EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 08.05.1996 
KOM(96) 173 lopull. 
YHTEISÖN TALOUDELLISTEN ETUJEN 
SUOJAAMINEN 
PETOSTENTORJUNTA 
VUOSIKERTOMUS 1995 
(kommission esittämä) 

SISÄLLYSLUETTELO 
Sivu 
Johdanto 4 
/. luku Laaja-alaisen lainsäädännön kehittyminen vuonna 1995 (ensimmäinen 
pilari ja VI osasto) 7 
1. jakso Esittely ja arviointi 7 
2. jakso Ensimmäistä pilaria koskeva toiminta / Yhteisön oikeudellisen 
kehyksen parantaminen 9 
1. Asetus yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta 9 
2. Paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia koskeva 
asetusehdotus 11 
3. jakso VI osastoa koskeva toiminta / Kansallisten lainsäädäntöjen 
yhteensopivuuden parantaminen 12 
1. Yleissopimus 12 
2. Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan 
yleissopimuksen pöytäkirja (toinen muun muassa oikeudellista 
yhteistyötä koskeva väline) 14 
3. Pöytäkirja virkamiesten lahjonnasta 16 
4. jakso Järjestäytyneen talousrikollisuuden alalla tapahtunut kehitys 17 
2. luku Alakohtaisen lainsäädännön huomattava kehitys vuonna 1995 19 
1. jakso Omat varat 19 
2. jakso Maatalous 20 
3. jakso Tulliala 22 
1. Passitusmenettelyt . 22 
2. "Tulli 2000" -hanke 26 
3. Huumausaineiden lähtöaineet 26 
4. jakso Keskinäinen hallinnollinen avunanto 27 
3. luku Muut toimielimet 29 
1. jakso Euroopan parlamentti 29 
2. jakso Neuvosto 30 
3. jakso Tilintarkastustuomioistuin 3l 
4. jakso Tuomioistuin 31 
4. luku Jäsenvaltiot 33 
1. jakso: 
Kansalliset kertomukset yhteisön varojen väärinkäytöstä 
ja selvitys 209 a artiklan soveltamisesta 33 
1. Menetelmät 33 
2. Selvitys (EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan 
ensimmäisen kohdan soveltaminen) 34 
3. Selvitys (EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan 
toisen kohdan soveltaminen) 36 
4. Tutkittavia vaihtoehtoja 37 
5. luku Yhteistyö ja kumppanuus 41 
1. jakso Seminaarit ja virkamies vaihto 41 
2. jakso Petostentorjuntaa koordinoiva 
neuvoa-antava komitea (COCOLAF) 43 
3. jakso Kumppanuus jäsenvaltioiden kansallisten 
erikoisyksiköiden kanssa 44 
4. jakso Keskinäinen hallinnollinen avunanto tulliasioissa yhteisön 
ja kolmansien maiden välillä 45 
6. luku Tutkimukset 46 
1. jakso Järjestäytyneesti tehdyt laajat kansainväliset petokset 48 
2. jakso Alkuperään ja suosituimmuussopimuksiin liittyvät petokset 59 
1. Teollisuustuotteet 59 
2. Tekstiilituotteet 62 
3. Kalastustuotteet 65 
3. jakso Muut maatalousalan petokset 66 
4. jakso Muut rakennepolitiikkaan liittyvät petokset 73 
1. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) 73 
2. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) 74 
5. jakso Muut välittömiä menoja koskevat petokset 74 
1. Tutkimusala 74 
2. Energia-ala 75 
3. Euroopan kehitysrahasto (EKR) 75 
4. Ympäristöala/MEDSPA-ohjelma (Italia) 76 
7. luku Tilastot ja analyysit 11 
1. jakso Tilanne vuonna 1995 78 
2. jakso Suuntaukset 79 
3. jakso Passitus 80 
4. jakso Perintä 81 
5. jakso Lainsäädännön arviointi 82 
Taulukot 1-13 
8. luku Petostentorjuntaan varatut määrärahat 97 
1. jakso Vuoden 1995 talousarvion toteuttaminen 97 
2. jakso Vuoden 1996 määrärahat 97 
Taulukot 14-16 
Liite 104 
Lyhenteet 105 
JOHDANTO 
Vuoden 1995 kuluessa on tapahtunut merkittävää edistystä erityisesti lainsäädännön alalla 
kahden perustavaa laatua olevan asiakirjan hyväksymisen myötä: toinen niistä koskee 
valvontatoimia ja hallinnollisia rangaistuksia (horisontaaliset säädökset), toinen yhteisön 
varojen suojaamiseksi säädettyjä rangaistuksia (yleissopimus). Operatiivisella tasolla 
komission aloitteesta yhteistyössä kansallisten hallitusten kanssa käynnistetyt tutkimukset 
ovat osoittaneet yhä selkeämmin, miten arvokkaan panoksen komissio voi tuoda 
petostentorjunnan alalle. 
Edistyminen on vuonna 1994 hyväksytyn petostentorjuntastrategian toteuttamisen ansiota. 
Strategia liittyy pääasiallisesti neljään teemaan, jotka koskevat 
kenttätyön tehostamista 
tiedustelutoiminnan hyödyntämistä sekä komission ja jäsenvaltioiden välisen 
kumppanuuden vahvistamista 
yhteisön lainsäädännöllisen kehyksen parantamista 
kansallisten lainsäädäntöjen yhteensoveltuvuuden parantamista ajan tasalla olevan 
tiukemman kriminalisointipolitiikan käynnistämiseksi. 
Vuonna 1995 saavutettiin huomattavaa edistystä kaikilla näillä rintamilla. 
* * 
Kertomuksen ensimmäisessä osassa käsitellyn yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen 
osalta komission vuonna 1994 esittämät lakialoitteet' johtivat yhtäältä neuvoston antamaan 
asetukseen, jolla määriteltiin säännönvastaisuuden käsite ja luotiin havaittujen 
säännönvastaisuuksien poistamiseen ja tällaisen toiminnan estämiseen tarkoitettuja 
hallinnollisia seuraamuksia koskeva yhdenmukainen ja tehokas järjestelmä, ja toisaalta 
sellaisen kansainvälisen yleissopimuksen allekirjoittamiseen, jossa annetaan ensimmäisen 
kerran yhteinen määritelmä petokselle. 
Näiden asiakirjojen tavoitteena on kehittää yhteisön taloudellisten etujen suojaamista, jota 
koskeva periaate vahvistetaan EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklassa, ja ne vastaavat 
suuren yleisön monasti ilmaisemaan toivomukseen taistelun aloittamisesta petoksia ja 
yhteisön varojen tuhlausta vastaan. Ne muodostavat keskeisen oikeusperustan tällä alalla 
myöhemmin toteutettavien toimien kehittämiselle. 
Vaikka lainsäädännön alalla on saavutettu huomattavaa edistystä, kokemus on komission 
mielestä osoittanut, että perustamissopimuksen tarjoamat oikeudelliset keinot ovat heikkoja 
verrattuna asiaan liittyviin rahavaroihin ja unionin talousarvion edellyttämään suojaan. 
Tämän vuoksi komissio arvioi, että niitä on tarpeen vahvistaa hallitusten välisessä 
Eurooppa-neuvoston kokouksissa Cannesissa 26.-27. heinäkuuta 1995 ja Madridissa 15.-16. 
joulukuuta 1995 korostettiin erityisesti yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen ja yhteisön 
varoihin kohdistuvien petostentorjuntaan liittyvien teemojen merkitystä. 
konferenssissa (HVK). Se onkin tehnyt aloitteet, jotka ovat tarpeen tämän kysymyksen 
kirjaamiseksi maaliskuussa 1996 käynnistyvän HVK:n esityslistalle. 
Säännönvastaisuuden käsite määritellään horisontaalisissa säädöksissä varsin laajasti. Se 
käsittää sekä pelkästään erehdyksestä tai epähuomiosta tapahtuneet laiminlyönnit, jotka 
saattavat vaikuttaa yhteisöjen talousarvioon, että tahalliset vahingonteot, jotka vastaavat 
paremmin petoksen käsitettä siinä muodossa kuin se on määritelty rikkomuksia koskevassa 
yleissopimuksessa. Kertomuksen toisessa osassa esitetyt tutkimukset liittyvät tapauksiin, 
joiden tutkimiseen komissio osallistui. Ne koskevat vain yhteisön kannalta erityisen 
merkittäviä säännönvastaisuuksia, joiden tahallisuutta ei ole välttämättä vielä voitu 
osoittaa. Niitä ei siis aina voida pitää varsinaisina petostapauksina sanan 
rikosoikeudellisessa mielessä. Sama koskee kertomuksen tilasto-osassa esitettyjä tietoja. 
"Toiminnan jälkeinen" vaihe on aivan yhtä tärkeä. Kertomuksen viimeisissä luvuissa 
analysoidaan kentältä ja tutkimusten yhteydessä kerättyjä tietoja. Näin pystytään 
kartoittamaan laajojen petosten kehityssuunnat ja erottamaan ne alat, joihin petokset 
vaikuttavat eniten. Niiden perusteella voidaan mukauttaa yhteisön kehystä, jossa päätetään 
rahoitusta koskevasta lainsäädännöstä. 
Suuret suuntaviivat ovat selkeät: havaittujen petostapausten lukumäärä kasvaa yhä (+/-
15%), mutta niihin liittyvät rahamäärät näyttävät yleisesti vakaantuvan. On huomattava, 
että puolet kyseisistä määristä liittyy käynnissä oleviin tutkimuksiin, joita komissio 
suorittaa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tällaisten tutkimusten määrä 
lisääntyy jatkuvasti. Viimeksi mainittuihin tapauksiin liittyvien määrien suuruus onkin 
osoitus siitä, miten yhteistyössä jäsenvaltioiden erikoisyksikköjen kanssa tehdyillä tarkoilla 
tutkimuksilla, jotka käynnistetään heti kun syntyy epäilys petoksen olemassaolosta, 
voidaan havaita petostapauksia, joihin saattaa liittyä jopa rikollisia, menettelytavoiltaan 
täydellisesti hiottuja verkostoja. On ensisijaisen tärkeää reagoida nopeasti sekä toiminnan 
että hallinnon ja tuomiovallan tasolla, mikäli halutaan säilyttää mahdollisuus kavallettujen 
tai kierrettyjen summien takaisinperimiseen. 
Tilastoin esitettynä vuonna 1995 paljastettujen petosten osuus on jäsenvaltioiden 
hallinnoimien menojen (maatalouden ja rakennepolitiikan menojen) osalta yhteensä noin 
383 miljoonaa ecua, eli 0,6 prosenttia myönnetyistä varoista. Komission yksiköiden 
hoitamien välittömien menojen osalta (jäsenvaltioissa sijaitsevien edunsaajien kanssa 
tehdyt sopimukset) petosten osuus on noin 28 miljoonaa ecua eli 0,3 prosenttia 
suorituksista. 
Tulojen osalta tehtyjen petosten rahallinen määrä on noin 735 miljoonaa ecua (perinteiset 
omat varat) eli 3,6 prosenttia vuonna 1995 perityistä varoista. Tämä määrä koostuu 
enimmäkseen kolmansien maiden ja yhteisön välisen kauppavaihdon yhteydessä 
kierretyistä tulleista ja veroista. Suurimmat tappiot koituvat jäsenvaltioille. Koska 
tasapaino on yksi yhteisön talousarvion perusperiaatteista, esimerkiksi kaikki perimättä 
jääneet tulli- ja maatalousmaksut kompensoidaan lisäämällä jäsenvaltioiden suoria 
rahoitusosuuksia niin sanotuista neljänsistä varoista, jotka perustuvat jäsenvaltioiden 
BKTL:oon ja joita kutsutaan myös "tasapainottaviksi varoiksi". 
Yleisesti voidaan todeta, että sellaisten yhteisön talousarvioon kohdistuvien petosten, jotka 
on havaittu ja joiden osalta on aloitettu toimet tai joiden tutkiminen on vielä kesken, 
osuus on alle 1,4 prosenttia yhteisön kokonaistalousarviosta. Jäsenvaltiot ovat 
toiminnallaan osoittaneet, että paljastamisjärjestelmä toimii; komissio puolestaan on 
kansallisten erikoisyksiköiden avustuksella osallistunut laajasti yksityiskohtaisten 
tutkimusten aloittamiseen heti säännönvastaisuutta tai petosta koskevien epäilyjen herättyä. 
Komissio kehittää edelleen yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. Se on jäsenvaltioiden 
myötävaikutuksella sitoutunut laajaan urakkaan, jonka tarkoituksena on yhteisön 
määrärahojen tehokkaampi hoito. Tämä toimintakokonaisuus, jonka "koodinimenä" on 
SEM 2000 ("Sound and Efficient Management" - terve ja tehokas varainhoito), käsittää 
kolme vaihetta. Kaksi ensimmäistä, jotka saatiin päätökseen vuoden 1996 alussa, käsittivät 
komission osalta sen oman varainhoidon vahvistamista. Viimeinen, käynnissä oleva vaihe 
tähtää jäsenvaltioiden toteuttaman yhteisön varainhoidon parantamiseen ja johtaa toisaalta 
suurempaan avoimuuteen ja toisaalta suurempaan turvallisuuteen kaikkien veronmaksajien 
eduksi. Tämä uusi, samassa yhteistyön hengessä toteutettu harkintavaihe ylittää varsinaisen 
petostentorjuntatoiminnan rajat. Se tulee joka tapauksessa varmasti vaikuttamaan petosten 
ehkäisy- ja torjuntapolitiikkaan. Näin ollen tämän kertomuksen 8. luvussa tarkoitettu 
lainsäädännön arviointi sisältyy täysin SEM 2000 -toimintaan. 
Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden tekemä merkittävä työ laadittaessa kertomuksia 
kansallisella tasolla toteutetuista toimenpiteistä yhteisön varojen tuhlaamisen ja 
kavaltamisen estämiseksi ansaitsee erityismaininnan. Komissio suoritti näitä kertomuksia 
koskevan vertailevan tutkimuksen, josta ongelmat ja yhteisesti käsiteltävät kysymykset 
käyvät selvästi ilmi. Samalla se laati kyseisten kertomusten pohjalta EY:n 
perustamissopimuksen 209 a artiklassa tarkoitetun "yhteensovittamisperiaatteen" 
soveltamista koskevan arvion. Vertaileva yhteenveto esiteltiin neuvostolle, joka 
tarkasteltuaan sitä kehotti toimielimiä ja jäsenvaltioita jatkamaan ponnistelujaan kyseisillä 
aloilla ja pyrkimään erityisesti yhteisön talouden yhdenvertaisen suojelutason 
toteuttamiseen kaikkialla yhteisössä. 
Lisäksi komissio järjesti vuonna 19952 uudelleen petostentorjuntatoiminnasta vastaavan 
yksikkönsä (SGAJCLAF: petostentorjuntaa koordinoiva yksikkö) keskittämällä kaiken 
petostentorjuntaa koskevan toiminnan samalle operatiiviselle, yhteistyössä muiden 
yksiköiden kanssa toimivalle yksikölle, jotta se voisi toimia mahdollisimman 
täysipainoisesti ja toimeksiantajaan nähden riippumattomalla tavalla, ja jotta voitaisiin 
paremmin toteuttaa kokonaisvaltainen, integroitu lähestymistapa, joka on määritelty 
yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi. 
14 päivänä helmikuuta 1995 tehty päätös. Katso asiakirja SEC(95)249, komission 10.2.1995 antama 
tiedonanto petostentorjunnasta vastaavien komission yksiköiden organisaatiosta. 
1. LUKU: LAAJA-ALAISEN LAINSÄÄDÄNNÖN KEHITTYMINEN VUONNA 
1995 (ENSIMMÄINEN PILARI JA VI OSASTO) 
1. JAKSO: ESITTELY JA ARVIOINTI 
Yksi vuoden 1995 merkittävimmistä tapauksista oli yhteisön taloudellisten etujen 
suojaamisen alalla vuonna 1994 aloitetun ja lähtökohdan komission esittämille uusille 
ehdotuksille muodostavan oikeudellisen toiminnan loppuun saattaminen. Komission 
ponnistelut ja korkeimman tason osoittama poliittinen tahto tuottivat näin ollen erittäin 
konkreettisia tuloksia tällä alalla.3 
Komission periaatteena olikin, että yhteisön talouden suojaamiseksi tehtäviin tarkastuksiin 
ja toimenpiteisiin liittyvien ennaltaehkäisevien menettelyjen lujittamisen lisäksi olisi 
kehitettävä yhtenäisten hallinnollisten ja rikosoikeudellisten seuraamusten järjestelmä. 
* Suojelun ensimmäinen taso on varmistettava ottamalla käyttöön 
säännönvastaisuuksiin kohdistettavat yhteisötason hallinnolliset seuraamukset. 
Seuraamuksia oli käytössä jo yhteisen maatalouspolitiikan alalla ja niitä koskeva 
periaate oli unionin koko alueen yhtenäisen suojelun varmistamiseksi ulotettava 
koskemaan muitakin taloudellisia aloja. Tällainen yhtenäinen suojelu voidaan itse 
asiassa saavuttaa ainoastaan yhteisön oikeuden avulla. Tämän vuoksi komissio 
esitti ehdotuksen laaja-alaisesti sovellettavasta yhteisön lainsäädännöstä, jolla 
luodaan yhteisön hallinnollisten seuraamusten osalta koko unionin talousarvion 
kattava erityinen yhteinen oikeudellinen kehys. 
Neuvosto antoi tämän yhteisön oikeudellisen kehyksen muodostavan yhteisön 
taloudellisten etujen suojaamista koskevan asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/954 
18. joulukuuta 1995. 
Kyseisessä asetuksessa konkretisoituvat ensimmäistä pilaria koskevat komission 
ensimmäiset oikeudelliset aloitteet. Asetuksessa vahvistetaan siinä luotavan yleisen 
laaja-alaisen oikeudellisen kehyksen avulla, että yhteisön 
hallinnollinenseuraamusväline on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 
oikeuskäytännön mukaisesti yksi yhteisön taloudellisten etujen 
suojaamisjärjestelmän avainkeinoista.5 
Tämän taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvän asetuksen alustavassa 
ehdotuksessa, jonka komissio esitti heinäkuussa 1994, määrättiin yhteisön 
hallinnollisten seuraamusjärjestelmien lisäksi yhteisön toimenpiteitä ja tarkastuksia 
koskevista yleisistä säännöistä.6 Neuvosto säilytti tarkoituksenmukaisuussyistä tässä 
Tältä osin on otettava huomioon, että komission ehdotus (yhteisön taloudellisten etujen suojaamista 
koskeva sopimus) toimitettiin neuvostolle vuonna 1976. Katso petostentorjuntaa koskeva 
vuosikertomus vuodelta 1994, asiak. KOM(95)98 lopull., 1. luvun 6. jakso. 
EYVL N:o L 312, 23.12.1995 
Komission yksiköt ovat tiiviissä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa laatineet vertailevan 
tutkimuksen tavoista, joilla yhteisön tullikoodeksin soveltamisen säännönvastaisuuksia rangaistaan. 
Tutkimustulosten meneillään olevasta tarkastelusta ilmenee, onko syytä aloittaa taloudellisten etujen 
suojaamisen alalla neuvoston asetuksen (EY) N:o 2988/95 mukainen erityinen oikeudellinen 
toiminta. 
EYVL N:o C 216, 6.8.1994. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. 
vaiheessa yhteisön hallinnolliset seuraamukset ja yleiset tarkastustoimenpiteet, jotta 
poliittisia tuloksia saataisiin jo vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. "Paikan 
päällä suoritettavista tarkastuksista ja todentamisista" on säädettävä erillisessä 
yhteisön oikeudellisessa asiakirjassa.7 
Lukuun ottamatta alv:a, jonka neuvosto poisti asetuksen soveltamisalasta, 
komission ehdotuksessaan puoltama yleinen ja laaja-alainen lähestymistapa 
säilytettiin yleisesti ottaen. Asetusta sovelletaan näin ollen kaikkiin menoihin ja 
perinteisiin omiin varoihin. 
Kyseinen laaja-alainen menettely ilmentää selkeää ja päättäväistä suuntautumista 
petostentorjunnan oikeudellisessa menettelyssä sekä merkittävää askelta kohti 
oikeudellisen kehyksen suurempaa johdonmukaisuutta yhteisön taloudellisten 
etujen suojaamisen alalla. Se sai lisäksi aikaan sen, että neuvosto pyysi komissiota 
antamaan ehdotuksia kaikkien yhteisön talousarvion osa-alueiden kattamiseksi 
yhteisön hallinnollisilla seuraamuksilla. 
Ensimmäistä kertaa yhteisön oikeudellisessa tekstissä esiintyy säännönvastaisuuden 
käsitteen laaja määritelmä, jota kaivattiin monta vuotta. 
Suojelun toinen taso on varmistettava kansallisilla rikosoikeudellisilla 
seuraamuksilla. 
Ainoastaan tällaisten luonteeltaan varoittavien ja avoimien seuraamusten avulla 
voidaan eurooppalaisen oikeuskäytännön sääntöjen mukaisesti taata tehokas, 
suhteutettu ja varoittava suoja vakavimpia petoksia vastaan. Komissio esitti siis 
ehdotuksen, joka tähtää jäsenvaltioiden rikosoikeudellisten 
yhteensopimattomuuksien vähentämiseen.8 Tällainen jokaisen jäsenvaltion 
rikosoikeudellisista eroista johtuva ristiriitatilanne luo otollisen maaperän 
kansainvälisten petosten kehittymiselle, joihin liittyy helposti laajaa 
talousrikollisuutta ja jopa järjestäytynyttä rikollisuutta. 
Kansallisten rikoslainsäädäntöjen yhteensopivuuden parantamiseksi neuvosto 
hyväksyi komission aloitteesta 26. heinäkuuta 1995 yleissopimuksen Euroopan 
yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta.9 Kyseisen yleissopimuksen 
tavoitteena on yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden rikosoikeutta luomalla yhteinen 
määritelmä petoksen käsitteestä sekä vakavimmista ja yhteisön talousarviolle 
haitallisimmista säännönvastaisista menettelyistä. Se on unionin tasolla suuri 
uudistus, sillä yhteisön taloutta vahingoittavista petoksista on tehtävä kansallisella 
tasolla erityisiä rikoksia, joista voidaan tästedes määrätä rikosoikeudellinen 
seuraamus kaikissa jäsenvaltioissa. 
luvun 6.1 jakso. 
Katso neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 10 artikla. 
Kyseiset yhteensopimattomuudet esitettiin tutkimuksessa, jonka eräs tutkijaryhmä toteutti professori 
Delmas-Martyn johdolla vuonna 1993. K^. petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1993, 
asiak. KOM(94)94 lopull. 
EYVL N:o C 316, 27.11.1995, s. 48 
8 
* Tätä yleissopimusta ehdottaessaan komissio, ottaakseen huomioon Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen VI osaston, teki aloitteensa tämän pilarin alueella 
(yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa) K.3 artiklan säännösten perusteella10. Kyseinen 
lähestymistapa ei kuitenkaan vaikuta yhteisön toimivaltaan eikä estä komissiota 
toimimasta kolmannen pilarin alueella, mitä Euroopan parlamentti pitää ainoana 
mahdollisuutena yhteisön talousarvion osalta. 
Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus 
merkitsee siis määrällisesti ja laadullisesti merkittävää vaihetta toimielinten tasolla 
toteutetussa toiminnassa. Tätä Eurooppa-neuvoston Cannesin kokouksen 
päätelmien mukaisesti toteutettavaa ensimmäistä vaihetta seuraa laajempi kehitys1 \ 
Siitä ilmenevät Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvät 
erityisongelmat ja näin ollen sillä edistetään tähän unionin tavoitteeseen 
soveltuvien rikosoikeusalan yhteistyörakenteiden käyttöönottoa. 
Näistä kahdesta säädöksestä käydyissä neuvotteluissa korostettiin ongelmia, jotka 
liittyvät taloudellisten etujen suojaamista EY:n perustamissopimuksen 235 artiklan 
ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston perusteella koskevan 
lainsäädännön hyväksymiseen. Ottaen huomioon EY:n perustamissopimuksen ja 
Maastrichtin sopimuksessa olevan VI osaston välisen suhteen ongelman 
petostentorjuntaan liittyvissä asioissa, komissio aikoo ottaa käyttöön 
operationaalisemman oikeudellisen perustan taloudellisten etujen suojaamiseksi. 
2. JAKSO: ENSIMMÄISTÄ PILARIA KOSKEVA TOIMINTA / YHTEISÖN 
OIKEUDELLISEN KEHYKSEN PARANTAMINEN 
1. Asetus yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta 
Taloudellisten etujen suojaamista koskevan neuvoston asetuksen (EY/Euratom) N:o 
2988/95 antaminen merkitsee tärkeää vaihetta komission vuonna 1994 aloittamassa 
hankkeessa yhteisön oikeudellisen kehyksen parantamiseksi ja sen mukauttamiseksi 
yhteisön petostentorjuntaa koskevan kokonaisstrategian toteuttamisvaatimuksiin. 
Seuraamusten osalta komission heinäkuun 1994 ehdotuksessaan puoltama 
kokonaisvaltainen ja laaja-alainen lähestymistapa pääsi lopulta voitolle. 
Paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia koskevan kysymyksen osalta 
päätettiin kahdesta pääsuuntauksesta. Yhtäältä vahvistettiin yleisiä velvoitteita 
jäsenvaltioiden toteuttamien tärkeimpien perinteisten tarkastusten osalta12. Näiden 
tarkastusten yhdenmukaistaminen samanlaisen tarkastustason varmistamiseksi kaikkialla 
yhteisössä jätettiin toteutettavaksi yhteisön alakohtaisessa lainsäädännössä tai kansallisessa 
lainsäädännössä. Toisaalta vahvistettiin komission toteuttamiin tarkastuksiin liittyviä 
10 Neuvoston säädösehdotus mainitun yleissopimuksen tekemisestä, julkaistu EYVL:ssä N:o C 216, 
6.8.1994. 
Yleissopimuksen johdanto-osan toisessa perustelukappaleessa ilmaistaan asia suoraan: "toisella 
oikeudellisella säädöksellä" on täydennettävä ensimmäistä säädöstä "Euroopan yhteisöjen 
taloudellisten etujen rangaistusperusteisen suojan tehokkuuden parantamiseksi". 
Neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 2988/95 8 artikla. 
yleisiä sääntöjä13. Erityisemmat säännökset näiden paikan päällä tehtävien tarkastusten ja 
todentamisten edellytysten vahvistamisesta poistettiin komission alustavasta ehdotuksesta 
niiden sisällyttämiseksi lisäsäädökseen, jota neuvosto odottaa komissiolta'4. 
Asetuksen tärkeimpänä saavutuksena on sellaisen oikeudellisen kehyksen laatiminen, jossa 
määrätään yleiset edellytykset yhteisön hallinnollisille seuraamuksille, joita voidaan 
soveltaa yhdenmukaisesti koko Euroopan unionin alueella ja mahdollisesti kaikilla niillä 
yhteisön politiikan aloilla, joilla seuraamuksia tarvitaan ja joilla on olemassa niitä koskeva 
oikeudellinen perusta. 
Tämä asetus noudattaa täysin maatalouspolitiikan hallinnollisten seuraamusten alaa 
koskevaa komission lähestymistapaa, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen jatkuva 
oikeuskäytäntö on vahvistanut, erityisesti vuosina 199215 ja 199516. 
Tämän yhteisön säännöstöä noudattavan perussuuntauksen vahvistamisesta keskusteltiin 
neuvostossa erityisen intensiivisesti korkeimmalla poliittisella tasolla ennen kuin se lopulta 
saavutti jäsenvaltioiden yksimielisen hyväksynnän. Tämä tulos antaa komissiolle oikeuden 
jatkaa kyseistä politiikkaa maatalouden alalla ja laajentaa yhteisön hallinnollisia 
seuraamuksia muille aloille. 
Asetuksessa vahvistetaan yhteisen maatalouspolitiikan alalla olemassa olevan seuraamus­
järjestelmän erityinen tehokkuus ja luodaan dynamiikkaa, joka johti neuvoston vaatimaan 
yhteisön hallinnollisten seuraamusten käyttöönottoa maatalouden lisäksi muillakin aloilla. 
Käytännössä tämä asetus on ensimmäinen yhteisön oikeuden säädös, jossa on laaja 
määritelmä yhteisön taloudellisten säännösten asianmukaista soveltamista haittaavasta 
toiminnasta. Siihen on lisätty oikeuksien väärinkäytön käsite sekä kuvaus sovellettavista 
toimenpiteistä ja seuraamuksista ja niistä henkilöistä, joita voidaan pitää vastuullisina. 
Näitä osatekijöitä sovelletaan kaikkiin yhteisön talousarvion osa-alueisiin. Oikeuksien 
väärinkäytön käsite täyttää suuren aukon yhteisön oikeudessa. Yhteisön lainsäädännön 
tavoitteiden vastaisten toimien toteuttamisesta vastuussa olevilta voidaan evätä mahdollisia 
avustuksia taikka verovapautuksia tai tullihelpotuksia. 
Asetuksessa säädetään yhteisön seuraamusten soveltamista koskeva neljän vuoden 
määräaika. Se muodostaa kompromissin yhteisön varojen tehokkaan suojelun ja 
oikeusturvaperiaatteen välillä. Tämän määräajan soveltaminen ei vaikuta yhteisön tuloja 
ja menoja koskevan varainhoidon säännöksiin, sillä se koskee ainoastaan seuraamuksen 
soveltamista eikä perittäviä saatavia. 
Asetuksen toinen keskeinen tekijä on seuraamusluettelo, joka sisältää sakot, muut 
rahalliset seuraamukset ja muut seuraamuslajit, joita komissio on perinteisesti käyttänyt. 
Edellä mainitun asetuksen 9 artikla. 
Edellä mainitun asetuksen 10 artikla. 
Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 240/90, Saksan liittotasavalta vastaan Euroopan yhteisöjen 
komissio, 27.10.1992 antama tuomio. 
Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C 104/94, "Cereal Italia Sri", 12.10.1995 antama tuomio. 
10 
Kansallisten rikosoikeudellisten menettelyjen ja yhteisön hallintomenettelyjen välistä 
suhdetta tarkennetaan. On löydetty tasapainoinen ja suhteellisuusperiaatetta noudattava 
ratkaisu. Asetuksessa ei kajota yhteisön oikeuden ensisijaisuuden periaatteeseen ja samalla 
siinä varmistetaan, että sekä yhteisön oikeuden että kansallisen rikosoikeuden perusteella 
sovellettavissa rahallisissa seuraamuksissa otetaan huomioon kohtuullisuuden periaate. 
Yhteisön säännöstöä noudatetaan siten, että maatalousalan hallinnolliset rahalliset 
seuraamukset on tarkoituksella poistettu lykkäämismenettelyistä. Muilla aloilla 
lykkäämismenettelyjä käytetään ainoastaan oikeudellisten menettelyjen aikana eikä niitä 
käytetähallintoviranomaistenkäynnistämienmenettelyjenaikanakansallistenseuraamusten 
tai ratkaisujen soveltamiseksi. 
Eurooppa-neuvoston asettamien määräaikojen vuoksi vuoden 1995 alussa tehtiin paljon 
töitä samalla kun parlamentti tarkasteli ehdotustekstiä ja esitti tarkistusehdotuksia 
toimielinten välisissä neuvotteluissa. 
Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa komission ehdotuksesta 15. maaliskuuta 199517. 
Hallinnollisten seuraamusten ja rikosoikeuden välisen yhteyden sekä komission paikan 
päällä toteuttamia tarkastuksia ja todentamisia koskevien erityissäännösten merkityksen 
huomioon ottaen puheenjohtajisto katsoi velvollisuudekseen viimeistellä sopimuksensa 29. 
kesäkuuta 1995 yhteisen suuntauksen mukaisesti, joka sisälsi tietyn määrän muutoksia 
suhteessa alkuperäiseen ehdotukseen ja mahdollisti parlamentin kuulemisen uudelleen. 
Parlamentti esitti näin ollen uudelleen mielipiteensä neuvottelujen perusteella laaditusta 
tekstistä ja antoi uuden lausunnon18. 
Neuvosto antoi lopulta asetuksen 18. joulukuuta 1995 neuvoteltuaan parlamentin tekemistä 
tarkistuksista. Erityisesti budjettivaliokunnan tilapäisessä työryhmässä ilmaistujen 
poliittisten kantojen vuoksi neuvosto ei hyväksynyt parlamentin tarkistuksia. Komissio otti 
puolestaan tarkasteltaviksi osan tarkistuksista. Ne ovat mukana komission uudessa 
tarkastuksia koskevassa ehdotuksessa. 
2. Paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia koskeva asetusehdotus 
Komissio esitti ehdotuksensa19 vastauksena neuvoston pyyntöön esittää erillinen 
asetusluonnos paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia koskevan kysymyksen 
osalta. 
Komissio ei kannattanut vaihtoehtoa, jossa yhdenmukaistetaan tai muutetaan nykyisin 
jokaiseen yhteisön alakohtaiseen lainsäädäntöön sisältyviä komission tarkastajien 
toimivaltaa koskevia säännöksiä. Se piti parempana laaja-alaista lähestymistapaa, jossa 
suuntaudutaan tiiviimmin petostentorjuntaan ja säännönvastaisuuksien paljastamiseen ja 
jätetään hallinnollisia tarkastuksia ja todentamisia koskeva alakohtainen yhteisön säännöstö 
ennalleen. 
Ehdotuksessa määritetään selvästi paikan päällä tehtävän tarkastuksen käsite ja kohde. 
Siinä esitetään komission tarkastajien toimivaltaa ja velvollisuuksia koskevat säännöt 
Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 15.3.1995, EYVL N:o C 89, 10.4.1995. 
Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 30.11.1995, EYVL N:o C 339, 18.12.1995. 
Ehdotus annettu 20. joulukuuta 1995, asiak. KOM(95) 690 lopull. 
11 
näiden toteuttaessa tarkastuksia paikan päällä ja pyritään lisäämään komission tarkastajien 
tekemien havaintojen oikeudellista arvoa. 
Asetus muodostaa oikeudellisen perustan petostentorjuntaa koskeville tarkastuksille. Kyse 
ei siis ole komission yksiköiden toteuttamista tarkastuksista, joilla varmistetaan, että 
jäsenvaltioiden viranomaiset soveltavat yhteisön lainsäädäntöä asianmukaisesti. 
Jos kyseinen asetus annetaan, se helpottaa huomattavasti petostentorjuntaan liittyvien 
erityistutkimusten aloittamista ja toteuttamista. Asetus on erityisen merkittävä 
monimutkaisten tai kansainvälisten laajojen petosten osalta, joissa yhden jäsenvaltion 
toimintamahdollisuudet ovat rajoitetut. 
Komission tavoite jäsenvaltioiden kanssa petostentorjunnan alalla toteutettavasta tiiviistä 
yhteistoiminnasta on uuden laaja-alaisen lähestymistavan kulmakivi, joka perustuu 
komission ja jäsenvaltioiden väliseen täysimääräiseen yhteistyöhön paikan päällä tehtävien 
tarkastusten ja todentamisten yhteydessä. 
Kyseinen asetus on siis tarpeellinen täydennys, jotta nykyisiä käytäntöjä voidaan selkeästi, 
yhdenmukaisesti ja tehokkaasti järkiperäistää petostentorjuntatoimintaa koskevien 
komission yksiköiden paikan päällä toteuttamien tarkastusten ja todentamisten 
loppuunsaattamiseksi. 
Kyseinen asetus antaa konkreettisemman muodon jäsenvaltioiden ja komission väliselle 
yhteistoiminnalle petostentorjunnan alalla. Asetuksen tavoitteena onkin toteuttaa EY.n 
perustamissopimuksen 209 a artiklan toisessa alakohdassa ilmaistu päämäärä avusta, jota 
komissio antaa jäsenvaltioille yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi20. 
Asetus ilmentää myös merkittävää kehitystä petostentorjuntatutkimusten menettelytapojen 
määrittelyssä. Sen tavoitteena on noudattaa Madridissa 15. ja 16. joulukuuta 1995 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vaatimusta siitä, että asetusluonnos hyväksyttäisiin 
mahdollisimman nopeasti, ennen vuoden 1996 kesäkuuta. 
3. JAKSO: VI OSASTOA KOSKEVA TOIMINTA/KANSALLISTEN 
LAINSÄÄDÄNTÖJEN YHTEENSOPIVUUDEN PARANTAMINEN 
1. Yleissopimus 
Komissio esitti vuonna 1994 hyväksytyn petostentorjuntaa koskevan uuden 
toimintasuunnitelmansa perusteella myös ehdotuksen neuvoston säädökseksi21, jossa 
laaditaan yleissopimus taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvistä rikosoikeudellisista 
näkökohdista ja joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston K.3 
artiklan 2 kohtaan. 
Euroopan parlamentti suositteli, että yhteisön talousarvion suojaamista lähestytään 
ensimmäisen pilarin kautta. Kumoamatta tätä analyysiä muilta osin komissio oli kuitenkin 
sitä mieltä, että tarkoituksenmukaisuuden ja ehdotettujen toimenpiteiden laajuuden takia 
olisi parempi lähestyä sitä VI osaston kautta ja turvautua kansallisille hallintovirkamiehille 
20 Katso myös 4. luvun ainoan jakson 3. kohta, sivu 36. 
21 EYVL N:o C 216, 6.8.1994 
12 
(oikeusministerit) yhä tutumpiin hallitustenvälisiin menettelyihin, sillä nämä alkavat 
tiedostaa paremmin yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä kysymyksiä sekä 
jäsenvaltioiden ja toimielinten asiaa koskevia velvollisuuksia. Näin ollen komissio edisti 
omalta osaltaan Maastrichtin sopimuksessa olevien uusien säännösten käyttöä antamatta 
kuitenkaan vaikutelmaa yhteisön pilarin riittämättömyydestä. 
Neuvoston 1 päivänä joulukuuta 1994 antamassa päätöslauselmassa tarkennetaan 
merkittävimpiä seikkoja22, jotka on otettava huomioon yhteisön taloudellisten etujen 
suojaamiseksi tarkoitetun kansallisen rikoslainsäädännön säätämiseksi mahdollisimman 
pian. 
Neuvottelijoiden VI osaston yhteydessä kohtaamien vaikeuksien vuoksi 9. ja 10. 
maaliskuuta 1995 kokoontunut neuvosto päätti ensinnäkin rajoittaa kehiteltävän 
lainsäädännön soveltamisalaa siten, että se koskee ainoastaan petoksen määritelmää, 
yritysjohtajien rikosoikeudellista vastuuta, seuraamuksia ja alueellista toimivaltaa. Tästä 
syystä Cannesissa kesäkuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pystyi pääsemään 
sopimukseen ja allekirjoittamaan 26. heinäkuuta 1995 säädöksen Euroopan yhteisöjen 
taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen tekemisestä. Tämä säädös 
tarvitsi täydentävän asiakirjan, joka olisi saatava aikaan mahdollisimman pian23. 
Neuvoston hyväksymä yleissopimus ei siis sisällä kaikkia komission ehdotuksessa olleita 
näkökohtia24. Se on kuitenkin merkittävä välivaihe yhdenmukaisen suojelutason 
varmistamiseksi kaikkialla yhteisössä Madridin Eurooppa-neuvoston esittämän 
toivomuksen mukaisesti. Yhteisen määritelmän hyväksyminen petokselle ja jäsenvaltioiden 
velvoite sisällyttää tämä määritelmä omaan rikoslainsäädäntöönsä merkitsevät ratkaisevaa 
edistymistä yhdenmukaisen suojelutavoitteen saavuttamiseksi kaikkialla yhteisössä. 
Yleissopimus on merkittävä edistysaskel yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa sikäli 
että kaikkien jäsenvaltioiden on tästedes kriminalisoitava petos. Yleissopimus merkitsee 
erityisalalla huomattavaa kehitystä kohti jäsenvaltioiden rikoslainsäädäntöjen lähentymistä, 
mikä on asianmukainen ratkaisu talousrikollisuusongelmille, erityisesti kansainvälisten 
petosten tapauksessa. 
