EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 10.07.1996 
KOM(96) 329 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
YHTENÄINEN OHJELMA 
PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN 
JA KÄSITEOLLISUUDEN HYVÄKSI 
MONIVUOTINEN OHJELMA, YHDENMUKAISTETTU TOIMINTA 
JA MUUT PK-YRITYKSIÄ TUKEVAT YHTEISÖN TOIMET 

I SISÄLTÖ I 
PK-YRTTYKSIÄ TUKEVIEN YHTEISÖN TOIMIEN YLEISET PUITTEET 
I Suunnitelman tausta: pk-yritysten työllistävä merkitys 
II Yhteen nivominen: pk-yrityspolitiikan yhdenmukaiset puitteet 
III Suhde vuoden 1994 yhtenäiseen ohjelmaan 
IV Kolmannen monivuotisen pk-yritysohjelman erityismerkitys 
V Kolmannen monivuotisen yhtenäisen pk-yritysohjelman sisältö 
ENSISIJAISET TOIMENPITEET 
I Yritysten hallinnollisten ja oikeudellisten toimintaolosuhteiden 
yksinkertaistaminen ja parantaminen 
II Yritysten rahoitus- ja verotusolosuhteiden parantaminen 
III Pk-yritysten strategioiden eurooppalaistumisen ja kansainvälistymisen edistäminen 
erityisesti entistä parempien tietopalveluiden avulla 
IV Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen ja niiden tutkimuksen, innovaation, 
tietotekniikan ja koulutuksen saannin tehostaminen 
V Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen 
PÄÄTELMÄT 
A <*" 
PK-YRITYKSIÄ TUKEVIEN YHTOSÖN TOIMIEN 
YLEISET PUHTEET 
Nykyään vallitsee laajayksimielisyys siitä, ettäpienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset)' ovat 
avainasemassa uusien työllistämismahdollisuuksien luojina ja kasvun aikaansaajina Eumopan 
unionin alueella 
Jäsenvaltiotjayhteisö pyrkivät jo nyt monin keinoin vapauttamaan pk-yritysten voimavarat, multa 
monet näistä doittesta ovat olleet usiempien pk-yritysten kannalta liian kapea-alcdsiajahajancasia 
Komissio pitää poliittisesti ensisijaisen tärkeänä, että erilaiset aloitteet ovat johdonmukaisia ja 
niiden välitön merkitys pk-yritysten kannalta säilyy nopeasti muuttuvissa taloudellisissa 
olosuhteissa 
Vuoden 1994 yhtenäinen ohjelma oli ensimmäinen yritys luoda yleiset puitteet pk-yrityksien 
hyväksi suunnatuille yhteisön toimille. Sen poly ana oli Voikoinen kuja kasvusta, kilpailukyvystä 
ja työllisyydestä, ja siinä esitettiin tiiviimpää yhteistyötä pk-yritysten kehittämiseen osallistuvien 
tahojen kesken 
Komissio antoi Madridissa vuonna 1995 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle pk-yrityksiä 
koskevan selonteon,3 jossa kehiteltiin entistä kunnianhimoisempia poliittisia toimia pk-yritysten 
hyväksi. Komissio korosti, että pk-yrityksille kolidenmttu tuki on tehokas ja taloudellinen tapa 
edistää uusientyöpmkkojensyntynustä. Madridin kokous tuki päätelmissään komission näkemystä 
ja kehotti komissiota toteuttamaan Madridin selonteossa esitetyt tavoitteet mahdollisimmai 
ripeästi.4 
Nämä uudet painopistealueet ja aloitteet on nyt sijoitettava nykyisten pk-yrityksille suunnattujen 
toimintaohjelmien yhteyteen, jotta eri toimenpiteet voidaan kohdistaa kaikkiin keskeisiin 
tavoitteisiin Tässä tiedonannossa saatetaan ajan tasalle ja kehitetään eteenpäin vuoden 1994 
yhtenäistä ohjelmaa, tavoitteena sisällyttää siihen yhteisön pk-yrityspolitiikan uudet 
painopistealueet. Se on suoraa jatkoa komission työllisyyttä koskevaan eurooppalaiseen 
luottamussopimukseen.5 Eurooppa-neuvoston Firenzen kokouksen päätelmien6 mukaisesti siinä 
esitetään vetoomus yhtenäisestä lähestymistavasta jossa kansalliset, alueelliset ja paikalliset 
viranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja yhteisön toimielimet ottava kukin osaa käytännön työhön 
kasvun ja työllisyyden puolesta 
Pk-yritysten /jyväksi toteutettujen yhteisön toimien yhteensovittconinen ja niiden edistymisen 
seuraaminen ova keskeinen osa yhteisön yrityspolitiikkaa' Yhtenäinen ohjelma toimii 
jäsenvaltioiden pk-yrityksiä koskevien toimien ja yhteisön politiikkaan ja ohjelmiin sisältyvien 
Komission suositus pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä, EYVL N:o L 107 30 4 1996 
s. 4. 
Yhtenäinen ohjelma pk-yritysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi, KOM(94)207 lopull., 
3.6.1994. 
Marraskuun 29 päivänä 1995 annettu komission tiedonanto "PK-yritykset: työllisyyden, kasvun ja 
kilpailukyvyn voimaperäinen lähde Euroopan unionissa", Asiak. CSE(95)2087, jäljempänä 
"Madridin selonteko". 
Madridin Eurooppa-neuvoston päätelmät, SI(95)1000, 16.12.1995, s. 14. 
CSE(96)1, 5.6.1996. 
Firenzen Eurooppa-neuvoston päätelmät, SN 300/96, 22.6.1996, s. 3. 
Ks. myös Ehdotus neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten 
hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000), 5 artiklan 2 kohta, EYVL N:o C 156, 31.5.1996, s. 5. 
toimenpiteiden yhteensovittajana Yhtenäisen ohjelman edistymistä takastellaan säännöllisesti 
julkaistavissa yhteensovittamiskertonniksissa" 
I SI IUNNITEUV1AN TAUSTA: PK-YRITYSTEN TVÖIIISTÄVÄ MERKITYS 
Madridin selonteossa komissio totesi, että vaikka pk-yrityspolitiikan poliittinen painoarvo on nyt 
suurempi kuin koskaan ennen, paljon enemmänkin voitaisiin saada aikaan, jos keskityttäisiin 
tiettyihin pääkysymyksiin ja lähestyttäisiin niitä tuoreista näkökulmista. Komissio vahvisti, että 
pk-yritykset erityisesti kaikkein pieriirnrnästä päästä olevat, ovat tällä hetkellä avainasemassa 
kasvun ja uusien työpaikkojen luomisessa. 
PK-yrilykset työpaikkojen luojina 
Pk-yntykset kattavat 99,8% kaikista Euroopan unionin yrityksistä, 66% 
kokonaistyöllisyydestä ja 65% Euroopan unionin yritysten liikevaihdosta 
Pk-yritysten luomien työpaikkojen nettomäärä on reilusti korvannut suuryrityksissä 
tapahtuneet työpaikkojen menetykset vuosina 1988-1995, jolloin lähes kaikki uudet 
työpaikat ovat syntyneet alle sadan työntekijän yrityksiin. 
Madridin selonteossa korostetaan ettei kaikkia Euroopan pk-yritysten kasvu- ja 
työllistämisvoimavaroja ole osattu hyödyntää ja että niiden mahdollisuuksia ovat rajoittaneet 
markkinoiden ja yrityspolitiikan peruspuutteet ja virheet, joita ei toistaiseksi ole riittävästi 
huomioitu. Puutteet arvioitiin ja seuraavia parannuksia ehdotettiin: 
Madridin selonteon ensisijaiset suositukset 
vähennetään euroorjpalatsta yrittäjyyttä jarruttavaa paperisotaa ~~ 
parannetaan pk-yrityksiä edustavien järjestöjen mahdollisuuksia osallistua päätösten 
tekoon 
tuetaan uusia työpaikkoja luovien pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia 
vähennetään markkinoiden vääristymiä ja tehottomuutta 
tuetaan pk-yrityksiä edistämällä tehokkaasti tutkimusta, innovaatiota ja koulutusta 
kannustetaan pk-yritysten kilpailukykyä ja kansainvälistymistä 
Kertomus pk-yritysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi toteutettujen toimien 
yhteensovittamisesta, KOM(95)362 lopull., 8.9.1995 (14 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston 
päätöksen 93/379/EIY 5 artiklan 2 kohta, EYVL N:o L 161, 2.7.1993, s. 71). 
Ill 
IL YHTEEN NIVOMINEN: PK-YRITYSPOLmiKAN YHDENMUKAISET 
Huhtikuun 22. päivänä 1996 tekemässään päätöslauselmassa pk- ja käsityöyrityksille 
suunnattujen yhteisön toimien yhteensovittamisesta9 neuvosto korosti, että ohjelmissa ilmaistu 
pk-yritysten ensisijaisuus on toteutettava myös käytännön tasolla. Tavoitteiden saavuttamiseksi 
neuvosto kehotti tiivistämään kaikkien yhteisön käytössä olevien keinojen ja ohjelmien sekä 
soveltuvin osin myös jäsenvaltioiden omien, pk-yrityksiä tukevien toimien yhteensovittamista. 
Neuvoston päätöslauselman ja perustamissopimuksen 130 artiklan mukaisesti yhtenäinen 
ohjelma tarjoaa puitteet pk-yritysten hyväksi toteutettujen toimenpiteiden entistä kimteämmälle 
yhteensovittamiselle. Tarkemmin sanottuna yhtenäinen ohjelma toimii viitekehyksenä kaikille 
yhteisön toimenpiteille, joilla parannetaan pk-yritysten toimintaedellytyksiä, ja se edistää siten 
yksittäisten toimien jatJorvuutta, tehokkuutta ja avoimuutta. 
Yhtenäinen ohjelma ei korvaa kansallisella tai yhteisön tasolla toteutettuja erillisiä toimia, eikä 
se sisällä muutoksia päätöksentekojärjestelyihia Sen tavoitteena on varmistaa kaikkien pk-
yritysten kehittämiseen osallistuvien osapuolten läheinen yhteistyö - niin alueellisella, 
kansallisella kuin yhteisönkin tasolla -ja edistää siten toimenpiteiden yhdenmukaisuutta ja 
tehokkuutta.Yhtenäinen ohjelma sisältää kolmenlaisia toimenpiteitä: 
Yhtenäinen pk-yritysohjelma 
Yhteisesti jäsenvaltioiden kanssa toteutetut 
toimet10 
1. toimenpittet, joilla edistetään jäsenvaltioiden 
molemminpuolista yhteydenpitoa ja soveltuvin 
osin pk-yrityksiä tukevien toimien 
yhteenso\dttamista tiuroopan unionin toimetu 
2. pk-yrityksille suunnatut toimenpiteet osana 
muuta yhteisön toimintaa (esimrakennerahastot, 
T&IK,EIPjaEIR 
3. yhteisön erityiseen pk-yrityspolitiikaan (eli 
monivuotisen nk-yritysohjelmaan) sisältyvät 
toimenpoteet 
Tässä tiedonannossa käsitellään kaikkia kolmea yhtenäisen ohjelman osa-aluetta. Se tarjoaa 
viitekehyksen kahdelle ensimmäiselle yhteisön pk-yrityspolitiikan osalle eli yhteisesti 
jäsenvaltioiden kanssa toteutetuille toimille ja yhteisön muuhun toimintaan sisältyville, pk-
yritysten kehitystä edistäville toimille ja luo puitteet niiden suhteelle kolmannen osan eli 
ehdotettuun kolmanteen monivuotiseen pk-yritysohjelmaan (1997-2000) sisältyvien 
erityistoimien kanssa.12 
12 Huhtikuun 22 päivänä 1996 annettu neuvoston päätöslauselma pienten ja keskisuurten yritysten 
sekä käsityöyritysten edistämiseksi suoritettavien yhteisön toimien yhteensovittamisesta, EYVLN:o 
C 130, 3.5.1996, s. 1. 
Ks. perustamissopimuksen 130 artiklan 2 kohta. 
Ts. osallistuminen perustamissopimuksen puitteissa toteutettujen yhteisön politiikkojen ja toimien 
kautta sekä jäsenvaltioiden toimenpiteiden tukeminen erityistoimin (perustamissopimuksen 130 
artiklan 3 kohta). 
EYVL N:o C 156, 31.5.1996, s. 5. 
IV 
Yhtenäisen pk-yritysohjelman pääpiirteet 
Mitenäisen ohjelman avulla voidaan entistä paremmin sovittaa yhteen pk-yrityksille 
suunnatut jäsenvaltioiden toimet Siinä kaavaillaan yhteisesti toteutettuja toimia, 
jotka perustuvat jäsenvaltioiden väliseen parhaiden käytäntöjen vaihtoon. Yhteisesti 
toteutettujen toimien tavoitteena on tehostaa jäsenvaltioiden toimia yritysten 
toimintaolosuhteiden kehittämisen ja tukitoimenpiteiden edistämisen aloilla 
erityisesti parantamalla toimenpiteiden kohdentamista ja yhdenmukaisuutta. 
Yhtenäinen ohjelma edesauttaa myös yhteisön muuhun toimintaan sisältyvien pk-
yritysten hyväksi toteutettujen toimien yhteensovittamista Yhteensovittamisen 
tavoitteena on varmistaa, että yhteisön politiikkojen ja ohjelmien yhteydessä otetaan 
entistä paremmin huomioon pk-yritysten ulottuvuus, sekä edistää pk-yritysten 
osallistumista yhteisön tukemaan toimintaan ja parantaa keskusteluyhteyttä pk-
\-rityksia edustavien järjestöjen kanssa. 
