EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 04.12.1997 
KOM(97) 583 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
PUOLUSTUKSEEN LIITTYVIÄ TEOLLISUUDENALOJA KOSKEVAN 
EUROOPAN UNIONIN STRATEGIAN TÄYTÄNTÖÖNPANO 

PUOLUSTUKSEEN LIITTYVIÄ TEOLLISUUDENALOJA KOSKEVAN 
EUROOPAN UNIONIN STRATEGIAN TÄYTÄNTÖÖNPANO 
TIIVISTELMÄ 
Puolustukseen liittyvien eurooppalaisten teollisuudenalojen perusteellista muutosta 
koskevan Euroopan unionin strategian täytäntöönpano käy yhä tarpeellisemmaksi ja 
kiireellisemmäksi. Puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta on tärkeä 
talouskehityksen kannalta ja välttämätön puolustuskapasiteetin kannalta. Vaikka 
komissio ilmaisi voimakkaasti huolestumisensa tilanteesta vuoden 1996 tammikuussa 
antamassaan tiedonannossa puolustukseen liittyvästä teollisuudesta ja kehotti siinä 
toimintaan, on alan tilanne huonontunut edelleen. Alan työllisyys on vähentynyt 13 
prosentilla vuosina 1993 - 1995. Vuonna 1995 Yhdysvaltojen puolustustarvikkeiden 
tuonti Euroopan unioniin oli arvoltaan kuusi kertaa suurempi kuin vastaava Euroopan 
unionin vienti, kun osuus vuonna 1990 oli noin viisinkertainen ja 1985 nelinkertainen. 
Vuonna 1996 kahdeksan eurooppalaisen yrityksen myynnin kokonaisarvo oli 60 
miljardia dollaria, kun samana vuonna kolmen suurimman yhdysvaltalaisen yrityksen 
kokonaismyynnin arvo oli 90 miljardia dollaria. Tämän suuntauksen tekee vieläkin 
huolestuttavammaksi se, että se vaarantaa Maastrichtin sopimuksessa juhlallisesti 
vahvistetut "pitkällä aikavälillä määriteltävää yhteistä puolustuspolitiikkaa" koskevat 
poliittiset tavoitteet. Oleellinen vastuu puolustuspolitiikan rakenneuudistuksesta kuuluu 
jäsenvaltioille. Niiden yhteistyö unionin tasolla on kuitenkin tärkeää, ja komission 
aloitteiden tarkoituksena on helpottaa tällaisen yhteistyön kehittämistä. 
On luotava suuret eurooppalaiset puolustustarvikemarkkinat käyttäen yhdentyneesti 
unionin käytettävissä olevia erilaisia välineitä, olkootpa ne lainsäädännöllisiä tai muita 
välineitä taikka yhteisövälineitä tai yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan välineitä. 
Komissio suosittelee voimakkaasti seuraavanlaista kokonaislähestymistapaa kyseisen 
strategian täytäntöönpanemista varten: 
- Luonnos eurooppalaista puolustusmateriaalipolitiikkaa koskevaksi yhteiseksi 
kannaksi. Komissio pyytää neuvostoa vahvistamaan yhteisen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvan kannan, jota se ehdottaa keskustelujen 
avaamiseksi kyseiseen politiikkaan liittyvistä tärkeistä kysymyksistä sekä 
jäsenvaltioiden kyseisen politiikan täytäntöönpanoon osallistumisen edistämiseksi. 
Tässä ehdotuksessa käsitellään erityisesti yhteisön sisäisiä siirtoja, julkisia hankintoja 
ja yhteistä tullimenettelyä. 
- Puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja koskeva toimintasuunnitelma. Komissio 
esittää suunnitelman, jossa kuvataan alat, joilla unionin toiminta on vastedes tarpeen. 
Komissio tekee tarkoituksenmukaiset aloitteet kyseisessä suunnitelmassa 
hahmoteltujen toimenpiteiden yksityiskohtaiseksi kehittämiseksi. 
Käynnissä olevien muutosten nopeus ja tärkeys edellyttää, että unionin ensimmäisten 
toimien toteuttaminen aloitetaan jo vuonna 1998. 
1. ASIAYHTEYS 
Eurooppalainen puolustukseen liittyvä teollisuus on viime vuosina ollut erityisesti 
uudesta turvallisuusympäristöstä ja kansainvälisestä kilpailusta johtuvan 
rakenneuudistuksen kohteena. Tämä prosessi on johtanut muun muassa työpaikkojen 
menetykseen ja tuotantokapasiteetin vähentämiseen. Kansallisella tasolla ei voida enää 
toteuttaa riittävän laajaa rakenneuudistusta, minkä vuoksi tarkoituksenmukaiset ratkaisut 
on löydettävä eurooppalaisella tasolla. Eurooppalaista tasoa ei ole kuitenkaan vielä 
vahvistettu eurooppalaisia puolustustarvikemarkkinoita säänteleväksi tahoksi. Samalla 
tavalla eurooppalaisen puolustuspolitiikan asteittainen määrittely on jo hyväksytty 
yhteisön tavoitteeksi, mutta yhteisen puolustuksen ensimmäiset vaiheet eivät ole 
johtaneet eurooppalaisten puolustusvälinetarpeiden tarkkaan yksilöintiin. 
Alan ominaisluonteen vuoksi oleellinen vastuu puolustuspolitiikan rakenneuudistuksesta 
kuuluu jäsenvaltioille. Niiden yhteistyö eurooppalaisella tasolla on kuitenkin tärkeää 
prosessin onnistumisen vuoksi. Komission aloitteiden tarkoituksena on helpottaa tällaisen 
yhteistyön kehittämistä. 
Puolustukseen liittyvän teollisuuden rakenneuudistus ja lujittaminen, joka on toteutettava 
eurooppalaisella tasolla, ei voi edistyä, jollei jäsenvaltioiden markkinoiden Iokeroitumista 
poisteta ja luoda toimivallaltaan selkeää ja varmaa poliittis-institutionaalista rakennetta. 
Euroopan unionin on ryhdyttävä tämän sääntelyrakenteen käyttöönoton edellyttämiin 
toimiin. Toimeen ryhtymisen kiireellisyyttä korostaa se, että tärkein kilpailija, 
Yhdysvaltojen teollisuus, on jo edennyt lujittamisessa paljon pidemmälle hallinnon 
avoimen ja konkreettisen tuen avulla. Yhdysvaltojen teollisuuden menestys 
kansainvälisillä vientimarkkinoilla on tiiviissä yhteydessä yhdysvaltalaisiin yrityksiin ja 
niiden etuoikeutettuihin suhteisiin julkishallintoon. Euroopan ilmailu- ja 
avaruusteollisuudesta annetussa tiedonannossa1, jossa tuodaan julki tilanteen huomattava 
erilaisuus Atlantin eri puolilla, kehotetaan toimimaan eurooppalaisella tasolla ja esitetään 
toimintamalleja, jotka koskevat myös muita puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja. 
Unioni on todennut tarpeen ottaa käyttöön strategia tällä alalla jo vuoden 1995 kesällä, 
jolloin neuvosto perusti Euroopan varustelupolitiikan tilapäisen työryhmän. Työryhmän 
tehtävänä oli ehdottaa käytännön toimenpiteitä aloilla, joita todennäköisesti käsiteltäisiin 
unionin tasolla. Suositusten soveltamisalan oli tarkoitus koskea joko yhteisön tasoa tai 
yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Yli kahden vuoden työn jälkeen voidaan todeta, 
että vaikka ryhmä ei olekaan pystynyt laatimaan kyseisiä suosituksia, se on edennyt alan 
erityispiirteiden määrittelyssä sekä ensisijaisten toiminta-alojen yksilöimisessä. 
Amsterdamin sopimuksessa viitoitetaan tie kyseisen politiikan tulevaisuuden 
kehitykselle. Uudessa sopimuksessa (J.7 artiklan 1 kohta) määrätään, että "yhteisen 
puolustuspolitiikan asteittaista määrittämistä tuetaan jäsenvaltioiden pitäessä sitä 
aiheellisena jäsenvaltioiden välisellä puolustusmateriaaleja koskevalla yhteistyöllä". 
Amsterdamin sopimuksen liitteessä olevassa WEU:n neuvoston 22 päivänä heinäkuuta 
1997 hyväksymässä WEU:ta koskevassa julistuksessa määrätään Euroopan unionin ja 
WEU:n yhteistyöstä alalla "Euroopan varustelualan markkinoiden järkiperäistämiseen ja 
Euroopan varustelutoimiston perustamiseen liittyen". 