Tärkein ja epäilemättä huomattavin edistysaskel on petoksen käsitteen määritelmä, joka 
kattaa yhteisön talousarvion tulot ja menot. Komission kannattama erityisrikkomuksen 
periaate ei lopulta tullut valituksi. Yleissopimuksessa määrätään menettelystä, jonka 
mukaan tästä määritelmästä voidaan johtaa uusia rikkomuksia. Ne voivat olla 
erityisrikkomuksia tai kyseiset rikkomukset voidaan sisällyttää erityisesti ja 
nimenomaisesti yleiseen petosrikokseen. Lisäksi yleissopimuksessa velvoitetaan 
jäsenvaltiot säätämään vakaville, yli 50 000 ecua ylittäville petoksille vapausrangaistuksia, 
joihin voi liittyä rikoksen tekijän luovuttaminen. 
22 
23 
24 EYVL N:o 355, 14.12.1994, katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. 
luvun 6.2 jakso ja 2. luvun 3. jakso (erityisesti oikeudellinen yhteistyö, rahanpesu, 
oikeushenkilöiden vastuu, lahjonta). 
Asiaa käsitellään tämän jakson 2. kohdassa tarkoitetussa pöytäkirjassa, katso myös yleissopimuksen 
tekemistä koskevan neuvoston säädöksen toinen johdantokappale (EYVL N:o C 316, 27.11.1995, 
s. 48). 
Katso petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 1994, 1. luvun 6.2 jakso. 
13 
Yleissopimuksessa vahvistetaan myös yritysjohtajien rikosoikeudellista vastuuta koskeva 
periaate, vaikka se onkin yhdenmukainen kansallisessa lainsäädännössä määriteltyjen 
periaatteiden kanssa, ja vahvistetaan taloudellisten etujen suojaamista koskevan 
oikeudellisen yhteistyön perusperiaatteet, mukaan lukien periaate syytteiden 
keskittämisestä ja periaate syyttämisestä tai luovuttamisesta ("aut dedere aut judicare"). 
Yleissopimuksessa määrätään lisäksi yhteisöjen tuomioistuimen toimivallasta Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määrättyjen 
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden noudattama erittäin pelkistetty 
lähestymistapa ei vastaa komission alustavaa ehdotusta. Kyseinen lähestymistapa ei anna 
yhteisöjen tuomioistuimelle mahdollisuutta tehdä päätöksiä kaikista yhteisön talousarvioon 
liittyvistä tulkintakysymyksistä, joita yleissopimus epäilemättä saa aikaan. Komissio 
arvioi, että tilanne on ehdottomasti korjattava lisäämällä yhteisöjen tuomioistuimen 
toimivaltaa. 
Yleissopimuksessa määrätään myös yksityiskohtaisesta menettelystä siinä jäsenvaltioille 
asetettujen velvoitteiden saattamiseksi osaksi kansallista rikoslainsäädäntöä sekä 
jäsenvaltioiden velvollisuudesta tiedottaa tästä komissiolle. Komissio valvoo ja arvioi 
yleissopimuksen osaksi kansallista rikoslainsäädäntöä saattamista koskevia menettelyjä25 
laatiakseen neuvostolle kertomuksia asiassa saavutetusta kehittymisestä. 
Jollei yleissopimusta ratifioida ja saateta osaksi kansallista lainsäädäntöä pikaisesti, 
saavutettu kehitys menettää merkityksensä, ja valtionpäämiesten kesken solmitun 
sopimuksen muuttuessa kuolleeksi kirjaimeksi VI osastossa mainitut välineet menettävät 
tehonsa. 
2. Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevan 
yleissopimuksen pöytäkirja (toinen muun muassa oikeudellista yhteistyötä 
koskeva väline) 
Komission 20. joulukuuta 1995 esittämä ehdotus Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen 
suojaamista koskevan yleissopimuksen pöytäkirjaksi26 on yksi vuonna 1996 neuvostossa 
käsiteltävinä olevista komission aloitteista. Pöytäkirja oli komission vastaus Madridissa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyyntöön yleissopimuksen täydentämisestä. Kyseinen 
vaatimus sisältyi jo kyseisen yleissopimuksen tekemistä koskevaan neuvoston säädökseen. 
Komission ehdotuksessa toistetaan tietyt komission kesäkuussa 1994 esittämään 
ehdotukseen sisältyneet näkökohdat, joita ei neuvoston vahvistamaan aikatauluun liittyvien 
poliittisten syiden vuoksi otettu mukaan 26. heinäkuuta 1995 allekirjoitettuun 
yleissopimukseen. Näin ollen pöytäkirjaehdotuksen tavoitteena on antaa oikeudellista 
yhteistyötä ja yhteistutkimusten toteuttamista koskevia sääntöjä monikansallisten tai 
maiden rajat ylittävien petosten tapauksessa, jotta yleissopimukseen sisältyvää syytösten 
keskittämistä koskevaa periaatetta noudatettaisiin käytännössä. Ehdotus pyrkii myös 
vastaamaan neuvoston 1. joulukuuta 1994 antamaan päätöslauselmaan, jossa käsiteltiin 
erityisesti rahanpesua27 ja oikeushenkilöiden vastuuta. 
25 
26 
27 Tämä tehtävä sisältyy vuoden 1996 komission petostentorjuntaa koskevaan toimintaohjelmaan 
(KOM(95) 690 lopull.) 
KOM (95) 693 lopull. Asiakirja julkaistu EYVL:ssä N:o C 83, 20.3.1996. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 6.3.2 jakso. 
14 
Koska yleissopimuksen täydentämiseen tarkoitetun oikeudellisen asiakirjan luonnetta ei 
ole täsmennetty, komissio päätti laatia pöytäkirjan. 
Oikeudelliselta kannalta pöytäkirjalla on sama arvo ja sitovuus kuin yleissopimuksella, 
sillä pöytäkirja hyväksytään noudattaen samoja menettelysääntöjä, eli niitä, joista 
määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa, ja erityisesti kansallisten 
parlamenttien ratifioinnin perusteella. 
Asiasisällöltään pöytäkirja täydentää merkittävästi yleissopimusta: 
aineellisoikeudellisten näkökohtien osalta (oikeushenkilöiden vastuu ja 
asianmukaiset seuraamukset, yhteisön talousarvioon kohdistuvista petoksista 
saadun tuoton rikollisen alkuperän häivyttämisen määrittely ja saattaminen 
rangaistavaksi); 
prosessioikeudellisten näkökohtien osalta, joiden tavoitteena on tehostaa kansallisia 
oikeusmenettelyjä unionin tasolla (oikeudellinen yhteistyö, syytteiden 
keskittäminen ja yhteisen syyterekisterin luominen). 
Oikeushenkilöiden rikosvastuu on perustavanlaatuinen kysymys, jonka ongelmallisuuden 
komissio tunnustaa. Kyseinen periaate ei kuulu kaikkien jäsenvaltioiden oikeussääntöön, 
vaikka suurimmassa osassa niitä tämä vastuu tunnustetaan toisessa muodossa. Kyse on 
merkittävästä oikeudellisesta uudistuksesta, jonka tarkoituksena on varmistaa, että sellaiset 
yritykset tai muut yhteisöt, jotka hyötyvät yhteisön taloudellisiin etuihin liittyvistä 
petoksista, voidaan saattaa syytteeseen. Tämä periaate mahdollistaa sen, että petoksen 
oikeudelliset seuraamukset eivät kohdistu ainoastaan alempiin toimihenkilöihin tai 
pelkästään johtohenkilöihin yhtiön tai yrityksen jatkaessa toimintaansa ilman rangaistusta 
toimista, jotka voitiin toteuttaa sen rakenneorganisaation ansiosta ja joista se hyötyi 
lainvastaisesti. 
Pöytäkirjassa velvoitetaan lisäksi jäsenvaltiot kriminalisoimaan petoksen avulla saadun 
tuoton rikollisen alkuperän häivyttäminen. Tämän alan keskeiset määräykset koskevat 
oikeudellisella ja prosessuaalisella tasolla toteutettavaa yhteistyötä. Itse asiassa kansallisten 
tutkimusyksiköiden kokemus ja asiaa koskevien olemassa olevien lakien selkeä 
riittämättömyys28 ilmentävät tarvetta turvautua viipymättä lainsäädännöllisiin 
toimenpiteisiin, jotta lainsäädännöllä pystyttäisiin vastaamaan nykyisiin haasteisiin 
(unionin talousarvion erityisluonne, talousrikollisuuden lisääntyminen jne.). 
Oikeudellisen yhteistyön osalta yleissopimuksessa vahvistettiin ainoastaan muutamia 
periaatteita, joita on nyt täydennetty yksityiskohtaisemmilla säännöillä. Kansainvälisten 
tai monimutkaisten, toisiinsa liittyvien petosten tapauksessa määrätään syytteiden 
keskittämisestä, jolloin ensisijainen tuomiovalta annetaan objektiivisten perusteiden 
mukaisesti tärkeimmälle viranomaiselle. Keskinäistä avunantoa ja oikeudellista yhteistyötä 
koskevat säännöt antavat oikeusviranomaisille mahdollisuuden keskinäisiin 
yhteydenottoihin ja suoriin avunpyyntöihin, mikä yksinkertaistaa huomattavasti käsittelyä 
28 Useissa EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan soveltamistilannetta koskevissa kansallisissa 
kertomuksissa (katso 4. luvun ainoa jakso, sivu 33) on mainittu tehokkaan oikeudellisen yhteistyön 
tarve, sillä nykyiset säädökset nojautuvat yhä 50-luvulta peräisin olevaan kansainväliseen 
lainsäädäntöön, jolloin Euroopalla ei ollut vielä käytettävissään menettelyjä eikä yhteisiä varoja ja 
jolloin talousrikollisuus oli vasta yksilö- tai rikosliigakohtainen ilmiö eikä toisin kuin nykyisin 
perustunut järjestyneisiin verkostoihin, jotka voivat ulospäin vaikuttaa lainmukaisilta. 
15 
ja vastaa EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan toisen alakohdan määräystä. 
Pöytäkirjassa annetaan lisäksi, toisin kuin yleissopimuksessa, yhteisöjen tuomioistuimelle 
oikeus antaa tulkintaseikkoja koskevia ennakkoratkaisuja. 
Koska yleissopimuksen tekemistä koskevassa neuvoston säädöksessä oli vaadittu 
yleissopimusta täydennettävän mahdollisimman pian, neuvoston italialainen 
puheenjohtajisto piti kyseisen pöytäkirjan laatimista vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon 
ensisijaisena tavoitteena. Komissio tekee parhaansa edistääkseen tulosten saavuttamista, 
kun asiaa käsitellään neuvoston erikoiselimissä. 
3. Pöytäkirja virkamiesten lahjonnasta 
Lahjonta oli yksi neuvoston 1. joulukuuta 1994 antamaan päätöslauselmaan sisältyvistä 
seikoista. Komission laatima sopimusluonnos toimitettiin 10. elokuuta 1976 neuvostolle, 
mutta neuvotteluja ei ole koskaan aloitettu. 
Koska neuvoston espanjalainen puheenjohtajisto esitti oman ehdotuksensa jo kesäkuussa 
199529, komissio pidättäytyi esittämästä omaa lahjontaa koskevaa ehdotustaan kyseisen 
alan ehdotusten ja toimien moninaisuuden välttämiseksi. Se katsoi tässä vaiheessa 
parhaaksi pitää sopimusluonnoksensa ja osallistua yksiköidensä tekemien tutkimusten 
perusteella aktiivisesti neuvoston valmistelutoimiin. Tarkoituksena oli varmistaa, että 
taloudellisten etujen suojelua koskeva lahjontaongelma otetaan asianmukaisesti huomioon; 
asiakirja ei saa rajoittua ainoastaan yhteisön virkamiesten lahjontaan, joka on ilmiö 
muiden joukossa, vaan sen pitää kattaa myös kansallisten virkamiesten lahjonta. 
Neuvoston toteuttaman toiminnan ansiosta Madridissa 15. ja 16. joulukuuta 1995 
kokoontunut Eurooppa-neuvosto saavutti yksimielisyyden, joka ilmenee sen 
päätöslauselmista. Tämä on selvä edistysaskel. Asiakirjan keskeisenä päämääränä on 
täyttää kriminalisoinnissa olevat aukot yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvän 
sellaisen aktiivisen tai passiivisen lahjonnan osalta, joka on usein luonteeltaan 
kansainvälistä ja voi kohdistua yhtä hyvin yhteisön kuin jäsenvaltioiden virkamiehiin. 
Pöytäkirjan tavoitteena on jäsenvaltioiden sisäisen lainsäädännön puutteiden korjaaminen 
saattamalla sekä toisen jäsenvaltion virkamiehet että Euroopan yhteisöjen virkamiehet 
samanlaiseen rikosoikeudelliseen asemaan jäsenvaltioiden oikeudessa noudattaen kuitenkin 
Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevassa pöytäkirjassa määrättyjä 
vapauksia. Tämä periaate sisältyi jo vuoden 1976 sopimusluonnosehdotukseen, josta 
nykyinen neuvoston ehdotuksessa esiintyvä "eurooppalaisen virkamiehen" määritelmä on 
lainattu pienin mukautuksin. 
Pöytäkirjassa määrätään sekä aktiivisen että passiivisen lahjonnan kriminalisoimisesta, 
jonka tavoitteena on lähentää toisiinsa eri jäsenvaltioissa esiintyviä erilaisia käsitteitä. 
Yhteisön toimielinten jäsenet rinnastetaan näiden kansallisessa politiikassa vastaavalla 
tasolla toimiviin kollegoihin eikä virkamiehiin, kuten eräiden jäsenvaltioiden rikoslaeissa 
säädetään. 
29 
Tältä osin on otettava huomioon myös Espanjan sitoutuminen tähän keskeisenä pidettyyn 
kysymykseen. 
16 
On huomattava, että jäsenvaltio on toimivaltainen sellaisten lahjontarikosten osalta, joihin 
sen alueella sijaitsevassa yhteisön toimielimessä työskentelevät eurooppalaiset virkamiehet 
ovat syyllistyneet. 
Yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaa koskevat säännöt noudattavat neuvoston 
yleissopimusta koskevaa pelkistettyä suuntausta. 
Pöytäkirjan hyväksyntä on odotettavissa vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon aikana sen 
jälkeen kun on saatettu päätökseen Euroopan parlamentin kuuleminen, jonka Espanjan 
puheenjohtajisto käynnisti joulukuussa 1995 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.6 
artiklan määräyksen mukaisesti, jonka mukaan on tarpeen kuulla Euroopan parlamenttia 
neuvoston toimintaa koskevista VI osaston kattamista periaatteellisista näkökohdista. 
4. JAKSO: JÄRJESTÄYTYNEEN TALOUSRIKOLLISUUDEN ALALLA 
TAPAHTUNUT KEHITYS 
Allekirjoittaessaan 26. heinäkuuta 1995 yleissopimuksen Euroopan yhteisön taloudellisten 
etujen suojaamisesta neuvosto korosti erityisesti, että aloitteen tarkoituksena on torjua 
järjestäytyneitä rikollisverkkoja, jotka ovat usein yhteisön tuloihin ja menoihin 
kohdistuvien monikansallisten tai rajat ylittävien petosten taustalla. 
Tämä lähestymistapa on vastaveto kentällä vallitsevaan karuun todellisuuteen ja vastaa 
komission ja kansallisten erikoisyksiköiden toteuttamista tutkimuksista saatua tietoa30. 
Myös useilla jäsenvaltioilla on samanlaisia kokemuksia. Jäsenvaltioiden toimittamat 
kansalliset kertomukset osoittivat, että neuvoston pyytämän EY:n perustamissopimuksen 
209 a artiklan soveltamista koskevan selvityksen yhteydessä tietyt kansalliset (muun 
muassa Ranskan, Tanskan ja Italian) erityisviranomaiset olivat havainneet 
järjestäytyneiden rikollisverkkojen osallistuvan yhteisön talousarvioon kohdistuvien 
petollisten toimien järjestämiseen31. 
Perusasiat ovat selkeitä: järjestäytynyt rikollisuus on muuttunut kansainväliseksi; se on 
uhka yhtäältä jäsenvaltioiden turvallisuudelle ja toisaalta yhteisten etujen suojaamiselle. 
Sitä ei voida rajoittaa petosten torjunnasta vastaavien kansallisten viranomaisten 
yksittäisellä toiminnalla. Lisäksi rikollisverkot käyttävät taitavasti hyväkseen rangaistusten 
epäyhtenäisyyttä ja jäsenvaltioiden rikosoikeudellisten keinojen yhteensopimattomuutta. 
Yhteistä etua ja taloudellisia etuja ei siis suojella ainoastaan lähentämällä jäsenvaltioiden 
rikoslainsäädäntöjä yhteisöön kohdistuvien rikollisten tekojen saattamiseksi yhteisen 
rangaistuskäytännön alaiseksi, vaan etenkin ottamalla käyttöön jäsenvaltioiden välistä 
oikeudellista yhteistyötä edistäviä oikeudellisia välineitä, joiden tarkoituksena on luopua 
totutusta oikeudellisesta omavaraisuudesta ja asettaa etusijalle yhteisvastuullisuus yhteisön 
tasolla, jotta päästäisiin yhdenvertaiseen suojelutasoon ja yhtenäisiin rangaistuksiin32. 
30 
31 
32 Katso etenkin petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun kansainvälisiä 
petoksia käsittelevä 1. jakso. 
Jäsenvaltiot ovat lisäksi antaneet neuvostolle tietoja, jotka ovat olleet perustana järjestäytynyttä 
rikollisuutta Euroopan unionissa vuonna 1994 käsittelevälle kertomukselle. Puheenjohtajamaa Italia 
on sitoutunut tämän kertomuksen päälinjauksia koskevien keskustelujen perusteella jatkamaan 
aktiivisesti työtä tällä alalla ja jättämään seuraavan, vuoden 1995 talousrikollisuutta käsittelevän 
kertomuksen. 
Katso erityisesti edellä mainitussa vuoden 1994 kertomuksessa kuvatun lihan kierrättämistä 
17 
Jäsenvaltioiden käytettävissä olevat keinot tehdä oikeudellista yhteistyötä maiden rajat 
ylittävässä talousrikollisuudessa eivät enää sovellu nykyaikaan. Talousrikollisuus on 
laajasti kansainvälistynyt, koska olosuhteet ovat sille suotuisat. Jo tunnistettujen 
rikollisverkkojen purkamiseksi tarvittavien todisteiden kerääminen on vaikeaa ja vie aikaa 
sekä edellyttää asiaan puuttumista yhteisön tasolla niin yhteistyön kuin 
yhteensovittamisenkin osalta. 
Toisaalta rikollisjärjestöillä on käytettävissään usein huomattavia varoja. Ne käyttävät 
taloudellista valtaansa lahjontatarkoituksiin voidakseen kiertää kansainvälisiä oikeudellisia 
mekanismeja. Tämä pätee etenkin yhteisön passitukseen, jota koskevaa lainsäädäntöä olisi 
vahvistettava, varsinkin arkojen tuotteiden osalta33, jotta merkittävän osan perinteisistä 
omista varoista34 muodostavien tullien ja maksujen kiertäminen vältettäisiin. Tämä 
vaikuttaa huomattavasti myös kansallisiin talousarvioihin. 
Näistä petoksista on tiettyyn rajaan asti vain vähän riskejä niiden tekijöille, koska 
rikollisorganisaatio on rakennettu tarkasti niin, että taloudellinen hyöty ei ole missään 
suhteessa niihin oikeudellisiin rangaistuksiin, joita siitä voitaisiin langettaa. Neuvokkaat 
rikolliset käyttivät ja käyttävät edelleenkin kehittyneitä menetelmiä, joiden avulla he 
voivat välttää kaikki syytteet usein vielä niin, että kaikki näyttää lailliselta. Eräs yleinen 
keino on käyttää lievempiä rangaistuksia soveltavilla alueilla sijaitsevia bulvaaniyhtiöitä. 
Talous- ja rahoitusjärjestelmät on nykyään mukautettu kansainvälisen kauppavaihdon 
nopeus- ja tehokkuusvaatimusten mukaisiksi35. Tämä joustavuus on tietenkin tarpeen, 
mutta kun sääntöjä kierretään rikollisessa tarkoituksessa, myös vastatoimien on oltava yhtä 
nopeita ja tehokkaita. 
Taloudellisten etujen suojaamisen tavoitteita ei voida saavuttaa käyttämällä välineitä, jotka 
ovat peräisin 50-luvulta, jolloin Eurooppa ei rakentunut yhtenäisellä talousarviolla 
rahoitettavaan yhteiseen politiikkaan36 ja jolloin kauppa ja rahavirrat olivat vain murto-osa 
siitä, mitä ne ovat nykyisin. 
33 
34 
35 
36 koskevan tutkimuksen päätelmät, 5. luvun 1.2.2. jakso. 
Katso 2. luvun tullialaa koskeva 3. jakso, sivulta 22 alkaen ja 6. luvun 1. jakson 1.14 kohta 
savukkeiden salakuljettamisesta, sivu 57. 
Tällaisia tullipetoksia on useita ja erilaisia: savukkeiden salakuljetuksesta (katso 6. luvun 1. jakson 
1.14 kohta, sivu 57) alkoholilastien ja maataloustuotteiden kierrättämiseen ja polkumyyntitulleja 
koskeviin petoksiin (katso 6, luvun 1. jakso sivulta 48 alkaen ja 3. jakso sivulta 66 alkaen). Tuloina 
ilmaistuina 2 prosenttia havaituista petoksista kattaa 66 prosenttia kyseessä olevista määristä; 
menojen osalta 8 prosenttia petoksista kattaa 74 prosenttia kyseessä olevista määristä. Nämä luvut 
vahvistavat komission vakaumusta siitä, että yhteisön varoihin kohdistuvat petokset eivät ole mitään 
tavallista rikollisuutta vaan mittavaa järjestäytynyttä talousrikollisuutta. 
Esimerkiksi varoja voidaan siirtää lukuisten maiden pankkien välillä muutamassa sekunnissa 
kansainvälisen SWIFT-verkon kautta. 
Jäsenvaltioiden välisen keskinäisen avun ja oikeudellisen yhteistyön toiminnan osalta Strasbourgin 
yleissopimus (1959), joka soveltuu yksilöllisen rikollisuuden muotoihin, ei sovellu lainkaan 
kansainväliseen talousrikollisuuteen eikä varsinkaan vastaa Euroopan yhteisöjen taloudellisten 
etujen suojaamisen vaatimuksia. 
18 
2. LUKU: ALAKOHTAISEN LAINSÄÄDÄNNÖN HUOMATTAVA KEHITYS 
VUONNA 1995 
Tämän toisen luvun tavoitteena on tehdä selkoa mahdollisimman konkreettisesti sellaisista 
vuonna 1995 yhteisön lainsäädännössä tehdyistä muutoksista, joiden tavoitteena on 
lainsäädännön yksinkertaistaminen ja talouteen liittyvien säännösten laatiminen petoksia 
läpäisemättömiksi. 
Maatalous- ja tullialalla on saavutettu huomattavaa kehitystä esimerkiksi 
passitusmenettelyn osalta. Myös rakennepolitiikan alalla tapahtui merkittävää edistystä 
vuonna 1994, kun vahvistettiin alaa koskevaa lainsäädäntöä ja hyväksyttiin 
rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon liittyvistä säännönvastaisuuksista ja aiheettomasti 
maksettujen summien takaisinperinnästä annetut asetukset (EY) N:o 1681/94 ja 1831/94. 
Komission yksiköt ovat kaikin keinoin37 pyrkineet saattamaan loppuun näiden asetusten 
täytäntöönpanon, joita on toistaiseksi sovellettu kansallisella tasolla vaihtelevasti. 
1. JAKSO: OMAT VARAT 
Neuvosto ei ole vielä muodollisesti hyväksynyt komission esittämää38, yhteisön omien 
varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta annetun 
neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 muutosehdotusta. 
Kyseisen ehdotuksen tavoitteena on erityisesti parantaa ilmoitusmenettelyä, jonka 
mukaisesti jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tiedot paljastamistaan petostapauksista ja 
säännönvastaisuuksista siten, että ne lähettävät entistä yksityiskohtaisempia tietoja ja 
toimittavat ilmoituksia entistä useammin. Viimeksi mainittu toimenpide on menojen alalla 
voimassa olevan toimenpiteen mukainen. Komissio pystyy näin ollen paremmin 
seuraamaan petoksiin ja säännönvastaisuuksiin liittyvien summien perintää. 
Neuvosto päätti 17. marraskuuta 1995 toteutettavien muutosten yhteisistä suuntaviivoista 
ja toimitti ne yhteistoimintamenettelyn mukaisesti Euroopan parlamentille. 
Tämän yhteistoiminnan aikana päästiin molempia budjettivallan käyttäjiä tyydyttävään 
sopimukseen, ja asetus annettaneen vuoden 1996 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. 
37 Erityisesti kansallisessa hallinnossa työskentelevään henkilöstöön kohdistettujen koulutustoimien 
avulla. Katso 5. luvun 1. jakso, sivu 41. 
38 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 1. jakso. 
19 
2. JAKSO: MAATALOUS 
Taloudellisia määräyksiä sisältävän maatalouslainsäädännön tarkastaminen ja parantaminen 
oli yksi komission maaliskuussa 1994 hyväksymään petostentorjunta-strategiaan kuuluvan 
ennaltaehkäisyn tärkeimmistä tavoitteista39. Komissio jatkoi kyseistä tehtävää vuoden 1995 
toimintaohjelmaansa40 noudattaen ja saavutti seuraavia tuloksia: 
Neuvoston asetusta (ETY) N:o 4045/89 EMOTRm tukiosaston 
rahoitusjärjestelmään kuuluviin toimenpiteisiin kohdistuvista jäsenvaltioiden 
suorittamista tarkastuksista41 oli vielä täydennettävä lisäämällä erityissäännöksiä 
erityisesti seuraaville aloille. 
Jäsenvaltioiden välisten keskinäisten avunantomenettelyjen lujittaminen 
(edellä mainitun asetuksen 7 artikla) ja yhteistoiminnan toteuttaminen 
silloin, kun kaupalliset asiakirjat katsotaan epätäydellisiksi tai kun ne 
tulevat yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneista yhtiöistä. Tällaista 
asetusehdotusta koskevia keskusteluja jatketaan komission työryhmissä. 
» Tarkastusten yhdenmukaistamiseen tähtäävän jäsenvaltioiden toimittamien 
asiakirjojen ja kertomusten standardoinnin osalta komissio antoi 19. 
joulukuuta 1995 asetuksen (EY) N:o 2992/9542, jolla muutettiin asetuksen 
(ETT) N:o 4045/89 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 
annettua asetusta (ETY) N:o 1863/9043. 
Komissio vahvisti edelleen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 386/9044 soveltamista 
koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä tukea saaviin maataloustuotteisiin viennin 
yhteydessä kohdistettavien fyysisten tarkastusten osalta; tätä asetusta muutettiin 
neuvoston asetuksella (EY) N:o 163/9445: 
• Komission asetuksessa (EY) N:o 3122/9440 vahvistetaan perusteet, joita 
jäsenvaltioiden on käytettävä soveltaessaan riskinanalyysiä 
petostentorjuntastrategiaan tukea saavien maataloustuotteiden alalla. 
Kyseinen asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 1995. 
• Komission asetus (EY) N:o 2221/9547 koskee fyysisten tarkastusten 
tekemistä ja niiden näytteiden valintaa, jotka on analysoitava tukea saavien 
39 
40 
41 
42 
43 
44 
45 
46 
47 Komission petostentorjuntaa koskeva toimintasuunnitelma ja toimintaohjelma vuodelle 1994, asiak. 
KOM(94) 92 lopull. 
Komission petostentorjuntaa koskeva toimintaohjelma vuodelle 1995, asiak. KOM(95) 26 lopull. 
EYVL N:oL388,30.12.1989. Asetusta muutettiin neuvoston asetuksilla (EY) N:o 3094/94 (EYVL 
N:o L 24, 29.1.1994) ja N:o 3235/94 (EYVL N:o L 338, 28.12.1994). Katso edellä mainittu 
petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994. 
EYVL N:o L 312, 23.12.1995 
EYVL N:o L 170, 3.7.1990 
EYVL N:o L 42, 16.2.1990 
EYVLN-.o L 24, 29.1.1994 
EYVL N:o L 433, 21.12.1994 
EYVL N:o L 224, 21.9.1995 
20 
maataloustuotteiden viennin yhteydessä. Kyseinen asetus tuli voimaan 1. 
tammikuuta 1996. 
Yhteisöstä kolmansiin maihin vietävien, vientitukea saavien maataloustuotteiden 
osalta komissio suorittaa tällä hetkellä komission asetuksen (ETY) N:o 3665/8748 
täydellistä kodifiointia. Kyseiset työt saadaan päätökseen vuonna 1996 ja ne 
sisältävät aiemmin toteutetuista töistä saadut tulokset. 
• Komission asetuksella (EY) N:o 2949/9449, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 
1995, vahvistetaan sellaisten sakkojen ja seuraamusten järjestelmä, joita 
sovelletaan väärin perustein maksettujen summien tapauksessa, ja 
muutetaan tämän vuoksi asetuksen (ETY) N:o 3665/87 11 artiklaa. 
Komission asetuksella (EY) N:o 2955/9450 muutetaan asetuksen (ETY) N:o 
3665/87 18 ja 44 artiklaa siltä osin kuin kyse on sellaisten erikoistuneiden 
kansainvälisten tarkastus- ja valvontayhtiöiden hyväksymisestä, jotka on 
valtuutettu laatimaan purkamista ja kulutukseen laskemista koskevia 
todistuksia kolmansissa maissa. Tässä 1. tammikuuta 1995 voimaan 
tulleessa asetuksessa säädetään, että jäsenvaltiot antavat kyseessä olevan 
hyväksynnän. 
Tämän asetuksen avulla voitiin myös antaa ohjeita 
hyväksyntämenettelyistä, joita jäsenvaltiot voivat käyttää. Säädettiin lisäksi, 
että jäsenvaltioiden hyväksymien yhtiöiden luettelo julkaistaan 
säännöllisesti Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa. 
• Komissio aloitti myös asetuksen (ETY) N:o 3665/87 15 artiklan 
tarkistuksen päämääränään vastustaa sellaisten maataloustuotteiden 
kierrättämistä, jotka yhteisöstä viennin (ja tuen maksamisen) jälkeen 
jälleentuodaan sinne sen jälkeen, kun niitä on jalostettu ja niille on 
myönnetty alennettuja tuontitulleja kyseessä olevien kolmansien maiden 
(merentakaiset maat ja alueet, AKT-maat) kanssa tehtyjen 
suosituimmuussopimusten perusteella. Kyseisessä tekstissä säädetään 
erityisesti viejän velvollisuudesta maksaa takaisin näille tuotteille väärin 
perustein maksettu tuki. 
• Komission asetuksella (EY) N:o 1384/9551 muutetaan asetusta (ETY) N:o 
3665/87 eriytettyjen vientitukien osalta, erityisesti tietyn seuraamuksen 
käyttöönottamiseksi, jos määräpaikan vaihtuessa vientituki on ennakolta 
vahvistettua tukea alempi. Näin vältetään sentyyppiset väärinkäytökset, 
joissa on vahvistettu etukäteen määräpaikka, jolle myönnetään korkeimpia 
vientitukia. 
48 EYVL N:oL 351, 14.12.1987 
49 Asetuksen (ETY) N:o 3665/87 muuttamisesta annettu asetus aiheettomasti maksettujen summien 
ja seuraamusten osalta (EYVL N:o L 310, 3.12.1994). 
50 Asetuksen (ETY) N:o 3665/87 muuttamisesta annettu asetus (EYVL N:o L 312, 6.12.1994). 
51 EYVL N:o L 134, 20.6.1995. 
21 
Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1469/9552 säädetään toimenpiteistä, joita voidaan 
kohdistaa tiettyihin, EMOTRin tukiosaston rahoittamien toimien edunsaajiin, 
joiden luotettavuudesta ei ole takeita ("musta lista -asetus"). Tästedes on 
mahdollista laatia luettelo luonnollisista henkilöistä tai oikeushenkilöistä, jotka 
ovat toimineet säännönvastaisesti joko laiminlyönnin kautta tai tahallisesti. 
Jäsenvaltiot voivat kohdistaa tällaisiin toimijoihin tiukennettuja tarkastuksia ja 
toimenpiteitä, jotka voivat käsittää jopa etujen maksamisen keskeyttämisen tai 
niistä tietyksi ajaksi poissulkemisen. 
Tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistava 
komission ehdotus on hyväksyttävänä. 
Komissio laati kertomuksen siitä, miten nykyinen jäsenvaltioiden tarkastusten 
tehostamiseen tarkoitettu yhteisön yhteisrahoitusjärjestelmä toimii. Sen 
tarkoituksena on antaa uusia ehdotuksia vanhan asetuksen53 puutteiden 
korjaamiseksi. Neuvosto hyväksynee lähiaikoina (vuonna 1996) asiasta laaditun 
luonnoksen. Kyseisessä tekstissä säädetään, että jäsenvaltioiden tarkastustoimia 
voidaan yhteisrahoittaa sellaisen kustannus-tehokkuus -tutkimuksen perusteella, 
joka käsittelee kutakin jäsenvaltioiden komissiolle vuosittain esittämää hanketta. 
3. JAKSO: TULLIALA 
1. Passitusmenettelyt 
Komissio hyväksyi 29. maaliskuuta 1995 tiedonannon nimeltä "Petokset 
passitusmenettelyssä: esitetyt ratkaisut ja tulevaisuudennäkymät"54. Yksi tämän 
tiedonannon tavoitteista on saattaa passitusmenettelyn kanssa tekemisissä olevat 
taloudelliset toimijat ja erityisesti ne, jotka toimivat passituksesta vastaavina, paremmin 
tietoisiksi riskeistä, joiden ottamista heidän on vältettävä ammattiaan harjoittaessaan, sillä 
komissio ei voi missään tapauksessa hyväksyä tullivelkojen maksunlykkäyspyyntöjä. Tätä 
alaa ei käsitellä oikeudellisissa säädöksissä ja komission tehtävänä on päinvastoin yhteisön 
omien varojen suojaaminen. 
Komission tiedonannossa esitetään tarkastusmenettelyjen tehostamista sekä 
passitusmenettelyjen parantamista ja tietokoneistamista koskevat erityistoimet. 
Käsittelemättä petosten tekijöiden käyttämiä menetelmiä tai kyseisten petosten 
erityispiirteitä55 tämän jakson tavoitteena on esittää kyseiseen merkittävään komission 
tiedonantoon sisältyvien toimien nykyinen tilanne. 
52 
53 
54 
55 EYVL N:o L 145, 29.6.1995 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 307/91, EYVL N:o L 37, 9.2.1991. 
Asiak. KOM(95) 108 lopull. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 5. jakso. 
22 
Menettelyt: 
Eräät komission asiakirjassa esitetyt toimenpiteet toteutettiin vuonna 1995. 
Yhteisön/yhteisen passitusmenettelyn56 vakuusmääräysten muuttaminen arkojen 
tavaroiden osalta57. 
Kaikille passitusmenettelyille on asetettava vakuus, joka on tarkoitettu kattamaan 
tullit ja muut maksut, joita voidaan vaatia, mikäli passitusasiakirjaa ei selvitetä. 
Yhteisön passitusmenettelyssä ja yhteisessä passitusmenettelyssä on kolme 
vakuuslajia: yleisvakuus, kiinteä vakuus ja kertavakuus. Yleisvakuus, joka on 
joustavin toimijoiden kannalta, kattaa kaikki tietyn kauden aikana saman 
passituksesta vastaavan toteuttamat toimet. Sen taso lasketaan asetuksissa 
vahvistettujen muuttujien perusteella ja sillä voidaan kattaa vain hyvin pieni osa 
toimista aiheutuneista tulleista (ja muista maksuista). 
Komission asetuksen (ETY) N:o 2454/9358 360 artiklassa säädetään, että 
jäsenvaltiot voivat pyytää, että tämän vakuuslajin käyttö kielletään tilapäisesti 
sellaisia tuotteita käsittävien passitusten osalta, joissa petosriski on 
poikkeuksellisen suuri. 
Komissio on tehnyt kaksi yleisvakuuden käytön kieltoa koskevaa päätöstä59 
savukkeiden kuljetusta koskevasta Espanjan esittämästä pyynnöstä ja vastaavasti 
tiettyjen maataloustuotteiden (elävät nautaeläimet, jäädytetty naudanliha, maito ja 
kerma, voi, juusto, banaanit, alkoholi ja muut alkoholituotteet, sokeri, ruis ja 
vehnä) kuljetusta koskevasta Saksan esittämästä pyynnöstä. 
Tullikoodeksikomitea (passitusjaosto) hyväksyi myös taloudellisten toimijoiden 
käyttämää yleisvakuutta koskevat tiukemmat valintakriteerit, jotka sisällytettiin 
asetuksiin vuoden 1996 alussa. 
Myös kyseisen asetuksen kiinteää vakuutta koskevia säädöksiä (vakuus lasketaan 
7 000 ecun kerrannaisina60) muutettiin kyseisen vakuuden korottamiseksi sataan 
prosenttiin niiden tuotteiden tulleista ja maksuista, joihin sovelletaan yleisvakuuden 
käytön kieltoa. 
Arkoja tuotteita koskevan menettelyn nopeampi päättäminen (yhteisön/yhteinen 
passitus ja TIR61). 
56 Huomautus: yhteinen passitusmenettely tarkoittaa yhteisön passitusmenettelyn soveltamista 
Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvissa maissa vuoden 1987 yleissopimuksen perusteella. 
Tällaisia tavaroita ovat savukkeet, maataloustuotteet, voi, maitojauhe, alkoholi, sokeri, liha ja 
tekstiilituotteet. 
EYVL N:o L 253, 11.10.1993. Asetuksessa vahvistetaan tietyt yhteisön tullikoodeksista annetun 
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (EYVL N:o L 302, 19.10.1992) soveltamista koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt. 
Espanjan pyynnöstä 28.11.1995 tehty komission päätös N:o 95/52 l/EY (joka tuli voimaan 
1.2.1996), EYVL N:o L 299, 12.12.1995 ja Saksan pyynnöstä 20.12.1995 tehty komission päätös 
N:o 96/37/EY (joka tuli voimaan 1.3.1996), EYVL N:o L 10, 13.1.1996. 
60 Mainitun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 367 artikla. 
TIR-järjestelmä on kansainvälinen maantiekuljetusjärjestelmä, joka määritellään vuoden 1975 TIR-
23 57 
58 
59 
61 
Tämä menettely kehitettiin hallinnollisena järjestelynä (passitusasiakirjan jäljennös 
voidaan lähettää lähtötoimipaikkaan samana päivänä, jona tavarat esitetään 
määrämaan toimipaikassa). Nämä määräykset sisällytettiin myös hallinnollisiin 
määräyksiin. 
TIR-järjestelmän osalta 3. maaliskuuta 1995 annetussa päätöslauselmassa N:o 4962 
vahvistettiin menettelyn nopeutettu päättäminen (telekopiona), joka tuli voimaan 
1. syyskuuta. 
Kuljetusta, kuljetusaikoja (yhteisön passitus/TIR) ja pakollista reittiä (TIR) 
koskevat toimenpiteet. 
Nämä toimenpiteet liittyvät tavarakuljetukseen: yleensä toimija voi valita vapaasti 
määrämaan toimipaikkaan johtavan reittinsä, jota voidaan myös muuttaa, 
esimerkiksi tavaroiden jälleenmyynnin tapauksessa (eri vastaanottaja). Hänen on 
ainoastaan varmistettava, että tavarat esitetään passitusasiakirjan kanssa määrämaan 
toimipaikassa. Vastedes lähtötoimipaikoilla on mahdollisuus vahvistaa pakollisia 
reittejä sekä oikeus kieltää määrämaan toimipaikan vaihtaminen arkoja tavaroita 
käsittävien passitusten osalta. 
Edellä mainitussa päätöslauselmassa N:o 49 säädetään TIR-järjestelmään 
kuuluvasta mahdollisuudesta vahvistaa esittämistä koskevat määräajat ja pakolliset 
reitit arkojen tavaroiden osalta (välittömästi vaikuttavat toimenpiteet). Toinen 
vahvistettu toimenpide koskee TIR-järjestelmän käyttämisen valvontaa ja kyseessä 
oievien toimijoiden sulkemista pois tästä järjestelmästä, jos ne syyllistyvät 
toistuvasti vakaviin rikkomuksiin (yleissopimuksen 38 artikla). 
