Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Romanian liittymisvalmistelut"



Virallinen lehti nro C 241 , 07/10/2002 s. 0110 - 0119



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Romanian liittymisvalmistelut" (2002/C 241/22) Talous- ja sosiaalikomitea päätti täysistunnossaan 1. maaliskuuta 2001 antaa työjärjestyksensä 23 artiklan nojalla lausunnon aiheesta "Romanian liittymisvalmistelut". Asian valmistelusta vastannut "ulkosuhteet"-jaosto antoi lausuntonsa 27. kesäkuuta 2002. Esittelijä oli Adrien Bedossa. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17. ja 18. heinäkuuta 2002 pitämässään 392. täysistunnossa (heinäkuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 124 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 2 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Romania aloitti neuvottelut Eurooppa-sopimuksen solmimiseksi toukokuussa 1992 ja sai ne päätökseen helmikuussa 1993. Väliaikainen kauppasopimus tuli voimaan vuonna 1993, ja Romania assosioitui Euroopan unioniin helmikuussa 1995. Romania esitti jäsenhakemuksensa Euroopan unionille 22. kesäkuuta 1995. Ministerineuvosto päätti 17. heinäkuuta 1995 komissiota kuultuaan soveltaa perustamissopimuksen 49 artiklassa tarkoitettua menettelyä. Romanian ja unionin nykyisten suhteiden oikeusperustana on Eurooppa-sopimus. 1.2. Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi vuonna 1997 Euroopan komission tehtäväksi laatia säännöllisesti kertomuksia kunkin ehdokasvaltion edistymisestä. Näillä kertomuksilla on tärkeä merkitys liittymisneuvotteluissa, sillä neuvotteluprosessi on niistä riippuvainen. Komissio esitti Agenda 2000:ssa ensimmäisen virallisen lausunnon Romanian ehdokkuudesta Euroopan unionin jäseneksi. Viimeisin Romaniaa koskeva komission määräaikaiskertomus julkaistiin marraskuussa 2001, ja se on otettu huomioon tässä oma-aloitteisessa lausunnossa. 2. Yleistä 2.1. Tässä lausunnossa esitetään katsaus Romanian tilanteeseen sosioekonomisista näkökohdista. ETSK:n tarkoituksena on esitellä talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien asemaa ja näkemyksiä Romanian liittymisprosessissa. 2.2. Jotta Romanian liittyminen EU:hun onnistuisi, on erittäin tärkeää tunnustaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan elintärkeä rooli demokraattisessa yhteiskunnassa, mutta myös toteuttaa sitä käytännössä käymällä sekä sosiaalista vuoropuhelua (johon osallistuvat työnantajat, ammattijärjestöt ja tarpeen vaatiessa hallitus) että kansalaiskeskustelua (rakenteellinen kahden- ja monenvälinen viestintä hallituksen ja kansalaisjärjestöjen ja muiden eturyhmien välillä). 2.3. Lausunnon tavoitteena ei ole ainoastaan luetteloida komission marraskuussa 2001 julkaiseman viimeisimmän määräaikaiskertomuksen jälkeen Romaniassa tapahtunutta edistystä tai kerrata Euroopan parlamentin asiasta tekemiä arvioita, vaan esittää ETSK:n kannanotto, joka perustuu sen havaitsemien seikkojen arviointiin. 2.4. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kehitys ja toiminta 2.4.1. Romaniassa voidaan perustaa yhdistyksiä ja säätiöitä vuonna 1924 säädetyn lain nojalla. Romanian yhteiskunnassa viime vuosina herännyt yhdistyshenki näkyy uusien järjestöjen ja säätiöiden perustamisessa sekä kansalaisjärjestöjen määrän kasvussa. 2.4.2. Asianmukainen lainsäädäntö ja tiettyjen julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden osallistuminen ovat mahdollistaneet kansalaisyhteiskunnan myönteisen kehityksen Romaniassa. Tämä myönteinen kehitys näkyy myös kansalaisjärjestöjen sijoittumisessa. Aluksi niitä perustettiin kaupunkialueille, mutta nykyään niitä on myös maaseudulla. Toinen tärkeä edistysaskel on kansalaisjärjestöjen suhteet julkisiin viranomaisiin. Julkisen sektorin viranomaiset eivät pidä kansalaisjärjestöjä enää kansankiihottajina, vaan kumppaneina todellisten sosioekonomisten ongelmien ratkaisemisessa. Tämä on osoitus Romanian yhteiskunnan tietynlaisesta yhteiskunnallisesta kypsyydestä. 2.4.3. Kielteistä on sen sijaan rahoituksen, henkilöstön ja materiaalisten resurssien puute suhteessa Romanian kansalaisyhteiskunnan todellisiin tarpeisiin. Lisäksi on todettava, että kommunistiselta kaudelta peräisin olevan ajattelutavan vuoksi osa kansalaisista suhtautuu asiaan epäillen, sillä he pelkäävät kaikkea "järjestäytynyttä" toimintaa. 2.4.4. Hallitus antoi vuonna 2000 asetuksen, joka luo uudet, yleiset lainsäädäntöpuitteet järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle. Sillä säädellään järjestöjen, säätiöiden, kansalaisjärjestöjen ja muiden elinten perustamista, järjestelyä ja toimintaa. 2.4.5. Työmarkkinaosapuolien rooli vahvistui, kun Romaniaan perustettiin vuonna 1998 talous- ja sosiaalineuvosto. Jokaiseen ministeriöön ja maakuntaan on perustettu sosiaalisen vuoropuhelun valiokuntia, joita on kuultava taloudellisten rakenteiden uudistamista ja yksityistämistä koskevissa asioissa. 2.4.6. ETSK painottaa, että kansalaisvuoropuhelun nykyiset puitteet Romaniassa ovat riittämättömät ja että kansalaisjärjestöillä ei ole mahdollisuutta keskustella virallisesti hallituksen kanssa. 2.4.7. Romanian talous- ja sosiaalineuvoston edustajat ovat pyytäneet ETSK:lta teknistä tukea järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi sekä hallinto-organisaation puutteiden ja niistä johtuvien vaikeuksien ratkaisemiseksi. 