Komission >hteensovitustoimien tulokset käyvät ilmi kertomuksista, joissa tarkastellaan pk-
yritysten huomioimista kaikessa yhteisön politiikassa ja ohjelmissa.13 
m SUHDE VUODEN 1994 YHTENÄISEEN OHJELMAAN 
Tässä tiedonannossa saatetaan ajan tasalle ja kehitetään eteenpäin vuoden 1994 yhtenäistä 
ohjelmaa. Siinä luotavat yhteisön pk-yrityspolitiikan yleiset puitteet perustuvat samoihin 
menetelmiin, mutta tavoitteet ovat uudet ja niihin tähdätään myös uusin toimenpitein. 
Sama menetelmä 
Vuoden 1994 yhtenäisessä ohjelmassa esitetty lähestymistapa on edelleen sama. Se perustuu 
edellä kuvailtuihin kolmenlaisiin keinoihin (monivuotinen ohjelma, yhdenmukaistettu toiminta, 
yhteisön toimet pk-yritysten hyväksi). 
Laajennetut tavoitteet 
Vuoden 1994 yhtenäinen ohjelma oli suoraa seurausta Valkoisesta kirjasta kasvusta, 
kilpailuk\Aystä ja työllisyydestä. Siinä kirjattiin näkyviin valkoisessa kirjassa määritellyt 
painopistealueet ja tavoitteet pk-yrityspolitiikan osalta. Vuoden 1994 ohjelmassa eriteltiin 
yritysten toimintaolosuhteiden parantamistoimenpiteet ja yritysten tukipalveluiden 
kannustaminen ja keskityttiin yritysten elinkaaren eri vaiheisiin. 
Tämä ajan tasalle saatettu yhtenäinen ohjelma rakentuu saman erottelun varaan, erityisesti 
kesldttyrnällä Madridin selonteossa määriteltyjen ja työllisyyttä koskevassa eurooppalaisessa 
luottamussopimuksessa korostettujen uusien strategisten tavoitteiden toteuttamiseen. 
Ehdotus neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi 
Euroopan unionissa (1997-2000), 5 artiklan 2 kohta, EYVL N:o C 156, 31.5.1996, s. 5. 
Yhtenäinen ohjelma 1994 Yhtenäinen ohjelma 1996 
1. Yritysten toiniintaolosuhteiden 1. Yritysten hallinnollisten ja oikeudellisten 
parantaminen toimintaolosuhteiden parantaminen 
2. Rahoitus- ja verotusolosuhteiden parantaminen 
2. Yritysten tukitoimien 3. Pk-yritysten eurooppalaistumisen ja 
kannustaminen kansainvälistymisen edistäminen 
4. Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen 
5. Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten 
kohderyhmien tukeminen 
• Uudet toimet 
Ajanmukaisen yhtenäisen ohjelman muotoileminen ei tarkoita sitä, että vuoden 1994 ohjelman 
kaikki tavoitteet olisi toteutettu tai ne olisivat merkitykseltään vähäisempiä. Myös vuoden 1994 
ohjelmassa asetettujen tavoitteiden toteuttamiseen suunniteltuja toimia jatketaan. 
Vuoden 1994 ohjelmaan verTattuna tämä tiedonanto sisältää joukon lisäaloitteita pk-yritysten 
hyväksi sekä poimii esiin muihin yhteisön ohjelmiin kuuluvia toimia, joiden 
täytäntöönpanemisessa otetaan huomioon uudet painopistealueet. Osa aloitteista odottaa vielä 
neuvoston hyväksyntää, osasta komission ehdotuskin on vielä tekemättä. 
Lisäarvoa: uudet avaintoimet 
Yhdenmukaistettu • pk-yritysten pääsy tietoyhteiskuntaan 
toiminta • yrittäjyysfoorumi 
• käsi- ja pienteollisuusfoorumi 
• kaupan alan foorumi 
Yhteisön muihin ohjelmiin • sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön 
sisältyvät toimet yksinkertaistaminen (SLIM) 
• lainatakaukset työllistäviin hankkeisiin (Elise) 
• EIR:n pääomatuet pk-yrityksille 
• euron käyttöönotto 
• väline EU:n sisäisten investointien tekemiseen 
• kansainvälisen yhteistyön tukeminen 
• innovaatio pk-yrityksissä 
• markkinasuuntautunut teknologinen kehitys 
Yrityspoliittiset erityiskeinot Kolmas monivuotinen pk-yritysohjclmn 
| (1997-2000) 
IV KOLMANNEN MONIVUOTISEN PK-YRITYSOHJELMAN 
ERITYISMERKITYS 
Monivuotinen pk-yritysohjelma on yhtenäisen ohjelman olennainen osa. Se tarjoaa 
oikeudellisen ja taloudellisen perustan pk-yrityksiä tukeville yhteisön 
erityistoimille, jotka eivät sisälly yhteisön muihin ohjelmiin. Tämänhetkinen 
monivuotinen ohjelma päättyy 31. päivänä joulukuuta 1996. Ehdotus kolmanneksi 
VI 
monivuotiseksi pk-yritysohjelmaksi14- joka nyt on neuvoston lopullisesti 
hyväksyttävänä - tähtää eurooppalaisten pk-yritysten työllistämis-, kasvu- ja 
kilpailukykymahdollisuuksien maksimointiin. Ehdotus on saanut pk-yrityksiä 
edustavien eurooppalaisten liike-elämän järjestöjen15 yksimielisen hyväksynnän ja 
se koskee vuosia 1997-2000. Firenzen Eurooppa-neuvosto on kehottanut neuvostoa 
hyväksymään ohjelman vuoden 1996 loppuun mennessä. 
V KOLMANNEN MONIVUOTISEN YHTENÄISEN PK-YRITYSOHJELMAN 
SISÄLTÖ 
Seuraavaan taulukkoon on koottu uuden yhtenäisen pk-yritysohjelman pääpiirteet 
ja erityistoimet: 
Ehdotus neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan 
unionissa (1997-2000), EYVLNio C 156, 31.5.1996, s. 5. 
15 CCACC, CECOP, CEDI, EMSU, Eurochambres, Eurocommerce, EUROPMI, UEAPME, UNICE ja 
YES for Europe. 
vil 
YHTENÄINEN PK-YRITYSOHJELMA 
Yhdenmukaistettu toiminta Yhteisön muihin toimenpideolijeuniin 
sisältyvät toimet Monivuotinen ph-yritysohjebna' 
YRITYSTEN HALLINNOLLISTEN JA 
YKSINKERTAISTAMINEN JA PARANTAMINEN OIKEUDELLISTEN TOIMINTAOLOSUHTEIDEN 
Uusi näkökulma yrityksiin 
kohdistuvien vaikutusten 
arviointijärjestelmään (mukaan 
lukien kustannustehokkuuden 
arviointimenetelmä) 
Liikeyritysten siirto 
Riita-asioiden ratkaiseminen 
Asianmukaiset oikeudelliset 
keinot ja rakenteet Yritysten toimintaolosuhteiden 
kohittämis-ja 
vksinkertaistamiskomitea • Lainsäädännön suuntaviivat 
(myös kuulemismenettelyn 
kehittäminen) 
Kokeilu sisämarkkinoita koskevan 
lainsäädännön 
yksinkertaistamiseksi (SLIM) 
Molitor-kertomuksen seuranta 
Uuden yhteisen alv-järjestelmän 
yksinkertaistaminen 
TT YRITYSTEN RAHOITUS- JA VEROTUSOLOSUHTEIDEN PARANTAMINEN 
Maksuviivästykset 
Pankkien ja pk-yritysten pyöreän 
pöydän keskustelut 
Pk-yritysten pääomamarkkinat, 
mukaan lukien EASDAQ 
Keskinäiset takausjärjestelmät 
Välitystoiminta ja 
luottovakuutukset Rahoitus- ja pääomamarkkinoille 
pääsyn helpottaminen Yhteisön pk-yrityksille suunnatun 
tuen entistä tarkempi 
kohdistaminen, mukaan lukien 
EIR:n edulliset lainatakaukset 
työllistäviin investointeihin*, EIR:n 
pääomatuet pk-yrityksille ja 
rakennerahastojen tukien 
uudelleensuuntaaminen1, EIP:n 
lainat 
Yritysten verotusolosuhteet 
Euron käyttöönotto 
111. FK-YRITYSTEN STRATEGIOIDEN EUROOPPALAISTUMISEN JA KANSAINVÄUSTYMISEN EDISTÄMINEN 
ERITYISESTI ENTISTÄ PAREMPIEN TIETOPALVELUIDEN AVULLA 
Liikekumppaneiden 
hakuverkostot 
Suorat liikekumppanuussuhteet 
Eurooppalaisten taloudellisten 
etuyhtymien verkoston (Regie) 
edistäminen 
Euroneuvontakeskukset 
ensimmäisinä palvelupisteinä 
(first stop shops) 
Markkinatiedon tarjoajien 
verkostoituminen Hallinnollinen yhteistyö — 
yhtenäismarkkinat Pääsy yhtenäismarkkinoille 
•Lisääntyneen kilpailun ja 
valtionapujen vähentämisen 
tukeminen 
- Julkisten hankintojen 
kilpailuttaminen yli kansallisten 
rajojen 
-Standardit ja sertifiointi 
-Kansalliset rajat ylittävä 
sijoitustoiminta EU:ssa4 
* Pääsy kolmansiin maihin 
-Kaupan esteiden purkaminen 
-Suorien ulkomaisten 
investointien monenkeskisten 
sääntöjen parantaminen 
-Kolmansien maiden kanssa 
tehtävän kansainvälisen 
yhteistyön helpottaminen5 
IV. FK-YRITYSTEN KILPAILUKYVYN PARANTAMINEN JA NIIDEN TUTKIMUKSEN, INNOVAATION, 
TIETOTEKNIIKAN JA KOULUTUKSEN SAANNIN TEHOSTAMINEN 
Yrityspalvelut (mukaan 
lukien innovaatio) 
Pk-yritysten 
tutkimustoiminta (Crest) 
Pk-yritysten 
osallistuminen 
tietoyhteiskuntaan 
Koulutuksen 
muokkaaminen pk-
yritysten tarpeita 
vastaavaksi Alihankintojen edistäminen 
Commerce 2000 
Pk-yritysten innovaatiot (esim. 
uusia teknologioita 
hyödyntämään perustetut 
yritykset) 
1'k-yrit.y.sU'n liikkeenjohdon 
koulutus 
V. YRITTÄJYYDEN EDISTÄMINEN 
~* Yrittäjyys 
Käsi- ja pienteollisuuden foorumi 
Kaupan alan foorumi Pk-yritysten 
uudenaikaistaminen ja niiden 
kilpailukyvyn parantaminen 
-Rakennerahastot" (mukaan 
lukien pk-yritysaloite") 
-Alakohtaiset strategiat. 
-Paikalliset kehitysaloitteet 
Innovaatiota koskeva 
toimintasuunnitelma1' 
Osallistuminen T&TK:hon10 
- Osallistuminen yhteisön T&TK-
ohjelmiin 
- Markkinasuuntautunut 
teknologinen kehitystyö 
Pk-yritysten osallistuminen 
tietoyhteiskuntaan ' ' 
Ympäristövaatimukset1* 
Energiansäästö" 
Koulutuksen saatavuus11 
mukaan lukien uusi teknologia1 ' 
JA ERITYISTEN KOHDERYHMIEN TUKEMINEN 
Koulutuksesta annetun valkoisen 
kirjan seuranta 
Käsiteollisuusyritystcn pääsy 
yhtenäismarkkinoille 
Naisyrittäjät10 Yrittäjyyden edistäminen 
Pien- ja käsiteollisuusyritykset 
Kauppa ja jakeluala 
Naisyrittäjät ja nuoret yrittäjät 
Vili 
Päärahoituslähtect 
1 Monivuotinen pk-yritysohjelma 1997-2000: ehdotettu talousarvio 180 milj. ecua 
2 Euroopan työllistäviin investointeihin myönnettyjen lainavakuuksien ohjelma (Elise): 25 
milj. ecua (vuonna 1996) 
3 Tavoitteen 2 tuen uudelleensuuntaus (8,15 miljardia ecua vuosiksi 1997-1999) 
4 Pk-yritysten rahoitusväline EU:n sisäisiin investointeihin yli kansallisten rajojen 
5 MED-Invest 1997-2000:.... milj. ecua; AL-Invest 1995-2000: 41 milj. ecua; AS-Invest 1996-
2000: 32 milj. ecua; ECIP 1995-1999: 250 milj. ecua; JOP Phare/Tacis 1996-2000: 70 milj. 
ecua 
6 Rakennerahastot 1994-1999; yhteisön tukikehykset, yhteisön aloitteet ja kokeiluhankkeet 
7 Yhteisön pk-yritysaloite 1994-1999: 1 miljardi ecua 
8 Yhteisön Leader-aloite 1994-1999: 1,4 miljardia ecua ja Urban-aloite 1994-1999: 0,6 milj. 
ecua 
9 Firenzen Eurooppa-neuvoston päätelmien seuranta 
10 T&TK:n neljäs puiteohjelma vuosiksi 1994-1999: useita pk-yrityksille avoimia ohjelmia 
12,3 miljardin ecun määrärahan puitteissa 
11 ISAC: 44 milj. ecua 
12 Kasvun ja ympäristön kokeiluhanke: 14 milj. ecua vuonna 1996 (+ 5 milj. ecua vuonna 
1997) 
13 Thermie II: 500 milj. ecua; Save II: 45 milj. ecua 
14 Yhteisön Adapt-aloite 1995-1999: 2,9 miljardia ecua (josta 1,4 miljardia 
rakennerahastoista); Leonardo 1995-1999: 620 milj. ecua: Tutkijoiden koulutus- ja 
liikkuvuusohjelma (1995-1998): 744 milj. ecua 
15 Adapt-aloitteen Adapt-BIS -laajennus 1997-1999: 162 milj. ecua 
16 Employment Now: 100 milj. ecua; Euroopan sosiaalirahasto (naisten paikallisen 
työllistämisen aloite) ja Euroopan aluekehitysrahasto. 