Lähiaikoina WEU:ssa tapahtuva yhteisten puolustusmateriaaliohjelmien hallinnoinnista 
laaja-alaisesti vastaavan puolustusmateriaaliyhteistyötä käsittelevän järjestön JOAC:n 
(Joint Organisation for Armaments Cooperation) perustaminen on tärkeä vaihe Euroopan 
varustelutoimiston perustamiseen johtavassa prosessissa. Toimiston laajaan 
vastuualueeseen kuuluu kaikki puolustustarvikkeiden kysynnän määrittelyä ja 
organisointia koskevat kysymykset, ja se auttaa eurooppalaisen puolustusteollisuuden 
rakenneuudistuksessa ja lujittamisessa. Komission aloitteet ovat osa tätä prosessia, ja 
KOM(97)466. 
niillä myötävaikutetaan kyseisen laitoksen pikaiselle perustamiselle otollisen ympäristön 
luomiseen. Taloudellisen tehokkuuden varmistamisen vuoksi puolustustarvikkeiden 
eurooppalaisten markkinoiden luomisen ja laitoksen perustamisen olisi tapahduttava 
yhdessä. Niiden toimintasäännöt olisi laadittava toisiaan täydentävästi siten, että 
tuloksena olisi yhtenäinen kokonaisrakenne. Unionin lainsäädäntö olisi otettava 
täysimääräisesti huomioon JOACn perustamisessa ja kehittymisessä kohti Euroopan 
varustelutoimistoa. Tämän vuoksi olisi eurooppalaista puolustusmateriaalipolitiikkaa 
laadittaessa luotava tehokkaammat yhteydet unionin toimielinten ja Länsi-Euroopan 
varusteluryhmän (WEAG) välille. 
Komissio esitti jo vuoden 1996 tammikuussa tiedonannon eurooppalaisen puolustukseen 
liittyvän teollisuuden kohtaamista haasteista ja esitti unionin toiminnan päälinjat. 
Euroopan parlamentti hyväksyi kyseisessä asiakirjassa esitetyn strategian ja antoi vuoden 
1997 kesäkuussa yksityiskohtaisen päätöslauselman aloitteista, joita unionin olisi tehtävä. 
Myös talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi komission tiedonannon. Komissio on solminut 
kiinteät yhteydet puolustukseen liittyvään teollisuuteen, ja kokouksissa ja keskusteluissa 
on voitu määritellä pitkällä ja keskipitkällä aikavälillä toteutettavat merkittävimmät 
toimet. 
On todettava, että puolustukseen liittyvän teollisuuden tilanne on edelleen huonontunut 
vuoden 1996 tammikuussa annetun tiedonannon jälkeen. Komission tällöin esittämä 
voimakas huolenilmaisu ei ole johtanut toimiin Euroopan tasolla. BICC:n (Bonn 
International Centre for Conversion) vuoden 1997 tilastojen mukaan työllisyys unionin 
puolustukseen liittyvässä teollisuudessa on vähentynyt 13 prosentilla vuosina 1993-1995. 
U.S. Arms Control & Disarmament Agencyn tilastojen mukaan Euroopan unioni toi 
vuonna 1995 kuusi kertaa enemmän puolustustarvikkeita Yhdysvalloista kuin se vei 
sinne, tämän osuuden ollessa noin viisi kertaa enemmän vuonna 1990 ja neljä kertaa 
enemmän vuonna 1985. Kolmen suurimman yhdysvaltalaisen puolustustarvikeyrityksen 
saamansa tuen ansiosta saavuttama myyntitulos oli 90 miljardia dollaria vuonna 1996, 
kun kahdeksan suurimman eurooppalaisyrityksen kokonaismyynnin arvo oli 60 miljardia 
dollaria. Huomioon on otettava se, että yhdysvaltalaisten yritysten kotimarkkinat ovat 
selvästi suuremmat kuin kaikkien jäsenvaltioiden markkinat yhteensä. Kylmän sodan 
päättymisen vuoksi jäsenvaltioiden puolustustarvikemarkkinat ovat selvästi pienentyneet 
vuodesta 1990 alkaen. Yhdysvallat, jossa kehityssuuntaus on ollut sama, on reagoinut 
uuteen tilanteeseen uudistamalla puolustukseen liittyvän teollisuuden rakenteet. 
Eurooppalaiset markkinat ovat vielä liian pirstoutuneet, ja yhteisön sisäinen 
puolustustarvikkeiden kauppa on hämmästyttävän pientä jäsenvaltioiden 
kokonaishankintoihin verrattuna. 
Kyseisen heikkenevän suuntauksen tekee vieläkin huolestuttavammaksi se, että se 
vaarantaa jäsenvaltioiden juhlallisesti vahvistamat tavoitteet. Amsterdamissa vuoden 
1997 kesäkuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston viimeistelemässä ja 2 päivänä 
lokakuuta allekirjoitetussa Amsterdamin sopimuksessa määrätään ensimmäistä kertaa, 
että "Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka käsittää kaikki Euroopan unionin 
turvallisuuteen liittyvät kysymykset, mukaan lukien...asteittain määriteltävä yhteinen 
puolustuspolitiikka, joka saattaa johtaa yhteiseen puolustukseen, jos Eurooppa-neuvosto 
niin päättää." (J. 7 artiklan 1 kohta). Keskuudessaan syntynyttä eurooppalaista puolustus-
ja turvallisuusidentiteettiä kannattavan Atlantin liiton vuoden 1996 kesäkuussa pidetyssä 
ministerikokouksessa ja vuoden 1997 heinäkuussa pidetyssä Madridin 
huippukokouksessa kehitettiin tämänsuuntaisia ajatuksia. Mutta Atlantin liitossa ei voi 
olla eurooppalaista puolustuspolitiikkaa eikä eurooppalaista puolustusidentiteettiä ilman 
tervettä ja kilpailukykyistä eurooppalaista teknologista ja teollista perustaa. 
2. UNIONIN STRATEGIA 
Eurooppalaisen puolustusteollisuuden perusteellista rakennemuutosta koskevan 
Euroopan unionin strategian täytäntöönpano käy yhä tarpeellisemmaksi ja 
kiireellisemmäksi. Alan tärkeimmät yritykset ja niiden eurooppalainen järjestö kehottavat 
unionin toimielimiä ryhtymään toimiin. Eurooppalaisen puolustusteollisuuden 
toimintaympäristö muuttuu nopeasti, mutta ei kuitenkaan niin nopeasti kuin 
yhdysvaltalaisen teollisuuden. Muutoksia aiheuttavat tekijät eivät ole hävinneet. 
Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuudesta annetussa tiedonannossa2 esitetään 
Yhdysvalloissa tehdyt muutokset ja kehotetaan Eurooppaa reagoimaan. Yhdenkään 
jäsenvaltion ilmailu- ja avaruusteollisuus ei voi pysyä yksin tuloksellisena ja 
kilpailukykyisenä. On elintärkeää lujittaa siviilitoimintaa ja sotilaallista toimintaa 
eurooppalaisella tasolla. Sama toteamus voidaan esittää muiden puolustukseen liittyvien 
teollisuudenalojen osalta. Myös tältä osin julkishallinnon on täydennettävä alan 
rakennemuutosta toimimalla eurooppalaisella tasolla. Yritykset tarvitsevat pikaisesti 
avointa ja varmaa poliittis-oikeudellista viitekehystä. 
Komission vuoden 1996 tammikuussa antama tiedonanto3 on herättänyt laajaa 
keskustelua, johon liittyy erityisesti Euroopan parlamentin vuoden 1997 toukokuussa 
hyväksymä päätöslauselma, jossa tuetaan voimakkaasti tiedonannossa esitettyjä ajatuksia. 
Neuvostossa on Euroopan varustelupolitiikan tilapäisessä työryhmässä (POLARM) voitu 
käsitellä jäsenvaltioiden kantoja ja saada selville kohtia, joissa kannat lähentyvät toisiaan: 
- Puolustukseen liittyvän unionin teollisuuden teollinen ja teknologinen perusta on 
säilytettävä. Enenevästi kaksikäyttöinen teollinen perusta on arvokas taloudellisen 
kehityksen kannalta ja välttämätön puolustusmateriaalikapasiteetin suhteen. 
Säilyttämisen syyt voidaan näin ollen johtaa sekä haluun rakentaa Eurooppaa 
puolustusnäkökohdat huomioon ottaen että kilpailukykyyn ja työllisyyteen erittäin 
tärkeillä tuotantoaloilla. 
- Unionin toimintamahdollisuudet kyseisellä alalla ovat erittäin hyvät. Unioni täydentää 
muita toimijoita, kuten jäsenvaltioita tai puolustusjärjestöjä, joihin suurin osa 
jäsenvaltioista osallistuu. Yhteisö on osoittanut toimintakykynsä luomalla eurooppalaiset 
markkinat siviilituotteille, ja sen käytettävissä olevat välineet voivat osoittautua 
hyödyllisiksi myös puolustustarvikkeiden suhteen. Tällaiset markkinat hyödyttäisivät 
suuresti puolustusteollisuutta. Tätä varten unionin on käytettävä yhdessä erilaisia 
lainsäädännöllisiä tai muita ensimmäiseen tai toiseen pilariin kuuluvia välineitä. 
- Puolustusteollisuuden ominaisluonteen vuoksi on välttämätöntä yhdistää erilaisia 
toimintakeinoja. Puolustusteollisuus on samalla sekä tuotannollisen kokonaisuuden 
tärkeä osa että uiko- ja turvallisuuspolitiikan oleellinen väline. Tämä ominaisluonne on 
otettava huomioon Euroopan unionin toiminnassa erityisesti mukauttamalla yhteisön 
käytettävissä olevia keinoja. 
Loppupäätelmä on, että on tärkeää aloittaa puolustuksen teollisen ja teknologisen 
perustan säilyttämisen kannalta kiireelliset toimet jo nyt eikä jäädä odottamaan uuden 
institutionaalisen rakenteen ja sen eri osien käyttöönottoa. 
Esitetty vuoden 1997 syyskuussa. 
KOM(96)10 : Euroopan puolustukseen liittyvän teollisuuden haasteet, toimet Euroopan tasolla. 
