Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisen, niitä perusteita ja menettelyjä koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Neuvoston sekä Islannin ja Norjan 18 päivänä toukokuuta 1999 tekemän, viimeksi mainittujen osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen (jäljempänä 'Schengenin puitesopimus') 7 artiklan mukaan Dublinin yleissopimukseen sisältyviä oikeuksia ja velvollisuuksia koskevan sopimuksen tekeminen on edellytyksenä Schengen-maiden ja pohjoismaiseen passiunioniin kuuluvien maiden välisten rajatarkastusten poistamiselle. Rajatarkastusten on määrä poistua 25 päivänä maaliskuuta 2001.

Sen jälkeen, kun komissio antoi neuvostolle suosituksen syyskuussa 1999, neuvosto valtuutti komission toukokuussa 2000 neuvottelemaan Norjan ja Islannin kanssa sopimuksen, jossa periaatteessa toistetaan Dublinin yleissopimukseen ja Dublinin yleissopimuksen soveltamista helpottavaan EURODAC-asetukseen sisältyvät velvollisuudet ja oikeudet.

Viralliset ja epäviralliset neuvottelut alkoivat 4 päivänä heinäkuuta ja päättyivät 28 päivänä marraskuuta 2000. Neuvottelujen aikana jäsenvaltioille ilmoitettiin neuvottelujen kulusta ja niitä kuultiin säännöllisesti.

Sopimuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 1 kohta yhdessä 300 artiklan kanssa.

Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat oikeudet ja velvollisuudet, jotka perustuvat seuraaviin asiakirjoihin:

a) 15 päivänä kesäkuuta 1990 tehty Dublinin yleissopimus Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioon jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion ratkaisemisesta, lukuun ottamatta 16-22 artiklaa

b) Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetetun komitean tekemät päätökset

c) neuvoston asetus sormenjälkien vertailemista koskevan Eurodac-järjestelmän perustamisesta Dublinin yleissopimuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi (asetus annettiin 11 päivänä joulukuuta 2000).

Sopimuksen tärkein erityispiirre koskee komitean rakennetta: koska sopimus ei perustu pöytäkirjaan (nro 2) Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia, Schengenin puitesopimuksessa käytettyä sekakomiteamallia (mixed committee) ei voitu käyttää, vaan se korvattiin tavanomaisella kahdenvälisellä (tai tässä tapauksessa kolmenvälisellä) komitealla, jota käytetään kaikissa yhteisön sopimuksissa (joint committee). Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kuuden kuukauden ajan komissio tai joko Islanti tai Norja.

Komitean rakenne perustuu lähestymistapaan, jonka mukaan Norjalle ja Islannille annetaan oikeus olla mukana päätösten muotoilemisessa, mutta ne eivät osallistu päätöksentekoon.

Dublinin yleissopimuksen osalta (jäsenvaltioiden tekemä kansainvälisen oikeuden mukainen sopimus) voidaan todeta, että yhteisö ei voi kolmansien kanssa tehtävissä sopimuksissa muodollisesti muuttaa sopimuspuolia koskevia Dublinin yleissopimuksen mukaisia menettelyjä ja velvollisuuksia. Näin ollen ei ollut myöskään mahdollista "yhdistää" Norjaa ja Islantia Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetettuun komiteaan. Ratkaisuna sovittiin eräistä julistuksista, joiden yleisenä ajatuksena on, että vaikka tämä on tavanomainen yhteisön sopimuksiin sisältyvä komitearakenne, jäsenvaltiot ovat siinä mukana tietyssä määrin.

Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetetun komitean tekemistä päätöksistä voidaan keskustella sekakomiteassa ennen päätösten tekemistä 18 artiklassa asetetussa komiteassa, mutta päätösten tekemisen jälkeen ne on pantava täytäntöön Norjassa ja Islannissa. Jos päätöksiä ei panna täytäntöön, aloitetaan Schengenin puitesopimuksessa tarkoitettu menettely (sopimuksen soveltamisen keskeytyminen ja myöhempi päättyminen). Näin varmistetaan kaikkien Dublinin yleissopimukseen liittyvien päätösten yhdenmukainen soveltaminen.