ENSISIJAISET TOIMENPITEET 
I. YRITYSTEN HALUNNOIXJSTEN JA OIKEUDELLISTEN 
TOIMINTAOLOSUHTEIDEN YKSINKERTAISTAMINEN JA 
PARANTAMINEN 
Eurooppalaiset yritykset joutuvat toimimaan yhä monimutkaisemmissa 
oikeudellisissa, verotuksellisissa ja hallinnollisissa olosuhteissa. Säätelyn puutteesta 
syntyviä kustannuksia ei ole koskaan laskettu, kun taas hallinnollisista rasitteista 
kaikille Euroopan yrityksille aiheutuvien vuosittaisten kokonaiskustannusten 
arvioidaan nousevan 180-230 miljardiin ecuun.16 Vaikka rasitus on osittain 
väistämätön, merkittävää on sen suhteellisesti suurempi vaikutus pk-yrityksiin kuin 
suuryrityksiin (ks. seuraava laatikko). Pk-yritysten voimavarat eivät riitä rasitteista 
selviämiseen, eikä niillä usein ole varaa ostaa ulkopuolista apua. 
Pfc-yritysteri hallinnolliset rasitteet 
Saksalaisen tutkimuksen17 mukaan yritysten hallinnolliseen työhön käyttämä 
keskimääräinen aika on yli 700 tuntia vuodessa.Yrityksissä, jossa on enintään 
yhdeksän työntekijää, käytetään hallinnollisiin muodollisuuksiin aikaa 62 
tuntia työntekijää kohden. Suuremmissa yrityksissä käytetty aika on 
huomattavasti pienempi, 5V^ tuntia. Samassa tutkimuksessa mainitaan myös, 
että hallinnollisista rasitteista aiheutuvat kustannukset työntekijää kohden 
laskettuna ovat pienyrityksissä yli kaksikymmenkertaiset suuriin verrattuna. 
Hallinnon monimutkaisuus vaikuttaa erityisesti työvoima-, ympäristö- ja 
verolainsäädännön aloilla. 
Velvoitteiden noudattamisesta aiheutuvat kustannukset jarruttavat uusien yritysten 
syntyä ja uuden työvoiman palkkausta. Pk-yrityksille epäsuotuisan rakenteellisen 
epäsuhdan poistaminen ja turhan byrokratian vähentäminen ovat siten erityisesti 
kansallisella tasolla keskeisiä painopistealueita.18 
Pk-järjestöjen kuuleminen jo varhaisvaiheessa on tältä osin onnistuneen politiikan 
ehdoton edellytys. Jäsenvaltioiden ja komission tulisi entistä paremmin kuulla pk-
yritysten etujärjestöjen näkökantoja valmistellessaan pk-yrityksiin vaikuttavia 
päätöksiä ja kannustaa niitä täysipainoiseen osallistumiseen. Pk-yritysten järjestöjen 
osallistumista ja osuutta yhteisön rakenteissa on syytä miettiä uudelleen. 
Kysymys pk-yritysten osallistumisesta työmarkkinaosapuolten itsenäiseen 
vuoropuheluun Euroopan tasolla on vaikea ja ristiriitainen. Komissio esitti oman 
kantansa siihen vuoden 1993 tiedonannossa sosiaalipolitiikasta tehdyn pöytäkirjan 
soveltamisesta. Komissio arvioi tilanteen uudelleen tulevassa työmarkkinaosapuolten 
16 
n 
18 Euroopan pk-yritysten seurantakeskus, kolmas vuosikertomus 1995. 
Institut fur Mittelstandsforschung, 1995. Vastaavat luvut sisältyvät Tanskan talousasiain ministeriön 
perustaman työpaikkojen luomiskomitean kertomukseen vuodelta 1996. 
Komission selonteko pk-yrityksistä Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, CSE(95)2087, 
s. 10 ja neuvoston ja komission yhteinen kertomus työllisyydestä SI(95)1000, osa B, liite 2, s. 15. 
AL 
välistä vuoropuhelua koskevassa tiedonannossaan, joka hyväksytään vuoden 1996 
jälkipuoliskon aikana. 
A. YHDENMUKAISTETTU TOIMINTA 
Vuoden 1994 yhtenäisen ohjelman puitteissa perustettu yritysten 
toimintaolosuhteiden kehittämis- ja yksinkertaistamiskomitea oli tärkeä askel 
yhdenmukaistetun toiminnan suuntaan. Komitea on osoitus jäsenvaltioiden ja 
yhteisön yhteisestä sitoutumisesta hallinnollisten ja oikeudellisten velvoitteiden 
yksinkertaistamiseen. Se tarjoaa puitteet alan parhaiden käytäntöjen vaihdolle. 
Käytännön tason seurannan varmistamiseksi komitean työn tulokset kirjataan 
neuvostolle annettavaan kertomukseen ja soveltuvin osin jäsenvaltioille annettaviin 
suosituksiin. 
Komitean työ on jo osoittanut, että jotkut jäsenvaltiot ovat ryhtyneet rohkeasti 
yksinkertaistamaan hallintoaan. Työohjelmista saatavat kokemukset kannustanevat 
myös muita jäsenvaltioita ottamaan Molitor-kertomuksen19 suosituksen mukaisesti 
käyttöön vastaavia ohjelmia, joissa määritellään pk-yrityksille koituvien 
kustannusten pienentämiselle tarkat määräajat ja tavoitteet. Komitean tehtävänä on 
myös kehittää yhteisiä kiintopisteitä hallinnon yksikertaistumisen mittaamiseen.20 
Liikkeelle lähdetään keskusteluista työryhmissä, jotka komitea perusti kesäkuussa 
1995 järjestetyn Pariisin foorumin yhteydessä. Keskusteluissa tutkitaan 
mahdollisuuksia muun muassa uusien pk-yritysten perustamiseen liittyvien 
muodollisuuksien yksinkertaistamiseen sekä toimiluvan myöntämiseen 
automaattisesti, elleivät hallintoviranomaiset kykene ottamaan hakemukseen kantaa 
tietyn ajanjakson kuluessa. 
Komitean työjärjestyksen lähtökohtana on yrityksen elinkaari (synty, kehitys ja 
liikeyrityksen siirto), ja se keskittyy Madridin selonteossa määriteltyihin 
peruskysymyksiin, erityisesti ympäristö- ja verolainsäädännön yksinkertaistamiseen. 
Työvoimalainsäädännön21 yksinkertaistamisen ja joustavampien työaikajärjestelyjen 
osalta neuvoston ja komission yhteinen kertomus 'työllisyydestä22 johti Eurooppa-
neuvoston Madridissa vahvistamaan kyseisten yhteisten toimien ensisijaisuuden. 
Myös niiden osalta saatetaan parhaiden käytäntöjen vaihdolla päästä 
yhteensovitettuihin toimiin jäsenvaltioiden välillä. 
19 
20 
21 
22 Riippumattoman asiantuntijatyöryhmän kertomus lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamisesta, 
KOM(95)288 lopull., 21.6.1995, s. 83. 
Samanlaista kiintopisternenetelrnää käytetään myös tukitoimiin liittyvissä yhteisesti toteutettavissa 
toimissa. 
Esimerkiksi uusien työntekijöiden palkkausta, henkilöstön ylläpitoa, irtisanomisia ja äitiyslomia 
koskevien määräysten muokkaaminen joustavammiksi ja toimivammiksi. Lisäksi käyttöön voitaisiin 
ottaa entistä pysyvämpiä raja-arvoja pk-yrityksille ja tasapainottaa siten suurten yritysten saamaa 
kilpailuetua. 
Joulukuun 16 päivänä 1995 annettu neuvoston ja komission yhteinen kertomus työllisyydestä 
SI(95)1000, osa B, liite 2, s. 16. 
B. YHTEISÖN TOIMET 
Yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamiseksi on jo toteutettu joukko toimia kuten 
järjestelmä yrityksille koituvien vaikutusten arvioimiseksi ja Molitor-ryhmän23 
suosituksiin perustuva komission seuranta. 
Uusina toimenpiteinä toteutetaan muun muassa äskettäin hyväksyttyjen 
lainsäädäntöpolitiikan suuntaviivojen täytäntöönpano, joka parantaa yhteisön 
lainsäädännön laatua ja edistää eturyhmien kuulemismenettelyä erityisesti pk-
yritysten edustajien osalta. Kolmannen monivuotisen pk-yritysohjelman puitteissa on 
suunnitelmissa ottaa käyttöön uusi, entistä käytännöllisempi kustannustehokkuuden 
arviointimenetelmä. 
Sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön osalta komissio on äskettäin tehostanut 
pyrkimyksiään lainsäädännön yksinkertaistamiseksi käynnistämällä 
kokeiluhankkeen, jolla pyritään löytämään parhaat tavat vähentää 
yhtenäismarkkinasäädöksistä tiettyjen alojen yrityksille aiheutuvaa rasitusta. Hanke 
tarjoaa mahdollisuuden kokeilla toimia ennen niiden laajempaa soveltamista. Se 
toteutetaan pienryhmissä, jotka keskittyvät kukin omaan osa-alueeseensa. Näissä 
"SLIM"-ryhmissä kohtaavat komission, jäsenvaltioiden ja asianomaisten kuten 
yritysten, erityisesti pk-yritysten, edustajat. Niissä pyritään myös tunnistamaan 
yhtenäismarkkinoihin liittyvät kansallisen lainsäädännön piirteet, joista saattaa 
aiheutua ylimääräistä rasitusta. Firenzen Eurooppa-neuvosto kehottaa komissiota 
antamaan neuvostolle käytännön yksinkertaistamistoimenpiteistä saadut alustavat 
tulokset vuoden 1996 loppuun mennessä. 
Sosiaalinen toimintaohjelma24 sisältää ehdotuksia yhteisön sosiaalialan 
lainsäädäntöön kuuluvien direktiivien uudistamiseksi, selventämiseksi ja 
lujittamiseksi erityisesti liiketoimien siirron25, joukkoirtisanomisten26 ja 
sosiaaliturvajärjestelmien27 osalta. Pk-yritysten tulee edelleen osallistua tämän alan 
kehittämiseen. 
Yhteisön ympäristölainsäädännön osalta komissio tulee jatkossakin esittämään 
keinoja, joilla yritykset voivat entistä joustavammin ja vaivattomammin liittää 
ympäristökysymykset osaksi toimintapolitiikkaansa. Niihin sisältyy nykyisen 
lainsäädännön yksinkertaistaminen ja vanhentuneiden säädösten kumoaminen sekä 
soveltuvilta osin muokkaaminen niin, että niissä otetaan aiempaa paremmin 
huomioon markkinoihin perustuvat toimintamallit kuten neuvotellut ja vapaaehtoiset 
sopimukset. Sellainen lähestymistapa tukisi perinteistä lainsäädäntötyötä ja 
vähentäisi siten tarvetta lisätä määräyksiä ja valvontatoimia. 
Ensiarvoisen tärkeä on myös yhtenäismarkkinoille luotavaa yksinkertaista yhteistä 
arvonlisäverojärjestelmää käsittelevä ehdotus, jonka komissio aikoo antaa neuvoston 
23 
Komission huomautukset riippumattoman asiantuntijatyöryhmän kertomukseen lainsäädännön ja 
hallinnon yksinkertaistamisesta, KOM(95)596 lopull. 
24 KOM(95)134 lopull., 12.4.1995. 
25 
Liiketoimien siirrosta helmikuun 14 päivänä 1977 annettu neuvoston direktiivi 77/î 87/ETY, EYVLNo 
L 61, 5.3.1977. 
26 Joukkoirtisanomisia koskevat neuvoston direktiivit 75/129/ETY ja 92/56/ETY, EYVL N:o L 245 
26.8.1992. 
27 Neuvoston asetukset 1408/71/ETY ja 574/72/ETY, EYVL N:o L 335, 30.12.1995. 
pyynnön mukaisesti.28 Sen puitteissa komissio tulee esittämään yhteistä alv-
järjestelmää koskevan toimintasuunnitelmansa.29 Jäsenvaltioiden kuulemisen jälkeen 
tehtäviin ehdotuksiin sisältyvät erityisesti seuraavat tavoitteet: 
• Varmistetaan kotimaisen ja jäsenvaltioiden välisen tavaroiden ja palveluiden 
kaupan tasavertainen kohtelu, jotta pk-yritykset voivat sijaintipaikastaan käsin 
käydä kauppaa koko yhteisön alueella ilman että siitä koituu niille ylimääräisiä 
hallinnollisia rasitteita. 
• Arvonlisäveron soveltamiseen liittyvä epätietoisuus ja monimutkaisuus vähenee, 
kun yritykset voivat käyttää yhteistä järjestelmää, jota sovelletaan koko yhteisön 
alueella ja joka vastaa todellisten yhtenäismarkkinoiden vaatimuksia. 
• Sääntöjen erilaisista tulkintatavoista johtuvaa epätietoisuutta hälvennetään 
arvioimalla uudelleen arvonlisäkomitean toimenkuva. Kuten tullien ja 
valmisteverojen osalta jo tehdään neuvosto voisi antaa komitealle tehtäväksi 
avustaa komissiota täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisessa. 
28 Neuvoston päätelmät, 24.10.1994. 
29 KOM(96)328. 
IL PK-YRITYSTEN RAHOITUS- JA VEROTUSOLOSUHTEIDEN 
PARANTAMINEN 
Toisin kuin suuryritykset, pk-yritykset ovat huomattavasti riippuvaisempia sisäisistä 
pääomalähteistä (esim. omistajien omasta pääomasta ja kotiutetuista voitoista) kuin 
ulkoisista rahoituslähteistä. Niiden on usein vaikea saada pankkilainaa kohtuullisella 
korolla tai kartuttaa pääomaansa markkinoilla, ja ne joutuvat usein käyttämään 
epävirallisia lähteitä (perhe, ystävät) ulkopuolisen pääoman hankkimiseen. Madridin 
selonteossa tuotiin esiin joukko rahoitukseen ja verotukseen liittyviä ongelmia, jotka 
jarruttavat pk-yritysten kehitystä. 