5 
3. KOMISSION ALOITTEET 
Komissio suosittelee voimakkaasti seuraavaa kokonaislähestymistapaa unionin strategian 
täytäntöönpanoa varten: 
• Eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan laatimista koskeva luonnos 
yhteiseksi kannaksi. Komissio pyytää neuvostolta Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen J. 2 artiklan mukaista yhteistä kantaa. Tämän YUTP.n välineen käyttö on 
perusteltua sen uiko- ja puolustuspoliittisen ulottuvuuden perusteella, joka on 
leimallista unionin kaikelle toiminnalle puolustusmateriaalien alalla. Komission 
ehdottamassa yhteisessä kannassa esitetään neuvoston tähänastiseen työhön perustuvat 
tietyt periaatteet ja ensisijaiset toiminta-alat. Ehdotuksessa käsitellään erityisesti 
yhteisön sisäisiä siirtoja, julkisia hankintoja ja yhteistä tullimenettelyä. Neuvosto on jo 
tarkastellut näitä aloja erityisesti puolustusmateriaalien kannalta. Lisäksi näiden alojen 
etuna on, että unionin toiminta voi perustua keskeiseen yhteisön lainsäädäntöön. Tämän 
yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen olisi mahdollistettava keskustelujen avaaminen 
eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan suurista kysymyksistä siten, että niihin 
osallistuisi suoraan päätöksiä tekevä poliittinen taso. Ehdotuksessa pyritään siis 
edistämään jäsenvaltioiden poliittista sitoumusta panna asteittain täytäntöön todellinen 
eurooppalainen puolustusmateriaalipolitiikka. 
• Puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja koskeva toimintapolitiikka. Komissio on 
määrittänyt alat, joilla toiminta eurooppalaisella tasolla on sen mielestä tarpeen. Se on 
yksilöinyt toimenpiteet, joiden toteuttaminen olisi aloitettava nyt, jotta voitaisiin edetä 
puolustustarvikkeiden todellisten eurooppalaisten markkinoiden luomisessa. Nämä 
toimenpiteet voivat edellyttää lainsäädännöllisiä toimia tai ne voidaan toteuttaa unionin 
käytettävissä olevia välineitä käyttäen. Toimintasuunnitelma on laadittu unionin 
toimielimiä ja jäsenvaltioita sekä myös eurooppalaista puolustusteollisuutta varten. 
Komissio tekee tarpeelliset aloitteet suunnitelmassa hahmoteltujen toimenpiteiden 
yksityiskohtaiseksi kehittämiseksi. 
Komissio katsoo, että neuvoston olisi pikaisesti esitettävä kantansa puolustukseen 
liittyviä teollisuudenaloja koskevasta unionin strategiasta. Suunnitelluissa toimissa 
vahvistetaan Euroopan unionin tasolla toteutettavan toiminnan puitteet ja tehtävät 
aloitteet. Muutosten nopeuden ja tärkeyden vuoksi ensimmäiset unionin toimet olisi 
toteutettava jo vuonna 1998. 
PÄÄTELMÄT 
• Komissio pyytää neuvostoa hyväksymään tämän asiakirjan liitteessä I olevan 
ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. 
• Komissio pyytää neuvostoa ottamaan huomioon liitteessä II esitetyn toimintaohjelman. 
Komissio tekee tarkoituksenmukaisia aloitteita perustamissopimuksessa määrättyjä 
menettelyjä noudattaen ja tiiviissä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden asianomaisten 
viranomaisten kanssa. 
• Komissio pyytää eurooppalaisia puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja ja muita 
asianomaisia toimijoita tekemään yhteistyötä toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. 
/ LIITE I 
YHTEINEN KANTA 
EUROOPPALAISEN PUOLUSTUSMATERIAALIPOLITIIKAN LAATIMISESTA 
vahvistettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2 artiklan 
perusteella 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja 
erityisesti sen J.2 artiklan, 
sekä katsoo, että 
kilpailukykyiselle teknologiselle ja teolliselle pohjalle 
perustuvan eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan 
laatiminen on oleellinen edellytys eurooppalaisen 
puolustusidentiteetin kehittämiselle yhteisen uiko- ja 
puolustuspolitiikan yhteydessä, 
Amsterdamissa 16 ja 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston uudelleen vahvistama poliittinen sitoumus 
määritellä asteittain kyseinen identiteetti olisi toteutettava 
käytännössä myös puolustusmateriaaliapa koskevilla 
erityistoimenpiteillä, 
Länsi-Euroopan unionia, sen tehtävää ja suhteita Euroopan 
unioniin koskevassa 22 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa 
julistuksessa määrätään kyseisten kahden järjestön tällä alalla 
tekemän yhteistyön lujittamisesta, 
Euroopan yhteisöjen politiikoilla ja toimintakeinoilla voidaan 
merkittävästi vaikuttaa eurooppalaisen 
puolustusmateriaalipolitiikan kehittämiseen, 
puolustukseen liittyvistä teollisuudenaloista vuoden 1996 
tammikuussa ja Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuudesta vuoden 
1997 syyskuussa annetuissa tiedonannoissa, joissa korostetaan 
kiireellistä tarvetta toteuttaa näiden teollisuudenalojen 
? 
rakenneuudistus eurooppalaisella tasolla sekä edistää 
siviilialojen ja sotilaallisten alojen välistä synergiaa, 
osoitetaan tarve toimia eurooppalaisella ja erityisesti yhteisön 
tasolla, 
on tarpeen turvata puolustuksen teollinen ja teknologinen perusta 
ja on tärkeää edistää eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä, 
puolustusteollisuus on tärkeä työllistäjä erityisesti tietyillä 
alueilla, 
neuvosto on yksilöinyt yhteisön sisäiset siirrot ja julkiset 
hankinnat unionin toimenpiteiden ensisijaisiksi toteutusaloiksi, 
on unionin ja yhteisön etujen mukaista, että eurooppalaisten 
puolustusvoimien tietyt aseet ja laitteet voidaan tuoda tullitta, 
joten on tarpeen laatia yhteinen luettelo materiaaleista, joita 
voidaan tuoda tullitta, ja 
neuvosto on perustamissopimuksen 223 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
vahvistanut luettelon tuotteista, joihin sovelletaan kyseisen 
artiklan 1 kohdan b alakohdan määräyksiä, 
ON VAHVISTANUT TAMAN YHTEISEN KANNAN: 
1 artikla 
Tämän yhteisen kannan soveltamisessa otetaan huomioon liitteenä 
olevassa asiakirjassa määritellyt puolustusmateriaalialan 
erityispiirteet. 
2 artikla 
Neuvosto katsoo, että tehokkaan eurooppalaisen 
puolustusmateriaalipolitiikan kehittäminen edellyttää yhteiseen 
uiko- ja turvallisuuspolitiikan ja yhteisön välineiden 
täytäntöönpanoa. 
S 
3 artikla 
Neuvosto toteaa, että eurooppalainen 
puolustusmateriaalipolitiikka on sidoksissa yhteisön 
politiikkoihin ja erityisesti teollisuus-, kauppa-, tulli-, alue-
, kilpailu-, innovaatio- ja tutkimuspolitiikkaan. 
4 artikla 
Neuvosto toteaa, että komissio on esittänyt puolustukseen 
liittyviä teollisuudenaloja koskevan toimintasuunnitelman, jossa 
suositellaan voimakkaasti erityisesti erilaisten yhteisön 
välineiden käyttöä, ja että komissio tekee tarkoituksenmukaiset 
aloitteet toimintasuunnitelman täytäntöönpanon varmistamiseksi. 
Neuvosto toteaa aikovansa edetä tältä pohjalta eurooppalaisen 
puolustusmateriaalipolitiikan laatimisessa. 
5 artikla 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen M artikla huomioon ottaen 
seuraavat toimenpiteet toteutetaan mahdollisimman pikaisesti 
tarkoituksenmukaisia menettelyjä noudattaen: 
1. Tavaroiden liikkuvuus 
yhteisön sisäisiin siirtoihin sovellettava 
yksinkertaistettu järjestelmä, johon kuuluu vienti- ja 
jälleenvientitakuu, sekä tarkastus- ja valvontamekanismit, 
hankintojen alalla sovellettavat avoimuutta ja 
syrjimättömyyttä koskevat sitovat periaatteet, säännöt ja 
mekanismit, jotka perustuvat julkisia hankintoja koskeviin 
voimassa oleviin yhteisön sääntöihin. 
Tulli 
Neuvosto sitoutuu laatimaan ennen 31 päivää joulukuuta 1998 
yhteisen luettelon materiaaleista, jotka voitaisiin vapauttaa 
yhteisen tullitariffin tulleista, ja ottaa luetteloa laatiessaan 
huomioon jäsenvaltioiden puolustustarpeet ja yhteisen edun 
edistää eurooppalaisen puolustusmateriaalipolitiikan 
kehittämistä. 
4 
Komissio tekee tarvittaessa tarkoituksenmukaisia ehdotuksia 
Euroopan yhteisön perustamissopimukseen perustuvasta tulleista 
vapauttamisesta kyseisen luettelon perusteella. 
6 artikla 
Tätä yhteistä kantaa tarkastellaan uudelleen 18 kuukauden 
kuluttua sen vahvistamisesta. 
7 artikla 
Tämä yhteinen kanta tulee voimaan päivänä, jona se vahvistetaan. 
Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa 
lehdessä 
/6 
Lisäys liitteeseen I 
Puolustukseen liittyvän alan erityispiirteiden määrittely 
(Euroopan varustelupolitiikan tilapäisen työryhmän laatima teksti, jonka Coreper 
hyväksyi 10 päivänä joulukuuta 1996) 
1. Puolustuksen alaan liittyvien erityispiirteiden määrittely on aloitettava 
määrittelemällä ne olosuhteet, joissa ala nykyisin toimii. Useilla poliittisilla ja 
taloudellisilla tekijöillä on erityistä merkitystä alalle. Politiikan osalta on 
huomioitava kylmän sodan päättymisen vaikutus ja siitä seuranneet muutokset 
kansainvälisessä ilmapiirissä, jossa uiko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa 
muotoillaan ja toteutetaan. Lisäksi on otettava huomioon tapahtunut kehitys EU:n 
yhteisessä uiko- ja turvallisuuspolitiikassa (YUTP), joka "käsittää kaikki Euroopan 
unionin turvallisuuteen liittyvät kysymykset, mukaan lukien pitkällä aikavälillä 
määriteltävä yhteinen puolustuspolitiikka, joka saattaa aikanaan johtaa yhteiseen 
puolustukseen". EU:n hallitusten välinen konferenssi tarkistaa parhaillaan Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen YUTP: aa koskevia määräyksiä. NATOn 
ministerineuvoston kokouksessa Berliinissä heinäkuussa 1996 sovittiin, että 
Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteettiä kehitetään NATOn sisällä, ja WEU 
ja NATO työskentelevät parhaillaan Berliinissä tehtyjen päätösten toisiinsa liittyvien 
näkökohtien toteuttamiseksi. 
2. Taloudelliselta kannalta eurooppalaisten puolustuslaitteistojen kysyntä Euroopassa 
on laskenut vuodesta 1987 alkaen, ja maailmanlaajuiset asemarkkinat ovat 
käytännöllisesti katsoen puolittuneet viime vuosikymmenellä. Euroopan maiden 
puolustusbudjettien pienenemisellä on seurauksensa itsenäisen teollisen ja 
teknologisen puolustusperustan säilymiselle. Työllisyys on tällä alalla laskenut 37 % 
vuodesta 1984 (1,6 miljoonasta 1 miljoonaan). Tämä koskee erityisesti tiettyjä 
alueita, ja sillä on vaikutusta Euroopan teollisuuden tuotantoperustalle ja 
innovaatiokyvylle kokonaisuudessaan . Markkinat ovat pirstaloituneet - aikavälillä 
1988-92 Euroopan sisäinen kauppa muodosti vain 3 - 4 % kokonaishankinnoista. 
Euroopan teollisuuden kilpailukyky on heikentynyt suhteessa Yhdysvaltoihin 1980-
luvulta alkaen, koska kilpailua ei ole ja koska suurtuotannosta saatavia etuja ei voida 
täysin hyödyntää. Puolustukseen liittyvän teollisuuden keskittyminen on edennyt 
Yhdysvalloissa paljon pitemmälle kuin Euroopassa, muun muassa siksi, että 
markkinat eivät ole USA:ssa niin pirstaloituneet, toimintaan liittyvät vaatimukset 
eivät ole Euroopassa riittävän pitkälle yhdenmukaistettuja ja lisäksi Euroopassa 
vaikuttavat monet eri turvallisuusnäkökohdat. 
3. Varustelualan erityispiirteet, jotka on tunnustettu yhteisön perustamisesta lähtien, 
otetaan huomioon perustamissopimuksen 223 artiklan määräyksissä. 
// 
4. Puolustukseen liittyvä teollisuus on strategista teollisuutta, jonka tuotteet voivat olla 
ensisijaisen tärkeitä kansalliselle puolustukselle. Toisin kuin muilla teollisuuden 
aloilla, joilla taloudelliset näkökohdat ovat määrääviä, turvallisuus- ja 
puolustuspolitiikka sanelee vaihtelevassa määrin myös kansallista 
varustelupolitiikkaa. Täten myös poliittiset, strategiset ja turvallisuusnäkökohdat 
saavat merkitystä määriteltäessä teollisuudenalan toimintaedellytyksiä ja sen 
tuotteiden kysyntää. 
5. EU:n puolustustarviketuotannosta 90 % on keskittynyt joihinkin jäsenvaltioihin: 
Ranskaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Saksaan, Italiaan ja Ruotsiin. 
6. Koska hallitukset ovat ainoita asiakkaita ja joissakin tapauksissa 
puolustusteollisuuden tärkeimpiä omistajia, markkinat eroavat useimmista muista 
talouden aloista. Myös hallituksen ja puolustukseen liittyvällä alalla toimivien 
yritysten väliset suhteet vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioissa, esimerkiksi 
valtion osuuden ja T&K -rahoituksen määrän osalta. Hallitusten asema selittää 
monia alan erityispiirteitä, ja sillä on voimakas vaikutus alan muotoutumiseen ja 
rakenneuudistukseen. Samalla teollisuudella itsellään on tässä suhteessa 
erityisasema ja -velvollisuuksia. 
Seuraavat näkökohdat on otettava huomioon hallitusten asemaa pohdittaessa: 
- Ensiksikin varustelutuotanto ja -kauppa ovat riippuvaisia hallitusten myöntämistä 
luvista. 
- Toiseksi, koska hallitukset ovat ainoita asiakkaita, ne voivat näin ollen yksin 
määrittää toimintaan liittyvät vaatimukset ja tekniset eritelmät. Ainoina 
asiakkaina hallitukset määrittelevät teollisuuden tuotteiden kysynnän. 
- Lisäksi pitkäaikaista kysyntää ei voida varmuudella ennustaa, koska se on 
riippuvainen uhkien kehityksestä, mikä vaikuttaa tarpeiden arviointiin ja 
talousarvion suunnitteluun. 
- Lisäksi laatu-hintasuhde ei ole ainoa hankintapolitiikkaa määrittelevä peruste. 
(Korvaavia) vastaostoja vaativat sopimukset, joihin sisältyvät teolliset 
yhteistyösopimukset, sekä strategiset poliittiset, taloudelliset ja 
turvallisuusnäkökohdat voivat myös olla merkittäviä. 
- Lopuksi kansalliset puolustusnäkökohdat edellyttävät takeita 
toimitusvarmuudesta. Toimitusvarmuuden vaatimus on huomattavasti tärkeämpi 
kuin tavanomaisessa asiakas-tavarantoimittajasuhteessa. Tietyillä aloilla eräät 
jäsenvaltiot katsovat kotimaisen kapasiteetin olevan elintärkeä kansallinen etu. 
Tämän ei kuitenkaan pitäisi estää hallituksia ostamasta ulkopuoliselta 
tavarantoimittajalta. 
Il 
7. Teollisuuden pitkän aikavälin teknologinen arvo on merkittävä. Tähän sisältyvät 
sekä teknologisen että teollisen kapasiteetin ylläpitäminen. Puolustusohjelmat voivat 
ulottua 20-30 vuoden ajanjaksolle, ja pitkien kehitysohjelmien vuoksi varusteilla voi 
olla jopa 30 vuoden tai pitempi käyttöikä. 
8. Arkaluonteisia sotilaallisia tietoja koskeva salassapitovelvollisuus on kansallisen 
edun kannalta elintärkeää. Tämä voi johtaa kilpailun rajoituksiin ja tavanomaista 
läheisempiin suhteisiin asiakkaan ja tavarantoimittajan välillä. 
9. Tutkimus- ja tuotekehityskulut ovat monien varustelualan tuotteiden osalta 
suhteettoman korkeat. Korkeita standardeja vaaditaan, koska teknologinen edistys 
on välttämätöntä kansalliselle puolustukselle. Investoinneista saatu tuotto on 
kuitenkin epävarma. Massatuotanto, joka voisi korvata korkeat T&K -kulut, on 
siviilituotantoon verrattuna harvinaista. Salassapitotarve saattaa estää teknologisten 
kehitysten levittämisen ja siitä saatavat taloudelliset hyödyt. Aina tarvitaan 
ainutkertaisia tuotteita, joiden tuottaminen saattaa olla epätaloudellista. Ohjelmien 
määrä on rajoitettu, ja joskus T&K -työryhmiä ei ohjelmien välillä voida pitää yllä 
puhtaasti kaupallisin keinoin. Markkinavoimien ohjailemien kaupallisten 
organisaatioiden ei voida olettaa tekevän tarpeellisia T&K -investointeja ja näin 
tarvitaan valtion tukea. 
10. Joillakin puolustukseen liittyvillä teknologioilla voi olla sekä siviili- että sotilaallisia 
sovelluksia. Joillakin aloilla siviili- ja sotateknologian välillä on yhä enemmän 
yhteisvaikutusta, eikä edellä mainittuja puhtaasti sotilaallisiin ohjelmiin liittyviä 
erityispiirteitä ehkä voida soveltaa kaikkiin puolustukseen liittyviin tai 
kaksikäyttöisiin aloihin. 
11. Alan vienti on hallituksen myöntämän luvan alaista. Asevientipolitiikat, joihin 
sisältyy jäsenvaltioiden vientiä koskevat valvontapolitiikat, vaihtelevat. Eurooppa­
neuvosto on hyväksynyt asevientiin sovellettavat yhteiset perusteet. 