Samantapaista mekanismia sovelletaan, kun Dublinin yleissopimuksen sisällöstä annetaan yhteisön säädös. Norja ja Islanti voivat osallistua päätösten muotoilemiseen, mutta niiden on hyväksyttävä neuvoston tekemä lopullinen päätös (muussa tapauksessa sopimuksen soveltaminen keskeytyy ja myöhemmin päättyy). Myös EURODACiin liittyvät uudet määräykset on hyväksyttävä samalla tavalla.

Yhdenmukaisen oikeuskäytännön tavoite voitaisiin saavuttaa "jäljentämällä" vastaavat Schengenin puitesopimuksen määräykset (6 artikla).

Tarkoituksena on, että Islanti ja Norja soveltavat tietosuojadirektiiviä samalla tavalla kuin jäsenvaltiot (1 artiklan 3 kohta).

Alueellista soveltamista koskeva lauseke turvaa yhdenmukaisen soveltamisen Dublinin yleissopimuksen suhteen ja ottaa huomioon Gibraltarin aseman (13 artikla).

Tanskan erityistilannetta tarkastellaan 13 artiklan 3 kohdassa.

Talousarviolauseke (9 artikla) perustuu suurelta osin Schengenin puitesopimuksen vastaavaan määräykseen.

Komissio katsoo, että neuvottelut ovat olleet menestykselliset ja että sopimusluonnos on yhteisön kannalta hyväksyttävä.

Islanti on vaatinut sopimuksen muodollista allekirjoittamista kansallisesta lainsäädännöstä johtuvista syistä.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan mukaan Euroopan parlamenttia on kuultava sopimuksen tekoa koskevasta päätöksestä.

Tämä ehdotus neuvoston päätökseksi koskee sopimuksen allekirjoittamista. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että allekirjoittaminen voi tapahtua nopeasti kuten Islannin ja Norjan kanssa on sovittu, jotta voidaan pitää kiinni määräajasta, joka on 25 päivä maaliskuuta 2001. Komissio aikoo toimittaa piakkoin sopimuksen tekemistä koskevan päätösluonnoksen, joka on toimitettava Euroopan parlamentille hyväksyttäväksi oikeusperustan mukaisesti.

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisen, niitä perusteita ja menettelyjä koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan kanssa sopimuksen, joka koskee perusteita ja menettelyjä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio.

(2) Sopimus, joka parafoitiin 29 päivänä marraskuuta 2000, on allekirjoitettava, edellyttäen, että sopimus hyväksytään myöhempänä ajankohtana,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Edellyttäen, että sopimus hyväksytään myöhempänä ajankohtana, neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan täten nimittämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet allekirjoittaa Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

Tehty ...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE

Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio

EUROOPAN YHTEISÖ

ISLANNIN TASAVALTA

NORJAN KUNINGASKUNTA,

jäljempänä 'sopimuspuolet', jotka

TOTEAVAT, että Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat tehneet Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioon jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion ratkaisemisesta yleissopimuksen, joka allekirjoitettiin Dublinissa 15 päivänä kesäkuuta 1990 (jäljempänä 'Dublinin yleissopimus') [1],

[1] EYVL C 254, 19.8.1997, s. 1.

PALAUTTAVAT MIELEEN, että Euroopan unionin neuvoston (jäljempänä 'neuvosto') sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan 18 päivänä toukokuuta 1999 tekemän, viimeksi mainittujen osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen [2] 7 artiklassa kehotetaan saamaan aikaan sopiva järjestely perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio,

[2] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 35.

