin 13. syyskuuta 2018 antaman päätöslauselman eurooppalaisesta yhteinen terveys -toimintasuunnitelmasta mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi ( 26 )

16. PITÄÄ MYÖNTEISENÄ komission 11. maaliskuuta 2019 Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle antamaa tiedonantoa Euroopan unionin strategisesta lähestymistavasta ympäristössä oleviin lääkeaineisiin ( 27 )

18. PITÄÄ MYÖNTEISENÄ tiiviimpää yhteistyötä, jota jäsenvaltiot ja komissio tekevät vuonna 2017 perustetun, mikrobilääkeresistenssiä käsittelevän EU:n yhteinen terveys -verkoston ( 35 ) kautta, ja PANEE MERKILLE sen säännöllisten kokousten merkityksen osana mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa.

20. PAINOTTAA, että jäsenvaltioiden välinen sekä komission ja lääketeollisuuden kanssa tehtävä yhteistyö on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan puuttua mikrobilääkkeiden riittämättömään saatavuuteen riippumatta siitä, johtuuko se tarjonnassa alun perin esiintyneestä vajeesta, mikrobilääkkeiden poistamisesta markkinoilta tai muista toimitusongelmista, jotka voivat johtaa mikrobilääkkeiden toimituskatkoksiin ja riittämättömään korvaavaan hoitoon.

21. PANEE ERITTÄIN HUOLESTUNEENA MERKILLE, että markkinat toimivat puutteellisesti antibioottien kehittämisessä, ja KOROSTAA, että tarvitaan kiireellisiä toimia, joilla vauhditetaan uusien mikrobilääkkeiden, vaihtoehtoisten hoitomuotojen sekä nopean ja modernin diagnostiikan kehittämistä, mikrobilääkeherkkyyden testausmenetelmät mukaan lukien. Tutkimusohjelmien ja kannustinten osalta tarvitaan EU-tason ja globaalia koordinointia ja yhteistyötä, ja neuvosto PANEE MERKILLE muun muassa mikrobilääkeresistenssitilanteen arviointityöryhmän ehdotukset ja toimet ( 39 ) , ”Breaking Through the Wall” -raportin ( 40 ) ja mikrobilääkeresistenssiä koskevan yhteisen ohjelma-aloitteen ( 41 )

22. KOROSTAA, että mikrobilääkeresistenssin maailmanlaajuisen torjunnan onnistuminen riippuu pitkälti siitä, että hallitukset sitoutuvat ja ovat halukkaita toteuttamaan toimia varmistaakseen yhteinen terveys -mallin mukaisten aloitteiden täytäntöönpanon kansallisten toimintasuunnitelmien mukaisesti, mikä edellyttää kaikkien asiaankuuluvien alojen mukanaoloa; korostaa, että mikrobilääkeresistenssin torjuntaa voitaisiin vauhdittaa tehokkaammin kansainvälisillä foorumeilla tehtävän EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden yhteistyön sekä alueellisen ja kahdenvälisen yhteistyön avulla.

23. PAINOTTAA mikrobilääkeresistenssiä ja terveydenhoitoon liittyviä infektioita koskevan yhteisen toimen (JAMRAI) ( 42 ) merkitystä ja SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI sen työhön, myös siltä osin kuin kyse on hoitoon liittyvien infektioiden ehkäisemistä ja mikrobilääkkeiden käytön hallintaa koskevista toimintapolitiikoista ja niiden täytäntöönpanosta.

24. PALAUTTAA MIELEEN puheenjohtajavaltio Romanian Bukarestissa 1. maaliskuuta 2019 järjestämän konferenssin, joka käsitteli seuraavia toimia pyrittäessä tekemään EU:sta parhaiden käytäntöjen alue mikrobilääkeresistenssin torjunnassa yhteinen terveys -mallin avulla ja jossa keskityttiin kolmeen päätavoitteeseen: 1) infektioiden ehkäisy- ja valvontatoimenpiteiden laadun parantaminen sekä mikrobilääkkeiden käytön optimointi ihmisten, eläinten ja ympäristön terveyden aloilla, 2) yhteinen terveys -mallin mukaisten kansallisten toimintasuunnitelmien tehokkaampi täytäntöönpano, 3) maiden väliseen solidaarisuuteen kannustaminen tekemällä yhteistyötä mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi.