Pk-yritysten keskeiset rahoitus-Ja verotusongelmat 
eurooppalaisten pk-yritysten liian pienet pääomat ~~~ 
lainan saannin vaikeus 
pk-yritysten eurooppalaisten pääomamarkkinoiden puuttuminen 
maksuviivästysongelmat 
valmistautuminen euron käyttöönottoon 
A. YHDENMUKAISTETTU TOIMINTA 
Pk-yritysten pääsyä rahoitus- ja pääomamarkkinoille on jo osittain pyritty 
helpottamaan,30 mutta kysymys vaatii edelleen erityistä huomiota. Siksi komissio 
järjestää erityisen tilaisuuden parhaiden käytäntöjen vaihtamiseen tällä alalla. 
Kansallisista säädöksistä johtuvien, palkkakulujen lisäksi kertyvien 
työvoimakustannusten osalta komissio on tuonut esiin, että korkeat verot ja 
työvoiman sosiaaliturvamaksut rokottavat pahimmin juuri pk-yrityksiä. Komission 
tuoreessa keskustelunavauksessa Euroopan unionin verotuksesta31 korostettiin jälleen 
tarvetta siirtää verotuksen painopistettä pois työvoimakuluista. Firenzessä 
kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi sen pohjalta neuvostoa antamaan unionin 
verotusjärjestelmien kehittymisestä kertomuksen, jossa otetaan huomioon tarve luoda 
yritystoimintaa ja uusien työpaikkojen luomista edistävät verotusolosuhteet.*2 
B. YHTEISÖN TOIMET 
Kolmanteen monivuotiseen pk-yritysohjelmaan sisältyy joukko aloitteita pk-yritysten 
rahoitusolosuhteiden parantamiseksi (esim. maksuviivästykset, pk-yritysten ja 
pankkien väliset pyöreän pöydän keskustelut, keskinäiset takausjärjestelmät, 
välitystoiminta ja luottovakuutukset, uuteen teknologiaan perustuvien yritysten 
kokeiluhanke, nopeasti kasvavien pk-yritysten pääomamarkkinat). Näillä 
toimenpiteillä täydennetään yhteisön muun toiminnan puitteissa tapahtuvaa pk-
yritysten rahoitusolosuhteiden parantamista. 
30 
31 
32 Vuoden 1994 yhtenäisen ohjelman puitteissa järjestettiin yhteisesti toteutettu toimi (n:o 2) yritysten 
tukemiseen liittyvien parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi muun muassa yritysten perustamiseen 
liittyvien rahoitusvälineiden osalta. 
SEK(96)487, 20.3.1996. 
Firenzen Eurooppa-neuvoston päätelmät, SI(96)500, 22.6.1996, s. 3. 
1. Rakennepoliittisten toimien kohdistaminen pk- yritysten kehittämiseen 
Työllisyyttä koskevassa eurooppalaisessa luottamussopimuksessa'" korostetaan, että 
yhteisön rahoitusvälineet (muun muassa Euroopan investointipankki EIP, Euroopan 
investointirahasto EIR ja talousarvioon sisältyvät tukitoimet) tulisi suunnata entistä 
paremmin pk-yritysten kehittämiseen. 
Komissio on myös ehdottanut eurooppalaisen lainatakausjärjestelmän luomista 
työllistäville investoinneille (Elise).34 _Sen mukaan komissio maksaa Euroopan 
investointirahaston (EIR) myöntämien lainatakausten takausprovision. Etusijalla ovat 
pienet yritykset (alle 50 työntekijää). Ohjelma perustuu Kasvu ja ympäristö -
kokeiluhankkeesta saatuihin kokemuksiin. 
Eurooppa-neuvostolle Madridissa annetussa pk-yrityksiä käsittelevässä selonteossa 
korostettiin tarvetta kasvattaa Euroopan investointirahaston kautta pk-yrityksille 
myönnetyn riskipääoman määrää. EIR:n yleiskokous teki kesäkuussa 1996 asiasta 
myönteisen päätöksen, ja EIR ryhtyy investointeihin, joilla riskisijoitusrahastojen 
kaltaisille rahoituksen välittäjille saadaan riittävästi pääomavaroja. Sillä edistetään 
pk-yritysten mahdollisuuksia saada riskipääomia. 
Yhteisön rakennerahastojen osalta komissio esitti taantuvien teollisuusalueiden 
(tavoite 2) toista ohjelmakautta 1997-1999 koskevien neuvottelujen yhteydessä 
suuntaviivoja,35 joissa keskeiseksi asetetaan pk-yritysten kehityksen ja kilpailukyvyn 
edistäminen. Lisäksi Firenzen Eurooppa-neuvosto yhtyi komission suositukseen 
keskittyä rakennepoliittisissa toimissa entistä tiiviimmin työpaikkojen luomiseen 
erityisesti kanavoimalla rakennerahastojen liikkumavara pk-yritysten tukemiseen 
yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa.36 
Yleisesti ottaen pk-yritysten saama hyöty yhteisön toimista ja ohjelmista on 
toistaiseksi usein riittämätön verrattuna niiden osuuteen taloudellisesta 
toimeliaisuudesta ja työllistämismahdollisuuksista.37 Komissio tulee sen vuoksi 
osoittamaan tapoja edistää pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua täysipainoisesti 
kaikkiin yhteisön ohjelmiin. Monivuotisen pk-yritysohjelman alaisiin käytännön 
toimiin sisältyy jäsenvaltioille annettu suositus tavoista lisätä pk-yritysten osuutta 
yhteisön politiikassa ja ohjelmissa.38 
33 
34 
35 
36 
37 
38 CSE(96)1 lopull., 5.6.1996. 
Ehdotus neuvoston päätökseksi investointien lainatakauksista pienille ja keskisuurille yrityksille 
työpaikkojen luomiseksi, EYVLN:o C 146, 21.5.1996, s. 6. 
Taantuvia teollisuusalueita (tavoite 2) koskevat toimintaohjeet toiselle ohjelmakaudelle 1997-1999, 
K(96)952, huhtikuu 1996. 
Firenzen Eurooppa-neuvoston päätelmät, SI(96)500, 22.6.1996, s. 3. 
Esimerkiksi rakennerahastoissa (ks. tilmtarkastustuornioistuimen vuosikertomus 1994, EYVLN:o 303, 
14.11.1995, s. 140), T&TK -ohjelmissa ja kansainvälisissä yhteistyöohjelmissa. 
Kolmas monivuotinen pk-yritysohjelma, perustelujen osan II A kohta 1. 
JtygteiLrgrioitusolosuhteiden parantaminen 
- Pk-yritysten kansainvälisten liiketoimien verotuskohtelu 
Komission tuore keskustelunavaus Euroopan unionin verotuksesta39 toi korostetusti 
esiin ulkomaankauppaa käyvien yritysten esittämät valitukset. Ongelmien luettelo 
on pitkä ja se sisältää pk-yritysten muihin jäsenvaltioihin perustamien pysyvien 
haaraosastojen ja tytäryhtiöiden kohtelun paikallisiin yrityksiin verrattuna, korkojen 
ja palkkioiden maksamisen yli kansallisten rajojen sekä muihin jäsenvaltioihin 
perustettujen pysyvien haaraosastojen ja tytäryhtiöiden tappiot. Keskustelun jatkoksi 
komissio aikoo esittää suorasta verotuksesta tiedonannon, jossa keskitytään 
toimivien yhtenäismarkkinoiden synnyttämiin tarpeisiin ja haasteisiin. Komissio on 
eritellyt keskeiset alueet, joilla yhtenäismarkkinat eivät vielä näytä toimivan 
tehokkaasti kuten korkojen maksaminen yli kansallisten rajojen, pysyvien 
ulkomaisten yritysten verotus40 ja kahdenkeskisten verosopimusten asianmukaisuus 
täysin kehittyneillä yhtenäismarkkinoilla.41 
- Rahoitusolosuhteiden muokkaaminen pk-yritysten tarpeisiin 
Neuvoston ja komission yhteisessä kertomuksessa työllisyydestä painotettiin tarvetta 
muokata pk-yritysten rahoitusolosuhteita.42 Komissio pyrkiikin erityisesti 
varmistamaan, että 25. päivänä toukokuuta 1994 annettu tiedonanto pk-yritysten 
verotusolosuhteiden parantamisesta43 tuottaa jatkotoimia. Tiedonanto kattoi neljä 
ensisijaista toiminta-aluetta: omarahoituksen, riskipääoman verotuskohtelun, 
hallinnon yksinkertaistamisen ja omistajanvaihdokset. Komissio on antanut 
jäsenvaltioille suosituksen omarahoituksesta44 samoin kuin yritysten siirrosta.45 
Eurooppalaisten yritysten alirahoitus muualla toimiviin kilpailijoihin verrattuna on 
vakava ongelma. Osasyynä on se, että Euroopan unionin kansalliset 
verotusjärjestelmät suosivat lainarahoitusta pääomarahoituksen kustannuksella. Pk-
yritykset kärsivät tilanteesta eniten, koska niillä on käytettävissään vähemmän 
rahoitusvaihtoehtoja kuin suurilla yrityksillä. Madridin selonteon periaatteiden 
mukaisesti komissio pyrkii tunnistamaan parhaat käytännöt ja antamaan niistä 
asianmukaisia suosituksia velka- ja pääomarahoituksen aiempaa tasapuolisemman 
verotuskohtelun aikaansaamiseksi. 
39 
40 
41 
42 
43 
44 
45 SEK(96>487, 20.3.1996. 
Aihetta käsiteltiin komission tiedonannossa pk-yritysten verotusolosuhteiden parantamisesta 
(KOM(94)206 lopull., 25.4.1994). Kyse olisi siitä, että pk-\Titysten ulkomaantoimintoja verotettaisiin 
tietyin ehdoin vain siinä jäsenvaltiossa, jossa yrityksellä on kotipaikka. Seurauksena olisi asianomaisten 
yritysten verotuksen merkittävä yksinkertaistuminen ja verovelvollisuuden hoitamisesta aiheutuvien 
kustannusten pieneneminen, sillä niiden koko toiminta olisi yhden verojärjestelmän piirissä. 
SEK(96)487, 20.3.1996. 
Joulukuun 16 päivänä 1995 annettu neuvoston ja komission yhteinen kertomus työllisyydestä 
SI(95)1000, osa B, liite 2, s. 15. 
KOM(94)206 lopull., 25.5.1994. 
EYVL N:o L 177, 9.7.1994, s. 1. 
Komission suositus pienten ja keskisuurten yritysten siirroista, KOM(94)3312, 7.12.1994. 
3. Pk-vritvsten valmistautuminen euron käyttöönottoon 
Raha- ja talousliitolla tulee olemaan liiketoiminnan kannalta myönteisiä seurauksia 
sekä makrotalouden että mikrotalouden näkökulmasta. Siirtyminen yhteiseen 
valuuttaan vaatii huolellista valmistautumista. Erityistä huomiota tulee siksi 
kiinnittää kaikkein haavoittuvaisimpiin käyttäjäryhmiin, joihin kuuluvat myös pk-
yritykset erityisesti kaupan alalla. Komissio on jo laajasti kuullut asianomaisia 
tahoja, myös pk-yrityksiä, ja aikoo jatkossakin kuulla niiden näkökantoja. 
Pk-yritysten eurooppalaisten ja kansallisten edunvalvojien kuten pk-yritysten, 
kaupan, matkailun, tilinpidon, pankkien ja kauppakamarien ammatillisten 
edunvalvontajärjestöjen on ajettava pk-yritysten asioita ja taattava niille tarvittava 
tuki. Edellä mainittujen ryhmien joukossa komissiolla on eritysasemansa vuoksi 
erityisen tärkeä rooli. Komissio varmistaa, että pk-jrritykset otetaan huomioon 
ensinnäkin kaikissa euron käyttöönottoon liittyvissä säädöksissä ja toiseksi euroa 
koskevassa tiedotuspolitiikassa. Tiedotuspolitiikka pitää sisällään pk-yritysryhmien 
kannustamisen tiedotuskampanjoiden järjestämiseen sekä tarvittavan tuen antamisen 
euroneuvontakeskusten verkoston välityksellä. Euroneuvontakeskukset ovat 
keskeisessä asemassa erityisesti pk-yrityksille aiheutuvien ongelmien tunnistamisessa 
ja ehdotettujen ratkaisujen levittämisessä. Komissio on juuri käynnistänyt Euroopan 
yhteistä valuuttaa euroa koskevan tiedotusohjelman. Ohjelmassa kiinnitetään 
erityistä huomiota pk-yritysten informoimiseen yhteisen valuutan vaikutuksista 
niiden toimintaan. 