Muutamia muita toimenpiteitä ei voitu toteuttaa vuonna 1995. Näitä olivat muun muassa: 
Yhteisön tasolla annettujen erilaisten vakuussäännösten hyväksyminen yhteisessä 
passitusjärjestelmässä. Tämän toimenpiteen toteuttaminen edellyttää 
yhteisymmärrystä kaikkien sopimuspuolten välillä. Yhteisymmärrystä ei saavutettu 
vuonna 1995, sillä Sveitsi kieltäytyi hyväksymästä yleisvakuuden käytön kieltoa 
savukkeiden kuljetuksen osalta. 
Yleisvakuuden vahvistaminen sataan prosenttiin (verrattuna vähintään 30 
prosenttiin tällä hetkellä) kyseessä olevista tulleista ja maksuista rajoittamalla 
vakuuden määrää todistuskohtaisesti. 
Lähtöpaikkana olevalle tullitoimipaikalle säädetty velvollisuus vahvistaa lyhyempi 
aika passitusasiakirjan esittämiseksi määrämaan toimipaikalle. 
Muita kuin passituksesta vastaavaa, erityisesti liikenteenharjoittajaa koskevan 
taloudellisen vastuun vahvistaminen. 
62 yleissopimuksessa. 
Kyseisen päätöslauselman hyväksymisestä 24.7.1995 tehty neuvoston päätösN:o 95/285/EY, EYVL 
N:oL 181, 1.8.1995. 
24 
Passitusmenettelyssä meritse kuljetettuja tavaroita koskevan vakuuden antamiseen 
liittyvän velvoitteen vahvistaminen. 
Meritse kuljetettujen tavaroiden yhteisöaseman todistamista koskevan velvoitteen 
vahvistaminen. 
Ennakkovaroitusjärjestelmä (Early Warning System): 
Eräs toinen merkittävä toimenpide liittyy erityisesti arkoja tavaroita koskevaan 
ennakkoilmoitusjärjestelmään (yhteisön/yhteinen passitusmenettely, TIR-järjestelmä). 
Lähtötoimipaikka tiedottaa suoraan määrämaan toimipaikalle tavaroiden asettamisesta 
kyseiseen järjestelmään. Määrämaan toimipaikalla on näin ollen aikaa tutkia ilmoitetut 
tavaran vastaanottajat ja tämän järjestelmän avulla toimipaikassa huomataan heti, jos 
tavaroita ei ole esitetty siellä, ja tästä tiedotetaan lähtötoimipaikkaan. 
Ennakkoilmoitusjärjestelmä on TIR-järjestelmän osalta ollut toiminnassa 1. heinäkuuta 
1994 alkaen. 
Komissio parantaa merkittävästi tätä järjestelmää tietojen siirron nopeuttamiseksi edelleen. 
Passitusmenettelyn tietokoneistaminen 
Komissio, jäsenvaltiot ja EFTA-maat ovat tietokoneistamisen osalta sitoutuneet kolmen 
tavoitteen saavuttamiseen: 
passitusmenettelyn tehokkuuden ja suorituskyvyn lisääminen tulliviranomaisten 
osalta; 
petosten ennaltaehkäisyn ja niiden havaitsemisen parantaminen; 
taloudellisten toimijoiden toteuttamien passitusmenettelyjen joustavuuden, 
turvallisuuden ja nopeuden lisääminen. 
Kansallisten investointien arvioitu kokonaismäärä viidelle vuodelle on 13 miljoonaa ja 
yhteisön investointien arvioitu kokonaismäärä on vastaavasti 10 miljoonaa ecua. 
Liikevoitoilla saataisiin vähennettyä kustannuksia muutamien vuosien päästä, ja petoksia 
voitaisiin viiden vuoden aikana vähentää noin 1 200 miljoonan ecun arvosta. Tarkempia 
arvioita pitäisi saada järjestelmän meneillään olevan sisäänajovaiheen jälkeen. 
Erityisryhmä: 
Komissio perusti yhteisön passitusta käsittelevän erityisryhmän seuraamaan tiiviimmin 
järjestelmän tehostamista ja parantamista koskevien toimenpiteiden toteuttamista, tässä 
yhteydessä laaditun passitusmenettelyä koskevan kokonaisanalyysin perusteella. 
25 
2. "Tulli 2000" -hanke 
Komissio hyväksyi 4. huhtikuuta 1995 Euroopan parlamentin ja neuvoston 
päätösehdotuksen63 yhteisön tullia koskevasta toimintaohjelmasta kaudeksi 1.1.1996 -
31.12.2000, jolla lujitetaan ja laajennetaan vuonna 1994 aloitettua pilottihanketta64. Tämän 
"Tulli 2000"-ohjelman tavoitteena on lisätä avoimuutta yhteisön tullilainsäädännön 
soveltamisessa sekä tehostaa jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välistä yhteistyötä. Näin 
pystytään parantamaan tullitoiminnan kokonaistehokkuutta ja unionin ulkorajoilla 
toteutettavien tarkastusten yhdenmukaisuutta. 
Kyseisen ohjelman on erityisesti turvattava sisämarkkinakaupan optimaalinen sujuminen 
sekä tullien perinnän tehostaminen ja yhteisön taloudellisten etujen parempi suojaaminen. 
Tullialalla on valmisteltu petostentorjuntaa koskevia toimenpiteitä viimeksi mainitun 
tavoitteen saavuttamiseksi kokonaisuudessaan. Ne ovat osa komission kyseistä alaa 
koskevaa yleistä politiikkaa ja ne tähtäävät erityisesti: 
nykyisen lainsäädännön optimaaliseen hyödyntämiseen ja tarvittaessa sen 
muuttamiseen; 
tietojen keruun ja hyödyntämisen tehostamiseen atk-tekniikan avulla yhteisön 
tasolla ja atk-tekniikan käytön lisäämiseen tullilaitoksissa; 
nopean toiminnan esteiden poistamiseen ja tullirikostutkijoiden väliseen 
tehokkaaseen yhteistyöhön, erityisesti näiden tutkintavaltuuksia koskevien 
kysymysten osalta; 
tehokkaiden, suhteutettujen ja varoittavien seuraamusten soveltamiseen; 
yhteistoiminnan jatkamiseen ja kehittämiseen, erityisesti järjestettäessä yhteisön 
tutkinta- ja tarkastusmatkoja kolmansiin maihin; 
yhteistyön kehittämiseen kolmansien maiden, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan 
assosioituneiden maiden kanssa sekä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen ja 
alan ammatillisten tahojen kanssa; 
säännönvastaisuuksien taloudelliseen seurantaan. 
3. Huumausaineiden lähtöaineet 
Huumausaineiden kemiallisten lähtöaineiden valvontaa koskevat yhteisön toimenpiteet 
määritellään neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3677/9065. Komissio varmisti, että tämän 
asetuksen soveltamiseksi taivittavat toimenpiteet ulotetaan koskemaan myös uusia 
64 
65 Asiak. KOM(95) 119 lopull. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 4. jakso. 
EYVL N:o L 357, 20.12.1990. Kyseisen asetuksen 7 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden 
keskinäisestä avunannosta tulli- ja maatalousalalla annetun asetuksen (ETY) N:o 1468/81 
säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin. 
26 
jäsenvaltioita. Se suunnittelee lisäksi uusissa jäsenvaltioissa järjestettäviä yhteisön 
PREXCO-tietokannan käyttöä koskevia kursseja66. 
Komission toiminta on lisääntynyt tällä alalla67. Komissio tiedotti jäsenvaltioille 36:sta 
keskinäisen avunannon tapauksesta vuonna 1995 (seitsemän tapausta vuonna 1994). 
Komissio sai neuvostolta 24. syyskuuta 1994 valtuudet neuvotella lähtöaineiden 
valvontasopimusten tekemisestä 34 Amerikan maiden järjestöön (OAS) kuuluvan maan 
kanssa. Se käynnisti tässä yhteydessä viipymättä neuvottelut viiden Andien liiton 
jäsenmaan kanssa68. Nämä neuvottelut saatiin pian päätökseen ja yhteisö hyväksyi ja 
allekirjoitti niitä koskevat sopimukset 18. joulukuuta 1995. 
4. JAKSO: KESKINÄINEN HALLINNOLLINEN AVUNANTO 
Komissio piti yhteisön tasolla (tulli- ja maatalousala) yllä yhteyksiään muihin yhteisön 
toimielimiin tulli- ja maatalousalan keskinäisestä avunannosta annettavaa asetusta 
koskevan ehdotuksensa (vuodelta 1992) osalta. Kyseisellä ehdotuksella parannetaan ja 
saatetaan ajan tasalle alan vastaavat säännökset, jotka sisältyvät neuvoston asetukseen 
(ETY) N:o 1468/8169, ja luodaan oikeudellinen perusta sellaisen tietokannan luomiseksi, 
joka sisältää CIS-järjestelmän avulla vaihdettavat tiedot siltä osin, kun ne kuuluvat 
yhteisön toimivaltaan70. 
Tullitietojärjestelmän (CIS) osalta jäsenvaltiot ovat hyväksyneet osana "VI osastoa" 
yleissopimuksen tietotekniikan käytöstä tullialalla sekä tehneet sopimuksen tämän 
yleissopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta tiettyjen jäsenvaltioiden kesken. 
Yleissopimus on vielä ratifioitava jäsenvaltioissa, ja keskustietokanta, joka muodostaa 
tullitietojärjestelmän ytimen, luodaan vasta kun uusi asetus keskinäisestä avunannosta tulee 
voimaan71. 
Neuvosto vahvisti tätä asetusta koskevat yleiset suuntaviivat joulukuussa 1994, minkä 
jälkeen ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille heinäkuussa 1995. Euroopan 
parlamentti ei ole vielä ilmaissut tekstiä koskevaa kantaansa. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella laadittu hallitustenvälinen 
yleissopimus tietotekniikan käytöstä tullialalla allekirjoitettiin 26. heinäkuuta 199572. Tässä 
yleissopimuksessa annetaan muun muassa oikeudellinen perusta huumausaineiden ja 
muiden arkojen tuotteiden salakuljetuksen torjuntaa koskevien tietojen sisällyttämiseksi 
66 
67 
68 
69 
70 
71 
72 PRecursor Exportation COntrol. 
Komission tämän alan toimivalta siirrettiin 1. kesäkuuta 1995 PO XXI.ltä (Tulli ja välillinen 
verotus) UCLAF:lle (katso 3. luvun 1. jakso, sivu 36). 
Bolivia, Kolumbia, Ecuador, Peru ja Venezuela. 
EYVL N:o L 144, 2.6.1981 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 4. jakso ja 2. luvun 1.2.3 
jakso. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 4. jakso. 
EYVL N:o C 316, 27.11.1995, s. 33 
27 
tietokantaan, joka luodaan sen jälkeen kun asetus yhteisön toimivalta-aloja koskevan 
asetuksen (ETY) N:o 1468/81 kumoamisesta on annettu. 
Uusien jäsenvaltioiden liityttyä verkostoon jäsenvaltioiden nimeämissä keskushallinnon 
yksiköissä sekä suurissa satamissa ja lentokentillä on tällä hetkellä käytössä 323 
SCENT/CIS -päätettä73. Verkostoa voidaan käyttää atk-välineenä sekä yhteisöön että 
muihin kuin yhteisöön liittyvissä asioissa. 
73 System for a Customs Enforcement NeTwork, tietoverkko, jonka yksi osa on CIS. 
28 
3. LUKU: MUUT TOIMIELIMET 
Yhteisön muut toimielimet ovat oman alansa suunnitelmissa ja toimissa pyrkineet 
komission tavoin edistämään petosten torjuntaa Euroopan kansalaisten ja veronmaksajien 
toivomalla tavalla. 
Korkeimmalla poliittisella tasolla on korostettu, että petoksia vastaan on taisteltava 
määrätietoisesti. Kehotus on osoitettu erityisesti jäsenvaltioille, mutta se koskee myös 
kaikkia yhteisön toimielimiä. Tulosvastuu ei siis ole yksin komissiolla. Tässä suhteessa 
toimielinten välisen tehokkaan yhteistyön kehittäminen on tärkeä tekijä, jonka vuoksi on 
perusteltua omistaa tämän kertomuksen yksi luku toimille, joita ne ovat kehittäneet 
vuonna 1995 petosten torjunnan alalla. 
1. JAKSO: EUROOPAN PARLAMENTTI 
Euroopan parlamentin tehtävänä on valvoa yhteisön varojen käyttöä. Budjettivallan 
käyttäjänä Euroopan parlamentilla on talousarvion valvontavaliokunnan välityksellä täysi 
toimielimelle kuuluva vastuu, jota vahvistaa sen demokraattinen legitimiteetti. Parlamentti 
seuraa tiiviisti kaikkia petosten torjuntaan ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen 
liittyviä asioita pääasiassa tämän valiokunnan työskentelyn kautta ja tekee näitä koskevia 
erityisiä aloitteita silloin, kun katsoo sen tarpeelliseksi. 
Sen lisäksi, että parlamentti esittää säännöllisesti kysymyksiä eurooppalaisille toimielimille 
ja valvoo talousarvion toteuttamista, parlamentti on järjestänyt julkisen 
kuulemistilaisuuden Euroopan unionin talousarviota koskevien petosten torjunnasta74, 
antaakseen toiminnalleen poliittisen ulottuvuuden. Vastaavanlaisen tilaisuus järjestettiin 
myös vuonna 1993. Tilaisuudessa käsiteltiin kolmea aihetta: Euroopan unionin 
talousarvioon kohdistuva lahjonta ja järjestäytynyt rikollisuus, petosten avulla saatujen 
varojen takaisinperintä sekä Euroopan unionin taloudellisten etujen oikeussuojan välineet: 
lainsäädäntö, tutkinta ja syytteeseen asettaminen. 
Euroopan parlamentti on myös käyttänyt Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa sille 
annettua tutkintaoikeutta. Se on käyttänyt tätä uutta toimivaltaa petosten torjuntaan ja 
varsinkin yhteisön passitusmenettelyyn, joka on erityisesti sen talousarvion 
valvontavaliokunnassa käsiteltyjä keskusteltu aihe. 13 päivänä joulukuuta 1995 tehdyllä 
päätöksellä on perustettu väliaikainen valiokunta, jonka tarkoituksena on tutkia 
passitusmenettelyjen hälyttävää tilannetta. Kyseessä on ensimmäinen tämäntyyppinen 
valiokunta, jonka parlamentti on perustanut EY:n perustamissopimuksen 138 c artiklan 
nojalla. Se koostuu 17 jäsenestä ja antaa kertomuksensa parlamentille 12 kuukauden 
kuluessa päätöksen julkaisemista75. 
Euroopan parlamentti on ilmoittanut, että se järjestää puheenjohtajansa aloitteesta 
parlamenttien välisen konferenssin, johon kutsutaan kansallisten parlamenttien jäsenet ja 
jossa käsitellään Euroopan yhteisöjen talousarvioon kohdistuvia petoksia. Konferenssi 
pidetään huhtikuun 23. ja 24. päivänä 1996 samanaikaisesti HVK:n kanssa. 
74 Tämä julkinen kuuleminen järjestettiin 29.-30. toukokuuta 1995. 
75 Kyseinen päätös on julkaistu EYVL.ssä N:o C 7, 12.1.1996. 
29 
2. JAKSO: NEUVOSTO 
Neuvosto saavutti vuonna 1995 erityisen hyviä tuloksia yhteisön taloudellisten etujen 
suojaamisessa. Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1994 Essenissä esittämät vaatimukset 
voitiinkin täyttää osittain. Kansalliset raportit ja komission vertaileva tutkimus, jotka 
esitettiin Madridissa76, sekä lainsäädännön hyväksyminen (Cannesissa ja Madridissa) 
muodostavat ensimmäisen vaiheen yhteisön varojen tehokkaalle suojaamiselle 
välttämättömän oikeudellisen perustan rakentamisessa. 
Komissio teki ehdotuksen tarkastuksia ja yhteisön hallinnollisia seuraamuksia koskevasta 
laaja-alaisesta tekstistä, minkä seurauksena annettiin asetus yhteisön taloudellisten etujen 
suojaamisesta77. Neuvoston tarkoituksena on täydentää tätä asetusta tarkastuksia koskevalla 
lainsäädännöllä. Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto painotti, että tätä näkökohtaa 
on käsiteltävä ja että laaja-alaista asetusta on täydennettävä mahdollisimman pian, joka 
tapauksessa vuoden 1996 puoliväliin mennessä78. 
Tutkittuaan kolmanteen pilariin kuuluvia komission ehdotuksia (sopimus Euroopan 
unionista, VI osasto) työryhmissä ja koordinointikomiteoissa79, neuvosto hyväksyi 26. 
heinäkuuta 1995 yleissopimuksen yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta 
suojasta . 
Euroopan kansalaisille välitettävän poliittisen viestin strategisen merkityksen vuoksi 
keskusteluja yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevasta 
yleissopimusluonnoksesta ei saatu päätökseen neuvoston ja komission toivomassa ajassa. 
Tällä hetkellä käydään keskusteluja lisäpöytäkirjasta, jonka tavoitteena on yhtenäistää 
kansallisten ja yhteisön virkamiesten sekä yhteisön ja kansallisten toimielinten henkilöstön 
lahjontatapauksiin liittyvät seuraamukset. 
Neuvosto tutkii edelleen kansallisia selvityksiä EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan 
noudattamisesta sekä yhteisön varojen tuhlausta ja väärinkäyttöä vastaan toteutetuista 
toimenpiteistä. Yhteenveto, jonka komissio on laatinut neuvoston pyynnöstä, on 
väliraportti, jonka perusteella jatketaan tutkimustyötä neuvoston johtopäätösten pohjalta. 
Edeltävän johdosta Madridin Eurooppa-neuvosto päätyi siihen, että EY:n 
perustamissopimuksen 209 a artiklan ensimmäiseen kohtaan sisältyvän 
yhteensovittamisperiaatteen81 lisäksi jäsenvaltioiden ja yhteisön tehtävänä on taata 
yhteisön varojen suojalle yhtenäinen taso koko yhteisössä. 
76 
77 
78 
79 
81 Katso 4. luvun ainoa jakso, sivu 33. 
Katso 1. luvun 2. jakson 1. kohta, sivu 9. 
Neuvosto antoi tämän aiheen käsittelyn budjettikomitean tehtäväksi (katso petostentorjuntaa 
koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 4. luku, 3. jakso). Tämä erikoiselin on ollut esillä 
säännöllisesti sen jälkeen, kun komissio esitteli tämän petosten torjuntaa ja Euroopan varojen 
suojaamista koskevan vuosikertomuksen. Budjettikomitean tehtävänä on ollut valmistella poliittista 
sysäystä, jonka neuvosto mainitsi niissä erityisissä johtopäätöksissä, joiden avulla voitiin saada 
aikaan merkittävää edistystä vuonna 1995. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, edellä mainittu luku ja jakso. 
Rikosoikeutta ja yhteisön oikeutta käsittelevä työryhmä oli vuonna 1995 erityisen aktiivinen, ja se 
sai aikaan merkittäviä käytännön tuloksia. 
Katso 4. luvun ainoan jakson 2. kohta, sivu 34. 
30 
Madridin Eurooppa-neuvostossa korostettiin selkeästi tarvetta jatkaa toimia todella 
tehokkaiden keinojen löytämiseksi yhteisölle toisaalta sen varojen suojaamiseen ja toisaalta 
tehokkaiden seuraamusten varmistamiseen vakaville talousrikoksille. Yhteisön 
taloudellisten etujen suojaamiselle omistettiin jopa oma lukunsa loppupäätelmissä. 
3. JAKSO: TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN 
Perinteisten tehtäviensä yhteydessä, joita ovat tulojen ja menojen laillisuuden ja 
asianmukaisuuden sekä yhteisöjen varainhoidon moitteettomuuden valvominen, 
tilintarkastustuomioistuin pohti perusteellisesti petosten torjuntaa yhteisön talousarviossa. 
Varainhoitovuotta 1994 koskevassa vuosikertomuksessaan82 tilintarkastustuomioistuin 
määritteli tehtävänsä tällä alueella ja muistutti, että ensisijainen vastuu petosten 
ehkäisemisestä, jäljittämisestä ja tutkimisesta on niillä viranomaisilla, jotka johtavat ja 
valvovat yhteisöjen rahoituspolitiikkojen täytäntöönpanoa. 
Yhteistyö komission kanssa on tässä suhteessa erittäin tärkeää, koska komission on oltava 
mahdollisimman avoin kaikissa tuloja ja menoja koskevissa toimissa ja koska on 
määriteltävä selkeät ja tarkat säännöt petosten torjunnasta sekä tietojenvaihdosta näiden 
kahden toimielimen erikoisyksikköjen välillä. 
Parhaillaan tutkitaan tilintarkastustuomioistuimen ja komission välisen tehostetun 
yhteistyön yksityiskohtaisia sääntöjä. 
4. JAKSO: TUOMIOISTUIN 
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on aina ollut erittäin tärkeä asema yhteisön 
talousarvion suojaamisessa. Tämä asema on tullut korostuneesti esille sen hiljattain 
antamissa ratkaisevissa tuomioissa. 
Tuomio, joka annettiin 21 päivänä syyskuuta 198983, loi perustan jäsenvaltioiden 
velvollisuuksille yhteisön talousarviota kohtaan. Nämä velvollisuudet sisällytettiin 
myöhemmin EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan ensimmäiseen ja toiseen kohtaan: 
periaate, jonka mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava samat toimenpiteet suojatakseen 
yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia 
taloudellisia etujaan, sekä yksityiskohdat siitä, miten yhteistoiminta on toteutettava. 
Tuomioistuin on vahvistanut nämä periaatteet äskettäin (14 päivänä heinäkuuta 1994 
annettu tuomio: "Milchwerke Köln/Wuppertal e. G. vastaan Hauptzollamt Köln-
Rheinau"84). 
Muissa asioissa, joihin on jo viitattu tässä kertomuksessa85, varsinkin ensimmäisessä 
luvussa, tuomioistuin antoi yksityiskohtaisia tuomioita yhteisen maatalouspolitiikan alalla 
määrättyjen yhteisön hallinnollisten seuraamusten laillisuudesta ja tunnusti komission 
82 
83 
84 
85 EYVL N:oC 303, 14.11.1995 
Asia 68/88. 
Asia C 352/92. 
Katso myös petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1992, I osaston 2.8 jakso. 
31 
toimivallan määrätä tällaisia seuraamuksia täytäntöönpanoa koskevassa lainsäädännössään 
(27 päivänä lokakuuta 199286 ja 12 päivänä lokakuuta 199587 annetut tuomiot). Näissä 
tuomioissa vahvistettiin komission toimivalta määrätä seuraamuksia, joita voivat olla 
taloudellisen toimijan tilapäinen poissulkeminen tukijärjestelmästä ja väärin perustein 
maksetun tuen määrään lisättävä korotus88. 
Oikeudellinen valvonta on keskeistä, ja se on vahvistettava VI osaston välineissä, jotka 
liittyvät yhteisöjen taloudellisten etujen rikosoikeudelliseen suojaan. 
Vaikka 26 päivänä heinäkuuta 1995 allekirjoitetun yhteisöjen taloudellisten etujen 
suojaamista koskevan yleissopimuksen 8 artiklassa annetaan toimivalta erimielisyyksissä 
tuomioistuimelle ja sallitaan komission saattaa asioita sen käsiteltäväksi (yleissopimuksen 
1-10 artiklan mukaan), on edelleen ratkaisematta, kenellä on toimivalta antaa 
ennakkoratkaisuja89. Komissio liitti ehdotukseensa yhteisöjen taloudellisten etujen 
suojaamista koskevan yleissopimuksen lisäpöytäkirjasta90 17 artiklan, jossa määrätään 
muun muassa toimivallasta antaa pöytäkirjan tulkintaa koskevia ennakkoratkaisuja. Tällä 
hetkellä neuvoston tuomioistuinasioita käsittelevä työryhmä, joka on vastuussa näistä 
kysymyksistä, neuvottelee tuomioistuimen toimivallasta antaa ennakkoratkaisuja 
EUROPOL-yleissopimuksen yhteydessä. Komission mielestä on välttämätöntä laajentaa 
näiden neuvottelujen mahdollista tulosta vähintään yleissopimukseen yhteisöjen 
taloudellisten etujen suojaamisesta, koska tuomioistuimella on keskeinen tehtävä tarkentaa 
jäsenvaltioiden velvollisuudet petostentorjunnan alalla. 
86 Asia 240/90. 
87 Asia C 104/94. 
88 
Yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 
2988/95 5 artikla. 
89 
Itse asiassa allekirjoittamisen yhteydessä useat valtuuskunnat jättivät selitykset, joiden mukaan 
myöhemmän ratifioinnin edellytyksenä on se, että tuomioistuimelle annetaan toimivalta tehdä 
ennakkoratkaisuja EUROPOL- ja CIS-yleissopimusten sekä "yhteisön taloudellisten etujen 
suojaamisen" osalta. 
90 
Katso 1. luvun 3. jakson 2. kohta, sivu 14. 
32 
4. LUKU: JÄSENVALTIOT 
Jäsenvaltioiden petostenvastaisten toimien liittäminen komission vuosikertomukseen on 
omiaan lujittamaan merkittävässä määrin kentällä toimivien kansallisten viranomaisten ja 
budjettitehtävinään yhteisön varojen moitteetonta käyttöä valvovan komission välistä 
kumppanuutta91. 
Petosten torjunta on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla, mutta se koskettaa kaikkia. 
Vuonna 1995 edistyttiin merkittävästi vastuualueiden asianmukaisessa jakamisessa, mikä 
johti konkreettisiin toimiin korkeimmalla poliittisella tasolla. Eurooppa-neuvoston 
Essenissä joulukuussa 1994 järjestetyn kokouksen ja joulukuussa 1995 Madridissa 
järjestetyn kokouksen välisenä aikana on laadittu 15 kansallista kertomusta toimenpiteistä 
yhteisön varojen väärinkäytön ja tuhlaamisen torjumiseksi. Niitä käsitellään tämän luvun 
ensimmäisessä jaksossa. 
1. JAKSO: KANSALLISET KERTOMUKSET YHTEISÖN VAROJEN 
VÄÄRINKÄYTÖSTÄ JA SELVITYS 209 a ARTIKLAN 
SOVELTAMISESTA 
ECOFIN-neuvosto kehotti 11. päivänä heinäkuuta 1994 antamissaan petosten torjuntaa 
koskevissa päätelmissä92 komissiota laatimaan vuoden 1995 loppuun mennessä selvityksen 
EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan soveltamisesta . 
Essenissä 9. ja 10. joulukuuta 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita 
laatimaan kertomuksia kansallisella tasolla toteuttamistaan toimenpiteistä yhteisön varojen 
väärinkäytön ja tuhlaamisen torjumiseksi. 
Cannesissa 26. ja 27. kesäkuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tutustui 
jäsenvaltioiden kertomuksiin ja kehotti komissiota laatimaan niistä vertailevan 
yhteenvedon, joka esitettiin Madridissa 15. ja 16. joulukuuta. 
1. Menetelmät 
Kansallisten kertomusten perusteella laaditussa vertailevassa yhteenvedossa luodaan 
yhtäältä katsaus EY:n perustamissopimuksen yhteisön taloudellisten etujen suojaamista 
koskevan 209 a artiklan soveltamistilanteesta ja esitetään toisaalta yhteenveto 
jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä yhteisön varojen väärinkäytön torjumiseksi. 
Varmistaakseen kansallisten kertomusten riittävän yhdenmukaisuuden, jotta kansallisia 
järjestelmiä voitaisiin todella verrata, komissio laati neuvoston pyynnöstä yhteisen 
kertomusmallin, jonka talous- ja raha-asiain neuvosto hyväksyi 20. helmikuuta. 
Jäsenvaltiot noudattivat kansallisissa kertomuksissaan yleensä mallissa ehdotettuja 
linjauksia, mutta kertomuksissa oli myös huomattavia eroja, koska tietyt jäsenvaltiot 
92 On muistettava, että lähes 80 % yhteisön budjettimenoista kanavoidaan kansallisten 
valtionvarainministeriöiden kautta. 
EYVL N:o C 292, 20.10.1994. 
33 
korostivat 
organisaatiota. 
Yleisesti ottaen ja lyhyistä määräajoista huolimatta kansallisten kertomusten laatijoiden 
ponnistelut auttoivat komissiota tekemään pyydetyn yhteenvedon ja selvityksen''3. 
Neuvoston kehotusta noudattaakseen komissio esitti myös tutkittavia vaihtoehtoja, joiden 
on määrä olla perustana niiden toimien valmistelulle, joiden tarkoituksena on tehostaa 
petosten ja varojen tuhlaamisen torjuntaa, jotta varmistettaisiin yhteisön taloudellisten 
etujen tehokas suojaaminen. 
2. Selvitys (EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan ensimmäisen kohdan 
soveltaminen) 
EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan ensimmäisessä kohdassa vahvistetaan 
yhtäläisen suojan periaate: "Jäsenvaltiot toteuttavat samat toimenpiteet suojatakseen 
yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia 
taloudellisia etujaan petolliselta menettelyltä". 
Tällä määräyksellä perustamissopimukseen sisällytetään Euroopan yhteisöjen 
tuomioistuimen oikeuskäytäntö (tuomio annettu 21. päivänä syyskuuta 1989), jossa 
täsmennetään EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan soveltamisala. Jäsenvaltioiden 
kertomukset osoittavat, että ne soveltavat EY:n perustamissopimuksen 5 artiklaa, siten 
kuin tuomioistuin on sitä tulkinnut, yhdessä perustamissopimuksen 209 a artiklan kanssa. 
Kertomuksissa käsitellään siis useimmiten sekä yhteisön talousarvioon kohdistuvien 
petosten torjumiseksi toteutettujen toimenpiteiden "yhtäläistämistä" kansallisten 
toimenpiteiden kanssa että yhteisön oikeuden rikkomisesta johtuvien 
rangaistusjärjestelmien tehokkuutta. 
2.1. Lainsäädäntö 
Ehkäiseviä toimenpiteitä on käsitelty vain vähän. Toisaalta jäsenvaltioilla on eri 
seuraamusjärjestelmät tuloja (vero- ja tullilainsäädännön alainen) ja menoja 
(menoluokittain hieman vaihteleva) varten. 
Varojen osalta yhtäläisen suojan periaatetta seuraamustasolla voidaan arvioida 
vertaamalla jäsenvaltioiden yhteisön tuloihin soveltamaa järjestelmää (perinteiset 
omat varat) kansallisiin tuloihin sovellettavaan järjestelmään (alv, valmisteverot). 
Menojen osalta tietyissä jäsenvaltioissa on erityinen tukipetoksia, yhteisön tuet 
mukaan lukien, koskeva rangaistuskäytäntö. 
Näin ollen tuloihin ja menoihin liittyvien järjestelmien oikeudellisten toimenpiteiden 
tehokkuuden välillä voitiin huomata eroja. Tiettyjen jäsenvaltioiden onkin pyrittävä 
parantamaan suojelun tasoa. 
Kaksi asiaa ovat ilmeisen selviä: 
93 Katso kertomus yhteenvedosta "Vertaileva analyysi" ja yhteenveto, Asiak. KOM(95) 556 lopull. 
34 
Vertaileva analyysi paljasti, että vain osa tarvittavista tiedoista oli kerätty. 
Tarvitaan siis lisätietoja, etenkin petosten ehkäisemisen osalta. 
Vaihtelevat lähestymistavat (tulojen ja menojen välillä) haittaavat toimien 
yhtenäisyyttä ja tehokkuutta, sillä järjestäytyneen talousrikollisuuden menetelmät 
ovat yleensä samanlaisia kaikilla aloilla. 
2.2. Hallinnon organisaatio 
Kansallisissa kertomuksissa kuvatut hallintoyksiköiden organisaatiot osoittavat, että omista 
varoista vastaavia erikoisrakenteita on joko jo olemassa tai niitä ollaan perustamassa. 
Maatalousmenojen valvonnassa kansalliset maksuelimet pyrkivät ennen kaikkea täyttämään 
yhteisön säännöstön määrälliset vaatimukset. Maatalouskauppaa (vientituet) säätelee 
pääasiassa oma erityissäädös, ja tämä pätee myös tulojen valvontaan (joista mainittakoon 
etenkin erityiselimet ja valtiontalouden tarkastusvirastot). 
Rakennerahastojen valvontamenettelyjä soveltavat yhteisön ohjelmien täytäntöönpanosta 
vastaavat viranomaiset etenkin paikallistasolla. 
Yhteenveto osoittaa, että useimpien virastojen toiminta perustuu vankkaan kokemukseen, 
ja niiden valvonta on osoittautunut tehokkaaksi kansallisen talouden tasolla (tullit, 
verotus). Kaikissa jäsenvaltioissa kansallisia talouksia suojaavia julkista tilintarkastusta 
koskevia sääntöjä sovelletaan yleensäkin yhteisön menoihin, joista suuri osa kanavoidaan 
kansallisten talousarvioiden välityksellä. Joka tapauksessa yhteisön etuja suojataan 
menopuolella huonommin kuin tulopuolella. Vastuu tarkastuskäyntien järjestämisestä on 
varoja hallinnoivilla elimillä, jotka eivät ole selvillä laajamittaisen petostentorjunnan 
menetelmistä, ja nämä turvautuvat usein perinteisiin tilintarkastusmenetelmiin, jotka 
saattavat osoittautua tehottomiksi järjestäytyneen rikollisuuden ja laajamittaisen 
talousrikollisuuden torjunnassa. 
Yksi tapa parantaa merkittävästi yhteisön varojen suojaamisen tasoa olisivat erityiset 
petostenvastaiset tarkastukset, joita hoitaisivat kansallisella tasolla erikoisyksiköihin 
järjestäytyneet asiantuntijat. Heillä olisi laajat tutkintaoikeudet, ja he hoitaisivat 
tehtäväänsä riippumattomasti varojen hallinnosta. Tällaista valvontaa tehdään myös 
tulopuolella. 
2.3. Tulokset 
Vain puolet tutkituista kertomuksista sisälsi numerotietoja suoritetuista tarkastuksista sekä 
hallinnollisista ja oikeudellisista seuraamuksista. 
Toimitettuihin luihin on myös suhtauduttava varauksellisesti. Lukuja voidaan tulkita 
monin eri tavoin: kyse voi olla tilastollisten ilmoitusmenetelmien huomattavasta 
parantumisesta, petostentorjuntayksiköiden toiminnan tehostumisesta tai itse ongelman 
pahenemisesta. Tämä on epäilemättä syynä siihen, että vain harvat jäsenvaltiot toimittivat 
yksityiskohtaisia tilastotietoja tai suoraan hyödynnettäviä analyyseja ja kommentteja. 
Riskialoja oli pyritty tunnistamaan, mutta yhteisön tasolla toimivan luokittelun laatiminen 
edellyttää yhtenäisten tietojen yksityiskohtaista tarkastelua. Tällaisia tietoja ei valitettavasti 
ole. 
35 
Kansallisissa kertomuksissa ei ole riittävästi tietoa, jotta voitaisiin arvioida yhtäläisen 
suojan taso väärinkäytettyjen varojen takaisinperinnän94 osalta. Julkisille velkojille 
(yhteisön velkojat mukaan lukien) etusijan antavia säädöksiä ei mainita kuin 
poikkeuksellisesti. Menettelyjä ei ole kuvattu eikä rahoitusyksiköiden ja 
tutkimusyksiköiden välistä yhteyttä selvitetty. 
Kansainvälisten toimintojen osalta on myös hyödynnettävä paremmin keskinäisen 
avunannon suomia mahdollisuuksia tulli- ja maatalousasioissa. 
3. Selvitys (EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan toisen kohdan 
soveltaminen) 
EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan toisen kohdan tarkoituksena on lujittaa 
yhteistyötä: "Jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa, jonka tarkoituksena on suojata 
yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 
tämän sopimuksen muiden määräysten soveltamista. Tätä varten ne komission avulla 
järjestävät toimivaltaisten hallintoyksikköjensä kiinteän ja säännöllisen yhteistoiminnan." 
Tällä uudella määräyksellä täydennetään kyseisen artiklan ensimmäisessä kohdassa 
esitettyä velvoitetta. Määräyksen tarkoituksena on luoda tarvittavat edellytykset yhteisön 
varoihin kohdistuvan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan kehittämiseen.Tämän vuoksi 
on asianomaisten yksiköiden välille järjestettävä tiivis ja säännöllinen yhteistoiminta. Tätä 
varten komissio perusti petostentorjuntaa koordinoivan neuvoa-antavan komitean 
(COCOLAF)95. 
Jäsenvaltioiden välittämät tiedot osoittavat, että muita kuin yhteisön hallinnollisia 
yhteistyövälineitä ja avunantoa on käytetty kiitettävästi. Näillä välineillä on 
tarkoitus suojella jäsenvaltioiden talouksia. Tarvitaan kuitenkin jäsentyneempää 
yhteistoimintaa, jotta saavutettaisiin 209 a artiklassa vaadittava yhteisön varojen 
suojelun taso ja ratkaistaisiin nykyisin havaitut ongelmat (etenkin vastausten 
määräaikojen osalta). 
EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklalla pyritään laajempaan yhteistoimintaan 
rikosoikeudellisissa kysymyksissä; tämä toiminta on tarpeen järjestäytyneiden 
rikollisverkkojen tekemien kansainvälisten petosten torjumiseksi. Jäsenvaltioiden 
oikeudellisen kohtelun eroavaisuudet ovat vakava riski, ja kansallisissa 
kertomuksissa viitataankin peitetysti suoran ja nopean yhteistyön tarpeeseen. 
Eräissä kertomuksissa käsitellään myös poliisiasiain yhteistyötä erottamatta sitä 
selvästi oikeusasiain yhteistyöstä. Kertomuksissa kiinnitetään huomiota 
hallinnollisen yhteistyön tarpeeseen tällä alalla jo paikan päällä tehdyistä 
alustavista tutkimuksista lähtien (tietojen vaihto jäsenvaltioiden välillä ja komission 
kanssa). Kertomuksissa tehtiin myös hyvin konkreettisia ehdotuksia 
rikosoikeudellisen yhteistyön lujittamiseksi, kuten mahdollisuus antaa kansallisille 
tutkijoille yhtenäiset toimivaltuudet. 
94 
95 Katso 7. luvun 4. jakso, sivu 81. 
Katso 5. luvun 2 jakso, sivu 43. 
36 
Hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon osalta (jotka perustuvat 
yhteisön välineisiin) kansallisista kertomuksista käy ilmi, että vaikka näitä välineitä 
käytetään, niiden tarjoamia mahdollisuuksia ei täysimittaisesti hyödynnetä. Eräissä 
kertomuksissa on pantu merkille vaikeuksia, jotka saattavat hidastuttaa tutkimuksia 
ja rikosoikeudellista toimintaa (hallinnolliset, oikeudelliset ja tekniset 
eroavaisuudet estävät jäsenvaltioiden välistä tiedonkulkua). 
4. Tutkittavia vaihtoehtoja 
Tutkittavia vaihtoehtoja on lukuisia, mutta tämän selvityksen alkuperäistä tavoitetta, joka 
oli selvittää, onko kansallisten varojen suojaamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden ja 
keinojen sekä yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden ja 
keinojen välillä vastaavuutta, ei saavutettu. Vaikka kertomuksissa esitettiin hyvinkin 
yksityiskohtaisia tietoja, vertailevaa analyysia kansallisiin talousarvioihin ja yhteisön 
talousarvioon kohdistuvien petosten torjunnan tuloksista ei saatu valmiiksi, koska tiedot 
eivät olleet riittävän täydellisiä. 
Vaikka yhtäläisen suojan periaatetta onkin todistettu noudatettavan, on vaikeaa esittää 
arvioita sen todellisesta tasosta unionissa. Olemassa olevan lainsäädännön ja 
hallintorakenteiden erittely viittaa siihen, että yhteisön tulot ovat yleensä paremmin 
suojattuja kuin menot ja että menoista maatalousmenoja valvotaan paremmin kuin 
rakenteellisten tukitoimien menoja. 