KEHOTTAA jäsenvaltioita

25. varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön monialaisen kansallisen toimintasuunnitelman sekä koordinointi- ja seurantamekanismit, jotka täyttävät niiden mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan maailmanlaajuisen toimintasuunnitelman mukaiset sitoumukset ja ovat sopusoinnussa yhteinen terveys -mallin kanssa,

26. myöntämään riittävät henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit mikrobilääkeresistenssiä, infektioiden ehkäisyä ja valvontaa sekä mikrobilääkkeiden käytön hallintaa koskevien toimien kehittämiseen ja toteuttamiseen poliittisella ja kliinisellä tasolla,

27. tehostamaan mikrobilääkeresistenssiä koskevan lainsäädännön, nykyisten politiikkatoimien ja annettujen sitoumusten täytäntöönpanoa EU:n tasolla ja kansainvälisesti yhteinen terveys -mallin pohjalta,

28. vahvistamaan infektioiden ehkäisy- ja valvontatoimenpiteitä sekä ihmisten että eläinten terveyden alalla, erityisesti terveydenhuollon yksiköissä, investoimalla hygieniakäytäntöihin ja ennaltaehkäiseviin toimiin, mukaan lukien rokotukset, bioturvallisuus sekä sellaisten standardoitujen ja nopeiden diagnosointimenetelmien saatavuuden varmistaminen, joita käytetään infektiotyypin varmistamiseen ennen antibioottien käyttöä, mikä auttaa vähentämään antibioottien aiheetonta käyttöä ja siihen liittyvää mikrobilääkeresistenssin kehittymisen riskiä,

29. vahvistamaan ja koordinoimaan toimiaan monialaista menettelytapaa noudattaen resistenttien infektioiden rajatylittävän leviämisen torjumiseksi, erityisesti päätöksellä (EU) 1082/2013 perustetun terveysturvakomitean avulla,

30. panemaan mikrobilääkkeiden käyttöä ja myyntiä koskevan nykyisen lainsäädännön täytäntöön etenkin käsikauppalääkkeiden myynnin rajoittamiseksi ja harkitsemaan tarvittaessa lisäsääntelyä,

31. asettamaan etusijalle asiaankuuluvien alojen terveydenhuoltohenkilöstön koulutuksen, jossa käsitellään mikrobilääkeresistenssiä, infektioiden ehkäisyä ja valvontaa sekä mikrobilääkkeiden käytön hallintaa, mukaan lukien mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä annetuissa EU:n ohjeissa esitettyjä toimia, sekä tietämyksen yhteinen terveys -mallista,

32. kehittämään tiedotustoimia, jotka koskevat infektioiden ehkäisyä ja valvontaa sekä mikrobilääkkeiden käytön hallintaa ihmisten ja eläinten terveydenhuollon yksiköissä ja jotka on suunnattu terveydenhuoltoalan työntekijöille, potilaille ja heidän omaisilleen, eläinlääkäreille, maataloustuottajille ja suurelle yleisölle, lapset mukaan lukien,

33. asettamaan kansallisia mitattavissa olevia tavoitteita, jotka koskevat muun muassa mikrobilääkkeiden kokonaiskäytön vähentämistä, ja seuraamaan sitä, miten mikrobilääkeresistenssin leviämisen vähentämisessä edistytään, ottaen soveltuvin osin huomioon EFSA:n, EMA:n ja ECDC:n laatimat indikaattorit.

KEHOTTAA jäsenvaltioita ja komissiota

34. kehittämään edelleen pitkän aikavälin toimintapolitiikkoja mikrobilääkeresistenssin aiheuttaman uhkan torjumiseksi,

35. lujittamaan mikrobilääkeresistenssin torjuntaan liittyvää yhteistyötä ja solidaarisuutta osallistumalla tarvittaessa kahdenvälisesti twinning-hankkeisiin ja monenvälisesti jakamalla parhaita käytäntöjä ja asiantuntemusta ja tarjoamalla keskinäistä tukea kansallisten toimintasuunnitelmien sekä infektioiden ehkäisy- ja valvontaohjelmien ja mikrobilääkkeiden käytön hallintaa koskevien ohjelmien täytäntöönpanoa varten ihmisten terveyden, elintarvikkeiden, eläinten terveyden, ympäristön, tutkimuksen ja muilla asiaankuuluvilla aloilla,

36. tukemaan saatavilla olevien ohjeiden täysimääräistä noudattamista ottaen huomioon kansalliset erityisolosuhteet ja tarpeen mukaan laatimaan lisäohjeita mikrobilääkeresistenssin, infektioiden ehkäisyn ja valvonnan sekä mikrobilääkkeiden käytön hallinnan alalla muun muassa siltä osin kuin kyse on diagnostiikan ja rokotteiden paremmasta käytöstä sekä (muun muassa ECDC:n suorittamasta) valvonnasta, tarkoituksena tukea kansallisia ja paikallisia toimia,