Päätelmät ja suositukset 
12. Lopuksi todettiin, että tähän asiakirjaan sisältyvästä puolustukseen liittyvän alan 
erityispiirteiden erittelystä on hyötyä tutkittaessa edelleen muita Euroopan 
varustelupolitiikan tilapäisen työryhmän asialistalla olevia kysymyksiä, ja se otetaan 
asianmukaisella tavalla huomioon muun muassa käytäessä perusteellisempaa 
keskustelua "EU:n sisällä tapahtuvan aseiden ja muiden puolustukseen liittyvien 
tuotteiden siirtojen valvonnan yksinkertaistamisesta" ja "hankintapolitiikasta". 
Tilapäiselle työryhmälle suositetaan, että se pitäisi "puolustukseen liittyvän alan 
erityispiirteiden määrittelyn" asialistallaan, jotta se voisi kehittää erittelyä edelleen 
tulevan kehityksen pohjalta. 
13 
EUROOPAN KOMISSIO 
/LIITE n 
Puolustukseen liittyvää teollisuutta 
koskeva toimintasuunnitelma 
M 
Puolustukseen liittyvää teollisuutta koskeva toimintasuunnitelma 
I. Johdanto 
II. Puolustusteollisuuden rakenneuudistus 
III. Euroopan puolustukseen liittyvä teknologinen ja teollinen perusta 2 
IV. Toimintasuunnitelman tavoitteet 
V. Toimet 2 
V.l Yhteisön sisäisten siirtojen yksinkertaistaminen 2 
V.2 Eurooppalaisen yhtiön perussääntö 3 
V.3 Julkiset hankinnat 3 
V.4 TTK (Tutkimus ja teknologinen kehittäminen) 4 
V.5 Standardointi 4 
V.6 Tullit 5 
V.7 Innovaatiot, teknologian siirto ja pk-yritykset 5 
V.8 Kilpailupolitiikka 6 
V.9 Vienti 6 
V.10 Rakennerahastot 7 
V.ll Verotus 8 
V.12 Markkinoille pääsyn periaatteet 9 
V.13 Esikuva-analyysi 9 
V.14 Laajentuminen 9 
VI. Aikataulu 10 
/f 
I. JOHDANTO 
Euroopan unionista tehty sopimus sekä uusi Amsterdamin sopimus tarjoavat puitteet 
puolustukseen liittyvää teollisuutta koskevalle toiminnalle, sillä niissä esitetään Euroopan 
unionin ja Länsi-Euroopan unionin (WEU) välisen yhteistyön lujittamista. Euroopan 
komissio voisi tämän yhteistyön yhteydessä tarjota käytettäviksi kokemustaan sekä 
oikeudellisia ja hallinnollisia rakenteitaan tämän uuden suhteen tukemiseksi. 
Kansalliselle pohjalle rakentuvan eurooppalaisen puolustusteollisuuden vaatima pikainen 
rakennemuutos edellyttää, että tälle teollisuudenalalle ja markkinoille joilla se toimii(sekä 
kysynnälle että tarjonnalle), luodaan Euroopan laajuinen ulottuvuus. 
Kysynnän osalta jäsenvaltioiden, WEU:n ja muiden monenvälisten järjestöjen asema on 
erityisen merkittävä sellaisilla aloilla kuten toimintaedellytysten yhdenmukaistaminen 
aikataulujen ja sisällön osalta sekä Euroopan asehankintaviraston perustaminen Euroopan 
laajuisten ohjelmien toteuttamista varten. 
Tarjonnan osalta ovat komission ja teollisuuden välillä viime kuukausina käydyt tiiviit 
keskustelut olleet hyödyllisiä, sillä teollisuus on niiden kuluessa pystynyt yksilöimään 
vaatimuksensa, joiden mukaan Euroopalle on välttämätöntä luoda vahva, yhtenäinen ja 
kilpailukykyinen puolustukseen liittyvä teknologinen ja teollinen perusta. 
Toimintasuunnitelmassa otetaan huomioon ne teollisuuden esittämät näkökohdat, jotka 
kuuluvat Euroopan unionin toimivaltaan. Toimintasuunnitelma toteutetaan VI luvussa 
esitetyn aikataulun mukaisesti. 
Jotkut näistä toimista on laadittu rinnakkain yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa 
käsittelevän J.2 artiklan mukaisen yhteisen kannan kanssa. 
II. PUOLUSTUSTEOLLISUUDEN RAKENNEUUDISTUS 
Vastauksena hiipuvaan kysyntään ja lisääntyvään kilpailuun Euroopan 
puolustusteollisuudessa on aloitettu rakenneuudistusprosessi. Tähän saakka 
rakenneuudistus on toteutettu pääasiassa kansallisella tasolla, mutta näitä ponnisteluja on 
välttämätöntä jatkaa Euroopan tasolla. 
Euroopan teollisuudelle on annettava mahdollisuudet toteuttaa tarvittava 
rakenneuudistusprosessi, tehdä yhteistyötä tai sulauttaa samankaltaisia tai toisiaan 
täydentäviä toimintojaan sekä parantaa kilpailukykyään. Teollisuuden itsensä on 
johdettava tätä kehitystä, mutta jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toimielinten ja 
järjestöjen on pyrittävä luomaan kehykset, jotka mahdollistavat Euroopan 
puolustustarvikemarkkinoiden asianmukaisen toiminnan. Näitä kehyksiä luotaessa on 
otettava huomioon Euroopan teollisuuden maailmanlaajuinen asema. 
Ib 
III. EUROOPAN PUOLUSTUKSEEN LIITTYVÄ TEKNOLOGINEN JA TEOLLINEN PERUSTA 
Puolustukseen liittyvä teknologinen ja teollinen perusta, mukaan lukien teknologinen 
taitotieto, TTK-mahdollisuudet, koulutettu työvoima, tuotantolaitteet sekä markkinointi-
ja vientikapasiteetti, on elintärkeä strateginen voimavara Euroopalle, ja sitä on sen vuoksi 
lujitettava ja pidettävä yllä. Tämä on tärkeää, koska se on 
- edellytys aidon Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteetin luomiselle; 
- välttämätöntä huomattavan teknologisen ja teollisen perustan säilyttämiselle ja 
kehittämiselle, jolla on merkitystä sekä sotilas- että siviilikäytön kannalta; 
- merkittävä työllisyyteen vaikuttava tekijä erityisesti tietyillä alueilla Euroopassa ja 
monissa pk-yrityksissä. 
Nykyinen tilanne, jossa eurooppalaiset yritykset ovat pirstaloituneet liian moniin ja liian 
pieniin kansallisiin tavarantoimittajiin, ei ole enää kestävä. Nykyisellä rakenteella on 
muun muassa seuraavia seurauksia: 
- Kansallisten tavarantoimittajien toteuttama samankaltaisten teknologioiden ja 
järjestelmien kehittäminen on kallista; 
- Järjestelmäerät ovat liian pieniä ja tästä johtuen suurtuotannon edut jäävät 
riittämättömiksi. 
IV. TOIMINTASUUNNITELMAN TAVOITTEET 
Toimintasuunnitelman päätavoitteina on luoda tarvittavat edellytykset 
- Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukyvyn lujittamiselle; 
- puolustukseen liittyvän teknologisen ja teollisen perustan säilyttämiselle; 
- Euroopan puolustukseen liittyvän teknologisen ja teollisen perustan yhdistämiselle 
yleiseen talouteen päällekkäisyyksien välttämiseksi siviili-ja sotilastoiminnan välillä; 
- Euroopan turvallisuus- ja puolustusidentiteetille välttämättömien ennakkoehtojen 
luomiselle. 
V. TOIMET 
Jäljempänä ehdotettujen toimien aikataulu on esitetty VI luvussa. Aikataulusta käy ilmi, 
että komissio suorittaa rinnakkain sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä toteutettavia 
toimia. 
V.l Yhteisön sisäisten siirtojen yksinkertaistaminen 
Puolustukseen liittyvien tuotteiden yhteisön sisäisiä siirtoja koskevat kansalliset 
menettelyt ovat hankalia ja aikaa vieviä. Näiden menettelyjen yksinkertaistaminen voisi 
lisätä Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä, keventää hallinnollisia tehtäviä ja 
vähentää kustannuksia. 
1} 
Yksinkertaistamista koskevaa tavoitetta ei voi saavuttaa ilman jäsenvaltioiden 
merkittävää sitoutumista. Lisäksi se edellyttää jäsenvaltioiden välisten 
luottamjärjestelmien perustamista. Sen vuoksi komissio tulee ehdottamaan 
yksinkertaistetun lupajärjestelmän perustamista, jota sovellettaisiin puolustukseen 
liittyvien tuotteiden kuljetuksiin Euroopan yhteisön sisällä. Järjestelmä käsittäisi vientiä 
ja jälleenvientiä koskevat takuut sekä mekanismit valvontaa ja seurantaa varten. 
V.2 Eurooppalaisen yhtiön perussääntö 
Eurooppalaisen yhtiön perussäännön luominen, joka edistäisi Euroopan laajuisesti 
toimivien yritysten perustamista ja johtamista, helpottaisi tämän teollisuudenalan 
välttämätöntä rakenneuudistusta. Komissio jatkaa ponnistelujaan tällaisen oikeudellisen 
kehyksen luomiseksi. 