Tutkimusten ja analyysien nykyisessä vaiheessa täydellistä vastaavuutta ei voida siis 
katsoa saavutetun. Taloudellisia etuja myös suojataan eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Jo 
toteutettuja konkreettisia toimenpiteitä onkin arvioitava jatkuvasti, jotta yhteisön 
varainhoito olisi mahdollisimman avointa ja jotta yhteisön taloudellisten etujen 
suojaaminen toteutuisi täydellisesti. Yhtäläisen suojan periaatetta onkin täydennettävä 
yhdenvertaisen suojan käsitteellä koko yhteisön alueella. 
Näin ollen komissio on ehdottanut neuvostolle useita tutkittavia vaihtoehtoja, jotka on 
esitetty komission yhteenvedossa kunkin kuvauksen lopussa. 
Ensimmäiset vaihtoehdot koskevat yhtäläisen suojan periaatetta. Niiden ongelmien 
lisäksi, joita aiheuttavat tulojen suojelemisen ja menojen moitteettoman käytön 
valvonnan erilaiset lähestymistavat, on tarpeen toteuttaa riittävän tasokkaita 
toimenpiteitä, eli toimenpiteitä, jotka ovat tehokkaita ja pelottavat 
talousrikollisuuteen erikoistuneita järjestäytyneitä rikollisverkkoja. Sama pätee 
myös petosten ehkäisemiseen, jota ei voitu analysoida riittävästi kansallisten 
kertomusten perusteella. 
Tämän käsityksen mukaisesti näyttää siltä, että menojen alalla tarvitaan selkeää 
hallinnollisten rangaistusten politiikkaa. Tällaiset rangaistukset ovat jo käytössä 
kansallisella tasolla. Ne ovat tietenkin itsenäisiä, mutta ne voitaisiin lisätä yhteisön 
hallinnollisiin rangaistuksiin, joita käytetään esimerkiksi maatalousalalla. 
Neuvoston vahvistamassa laaja-alaisessa komission asetuksessa96 vahvistetaan 
96 Katso 1. luvun 2. jakso, sivu 9. 
37 
97 
98 oikeudellinen perusta, jonka on määrä tarjota viitekehys etenkin tehokkaiden 
rangaistusten käyttöön ottamiseksi menojen alalla yleensä. 
Myös yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen97 
saattamisen osaksi kansallista oikeusjärjestystä olisi tarjottava se oikeudellinen 
perusta, jonka jäsenvaltiot tarvitsevat saattaakseen yhteisöjen talousarvioon 
kohdistuvat vilpilliset käytännöt selkeästi syytteen alaiseksi. Näin ollen 
oikeushenkilöille, joilla on valtuus yhteisörahoituksen edunsaajana tai 
vastaanottajana käyttää yhteisön varoja, on tietenkin voitava langettaa rangaistuksia 
petostapauksissa. 
Jäsenvaltioiden rangaistusjärjestelmiä lähentämällä on pystyttävä välttämään 
sellaisten alueiden syntyminen, joilla rangaistukset ovat lievempiä, sekä 
taloudellisen toiminnan siirtäminen "suvaitsevaisempiin" jäsenvaltioihin. 
Toiset vaihtoehdot koskevat kansallisten valvonta- ja petostentorjuntayksiköiden 
organisaatiota. Tutkintaan erikoistuneille yksiköille olisi annettava niiden 
tarvitsemat valtuudet tehtäviensä toteuttamiseen yhä vaikeammissa olosuhteissa. 
Lisäksi on korostettava, että on tapahtunut kehitystä kohti eri alojen välisiä 
rakenteita, joilla on samanlaiset valtuudet. Tällaisista on useita esimerkkejä, 
etenkin Belgiassa sijaitseva järjestäytyneen talous- ja rahoitusrikollisuuden 
torjunnan keskusvirasto (OCDEFO), jossa työskentelee tulli- ja verotusalan 
asiantuntijoita sekä tuomareita ja poliiseja. Italialaisesta Guardia di Finanzasta on 
myös tulossa ministeriöiden välisen yhteisöön kohdistuvien petosten 
torjunt^omiteankorkeirnmallatasollamäärittelemänpolitiikanmerkittävä väline98. 
Luetteloa voitaisiin vielä jatkaa, mutta nämäkin esimerkit paljastavat 
mielenkiintoisen suuntauksen, joka on merkittävä siksi, että siinä otetaan huomioon 
yhteisöön kohdistuvien petosten torjunnan erikoisluonne (pitkät ja laajat 
tutkimukset, jotka edellyttävät eri alojen asiantuntijoiden osallistumista). 
Kolmannet vaihtoehdot koskevat petostentorjunnan tuloksia. Petosriskien 
vähentäminen edellyttää kentällä tapahtuvan tiedustelutoiminnan täysimääräistä 
hyödyntämistä. Kansallisista kertomuksista paljastui esimerkiksi, että jäsenvaltiot 
ovat tiedostaneet tehtyjen petosten kansainvälisen luonteen ja toteuttaneet 
aiheellisia toimenpiteitä. 
Petoksiin liittyvä tieto on niin laajaa, että tarvitaan tarkempaa tietoa 
petostentorjunnan tuloksista: valvontavaiheesta, varojen takaisinperinnästä ja 
petosten tekijöihin sovellettavista rangaistuksista. 
Näin ollen kansallisia käytäntöjä on yhteisön tasolla lähennettävä. Tämä pätee 
myös valvontamenetelmiin, jotka on saatava verrannollisiksi koko yhteisön 
Katso 1. luvun 3. jakso, sivu 12. 
Komitea perustettiin vuonna 1992 EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan hengessä 
ministerineuvoston puheenjohtajan osastoon, joka käsittelee yhteisön politiikkojen 
yhteensovittamista. Siihen sisältyy myös Guardia di Finanzan toimintayksikkö, joka perustettiin 
ministerineuvoston puheenjohtajan asetuksella 11. tammikuuta 1995. 
38 
alueella, sekä takaisinperinnän sääntöihin, hallinnollisiin seuraamuksiin ja niiden 
soveltamisedellytyksiin. 
Useissa kansallisissa kertomuksissa paljastuu jatkuva toive yhteisön säädösten 
yksinkertaistamisesta. Komissio on asiasta samaa mieltä, ja se toteuttaa toimia 
asian hyväksi tavoitteenaan varmistaa, ettei petosten tekemistä helpoteta liian 
monimutkaisilla säädöksillä. 
Viimeisetvaihtoehdotkoskevatyhteistyötä.Yhteistyökäytäntöjenkehittämistarvetta 
korostettiin useissa kansallisissa kertomuksissa. Yhteistyön avulla voitaisiin 
mahdollisesti ratkaista keskinäisen avunannon mekanismien toiminnan yhteydessä 
todetut ongelmat. 
Vakavien ja monimutkaisten petosten syytteistä vastaavien yksiköiden välisiä 
toiminnallisia yhteyksiä on myös parannettava kehittämällä esimerkiksi 
henkilökohtaisia yhteyksiä ja virkamiesten vaihtoa. 
Rankaisutoimenpiteitä koskevan yhteistyön osalta kansallisissa kertomuksissa 
esiintuodut asiat osoittavat, että kansallisten viranomaisten on kiireellisesti saatava 
käyttöönsä tehokkaat keinot vastatakseen tarpeeseen suojella unionin yhteisiä 
varoja: tämä käsittää kansallisten rikosoikeudellisten yksiköiden ja komission 
toimivaltaisten yksiköiden välisen joustavamman tietojenvaihdon, laajempien 
valvontakeinojen ja -oikeuksien antamisen petostentorjunnasta vastaaville 
yksiköille sekä riittäviin toimenpiteisiin turvautumisen rikosoikeuden alalla; 
toimenpiteet ovat tarpeen, jotta yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellista 
suojaamista koskeva yleissopimus saataisiin nopeasti voimaan. 
Samoin korostettiin tarvetta mukauttaa tietojärjestelmät, jotka koskevat yhteisön 
lainsäädäntöä keskinäisestä avunannosta. Tiettyjä kertomuksissa korostettuja 
yhteistyömuotoja on tutkittava ja kehitettävä edelleen (kuten esimerkiksi vapaaseen 
liikkeeseen luovutettujen tavaroiden ristikkäistarkastusten jatkotoimenpiteet). 
Keskinäinen avunanto yhteisön saatavien takaisinperinnässä on saatava 
tehokkaammaksi huolimatta siitä, mikä budjettiala on kyseessä. 
Petostentorjunnan yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontuu 
säännöllisesti arvioidakseen järjestelmien mahdollisuudet ja suositellakseen 
välttämättömiä muutoksia. 
* 
Komission toteuttama tutkimus on ensimmäinen vaihe mittavassa tehtävässä, joka koostuu 
edistymisestä yhteistyön avulla kaikilla petostentorjunnan osa-alueilla ennaltaehkäisystä 
rankaisutoimenpiteisiin. Sekä kansallisia että yhteisön tiedustelujärjestelmiä on käytettävä 
täysimääräisesti todellisten riskien ja olosuhteiden mukaan. Korkeimmalla poliittisella 
tasolla suunniteltujen toimien uskottavuutta on lisättävä siten, että saadaan konkreettisia 
tuloksia kaikilla niillä aloilla, jotka liittyvät yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen. 
Ohjelman seuraavissa vaiheissa toteutetaan nämä aloitteet. Niiden edistymistä seurataan 
tulevissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa. 
39 
Kuten Eurooppa-neuvoston Madridin kokous korosti, yhteisön varojen suojaamisen 
tehokkuutta ei voida taata ilman täytäntöönpanopolitiikan yhdenvertaista valvontaa 
kaikkialla yhteisössä. Sekä toimielinten että jäsenvaltioiden työssä pyritään juuri tähän. 
40 
5. LUKU: YHTEISTYÖ JA KUMPPANUUS 
Tämä luku sisältää perinteisesti komission omasta aloitteestaan tai jäsenvaltioiden 
pyynnöstä järjestämät seminaarit petostentorjunnan alalla. Yhteistyö kansallisten 
erikoisyksikköjen kanssa ei rajoitu vain tähän, vaan jatkuu joko kahdenvälisinä 
tapaamisina toimivaltaisten viranomaisten kanssa tai toimielinten välisissä puitteissa, mitä 
edustaa petostentorjuntaa koordinoiva neuvoa-antava komitea (COCOLAF). Komitea 
järjesti vuonna 1995 työskentelynsä siten, että petoksentorjuntapolitiikasta saataisiin 
kokonaiskuva. 
Myös jäsenvaltiot jatkavat erikoisyksiköidensä mukauttamista yhteisön petoksiin liittyvään 
laajapohjaiseen ja monia aloja kattavaan ulottuvuuteen. Yhteydet komissioon laajenevat 
ja aloitteita tehdään kummaltakin taholta. Tämän luvun 3. jaksossa on esitetty asiasta 
joitakin esimerkkejä. 
1. JAKSO: SEMINAARIT JA VIRKAMIESVAIHTO 
UCLAFin perustamisesta vuodesta 1988 lähtien on järjestetty lukuisia yleisiä 
tiedotusseminaareja kyseisen yksikön ja muiden komission erikoisyksiköiden koordinoidun 
toiminnan esittelemiseksi. Niissä on käsitelty lukuisia aiheita, joista on tiedotettu 
käytännössä kaikille kyseisille kansallisille yksiköille kussakin jäsenvaltiossa. 
On ollut välttämätöntä varmistaa, että työmetodit (tarkastukset ja kenttätason tutkinta) 
sopeutetaan petosten yhteisöulottuvuuteen. Taloudelliset puitteet kehittyvät jatkuvasti ja 
sama koskee petoksen keinoja. Täten komission järjestämät yleiset seminaarit pyrkivät 
ensi alkuun saattamaan kentällä toimivien tietoon kansainvälisen yhteisöpetoksen 
erityispiirteet. 
Yleisten seminaarien (lukuun ottamatta uusille jäsenvaltioille pidettyjä seminaareja) 
jatkoksi on vuonna 1995 järjestetty erityisaiheita käsitteleviä seminaareja. Komissio on 
myöskin jatkanut toimintaohjelmansa mukaisesti erityiskoulutuksen järjestämistä 
kansallisille virkamiehille, jotka vastaavat yhteisön talousarvioon kohdistuvien petosten 
torjunnasta kansallisen järjestelmänsä puitteissa. 
Uusien jäsenvaltioiden virkamiehille on järjestetty yleistä koulutusta: Brysselissä 
joukolle korkeita virkamiehiä (tiedotusseminaareja suomalaisille, ruotsalaisille 
ja itävaltalaisille virkamiehille) sekä suuremmalle joukolle jäsenvaltioissa, kuten 
Suomessa ja Ruotsissa99. 
Nämä virkamiehet edustivat verotarkastus-, tulli-, tilintarkastus-, rahoitus-, poliisi-
ja oikeusviranomaisia. 
Toinen komission painopistealueista on erityiskoulutuksen antaminen yksiköille 
ja elimille, jotka taistelevat talous- ja rahoitusrikollisuutta vastaan syyte- tai muin 
oikeustoimin (paikan päällä toimivat valvontaryhmät, hallinto- ja 
oikeusviranomaiset jne.). 
99 Itävallassa seminaari järjestetään vuoden 1996 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. 
41 
Brysselissä on järjestetty tätä varten erityisiä koulutusohjelmia: korkeille tanskalaisille 
poliisiviranomaisille ja hollantilaisille talousvalvontatoimiston tutkijoille (ECD, 
Alankomaiden talousasioiden ministeriön alainen toimisto) sekä Italian Guardia di 
Finanzan tutkijoille. Jäsenvaltioissajärjestettiin viisi seminaaria: rakennerahastojen alalla100 
portugalilaisille IGAT:in (aluehallinnon tarkastusvirasto) virkamiehille, Kölnissä Saksassa 
talousrikosten, mukaan lukien yhteisörahoituksen vastaisten petosten syytetoimista 
vastaaville syyttäjille, Barcelonassa Espanjassa koheesiorahastosta, Deauvillessä Ranskassa 
rikospoliisin miehistölle ja Ateenassa Kreikassa rakennerahastojen alalla tapahtuvien 
säännönvastaisuuksien hallinnasta, valvonnasta ja tutkinnasta vastaaville virkamiehille. 
Erityyppisiä koulutustilaisuuksia järjestämällä komissio toivoo voivansa kehittää suoraa 
ja hedelmällistä yhteistyötä kansallisten elinten kanssa101. Suorat kontaktit yhteisön ja 
käytännön petosten torjunnasta vastaavien yksiköiden välillä ovatkin komissiolle tae 
keskinäisestä yhteisymmärryksestä ja luottamuksesta, mitä on kehitelty myös työryhmissä 
("workshops"102) tutkinnan tai useaa alaa koskevien tutkimusten valmistelemiseksi. 
Lisäksi yhteisö järjestää liittymistä edeltävän strategian hengessä Keski- ja Itä-Euroopan 
maissa tiedotusseminaareja ja tapaamisia talouden järjestyksen ylläpidosta vastaavien 
laitosten kanssa, sillä se tulee tekemään näiden kanssa pysyvää yhteistyötä 
lähitulevaisuudessa petosten torjumiseksi. Ensimmäinen tiedotusseminaari, johon osallistui 
8 tutkijaa Tsekin tasavallan tullilaitoksesta (joiden kanssa komissio on tehnyt yhteistyötä 
tietyissä erityistutkintatapauksissa), toteutettiin Brysselissä, ja se koski operatiivista 
yhteistyötä ja tietojen vaihtoa. 
Seuraavat komission seminaarit järjestetään vuodesta 1994 noudatetun politiikan 
mukaisesti pienemmässä mittakaavassa (joka on osoittautunut tehokkaimmaksi) ja 
erikoisaiheisiin keskittyen. 
Vuonna 1995 järjestettiin myös 14 seminaaria PO XXI:n hallinnoiman Matthaeus-
ohjelman puitteissa (yhteisön toimintaohjelma tullivirkamiesten ammatillisen koulutuksen 
alalla). Näistä 7 koski erityisesti tullipetosten torjuntaa. Tämän lisäksi järjestettiin 11 
seminaaria Matthaeus Tax -ohjelman103 puitteissa. Kolme näistä on järjestetty 
nimenomaisesti alv:stä ja valmisteveroista vastaaville virkamiehille kolmessa uudessa 
jäsenvaltiossa, ja ne käsittelivät yhteisön alv-ja valmisteverojärjestelmiä. Jäsenvaltioiden 
virkamiehet esittelivät sisämarkkinoiden toimintaa ja pystyivät järjestelmistään ja 
valvontamenetelmistään kertomalla vertailemaan kokemuksiaan. 
Kyseisten Matthaeus- ja Matthaeus Tax -ohjelmien puitteissa järjestetään myös 
virkamiesvaihtoa jäsenvaltioiden tullilaitosten välillä (390 virkamiesvaihtoa vuonna 1995) 
100 
101 
102 
103 Tähän ja koheesiorahaston erityisalaan kohdistetaan vuonna 1996 jatkuvaa huomiota koulutuksen 
alalla. 
Katso tämän luvun 3. jakso, sivu 44. 
Nämä ryhmät ovat konkreettisten tapaustutkimusten perusteella erinomainen väline mielipiteiden 
vaihtoon esiintyneistä ongelmista ja toteutettavista ratkaisuista. Yleensä nämä ratkaisut liittyvät 
oikeudellisen yhteistyön vahvistamiseen tai niissä viitataan käytettävissä oleviin tai luotaviin 
toimintakeinoihin (mikä voi mahdollisesti viitata ehdotukseen komission kannan määrittelemisestä 
uudesta oikeusperustasta). 
Kyseisen ohjelman tavoitteena on parantaa hallinnollista yhteistyötä ja kehittää keskinäistä 
yhteistyötä jäsenvaltioiden toteuttamasta sisämarkkinoiden täytäntöönpanosta välillisen verotuksen 
alalla. Petosten torjuntaan tähtäävät valvontatoimenpiteet ovat tärkeä osa tätä täytäntöönpanoa. 
42 
sekä veroasioista vastaavien virastojen välillä (118 virkamiesvaihtoa vuonna 1995). 
Vastaavasti jäsenvaltiot järjestivät 60 virkamiesvaihtoa kehittääkseen yritystarkastuksissa 
käytettäviä tilintarkastusmenetelmiä. 
2. JAKSO: PETOSTENTORJUNTAA KOORDINOIVA NEUVOA-ANTAVA 
KOMITEA (COCOLAF) 
COCOLAFin toiminta on laajentunut huomattavasti vuonna 1995. Edellisen vuoden 
kokemuksien pohjalta104 komitean puheenjohtajana toimiva komissio ja jäsenvaltioiden 
delegaatiot jatkoivat yhteisön rahallisiin intresseihin liittyvien eri teemojen käsittelyä 
tarkastelemalla erityisesti komission vuoden 1995 petostentorjuntaa koskevaa 
toimintaohjelmaa ja sen vuoden 1994 vuosikertomusta. 
Komissio järjestikin vuonna 1995 kolme täysistuntoa, 1. helmikuuta, 31. toukokuuta ja 
1. kesäkuuta (2 päivää) sekä 4. lokakuuta. 
Johtopäätöksissään 19. kesäkuuta 1995 ja 27. marraskuuta 1995 neuvosto korosti komitean 
työn merkitystä petostentorjunnassa. Olennaista on erityisesti työskentely, joka koskee 
komission petostentorjuntaohjelman seurantaa ja sen vuoden 1994 vuosikertomuksen 
tarkastelua sekä kansallisten kertomusten seurantaa ja komission EY:n 
perustamissopimuksen105 näkökulmia koskevaa vertailevaa analyysia. 
Komitean istunnoissa on käsitelty edellä mainittujen kertomusten lisäksi pääasiallisesti 
petostentorjunnan tehostamiseen tähtäävien oikeudellisten ja toiminnallisten keinojen 
kehittämistä. Komitean istunnoissa jäsenvaltiot ovat voineet saada tietoja suoraan 
komission asiasta vastaavilta henkilöiltä. 
Laajoja keskusteluja on käyty kysymyksistä, jotka liittyvät säännölliseen tietojenvaihtoon 
jäsenvaltioiden sekä kansallisten erikoisyksiköiden ja komission (UCLAF) välillä 
(erityisesti jäsenvaltioiden ilmoitukset havaituista säännönvastaisuuksista 
rakennerahastojen ja koheesiorahaston alalla). 
On painotettu eri alueita käsittelevien petostentorjuntakomiteoiden olemassaoloa ja 
toimintaa. Näin ollen "keskinäisen avunannon" komitea ja "omien varojen" neuvoa-antava 
komitea sekä välillisten verojen alan hallinnollisen yhteistyön pysyvä komitea ovat kunkin 
alan erityisiä petostentorjuntaan liittyviä kysymyksiä käsitteleviä elimiä. 
Näillä komiteoilla voi olla alakomiteoita tai "teknisiä" työryhmiä, joihin osallistuu 
jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja komission toimivaltaisten yksiköiden edustajia, joiden työ 
liittyy petostentorjuntaan. Tällaisia ovat "keskinäisen avunannon" komitean alainen 
SCENT/CIS-työryhmä, maatalousalan "säännönvastaisuuksien" alaryhmä, "tietotekniikan 
ja kirjanpidon" työryhmät, "omien varojen" neuvoa-antavan komitean alaryhmä "perintä" 
sekä viimeisenä välillisten verojen alan hallinnollisen yhteistyön pysyvän komitean 
petostentorjunnan alaryhmä. 
104 
105 COCOLAF on perustettu komission päätöksellä 23.2.1994. Enemmän aiheesta jo aiemmin 
mainitussa vuoden 1994 petostentorjuntaa koskevassa vuosikertomuksessa. 
Katso 4. luvun ainoa jakso, sivu 33. 
43 
3. JAKSO: KUMPPANUUS JÄSENVALTIOIDEN KANSALLISTEN 
ERIKOISYKSIKÖIDEN KANSSA 
Komission vuoden 1994 vuosikertomuksessa mainittiin jo komission (UCLAF) ja 
joidenkin jäsenvaltioiden erikoiselinten välille luodut yhteydet. Nämä usein epäviralliset 
yhteydet liittyvät komission petostentorjuntaa koskevan ohjelman mukaiseen 
kokonaispolitiikkaan. 
Kokemuksia vaihdetaan tapaamisissa, joissa korostetaan tulosten suhteen välittömästi 
mitattavissa olevaa operatiivista puolta, jota on käsitelty yhteistyössä tehdyissä 
petostentorjuntatutkimuksissa. Muut toimet, kuten koulutus tai erityisseminaarit, tarjoavat 
komissiolle mahdollisuuden, jonka tämä pyrkii hyödyntämään tosissaan ja harkintansa 
mukaan. 
Vuonna 1995 luodut yhteydet olivat rakentavia ja myönteisiä, sillä komissio oli tehnyt 
koko vuoden aktiivista yhteistyötä kunkin kansallisen yksikön kanssa, joka vastasi 
jäsenvaltioissa tehtyjen yhteisön talousarvion vastaisten petosten tutkinnasta, syytetoimista 
ja ehkäisystä. Tällaisia ovat erityisesti tullilaitokset, sillä niitä koskettavat juuri tuotteiden 
kauppaa koskevia monimutkaisia toimia sisältävät petokset. Tällaiset petokset edellyttävät 
laitosten välistä koordinaatiota, joka toteutetaan unionissa tarkasti määriteltyjen 
menettelyjen avulla. Lisäksi kyseeseen tulevat varainhoidon valvonnasta vastaavat yksiköt, 
jotka kuuluvat kauppa- ja teollisuusministeriöiden alaisuuteen (kuten Ranskan Inspection 
Générale des Finances ja Espanjan IGAE106), eri alojen (erityisesti sosiaalialan) kansalliset 
tutkimuslaitokset sekä rikospoliisin yksiköt tapauksissa, joissa edellytetään syytetoimia 
(kansallisen poliisin alaiset yksiköt, kuten santarmisto), kun on kyse järjestäytyneestä 
talousrikollisuudesta. 
Esimerkkinä voidaan mainita OCDEFO (Office Central de lutte contre la Délinquance 
Economique et Financière Organisée) 107. Kyseinen elin toimii Belgian oikeusministeriön 
alaisuudessa. Belgian santarmisto ja rikospoliisi sekä Comité Supérieur de Contrôle ovat 
asettaneet tutkijoitaan sen käyttöön. Koska näillä yksiköillä on kullakin omat perinteensä 
ja lähestymistapansa, tarkoituksena on (kertomuksen sanoin) tuoda lainvalvonnan käyttöön 
uudet poliisimenetelmät ja yrityshenkeä. 
OCDEFO tekee operationaalista tutkintaa niillä yhteisön talousarvion aloilla, joihin suuren 
mittakaavan petokset vaikuttavat suoraan. Sen tehtävänä on myös tutkia rahanpesua, 
vakavia veropetoksia, pörssirikoksia sekä vakavia yhteiskunnallisia rikoksia. 
Italian Guardia di Finanza on perustanut samaa tarkoitusta varten erikoisyksikön 
yhteisöpetosten ehkäisemiseksi vastatakseen asianmukaisesti tarpeeseen panna täytäntöön 
EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan ensimmäinen alakohta, joka koskee yhteisön 
taloudellisten etujen suojaamista yhtä hyvin kuin kansallisia taloudellisia etuja. 
Guardia di Finanza on monialainen elin, joka käsittelee niin markkinainterventioita kuin 
omia varoja ja rakennerahastojakin. Sillä on käytössään kaikki keinot perusteellisten 
tutkimusten tekemiseen kaikkialla Italiassa. 
106 Intervention General de la Administracion del Estado 
107 OCDEFO julkaisi ensimmäisen toimintakertomuksensa marraskuussa 1995. 
44 
Italian hallitus toivoo, että tämä erikoisyksikkö saatettaisiin päävastuulliseksi EY:n 
talousarvioon kohdistuvien rikosten valvontatoimien keskitetystä hallinnosta. Koska 
yksikön108 ensisijainen tarkoitus on pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen, on 
korostettava sen tehtävien pysyvää luonnetta. 
Espanjan Guardia civilin tehtävänä on valtion verotulojen suojeluja valvonta, ja se vastaa 
alueellaan maitse tai meritse tapahtuvan salakuljetuksen vastaisista toimista. 
Koska Guardia civil edustaa sekä hallinnollisia poliisivoimia että rikostutkinnasta 
vastaavaa yksikköä, se pystyy suorittamaan kaikenlaista tutkintaa, kuten yksinkertaisia 
hallinnollisia tutkimuksia ja monikansallisten rikollisjärjestöjen tekemien monimutkaisten 
rikosten ehkäisemistä. 
4. JAKSO: KESKINÄINEN HALLINNOLLINEN AVUNANTO TULLIASIOISSA 
YHTEISÖN JA KOLMANSIEN MAIDEN VÄLILLÄ 
Komissio on saanut neuvostolta neuvotteluohjeet kolmansien maiden kanssa tehtävistä 
sopimuksista, jotka sisältävät tullialan keskinäistä avunantoa koskevia pöytäkirjoja. Näiden 
ohjeiden puitteissa komissio on jatkanut neuvotteluja useiden maiden kanssa 
vahvistaakseen yhteisön järjestelyjä tullipetosten torjunnassa. 
Tällaisia määräyksiä sisältäviä sopimuksia parafoitiin tai allekirjoitettiin vuonna 1995 
Tunisian (allekirjoitettu 17. heinäkuuta 1995), Marokon (parafoitu 16. marraskuuta 1995), 
Israelin (parafoitu 20. marraskuuta 1995 ja väliaikainen sopimus allekirjoitettu 18. 
joulukuuta 1995) sekä Slovenian (allekirjoitettu 15. kesäkuuta 1995) ja Taka-Kaukasian 
tasavaltojen (sopimukset Armenian, Azerbaidzanin ja Georgian kanssa allekirjoitettu 15. 
ja 19. joulukuuta 1995) kanssa. 
Odoteltaessa useimpien IVY-maiden kanssa allekirjoitettujen sopimusten voimaantuloa 
väliaikaiset sopimukset, jotka mahdollistavat keskinäisen hallinnollisen yhteistyön yhteisön 
toimivaltaan kuuluvissa tulliasioissa, on allekirjoitettu Valko-Venäjän (kesäkuussa 1995), 
Kirgisian (9. helmikuuta 1995), Moldovan (2. lokakuuta 1995), Venäjän (17. heinäkuuta 
1995) ja Ukrainan (1. heinäkuuta 1995) kanssa. 
Baltian maiden kanssa vuonna 1994 allekirjoitetut vapaakauppasopimukset tulivat voimaan 
1. tammikuuta 1995, ja Tsekin ja Slovakian tasavallan sekä Romanian ja Bulgarian kanssa 
allekirjoitetut Eurooppa-sopimukset tulivat lisäksi voimaan 1. helmikuuta 1995, ja täten 
keskinäinen avunanto on laajentunut yhteisörajojen ulkopuolelle. 
Neuvotteluja jatkettiin Färsaarten, Jordanian, Egyptin, Libanonin, Etelä-Afrikan sekä 
Yhdysvaltojen, Kanadan ja Etelä-Korean kanssa. 
Euroopan parlamentti on lisäksi hyväksynyt tulliliittoa koskevan sopimuksen tekemisen 
yhteisön ja Turkin välillä. Tämä sopimus, joka sisältää myös keskinäistä avunantoa 
koskevan pöytäkirjan, tuli voimaan 1. tammikuuta 1996. 
108 Tunnetaan nimellä "Nucleo spéciale per la repressione delle frodi comunitarie". 
45 
6. LUKU: TUTKIMUKSET 
Paikan päällä tehdyistä havainnoista käy hyvin selvästi ilmi, että yhteisön taloudellisten 
etujen suojelu on vuodesta toiseen yhtä tärkeää. Yleisesti ottaen petoksia koskevat 
havainnot voidaan jakaa kahteen eri luokkaan. 
Ensiksikin petos voidaan luokitella yksittäiseksi petokseksi, jossa taloudelliset toimijat 
pyrkivät kansainvälisillä markkinoilla kilpailukykyisen asemansa kautta saamaan 
mahdollisimman paljon markkinaosuuksia. Tämän vuoksi he toisinaan tulkitsevat 
lainsäädäntöä niin, että se on juuri ja juuri säännönmukaista. Nämä tapaukset ovat usein 
kansallisia, jolloin komission operatiivinen tehtävä on tukea jäsenvaltioiden tarkastus- ja 
tutkimustoimia antamalla heille tietoa yhteisön tasolla käytetyistä menetelmistä, kyseessä 
olevan tapauksen ja kohdattujen vaikeuksien mukaan. 
Toisenlainen toiminta on harkitusti vilpillistä sekä huolellisesti järjestettyä. 
Tämäntyyppisissä petoksissa on rikollisia piirteitä, joita on tarkasteltava laajassa 
merkityksessä. Näitä petoksia tekevät joko yksittäiset ihmiset, jotka oman toimintansa 
luonteen vuoksi järjestäytyvät tarkoituksellisesti, tai tapauksen mukaan, niin sanotut 
"suuret talousrikolliset" tai "järjestäytyneet rikolliset", joilla on hyvät mahdollisuudet ottaa 
käyttöön huomattavia, erityisesti taloudellisia voimavaroja. Nämä petokset ylittävät 
maiden rajat, ja ne voivat myös koostua useassa jäsenvaltiossa ("monikansallisuus") 
tehdyistä itsenäisistä teoista, jotka liittyvät toisiinsa. Tällaisten tekojen taustalta löytyy 
usein yksi ainoa määräysten antaja, joka on periaatteessa näkymätön. On selvää, että 
tällaisilla teoilla on tuhoisa vaikutus yhteisön, sen toimielinten ja jäsenvaltioiden 
uskottavuuteen. 
Komission tehtävä on taistella voimakkaasti tätä haittaa vastaan yhteistyössä 
jäsenvaltioiden tutkintayksiköiden kanssa. Siksi komissio päätti koota voimavaransa yhteen 
itsenäiseen ja erikoistuneeseen yksikköön, joka voi tukea ja auttaa kansallisia elimiä, joilla 
ei ole tämäntyyppistä rakennetta. Tietenkään näiden petostapausten valvonta ja 
jäljittäminen ei ole päämäärä sinänsä, mutta on välttämätöntä nostaa suurrikollisuuden 
torjunnan tasoa sekä yhdenmukaistaa yhteisön talousarvioon kohdistuvien vakavien 
petosten rikosoikeudellisia seuraamuksia kaikissa jäsenvaltioissa, sillä ilmiön laajuus ja 
monimutkaisuus edellyttää välittömiä toimia, joilla on mahdollisimman ennaltaehkäisevä 
vaikutus. Komissio toivoo neuvoston toimien puitteissa109, että jäsenvaltiot pääsisivät 
yksimielisyyteen asianmukaisten rikosoikeudellisten menettelytapojen täytäntöönpanosta. 
Heti kun tutkimus ulottuu kansallisen alueen ulkopuolelle, jäsenvaltioiden toimintavapaus 
on suppea ja menettelyt ovat pitkiä, lähes loputtomia. Silloin komissiolla on yhä 
ilmeisempi syy toimia, erityisesti koska se pyrkii saamaan aikaan tehokkaan oikeudellisen 
yhteistyön tutkinnasta vastaavien kansallisten viranomaisten välillä. 
On tosiasia, että näin laajat petokset ovat aina kansainvälisiä. Mitä suurempi on petoksen 
taloudellinen hyöty, sitä kehittyneempiä menetelmiä käytetään. Sen taustalla olevat verkot 
käyttävät hyväkseen pienimpiäkin porsaanreikiä hyötyäkseen tilanteen kehittymisestä ja 
mukauttaakseen tehokkaasti organisoitumalla ja luomalla reittejä tietojen ja varojen siirtoon 
Euroopan unionin sisällä ja joskus jopa sen alueen ulkopuolella. 
109 Katso myös 1. luvun 4. jakso, sivu 17. 
46 
Jäsenvaltiot ja komissio kohtaavat lukuisia vaikeuksia, jotka liittyvät tämän järjestäytyneen 
talousrikollisuuden ominaispiirteisiin. Se näyttää lailliselta, mutta tosiasiassa sen 
päätarkoitus on ryöstää yhteisön varoja. Se pyrkii hyötymään mahdollisimman paljon 
niistä heikkouksista, jotka johtuvat yhteisön lainsäädännön ja sen soveltamista koskevan 
kansallisen lainsäädännön yhdistelmästä. Se kohdistuu haavoittuviin aloihin, joita on 
vaikeampi valvoa ja joissa mahdollinen voitto on hyvin suuri verrattuna riskeihin, jotka 
ovat vielä hyvin vähäisiä, koska sopiva rikosoikeudellinen seuraamus puuttuu. 
Kyse on erityisesti yhteisön passitusmenettelystä, jossa vakuusjärjestelmän soveltaminen 
passituksesta vastaavaan ei ole vielä riittävän laajalle levinnyttä tapauksissa, joissa 
havaitaan petos.110 
Järjestäytynyttä rikollisuutta esiintyy myös muuntyyppisissä petoksissa, jotka kohdistuvat 
yhteisön talousarvioon, varsinkin petoksissa, jotka koskevat tietyistä kolmansista maista 
yhteisöön vietyjen tuotteiden alkuperää ja arvoa sekä suosituimmuusjärjestelmiä. 
Tutkimuksissa on havaittu, että joidenkin taloudellisten toimijoiden näillä aloilla tekemät 
petokset koskevat useita jäsenvaltioita ja edellyttävät yhtä suurten voimavarojen 
asettamista käytettäviksi samana ajanjaksona. Näiden toimijoiden luomat 
puolustusjärjestelmät edellyttävät myös hyvin paljon valmistelua sekä kolmansissa maissa 
olevien tavarantoimittajien ja maahantuojien välistä liittoutumista. 
Joissakin tapauksissa on paljastunut sellaisia järjestöjä, jotka yleensä sijaitsevat yhteisön 
ulkopuolella ja jotka kykenevät useissa maissa olevien rikoskumppanien avulla 
toimittamaan joko väärennettyjä tai alkuperäisiä alkuperätodistuksia, jotka on laadittu 
postilaatikkoyritysten nimissä. Yhteisössä olevat ostajat voivat käyttää näitä todistuksia 
saadakseen tuotteet vapaaseen liikkeeseen ilman että niiden tarvitsee maksaa tuotteista 
tavanomaisia tulleja tai polkumyyntitulleja. 
Toisissa tapauksissa petos on saanut alkunsa yhteisössä. Esimerkiksi eurooppalaiset 
yritykset toimituttavat kokoonpano- tai jalostusyrityksille täysin tietoisina asiasta muita 
kuin alkuperäraaka-aineita ja tuovat näin saadut valmiit tuotteet tullietuuskohteluun 
oikeuttavilla alkuperätodistuksilla, vaikka he tietävät, että ne on saatu väärin perustein. 
Kummassakin tapauksessa tavaroiden todellinen alkuperä on ainakin päällisin puolin 
"puhdistettu" tullimuodollisuuksien täyttämisen yhteydessä. Tavaroiden vastaanottajat 
voivat pitää niitä kaupan yhteisön alueella laillisia jakelukanavia käyttämällä tarvitsematta 
ottaa riskejä tai maksaa laittomaan myyntiin liittyviä ylimääräisiä kustannuksia. 
* * 
Tämän luvun rakenne noudattaa johdonmukaisesti näitä havaintoja. Koska havaittujen 
kansainvälisten petosten lukumäärä on kasvanut yhteisön maiden ja kolmansien maiden 
välisten tuonti- ja vientitoimien kehityksen myötä, on järkevää ryhmitellä kaikki 
asianomaiset alat yhden otsikon alle, jossa määritellään nämä erityistapaukset. 
Tilastot puhuvat puolestaan: 
110 Katso 2. luvun 3. jakson 1. kohta, sivu 22. 
47 
Yli 12 000:sta perinteisiä omia varoja ja EMOTR:n tukiosaston rahoittamia 
menoja koskevasta tapauksesta, joista jäsenvaltiot ilmoittivat vuosien 1991 ja 1995 
välillä, 120 tapausta (eli 1 % kokonaismäärästä) vastaa yli 50:ttä prosenttia 
kokonaisvaikutuksesta talousarvioon. Toisaalta on havaittu, että 3 prosenttia 
kaikista jäsenvaltioiden ilmoittamista tapauksista koskee yksittäisiä, yli 1 
miljoonan ecun suuruisia määriä, jotka vastaavat yhteensä yli kahta kolmasosaa 
ilmoitetuista määristä (kierretyt tullit sekä kierretyt tai väärin perustein perityt 
maksut). 
Komission koordinoimien tutkimusten kohteena samana ajanjaksona olleista 273 
tapauksesta 20 prosenttia koskee yli 100 000 ecun suuruisia summia ja puolet 
niistä yli 1 miljoonan ecun suuruisia summia. 
Vaikka järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyviä petoksia on vähän, niiden vaikutus 
talousarvioon on huomattava. Komissio keskittää sen vuoksi ensisijaisesti kaiken 
huomionsa ja kaikki voimansa näihin tapauksiin, sillä myös näillä aloilla, joilla petokset 
tehdään yhdestä tai useammasta maasta käsin, tarvitaan aktiivista tukea yhteisön tasolla. 
Tässä luvussa kuvattujen tutkimusten taloudelliset vaikutukset ja moninaisuus osoittavat 
selvästi sekä kansallisten että yhteisön petostentorjuntayksiköiden tarpeen olla valppaana 
kaikilla rintamilla. 
1. JAKSO: JÄRJESTÄYTYNEESTI TEHDYT LAAJAT KANSAINVÄLISET 
PETOKSET 
Tässä jaksossa kuvataan tutkimuksia, joiden yhteydessä on tehty huomattava määrä 
tarkastuksia paikan päällä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Niissä paljastui eräitä 
merkittäviä järjestäytyneesti tehtyjä kansainvälisiä vilpillisiä menettelyjä maitotuotteiden, 
viljojen ja riisin, oliiviöljyn, naudanlihan, tupakan ja sokerin aloilla sekä 
viininviljelyalalla. Omassa kohdassaan käsitellään tupakan salakuljetusta (komission 
perustaman erityisryhmän käsittelemä asia), Euroopan sosiaalirahastoa (rakennepolitiikka) 
ja matkailua (välittömät menot). 