37. laatimaan parhaiden käytäntöjen pohjalta vapaaehtoisia yhteisiä ohjeita infektioiden ehkäisemiseen ja valvontaan sekä mikrobilääkkeiden käytön hallintaan terveydenhuollon yksiköissä, henkilöstömitoitus ja koulutus mukaan lukien,

38. lisäämään kaikkien jäsenvaltioiden valmiuksia vastata mikrobilääkeresistenssin aiheuttamaan uhkaan ja supistaa näin eroja, joita tällä hetkellä esiintyy mikrobilääkeresistenssin ja hoitoon liittyvien infektioiden valvonnan ja ehkäisyn tuloksissa,

39. arvioimaan syitä siihen, miksi jäsenvaltioiden välillä ja sisällä esiintyy vaihtelua siinä, missä suhteessa laajakirjoisia antibiootteja käytetään ihmis- ja eläinlääketieteessä, jotta mikrobilääkeresistenssiä opittaisiin ymmärtämään ja valvomaan paremmin,

40. kehittämään koordinoituja viestintästrategioita sekä mikrobilääkeresistenttien infektioepidemioiden ehkäisemistä varten että käytettäväksi tällaisten epidemioiden tapauksessa ja panemaan strategiat tehokkaasti täytäntöön EU:n tasolla ja kansallisesti,

41. tehostamaan koko yhteiskunnalle tarkoitettuja, tiedotusvälineiden ja sosiaalisen median kautta toteutettuja toimia tietoisuuden lisäämiseksi mikrobilääkeresistenssin merkityksestä terveysuhkana ja tarpeesta ehkäistä infektioita ja käyttää mikrobilääkkeitä maltillisesti,

42. tehostamaan ja laajentamaan mikrobilääkeresistenssin ja terveydenhoitoon liittyvien infektioiden osuuden sekä mikrobilääkkeiden kulutuksen seurantaa niin ihmisten kuin eläinten terveyden osalta, päivittämään hoito-ohjeita, saavuttamaan antibioottien käytössä maltillinen taso, seuraamaan mikrobilääkeresistenssin syntymistä ja kehittämään tehokkaita infektioiden ehkäisy- ja valvontatoimenpiteitä mikrobilääkeresistenssin ehkäisemiseksi. Olisi harkittava yhteinen terveys -seurantaohjelmia, jotta tiedoista, jotka koskevat mikrobilääkeresistenssiä ihmisten ja eläinten terveyden, elintarvikkeiden ja ympäristön aloilla, voitaisiin laatia yhdennetty analyysi,

43. tunnistamaan ja tukemaan asianmukaisia mekanismeja, joilla taataan olemassa olevien tehokkaiden sekä ihmisille että eläimille tarkoitettujen mikrobilääkkeiden, etenkin ensisijaisten kapeakirjoisten mikrobilääkkeiden, saatavuus kaikkialla unionissa ottaen huomioon muun muassa pienten markkinoiden erityispiirteet,

44. edistämään mikrobilääkeresistenssiin liittyvää tutkimusta, kehitystä ja innovointia sekä tukemaan EU-tason ja maailmanlaajuista koordinointia ja yhteistyötä muun muassa mikrobilääkeresistenssiä koskevan yhteisen ohjelma-aloitteen ( 43 ) mukaisten toimien ja Global AMR R&D Hub -keskuksen ( 44 ) kautta,

45. tukemaan sellaisia aloitteita kuin GARDP, jonka WHO ja laiminlyötyihin sairauksiin tarkoitettuja lääkkeitä koskeva aloite (Drugs for Neglected Diseases initiative) ( 45 ) käynnistivät toukokuussa 2016. GARDP-aloitteessa käsitellään globaaleja kansanterveystarpeita kehittämällä ja toteuttamalla uusia tai parannettuja antibioottihoitoja. Sen kuhunkin sen ohjelmaan kuuluu jatkuvia saatavuus- ja käytönhallintastrategioita, joilla varmistetaan, että hoidot ovat kohtuuhintaisia ja kaikkien niitä tarvitsevien saatavilla,

46. panemaan täytäntöön ja laajentamaan yhteinen terveys -mallin mukaisia tutkimusohjelmia uusien mikrobilääkkeiden, rokotteiden, mikrobilääkkeille tarkoitettujen vaihtoehtojen, parempien nopeiden diagnostiikkamenetelmien sekä vanhojen antibioottien uudenlaisen ja paremman käytön kehittämiseksi saatavuuden, tehokkuuden ja kohtuuhintaisuuden periaatteiden pohjalta,