KATSOVAT aiheelliseksi, että tähän sopimukseen sisällytetään Dublinin yleissopimuksen määräykset ja ne asiaa koskevat määräykset, jotka kyseisen yleissopimuksen 18 artiklassa asetettu komitea on jo hyväksynyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Dublinin yleissopimukseen perustuvia kyseisen sopimuksen osapuolten välisiä suhteita,

KATSOVAT, että Islannin ja Norjan on sovellettava yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY [3] (jäljempänä 'tietosuojadirektiivi') siten kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltiot sitä soveltavat käsitellessään tietoja tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvassa tarkoituksessa,

[3] EYVL L 281, 23.1.1995, s. 31.

TOTEAVAT kuitenkin, että tähän sopimukseen sisällytettyjä määräyksiä on tarvittaessa mukautettava, jotta otetaan huomioon Islannin ja Norjan asema Euroopan yhteisön ulkopuolisina valtioina,

VAKUUTTUNEINA siitä, että on tarpeellista sisällyttää tähän sopimukseen menettely, joka varmistaa yhdenmukaisuuden yhteisön lainsäädännön kehityksen kanssa, erityisesti asioissa, joihin viitataan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 63 artiklan 1 kohdan a alakohdassa,

VAKUUTTUNEINA siitä, että on tarpeellista järjestää Dublinin yleissopimuksen täytäntöönpanoon, käytännön soveltamiseen ja edelleen kehittämiseen liittyvä yhteistyö Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan kanssa kaikilla tasoilla,

KATSOVAT, että tämän vuoksi on luotava organisaatiorakenne, jonka avulla Islannin tasavalta ja Norjan kuningaskunta voivat olla mukana toiminnassa kyseisillä aloilla ja osallistua tähän toimintaan komitean kautta,

TOTEAVAT, että neuvosto on antanut asetuksen turvapaikanhakijoiden ja eräiden muiden kolmansien maiden kansalaisten sormenjälkien vertailemista koskevan Eurodac-järjestelmän perustamisesta Dublinin yleissopimuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi tarkoituksena auttaa ratkaisemaan, mikä sopimuspuoli on Dublinin yleissopimuksen mukaisesti vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä,

KATSOVAT, että tämän sopimuksen soveltamisalaa olisi laajennettava asetuksen kattamiin asioihin, jotta Islanti, Norja ja Euroopan yhteisöt soveltavat kyseistä asetusta samanaikaisesti,

TOTEAVAT, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osaston määräykset ja kyseisen osaston perusteella annetut säädökset eivät koske Tanskan kuningaskuntaa, mutta että Tanskalle olisi annettava mahdollisuus osallistua nykyiseen sopimukseen jos se haluaa,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

1. Islanti ja Norja panevat täytäntöön Dublinin yleissopimuksen määräykset, jotka on luetteloitu tämän sopimuksen liitteen 1 osassa, ja Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetetun komitean päätökset, jotka on luetteloitu tämän sopimuksen liitteen 2 osassa, ja soveltavat niitä keskinäisissä suhteissaan sekä suhteissaan jäsenvaltioihin, jollei 4 kohdasta muuta johdu.

2. Jäsenvaltiot soveltavat 1 kohdassa tarkoitettuja määräyksiä suhteissaan Islantiin ja Norjaan, jollei 4 kohdasta muuta johdu.

3. Islanti ja Norja panevat täytäntöön ja soveltavat soveltuvin osin tietosuojadirektiivin määräyksiä, sellaisina kuin niitä sovelletaan Euroopan yhteisön jäsenvaltioihin, käsiteltäessä tietoja liitteessä määriteltyjen määräysten täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi.

4. Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa sovellettaessa liitteessä mainituissa määräyksissä olevilla viittauksilla 'jäsenvaltioihin' tarkoitetaan myös Islantia ja Norjaa.

5. Tätä sopimusta sovelletaan turvapaikanhakijoiden ja eräiden muiden kolmansien maiden kansalaisten sormenjälkien vertailemista koskevan Eurodac-järjestelmän perustamisesta Dublinin yleissopimuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi annetun asetuksen määräyksiin, joiden tarkoituksena on auttaa ratkaisemaan, mikä sopimuspuoli on Dublinin yleissopimuksen mukaisesti vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä, ottaen huomioon Norjan ja Islannin asema Euroopan unionin ulkopuolisina maina, jotta kyseinen asetus pantaisiin täytäntöön samanaikaisesti Islannissa, Norjassa ja Euroopan yhteisöissä.

2 artikla

1. Laadittaessa uutta lainsäädäntöä, joka perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 63 artiklan 1 kohdan a alakohtaan, alalla joka liittyy tämän sopimuksen liitteessä mainittuihin asioihin tai 1 artiklan 5 kohtaan, Euroopan yhteisöjen komissio (jäljempänä 'komissio') kysyy epävirallisesti Islannin ja Norjan asiantuntijoiden kantaa samalla tavoin kuin se kysyy jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kantaa ehdotuksia laatiessaan.

2. Toimittaessaan tähän sopimukseen liittyviä ehdotuksiaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille komissio toimittaa niistä jäljennökset Islannille ja Norjalle.

Sopimuspuolen pyynnöstä asiasta voidaan keskustella alustavasti 3 artiklan mukaisesti perustetussa sekakomiteassa.

3. Sopimuspuolet neuvottelevat toistensa kanssa sekakomiteassa jonkin sopimuspuolen kutsusta lainsäädännön hyväksymistä edeltävänä aikana lainsäädäntökäsittelyn keskeisissä vaiheissa jatkuvan tietojenanto- ja kuulemismenettelyn mukaisesti. Lainsäädännön hyväksymisen jälkeen sovelletaan 4 artiklan 2-7 kohdassa määrättyä menettelyä.

4. Sopimuspuolet toimivat vilpittömässä yhteistyössä tietojenanto- ja kuulemismenettelyn aikana tarkoituksena helpottaa menettelyn jälkeen tämän sopimuksen mukaista sekakomitean toimintaa.

5. Islannin ja Norjan hallitusten edustajat voivat tehdä sekakomitealle esityksiä 1 kohdassa mainituista asioista.

6. Komissio varmistaa, että Norjan ja Islannin asiantuntijat voivat osallistua mahdollisimman laajasti asioiden käsittelyyn kyseessä olevien alojen mukaan toimenpiteiden valmisteluvaiheessa ennen toimenpide-ehdotuksen toimittamista käsiteltäväksi komiteoihin, jotka avustavat komissiota tämän käyttäessä toimeenpanovaltaansa. Toimenpiteitä laatiessaan komissio kysyy Islannin ja Norjan asiantuntijoiden kantaa samalla tavoin kuin se kysyy jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kantaa.

7. Asioissa, jotka käsitellään neuvostossa kyseiseen komiteaan sovellettavan menettelyn mukaisesti, komissio välittää neuvostolle Islannin ja Norjan asiantuntijoiden kannan.

3 artikla

1. Täten perustetaan sekakomitea, joka koostuu sopimuspuolten edustajista.

2. Sekakomitea hyväksyy oman työjärjestyksensä yksimielisesti.

3. Sekakomitea kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jonkin jäsenensä pyynnöstä.

4. Sekakomitea kokoontuu tarkoituksenmukaisella tasolla olosuhteiden niin edellyttäessä tarkastellakseen liitteessä mainittujen määräysten täytäntöönpanoa ja soveltamista, mukaan lukien uudet säädökset tai Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetetun komitean hyväksymät, 1 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet, sekä vaihtaakseen näkemyksiä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 63 artiklan 1 kohdan a alakohtaan perustuvan ja liitteen tai 1 artiklan 5 kohdan mukaisiin asioihin liittyvän uuden lainsäädännön laatimisesta.

Kaikki tähän sopimukseen liittyvän tietojenvaihdon katsotaan tapahtuvan sekakomitean toimeksiannon piirissä.

5. Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kuuden kuukauden ajan Euroopan yhteisön edustaja ja Islannin tai Norjan hallituksen edustaja, aakkosjärjestyksessä.

4 artikla

1. Jollei 2 kohdasta muuta johdu, kun Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetettu komitea hyväksyy 1 artiklassa tarkoitettuihin asioihin liittyviä uusia säädöksiä tai toimenpiteitä, niitä sovelletaan samasta päivämäärästä alkaen jäsenvaltioissa sekä Islannissa ja Norjassa, ellei kyseisissä säädöksissä ja toimenpiteissä nimenomaan säädetä toisin.

2. Komissio ilmoittaa välittömästi 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten tai toimenpiteiden hyväksymisestä Islannille ja Norjalle. Islanti ja Norja päättävät kumpikin tahollaan, hyväksyvätkö ne kyseisten säädösten tai toimenpiteiden sisällön ja sisällyttävätkö ne sen omaan oikeusjärjestykseensä. Ne ilmoittavat päätöksistään neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle 30 päivän kuluessa kyseisten säädösten tai toimenpiteiden hyväksymisestä.

3. Jos tällainen säädös tai toimenpide voi sisällöltään sitoa Islantia vasta valtiosäännössä asetettujen vaatimusten tultua täytetyiksi, Islanti toimittaa asiasta tiedon neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle antaessaan ilmoituksensa. Islanti ilmoittaa viipymättä kaikkien sen valtiosäännössä asetettujen vaatimusten täyttymisestä neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle kirjallisesti mahdollisimman pian ennen 1 kohdan mukaista ajankohtaa, jona kyseisen säädöksen tai toimenpiteen on määrä tulla voimaan Islannin suhteen.

4. Jos tällainen säädös tai toimenpide voi sisällöltään sitoa Norjaa vasta valtiosäännössä asetettujen vaatimusten tultua täytetyiksi, Norja toimittaa asiasta tiedon neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle antaessaan ilmoituksensa. Norja ilmoittaa viipymättä kaikkien sen valtiosäännössä asetettujen vaatimusten täyttymisestä neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle kirjallisesti, viimeistään kuuden kuukauden kuluttua Euroopan unionin toimivaltaisen elimen ilmoituksesta. Siitä ajankohdasta, jona kyseisen säädöksen tai toimenpiteiden oli määrä tulla voimaan Norjan osalta, aina siihen asti, kunnes se on ilmoittanut sen valtiosäännössä asetettujen vaatimusten täyttymisestä, Norja soveltaa väliaikaisesti kyseisen säädöksen tai toimenpiteen sisältöä, silloin kun se on mahdollista.

5. Se, että Islanti ja Norja hyväksyvät 1 kohdassa tarkoitettuja säädöksiä tai toimenpiteitä, luo oikeuksia ja velvollisuuksia toisaalta Islannin ja Norjan välille ja toisaalta Islannin ja Norjan sekä Euroopan unionin jäsenvaltioiden välille.

6. Siinä tapauksessa, että:

a) joko Islanti tai Norja ilmoittaa päätöksestään olla hyväksymättä 1 kohdassa tarkoitettuja säädöksiä ja toimenpiteitä, joihin on sovellettu tämän sopimuksen mukaisia menettelyjä, tai

b) joko Islanti tai Norja ei anna ilmoitusta 2 kohdassa asetetussa 30 päivän määräajassa, tai

c) Islanti ei anna ilmoitusta ennen ajankohtaa, jona kyseisen säädöksen tai toimenpiteen on määrä tulla voimaan sen suhteen, tai

d) Norja ei anna ilmoitusta ennen 4 kohdan mukaisen kuuden kuukauden määräajan päättymistä tai ei ole huolehtinut kyseisen kohdan mukaisesta väliaikaisesta soveltamisesta alkaen ajankohdasta, jona kyseisen säädöksen tai toimenpiteen oli määrä tulla voimaan sen suhteen,

tämän sopimuksen soveltamisen katsotaan keskeytyneen Islannin tai Norjan suhteen.

7. Sekakomitea tutkii keskeytymiseen johtaneen asian ja pyrkii poistamaan syyt, joiden vuoksi säädöstä tai toimenpidettä ei hyväksytty tai ratifioitu 90 päivän kuluessa. Tutkittuaan kaikki mahdollisuudet tämän sopimuksen moitteettoman toiminnan säilyttämiseksi, mukaan lukien mahdollisuus ottaa huomioon lainsäädännön vastaavuus, se voi yksimielisesti päättää sopimuksen soveltamisen jatkumisesta. Jos sopimuksen soveltaminen on edelleen keskeytyneenä 90 päivän kuluttua, tämä sopimus katsotaan päättyneeksi Islannin tai Norjan osalta.

5 artikla

Tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainittujen ja 1 artiklan 1 kohdassa mainitut määräykset korvaavien toimenpiteiden voimaantuloon asti ja 4 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti sopimuspuoli, jolla on tämän sopimuksen tekemiseen liittyvien olosuhteiden merkittävästä muutoksesta johtuvia huomattavia vaikeuksia, voi saattaa asian tämän sopimuksen 3 artiklan mukaisesti perustetun sekakomitean käsiteltäväksi, jotta viimeksi mainittu voi esittää sopimuspuolille toimenpiteitä tilanteen ratkaisemiseksi. Sekakomitea päättää yksimielisesti näistä toimenpiteistä. Jos asiassa ei päästä yksimielisyyteen, sovelletaan 8 artiklaa.

6 artikla

1. Sen tavoitteen saavuttamiseksi, että sopimuspuolet soveltavat ja tulkitsevat mahdollisimman yhtenäisesti 1 artiklassa tarkoitettuja määräyksiä, sekakomitea tarkastelee jatkuvasti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen (jäljempänä 'yhteisöjen tuomioistuin') oikeuskäytännön kehitystä sekä Islannin ja Norjan toimivaltaisten tuomioistuimien kyseisiä määräyksiä koskevan oikeuskäytännön kehitystä. Tämän vuoksi sopimuspuolet varmistavat, että oikeuskäytännöstä tiedotetaan viipymättä.

2. Edellyttäen, että tarpeelliset muutokset yhteisöjen tuomioistuimen perussääntöön hyväksytään, Islanti ja Norja saavat toimittaa yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi vastineita tai kirjallisia huomautuksia tapauksissa, joissa jäsenvaltion tuomioistuin on pyytänyt siltä ennakkoratkaisua jonkin 1 artiklan 5 kohdassa ja 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun määräyksen tulkinnasta.

7 artikla

1. Islanti ja Norja toimittavat sekakomitealle vuosittain kertomuksia siitä, miten niiden hallintoviranomaiset ja tuomioistuimet ovat soveltaneet ja tulkinneet 1 artiklassa tarkoitettuja määräyksiä, joista yhteisöjen tuomioistuin on mahdollisesti antanut tulkintansa.

2. Jos sekakomitea ei ole kyennyt takaamaan yhtenäisen soveltamisen ja tulkinnan jatkuvuutta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun sen tietoon on tullut olennainen ero yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön ja Islannin tai Norjan tuomioistuimien oikeuskäytännön välillä tai olennainen ero siinä, miten asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset ja Islannin tai Norjan viranomaiset soveltavat 1 artiklassa tarkoitettuja määräyksiä, aloitetaan 8 artiklan mukainen menettely.

8 artikla

1. Jos tämän sopimuksen soveltamisesta tai tulkinnasta syntyy erimielisyyksiä tai jos syntyy 5 artiklassa tai 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu tilanne, asia otetaan virallisesti riita-asiana sekakomitean esityslistalle.

2. Sekakomitean on ratkaistava riita 90 päivän kuluessa sen esityslistan hyväksymisestä, jolle riita on otettu.

3. Jos sekakomitea ei kykene ratkaisemaan riitaa 2 kohdassa tarkoitetun 90 päivän kuluessa, määräaikaa jatketaan 90 päivällä lopulliseen ratkaisuun pääsemiseksi. Jos sekakomitea ei ole tehnyt päätöstä kyseisen määräajan kuluessa, sopimuksen katsotaan päättyneen Islannin ja Norjan osalta kyseisen määräajan viimeisenä päivänä.

9 artikla

1. Eurodac-järjestelmän tietokeskuksen asennukseen ja toimintaan liittyvien hallinto- ja toimintakustannusten kattamiseksi Islanti ja Norja maksavat Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon vuosittain rahoitusosuuden seuraavasti:

- Islanti: 0,1 prosenttia

- Norja: 4,995 prosenttia

alustavista 9 575 000 euron maksusitoumusmäärärahoista ja 5 000 000 euron maksumäärärahoista ja talousarviovuodesta 2002 alkaen kyseisen talousarviovuoden soveltuvista talousarviomäärärahoista.

Islanti ja Norja osallistuvat muiden tämän sopimuksen soveltamiseen liittyvien hallinto- ja toimintakulujen kattamiseen maksamalla vuosittain Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden, joka määräytyy sen perusteella, mikä on niiden bruttokansantuotteen osuus kaikkien osallistuvien valtioiden yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta.

2. Islannilla ja Norjalla on oikeus saada tähän sopimukseen liittyviä asiakirjoja ja pyytää sekakomitean kokouksissa tulkkaus haluamalleen Euroopan yhteisöjen toimielinten viralliselle kielelle. Kustannukset, jotka aiheutuvat kääntämisestä tai tulkkauksesta islannin tai norjan kielelle tai näistä kielistä, maksaa kuitenkin Islanti ja Norja.

10 artikla

Islannin ja Norjan kansalliset tietosuojaa valvovat viranomaiset ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 286 artiklan 2 kohdan nojalla perustettu riippumaton valvontaelin toimivat yhteistyössä sikäli kuin se on tarpeen niiden tehtävien suorittamisen ja erityisesti kaikkien tarpeellisten tietojen vaihtamisen kannalta. Tällaista yhteistyötä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sovitaan heti kun kyseinen elin on perustettu.

11 artikla

1. Tämä sopimus ei millään tavoin vaikuta Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen tai muuhun Euroopan yhteisön ja Islannin ja/tai Norjan tai neuvoston ja Islannin ja/tai Norjan välillä tehtyyn sopimukseen.

2. Tämä sopimus ei millään tavoin vaikuta Islannin ja/tai Norjan ja Euroopan yhteisön välillä tulevaisuudessa tehtäviin sopimuksiin.

3. Tämä sopimus ei vaikuta Pohjoismaiden passiunionin puitteissa tehtävään yhteistyöhön sikäli kuin tällainen yhteistyö ei ole ristiriidassa tämän sopimuksen tai tähän sopimukseen perustuvien säädösten tai toimenpiteiden kanssa tai estä niiden soveltamista.

12 artikla

Tanskan kuningaskunta voi pyytää tähän sopimukseen osallistumista. Sopimuspuolet määräävät osallistumisen ehdoista tämän sopimuksen pöytäkirjassa Tanskan kuningaskunnan suostumuksella.

13 artikla

1. Jollei jäljempänä olevista 2-5 kohdasta muuta johdu, tätä sopimusta sovelletaan alueeseen, jossa Euroopan yhteisön perustamissopimusta sovelletaan, sekä Islantiin ja Norjaan.

2. Tätä sopimusta ei sovelleta Huippuvuoriin.

3. Tätä sopimusta sovelletaan Tanskan kuningaskuntaan ainoastaan 12 artiklan mukaisesti sekä Färsaariin ja Grönlantiin vain ulottamalla Dublinin yleissopimus koskemaan näitä alueita.

4. Tätä sopimusta ei sovelleta Ranskan merentakaisiin departementteihin.

5. Tämä sopimus tulee voimaan Gibraltarissa vasta kun Dublinin yleissopimuksen tai kyseisen yleissopimuksen korvaavan yhteisön toimenpiteen soveltaminen alkaa Gibraltarissa.

14 artikla

1. Tämä sopimus tulee voimaan sopimuspuolten ratifioitua tai hyväksyttyä sen. Ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjat talletetaan neuvoston pääsihteerin huostaan, joka toimii niiden tallettajana.

2. Tämä sopimus tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun tallettaja on ilmoittanut sopimuspuolille viimeisen ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjan tallettamisesta.

15 artikla

Kukin sopimuspuoli voi päättää tämän sopimuksen tekemällä siitä kirjallisen ilmoituksen tallettajalle. Ilmoitus tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua sen tekemisestä. Sopimuksen voimassaolo päättyy, jos joko Euroopan yhteisö tai sekä Islanti että Norja ovat irtisanoneet sen.

Tehty Brysselissä xx päivänä xxxxkuuta vuonna xxxx englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, portugalin-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, suomen-, tanskan-, islannin- ja norjankielisenä yhtenä alkuperäiskappaleena, jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen; kyseinen kappale talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön arkistoon.

Liite A: Dublinin yleissopimukseen liittyvät määräykset ja Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetetun komitean päätökset

1 osa: Dublinin yleissopimus

Kaikki Dublinissa 15 päivänä kesäkuuta 1990 allekirjoitetun yleissopimuksen määräykset, joiden perusteella ratkaistaan jäsenvaltiossa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, lukuun ottamatta 16-22 artiklaa.

2 osa

Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetetun komitean päätökset

Kesäkuun 15 päivänä 1990 tehdyn Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetetun komitean päätös nro 1/97, tehty 9 päivänä syyskuuta 1997, yleissopimuksen täytäntöönpanomääräyksistä.

Kesäkuun 15 päivänä 1990 tehdyn Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetetun komitean päätös nro 1/98, tehty 30 päivänä kesäkuuta 1998, yleissopimuksen täytäntöönpanomääräyksistä.

Julistus

Siihen asti kun Euroopan yhteisö antaa Dublinin yleissopimuksen korvaavan lainsäädännön, sopimuspuolet järjestävät tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa asetetun sekakomitean kokouksen Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetetun komitean kokouksen yhteydessä, mukaan lukien komitean työtä valmistelevat asiantuntijatason kokoukset.

Julistus

Sopimuspuolet korostavat kaikkien Dublinin yleissopimuksen ja tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvien välisen tiiviin ja aktiivisen vuoropuhelun tärkeyttä.

Komissio kutsuu jäsenvaltioiden asiantuntijoita sekakomitean kokouksiin näkemysten vaihtamiseksi Islannin ja Norjan kanssa kaikista tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Sopimuspuolet ottavat huomioon jäsenvaltioiden halukkuuden ottaa vastaan kyseiset kutsut ja osallistua näkemysten vaihtoon Islannin ja Norjan kanssa kaikista tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista.

Julistus

Sopimuspuolet sopivat, että tämän sopimuksen 3 artiklassa asetetun sekakomitean työjärjestyksessä todetaan, että Euroopan unionin toimielinten sääntöjä luottamuksellisiksi luokiteltujen tietojen suojaamistoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisiin toimielimiin, sovelletaan myös sekakomitean käyttämien luottamuksellisten tietojen suojaamiseen, kun asiakirjat ovat lähtöisin kyseisistä toimielimistä.

Julistus

Tämän sopimuksen puitteissa sopimuspuolet sopivat, että 18 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn sopimukseen liitetyn kirjeenvaihdon periaatteita sovelletaan komiteoihin, jotka avustavat Euroopan komissiota sen käyttäessä toimeenpanovaltaansa.

Julistus

Sopimuspuolet sopivat, että 15 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn Dublinin yleissopimuksen 18 artiklassa asetetun komitean päätös nro 1/2000 perheenjäseniä koskevan vastuun siirrosta kyseisen yleissopimuksen 3 artiklan 4 kohdan ja 9 artiklan mukaisesti tulee tämän sopimuksen soveltamisalaan sopimuksen 4 artiklassa mainitun menettelyn mukaisesti.