III PK-YRITYSTEN STRATEGIOIDEN EUROOPPALAISTUMISEN JA 
KANSAINVÄLISTYMISEN EDISTÄMINEN ERITYISESTI ENTISTÄ 
PAREMPIEN TIETOPALVELUIDEN AVULLA 
Vaikka sisämarkkinoihin liittyvän lainsäädäntöohjelman liiketoiminnalle tuottamat 
hyödyt ovat jo nyt ilmeisiä, erityisesti pk-yrityksillä on vaikeuksia päästä kaikille 
markkinoiden osa-alueille. Kolmansille markkinoille pääsyn tiellä on samanlaisia ja 
todennäköisesti vielä suurempia esteitä. Suurimpia ongelmia ovat: 
Pk-yritysten eurooppalaistumisen ja käiisainvalistyrnisen esteet 
kilpailun vääristymät ~~~~ : —— 
viiveet säädösten siirtämisessä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja erot 
säädösten noudattamisessa ja voimaantulossa 
standardien saannin ja sertifioinnin vaikeudet 
esteet julkisten hankintojen tarjouskilpailuihin osallistumiselle 
puutteellinen markkinoiden tuntemus 
sopivien yhteistyökumppaneiden löytämisen vaikeus 
A. YHDENMUKAISTETTU TOIMINTA 
Viiveet säädösten siirtämisessä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja erot säädösten 
noudattamisessa, tulkinnassa ja voimaantulossa vievät pohjaa koko yhteisön kattavan 
lainsäädännön yhdenmukaistavilta vaikutuksilta ja aiheuttavat siten esteitä pk-
yritysten eurooppalaistumiselle. Firenzen Eurooppa-neuvosto korosti jälleen kerran 
sisämarkkinoiden olennaista osuutta kasvun ja työllisyyden edistämisessä. Se kehotti 
jäsenvaltioita vauhdittamaan sisämarkkinoita koskevien direktiivien 
täytäntöönpanoa, erityisesti julkisten hankintojen, sijoituspalvelujen ja 
vakuutustoiminnan aloilla.46 
Pk-yritysten hyväksi toteutettavista tukitoimista 10. päivänä lokakuuta 1994 annetun 
neuvoston päätöslauselman47 mukaisesti komissio antoi äskettäin kertomuksen 
sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön voimaantulon edistymisestä ja suositteli 
siinä neuvontapisteiden perustamista kansallisten hallintoelimien yhteyteen 
avustamaan yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, mahdollisten jäsenvaltioiden välisen 
kaupan esteiden ylittämisessä. Kyseisistä neuvontapisteistä, joita joihinkin 
jäsenvaltioihin on jo perustettu, pitäisi olla yhteys hallintojen väliseen verkostoon, 
johon pk-yritykset eivät suoraan pääse. Sitä kautta ratkaisut ongelmiin olisivat 
nopeammin löydettävissä. Näin täydennetään komission pyrkimyksiä porrastaa 
toimintoja, jotta yhteisön sisäisiä kaupan esteitä koskevat valitukset voidaan 
varmasti käsitellä tehokkaasti. 
Myös siirtyminen kohti talous- ja rahaliittoa suosii pk-yritysten eurooppalaistumista 
ja kansainvähstymistä ennen kaikkea siksi, että kansainvälisen kaupan kustannukset 
pienenevät. Pk-yrityksille kustannukset ovat suhteessa suuryrityksiä suurempia. 
46 Firenzen Eurooppa-neuvoston päätelmät, SI(96)500, 22.6.1996, s. 2. 
Neuvoston päätöslauselma pk-yritysten, mukaan lukien käsiteollisuus ja pienyritykset, elinvoimaisuuden 
ja innovatiivisuuden täysipainoisesta hyödyntämisestä kilpailutaloudessa, EYVL N:o C 294,22.10.1994, 
s. 6. i 
10 
B. YHTEISÖN TOIMET 
1. Pk-vritvsten eurooppalaistuminen: yhtenäismarkkinoiden tehokas hyödyntäminen 
a, Pk-yritysten tieto- ia yhteistyöpalveluien parantaminen 
Eurooppalaisten pk-yritysten on usein vaikea saada perustietoa muiden 
jäsenvaltioiden markkinoista ja yhteisön pk-yritysohjelmista. Niillä on myös 
vaikeuksia löytää sopivia yhteistyökumppaneita. Kolmannessa monivuotisessa pk-
yritysohjelmassa ehdotetaankin uusia toimenpiteitä tietopalvelun parantamiseksi 
(esim. vahvistetaan euroneuvontakeskusten asemaa ensimmäisinä palvelupisteinä, 
verkostoidaan kansainväliset ja paikalliset markkinatiedon tarjoajat). Lisäksi uusi 
monivuotinen ohjelma antaa uutta puhtia yhteisön keinoille vauhdittaa pk- ja 
suuryritysten välistä ja pk-yritysten keskinäistä yhteistyötä ja kumppanuutta. 
b. Kilpailun vahvistaminen ia valtionavuista aiheutuvien vääristymien oikaiseminen 
Madridin selonteossa ja neuvoston ja komission yhteisessä työllisyyskertomuksessa48 
painotettiin, että yhtenäismarkkinoiden loppuunsaattaminen vaatii tuekseen jäntevän 
kilpailupohtiikan, jolla poistetaan tuote- ja palvelumarkkinoiden (esim. televiestintä-
ja energia-alojen) liiallinen jähmeys. Erityisesti joukko rakenteellisia esteitä on 
purettava, jotta kaikki yritysten ja työpaikkojen syntymahdollisuudet etenkin 
palvelualoilla saadaan hyödynnettyä. Komissio tehostaa siksi ponnistelujaan 
seuraavasti: 
• Edistetään kilpailua myös niillä aloilla, jotka ovat edelleen lainsäädännöllisesti 
tai käytännössä monopolien tai muiden kilpailun vastaisten käytäntöjen 
suojaamia, esim. energiamarkkinat.49 
• Lisätään valvontatoimia ja kannustetaan siten valtion avustusten tason 
alentamiseen ottaen huomioon alueelliset erot ja yhteisön muut tavoitteet 
(neuvoston suosituksen mukaisesti).50 
• Tutkitaan pitäisikö yhteisön kilpailulainsäädäntöä selventää pk-yritysten välisen 
yhteistyön, esimerkiksi yhteisostojen ja -myynnin vuoksi verkostoitumisen, 
osalta.31 Lisäksi komission valmisteilla oleva vihreä kirja alakohtaisista 
rajoituksista käsittelee erityisesti tuottajien, tukkumyyjien ja vähittäismyyjien 
välisiä suhteita. Kaupallisten yritysten keskittyminen ja uusien 
yhteistyömuotojen kehittyminen viimeksi kuluneiden kahdenkymmenen vuoden 
aikana on tehnyt elintärkeäksi varmistaa, että taloudellisilla toimijoilla on 
yhtäläiset kilpailuolosuhteet ja samanlaiset mahdollisuudet markkinoilla. 
* SI(95)1000, B-osa, liite 2, s. 15. 
49 
Ks. kesäkuun 20 päivänä 1996 saavutettu neuvoston poliittinen yksimielisyys yhteisestä kannasta 
sähköalan markkinoiden vapauttamiseen. 
Marraskuun 6-7 päivinä 1995 annettu neuvoston päätelmä kilpailupolitiikasta ja teollisuuden 
kilpailukyvystä. 
51 Lokakuun 10 päivänä 1994 annettu neuvoston päätöslauselma, EYVL N:o C 294, 22.10.1994, s. 6. 
11 
c Pk-yritysten pääsy kansalliset raiat ylittäville julkisten hankintojen markkinoille 
Julkisten hankintojen markkinat edustavat noin 15 prosenttia Euroopan unionin 
kokonaisbruttokansantuotteesta. Pk-yritysten markkinaosuus ei kuitenkaan ole 
suhteessa niiden taloudelliseen painoarvoon. Helpottaakseen pk-yritysten pääsyä 
kansalliset rajat ylittäville julkisten hankintojen markkinoille komissio ehdottaa 
seuraavia toimenpiteitä: 
• Tarkastellaan, toimivatko nykyiset elimet riittävän tehokkaasti tarjotessaan pk-
yrityksille palveluita, joita ne pienen kokonsa vuoksi eivät kykene itse 
hankkimaan mutta joita ilman ei julkisten hankintojen markkinoilla voi 
menestyä. 
• Varmistetaan, että eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät (ETEY) voivat 
osallistua tasaveroisesti julkisista hankinnoista käytyihin tarjouskilpailuihin, 
jotta pk-yritykset voivat niiden kautta paremmin yhdistää voimavaransa. 
Komissio antaa aiheesta tiedonannon vuoden 1996 loppuun mennessä. 
• Tutkitaan, miten pienten alihankkijoiden asemaa voisi parantaa. 
• Edistetään entistä avoimempien ja yksinkertaisempien hankintakäytantojen 
käyttöönottoa sopimuksentekijöiden parissa. 
• Lisätään ja parannetaan helposti saatavaa ja selkeää tietoa 
kilpailuttamiskynnyksen alittavista sopimuksista, sopimusviranomaisista, 
kansallisista säännöistä, eurooppalaisista standardeista ja teknisistä 
vaatimuksista. 
• Nopeutetaan tietotekniikan kuten SIMAPin käyttöönottoa, jotta voidaan tarjota 
pk-yrityksille sekä niitä palveleville verkostoille erityisesti raja-alueilla entistä 
tarkempaa tietoa esimerkiksi tuotteista ja pienistä hankinnoista. 
d. Standardit ia sertifiointi 
Pk-yritysten eurooppalaistumista ja kansainvähstymistä hidastavat edelleen vaikeasti 
purettavat tekniset kaupan esteet. Euroopan talousalueen sisällä niitä aiheuttavat 
vastavuoroisen tunnustamisen periaatteesta lipsuminen, eurooppalaisen 
standardoinnin hidas eteneminen ja pk-yritysten vähäinen osallistuminen. Pk-
yrityksille aiheutuu lisäkustannuksia, kun eurooppalaiset standardit hyväksytään ja 
vanhentuneet kansalliset standardit jäävät pois käytöstä. Vaikka eurooppalaiset 
standardit ovatkin periaatteessa vapaaehtoisia, pk-yritysten on markkinoilla 
menestyäkseen sovellettava niitä, toimivatpa ne kansallisilla tai eurooppalaisilla 
markkinoilla. 
Standardeihin liittyvien ongelmien helpottamiseksi komissio toteuttaa seuraavat 
toimenpiteet: 
• Kannustetaan entistä voimakkaammin pk-yritysten edustajien osallistumista 
eurooppalaisten teknisten standardien määrittelyyn. 
12 
Annetaan pk-yrityksille tietoa niiden oikeuksista tilanteissa, joissa julkisen tai 
yksityisen sektorin ostajat kieltäytyvät kansallisten standardien vastavuoroisesta 
tunnustamisesta, ja kannustetaan niitä nostamaan kanteita. 
Lujitetaan toimia pk-yritysten informoimiseksi eurooppalaisen standardoinnin ja 
sertifioinnin tarjoamista mahdollisuuksista. 
Kannustetaan Euroopan standardisoimiskomiteoita keskittymään suoritusten 
standardeihin tuotestandardien sijaan. 
e. Pk-yritysten kansalliset raiat ylittävien investointien helpottaminen EU:n 
sisällä 
Alle kolme prosenttia yhteisössä toimivista yrityksistä (noin 460 000) harjoittaa 
hiketoimintaa yli kansallisten rajojen. Kun otetaan huomioon pk-yritysten kasvu- ja 
työllistämismahdollisuudet, huomattavasti useampaa eurooppalaista yritystä pitäisi 
kannustaa osallistumaan kaupankäyntiin yli kansallisten rajojen. Merkittävä syy pk-
yritysten haluttomuuteen tehdä kansalliset rajat ylittäviä investointeja liittyy toimien 
rahoittamiseen. 
Pankkijärjestelmä ei nykyisellään kykene vastaamaan pk-yritysten tarpeisiin, ja 
Eliseen sisältyviä jäsenvaltioiden välisiin investointeihin liittyviä erityisehtoja 
lukuunottamatta pk-yrityksille ei ole tarjolla mitään rahoitusvälineitä, joista ne 
saisivat tukea halutessaan tehdä investointeja yli kansallisten rajojen tai 
harkitessaan yhteisyrityssopimuksia toisissa jäsenvaltioissa sijaitsevien yritysten 
kanssa. Yhteisön alueen pk-yritysten ja kolmansissa maissa toimivien yritysten 
välistä yhteistyötä piristämään tarkoitetuista rahoitusvälineistä (esim. JOP ja ECIP) 
saatujen kokemusten valossa näyttää, että vastaavat aloitteet yhteisön sisällä 
saattaisivat johtaa merkittäviin tuloksiin, erityisesti kun otetaan huomioon tarve 
kannustaa investointeja, joilla on kasvu- ja työlhstämismahdollisuuksia. Välineiden 
kansalliset rajat ylittävä luonne oikeuttaa yhteisön tekemään asiasta aloitteita. 
Komissio harkitseekin yhteisön rahoitusvälineeseen liittyvän kokeiluhankkeen 
aloittamista, tavoitteena kannustaa kansalliset rajat ylittäviä sijoituksia ja 
yhteisyrityksiä unionin sisällä. Rahoitusvälineen tarkoituksena olisi tukea pankkien 
ja riskisijoitusrahastojen välisen verkoston avulla pk-yritysten pyrkimyksiä luoda tai 
kehittää toimintoja toisessa jäsenvaltiossa. 
Kokeiluhanke sisältäisi kaikki kansalliset rajat ylittäviin investointeihin kuuluvat 
vaiheet kuten yrityksen yleisen toiminnan uusien markkinoiden arvioimiseksi 
(erityistietojen hankkiminen, yhteistyökumppaneiden valinta, uusien 
markkinamahdollisuuksien löytäminen), ulkomaantoimintojen valmistelun 
(markkinatutkimukset, oikeudellinen apu), investoinnin rahoittamisen pitkäaikaisten 
pääomalähteiden avulla sekä teknisen avun (tiedon ja osaamisen siirto). 
Jotta sellaisen rahoitusvälineen tarjoamat mahdollisuudet voitaisiin täysipainoisesti 
hyödyntää, sen toiminnalta vaaditaan kahta ominaisuutta: ensinnäkin riski tulee 
jakaa yhteisön, pk-yritysten ja rahoituksen vähttäjien kesken, ja toiseksi 
takaisinmaksun tulee määräytyä tapauskohtaisesti lähinnä hankkeiden menestyksen 
perusteella. 