47. kartoittamaan uusien mikrobilääkkeiden kehittämiseen sovellettavia tarkoituksenmukaisia taloudellisia malleja, joihin sisältyy maailmanlaajuinen antibioottien maltillisen käytön hallinta, vaikuttavuus ja kohtuuhintaisuus, ja tukemaan tällaisia malleja koskevaa tutkimusta ja niiden täytäntöönpanoa,

48. parantamaan sellaisia toimintatapoja koskevaa tiedotusta ja tutkimusta, joilla tuetaan ihmisen käyttäytymisen muutosta mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi,

49. tukemaan tutkimusta, joka koskee taloudellisten mallien parantamista, johtamista, hallintoa, kannustimia ja muita mikrobilääkeresistenssiin liittyviä toimenpiteitä ja tekniikoita, jotta voidaan varmistaa politiikan tehokas toteuttaminen,

50. koordinoimaan järjestelmällisesti jäsenvaltioiden kantoja ja pyrkimään luomaan parhaiden käytäntöjen aluetta kansainvälisillä foorumeilla edustava ”EU:n ääni”, joka toteaa, että mikrobilääkeresistenssiin on puututtava kiireellisesti, ja vaatii johdonmukaisesti nopeampaa maailmanlaajuista reagointia monenvälisissä ja kahdenvälisissä suhteissa,

51. edistämään ja puolustamaan edelleen aktiivisesti mikrobilääkeresistenssiä koskevia EU:n standardeja sekä EU:n lainsäädäntöä ja toimintapolitiikkoja monen- ja kahdenvälisissä neuvotteluissa ja kansainvälisillä foorumeilla,

52. tarjoamaan lisää tietoa ERI-rahastoista ja helpottamaan niiden käyttöä mikrobilääkeresistenssiin, mikrobilääkkeiden käytön hallintaan sekä infektioiden ehkäisyyn ja valvontaan liittyvään toimintaan tehtäviin kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin investointeihin ja korjaamaan näin puutteita, joita esiintyy valmiuksissa ja kokonaisvaltaisten yhteinen terveys -strategioiden täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden välillä ja sisällä,

53. selvittämään mahdollisuuksia, tarpeen mukaan myös sääntelyä, sellaisten mikrobilääkkeiden varomattoman käytön estämiseksi, jotka on hankittu rajan yli henkilökohtaiseen käyttöön, rajatylittävien reseptien avulla tai ostamalla internetistä,

54. seuraamaan mikrobilääkkeiden käytöstä ja tuotannosta peräisin olevia jäämiä ja vastustuskykyisiä mikro-organismeja maaperässä sekä pohja- ja pintavedessä voimassa olevan EU:n ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja harkitsemaan tarvittaessa uusia lainsäädäntötoimia ympäristössä esiintyviin jäämiin puuttumiseksi,

55. kasvattamaan näyttöpohjaa mikrobilääkeresistenssin kehittymisestä ja leviämisestä erityisesti ympäristössä.

KEHOTTAA komissiota

56. hyödyntämään mikrobilääkeresistenssiä käsittelevää yhteinen terveys -verkostoa yhteistyön tehostamiseksi jäsenvaltioiden kanssa ja niiden välillä mikrobilääkeresistenssin, infektioiden ehkäisyn ja valvonnan sekä mikrobilääkkeiden käytön hallinnan alalla,

57. tukemaan edelleen jäsenvaltioita mikrobilääkeresistenssiä koskevien monialaisten kansallisten toimintasuunnitelmien ja strategioiden täytäntöönpanossa sekä lisäämään tähän tarkoitukseen myönnettävää rahoitusta,

58. tukemaan jäsenvaltioiden suorittamaa, eläimille tarkoitettujen mikrobilääkkeiden myyntiä ja käyttöä koskevien tietojen keruuta, jotta varmistetaan tietojen keruun ja käsittelyn tehokas toteuttaminen eläinlääkkeistä annetun asetuksen (EU) 2019/6 mukaisesti, sekä harkitsemaan rahoituksen myöntämistä tähän tarkoitukseen,

59. tukemaan jäsenvaltioita niiden esteiden tunnistamisessa, jotka vaikeuttavat mikrobilääkeresistenssiä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien sekä infektioiden ehkäisyyn ja valvontaan ja mikrobilääkkeiden käytön hallintaan liittyvien toimenpiteiden kehittämistä ja täytäntöönpanoa, jotta voidaan määrittää tehokkaita toimia näiden esteiden poistamiseksi.