Tässä jaksossa kuvatut tutkimukset ovat toisinaan johtaneet useita vuosia kestäviin 
toimiin111. Jäsenvaltioiden vastuussa olevat yksiköt ovat panostaneet merkittävästi 
petosverkkojen jäljittämiseen yhteistyössä komission kanssa. Näin on saatu paljastettua 
laajoja petoksia, joiden taustalla on usein järjestäytynyttä rikollisuutta. Kyse on 
monimutkaisista rajat ylittävistä tai monikansallisista petoksista, jotka koskevat useita 
jäsenvaltioita sekä joitakin kolmansia maita. Jäsenvaltioiden asianomaiset yksiköt ja 
kolmansien maiden viranomaiset ovat aloittaneet tiiviin yhteistyön näiden selvittämiseksi. 
ui Itse asiassa tiettyjä tapauksia on käsitelty ensimmäisen kerran jo vuosia 1993 ja 1994 koskevissa 
vuosikertomuksissa. 
48 
1.1. Puhdistettu sokeri"2 
Todettiin, että sisäisessä viinintuotannossa oli käytetty 1 375 tonnia C-sokeria, joka oli 
siirretty pois Itä-Eurooppaan vientiä koskevasta menettelystä ja joka oli jäänyt Italian 
alueelle. Lisäksi samassa tutkimuksessa arvioitiin, että noin 1 243 tonnia sokeria (muuta 
kuin C-sokeria) oli käytetty myöhemmin viinin makeuttamiseen. 
Niistä 65 henkilöstä, joita syytettiin salakuljetuksesta, sokerin säännön vastaisesta käytöstä 
viinintuotantoon, veropetoksista tai väärennöksistä, 38 on pidätetty väliaikaisesti. 
Astin syyttäjäviranomainen on toimittanut komissiolle tiedon tätä tapausta koskevista 
oikeudellisista toimenpiteistä vuodelta 1995. 
Italian viranomaisten on vielä selvitettävä, onko yhteisön talousarviota vastaan tehty muita 
rikkomuksia. 
1.2. Juuston, lihan ia maitotuotteiden vienti 113 
Näiden tuotteiden määräpaikaksi muutettiin Kreikka, vaikka ne oli ilmoitettu vietäviksi 
Jordaniaan, Bulgariaan ja Libanoniin. Niille oli myös maksettu vientitukea. 
Tutkimukset paljastivat, että petoksen olivat järjestäneet talousrikollisuuden ammattilaiset, 
jotka käyttivät Tanskan, Saksan, Kyproksen ja Kreikan yritysverkkoja. Yritysten nimet 
muuttuivat säännöllisesti, mutta niiden tehtävä oli aina sama: väittää vievänsä tuotteita 
kolmansiin maihin niin, että niille maksetaan tukea. 
Nämä yritykset turvautuivat eri hankintakanaviin, ja ne käyttivät eri kuljetusvälineitä ja 
-menetelmiä välttääkseen keinottelun paljastumisen. 
Väärennettyjen todistusten, jotka koskivat tavaroiden kulutukseen laskemista kolmansissa 
maissa, tarkoitus oli tukea vientitukihakemuksia. Todellisuudessa tulliasiakirjat, joilla 
todistettiin tavaroiden saapuminen määräpaikkaan, olivat väärennöksiä, sillä tuotteet oli 
lähetetty uudelleen yhteisöön ja luovutettu vapaaseen liikkeeseen Kreikassa. 
Tutkimukset ovat asianomaisissa jäsenvaltioissa edelleen kesken, sillä on löydetty muita 
yrityksiä, jotka ovat sotkeutuneet tähän keinotteluun. Bulgariaan tehtiin tarkastusmatka 
hallinnollisena yhteistyönä lisätodisteiden keräämiseksi. 
Neljään henkilöön on kohdistettu rikosoikeudellisia toimenpiteitä: yksi on Tanskasta, yksi 
Saksasta ja kaksi Kreikasta. 
Väärin perustein maksetut tuet, joiden määrä kohoaa 5 miljoonaan ecuun, peritään takaisin 
tavarantoimittajilta. Kreikassa on onnistuttu kiertämään tulleja ja maatalousmaksuja 
vuodesta 1989 lähtien noin 9 miljoonan ecun arvosta. 
112 
113 Katso petostentorjuntaa koskevat vuosikertomukset vuodelta 1993,4. luvun 1.1 jakso sekä vuodelta 
1994, 5. luvun 2.2.1 jakso. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 1.1.4 jakso. 
49 
1.3. Maitojauheen ia voin tuonti yhteisöön"4 
Yhteisössä tutkittiin vuosina 1991 ja 1992 tapausta, jossa yhteisön 
passitusmenettelystä siirrettiin pois noin 200 maitojauhelähetystä, jotka kuljetettiin 
Belgiasta Espanjaan Antwerpenissä laadituilla tulliasiakirjoilla. Espanjalaiset 
tutkimusyksiköt tekivät tarkastuksia espanjalaisissa maitojauhetta vievissä 
yrityksissä selvittääkseen, mistä tuotteet olivat tulleet. 
Ne totesivat, että tietyt yritykset ostivat välittäjien kautta maitojauhetta yritykseltä, 
joka näennäisesti toi maahan TSekin ja Slovakian tasavallasta tulevaksi ilmoitettua 
kemiallista tuotetta. 
TSekin ja Slovakian tasavalloissa tehtiin vuosina 1994 ja 1995 hallinnolliseen 
yhteistyöhön liittyviä tarkastuksia keskinäistä avunantoa koskevan pöytäkirjan 
mukaisesti. Niissä havaittiin, että 30:stä maitojauhelähetyksestä (720 tonnia) ja 
noin 200:sta jäädytetyn voin lähetyksestä (5 000 tonnia), jotka oli viety näistä 
maista vuosina 1992, 1993 ja 1994, oli tehty Espanjassa väärän tavaralajin 
ilmoitus. 
Tuotteet, joista oli tehty väärät ilmoitukset, olivat itse asiassa maitojauhetta ja 
jäädytettyä voita. 
Arvioidaan, että kierrettyjen maatalousmaksujen määrä Espanjassa on noin 15,7 
miljoonaa ecua. 
Itävallassa vuonna 1994 tehdyssä hallinnolliseen yhteistyöhön liittyvässä 
tarkastuksessa todettiin, että huomattavia määriä Itä-Euroopasta peräisin olevaa 
voita ja maitojauhetta jalostettiin Itävallassa (sisäisessä jalostusmenettelyssä). 
Tämän käsittelyn yhteydessä perustuotteeseen lisättiin äärimmäisen pieni määrä 
(alle 1 %) mikro-organismien elatusainetta, minkä ansiosta tuote voitiin tuoda 
yhteisöön tariffinimikkeellä, johon ei sovelleta tuontitulleja. 
Sen jälkeen tavara vietiin yhteisöön, jossa se luovutettiin vapaaseen liikkeeseen 
(Italia, Saksa, Espanja) käyttäen sellaisia tariffinimikkeitä, joihin ei sovelleta 
mitään maatalousmaksua. Tavaroiden tulliselvityksessä toimijat esittivät 
saksalaisten viranomaisten virheellisten tietojen perusteella antamat aidot 
tariffiasiakirjat. Tutkimuksissa on jälkeenpäin todettu, että tariffiluokittelu oli 
sopimaton. Yli 20 000 tonnia maitojauhetta ja yli 6 000 tonnia voita oli 
ilmoitettu väärin tulliselvitettäväksi. 
Kierrettyjen tullien määrä on yli 66 miljoonaa ecua. 
1.4. Maitojauheen ia voin siirtäminen pois yhteisön passitusmenettelystä"5 
Espanjalaisia yrityksiä koskevat tutkimukset aloitettiin komission pyynnöstä sen jälkeen 
kun oli havaittu, että maitojauhetta oli ostettu tavanomaisten kauppajärjestelmien 
ulkopuolelta. 
114 
ns Katso petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 1994, 5. luvun 1.1.1 jakso. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 1.1.1 jakso. 
50 
Espanjan viranomaiset kuulustelivat joulukuussa 1995 Barcelonassa neljää henkilöä, jotka 
olivat osallisina järjestäytyneessä kuljetusreitissä, jossa eurooppalainen yritysverkko toi 
maitojauhetta säännönvastaisesti Virosta Espanjaan. 
Kyseiset yritykset siirsivät 650 tonnia maitojauhetta, joka oli peräisin Virosta ja joka oli 
tarkoitettu vietäväksi Marokkoon, pois yhteisön ulkoisesta passitusmenettelystä ja 
muuttivat määräpaikaksi sisämarkkinat. Tähän salakuljetusverkkoon kuului kaksi 
espanjalaista yritystä, jotka olivat sijoittautuneet Viciin ja Montornes del vallesiin. 
Vastuulliset henkilöt on asetettu syytteeseen. Asianomaisten jäsenvaltioiden erikoisyksiköt 
tekevät edelleen lisätutkimuksia selvittääkseen, mikä osuus oli eräillä hollantilaisilla, 
ranskalaisilla ja saksalaisilla yrityksillä. 
Saksassa, Alankomaissa ja Espanjassa jo päätökseen saaduissa tutkimuksissa on arvioitu, 
että yhteisölle aiheutuneen taloudellisen vahingon suuruus on noin 650 000 ecua. 
Espanjan viranomaiset tutkivat muita samankaltaisia vilpillisiä toimia, joiden 
taloudellisiksi vaikutuksiksi arvioidaan 1 miljoonaa ecua. Näitä tutkimuksia koordinoi 
komissio, joka osallistuu muun muassa oikeudenkäynnin valmisteluun. 
116 1.5. Sokerin siirtäminen pois yhteisön passitusmenettelystä tai TIR-menettelvstä 
Saksan viranomaiset ilmoittivat kesäkuussa 1994 komissiolle petostapauksesta, joka koski 
Tsekin tasavallasta ja Puolasta peräisin olevan sokerin lähettämistä kolmansiin maihin 
(Marokko, Angola) yhteisön alueen kautta. TSekkiläisten ja puolalaisten kuljetusyritysten 
TIR-yleissopimuksen alaisina kuljettamien tavaroiden piti poistua yhteisön alueelta 
Espanjan tai Portugalin kautta. 
Todellisuudessa tavarat olivat jääneet Espanjaan ja Portugaliin, ja petkuttajat olivat 
väärentäneet tulliasiakirjat väärennettyjen tullileimasimien avulla. 
Koska näitä tuotteita ei viety yhteisön alueelta, niistä olisi pitänyt maksaa yhteisön 
passitusmenettelyssä tai TIR-menettelyssä suspendoitu tulli. Noin 150 eri kuljetusyritystä 
vei tällä tavalla Puolasta ja TSekin tasavallasta yhteensä 19 000 tonnia sokeria noin 950 
TIR-carnet'lla. Espanjan ja Portugalin viranomaiset ovat vahvistaneet, että on tapahtunut 
petos, koska lähetettyjä tuotteita ei ole esitetty asianomaisissa tullitoimipaikoissa. 
Petoksen taloudellinen vaikutus on noin 9 miljoonaa ecua. 
Oikeudelliset menettelyt ovat kesken asianomaisissa jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa. 
1.6. Lihan kierrättäminen117 
Tässä tapauksessa Itä-Euroopasta tuotiin Italiaan elävää lihakarjaa sisäisessä 
jalostusmenettelyssä, jonkajälkeen huonolaatuisia lihanpaloja ja sivutuotteita jälleenvietiin 
Maltaan. 
116 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 1.1.3 jakso. 
117 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 2.2.2 jakso. 
51 
Sen jälkeen kun tavarat oli varastoitu Maltaan, ne tuotiin uudelleen yhteisöön. Italian 
viranomaiset tekivät yhdessä komission yksiköiden kanssa tutkimuksia, joissa selvisi, että 
kuljetettaessa Maltalta tulevia ja Itä-Eurooppaan tarkoitettuja kontteja Italian kautta 
tavaroiden määräpaikkaa muutettiin. Näin ne voitiin viedä kolmansiin maihin vientitukien 
avulla samalla tavalla kuin sisämarkkinoilta peräisin olevat tuotteet. 
Tämän tapauksen taloudellisiksi vaikutuksiksi arvioitiin lopulta 18,5 miljoonaa ecua 
vältettyjen maksujen muodossa ja 24 miljoonaa ecua väärin perustein maksettujen 
vientitukien muodossa. 
Komissio teki yhteistyössä Italian viranomaisten kanssa tarkastusmatkan Gaboniin, joka 
oli tärkein määrämaa tavaroille, joiden määräpaikkaa oli muutettu ja jotka oli 
järjestelmällisesti ilmoitettu "täysi-ikäisten urospuolisten nautojen takaosista saaduiksi 
lihapaloiksi". Itse paikalla pystyttiin todistamaan, että suurin osa saapuneista tavaroista 
koostui huonolaatuisista lihanpaloista, jotka olivat peräisin eläimen etuosista. 
Tukiasiakirjat saatiin hyväksyttyä, koska vapaaseen liikkeeseen laskemista koskeviin 
gabonilaisiin ilmoituksiin merkitty tavarankuvaus oli niin yleisluontoinen ("naudanliha"). 
Voitiin todistaa, että eräissä tapauksissa gabonilaisissa tuonti-ilmoituksissa kuvailtiin 
tarkkaan palojen todellinen laatu. Näissä tapauksissa viejä turvautui kansainvälisen 
valvontayhtiön toimistoon korvatakseen tämän epäedullisen alkuperäisen asiakirjan 
tuontitodistuksella, jossa tavarankuvaus oli yksinkertaisesti "jäähdytetty naudanliha". 
Kauppatavaroiden ja kuljerusasiakirjojen tarkastuksessa, joka olisi pitänyt tehdä ennen 
todistuksen antamista, olisi voitu havaita tavaroiden todellinen laatu. 
Sataayhdeksäätoista henkilöä syytetään salaliitosta, yhteisön talousarvioon kohdistuvasta 
petoksesta, salakuljetuksesta, veropetoksesta, asiakirjaväärennöksistä ja lahjonnasta. 
Neljäkymmentäkaksi henkilöä on jo tuomittu, ja tavaraa on takavarikoitu noin 30 
miljoonan ecun arvosta. 
Tekojen vakavuuden vuoksi komissio ja Italian valtio ovat esittäneet Torinon 
esitutkintatuomarille pyynnön siviilioikeudenkäynnin aloittamisesta. 
1.7. Voista valmistettujen elintarvikkeiden tuonti 118 
Vuonna 1995 jatkettiin Unkarista ja TSekin tasavallasta peräisin olevien voista 
valmistettujen elintarvikkeiden tuonnin tutkimista. Italiaan ja San Marinoon tuonnin 
yhteydessä ne oli ilmoitettu tulliselvitettäviksi "kastikkeena" (tai nestemäisenä voina), 
jolloin tulleja ei suoritettu. 
Italiassa tuoja on haastettu oikeuteen. San Marinon viranomaiset ovat osaltaan vastuussa 
sinne tuotuihin tuotteisiin liittyvien maksamattomien määrien perinnästä. Maksamattomat 
tullit ovat edelleen perittävinä. 
On vahvistettu, että osa tavarasta jalostettiin "voiöljyksi" ja jälleenvietiin yhteisöstä niin, 
että se sai vientitukea. Vaikka kyseinen tuote on oikeutettu tukeen, tuen määrä ei voi 
missään tapauksessa olla tuontimaksuja suurempi. Lähetysten kaikki määräpaikat 
118 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 1.1.2 jakso. 
52 
yhteisössä on pystytty jäljittämään. Asianomaisia jäsenvaltioita on pyydetty perimään 
maksettujen tukien ja tuonnissa perittyjen maksujen välinen erotus. Näitä määriä ei ole 
vielä tarkennettu. 
Italian viranomaisten tekemissä tutkimuksissa on voitu todeta, että samaa reittiä on 
käytetty tuotaessa säännönvastaisesti 4 000 tonnia unkarilaista voita, joka oli ilmoitettu 
tulliselvitettäväksi kaakaovalmisteena tullien ja maatalousmaksujen välttämiseksi. Sen 
jälkeen tuote myytiin italialaisena voina pääasiassa Ranskassa. 
Tutkimukset ovat vielä kesken Ranskassa ja Italiassa, ja niiden tarkoitus on selvittää 
tuotteiden lopullinen määräpaikka ja väärin perustein maksettujen tukien tarkka määrä. 
Kaikissa tapauksissa on osoitettu, että kyseessä ovat olleet järjestäytyneet 
rikollisverkot. Koska nämä tapaukset ovat koskeneet useita jäsenvaltioita, on 
selvinnyt nopeasti, että kansallisella tasolla toteutetut hallinnolliset toimenpiteet 
eivät ole enää riittäneet petoksen pysäyttämiseen. Jäsenvaltioiden välinen 
oikeudellinen yhteistyö on välttämätöntä esimerkiksi toteutettaessa yhteisiä toimia, 
jotka ovat ainoa tehokas keino asettaa tekijät syytteeseen. 
1.8. Tsekin tasavallasta peräisin olevan voin siirtäminen pois passitusmenettelystä 
Tässä tapauksessa Italiassa siirrettiin säännönvastaisesti pois yhteisön passitusmenettelystä 
(Tl-asiakirja) TSekin tasavallasta peräisin olevaa voita, joka kuljetettiin Tanskasta 
kolmansiin maihin (Egypti, Unkari, Slovenia jne.) tullitta. 
Italian viranomaiset takavarikoivat 3 lastia Tanskasta kuorma-autoissa kuljetettua voita, 
jonka kuljetusasiakirj öihin merkitty määräpaikka oli selvästi väärennetty. Lähettäjää tai 
asiaan sotkeutuneita välikäsiä ei ole vielä pystytty selvittämään varmasti, mutta on 
kuitenkin pystytty todistamaan, että suurimman osan tilauksista teki Sveitsissä asuva 
henkilö. Tavarat kuljetettiin sen jälkeen Tsekin tasavallasta Tanskan kautta kolmansiin 
maihin, ja niistä laskutettiin Bahamasaarille, Neitsytsaarille tai Sveitsiin sijoittautuneita 
"postilaatikkoyrityksiä". 
Tutkimuksissa, joita komissio koordinoi tämän ensimmäisen löydön jälkeen, havaittiin, 
että maaliskuun 31. päivän 1994 ja syyskuun 27. päivän 1995 välisenä aikana Tanskan 
kautta kuljetettiin 91 lähetystä, jotka oli ilmoitettu jälleenvietäviksi kolmansiin maihin. 
Näistä 46:ssa on tehty väärennetty purkuilmoitus. 
Suurin osa poistumistullitoimipaikoista sijaitsi Italiassa (Trieste, Napoli jne.). 
Tulliasiakirjat saatiin hyväksyttyä väärennettyjen leimojen avulla. Tällä tavalla tavara on 
tuotu laittomasti takaisin yhteisöön, eikä siitä ole peritty tulleja eikä maatalousmaksuja. 
Tutkimuksissa pyritään vielä selvittämään, onko tälle voille myös maksettu vientitukea. 
Komission käynnistämien tutkimusten vuoksi keinottelu on luultavasti keskeytynyt. Sen 
sijaan syyskuun 27. päivän 1995 jälkeen ruotsalaiset viranomaiset Malmössä ovat 
aloittaneet toimenpiteet kolmen uuden Portugaliin vietäväksi tarkoitetun tSekkiläisen 
voilähetyksen osalta (edelleen yhteisön passitusmenettelyn alaisena). Kaksi lähetyksistä 
on purettu säännönvastaisesti, ja kolmannen ovat Portugalin viranomaiset takavarikoineet 
(komission keräämien tietojen perusteella). 
53 
Tapaukseen liittyvät tullit ja maatalousmaksut ovat hyvin suuria. Ne koskevat yli 2 700:aa 
tonnia tavaroita ja niiden määrä on noin 6 miljoonaa ecua. 
Tämän petoksen pääsyyllisen epäillään lisäksi rahoittaneen muita Yhdistyneestä 
kuningaskunnasta ja Alankomaista tuotuja laittomia voi- ja sokeri lähetyksiä, jotka Italian 
tutkintayksiköt ovat havainneet jo aiemmin. 
Tämä tapaus osoittaa selvästi sen joustavuuden, mihin rikollisjärjestöt pystyvät. 
Havaittuaan, että tulliyksiköt tietyissä jäsenvaltioissa kiinnittävät tarkempaa 
huomiota tämäntyyppisiin lähetyksiin, ne ovat käyttäneet muita mahdollisuuksia 
keinottelun peittämiseksi (esimerkiksi toimimalla Tanskan ja Ruotsin kautta). 
1.9. Naudanlihan siirtäminen pois yhteisön passitusmenettelystä 
Tutkittaessa puhdistetun sokerin määräpaikan muuttamista119 havaittiin, että useita 
Argentiinasta tulevia naudanlihakontteja oli purettu Rotterdamissa ja asetettu yhteisön 
ulkoiseen passitusmenettelyyn (Tl-asiakirjat) niiden kuljettamiseksi Kroatiaan. 
Tulliasiakirjat hyväksyttiin Nizzassa, Ranskassa, jossa paikallinen huolitsija laati uusia 
passitusasiakirjoja, jotka saatiin vuorostaan hyväksyttyä väärennetyillä Italian tullin 
leimoilla. Tavarat luovutettiin vapaaseen liikkeeseen Italian markkinoilla ilman että niistä 
perittiin tulleja. 
Tätä huolitsijaa koskevassa tullirikostutkinnassa havaittiin, että useita vastaavanlaisia 
toimenpiteitä oli toteutettu ranskalaisessa Le Havren satamassa puretuille 
tavaralähetyksille. Kun tavarat oli tuotu yhteisöön, ne olivat kahden brittiläisen yhtiön 
omaisuutta. Yhtiöt myivät ne italialaisille ja saksalaisille asiakkailleen, jotka vuorostaan 
väittivät ostaneensa ne hyvässä uskossa sisämarkkinoilta. 
Italiassa tehty tutkimus osoitti, että tämä ei pitänyt paikkaansa kaikilta osin. 
Tämä keinottelu koski noin 700:aa tonnia tavaroita. Kierrettyjä maksuja on noin 3 
miljoonan ecun arvosta. 
Ranskassa ja Italiassa on aloitettu oikeudelliset toimet. 
1.10. Banaanien siirtäminen pois yhteisön passitusmenettelystä 
Etelä-Amerikasta tulevia banaaneja on purettu useissa yhteisön pohjoisissa satamissa. 
Tavarat on asetettu yhteisön passitusmenettelyyn niiden kuljettamiseksi maanteitse 
kolmansiin maihin. Kuljetus on suoritettu Tl-asiakirjoilla (kaikkien verojen ja tullien 
maksun suspensio). 
Belgian ja Saksan tulliviranomaisilta saatujen tietojen perusteella tehtiin komission 
koordinoima tutkimus näiden kahden jäsenvaltion erikoisyksiköiden aloitteesta. Sen 
perusteella on voitu paljastaa laaja keinottelu, joka koskee säännönvastaisesti Italiaan 
tuotuja banaaneja, jolloin on voitu kiertää tullit ja maatalousmaksut. 
119 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1993, 4. luvun 1.1 jakso. 
54 
Italian viranomaiset ovat paljastaneet, että yhteensä 290 banaanilähetystä Etelä-Amerikasta 
on salakuljetettu Italiaan. Tällä tavoin on kierretty tulleja noin 15 miljoonan ecun arvosta. 
Tutkimuksen perusteella on voitu pidättää 8 henkilöä, joita syytetään tästä 
salakuljetuksesta ja tulliasiakirjojen väärentämisestä. Heidän henkilökohtainen 
omaisuutensa on takavarikoitu. 
Lisätutkimukset ovat meneillään sen selvittämiseksi, onko samantyyppisiä lähetyksiä tullut 
myös muihin jäsenvaltoihin. 
1.11. Lavastettu viinin vienti kolmansiin maihin 
Kahta alusta, joita epäiltiin osallisuudesta lavastettuun viinin vientiin kolmansiin maihin, 
valvottiin tarkkaan. Komission yksiköiden Italiassa, Ranskassa, Kreikassa ja Sloveniassa 
tekemissä tutkimuksissa on voitu todeta seuraavia säännönvastaisuuksia: 
Ranskalaiset, italialaiset ja kreikkalaiset yritykset veivät osan näiden alusten 
kuljettamasta viinistä ja saivat siihen vientitukea. Nämä lastit oli tarkoitettu 
vietäviksi Kroatiaan, Sloveniaan, Bosniaan ja Romaniaan, mutta niitä ei saatettu 
kuluttajien käyttöön määräpaikoissa. Ne asetettiin erityiseen sisäisen 
jalostusmenettelyn kaltaiseen tullimenettelyyn, johon viitataan niissä asiakirjoissa, 
joita esitettiin todisteina kuluttajien käyttöön saattamisesta paikallisilla 
markkinoilla. 
Toista osaa tästä viinistä ei purettu koskaan, vaan sen määräpaikaksi muutettiin 
Sveitsi, jonka osalta ei myönnetä minkäänlaista vientitukea. Tässä tapauksessa 
tukien saamiseksi esitettiin vääriä todisteita vapaaseen liikkeeseen laskemisesta. 
Loppuerä viinistä on osoittautunut korvaavaksi tuotteeksi, jonka laatu ja 
ominaisuudet eivät oikeuta tukiin. Petoksen taloudellisten vaikutusten lisäksi on 
todettava, että tällaisen tuotteen valmistus kulutukseen ei ole hyväksyttävää. 
Italian ja Kreikan viranomaiset ovat aloittaneet oikeudelliset menettelyt näihin 
keinotteluihin osallisina olevia yrityksiä vastaan. Komissio valmistelee oikeudenkäyntiä 
yhteistyössä toimivaltaisten oikeusviranomaisten kanssa. 
Komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden yksiköiden yhteistoiminta on johtanut 
seuraaviin tuloksiin: 
2 miljoonaa ecua on voitu periä takaisin viinin lavastetusta viennistä (tavarat, jotka 
eivät ole koskaan tulleet perille). 
1,8 miljoonaa ecua on jätetty maksamatta, koska maksavia viranomaisia on 
varoitettu petoksista. 
Takaisinperintä on käynnissä tuista, joiden kokonaismäärä on 3 miljoonaa ecua. 
Täydentäviä tarkistuksia tehdään parhaillaan. 
55 
1.12. Euroopan sosiaalirahasto: FLATHUS-ohielma 120 
Tutkimus, jonka komissio aloitti marraskuussa 1994 Saksan uusissa osavaltioissa, 
keskittyy FLATHUS-ohjelman kansainväliseen osaan. 
Tutkimukset, jotka jatkuivat vuonna 1995, koskevat nuorten työntekijöiden ammatillista 
koulutusohjelmaa uudessa Thiiringenin osavaltiossa. Tähän liittyvissä 
säännönvastaisuuksissa tanskalaisen oppilaitoksen johtaja on kavaltanut yhteisön varoja 
saksalaisen virkamiehen avulla. 
Tähän mennessä tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että säännönvastaisuuksissa on 
käytetty kahta vilpillistä menettelyä: 
1. Ennen vuotta 1993 kyseisen laitoksen johtaja oli saanut yksinoikeuden suurimpaan 
osaan toteutettavista kansainvälisistä koulutustoimista. Sen jälkeen hän oli 
velvoittanut alihankkijansa (Ranskassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa) toisen sopimuksen perusteella maksamaan osan sovitusta 
määrästä joko Luxemburgissa olevalle pankkitilille, jonka haltija hän itse oli, tai 
Belgiassa olevalle saksalaisen teknisen avun yhdistyksen tytäryhtiölle. 
2. Vuodesta 1993 lähtien lähetettiin tekaistuja laskuja palveluista, joita ohjelman 
puitteissa oli muka tehty. 
Komission sekä kansallisten hallinnollisten ja oikeudellisten viranomaisten yhteistyö ja 
tutkimustyön koordinointi johti siihen, että alettiin epäillä ESR:n avustuksia käytetyn 
säännönvastaisesti ja virheellisesti. Saksalaiset oikeusviranomaiset varmistivat todisteiden 
paikkansapitävyyden kotietsintöjen avulla, ja saksalainen virkamies pidätettiin. 
Tutkinta on edelleen kesken asianomaisissa jäsenvaltioissa. 
1.13. Välittömät menot: matkailuala121 
Sen jälkeen kun Belgian ja Ranskan toimivaltaiset viranomaiset olivat panneet asian 
vireille 1994, komissio toimitti 13. maaliskuuta 1995 tutkimustulokset Kreikan 
viranomaisille EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan toisen kohdan määräysten 
mukaisesti. 
Tutkimus-ja tarkastustyöt, jotka koskivat koko matkailupolitiikkaa sen perustamisvuodesta 
1989 lähtien, edellyttivät jatkuvaa petostentorjuntayksiköiden koordinointia ja 
asianomaisten jäsenvaltioiden oikeudellisten yksiköiden aktiivista avunantoa. 
Belgiassa ja Ranskassa toteutetuissa toimenpiteissä saatiin selville, että vuonna 1994 
jäljitettyjen yhteisön varojen kavalluksien lisäksi suuria summia oli maksettu salaa 
komission henkilöstölle vastapalveluksena avustusten myöntämisestä. Tarvittavat 
tutkimukset tehtiin komission tiloissa Brysselissä sen jälkeen kun oli poistettu komission 
120 
121 FLATHUS: FördermaBnahmen des Landes ThUringen mit UnterstUtzung des Europäischen Sozial 
Fonds (Thuringenin osavaltion kehittämisohjelma, johon Euroopan sosiaalirahasto osallistuu). 
Katso petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 1994, 5. luvun 5.4 jakso. 
56 
juridinen koskemattomuus, asiakirjojen, rakennusten ja arkistojen loukkaamattomuus ja 
vaitiolovelvollisuus. 
Ranskassa ja Belgiassa tehtyjen selvitysten perusteella vangittiin viisi henkilöä (kaksi 
komission virkamiestä ja 3 avustusten saajaa). 
Sen jälkeen kun oli suoritettu sisäinen tilintarkastus tulot ja menot hyväksyvissä 
yksiköissä, komissio ryhtyi kurinpidollisiin toimiin kyseisen politiikan hallinnoinnista 
vastuussa olevaa yksikön päällikköä sekä väliaikaista toimenhaltijaa vastaan. Se erotti 
yksikön päällikön 22. kesäkuuta 1995 ja irtisanoi väliaikaisen toimenhaltijan 28. 
heinäkuuta 1995. 
Samanaikaisesti määrättiin alustavien tarkastusten perusteella 1,4 miljoonan ecun 
suuruinen summa perittäväksi takaisin 15 edunsaajalta. 
Komission sisällä ja ulkopuolella tehtyjen petosten erityispiirteiden takia komission 
petostentorjuntaa koordinoivien yksiköiden ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten hallinnon 
yksiköiden on jatkettava tiivistä yhteistyötä vastuullisten löytämiseksi. 
Tiiviimpi oikeudellinen yhteistyö tällä uudella alalla auttaisi saattamaan tekijät ja 
edunsaajat rikosoikeuteen. 
1.14. Savukkeiden salakuljetus 
Erityisen herkillä aloilla on perustettu erityisryhmiä122 petosten torjumiseksi. Perustamisen 
syynä oli se, että näillä aloilla todettiin lukuisia monimutkaisia järjestäytyneitä petoksia, 
joiden takia järjestetään toistuvasti tarkastusmatkoja varsinkin kolmansiin maihin. 
Erityisryhmät kuvaavat komission tahtoa kehittää erityisesti strategisen työohjelmansa 
puitteissa operationaalista yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kanssa. 
Tarkoituksena on kohdistaa mahdollisimman paljon voimavaroja sellaisten merkittävien 
petosten torjuntaan, joilla on usein huomattava taloudellinen vaikutus yhteisön 
talousarvioon. 
Komissio perusti ensimmäisen erityisryhmän vuonna 1994123 torjuakseen savukkeiden 
salakuljetuksen, jota johtivat yleensä järjestäytyneet rikollisliigat. Erityisryhmä koostuu 
komission virkamiehistä ja jäsenvaltioiden tutkimusyksiköiden edustajista. 
Erityisryhmän keskeinen tehtävä on määritellä yhteinen strategia, arvioida saatavilla olevia 
tietoja, kierrättää niitä ryhmässä arviointia ja hyödyntämistä varten niin, että yksiköt, joita 
ne koskevat suoraan, voisivat päästä niihin käsiksi. Tämän jälkeen ne voivat valita oikein 
kohdennetut kansainväliset toimet, koordinoida niitä ja osallistua niihin. 
Tässä yhteydessä otettiin käyttöön yhteisön tasolla sovellettava yhtenäinen strategia, joka 
perustuu hallinnolliseen, toiminnalliseen ja tekniseen yhteistyöhön. Tällä tavalla vastattiin 
122 
123 Näissä kokoontuu jäsenvaltioiden ja komission asiantuntijoita erityisen alttiilla kaupan alalla 
jakamaan keskenään petostapauksille yhteistä tietoa. Erityisryhmä on eri asia kuin (komission ja 
jäsenvaltioiden) tutkijoista koostuvat tilapäiset ryhmät, jotka vastaavat tietyistä erityistapauksista, 
taikka komission sisäiset erityisryhmät (TAF1, passitus, veropetokset jne.). 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 4. luvun 3.1.1 jakso. 
57 
siihen, että "vastapuolen" organisaatio ei toimi vain yhteisön alueella vaan joskus jopa 
maailmanlaajuisesti. Tämäntyyppisten petosten torjumiseksi oli välttämätöntä järjestäytyä 
ja toimia erityistapauksissa tilapäiseltä pohjalta. 
Eräät yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toteutetut toimet, joihin liittyy kansainvälistä 
rikostutkintaa, ovat auttaneet tunnistamaan ja löytämään useita keskeisiä 
salakuljetusreittejä, joihin liittyy erityisesti savukkeiden laitonta kuljetusta ja kauppaa 
eteläisissä jäsenvaltioissa. 
Parhaillaan tehdään kenttätutkimuksia, joihin osallistuvat sekä erityisryhmä että 
jäsenvaltiot. Niiden avulla on purettu laajoja salakuljetusverkkoja ja löydetty niihin 
liittyviä hallinnollisia verkkoja. 
Komission Tanskassa, Portugalissa ja Espanjassa koordinoimissa tutkimuksissa on löydetty 
92 miljoonan savukkeen varasto. Savukkeiden määräpaikka on muutettu kuljetettaessa 
niitä passitusmenettelyssä Tanskan kautta Portugaliin. Passitusmenettely saatiin päätökseen 
väärennettyjen leimojen avulla, joilla todistettiin tavaroiden kulkeminen Portugalin tullin 
läpi. Näin kierrettyjä tulleja on noin 15 miljoonan ecun arvosta124. Tulleja peritään 
parhaillaan takaisin. 
Vastaavanlaisissa tutkimuksissa on paljastettu varasto, jossa on noin 102 miljoonaa 
savuketta, jotka on alun perin lähetetty Suomesta ja Ruotsista Espanjaan mutta joiden 
määräpaikka on muutettu (kierrettyjä tulleja 13 miljoonan ecun arvosta). Petokseen 
liittyviä tulleja peritään parhaillaan takaisin. 
Oikeudelliset tutkimukset ovat käynnissä Espanjassa ja Portugalissa näiden tapausten 
pääsyyllisten asettamiseksi syytteeseen. 
Itävallassa, Saksassa, Alankomaissa, Kreikassa ja Italiassa on tehty muita tutkimuksia, 
jotka koskevat alun perin kolmansiin maihin lähetettyjen savukkeiden vilpillistä 
uudelleentuontia Euroopan yhteisöön. Tämä keinottelu on osa laajempia toimia, joilla 
pyrittiin rikkomaan YK:n vientikieltoa entiseen Jugoslaviaan. Saksassa, Italiassa ja 
Alankomaissa on takavarikoitu noin 120 miljoonaa savuketta. Lisäksi hollantilaiset 
viranomaiset ovat takavarikoineet tutkimuksien yhteydessä kaksi lentokonetta, joita 
epäillään käytetyn YK:n pakotteiden kiertämiseen. 
Näiden tutkimusten kuluessa kerätyistä tiedoista on ollut suoraa hyötyä toisessa 
jäsenvaltiossa samanaikaisesti tehdyssä tutkimuksessa: 130 miljoonaa savuketta on 
takavarikoitu ja salakaupasta, jossa yli miljardin savukkeen määräpaikka on muutettu ja 
jossa on menetetty varoja noin sadan miljoonan ecun arvosta, vastuussa oleviin 
henkilöihin kohdistetaan oikeudellisia toimenpiteitä. 
Komissio koordinoi muita tutkimuksia varsinkin Ranskassa, Espanjassa, Irlannissa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa (takavarikoitu 100 miljoonaa savuketta, varoja menetetty 
noin 10 miljoonaa ecua). Espanjassa on myös paljastettu petos (450 miljoonaa savuketta, 
45 miljoonan ecun menetetyt tulot). 
124 Kaikki tätä tapausta koskevat määrät sisältävät myös arvion siihen liittyvistä kansallisista varoista. 
58 
Lisätutkimuksia tehdään myös Portugalissa, jossa 76 KIE-maihin lähtenyttä 
savukekuorma-autoa ei ole koskaan ilmoittautunut yhteisön Saksassa olevissa 
poistumistullitoimipaikoissa. Tullimenettely oli päätetty väärennettyjä Saksan tullin 
leimoja käyttämällä (tullien määrä on noin 76 miljoonaa ecua). Toisaalta seitsemän 
Sveitsiin matkalla ollutta kuorma-autoa ei ole myöskään koskaan tullut perille (kyseessä 
on 7 miljoonan ecun suuruinen summa). Lisäksi Portugalissa on takavarikoitu kahdeksan 
samalle järjestölle kuuluvaa konttia. 
Komissio näyttää, että johtamalla ja koordinoimalla tällaisia toimia erityisryhmän kautta 
voidaan saavuttaa pitkän aikavälin tuloksia, sillä eri tasoilla kerättyjä tietoja 
hyväksikäyttämällä voidaan määritellä rikollisjärjestöjen toimintatavat, mikä nopeuttaa 
tekijöiden tunnistamista sekä vaarattomiksi tekemistä. 
Samoin vakaa aikomus aloittaa hallinnolliset ja oikeudelliset toimet lujittaa merkittävästi 
yhteistyötä eräiden kolmansien maiden viranomaisten kanssa. Tämä on alkanut tuottaa 
tulosta. 
On selvästikin välttämätöntä, että jäsenvaltioiden ja komission välisellä yhteistyöllä 
on oikeudellinen perusta sekä käytännössä että kiistattomien lainsäädäntökeinojen 
kautta, jotka antavat komissiolle vallan osallistua sekä tutkintaan että syytteiden 
nostamiseen. On aika korvata erilaisissa olosuhteissa luodut oikeudellisen yhteistyön 
keinot, jotka ovat osoittautuneet vanhentuneiksi125. 
2. JAKSO: ALKUPERÄÄN JA SUOSITUIMMUUSSOPIMUKSIIN LIITTYVÄT 
PETOKSET126 
Kohdennettuun kauppapolitiikkaan liittyvät toimenpiteet ja etuoikeudet, joihin kohdistuu 
väärinkäytöksiä, koskevat pääasiassa suosituimmuussopimuksia, mutta myös 
polkumyyntitulleja ja tekstiilisopimuksia (määrälliset kiintiöt). 
Näillä eri aloilla tehdyt petokset ovat yhä monimutkaisempia, ja ne koskevat usein monia 
määräyksiä yhtä aikaa. Tässä jaksossa kuvattavissa tutkimuksissa käsitellään tyypillisiä 
petoksia. Ne ovat monimutkaisia rahoitukselliselta kannalta, ja niiden vaikutus yhteisön 
talousarvioon kierrettyinä tullimaksuina voi olla hyvin suuri. Toisaalta niillä on myös 
taloudellisia vaikutuksia, sillä petokset voivat vääristää yhteisön ja kolmansien maiden 
välisten kauppapolitiikkojen soveltamisedellytyksiä. 