2.5. Sosiaalisen vuoropuhelun kehitys ja Romanian talous- ja sosiaalineuvoston rooli tässä kehityksessä 2.5.1. Romanian hallitus on tiedostanut sosiaalisen vuoropuhelun merkityksen. Se onkin päättänyt allekirjoittaa työntekijöitä ja työnantajia edustavien järjestöjen kanssa sosiaalipoliittisen sopimuksen, jossa asetetaan yhteiset sosiaaliset, taloudelliset ja lainsäädännölliset prioriteetit. 2.5.2. Talous- ja sosiaalineuvostolla on ollut siirtymäkaudella erittäin tärkeä rooli hallituksen kumppanina, mutta tästä huolimatta sen käsiteltäväksi on jätetty vain vähän lainsäädäntöhankkeita, jotka ovat taloudellisesti ja sosiaalisesti tärkeitä. 2.5.3. Talous- ja sosiaalineuvoston organisaatiota ja toimintaa koskevan lain 109/1997 muutos edellyttää toimivallan ja vastuun siirtämistä edelleen työmarkkinaosapuolille. Toimivaltuuksien siirtämisestä on annettu julkilausuma, mutta sen täytäntöönpanolle ei ole asetettu tarkkaa ajankohtaa. 2.6. Liittymisprosessin viimeaikainen kehitys 2.6.1. Laajentumisasioista vastaava komission jäsen Günter Verheugen totesi 17. joulukuuta 2001 vieraillessaan Timisoarassa, että Romania voi luottaa Euroopan unionin tukeen, sillä maa on osoittanut olevansa halukas jouduttamaan valmisteluitaan saavuttaakseen edistyneemmät ehdokasvaltiot. Romanian hallitus esittelikin 18. joulukuuta 2001 strategiansa liittymisneuvotteluiden jouduttamiseksi. 2.6.2. Komissaari Verheugen ilmoitti huhtikuussa 2002, että Euroopan komissio aikoo ehdottaa pidemmälle vietyä liittymistä edeltävää strategiaa sekä oppaan laatimista kaikille niille ehdokasvaltioille, jotka eivät saa liittymisneuvotteluitaan päätökseen tänä vuonna. Tässä yhteydessä hän mainitsi Romanian ja Bulgarian. 2.6.3. Romanian hallitus hyväksyi 17. tammikuuta 2002 uuden kansallisen erityisohjelman tavoitteenaan käynnistää neuvottelut kaikista asiakokonaisuuksista vuonna 2002 ja saada ne loppuun vuonna 2003 tai viimeistään vuoden 2004 alussa. 2.6.4. Romanian ulkoministeri pyysi maaliskuussa 2002 EU:ta esittämään uuden neuvotteluaikataulun sekä liittymisen tarkat taloudelliset ehdot. Hän huomautti, että Romaniaa ei ole sisällytetty vuoteen 2006 ulottuvaan rahoitussuunnitteluun. Tämä hankaloittaa merkittävällä tavalla EU:hun liittymistä ja estää sen kokonaan ennen vuotta 2006 siinäkin tapauksessa, että Romania olisi valmis liittymiseen jo ennen tätä ajankohtaa. 3. Erityistä 3.1. Demokratia ja oikeusvaltio 3.1.1. Lainsäädäntä oli pitkään jähmettyneessä tilassa, mutta vuoden 2000 lopussa pidettyjen vaalien jälkeen tilanne on parantunut, sillä silloin tehtiin aloite molempien kamareiden uudistamiseksi. Tavoitteena oli nopeuttaa ensisijaisten, muun muassa EU:n liittymistä koskevien säädösten hyväksymisprosessia. 3.1.2. Romanian hallitus nimitti suhteista parlamenttiin vastaavan ministerin sekä valtiosihteereitä kaikkiin toimeenpanovaltaa käyttäviin ministeriöihin. Hallitus vähensi myös asetusten ja poikkeustila-asetusten määrää lainsäädäntömenettelyiden suojelemiseksi. 3.1.3. Vaalien jälkeen käynnistetyt uudistukset ovat parantaneet huomattavasti toimeenpanovallan toteuttamista: liittymisprosessin hallinnoinnista vastaavia rakenteita on vahvistettu ja paikallishallintoa ja hallinnon hajauttamista koskevia uusia toimenpiteitä on toteutettu. Työmarkkinaosapuolia, kansalaisjärjestöjä ja liikemaailmaa on pyritty kuulemaan poliittisen toiminnan koordinoinnin parantamiseksi, mutta tällaiset kuulemiset ovat vielä hyvin harvinaisia. 3.1.4. ETSK katsoo, että julkishallinnon uudistamiseksi tehdyistä toimenpiteistä huolimatta alalla ei ole saavutettu tuntuvaa kehitystä. Tarvitaan vielä kokonaisvaltaista strategiaa rekrytoinnin, palkkapolitiikan ja urarakenteen uudistamiseksi sekä toimia virkamiesten riippumattomuuden ja vastuullisuuden takaamiseksi. 3.2. Hallituksen muut poliittiset tavoitteet: korruption torjunta 3.2.1. Saatuaan Euroopan komissiolta ja Euroopan parlamentilta virallista kritiikkiä Romanian sisäministeriö esitteli tammikuun 2002 alussa uuden hankkeen korruption torjumiseksi. Hanke noudattaa EU:n, taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja Euroopan neuvoston sääntöjä. Maaliskuun alussa 2002 Romania otti käyttöön myös toisen keinon korruption torjumiseksi eli sähköisen tarjouspyyntöjärjestelmän. 3.3. EU:n ja Romanian neuvoa-antavan sekakomitean roolin arviointi 3.3.1. Nyt kun neuvoa-antavasta sekakomiteasta on kokemuksia kolmen vuoden ajalta, voidaan todeta, että Romania on tullut entistä paremmin tietoiseksi sosiaalisen vuoropuhelun ja kansalaiskeskustelun kehittämisen merkityksestä. 3.3.2. Neuvoa-antavasta sekakomiteasta on ollut hyötyä romanialaisille eturyhmille sekakomitean järjestämien kokousten ja keskusteluiden kautta. Näin on ollut mahdollista nähdä konkreettisesti, millainen rooli ETSK:n edustamalla eurooppalaisella järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on. 3.3.3. Selonteko tiedonkeruumatkasta Timisoaraan(1) 3.3.3.1. ETSK kutsuttiin eurooppalaisen opiskelijajärjestön AEGEEn aloitteesta puhumaan kansainväliseen konferenssiin, joka käsitteli Euroopan unionin laajentumisen vaikutuksia kansalaisyhteiskuntaan. Konferenssissa mukana olleet ehdokasvaltioiden opiskelijat olivat erityisen kiinnostuneita aiheesta ja osallistuivat erittäin aktiivisesti keskusteluihin. Opiskelijoiden mukaan kansalaisyhteiskunnassa käytävä vuoropuhelu on vielä kehitysasteella ja Romanian talous- ja sosiaalineuvoston olemassaolosta ja roolista tiedetään toistaiseksi liian vähän. 