Eurooppalaisen yhtiön perussääntöä käsitelleen ns. Davignonin työryhmän raportissa 
avataan uusia mahdollisuuksia poliittisen yhteisymmärryksen löytämiselle tulevina 
kuukausina työntekijöiden osallistumisesta eurooppalaisen yhtiön hallintaan. Jos tämä 
este onnistutaan ylittämään, se voisi avata tien perussäännön hyväksymiselle eräänä 
Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa hyväksytyn yhtenäismarkkinoiden 
toimintasuunnitelman ensisijaisena toimena. Siksi on tärkeää, että neuvosto antaa asiasta 
myönteisen päätöksen mahdollisimman pian. 
V.3 Julkiset hankinnat 
Puolustustarvikkeiden hankintaan sovellettavien konkreettisten sääntöjen järjestelmä 
vaikuttaa merkittävästi siihen, millä tavalla kilpailukykyinen puolustukseen liittyvä 
teknologinen ja teollinen perusta rakennetaan. 
Tässä yhteydessä olisi turvattava todellinen kilpailutilanne tarjouskilpailuissa aina kun se 
on mahdollista. 
Lisäksi on edistettävä teollisuuden peruskapasiteetin ja avainteknologioiden säilyttämistä 
ja kehittämistä Euroopan tasolla. Näillä säännöillä on myös varmistettava 
välttämättömien toimitusten varmuus samalla kun ne mahdollistavat ylikapasiteetin 
asteittaisen poistamisen. 
Tätä tarkoitusta varten on välttämätöntä laatia joukko puolustusalan hankintoja koskevia 
periaatteita, sääntöjä ja järjestelmiä, ottaen kuitenkin huomioon tarve hankkia laaja tuki 
tälle hankkeelle. Puolustusalan erityispiirteiden ja erityisesti luottamuksellisuuden ja 
toimitusvarmuuden tarpeen huomioon ottamiseksi niihin on kuitenkin tarvittaessa 
jätettävä riittävästi joustamisvaraa. 
Tästä syystä puolustusalan materiaalit voidaan jakaa kolmeen ryhmään: 
- Asevoimille muuhun kuin sotilaalliseen käyttöön tarkoitetut tuotteet, jotka eivät siten 
kuulu perustamissopimuksen 223 artiklan eivätkä direktiivin 93/36 2 artiklan 
soveltamisalaan (markkinat julistettu salaisiksi, elintärkeiden etujen suojeleminen, 
kansallinen turvallisuus jne.). Koska näihin tuotteisiin jo sovelletaan julkisia 
hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä, komissio tulee tarvittaessa tarkentamaan 
sopivimmassa muodossa näiden sääntöjen soveltamista koskevia ehtoja. 
- Asevoimille sotilaalliseen käyttöön tarkoitetut tuotteet, jotka eivät kuitenkaan ole 
"erittäin arkaluontoisia puolustustarvikkeita". Komissio voisi nykyisten julkisia 
hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen pohjalta laatia melko joustavan joukon 
sääntöjä noudattaen kuitenkin samalla avoimuus- ja syrjimättömyysperiaatteita. 
I? 
- Erittäin arkaluontoiset puolustustarvikkeet, jotka sisältyvät 223 artiklan 
soveltamisalaan. Nämä tuotteet voitaisiin vapauttaa edellä mainituista säännöistä, jos 
kyseisen maan turvallisuus tai elintärkeiden kansallisten etujen suojeleminen sitä 
edellyttää. Tätä tarkoitusta varten olisi laadittava ilmoitusmekanismi, jotta taattaisiin 
tietty valvonnan ja avoimuuden taso. 
V.4 TTK (Tutkimus ja teknologinen kehittäminen) 
Tutkimus- ja kehityskustannusten taso suhteessa liikevaihtoon on sotilasalalla yleisesti 
ottaen huomattavasti korkeampi kuin siviilialalla. Teknologia on tämän teollisuuden 
kannalta ratkaisevassa asemassa. 
Siviili- ja sotilasalan tutkimustoiminnan entistä läheisempi yhdistäminen on jo toteutunut 
tosiasia Yhdysvalloissa, erityisesti eräillä puolustukseen liittyvän teollisuuden 
erityisaloilla kuten ilmailu- ja avaruusteollisuudessa. Komissio esimerkiksi korosti tätä 
ilmiötä analysoidessaan Boeingin ja McDonnell Douglasin fuusiota. 
Olisi siis suotavaa, että eurooppalaiset yhtiöt sekä jäsenvaltiot vetäisivät tästä 
kehityksestä johtopäätöksensä, mitä tulee näiden teollisuudenalojen rakenneuudistukseen, 
tutkimusryhmien yhdistämiseen sekä tiettyjen sotilaallisten hankintojen vaikutukseen 
siviilialan teknologisen suorituskyvyn kannalta. 
Yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä4 koskevassa puiteohjelmassa keskitytään 
pelkästään siviilialan tavoitteisiin. Joitakin ohjelman kattamia teknologian osa-alueita 
(esimerkiksi materiaalit, tieto- ja tietoliikennetekniikka) voidaan hyödyntää monilla 
aloilla; näiden teknologioiden kehittäminen voi edistää puolustuksen teknologisen 
perustan ja puolustusteollisuuden kilpailukyvyn parantamista. 
Komissio katsoo myös, että kansallisten ja eurooppalaisten tutkimusohjelmien toisiaan 
täydentävyyttä olisi vahvistettava, jotta vältettäisiin voimavarojen tuhlaaminen 
päällekkäiseen työhön. 
V.5 Standardointi 
Eurooppalaisten puolustustarvikemarkkinoiden perustaminen ja Euroopan 
puolustusteollisuuden perustan lujittaminen edellyttävät ponnisteluja jäsenvaltioiden 
puolustusministeriöiden tällä hetkellä soveltamien standardien järkeistämiseksi. 
Sotilasjärjestelmissä hyödynnetään entistä enemmän kaksikäyttöistä teknologiaa, ja 
tämänhetkisen suuntauksen mukaan siviilistandardeja pyritään käyttämään niin pitkälle 
kuin mahdollista. 
Olisi myös otettava huomioon Yhdysvalloissa parhaillaan käynnissä oleva 
sotilasstandardien korvaaminen siviilistandardeilla, jottei Euroopan teollisuus huomaisi 
joutuvansa epäedulliseen asemaan. 
Kansainvälisten teollisten standardien käytön edistämiseksi komissio ehdottaa yhteisön 
standardoinnin alalta saamien kokemusten hyödyntämistä. 
4 Komissio antoi 9. huhtikuuta 1997 ehdotuksen viidenneksi puiteohjelmaksi (K0M(97)I42). ,f\ 
4 
Siksi komissio aikoo toteuttaa seuraavia toimia: 
- kutsutaan koolle asianomaiset teolliset piirit laatimaan työohjelma 
puolustustarvikeohjelmien yhtenäisen standardointijärjestelmän kehittämistä varten, 
- arvioidaan erilaisia mahdollisuuksia ja keinoja perustaa NATOn ja eurooppalaisten 
standardointielinten välinen säännöllinen tietojenvaihtojärjestelmä, jotta päällekkäisen 
työn vaara vähennettäisiin tulevaisuudessa mahdollisimman pieneksi, 
- tarjotaan yhteisön tason tukea niille standardointijärjestöille, jotka ovat yhtä mieltä 
toimintataipeesta. Tämän tuen yhteydessä kiinnitetään erityisesti huomiota kyseisten 
teollisuudenalojen (kuten ilmailu-, avaruus-, elektroniikka- ja koneteollisuuden) 
ominaispiirteisiin sekä siihen, miten tuen kattamat alat liittyvät erityisesti 
puolustukseen. 
V.6 Tullit 
Tuontitavaroita koskevat yhtenäiset tullitariffit ovat tulliliiton ja yhtenäismarkkinoiden 
perusperiaate. 
Perustamissopimuksen 28 artikla on näin ollen ainoa mahdollinen oikeusperusta 
yksipuolisten suspensiojärjestelyjen myöntämiselle. Tässä yhteydessä sotilaallisten tai 
kaksikäyttöisten tuotteiden tuontia koskevat toisistaan poikkeavat kansalliset 
tariffijärjestelyt aiheuttavat toimijoiden eriarvoista kohtelua, ja tästä syystä on luotava 
kyseisten tuotteiden tariffijärjestelyjä koskevat yhteiset säännöt. 
Näin ollen: 
- olisi tehtävä lainsäädäntöaloitteita tarif fij ärjestelyj en yhdenmukaistamiseksi, jotta 
varmistetaan kaikkien toimijoiden yhtäläinen kohtelu koko yhteisön alueella, 
- komission vuonna 1988 esittämä ehdotus tiettyjä aseita ja sotilastarvikkeita koskevien 
tuontitullien väliaikaisesta suspendoimisesta olisi tarkistettava ja hyväksyttävä. 
V.7 Innovaatiot, teknologian siirtoja pk-yritykset 
Komission vuoden 1995 joulukuussa julkaisemassa innovaatioita koskevassa vihreässä 
kirjassa tunnustetaan puolustusteknologian mahdollinen siviilikäyttö. Teknologian siirtoa 
edistävät yleiset politiikat voivat helpottaa puolustusteknologian hyödyntämistä 
siviilialalla, ja niissä olisi otettava huomioon myös pk-yritykset, koska niillä on 
merkittävä asema tässä prosessissa. 
Komissio tukee tässä yhteydessä aloitteita, jotka koskevat ideoiden, teknologioiden ja 
parhaiden käytäntöjen levittämistä. 
Komissio tukee edelleen erityisesti seuraavia toimia: 
- tavarantoimittajien keskinäisten (esimerkiksi Interprise-ohjelma) sekä 
tavarantoimittajien ja tutkimuslaitosten välisten, kumppanuutta edistävien 
tapahtumien järjestäminen, 
- suurimpien tavaranhankkijöiden ja tavarantoimittajien välisten, kumppanuutta 
edistävien tapahtumien järjestäminen (esimerkiksi IBEX-messut). 
W 
V.8 Kilpailupolitiikka 
Euroopan puolustusteollisuuden yhtenäismarkkinoiden syntyminen yhteisten ohjelmien, 
välttämättömien rakenneuudistusten ja eurooppalaisten yhteenliittymien sekä julkisia 
hankintoja koskevien yhteisten sääntöjen myötä edellyttää, että yhteisön 
kilpailupolitiikassa tutkitaan tarkoituksenmukaisella tavalla kaikki puolustusteollisuuteen 
liittyvät kilpailukysymykset. 
Euroopan teollisuuden rakenneuudistusprosessi, erityisesti puolustusteollisuudessa ja 
siihen liittyvillä teollisuudenaloilla, on synnyttänyt ja synnyttää jatkossakin yhä enemmän 
yrityssulautumia ja yritysten välistä yhteistyötä Euroopan unionin sisällä. Tällaista 
kehitystä on pidettävä tervetulleena, koska se on dynaamisen kilpailun asettamien 
vaatimusten mukaista ja sen avulla pystytään kasvattamaan Euroopan teollisuuden ja 
erityisesti puolustusteollisuuden kilpailukykyä, kunhan tämä kehitys ei vain vähennä 
kilpailua pysyvästi. Tästä syystä yhteisön kilpailupolitiikka ja erityisesti yhteisön 
yrityssulautumien valvontaa koskeva asetus tarjoaa selkeät puitteet ja mahdollisuuden 
nopeisiin päätöksiin sellaisten yritysten välisten keskittymien ja yhteistyön 
helpottamiseksi, jotka eivät kyseenalaista tehokasta kilpailua. Lisäksi yhteisön suorittama 
valtiontukien valvonta kaikilla teollisuudenaloilla, puolustusteollisuus mukaan lukien, 
antaa mahdollisuuden erottaa toisistaan tuet, jotka ovat välttämättömiä 
rakenneuudistusten toteuttamiseksi - siinä määrin kuin ne nopeuttavat muutoksia, 
edistävät tutkimusta, kehittämistä ja innovaatioita sekä vähentävät uudelleenjärjestelyn 
yhteiskunnallisia vaikutuksia -ja riittävän toimitusvarmuuden säilyttämiseksi, ja toisaalta 
tuet, joita jäsenvaltiot myöntävät ainoastaan suojatakseen kansallisia yrityksiä ja jotka 
eivät edistä alan yleistä kilpailukykyä. 
Tämän vuoksi on tärkeää tunnustaa puolustusteollisuuden erityisasema yhteisön 
kilpailupolitiikkaa sovellettaessa ottamalla erityisesti huomioon näiden markkinoiden 
maantieteellinen laajuus. Vaikka tätä laajuutta voidaankin rajoittaa julkisia hankintoja 
koskevilla säännöillä ja hallinnollisilla menettelyillä, voidaan joidenkin tuotteiden osalta 
käydä yhä laajempaa kilpailua Euroopan tai jopa maailmanlaajuisella tasolla. Tässä 
yhteydessä komissio ottaa erityisesti huomioon sen, millä tavalla aseita tuottavien 
kolmansien maiden hallitukset muotoilevat kilpailulainsäädäntöään ja soveltavat sitä 
oman maansa teollisuuteen. 
V.9 Vienti 
Kaksikäyttöiset tuotteet ja teknologiat 
Neuvosto hyväksyi komission ehdottaman kaksikäyttöisten tuotteiden viennin valvontaa 
koskevan yhteisen järjestelmän vuoden 1994 joulukuussa. Se perustuu kahteen 
oikeudelliseen välineeseen: perustamissopimuksen 113 artiklan pohjalta annettuun 
asetukseen (ETY) N:o 3381/94 sekä yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevaan 
yhteistuimintasopimukseen (94/942 /YUTP), jotka yhdessä muodostavat 
kokonaisvaltaisen järjestelmän. Tämä järjestelmä heijastelee kansainvälisiä järjestelyjä, 
joiden tarkoituksena on estää joukkotuhoaseiden leviäminen. 
Kaksikäyttöisten tuotteiden osalta teollisuutta ja viranomaisia pyydetään esittämään 
todisteita mahdollisesta epäsuotuisasta asemasta, jonka Euroopan viennin valvonta niille 
aiheuttaa Yhdysvaltojen ja Japanin viennin valvontaan verrattuna. Komissio toimii 
tilanteen tasapainottamiseksi ja tarvittaessa tasapuolisen toimintaympäristön luomiseksi 
tällä alalla. 
Äl 
Komissio laatii raportin kaksikäyttöisiä tuotteita koskevan asetuksen soveltamisesta ja 
mahdollisesti ehdotuksia nykyisen järjestelmän lujittamiseksi ja parantamiseksi ottaen 
erityisesti huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-70/94 ja C-83/94 
antamat päätökset, joissa todetaan, että kaksikäyttöiset tuotteet kuuluvat 
perustamissopimuksen 113 artiklassa määritellyn yhteisen kauppapolitiikan piiriin. 
Tavanomaiset aseet 
Ylikansallisen yhteistyön ja sulautumien muodossa toteutettava lisääntynyt teollinen 
yhteistyö on välttämätöntä tehokkaan teollisuusrakenteen aikaansaamiseksi. Toisistaan 
poikkeavista vientipolitiikoista tälle yhteistyölle aiheutuvat esteet on näin ollen 
poistettava kiireellisesti. 
Tässä yhteydessä olisi muistettava, että poliittiset suuntaviivat ovat jo olemassa, 
erityisesti Eurooppa-neuvoston Luxemburgissa (kesäkuussa 1991) ja Lissabonissa 
(kesäkuussa 1992) pitämissään kokouksissa hyväksymät kahdeksan perustetta, joiden 
tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita niiden aseidenvientiä koskevissa päätöksissä. 
Koska yhteisen pohjan kehittäminen aseidenvientipolitiikkojen yhdenmukaistamiselle on 
vaikeaa, tässä prosessissa on edettävä vaiheittain. Ensinnäkin neuvostossa olisi lisättävä 
tietojenvaihtoa edellä mainittujen kahdeksan perusteen soveltamista. Toiseksi 
jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä EU:n puitteissa aseidenvientiä koskevat 
toimintasäännöt. Tämän tavoitteen saavuttaminen olisi huomattava edistysaskel, ja 
Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut tämän olevan yksi sen tulevan 
puheenjohtajakauden ensisijaisista aiheista. 
Euroopan parlamentin komission puolustusteollisuutta koskevasta tiedonannosta 
toukokuussa 1997 antamassa päätöslauselmassa tuettiin tätä tiedonantoa sekä pyydettiin 
komissiota laatimaan valkoinen kirja aseidenvientipolitiikasta. Komissio aikoo laatia 
tällaisen valkoisen kirjan ja muotoilla siinä erilaisia vaihtoehtoja, joiden avulla voitaisiin 
edetä kohti yhteistä aseidenvientipolitiikkaa, mikä edistäisi osaltaan tehokkaiden 
toimintasääntöjen vahvistamista. 
Yhteistyöohjelmien suhteen lisäedistystä voitaisiin saavuttaa eräiden kokemusten 
perusteella, nimittäin noudattamalla periaatetta, jonka mukaan sovelletaan sen maan 
vientisääntöjä, johon ensisijainen tavarantoimittaja on sijoittunut tai jossa lopullinen 
kokoaminen ja varsinainen vienti tapahtuu. 
V.10 Rakennerahastot 
Agenda 2000:ssa (EU:n tiedote N:o 5/97, täydennysosa) komissio ehdottaa 
rakennerahastojen uudistamista uusien rahoitusnäkymien perusteella (ajanjakso 2000 
- 2006). 
Uuteen rakennerahastoja koskevaan järjestelmään sisältyy kolme tavoitetta. Tavoite 1 
koskee kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämistä ja rakenteellista 
mukauttamista. Tavoite 2 y määritelleen uudelleen, ja se koskee muita rakenteellisista 
ongelmista kärsiviä alueita. Näitä ovat taloudellisista muutoksista (teollisuuden tai 
palvelujen alalla) kärsivät alueet, taantuvat maaseutualueet, kalastusteollisuudesta 
riippuvaiset kriisialueet tai vaikeuksissa olevat kaupunkialueet. Rajoitettu määrä 
merkittäviä alueita olisi yksilöitävä taloudelliseen monimuotoisuuteen tähtäävän 
kokonaisvaltaisen strategian mahdollistamiseksi. Tavoite 3 tähtää inhimillisiä 
voimavaroja koskevaan strategiaan edelle alueiden ulkopuolella. 
Otä 
Komissio esittää Agenda 2000: ssa lukuisten erityisten yhteisöaloitteiden lopettamista. 
Näihin sisältyy myös aloite, joka koskee puolustuksesta riippuvaisten alueiden 
uudistamista, koska nämä tavoitteet voidaan yhdistää sellaisinaan edellä mainittuihin 
ohjelmiin. 
Puolustukseen liittyvän teollisuuden mahdollista monimuotoistamisen ja 
uudelleensuuntaamisen tarvetta on pohdittava seuraavan ohjelmointikauden uusia 
ohjelmia harkittaessa. Tavoitetta 2 tukevat uudet ohjelmat olisi kohdistettava talouden 
uudistamiseen ja monimuotoistamiseen myös yhdestä taantuvasta talouden alasta 
riippuvaisilla alueilla. Tämän vuoksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pk-yrityksiin 
ja innovaatioihin, ammatilliseen koulutukseen, paikalliseen kehitykseen, 
ympäristönsuojeluun ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Tässä yhteydessä myös 
puolustusteollisuuteen liittyvä alueellinen uudistaminen voi olla tavoitteeseen 2 
kuuluvien alueiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten uudistamistoimien kohteena. 
Samanlaista lähestymistapaa voidaan noudattaa tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla. 
Lisäksi tavoitteen 3 toimilla voidaan edistää työntekijöiden sopeutumista teollisuudessa 
tapahtuviin muutoksiin. 
V.ll Verotus 
Välillinen verotus 
Komissio julkaisi heinäkuussa 1996 ehdotuksensa Euroopan yhteisön yhteistä 
arvonlisäverojärjestelmää koskevaksi ohjelmaksi (KOM(96)328 lopullinen). Yhteisen 
järjestelmän onnistuminen edellyttää, että uuden järjestelmän peruspiirteiden on taattava 
seuraavat seikat: 
- ja jäsenvaltioiden sisäisiä EU:n jäsenvaltioiden välisiä liiketoimia ei eroteta toisistaan, 
- kaikkia liiketoimia verotetaan EU:ssa alkuperää koskevan periaatteen mukaisesti, 
- luodaan uusi järjestelmä tavaroiden ja palvelujen toimituspaikkaa koskevan päätöksen 
tekemiseksi, 
- alv-maksuja yksinkertaistetaan. 
Komissio uskoo, että uusi järjestelmä hyödyntää myös puolustusteollisuutta. Komissio 
aikoo rinnakkain uuden järjestelmän kanssa varmistaa myös kahdeksannen direktiivin 
täydellisemmän täytäntöönpanon. 
Suora verotus 
Osana uutta verotusta koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaansa komissio antoi 
marraskuussa 1997 tiedonannon verotuspaketista, jonka osalta se pyytää jäsenvaltioita 
pääsemään poliittiseen sopimukseen. Pakettiin sisältyy pyyntö, että jäsenvaltiot tekisivät 
poliittisen sitoumuksen hyväksyä nopeasti yritysten välisten korko- ja rojalti maksujen 
ennakonpidätysten poistamista koskeva direktiivi. Tällaisella direktiivillä poistettaisiin 
merkittävä yritysten välisiä pääoman ja teknologian siirtoja hankaloittava este, sillä nämä 
ennakonpidätykset vaikeuttavat taloudellisten toimijoiden toimintaa: ne voivat sisältää 
aikaa vieviä muodollisuuksia, aiheuttaa kassavirtatappioita ja johtaa joskus 
kaksinkertaiseen verotukseen. 
Komission uusi korkoja ja rojalteja koskeva direktiiviehdotus esitettäneen vuoden 1998 
alussa. 
a3 
V.12 Markkinoille pääsvn periaatteet 
Yhteisön olisi vertailukelpoisen ja tehokkaan markkinoille pääsyn periaatteiden pohjalta 
pyrittävä poistamaan eurooppalaisten viejien kohtaamia esteitä, tullimaksut mukaan 
lukien. 
Yhdysvaltojen tapauksessa (jonka osalta Euroopan unionin kauppatase on suhteessa 1:6) 
asia voitaisiin ottaa esille Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisen kaupallisen 
keskustelun yhteydessä, jos Euroopan ja Amerikan teollisuus niin haluaa, tai uuden 
Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen suhteiden asialistan yhteydessä (uutta Atlantin yli 
ulottuvaa markkina-aluetta koskeva luku). 
V.13 Esikuva-analyysi 
Komission teollisuuspolitiikan eräänä tavoitteena on edistää esikuva-analyysin 
(benchmarking) käyttöä Euroopan teollisuuden kilpailukykyä parantavana ja parhaita 
toimintatapoja levittävänä välineenä. Komissio aikoo kuulla teollisuuden edustajia ja 
muita asiaankuuluvia toimijoita esikuva-analyysin käyttämisestä tietyillä aloilla, jotka 
saattavat vaikuttaa puolustukseen liittyvän teollisuuden kilpailukykyyn. Esikuva-
analyysissa voitaisiin esimerkiksi tarkastella parhaita käytäntöjä, jotka liittyvät siviili- ja 
sotilaskäytössä tarvittavan tietotekniikan yhteisvaikutuksen hyödyntämiseen, siviili- ja 
sotilasstandardien yhdenmukaistamiseen tai monenvälisiin hankkeisiin. 
V.14 Laajentuminen 
Komissio käynnistää tutkimuksen voidakseen arvioida paremmin Keski- ja Itä-Euroopan 
maiden puolustusteollisuuden tilannetta. Tutkimuksen tuloksia ja muita asiaankuuluvia 
tietoja olisi käytettävä perustana jatkotutkimusten ja -arviointien tekemiseen seuraavista 
aiheista: 
- Keski- ja Itä-Euroopan maiden puolustus- ja teollisuusperustan potentiaali sekä sen 
vaikutus Euroopan teollisuuteen; 
- teollisen yhteistyön edistämisen merkitys ja parhaat keinot sen toteuttamiseksi. 
il 
VI. TOIMINTASUUNNITELMASSA ESITETTYJEN KESKEISTEN TOIMIEN AIKATAULU 
___ Ala Toimi Aikataulu 
V.l Yhteisön sisäiset Komissio ehdottaa yksinkertaistettua lupa- 1998 
siirrot järjestelmää 
V.2 Eurooppalaisen Neuvoston päätös 1998 
yhtiön perussääntö 
V.3 Julkiset hankinnat Ehdotus puolustusalan julkisia hankintoja 1998-1999 
koskeviksi säännöiksi 
V.4 TTK Kansallisten ja eurooppalaisten 1998-1999 
tutkimusohjelmien toisiaan täydentävyyden 
varmistaminen 
V.5 Standardointi Tutkimuksen viimeisteleminen Vuoden 1998 toinen 
vuosipuolisko 
Työohjelman laatiminen yhtenäisen Vuoden 1998 loppu 
standardijärjestelmän yksilöimiseksi 
puolustuslaitteiden ohjelmointia varten 
V.6 Tullit Komissio tekee lainsäädäntö-aloitteita Vuoden 1998 loppu 
tariffijärjestelyjen yhdenmukaistamiseksi 
yhteisössä 
Komission tuontitullien väliaikaisesta Vuoden 1998 loppu 
suspendoimisesta vuonna 1998 tekemän 
ehdotuksen uudistaminen ja hyväksyminen 
V.7 Innovaatiot, Tuetaan edelleen sellaisia aloitteita kuten Käynnissä 
teknologian siirto INTERPRISE, IBEX 
ja pk-yritykset 
V.8 Kilpailupolitiikka Puolustusteollisuuden erityispiirteiden Käynnissä 
huomioon ottaminen kilpailuarvioinneissa 
V.9 Vienti 
- Kaksikäyttöiset - Raportti kaksikäyttöisiä tuotteita Vuoden 1998 
tuotteet ja koskevan asetuksen soveltamisesta ensimmäinen 
teknologiat vuosipuolisko 
Tavanomaiset - Valkoinen kirja Vuoden 1998 
aseet - Ehdotus toimintasäännöiksi ensimmäinen 
vuosipuolisko 
Valkoisen kirjan 
mukaisesti 
V.10 Rakennerahastot - Ehdotus koheesiopolitiikan yleiseksi Vuoden 1998 
uudistamiseksi Agenda 2000:n ensimmäinen puolisko 
mukaisesti 
- Ehdotusten käsittely neuvostossa ja Vuoden 1998 toinen 
parlamentissa sekä muiden toimielinten puolisko 
ja järjestöjen kuuleminen 
- Uuden asetuksen/kehyksen Vuoden 1998 loppu -
täytäntöönpano vuoden 1999 loppu 
V.ll Välillinen verotus Keskustelujen jatkaminen neuvostossa Käynnissä 
Suora verotus Direktiiviehdotus koroista ja rojalteista Vuoden 1998 alku 
V.l2 Markkinoille Aihe otetaan esille Euroopan unionin ja 1998-1999 
pääsyn periaatteet Yhdysvaltojen välisen kaupallisen 
keskustelun yhteydessä, jos EU:n ja USA:n 
teollisuus niin haluavat, tai uudella EU:n ja 
Yhdysvaltojen suhteiden asialistalla 
V.l3 Esikuva-analyysi Komissio kuulee teollisuutta ja muita 1998-2000 
toimijoita esikuva-analyysin toteuttamisesta 
puolustusteollisuudessa 
V.l4 Laajentuminen Tutkimuksen viimeisteleminen Vuoden 1998 loppu 
Teollisuuteen kohdistuvien vaikutusten 1998-2000 
| arvioiminen jf 
10 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 583 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 06 10 01 15 
Luettelonumero : CB-CO-97-627-FI-C 
ISBN 92-78-27698-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
cLio