2.1. Teollisuustuotteet 
2.1.1. Tietokonelevykkeet: Macao 
Toukokuussa 1995 järjestettiin yhteisön hallinnolliseen yhteistyöhön liittyvä 
tarkastusmatka Macaoon. Siihen osallistui komission ja kahden asianosaisen jäsenvaltion 
125 
126 Huom: katso 1. luvun 4. jakso sivulta 17 alkaen. 
Suosituimmuusmenettelyihin kuuluvat autonominen yleinen tullietuusjärjestelmä (GSP) sekä kaikki 
kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin liittyvät myönnytykset. 
59 
edustajia, ja tarkoituksena oli tarkistaa tästä maasta heinäkuun 1993 jälkeen tuotujen 
levykkeiden (yli 200 miljoonaa kappaletta) alkuperä. 
Paikan päällä tehdyissä tutkimuksissa havaittiin, että levykkeet oli viety Macaosta 
sellaisilla alkuperätodistuksilla, jotka eivät oikeuta tullietuuskohteluun127, vaikka niitä ei 
olisi voitu koota paikan päällä. Levykkeet oli voitu tuoda ainoastaan Kiinasta väärällä 
nimikkeellä, jonka jälkeen ne oli jälleenviety Macaosta. Tätä keinottelua jatkettiin 
tarkastusvaltuuskunnan saapumiseen asti, ja se koski yhteensä noin 126,6 miljoonaa 
levykettä. 
Paikan päällä tuotettiin myös muita levykkeitä yhteensä 73,9 miljoonaa kappaletta. Itse 
asiassa ne vain koottiin kiinalaisten tehtaiden (jotka olivat toimittaneet myös jälleenviedyt 
levykkeet) toimittamista puolivalmiista tuotteista käyttämällä japanilaisia, korealaisia ja 
amerikkalaisia komponentteja. 
Näin ollen kiinalaisiin levykkeisiin sovellettavia polkumyyntitulleja on perittävä kaikista 
näistä tuotteista, joiden alkuperämaaksi on harhauttavasti ilmoitettu Macao. Tapauksen 
yhteydessä kavallettujen omien varojen määrä on 18,7 miljoonaa ecua heinäkuun 1993 ja 
huhtikuun 1995 väliseltä ajalta. 
2.1.2. Tietokonelevykkeet: Thaimaa 
Maaliskuussa 1995 komission ja kahden jäsenvaltion, joita asia suoraan koskee, edustajista 
koostuva yhteisön valtuuskunta teki hallinnollisena yhteistyönä tarkastusmatkan 
selvittääkseen Thaimaasta elokuun 1993 jälkeen tuotujen tietokonelevykkeiden (yli 50 
miljoonaa kappaletta) alkuperän. 
Alustavissa tutkimuksissa todettiin, että yhteisöön oli tuotu noin 5,4 miljoonaa levykettä, 
jotka oli ilmoitettu thaimaalaista alkuperää oleviksi mutta jotka todellisuudessa tulivat 
Hongkongista, väärennetyillä thaimaalaisilla alkuperätodistuksilla, jotka eivät oikeuta 
tullietuuskohteluun. Myöhemmissä tutkimuksissa kerätyt todisteet osoittivat, että nämä 
tavarat, joita ei ollut lähetetty Thaimaasta, oli valmistettu Kiinassa ja ne oli jälleenviety 
Hongkongin kautta. Tästä tuonnista yhteisöön olisi siis pitänyt periä kiinalaisiin 
levykkeisiin sovellettava polkumyyntitulli. 
Paikan päällä tehdyissä tutkimuksissa paljastui lisäksi, että lähes 44,8 miljoonaa levykettä, 
jotka oli todella viety Thaimaasta toimivaltaisten viranomaisten antamilla 
tullietuuskohteluun oikeuttavilla alkuperätodistuksilla, eivät olleetkaan oikeutettuja 
tullietuuskohteluun, koska ne oli sitä ennen tuotu Thaimaahan (24,1 miljoonaa kappaletta) 
tai koska niiden kokoamiseen Thaimaassa käytettyjen tuotujen komponenttien arvo ei sitä 
edellyttänyt (20,7 miljoonaa kappaletta). 
127 Viejämaan viranomaiset myöntävät tullietuuskohteluun oikeuttavia alkuperätodistuksia, joilla 
tuotteet voidaan tuoda yhteisöön alennetuin tullein (tai tullitta). Nämä todistukset esitetään yhteisön 
tulliviranomaisille(tuontitullitoimipaikat),jottatullietuusjärjestelmästävoitaisiinhyötyä. Viejämaat 
antavat toisaalta myös alkuperätodistuksia, jotka eivät oikeuta tullietuuskohteluun ja joiden 
tarkoituksena on määritellä tuotteiden alkuperä kaikkia mahdollisia tarkoituksia varten. 
60 
Thaimaan kokoonpano-olosuhteiden ja maasta jälleenvietyjen tuotteiden kokoonpanossa 
käytettyjen komponenttien alkuperän vuoksi tulleja on sovellettava myös 
tullietuuskohteluun oikeuttavilla alkuperätodistuksilla yhteisöön tuotuihin levykkeisiin. 
44,8 miljoonan kappaleen tuonnissa on kierretty omiin varoihin liittyviä tulleja 617 000 
ecun arvosta, ja yhteensä 50,2 miljoonan kappaleen tuonnissa on kierretty 
polkumyyntitulleja 4 170 000 ecun arvosta. 
Joitakin kuukausia tarkastusmatkan jälkeen Thaimaan viranomaiset tunnustivat, että 
tullietuuskohteluun oikeuttavat alkuperätodistukset oli myönnetty väärin perustein. On toki 
mahdollista periä takaisin väärien tullietuuskohteluun oikeuttavien alkuperätodistusten 
perusteella kierretyt tullit, mutta polkumyyntitullien, joiden taloudellinen merkitys on 
myönnettyjen etuuksien väärinkäyttöä merkittävämpi, perimiseksi takaisin on tehtävä 
lisätutkimuksia, joiden tarkoituksena on määrittää tavaroiden todellinen alkuperä (joka ei 
oikeuta tullietuuskohteluun). 
2.1.3. Vietnamista tulevat polkupyörät 
Huhtikuussa 1995 komission ja jäsenvaltion, jota asia pääasiallisesti koskee, edustajista 
koostuva yhteisön valtuuskunta teki hallinnolliseen yhteistyöhön liittyvän tarkastusmatkan 
selvittääkseen Vietnamista huhtikuun 1992 jälkeen tullietuuskohteluun oikeuttavilla 
alkuperätodistuksilla vietyjen 523 241 polkupyörän alkuperän. 
Polkupyörät koottiin Vietnamissa komponenteista, jotka hongkongilainen yritys oli tuonut 
ja toimittanut. Sama yritys vei yhteisöön myös kiinalaisia polkupyöriä. 
Huolimatta siitä, että polkupyörät Vietnamiin tuonut yritys koetti estää pääsyn 
komponenttivarastoihin ja asiakirjoihin, voitiin osoittaa, että kaikki materiaali oli tuotu 
Kiinasta ja Hongkongista ja että vuodesta 1992 lähtien näille tuotteille myönnetyt 
tullietuuskohteluun oikeuttavat alkuperätodistukset olivat säännönvastaisia. 
Tullimaksuja on kierretty 6,85 miljoonan ecun arvosta. Lisäksi voitaisiin niiden 
olosuhteiden takia, joissa tuotteet on koottu, vaatia maksettavaksi polkumyyntitulleja 9,78 
miljoonan ecun arvosta. 
Tarkastusmatkan päätyttyä Vietnamin viranomaiset, jotka auttoivat yhteisön 
tarkastusvaltuuskuntaa tarvittavalla tavalla, tunnustivat, että tullietuuskohteluun oikeuttavat 
alkuperätodistukset oli myönnetty väärin perustein. Ne ovat nyt lopettaneet tämän 
käytännön. 
On selvitetty, että näitä tuotteita on viety Ranskaan (jäsenvaltio, jota asia pääasiassa 
koskee), Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Belgiaan, Saksaan ja Tanskaan. 
* 
* * 
Nämä seikat or voitu selvittää tutkimuksissa, joita komissio ja jäsenvaltiot ovat tehneet 
yhdessä kolmansissa maissa. Komissio on sitoutunut toteuttamaan tämäntyyppisiä 
tutkimuksia, sillä ilman paikan päällä tehtyjä todentamisia ei ole mahdollista saavuttaa 
minkäänlaisia konkreettisia tuloksia. Tässä yhteydessä on korostettava, että muita 
komission aloitteesta tai jäsenvaltioiden pyynnöstä vuodelle 1995 suunniteltuja 
61 
tarkastusmatkoja on täytynyt lykätä, koska asianomaiset kolmannet maat eivät ole 
halunneet tehdä yhteistyötä. Näin kävi esimerkiksi Indonesiassa ja Malesiassa 
tietokonelevykkeiden suhteen sekä Filippiineillä satelliittilähetysten vastaanotinten suhteen. 
Koska nämä viivästymiset voivat vaarantaa kyseessä olevien omien varojen määrän 
vahvistamisen, komissio on pyytänyt kaikkia asianomaisia jäsenvaltioita toteuttamaan 
turvatoimenpiteitä. 
Väärennettyjen alkuperätodistusten lisäksi on voitu todeta, että tietyt yhteistyössä toimivat 
ryhmittymät tai yritykset ovat kiertäneet polkumyyntitullien maksamista väärentämällä 
tavaran arvoa koskevia ilmoituksia tai käyttämällä väärennettyjä asiakirjoja tai 
veroparatiiseihin asettuneiden yritysten kirjoittamia laskuja. 
Komissio on toimittanut jäsenvaltioille neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1468/81 
mukaisesti (keskinäinen hallinnollinen avunanto) tietyt tiedot, joiden avulla vuonna 1995 
pystyttiin toteamaan tuotteiden (tariffi)luokitusta, alkuperää tai arvoa koskevilla väärillä 
ilmoituksilla kierretyt tullit ja polkumyyntitullit. 
Pelkästään näiden tietojen perusteella jäsenvaltiot ovat todenneet kierrettyjen maksujen 
yhteissummaksi noin 5,7 miljoonaa ecua, josta 3,85 ecua on peräisin väärennettyjen arvoa 
koskevien ilmoitusten avulla tuodun potaskan (kaliumhydroksidin) polkumyyntitulleista. 
On siis ensisijaisen tärkeää, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tiedon tutkittavissa 
tapauksissa kyseessä olevista summista, jotta tutkimusten tuloksia voidaan arvioida ja 
varmistaa omien varojen perinnän seuranta128. 
2.2. Tekstiilituotteet 
2.2.1. Honduras 
Hondurasilaista alkuperää oleviksi ilmoitettujen T-paitojen tuonnissa yhteisöön epäiltiin 
tuotteiden todellista alkuperää. Toukokuussa 1995 tehtiin Hondurasiin hallinnollisena 
yhteistyönä yhteisön tarkastusmatka, jonka tarkoituksena oli selvittää toimivaltaisten 
viranomaisten avulla, olivatko yli 1 200 tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperätodistusta, 
jotka ilmeisesti oli annettu tässä maassa ja jotka oli esitetty tuotaessa tuotteita yhteisöön 
(erityisesti Alankomaihin ja jossain määrin Saksaan ja Belgiaan) vuodesta 1991 lähtien, 
aitoja. 
Havaittiin, että 1 188 näistä todistuksista oli täysin väärennettyjä ja että näillä todistuksilla 
tuodut tuotteet eivät ole koskaan olleet Hondurasin alueella. Sen sijaan ne oli laivattu 
Aasian eri satamissa (varsinkin Kiinassa), joista ne oli viety suoraan yhteisöön. 
Hondurasin viranomaiset olivat todellisuudessa antaneet 52 todistusta, mutta tuotteille, 
joita ei ollut valmistettu tässä maassa GSP:n (yhteisen tullietuusjärjestelmän) 
alkuperäsääntöjen mukaisesti. 
128 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 1. luvun 1. jaksoja 6. luvun 3.1 
jakso. 
62 
Tämän vuoksi Hondurasin viranomaiset peruuttivat kaikki asiaan liittyvät todistukset. 
Kierrettyjen tullien määrä on yli 2 miljoonaa ecua, ja ne koskevat yli 12 miljoonaa 
vaatekappaletta. 
Kerättyjen tietojen perusteella jäsenvaltioilla on käytössään tarvittavat keinot kierrettyjen 
tullien perimiseksi takaisin. 
Tutkimuksia jatketaan sen selvittämiseksi, mikä on näiden muualla kuin Hondurasissa 
valmistettujen tuotteiden todellinen alkuperä. Tarkoituksena on sisällyttää asianomaiset 
määrät (yli 10 miljoonaa kappaletta, varsinkin T-paitoja) oikean alkuperämaan 
(todennäköisesti Kiina) kiintiöihin. 
2.2.2. Nepal 
Komissio järjesti heinäkuussa 1995 hallinnolliseen yhteistyöhön liittyvän tarkastusmatkan 
Nepaliin tarkistaakseen yhdessä vastuullisten nepalilaisten viranomaisten kanssa, olivatko 
yli 500 tullietuuskohteluun oikeuttavaa (GSP) alkuperätodistusta, jotka oli näennäisesti 
annettu tässä maassa ja jotka oli esitetty tuotaessa tekstiilituotteita yhteisöön, aitoja. 
Tutkimuksissa pystyttiin vahvistamaan, että 45 alkuperätodistusta, jotka koskivat yli 10 
miljoonaa kappaletta, oli väärennettyjä. Näissä todistuksissa tarkoitetut tuotteet eivät olleet 
koskaan olleet Nepalin alueella. Sen sijaan ne oli tuotu yhteisöön suoraan Kaukoidästä. 
Tutkimukset jatkuvat väärennettyihin todistuksiin merkittyjen tavaroiden todellisen 
alkuperän selvittämiseksi ja taloudellisen korvauksen saamiseksi asianomaisilta kolmansilta 
mailta (Kaukoidässä). 
Tutkimuksissa todettiin lisäksi, että 153 muuta alkuperätodistusta oli myönnetty Nepalissa 
valmistetuille tuotteille väärin perustein, sillä yhteisön GSP:n alkuperäsääntöjä oli rikottu. 
Vaikka valmistajat, jotka ovat myös tavaroiden viejiä, olivat tehneet asiasta kirjallisen 
ilmoituksen, Nepalin viranomaiset eivät olleet pitäneet tarpeellisena peruuttaa virheellisiä 
todistuksia. Sen vuoksi niitä pyydettiin kirjallisesti tarkastamaan uudestaan näiden 
todistusten pätevyys ja ilmoittamaan johtopäätöksensä komissiolle säädetyssä määräajassa. 
Komission mielestä ainoa mahdollinen tulos on näiden todistusten mitätöiminen. 
Lisäksi 285:ttä muuta alkuperätodistusta epäillään säännönvastaisiksi. Ne on toimitettu 
Nepalin viranomaisille, jotta niistä tehtäisiin jälkitarkastus. 
Väärennettyjen tai väärin perustein myönnettyjen todistusten avulla kierrettyjen omien 
varojen määrä on noin 2 miljoonaa ecua. 
2.2.3. Laos 
Yhteisön valtuuskunta teki marraskuussa 1995 tarkastusmatkan, johon osallistui komission 
ja viiden jäsenvaltion (Ranska, Saksa, Tanska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta) 
edustajia. Sillä saatiin todistettua, että 300 alkuperätodistusta, jotka oli esitetty tuotaessa 
yhteisöön noin 4 miljoonaa vaatekappaletta, oli väärennettyjä. Ne eivät olleet Laosin 
viranomaisten myöntämiä. Samanaikaisesti 2 700 muuta tullietuuskohteluun oikeuttavaa 
todistusta (jotka koskivat 22 miljoonaa kappaletta) oli myönnetty virheellisesti tuotteille, 
jotka eivät vastanneet GSP:ssä sovellettavia arviointiperusteita. 
63 
Laosin viranomaiset vahvistivat valtuuskunnan havainnot ja ilmoittivat kirjallisesti, että 
mikään tutkituista tuotteista ei ollut oikeutettu tullietuuskohteluun tuotaessa niitä 
yhteisöön. Alkuperätodistukset olivat joko vääriä tai väärin perustein myönnettyjä. 
Laosilla on kuitenkin vähiten kehittyneenä maana mahdollisuus anoa poikkeusta yhteisön 
GSP:n alkuperäsääntöihin. Viranomaiset ovat jättäneet tällaisen pyynnön, jotta ne voisivat 
käyttää valmistuksessa muista Aasian maista tuotuja kankaita. Jos yhteisön olisi 
hyväksyttävä tämä pyyntö, sillä ei tietenkään olisi vaikutusta GSP:n mukaisesti jo tuotujen 
tuotteiden säännönvastaisuuteen, koska tullietuuskohtelu myönnettiin (2 700:aan 
säännönvastaiseen todistukseen sisältyvien tuotteiden osalta) väärien ilmoitusten 
perusteella, joiden mukaan tuotteet olivat GSP:n sääntöjen mukaisia. 
Asianomaisilla jäsenvaltioilla on tarvittavat tiedot yhteisön tuojien tutkinnan jatkamiseksi 
ja tullien perimiseksi takaisin. 
Kyseessä oleva omien varojen määrä on lähes 7 miljoonaa ecua. 
Lisätutkimukset ovat kuitenkin tarpeen väärillä todistuksilla yhteisöön tuotujen tuotteiden 
(noin 4 miljoonaa kappaletta) todellisen alkuperän selvittämiseksi. Tarkoituksena on 
sisällyttää ne asianomaisen maan määrällisiin kiintiöihin. 
2.2.4. Kiinan tekstiilit129 
Kiinan kanssa käytiin vuonna 1995 neuvotteluja, joiden tavoitteena oli mahdollistaa se, 
että tietyt, vuosien 1990 - 1993 aikana sääntöjenvastaisesti tuodut määrät sisällytettäisiin 
Kiinan kanssa tehdyn tekstiilisopimuksen mukaisesti sovellettaviin määrällisiin kiintiöihin. 
Kyse on tekstiilituotteista, joita koskevista tutkimuksista saadut tulokset vahvistivat 
kiinalaisen alkuperän, mutta jotka tuotiin yhteisöön joko salakuljetustavarana 
(passitusmenettelyn kiertäminen) tai niiden ilmoitettiin olevan peräisin muualta. 
Kiina hyväksyi 13 778 000 tuotteen ottamisen mukaan määrällisiin kiintiöihinsä vuodelle 
1995. Tämä määrä on noin 20 prosenttia Kiinan kiintiöstä vuodelle 1995 luokassa 
"tekstiilit 4" (T-paidat jne.) 
2.2.5. Arabiemiirikuntien tekstiilit130 
Arabiemiirikunnista yhteisöön tuotuja tekstiilituotteita koskevat tutkimukset kohdistuvat 
useisiin tapauksiin ja kuljetusreitteihin. 
Tammikuussa 1995 komission edustajat matkustivat Arabiemiirikuntiin päättääkseen 
uusista yhteistyömuodoista, jotka mahdollistavat useiden tästä maasta yhteisöön 
suuntautuvien tekstiilituote-erien todellisen, ilmoitetusta poikkeavan alkuperän 
määrittämisen. 
Tämän jälkeen (heinäkuussa 1995) komissio toimitti sopimuksen mukaisesti 
Arabiemiirikuntien viranomaisille luettelon (jonka kyseessä olevat jäsenvaltiot olivat 
129 
130 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 3.2.1 jakso. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 3.2.1 jakso. 
64 
laatineet), jotta Arabiemiirikunnat voisivat aloittaa tarvittavat alustavat tutkimukset. 
Kyseisessä luettelossa eriteltiin yksityiskohtaisesti yli 1 300 tuote-erää, jotka koostuivat 
noin 80 miljoonasta tuotteesta ja joiden joukossa oli mm. T-paitoja. Tämä määrä vastaa 
lähes koko Kiinan kiintiötä vuodelle 1995 ja 150 prosenttia Intian kiintiöstä samalle 
vuodelle. Lokakuussa tutkimuksia oli kuitenkin aloitettu paikan päällä hyvin vähän, eikä 
niistä ollut saatavilla vielä mitään tuloksia. Komissio huomautti tämän vuoksi 
Arabiemiirikuntia sen asiaa koskevista velvoitteista. 
Neuvoston hyväksymien neuvotteluohjeiden mukaisesti komission edustajien ja 
Arabiemiirikuntien edustajien välillä käytiin lokakuussa 1995 Abu Dhabissa neuvotteluja 
tekstiilituotteiden kauppaa koskevan kahdenvälisen sopimuksen tekemisestä, mikä johtaisi 
tästä maasta vietävien tekstiilituotteiden valvontajärjestelmän käyttöönottoon (lisenssit...). 
Kyseinen sopimus parafoitiin 11 päivänä marraskuuta 1995. 
2.3. Kalastustuotteet 
2.3.1. Islannin turskat 
Yhteisön valtuuskunta, joka koostui komission ja asianomaisen jäsenvaltion edustajista, 
matkusti paikan päälle huhtikuussa 1995 tarkistaakseen hallinnollisena yhteistyönä 
turskalähetysten tullietuuskohteluun oikeuttavan alkuperän. 
Tutkimuksissa selvisi, että useat paikalliset yritykset olivat käyttäneet venäläistä alkuperää 
olevaa kalaa yhteisöön vietävien tuotteiden valmistamiseen, mikä on yhteisön ja tämän 
maan välillä tullietuuskohtelusta tehdyn sopimuksen määräysten vastaista. 
Omia varoja on kierretty miljoona ecua. 
Muut yritykset, jotka myös toivat turskaa Venäjältä, olivat selvästikin ottaneet opikseen 
katkarapuja koskevasta tapauksesta131, sillä ne olivat jälleenvieneet muuta kuin kotimaista 
alkuperää olevista aineksista valmistettuja lopullisia tuotteita pelkästään kolmansiin 
maihin, jolloin yhteisöön vietäville tuotteille annetut todistukset olivat oikeita. 
Islannin viranomaiset ovat mitätöineet väärät etuuskohteluun oikeuttavat 
alkuperätodistukset. Takaisinperintä asianomaisilta tuojilta on meneillään. 
2.3.2. Tonnikalasäilykkeet: Ecuador 
Paikan päällä maalis- ja lokakuussa 1994 tehtyjen yhteisön tarkastusten perusteella viisi 
asianomaista jäsenvaltiota aloittivat kierrettyjen tullien perintämenettelyt, jotka koskivat 
yhteensä 11 :tä miljoonaa ecua. 
Ecuadorissa tehtyjen tutkimusten jälkeen Yhdysvaltoihin tehdyn yhteisön tarkastusmatkan 
avulla voitiin kerätä todisteet, joiden mukaan kolmen jäsenvaltion tuojat järjestivät 
säännönvastaiscn tuontinsa täysin tietoisina asiasta. 
131 Katso edellä mainittu petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1992. 
65 
Kolmansiin maihin tehtävät tarkastusmatkat järjestetään joko yhden tai useamman 
jäsenvaltion pyynnöstä tai komission aloitteesta (joka vastaa alustavista 
yhteydenotoista kolmansien maiden viranomaisiin). Niiden tarkoituksena on hankkia 
kaikki luotettava aineisto, jonka avulla voidaan selvittää viedyn tavaran 
säännönmukainen tai -vastainen alkuperä. Sen jälkeen voidaan kerätä todisteet 
petoksen laajuudesta ja sen aiheuttamista vahingoista. 
On selvää, että kyse on ensimmäisestä vaiheesta, jota seuraa laaja tutkintatyö. Sen 
tarkoituksena on tutkia, sovelletaanko alkuperäsääntöjä ja eri tullietuusmenettelyjä 
moitteettomasti, sekä todistaa näillä aloilla tehdyt mahdolliset väärinkäytökset. 
Joka tapauksessa on selvää, että jäsenvaltion on perittävä yhteisön tuloihin 
laskettavat summat silloin, kun sopimuksiin tai autonomisiin menettelyihin 
perustuvien suosituimmuusjärjestelyjen ehtoja ei ole noudatettu. 
Toisaalta kansallisten viranomaisten on jatkettava tutkimuksia yhteisön 
tarkastusmatkojen yhteydessä tehtyjen toteamusten ja raporttien perusteella, jotta ne 
voisivat selvittää petoksen tarkoituksellisuuden ja toteuttaa aiheellisia seuraamuksia. 
Tämä on tärkeää erityisesti silloin, kun on kyse vilpillisestä menettelystä, joka on 
yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevassa yleissopimuksessa olevan 
määritelmän mukainen ja joka on sen vuoksi käsiteltävä rikosoikeudellisessa 
menettelyssä. 
Komissio aloittaa vuonna 1996 toimet tehdäkseen päätelmät nykytilanteesta ja 
ehdottaa poliittista aloitetta, joka koostuu passitusmenettelyjen tavoin tiedonannon 
laatimisesta tullietuusmenettelyjen yhteydessä. 
3. JAKSO: MUUT MAATALOUSALAN PETOKSET 
Tässä jaksossa kuvataan tutkimuksia, jotka vaikuttavat monenlaisiin toimenpiteisiin 
(vientituet, eri tuotantotuet), mikä osoittaa, että tutkimuksia on tehty yhä useammalla 
alalla. Tietyt tapaukset johtuvat yhteisön lainsäädännön tulkintavirheistä, kun taas toisissa 
tapauksissa tekijöiden aikomus on tarkoituksellisen vilpillinen. Jälkimmäisissä tapauksissa 
on käytetty hyvin monimutkaisia petosmenetelmiä. 
3.1. Sokerin vienti Ruotsiin 
Ruotsin viranomaiset ilmoittivat elokuussa 1995 mahdollisesta sokeria koskevasta 
kaupallisesta keinottelusta juuri ennen maan liittymistä Euroopan unioniin132. 
Ruotsalainen yritys, jonka pääasiallinen toimiala ei ole sokerin kauppa, varastoi noin 
25 000 tonnia tätä tuotetta kahteen varastoon. 
132 Komission asetus (ETY) N:o 3108/94 Itävallan, Suomen ja Ruotsin Euroopan unioniin liittymisen 
vuoksi maataloustuotteiden kaupan osalta toteutettavista siirtymätoimenpiteistä EYVL N:o L 328, 
20.12.1994. 
66 
Ruotsissa itse paikan päällä tehdyissä tutkimuksissa havaittiin, että 22 000 tonnia sokeria, 
joka oli viety Saksasta ja Ranskasta Ruotsiin vuoden 1994 kahden viimeisen kuukauden 
aikana, oli jälleenviety Saksaan ja Kreikkaan vuonna 1995. 
Vientitukea oli maksettu noin 6,5 miljoonaa ecua Saksassa, Belgiassa ja Ranskassa. 
Lisätutkimukset ovat kesken useissa jäsenvaltioissa sen selvittämiseksi, onko maksettuja 
vientitukia vaadittu toisen kerran sen jälkeen, kun tavara oli tuotu yhteisöön. 
3.2. Riisin tuonti Ruotsiin (varastoyliiäämien verotus) 
Ruotsissa on tehty tutkimus riisin varastoylijäämien verotuksesta maan liittyessä Euroopan 
unioniin. 
Ruotsin viranomaisten toimittamien kauppatilastojen mukaan riisintuonti kasvoi noin 73 
000 tonnilla vuonna 1994 suhteessa keskimääräiseen vuosituontiin ajanjaksolla 1991-1993. 
Viidessä yrityksessä suoritettiin tarkastus ja tällöin löydettiin huomattavia riisi varastoja. 
Kaikki yritykset selittivät, että riisikilon hinta kaksinkertaistuisi Ruotsin liityttyä Euroopan 
unioniin ja että se selitti niiden tuonnin kasvun (lokakuun ja joulukuun 1994 välillä). 
Tarkoituksena oli ennen kaikkea tyydyttää kotimarkkinoiden tarpeet ennen riisin 
hinnannousua. 
Komission yksiköt vaativat Ruotsin viranomaisia tutkimaan tapauksittain varastoylijäämät 
kolmelta edeltävältä vuodelta sekä kaikki käytettävissä olevat kirjanpito- ja kauppa-
asiakirjat, erityisesti varastojen pitoon ja laskutukseen (osto ja myynti) liittyvät asiakirjat. 
3.3. Oliiviöljyn tuonti ia jälleenvienti (Italia ia Itävalta) 
Komissio sai tietoja siitä, että Italiaan oli tuotu 1 091 tonnia tunisialaista alkuperää olevaa 
oliiviöljyä, joka vietiin välittömästi Itävaltaan 29. joulukuuta 1994. 
Tämä määrä tuotiin Itävaltaan ennen maan liittymistä Euroopan unioniin, ja sen vuoksi 
se oli varastoylijäämäverotuksen alainen. 
Komission tekemässä tutkimuksessa paljastui, että 802 440 kg oliiviöljyä oli jälleenviety 
Itävallasta Italiaan. 
Komission pyynnöstä itävaltalaiset viranomaiset olivat verottaneet kyseisestä 
varastoylijäämästä 846 537 ecua. Koska itävaltalainen vientiyritys on konkurssissa, ei ole 
varmaa, saadaanko vero perittyä. 
Mitä tulee 802 440 kg:aan oliiviöljyä, joka tuotiin uudelleen Italiaan, komissio pyysi 
italialaisia viranomaisia varmistamaan voimassaolevan lainsäädännön mukaisesti, että 
tuotteesta ei tehtäisi kulutustukihakemusta. 
Italiassa tehdyssä tutkimuksessa kuitenkin selvisi, että tällainen tuki oli myönnetty. Italian 
viranomaiset ovat aloittaneet kaikki asianmukaiset toimenpiteet periäkseen tuen takaisin. 
67 
Näiden kolmen Ruotsia ja Itävaltaa koskevan tapauksen opetus on, että ainoastaan 
paikallisten viranomaisten olemassa olevan lainsäädännön mukaisesti tekemillä 
järjestelmällisillä fyysisillä tarkastuksilla voidaan jäljittää mahdolliset 
säännönvastaisuudet tämänkaltaisissa liiketoimissa ("väliaikaisesti arkojen" 
tuotteiden tuonti/vienti). 
3.4. Argentiinasta peräisin olevien jäädytettyjen naudankielten tuonti 
Ranskassa, Italiassa ja Portugalissa tehdyissä tutkimuksissa paljastui, että vähintään 450 
tonnia Argentiinasta peräisin olevia jäädytettyjä naudankieliä oli tuotu yhteisöön syyskuun 
1993 ja joulukuun 1994 välisenä aikana. Näiden lihojen mukana oli väärennetyt 
terveystodistukset. Kun tutkittiin Argentiinan toimivaltaisten yksiköiden säilyttämiä 
jäljennöksiä alkuperäisistä todistuksista, havaittiin, että tavaroiden, jotka olivat yhteisöön 
kelpaamattomia, määräpaikka oli Angola Lissabonin kautta (17 konttia). 
Etelä-Amerikan eri maista peräisin olevien sivutuotteiden tuontia koskevien 
terveysrajoitusten vuoksi tällainen petos on todellinen vaara eläinten terveydelle (suu- ja 
sorkkataudin leviämisvaara). Se aiheuttaa myös huomattavan taloudellisen vaaran, sillä 
tartuntatapauksessa jäsenvaltioiden ja yhteisön täytyy vastata taudin 
hävittämiskustannuksista. 
Asia on jätetty Portugalin tuomioistuinlaitoksen käsiteltäväksi. 
3.5. Sveitsiläisen emmentalin vienti 
Emmental, gruyère ja Sbrinzin juusto ovat oikeutettuja yhteisön alennettuun tuontitulliin, 
jos vähimmäishintaa noudatetaan. 
Näiden sveitsiläisten juustojen tuottajien on ehdottomasti hoidettava asia USF:n kautta 
(Union suisse du commerce de fromage) saadakseen (Sveitsin markkinoiden) takuuhinnan 
ja todistuksen vähimmäishinnan noudattamisesta (IMA.l) yhteisöön vientiä varten. 
Kuitenkin suuria määriä sulatettavaksi tarkoitettua emmentaljuustoa on myyty jo vuosia 
Ranskan, Saksan ja Italian yrityksille. USF on todistanut näiden määrien osalta, että 
viejien käyttämä hinta on vähimmäishintaa pienempi. USF on palauttanut jälkeenpäin 
suoraan yhteisön tuojille yhteisön markkinahinnan ja viejien käyttämän hinnan välistä eroa 
vastaavan osan myyntihinnasta. Tämän vuoksi vähimmäistuontihintaa ei enää sovellettu. 
Komissio teki Sveitsin liittovaltion viranomaisten suostumuksella tarkastusmatkan Berniin 
toukokuussa 1995. 
Tämän tutkimuksen alustavien tulosten perusteella Italian viranomaiset ovat alkaneet tutkia 
Italian tärkeimpiä tuojia. Tämänhetkisten tietojen mukaan tulleja on kierretty vähintään 
13 miljoonaa ecua. 
Samanlaiset tutkimukset ollaan saamassa päätökseen Saksassa ja Ranskassa. Saksan 
tulliviranomaiset ovat toimittaneet oikeuteen asiakirjat, jotka koskevat Konstanzin 
kaupungissa toimivaa neljää tuojaa. Tässä erityistapauksessa kierrettyjen tullien määräksi 
arvioidaan 1,2 miljoonaa ecua. Ranskan tulliviranomaiset ovat puolestaan ilmoittaneet 
neljälle muulle tuojayritykselle noin 3,9 miljoonan ecun suuruisen summan perinnän 
aloittamisesta. 
68 
3.6. Karkean jauhon vientiin tarkoitetun tuen ennakkorahoitus 
Tällaista ennakkorahoitusta saaneisiin espanjalaisiin yrityksiin tehtiin tarkastuksia vuonna 
1995. Niissä tarkistettiin, olivatko durumvehnän ja karkean jauhon varastot yhdenmukaiset 
toimijoiden ennakkorahoituksessa ilmoittamien määrien kanssa, ottaen huomioon jo 
toteutetut viennit. 
Kahdessa tarkastetuista kolmesta yrityksestä todettiin petoksia. Ensimmäisessä yrityksessä 
"puuttuva" määrä oli 17 719 tonnia durumvehnää, ja toisessa puuttui 28 998 tonnia 
durumvehnää ja 616 tonnia karkeaa jauhoa. 
Todetut määrät eivät olleet missään suhteessa ennakkorahoitusta varten ilmoitettuihin 
määriin eivätkä myöskään paikkojen varastointimahdollisuuksiin. 
Koska kansallisten viranomaisten tekemät fyysiset tarkastukset olivat riittämättömiä, tietyt 
epärehelliset toimijat pystyivät tekemään vääriä ilmoituksia ja saamaan siten heille 
kuulumattomia ennakkorahoitussummia (noin 1,49 miljoonaa ecua) sekä vääristämään 
kilpailusääntöjä omaksi edukseen. 
Tosiseikat vahvistavat komission kantaa, jonka mukaan tämäntyyppisissä 
tapauksissa, joissa tukien suuruus on suoraan verrannollinen kyseisen tuotteen 
määrään, fyysiset tarkastukset ovat välttämättömiä petosyritysten ehkäisemiseksi. 
3.7. Riisin vienti Yhdistyneestä kuningaskunnasta Ruotsiin 
Ison-Britannian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle petostapauksesta, jossa riisiä 
vietiin Ruotsiin sisäisessä jalostusmenettelyssä. 
Tavara ilmoitettiin tulliselvityksessä "jauhamattomaksi riisiksi", vaikka todellisuudessa 
näytteenoton ja analyysin jälkeen todettiin, että kyse on rikkoutuneista riisinjyvistä 
(ilmoitettua tuotetta alempaa laatua oleva tuote). 
Tästä viennistä133 vastaa hollantilaisen yhtiön brittiläinen tytäryhtiö. Viennissä on tehty 
virheellisiä ilmoituksia, joiden avulla on ollut mahdollista tuoda kolmansista maista 
vastaava määrä riisiä (samoin tulliviittauksin) tullivapaasti. 
Komissio järjesti ad hoe -kokouksen Ison-Britannian, Alankomaiden ja Ruotsin 
tulliyksiköiden jäsenten kesken. Tässä kokouksessa kansalliset yksiköt pystyivät kertomaan 
yksityiskohtaisesti tehdyistä tutkimuksista, jotka koskivat tätä vilpillistä riisin vientiä 
Yhdistyneestä kuningaskunnasta. 
Yhteisöä koskevat taloudelliset vaikutukset ovat noin 5 miljoonaa ecua (perinteiset omat 
varat). 
Komissio koordinoi kierrettyjen tulojen takaisinperintää (Alankomaat ja Yhdistynyt 
kuningaskunta). 
133 Sisäistä jalostusmenettelyä ennakoiva vientijärjestelmä. 
69 
3.8. Oliiviöljy 
Komissio toimi yhteistyössä Vaston (Italia) tuomioistuimen virallisen syyttäjän sijaisen 
kanssa tapauksessa, jossa oliiviöljyn makeuttamisella oli vaikutusta yhteisön talousarvioon. 
Petos alkoi vuonna 1990 sen jälkeen kun roomalainen kauppa-ja vientiyritys oli ottanut 
haltuunsa oliiviöljyä tuottavan yrityksen. 
Laiton menettely on seuraavanlainen: tuottajayrityksellä on oliiviöljyn, uutetun oliiviöljyn 
ja siemenöljyn varastoja134. Se myy siemenöljyä muille yrityksille korvaukseksi oliiviöljyn 
ostoista. Todellisuudessa tuotteilla ei käydä kauppaa, vaan lähetetään ainoastaan tekaistuja 
osto- ja myyntilaskuja (laaditaan myös vääriä kuljetusasiakirj oja ja petoksessa mukana 
olevat kuljettajat kirjoittavat vääriä laskuja). 
Tapauksen päätekijät ovat tunnustaneet, että kaupan pidetyt öljyt olivat kaikki 
väärennettyjä (oliiviöljyn, uutetun oliiviöljyn, siemenöljyn ja palmuöljyn seoksia), minkä 
vuoksi ne eivät olleet oikeutettuja niihin tukiin, joita ne saivat emoyhtiön toteuttaman 
viennin yhteydessä. 
Yhteisön kärsimä taloudellinen vahinko on yhteensä 2 miljoonaa ecua, josta 1,3 miljoonaa 
ecua muodostuu kulutustuista ja 0,7 miljoonaa ecua väärin perustein maksetuista 
vientituista. 
Summia peritään takaisin parhaillaan. 
Neljään henkilöön on kohdistettu rikosoikeudellisia toimenpiteitä. 
3.9. Voin ia maitojauheen määräpaikan muuttaminen 
Tässä tapauksessa voita ja maitojauhetta vietiin vientitukien avulla Yhdistyneestä 
kuningaskunnasta ilmoituksen mukaan Puolaan, mutta todellisuudessa Espanjaan. 
Epäillyt rikolliset takasivat tavarat viejälle kolmansissa maissa käytettyyn hintaan. Viejälle 
annettiin väärennettyjä puolalaisia tuontitodistuksia käytettäviksi vientitukihakemuksissa. 
Arvioidaan, että noin 150 tavararekan määräpaikka on muutettu lokakuun 1993 ja 
toukokuun 1994 välillä, mikä vastaa väärin perustein maksettuja tukia yhteensä noin 3,3 
miljoonan ecun arvosta. Tavarat on todennäköisesti myyty Espanjassa markkinahintaa 
alemmalla hinnalla, ja siitä on saatu huomattavaa voittoa. 
Kesäkuussa 1994 pidätettiin seitsemän henkilöä. Kuuteen heistä kohdistetaan oikeudellisia 
toimenpiteitä; oikeudenkäynti alkaa vuoden 1996 loppupuolella. Komission koordinoimia 
tutkimuksia on tehty Espanjassa, Puolassa ja Saksassa, ja todisteet on kerätty virka-apuna. 
Väärin perustein maksetut tuet on peritty takaisin. 
134 Uutettu oliiviöljy saadaan kemiallisesti orgaanisista aineksista (tai jätteistä), jotka jäävät jäljelle 
oliivin (hedelmän) puristamisesta. Siemenöljy on yleisnimike (soija-, auringonkukkaöljy jne.). 
Suurin tuki maksetaan oliiviöljyn vientiä varten (tuki on hyvin alhainen uutetulle oliiviöljylle). 
70 
3.10. Naudanlihan tuonti alennetuin tullein 
GATTin135 puitteissa unioni vahvistaa joka vuosi yhteisön tariffikiintiön, johon sovelletaan 
alennettua tullia. Tästä hyötyäkseen toimijoiden on esitettävä yhteisön 
tuontitullitoimipaikassa GATTin tuontilisenssi. Näitä lisenssejä voidaan luovuttaa 
hyväksyttyjen kokonaismäärien rajoissa. 