3.3.3.2. ETSK:n edustaja oli yhteydessä pk-yritysten ja maataloussektorin työntekijöiden edustajiin, jotka kertoivat pyrkivänsä elinkelpoiseen markkinatalouteen. He kaikki ilmoittivat olevansa syvästi huolissaan markkinatalouden seurauksista (työttömyyden lisääntyminen, hallituksen tarjoaman sosiaaliavun puute, ammatillista uudelleensijoittumista koskevien ohjelmien puute jne.). He katsoivat, että nykyinen hallitus ei ole kuullut heitä tarpeeksi näistä kysymyksistä. 3.3.3.3. ETSK:n edustaja totesi, että mukana oli myös kansalaisjärjestöjen tiedotus- ja kehitysvirasto AID-ONG, jonka tavoitteena on tutkia muiden paikallisten kansalaisjärjestöjen kanssa eri rakenteiden todellista osallistumista sosiaaliseen vuoropuheluun ja kansalaiskeskusteluun. Ryhmä III:n edustuksesta Romanian talous- ja sosiaalineuvostossa keskusteltiin, mutta nykyiset kolmikantasopimusten osapuolet eivät ole kiinnostuneita minkäänlaisista muutoksista eivätkä pidä niitä perusteltuina. 3.3.3.4. Huomattakoon, että toinen kansalaisjärjestö, maaseudun tukikeskus, pyrkii parhaansa mukaan helpottamaan maaseutukuntien kestävää ja osallistuvaa kehitystä lisäämällä niiden yleistä ja institutionaalista kapasiteettia kehitysresurssien hallinnoimiseksi. 3.3.3.5. Myös romaniyhteisöjen resurssikeskuksen puheenjohtaja keskusteli ETSK:n kanssa erityisesti romaniväestön tilanteen parantamista koskevan hallituksen strategian toteuttamisesta. 3.3.4. Maatalouden tila(2) 3.3.4.1. Romania oli 1900-luvun alussa tärkeimpiä tuottajia Euroopan maatalousmarkkinoilla. Viimeksi kuluneiden 11 vuoden aikana Romanian maatalouden tulokset ovat kuitenkin olleet heikkoja, mutta maataloudella on kuitenkin tärkeä sija maassa. Maataloudessa toimii Euroopan komission arvion mukaisesti 42 prosenttia väestöstä. Suuri osuus johtuu muun muassa teollisuuden ja rakennusteollisuuden rakenneuudistusten seurauksista. 3.3.4.2. Yksi Romanian maatalouden suurimmista ongelmista on se, ettei se ole erikoistunut mihinkään vientituotteeseen. Muitakin merkittäviä esteitä ilmaantuu siksi, että maatalouden uudistus on viivästynyt ja että Romanian lainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön lainsäädännön kanssa etenee hitaasti. 3.3.4.3. ETSK on huolissaan, että nykyisellään maataloudessa työskentelee hyvin suuri osa väestöstä ja että alalla on paljon pieniä perhetiloja, jotka viljelevät vain omiin tarpeisiinsa. Tilanne on vielä huolestuttavampi, kun otetaan huomioon, että Berliinissä vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamissa rahoitusnäkymissä kaudelle 2000-2006 ei ole otettu huomioon suoria tukia tulevien jäsenvaltioiden maanviljelijöille. 3.3.4.4. Maa-alasta on 62 prosenttia eli 15 miljoonaa hehtaaria maatalouskäytössä. Tästä on 80 prosenttia viljeltyä maata. Suurin osa tiloista on yksityisiä (85 prosenttia), ja niiden keskimääräinen pinta-ala on 2,35 hehtaaria. Tilat ovat siis pääasiassa perhetiloja. Suurtiloja, joiden osuus viljelyalasta on noin 10 prosenttia, on yksityistetty melko hitaasti, ja voidaan todeta, että pientilojen markkinat eivät toimi yhdenmukaisesti. ETSK painottaa, että maataloudessa ja elintarvikesektorilla tarvitaan investointeja ja rakenneuudistusta vakaiden ja todellisten työpaikkojen luomiseksi. 3.3.4.5. Maatalousjärjestöt ovat yleisesti katsoen heikkoja, mutta tuotantoalakohtaiset järjestöt ovat taloudellisesti vakaampia. Alakohtaiset järjestöt ovat pyrkineet vaikuttamaan myönteisesti maatalouspolitiikan peruskysymyksiin. 3.3.4.6. Romania on Puolan jälkeen toinen maa, joka saa noin 30 prosenttia maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisen liittymisohjelman (SAPARD) tuesta. Parhaillaan ollaan valmistelemassa Romanian SAPARD-toimiston akkreditointia. 3.3.4.7. EU:n ja Romanian neuvoa-antavan sekakomitean asiakirjojen päätelmissä pohditaan, miten ESTK voisi toimia tulevaisuudessa maatalousjärjestöjen tukemiseksi, jotta ne löytäisivät paikkansa järjestäytyneessä kansalaisyhteiskunnassa. 3.3.4.8. Romanian Eurooppa-ministeri ja maatalousministeri ovat kiinnittäneet vuoden 2002 ensimmäisellä puoliskolla erityistä huomiota maatalousministeriön sekä Euroopan integraatiosta ja yhteisestä maatalouspolitiikasta vastaavan yksikön hallintokapasiteetin vahvistamiseen, jotta maataloutta koskevan asiakohdan neuvotteluiden valmistelut onnistuisivat. Hallituksen prioriteetit maatalouden alalla ovat seuraavat: yhteisön säännöstön kääntäminen, hyväksyminen ja siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä, Phare 2000:n yhteydessä rahoitettujen hankkeiden valvonta sekä eläin- ja kasvinsuojelualalla toteuttavat toimet. Hallitus on ilmaissut vakaan halunsa toteuttaa vuoden 2002 aikana aiemmin toteuttamatta jääneitä toimenpiteitä ja sitoumuksia. Romania esitti neuvottelukantansa kyseiseen asiakohtaan 10. tammikuuta 2002. 3.3.5. Tonava(3) 3.3.5.1. EU:n tarkoituksena on luoda maantiekuljetuksia korvaavia kuljetusmuotoja tieliikenteen ruuhkien purkamiseksi. Tonavan jokiliikenne oli yksi aloista, joilla Kosovon kriisin vaikutukset tuntuivat eniten. 3.3.5.2. ETSK kannattaa valkoisessa kirjassa "Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010" esitettyä näkemystä, jonka mukaan infrastruktuuri on "ehdokasmaiden taloudellista kehitystä ja sisämarkkinoihin liittämistä valmistelevan strategian avaintekijä". 3.3.5.3. Tonavan jokiliikenne on osa Euroopan laajuista liikenneverkkoa, ja se kuuluu yleiseurooppalaiseen liikennekäytävään VII. Tonavan tarjoamia mahdollisuuksia ei voida kuitenkaan nykyään käyttää täysipainoisesti. Tähän ovat syynä perusrakenteisiin liittyvät käytännön ongelmat (Jugoslavian kriisin jälkeen Tonavan uoma ja rannat kaipaisivat kunnostusta ja sitä tulisi syventää) ja oikeudelliset ongelmat (liikennöintioikeuksien, Tonavan markkinoille pääsyn ja palveluiden tarjoamisen vapauden oikeudellisista puitteista ei ole selkeitä ja tarkkoja ennusteita). Yleissopimuksia on tehty kaksi, mutta ei ole selvää, kumpaa niistä sovelletaan Romanian liittymisen yhteydessä. 3.3.5.4. Tonavan jokiliikenne kuuluu useiden kansainvälisen sopimusten piiriin. Lisäksi EU:n jäsenvaltioiden ja Romanian kahdenvälisissä sopimuksissa viitataan Tonavan jokiliikenteen eri näkökohtiin. ETSK on huomauttanut, että Tonavan käytön optimointi on laaja-alainen ongelma, joka koskee useita ehdokasvaltioita. ETSK on vakuuttunut, että tämä uusi näkemys voi edistää Tonavan käytön optimointia, jolloin Tonava voisi saada ansaitsemansa aseman yleiseurooppalaisena liikennekäytävänä ja rauhan jokena. 3.3.5.5. ETSK suosittaa, että näiden säännösten oikeudellista asemaa tutkitaan Romanian liittymisneuvotteluiden yhteydessä, jotta Romania soveltaisi liittymisensä jälkeen vain yhteisön sisävesiliikennelainsäädäntöä. 4. Muut huomiot 4.1. Romania ja ihmisoikeudet 4.1.1. Lapsille tarkoitetun tukijärjestelmän uudistus on edistynyt hyvin ja sitä voidaan pitää tyydyttävänä. Lapsille tarkoitetun tuen budjetti on lähes kaksinkertaistettu edelliseen vuoteen verrattuna, ja laitoksiin sijoittamiselle vaihtoehtoisten lapsille suunnattujen tukipalveluiden määrä on kasvanut. Maakuntaneuvostojen puheenjohtajat on nimetty vastaamaan lastensuojeluun sidoksissa olevista instituutiosta. Yhdistyneiden kansakuntien lasten oikeuksien sopimuksen vakavia virheitä sisältäneen käännöksen tarkistus on saatu loppuun. Hallitus on myös hyväksynyt vuosiksi 2001-2004 tarkistetun strategian apua tarvitsevien lasten suojelemiseksi. 4.1.2..Romania kielsi lasten kansainvälisen adoptoinnin kesäkuussa 2001 EU:n painostuksesta (erityisesti Euroopan parlamentin esittämän muistion takia). EU vertasi adoptiotoimia ihmiskauppaan(4). Euroopan parlamentin esittelijä totesi hiljattain, että Romania on toteuttanut tärkeitä toimia laitoksiin sijoitettujen lasten suojelemiseksi ja että riippumaton, kansainvälisiä adoptioita käsittelevä ryhmä on laatinut aiheesta uuden raportin maaliskuussa 2002. ETSK:n mielestä Romanian lastensuojelu on edistynyt, mutta lapsiasioita käsittelevien virastojen ohjesääntöjä on kehitettävä EU:n tasolla yhtenäisten normien takaamiseksi. 4.1.3. Romaniväestön tilanteen parantamista koskeva strategia on laadittu yhteistyössä romaniväestön edustajien kanssa. Romaniväestö on suhtautunut myönteisesti tähän strategiaan. ETSK aikoo kiinnittää erityistä huomiota siihen, missä määrin Romanian hallitus on toteuttanut strategiaa. 4.1.4. Romanian hallitus ja Euroopan komission Romanian lähetystö avasivat helmikuussa 2002 romaniyhteisölle resurssikeskuksen paikallistason viranomaisten, romaniyhteisön ja kansalaisjärjestöjen kumppanuuden kehittämiseksi. Keskus on osa Romanian hallituksen vuonna 2001 hyväksymää strategiaa, joka kattaa myös romaniväestön koulutus- ja korkeakoulutusmahdollisuuksia koskevat toimet. 4.1.5. Paikallishallintoa koskevan lain hyväksyminen antoi lisäksi kielellisille vähemmistöille oikeuden käyttää paikallishallinnon palveluita äidinkielellään. Perusteilla on myös yksityinen unkarilainen yliopisto Unkarin valtion rahoitustuella. 4.1.6. Rikosoikeusjärjestelmää on myös uudistettu perusteellisesti perustamalla koeajalla oleville vangeille tarkoitettuja keskuksia. Rikoslain pääkohtia on muutettu ja homoseksuaalisuuden rangaistavaksi teoksi määrittelevä laki on poistettu. Romanian hallitus on hyväksynyt entistä selkeämmän säädöstekstin turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten kohtelusta. 4.1.7. Neuvosto hyväksyi maaliskuussa 2001 asetuksen N:o 539/2001, jossa tarkennetaan ne kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi EU:n rajojen sisäpuolella. Asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa myönnetään viisumivapaus Romanian kansalaisille, mutta tämän päätöksen voimaantulon ehtona oli se, että Euroopan komissio laatii kertomuksen toimista, joita Romanian hallitus aikoo toteuttaa muun muassa laittoman maahanmuuton estämiseksi, EU:n alueella laittomasti oleskelevien palauttamiseksi ja rajojen suojelemiseksi. Neuvosto päätti poistaa 1. tammikuuta 2002 alkaen viisumipakon Romanian kansalaisilta, joilla on nyt oikeus matkustaa ilman viisumia Schengenin alueella. 4.1.8. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Romanian hallitukset päättivät maaliskuun alussa 2002 perustaa tiedotusyksikön laittoman maahanmuuton torjumiseksi näiden kahden maan välillä. Romanian hallitus on järjestänyt 15. maaliskuuta 2002 lähtien koulutusta poliisiviranomaisille (jotka vastaavat laajentumisen jälkeen EU:n itärajan valvonnasta) oikeus- ja sisäasioita koskevasta yhteisön oikeudesta. 