(1) EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1.

(2) Bulletin of the World Health Organization 2016;94:638-639.

(3) The review on Antimicrobial resistance chaired by Jim O'Neill: ”Tackling drug-resistant infections globally”, final report and recommendations, toukokuu 2016.

(4) The Lancet, Infectious diseases, nide 19, nro 1, tammikuu 2019.

(5) Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus, artikkeli 6.11.2018.

(6) TB Alliance, "Drug resistance - a response to antimicrobial resistance including tackling TB".

(7) OECD, Antimicrobial Resistance - "Tackling the Burden in the European Union", 2019.

(8) The Lancet, Infectious diseases, nide 19, nro 1, tammikuu 2019.

(9) WHO, Global Action Plan on Antimicrobial Resistance, A68/A/CONF./1 Rev.1 Agenda item 15.1, 25.5.2015.

(10) YK:n yleiskokouksen korkean tason kokouksen poliittinen julistus mikrobilääkeresistenssistä, 21.9.2016.

(11) IACG - ”No time to wait: Securing the future from Drug-resistant infections” report, huhtikuu 2019.

(12) YK:n yleiskokouksen korkean tason kokouksen poliittinen julistus mikrobilääkeresistenssistä – jatkotoimet. Pääsihteerin raportti 10.5.2019.

(13) Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma, YK:n ympäristökokous, Nairobi, 4.–6.12.2017.

(14) The Global Antibiotic Research and Development Partnership.

(15) WHO:n päätöslauselma mikrobilääkeresistenssistä – tekstiluonnos.

(16) The International Centre for Antimicrobial Resistance Solutions.

(17) G7-maiden terveysministerien julkilausuma, Berliini 8.–9.10.2015.

(18) G20-maiden terveysministereiden vuonna 2017 antama Berliinin julkilausuma "Together Today for a Healthy Tomorrow".

(19) OECD, a Policy brief: "Stemming the Superbug Tide", 2018

(20) EUVL C 269, 23.7.2016, s. 26.

(21) EUVL L 34, 5.2.2002, s. 13.

(22) EUVL C 151, 3.7.2009, s. 1.

(23) EUVL C 438, 6.12.2014, s. 7.

(24) COM (2017) 339 final, 29.6.2017.

(25) EUVL C 466, 28.12.2018, s. 1.

(26) Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 13.9.2018, eurooppalaisesta yhteinen terveys -toimintasuunnitelmasta mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi (2017/2254(INI)).

(27) COM (2019) 128 final, 11.3.2019.

(28) Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 11 artikla.

(29) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

(30) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/4, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, lääkerehun valmistuksesta, markkinoille saattamisesta ja käytöstä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 183/2005 muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 90/167/ETY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 1).

(31) Asetuksen (EU) 2019/6 107 artikla.

(32) Asetuksen (EU) 2019/4 17 artikla.

(33) Asetuksen (EU) 2019/6 107 artikla.

(34) Asetuksen (EU) 2019/6 37 ja 107 artikla.

(35) Euroopan komissio – EU:n toimet mikrobilääkeresistenssin alalla.

(36) EMA – Analyysi mikrobilääkkeiden käytöstä ja mikrobilääkeresistenssistä (vuosien 2011 ja 2013 JIACRA-raportit).

(37) EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1.

(38) EUVL L 4, 7.1.2019, s. 24.

(39) The review on Antimicrobial resistance chaired by Jim O'Neill: ”Tackling drug-resistant infections globally”, final report and recommendations, toukokuu 2016.

(40) Federal Ministry of Health, BCG the Boston Consulting Group "Breaking through the Wall" - A Call for Concerted Action on Antibiotics Research and Development.

(41) Mikrobilääkeresistenssiä koskeva yhteinen ohjelma-aloite – mikrobilääkeresistenssin tutkimuksen globaali koordinointi.

(42) EU-JAMRAI:EU-JAMRAI: ”Europe fostering synergies to reduce the burden of AMR: what is EU doing to support Member States?”1.3.2019.

(43) Mikrobilääkeresistenssiä koskeva yhteinen ohjelma-aloite – mikrobilääkeresistenssin tutkimuksen globaali koordinointi.

(44) Saksan opetus- ja tutkimusministeriö – yhteistyö globaalin terveyden alalla.

(45) Drugs for Neglected Diseases -aloite.