Eri jäsenvaltioissa on tutkittu yhteisön ulkopuolista alkuperää olevan jäädytetyn 
naudanlihan vilpillistä tuontia, jossa on käytetty vääriä GATT-todistuksia (niiden mukaan 
Espanjan ulkoasiainministeriö on antanut todistukset). 
Italiassa aloitetussa väärennöksiä, rikollisten salaliittoa, salakuljetusta ja vakavaa huijausta 
koskevassa oikeudellisessa tutkinnassa on voitu todeta, että rikollisjärjestö oli myynyt 46 
väärää GATT-todistusta tavaroista, joiden määrä oli yli 55 prosenttia Espanjalle (maa, 
johon tavarat tuotiin) myönnetystä kiintiöstä. 
Yhteisön omiin varoihin kohdistuvan taloudellisen vahingon määrä on noin 5,4 miljoonaa 
ecua. Kolme henkilöä on pidätetty väliaikaisesti Italiassa ja kansainvälinen pidätysmääräys 
on annettu Espanjassa argentiinalaiselle henkilölle, jota epäillään väärennettyjen 
todistusten myymisestä. 
3.11. Tupakkavarastot Italiassa ia Kreikassa 
Komission saamien tietojen perusteella tutkittiin vuoden 1995 lopulla tupakan 
interventiovarastoja Italiassa ja Kreikassa. 
Kreikassa olevien varastojen tiettyjen erien kelpoisuuteen ja luokitukseen kohdistui 
epäilyjä. Epäily koski noin liitä prosenttia koko varastosta, ja sen määräksi arvioidaan 
tällä hetkellä noin 9 miljoonaa ecua. 
Komissio päätti lopulta vetää tämän määrän pois myynnistä. 
3.12. Sokerikiintiöt Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
Ison-Britannian viranomaisilta saatujen tietojen perusteella Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa tutkittiin liiketoimia, jotka liittyivät sokerikiintiöjärjestelmään 
markkinointivuonna 1992-1993. Tarkastuksissa paljastui säännönvastaisuuksia sokerialan 
yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen136 soveltamisessa, millä oli huomattava 
taloudellinen vaikutus yhteisön talousarvioon. 
Alustavien tutkimusten mukaan noin 16 500 sokeritonnista on tehty vienti-ilmoitus väärien 
lisenssien137 perusteella. Asiaan liittyviä valuutan tasausmaksuja on jo vaadittu, ja ne on 
saatu (500 000 ecua). Rahoituksellisia seuraamuksia C-sokeria koskevan lainsäädännön 
rikkomisesta ollaan määräämässä. 
135 
136 
137 Tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus, jota seurasi vuonna 1995 WTO (Maailman 
kauppajärjestö). 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 1785/81, EYVL N:o L 177, 1.7.1981. 
Lisenssit koskevat "C sokeria", joka on tarkoitettu vientiin maailmanmarkkinoille ilman tukia. 
71 
Tutkimuksia jatketaan, ja ne kohdistuvat muun muassa markkinointivuoden 1992-1993 
varastointikustannuksiin. Viimeisimpien tietojen mukaan toimijalle on maksettu tukea 
väärin perustein kyseisen markkinointivuoden sokerivarastoja koskevan väärän ilmoituksen 
takia noin 2 miljoonaa ecua. 
3.13. Tuki kaseiinin tuotantoon Alankomaissa 
Komission saamien tietojen perusteella ryhdyttiin tutkimaan kaseiinin tuotantotukea 
Alankomaissa. Alustavien tutkimusten perusteella on havaittu noin 3 miljoonan ecun 
suuruinen säännönvastaisuus, jossa ei ollut noudatettu tämäntyyppisten kaseinaattien 
käsittelyyn liittyviä erityistoimia, joista säädetään yhteisön asetuksessa138. 
Tutkimuksissa paljastuu todennäköisesti muutakin esimerkiksi eräiden kemiallisten 
aineiden käytöstä kaseinaattien valmistuksessa ja asiaa koskevan sääntelyn139 
soveltamisesta. 
3.14. Maidon myynti kiintiöiden ulkopuolella Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
Tätä tapausta, josta kirjoitettiin paljon Ison-Britannian lehdistössä, tutkivat yhdessä 
komission ja Ison-Britannian viranomaiset. Alustavissa tutkimuksissa selvisi, että 
Yhdistyneen kuningaskunnan luoteisosassa oli myyty maitoa kiintiöiden ulkopuolella ja 
siten vältetty lisämaksu140. 
Useisiin henkilöihin on kohdistettu oikeudellisia toimenpiteitä, ja sen jälkeen heidät on 
tuomittu maksamaan sakkoja. 
Tämänhetkisessä tutkintavaiheessa Ison-Britannian viranomaiset arvioivat, että 
taloudellinen vaikutus on noin 1,5 miljoonaa ecua, jonka perintä tullaan aloittamaan. 
Tutkimuksia jatketaan erityisesti Pohjois-Irlannissa, jossa on manipuloitu maitolähetysten 
rasvapitoisuutta (markkinointivuosi 1994-1995), minkä seurauksena on saatu aiheettomasti 
alennus lisämaksusta. Tutkimuksissa on selvitettävä, onko kiintiöjärjestelyyn liittyviä 
maitoeriä jätetty ilmoittamatta. 
Kansalliset viranomaiset ovat aloittaneet erityismenettelyt tuotteiden rasvapitoisuuden 
noudattamatta jättämisen vuoksi. Komissio odottaa, että tutkinta saadaan päätökseen 
vuonna 1996. 
3.15. Rasvaton maitojauhe Italiassa ia Alankomaissa 
Alankomaiden viranomaisten tekemän kertomuksen johdosta komissio alkoi tutkia 
maitojauhetta sisältäviin (eläinten) rehuseoksiin liittyvää tapausta. Tämä Italiassa 
valmistettu tuote tuhottiin Alankomaissa. Noin 1 200 tonnia tätä tuotetta, joka ilmeisesti 
oli saanut yhteisön tukea, tuhottiin yhteisöltä palkkiota saaneen italialaisen yhtiön 
hollantilaisen tytäryhtiön määräyksestä. 
138 
139 
140 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2921/90, EYVL N:o L 279, 11.10.1990. 
Edellä mainittu neuvoston asetus (ETY) N:o 2921/90 sekä neuvoston direktiivi N:o 83/417/ETY, 
EYVL N:o L 237, 26.8.1983. 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3950/92, EYVL N:o L 405, 31.12.1992. 
72 
Yhteisön lainsäädännön141 mukaan tuen maksamisen edellytyksenä on, että maitojauhetta 
todella lisätään valmisteeseen ja että kyseisten eläinten on syötävä nämä tuotteet. Kyse on 
siis "kulutuspakosta". Näin ei kuitenkaan tehty tässä tapauksessa, sillä tuotteet ilmoitettiin 
"eläinten ravinnoksi kelpaamattomiksi" Alankomaissa. Väärin perustein maksettu tuki on 
siis perittävä takaisin asianomaiselta valmistajalta. 
Heti tutkimuksen alkuvaiheessa huomattiin, että jäsenvaltioissa tehtävissä tarkastuksissa 
on vakavia ongelmia. 
Komissio arvioi, että tämä tapaus saadaan päätökseen vuoden 1996 puoliväliin mennessä. 
4. JAKSO: MUUT RAKENNEPOLITIIKKAAN LIITTYVÄT PETOKSET 
4.1. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) 
Useimmat rakennepolitiikkaan liittyvät tapaukset, jotka ovat komission yksiköiden 
tutkittavina, koskevat ESR:ää. 
4.1.1. Maaliskuussa 1995 komissio tutki ESR:n aiempien tutkimusten päättämisen 
yhteydessä Portugalissa ammatillisia koulutustoimia, joilla oli huomattavaa 
taloudellista vaikutusta. 
Tutkimukset paljastivat, että alihankkijayritysten palveluista oli tehty 
säännönvastaisia ylilaskutuksia (puuttuvia kirjanpitotositteita jne.), jotka ovat 
Portugalin rikosoikeuden mukaan rangaistavia. Syyttäjäviranomainen (Circulo 
Judicial de Anadia) on määrännyt oikeudellisen tutkinnan. 
4.1.2. Toinen merkittävä oikeudellinen tutkinta, joka on parhaillaan meneillään 
Lissabonin tuomioistuimessa, johti rikoksen alkuunpanijan, eräiden johtajien ja 
alihankkijoiden syyttämiseen 1,5 miljoonan ecun suuruisen yhteisön ja kansallisen 
avun kavaltamisesta (tapaukset vuosilta 1988 ja 1989). 
Petoksissa esitettiin suurenneltuja menoja ja jätettiin kursseja pitämättä. 
Komissio päätti aloittaa siviilioikeudenkäynnin. 
Koska tämä rikoksen alkuunpanija mainittiin ensimmäisessä ja toisessa yhteisön 
tukikehyksessä142, komissio teki tarkastuksia paikan päällä varmistaakseen, että 
kyseisen järjestön toimet on pantu täytäntöön moitteettomasti ja sovellettavien 
sääntöjen mukaisesti. 
4.1.3. Brittiläisen yrityksen toimia sosiaalialan teknisen avun yhteydessä alettiin tutkia, 
koska komissio epäili, että sopimusta olisi sovellettu väärin. Tarkastuksessa 
141 
142 Komission asetus (ETY) N:o 1725/79, EYVL N:o L 199, 26.7.1979. 
Yhteisön tukijärjestelmän on perustanut komissio yhteistoiminnassa asianomaisen jäsenvaltion ja 
alueiden kanssa. Siinä määritellään keskeiset toimintalinjat, tarvittavat taloudelliset keinot ja eri 
toimintamuodot. 
73 . 
todettiin, että kustannuksia koskevat tositteet puuttuivat ja että samoista toimista 
oli maksettu kaksi kertaa. Sopimuksen arvo on 1,73 miljoonaa ecua. 
4.2. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) 
4.2.1. Vuosina 1994-1995 Provence-Alpes-Côte d'Azurin alueellinen 
tilintarkastuslautakunta tutki Ranskan Värin departementin hallintoa. 
Tutkimuksissa havaittiin, että teknisten innovaatioiden edistämiseen tarkoitettuja 
laitteita toimitettaessa oli laskutettu liikaa yli 5 miljoonaa ecua (Euroopan 
aluekehitysrahaston yhteisrahoitus RENAVAL-ohjelmassa laivatelakka-alueiden 
uudistamiseksi ajalla 1990-1993; 27,4 miljoonaa ecua). 
Meneillään olevan tutkinnan mukaan paikalliset edustajat ovat saaneet salaisia 
maksuja 0,5-1 miljoonaa ecua vastineeksi julkisten hankintasopimusten 
väärentämisestä. 
Tutkintayksikköjen olisi selvitettävä meneillään olevissa tutkimuksissa, ovatko 
nämä toimet tässä departementissa erillisiä vai yleisesti levinneitä. 
4.2.2. Tavoitteeseen 2 kuuluvia (1992-1993), Resider-ohjelmaa143 (1990-1992) ja 
Konver-ohjelmaa144 (1993) koskevissa tarkastuksissa, joita komissio teki huhti-ja 
elokuussa 1994 ja tilintarkastustuomioistuin marraskuussa 1994 Liègen 
arrondissementissa, havaittiin säännönvastaisuuksia vuonna 1995. 
Tarkastusten perusteella komissio lakkautti neuvoston asetuksen (ETY) N:o 
4253/88145 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti näiden ohjelmien rahoituksen siihen 
asti, kunnes lopulliset päätökset tehdään. Komissio ehdotti huomattavan summan 
takaisinperintää ja useiden miljoonien ecujen suuruisen summan vapauttamista 
sekä kehotti jäsenvaltiota tekemään huomautuksensa. 
Menettely on vielä kesken. 
5. JAKSO: MUUT VÄLITTÖMIÄ MENOJA KOSKEVAT PETOKSET 
Operationaalisia toimia tällä alalla, johon sisältyy komission suoraan hallinnoimat ja 
valvomat kulut, tehostettiin vuonna 1995. 
Tehdyt tutkimukset koskevat suurta määrää tapauksia näillä toiminta-aloilla. 
5.1. Tutkimusala 
5.1.1. Niiden havaintojen perusteella, joista tilintarkastustuomioistuin kertoi 
tietojenkäsittely- ja televiestintäteknologiasta vastaavalle komission jäsenelle 
145 143 Terästeollisuusalueiden uudistaminen. 
144 Sotilasalasta riippuvaisten alueiden monipuolistaminen. 
Asetus julkaistu EYVLrssä N:o L 374, 13.12.1988, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston 
asetuksella (ETY) N:o 2082/93 (EYVL N:o L 193, 13.7.1993). 
74 
osoitetussa kirjeessä, komissio tutki Belgiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
yritysryhmää, joka on saanut rahoitusta RACE-ohjelman146 perusteella. 
Todettiin, että pääedunsaaja oli järjestelmällisesti ja osittain katteettomien laskujen 
avulla tehnyt vääriä kuluilmoituksia ja siten laskuttanut liikaa arviolta 500 000 
ecua. Yritysten johtajat olivat tarkoituksellisesti toteuttaneet oikeudellisia, 
kirjanpidollisia ja rahoituksellisia toimenpiteitä, jotta saataisiin todellisuudessa 
olematon yhteisrahoitus näyttämään todelta. 
Komissio purki voimassa olevat sopimukset mahdollisimman nopeasti, laati 
takai sinperintämääräykset ja otti yhteyttä Belgian toimivaltaisiin 
oikeusviranomaisiin, jotta petoksen tekijöihin voitaisiin kohdistaa 
rikosoikeudellisia toimenpiteitä. 
5.1.2. Sen jälkeen, kun tulot ja menot hyväksyvät yksiköt olivat tutkineet JOULE I ja 
II,47/APAS-RENA -ohjelmia ja tarkastelleet kriittisesti niiden hallintoa, ryhdyttiin 
järjestelmällisiin petostentorjuntatutkimuksiin tällä alalla. Saksassa tehtyjen 
tutkimusten alustavat tulokset vahvistavat sellaisten säännönvastaisuuksien 
esiintymisen, joiden perusteella voidaan olettaa, että tällä alalla on tehty erityisiä 
petoksia, mikä tukee hallintoyksiköiden havaintoja. 
5.2. Energia-ala 
Oristanon (Sardinia) syyttäjäviranomaisen tutkinta johti oikeudenkäyntiin kuutta henkilöä 
vastaan, joita syytettiin siitä, että he olivat kavaltaneet tukia, jotka komissio ja Sardinian 
alueelliset viranomaiset olivat myöntäneet uuden tuulienergialaitoksen rakentamiseen, 
jonka kokonaiskustannukset olivat noin 1,25 miljoonaa ecua. 
Asianomaiset yritykset itse asiassa kunnostivat vanhan laitoksen ja vastuussa olevat 
henkilöt käyttivät varoja muihin kuin sopimuksessa määrättyihin tarkoituksiin. 
5.3. Euroopan kehitysrahasto 
Komission yksiköt ja Senegalin valtionvarainministeriö paljastivat huomattavia 
sääntöjenvastaisuuksia (alustavan arvion mukaan 2-4 miljoonaa ecua), jotka koskivat 
PK-yritysten toiminnan ja työpaikkojen luomiseen Saint Louisin alueella tarkoitettua 
tukea. 
Parhaillaan Senegalissa käynnissä olevassa oikeudenkäynnissä syytetään maasta 
karkotettua konsulttia siitä, että hän oli kavaltanut osan summista omaksi edukseen. 
Täydellinen rahoitusta koskeva tilintarkastus on vielä kesken. 
146 "Research and development programme in Advanced Communication technologies for Europe" 
(Euroopan tietoliikenteen huipputeknologian tutkimus- ja kehitysohjelma) 
147 JOULE: "Joint Opportunities for Unconventional or Long-term Energy Supply" 
75 
5.4. Ympäristöala/MEDSPA-ohjelma (Italia) 148 
Perintämääräystä, joka tehtiin vuonna 1994 hankkeesta hyötynyttä italialaista yritystä 
vastaan, ei ole voitu panna täytäntöön yrityksen johtajien juonittelujen takia. 
Komission yksiköt tutkivat mahdollisuutta siirtää asia Italian poliisiviranomaisille, jotta 
syyllisiin voitaisiin kohdistaa rikosoikeudellisia toimenpiteitä. 
148 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 5. luvun 5.1 jakso. 
76 
7. LUKU: TILASTOT JA ANALYYSIT 
Tiedustelutoiminnan kehittämisen tarkoituksena on kerätä mahdollisimman paljon 
oleellista tietoa, yhdistää kaikki käytettävissä olevat tiedonlähteet ja jäsentää kaikki kerätyt 
tiedot johdonmukaisesti. Tämän tarkoituksena on kyetä jäljittämään mahdollisimman 
monta säännönvastaisuutta ja petosta niin, että näiden tapausten riittävä seuranta on 
mahdollista hallinnollisella, rahoituksellisella ja rikosoikeudellisella tasolla. Seuranta voi 
johtaa yhteisön olemassa olevan lainsäädännön muuttamiseen, tai sitä voidaan käyttää 
apuna tulevan lainsäädännön laatimisessa. 
Komission käytettävissä oleva ensisijainen tiedonlähde on jäsenvaltioilta voimassa olevien 
alakohtaisten sääntöjen perusteella tulleet ilmoitukset149. 
Toinen hyvin tärkeä tiedonlähde on keskinäiseen hallinnolliseen avunantoon liittyvä 
tietojenvaihto150. 
Marraskuussa 1994 käyttöön otettu maksuton vihjepuhelin on osoittautunut tärkeäksi 
täydentäväksi tiedonlähteeksi151. Sen kahdentoista ensimmäisen toimintakuukauden 
aikana152 komissio sai yli 4 000 puhelinsoittoa. Näistä 200 on johtanut lisätutkimuksiin. 
Muutamissa tapauksissa soittojen johdosta on ryhdytty viralliseen tutkimukseen, joka 
koskee yli 30 miljoonan ecun suuruisia summia. Toisissa tapauksissa saatujen tietojen 
perusteella on voitu tarkistaa muista lähteistä komissiolle tulleet tiedot. Pääsy sekä 
yhteisön omiin että kansainvälisiin tietokantoihin (erityisesti kauppavaihdon alalla) 
mahdollistaa tämäntyyppisten vertailujen tekemisen sekä epäilyttävien liiketoimien 
paljastumisen ja paikan päällä tehtävien tutkimusten paremman kohdentamisen. 
Komissio kehittelee parhaillaan yhdistettyä tietojärjestelmää, jossa otetaan huomioon nämä 
eri tietolähteet sekä niiden luonne. Tämä järjestelmä perustuu IRENE-tietokannan uuteen 
versioon, jossa on yhdistetty kaksi aiemmin erillistä tietokantaa: IRENE (jäsenvaltioiden 
ilmoittamat petostapaukset) ja pre-IRENE (komission ja jäsenvaltioiden yhteisesti 
tutkittavina olevat tapaukset). Tällä uudella tietokannalla saadaan suora yhteys keskinäisen 
hallinnollisen avunannon viesteihin, kun nämä liittyvät tapauksiin, joilla on vaikutusta 
yhteisön talousarvioon. 
Uusi tietokanta, IRENE 95, ei ole pelkkä tietokanta, johon tallennetaan tietoja 
petostapauksista, vaan se on todellinen hallintoväline. Siihen sisältyvien tietojen erittelyn 
avulla voidaan tunnistaa paremmin riskitekijät, jotka mahdollistavat yhteisön talousarvioon 
kohdistuvat petokset tai helpottavat niiden tekemistä. 
149 
150 
151 
152 Neuvoston asetukset (ETY) N:o 1552/89 (omat varat), N:o 595/91 (EMOTR-tukiosasto) ja N:o 
4253/88 (rakennerahastot) 
Edellä mainittu neuvoston asetus (ETY) N:o 1468/81 
Katso liitteenä oleva ajantasaistettu luettelo puhelinnumeroista jäsenvaltioissa. 
Alun perin sen otti käyttöön 12 jäsenvaltiota. Sen jälkeen kolme uutta jäsenvaltiota ovat liittyneet 
siihen. Katso myös petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994, 2. luvun 2.4 jakso. 
77 
1. JAKSO: TILANNE VUONNA 1995 
Jäsenvaltiot ja komissio paljastivat vuonna 1995 kaikkien budjettialojen osalta yli 4 750 
sääntöjenvastaisuustapausta. Kyseessä oleva rahamäärä on yli 1 100 miljoonaa ecua. 
Tapausten lukumäärä on siis merkittävästi kasvanut, mutta tapausten talousarvioon 
kohdistuva vaikutukset eivät ole kasvaneet samaa vauhtia (katso taulukko 1). 
Näihin lukuihin sisältyvät yhtäältä jäsenvaltioiden lainsäädännöllisten velvoitteidensa 
mukaisesti virallisesti ilmoittamat tapaukset ja toisaalta komission paljastamat tapaukset 
sekä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käsitellyt tapaukset. Toiseen kategoriaan kuuluvat 
tapaukset, joista jäsenvaltioiden tutkintayksiköt ja komissio vaihtavat tietoja tai joita 
koordinoidaan keskinäisen avunannon yhteydessä. Kyseiseen kategoriaan kuuluvien 
tapausten lukumäärä kasvaa jatkuvasti; niihin kohdistuvissa tutkimuksissa käsitellään yhä 
merkittävämpiä rahamääriä (vuonna 1995 yli 50 prosenttia sääntöjenvastaisuuksien 
talousarvioon kohdistuvasta kokonaisvaikutuksesta, katso taulukko 2). 
Taulukoissa 1 ja 2 esitetyt jäsenvaltioiden ilmoittamia tapauksia koskevat luvut, jotka 
liittyvät ainoastaan perinteisiin omiin varoihin, on ekstrapoloitu koko vuodelle, jotta 
yleistilanteesta saataisiin yhtenäinen kokonaiskuva. Ekstrapolointi perustuu ensimmäisen 
vuosipuoliskon osalta ilmoitettuihin lukuihin sekä toisen vuosipuoliskon osalta jo 
saatavilla oleviin ilmoituksiin. Nykyinen asetus (ETY, Euratom) N:o 1552/89 velvoittaa 
jäsenvaltiot ilmoittamaan tapaukset ainoastaan kerran puolessa vuodessa, joten vuoden 
1995 toista puoliskoa koskevat tilastot eivät ole vielä valmiit. Jäsenvaltiot ilmoittivat jo 
ensimmäiseltä vuosipuoliskolta 1 146 tapauksesta, jotka vaikuttivat talousarvioon 132 
miljoonan ecun arvosta (katso taulukko 3). 
EMOTR.n tukiosaston osalta (katso taulukko 4) jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet 1 754 
tapausta, joiden talousarvioon kohdistuva vaikutus oli yli 214 miljoonaa ecua. Vaikutus 
on selvästi pienempi kuin edellisinä vuosina. Sitä vastoin komission yhdessä 
jäsenvaltioiden kanssa käsittelemien tapausten talousarvioon kohdistuva vaikutus kasvaa 
huomattavasti koko ajan. Nämä tapaukset mukaan lukien talousarvioon kohdistuva 
vaikutus on 316 miljoonaa ecua. 
Tapausten lukumäärä ja niihin liittyvät rahamäärät ovat lisääntyneet merkittävimmin 
rakenteellisten tukitoimien osalta (katso taulukko 5). Jäsenvaltioiden ilmoittamien 
tapausten lukumäärä on alhainen, mutta se on kasvanut kuitenkin voimakkaasti aiempina 
vuosina tehtyihin ilmoituksiin nähden, sillä hiljattain on pantu täytäntöön komission 
rakenteellisia tukitoimia koskevia asetuksia. Tämä selittää myös sellaisten tapausten 
lukumäärän kasvun vuoteen 1994 verrattuna, joista komissio on saanut tiedon muilta 
tietolähteiltä. Tapauksiin liittyvä kokonaismäärä on 67 miljoonaa ecua, josta 23 miljoonaa 
ecua koskee komission aloittamia tutkimuksia. 
Myös välittömiin menoihin liittyvien tapausten lukumäärän on havaittu lisääntyneen 
merkittävästi (katso taulukko 6). Nämä tapaukset eivät perustu jäsenvaltioiden 
ilmoituksiin, sillä menoja hoitaa komissio. 
Edellä mainittujen kolmen ensimmäisen budjettialan osalta jäsenvaltioiden ilmoittamat tai 
komission käsittelemät tapaukset jaotellaan taulukossa 7 aloittain. Näin voidaan paremmin 
arvioida sääntöjenvastaisuuksien vaikutus kyseisiin aloihin. 
78 
Ilmoitettujen tapausten lukumäärä ja niihin liittyvät rahamäärät vaihtelevat tietenkin paljon 
eri jäsenvaltioissa (katso taulukko 8). Perinteisten omien varojen osuus, joka tietyn 
jäsenvaltion on kerättävä, vaihtelee suuresti sen mukaan, mikä on jäsenvaltion asema 
yhteisön ulkomaankaupassa, ja lisäksi yhteisön talousarviosta yksittäisille jäsenvaltioille 
myönnetyt menot vaihtelevat huomattavasti. Tästä syystä lukuja on havaittujen tapausten 
ja niiden talousan/ioon kohdistuvien vaikutusten osalta tarkasteltava suhteessa kyseisen 
jäsenvaltion suhteelliseen asemaan perinteisten omien varojen ja menojen alalla. 
Kun kaikkia aloja tarkastellaan yhdessä, jäsenvaltion ilmoittama petos- tai 
säännönvastaisuustapaus koskee keskimäärin noin 130 000 ecua. Ainoastaan 1,5 prosenttia 
ilmoitetuista tapauksista koskee yli miljoonaa ecua. Sen sijaan komission koordinoimien 
tutkittavana olevien tapausten talousarvioon kohdistuva vaikutus on keskimäärin 1,6 
miljoonaa ecua. Tämä johtuu siitä, että komissio keskittää tarkoituksellisesti toimintansa 
järjestäytyneiden tai monimutkaisten petosten torjuntaan, sillä jäsenvaltioiden on vaikeaa 
havaita petoksia, joiden alkuperään liittyy useissa eri maissa toimivia henkilöitä tai 
yrityksiä, elleivät ne saa aktiivista tukea, jota ainoastaan yhteisö voi niille antaa. 
2. JAKSO: SUUNTAUKSET 
Vaikka sääntöjenvastaisuuksien ja petosten lukumäärä sekä niiden taloudelliset seuraukset 
ovat viime vuosien aikana kasvaneet, niihin liittyvien kokonaisrahamäärien tason voidaan 
todeta yleisesti hieman vakaantuneen vuonna 1995. Havaittujen tapausten lukumäärä 
kasvoi kuitenkin noin 15 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna, kun taas tapauksiin liittyvät 
rahamäärät pysyivät käytännössä samoina. Samanaikaisesti yhteisön talousarvio kasvoi 
lähes yhdeksän prosenttia. 
Kehitys 1. jaksossa esitetyillä neljällä suurella budjettialalla on ollut hyvin erilaista. 
EMOTR:n tukiosaston menoihin liittyvät määrät ovat selvästi pienentyneet, kun taas 
perinteisiin omiin varoihin liittyvät määrät ovat voimakkaasti kasvussa. Suuntauksista on 
kuitenkin varottava tekemästä liian sitovia johtopäätöksiä ainoastaan kahtena vuotena 
havaitun vaihtelun perusteella. Muutama yhtenä vuotena havaittu huomattavan suuri 
tapaus voi vaikuttaa merkittävästi kyseisen vuoden kokonaislukuihin. Siltikin merkittävän 
ja monimutkaisen säännönvastaisuustapauksen havaitsemis- ja ilmoittamispäivä on aina 
sattumanvarainen. Esimerkkinä mainittakoon vuosi 1994, jolloin havaittiin useita 
merkittäviä tapauksia EMOTR:n tukiosaston menojen osalta (jäsenvaltioiden ilmoittamista 
1 610 tapauksesta yksin seitsemään tapaukseen liittyi yli 200 miljoonaa ecua eli puolet 
tapauksiin liittyvistä kokonaismääristä). 
Toinen merkittävä kehityssuuntaus on komission yhdessä jäsenvaltioiden kanssa 
käsittelemien tapausten osuuden -ja etenkin niiden talousarvioon kohdistuvan vaikutuksen 
- selvä kasvaminen. Tämä johtuu lähinnä toiminnassa tapahtuneesta edistyksestä: 
jäsenvaltioiden ja komission erikoisyksiköiden ponnistelujen keskittämisestä kaikkein 
suurimpiin ja arkaluonteisimpiin tapauksiin, jotka on saatu selville tehokkaampien ja 
yksityiskohtaisempien tarkastusten avulla. Tulokset ovat rohkaisevia, vaikka tilanteessa 
onkin yhä parantamisen varaa. 
Vuonna 1995 EMOTR:n tukiosaston menojen osalta ilmoitettuihin tapauksiin liittyvät 
määrät olivat ensimmäistä kertaa selvästi pienemmät kuin vuonna 1994. Tämä saattaisi 
olla yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen ensimmäisiä vaikutuksia. On näet 
tarkasteltava EMOTR:n tukiosaston vuoden 1995 menojen yleistä kehitystä erityisesti 
79 
kahdella alalla (viljatuotteiden vientituki ja oliiviöljyn kulutustuki), joilla esiintyi vuonna 
1994 runsaasti säännönvastaisuuksia, mutta joiden menot ovat vuonna 1995 olleet 
huomattavasti alemmat. Vientitukien menot (kaikki tuotteet yhteensä) laskivat vuotta 1994 
koskevista 8,159 miljoonasta ecusta 7,802 miljoonaan ecuun vuonna 1995. Oliiviöljyn 
kulutustuet laskivat vuoteen 1994 liittyvistä 613 miljoonasta ecusta 263 miljoonaan ecuun 
vuonna 1995. Suorat tuet (mukaan lukien korvaus maan viljelykäytöstä poistamisesta) 
laskivat vuotta 1994 koskevista 10,552 miljoonasta ecusta 13,506 miljoonaan ecuun 
vuonna 1995. Vuotta 1996 koskeva seuraava kertomus vahvistanee tämän suuntauksen 
olemassaolon. 
Toisaalta jäsenvaltioiden tai komission havaitsemien sääntöjenvastaisuuksien talousarvioon 
kohdistuva vaikutus perinteisten omien varojen alalla kasvaa jatkuvasti. Tämä johtuu 
ensinnäkin jäsenvaltioiden ja komission tutkimusyksiköiden lisääntyneiden ponnistelujen 
tuloksista, jotka näkyvät toimien kohdistamisesta paremmin riskialttiille aloille (tuotteet, 
joista maksetaan korkeaa veroa tai valmisteveroa tai korkeita tuontitulleja). Perinteisistä 
omista varoista sääntöjenvastaisuuksia esiintyy yhä eniten teollisten tuotteiden tuontitullien 
yhteydessä. Kun tuontitulleihin kohdistuneita tapauksia oli vuonna 1994 enemmän kuin 
maatalousmaksuihin kohdistuvia tapauksia (45 % vastaan 30 %), suhde muuttui 
päinvastaiseksi vuonna 1995, jolloin jälkimmäisiä oli enemmän (39 % vastaan 30 %). 
Tapauksiin liittyvien rahamäärien osalta kierretyt tuontitullit kattoivat vuonna 1995 lähes 
54 prosenttia kokonaismäärästä, kun niiden osuus vuonna 1994 oli ainoastaan 39 
prosenttia (katso taulukko 7). Tämä ilmenee merkittävimmin savukkeiden vilpillisen 
tuonnin lisääntymisenä. Komission perustama erityisryhmä ja jäsenvaltioiden yksiköt ovat 
pystyneet havaitsemaan sääntöjenvastaisuuksia, joilla on merkittävä talousarvioon 
kohdistuva vaikutus (katso taulukko 9). 
Rakenteellisten tukitoimien alalla havaittujen tapausten lukumäärä ja niiden talousarvioon 
kohdistuva vaikutus ovat niinikään kasvaneet. Tämä johtuu pääasiassa jäsenvaltioiden 
ilmoituksia koskevien yksityiskohtaisten määräysten voimaantulosta sekä asianmukaisten 
tutkimusrakenteiden perustamisesta komissioon. Ilmoitettuja tapauksia on enemmän ESR:n 
alalla, mutta eniten tapauksia on kohdistunut EAKR:n menoihin (56 prosenttia 
talousarvioon kohdistuvasta kokonaisvaikutuksesta), mikä puolestaan johtuu siitä, että 
rahaston käyttövarat ovat suuremmat. 
3. JAKSO: PASSITUS 
Komissio antoi maaliskuussa 1995 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon, 
jossa se kuvailee passituksessa vallitsevaa tilannetta realistisesti, esittelee nykyisen 
järjestelmän puutteita ja määrittelee lyhyen ja pidemmän aikavälin ratkaisuja153. 
Yhteisön ja jäsenvaltioiden on varovaisenkin arvion mukaan arvioitu menettäneen omia 
varojaan ja muita maksuja, joiden perimiseen niillä on oikeus, vähintään 975 miljoonaa 
ecua vuosien 1990 - 1995 aikana. Yksin omiin varoihin kohdistuvat menetykset arvioitiin 
409 miljoonan ecun suuruisiksi jäsenvaltioiden joko asetuksen (ETY, Euratom) N:o 
1552/89 mukaisesti tai keskinäistä avunantoa koskevan asetuksen (ETY) N:o 1468/81 
mukaisesti ilmoittamien tapausten perusteella. 
153 Katso 2. luvun 3. jakson 1. kohta, sivu 22. 
80 
Passituksen alalla sääntöjenvastaisuuksista ja petoksista aiheutunut ylivoimaisesti suurin 
haitta kohdistuu savukkeisiin (kaudella 1990 - 1995 näihin tuotteisiin kohdistuneiden 
tapausten osuus oli 47 prosenttia kaikkiin tapauksiin liittyvistä rahamääristä). Seuraavana 
ovat maitotuotteet, elävät eläimet ja liha (katso taulukko 10). Koska kyseisistä tuotteista 
maksetaan korkeaa veroa ja valmisteveroa (tai kyseisten tavaroiden tuonnista johtuvia 
tulleja), niitä pidetään "arkoina tuotteina". Jäsenvaltiot ja komissio ovat perustaneet 
tietokoneistetun järjestelmän, jonka avulla ne voivat vaihtaa omiin tarkoituksiinsa sopivia 
tietoja nopeasti ("ennakkovaroitusjärjestelmä"154) hallinnollisen järjestelyn yhteydessä. 
4. JAKSO: PERINTÄ 
Perintää koskeva tilanne on perinteisten omien varojen ja EMOTR.n tukiosaston alalla 
epätyydyttävä. Tämä on erityisen huolestuttavaa varsinkin, kun kyseessä on ala, jossa 
jäsenvaltiot ovat ainakin yhtä kiinnostuneita kuin yhteisö parantamaan tilannetta sen 
talousarvioon kohdistuvan vaikutuksen osalta. 
Perinnässä on ilmennyt huomattavia ongelmia, kuten jäsenvaltioiden sisäisten 
hallinnollisten menettelyjen hitaus ja sellaisten tapausten suuri määrä, joiden osalta 
kyseessä olevat taloudelliset toimijat vetoavat perimispäätöksestä tuomioistuimiin. Lisäksi 
taulukoissa 11-13 esitetyt luvut eivät ehkä anna todellista kuvaa jäsenvaltioiden 
ponnisteluista, sillä jäsenvaltiot eivät ilmoita komissiolle järjestelmällisesti perittyjen 
määrien tilannetta varsinkaan perinteisten omien varojen osalta. Varsinkin Yhdistynyt 
kuningaskunta on toimittanut numerotietoja, joista käy ilmi, että perinteisten omien 
varojen todellinen perimisosuus (ks. taulukko 11) on selvästi korkeampi kuin 
tietokannassa olevien tietojen perusteella saatu arvio. Näiden neljännesvuosittain 
yhteenvedonomaisesti annettavien tietojen perusteella ei ole mahdollista saattaa ajan tasalle 
yksittäisiä tapauksia, vaan niiden pohjalta laaditaan perinteisten omien varojen perintään 
liittyvät tilastot. Vuoden 1996 osalta ongelma ratkennee, kun käyttöön otetaan asiaa 
koskeva uusi lainsäädäntö. 
Tullien perintä on erityisen vaikea tehtävä. Tullivelan syntymisen syistä ja siitä tavasta, 
jolla perintämenettelyn vastuualat määritellään, esitetäänkin aina kysymyksiä, jotka 
hidastuttavat menettelyjen aloittamista. Komissio on näiden vaikeuksien ratkaisemiseksi 
ottanut käyttöön erityisjärjestelyn, jonka avulla perintäpäätökset voidaan tehdä nopeasti 
ja erityisesti aikarajoituksia noudattaen, jotta perintäoikeus ei vanhene. Komissio on 
perustanut yksiköiden välisen työryhmän, jonka tehtävänä on tutkia kiisteltyjä tapauksia, 
jotta se saisi koottua kaikki niihin liittyvät tarpeelliset tiedot ja esitettyä asianmukaiset 
päätelmät. 
Jotta jäsenvaltioiden käyttöönottamien menettelyjen tehokkuutta voitaisiin arvioida 
kriittisesti ja rakentavasti, tilannetta on tarkasteltava riittävän välimatkan päästä. Vaikuttaa 
siis perustellummalta analysoida kyseessä olevien summien perimisen tilannetta niissä 
tapauksissa, jotka on ilmoitettu vuosikertomuksen kattamaa jaksoa edeltävinä vuosina. 
Taulukoissa 9-13 kuvataan yksityiskohtaisesti tilanne vuosien 1992 - 1994 aikana 
ilmoitettujen tapausten osalta ja vanhemmista tapauksista esitetään yleistilannetta koskeva 
yhteenveto. 
154 Katso 2. luvun 3. jakson 1. kohta, sivu 25. 
81 
Vuonna 1995 lukuisia hyvinkin vanhoja tapauksia oli vielä selvittämättä (jopa 1970-
luvulta peräisin olevia). Yksin EMOTR:n tukiosaston alalla oli 31. joulukuuta 1995 
avoinna 1 169 tapausta, jotka oli ilmoitettu vuonna 1991 tai aiemmin; näistä 419 
tapauksessa oikeudellinen menettely oli vireillä. Kahdessa jäsenvaltiossa (Italia ja Saksa) 
oli aloitettu yli 90 prosenttia kaikista oikeusmenettelyistä. Sääntöjenvastaisuuksien ja 
keskinäisen avunannon ryhmän komitean kokouksessa 20. lokakuuta 1995 ilmoittamallaan 
tavalla komissio aikoo yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa selvittää, miten voitaisiin 
saattaa päätökseen vanhimmat tapaukset, joissa ei ole odotettavissa edistymistä ja joiden 
osalta on päätettävä, vastaako jäsenvaltio vai yhteisö siitä rahamäärästä, jota on 
mahdotonta periä takaisin. 
Jäsenvaltio voidaan EMOTR:n tukiosaston menojen osalta asettaa vastuuseen kaikkien 
sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien perimättä jättämisestä ja asettaa määrät, jotka 
olisi voitu ja jotka olisi pitänyt periä, jäsenvaltion maksettavaksi (niin sanotussa "tilien 
tarkastusmenettelyssä"). Tällaisesta mahdollisuudesta ei ole tällä hetkellä selkeitä sääntöjä 
muilla budjettialoilla. Koska perinteisten omien varojen tilanne on huolestuttava, on 
entistäkin tärkeämpää harkita tilien tarkastusmenettelyn periaatteiden ulottamista muillekin 
budjettialoille. Tätä korosti myös Eurooppa-neuvosto kokouksessaan Madridissa 
joulukuussa 1995. 
5. JAKSO: LAINSÄÄDÄNNÖN ARVIOINTI 
Komissio teki moitteetonta varainhoitoa koskevassa aloitteessaan SEM 2000 eräitä 
päätöksiä, joiden tarkoituksena oli varmistaa, että minkä tahansa huomattavasti 
talousarvioon vaikuttavan lainsäädäntöaloitteen mahdolliset petosriskit tutkitaan ennakolta 
ja että komission ehdotukset sisältävät yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen takaavia 
toimenpiteitä. 