4.2. Makrotalouden vakauttaminen 4.2.1. Taloudellisen toiminnan hidastuminen kesti kolme vuotta, jonka jälkeen vuonna 2000 bkt lähti kasvamaan (1,6 prosenttia), ja kasvu kiihtyi vuonna 2001 (reaalisen bkt:n kasvu oli 4,9 prosenttia). Romanian liittymistä edeltävän, EU:n ja IMF:n hyväksymän talousohjelman mukaan kasvun tulisi olla 5 prosenttia vuonna 2002. Hallitus pyrkii pitämään yllä tätä kasvuvauhtia, jolloin kasvu olisi 5,5 prosenttia kaudella 2002-2005. 4.2.2. Vaikka vienti kasvoi vuonna 2002(5), alijäämä ei vähentynyt, sillä tuonti oli liian suuri(6). Julkista taloutta on pyritty tervehdyttämään useiden vuosien ajan. Hallituksen tavoitteena olikin supistaa budjettialijäämää jonkin verran siten, että vuonna 2001 se olisi 3,5 prosenttia bkt:sta. Budjettialijäämän tavoitteeksi on vuodeksi 2002 asetettu 3 prosenttia bkt:sta, ja tavoite pysyy samana kaudella 2003-2005. 4.2.3. Vaikka inflaatio on vähentynyt, se pysyi korkealla tasolla (30,3 prosenttia) vuonna 2001. Tavoitteena on saada se supistumaan 22 prosenttiin vuonna 2002. 4.2.4. Romania jätti marraskuussa 2001 virallisen neuvottelukantansa Emusta ja sitoutui laskemaan inflaatioasteensa alle 10 prosenttiin vuodesta 2004 lähtien sekä ottamaan euron ainoaksi viitevaluutaksi Romanian leulle. Romanian pankin edustajat järjestivät vuonna 2001 kansallisen tiedotuskampanjan eurosta. 4.2.5. Marraskuussa 2001 Romanian työttömyysaste oli 7,1 prosenttia, ja se on noussut aina rakenneuudistustoimien jälkeen. Tänä vuonna viralliseksi työttömyysasteeksi on arvioitu 12,4 prosenttia(7). Romanian hallitus asetti vakautusohjelmassaan tavoitteeksi työttömyysasteen vakiinnuttamisen 9 prosentin tasolle vuonna 2002. Yli puolet työttömistä on pitkäaikaistyöttömiä. ETSK tähdentää, että Romanian hallituksen on saatava aikaan konkreettisia toimia tilanteen parantamiseksi. 4.2.6. Suurten valtionyritysten yksityistämisiä ja rakenneuudistuksia toteutetaan vuonna 2002 entistä enemmän. Romanian liikepankki on tarkoitus yksityistää kokonaan vuoden loppuun mennessä ja kolme tappiollista suuryritystä (Roman, Siderurgica ja Nitramonia) jaetaan elinkelpoisiin ja elinkelvottomiin yksiköihin vuoden 2002 alkupuolella. Näillä toimilla on merkittävät taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset. Myös maataloudessa on ollut suuria ongelmia rakenneuudistusprosessin takia. 4.2.7. ESTK tähdentää, että näiden rakenneuudistusten vaikutuksia on seurattava. Se kehottaa Romanian hallitusta toteuttamaan konkreettisia ja uskottavia toimia ammatillisen uudelleenkoulutuksen edistämiseksi ja huolehtimaan nykyistä riittävämmistä taloudellisista tukitoimista erityisen vaikeassa tilanteessa olevien ihmisten auttamiseksi. 4.2.8. ETSK toteaa, että Romanian tulee kiinnittää erityistä huomiota yritysten talouden tiukkaan kuriin sekä lopettaa erääntyneiden maksujen kasautuminen ja heikosti menestyneiden yritysten valtiontuki. ETSK tähdentää kuitenkin jälleen kerran, että rakenneuudistukset ja yritysten yksityistäminen vaativat tukitoimia. 4.2.9. Johtopäätöksenä voidaan todeta, että Romania on yleisesti ottaen edistynyt makrotalouden vakauttamisessa: kasvu on elpynyt ja vienti on lisääntynyt, mutta alijäämää ja voimakasta inflaatiota on vähennettävä, jotta taloutta voidaan tasapainottaa muilta osin. ETSK huomauttaa, että vielä on paljon tehtävää, mutta Romanian hallitus on tietoinen siitä, että sen on toteutettava IMF:n kanssa laadittu ohjelma sekä liittymistä edeltävä talousohjelma. 4.3. Pienten ja keskisuurten yritysten kehitys 4.3.1. Romania esitti pk-yrityksiä koskevan neuvottelukantansa 28. maaliskuuta 2000. Se hyväksyi täysin yhteisön säännöstön eikä vaatinut siirtymäkautta eikä poikkeuksia. Poistaakseen pk-yritysten esteet Romanian hallitus on kehittänyt strategian ja toimintasuunnitelman rekisteröinti- ja lupamenettelyiden yksinkertaistamiseksi, oikeudellisten puitteiden tarkistamiseksi, verotuksen vähentämiseksi, verotusjärjestelmän yksinkertaistamiseksi ja julkisten sopimusten edistämiseksi. 4.3.2. Yrittäjille on laadittu koulutusohjelmia ja pk-yrityksiä varten on luotu kansallinen neuvontaverkko. Hallitus on perustanut kansallisen takuurahaston sellaisia lainoja varten, joiden avulla on tarkoitus parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää rahoitusvälineitä. Lisäksi mikroyrityksille on kehitetty yksinkertaistettu verotusjärjestelmä. Pk-yrityksille myönnetään verovapauksia tietynlaista tuontia sekä voittojen investointia varten. Kauppakamareihin on tarkoitus perustaa keskitetty palvelupiste, jonka kautta uudet yritykset voisivat rekisteröityä ja saada kaikkia tarvittavat luvat nopeasti (20 päivässä), mutta havaittavissa on ollut byrokraattisia ongelmia. 4.3.3. Romanian ulkomaisten sijoittajien neuvottelukunnan kesäkuussa 2002 julkaisemassa selonteossa todetaan liiketoimintaympäristöä koskevaa lainsäädäntöä edeltävässä kuulemisessa tapahtuneen positiivisia muutoksia. Myönteistä kehitystä on havaittavissa myös lainsäädännössä, joka koskee yksityistämisen nopeuttamista ja ulkomaisten sijoitusten edistämisviraston perustamista. 4.3.4. Hallitus on myös perustanut alan edistämiseksi pk-yritys- ja osuuskuntaministeriön. Ministeriö käynnisti vuoden 2002 alussa neljä pk-yrityksille tarkoitettua erityisohjelmaa 87 biljoonalla leulla, jotka ovat lisänä vuoden 2002 Phare-ohjelmaan. Kyseiset ohjelmat käynnistyvät periaatteessa heinäkuussa 2002. 4.3.5. Neuvoa-antava sekakomitea on tarkastellut useita ongelmia, jotka koskevat pk-yritysten kehitystä Romaniassa. Näistä voidaan mainita erityisesti kyseisen alan järjestelyyn ja kehittämiseen liittyvien lainsäädäntö- ja säädöspuitteiden kehitys sekä kysymykset, jotka koskevat EU-maiden pk-yritysten siirtymistä Romaniaan. Erittelyssä on käsitelty ilmiön laajuutta sekä kyseisten yritysten taloudellisia, alueellisia ja sosiaalisia ongelmia ja työolosuhteita(8). 4.3.6. ETSK huomauttaa myös, että teollisuuden ja sosiaalialan rakenneuudistustoimia tukevaa RICOP-ohjelmaa on lykätty, koska rahastolle ei ole vielä löydetty hallinnoijaa. Toimenpide on merkittävä, sillä tämä Euroopan komission rahoittama ohjelma koskee 68:aa yritystä. 4.3.7. Kaikista näistä toimista huolimatta yritysympäristöä on vielä parannettava. Eri elinten tekemät lukuisat tarkastukset tarjoavat mahdollisuuden tarkastajien lahjontaan, pankkijärjestelmälle on ominaista korkea korkotaso ja vakuusmenettelyt ovat raskaita. 4.4. Työmarkkina- ja sosiaalipolitiikka 4.4.1. Romanian hallitus aloitti lokakuussa 2001 neuvottelut työmarkkina- ja sosiaalipolitiikasta. Se hyväksyi voimassaolevan yhteisön lainsäädännön sellaisenaan ja katsoi, että se voi alkaa soveltaa sitä heti liittymisen jälkeen. Tästä neuvottelukohdasta on jaettu tietoa työntekijä- ja työnantajajärjestöille, kansalaisyhteiskunnalle ja suurelle yleisölle. 4.4.2. Romanian edustajat Brysselissä ovat kertoneet ETSK:lle, että he olivat tyytyväisiä Romanian voidessa osallistua Barcelonassa pidettyyn Eurooppa-neuvoston kokoukseen(9) varsinaisena ehdokasvaltiona eikä enää tarkkailijana. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun viistoista jäsenvaltiota ja kolmetoista ehdokasvaltiota pitivät yhdessä työkokouksen huippukokouksen yhteydessä. 4.4.3. Vuonna 2001 tehtyä työmarkkina- ja sosiaalipoliittista sopimusta tarkistettiin maaliskuussa 2002. Tämän sopimuksen ovat allekirjoittaneet työmarkkinaosapuolet, joita edustivat seitsemän työnantajajärjestöä(10) ja kolme työntekijäjärjestöä(11), sekä hallitus(12), ja ETSK katsoo, että kyseistä asiakirjaa voidaan pitää todisteena työmarkkinaosapuolien välisen vuoropuhelun alkamisesta. Komitea toteaa, että asiakirjassa esitetään hyvin jäsennelty työmarkkina- ja sosiaalipoliittinen strategia, mutta se suhtautuu varauksin sopimuksen allekirjoittajiin. 4.4.4. ETSK huomauttaa, että vuoden 2002 työmarkkina- ja sosiaalipoliittisen sopimuksen solmimisessa ei ole noudatettu sosiaalisen vuoropuhelun sääntöjä. Sosiaalinen vuoropuhelu koskee vain työmarkkinaosapuolia (työnantajat ja työntekijät). Kyseinen sopimus on kuitenkin tulosta hallituksen johtamista työmarkkinaneuvotteluista, joiden yhteydessä ei ole saatu kaikkien ammattiliittojen hyväksyntää(13). 4.4.5. Merkittävä edistysaskel on vähimmäistoimeentuloa koskeva lain hyväksyminen. Laki tuli voimaan 1. tammikuuta 2002. Se antaa varattomille mahdollisuuden saada sosiaaliavustusta, joka ei tosin valitettavasti riitä todellisten tarpeiden täyttämiseen. Vähimmäistoimeentulon saamisen ehtona on yhteisön hyväksi tehtävä työ. ETSK toteaa, että Romanian hallitus on kuitenkin yrittänyt varata budjettimäärärahoja arviolta 0,4 prosenttia bkt:sta lain täytäntöönpanemiseksi. 4.4.6. ETSK katsoo, että vuoden 2002 työmarkkina- ja sosiaalipoliittiseen sopimukseen sisältyvät Romanian hallituksen palkkapoliittiset toimet eivät vastaa todellisuutta. Nykyiset palkat ja eläkkeet vaikuttavat lähinnä naurettavan pieniltä suhteessa Romanian hintatasoon. 4.4.7. Tammikuussa 2002 tuli voimaan kaksi muuta lakia, joista toinen koskee kansallista sosiaalitukijärjestelmää ja toinen sosiaalisen syrjäytymisen ennaltaehkäisemistä ja torjuntaa. 4.4.8. Uuden työlainsäädännön hyväksymisestä keskustellaan parhaillaan, mutta alalla ei ole vielä tehty päätöksiä. Kansallinen työvoimatoimisto on perustettu, mutta sen tehokkuudesta ei ole vielä tietoa. 4.4.9. ETSK huomauttaa, että työmarkkina- ja sosiaalipolitiikan säännöstön monien näkökohtien täytäntöönpano riippuu yritysten ja niiden työntekijöiden toimista. Järjestöjen osallistuminen liittymisneuvotteluihin mahdollistaa sen, että lainsäädäntöön ja sen täytäntöönpanoon liittyvät mahdolliset ongelmat voidaan tunnistaa ja ratkaista aikaisessa vaiheessa. ETSK ei ole vakuuttunut, että tällainen tehokas osallistuminen on ollut kovin yleistä Romaniassa. 4.4.10. ETSK kiinnittää huomiota seuraaviin kysymyksiin: sosiaalisen kaksikantavuoropuhelun kehitys, kansallisen työllisyyssuunnitelman tehokkuus, Euroopan sosiaalirahaston hallinnon valmistautuminen liittymiseen, sosiaaliturva, kuluttajansuoja jne. Komiteaa kiinnostaa myös kaikenlaisen syrjinnän ennaltaehkäisemiseen liittyvän lainsäädännön täytäntöönpanomääräykset. Työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkaa koskevan neuvottelukokonaisuuden käsittely keskeytettiin tilapäisesti 19. huhtikuuta 2002. 4.5. Ympäristö 4.5.1. Romanian hallitus hyväksyi virallisen neuvottelukannan ympäristökysymyksiin lokakuun lopussa 2001(14). Ennen kannan esittämistä neuvotteluista vastaava Romanian valtuuskunta keskusteli asiasta paikallishallinnon, työmarkkinaosapuolien, puolueiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa, sillä yhteisön ympäristöalan säännöstö koskee niitä kaikkia. 4.5.2. Hallituksen painopistealoja ovat toimet, joilla pyritään lainsäädännön yhdenmukaistamiseen ja yhteisön lainsäädännön siirtämiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä sellaisilla aloilla kuin ympäristövaikutusten arviointi, ympäristötietojen saatavuus jne. 4.5.3. ETSK toteaa, että alan hallintokapasiteetti on kehittynyt jonkin verran alalla toimivien virkamiesten viimeaikaisten koulutusohjelmien sekä Romanian hallituksen maaliskuussa 2002 hyväksymän hallintokapasiteetin tukisuunnitelman avulla. 4.6. Aluepolitiikka 4.6.1. Kehitystä on tapahtunut jonkin verran, erityisesti institutionaalisen järjestelmän parannusten osalta. Romania alkaa vihdoin keskittyä liittymiskumppanuuden yhteydessä aluepolitiikan keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. 4.6.2. Romania on kehitellyt rakenteita rakennerahastojen toimien täytäntöönpanemiseksi. Aluepolitiikka kuuluu osaksi investoinneista ja kehityksestä vastaavalle valtiosihteerille (ohjelmointi ja hallinto) ja osaksi ministeriön pääsihteerille (maksut). Varainhoidon valvonta on parantunut jonkin verran. Kehitysministeriön tehtäväksi on annettu muun muassa kansallisen suunnitelman laatiminen aluekehitysvarojen ja liittymistä valmistelevien, taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen tarkoitettujen yhteisön varojen kehittämiseksi ja hallinnoimiseksi. Hallitus on valinnut yksitoista teollisen rakenneuudistuksen aluetta, joiden tulee ensisijaisesti saada yhteisön tukea sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. Jotta työmarkkinaosapuolet voivat hyödyntää liittymistä edeltäviä välineitä, niillä tulee olla yhteistyön laajentamista koskevan periaatteen mukaisesti edustus ohjelmien hallinnosta valtakunnallisella ja aluetasolla vastaavissa elimissä, jotka ovat EU-rahoituksen varsinaisia hakijoita ja vastaanottajia. Komitean mielestä Romania voisi ja sen tulisi viipymättä antaa työmarkkinaosapuolille ja tarvittaessa myös kansalaisjärjestöille mahdollisuus osallistua alue- ja rakennepolitiikan toteuttamiseen. 4.6.3. ETSK katsoo, että Romanialla on vielä paljon tehtävää yhteisön työllisyysstrategian ja sosiaalisen integraatioprosessin yhteydessä. 4.7. Yhteisön tuki 4.7.1. Romanialla on käytössään kolme Euroopan yhteisön rahoittamaa laajentumista valmistelevaa välinettä liittymisvalmistelujen tukemiseksi. Phare-ohjelmasta (instituutioiden kehittäminen) Romania saa 242 miljoonaa EUR vuonna 2002(15). Sapard-ohjelmasta Romania saa 153 miljoonaa EUR kaudella 2000-2006(16). ISPA-ohjelmasta Romania saa vuosittain 208-270 miljoonaa EUR(17). 4.7.2. Sapard-ohjelman toteuttaminen perustuu maatalouden ja maaseudun kansalliseen kehityssuunnitelmaan. Romanian hallitus onkin tehnyt paljon työtä Sapard-toimiston valmistelemiseksi. ETSK korostaa EU:n luomien hallinnollisten menettelyjen raskautta; ne vaikeuttavat kaikissa ehdokasvaltioissa viljelijöiden pääsemistä osallisiksi mainituista rahastoista. 4.7.3. Romania osallistuu myös Phare-ohjelmasta rahoitettaviin monikansallisiin ja horisontaalisiin ohjelmiin, kuten Taiex, pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitetut mekanismit, kansalaisyhteiskunnan Access-ohjelma jne. 5. Yhteisön säännöstön hyväksymisessä ja toteuttamisessa saavutettu kehitys 5.1. Tilannekatsaus 5.1.1. EU on aloittanut Romanian kanssa neuvottelut 26:sta yhteisön säännöstön asiakokonaisuudesta. Näistä 12 on saatu päätökseen. 5.1.2. ETSK katsoo, että Romania on edistynyt yleisesti katsoen yhteisön säännöstön hyväksymisessä, mutta edistys ei merkitse välttämättä parannuksia hallintokapasiteetissa ja säännösten toteuttamisessa. 5.1.3. ETSK toteaa, että sisämarkkinalainsäädännössä ei ole edistytty pitkälle lukuun ottamatta julkisia markkinoita koskevan uuden lainsäädännön hyväksymistä. Alan hallintokapasiteettia on parannettu jonkin verran, mutta vielä on paljon tehtävää. 5.1.4. Työntekijöiden vapaasta liikkumisesta (asiasta on keskusteltu myös EU:n ja Romanian neuvoa-antavassa sekakomiteassa) on tehty kahdenvälinen sopimus Portugalin kanssa. Valmisteilla on sopimus Italian kanssa. Harjoittelijavaihtoa koskeva sopimus on allekirjoitettu Luxemburgin kanssa. Romanian tulisi perustaa asianmukaiset hallintorakenteet kyseisten työntekijöiden sosiaaliturvajärjestelmien tulevaa koordinointia varten. ETSK muistuttaa komission 22. lokakuuta 1993 tekemästä päätöksestä N:o 93/569/ETY työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta Euroopan työnvälitysverkoston EURESin puitteissa. Tässä päätöksessä komissio esittää julkishallinnon, alueyhteisöjen ja työmarkkinaosapuolien välisten synergioiden luomista, jotta voitaisiin parantaa työmarkkinoiden avoimuutta ja edistää raja-alueiden työntekijöiden liikkuvuutta. ETSK suosittaa, että Romania tehostaa osallistumistaan kyseiseen euroopanlaajuiseen verkostoon. 5.1.5. Romanian hallitus on esittänyt sekä teollisuuden strategian että toimintasuunnitelman, johon sisältyy toimia teollisuuspolitiikan toteuttamiseksi. Nämä asiakirjat on laadittu asianomaisten osapuolien(18) kuulemisen jälkeen. ETSK korostaa strategian toteuttamismenetelmiä, sen todellista täytäntöönpanoa ja etenkin sen sosiaalisiin seurauksiin liittyviä jatkotoimia. 5.1.6. Kuten jo edellä mainittiin, hallitus on edistynyt pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevassa säännöstössä. ETSK huomauttaa kuitenkin jälleen kerran, että Ricop-ohjelman toteuttaminen on viivästynyt ja että EU:n pk-yritysten sijoittautuminen Romaniaan on edelleenkin yleistä. 5.1.7. ETSK toteaa, että Romania on edistynyt huomattavasti liikennealan säännöstössä. Erityistä huomiota tulisi kuitenkin kiinnittää maantieliikenteen verotuksen yhdenmukaistamistoimien puutteeseen, meriliikenteen turvallisuuteen, Romanian lentoyhtiön Taromin yksityistämiseen sekä Tonavan ongelman ratkaisuun. 5.1.8. Maataloudessa rakenneuudistus on vasta alkamassa. Romanian hallitus ei ole tarkentanut tukitoimia ja hallintokapasiteetti on rajallinen, vaikka alan lainsäädännön siirtämisessä osaksi kansallista lainsäädäntöä on edetty jonkin verran. Kaudella 2002-2004 Romanian hallituksen on tarkoitus ryhtyä toimiin YMP:n toteuttamisen oikeudellisen ja institutionaalisen perustan luomiseksi. 5.2. Täytäntöönpano 5.2.1. EU:n jäsenvaltioiden on mukautettava lainsäädäntönsä EU:n säännösten mukaiseksi eli saatettava unionin lainsäädäntö osaksi omaa lainsäädäntöään. Tämän lisäksi niiden on pantava yhteisön säännöstö täytäntöön eli noudatettava sitä käytännössä. Suuri osa sisämarkkinasäännöksistä koskee tuotteita ja tuoteturvallisuutta, tuotantoprosesseja, työympäristöä, työlainsäädäntöä yms., ja kyseisiä säännöksiä voivatkin käytännössä panna täytäntöön vain yritykset ja niiden henkilöstö. 5.2.2. Yhteisön säännöstön täytäntöönpanon vahvistamiseksi on parhaillaan käynnissä Romanian tuomareille, asianajajille ja korkeille hallintovirkamiehille tarkoitettuja teknisen juridisen avun hankkeita. Niitä toteutetaan tiiviissä yhteistyössä alan eurooppalaisten asiantuntijoiden kanssa. 5.2.3. Jäsenyysneuvottelut eivät siis koske vain virkamiehiä ja poliitikkoja, vaan myös työmarkkinaosapuolien ja muiden kansalaisyhteiskunnan edustajien, kuten maataloustuottaja-, kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjen, tulee voida osallistua neuvotteluihin ja saada niistä tietoa. 5.2.4. ETSK on vakuuttunut siitä, että antamalla työmarkkinaosapuolille ja kansalaisjärjestöille mahdollisuus osallistua neuvotteluihin niiden varhaisessa vaiheessa voidaan edistää EU:n säännösten ymmärtämistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa. Bryssel, 17. kesäkuuta 2002. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) Ks. Tim Papén selonteko EU:n ja Romanian neuvoa-antavalle sekakomitealle "Vierailu Timisoarassa", 30.11.-1.12 2001. (2) Ks. Staffan Nilssonin muistio maataloudesta ja Daniel Neagoen työasiakirja maataloudesta, jotka laadittiin marraskuussa 2001 pidettyä EU:n ja Romanian neuvoa-antavan sekakomitean neljättä kokousta varten. (3) Tarkempia tietoja aiheesta Tonavaa koskevasta työasiakirjasta, jonka Anna Bredima-Savopoulou laati EU:n ja Romanian neuvoa-antavan sekakomitean neljättä ja viidettä kokousta varten (5.-6.11.2001 ja 23.-24.5.2002). (4) Huhtikuun 8. päivänä 2002 julkaistussa tiedonannossa todettiin, että Yhdysvaltojen kongressi saattaa estää Romanian liittymisen Natoon, jos maa ei pura kansainvälisiä adoptioita koskevaa lykkäystä. (5) Romanian vienti on vuonna 2002 kasvanut 11,5 % verrattuna tilanteeseen joulukuussa 2001: vienti EU-maihin + 2,6 % ja muihin teollisuusmaihin + 2,9 %. (6) Vaikka vienti on v. 2002 laskenut 17 % verrattuna tilanteeseen vuoden 2001 joulukuussa, tuonti on jatkuvasti vientiä suurempi. (7) Luku on kyseenalainen, sillä se ei vastaa täysin todellista tilannetta, johon ETSK pääsi tutustumaan vierailullaan (kun esim. otetaan huomioon varhaiseläkkeellä olevien suuri määrä, erittäin epävarmassa työtilanteessa toimivien maatalousalan kausityöläisten asema jne.). (8) Työasiakirjat aiheesta "Pk-yrityspolitiikan suuntaukset EU:ssa ja Romaniassa", DI 66/2002 (esittelijä: Enrico Kirschen) ja DI 73/2002 (esittelijä: Dumitru Bulumete). (9) Tässä huippukokouksessa käsiteltiin pääasiassa työmarkkina- ja sosiaalipoliittisia kysymyksiä. (10) Conpir, CNPR, CNIMPMNR, CoNPR, PNR, UGIR ja 1903. (11) CNSLR-Fratia, CSDR ja Meridian. (12) Pääministeri, työvoimasta ja sosiaalisesta solidaarisuudesta vastaavat ministeri ja valtiosihteeri. (13) Block (BNS) ja Cartel Alfa ovat ne kaksi ammattiliittoa, jotka allekirjoittivat vuoden 2001 sopimuksen, mutta kieltäytyivät allekirjoittamasta vuoden 2002 sopimusta. (14) Romania pyysi 11:ta siirtymäjaksoa, jotka vaihtelevat 3 vuodesta 15 vuoteen. (15) Näistä varoista 30 prosenttia suunnataan yhteiskunnan rakenteiden kehittämistä koskeviin toimiin ja kumppanuushankkeisiin ja 70 prosenttia käytetään teknisen avun hankkeiden, kumppanuustoimien, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden jne. investointeihin ja yhteisrahoitukseen. (16) Tuki on tarkoitettu maaseudun elinkeinojen kehittämiseen ja monipuolistamiseen sekä maataloustyöntekijöiden, maatalouden perusrakenteiden jne. kehittämiseen. (17) Tuki on tarkoitettu niitä ympäristöalan direktiivejä varten, jotka edellyttävät suuria investointeja (esim. juomavesi, jäteveden käsittely), sekä liikennealaa varten Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden rahoittamiseksi (esim. rautatiet, maantiet, satamat). (18) Ammattijärjestöt, työntekijöiden ja työnantajien edustajat, ministeriöt, yksityinen sektori, yliopistot ja muut julkiset laitokset.