13 
2.Pk-vritvsten karisainvälistvminen: pääsy kolmansien maiden markkinoille 
a. Kaupan esteiden purkaminen 
Pk-yritysten kansainvälistymisen edistäminen on yhtä kuin niiden kilpailukyvyn 
parantaminen. Uruguayn kierroksen sopimusten mukaisesti tulisi kolmansien maiden 
markkinoille pääsystrategiat nostaa jälleen keskeiseen asemaan. Entistä avoimemmat 
maailmanmarkkinat tarjoavat eurooppalaisille yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille 
parhaat kansainväliset kilpailumahdoUisuudet. Näissä yleisissä puitteissa kaupan 
esteitä koskeva asetus on ratkaisevan tärkeä sen varmistamiseksi, että 
kansainvälisen kaupan sääntöjä noudatetaan niin kahden- kuin monenkeskisissä 
sopimuksissa. Asetuksen mukaan kaupan esteitä voidaan purkaa sekä kansainvälisen 
sovittelumenettelyn että kolmannen maan kanssa neuvotellun ratkaisun kautta. 
Eurooppalaisia yrityksiä ja erityisesti pk-yrityksiä on sen vuoksi kannustettava 
hyödyntämään asetusta entistä tehokkaammin ja antamaan siten Euroopan unionille 
mahdollisuuden ottaa käsiteltäväkseen ne yksittäiset esteet, jotka aiheuttavat 
yrityksille eniten harmia. Asetukseen vetoaminen on erityisen tärkeää pk-yrityksille, 
sillä näyttää ilmeiseltä, että vaikka kaupan esteet haittaavat sekä suuria että pieniä 
yrityksiä, jälkimmäiset kärsivät niistä enemmän. 
b. Suoria ulkomaisia investointeja koskevien monenkeskisten sääntöjen 
parantaminen 
Pk-yritysten kasvava osuus kansainvälisistä investoinneista on unionin kannalta 
merkittävä asia. Euroopan tulee voida hyötyä maailmanlaajuisesta suorien 
ulkomaisten investointien vapauttamisesta. Eurooppalaisilla yrityksillä pk-yritykset 
mukaan lukien on jo entuudestaan kokemusta sijoitustoiminnasta muihin maihin 
yhteisön sisäisen kaupan ansiosta, jossa on vain muutamia ulkomaisia sijoituksia 
koskevia rajoituksia. Ne ovat siis sijoitusmahdollisuuksien hyödyntämisen kannalta 
hyvissä lähtöasemissa. Asemansa hyödyntämiseksi eurooppalaiset yritykset 
hyötyisivät suuresti tehokkaasta maailmanlaajuisesta ulkomaisten sijoitusten 
säännöstöstä, jossa selkeästi määriteltäisiin oikeus investointeihin ja 
oikeudenmukaiseen kohteluun isäntämaan taholta. Tällä hetkellä sellaista ei ole. 
Siitä syystä tarvitaan avoimet, yhtenäiset ja vapaat monenkeskiset säännöt suorista 
ulkomaisista investoinneista. OECD:ssä tällä hetkellä tehtävä työ monenkeskisen 
sijoitussopimuksen aikaansaamiseksi, jota jatkettaneen maailman kauppajärjestössä, 
lujittaa arvokkaalla tavalla monenkeskistä järjestelmää ja avustaa eurooppalaisia pk-
yrityksiä. 
c Kolmansien maiden yritysten kanssa tehtävän Itansainvalisen yhteistyön 
helpottaminen 
Yhteisön >Tityspolitiikan ja yritysten väliseen yhteistyöhön liittyvien yrityspalvelujen 
yhtenäistämiseksi parannetaan nykyisiä yrityspolitiikkaverkostoja ja 
kumppanuusohjelmia (euroneuvontakeskukset, BC-Net ja BRE, Europartenariat ja 
Interprise), erityisesti pyrkimällä tehostamaan yhteisvaikutuksia yhteisön muiden 
ohjelmien kanssa. Toteutetaan rajattu määrä kokeilutoimia, joiden tavoitteena on 
lisätä eurooppalaisten pk-yritysten tietämystä kolmansien maiden yritysten 
strategisesta edistymisestä sekä tukea eurooppalaisten pk-yritysten pääsyä 
kolmansiin maihin.52 
52 Kolmas monivuotinen pk-yritysohjelma, KOM(96)98 lopull., 20.3.1996, osa U.C. 
14 
Kansainvälistymisohjelmia jatketaan läsnäolon varmistamiseksi kaikissa Euroopan 
unionin maissa, Välimeren alueella, Latinalaisessa Amerikassa, Aasiassa ja Etelä-
Afrikassa. Asianmukaiset yhteistyöverkostojen kansalliset sijaintipaikat ratkaistaan 
molemminpuolisten tarpeiden perusteella. 
Yrittäjien suoria keskinäisiä yhteyksiä vahvistetaan ensisijaisille alueille 
määriteltyjen Partenariat- ja Interprise-menettelytapojen avulla, ja rahoitus tulee 
ulkoisia suhteita koskevista ohjelmista, joiden tavoitteena on edistää yritysten 
kehittymistä kolmansissa maissa. 
Lisäksi pk-yritykset otetaan erityisesti huomioon kehitettäessä jäsenyyttä edeltävän 
ajan toimintastrategioita Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioehdokkaiden samoin kuin 
Maltan ja Kyproksen kanssa. 
EU:n ja USA:n yhteiseen toimintasuunnitelmaan sisältyy lisäksi lukuisia pk-
yrityksille erityisen merkittäviä tavoitteita. Yhteiset aloitteet ja markkinoille pääsyä, 
standardointia ja sertifiointia, tietotekniikkaa ja televiestintää ynnä muita 
säännösaloja koskevat toimenpide-ehdotukset tulevat luultavasti vaikuttamaan 
myönteisesti eurooppalaisiin pk-yrityksiin. Kyseisiin aloitteisiin voivat sisältyä 
keskitetyt kumppanuustoimet Yhdysvaltojen kanssa, erityisesti sellaiset, jotka 
tähtäävät strategisesti tärkeille aloille ja liittyvät alihankintoihin. 
15 
IV PK-YRITYSTEN KILPAILUKYVYN PARANTAMINEN JA NIIDEN 
TUTKIMUKSEN, INNOVAATION, TIETOTOKNEKAN JA 
KOULUTUKSEN SAANNIN TEHOSTAMINEN 
Madridin selonteossa eriteltiin joukko eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukykyä 
heikentäviä tekijöitä: 
Eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukyvyn esteet 
Euroopan yritysolosuhteet (erityisesti riittävän riskipääoman puute, 
merkittävät lainsäädännölliset kaupan esteet, vähäinen riskinottoalttius) 
eivät edistä uuteen teknologiaan perustuvien yritysten syntyä samalla 
tavoin kuin Yhdysvalloissa. 
Teknologiapainotteisten pk-yritysten pitäisi päästä paremmin mukaan 
yhteisön T&TK -ohjelmiin. Niiden pitäisi myös verkostoitua entistä 
tehokkaammin keskenään ja suurten yritysten kanssa lisävoimavaroja 
saadakseen. 
Pk-yritysten suuren enemmistön, joka ei ole teknologiapainotteista, olisi 
kilpailukykynsä säilyttääkseen hyödynnettävä saatavilla olevia 
tutkimustuloksia, mutta niiltä puuttuu tarvittava asiantuntemus ja 
voimavarat. Tietoyhteiskunnan kehitys ja sen tarjoamiin uusiin 
mahdollisuuksiin tarttuminen ovat pk-yritysten kannalta olennaisen 
tärkeitä. 
Työmarkkinoiden jäykkyys (ks. osa I edellä) 
Koulutuksen liian vähäinen painoarvo pk-yrityksissä 
A. YHDENMUKAISTETTU TOIMINTA 
On tarpeen vaihtaa parhaita käytäntöjä innovaation alalta,53 erityisesti 
tutkimuslaitoksissa ja yliopistoissa työskentelevien tutkijoiden ja insinöörien 
perustamien uusien yritysten kannustamisen osalta. Tarkasteltavien toimenpiteiden 
joukkoon kuuluvat sosiaaliturvajärjestelmän sisältämät kannustimet.54 Innovaatio-
ohjelman järjestämien innovaatiopolitiikkafoorumeiden yhteydessä perustetaan 
yhteisesti toteutettavien toimien puitteissa toimiva työryhmä yritysten 
tukitoimenpiteitä varten. 
Erityisen tärkeä on pk-yritysten pääsy tietoyhteiskuntaan. Informaatioyhteiskuntaa 
käsittelevä foorumi tarjoaa tilaisuuden parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja 
mahdolliseen palautteeseen G7:n kokeiluhankkeista, jotka ovat pk-yritysten kannalta 
erityisen merkittäviä. Sähköinen kaupankäynti on tässä yhteydessä strategisesti 
tärkeä, onhan se nopeasti kasvava ala (20% viidessä vuodessa), joka tarjoaa pk-
yrityksille maailmanlaajuiset mahdollisuudet. Avainasemassa ovat erityisesti 
helppokäyttöiset, edulliset, luotettavat ja monikieliset tietopalvelut 
53 
54 Vihreä kirja innovaatiosta, KOM(95)688 lopull., 20.12.1995. 
Tanskan talousasiain ministeriön perustaman työpaikkojen luomiskomitean kertomuksessa vuodelta 
1996 ehdotettiin myös erityisen stipendijärjestelmän luomista sellaisille jatko-opiskelijoille, jotka 
haluavat suorittaa tutkimustyötään perustamansa yrityksen kautta (s. 231). Sama komitea ehdotti myös 
erityisen "innovaationetsijöiden" joukon kokoamista seulomaan tutkimustuloksista esiin ne, joista voisi 
muokata markkinointikelpoisia tuotteita tai palveluita (s. 226). 
16 
(tietosisältöteollisuus) ja sähköiseen tiedonsiirtoon liittyvät palvelut; välittäjien osuus 
parhaiden käytäntöjen siirrossa ja koulutuksen ja neuvojen tarjoajina; oikeudelliset 
ja taloudelliset seikat. 
Neuvoston ja komission yhteisessä kertomuksessa työllisyydestä painotettiin, että on 
tärkeää muokata koulutusohjelmia pk-yritysten tarpeisiin ja kannustaa pk-yrityksiä 
investoimaan koulutukseen. Ne tulevat sisältymään Essenin Eurooppa-neuvoston 
määrittelemien viiden ensisijaisen tavoitteen jatkotoimiin. Pk-yrityksiä edustavat 
järjestöt osallistuvat niiden toteuttamiseen. 
B. YHTEISÖN TOIMET 
Useita yhteisön toimenpiteitä on jo toteutettu pk-yritysten kilpailukyvyn 
parantamiseksi. Erityisesti on parannettu tutkimuksen, innovaation, 
informaatioteknologioiden ja koulutuksen saatavuutta. Mainitsemisen arvoisia 
toimenpiteitä ovat ensisijaisesti euroneuvontakeskusten verkosto, Euroopan yritys-
ja innovaatiokeskukset, Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto 
(ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston neuvontaosasto, Leonardo-
ohjelma ja T&TK:n neljäs puiteohjelma. Uusiin toimenpiteisiin sisältyy erityisesti 
jäsenvaltioille annettu komission suositus tavoista, joilla pk-yritysten osuutta 
yhteisön politiikassa ja ohjelmissa voitaisiin lisätä.55 
I. Teollinen kupailukvkv 
Maaliskuussa 1995 komissio ehdotti tiedonannossaan Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle toimintaohjelmaa ja aikataulua toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi 
Euroopan unionin teollisen kilpailukykypohtiikan puitteissa. Sitä seurasi ehdotus 
neuvoston päätökseksi.56 
Toimintaohjelmassa otetaan huomioon toissijaisuusperiaate, ja se sisältää komission 
toimenpiteitä, jotka toteutetaan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja/tai liike-
elämän järjestöjen kanssa. Toimenpiteet koskevat: 
viranomaisten toimenkuvan uudenaikaistamista ja hallintokäytäntöjen 
yksinkertaisuuden ja avoimuuden lisäämistä 
henkisten investointien edistämistä (ammatillinen koulutus, työn organisointi, 
uudet teknologiat, laatu) 
teollisuuden yhteistyön kehittämistä 
kilpailutilanteen oikeudenmukaisuuden varmistamista sekä kotimarkkinoilla että 
kansainvälisesti 
Komissio on vastikään antanut Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon 
Euroopan kemianteollisuuden kilpailukykypolitiikasta, jossa pyritään hahmottamaan 
teoUisuudenalan merkittävimmät haasteet ja tarpeet ja määrittelemään toimintatavat 
kilpailukyvyn parantamiseksi. Komission, teollisuuden ja/tai jäsenmaiden kehittämiin 
keinoihin, jotka perustuvat koko teollisuuden kilpailukykyä koskevan tiedonannon 
neljään ensisijaiseen alueeseen, sisältyy joukko toimenpiteitä lainsäädännön 
parantamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Toimet keskittyvät kemiallisia aineita ja 
valmisteita koskevien säädösten vahvistamiseen, ajantasalle saattamiseen ja/tai 
Ks. komission ehdotus neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten 
hyväksi, perustelujen HA osan 1 kohta. 
56 KOM(95)87 lopull., 30.3.1995. 
17 
yksinkertaistamiseen. Ne sisältävät lannoiteaineita, markkinoille saattamisen 
rajoituksia ja pesuaineita koskevien direktiivien koontamisen, kemiallisia valmisteita 
koskevan direktiivin uudelleenmuotoilun ja uusien kemiallisten aineiden 
ilmoitusmenettelyn yksinkertaistamisen etenkin pk-yritysten osalta. 
2. Innovaatio ia T&TK 
Kolmanteen monivuotiseen pk-yritysohjelmaan sisältyvien erityisten kokeilutoimien 
lisäksi ja neljännen T&TK -puiteohjelman tarjoaman viitekehyksen sisällä edistetään 
pk-yritysten innovaatiotoimintaa erityisesti helpottamalla niiden osallistumista 
yhteisön T&TK -ohjelmiin ja kannustamalla markkinasuuntautuneeseen ja 
kansalliset rajat ylittävään teknologiseen kehitykseen. 
Pk-yritysten pääsyä yhteisön T&TK -ohjelmiin helpottaa ohjelmistatiedottamisen ja 
niiden markkinoimisen parantaminen. Tavoitteen toteuttamiseksi komissio tulee 
varmistamaan yhteisön T&TK -ohjelmien markkinoinnin kohdistamisen entistä 
tarkemmin tietyille pk-yritysryhmille. Siihen liittyy hajautettujen mutta yhteisön 
tasolla yhteensovitettujen strategisten teknologia-alan katselmusten järjestäminen 
pk-yrityksille, jotta niitä rohkaistaisiin tekemään tutkimusehdotuksia. Monivuotisen 
pk-yritysohjelman alaisiin Euromanagement-kokeiluhankkeisiin koottua 
asiantuntemusta tullaan pysyvästi hyödyntämään yhteisön T&TK -politiikkaan 
liittyvissä Craftin ja innovaatioyhteyskeskusten verkostoissa. Kokeiluhankkeet voivat 
toimia esimerkkinä myös jäsenvaltioille ja siten edistää kansallisen ja yhteisön tason 
tieto- ja neuvontapalveluiden yhteensovittamista samalla kun jäsenvaltioita 
pyydetään lisäämään "kansalliset rajat ylittävä ulottuvuus" toimenpiteisiin, joita ne 
toteuttavat kansallisella ja alueellisella tasolla pk-yritysten hyväksi. Teknologia-alan 
katselmusten järjestämisen kannustamisen Usäksi komissio tulee yhdistämään jo 
olemassa olevat keinot T&TK -kumppaneiden löytämiseksiyhteensovittamalla eri 
verkostojen toimet (Innovation, Craft, BC-Net ja euroneuvontakeskukset 
ensimmäisinä palvelupisteinä) ja käyttämänä Cordisin ja Arcaden tapaisia on Une -
välineitä. 
PK-yritysten pääsyä yhteisön T&TK -ohjelmiin helpotetaan myös parantamaUa 
edelleen ohjelmien valinta- ja johtamiskäytäntöjä. Keskeiset toimenpiteet Uittyvät 
valintamenettelyn avoimuuteen,67 pk-yritysten asiantuntijoiden asianmukaisen 
osuuden varmistamiseen arviointikomiteoiden kokoonpanossa,58 arvioinnin tulosten 
järjestelmälliseen tiedottamiseen ehdotettujen hankkeiden johtajine,59 pitkien 
päätöksentekoaikojen haittavaikutusten vähentäminen, maksuviivästyksistä 
aiheutuvien ongelmien pienentämiseen60, pk-yritysten asianmukaisen kohdentamisen 
varmistamiseen61 ja pk-yritysten osallistumiseen alihankkijoina 
tutkimuksen/teolUsuuden task force -työryhmiin.62 
57 
58 
59 
60 
61 
62 Esimerkiksi neljännen puiteohjelman tiedotteissa on alusta asti selvitetty kuinka "innovatiivinen luonne" 
määritellään ja niillä perusteilla hakemuksia luokitellaan. 
Erityisesti pk-yritysten kanssa työskentelevistä teknologiakeskuksista tulevien. 
Jotta karsiutuneiden ehdotusten tekijät saavat tietoa siitä, miten voisivat kehittää ehdotustaan 
vastaisuudessa. 
Erityisesti mainitsemalla perustutkimussopimuksessa enimmasmaksuehdot yhteisön rahoittamien T&TK 
-hankkeiden alihankkijoille, jotta vältetään hankkeen johtajien pitkät maksuviivästykset. Komissio 
lyhentää myös omiarnaksuviivästyksiään. (Ks. komission suositus maksuviivästymisistä vuodelta 1995, 
EYVL N:o L 127, 10.6.1995, s. 19 ja EYVLN:o C 144, 10.6.1995, s. 3.) 
Niin on toimittu neljännen puiteohjelman alusta asti varmistamalla, että yhteisön T&TK -ohjelmiin 
sisältyvää pk-yritysten tilastointiin liittyvää itsenäisyysvaatimusta sovelletaan johdonmukaisesti. 
Erityisesti siinä vaiheessa, kun hanke on jo täydessä vauhdissa (prototyyppien luominen, kenttäkokeet, 
18 
Erityistä huomiota tullaan knnnittämään markkinasuuntautunutta ja kansalliset 
rajat ylittävää teknologista kehitystä tukevien uusien välineiden kehittämiseen. Siinä 
tulee ottaa huomioon, että useimmilla eurooppalaisilla pk-yrityksillä ei ole 
pitkäaikaisia tutkimusohjelmia, vaan niillä on tapana yhdistää jo olemassa olevia 
teknologioita uusien laitteiden kehittämiseen lyhyen tai korkeintaan keskipitkän 
aikavälin näkökulmasta. Pk-yritysten pääsyä yhteisön tutkimus- ja kehitysohjelmiin 
on jo jonkin verran helpotettu teknologista kehitystä kannustavin toimenpitein. 
T&TK -ehdotukset eivät kuitenkaan vielä ole taloudellisesti hyödynnettäviä,63 kun 
taas pk-yrityksiä on tarpeen kannustaa lyhytaikaiseen kehitystyöhön lähellä 
kannattavuusvaihetta olevien tuotteiden ja palveluiden parissa. Yhteisön innovaatio-
ohjelman tai kansalUsten ja alueeUisten innovaatioelinten välityksellä tuUsi siten 
kannustaa ja tukea sen tapaisia monikansallisia hankkeita myös oman valtion 
ulkopuoleUa tapahtuvan työn osalta. Hankkeiden Uiketaloudellisen luonteen vuoksi 
apurahat eivät aina ole paras mahdollinen rahoituskeino. Testatakseen teknologista 
kehitystä koskevan erityisaloitteen toteutettavuutta suuremmalle pk-yritysten 
joukolle, joka voitaisiin myöhemmin kytkeä osaksi yhteisön viidettä T&TK -
puiteohjelmaa (innovaatio), komissio ehdottaa kokeiluhankkeen aloittamista erilaisten 
uusien rahoitusvaihtoehtojen löytämiseksi tämänkaltaisiUe T&TK -pyrkimyksiUe. 
Niissä valhtsevan ankaran kilpailutilanteen vuoksi komission tarkoituksena on 
testata erilaisten tukitoimien toteutettavuutta eri jäsenvaltioissa toimivien pk-
yritysten yhteisillä aloitteiUa; kyseeseen tulisivat korvattavat ennakot ja riskien 
jakaminen kansalUsten toimijoiden kanssa rahoitukseUisen ja teknologisen 
asiantuntemuksen yhdistämiseksi.64 Ehdotukset tämän alueen toimiksi sisäUytetään 
yhteisön neljänteen T&TK -puiteohjelmaan ja niiden on oltava sopusoinnussa tai 
yhteneväisiä perustamissopimuksen 92-94 artikloissa määriteltyjen periaatteiden ja 
kaikkien nuhin Uittyvien myöhempien säädösten kanssa. 
3. Pääsv tietoyhteiskuntaan 
Pk-yritysten kilpailukyvyn olennainen osatekijä on tietotekniikan jatkuva käyttö. 
Yhteisön tietoyhteiskuntaohjelmassa painotetaan sen vuoksi voimakkaasti pk-
yritysten tukemista uusien sovellusten hankkimiseen ja käyttämiseen. 
Tietoyhteiskuntaa koskevan toimintasuunnitelman puitteissa komissio tulee 
kehittämään tiettyjä toimia: 
Koska pk-yritysten erilaisten tarpeiden tunnistaminen ei ole helppoa ja komissio 
haluaa välttää avustusaloitteiden kehittämisen teknologian tarjoamien 
mahdolUsuuksien perusteeUa todelUsten tarpeiden sijaan, komissio ehdottaa 
kokeiluhankkeen käynnistämistä pk-yritysten tärkeimpien tarpeiden ja tietotekniikan 
käytön tiellä olevien esteiden määrittelemiseksi. Kokeiluhanke liittyy läheisesti 
komission pyrkimyksiin saada erilaiset tieto-ja viestintäteknologian käyttäjäryhmät. 
liikkeeUe. Lisäksi komissio aloittaa tutkimukset tietoyhteiskuntaan siirtymisestä pk-
yrityksille aiheutuvien teknisten, taloudelUsten ja yhteiskunnallisten vaikutusten 
arvioimiseksi. 
Tieto- ja viestintäteknologian etuna on, että ne tarjoavat mahàoïïisuudenverkostoida 
ja koota yhteen pk-yritysten aloitteita riippumatta niiden fyysisestä väUmatkasta. 
Kokeiluhankkeen avulla yhteisö voi arvioida pk-yritysten etä-verkostoitumisesta 
(esim. vaihtosopimukset, yhteiset tuote- ja palvelumäärittelyt, voimavarojen 
yhteiskäyttö) saatavia hyötyjä. Yritykset, joilla on kokemusta tieto- ja 
esittelyt ym.), jotta pk-yritykset voivat hyötyä tiedon siirrosta ja lisätä teknistä osaamistaan. 
Eli niiden kehittämistä on vielä jatkettava hankkeen päätyttyä. 
64 Vihreä kirja innovaatiosta, KO(95)688 lopull. 
19 
viestintäteknologian käytöstä (esim. teknologiakyhssä sijaitsevat yritykset), voisivat 
näyttää malUa. Kokeiluhanke käynnistetään tiiviissä yhteistyössä komission muiden 
saman alan toimien kanssa. Se rakentuu ennen muuta lukuisista jo käynnistetyistä 
G7:n tietoyhteiskuntahankkeista saatujen kokemusten varaan. 
Komissio kannustaa myösonnistuneiden kokeiluhankkeiden tulosten markkinointiin 
ja alan parhaiden käytäntöjen vaihtoon, erityisesti liike-elämän välittäjien (esim. 
euroneuvontakeskukset, kauppakamarit, pk-yritysten järjestöt, innovaatiokeskukset) 
sekä erityisen foorumin ja sen seurantatyön järjestämisen avulla. Yhteistyötä 
pyritään tnvistämään myös Euroopan unionin ulkopuolella toteutettavien vastaavien 
toimien kanssa. 
Tietoyhteiskuntaa koskevan toimintaohjelmansa täytäntöönpanemisen lisäksi 
komissio tulee rakennerahastojen toiminnan arviossaan vuonna 1997 myös 
kannustamaan jäsenvaltioita antamaan erilaisissa toiminnaUisissa ohjelmissaan 
etusijan tavoitteeUe helpottaa pk-yritysten pääsyä tietoyhteiskuntaan. Tavoitteen 2 
uuden ohjelman (1997-1999) puitteissa painotetaan erityisesti tietotekniikan 
käytännön soveUuksia ja palveluita, jotka ovat osoittaneet tehonsa työlUsyyden 
parantajina ja uusien yritysten synnyttäjinä ja kehittäjinä. Asianmukaisnn 
toimenpiteisiin kuuluvat pk-yritysten tiedotus- ja koulutustoiminta, parhaiden 
käytäntöjen jakelu, telematiikkaan perustuvat yhteistyöverkostot yritysten väliUä 
sekä tietopalveluiden parantaminen. Komissio on myös päättänyt, että Adapt-
aloitetta65 vahvistetaan yhteisön aloitevaroista 162 miljoonalla eculla, jotka 
kohdistetaan tietoyhteiskuntaa koskeviin täydentävän toimnn (Adapt-BIS). 
Myös euroopanlaajuiset televiestintäverkot tarjoavat erityistukea pk-yrityksule ennen 
kaikkea antamaUa virikkeitä rajat yUttävien helppokäyttöisten, kustannuksiltaan 
kohtuulUsten ja kilpailukykyisten yleispalvelujen kehittämiseen.66 Monikansalliset 
televiestintäoperaattorien ja välittäjien yhteenliittymät (kuten 
euroneuvontakeskukset, ja BC-Net) kehittävät osaltaan tietoyhteiskuntaa 
tarjotessaan pk-yrityksille tukea ja sähköisiä palveluita ja kannustaessaan 
uudenlaisnn työskentelymuotoihin kuten etätyöhön. 
4. Pk-vritvsten arnmatilUnen-, liikkeenjohdon- ia tutkimuskoulutus 
Pk-yritysten panos työllisyyden ja kasvun Usäämiseen maksimoidaan rohkaisemalla 
nutä investoimaan koulutukseen.67 Sen osalta eurooppalaiset pk-yritysten järjestöt 
korostivat, että pk-yritysten (ja nnden työntekijöiden) osuus eurooppalaisissa 
ammatilUsissa ja johtajakoulutusohjelmissa on yleensä suhteellisen pieni. 
Komission valkoisessa kirjassa koulutuksesta ehdotetaan erilaisia Euroopan tason 
tukitoimia, joiden tavoitteena on erityisesti tuoda oppilaitokset ja yritykset lähemmäs 
toisiaan ja luoda koulutusinvestoinneille samanlainen kohtelu kuin 
pääomainvestoinneiUe.68 
65 
66 Adapt on yhteisön monikansallinen aloite, jonka tavoitteena on edistää työvoiman edellytyksiä vastata 
työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin. 
Esim. interaktiiviset multimedia-palveluverkostot, joihin sisältyy tietokantojen käyttö, sähköposti ja 
tiedostonsiirto sekä videoneuvottelut 
Joulukuun 16 päivänä 1995 annettu neuvoston ja komission yhteiskertomus työllisyydestä SI(95)1000, 
B-osa, liite 2, s. 15. 
68 Valkoinen kirja koulutuksesta, KOM(95)590 lopull., 29.11.1995. 
20 
Komissio varmistaa, että yhteisön tuki ammatilliselle ja liikkeenjohdon koulutukselle 
kohdentuu entistä paremmin pk-yrityksiUe ja käsiteoUisuudelle, erityisesti aloittaviUe 
yrityksille, ja tarjoaa niille niiden tarpeisiin mukautettua koulutusta. Yhteisö antaa 
tällä hetkellä tukea pk-yrityksille Euroopan sosiaalirahaston (ESR), yhteisön Adapt-
aloitteen. Leonardo-ohjelman ja tutkijoiden koulutus- ja liikkuvuusohjelman69 
puitteissa. Kolmannessa monivuotisessa pk-yritysohjelmassa ehdotetaan täydentäviä 
kokeiluhankkeita, joiden avuUa tunnistetaan uudet tämän aihepiirin lähestymistavat. 
Pk-yrityksiä tukevien koulutustoimenpiteiden joukossa tuUsi kiinnittää erityistä 
huomiota uusien pk-yritysten perustamista edeltävän vaiheen tukemiseen, mikä 
edellyttää läheisen neuvontapalvelun antamista ratkaisevan tärkeän 
suunnitteluvaiheen aikana. Naisyrittäjien koulutus vaatii erityishuomiota. Sitä 
voidaan antaa jo hyväksyttyihin ohjelmiin sisältyvien nykyisten toimenpiteiden 
puitteissa sekä vahvistetun Adapt-aloitteen (Adapt-BIS) ja Employment Now -
aloitteen sisältämien uusien toimien avulla. Ohjelmien valvontakomiteoihin 
osallistuvat pk-yritysten Uitto tai pk-yritysten järjestöt pitävät osaltaan huolta sntä, 
että ensisijaiset kohderyhmät huomioidaan. Lisäksi pk-yrityksiä ja rdiden järjestöjä 
kannustetaan tekemään Leonardo-ohjelmaan ehdotuksia, jotka tähtäävät yrityksen 
perustamisvaiheen koulutuksen ja naisyrittäjyyden kannustamiseen. 
5. Ympäristökysymykset ia energiansäästö 
Ympäristöalan viidennen toimintaohjelman arvioinnissa painotettiin, että on tarpeen 
huomioida pk-yritysten erityistilanne suhteessa toimenpiteisiin, joiUa varmistetaan 
ympäristökysymysten Uittaminen osaksi muita poUtiikan osa-alueita, ja etenemisessä 
kohti kestävää kehitystä. Tutkimukset ovat osittaneet, että pk-yritykset tuntevat 
ympäristölainsäädännön huonommin kuin suuret yritykset ja niiUä on myös 
vähemmän tietoa ympäristöteknologioiden ja -palveluiden saatavuudesta ja 
kustannuksista. Komissio kannustaa ja tukee sen vuoksi seuraavia aloitteita: 
jätteiden vähentämisen, käsittelyn ja halUnnan liittäminen osaksi 
tuotantoprosessia 
ympäristöasioiden hallinto- ja valvontajärjestelmän uudelleenarvioiminen ja pk-
yritysten ekojohtamisjärjestelmän kehittäminen 
pk-yritysten erityistarpeiden, erityisesti rahoitusongelmien ja teknisten 
vaikeuksien, huomioiminen puhtaan teknologian käyttöönotossa70 
ekoyritysten kehittämisen ja uusien työpaikkojen luomisen helpottaminen 
pk-yritysten ympäristötietouden ja -tietoisuuden lisääminen sekä koulutus ja 
tekninen tuki.'1 
Uusi Thermie-ohjelma (1995-1998) kattaa 500 miljoonan ecun talousarviollaan 
rahoitustuen hankkeiUe, joissa käytetään innovatiivista energiateknologiaa, sekä niitä 
täydentäville toimiUe kuten energiateknologian levittämiseUe markkinoine ja pk-
yritysten teknologisen kehittymisen piristämiseUe. Erityisesti pk-yritysten 
osaUistumista Thermie-ohjelmaan kannustetaan ja helpotetaan edesauttamaUa miden 
tarpeiden tunnistamista muun muassa etsimällä yhteistyökumppaneita ja 
kouluttamana henkilökuntaa uuden energiateknologian haUintaan. Thermie-ohjelmaa 
69 
70 
71 Joulukuun 15 päivänä 1994 tehty neuvoston päätös erityisestä T&TK -ohjelmasta tutkijoiden 
koulutuksen ja liikkuvuuden alalta (1994-1998). 
Komission tiedonanto viidennen toimintasuunnitelman arviointia seuranneesta toimintasuunnitelmasta, 
24.1.19%. 
Ehdotus kolmanneksi monivuotiseksi pk-yritysohjelmaksi, KOM(96)98, 20.3.1996. 
21 
täydentää uusi Save II -ohjelma (1996-2000), jolla edistetään energiankäytön 
tehostamista Euroopan unionissa.72 Se tarjoaa rahallista tukea muille kuin 
teknologisiUe kokeiluhankkeille, joiden tavoitteena on antaa virikkeitä teollisuuden 
ja kaupan alan energiankäytön tehostamiselle, mistä koituu erityistä hyötyä 
nimenomaan pk-yrityksille. 
Lisäksi yhteisön Kasvu ja ympäristö -kokeiluhanke on suunnattu yrityksille, jotka 
investoivat ympäristöä hyödyttäviin parannuksun ja siihen liittyviin toimnn kuten 
energian säästöön. Euroopan investointirahasto tarjoaa ohjelman alaisuudessa 
tavalUsta edulUsempia lainavakuuksia pk-yrityksille, jotka tekevät ohjelman 
vaatimukset täyttäviä investointeja. 
6. Paikallinen kehitys ia työllisyysaloitteet 
Komission tiedonannossa Cannesin Eurooppa-neuvostolle korostettiin paikaUisen 
kehityksen työUistävää vaikutusta ja työlUsyysaloitteita sekä painotettiin 
täydentävien yhteisön toimien tarpeellisuutta. Sellaisten aloitteiden 
täytäntöönpanossa pk-yritykset ovat keskeisessä asemassa. Seuranneessa komission 
tiedonannossa lokakuussa 1995 määriteltiin strategiset suuntavnvat ja yhteisön 
toimintojen täytäntöönpanomenetelmät. Niissä painotetaan pk-yritysten 
erityistarpeita.73 
Lisäksi yhteisön aloitteet Leader ja Urban, joiUa kannustetaan paikaUisen 
kehittämistyötä maaseuduUa ja kaupungeissa, edistävät osaltaan pk-yritysten 
säilymistä ja perustamista kyseisiUä aluedla. Erityisesti kaupan ja käsiteoUisuuden 
alojen pk-yritykset saavat usein suurimman hyödyn näistä yhteisön aloitteista. 
72 KOM(95)255 lopull, 31.5.1995. 
73 EYVL N:o 265, 12.10.1995. 
22 
V YRITTÄJYYDEN EDISTÄMINEN JA ERITYISTEN KOHDERYHMIEN 
TUKEMINEN 
Madridin selonteossa muistutettiin, että on tärkeää kannustaa yrittäjyyttä 
poliittisessa päätöksenteossa unionin kaikiUa tasoilla. Ensisijaisena tavoitteena tulee 
olla aidosti yrittäjähenkisen kulttuurin luominen ja ruokkiminen sellaisten arvojen 
pohjalta kuin itseluottamus, riskinottokyky ja omakohtainen sitoutuminen. Sen 
edellytyksenä on asenteiden muutos, joka alkaa koulutusjärjestelmästä ja kattaa 
yrittäjän suhteet julkishallintoon, rahoituslaitoksiin ja suuryrityksiin. Lisäksi 
tarvitaan toimia erityisten kohderyhmien tukemiseksi ennen kaikkea niiden 
työllistämismahdolUsuuksien vuoksi. 
A. YHDENMUKAISTETTU TOIMINTA 
Madridin selonteossa painotettiin tarvetta edistää yrityskulttuuria jayrittäjyyttä 
kaikiUa tasoiUa. Eritystä huomiota tulisi kiinnittää yrittäjämyönteisen 
asenneUmaston luomiseen jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien sisällä ja nuorten 
innostamiseen yrittäjyyteen.74 Koulutusta käsittelevän komission valkoisen kirjan75 
julkaisemisen jälkeen käyty keskustelu muodostaa perustan tämän alan parhaiden 
käytäntöjen vaihdoUe. 
Erityiseen kohderyhmään sisältyvät pien- ja käsiteollisuusyritykset, joilla on oma 
erityinen tehtävänsä työllisyyden luojina ja ylläpitäjinä kautta koko unionin alueen. 
Ne ovat suoraan synnyttäneet 60-80 prosenttia kuluneiden viiden vuoden aikana 
luoduista työpaikoista. Tämän yritysryhmän erityistarpeiden huomioimiseksi 
jäsenvaltiot ovat kehittäneet erityisiä tukimuotoja, jotka vaihtelevat suuresti eri 
jäsenvaltioissa. Berliinissä järjestetyn toisen eurooppalaisen pien- ja 
käsiteoUisuusyritysten konferenssin päätelmien mukaisesti komissio järjestää 
erityisen foorumin, jossa on tilaisuus vaihtaa parhaita käytäntöjä sekä 
tukijärjestelmien että niiden institutionaalisen toimintaympäristön osalta. 
Toinen avainryhmä ovat kaupan ja jakelualan yritykset. Komission suunnitelmissa 
on antaa vihreä kirja kaupasta ja jakelualasta vuoden 1996 aikana. Siitä käytävän 
keskustelun tulosten perusteella komissio järjestää parhaiden käytäntöjen 
vaihtotilaisuuden nnstä aihepiireistä, jotka ovat erityisen olennaisia kaupan ja 
jakelualan yritysten kehityksen kannalta. Niihin kuuluvat ennen kaikkea 
tietoyhteiskunnan tuomat muutokset ja kaupan alan erityisongelmat sekä 
syrjäseudunpa että kaupunkialueilla. 
B. YHTEISÖN TOIMET 
Kolmannen monivuotisen pk-yritysohjelman osana komissio käynnistää täydentäviä 
toimia, joilla kannustetaan yrittäjyyttä ja rohkaistaan pien- ja käsiteollisuusyrityksiä, 
kauppaa ja jakelualaa, naisyrittäjiä ja nuoria yrittäjiä. 
Lisäksi komissio edistää yrittäjyyttä koulutuksesta annetun valkoisen kirjan pohjalta 
käynnistettyjen toimien kautta. 
74 . ... 
Ks. esim. nuorten yrittäjien tukisäätiö Prince's Youth Business Trust Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
75 Komission valkoinen kirja koulutuksesta, KOM(95)590 lopull, 29.11.1995. 
23 
Komissio on myös äskettäin antanut Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
ehdotuksen tutkintojen vastavuoroisesta tunnustamisesta.'6 Sen tarkoituksena on 
luoda järjestelmä sellaisten ammatillisten tutkintojen tunnustamiseksi, jotka eivät 
sisälly nykyisiin direktiiveihin. Toimesta hyötyisivät ennen kaikkea pien- ja 
käsiteollisuitsyritykset, joiden pääsy yhtenäismarkkinoille helpottuisi. 
Kolmannen monivuotisen pk-yritysohjelman naisyrittäjille suunnatut tukitoimet 
täydentävät naisille kohdistettuun Euroopan sosiaalirahaston alaiseen paikalliseen 
työllistämisaloitteeseen sisältyviä yhteisön toimia. Työllistämisaloitetta vahvistettiin 
myöhemmin yhteisön Employment Now -aloitteella, jolla tuetaan pk-alan 
naisyrittäjien koulutusta, yrityksen perustamiseen liittyvien paikallisten palvelujen 
luomista, naisten paikallisten työllistämishankkeiden yhteistyötä ja verkostoitumista 
ja itsenäisten toimien kehittämistä. Komissio kannustaa samankaltaisten hankkeiden 
yhteensovittamista rakennerahaston toiminnallisten ohjelmien kanssa. 
PÄÄTELMÄT 
Tämä tiedonanto pk-yritysten yhtenäisestä ohjelmasta tarjoaa kattavan 
viitekehyksen, jonka tarkoituksena on edistää pk-yritysten hyväksi toteutettujen 
toimien johdonmukaisuutta ja näkyvyyttä. Siinä tuodaan esiin yhteisön pk-yrityksille 
tarjoaman tuen koko kirjo, joka yhdistettynä jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä 
toteutettuihin toimiin edistää liikkuvuutta ja kehitystä työllistävyydeltään 
merkittävissä pk-yrityksissä. 
Toimien tehokas yhteensovittaminen on olennaisen tärkeää. Toimintaperiaatteiden 
näkyvyyden lisääminen ja pk-yritysten hyväksi toteutettujen mittavien toimien esiin 
tuominen ovat läheisesti riippuvaisia siitä, missä määrin yksittäiset toimet 
todellisuudessa onnistutaan yhdentämään. Pk-yrityspolitiikan eri haarojen ja 
komission eri toimielimissä, jäsenvaltioissa ja pk-yritysten järjestöissä toteutettujen 
yksittäisten toimien yhteen nivominen lisää merkittävästi niiden kokonaisarvoa. 
Pk-yritysten yhtenäinen ohjelma on suoraa seurausta työllisyyttä koskevasta 
eurooppalaisesta luottamussopimuksesta, jonka tavoitteena on kaikkien 
toimijaosapuolten kokoaminen yhteiseen rintamaan taistelussa työttömyyttä 
vastaan. Eurooppa-neuvoston Firenzen kokouksen'8 mukaisesti siinä vaaditaan 
yhtenäistä lähestymistapaa, jossa kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, 
työmarkkinaosapuolet ja yhteisön toimielimet ottavat kukin osaa käytännön työhön 
kasvun ja työllisyyden puolesta. 
76 KOMt96)22 lopull, 8.2.1996. 
77 CSE(96) 1.5.6.1996. 
78 
Firenzen Eurooppa-neuvoston päätelmät, SI(96)500, 22.6.1996, s. 2. 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 329 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 08 
Luettelonumero : CB-CO-96-354-FI-C 
ISBN 92-78-06912-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
1^2985 Luxemburg