Saman aloitteen kolmannessa vaiheessa, joka toteutetaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, 
esitetään samassa hengessä kysymys, miten vältetään se, etteivät neuvostossa käydyissä 
neuvotteluissa komission ehdotuksiin tehdyt muutokset lisää petosriskiä. Komissio laatii 
lisäksi aiemmin havaituista sääntöjenvastaisuustapauksista saatavilla olevien tietojen 
perusteella joka vuosi luettelon niistä säädöksistä, jotka on tarkistettava yhteisön 
taloudellisten etujen paremman suojaamisen kannalta. Työn on määrä lujittaa 
lainsäädännön alalla välttämätöntä yhteistyötä tutkimalla järjestelmällisemmin aiemmin 
hankittua kokemusta. 
Etusija annetaan lainsäädännölle, joka 
vaikuttaa huomattavasti talousarvioon ja jonka noudattamatta jättäminen hyödyttää 
lisääntyvässä määrin kyseessä olevia taloudellisia toimijoita; 
on monimutkaista ja jonka valvominen on vaikeaa; 
on määritelty Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa 
taikka IRENE- tai pre-IRENE -tietokannoissa erityisen alttiiksi petoksille. 
Vuonna 1995 tehtyjen havaintojen perusteella komissio ehdottaa, että olisi tarkasteltava 
erityisesti tullikoodeksiin sisältyviä vakuuden vanhenemissääntöjä, naudanliha-alan 
82 
tuontitulleja ja vientitukia, yhteisön viinialan valvontaelimen henkilöstökysymystä1-", 
oliiviöljyn tuotantotukijärjestelmää ja asetuksen (ETY) N:o 4253/88 23 ja 24 artiklaa. 
Komissio tutkii SEM 2000 aloitteen kolmannessa vaiheessa yhteistyössä jäsenvaltioiden 
kanssa myös muita parannuksia, joiden avulla voitaisiin vähentää 
sääntöjenvastaisuusriskejä. Tällöin keskitytään esimerkiksi tutkimaan kysymystä 
rakennerahastojen menojen hyväksymisperusteiden tarkemmasta määrittelystä ja 
jäsenvaltioiden hallinnoimia välillisiä menoja varten perustettuja valvonta- ja 
tilintarkastusjärjestelmiä. 
155 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2048/89, EYVL N:o L 202, 14.7.1989. 
83 
TAULUKKO 1 
KAIKKI ALAT 
1992 -1995 
Jäsenvaltioiden virallisesti ilmoittamien 
SÄÄNNÖNVASTAISUUKSIEN 
kokonaismäärä ja komission jäsenvaltioiden 
kanssa tekemät tutkimukset 
TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
1995 
nti 
MÄÄRÄT miljoonina ecuina 
1.200 
1.100 
1.000 
900 
800 
700 
600 
500 
400 
300 
200 
100 1992 | 1993 l 1994 
I iölff 
m 
20» I I 
(*) Omien varojen osalta luvut sisältävät arvion 
vuoden 199S toisesta puoliskosta 1995 
liiti 
84 
TAULUKKO 2 
KAIKKI ALAT 
1992-1995 
1. JÄSENVALTIOIDEN VIRALLISESTI 2. KOMISSION JÄSENVALTIOIDEN 
ILMOITTAMAT SÄÄNNÖNVASTAISUUDET (#) KANSSA TEKEMÄT 
TUTKIMUKSET (##) 
TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
4.SOO~ 
4.2S0 
4.000 
3.7tO ~ 
3.S00" 
J.JSO" 
j.ooo~ 
2.7S0~ 
7.500 
2.250 
2.000~ 
1.710" 
1.SO0~ 
1.2So"~ 
1.000~ 
»00 ~ 
soo" 
4oo~ 
200~ 1992 1993 1994 
Z14* 2,538 3<9lt 1995 
4.396 (*) 
jrz^f—r iti iJ< j 
1B1 
^^^^ «.«00* 
4.250* 
4.000 " 
3.7S0~ 
j.soo" 
J.250* 
3.000" 
1.710" 
2.600 " 
2.250 ~ 
2.OO0" 
I.TSO" 
1.000 " 
1.2S0~ 
i.ooo" 
too" 
too" 
400 
200 1992 1993 1994 
wmmm 1995 
362 
M A ARAT MILJOONINA ECUINA 
750 
700 
tso~ 
000~ 
sso~ 
soo~ 
4S0~ 
400" 
JS0~ 
300~ 
2S0~ 
200 1992 1993 
ilili?* 4Ù3 1994 
Tfi 1995 
"»72 t*\ 
jjjiisiijy 
-•'mu 
# Jäsenvaltioiden kyseisen vuoden osalta havaitsemat Ja virallisesti Ilmoittamat tapaukset perinteisten omien varojen, 
EMOTR-tukiosaston ja rakenteellisten tukitoimien alalla voimassa olevien asetusten mukaisesti. 
«t Sellaiset komission tutkimukset yhteistyössä kansallisten hallintojen kanasa, joiden avulla Oli mahdolllsu havaita säännönvastaisuus ja arvioida i 
talousarviovaikutusta kyseisen vuoden aikana. 
(*) Omat varat: Sisältä* myö* arvion vuoden 1995 toisen puoliskon osalta. 
85 
TAULUKKO 3 
PERINTEISET OMAT VARAT 
1992-1995 
1. JÄSENVALTIOIDEN 
VIRALLISESTI ILMOITTAMAT 
SÄÄNNÖNVASTAISUUDET (#) 2. KOMISSION JÄSENVALTIOIDEN 
KANSSA TEKEMÄT 
TUTKIMUKSET 
2.500 ; 
2.400' 
2.300' 
2.200' 
2.100" 
2.000' 
f. 900" 
f. $00' 
1.700' 
1.900' 
1.500 ' 
1.400] 
1.300' 
1.200\ 
1.100' 
1.000-
too-
BOO-
700" 
900- i 
500" 
400- : 
JOO-
200' 
100 -E: TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
1992 1993 1994 1995 
1>H* mmi mmi 2.500 
2.400 
2.300 
2.200 
2.100 
2.000 
1.900 
1.900 
1.700 
1.100 
1.500 
1.400 
1.J00 
i.2oo ; 
1.100 
1.000 
900 
100 
700 
coo' 
500' 
400' 
300 ' 
200' 
100' 1992 1993 1994 1995 
MAARATMILJOONINA ECUINA 
too 
475 
450 
425 
400 
J75 
350 
325 
300 
275 
250 
225 
200 
175 
150 
125 
100 1992 1993 1994 | 1995 
28* 
: 421 
IGfeJjl 
[ -* 
t=^==^=2==R^= 
r~r i1 ^==mM. 
ASETUKSEN (ETY) N:o 1552/89 mukaisesti 
\ilmoitukset vuoden 1995 ensimmäiseltä puoliskolta 
arvio vuoden 199S toiselta puoliskolta 
86 
TAULUKKO 4 
EMOTR - TUKIOSASTO 
1992 -1995 
1- JÄSENVALTIOIDEN 
VIRALLISESTI ILMOITTAMAT 
SÄÄNNÖNVASTAISUUDET (#) 2. KOMISSION 
JÄSENVALTIOIDEN KANSSA 
TEKEMÄT TUTKIMUKSET 
TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
2.000 " 
f.»00" 
1.900" 
1.700-
1.900 ' 
1.500" 
1.400 2 
1.300" 
1.200" 
1.100" 
1.000" 
9O0'_ 
900 " 
700 Z 
900-_ 
500" 
400 " 
JOO" 
200" 
100-1992 1993 
*«*# *>*W 1994 
ut» 1995 
1.754 2.000; 
1.000 
1.500 
1.700' 
1.900' 
1.500' 
1.400' 
1.300' 
1.200' 
1.100' 
1.000 ; 
900' 
900' 
700' 
900' 
500' 
400 ; 
JOO; 
200' 
100' 1992 l 1993 l 1994 | 1995 
|:o:-:::^;:-x:;yg:-:-:-:-;-:-:-:-;-:-F 'IMJJ^jgg 
MAARAT MILJOONINA ECUINA 
soo" 
475 " 
450" 
425 
400" 
375 ~ 
350" 
325~ 
300 
27S~ 
250 " 
225 
200" 
175" 
150 ~ 
»25 ~ 
100 
75" 
50" 
25_ 1992 1993 
fOB m 1994 
417 1995 
214 
fLs^S^s^aa^Or 
pHBffi 
M —=fc 500 
475" 
450' 
425* 
400" 
375* 
350 ' 
325 " 
300 ' 
275' 
250 ' 
225' 
200' 
175' 
150 ' 
125' 
100' 
75' 
50' 
25 1992 1993 1994 
, 72 . ; 1995 
102 
^MmèsmÊm 
^.^Eii-H-T^ 
(#) ASETUKSEN (ETY) N:o 595/91 mukaisesti 
87 
TAULUKKO 5 
RAKENTEELLISET TUKITOIMET 
1992-1995 
1. JÄSENVALTIOIDEN 
VIRALLISESTI ILMOITTAMAT 
SÄÄNNÖNVASTAISUUDET (#) 2. KOMISSION JÄSENVALTIOIDEN 
KANSSA TEKEMÄT 
TUTKIMUKSET 
TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
1992 1993 
lllllllllll illipi 1994 
79 1995 
194 
^aaaVaBBaBBBBB^ev^ 1992 1993 1994 
! 15 
4 1995 
112 
•. „~^&.— -
MÀARAT MILJOONINA ECUINA 
*0~ 
45 
40~ 
35" 
30 ~ 
25" 
20 ~ 
15 ~ 
10~ 
5 1992 | 1993 1994 
yhteensä 2 (*) illlill 1995 
44 1992 1993 1994 1995 
(*) ennen asetusten (ETY) N:o 1681/94 ja 1831/94 voimaantuloa 
# Jäsenvaltioiden virallisesti ilmoittamat tapaukset asetusten 
(ETY) 1681/94 ja 1831/94 mukaisesti 
88 
TAULUKKO 6 
VÄLITTÖMÄT MENOT (*) 
KOMISSION 
SUORITTAMAT TUTKIMUKSET (**) 
TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
MÄÄRÄT MILJOONINA ECUINA 
O KATSO 6. LUVUN 5. jakso 
(**) Jäsenvaltioiden yksikköjen avustuksella. 
89 
TAULUKKO 7 
Vuonna 1995 paljastettujen 
säännönvastaisuuksien jakautuminen 
Jäsenvaltioiden virallisesti ilmoittamat säännönvastaisuudet ja 
komission jäsenvaltioiden kanssa tekemät tutkimukset 
PERINTEISET OMAT VARAT 1995 
OMAT VARAT 1995 
tapausten lukumäärä 
lukujen jakautuminen taulukossa 3 OMAT VARAT 1995 
määrät 
MAATALOUS. 
MAKSUT 40% 
EMOTR-TUKIOSASTO 1995 
EMOTR-TUKIOSASTO 1995 
tapausten lukumäärä 
SUORAT TUET 
25% 
JULKINEN 
VARASTOINTI 
5% EMOTR-TUKIOSASTO 1995 
määrät 
MARKKINOIDEN 
TUKEMINEN 
63% 
SUORAT TUET 
3% 
JULKINEN 
VARASTOINTI 
7% 
lukujen jakautuminen taulukossa 4 
RAKENTEELLISET TUKITOIMET 1995 
RAKENTEELLISET TUKITOIMET 1995 
tapausten määrät RAKENTEELLISET TUKITOIMET 1995 
määrät 
lukujen jakautuminen taulukossa 5 
90 
TAULUKKO 8 
KAIKKI ALAT 
o JÄSENVALTIOIDEN VUONNA 1995 VIRALLISESTI ILMOITTAMAT 
SÄÄNNÖNVASTAISUUDET 
Määrät 
x 1 000 ecua 
BELGIQUE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND 
ELLAS 
ESPANA 
FRANCE 
IRELAND 
ITALIA 
LUXEMBOURG 
NEDERLAND 
ÖSTERREICH 
PORTUGAL 
SUOMI / FINLAN 
SVERIGE 
UNITED KINGDO 
YHTEENSÄ JÄSENVALTIOIÖEN ILMOITTAMAT 
S&teHOWASTAtSUitOET YHTEENSÄ 
ilmoitetut 
tapaukset 
89 
186 
35 
494 
0 
277 
12 
194 
1 
50 
381 
3IÖ9C ilmoitetut 
määrät 
24.032 
4.737 
121.467 
15.038 
41.172 
32.523 
827 
109.282 
0 
21.279 
414 
11.926 
25 
105 
19.564 
402.392 BE 
DK 
DE 
EL 
ES 
FR 
IR 
IT 
LU 
NL 
OS 
PO 
SU 
SV 
UK 
AINOASTAAN VUODEN 1995 ENSIMMÄINEN JA TOINEN NELJÄNNES 
TAULUKKO 9 
" SAVUKETYÖRYHMÄ " 
SAVUKKEIDEN SALAKULJETUS VUONNA 1995 
JÄSENVALTIO | Takavarikoidut savukkeet Salakuljetetut savukkeet Talousarvlovalkutukset (*) 
jäsenvaltioille Ja omat varat 
ecuina 
Suomi 
Ruotsi 
Itävalta/Italia 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Kreikka 
Espanja 
Belgia 
Tanska/Espanja/Portugali 
Irlanti 
Ranska/UK 
Saksa 
Alankomaat 
Italia 
Yhteensä 4.650.000 
6.750.000 
11.450.000 
13.000.000 
20.000.000 
40.000.000 
51.540.000 
60.000.000 
167.534.600 35.000.000 
80.000.000 
426.650.000 
450.000.000 
57.350.000 
92.000.000 
450.000.000 
1.000.000.000 
1.097.810.000 3.000.000 
10.000.000 
50.000.000 
45.000.000 
8.888.665 
15.000.000 
45.000.000 
100.000.000 
110.580.000 
374.924.600 3.688.810.000 387.468.665 
SAVUKKEIDEN SALAKULJETUS VUONNA 1995 
• Takavarikoidut aavukkaet 
Salakuljatatut aavukkeat 
DTalouaarvlovalkutukaat acuina 
,„i,fc.ji & 
ä%$'"~ ''' -ti''* Wwr? 
4/ V? 
/ « y 
f) arvioidut määrät 
92 
TAULUKKO 10 
PASSITUSMENETTELYN SÄÄNNÖNVASTAISUUDET 
VUOSINA 1990-1995 (*) 
PERINTEISIIN OMIIN VAROIHIN LIITTYVÄT MÄÄRÄT 
U4 TUOTTEET MILJOONAA 
ECUA 
ELAVAT ELAIME71 
naudat / siat / lampaat 
NAUDAN - JA SIANLIHA 
MAITOTUOTTEET 
voi / juusto / maitojauhe 
BANAANIT 
VILJAT 
SOKERI 
TEKSTIILITUOTTEET 
MUUT TUOTTEET! 46 
SAVUKKEET! 191 
YHTEENSÄ 33 
33 
63 
15 
5 
18 
409 PASSITUSMENETTELYN 
SÄÄNNÖNVASTAISUUDET 
MUUT TUOTTEET 
11% 
TEKSTIILITUOTTEET 
1% 
BANAANIT 
4% 
MAITOTUOTTEET 
15% SAVUKKEET 
NAUDAN • JA SIANLIHA 
8% ELÄVÄT ELÄIMET 
8% 
(*) Asetusten 1552/89 ja 1468/81 mukaisesti ilmoitetut säännönvastaisuudet 
TAULUKKO 11 
Takaisinperinnän tilanne 31.12.95 
PERINTEISET OMAT VARAT 
Ennen vuotta 1992 
ilmoitettujen tapausten tilanne 
MÄÄRÄT 
X1000 ECUA ILMOITETUT 
MÄÄRÄT (-) VIELÄ PERITTÄVÄT} 
MÄÄRÄT OKEUOeSSA VKBLLÀ 
OLEVAT TAPAUKSET «ALUNPERIN 
ILMOITETUSTA MÄÄRÄSTÄ 
BELGIQUE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND 
ELLAS 
ESPANA 
FRANCE 
IRELAND 
ITALIA 
LUXEMBOURG 
NEDERLAND (+) 
ÖSTERREICH 
PORTUGAL 
SUOMI/FINLAND 
SVERIGE 
UNITED KINGDOM(++) 
YHTEENSÄ 8.593 
3.476 
122.737 
1.336 
2.410 
27.564 
270 
4.186 
41 
6.030 
# 
699 
# 
# 
24.228 
201.570 3.606 
2.017 
118.716 
1.336 
1.647 
21.010 
93 
4.186 
41 
5.612 
# 
322 
# 
# 
18.175 
176.761 134 
65.730 
819 
260 
55 
3.719 
2.676 
202 
73.595 42% 
58% 
97% 
100% 
68% 
76% 
34% 
100% 
100% 
93% 
46% 
75% 88% Vuosina 1992,1993 ja 1994 ilmoitettujen tapausten tilan n e(*) 
ILMOITETUT 
MÄÄRÄT (**) VARSINAISESTI 
PERITYT 
97.943 
7.005 
127.985 
2.162 
13.267 
80.895 
12.038 
98.620 
89 
9.323 
# 
2.716 
# 
# 
72.606 
524.649 VIELÄ PERITTÄVÄT 
MÄÄRÄT 
6.555 
2.952 
6.075 
0 
1.615 
957 
6.118 
639 
46 
125 
# 
677 
# 
# 
2.260 
28.019 23sa: (mt«B«WBUi 
OLEVAT TAHIUUCT % ALUNPERIN 
ILMOITETUSTA MÄÄRÄSTÄ 
91.388 
4.053 
121.910 
2.162 
11.652 
79.938 
5.920 
97.981 
43 
9.198 
# 
2.039 
# 
# 
70.346 
496.630 50.624 
204 
24.685 
2.037 
2.803 
452 
0 
92.991 
0 
5.090 
1.172 
658 
180.716 
(*) laskettu komissiolle virallisesti ilmoitettujen määrien perusteella * - El sovelleta 
( ** ) alunperin ilmoitetut tai myöhemmin korjatut määrät 
(+) Alankomaat ilmoittivat komissiolle, että vuonna 1995 perittiin 58 miljoonaa ecua vuosien 1993 ja 1994 savukkeisiin liittyvien tapausten osalta 
(++) Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle, että vuonna 1994 perittiin ... miljoona ecua 
j+++) perintäaste on ilmoitettu varauksin. Niin kauan kun nykyinen muutettava oleva säännöstö on voimassa, jäsenvaltioiden ei tarvitse ilmoittaa komissiolle jo ilmoitettujen määrien kehitystä. 93% 
58% 
95% 
100% 
88% 
99% 
49% 
99% 
48% 
99% 
# 
75% 
# 
# 
97% 
95% 
TAULUKK012 
Takaisinperinnän tilanne 31.12.95 
EMOTR - TUKIOSASTO 
Ennen vuotta 1992 
ilmoitettujen tapausten tilanne(*) Vuosina 1992, 1993 ja 1994 ilmoitettujen tapausten tilannef*) 
UI MÄÄRÄT 
X1 000 ECUA ILMOITETUT 
MÄÄRÄT (**) VIELÄ PERJTTAVÄT 
MAARAT OKEuoessAvrnguA 
OLEVA T TAPAUKSET % ALUNPERIN 
ILMOITETUSTA MÄÄRÄSTÄ 
BELGIQUE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND 
ELLAS 
ESPANA 
FRANCE 
IRELAND 
ITALIA 
LUXEMBOURG 
NEDERLAND 
ÖSTERREICH 
PORTUGAL 
SUOMI/FINLAND 
SVERIGE 
UNITED KINGDOM 14.570 
23.252 
155.868 
784 
2.486 
29.248 
13.945 
409.108 
0 
27.980 
# 
1.146 
# 
# 
24.042 
YHTEENSÄ 702.429 4.510 
13.258 
30.510 
253 
1.242 
10.696 
7.316 
393.283 
0 
16.607 
# 
496 
# 
# 
11.196 
489.367 2.550 
11.011 
23.543 
0 
0 
8.891 
2.228 
149.210 
0 
3.471 
# 
0 
# 
# 
492 
201.396 31% 
57% 
20% 
32% 
50% 
37% 
52% 
96% 
59% 
43% 
47% 
70% ILMOITETUT 
MÄÄRÄT r» VARSINAISESTI 
PERITYT VIELÄ PERITTÄVÄT 
MÄÄRÄT OKEUDESSA vmauA 
OLEVAT TAPAUKSET % ALUNPERIN 
ILMOITETUSTA MÄÄRÄSTÄ 
16.593 
9.101 
62.150 
82.914 
79.607 
49.404 
2.992 
460.606 
0 
17.204 
# 
14.327 
# 
# 
22.405 
817.303 990 
4.829 
9.949 
56.409 
1.951 
14.877 
1.870 
90.063 
0 
9.684 
# 
1.153 
# 
# 
10.524 
202.299 15.603 
4.272 
52.201 
26.505 
77.656 
34.527 
1.122 
370.543 
0 
7.520 
13.174 
11.881 
615.004 43 
1.029 
2.951 
0 
212 
6.474 
0 
114.445 
0 
0 
2.187 
189 94% 
47% 
84% 
32% 
98% 
70% 
38% 
80% 
44% 
# 
92% 
# 
# 
53% 
75% 
C) Komissiolle virallisesti ilmoitettujen tapausten määrä 
(") Alunperin ilmoitetut määrät korjauksen (korjausten) jälkeen # * El sovelleta 
TAULUKKO 13 
Takaisinperinnän tilanne 31.12.95 
RAKENNERAHASTOT 
o o Ennen vuotta 1992 
ilmoitettujen tapausten tilanne 
MAARAT 
X1 000 ECUA ILMOITETUT 
MÄÄRÄT (*) VIELÄ PERITTÄVÄT 
MÄÄRÄT OIKEUDESSA VIREILLÄ 
OLEVAT TAPAUKSET] 
BELGIQUE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND 
ELLAS 
ESPANA 
FRANCE 
IRELAND 
ITALIA 
LUXEMBOURG 
NEDERLAND 
ÖSTERREICH 
PORTUGAL 
SUOMI/FINLAND 
SVERIGE 
UNITED KINGDOM 
YHTEENSÄ 13 
19 
111 
72 
945 
58 
562 
# 
# 
# 
420 
2.200 13 
12 
35 
60 
945 
23 
444 
# 
# 
# 
356 
1.888 944 
45 
# 
# 
# 
79 
1.068 Vuosina 1992, 1993 ja 1994 ilmoitettujen 
tapausten tilanne 
ILMOITETUT 
MÄÄRÄTD VARSINAISESTI 
PERITYT 
105 
239 
2874 
397 
1477 
# 
430 
# 
# 
72 
5.594 VIELÄ PERITTÄVÄT 
MÄÄRÄT % ALUNPERIN | 
LMOITETUSTA MÄÄRÄSTÄ 
73 
29 
72 
12 
# 
238 
# 
# 
424 32 
210 
2802 
385 
1477 
192 
72 
5.170 30% 
88% 
97% 
97% 
100% 
45% 
100% 
92% BE 
DK 
DE 
EL 
ES 
FR 
IR 
IT 
LU 
NL 
ÖS 
PO 
SU 
SV 
UK 
(*) alunperin ilmoitetut määrät korjauksen (korjausten) jälkeen # = El sovelleta 
8. LUKU: PETOSTENTORJUNTAAN VARATUT MÄÄRÄRAHAT 
1. JAKSO: VUODEN 1995 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 
Budjettivallan käyttäjän vuodelle 1995 äänestämiä petostentorjuntaan varattuja 
määrärahoja on 132,618 miljoonaa ecua (maksusitoumusmäärärahat). Käytettävissä olevia 
määrärahoja on määrärahojen siirron156 jälkeen 88,233 miljoonaa ecua. 
Tässä määrässä ei ole otettu huomioon budjettikohtaan B5-800 ("Yhteistyö oikeus- ja 
sisäasioissa") otettuja määrärahoja, jotka käytettiin vuonna 1995 sellaisten hankkeiden 
rahoittamiseen, joita jäsenvaltiot esittivät komissiolle Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen VI osaston mukaisesti. 
Suuri osa näistä määrärahoista on osoitettu kansallisille viranomaisille yhteisön tukea ja 
teknistä apua koskevien eri ohjelmien yhteydessä. Jotkut ohjelmista on määritelty tarkasti 
toimialakohtaisessa lainsäädännössä, erityisesti maatalouden alalla, ja toiset on määritelty 
joustavammin tukien myöntämisenä valvontatoiminnan ja jäsenvaltioiden erity isyksikköjen 
tekemien tutkimusten tukemiseksi. Kaikissa menettelyissä on noudatettava komission 
omaksumaa moitteettoman varainhoidon periaatetta. 
Vuoden 1995 määrärahojen käyttöä koskevat yksityiskohdat esitetään taulukossa 14. 
2. JAKSO: VUODEN 1996 MÄÄRÄRAHAT 
Budjettivallan käyttäjän vuodelle 1996 äänestämät määrärahat ovat 86,665 miljoonaa ecua 
(mukaan lukien varaukseen otetut määrät157). Nämä määrärahat ovat pienempiä kuin 
vuonna 1995, erityisesti talousarvion B osan suhteen. 
Tämä vähennys riippuu budjettikohtaan B1-360 osoitetuista määrärahoista (29 miljoonaa 
ecua budjettikohdassa + 15 miljoonaa ecua varauksena vuodelle 1996, kun vuonna 1995 
kyseiseen budjettikohtaan osoitettiin 85 miljoonaa ecua), sillä vuonna 1995 loppuivat 
kaikkien muiden paitsi uusien jäsenvaltioiden osalta tietyt yhteisrahoitusohjelmat, joista 
säädettiin asetuksilla (ETY) N:o 307/91 (tiettyjen EMOTR:n tukiosastosta maksettavien 
menojen valvonnan tehostaminen) ja N:o 3508/92 (yhdennetty hallinto- ja 
valvontajärjestelmä). 
Momentti B2-150 on uusi. Siihen on yhdistetty nykyiset yksittäiset petostentorjuntaan 
varattujen määrärahojen budjettikohdat, jotka koskevat rakennepolitiikkaa (budjettikohdat 
B2-101, B2-111, B2-121 ja B2-131). 
Talousarvion alaluokkaan "Kuluttajansuoja, sisämarkkinat, teollisuus ja Euroopan laajuiset 
verkot" perustettiin Euroopan parlamentin toivomuksesta uusi osasto B5-9 
156 
157 Budjettivallan käyttäjälle alistetut sisäiset määrärahasiirrot. 
Huom: nämä määrät eivät ole vielä käytettävissä, mutta on silti ennakoitu, että ne voidaan käyttää 
varainhoitovuoden kuluessa (toisin sanoen petostentorjuntaa koskevien talousarvioiden laatimisen 
ja niistä äänestämisen jälkeen) 
97 
"Petostentorjunta" ja uusi momentti B5-910 nimeltä "Yleiset vilpillisten menettelyjen 
vastaiset toimet". Ne kattavat menot, jotka liittyvät komission (SG/UCLAF) jäsenvaltioille 
antamaan tekniseen apuun maatalousalalla ja perinteisten omien varojen alalla, sekä niistä 
aiheutuvat kulut, kuten paikan päällä tehtävät tarkastukset, jotta vältettäisiin kaikki 
aiheettomat maksamiset sekä kaikki omia varoja koskevien tulojen menetykset158. 
Taulukoissa 15 ja 16 esitetään vuoden 1996 petostentorjuntaan varattujen määrärahojen 
yksityiskohtainen jakautuminen. 
158 Näiden menojen kattaminen maatalousalalla varmistettiin vuoden 1995 osalta momentista B2-519. 
98 
MÄÄRÄRAHOJEN KÄYTTÖ VUONNA 1995 Taulukko 14 
BUDJETTIKOHTA 
A-2554 
A-3530 
A-3531 
A-3532 OTSIKKO 
Euroopan asianajajaliittojen toimintaan 
liittyvät konferenssit, 
kongressit ja kokoukset yhteisön 
taloudellisten etujen suojaamisesta 
Petoksia ehkäisevää 
toimintaa koordinoiva 
osasto 
Petostentorjuntaan 
liittyvät tarkastukset, 
tutkimukset ja analyysit 
Petostentorjunta 
tekstiilialalla (TAFI) RAHOITETTAVAT 
TOIMENPITEET 
Seminaarit, kokoukset ja koulutus 
toiminta jäsenvaltioissa 
- Kokoukset,symposiumit, 
tutkimukset 
- Tietokannat 
- Tiedottaminen 
- Asetus (ETY) N:o 4045/89 
- Oikeudelliset seminaarit ja tutkinnat 
- Tulli- ja alv-seminaarit 
- Tutkimukset ja tarkastusmatkat 
- Muut seminaarit 
- Petostentorjuntaa 
koskeva vuosikertomus 
- Analyysit 
- Atk ja tietokannat 
- Avustukset 
- Sovitteluelin (EMOTR) 
-SCENT 
- Seminaarit, tutkimukset 
- Avustukset 
- Tutkimusyksikön yhteisrahoitus 
- Tekstiilialan esitteet 
SIIRRETTÄVÄKSI YHTEENSÄ SAATAVILLA OLEVAT 
MÄÄRÄRAHAT SIIRTO­
JEN JÄLKEEN 
260 000 
200 000 
3 308 000 
800 000 
4 568 000 SIDOTUT 
MÄÄRÄRAHAT 
259 605 
199 999 85 615 
24 384 
90 000 
3 244 018 
470 000 
112 904 
90 000 
414 800 
516 246 
31 000 
9 598 
718 120 
418 000 
438 350 
25 000 
740 000 
188 799 
200 000 
300 000 
51 201 
4 443 622 KÄYTTÖPROSENTIT 
99,9 
100 
98 
93 
o o BUDJETTIKOHTA OTSIKKO RAHOITETTAVAT 
TOIMENPITEET 
SIIRTO 
A-355 
B1-360 
B2-101 
B2-111 
B2-121 
B2-131 Eurooppalainen asiakirjojen kokoamiseen 
liittyvä, yhteensovittamis- ja 
tutkimusverkko, joka on tarkoitettu 
petosten ja rikosten torjumiseen yli 
rajojen 
Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
Euroopan maatalouden ohjaus- ja 
tukirahaston tukiosaston alalla 
Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
Euroopan maatalouden ohjaus- ja 
tukirahaston ohjausosaston alalla 
Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen 
alalla 
Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
Euroopan aluekehitysrahaston alalla 
Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
Euroopan sosiaalirahaston alalla 
SIIRRETTÄVÄKSI YHTEENSÄ Säätiön perustaminen Alankomaiden 
lailla (verkon oikeudellinen rakenne) 
; 5 maata: D, I, GR, L, NL 
- Aset-(ETY) N:o 307/91 &Aset 
(EY) N:o 3235/94 
- Aset. (EY) N:o 165/94 (kauko-
havainnot) 
- Aset (ETY) N:o 3508/92 (SIGC) & 
- Aset. (EY) N:o 3235/94 
Avustukset 
Avustukset 
Avustukset SAATAVILLA OLEVAT 
MÄÄRÄRAHAT 
SIIRTOJEN JÄLKEEN 
4 568 000 
400 000 
65 000 000 
200 000 (*) 
50 000 (*) 
300 000 (*) 
200 000 (*) 
70 718 000 SIDOTUT 
MÄÄRÄRAHAT 
4 443 622 
62 500 
62 060 000 
10 000 000 
8 700 000 
43 360 000 
10 000 
-
30 000 
19 000 
66 625 122 KÄYTTÖ­
PROSENTIT 
16 
95.5 
5 
-
10 
9,5 
(*)Vastaavat määrärahat kirjattiin varaukseen BO-40 (budjettikohdat varustettiin merkinnällä p.m.). Budjettivallan käyttäjä päätti näiden määrärahojen siirtämisestä 
budjettikohtiinsa komission yksiköiden (SG/UCLAF) toimittaman kertomuksen perusteella. Kyseinen päätös tehtiin heinäkuussa 1995, ja koska määrärahat asetettiin 
saataville liian myöhään, niitä ei vuonna 1995 voitu täysimääräisesti käyttää. 
BUDJET­
TIKOHTA OTSIKKO RAHOITETTAVAT 
TOIMENPITEET 
SIIRTO 
B2-5110 
jaksotetut määrärahat 
B2-519 
B5-305i 
B6-910 
B7-530 Maanviljelyn valvonta 
Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
maatalouden alalla 
Tullivirkamiesten (Matthaeus) ja 
verovirkamiesten ( Vero-Matthaeus) 
ammatillista koulutusta koskeva 
yhteisön toimintaohjelma 
Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
kustannustenjakoperiaatteella toteutetun 
tutkimuksen alalla 
Toimenpiteet vilpillisten menettelyjen 
estämiseksi yhteistyön alalla - Tarkastukset ja analyysit 
- Oliiviöljykeskukset 
- Tutkimukset, analyysit, tarkastukset 
- Avustukset 
- Asiantuntijapalkkiot 
- Matthaeus 
- Vero-Matthaeus 
YLEINEN KOKONAISMÄÄRÄ SAATAVILLA OLEVAT 
MÄÄRÄRAHAT 
SIIRTOJEN JÄLKEEN 
70 718 000 
12 715 000 
1 650 000 (*) 
3 000 000 
50 000 
100 000 
88 233 000 SIDOTUT 
MÄÄRÄRAHAT 
66 625 122 
12 668 864 
168 864 
12 500 000 
764 387 
149 387 
590 000 
25 000 
3 000 000 
2 290 570 
709 430 
42 000 
-
83 100 373 KÄYTTÖ­
PROSENTIT 
99,6 
46,4 
100 
84 
-
94,2 
* Vastaavat määrärahat kirjattiin varaukseen BO-40 (budjettikohdat varustettiin merkinnällä p.m.). Budjettivallan käyttäjä päätti näiden määrärahojen siirtämisestä 
budjettikohtiinsa komission yksiköiden (SG/UCLAF) toimittaman kertomuksen perusteella. Kyseinen päätös tehtiin heinäkuussa 1995, ja koska määrärahat 
asetettiin saataville liian myöhään, niitä ei vuonna 1995 voitu täysimääräisesti käyttää. 
Taulukko 15 
PETOSTENTORJUNTAAN VARATUT MÄÄRÄRAHAT - VUODEN 1996 
TALOUSARVIO 
BUDJETTIKOHTA OTSIKKO MÄÄRÄ 
(ecua) 
A-2554 Euroopan asianajajaliittojen toimintaan 
liittyvät konferenssit, kongressit ja 
kokoukset yhteisön taloudellisten etujen 
suojaamisesta 290 000 
A-3530 Petoksia ehkäisevää toimintaa 
koordinoiva osasto 200 000 
A-3531 Petostentorjuntaan liittyvät tarkastukset, 
tutkimukset ja analyysit 4 000 000 
A-3532 Petostentorjunta tekstiilialalla (TAFI) 800 000 
A-355 Eurooppalainen asiakirjojen kokoamiseen 
liittyvä yhteensovittamis- ja 
tutkimusverkko, joka on tarkoitettu 
petosten ja rikosten torjumiseen yli 
rajojen 350 0001 
B1-360 Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
Euroopan maatalouden ohjaus- ja 
tukirahaston tukiosaston alalla 29 000 0002 
B2-150 Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
rakenteellisten tukitoimien alalla 750 000 
B2-301 Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
koheesiorahaston alalla 300 000 
B2-511 Maanviljelyn valvonta 15 500 0003 
B5-3051 Tullivirkamiesten (Matthaeus) ja 
verovirkamiesten (Vero-Matthaeus) 
ammatillista koulutusta koskeva yhteisön 
toimintaohjelma 3 200 000 
B5-910 Yleiset vilpillisten menettelyjen vastaiset 
toimet 4 175 000 
B6-910 Vilpillisten menettelyjen vastaiset toimet 
kustannustenjako-periaatteella toteutetun 
tutkimuksen alalla 50 000 
B7-650 Toimenpiteet vilpillisten menettelyjen 
estämiseksi yhteistyön alalla 50 000 
Määrärahat kirjattu kokonaisuudessaan lukuun AO-10 (talousarvion varausosa A) 
15 miljoonan ecun suuruinen määräraha kirjattiin varaukseen BO-40. 
13 miljoonan suuruinen määräraha kirjattiin varaukseen BO-40. 
102 
TAULUKKO 16 
PETOSTENTORJUNTAAN 
VARATUT MÄÄRÄRAHAT VUONNA 1996 
Määrärahojen jakautuminen suurten alojen kesken 
Ala 
1. EMOTR-TUKIOSASTO 
2. RAKENNERAHASTOT + KOHEESIORAHASTO 
3. MAANVILJELYN VALVONTA 
4. TULLI- JA VEROALAN KOULUTUS 
5. PETOSTENTORJUNNAN KOORDINOINTI 
JA YLEISET TOIMET Budjettikohta 
B1-360 
B2-150/B2-301 
B2-511 
B5-3051 
A2554 / A-353 / A-355 + 
B-910 / B6-910 / B7-650 
YHTEENSÄ 
PETOSTENTORJUNTAAN 
VARATUT MÄÄRÄRAHAT 
PETOSTEN­
TORJUNNAN 
KOORDINOINTI J 
YLEISET TOIME 
11% 
TULLI- JA VEROALA 
KOULUTUS 
4% 
MAANVILJELYN 
VALVONTA 
33% EMOTR-
TUKIOSASTO 
51% 
RAKENNE­
RAHASTOT + 
KOHEESIORAHASTO 
1% 
103 
LIITK: LUKÏTHLO VIIIJKIHJIIKLIMI-N N UM I «ROI S TA JÄSI'NVAI/1 IOISSA 
Saksa: 
Belgia: 
Tanska: 
1 espanja: 
Ranska: 
Kreikka: 
Irlanti: 
Italia: 
Luxemburg: 
Alankomaat: 
Portugali: 
Yhdistynyt 
kuningaskunta: 
Itävalta: 
Ruotsi: 
Suomi: 0130820595 
080012426 
80018495 
900993295 
05917295 
008003212595 
1800553295 
167878495 
08003595 
060224595 
0505329595 
0800963595 
06605845 
020791695 
0800112595 
104 
LYHENTEET 
ALV: arvonlisävero 
CCA: yhteisön tukikehykset (ranskan sanoista Cadre communautaire d'appui) 
CIS: tullitietojärjestelmä (englannin sanoista Customs Information System; 
lyhennettä käytetään mm. nimityksessä "SCENT/CIS-työryhmä") 
COCOLAF: petostentorjuntaa koordinoiva neuvoa-antava komitea 
EAKR: Euroopan aluekehitysrahasto 
EKR: Euroopan kehitysrahasto 
EMOTR: Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (tukirahasto: EMOTR-tuki, 
ohjausrahasto: EMOTR-ohjaus) 
ESR: Euroopan sosiaalirahasto 
ETA: Euroopan talousalue 
EU: Euroopan unioni (Euroopan unionin perustamissopimuksen voimaantulon 
jälkeen käytetty nimitys) 
EYVL: Euroopan yhteisöjen virallinen lehti (L-sarja, C-sarja) 
GATT: tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus 
GSP: yleinen tullietuusjärjestelmä (englannin sanoista Generalized System of 
Preferences) 
HVK: hallitusten välinen konferenssi 
IRENE: tullirikkomuksia koskeva tietokanta (ranskan sanoista IRrégularités, 
ENquêtes, Exploitation) 
KOR: Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline 
SCENT: tullivalvonnan tietoverkko (englannin sanoista System for a Customs 
Iin forcement NcTwork) 
SEM 2000: komission ohjelma yhteisön varojen hallinnoinnin kehittämiseksi vuoteen 
2000 mennessä (englannin sanoista Sound and Efficient Management) 
TAFI: petostentorjunta tekstiilialalla (englannin sanoista Textile AntiFraud 
Initiative) 
TIR: kansainvälinen maantiekuljetus (ranskan sanoista Transport International 
Routier) 
UCLAF cli petostentorjunnan koordinointiyksikkö (komission pääsihteeristön 
SG/UCLAF: organisaatiokaavioon kuuluva osasto Unité de Coordination de la Lutte 
Anti-Fraude) 
05 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 173 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 
Luettelonumero : CB-CO-96-220-FI-C 
ISBN 92-78-03994-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg