Erityiskertomus Euroopan 
kalatalousrahastosta 
vesiviljelyyn myönnetyn 
tuen vaikuttavuusFI 2014  nro 10
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS /uniF6BA
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN 978-92-872-0646-6
doi:10.2865/29056
© Euroopan unioni, 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
FI 2014  nro 10
Erityiskertomus Euroopan 
kalatalousrahastosta 
vesiviljelyyn myönnetyn 
tuen vaikuttavuus
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
02
 Sisällys
Kohta
 Sanasto ja lyhenteet
I–IX  Tiivistelmä
1–14  Johdanto
1–5 Vesiviljely Euroopan unionissa
6–14  EU:n vesiviljelypolitiikka
6 Vesiviljely ja yhteinen kalastuspolitiikka (YKP)
7–8 Komission vesiviljelystrategia
9–14  Euroopan kalatalousrahasto
15–17  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
18–69  Huomautukset
18–36  Vesiviljelyn kestävään kehitykseen liittyvät tukitoimenpiteet eivät aina olleet hyvin suunniteltuja 
eikä niihin aina kohdistettu asianmukaista seurantaa EU:n tasolla
18–19  Yhteisen kalastuspolitiikan ja kalatalousrahaston yhteydessä ei säädetty riittävän yksityiskohtaisesti 
vesiviljelyalan kestävää kehitystä tukevien toimenpiteiden sisällöstä
20–22  Komissio arvioi kansalliset strategiasuunnitelmat ja toimenpideohjelmat, mutta ei kyennyt siten 
järjestelmällisesti varmistamaan, että ne oli suunniteltu maksimoimaan vesiviljelypolitiikan vaikuttavuus
23–25  Komissio ei antanut vesiviljelyn osalta kattavia ohjeita ympäristökysymyksistä
26–30  Komissio ei riittävällä tavalla varmistanut, että vesiviljelypolitiikan tavoitteiden yleistä saavuttamista 
koskevat tiedot ovat vertailukelpoisia
31–34  Komissio on tehnyt vain vähän relevantteja tarkastuksia ja arviointeja, ja seuranta on ollut vähäistä
35–36  Julkista rahoitusta saaneiden uutta luovien hankkeiden ja tutkimushankkeiden tuloksia ei hyödynnetty 
täysimääräisesti
37–54  Vesiviljelyn kestävään kehitykseen liittyviä tukitoimenpiteitä ei suunniteltu eikä toteutettu hyvin 
jäsenvaltioissa
37–38  Tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa ei tehty riittävästi aloitteita vesiviljelyn tukemiseksi
39–40  Aluesuunnittelu ja lupamenettelyt olivat puutteellisia
03 Sisällys
41–42  Rahoitus- ja talouskriisillä on ollut merkittävä vaikutus vesiviljelyalaan
43–45  Kansallisissa strategiasuunnitelmissa ei määritetty vesiviljelylle selkeitä tavoitteita
46–48  Toimenpideohjelmissa oli monenlaisia puutteita
49–52  Jäsenvaltiot eivät ottaneet riittävästi huomioon ympäristö- ja terveyspolitiikkaa
53–54  Eräiden jäsenvaltioiden raportoimissa tuloksissa oli vakavia epätarkkuuksia
55–69  Kalatalousrahaston toimenpiteillä ei toistaiseksi ole saatu vesiviljelyn kestävän kehityksen osalta 
riittävästi vastinetta rahalle
55–56  Kokonaistavoitteita EU:n tasolla ei saavutettu
57–58  Jäsenvaltiot eivät saavuttaneet tavoitteitaan
59–69  Merkittävä osa tarkastetuista hankkeista ei todennäköisesti edistä kustannustehokkaasti tavoitteiden 
saavuttamista
60–64 Tuki kestävälle kehitykselle oli vähäistä ja kohdentaminen oli puutteellista
65–66  Ennakoituja hanketuloksia ei saavutettu tai niitä ei tarkistettu
67–69  Rahalle ei toistaiseksi ole saatu riittävää vastinetta
70–71  Uusi yhteinen kalastuspolitiikka ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) 
(vuodesta 2014 alkaen)
72–78  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  – Vesiviljelyalan liikevaihto ja kalatalousrahaston tuki
 Liite II  – Otos tarkastetuista hankkeista
 Liite III  – Tarkastetuissa hankkeissa saavutetut tulokset
 Komission vastaus
04
 Sanasto  
ja lyhenteet
Aluesuunnittelu ja etenkin merialuesuunnittelu on julkinen prosessi, jossa tarkastellaan ja suunnitellaan ihmisen 
toiminnan alueellista ja ajallista jakautumista merialueilla taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden 
saavuttamiseksi. Aluesuunnittelulla on keskeinen tehtävä taloudellisen toiminnan sijaintia koskevien ohjeiden ja 
luotettavien tietojen antamisessa – myös vesiviljelyn osalta – ja investoijien vakuuttamisessa sekä toiminnan ja 
ympäristön välisten konfliktien välttämisessä ja synergioiden löytämisessä siten, että perimmäisenä tavoitteena on 
kestävä kehitys.
EKTR : Euroopan kalatalousrahasto
EMAS -järjestelmä : EU:n ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä, jonka Euroopan komissio 
on kehittänyt yritysten ja muiden organisaatioiden käyttöön. Järjestelmän avulla nämä voivat arvioida 
ympäristönsuojelutoimiensa tasoa, raportoida siitä ja parantaa sitä ( http://ec.europa.eu/environment/emas/ ).
EMKR : Euroopan meri- ja kalatalousrahasto
FAO : Yhdistyneiden kansakuntien maatalous- ja elintarvikejärjestö.
Kala : Tässä kertomuksessa termi ”kala” kattaa eväkalat, äyriäiset ja nilviäiset.
Life -väline : Ympäristöalan rahoitusväline (L’Instrument Financier pour l’Environnement)
Lähentymistavoite : Alueellinen kehitystavoite, joka koskee EU:n alueita, joiden bruttokansantuote asukasta kohti 
on alle 75 prosenttia EU:n keskiarvosta.
Nollavaikutus : Tilanne, jossa tukea saanut toimi olisi toteutettu kokonaan tai osittain, vaikka tukea ei olisi 
myönnetty.
Rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito : Eri toimintapolitiikkojen (kuten vesiviljelyn, matkailun ja 
tuulivoiman) yhteensovittaminen rannikkoalueilla tavoitteena rannikkoalueiden kestävä kehitys.
STECF -komitea : Tieteellis- teknis- taloudellinen kalastuskomitea
SWOT : Vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet ja uhkat (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats)
Vesiviljely : Vesiviljelyllä tarkoitetaan kaikenlaista vesieliöiden kasvatusta tai viljelyä, jossa käytetyllä tekniikalla 
on tarkoitus lisätä kyseisten eliöiden tuotantoa ympäristön luonnollista kapasiteettia suuremmaksi; eliöt pysyvät 
koko kasvatus- tai viljelyvaiheen ja myös niiden korjuuvaiheen ajan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön 
omaisuutena.
YKP : Yhteinen kalastuspolitiikka. Tässä kertomuksessa käsitellään vuoteen 2013 saakka toteutettua yhteistä 
kalastuspolitiikkaa.
05
 Tiivistelmä
I
EU:ssa tuotetaan vesiviljelyn avulla vuosittain noin 
1,3 miljoonaa tonnia kalaa, ja alan liikevaihto on neljä 
miljardia euroa. Vuoteen 2013 saakka yksi yhteisen 
kalastuspolitiikan (YKP) ja sen rahoitusvälineen Euroo -
pan kalatalousrahaston (EKTR) tavoitteista oli edistää 
vesiviljelyn kestävää kehitystä. Kalatalousrahastosta 
myönnettiin toukokuuhun 2013 mennessä yli 400 mil -
joonaa  euroa vesiviljelyyn tehtäviä tuottavia inves -
tointeja koskeviin toimenpiteisiin sekä ympäristöä ja 
terveyttä koskeviin toimenpiteisiin.
II
Tilintarkastustuomioistuin tutki, suunniteltiinko ja 
toteutettiinko kalatalousrahaston toimenpiteet hyvin 
ja saatiinko rahalle vastinetta. Tätä varten se selvitti, 
kuinka komissio ja jäsenvaltiot olivat suunnitelleet ja 
toteuttaneet tukitoimenpiteet, ja tarkasti hankkeita 
jäsenvaltioissa.
III
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että yleisesti ottaen 
kalatalousrahaston tuki vesiviljelyn kestävään kehityk -
seen ei ollut vaikuttavaa.
IV
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vesiviljelyn 
kestävää kehitystä tukevia toimenpiteitä ei ole EU:n 
tasolla suunniteltu ja seurattu hyvin. Yhteinen kalas -
tuspolitiikka ja kalatalousrahasto eivät tarjonneet 
vesiviljelyn kehittämiselle riittävän selkeää toiminta -
kehystä vuoteen 2013 päättyneellä kaudella. Tilintar -
kastustuomioistuin havaitsi, että riittävästi ympäristön 
kestävyyteen liittyviä ohjeita annettiin Natura 2000 
-ohjelman osalta, mutta ei aiheista, jotka liittyvät vesi -
politiikan puitedirektiiviin, meristrategiadirektiiviin ja 
ympäristövaikutusten arvioinnista annettuun direk -
tiiviin. Tämä vaikutti osaltaan siihen, että jäsenvaltiot 
eivät ryhtyneet toimiin tällä tärkeällä toiminnanalalla. 
Vesiviljelystä eri EU -lähteistä saadut tiedot eivät olleet 
riittävän vertailukelpoisia, joten vesiviljelyä koskevien 
toimenpiteiden tuloksia on vaikea arvioida. Kalata-
lousrahaston seurantakomiteoilla ei ollut merkittävää 
roolia vesiviljelyn seurannassa, hallintotiedot olivat 
puutteellisia ja julkisin varoin rahoitettujen tutkimus -
hankkeiden tuloksia ei hyödynnetty täysimääräisesti.V
Vesiviljelyn kestävää kehitystä tukevia toimenpiteitä ei 
suunniteltu ja toteutettu hyvin jäsenvaltioissa. Jäsen -
valtioiden kansalliset strategiasuunnitelmat ja toimen -
pideohjelmat eivät muodostaneet tarpeeksi selkeää 
perustaa vesiviljelyn tukemiselle, ja alalla ei ollut 
johdonmukaista strategiaa. Tarvittavaa aluesuunnit -
telua ei tehty ja lupamenettelyt ovat monimutkaiset – 
yhdessä nämä tekijät jarruttivat kestävää kehitystä. 
Eräissä vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa 
esitetyt tuotantotiedot sisälsivät merkittäviä epätark -
kuuksia ja käytetyt menetelmät olivat puutteellisia.
VI
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vesiviljelyalan 
keskeisiä kasvutavoitteita ei toistaiseksi ole saavutettu, 
vaan alan tilanne on pysynyt muuttumattomana usei -
den vuosien ajan. Tähän on ainakin keskeisissä tuotta -
jajäsenvaltioissa epäilemättä vaikuttanut merkittävästi 
myös rahoitus- ja talouskriisi. Tilintarkastustuomio-
istuin totesi myös, että tarkastuskäynnin kohteena 
olleissa jäsenvaltioissa tarkastetut hankkeet oli usein 
valittu epätarkoituksenmukaisesti. Tarkastetuissa 
hankkeissa ei – muutamia poikkeuksia lukuun otta -
matta – useinkaan saavutettu odotettuja tuloksia tai 
saatu vastinetta rahalle, eikä niillä juurikaan edistetty 
kasvua ja työllisyyttä.
VII
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että vuoteen 2013 
päättyneellä kaudella EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla 
ei ollut tarkoituksenmukaista toimintakehystä, jonka 
avulla vesiviljelyn kestävää kehitystä koskevat EU:n 
tavoitteet olisi voitu toteuttaa käytännössä. Lisäksi 
niillä toimenpiteillä, jotka tosiasiallisesti toteutettiin, ei 
saatu aikaan riittäviä tuloksia.
VIII
Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin suosittelee, 
että myöntäessään tukea vesiviljelyyn uuden Euroo -
pan meri- ja kalatalousrahaston kautta komissio
a) selvittää jäsenvaltioiden toimenpideohjelmien 
hyväksymisen yhteydessä, ovatko vesiviljelyn kes -
tävän kehityksen tavoitteet realistiset ja tarkoituk -
senmukaiset ja kohdentuuko tuki toimenpiteisiin, 
joilla todennäköisesti päästään näihin tavoitteisiin
Tiivistelmä 06
b) laatii ohjeet siitä, kuinka ympäristötekijät otetaan 
huomioon, kun julkisesta rahoituksesta päätetään
c) varmistaa tarvittaessa, että jäsenvaltioiden toi -
menpideohjelmat hyväksytään ainoastaan, jos 
vesiviljelyn kehittämistä varten on laadittu tarkoi -
tuksenmukaiset kansalliset strategiat
d) kannustaa jäsenvaltioita suorittamaan tarvittavan 
aluesuunnittelun ja tukemaan vesiviljelyalan kehit -
tämistä yksinkertaistamalla lupa- ja hallinnollisia 
menettelyjä
e) parantaa eri lähteistä koottujen, vesiviljelyä koske -
vien tilastojen vertailtavuutta niin, että tiedot ovat 
entistä oikeellisemmat ja täydellisemmät.IX
 Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että toteut -
taessaan vesiviljelyä koskevia tukitoimenpiteitä 
uuden Euroopan meri- ja kalatalousrahaston kaut -
ta jäsenvaltiot
a) laativat johdonmukaiset kansalliset strategiat 
vesiviljelyalan kehittämistä varten ja panevat ne 
täytäntöön
b) suorittavat tarvittavan aluesuunnittelun ja tukevat 
vesiviljelyalan kehittämistä yksinkertaistamalla 
lupa- ja hallinnollisia menettelyjä
c) varmistavat, että julkista rahoitusta kohdennetaan 
ensisijaisesti niihin hankkeisiin, jotka parhaiten 
edistävät vesiviljelyn kestävää kehitystä ja joissa 
rahalle saadaan vastinetta
d) toteuttavat hankkeiden tulosten osalta tiiviimpää 
seurantaa määrittämällä relevantit indikaattorit ja 
soveltamalla niitä.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
07
 Johdanto
Vesiviljely Euroopan 
unionissa
01 
Vesiviljelyllä tarkoitetaan vesieliöiden 
kasvatusta tai viljelyä, jossa käytetyllä 
tekniikalla on tarkoitus lisätä kyseisten 
eliöiden tuotantoa ympäristön luon -
nollista kapasiteettia suuremmaksi; 
eliöt pysyvät koko kasvatus- tai viljely -
vaiheen ja myös niiden korjuuvaiheen 
ajan luonnollisen tai oikeushenkilön 
omaisuutena1.02 
Vesiviljely on yksi kalantuotannon2 
osa-alue; toinen osa -alue on luonnon -
varaisten kalojen pyynti. Tuoreimpien 
saatavissa olevien tietojen (vuodelta 
2011) mukaan EU:ssa tuotettiin noin 
kuusi miljoonaa tonnia kalaa, ja tästä 
määrästä 1,3 miljoonaa tonnia on 
peräisin vesiviljelystä. Kuten kaavios -
ta 1  ilmenee, EU:n vuotuinen kalantuo -
tanto on vähentynyt useiden vuosien 
ajan: kalansaaliit ovat pienentyneet ja 
vesiviljelyala on polkenut paikallaan. 
EU:n kalan kulutuksesta 65 prosenttia 
perustuu tuontiin.1 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1198/2006, annettu 
27 päivänä heinäkuuta 2006, 
Euroopan kalatalousrahastosta 
(EYV L 223, 15.8.2006, s. 1), 
3 artiklan d kohta.
2 Tässä kertomuksessa käsite 
”kalantuotanto” kattaa 
eväkalojen, äyriäisten ja 
nilviäisten tuotannon.
Kalantuotanto EU:ssa (tonnia)
Lähde:  Eurostat.Kaavio 110 000 000
9 000 000
4 000 000
3 000 0008 000 000
7 000 000
6 000 0005 000 000
2 000 000
1 000 000
0
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Kalastus
Vesiviljely
08 Johdanto
03 
Eväkalojen tuotanto vastaa arvoltaan 
noin kolmea neljännestä EU:n vesi -
viljelystä3. Vesiviljely ylläpitää noin 
80 000 työpaikkaa, ja alan vuotuinen 
liikevaihto on neljä miljardia euroa4. 
Kuluttajien käsitys viljellystä kalasta 
vaihtelee Euroopassa maittain. Monet 
kuluttajat suosivat pyyntikalaa, mikä 
nostaa sen markkinahintaa.
04 
EU:ssa viljellään useita eri vesieliölaje -
ja, mutta valtaosa vesiviljelystä koos -
tuu muutamasta lajista. Suurimmat 
tuottajamaat ovat Ranska, Yhdistynyt 
kuningaskunta, Kreikka, Espanja ja Ita -
lia, joiden liikevaihto vastaa 77:ää pro -
senttia kokonaisliikevaihdosta. Tämä 
käy ilmi taulukosta 1 .05 
Toisin kuin EU:ssa, jossa vesiviljelytuo -
tanto on polkenut paikallaan, ala on 
kasvanut muualla maailmassa jo usei -
den vuosien ajan. Vuosina 2000–2011 
tuotanto lähes kaksinkertaistui maail -
massa 32 miljoonasta tonnista 63 mil -
joonaan tonniin (ks. kaavio 2 ). Melkein 
90 prosenttia tuotannosta tapahtuu 
nykyisin Aasiassa. Jo lähes 40 prosent -
tia ihmisten kulutukseen tarkoitetun 
kalan tarjonnasta maailmassa on peräi -
sin vesiviljelystä5.3 FAO, The State of World 
Fisheries and Aquaculture, 
Rooma, 2012.
4 Euroopan komission yhteisen 
tutkimuskeskuksen raportti 
EU:n vesiviljelyalan 
taloudellisesta 
suorituskyvystä: The economic 
performance of the EU 
Aquaculture Sector  (STECF 
13-29), Bryssel, 2013 (vuoden 
2011 tie dot).
5 FAO, Global Aquaculture 
Production Statistics , 2011  
(ftp://ftp.fao.org/fi/news/
GlobalAquaculture  
ProductionStatistics2011.pdf).Taulukko 1Eniten vesiviljelyä harjoittavat jäsenvaltiot ja tärkeimmät tuotetut vesieliölajit
Liikevaihdon arvo (miljoonaa euroa) vuonna 2011
Jäsenvaltio YhteensäHammas-
ahven ja 
meriahvenLohi Taimen OsteriSini- 
simpukkaVenus-
simpukkaKarppi Muut lajit
Ranska 22 % 898 35 0 120 502 164 0 5 72
Yhdistynyt kuningaskunta 18 % 740 2 678 35 1 21 0 1 2
Kreikka 13 % 523 485 0 4 0 9 0 0 25
Espanja 12 % 501 199 0 51 2 102 14 1 132
Italia 11 % 423 61 0 140 0 40 106 3 73
Yhteensä 77 % 3 085 782 678 350 505 336 120 10 304
Muut jäsenvaltiot 23 % 933 65 80 265 38 90 27 134 234
EU yhteensä 4 018 847 758 615 543 426 147 144 538
21 % 19 % 15 % 14 % 11 % 4 % 4 % 13 %
Lähde:  Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti EU:n vesiviljelyalan taloudellisesta suorituskyvystä: ”The economic performance of the EU aqua -
culture sector” ( STECF 13-29), 2013. (Erot johtuvat pyöristämisestä.)
09 Johdanto
Vesiviljelytuotannon kehityssuunta maailmassa
Lähde:  Eurostat (EU27); FAO (maailma).
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.Kaavio 2EU:n vesiviljelytuotanto verrattuna maailman vesiviljelytuotantoon (1998 = 100 %) 
140 %
120 %
100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %
- 20 %
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Maailma
EU27

10 Johdanto
EU:n vesiviljelypolitiikka
Vesiviljely ja yhteinen kalas -
tuspolitiikka (YKP)
06 
Neuvoston asetuksessa 
(EY) N:o 2371/20026 säädetään yhteisen 
kalastuspolitiikan tavoitteista kaudelle 
2002–2013. Yhteisen kalastuspolitiikan, 
jota sovelletaan myös vesiviljelyyn, 
päätavoite mainitaan asetuksen 2 ar -
tiklassa. Päätavoitteena on varmistaa 
”sellainen elollisten vesiluonnonvaro -
jen hyödyntäminen, joka luo talouden, 
ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden 
osalta kestävät olosuhteet”.
Komission 
vesiviljelystrategia
07 
Komissio julkaisi syyskuussa 2002 EU:n 
vesiviljelyalan kestävää kehittämistä 
koskevan strategian7. Strategialla oli 
seuraavat kolme keskeistä tavoitetta:
a) työllisyyden turvaaminen pitkällä 
aikavälillä ja kestävä kasvu
b) tuottaa kuluttajille laadukkaita 
tuotteita ja edistää eläinten terve -
yttä ja hyvinvointia koskevien tiuk -
kojen vaatimusten käyttöönottoa
c) edistää ympäristön kannalta ter -
vettä tuotannonalaa.08 
Komissio totesi vuonna 20098, että 
EU:n vesiviljelyalan tuotanto on pysy -
nyt muuttumattomana vuodesta 2002 
alkaen toisin kuin muualla maailmassa, 
missä alan kasvuvauhti on ollut nopea. 
Lisäksi se katsoi, että tarvitaan huo -
mattavia toimia, joilla parannetaan 
kilpailukykyä sekä edistetään kestä -
vää kasvua ja hallinnointia. Komissio 
tarkisti strategiaansa, mutta säilytti 
tavoitteet samoina kuin vuonna 2002. 
Tavoitteena on
a) edistää taloudellista 
kannattavuutta
b) taata elintarvikkeiden turvallisuus 
sekä eläinten terveys ja hyvinvointi
c) puuttua vesiviljelyn 
ympäristövaikutuksiin.
Euroopan kalatalousrahasto
09 
Euroopan kalatalousrahastoa (EKTR)9 
käytettiin yhteisen kalastuspolitiikan 
rahoitusvälineenä vuosina 2007–2013. 
Kalatalousrahastolla oli viisi toiminta-
linjaa, ja sen kokonaisbudjetti oli 
4,3 miljardia  euroa. Kukin toimintalinja 
koostuu useista toimenpiteistä. Kala-
talousrahaston määrärahat kohdennet -
tiin seuraavasti:
 οtoimintalinja 1: yhteisön kalas -
tuslaivaston mukauttaminen 
(1,2 miljardia  euroa)
 οtoimintalinja 2: vesiviljely , 
 sisävesikalastus sekä tuotteiden 
jalostaminen ja kaupan pitäminen 
(1,2 miljardia  euroa)
 οtoimintalinja 3: yhteistä 
etua koskevat toimenpiteet 
(1,1 miljardia  euroa)
 οtoimintalinja 4: kalastusalueiden 
kestävä kehitys (0,6  miljardia  euroa)6 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 2371/2002, annettu 
20 päivänä joulukuuta 2002, 
elollisten vesiluonnonvarojen 
säilyttämisestä ja kestävästä 
hyödyntämisestä yhteisessä 
kalastuspolitiikassa 
(EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59).
7 KOM(2002) 511 lopullinen, 
19. syyskuuta 2002.
8 KOM(2009) 162 lopullinen, 
8. huhtikuuta 2009.
9 Asetus (EY) N:o 1198/2006. 
Euroopan kalatalousrahasto 
korvasi kalatalouden 
ohjauksen rahoitusvälineen 
(KOR).
11 Johdanto
 οtoimintalinja 5: tekninen apu 
(0,2  miljardia  euroa).
10 
Yksikään toimintalinjoista ei siis keskity 
nimenomaan vesiviljelyyn. Toimin -
talinjoista 2 ja 3 osoitettiin kuitenkin 
jonkin verran varoja vesiviljelyalalle. 
Toimintalinjaan 2 sisältyi vesivilje -
lyä koskeva toimenpide 2.1, joka 
kohdentui erityisesti vesiviljelyalan 
kestävyyteen talouden, ympäristön ja 
sosiaalisten kysymysten näkökulmas -
ta. Toimenpiteestä voitiin tukea myös 
kilpailukykyä. Liitteessä I  esitetään toi -
mintalinjan 2 suunnitellut menot sekä 
eritellään 438  miljoonan  euron määrä, 
jonka Euroopan kalatalousrahasto oli 
toukokuun 2013 loppuun mennessä 
sitonut toimenpiteen 2.1 (vesiviljely) 
sisältämiin 5 826 hankkeeseen. Esite -
tyt määrät perustuvat jäsenvaltioiden 
komissiolle toimittamiin tietoihin.
11 
Hyväksyttyyn hankkeeseen kalatalous -
rahastosta myönnetty enimmäisosuus 
oli lähentymisalueilla10 75 prosenttia 
julkisen rahoituksen kokonaismäärästä 
ja muualla 50 prosenttia. Jäsenvaltioi -
den oli siis täydennettävä EU:n myön -
tämää rahoitusta muulla julkisella 
rahoituksella. (EU:n ja jäsenvaltioiden) 
julkisen rahoituksen prosenttiosuus 
saattoi vastata jopa 60:ta prosenttia 
kyseisten alojen mikro- ja pk -yritysten 
investointikustannuksista lähenty -
mistavoitealueilla ja 40:ää prosenttia 
muilla alueilla11.12 
Kalatalousrahastosta myönnettiin 
vesiviljelyä koskevien toimenpiteiden 
puitteissa tukea seuraaviin toimiin12:
a) vesiviljelyyn tehtäviä tuottavia in -
vestointeja koskevat toimenpiteet
b) vesiensuojelutoimenpiteet
c) kansanterveyttä koskevat 
toimenpiteet
d) eläinten terveyttä koskevat 
toimenpiteet.
13 
Jäsenvaltiot määrittivät koko kalata -
lousrahaston osalta toimintalinjojen 
ensisijaiset tavoitteet ja toimenpiteet 
kansallisissa strategiasuunnitelmis -
saan komission kanssa käydyn vuoro-
puhelu- ja kuulemisprosessin jälkeen. 
Tämän jälkeen jäsenvaltiot toimit -
tivat näihin suunnitelmiin perustu -
vat kansalliset toimenpideohjelmat 
komissiolle, jotta komissio voi käydä 
suunnitelmat läpi ja antaa päätöksen 
niiden hyväksymisestä. Jokaista toi -
menpideohjelmaa varten perustetaan 
seurantakomitea, joka seuraa ohjelman 
täytäntöönpanoa.
14 
Kalatalousrahaston täytäntöönpa -
noasetuksessa vaaditaan lisäksi, että 
jäsenvaltiot laativat seuraavat tilastot 
toimintalinjan 2 mukaista tukea saavan 
vesiviljelyn osalta:
 – vesiviljelyn, jalostuksen ja sisä -
vesikalastuksen avulla tuotettu 
tonnimäärä
 – ympäristöystävälliseen tuotantoon 
perustuvien hankkeiden prosent -
tiosuus (vähennetään kielteisiä tai 
lisätään myönteisiä vaikutuksia)
 – liikevaihdon lisäys (miljoonaa 
euroa).10 Alueet, joiden 
asukaskohtainen BKT on alle 
75 prosenttia EU:n 
keskiarvosta.
11 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 
liite II.
12 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 
28 artikla.
12
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.15 
Tarkastuksen tavoitteena oli vastata 
seuraavaan kysymykseen: Edistikö Eu -
roopan kalatalousrahaston tuki vaikut -
tavasti vesiviljelyn kestävää kehitystä?  
Kysymykseen haettiin vastausta osa-
kysymyksillä, jotka koskevat vesivilje -
lyyn liittyvien EU:n tukitoimenpiteiden 
suunnittelua ja toteutusta sekä julkisel -
la rahoituksella saavutettuja tuloksia.
a) Suunniteltiinko vesiviljelyn kestä -
vään kehitykseen liittyvät kalata-
lousrahaston tukitoimenpiteet hyvin 
ja kohdistettiinko niihin asian -
mukaista seurantaa EU:n tasolla?  
Vastatakseen tähän kysymykseen 
tilintarkastustuomioistuin tutki, 
miten toimenpiteet oli suunniteltu 
ja mikä oli komission rooli niiden 
täytäntöönpanossa.
b) Suunniteltiinko ja toteutettiinko 
vesiviljelyn kestävään kehitykseen 
liittyvät kalatalousrahaston tuki -
toimenpiteet hyvin jäsenvaltioissa? 
Tilintarkastustuomioistuin tutki 
jäsenvaltioiden kansalliset strate-
giasuunnitelmat ja toimenpideoh -
jelmat ja eräitä niihin liittyviä nä -
kökohtia (kuten aluesuunnittelun 
ja lupamenettelyt) sekä sen, kuinka 
toimenpiteet pantiin täytäntöön.
c) Saatiinko kalatalousrahaston toi -
milla rahalle vastinetta ja tuettiinko 
rahaston avulla vesiviljelyn kestävää 
kehitystä? Tilintarkastustuomio-
istuin vastasi tähän kysymykseen 
selvittämällä, oliko kokonaistavoit -
teet saavutettu, sekä tutkimalla, 
edistettiinkö tarkastukseen valituil -
la hankkeilla kestävää kehitystä ja 
kuinka hankkeet oli kohdennettu. 
Se perehtyi kasvuun, työllisyyteen 
ja tosiasiallisiin tuloksiin sekä pa -
neutui evidenssiin siitä, saatiinko 
rahalle vastinetta.16 
Tarkastuksessa keskityttiin vuosina 
2007–2011 rahoitettuihin hankkei -
siin. Tarkastus toimitettiin komission 
yksiköissä ja kuudessa jäsenvaltiossa 
(Espanja, Ranska, Italia, Puola, Portuga -
li ja Romania). Näiden jäsenvaltioiden 
osuus EU:n vesiviljelytuotannosta ja 
siihen liittyvästä kalatalousrahaston 
talousarviotuesta on yli 50 prosenttia 
(ks. liite I ).
17 
Jäsenvaltioissa tutkittiin 60 hankkeen 
dokumentaatio (ks. liite II ) ja näistä 
hankkeista 31 tarkastettiin paikalla. 
Hankkeiden valintamenettelyt ja 
tosiasialliset hanketulokset tutkittiin 
ja niitä verrattiin kalatalousrahaston 
tavoitteisiin. Erityistä huomiota kiin -
nitettiin menettelyihin, joilla jäsenval -
tiot varmistavat, että julkisille varoille 
saadaan vastinetta ja että vesiviljelyn 
kehitys on kestävää.

13
 Huomautukset
Vesiviljelyn kestävään 
kehitykseen liittyvät tuki -
toimenpiteet eivät aina 
olleet hyvin suunniteltuja 
eikä niihin aina kohdis -
tettu asianmukaista seu -
rantaa EU:n tasolla
Yhteisen kalastuspolitiikan 
ja kalatalousrahaston yhtey-
dessä ei säädetty riittävän 
yksityiskohtaisesti vesivil -
jelyalan kestävää kehitystä 
tukevien toimenpiteiden 
sisällöstä
18 
Perussopimuksessa EU:lle annetaan 
yksinomainen toimivalta kalastuspo -
litiikan – mutta ei erityisesti vesivilje -
lyn – osalta. Yksi yhteisen kalastuspo -
litiikan tavoitteista on kuitenkin säätää 
johdonmukaisista toimenpiteistä, 
joilla tuetaan vesiviljelyä13. Kalata -
lousrahastosta pyritään ”tukemaan 
yhteistä kalastuspolitiikkaa elollisten 
vesiluonnonvarojen hyödyntämiseksi 
ja tukemaan vesiviljelyä taloudellisilla, 
ympäristöä koskevilla ja sosiaalisilla 
perusteilla määritellyn kestävyyden 
turvaamiseksi”14. Kalatalousrahaston 
toimintalinjasta 2 rahoitettiin vesivil -
jelyä, sisävesikalastusta sekä pyynti- ja 
vesiviljelytuotteiden jalostusta ja 
kaupan pitämistä.
19 
Yhteisestä kalastuspolitiikasta ja kala -
talousrahastosta annetuissa asetuksis -
sa ei säädetty yksityiskohtaisemmin 
siitä, mitä nämä vesiviljelyä koskevat 
johdonmukaiset toimenpiteet pitävät 
sisällään. Etenkään vesiviljelyn ylem -
män tason tavoitteita ei muunnettu 
täsmällisiksi toimenpiteiksi, eikä jäsen -
valtioilta edellytetty, että ne laativat 
yksityiskohtaiset suunnitelmat siitä, 
miten vesiviljelyn kestävään kehittä -
miseen käytettävissä olevaa rahoitusta 
voidaan parhaiten hyödyntää. Puuttui 
myös yhteisiin indikaattoreihin perus -
tuva tiukka seuranta- ja arviointikehys, jolla edistystä ja tuloksellisuutta olisi 
seurattu. Kummassakaan asetuksessa 
tai kansallisissa strategiasuunnitelmis -
sa ja toimenpideohjelmissa, joita käsi -
tellään jäljempänä (ks. kohdat 43–48), 
ei asetettu riittävän selkeää toiminta -
kehystä vesiviljelyn kestävää kehitys -
tä varten vuoteen 2013 päättyneen 
kauden ajaksi.
Komissio arvioi kansalliset 
strategiasuunnitelmat ja 
toimenpideohjelmat, mutta 
ei kyennyt siten järjestelmäl -
lisesti varmistamaan, että 
ne oli suunniteltu maksimoi -
maan vesiviljelypolitiikan 
vaikuttavuus
20 
Kansalliset strategiasuunnitelmat 
kattavat koko kalastusalan ja sisältävät 
lyhyen kuvauksen kaikista yhteisen 
kalastuspolitiikan eri näkökohdista, 
muun muassa sen painopisteistä ja 
tavoitteista. Kansallisten strategia -
suunnitelmien piti niin ollen sisältää 
jäsenvaltion tarpeen mukaan paino -
pisteet, tavoitteet ja arvio tarvittavista 
julkisista varoista ottaen erityisesti 
huomioon vesiviljelyalan kestävä 
kehitys15. Komission piti arvioida16 
jäsenvaltioiden ehdottamat toimen-
pideohjelmat ja määrittää näin – myös 
vesiviljelyn osalta – vastaavatko ne 
kansallisia strategiasuunnitelmia ja 
kalatalousrahaston vaatimuksia.
21 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
komissio arvioi laaja -alaisesti toimen -
pideohjelmien, kansallisten strategia-
suunnitelmien ja kalatalousrahaston 
vaatimusten yhdenmukaisuutta, vesi -
viljelyä koskevat vaatimukset mukaan 
lukien. Arviointi oli yleisesti ottaen 
perusteellinen ja sitä hyödynnettiin jä -
senvaltioiden kanssa käytyjen neuvot -
telujen pohjana toimenpideohjelmien 
lopullisen hyväksymisen yhteydessä.13 Asetus (EY) N:o 2371/2002, 
1 artiklan 2 kohta.
14 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 
4 artikla.
15 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 
15 artikla.
16 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 
17 artiklan 5 kohta.
14 Huomautukset
22 
Tilintarkastustuomioistuimen jäsen -
valtioissa tekemät tarkastushavainnot 
osoittivat kuitenkin, että kansallisissa 
strategiasuunnitelmissa ja toimenpi -
deohjelmissa on puutteita (ks. koh -
dat 43–47). Tilintarkastustuomioistuin 
on tietoinen siitä, että komissiolla ja 
jäsenvaltioilla on kullakin omat yhtei -
sen hallinnoinnin mukaiset tehtävänsä. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo silti, 
että komissio ei ottanut kyseisiä puut -
teita riittävässä määrin huomioon, kun 
se arvioi kansallisia strategiasuunnitel -
mia ja toimenpideohjelmia. Osin tämä 
johtui kansallisten strategiasuunnitel -
mien yleisluonteisuudesta.
Komissio ei antanut vesivil -
jelyn osalta kattavia ohjeita 
ympäristökysymyksistä
23 
Ympäristön kestävyys on yksi niistä 
tavoitteista, joihin kalatalousrahaston 
vesiviljelyyn myöntämällä rahoituksel -
la pyritään, ja se kuuluu myös komis -
sion vesiviljelystrategian tavoitteisiin. 
Vesiensuojelutoimenpiteet on mainittu 
kalatalousrahaston tukeen oikeutettu -
jen toimien luettelossa (ks. kohta 12). 
Sitä, ovatko vesiviljelyn tukitoimen -
piteet kestäviä ympäristön kannalta, 
arvioidaan suhteessa yhteiseen kalas -
tuspolitiikkaan ja kalatalousrahastoon, 
mutta myös EU:n ympäristöpolitiikan 
näkökulmasta. Keskeiset toiminnan -
alat on määritetty EU:n vesipolitiikan 
puitedirektiivissä17, meristrategiadirek -
tiivissä18, ympäristövaikutusten arvioin -
tia koskevassa direktiivissä19 ja luon -
totyyppidirektiivissä (Natura 2000)20. 
Koska EU:n lainsäädäntö on tältä osin 
hyvin laaja -alaista, olisi tärkeää, että 
komissio antaa ohjeita jäsenvaltioille ja 
tuotannonalalle.24 
Luontotyyppidirektiivissä esimerkiksi 
vaaditaan, että jäsenvaltioiden on 
toteutettava erityisten suojelutoi -
mien Natura 2000 - alueilla tarpeelli -
sia toimenpiteitä luontotyyppien ja 
lajien elinympäristöjen heikentymisen 
sekä niitä lajeja koskevien häiriöiden 
estämiseksi, joita varten alueet on 
osoitettu.
25 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
komissio on kyllä laatinut jäsenvaltioil-
le ohjeita vesiviljelyn tukemisesta 
Natura 2000 - alueilla. Vastaavanlaisia 
ohjeita ei kuitenkaan ole laadittu min -
kään muun kohdassa 23 mainitun di -
rektiivin osalta. Komissio ei myöskään 
ole kalatalousrahaston yhteydessä 
antanut erityisiä ohjeita vesiensuojelu -
toimenpiteistä. Ohjeiden puuttuminen 
on vastoin ympäristön kestävyyttä 
koskevaa kalatalousrahaston tavoi -
tetta. Lisäksi tarkastuksessa ilmeni, 
että kalatalousrahasto ei käytännössä 
osoittanut merkittävässä määrin tukea 
ympäristön kestävyyteen (ks. koh -
dat 50 ja 51).
Komissio ei riittävällä 
tavalla varmistanut, että 
vesiviljelypolitiikan tavoit -
teiden yleistä saavutta -
mista koskevat tiedot ovat 
vertailukelpoisia
26 
Jäsenvaltioiden täytyy lähettää komis -
siolle vuosittaiset tilastot vesiviljely -
tuotannosta (määrä ja arvo)21. Vesivil -
jelyalan rakennetta koskevat tilastot 
lähetetään kolmen vuoden välein. 
Eurostat kokoaa ja tarkistaa tiedot. 
Komissio pikemminkin seuraa tilastoja 
kuin validoi ne.17 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2000/60/
EY, annettu 23. lokakuuta 
2000, yhteisön vesipolitiikan 
puitteista (EYVL L 327, 
22.12.2000, s. 1).
18 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2008/56/
EY, annettu 17 päivänä 
kesäkuuta 2008, yhteisön 
meriympäristöpolitiikan 
puitteista 
(meristrategiadirektiivi) 
(EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).
19 Neuvoston direktiivi 85/337/
ETY, annettu 27 päivänä 
kesäkuuta 1985, tiettyjen 
julkisten ja yksityisten 
hankkeiden 
ympäristövaikutusten 
arvioinnista (EYVL L 175, 
5.7.1985, s. 40). 
Kalatalousrahastossa annetun 
asetuksen 28 artiklassa 
säädetään, että tukea 
myönnetään ainoastaan, jos 
tiettyjä ympäristövaikutusten 
arviointia koskevia sääntöjä on 
noudatettu.
20 Neuvoston direktiivi 92/43/
ETY, annettu 21 päivänä 
toukokuuta 1992, 
luontotyyppien sekä 
luonnonvaraisen eläimistön ja 
kasviston suojelusta 
(EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).
21 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 762/2008, annettu 
9 päivänä heinäkuuta 2008, 
jäsenvaltioiden vesiviljelyä 
koskevien tilastojen 
toimittamisesta ja neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 788/96 
kumoamisesta (EUVL L 218, 
13.8.2008, s. 1).
15 Huomautukset
22 Asetus (EY) N:o 762/2008, 
6 artikla.
23 Kreikka, Ranska ja Itävalta.27 
Komissio katsoo, että tilastot tuotetaan 
yleisesti ottaen luotettavasti. Joidenkin 
jäsenvaltioiden vesiviljelyalan raken -
teesta raportoimat tiedot sisältävät 
kuitenkin epäjohdonmukaisuuksia. 
Tilojen koko raportoidaan hehtaa -
reina ja kuutiometreinä. Eurostatin 
mukaan kuutiometreinä ilmoittamista 
koskeva vaatimus aiheuttaa vaikeuk -
sia eräissä jäsenvaltioissa ja saattaa 
heikentää kuutiometreinä ilmaistujen 
tilastojen vertailtavuutta. Esimerkiksi 
kaksi vesiviljelyn tuotantomäärältä 
suurinta jäsenvaltiota ilmoittivat, että 
niiden vesiviljelytilojen koko vuonna 
2011 oli kaikkiaan 2 532 m3 (Ranska) 
ja 10 611 m3 (Espanja) ja liikevaihtoon 
sisältyvä tuotantomäärä 283 tuhatta 
tonnia (Ranska) ja 277 tuhatta tonnia 
(Espanja) (ks. liite I ). Portugali, jossa 
liikevaihtoon sisältyvä tuotantomäärä 
oli kahdeksan tuhatta tonnia, raportoi 
kokonaiskooksi 22 529 m3.
28 
Jäsenvaltioiden on lähetettävä komis -
siolle vuosittain menetelmäraportti 
tietojen keräämisestä22. Tilintarkastus -
tuomioistuin pani merkille, että useim -
mat jäsenvaltiot eivät lähettäneet 
raporttia joka vuosi. Tämä viivästyttää 
tilastotietojen validoimista Eurostatissa 
ja herättää epävarmuutta taustatilas -
tojen laadusta. Lisäksi kolme jäsen -
valtiota23 toimitti vuoden 2011 tiedot 
3–5 kuukautta määräajan (31. joulu -
kuuta 2012) jälkeen.29 
Jotkin jäsenvaltiot katsovat, että 
tiettyjen kalalajien vesiviljelytuotantoa 
koskevat tiedot ovat ”luottamuksel -
lisia”, koska vesiviljelyala on keskitty -
nyttä ja tilastojen avulla olisi mahdol -
lista yksilöidä markkinoiden kannalta 
arkaluontoisia tuottajakohtaisia tietoja. 
Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että 
kahdeksan jäsenvaltiota oli toimit -
tanut vesiviljelytuotantoa koskevat 
tiedot (poikaslaitoksia ja hautomoita 
lukuun ottamatta) ”luottamukselli -
sina” vuoden 2011 osalta ja että osa 
jäsenvaltioista ei ollut vielä toimittanut 
tietoja. Tämä on estänyt Eurostatia 
julkaisemasta aggregoituja tietoja 
27 EU:n jäsenvaltion osalta ja vähentää 
siten alan suuntauksista ja kehitykses -
tä julkisesti saatavissa olevaa tietoa (ks. 
taulukko 2 ).
16 Huomautukset
Vesiviljelytuotannon arvo EU:ssa
Euroa
MAAT / VUOSI 2008 2009 2010 2011
EU27 3 407 134 614 3 219 102 127 Ei tietoa Ei tietoa
EU25 3 372 465 092 3 182 599 297 Ei tietoa Ei tietoa
EU15 3 114 534 138 2 988 571 787 Ei tietoa Ei tietoa
Belgia 667 767 4 034 596 Luottamuksellinen tieto Luottamuksellinen tieto
Bulgaria 16 538 094 19 512 878 19 576 101 17 113 825
Tšekin tasavalta 41 537 574 39 266 665 37 108 186 39 865 313
Tanska 98 276  272 88 240 305 Luottamuksellinen tieto Luottamuksellinen tieto
Saksa 97 080 122 94 240 346 94 739 574 Luottamuksellinen tieto
Viro 1 771 650 2 235 436 2 028  836 1 684 752
Irlanti 92 442 829 104 271  122 113 132  438 124 900 818
Kreikka 369 913 151 397 790 833 Ei tietoa 453 062  003
Espanja 410 808 739 396 337 342 412 166 215 445 462 460
Ranska 691 603 892 697 964 760 Luottamuksellinen tieto Ei tietoa
Italia 465 600 684 474 862 750 333 238  932 402 822 356
Kypros 33 144  550 16 463 500 20 319 860 Ei tietoa
Latvia 1 528 601 1 114 894 1 195 864 1 253 766
Liettua 6 635 949 6 654 996 Luottamuksellinen tieto Luottamuksellinen tieto
Unkari 30 324 26 451 27 164 30 293
Malta 93 763 138 47 057 424 82 217 002 45 109 193
Alankomaat 96 600 777 84 109 496 105 703 231 73 959  895
Itävalta 12 741 113 13 878 544 20 355 963 Luottamuksellinen tieto
Puola 73 284 926 76 372  905 Ei tietoa Luottamuksellinen tieto
Portugali 40 175 003 34 063 945 47 264  269 58 278 930
Romania 18 131 429 16 989 952 5 691 110 15 890 132
Slovenia 3 485 097 3 069 400 2 167 330 Luottamuksellinen tieto
Slovakia 2 749  143 1 765  838 Luottamuksellinen tieto 2 420 531
Suomi 36 844 618 39 581 700 41 141 158 Luottamuksellinen tieto
Ruotsi 23 247 950 18 435 879 29 040 710 42 442  468
Yhdistynyt kuningaskunta 678 531  220 540 760 168 573 902 627 739 685 060
Lähde:  Eurostat.Taulukko 2
17 Huomautukset Taulukko 324 Komission päätös 2005/629/
EY, tehty 26 päivänä elokuuta 
2005, 
tieteellis -teknis -taloudellisen 
kalastuskomitean 
perustamisesta (EUVL L 225, 
31.8.2005, s. 18).30 
Eurostatin lisäksi myös tieteellis -tek-
nis-taloudellinen kalastuskomitea 
(STECF24) tutkii vesiviljelyä koskevia 
tietoja. Ne perustuvat tiedonkeruuta 
koskeviin puitteisiin, joiden mukaisesti 
jäsenvaltiot keräävät sosioekonomi -
sia tietoja vesiviljelyalan yrityksistä. 
Eurostatin ja STECF -komitean vesi -
viljelytuotantoa koskevien tietojen 
välillä on merkittäviä eroja. Tämä käy 
ilmi taulukosta 3 , jossa verrataan 
tarkastettujen jäsenvaltioiden osalta 
raportoituja tietoja vuodelta 2009. Erot 
saattavat johtua erilaisista tiedonke -
ruun menetelmistä, jotka pohjautuvat 
eri lainsäädäntöön; toisaalta Eurostat 
tai STECF -komitea eivät kumpikaan ole 
käyneet eroja läpi kaikilta osin.
Eurostatin ja STECF -komitean tietojen vertailu (2009)
Vesiviljelytuotanto vuonna 2009
 Eurostat STECF-komitean kertomus Ero Ero prosenttia
1000  euroa tonnia 1000  euroa tonnia 1000  euroa tonnia 1000  euroa tonnia
Espanja 396 337 268 457 440  028 268 600 -43 691 -143 -11 % 0 %
Ranska 697 965 236 439 760 067 265 399 -62 102 -28 960 -9 % -12 %
Italia 474 863 162 325 474 003 162 325 860 0 0 % 0 %
Puola 76 373 36 503 88 356 38 854 -11 983 -2 351 -16 % -6 %
Portugali 34 064 6 727 37 250 6 208 -3 186 519 -9 % 8 %
Romania 16 990 13 131 13 896 7 292 3 094 5 839 18 % 44 %
Lähteet: Vesiviljelytuotantoa koskevat Eurostatin tilastot. Yhteisen tutkimuskeskuksen raportti EU:n vesiviljelyalan taloudellisesta suoritusky -
vystä: ” Economic Performance of the EU Aquaculture Sector ” (STECF -OWP-12-03, 2012).
18 Huomautukset
Komissio on tehnyt vain 
vähän relevantteja tarkas -
tuksia ja arviointeja, ja seu -
ranta on ollut vähäistä
31 
Kalatalousrahastosta annetussa ase -
tuksessa25 jäsenvaltioiden edellytetään 
lähettävän toimenpideohjelmiaan 
koskevat väliarvioinnit komissiolle. Näi -
den arviointien avulla voitaisiin saada 
hyödyllistä tietoa vesiviljelyä koskevien 
toimenpiteiden täytäntöönpanosta, 
mikä puolestaan mahdollistaisi korjaa -
vat toimet. Tilintarkastustuomioistui -
men tarkastuksessa ilmeni kuitenkin, 
että nimenomaan vesiviljelystä ei 
juurikaan saatu tietoja.
32 
Komissio oli kohdistanut paikalla toi -
mitettavia tarkastuksia, joista sääde -
tään kalatalousrahastosta annetussa 
asetuksessa26, ainoastaan seitsemään 
vesiviljelyhankkeeseen tilintarkas -
tustuomioistuimen tarkastuksen 
toimittamisajankohtaan mennessä. 
Näin pienen otoksen perusteella ei 
ole mahdollista tehdä johtopäätöksiä 
järjestelmien toiminnan vaikuttavuu -
desta jäsenvaltioissa tai EU:n tasolla. 
Toimitetut tarkastukset koskivat sään -
nönmukaisuutta, eikä niiden avulla 
ollut tarkoitus saada tietoja EU:n tuen 
vaikutuksesta vesiviljelyn kestävään 
kehitykseen.
33 
Jäsenvaltiot toimittivat toimenpide -
ohjelmistaan laatimansa väliarvioinnit 
komissiolle, joka palkkasi asiantun -
tijan tekemään niistä yhteenvedon. 
Väliarvioinneissa ja yhteenvedossa 
kyllä mainitaan vesiviljely, mutta 
komissio ei määrittänyt arviointien 
perusteella tarkemmin, olivatko ve -
siviljelyyn liittyvät tukitoimenpiteet 
tarkoituksenmukaisia.34 
Komission edustaja osallistuu neu -
voa-antavassa ominaisuudessa kala -
talousrahaston seurantakomiteoiden 
työhön jäsenvaltioissa. Seurantakomi -
teat eivät kuitenkaan voineet käyttää 
paljokaan aikaa vesiviljelyn käsittelyyn.
Julkista rahoitusta saanei -
den uutta luovien hankkei -
den ja tutkimushankkeiden 
tuloksia ei hyödynnetty 
täysimääräisesti
35 
Komission vuonna 2009 laatiman vesi -
viljelystrategian27 kohdassa 3.1 tuo -
daan esiin, että vesiviljelyn kestävää 
kehittämistä olisi tuettava tutkimuksen 
ja innovoinnin alan huippuosaamisella 
ja että tällaista tukea on välttämätöntä 
jatkaa ja vahvistaa.
36 
Life -välineeseen28 ja tutkimustoimiin 
kohdennettiin merkittävä määrä varoja 
(kuten käy ilmi laatikosta 1 ). Tilintar -
kastustuomioistuimen tarkastuksessa 
havaittiin kuitenkin, että komissio ei 
ole riittävästi hyödyntänyt tutkimusten 
tuloksia valmistellessaan vesiviljelyyn 
liittyviä tavoitteita ja ohjeita (esimer -
kiksi jätevesi- ja kemikaalipäästöjen, 
tilojen sijoittamisen ja kalojen kar -
kaamisesta aiheutuvien vaikutusten 
osalta) (ks. kohdat 23–25).25 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 
49 artiklan 3 kohta.
26 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 72 
artikla.
27 KOM(2009) 162.
28 Life on EU:n ympäristöalan 
rahoitusväline. Komissio 
hallinnoi suoraan 
Life-välinettä, josta 
rahoitetaan esimerkkinä 
toimivia ympäristöhankkeita 
eri toiminnanaloilla. Välineestä 
myönnetään rahoitusta myös 
luonnonsuojeluun.
19 Huomautukset
Relevantit tutkimus- ja Life -hankkeet
Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että 18:aan vesiviljelyalan Life -hankkeeseen oli osoitettu 14  miljoo -
naa euroa. Hankkeet käsittelivät pääasiassa rannikkoalueiden käyttöä ja hoitoa, ekosysteemeitä, Natura 2000 
-alueita ja kestävää vesiviljelyä merialueilla.
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 77:ään vesiviljelyn tutkimushankkeeseen oli myönnetty 
158 miljoonaa euroa kuudennesta puiteohjelmasta. Hankkeet koskivat pääasiassa tautien ehkäisyä, kalojen 
ruokintaa, valintajalostusta, kalojen hyvinvointia, mahdollisten uusien lajien biologista potentiaalia, vesivilje -
lytuotteiden turvallisuutta ja laatua sekä luonnonsuojelua.
Vesiviljelyn aluesuunnittelua käsittelevät hankkeet
Eräs Life -hanke koski GIS -paikkatietojärjestelmään perustuvaa aluesuunnittelua (hankkeeseen myönnettiin 
350 000 euroa). Myös yhdessä puiteohjelmasta rahoitetussa hankkeessa (rahoitusta myönnettiin 705 000 eu -
roa) käsiteltiin tätä aihetta etenkin syvänmeren vesiviljelyn kannalta.
Tautien torjuntaa ja ehkäisyä vesiviljelyssä käsittelevät hankkeet
Aihetta tutkittiin kahdeksassa puiteohjelmasta rahoitetussa hankkeessa (rahoitus kaikkiaan 12  miljoonaa  eu-
roa). Hankkeissa keskityttiin taudinaiheuttajien ja loisten torjuntaan sekä tautien ehkäisyyn.
Ympäristön seurantajärjestelmiä ja vesiensuojelutoimenpiteitä käsittelevät hankkeet
Tämä aihe oli kohteena kahdessa Life -hankkeessa (rahoitus kaikkiaan 584 000 euroa), joissa lähinnä annettiin 
suosituksia vesihuollon sekä vesiviljelyn kehittämisen ja sen vaikutusten lieventämisen osalta. Kahdeksassa 
puiteohjelmasta rahoitetussa hankkeessa (rahoitus kaikkiaan viisi miljoonaa euroa) tutkittiin voimaperäisen 
maataloustuotannon aiheuttamia ongelmia, vesien suojelua ja käsittelyä sekä elinympäristön huononemista.Laatikko 1
20 Huomautukset
Vesiviljelyn kestävään 
kehitykseen liittyviä tuki -
toimenpiteitä ei suunni -
teltu eikä toteutettu 
hyvin jäsenvaltioissa
Tarkastuksen kohteena 
olleissa jäsenvaltioissa ei 
tehty riittävästi aloitteita 
vesiviljelyn tukemiseksi
37 
Komission tiedonannossa vesiviljelyn 
kestävän tulevaisuuden turvaamises -
ta todettiin, että jäsenvaltioiden olisi 
toteutettava toimenpiteitä, joilla pyri -
tään helpottamaan yritystoiminnan ke -
hittämistä ja keventämään kansallisista 
säännöksistä johtuvaa hallinnollista 
taakkaa yksinkertaistamalla vesivilje -
lyyn liittyviä lupamenettelyjä29.Luvat myöntävien ja vesiviljelyn sään -
töjenmukaisuutta valvovien viran -
omaisten vastuutehtäviä ja koordinoin -
tia olisi yksinkertaistettava (esimerkiksi 
vesiviljelylaitosten toiminnan sekä 
ympäristö- ja eläinlääkintävaatimusten 
osalta).
38 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, 
olivatko tarkastuskäynnin kohteena 
olleet jäsenvaltiot laatineet vesivil -
jelyn kehittämisstrategian, johon 
sisältyi tällaisia toimenpiteitä. Tilintar -
kastustuomioistuin havaitsi kaikissa 
niissä jäsenvaltioissa, joihin se teki 
tarkastuskäynnin, että vesiviljelyalan 
kehittämistä varten ei ollut laadittu 
johdonmukaista kehittämisstrategiaa. 
Kehitystä haittasivat lisäksi jäsenval -
tioiden monimutkaiset hallinnolliset 
menettelyt, joihin osallistuu useita 
alan lupa- ja valvontaviranomaisia (esi -
merkiksi Ranskassa ja Italiassa). Myös 
hyviä käytäntöjä kuitenkin havaittiin, 
kuten ilmenee laatikosta 2 .29 KOM(2009) 162 lopullinen, 
kohta 5.2.
Esimerkkejä erilaisista aluesuunnitteluun ja lupamenettelyihin liittyvistä hallinnol -
lisista käytännöistä
Italiassa vesiviljelyn kehittämistä haittaavat hitaat ja monimutkaiset lupamenettelyt sekä epätäsmälliset uu-
sien toimilupien myöntämiskriteerit. Tästä syystä uusien toimilupien myöntämistä merialueille koskeva me -
nettely ja muut vesiviljelyyn liittyvät lupamenettelyt Sisiliassa eivät kestä 150 päivää, kuten niiden pitäisi, vaan 
saattavat käytännössä viedä useita vuosia. Kahden tarkastetun hankkeen kohdalla menettelyihin kuluikin viisi 
vuotta. Komissio käynnisti rikkomisesta johtuvan menettelyn Italiaa vastaan toimilupien myöntämistä meri -
alueille koskevan laajamittaisen ongelman vuoksi, sillä komissio katsoi, että toimiluvan jo aiemmin saaneilla 
oli perusteeton etu uusiin luvanhakijoihin nähden.
Ranskassa asiakirjojen valmistelu on niin monimutkaista, että lupapäätöstä joudutaan odottamaan kovin kau -
an. Otokseen poimituissa hankkeissa päätöksenteko kesti yli vuoden ja yhdessä tapauksessa jopa kaksi vuotta.
Portugalissa erästä äyriäisten tuotantoaluetta käytettiin vain osittain. Käytöstä ei ole säädetty, joten toimilu -
van haltijat säilyttivät lupansa, vaikka he eivät tosiasiallisesti hyödyntäneet sitä. Tämä estää näiden alueiden 
kehittämisen.
Andalusiassa (Espanja) viranomaiset ovat perustaneet vesiviljelyalan yrityksiä varten keskitetyn yhteyspis -
teen. Hankkeiden vetäjiä opastettiin kalatalousrahaston tuen hakemisessa sekä lupien hakemisessa erilaisilta 
kansallisilta ja paikallisilta virastoilta. Otokseen poimittujen hankkeiden kohdalla päätöksen tekeminen kesti 
keskimäärin viisi kuukautta.Laatikko 2
21 Huomautukset
Aluesuunnittelu ja lupame -
nettelyt olivat puutteellisia
39 
Vesiviljelyä harjoitetaan EU:n eri ran -
nikkoalueilla ja sisävesissä. Tavallisesti 
vesialue on julkisessa omistuksessa, 
ja viranomaiset myöntävät toimilupia 
vesiviljelyalan toimijoille. Vesialuei -
den käytöstä kilpailevat hyvin usein 
muutkin tahot, esimerkiksi matkai -
luala ja perinteinen pyyntiin perus -
tuva kalastus. Merialueiden käytön 
analysointi ja suunnittelu on olen -
naista taloudellisten, sosiaalisten ja 
ympäristötavoitteiden näkökulmasta. 
Jäsenvaltiot vastaavat asianmukaisesta 
aluesuunnittelusta ja luvista, jotka ovat 
vesiviljelyn kestävän kehittämisen – ja 
kalatalousrahastosta siihen myönne -
tyn tuen vaikuttavuuden – keskeisiä 
osatekijöitä. Komissio totesi tämän 
vesiviljelystrategiassaan vuodelta 2009 
ja vesiviljelyn kestävää kehittämistä 
koskevissa strategisissa suuntaviivois -
saan30 ja kehotti jäsenvaltioita kehit -
tämään merten aluesuunnittelujärjes -
telmiä, joissa tunnustetaan vesiviljelyn 
strateginen merkitys. Tällaiset järjestel -
mät auttaisivat mahdollisia hankkeiden 
vetäjiä kehittämään hankkeitaan. Jä -
senvaltioiden viranomaisten vesivilje -
lyalan toimijoille myöntämissä luvissa 
määritetään keskeiset parametrit, joita 
ovat muun muassa seuraavat:
 – kyseinen vesialue
 – luvan voimassaoloaika ja luvan 
saaja
 – sallitun vesiviljelyn tyyppi (kalalaji, 
laitostyyppi) – ympäristöön ja kansantervey -
teen liittyvät rajoitukset (eläinten 
enimmäistiheys, ruokintaa ja 
eläinlääkintää koskevat rajoituk -
set sekä veden laatua koskevat 
vaatimukset).
40 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että vesiviljelyn edellyttämä aluesuun -
nittelu oli yleensä riittämätöntä niissä 
jäsenvaltioissa ja niillä alueilla, joihin 
tehtiin tarkastuskäynti tarkastuksen 
aikana. Vesiviljelyn tukemisesta meri -
aluesuunnittelun avulla ei huolehdittu 
Romaniassa eikä Puolassa, ja suun -
nittelu oli vasta kehitteillä Galiciassa 
(Espanjassa) ja Portugalissa. Alueiden 
käyttöä koskevan suunnittelun puute 
vähentää vesiviljelyalan yritystoimin -
nan kehittämismahdollisuuksia, eikä se 
myöskään helpota ristiriitojen ratkai -
sua suhteessa muihin toiminnanaloi -
hin. Heikko aluesuunnittelu, etenkin 
yhdistettynä monimutkaisiin lupame -
nettelyihin, vaikeuttaa vesiviljelyn kes -
tävää kehitystä. Laatikossa 2  kuvataan 
tästä aiheutuvia seurauksia.30 COM(2013) 229 lopullinen, 
29. huhtikuuta 2013.
22 Huomautukset
31 Asetuksen (EY) N:o 1198/2006 
johdanto -osan 17 kappale.
32 Asetuksen (EY) N:o 1198/2006 
15 artikla.Rahoitus- ja talouskriisillä 
on ollut merkittävä vaikutus 
vesiviljelyalaan
41 
Jäsenvaltiot olivat laatineet kansalliset 
strategiasuunnitelmansa ja toimen-
pideohjelmansa ennen kuin rahoitus- 
ja talouskriisin vaikutukset alkoivat 
selvästi näkyä EU:n muodostamassa 
liiketoimintaympäristössä. Kuten muil -
lakin yritystoiminnan aloilla, kriisi on 
(viranomaisten ja hankkeiden vetäjien 
raporttien mukaan) vaikuttanut mer -
kittävästi vesiviljelyalan investointeihin 
ja rahoituspäätöksiin. Kalatalous-
rahaston tuen potentiaaliset saajat 
ovat usein pieniä yrityksiä, ja niiden 
täytyy osallistua hankeinvestointien 
kokonaiskuluihin 40–60 prosentin 
osuudella. Siksi hankkeiden kehittä -
mistä on hankaloittanut rahoituksen 
ja pankkitakuiden vaikeutunut saanti 
(tarkastukseen valituista jäsenvaltioista 
tämä koski erityisesti Espanjaa, Portu -
galia ja Romaniaa). Eräs vesiviljelyalan 
ominaispiirre lisää rahoituksen tarvet -
ta: nuoren kalakannan hankintaan ja 
jatkossa sen ruokkimiseen ja ylläpitoon 
tarvitaan yleensä paljon käyttöpää -
omaa ennen kuin kalat saavuttavat 
myyntikoon.42 
Rahoituskriisi on saattanut vahvistaa 
jäsenvaltioiden taipumusta ohjata ka -
latalousrahaston tuki olemassa oleville 
vesiviljelyalan yrityksille ja hankkei -
siin, jotka olivat toiminnassa ennen 
kyseisen päätöksen tekemistä (tämä 
koskee esimerkiksi Italiaa ja Puolaa) 
(ks. kohta 62). Tällaisilla hankkeilla on 
suuremmat onnistumismahdollisuu -
det, mikä lieventää EU:n määrärahojen 
vapauttamisen riskiä asianomaisen 
jäsenvaltion kohdalla. Käytännössä täl -
lainen toimintatapa kuitenkin rajoitti 
rahoituksen myöntämistä uusiin tai 
innovatiivisiin hankkeisiin.
Kansallisissa strategiasuun -
nitelmissa ei määritetty vesi -
viljelylle selkeitä tavoitteita
43 
Jäsenvaltioiden kansallisissa strategia-
suunnitelmissa asetetaan kalatalous -
rahaston painopisteet ja tavoitteet 
yhteisen kalastuspolitiikan toteutta -
mista varten31. Jokaiseen kansalliseen 
strategiasuunnitelmaan on sisällytettä -
vä arvio tavoitteiden saavuttamiseksi 
tarvittavista tai odotetuista julkisista 
varoista, ja yksi tavoitteista on vesivil -
jelyn kestävä kehitys32. Tilintarkastus -
tuomioistuin katsoo, että selkeiden 
tavoitteiden ja tarvittavan rahoituksen 
ilmoittaminen kansallisissa strategia -
suunnitelmissa muodostaisi hyvän pe -
rustan vesiviljelyn tukitoimenpiteille.
44 
Yhdessäkään tarkastuksen kohteena 
olleessa kansallisessa strategiasuunni -
telmassa ei kuitenkaan arvioitu, kuinka 
paljon julkista tukea vesiviljelyyn 
tarvitaan.
23 Huomautukset
45 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että kansallisiin strategiasuunnitelmiin 
sisältyi kuvaus kansallisesta vesiviljely-
alasta ja että strategiasuunnitelmis -
sa asetettiin alan kehitystavoitteet. 
Tavoitteet vaihtelivat jäsenvaltioittain, 
ja ne olivat yleisluontoisia ja koski -
vat tuotannon monipuolistamisen 
ja lisäämisen, ympäristönsuojelun, 
kansanterveyden suojelun ja markki -
noiden kehittämisen kaltaisia tavoit -
teita. Tavoitteet oli määritelty väljästi 
ja tarvittavan julkisen rahoituksen 
määrää ei ollut arvioitu, mistä seurasi, 
että tarkastetut kansalliset strategia -
suunnitelmat eivät olleet vesiviljelyn 
osalta selkeitä.Toimenpideohjelmissa oli 
monenlaisia puutteita
46 
Jäsenvaltiot kohdensivat kalatalous-
rahastosta saatavissa olevat varat 
toimenpideohjelmiensa kautta eri 
toimintalinjoihin ja määrittivät toi -
menpideohjelmissa (tarkemmin kuin 
kansallisissa strategiasuunnitelmissa), 
millaisin toimenpitein tavoitteisiin 
pyritään. Tavoitetasoja asetettiin, 
myös nimenomaan vesiviljelyalan 
kehittämistä varten. Jäsenvaltioilla oli 
mahdollisuus ehdottaa toimenpideoh -
jelmien tarkistamista, jotta tavoitteet 
voitiin muuttaa vastaamaan kalastus- 
ja vesiviljelyalan muuttuvia olosuhteita 
(ks. tavoitteisiin liittyvät ongelmat, 
kohta 58).
47 
Toimenpideohjelmat tarjosivat kyl -
lä yleispuitteet kalatalousrahaston 
toteuttamiselle, mutta tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi kaikissa 
tarkastuskäynnin kohteena olleissa 
jäsenvaltioissa puutteita, jotka koskivat 
vesiviljelyyn liittyviä tukitoimia. Puut -
teita kuvataan laatikossa 3 .
Esimerkkejä vesiviljelyalaan liittyvistä toimenpideohjelmien puutteista
Romanian toimenpideohjelman täytäntöönpanon yhteydessä merivesiviljelyä ei käsitelty siitä huolimatta, että 
se oli yksilöity painopisteeksi kansallisessa strategiasuunnitelmassa. Merivesiviljelyn ongelmia ei niin ollen 
pyritty ratkaisemaan ohjelmakauden aikana, vaikka ne olivat tiedossa ennen toimenpideohjelman laatimista. 
Vesiviljelyyn liittyviä tukitoimenpiteitä ei myöskään ollut priorisoitu keskenään.
Italian kansallisessa strategiasuunnitelmassa ja toimenpideohjelmassa yksilöitiin vesiviljelyn kehittämisen suu -
rimpia esteitä (muun muassa rannikonhoitosuunnitelmien puuttuminen ja toimilupiin liittyvä epävarmuus), 
mutta toimenpideohjelmassa ei esitetty täsmällisiä toimia esteiden ylittämiseksi. Tuotteille ei ole asetettu 
tavoitetasoja, jotka koskevat laadun parantamista ympäristön sekä elintarvikkeiden turvallisuuden ja kau -
pan näkökulmasta. Tällaiset tavoitetasot voisivat liittyä ympäristösertifiointiin, EMAS -rekisteröintiin, uusien 
markkinointimahdollisuuksien hyödyntämiseen sekä mikro- ja pienyritysten vakauttamisen ja kehittämisen 
helpottamiseen.
Puolassa toimenpideohjelmaa tarkistettiin vuonna 2011, mutta indikaattoreita ei muutettu. Tiedossa kuitenkin 
oli, että ainoatakaan toimenpideohjelmassa vesiviljelylle asetettua tavoitetta ei ollut saavutettu. Tästä huoli -
matta toimenpideohjelman liian optimistisia arvioita ei mukautettu realistisemmiksi.Laatikko 3
24 Huomautukset
48 
Erityisesti työllisyyttä ja tuotantoa 
käsitteleviä tavoitteita asetettiin, kun 
taas muita kalatalousrahaston tavoit -
teita ei aina otettu huomioon. Lisäksi 
varojen kohdentamisessa ei juurikaan 
suoritettu hankkeiden keskinäistä 
priorisointia tai varmistettu hanke-
tasolla, että rahalle saadaan vastinetta. 
Varainkäytön vaikutusten seuraami -
seen ja kielteisten kehityssuuntien 
korjaamiseen tarkoitetut järjestelmät 
olivat hyvin vaatimattomat. Joskus 
pääasiallinen rahoitustoimenpide 
koostui pelkästään varojen jakamisesta 
hankkeille.
Jäsenvaltiot eivät ottaneet 
riittävästi huomioon ympä -
ristö- ja terveyspolitiikkaa
49 
Vesiviljelyyn liittyy eläintautien ja tu -
lehdusten riski, ja vesiviljely tapahtuu 
vuorovaikutuksessa meriympäristön 
kanssa. Suljetulla alueella pidettyjä ka -
loja on ruokittava, jolloin ylimääräistä 
rehua ja päästöjä voi joutua ympäris -
töön. Kaloja pidetään hyvin lähekkäin, 
mikä lisää tulehduksia ja tauteja ja 
edellyttää eläinlääkintää. Tulehdus -
ten ja tautien leviäminen voi tuhota 
viljelykalakantaa ja vaarantaa samalla 
luonnonvaraiset kalat. Viljelykalakan -
taa menetetään myös, jos kalat karkaa -
vat. Kun viljelykalat sitten lisääntyvät 
luonnonvaraisten kalojen kanssa, lajin 
geeniperimä muuttuu, mikä saattaa 
vaikuttaa luonnonvaraisen populaa-
tion ominaisuuksiin.50 
Vesiviljelyn kestävä kehitys edellyt -
tää, että meriympäristöä suojellaan, 
ja edellä mainitut riskit on arvioitava 
ja hallittava. Vesiviljelyn eläinlääkin -
nällisestä valvonnasta on annettu 
yksityiskohtaisia säännöksiä33. Vaikka 
kalatalousrahastosta oli mahdollis -
ta kohdentaa varoja luonnon sekä 
kansanterveyden ja eläinten terveyden 
suojeluun, tarkastuskäynnin kohteena 
olleista jäsenvaltioista ainoastaan Puo -
la oli hyväksynyt näitä aloja koskevia 
hankkeita. Ympäristönäkökohdista ei 
myöskään ole annettu riittäviä ohjeita 
(ks. kohdat 23–25).
51 
Kalatalousrahaston täytäntöön-
panoasetuksessa34 säädetään, että 
jäsenvaltiot pitävät kirjaa ympäristö-
ystävälliseen tuotantoon perustu-
vien hankkeiden (joissa vähennetään 
kielteisiä tai lisätään myönteisiä 
vaikutuksia) prosenttiosuudesta. Ti -
lintarkastustuomioistuin havaitsi, että 
tarkastuskäynnin kohteena olleissa 
jäsenvaltioissa ei otettu näitä seikkoja 
asianmukaisesti huomioon kalatalous-
rahastosta rahoitettujen vesiviljely -
toimenpiteiden yhteydessä. Suurin 
osa rahoituksesta ohjattiin tuotantoa 
ylläpitäviin toimenpiteisiin. Tukikel -
poisuuden edellytykseksi ei juurikaan 
asetettu ympäristö- ja terveysriskeihin 
liittyviä valintakriteereitä. Riittävästi 
ei myöskään ollut mitattavissa olevia 
indikaattoreita, jotka pohjautuisivat 
luotettaviin tietoihin tiettyjen vesivil -
jelykäytäntöjen vaikutuksesta vesiym -
päristöön. (Tällaisilla indikaattoreilla 
voitaisiin mitata esimerkiksi jätevesi- ja 
kemikaalipäästöjä sekä tilojen sijainnin 
ja kalojen karkaamisen vaikutuksia.)
52 
Tästä syystä oli mahdotonta mää -
rittää, aiheutuiko tietystä julkisesta 
investoinnista tosiasiallisia merkittäviä 
ympäristövaikutuksia. Tätä kuvataan 
laatikossa 4 .33 Esimerkiksi neuvoston 
direktiivi 2006/88/EY, annettu 
24 päivänä lokakuuta 2006, 
vesiviljelyeläimiin ja niistä 
saataviin tuotteisiin 
sovellettavista eläinten 
terveyttä koskevista 
vaatimuksista sekä 
vesieläinten tiettyjen tautien 
ehkäisemisestä ja torjunnasta 
(EUVL L 328, 24.11.2006, s. 14).
34 Komission asetus 
(EY) N:o 498/2007, annettu 
26 päivänä maaliskuuta 2007, 
Euroopan kalatalousrahastosta 
annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1198/2006 
soveltamista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä 
(EUVL L 120, 10.5.2007, s. 1).
25 Huomautukset
Eräiden jäsenvaltioiden 
raportoimissa tuloksissa oli 
vakavia epätarkkuuksia
53 
Jäsenvaltioiden laatimien Euroopan 
kalatalousrahaston vuotuisten täy -
täntöönpanokertomusten piti sisältää 
seurantatilastot, ja seurantakomitean 
oli keskusteltava täytäntöönpano -
kertomuksista ja hyväksyttävä kerto -
mukset35 ennen kuin ne toimitettiin 
komissiolle. Kertomuksissa esitettiin 
viimeisimmät taloudelliset tiedot 
hankkeiden täytäntöönpanosta ja 
tavallisesti niissä mainittiin myös 
tuotanto- ja työllisyysindikaattoreita. 
Täytäntöönpanokertomusten tarkkuus 
oli oleellinen edellytys sille, että vesi -
viljelyä koskevilla kalatalousrahaston 
tukitoimenpiteillä jäsenvaltioissa ja 
EU:ssa saavutetuista tuloksista voitai -
siin saada oikea käsitys.54 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi jois -
sakin vuotuisissa täytäntöönpanoker -
tomuksissa merkittäviä epätarkkuuksia 
ja menetelmäpuutteita, joiden vuoksi 
vesiviljelyyn tarkoitetun kalatalous-
rahaston tuen toteuttamista oli vaikea 
arvioida luotettavasti. Tämä käy ilmi 
laatikosta 5 .35 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 
59 artiklan i kohta.Esimerkkitapauksia, joissa ympäristönäkökohtia ei painotettu riittävästi
Espanjan kalatalousrahaston täytäntöönpanokertomuksessa vuodelta 2011 todetaan, että toimenpiteessä 2.1 
hyväksytyistä 604 hankkeesta ainoastaan neljässä oli käytössä sertifioitu ympäristöjärjestelmä. Hankkeen 
vetäjät olivat laatineet tutkimuksia ympäristövaikutuksista tai yksinkertaisesti ilmoituksen siitä, että ympä -
ristövaikutuksia ei ollut, ja toimivaltaiset viranomaiset olivat käyneet nämä tutkimukset ja ilmoitukset läpi. 
Koska hakemuksia oli vähän, ympäristöasioiden hallintaa ei pidetty kalatalousrahaston rahoituspäätöksissä 
valintakriteerinä.
Italian toimenpideohjelmaan sisältyi tavoite, joka koski ympäristösertifiointimenettelyjen ja EMAS -rekiste -
röintimenettelyjen soveltamista. Ympäristösertifiointia ei kuitenkaan otettu huomioon valintaprosessissa 
eikä ympäristövaikutuksia arvioitu riittävästi ennalta. Myös hankkeiden tosiasiallisten ympäristövaikutusten 
seurannassa ilmeni puutteita. Sisiliassa ei ollut kalatalousrahaston rahoituksen myöntämisen ehtona, että, että 
ympäristövaikutukset oli ensin arvioitu vaaditulla tavalla.
Romaniassa sadasta valintavaiheessa myönnettävästä pisteestä vain kolme liittyi ympäristökriteereihin. 
Kalatalousrahastosta rahoitetuista hankkeista 32,5 prosentissa tuotantoa pidettiin ympäristöystävällisenä. 
”Ympäristöystävällistä” hanketta ei kuitenkaan ollut määritelty. Ympäristöystävällisinä pidettiin myös hankkei -
ta, joissa sovellettiin ”tavallisia hyviä vesiviljelytapoja”. Luonnonmukaista tuotantoa harjoittavien tuottajien 
hankkeita lukuun ottamatta ainoallekaan hankkeelle ei myöskään haettu ympäristösertifiointia.Laatikko 4
26 Huomautukset
Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa ja muissa tilastolähteissä havaittiin epä -
tarkkuuksia ja menetelmäpuutteita
Ranskassa viranomaiset ottavat ensisijaisesti huomioon vesiviljelyalan yrityksille osoitettujen tilastotutkimus -
ten vastausprosenttia (joka oli 60 prosenttia) varmistamatta, että kyseiset yritykset kattavat vähintään 90 pro -
senttia määrällisestä kokonaistuotannosta, kuten asianomaisessa asetuksessa36 on säädetty. Tämä heikensi 
vuotuisten tuotantoindikaattorilukujen tarkkuutta. Ranskan viranomaiset käyttivät vesiviljelyä koskevien tuki -
toimenpiteiden toteuttamisen pääasiallisena indikaattorina määrärahojen jakoa eivätkä saavutettuja tuloksia.
Espanjan ja Romanian vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa esitetyt vesiviljelytuotantoa koskevat luvut 
perustuivat ennakkotietoihin, jotka edunsaajat olivat alun perin antaneet tukihakemuksissaan. Tosiasiallisi -
na tuotantolukuina ilmoitetut määrät eivät pohjautuneet todelliseen tuotannon mittaamiseen ja olivat siksi 
epäluotettavia.
Italiassa tosiasialliset luvut sisällytettiin vuotuiseen täytäntöönpanokertomukseen ensimmäisen kerran vasta 
vuonna 2012. Lisäksi kalatalousrahaston täytäntöönpanokertomuksissa raportoidut tiedot vesiviljelyn vuosi -
tuotannosta erosivat merkittävästi Eurostatin tiedoista. Esimerkiksi vuoden 2011 vesiviljelytuotannon mää -
räksi ilmoitettiin vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa 424 905 tonnia, kun määrä Eurostatin mukaan oli 
164 127 tonnia.
Puolassa kansalliset viranomaiset eivät kohdistaneet seurantaa tulosindikaattoreihin, jotka edunsaajat sisäl -
lyttivät hankkeiden lopullisiin täytäntöönpanokertomuksiin. Kalatalousrahaston vuotuisissa täytäntöönpano-
kertomuksissa esitettyjä vesiviljelyn tulosindikaattoreita ei siis tarkistettu riittävällä tavalla.
36 Asetus (EY) N:o 762/2008, 3 artikla.Laatikko 5
27 Huomautukset
Kalatalousrahaston toi -
menpiteillä ei toistaiseksi 
ole saatu vesiviljelyn 
kestävän kehityksen 
osalta riittävästi vasti -
netta rahalle
Kokonaistavoitteita EU:n 
tasolla ei saavutettu
55 
Komissio pyrki strategiallaan vuodel -
ta 200237 turvaamaan työllisyyden pit -
källä aikavälillä (luomaan 8 000–10 000 
työpaikkaa) erityisesti kalastuksesta 
riippuvaisilla alueilla vuosina 2003–
2008. Tavoite jakautui neljään pääasial -
liseen osaan: EU:n vesiviljelytuotannon 
kasvuvauhdin nostaminen neljään 
prosenttiin vuodessa, aluesuunnittelun 
parantaminen, markkinoiden kehityk -
sen edistäminen ja alan hallintotapo -
jen parantaminen.
56 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
näiden tavoitteiden toteutuminen 
oli kaukana vielä vuonna 2012. EU:n 
vesiviljelytuotanto on pysynyt noin 
1,3 miljoonassa tonnissa useita vuosia, 
vaikka maailman vesiviljelytuotanto 
on jatkanut kasvuaan (ks. kaavio 2 ). 
Tarkkoja työllisyyslukuja ei ole saata -
vissa, mutta komissio arvioi niidenkin 
pysyneen vakaina38. Aluesuunnittelun 
ja hallinnointitapojen osalta ei ole 
määritetty kvantitatiivisia tavoitteita, 
mutta jäsenvaltioissa toimitetuissa 
tarkastuksissa havaittiin, että kummal -
lakin osa -alueella ilmenee merkittäviä 
ongelmia (ks. kohdat 37–40).Jäsenvaltiot eivät saavutta -
neet tavoitteitaan
57 
Kaikissa tarkastuskäynnin kohteena 
olleiden jäsenvaltioiden toimenpide -
ohjelmissa asetettiin erityisiä tuotanto- 
ja työllisyystavoitteita sekä yleisluon -
teisempia tavoitteita, jotka liittyvät 
muun muassa ympäristönsuojeluun, 
eläintenterveyteen ja tuotannon 
monipuolistamiseen39. Tilintarkastus -
tuomioistuin totesi, että vesiviljelylle 
asetettuja pääasiallisia tavoitteita 
ei ollut tarkastuskäynnin kohteena 
olleissa jäsenvaltioissa saavutettu ja 
että tavoitetasot oli ilman kunnollisia 
perusteita määritetty varsin korkeiksi. 
Myös komission vuonna 2009 laatimas -
sa vaikutustenarvioinnissa40 pidettiin 
kasvutavoitteita vesiviljelystrategian 
yhtenä heikkoutena.
58 
Tarkastetuissa kuudessa jäsenvaltiossa 
tuotannon välitavoite41 oli yhteismää -
rältään 683 000 tonnia. Vuotuisten 
täytäntöönpanokertomusten mukaan 
(ja riippumatta kohdassa 54 mainitusta 
tietojen epätarkkuudesta) tosiasialli -
sen tuotannon määräksi raportoitiin 
välivaiheessa kuitenkin ainoastaan 
485 000 tonnia. Kuten muihin aloihin, 
rahoituskriisillä on ollut merkittävä 
vaikutus vesiviljelyalaan (ks. kohdat 41 
ja 42), ja tuotanto on osin sen vuoksi 
jäänyt suunniteltua vähäisemmäksi. 
Jäsenvaltiot tarkistivat toimenpideoh -
jelmia, mutta tavoitetasoja ei päivitet -
ty vastaamaan tuotannon tosiasiallista 
vähenemistä, joka oli havaittavissa toi -
menpideohjelman laatimisajankohtaan 
verrattuna. Laatikossa 6  verrataan 
tuotannon tavoitetasoa tosiasiallisiin 
tuloksiin.37 KOM(2002) 511 lopullinen.
38 COM(2012) 747 lopullinen, 
12. joulukuuta 2012.
39 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 
20 artiklan 1 kohdan 
c alakohta.
40 SEC(2009) 453, 8. huhtikuuta 
2009, kohta 2.4.2.
41 Jäsenvaltiot määrittivät 
tuotannon välitavoitteet 
vuosiksi 2010 tai 2011.
28 Huomautukset
Vaarana on, ettei toimenpideohjelmien tavoitteita saavuteta
Jäsenvaltio1 000 tonnia
Tuotannon 
lähtötasoViitevuosiSuunniteltu 
vuosituotantoTosiasiallinen 
tuotanto 
välivaiheessaViitevuosiSuunnitellun 
ja tosiasialli -
sen tuotannon 
erotusSuunniteltu tuo -
tanto kalatalous-
rahaston ohjelman 
päättyessä
Ranska 242 2007 253 209 2010 -44 264
Italia 242 2006 254 165 2011 -89 278
Puola 35 2006 43 29 2010 -14 52
Portugali 7 2005 10 9 2010 -1 15
Romania 7 2005 10 9 2010 -1 14
Espanja 63 2005 113 64 2010 -49 80
Yhteensä 596 683 485 -198 703
Lähde:  Toimenpideohjelmat, vuotuiset täytäntöönpanokertomukset ja EUROSTAT.
Ranskan tuotantoluvut sisältävät osterintuotannon. Toimenpideohjelmassa arvioitiin, että osterintuotanto 
kasvaisi ohjelman käynnistämisvaiheen 115 000 tonnista 121 000 tonniin vuoteen 2010 mennessä ja edelleen 
127 000 tonniin ohjelman lopussa. Tuotanto putosi 84 000 tonniin vuonna 2010 ostereiden kuolleisuudesta 
johtuvan kriisin vuoksi. Toimenpideohjelmaa tarkistettiin viimeksi vuonna 2012, mutta ostereiden tuotantoon 
liittyvää tavoitetasoa ei muutettu, vaikka se oli siihen mennessä osoittautunut epärealistiseksi.
Italian toimenpideohjelmaa tarkistettiin vuonna 2011. Ohjelman päättymisajankohtaa varten määritettyä 
278 000 tonnin tuotantotavoitetta ei muutettu siitä huolimatta, että tosiasiallisen tuotannon määrä oli Euro-
statin mukaan 165 000 tonnia.
Kun Puolan toimenpideohjelmaa tarkistettiin viimeksi vuonna 2011, ohjelman päättymisajankohtaa varten 
määritettyä 52 000 tonnin tuotantotavoitetta ei muutettu, vaikka vuonna 2010 tosiasiallisen tuotannon määrä 
oli vain 29 000 tonnia.
Myös Portugalissa ohjelman päättymisajankohtaa ajatellen asetetut vesiviljelytuotannon tavoitetasot oli -
vat epärealistiset. Toimenpideohjelmassa arvioitiin, että tuotanto kasvaisi 7 000 tonnista vuonna 2005 jopa 
15 000 tonniin vuonna 2013 (+214 prosenttia). Vuodelta 2011 raportoitu tosiasiallinen tuotanto oli kuitenkin 
vain 9 000 tonnia.
Kun Romanian toimenpideohjelmaa tarkistettiin viimeksi vuonna 2012, ohjelman päättymisajankohtaa varten 
määritetty tuotantotavoite korotettiin yli 14 000 tonniin, mutta vuonna 2011 tosiasiallisen tuotannon määrä oli 
vain 9 000 tonnia.
Espanjan toimenpideohjelman päättymisajankohtaa varten määritetyt tuotantotavoitteet olivat epärealistiset. 
Vuonna 2012 tavoitetasoja alennettiin 113 000 tonnista 80 000 tonniin (määrä ei sisällä sinisimpukoita); vuonna 
2010 tosiasiallinen tuotantomäärä oli 64 000 tonnia.Laatikko 6
29 Huomautukset
Merkittävä osa tarkaste -
tuista hankkeista ei toden -
näköisesti edistä kustan -
nustehokkaasti tavoitteiden 
saavuttamista
59 
Kalatalousrahastosta osoitettiin vuo -
sina 2007–2013 vesiviljelyn kestävään 
kehittämiseen yli 400  miljoonaa  euroa. 
Varat myönnettiin noin 5 800 hank -
keeseen toimenpiteen 2.1 puitteissa. 
Tarkastuksessa tutkittiin, edistettiinkö 
valituksi tulleilla hankkeilla vaikutta -
vasti vesiviljelyn kestävää kehittämistä. 
Tätä varten oli selvitettävä, valittiinko 
hankkeet kestävää kehitystä ajatellen 
ja oliko ne kohdennettu hyvin etenkin 
kasvun ja työllisyyden osalta. Lisäksi oli 
tutkittava, saavutettiinko suunnitellut 
tulokset todellisuudessa ja saatiinko 
rahalle vastinetta.Tuki kestävälle kehitykselle oli 
vähäistä ja kohdentaminen oli 
puutteellista
60 
Kalatalousrahastosta annetussa 
asetuksessa määritetään vesiviljely -
hankkeiden rahoittamiselle joukko 
tavoitteita. Rahoitusta voidaan myön -
tää hankkeisiin, joissa harjoitetaan 
perinteistä vesiviljelytoimintaa tai 
parannetaan ympäristöä42; joissa 
monipuolistetaan tuotantoa lajeihin, 
joiden markkinanäkymät ovat hyvät43; 
tai joissa edistetään työpaikkojen ja 
markkinoiden kestävää kehitystä44.
61 
Jo olemassa oleva ja perinteinen vesi-
viljely saivat käytännössä valtaosan 
rahoituksesta. Tähän myötävaikuttivat 
jäsenvaltioiden toimenpideohjelmissa 
ja kansallisissa säännöissä asetetut va -
lintakriteerit sekä vesiviljelyyn sopivien 
alueiden käyttöä koskevat rajoitukset. 
Tästä seurasi, että vain vähäinen osa 
rahoituksesta ohjattiin uusiin tai inno -
vatiivisiin hankkeisiin, jollaisilla voitai -
siin saada aikaan huomattava lisäarvo 
tai lisätä vesiviljelyn kestävään kehi -
tykseen tähtäävää kokonaistuotantoa. 
Tätä kuvataan laatikossa 7 .42 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 
29 artiklan 1 kohta.
43 Asetus (EY) N:o 498/2007, 
10 artikla.
44 Asetus (EY) N:o 1198/2006, 
19 artikla.
Esimerkkejä vesiviljelyn kestävää kehitystä rajoittavista tekijöistä
Galiciassa (Espanjassa) ei ole vuoden 1985 jälkeen myönnetty uusia toimilupia vesiviljelyn kehittämiseen 
merialueilla hakijoiden kiinnostuksesta huolimatta. Tarkastusajankohtana Galiciassa ei toteutettu lainkaan me -
rialuesuunnittelua ja viranomaiset olivat pyytäneet selvitystä muiden merialueiden soveltuvuudesta vesivilje -
lyyn. Käytännössä uusilla tulijoilla on kuitenkin ollut melko vähäiset mahdollisuudet päästä alalle.
Italiassa hanke -ehdotusten jättämisen määräaika sekä lupamenettelyn pituus ja erityispisteiden myöntäminen 
jo olemassa oleville hankkeille valintaprosessissa johtivat siihen, että eniten tukea myönnettiin jo olemassa 
oleville yrityksille.Laatikko 7
30 Huomautukset
Esimerkkejä tuen epätarkoituksenmukaisesta kohdentamisesta
Espanjassa (Andalusiassa ja Galiciassa) sekä Ranskassa rahoitusta myönnettiin kaikille hankkeille, jotka täyt -
tivät tukikelpoisuudelle asetetut peruskriteerit. Tämä johtui siitä, että vesiviljelyn tukitoimenpiteisiin käytet -
tävissä olevien varojen määrä oli suurempi kuin saatujen hakemusten yhteisarvo. Hankkeita ei siis priorisoitu, 
mikä lisäsi riskiä, ettei rahalle saada vastinetta. Kymmenestä Espanjassa tarkastetusta hankkeesta kuudessa 
havaittiin heikkouksia, jotka viittasivat epätarkoituksenmukaiseen hankevalintaan. Viisi näistä tapauksista 
esimerkiksi koskee huoltoalusten hankkimista, eikä niissä pyritty parantamaan tuotantoa tai työllisyyttä.
Puolassa valintakriteerit oli määritetty, mutta ne eivät liittyneet vesiviljelyn tukitoimenpiteen tavoitteisiin. 
Käytännössä tukihakemukset hyväksyttiin saapumisjärjestyksessä, kunhan tukikelpoisuudelle asetetut perus -
kriteerit täyttyivät ja liiketoimintasuunnitelma oli laadittu kolmen vuoden ajaksi. Näin ollen tuki ei välttämät -
tä ohjautunut parhaisiin hankkeisiin, ja ohjelmakaudella myöhemmin jätetyt hakemukset hylättiin suoralta 
kädeltä sen vuoksi, että määrärahat oli jo käytetty. Tarkastuksessa ilmeni, että kymmenestä tarkastetusta 
hankkeesta kolme oli valittu epätarkoituksenmukaisesti.
Romaniassa annettiin vain vähäinen painoarvo kalatalousrahastosta annetussa asetuksessa määritettyihin 
tavoitteisiin kytkeytyville valintakriteereille. Niitä ei myöskään arvioitu riittävällä tavalla, ja ne olivat osittain 
päällekkäisiä. Tarkastuksessa todettiin, että kymmenestä tarkastetusta hankkeesta useiden kohdalla hankkeen 
valinta oli epätarkoituksenmukainen.
Puolassa, Portugalissa ja Italiassa valintaprosessissa ei otettu huomioon sitä, miltä osin hanke oli jo pantu täy -
täntöön hakemuksen jättöpäivänä. Osa hankkeista olikin jo saatu päätökseen, kun tukipäätös tehtiin. Hank -
keiden nollavaikutusta ei siis pyritty estämään riittävin toimin. Tarkastuksessa havaittiin, että 30:stä näissä 
jäsenvaltioissa tarkastetusta hankkeesta noin kolmanneksessa oli heikkouksia, jotka viittasivat epätarkoituk -
senmukaiseen valintaan.Laatikko 862 
Hyvien hankkeiden valinta edellyttää, 
että tukikelpoiset hankkeet priorisoi -
daan keskenään toimenpideohjelman 
tavoitteita vastaavien valintakritee -
reiden perusteella. Tilintarkastustuo -
mioistuin totesi, että tarkastuskäynnin 
kohteena olleissa jäsenvaltioissa 
tarkastetut hankkeet oli usein valittu 
epätarkoituksenmukaisesti ja että 
tukea myönnettiin hankkeille, jotka oli 
jo käynnistetty, kun valinnasta pää -
tettiin (ks. laatikko 8 ). Noin kolman -
neksessa tarkastetuista 60 hankkeesta 
ilmeni puutteita, jotka viittasivat 
siihen, että tuen kohdentaminen oli 
epätarkoituksenmukaista.63 
Jäsenvaltioiden toimenpideohjelmissa 
asetettiin vesiviljelytuotannolle ohjel -
makautta koskevat väli- ja lopputavoit -
teet, joista kaikissa pyrittiin tuotannon 
tehostamiseen. Vesiviljelylle asetetut 
tuotannon ja työllisyyden lisäämistä 
koskevat tavoitetasot voidaan saavut -
taa (ks. kohta 55) vain, jos kalatalousra -
haston tuen hankevalintakriteerien ja 
tuotannon lisäämistä koskevan koko -
naistavoitteen välillä on selkeä yhteys.
31 Huomautukset
64 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
toimenpideohjelmissa kyllä tavoiteltiin 
tuotannon lisäystä, mutta tarkastus -
käynnin kohteena olleissa jäsenval -
tioissa sovelletuissa valintamenette -
lyissä ei useinkaan annettu riittävää 
painoarvoa asianomaisten tavoitetaso -
jen saavuttamiselle. Tätä havainnollis -
tetaan laatikossa 9 .
Ennakoituja hanketuloksia 
ei saavutettu tai niitä ei 
tarkistettu
65 
Jotta hankkeet edistäisivät rahoitet -
tujen toimien tavoitteita vaikuttavalla 
tavalla, hankkeiden olisi suurelta osin 
saavutettava tukea myönnettäessä 
määritetyt tavoitetasot. Toimivaltais -
ten viranomaisten olisi seurattava 
hankkeiden toteuttamista ja tuloksia ja 
ryhdyttävä aina tarvittaessa korjaaviin 
toimiin (ks. myös kohdat 53 ja 54).
Esimerkkejä hankkeista, joissa ei tavoiteltu kasvua
Espanjassa, Ranskassa ja Puolassa valituksi tulleissa hankkeissa ei erityisesti tavoiteltu työllisyyden tai tuotan -
non kasvua. Sen sijaan pyrittiin pikemminkin nykyaikaistamaan olemassa olevaa toimintaa, minkä jäsenvaltiot 
katsoivat puolestaan hyödyttävän työllisyyttä ja tuotantoa. Koska kohdentaminen oli puutteellista, hankkeissa 
ei kuitenkaan keskitytty tavoittelemaan kasvua. Tätä näkökohtaa käsitellään kohdassa 66.
Sisiliassa (Italiassa) hankkeet valittiin käyttäen painotettuja kriteereitä. Enintään 20 pistettä annettiin työpaik -
kojen säilyttämisestä, 10 pistettä työllisyyden parantamisesta yhden työpaikan verran (työpaikkojen luomi -
sesta sai kuitenkin yhteensä enintään 30 pistettä) ja 10 pistettä ainakin yhden naisen palkkaamisesta. Tarkas -
tuksessa havaittiin, että hankkeen vetäjät usein ilmoittivat vähimmäismäärän, joka oli tarpeen parhaimpien 
mahdollisten pisteiden saamiseksi. Eräässä hankkeessa hankkeen vetäjä esimerkiksi ilmoitti, että hankkeeseen 
palkattaisiin yksi naispuolinen työntekijä, mikä kasvattaisi henkilöstön määrän 90:stä 91:teen. Näin hankkeelle 
annettiin 20 pistettä (10 + 10) sekä 20 pistettä kahden työpaikan säilyttämisestä.Laatikko 9
32 Huomautukset
66 
Paikalla tarkastetuista 31 hankkeesta 
25:n45 oli tarkoitus lisätä työllisyyttä ja/
tai tuotantoa, mutta tarkastusajankoh -
tana saatavilla olleen evidenssin mu -
kaan tavoitteet oli saavutettu ainoas -
taan kolmessa hankkeessa (ks.  liite III ). 
Eräät hankkeista ovat edelleen käyn -
nissä, mutta vain pieni osa tavoitteista 
on saavutettu. Tilannetta kuvataan 
laatikossa 10 .
Rahalle ei toistaiseksi ole saatu 
riittävää vastinetta
67 
Vesiviljelyhankkeisiin käytetyille jul -
kisille varoille olisi saatava vastinetta. 
Tämä merkitsee, että julkisen rahoituk -
sen määrä olisi suhteutettava odotet -
tuihin tuloksiin ja että tarpeettoman 
suuria investointeja ja hankkeiden 
nollavaikutusta olisi vältettävä. Lisäksi 
varoilla olisi tosiasiallisesti kannus -
tettava investointeihin, kun taas tuen 
myöntämistä investoinneille, jotka 
olisi toteutettu joka tapauksessa, olisi 
vältettävä.Osassa tarkastetuista 
hankkeista oli todellista 
potentiaalia ja niissä 
sovellettiin hyviä käytäntöjä...
68 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
kolme onnistunutta hanketta, jotka 
edistivät vesiviljelyn kestävää kehitys -
tä. Hankkeita kuvataan laatikossa 11 .45 Näistä 25 tapauksesta 
11 hankkeen 
valintamenettelyssä ei 
nimenomaisesti painotettu 
työllisyyden ja/tai tuotannon 
lisäystä.
Esimerkkejä hanketuloksista, joita ei saavutettu tai tarkistettu
Puolassa kaikki viisi edunsaajaa, joiden luo tehtiin tarkastuskäynti, olivat ilmoittaneet lopullisissa hankkeiden 
täytäntöönpanokertomuksissaan kansallisille viranomaisille, että määrälliset tuotantotavoitetasot oli saavutet -
tu. Neljä niistä kuitenkin vahvisti tilintarkastustuomioistuimelle, että todellisuudessa tavoitteita ei ollut saavu -
tettu. Edunsaajat raportoivat saalistajien aiheuttamasta merkittävästä hävikistä (joskus lähes 80 prosenttia).
Ranskassa kaikki edunsaajat, joiden luo tehtiin tarkastuskäynti, ilmoittivat, ettei määrällisiä tuotantotavoite-
tasoja ollut saavutettu. Toimivaltaiset viranomaiset eivät olleet tarkistaneet ilmoitetuissa määrissä olevia 
poikkeamia.
Italiassa seuranta käynnistettiin vuonna 2012 ja seurantatuloksista alettiin raportoida vuonna 2013.Laatikko 10
33 Huomautukset
Esimerkkejä onnistuneista hankkeista
Puolassa eräälle hankkeelle, jonka kokonaiskulut olivat 7,8  miljoonaa  euroa, myönnettiin kalatalousrahastosta 
3,4 miljoonaa  euroa. Tarkoituksena oli perustaa suljettua allasjärjestelmää hyödyntävä kestävä tilapianviljely-
laitos, jossa käytettävä tekniikka suojelee ympäristöä. Hankkeen tavoitteena oli tuottaa 200 tonnia kalaa 
vuodessa ja luoda 13 työpaikkaa. Hankkeen lopussa laitos kuitenkin tuotti 1 000 tonnia kalaa vuodessa ja sen 
yhteydessä oli luotu 19 työpaikkaa.
Espanjassa kalatalousrahastosta myönnettiin 742 000  euroa hankkeeseen, jossa rakennettiin 600 hehtaarin 
alueelle lammikoita meriahventen ja hammasahventen kasvattamista varten. Edunsaajalla oli paljon koke -
musta vesiviljelyalalta ja käytettävissään rahoitusta ja käyttöpääomaa. Koko alue on nyt saatu kehitettyä 
useiden EU:n rahoittamien hankkeiden ansiosta. Lammikoihin istutettiin kalanpoikasia vuonna 2011 ja, koska 
kasvukausi on kolme vuotta, noin 600 tonnin täysimääräiseen tuotantoon oletetaan päästävän vuodesta 2014 
alkaen. Hankkeen onnistumisen kannalta ratkaisevaa oli, että edunsaajalla oli mahdollisuus rahoittaa pitkän 
kasvukauden edellyttämä huomattava käyttöpääoma (yli viisi miljoonaa euroa). Työpaikkojen oletettiin lisään -
tyvän vuoteen 2014 mennessä 30:stä 50:een, mutta niitä oli 52 jo vuonna 2013.
Portugalissa kalatalousrahastosta myönnettiin 35 000  euroa hankkeeseen, jossa nykyaikaistettiin ja laajennet -
tiin osterinviljelytilaa. Hankkeen vetäjällä oli osterinviljelyyn liittyvä yliopistotutkinto. Hankkeen tarkoituksena 
oli lisätä tuotantoa 120 tonnista 150 tonniin vuosina 2011–2013, vähentää ostereiden kuolleisuutta ja lisätä 
henkilöstön määrää neljästä yhdeksään. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin ajankohtana vuon -
na 2013 hanketta ei ollut vielä viety kaikilta osin päätökseen, mutta tuotanto oli jo kasvanut 135 tonniin ja 
tilalla työskenteli kahdeksan työntekijää.Laatikko 11
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
34 Huomautukset
...mutta monissa hankkeissa 
näin ei ollut
69 
Tarkastuskäynnin kohteena olleista 
31 hankkeesta 16:ssa ei ollut riittävästi 
näyttöä siitä, että rahalle olisi saatu 
vastinetta.
 – Italiassa ja Puolassa edunsaaja oli 
11 tapauksessa käynnistänyt inves -
toinnit ennen kuin tukea päätettiin 
myöntää. Näissä jäsenvaltioissa 
edunsaajat olivat jo toteuttaneet 
useimmat kalatalousrahastoon liit -
tyvien hankkeiden edellyttämät in -
vestoinnit ennen kuin tukihakemus 
hyväksyttiin. Tämä vähensi tuen 
todellista kannustinvaikutusta in -
vestointien osalta ja osoittaa, että 
julkisia varoja myönnettiin edun -
saajille, jotka eivät niitä tarvinneet. 
Arvioituja investointikustannuksia, 
jotka oli tarkoitus osarahoittaa, ei 
myöskään perusteltu odotettujen 
hanketulosten avulla. – Viidessä tapauksessa julkisen 
rahoituksen suuruusluokka ei ollut 
perustellussa suhteessa tuloksiin, 
ja vastineen saamisesta rahalle ei 
ollut riittävää näyttöä. Tätä havain -
nollistetaan laatikossa 12 .
Esimerkkejä kalatalousrahastosta rahoitetuista hankkeista, joissa rahalle saatiin 
vain vähän vastinetta
Andalusiassa (Espanjassa) eräässä hankkeessa kasvatettiin katkarapuja paikallisen voimayhtiön tuottamassa 
lämpimässä vedessä. Kalatalousrahastosta myönnettiin hankkeeseen 358 000  euroa. Hankkeen odotettiin 
luovan kahdeksan uutta työpaikkaa, mutta toimivaltaiset viranomaiset eivät ottaneet huomioon, että vastaa -
va määrä työpaikkoja menetettiin, kun edunsaaja siirsi toimintaa kahdesta muusta toimipaikastaan hankkeen 
toimipaikkaan.
Ranskassa kalatalousrahastosta maksettiin 108 000  euroa hankkeelle, jossa rakennettiin kaksikerroksinen 
rakennus simpukoita ja ostereita koskevan yritystoiminnan kehittämistä varten. Yhtä rakennuksen kerroksista 
ei käytetty suunniteltuun toimintaan, vaan matkailualan palvelujen tarjoamiseen.
Portugalissa kalatalousrahastosta maksettiin 838 000  euroa hankkeelle, jossa pyydettiin, pidettiin ja ruokit -
tiin kaloja, muun muassa tonnikalaa, myöhempää myyntiä varten. Tarkastusajankohtaan mennessä riittävää 
näyttöä ei ollut kertynyt siitä, että kaloja oli pidetty ja ruokittu kyseisissä tiloissa ennen myyntiä. Tonnikalaa 
oli kyllä pyydetty ja myyty. Toiminnassa olisi siis pikemminkin kyse pyyntiin perustuvasta kalastuksesta kuin 
vesiviljelystä.Laatikko 12
35
 Uusi yhteinen kalastuspolitiikka ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) (vuodesta 2014 alkaen)
70 
Euroopan parlamentti ja neuvosto 
hyväksyivät joulukuussa 2013 ase -
tuksen46, jolla uudistetaan yhteistä 
kalastuspolitiikkaa 1. tammikuuta 2014 
alkaen. Toisin kuin yhteisestä kalata-
louspolitiikasta annetussa asetuksessa, 
jonka voimassaolo päättyi vuon -
na 2013, uuteen asetukseen sisältyy 
erityisesti vesiviljelyä käsittelevä osa. 
Asetuksessa vaaditaan, että jäsenval -
tiot laativat monivuotisen kansallisen 
strategiasuunnitelman, joka perustuu 
unionin strategisiin suuntaviivoihin. 
Näin halutaan vähentää hallinnollista 
rasitetta (esimerkiksi lupien myöntä -
misen osalta), helpottaa pääsyä vesi- ja 
muille alueille sekä soveltaa ympäris -
töä, sosiaalisia kysymyksiä ja taloutta 
koskevia vesiviljelyalan indikaattoreita. 
Toimenpideohjelmien täytyy vastata 
strategiasuunnitelmia. Asetukses -
sa perustetaan uusi vesiviljelyalan 
neuvoa -antava toimikunta, joka antaa 
alan hallinnointia koskevaa ohjausta.
71 
Uusi vesiviljelypolitiikka pannaan täy -
täntöön Euroopan meri- ja kalatalous-
rahaston (EMKR) avulla47. Toisin kuin 
kalatalousrahastossa, meri- ja kalata-
lousrahastossa on erityinen osasto, 
joka määrittää, miten vesiviljelyn 
kestävää kehitystä tuetaan rahoituksen 
avulla. Meri- ja kalatalousrahasto tar-
joaa vesiviljelyn rahoitukselle selkeäm -
mät puitteet kuin kalatalousrahasto ja 
antaa mahdollisuuden rahoittaa myös 
ympäristö- ja terveysalan toimenpitei -
tä, aluesuunnittelun kehittämistä, liike -
toiminnan innovointia, yritystoimintaa 
ja vesiviljelykantojen vakuutuksia. Ra -
hoittaminen tapahtuu jäsenvaltioiden 
monivuotisten kansallisten strategia -
suunnitelmien mukaisesti.46 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU) N:o 1380/2013, annettu 
11 päivänä joulukuuta 2013, 
yhteisestä kalastuspolitiikasta, 
neuvoston asetusten 
(EY) N:o 1954/2003 ja 
(EY) N:o 1224/2009 
muuttamisesta sekä 
neuvoston asetusten 
(EY) N:o 2371/2002 ja 
(EY) N:o 639/2004 ja 
neuvoston päätöksen 
2004/585/EY kumoamisesta 
(EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).
47 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU) N:o 508/2014, annettu 
15 päivänä toukokuuta 2014, 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastosta ja 
neuvoston asetusten 
(EY) N:o 2328/2003, 
(EY) N:o 861/2006, 
(EY) N:o 1198/2006 ja 
(EY) N:o 791/2007 sekä 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen 
(EU) N:o 1255/2011 
kumoamisesta (EUVL L 149, 
20.5.2014, s. 1).
36
 Johtopäätökset ja 
suositukset
72 
Perinteisen pyyntiin perustuvan kalas -
tuksen tuotantomäärät ovat vähene -
mässä EU:ssa, ja muualla maailmassa 
vesiviljelyala on kasvanut merkittä -
västi. Uudistetun yhteisen kalata-
louspolitiikan yhteydessä pyritään niin 
ollen kehittämään edelleen vesivilje -
lyn tukitoimenpiteitä vuodesta 2014 
eteenpäin. Tilintarkastustuomioistuin 
tarkasti, tuettiinko kalatalousrahas -
tosta edellisellä kaudella myönnetyllä 
rahoituksella vaikuttavasti vesiviljelyn 
kestävää kehitystä ja voidaanko saatuja 
kokemuksia hyödyntää uusien toimen -
piteiden yhteydessä.
73 
Tarkastuksessa selvitettiin, oliko vesi -
viljelyn tukitoimenpiteet suunniteltu 
ja toteutettu hyvin EU:n ja jäsenval -
tioiden tasolla. Lisäksi tilintarkastus -
tuomioistuin tutki, saatiinko kalata -
lousrahastosta myönnetyille varoille 
vastinetta ja tuettiinko varoilla vesivil -
jelyn kestävää kehitystä.
74 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
yleisesti ottaen kalatalousrahaston tuki 
vesiviljelyn kestävään kehitykseen ei 
ollut vaikuttavaa. Vesiviljelyn kestävää 
kehitystä tukevia toimenpiteitä ei ole 
EU:n tasolla suunniteltu ja seurattu 
hyvin. Yhteinen kalastuspolitiikka 
ja kalatalousrahasto eivät vuoteen 
2013 päättyneellä kaudella muo -
dostaneet riittävää toimintakehystä 
vesiviljelyn kestävälle kehittämiselle 
(ks. kohdat 18–19). Jäsenvaltioiden 
kansallisia strategiasuunnitelmia ja 
toimenpideohjelmia koskeva komis -
sion arviointityö ei johtanut tiettyjen 
suunnittelun puutteiden korjaamiseen 
(kohdat 20–22). Kalatalousrahaston 
tavoitteena on myös vesiviljelyn 
kehittäminen ympäristön kannalta 
kestävällä tavalla.Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että riittävästi ohjeita annettiin Natura 
2000 - ohjelman osalta, mutta ei aiheis -
ta, jotka liittyvät vesipolitiikan puite -
direktiiviin, meristrategiadirektiiviin 
ja ympäristövaikutusten arvioinnista 
annettuun direktiiviin (kohdat 23–25).
Jäsenvaltioiden raportoimien ja EU:n 
tasolla koottujen vesiviljelyn tuotanto -
tietojen täydellisyyteen ja luotettavuu -
teen liittyi ongelmia (kohdat 26–30), 
joten vesiviljelyyn liittyvien toimen -
piteiden tuloksia on vaikea arvioida. 
Kalatalousrahaston seurantakomiteoil-
la ja väliarvioinneilla sekä komission 
tarkastuksilla oli vain vähän vaikutusta 
(kohdat 31–34) vesiviljelyyn kohdis -
tuvien toimenpiteiden täytäntöön-
panoon. Julkista rahoitusta saaneiden 
tutkimus- ja Life -hankkeiden tuloksia 
ei hyödynnetty täysimääräisesti (koh -
dat 35 ja 36).
75 
Vesiviljelyn kestävää kehitystä tukevia 
toimenpiteitä ei suunniteltu ja toteu -
tettu hyvin jäsenvaltioissa. Aluesuun -
nittelussa ilmeni merkittäviä ongelmia 
ja lupamenettelyt olivat monimutkai -
set (kohdat 39 ja 40). Rahoituskriisin 
vaikutukset ovat olleet huomattavat 
(kohdat 41 ja 42). Kalatalousrahaston 
edellyttämät kansalliset strategiasuun -
nitelmat ja toimenpideohjelmat eivät 
yleensä muodostaneet vesiviljelyn 
kestävälle kehittämiselle tarpeeksi 
selkeää perustaa tarkastuskäynnin 
kohteena olleissa jäsenvaltioissa (koh -
dat 43–48). Jäsenvaltioiden vesiviljely -
alan kehittämisstrategia ei myöskään 
ollut johdonmukainen (kohdat 37 ja 
38). Etenkään ympäristö- ja terveyspo -
litiikkaa ei otettu huomioon riittävässä 
määrin (kohdat 49–52). Tuotantotieto -
jen vuotuisessa raportoinnissa ilmeni 
epätarkkuutta ja menetelmäpuutteita 
(kohdat 53 ja 54).
37 Johtopäätökset ja suositukset
76 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko 
kalatalousrahastosta vesiviljelyyn 
myönnetylle tuelle saatu vastinetta, 
ja havaitsi, että vesiviljelyn kestävää 
kehitystä koskevia tavoitteita ei saavu -
tettu EU:n eikä jäsenvaltioiden tasolla 
(kohdat 55–58).
77 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
monissa kalatalousrahastosta rahoi -
tetuissa hankkeissa rahalle ei saatu 
vastinetta tai hankkeilla ei tuettu vesi -
viljelyn kestävää kehitystä. Hankkeiden 
kohdentaminen oli usein puutteellista. 
Hankkeilla ei juurikaan edistetty kas -
vua ja työllisyyttä eikä odotettuja han -
ketuloksia saavutettu (kohdat 59–66). 
Tarkastuksessa havaittiin muutamia 
onnistuneita hankkeita, mutta runsaas -
ti evidenssiä saatiin myös hankkeiden 
nollavaikutuksesta, rahalle saadusta 
vähäisestä vastineesta, uusien kehi -
tysmahdollisuuksien liian vähäisestä 
rahoittamisesta ja julkisten investoin-
tien alhaisesta tuotosta (kohdat 67–69).
78 
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että 
vuoteen 2013 päättyneellä kaudella 
EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla ei ollut 
tarkoituksenmukaista toimintakehys -
tä, jonka avulla vesiviljelyn kestävää 
kehitystä koskevat EU:n tavoitteet olisi 
voitu toteuttaa käytännössä. Lisäksi 
niillä toimenpiteillä, jotka tosiasiallises -
ti toteutettiin, ei saatu aikaan riittäviä 
tuloksia. Tarkastustulostensa perus -
teella ja yhteisen kalastuspolitiikan 
uudistuksen ja vuonna 2014 tapahtu -
van meri- ja kalatalousrahaston käyt -
töönoton (kohdat 70 ja 71) huomioon 
ottaen tilintarkastustuomioistuin antaa 
seuraavat suositukset:Suositus 1
Kun komissio panee meri- ja kalatalo -
usrahaston kautta täytäntöön vesivilje -
lyn tukitoimenpiteitä, sen pitäisi
a) selvittää jäsenvaltioiden toimen-
pideohjelmien hyväksymisen 
yhteydessä, ovatko vesiviljelyn 
kestävän kehityksen tavoitteet rea -
listiset ja tarkoituksenmukaiset ja 
kohdentuuko tuki toimenpiteisiin, 
joilla todennäköisesti päästään 
näihin tavoitteisiin
b) laatia ohjeet siitä, kuinka ympäris -
tötekijät otetaan huomioon, kun 
julkisesta rahoituksesta päätetään
c) varmistaa tarvittaessa, että jäsen -
valtioiden toimenpideohjelmat hy -
väksytään ainoastaan, jos vesivilje -
lyn kehittämistä varten on laadittu 
tarkoituksenmukaiset kansalliset 
strategiat
d) kannustaa jäsenvaltioita toteutta -
maan tarvittavan aluesuunnittelun 
ja tukemaan vesiviljelyalan kehittä -
mistä yksinkertaistamalla lupa- ja 
hallinnollisia menettelyjä
e) parantaa eri lähteistä koottujen, 
vesiviljelyä koskevien tilastojen 
vertailtavuutta niin, että tiedot 
ovat entistä oikeellisemmat ja 
täydellisemmät.
38 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 2
Kun jäsenvaltiot panevat meri- ja 
kalatalousrahaston kautta täytäntöön 
vesiviljelyn tukitoimenpiteitä, niiden 
pitäisi
a) laatia johdonmukaiset kansal -
liset strategiat vesiviljelyalan 
kehittämistä varten ja panna ne 
täytäntöön
b) suorittaa tarvittava aluesuunnitte -
lu ja tukea vesiviljelyalan kehittä -
mistä yksinkertaistamalla lupa- ja 
hallinnollisia menettelyjä
c) varmistaa, että julkista rahoitusta 
kohdennetaan ensisijaisesti niihin 
hankkeisiin, jotka parhaiten edistä -
vät vesiviljelyn kestävää kehitystä 
ja joissa rahalle saadaan vastinetta
d) toteuttaa hankkeiden osalta tii -
viimpää seurantaa määrittämällä 
relevantit indikaattorit ja sovelta -
malla niitä.
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Rasa BUDBERGYTĖN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
14. toukokuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

39
 Liitteet Liite IVesiviljelyalan liikevaihto ja kalatalousrahaston tuki
JäsenvaltioLiikevaihto (2011) Kalatalousrahaston tuki (miljoonaa euroa)
Arvo  
(miljoonaa euroa)Määrä  
(1 000  tonnia)Kalatalousrahaston 
toimintalinja 2 
(suunniteltu tuki)Kalatalous-ahaston 
toimenpide 2.1 
(tosiasiallinen tuki)Toimenpiteeseen 
2.1 kuuluvien hank -
keiden määrä
Belgia 0,2 0,0 1,3 0,1 2
Bulgaria 10,0 4,1 36,0 39,3 101
Tšekin tasavalta 44,5 21,0 14,5 7, 2 327
Tanska (*) 145,8 40,5 37, 6 14,4 90
Saksa 85,9 39,1 54,9 7,7 165
Viro 1,6 0,4 24,6 20,7 44
Irlanti 128,5 44,8 0,0 0,6 12
Kreikka 523,3 121,8 59,7 0,1 3
Espanja 501,1 276,9 3 07,1 44,8 629
Ranska 898,5 283,1 54,2 11,0 1 213
Italia 422,9 15 7, 0 106,1 21,7 327
Kypros 30,6 4,7 3,2 0,8 12
Latvia (*) 1,1 0,5 49,3 25,7 366
Liettua (*) 7, 2 3,3 28,1 8,2 25
Unkari 30,3 15,6 24,2 22,2 242
Malta 50,5 3,8 1,7 0,0 0
Alankomaat 81,2 42,5 7, 4 3,2 56
Itävalta 19,3 2,2 5,1 2,8 239
Puola 61,6 29,0 162,9 91,0 1 272
Portugali 56,8 7,9 74,2 15,8 48
Romania 16,4 8,4 105,0 75,8 133
Slovenia 3,4 1,4 7,1 6,1 81
Slovakia 2,2 0,8 11,4 2,9 44
Suomi 56,7 10,1 17, 0 5,2 177
Ruotsi 47, 5 14,5 10,9 4,5 131
Yhdistynyt kuningaskunta 740,3 199,0 33,6 6,4 87
EU27 3 967,4 1 332,4 1 237,1 438,2 5 826
Lähteet:
Vesiviljelyn liikevaihto:  ”The economic performance of the EU aquaculture sector” (STECF 13-29), STECF marraskuu 2013.
Kalatalousrahaston toimintalinja 2 (suunniteltu tuki):  hyväksytyt toimenpideohjelmat.
Kalatalousrahaston toimenpide 2.1 (tosiasiallinen tuki):  komission toimittamat tiedot toukokuuta 2013 edeltävältä ajalta; asteriskilla merkittyjen 
jäsenvaltioiden tiedot heinäkuuta 2012 edeltävältä ajalta.
Hankkeiden määrä:  komission toimittamat tiedot toukokuuta 2013 edeltävältä ajalta; asteriskilla merkittyjen jäsenvaltioiden tiedot heinäkuuta 
2012 edeltävältä ajalta.
40 Liitteet Liite IIOtos tarkastetuista hankkeista
Jäsen -
valtioAlue Hankkeen kuvausTuotannon 
tyyppiTarkastettiin 
paikallaTukikel -
poiset 
hankekulut
(1 000 
euroa)Julkinen 
rahoitus-
osuus
(1 000 
euroa)Kalatalous-
rahaston 
osuus 
yhteensä
(1 000 euroa)
EspanjaGaliciaLauttojen asentaminen ja huolto -
alusten nykyaikaistaminenSinisimpukka Kyllä 401 241 180 
Huoltoalusten hankinta Sinisimpukka Kyllä 523 314 235 
Huoltoalusten hankinta Sinisimpukka 523 314 235 
Huoltoalusten hankinta Sinisimpukka 447 268 201 
Huoltoalusten hankinta Sinisimpukka 380 228 171 
AndalusiaLauttojen ja kanavien 
asentaminenHammasahven, 
meriahvenKyllä 1 978 989 742 
Lauttojen asentaminen Sinisimpukka Kyllä 1 807 904 678 
Hautomon nykyaikaistaminen Hummeri Kyllä 954 477 358 
VesiensuojelutoimenpiteetHammasahven, 
meriahven2 493 1 247 935 
Häkkien nykyaikaistaminenHammasahven, 
meriahven2 495 1 247 935 
RanskaAquitaineSampihautomon rakentaminen Sampi Kyllä 927 187 93 
Osterialtaan rakentaminen Osteri Kyllä 90 31 16 
Languedoc-
RoussillonTuotanto- ja toimitusproses -
seihin liittyvä laajennustyö ja 
nykyaikaistaminenOsteri, 
sinisimpukkaKyllä 4 071 1 009 303 
Languedoc-
RoussillonTuotanto- ja toimitusproses -
seihin liittyvä laajennustyö ja 
nykyaikaistaminenOsteri, 
sinisimpukkaKyllä 1 589 397 191 
Tuotanto- ja toimitusproses -
seihin liittyvä laajennustyö ja 
nykyaikaistaminenOsteri, 
sinisimpukkaKyllä 717 215 108 
AquitaineTuotantomateriaalitOsteri, 
sinisimpukka110 30 15 
TuotantomateriaalitOsteri, 
sinisimpukka85 26 13 
Languedoc- 
RoussillonTuotanto- ja toimitusproses -
seihin liittyvä laajennustyö ja 
nykyaikaistaminenOsteri, 
sinisimpukka297 89 45 
Tuotanto- ja toimitusproses -
seihin liittyvä laajennustyö ja 
nykyaikaistaminenOsteri, 
sinisimpukka639 160 38 
Aquitaine TuotantomateriaalitOsteri, 
sinisimpukka69 21 10 
41 Liitteet Liite II
Jäsen -
valtioAlue Hankkeen kuvausTuotannon 
tyyppiTarkastettiin 
paikallaTukikel -
poiset 
hankekulut
(1 000 
euroa)Julkinen 
rahoitus-
osuus
(1 000 
euroa)Kalatalous-
rahaston 
osuus 
yhteensä
(1 000 euroa)
ItaliaTrenton 
 Autonominen 
AlueHautomon ja altaiden 
asentaminenTaimen Kyllä 1 327 531 265 
Kala-altaiden laajennus ja 
nykyaikaistaminenTaimen Kyllä 280 113 56 
Olemassa olevan laitoksen infra -
struktuurien parantaminenTaimen 155 62 31 
Olemassa olevan laitoksen infra -
struktuurien parantaminenTaimen 183 73 37 
Emilia-RomagnaHuoltoalusten (venussimpukoi -
den istutus) ja huoltolaiturin/-
lavan hankintaVenussimpukka Kyllä 281 112 56 
Huoltoalusten hankinta Venussimpukka 220 88 44 
Huoltoalusten hankinta Venussimpukka 250 100 50 
SisiliaLaitoksen nykyaikaistaminen ja 
laajentaminenMeriahven, 
hammasahvenKyllä 1 987 1 192 1 132 
Laitoksen nykyaikaistaminen ja 
laajentaminenTaimen Kyllä 28 17 16 
Huoltoaluksen hankinta sekä 
nykyaikaistaminenSinisimpukka Kyllä 667 400 380 
PuolaMasoviaKasvatuslammikoiden 
nykyaikaistaminenKarppi Kyllä 775 465 349 
Lammikoiden nykyaikaistaminen Karppi Kyllä 478 287 215 
Uuden laitoksen rakentaminen Tilapia Kyllä 7 744 4 519 3 389 
Laitoksen nykyaikaistaminenKarppi, taimen, 
muita kalalajeja516 309 232 
Laitoksen nykyaikaistaminen Karppi 224 134 101 
PoznańUuden laitoksen rakentaminen Sampi Kyllä 2 780 1 644 1 233 
Kalalammikoiden nykyaikaista -
minen ja rakentaminenKarppi, taimen Kyllä 1 220 732 549 
Lammikoiden nykyaikaistaminen Sampi 725 435 326 
Lammikoiden nykyaikaistaminen 
ja varusteiden hankintaMuita kalalajeja 382 229 172 
Lammikoiden nykyaikaistaminen 
ja varusteiden hankintaKarppi, muita 
kalalajeja881 528 396 
42 Liitteet Liite II
Jäsen -
valtioAlue Hankkeen kuvausTuotannon 
tyyppiTarkastettiin 
paikallaTukikel -
poiset 
hankekulut
(1 000 
euroa)Julkinen 
rahoitus-
osuus
(1 000 
euroa)Kalatalous-
rahaston 
osuus 
yhteensä
(1 000 euroa)
PortugaliAlgarveTuotannon nykyaikaistaminenMeriahven, ham -
masahven, osteri, 
venussimpukkaKyllä 2 502 1 501 1 126 
Nilviäisten tuotantolaitoksen 
rakentaminenOsteri, isokam -
pasimpukka, 
sinisimpukka1 893 1 136 852 
Tonnikalahäkkien rakentaminen Tonnikala 2 032 1 117 838 
Tonnikalahäkkien rakentaminen Tonnikala Kyllä 2 032 1 117 838 
Nilviäisten tuotantolaitoksen 
rakentaminenOsteri, kam -
pasimpukka, 
sinisimpukkaKyllä 1 572 943 708 
Keski-PortugaliAnkeriaiden tuotantolaitoksen 
rakentaminenAnkerias 7 941 3 970 2 978 
Laitoksen nykyaikaistaminenMeriantura, 
piikkikampela3 507 1 754 1 315 
Laitoksen nykyaikaistaminenMeriantura, 
piikkikampelaKyllä 2 217 1 109 831 
Laitoksen nykyaikaistaminenMeriahven, 
hammasahven, an -
kerias, meriantura193 87 65 
Laitoksen nykyaikaistaminen Osteri Kyllä 84 46 35 
43 Liitteet
Jäsen -
valtioAlue Hankkeen kuvausTuotannon 
tyyppiTarkastettiin 
paikallaTukikel -
poiset 
hankekulut
(1 000 
euroa)Julkinen 
rahoitus-
osuus
(1 000 
euroa)Kalatalous-
rahaston 
osuus 
yhteensä
(1 000 euroa)
RomaniaConstanta Uuden laitoksen rakentaminen Piikkikampela Kyllä 2 941 1 765 1 323 
Tulcea Laitoksen nykyaikaistaminenKarppi, muita 
kalalajejaKyllä 2 444 1 466 1 100 
VranceaLaitoksen nykyaikaistaminen ja 
laajentaminenKarppi, muita 
kalalajeja1 916 1 150 862 
TulceaVesiviljelytilan siirtyminen luon -
nonmukaiseen tuotantoonKarppi 548 548 411 
Braila Laitoksen nykyaikaistaminenKarppi, taimen, 
muita kalalajeja1 237 742 557 
GiurgiuTuotannon monipuolistaminen 
ja olemassa olevan toiminnan 
nykyaikaistaminenKarppi, muita 
kalalajejaKyllä 2 424 1 454 1 091 
CalarasiVoimaperäinen 
sammenkasvatustilaSampi Kyllä 3 946 2 367 1 776 
IalomitaVesiviljelytilan siirtyminen luon -
nonmukaiseen tuotantoonKarppi, muita 
kalalajejaKyllä 1 000 1 000 750 
Prahova Laitoksen nykyaikaistaminenKarppi, muita 
kalalajeja1 036 622 466 
Arges Uuden laitoksen rakentaminen Taimen 1 823 1 094 820 
31 84 986 45 353 33 274 Liite II
44 Liitteet Liite IIITarkastetuissa hankkeissa saavutetut tulokset
Jäsen -
valtioTyyppiVuosi-
tuotanto 
ennen 
hanketta 
(tonnia)Suunnitel -
tu vuosi-
tuotanto 
hankkeen 
jälkeen 
(tonnia)Tosiasi -
allinen 
vuo -
situo -
tanto 
(tonnia)Työpaikko -
ja ennen 
hankettaSuun -
niteltu 
työpaikko -
jen määrä 
hankkeen 
jälkeenTosiasi -
allinen 
työpaik -
kojen 
määräTavoittei -
ta ei vielä 
saavutettuInves -
toinnit 
aloi -
tettiin 
ennen 
tukipää -
töstäRiittämä -
tön näyttö 
siitä, 
saadaanko 
rahalle 
vastinettaEsimerkki 
onnistu -
neesta 
hankkees -
ta
EspanjaNykyaikaistamishanke 8 000 8 000 4 900 33 33 38
Nykyaikaistamishanke 70 70 70 16 16 16
Toiminnan käynnistämis -
tä koskeva hanke0 200 200 30 50 52
Toiminnan käynnistämis -
tä koskeva hanke0 900 600 0 15 8
Nykyaikaistamishanke 41 45 30 17 25 22
RanskaToiminnan käynnistämis -
tä koskeva hanke0 90 000 90 000 0 2 1
Toiminnan käynnistämis -
tä koskeva hanke0 15 15 1 1 0
Nykyaikaistamishanke 120 500 170 35 50 47
NykyaikaistamishankeTieto ei 
saatavissaTieto ei 
saatavissa80 15 30 26
Nykyaikaistamishanke 80 160 99Tieto ei 
saatavissaTieto ei 
saatavissaTieto ei 
saatavissa
ItaliaNykyaikaistamishanke 830 1 240 1 000 6 6 6
Nykyaikaistamishanke 1 240 1 350 1 000 6 6 6
Nykyaikaistamishanke 10 468 10 733 10 5005 työntekijää
570 osuuskun -
nan jäsentä5 työntekijää
570 osuuskun -
nan jäsentä
Nykyaikaistamishanke 1 800 2 200 2 500 90 91 100
Nykyaikaistamishanke 5 11 8 2 2 2
Nykyaikaistamishanke 540 1 120 1 000 23 24 24
PuolaNykyaikaistamishanke 0 40 - 2 4 -
Uudelleenrakennushanke 0 10 - 1 1 1
Toiminnan käynnistämis -
tä koskeva hanke0 200 1 000 0 13 19
Toiminnan käynnistämis -
tä koskeva hanke0 32 0 0 1 3
Nykyaikaistamishanke 5 7 5 10 10 10
45 Liitteet Liite III
Jäsen -
valtioTyyppiVuosi-
tuotanto 
ennen 
hanketta 
(tonnia)Suunnitel -
tu vuosi-
tuotanto 
hankkeen 
jälkeen 
(tonnia)Tosiasi -
allinen 
vuo -
situo -
tanto 
(tonnia)Työpaikko -
ja ennen 
hankettaSuun -
niteltu 
työpaikko -
jen määrä 
hankkeen 
jälkeenTosiasi -
allinen 
työpaik -
kojen 
määräTavoittei -
ta ei vielä 
saavutettuInves -
toinnit 
aloi -
tettiin 
ennen 
tukipää -
töstäRiittämä -
tön näyttö 
siitä, 
saadaanko 
rahalle 
vastinettaEsimerkki 
onnistu -
neesta 
hankkees -
ta
PortugaliNykyaikaistamishanke 120 150 135 4 9 8
Nykyaikaistamishanke 120 392 20 7 9 14
Toiminnan käynnistämis -
tä koskeva hanke0 1 555 0 0 3 8
Toiminnan käynnistämis -
tä koskeva hanke0 2 380 10 0 16 21
Nykyaikaistamishanke 175 810 50 6 6 6
RomaniaToiminnan käynnistämis -
tä koskeva hanke0 150 0 2 7Tieto ei 
saatavissa
Nykyaikaistamishanke 112 467 400Tieto ei 
saatavissaTieto ei 
saatavissaTieto ei 
saatavissa
Nykyaikaistamishanke 100 428Tieto ei 
saatavissa10 22Tieto ei 
saatavissa
Nykyaikaistamishanke 6 132 0 2 9Tieto ei 
saatavissa
Luomutuotantoon 
siirtymistä koskeva hankeTieto ei 
saatavissaTieto ei 
saatavissaTieto ei 
saatavissaTieto ei 
saatavissaTieto ei 
saatavissaTieto ei 
saatavissa
Tuotannon tai työpaikkojen ei suunniteltu lisääntyvän. Suunniteltu lisäys ei toteutunut. Tavoitteet saavutettu.
46
Tiivistelmä
I
Jäsenvaltiot voivat käyttää Euroopan kalatalous-
rahaston (EKTR) varoja vuoden 2015 loppuun, joten 
vielä ei tiedetä, kuinka suuri osuus kalatalousrahas -
ton varoista loppujen lopuksi kohdennetaan vesivil -
jelytoimenpiteisiin kaudella 2007–2013.
III
Komissio myöntää, että vuoden 2013 loppuun 
mennessä kalatalousrahaston tuki vesiviljelyn kes -
tävään kehitykseen ei välttämättä ollut tuottanut 
kaikkia odotettuja tai toivottuja tuloksia. Se haluaa 
kuitenkin korostaa, että rahoitus- ja talouskriisistä 
huolimatta tuotannon volyymi on pysynyt vakaana 
ja tuotannon arvo on hieman noussut. Alan työlli -
syystaso on pysynyt entisellään. Kauden 2007–2013 
kokemukset on otettu huomioon uudessa Euroo -
pan meri- ja kalatalousrahastossa (EMKR) kaudella 
2014–2020.
IV
Komissio katsoo, että jotkin, mutta eivät kaikki, kala -
talousrahastosta rahoitetut, vesiviljelyn kestävää 
kehitystä tukevat toimenpiteet on suunniteltu hyvin 
ja niitä on seurattu hyvin, mutta niiden vaikutta -
vuutta on ollut vaikea arvioida.
Komissio myöntää, ettei yhteinen kalastuspolitiikka 
tarjonnut riittävän selkeää toimintakehystä vesivilje -
lyn kehittämiselle edellisellä ohjelmakaudella. Asia 
on korjattu vuonna 2013 hyväksytyissä uudistetussa 
yhteisessä kalastuspolitiikassa ja uusissa vesiviljelyä 
koskevissa strategisissa suuntaviivoissa.
Vuonna 2008 alkanut polttoainekriisi ja sitä seu -
rannut talous- ja rahoituskriisi aiheuttivat vesivil -
jely-yrityksille kuitenkin aivan uudenlaisia haasteita, 
jotka eivät olleet ennakoitavissa ohjelmakauden 
2007–2013 alkaessa. Tällä oli huomattava vaikutus 
tavoitetasoihin ja tavoitteisiin, joita kalatalousrahas -
tosta rahoitetuille vesiviljelytoimenpiteille asetettiin 
ohjelmakauden alussa.Komission  
vastaus
Komissio laati kattavan käsikirjan sekä ohjeita, 
joissa käsitellään seurantaa ja etenkin indikaatto -
rien käyttöä kalatalousrahaston yhteydessä ( http://
ec.europa.eu/fisheries/cfp/eff/official_documents/
updated_eff_workingpaper_on_indicators_en.pdf ). 
Jäsenvaltiot eivät missään vaiheessa ole anta -
neet ymmärtää, että komission ohjeistus olisi 
riittämätöntä.
Komissio panee merkille, että eri EU -lähteistä saa -
dut vesiviljelyä koskevat tiedot eivät olleet riittävän 
vertailukelpoisia. Tämä johtui osittain siitä, että 
vesiviljelytiedot ovat peräisin erilaisista EU:n tasoi -
sista lähteistä, joita käytetään erilaisiin tarkoituksiin 
(tuotantosuuntaukset ja sosioekonominen asema). 
Tietokannat ovat pääosin yhdenmukaisia, mutta 
eroja syntyy erilaisen kattavuuden, puuttuvien 
tietojen tai salassapitosyiden vuoksi. Pian uudis -
tettavat tiedonkeruupuitteet tarjoavat komissiolle 
tilaisuuden korjata nämä tietopuutteet.
Seurantakomitea, jossa komissiolla on vain tarkkai -
lijan asema, seuraa toimenpideohjelman täytän -
töönpanoa kokonaisuudessaan, ei vain vesiviljelyn 
osalta. On huomattava, että toimenpideohjelmat 
sisälsivät 16 toimenpidettä, joista vesiviljely ei 
ollut kalatalousrahaston tuen kannalta merkittä -
vin. Komissio katsoo, että vesiviljelyn käsittelyyn 
seurantakomiteoissa käytetty aika oli oikeassa suh -
teessa näiden toimenpiteiden tärkeyteen.
V
Tulevaisuudessa käytetään avointa koordinointime -
netelmää, jonka komissio on perustanut yhteisen 
kalastuspolitiikan uudistamisen yhteydessä ja jonka 
tavoitteena on tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä 
kehittää kestävää vesiviljelyä sekä kannustaa niitä 
painokkaasti vahvistamaan vesiviljelypolitiikan 
tavoitteiden ja rahoituksen painopisteiden välistä 
yhteyttä. Euroopan meri- ja kalatalousrahaston 
(EMKR) ja uuden yhteisen kalastuspolitiikan mukai -
sesti kunkin jäsenvaltion on hyväksyttävä moni -
vuotinen kansallinen vesiviljelystrategia, jotta se 
voi tukea vesiviljelyä EMKR:n toimenpideohjelman 
puitteissa.
Komission vastaus 47
VIII b)
Komissio on laatinut vesiviljelyalan kestävää kehit -
tämistä koskevat suuntaviivat, joissa käsitellään 
myös keskeisiä ympäristötekijöitä: http://ec.europa.
eu/fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_fi.pdf
Se on myös laatinut ohjeet siitä, miten vesivilje -
lyä koskevaa monivuotista kansallista strategia -
suunnitelmaa koskeva ennakkoehto on täytet -
tävä: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Komissio on liittänyt ennakkoarviointia kos -
keviin suuntaviivoihin ohjeita siitä, miten 
strategisen ympäristöarvioinnin lopputu -
lokset sisällytetään toimenpideohjelmiin: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
Komissio on laatinut ohjeet luonnonvaraisia lintuja 
koskevan direktiivin 9 artiklan mukaisten poikkeus -
ten luonteesta. Asiakirjassa pyritään selventämään 
kyseisen artiklan avainkäsitteet sikäli kuin ne kos -
kevat merimetsojen aiheuttamaa vakavaa vahinkoa 
tai kasviston ja eläimistön suojelua ja annetaan 
käytännön neuvoja näiden käsitteiden soveltami -
sesta:  http://ec.europa.eu/environment/nature/
cormorants/files/guidance_cormorants.pdf
Lisäksi komissio osallistuu parhaillaan vesi -
puitedirektiivin ja valmisteilla olevan 
meristrategiadirektiivin täytäntöönpanoa 
koskevan ohjeistuksen laatimiseen. Kaikki hank -
keeseen liittyvät asiakirjat löytyvät seuraa -
vasta osoitteesta: https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013
Työ perustuu kestävää vesiviljelyä ja 
Natura 2000 - alueita koskeviin ohjeisiin: http://
ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/
management/docs/Aqua -N2000%20guide.pdf
VIII c)
Vesiviljelyä koskevaa monivuotista kansallista 
strategiasuunnitelmaa koskevan ennakkoehdon 
mukaisesti komissio ei hyväksy EMKR:n toimen-
pideohjelmia, elleivät jäsenvaltiot ole tarvittaessa 
toimittaneet kestävää vesiviljelyä koskevia moni -
vuotisia kansallisia strategiasuunnitelmia.VI
Komissio korostaa, että talous- ja rahoituskriisi hait -
tasi ratkaisevasti vesiviljelyalan kasvu- ja työllisyys -
tavoitteiden saavuttamista.
Kalatalousrahaston perustana olevan yhteisen 
hallinnoinnin periaatteen mukaisesti hankkeiden 
valinta kuuluu jäsenvaltioille. Ne joutuivatkin 
toteamaan alan hankkeiden jatkuvan vähenemisen 
taloustilanteen heiketessä.
VII
Vaikka komissio myöntää, ettei sääntelykehys 
eikä etenkään kalatalousrahastosta rahoitettujen 
toimenpiteiden seuranta tuottanut odotettuja 
tuloksia, sen mielestä on tärkeää ottaa huomioon, 
että vuoden 2008 polttoainekriisi ja sitä seu -
rannut talous- ja rahoituskriisi vaikuttivat alaan 
ratkaisevasti.
Uusi Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) 
tarjoaa selkeämmän politiikkakehyksen, joka 
perustuu kuuteen unionin prioriteettiin ja joukkoon 
erityistavoitteita. EMKR:n toimenpidelogiikka ja seu -
ranta- ja arviointijärjestelmä ovat siten vahvemmat, 
ja se on tulossuuntautuneempi. Tämän ansiosta se 
kykenee entistä paremmin edistämään yhteisen 
kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja 
etenkin EU:n vesiviljelyn kestävää kehittämistä.
VIII a)
Komissio aikoo analysoida tarkoin vesiviljelylle 
esitetyn tuen perusteet uusissa EMKR:n toimen -
pideohjelmissa, jotka jäsenvaltioiden on määrä 
toimittaa vuoden 2014 loppupuoliskolla. Samoin se 
aikoo huolellisesti tarkistaa, että toimenpideohjel -
maan sisältyvät toimenpiteet ovat yhdenmukaisia 
vesiviljelyä koskevassa monivuotisessa kansallisessa 
strategiasuunnitelmassa ilmoitettujen toimenpitei -
den kanssa.
Lisäksi määrällisten tavoitteiden ja välitavoitteiden 
asettaminen sekä uudet menettelyt seurantaa ja 
arviointien suorittamiseksi tarvittavien tietojen 
keruuta varten helpottavat todennäköisesti sen 
tarkistamista, onko kyseiset tavoitteet saavutettu.
Komission vastaus 48
IX b)
Komissio panee merkille tämän suosituksen, jonka 
aihe on keskeisenä painopisteenä merialuesuunnit -
telua koskevissa komission tämänhetkisissä hank -
keissa. Katso huomautus edellä VIII d kohdassa.
IX c)
Komissio korostaa, että EMKR sisältää useita uusia 
osatekijöitä, joiden tarkoituksena on helpottaa 
EMKR:n rahoituksen keskittämistä hankkeisiin, jotka 
parhaiten edistävät vesiviljelyalan kestävää kehi -
tystä ja joissa rahalle saadaan vastinetta. Näitä ovat 
1) tehokkaampi seurantajärjestelmä, joka sisältää 
vuotuisen raportoinnin rahoitetuista toimenpiteistä; 
2) kattavampi vuotuinen täytäntöönpanokertomus; 
3) tuloskeskeisyyden vahvistaminen, mukaan lukien 
uusi tuloskehys; sekä 4) ennakkoehdot sen varmista -
miseksi, että vesiviljelyn alalla rahoitettavat toimen -
piteet vastaavat vesiviljelyä koskevaa monivuotista 
kansallista strategiasuunnitelmaa.
IX d)
EMKR on kaudella 2014–2020 aiempaa kalatalous -
rahastoa tulossuuntautuneempi (yhteiset tulos-
indikaattorit), ja siihen kuuluu myös tuloskehyksen 
käyttö (yhteiset tuotosindikaattorit). EMKR -asetuk -
sessa säädetään yhteisiä indikaattoreita koskevasta 
delegoidusta säädöksestä.
EMKR:ää koskevaan ehdotukseen sisältyvä uusi seu -
rantajärjestelmä koostuu seuraavista osista:
 — Jäsenvaltiotasoinen tietokanta (INFOSYS), johon 
tallennetaan tiedot kaikista toiminnoista, joka 
noudattaa yhteistä rakennetta ja jossa käyte -
tään yhteisiä indikaattoreita.
 — Raportti, joka lähetetään komissiolle ja jossa 
esitetään keskeiset tiedot aggregoidussa muo -
dossa. Tietojen on oltava kumulatiivisia, jotta ne 
kuvastavat täytäntöönpanon kehitystä.
Ohjelmien tuloksia seurataan ja arvioidaan EMKR:n 
yhteisten indikaattorien perusteella. Ne mahdollis -
tavat koko EU:ta koskevien tietojen aggregoinnin, 
ja niiden ansiosta voidaan mitata etenemistä kohti 
Eurooppa 2020 - strategian tavoitteita.Osa tästä suosituksesta on osoitettava jäsenval -
tioille, koska yhteisen hallinnoinnin periaatteen 
mukaisesti niiden tehtävänä on laatia ja soveltaa 
johdonmukaisia kansallisia strategioita vesiviljely -
alan kehittämiseksi. Komissio ei voi määrätä seuraa -
muksia eikä käynnistää rikkomusmenettelyjä, jos 
jäsenvaltiot eivät laadi tai sovella näitä strategioita 
komission suuntaviivojen mukaisesti.
VIII d)
Vaikka hallinnon yksinkertaistaminen ja aluesuun -
nittelu kuuluvat periaatteessa jäsenvaltioiden toimi -
valtaan, komissio on nimennyt vesiviljelyä koske -
vissa strategisissa suuntaviivoissa (COM(2013) 229) 
tavoitteiksi aluesuunnittelun puutteiden korjaami -
sen sekä hallinnon yksinkertaistamisen. Komissio 
aikoo myös kehottaa jäsenvaltioita parantamaan 
vesiviljelyn kehittämistä panemalla täytäntöön 
hiljattain annetun merialuesuunnittelua koskevan 
direktiivin.
VIII e)
Komissio korostaa, että vesiviljelytilastoja koskeva 
oikeudellinen kehys luotiin jo vuonna 1996 (asetus 
(EY) N:o 788/96, joka on kumottu asetuksella (EY) 
N:o 762/2008). Komissio käsittelee näitä tieto-
kysymyksiä jatkossakin asianomaisilla foorumeilla 
ja asianomaisissa menettelyissä (se esimerkiksi 
laajentaa tiedonkeruupuitteiden käytön koskemaan 
myös makean veden vesiviljelyä ja menetelmien 
yhdenmukaistamista).
IX a)
Sen jälkeen, kun vesiviljelyä koskevat strategiset 
suuntaviivat hyväksyttiin huhtikuussa 2013, jäsen -
valtiot ovat alkaneet laatia vesiviljelytoiminnan kes -
tävää kehittämistä koskevia monivuotisia kansallisia 
strategiasuunnitelmiaan. Suunnitelmat sisältävät 
jäsenvaltioiden tavoitteet ja niiden saavuttamiseksi 
toteutettavat toimenpiteet, ja komissio seuraa 
suunnitelmien täytäntöönpanoa. Se seuraa etenkin 
vesiviljelytoiminnan kehittämistä koskevaa moni -
vuotista kansallista strategiasuunnitelmaa koskevan 
ennakkoehdon täyttymistä, koska ilman sitä komis -
sio ei voi hyväksyä EMKR:n toimenpideohjelmaa.
Komission vastaus 49
14
Komissio korostaa, että kyseiset tilastot koskevat 
ainoastaan kalatalousrahastosta rahoitettuja vesi-
viljelyalan hankkeita.
Huomautukset
21
Komissio antoi palautetta kansalliseen strategia -
suunnitelmaan sisältyvistä toimista neuvotelles -
saan jäsenvaltioiden kanssa toimenpideohjelmista 
kalatalousrahastoa koskevan asetuksen ((EY) 
N:o 1198/2006) 15 ja 17 artiklan mukaisesti.
Havainto vahvistaa, että komission yksiköt arvioivat 
toimenpideohjelmat etenkin vesiviljelyalan kestä -
vän kehityksen osalta ja sen osalta, vastasivatko ne 
kansallisia strategiasuunnitelmia.
22
Komissio katsoo täyttäneensä kansallisten strate-
giasuunnitelmien ja toimenpideohjelmien arviointia 
koskevat, asetuksen mukaiset velvollisuutensa. 
Koska kansallisten strategiasuunnitelmien on tar -
koitus muodostaa yleiset kehykset jäsenvaltioiden 
tavoitteille, niiden ei tarvitse olla yhtä yksityiskoh -
taisia kuin jäsenvaltioiden toimenpideohjelmat.
23
Komissio on julkaissut useita selvityksiä, raportteja 
ja ohjeasiakirjoja edistääkseen ympäristövaikutus -
ten arviointia koskevan direktiivin täytäntöönpa -
noa.1 Niistä on hyötyä kansallisille viranomaisille, 
hankkeiden toteuttajille, konsulteille, tutkijoille, 
kansalaisjärjestöille, kansalaisille ja monille muille 
sidosryhmille. Komissio huolehtii siitä, että asiakir -
joja päivitetään unionin tuomioistuimen oikeus-
käytännön mukaan.
Katso myös komission vastaus suositukseen 1 b.
24
Seuraava vastaus koskee 24 ja 25 kohtaa.
1 http://ec.europa.eu/environment/eia/eia -support.htmJohdanto
02
EU:hun tuotava kala on valtaosaltaan pyyntikalaa 
eikä peräisin vesiviljelystä. EU:hun tuotavat vesivilje -
lytuotteet ovat enimmäkseen trooppisia lajeja, joita 
ei EU:ssa voida tuottaa merkittäviä määriä.
03
Komissio käyttää tietolähteinä tiedonkeruupuitteita 
ja Eurostatia, minkä vuoksi sen tiedot voivat poiketa 
FAO:sta peräisin olevista tiedoista, jotka tilintarkas -
tustuomioistuin mainitsee 3 kohdassa.
06
Vaikka vesiviljely sisältyi asetuksen (EY) 
N:o 2371/2002 soveltamisalaan ja sitä käsiteltiin 
vuosina 2002  ja 2009 annetuissa vesiviljelyalan 
kestävän kehittämisen strategiaa koskevissa tiedon -
annoissa, on syytä korostaa, että EU:lla ei ole alalla 
yksinomaista toimivaltaa.
07
Yhteinen vastaus 7 kohtaan ja 8 kohdan 
c alakohtaan.
Vuosien 2002 ja 2009 tiedonannoissa mainitut 
ensisijaiset toiminta -alat perustuivat kuulemisiin ja 
vaikutustenarviointiin. Melkein kaikki näihin kah -
teen toisiaan täydentävään tiedonantoon sisältyvät 
toimet toteutettiin.
Laatiessaan vesiviljelyä koskevia vuoden 2013 
suuntaviivoja komissio totesi yhdessä sidosryhmien 
ja jäsenvaltioiden kanssa, että samoilla ensisijai -
silla aloilla on edelleen tarpeen toteuttaa lisätoi -
mia. Suurin ero kahteen edelliseen tiedonantoon 
verrattuna on uusi hallintomekanismi, jonka avulla 
komissio koordinoi jäsenvaltioiden toimia ja edistää 
hyvien käytäntöjen vaihtoa.
Komission vastaus 50
Asetuksen (EY) N:o 762/2008 6 artiklassa säädetään, 
että kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle 
vuosittain raportti toimitettujen tietojen laadusta. 
Yksityiskohtaisessa menetelmäraportissa on 
kuvattava, miten tiedot on kerätty ja tilastot koottu. 
Komissio tarkastelee tietoja ja raportteja, keskuste -
lee niistä kahdenvälisesti ja/tai pysyvän maatalous-
tilastokomitean kalastustilastoja käsittelevässä 
työryhmässä.
Koska vesiviljelytilojen kokoa koskevat, kuutiomet -
reinä raportoidut tiedot eivät välttämättä vielä ole 
täysin luotettavia joidenkin jäsenvaltioiden osalta, 
Eurostat etsii jatkuvasti keinoja validointimenette -
lyjen parantamiseksi. Jos tiedot vaikuttavat epä -
luotettavilta, jäsenvaltioilta pyydetään palautetta ja 
niitä kehotetaan tarvittaessa korjaamaan tiedot.
Tilan kuutiometreinä ilmaistun kokonaiskoon ja 
tonneina ilmaistun kokonaistuotannon suhde ei 
ole yksiselitteinen. Tuottavuus kiloina kuutiometriä 
kohden voi vaihdella paljonkin tuotantomenetel -
mästä (esimerkiksi verkkoaltaat, häkit tai altaat), 
ympäristöstä (makea tai suolainen vesi) ja kalalajista 
riippuen. Lisäksi jäsenvaltiot ilmoittavat joidenkin 
kalalajien ja tuotantomenetelmien osalta tilojen 
koon hehtaareina kuutiometrien sijaan asetuksen 
(EY) N:o 762/2008 mukaisesti.
Jäsenvaltion on lähetettävä tietojen mukana yksi -
tyiskohtainen menetelmäraportti, jossa kuvataan, 
miten tiedot on kerätty ja tilastot koottu, ja jonka 
avulla komissio kykenee arvioimaan luotettavasti 
tietojen laadun.Komissio antoi jäsenvaltioille lisäohjeistusta kala -
talousrahastoa koskevassa käsikirjassa ja useissa 
kalatalousrahaston vesiensuojelutoimenpiteitä 
koskevissa selittävissä muistioissa. Komissio on laati -
nut Natura 2000 - alueita koskevan asiakirjan lisäksi 
ohjeet luonnonvaraisia lintuja koskevan direktiivin 
9 artiklan mukaisten vesiviljelyä koskevien poik -
keusten luonteesta. Nämä poikkeukset koskevat 
merimetsojen aiheuttamien vakavien vahinkojen 
ehkäisemistä sekä kasviston ja eläimistön suojelua: 
http://ec.europa.eu/environment/nature/cormo -
rants/files/guidance_cormorants.pdf
Ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktii -
vin osalta katso komission vastaukset suositukseen 
1 b. Direktiivin soveltamisesta on tarjolla yksityis -
kohtaista ohjeistusta myös verkossa.2
Komissio ja jäsenvaltiot ovat perustaneet yhteisen 
täytäntöönpanostrategian vesipuitedirektiiviä var -
ten. Vesiviljelyala tuli mukaan vesipuitedirektiivin 
täytäntöönpanoon ja liittyi yhteiseen täytäntöön -
panostrategiaan vuonna 2010 (Euroopan vesivil -
jelyalan tuottajien järjestön (FEAP) ja Euroopan 
nilviäistuottajien järjestön (EMPA) kautta). Komissio 
osallistuu parhaillaan ohjeiden laatimiseen vesi -
puitedirektiivin ja meristrategiadirektiivin täytän -
töönpanosta vesiviljelyn yhteydessä.
26
Seuraava vastaus koskee 26–30 kohtaa.
Tietojen validointi ja laatu kuuluvat ensisijaisesti 
jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta komissio 
toteutti vesiviljelyä koskevien tietojen yhdenmu -
kaisuuden ja kattavuuden parantamiseksi useita 
toimenpiteitä sekä nykyisten oikeudellisten kehys -
ten että tiedonkeruupuitteiden uudistamisen 
yhteydessä. Komissio korostaa, että tämän tulok -
sena julkaistaan vuosittain raportti vesiviljelyalan 
taloudellisesta suorituskyvystä.
2 http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/interpretation_eia.pdf
Komission vastaus 51
Komissio on ryhtynyt tiedonkeruupuitteiden 
uudistamisen yhteydessä toimenpiteisiin näiden 
erojen vähentämiseksi. Se toteuttaa myös kala-
talous- ja vesiviljelytilastoja koskevan toiminta -
suunnitelman, johon kuuluu näihin kahteen tieto -
aineistoon sovellettavien tilastollisten käsitteiden 
yhdenmukaistaminen.
31
Vaikka komission suorittamassa kalatalousrahaston 
väliarvioinnissa tarkasteltiin myös vesiviljelytoimen -
piteitä, vesiviljelyn osuus kalatalousrahaston bud -
jetista on verrattain vaatimaton. Komissio katsoo, 
että sen vesiviljelyä koskevat arviointitoimet ovat 
oikeassa suhteessa tuen määrään.
32
Komissio valitsee riskinarvioinnin perusteella 
jäsenvaltiot, joissa se suorittaa uusintatarkastuk -
sia. Tarkastettavat toiminnot valitaan edustavasta 
tapausjoukosta, jonka kyseisen jäsenvaltion tarkas -
tusviranomainen on aiemmin valinnut ja tarkasta -
nut. Komission otokseen kuuluu mahdollisimman 
monta toimintalinjaa. Se, valikoituuko uusintatar -
kastuksen kohteeksi vesiviljelyhankkeita, riippuu 
ennen kaikkea niiden määrästä ja niihin kohdenne -
tuista toimenpideohjelman määrärahoista.
Lopuksi kaikissa tapauksissa verrataan molempien 
tarkastustahojen päätelmiä. Havaintojen perusteella 
toteutetaan asianmukaisia jatkotoimia. Kyseisissä 
seitsemässä vesiviljelyhankkeessa ei havaittu kestä -
vyyttä koskevia ongelmia.
33
Kalatalousrahastoa koskevassa oikeudellisessa 
kehyksessä ei säädetä tällaisesta lisäarvioinnista 
yhdellekään kalatalousrahaston viidestä toimin -
talinjasta. Komissio kuitenkin toteutti tällaisen 
arvioinnin kuulemalla sidosryhmiä ja jäsenvaltioita 
yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisen ja vesivilje -
lyä koskevien suuntaviivojen laatimisen yhteydessä.
34
Seurantakomitea seuraa toimenpideohjelman 
toteuttamista kokonaisuudessaan, ei vain vesivilje -
lyn osalta. On huomattava, että toimenpideohjel -
mat sisälsivät 16 toimenpidettä, joista vesiviljely ei 
ollut kalatalousrahaston tuen kannalta merkittävin.Menetelmäraportti on nyt täysin integroitu Euros -
tatin raportointi- ja seurantajärjestelmään (EDAMIS) 
kyseisten tietoaineistojen tapaan. Jäsenvaltiot 
toimittavat nyt raporttinsa vuosittain. Tietojen vali -
dointi voidaan suorittaa riippumatta siitä, ovatko 
raportit saatavilla.
Komissio on tietoinen tilanteesta, ja se on puuttu -
nut siihen. Jäsenvaltioita pyydetään nykyään perus -
telemaan tietojen luottamuksellisuus, ja Eurostat 
on ryhtynyt laatimaan salassapitosäännöstöä, jonka 
tarkoituksena on entisestään rajoittaa jäsenvaltioi -
den mahdollisuuksia vedota luottamuksellisuuteen. 
Tietojen toimittamisen viivästymiseen komissio on 
puuttunut tehostamalla säännösten noudattami -
sen valvontaa ja säännösten noudattamatta jättä -
misestä aiheutuvia toimenpiteitä. Jäsenvaltioita, 
jotka eivät toimita paikkansapitäviä tietoja ajallaan, 
muistutetaan ensin lakisääteisistä velvollisuuksis -
taan, minkä jälkeen toteutetaan asteittain tiuken -
tuvia toimenpiteitä, jotka voivat lopulta johtaa 
rikkomusmenettelyyn.
Komissio on perillä tietojen eroavuuksista, jotka 
johtuvat pääasiassa oikeudellisten kehysten eroista. 
Tiedonkeruupuitteiden jälkiarvioinnissa on kartoi -
tettu lainsäädäntökokonaisuuksien väliset erot ja 
päällekkäisyydet, ja tieteellis -teknis -taloudellinen 
kalastuskomitea (STECF -komitea)3 on analysoinut 
tietoaineistoja edelleen. Poikkeavuudet johtu -
vat kattavuuseroista, puuttuvista tiedoista tai 
luottamuksellisuussyistä.
3 Tieteellis -teknis -taloudellinen kalastuskomitea (STECF -komitea): 
The Economic Performance Report on the EU Aquaculture sector 
(STECF-13-29), 2013. Euroopan unionin julkaisutoimisto, 
Luxemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 s.
Komission vastaus 52
Vaikka hankkeiden tulokset vastasivat ensisijaisesti 
vesiviljelyn harjoittajien tarpeisiin, niitä on käy -
tetty myös vesiviljelyä koskevan lainsäädännön ja 
suuntaviivojen valmistelussa. Laatiessaan strategisia 
suuntaviivoja EU:n vesiviljelyalan kestäväksi kehit -
tämiseksi (COM(2013) 229) komissio hyödynsi myös 
EU:n muista rahoitusohjelmista, kuten Euroopan 
aluekehitysrahastosta (EAKR), Euroopan naapuruus -
politiikasta (ENP) ja kilpailukyvyn ja innovoinnin 
puiteohjelmasta (CIP), rahoitettujen soveltuvien 
hankkeiden tuloksia. Hanketuloksista on tiedotettu 
sidosryhmille, muun muassa neuvoa -antaville eli -
mille, alan edustajille (esimerkiksi Euroopan vesivil -
jelyalan teknologia- ja innovaatiofoorumille (EATIP)) 
ja poliittisille päättäjille.
Laatikko 1
Komissio toteaa, että vain pieni osa tilintarkastustuo -
mioistuimen mainitsemiin 18 hankkeeseen osoi -
tetusta 14 miljoonasta eurosta liittyi vesiviljelyyn. 
Useimmissa Life -hankkeissa, joissa vesiviljely maini -
taan, käsitellään vesiviljelyä vain osana suurempaa 
kokonaisuutta (tyypillinen esimerkki on LIFE97 ENV 
IRL 209, jossa laadittiin rannikkoalueiden yhdennet -
tyä käyttöä ja hoitoa koskeva, yhteisymmärrykseen 
perustuva strategia Bantry Bayta varten ja josta osan 
muodostivat olemassa olevat vesiviljely -yksiköt, 
mutta ne olivat vain pieni osa paljon suurempaa 
hanketta).
Kuudennesta puiteohjelmasta rahoitetusta 77:stä 
vesiviljelyalan tutkimushankkeesta kahdessa oli kyse 
viestinnästä, tulosten levittämisestä ja teknologian 
siirrosta. Niillä oli suuri merkitys sidosryhmille ja 
suurelle yleisölle.
1) Profet policy -hanke ( A European Platform for the Com -
munication of European RTD results to Stakeholders in 
Fisheries and Aquaculture , ”Eurooppalainen foorumi 
eurooppalaisten T&K -tulosten välittämiseksi kalata -
lous- ja vesiviljelyalan sidosryhmille”), jota EU rahoitti 
764 144 eurolla ja jossa kehitettiin tiedotus- ja levi -
tysfoorumi EU:n viidennestä ja kuudennesta tutki -
muksen puiteohjelmasta rahoitettujen kalatalous- ja 
vesiviljelyalan tutkimushankkeiden tuloksia varten. 
Hankkeessa perustettiin portaali teknisten tietoleh -
tien julkaisemista varten sekä järjestettiin aihe- ja 
aluekohtaisia seminaareja, jotka oli tarkoitettu vesi -
viljelyn harjoittajille, kalastajille, tutkijoille, kansalli -
sille ja EU:n tason päättäjille ja muille sidosryhmille. 
Lisäksi järjestettiin työpajoja, joissa esiteltiin kuuden -
nesta puiteohjelmasta rahoitettuja toimintapolitiikan Komissio katsoo, että seurantakomiteoiden vesivil -
jelyn käsittelyyn käyttämä aika oli oikeassa suh -
teessa näiden toimenpiteiden tärkeyteen.
35
Kuudennesta tutkimuksen ja teknologian kehittämi -
sen puiteohjelmasta rahoitetuilla, vesiviljelyä koske -
villa tutkimushankkeilla oli kolme päätavoitetta:
i) poliittisten ongelmien ratkaiseminen pragmaattisen 
ja soveltavan tutkimuksen avulla (politiikan alojen 
tieteellinen tuki),
ii) tieteellisen huippuosaamisen edistäminen elintar -
vikkeiden laadun ja turvallisuuden alalla (ensisijai -
nen aihealue 5),
iii) erityisesti pk -yrityksiä koskevien tutkimustoimien 
kehittäminen.
36
Luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strate -
gia vuoteen 2020 sisältää toimen 13 ”Parannetaan 
kalastettujen kantojen hoitoa”, joka on sisällytetty 
vuosia 2014–2020 koskevaan uuteen Life -asetuk -
seen. Koska tämä toimi on yksi Luonto ja luonnon 
monimuotoisuus - painopistealueen temaattisista 
painopisteistä, vesiviljelyä koskevat tavoitteet on 
strategiassa asetettu muun muassa Life -hankkeiden 
tulosten perusteella. Tutkimushankkeissa keskityt -
tiin ennen kaikkea tautien ehkäisyyn, kalojen ruo -
kintaan, valintajalostukseen, kalojen hyvinvointiin, 
mahdollisten uusien lajien bioottiseen potentiaaliin, 
vesiviljelytuotteiden turvallisuuteen ja laatuun sekä 
luonnonsuojeluun. Nämä aiheet vastaavat vesivilje -
lyalan tärkeimpiä tarpeita, ja tuloksista on käytän -
nön hyötyä ennen kaikkea vesiviljelyn harjoittajille. 
Kuudennesta puiteohjelmasta rahoitetuilla tutki -
mushankkeilla on kaiken kaikkiaan merkittävästi 
edistetty ympäristöasioita, genomiikkaa, kalojen 
ravitsemusta, kalojen terveyttä ja kansanterveyttä.
Komission vastaus 53
Laatikko 2
Komissio tietää varsin hyvin, että aluesuunnitteluun 
ja lupamenettelyihin liittyvät hallinnolliset käytän -
nöt ovat hyvin erilaisia eri puolilla EU:ta. Ne kuulu -
vat kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kuten 
jo komission vuonna 2011 antamassa ehdotuksessa 
uudeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston ase -
tukseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta mainitaan, 
komissio edistää tästä syystä tietojen ja parhaiden 
käytäntöjen vaihtoa.
Jäsenvaltioiden julkaisemat vesiviljelyä koskevat 
monivuotiset strategiasuunnitelmat helpottavat 
tätä vaihtoa.
Lisäksi monivuotisissa strategiasuunnitelmissa on 
määrä nimenomaisesti käsitellä muun muassa toi -
milupien myöntämiseen kuluvaa aikaa.
Komissio kertoo kyseisille jäsenvaltioille tilintarkas -
tustuomioistuimen havainnoista, jotka koskevat 
mainittuja tapauksia.
Yhteinen vastaus 39 ja 40 kohtaan
Merialuesuunnittelua koskeva uusi direktiivi paran -
taa tämän alan integraatiota.
Komissio totesi strategisissa suuntaviivoissaan 
(COM(2013) 229), että aluesuunnittelun puute ja hal -
linnollisten menettelyjen yksinkertaistamisen tarve 
vaikeuttavat vesiviljelyalan edelleen kehittämistä. 
Koska hallinnon yksinkertaistaminen ja aluesuunnit -
telu kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, komissio 
käsittelee näitä kysymyksiä avoimen koordinoin -
timenetelmän yhteydessä parhaiden käytäntöjen 
vaihtoja varten järjestettävissä seminaareissa. Meri -
aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennettyä 
käyttöä koskevassa uudessa direktiivissä säädetään 
puitteista, joiden mukaan jäsenvaltioiden on sovel -
lettava alojen ja jäsenvaltioiden välillä koordinoitua, 
kattavaa suunnitteluprosessia.tieteelliseen tukeen liittyviä hankkeita. Ne saivat näin 
arvokasta näkyvyyttä toimintapolitiikan suunnitte -
luun osallistuvien sidosryhmien ja vesiviljely- ja ka -
lastusalan järjestöjen ja verkostojen keskuudessa.
2) Feufar -hankkeessa ( The future of European fisheries 
and aquaculture research, ”Eurooppalaisen kalatalo -
us- ja vesiviljelytutkimuksen tulevaisuus”), jota EU ra -
hoitti 499 680 eurolla, suoritettiin ennakointianalyysi 
ja esitettiin suosituksia tuleviksi kehityssuunniksi. 
Tulokset ovat merkittäviä EU:n vesiviljelyalan kilpai -
lukyvylle ja ympäristönsuojelulle. Hankkeessa kartoi -
tettiin etenkin vesiviljelyalan tulevia tutkimustarpeita 
integroivan ja interaktiivisen ennakointimenetelmän 
avulla. Menetelmään kuuluivat muun muassa seuraa -
vat vaiheet: i) järjestelmän kuvailu, ii) tulevan kehityk -
sen tärkeimpien vauhdittajien määrittäminen ja iii) 
hypoteesien laatiminen siitä, millaisiin tulevaisuuden 
skenaarioihin nämä vauhdittajat voivat johtaa. Näi -
den eri skenaarioiden pohjalta kartoitettiin erityisesti 
vesiviljelyalaa koskevia taloudellisia, ekologisia, yh -
teiskunnallisia ja hallintoon liittyviä kysymyksiä, joita 
analysoimalla määritettiin joitakin pyynnin ja vesivil -
jelyn alan keskeisiä tutkimustarpeita.
37
Komissio aikoo puuttua muun muassa tilintarkas -
tustuomioistuimen huomautuksissaan mainitsemiin 
seikkoihin hyvien käytäntöjen vaihdolla avoimen 
koordinointimenettelyn yhteydessä. Komissio aikoo 
myös auttaa jäsenvaltioita hallinnon yksinkertais -
tamisessa hallinnollisen rasituksen vähentämistä 
käsittelevän korkean tason ryhmän avulla.
38
Komissio korostaa, että jäsenvaltioille ei ollut 
asetettu tällaista velvoitetta asiaa koskevassa EU:n 
lainsäädännössä (yhteinen kalastuspolitiikka ja 
Euroopan kalatalousrahasto). Vesiviljelyä koskevat 
monivuotiset kansalliset strategiasuunnitelmat 
täyttävät nyt tämän tarpeen (vuoden 2013 yhteistä 
kalastuspolitiikkaa koskevan perusasetuksen 34 
artikla ja yksi ennakkoehdoista). Vesiviljelyä koskeva 
monivuotinen kansallinen strategiasuunnitelma on 
toimitettava komissioon viimeistään samana päivänä 
kuin toimenpideohjelma. Komission 29. huhtikuuta 
2013 hyväksymien suuntaviivojen (COM(2013) 229) 
sisältämien ohjeiden tarkoituksena on auttaa jäsen -
valtioita monivuotisen kansallisen strategiasuunni -
telman laatimisessa.
Komission vastaus 54
45
Jäsenvaltiot ovat päättäneet esittää arvion tarvit -
tavista varoista vain toimenpideohjelman tasolla 
komission asetuksen (EY) N:o 498/2007 liitteen I B 
osan mukaisissa rahoitustaulukoissa. Tässä asetuk -
sessa jäsenvaltiot velvoitetaan esittämään varat vain 
toimintalinjoittain, ei toimenpiteittäin (ja vesiviljely 
on vain toimenpide).
46
Puutteiden korjaamiseksi komissio on nyt suositel -
lut, että EMKR:n toimenpideohjelmien lähestymis -
tapa olisi tulossuuntautuneempi ja että käytettäisiin 
yhteisiä indikaattoreita, jotka perustuvat realistisiin 
tavoitteisiin.
Alkuperäiset tavoitteet asetettiin seitsemän vuotta 
sitten, jolloin taloudellinen tilanne oli täysin toi -
senlainen. Komissio katsoo, että jos tavoitteita 
muutetaan, myös määrärahat olisi kohdennettava 
uudelleen.
Komission kokemuksen mukaan jäsenvaltioiden 
tavoitteet tai välitavoitteet saattavat olla ali- tai 
yliarvioituja. EMKR:ssä puututaan tähän ongelmaan 
asettamalla muun muassa yhteisiä indikaattoreita 
ja painottamalla enemmän arviointia ja seurantaa. 
Jäsenvaltioiden on muun muassa laadittava arvi -
ointisuunnitelma, jolla varmistetaan etenemisen ja 
tilanteen seuraaminen jatkuvin valvontatoimin.
47
Katso komission vastaus laatikkoon 3.
48
Joissakin jäsenvaltioissa oli tapana pyytää mahdol -
lisia tuensaajia toimittamaan muiden asiakirjojen 
lisäksi liiketoimintasuunnitelma. Tämän ansiosta 
taloudellisesti selvästi kannattamattomat hankkeet 
voitiin hylätä ja näin edistää vastineen saamista 
rahalle.41
Komissio vahvistaa, että rahoitus- ja talouskriisi on 
vaikuttanut merkittävästi koko vesiviljelyalaan ja 
etenkin vesiviljelyalan toimenpiteiden rahoittami -
seen kalatalousrahastosta. Kriisi vaikutti kulutusky -
syntään, mikä vähensi tuottajien halukkuutta ottaa 
sijoitusriskejä. Myös julkisten menojen leikkaukset 
heikensivät huomattavasti julkisen yhteisrahoituk -
sen saatavuutta useimmissa jäsenvaltioissa.
Romaniassa tuensaajilla oli rahoituskriisin vuoksi 
suuria vaikeuksia toteuttaa kalatalousrahastosta 
rahoitettuja hankkeita. Kriisi näkyy myös maatalous -
tukirahaston vilkkaassa käytössä: siitä myönnettiin 
vuoden 2013 loppuun mennessä rahoitustakuita 
yhteensä noin 7,5 miljoonan euron arvosta. Eniten 
takuita myönnettiin hankkeille, jotka liittyivät vesi -
viljelytilojen investointeihin.
42
Komissio toteaa, että
 — rahoituskriisi on tehnyt lähes mahdottomaksi 
saada muuta rahoitusta, joka olisi tarpeen alan 
uuden yrityksen perustamiseksi.
 — kriisillä on ollut huomattava vaikutus kysyntään, 
mikä on kasvattanut merkittävästi uusien toimi -
joiden taloudellisia riskejä.
Komissio katsoo, että määrärahojen vapauttamisen 
riski saattoi vaikuttaa päätöksiin, mutta vain yhtenä 
monista tekijöistä.
44
Kalatalousrahastoa koskevan asetuksen (EY) 
N:o 1198/2006 15 artiklan 2 kohdassa säädetään, 
että kansalliseen strategiasuunnitelmaan on sisäl -
lyttävä jäsenvaltion tarpeen mukaan lyhyt kuvaus 
kaikista yhteisen kalastuspolitiikan näkökohdista, 
ja siinä on esitettävä painopisteet, tavoitteet, arvio 
tarvittavista julkisista varoista ja sen täytäntöönpa -
noa koskevat määräajat. Jäsenvaltioiden ei siis ole 
pakko kaikissa tapauksissa esittää arvioita tarvitta -
vista julkisista varoista.
Komission vastaus 55
50
Hankkeita esittävät yksityiset toimijat, ja vain osa 
investoinneista rahoitetaan kalatalousrahastosta. 
Tämä ei ole kriisiaikana aina riittävästi kannustanut 
yksityisiä toimijoita ylittämään lakisääteisiä vaati -
muksia. Ympäristönäkökohdista annettiin ohjeita 
(katso komission vastaus 23–25 kohtaan).
51
Rahoitus- ja talouskriisin aikana yksityiset toimijat 
ehdottivat aiempaa vähemmän hankkeita. Ympäris -
töystävällinen tuotanto mainittiin valintakriteerinä, 
mutta se ei ollut riittävä kannustin varmistamaan 
alan hankkeiden merkittävää määrää. Tärkeintä 
onkin varmistaa, että kuluttajat pitävät ympäris -
töystävällistä tuotantoa lisäarvona.
Laatikko 4
Se, että Espanjassa kaikki hankkeet olivat lain -
säädännön mukaisia mutta vain muutamissa 
sovellettiin vapaaehtoisia sertifioituja ympäristö -
järjestelmiä, ei tarkoita, että jäsenvaltiot eivät olisi 
kiinnittäneet riittävästi huomiota ympäristönsuo -
jelu- ja terveysasioihin. Se osoittaa kuitenkin, että 
rahoitus- ja talouskriisin aikana tuensaajat eivät 
katsoneet vapaaehtoisten sertifioitujen ympäristö -
järjestelmien tuottavan kilpailuetua. Vain muutamia 
tällaisia hankkeita esitettiin, ja siksi niitä hyväksyt -
tiinkin vähän.
Edellä oleva huomautus koskee myös Italiaa.
On tärkeää todeta, että Romaniassa toteutettavien 
kalatalousrahastosta rahoitettujen hankkeiden 
valintakriteerit hyväksyy seurantakomitea, jossa 
meri- ja kalastusasioiden pääosasto on mukana 
tarkkailijana.Laatikko 3
Romanian mahdollisuudet merivesiviljelyyn Mustas -
sameressä ovat melko vähäiset ja liittyvät enim -
mäkseen simpukkaviljelyyn. Neljä aluetta Romanian 
Mustanmeren rannikolla määritettiin simpukkavil -
jelyyn soveltuviksi simpukkavesiltä vaadittavasta 
laadusta annetun direktiivin 79/923/ETY mukaisesti. 
Romanian toimenpideohjelmassa ei siksi rajoiteta 
merivesiviljelyn tukemista.
Toimet rannikkoalueiden hoidon parantamiseksi 
ja vesiviljelyn toimilupia koskevan Italian lainsää -
dännön kehittämiseksi eivät kuulu kalatalous-
rahaston soveltamisalaan, eikä niitä voitu sisällyttää 
toimenpideohjelmaan.
Komissio aikoo painokkaasti kehottaa jäsenvaltiota 
hyödyntämään EMKR:n tarjoamia mahdollisuuksia, 
jotta ne voisivat auttaa viranomaisia kartoittamaan 
vesiviljelyn kehittämiseen sopivimmat alueet alue -
suunnitteluprosessin yhteydessä.
Tavoiteindikaattorien yksinkertaistamiseksi otetaan 
toimenpideohjelman tavoitteen saavuttamista 
arvioitaessa huomioon vain muutama aggregoitu 
indikaattori. EMKR:n toimenpideohjelmassa komis -
sio esittää käytettäväksi erityisindikaattoreita, joissa 
otetaan paremmin huomioon ympäristönsuojelu- ja 
markkinavaatimukset.
Puolan toimenpideohjelmaa tarkistettiin vuonna 
2011, eikä Puola pyytänyt vesiviljelyä koskevien indi -
kaattorien muuttamista. Havainto ei kerro toimenpi -
deohjelmaan liittyvistä puutteista.
49
EU:ssa noudatettavat vesiviljelyn ympäristö- ja 
terveysvaatimukset ovat erittäin korkeat. Komissio 
seuraa EU:n lainsäädännön noudattamista ja valvoo 
sen oikeaa täytäntöönpanoa.
Natura 2000 - alueita koskevissa ohjeissa suositel -
laan strategista aluesuunnittelua tehokkaana kei -
nona, jolla voidaan puuttua jo varhaisessa vaiheessa 
mahdollisiin paikallisiin vaikutuksiin ja lieventää 
niitä.
Komission vastaus 56
Espanjassa ja Romaniassa toteutettavat kalata -
lousrahaston toimenpideohjelmat käynnistettiin 
todellisuudessa vuonna 2010 ja monet vesiviljely -
alan hankkeista valittiin vuosina 2010–2011. Niiden 
toteuttaminen aloitettiin vuosina 2011–2012. Tästä 
syystä – ja kalalajista riippuen – vesiviljelytilat eivät 
saaneet tuotteitaan markkinoille heti investoinnin 
toteuttamisen jälkeen. Yleensä investoinnin jälkeen 
seuraa jalostus- ja kasvatusvaihe, joka voi joidenkin 
kalalajien (esimerkiksi sammen) kohdalla kestää 
jopa viisi vuotta.
Edellä mainitut seikat koskevat myös Italiaa. Lisäksi 
on otettava huomioon, että vuoteen 2011 saakka 
vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa ilmoi -
tetut ennakkotietoihin perustuvat luvut koskivat 
suunniteltua tuotantoa. Komissio oli jo havainnut 
tämän eron Eurostatin toimittamiin, nykyistä tuo -
tantoa koskeviin lukuihin nähden. Asiasta huomau -
tettiin Italian hallintoviranomaiselle, joka muuttikin 
vuotuista täytäntöönpanokertomusta ja toimenpi -
deohjelmaa niin, että niissä ilmoitetaan nykyinen 
tuotanto Eurostatin menetelmää käyttäen.
Hankkeen täytäntöönpanokertomuksen laatii 
tuensaaja. Kansalliset viranomaiset eivät tarkista 
tosiasiallisia tuotantolukuja. Hallintoviranomaisen 
tehtävänä on tarkistaa, että yhteisrahoitetut tuot -
teet ja palvelut toimitetaan, mutta ei hankkeiden 
tuottamia tuloksia. Hallintoviranomainen kerää 
tiedot, kokoaa ne yhteen ja käyttää niitä vuotui -
sissa täytäntöönpanokertomuksissa. Jos tuloksia 
on myöhemmin päivitettävä, hallintoviranomainen 
ilmoittaa asiasta komissiolle seuraavissa vuotuisissa 
täytäntöönpanokertomuksissa sekä lopullisessa 
täytäntöönpanokertomuksessa, joka on määrä toi -
mittaa maaliskuussa 2017.
55
Komission tiedonannossa Yhteisön vesiviljelyalan 
kestävää kehittämistä koskeva strategia asetettiin 
joukko tavoitteita. Siinä korostettiin, että alan 
pitkän aikavälin kilpailukyky ja kestävyys edellyt -
tävät yksityisen sektorin osallistumista ja johtavaa 
roolia. Tiedonannossa asetettiin useita painopiste -
alueita vesiviljelyalan julkiselle tuelle, mutta siinä ei 
käsitelty kalatalousrahaston mukaisten kansallisten 
strategiasuunnitelmien arviointia.Romanialaisissa seurantakomiteoissa komissio on 
aina tarvittaessa korostanut tarkkailijan ominaisuu -
dessaan sitä, että on tärkeää luoda selkeästi määri -
telty ympäristöystävällisten hankkeiden valinta- ja 
seurantaprosessi (on esimerkiksi selkeytettävä 
luonnonmukaisen maatalouden käsite, estettävä 
liiallisten korvausten maksaminen Natura 2000 
-alueilla sijaitseville vesiviljelytiloille ja velvoitettava 
estämään tukikelvottomien kulujen hyväksymiseen 
perustuvat petokset).
54
Komissio myöntää, että vaikka kalatalousrahaston 
toimenpideohjelmissa oli indikaattoreita, joilla 
voitiin mitata ohjelmien toteutuksen etenemistä, 
ne eivät olleet jäsenvaltioille yhteisiä eivätkä 
vertailukelpoisia. Toimenpideohjelmissa käytettiin 
erilaisia indikaattoreita, joita ei voitu aggregoida 
EU-tasolla. Tästä syystä EMKR:ssä on tarkoitus 
käyttää pientä määrää yhteisiä indikaattoreita, 
joilla arvioidaan ohjelmatoteutuksen etenemistä 
kohti tavoitteiden saavuttamista. Näistä yhteisistä 
indikaattoreista raportoidaan vuosittain EMKR:n 
täytäntöönpanokertomuksissa.
Komissio panee merkille tämän havainnon ja pyrkii 
vahvistamaan vuosia 2014–2020 koskevia tulevia 
ohjelmia varten joukon yhteisiä indikaattoreita, 
jotka perustuvat luotettaviin tilastolähteisiin.
Laatikko 5
Tässä vastauksessa viitataan kahteen erilliseen 
asiaan, joista yksi koskee tilastojen laatua ja toi -
nen kalatalousrahaston seurantaa varten valittuja 
indikaattoreita.
Komissio panee merkille kalatalousrahaston seu -
rantaindikaattoria koskevan huomautuksen ja on 
samaa mieltä siitä, että tulosindikaattorit ovat 
tarkoituksenmukaisempia. Asiasta on keskusteltu 
kyseisen jäsenvaltion kanssa.
On syytä ottaa huomioon, että hankkeen hyväk -
symisen ja tuotannon lisääntymisen välillä kuluu 
verrattain pitkä aika.
Komission vastaus 57
Laatikko 6
Laatikosta 6 käy ilmi, että toimenpideohjelmiin 
sisältyviä alan tavoitteita, jotka kuvastavat kalata -
lousrahaston toimenpiteiden yleistä toteuttamis -
ympäristöä, ei välttämättä saavuteta. Tavoitteiden 
saavuttamista arvioitaessa on komission mielestä 
syytä erottaa toisistaan asiat, joihin jäsenvaltiot voi -
vat vaikuttaa, ja asiat, joihin ne eivät voi vaikuttaa. 
Jäsenvaltioiden vaikutusmahdollisuuksien ulkopuo -
lella olevista tekijöistä merkittävimpiä olivat talous- 
ja rahoituskriisi sekä erityisesti Ranskan kohdalla 
virus, joka aiheutti osterikuolleisuuden dramaatti -
sen kasvun.
Tulevien vuosien osterituotannon määrään vaikut -
taa eniten se, miten kuolleisuuden lisääntymisen 
ongelma kyetään ratkaisemaan. Vuonna 2008 
saavutettiin 120 000 tonnin raja, mutta tuotanto 
on sittemmin supistunut. Ranskan viranomaiset 
suhtautuivat kuitenkin edelleen toiveikkaasti 
ohjelmakauden kokonaistuotantotavoitteiden 
saavuttamiseen.
Tuotantotavoitteet asetettiin ohjelmakauden alussa. 
Vuonna 2011 oli vielä neljä vuotta aikaa toteuttaa 
vesiviljelyalan toimenpiteitä. Koska kyse oli inves -
tointihankkeista, vuonna 2011 oli liian varhaista 
ennakoida toimenpiteiden lopullista vaikutusta. 
Viimeisessä toimenpideohjelman muuttamiseh -
dotuksessa vuonna 2013 tavoitteeksi asetettiin 
208 068 tonnia, joka laskettiin Eurostatin käyttä -
mällä menetelmällä.
Puolassa alkuperäisiin tavoitteisiin vaikuttivat seu -
raavat tekijät:
 — toimenpideohjelman myöhäinen hyväksyntä 
(vasta lokakuussa 2008), mikä lyhensi tavoittei -
den saavuttamiseen käytettävissä olevaa aikaa 
(vertailuvuotena on syytä käyttää vuotta 2015),
 — viive investoinnin ja tuotannon lisääntymisen 
välillä (vähintään kolme vuotta),
 — suojeltujen saalistajalajien, esimerkiksi merimet -
sojen, populaatioiden kasvu (joissakin tapauk -
sissa niiden aiheuttamien vahinkojen määräksi 
arvioidaan 80 prosenttia tuotannosta),
 — veden puutteeseen tai huonoon laatuun liitty -
vät ajoittaiset ongelmat,
 — ruokinnan hinnan nousu,56
Vaikka vesiviljelytuotanto ei ole kasvanut EU:ssa 
toisin kuin muilla alueilla, toiminnan määrä ja työlli -
syys ovat pysyneet vakaina.
Komissio painottaa, että vesiviljelyn tuotannon kas -
vulukujen vertailuun EU:n ja muiden alueiden välillä 
olisi suhtauduttava varauksin, sillä yritysten toi -
mintaympäristöt ovat hyvin erilaiset muun muassa 
sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun osalta.
Tieteellis- teknis- taloudellinen kalastuskomitea4 
huomauttaa, että tuoreimpien saatavissa olevien 
tietojen mukaan EU:n vesiviljelyalan taloudellinen 
tilanne on rahoitus- ja talouskriisin jälkeen alkanut 
viime aikoina kohentua.
57
Komissio korostaa, että alkuperäiset tavoitteet 
asetettiin hyvin erilaisessa taloudellisessa tilan -
teessa. Vaikka EU:n vesiviljelyn tuotantomäärä ei 
ole kasvanut, toiminnan määrä ja työllisyys ovat 
pysyneet vakaina. Tuoreimpien saatavissa olevien 
tietojen mukaan vesiviljelyalan taloudellinen tilanne 
on parantunut useissa jäsenvaltioissa.
Kuten 46 kohdassa huomautetaan, alkuperäiset 
tavoitteet asetettiin seitsemän vuotta sitten, jolloin 
taloudellinen tilanne oli täysin toisenlainen.
Kalatalousrahaston tuki on vain yksi tekijä, jolla 
tuotantoa pyritään kasvattamaan pitkällä aikavä -
lillä. Muiden tekijöiden vaikutukset ovat paljon 
suuremmat. Talous- ja rahoituskriisi supisti kulutus -
kysyntää, lisäsi kolmansien maiden kanssa käytä -
vää kilpailua ja heikensi kuluttajien luottamusta 
vesiviljelytuotteisiin.
4 Tieteellis -teknis -taloudellinen kalastuskomitea (STECF -komitea): 
The Economic Performance Report on the EU Aquaculture sector 
(STECF-13-29), 2013. Euroopan unionin julkaisutoimisto, 
Luxemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 s.
Komission vastaus 58
toteutettiin vähän, koska toimijat eivät talous- ja 
rahoituskriisin vuoksi halunneet ottaa riskejä.
Suurin osa rahoituksesta myönnettiin verrattain 
riskittömälle perinteiselle toiminnalle.
Laatikko 7
Tilan puute on tunnettu ongelma, ja komissio 
toteutti useita hankkeita sen ratkaisemiseksi. Se 
esimerkiksi esitti ehdotuksen merialuesuunnittelua 
koskevaksi direktiiviksi (joka on nyt hyväksytty) ja 
pyysi jäsenvaltioita laatimaan kestävän vesivilje -
lytoiminnan kehittämistä koskevat monivuotiset 
kansalliset strategiasuunnitelmat.
Alaan kohdistuneet talous- ja rahoituskriisin vaiku -
tukset, jotka tilintarkastustuomioistuin mainitsee 
41 kohdassa, hillitsivät uusia investointeja. EU:n vesi -
viljelyalan kilpailukyvyn ja työpaikkojen säilyminen 
sekä tuotannon jatkuminen haastavissa oloissa on 
myös katsottava onnistumiseksi.
62
Komissio muistuttaa, että jo alkaneiden hankkeiden 
rahoittaminen on täysin sovellettavan lainsäädän -
nön mukaista.
Laatikko 8
Talous- ja rahoituskriisin vuoksi rahoituksen haki -
joita on ollut vähemmän kuin toimenpideohjelmaa 
laadittaessa odotettiin sidosryhmien vilkkaan kuule -
misen perusteella.
Tämän jälkeen toimivaltaiset viranomaiset tarkis -
tivat, täyttivätkö hakijat valintaperusteet, muun 
muassa vakavaraisuutta ja luottokelpoisuutta kos -
kevat kriteerit. Espanjan viranomaiset ovat vahvis -
taneet, että kaikki valitut kuusi hanketta täyttivät 
asetetut valintakriteerit.
Huoltoalusten hankinta ei välttämättä parantanut 
tuotantoa tai työllisyyttä, mutta saattoi olla edelly -
tys vesiviljelytoiminnan jatkamiselle aikana, jolloin 
taloudellinen epävarmuus olisi estänyt tällaiset 
investoinnit.
Puolassa valittavilta hankkeilta vaaditaan kolmi -
vuotinen liiketoimintasuunnitelma, mikä mahdol -
listaa vain taloudellisesti kestävien hankkeiden 
valitsemisen. — tiettyjen tautien hallitsemattomuus,
 — olemassa olevien vesiviljely -yritysten 
nykyaikaistamishankkeet,
 — verrattain vähäinen kysyntä Puolan markkinoil -
la markkinointikampanjoista ja uusien lajien 
tarjonnasta huolimatta.
Kun Portugalissa asetettiin vesiviljelyn tuotantota -
voitteita, oletettiin, että kalatalouden ohjausväli -
neestä rahoitetulla tuella vuonna 2009 toteutettava 
suuri hanke kasvattaisi tuotantoa. Hanke ei kuiten -
kaan koskaan saavuttanut ennakoituja tuotanto -
määriä teknisten ongelmien vuoksi. Tavoitteen ja 
tosiasiallisen tuloksen välinen ero johtuu siis pääasi -
assa yhden hankkeen epäonnistumisesta.
Romaniassa tuotannon kasvu johtui siitä, että maa 
kohdensi 25 miljoonaa lisävaroja toimintalinjaan 2. 
Meriasioiden pääosasto pyysi hallintoviranomaista 
tarkistamaan tavoiteindikaattoreita uusien lisämää -
rärahojen mukaisesti.
Espanjan toimenpideohjelman tuotantotavoitteet 
asetettiin vuonna 2007, kun Espanjan talous kasvoi 
EU:n keskiarvoa nopeammin. Vaikka nämä alku -
peräiset tavoitteet voivat vaikuttaa epärealistisilta 
vuonna 2014, ne eivät olleet sitä vuonna 2007.
59
Komissio katsoo, että monissa hankkeissa talous- ja 
rahoituskriisi esti tavoitteiden kustannustehokkaan 
saavuttamisen.
60
Komission mielestä vesiviljelyalan kestävän kehittä -
misen vähäinen tukeminen ja tuen epätarkoituksen -
mukainen kohdentaminen johtuvat ennen kaikkea 
siitä, että hankkeet voitiin toteuttaa vasta verrattain 
pitkän ajan kuluttua rahoituksen kohdentamisesta 
vesiviljelyalan kehityksen tukemiseen, ja taloudelli -
nen tilanne muuttui tänä aikana ratkaisevasti.
61
Rahoitus- ja talouskriisin aikana yksityiset toimijat 
ehdottivat aiempaa vähemmän hankkeita. Lisäksi 
innovatiivisia hankkeita (joihin yleensä liittyy suu -
rempi riski kuin perinteisiin vesiviljelyhankkeisiin) 
Komission vastaus 59
65
Katso komission vastaus laatikkoon 9: Kalatalousra -
hastoa toteutettiin vakavan talous- ja rahoituskriisin 
vallitessa. Tällaisessa tilanteessa on ymmärrettä -
vää, että hankkeilla, jotka on usein suunniteltu 
ennen kriisiä, ei saavuteta kaikkia niille asetettuja 
tavoitteita.
Tukikelpoisuuskriteerit on tarkistettava (myös 
paikalla tehtävin tarkastuksin) kansallisella tasolla 
määritetyin menettelyin ennen väli- tai loppumak -
sun suorittamista.
Puolan tapauksessa sovellettava kansallinen ase -
tus velvoitti välittävät elimet tekemään paikalla 
100-prosenttiset tarkastukset ennen loppumaksu -
jen suorittamista vesiviljelyhankkeille. Tätä kansal -
lista asetusta kuitenkin muutettiin marraskuussa 
2011 hyväksymällä otantamenettely, jossa otanta -
osuus on 20 prosenttia. Tämän lisäksi tuensaajaan 
voidaan kohdistaa tarkastuksia viiden vuoden ajan 
loppumaksun päivämäärästä ja korjaavia toimia 
voidaan toteuttaa, jos sääntöjenvastaisuuksia 
todetaan.
Laatikko 10
Hankkeiden tuloksia arvioidaan tuensaajien toimit -
tamien ja allekirjoittamien lopullisten kirjallisten 
täytäntöönpanokertomusten perusteella. Tavoittei -
den saavuttamista arvioitaessa on otettava huomi -
oon kaikki tekijät  – myös tuensaajan vaikutusmah -
dollisuuksien ulkopuolella olevat tekijät, etenkin 
saalistajalajien ja muiden luontoon liittyvien syiden 
sekä rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset.
Kuten komission vastauksessa laatikkoon 9 tode -
taan, kalatalousrahastoa toteutettiin vakavan 
talous- ja rahoituskriisin vallitessa, jolloin hank -
keilla, jotka oli usein suunniteltu ennen kriisiä, ei 
ymmärrettävästi saavutettu kaikki niille asetettuja 
tavoitteita.
67
Käytännössä näiden kahden kriteerin välillä on löy -
dettävä oikea tasapaino. Tämä koskee erityisesti sen 
tarkistamista, tarvitaanko hankkeissa julkista tukea 
rahoitukseen ja tekniikkaan liittyvien ongelmien 
ratkaisemiseksi, sekä niiden teknisen ja rahoituksel -
lisen kannattavuuden varmistamista. Jälkimmäisen 
kriteerin merkitys kasvoi kriisin vaikutusten käy -
dessä ilmeisemmiksi.Romaniassa valintakriteerit hyväksyy seurantakomi -
tea, jossa komissiolla on vain tarkkailijan asema.
Kun Romanian tarkastusviranomainen havaitsi 
puutteita hankkeiden valintamenettelyssä, komissio 
pyrki varmistamaan sääntöjen noudattamisen käy -
tettävissään olevilla välineillä. Maksut Romanialle 
keskeytettiinkin tammikuussa 2012, ja niitä jatkettiin 
vasta vuoden 2013 puolivälissä, jolloin oli saatu 
riittävästi näyttöä hallinto- ja valvontajärjestelmän 
puutteiden korjaamisesta.
Hankkeen täytäntöönpanoaste ei ole valintakriteeri. 
Koska taloudellinen tilanne oli epävakaa, hankkeita, 
jotka on pantu täytäntöön ennen hakemuksen 
jättämistä mutta tukikelpoisuuskauden aikana ja 
jotka ovat tukikelpoisuussääntöjen mukaisia, olisi 
pidettävä prosessina, joka vähentää EU:n ja kyseisen 
jäsenvaltion talousarviolle aiheutuvaa riskiä.
Tilanne paranee seuraavalla ohjelmakaudella, sillä 
yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 
1303/2013 65 artiklan 6 kohdan mukaan toimia ei 
valita Euroopan rakenne- ja investointirahastojen 
(ERI -rahastojen) tuen kohteiksi, jos ne on saatettu 
fyysisesti päätökseen tai toteutettu kokonaisuudes -
saan ennen kuin tuensaaja on jättänyt ohjelmaan 
liittyvän rahoitushakemuksen hallintoviranomai -
selle, siitä riippumatta, onko tuensaaja maksanut 
kaikki asiaankuuluvat maksut.
Laatikko 9
Komissio myöntää, että hankkeiden vaikutuksen 
ennakkoarvioinnissa ja tosiasiallisen vaikutuksen jäl -
kianalyysissa on parantamisen varaa. Komissio halu -
aisi kuitenkin muistuttaa, että kalatalousrahastoa 
toteutettiin vakavan talous- ja rahoituskriisin valli -
tessa. Tällaisessa tilanteessa on ymmärrettävää, että 
hankkeilla, jotka on usein suunniteltu ennen kriisiä, 
ei saavuteta kaikkia niille asetettuja tavoitteita.
Monissa Puolan hankkeissa pyrittiin nykyaikaista -
maan vesiviljelytoimintaa, koska infrastruktuuri on 
vanhentunutta.
Komission vastaus 60
70
Kyseisten ehdotusten muotoilu osoittaa, että 
komissio pitää vesiviljelyalan kestävää kehittämistä 
erittäin tärkeänä. Strategisissa suuntaviivoissa 
nimetään suurimmat ongelmat, jotka tällä hetkellä 
haittaavat vesiviljelyn kehittämistä EU:ssa. Jäsen -
valtioita on tarkoitus auttaa niiden ratkaisemisessa 
avoimen koordinointimenetelmän avulla. Lähes -
tymistavan yleisen johdonmukaisuuden takaa se, 
että EMKR:n toimenpideohjelmat ja monivuotiset 
kansalliset strategiasuunnitelmat ovat yhdenmukai -
sia (ennakkoehto).
71
Komissio korostaa, että EMKR sisältää mahdollisuu -
den rahoittaa hankkeita, joiden tarkoituksena on 
määritellä ja kartoittaa vesiviljelyn kehittämiseen 
parhaiten soveltuvat alueet tai alueet, joilla vesivil -
jelyä ei pitäisi harjoittaa.
Johtopäätökset ja suositukset
74
Empiiriset todisteet kalatalousrahaston ohjelmien 
täytäntöönpanosta ovat osoittaneet, että rahoi -
tuskriisi ja talouden taantuma ovat vaikuttaneet 
merkittävästi EU:n suurimpiin tuottajamaihin. Kriisi 
vaikutti kulutuskysyntään, mikä vähensi tuottajien 
halukkuutta ottaa sijoitusriskejä. Myös julkisten 
menojen leikkaukset heikensivät huomattavasti 
julkisen yhteisrahoituksen saatavuutta useimmissa 
jäsenvaltioissa.
Komissio myöntää kuitenkin, että kalatalousrahas -
ton tuki vesiviljelyn kestävään kehitykseen ei tähän 
mennessä ole tuottanut kaikkia odotettuja tulok -
sia. Kokemukset on otettu huomioon tarkistettua 
yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevassa komission 
ehdotuksessa, joka hyväksyttiin vuonna 2013, ja 
uutta meri- ja kalatalousrahastoa koskevassa ehdo -
tuksessa, joka hyväksyttiin vuonna 2014.69
Katso komission vastaus laatikkoon 8.
Ennen hakemuksen jättämistä käynnistetyt hank -
keet ovat tukikelpoisia, kunhan kulut ovat aiheutu -
neet tukikelpoisuuskaudella, valintakriteerit täytty -
vät ja tukikelpoisuussääntöjä noudatetaan.
Tuensaajat tiesivät kalatalousrahaston mukaisista 
rahoitusmahdollisuuksista jo vuonna 2007, mutta 
niiden oli odotettava vuoden 2009 loppuun ennen 
kuin vesiviljelytoimenpiteitä koskeva hakemus -
pyyntö julkaistiin.
Tilanne paranee seuraavalla ohjelmakaudella, sillä 
yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 
1303/2013 65 artiklan 6 kohdan mukaan toimia 
ei valita ERI -rahastojen tuen kohteiksi, jos ne on 
saatettu fyysisesti päätökseen tai toteutettu koko -
naisuudessaan ennen kuin tuensaaja on jättänyt 
ohjelmaan liittyvän rahoitushakemuksen hallinto -
viranomaiselle, siitä riippumatta, onko tuensaaja 
maksanut kaikki asiaankuuluvat maksut.
Osa tuensaajista otti kuitenkin riskin ja käynnisti 
investoinnit jo aikaisemmin.
Komissio panee havainnon merkille ja toteuttaa 
asianmukaisia jatkotoimia.
Laatikko 12
Komissio käsittelee asiaa jäsenvaltioiden kanssa.
Komissio toteaa, että vaikka jotkin hankkeet vai -
kuttivat lupaavilta, niillä ei saavutettu alkuperäisiä 
tavoitteita. Näitä hankkeita haittasivat talous- ja 
rahoituskriisi sekä muut tekijät, mitä oli vaikea 
alussa ennakoida. Komissio huomauttaa, että on 
vaikeaa löytää oikea tasapaino hankkeiden rahoit -
tamisessa, sillä osa niistä ei saavuta odotettuja 
tavoitteita ja osa onnistuisi joka tapauksessa ilman 
EU:n tukeakin. Talous- ja rahoituskriisi vaikeuttaa 
tätä tehtävää entisestään.
Komissio käsittelee asiaa kyseisten jäsenvaltioiden 
kanssa ja tarkistaa erityisesti tukikelpoisuusehtojen 
täyttymisen.
Komission vastaus 61
76
Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistui -
men huomautuksen, mutta korostaa, että talous- ja 
rahoituskriisi haittasi vesiviljelyalan kasvu- ja työlli -
syystavoitteiden saavuttamista EU:n tasolla. Lisäksi 
jäsenvaltiotasoiset tavoitteet asetettiin aikana, jolloin 
taloudellinen tilanne oli hyvin toisenlainen.
Komissio korostaa, että vaikka EU:n vesiviljelytuotan -
non määrä ei ole kasvanut, toiminnan määrä ja työl -
lisyys ovat pysyneet vakaina. Tuoreimpien saatavissa 
olevien tietojen ja analyysien5 mukaan vesiviljelyalan 
taloudellinen tilanne EU:ssa on parantunut.
77
Komissio myöntää, että kalatalousrahaston tuki vesi -
viljelyn kestävään kehitykseen ei tähän mennessä ole 
tuottanut kaikkia odotettuja tuloksia, ja se on siksi jo 
hyväksynyt asianmukaisia toimenpiteitä.
78
Komissio korostaa, että uusi yhteinen kalastuspo -
litiikka ja meri- ja kalatalousrahasto muodostavat 
selvemmät puitteet EU:n vesiviljelyalan kestävälle 
kehittämiselle.
Suositus 1 a)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Komissio aikoo analysoida tarkoin vesiviljelylle 
esitetyn tuen perusteet uusissa EMKR:n toimenpide -
ohjelmissa, jotka jäsenvaltioiden on määrä toimittaa 
vuoden 2014 loppupuoliskolla. Samoin se aikoo 
huolellisesti tarkistaa, että toimenpideohjelmaan 
sisältyvät toimenpiteet ovat yhdenmukaisia vesivilje -
lyä koskevassa monivuotisessa kansallisessa strategia -
suunnitelmassa ilmoitettujen toimenpiteiden kanssa.
EMKR:n uudet ohjelmatyö- ja seurantamekanismit 
mahdollistavat realistisempien ja asianmukaisempien 
tavoitteiden asettamisen, ja niiden sisältämät tarkat 
ja vertailukelpoiset indikaattorit, jotka koskevat EU:n 
vesiviljelyalan kestävää kehittämistä, helpottavat 
myös raportointia.
5 Tieteellis -teknis -taloudellinen kalastuskomitea (STECF -komitea): 
The Economic Performance Report on the EU Aquaculture sector  
(STECF-13-29), 2013. Euroopan unionin julkaisutoimisto, 
Luxemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 s.Tilintarkastustuomioistuimen toteamista vesivilje -
lytoimenpiteiden arviointivaikeuksista huolimatta 
komissio myöntää, ettei yhteinen kalastuspolitiikka 
tarjonnut riittävän selvää kehystä kestävän vesi -
viljelyn kehittämiselle vuoteen 2013 päättyneellä 
kaudella. Asia on korjattu vuonna 2013 hyväksy -
tyissä uudistetussa yhteisessä kalastuspolitiikassa ja 
vesiviljelyä koskevissa strategisissa suuntaviivoissa.
Euroopan kalatalousrahastokomitean kautta 
julkaistiin kalatalousrahastoa koskeva käsikirja ja 
useita ohjeasiakirjoja. Lisäksi jäsenvaltioiden kanssa 
keskusteltiin säännöllisesti vuosittain järjestetyissä 
arviointikokouksissa tai Euroopan kalatalousrahas -
tokomiteassa. Komissio ei missään ohjelmakauden 
vaiheessa saanut jäsenvaltiolta palautetta, jonka 
mukaan ohjeistus olisi ollut riittämätöntä.
Komissio toteaa, että suurin osa EU:n tason tieto -
lähteiden eroista aiheutuvista ongelmista korjataan 
käynnissä olevan tiedonkeruupuitteiden tarkistuk -
sen yhteydessä.
75
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Talous- ja rahoituskriisi vaikutti merkittävästi siihen, 
miten paljon EU:n vesiviljelyalan kestävään kehittä -
miseen tarjolla olleita kalatalousrahaston resursseja 
käytettiin. Kriisi haittasi tavoitteiden saavuttamista 
ja aiheutti sen, että hankkeissa suosittiin verrat -
tain riskittömiä vesiviljelyhankkeita innovatiivisten 
hankkeiden kustannuksella.
Komissio myöntää, että jäsenvaltioiden suoritta -
massa indikaattorilukemien vuosiraportoinnissa oli 
menetelmällisiä heikkouksia. Tästä syystä EMKR:ssä 
on tarkoitus käyttää pientä määrää luotettaviin 
menetelmiin perustuvia yhteisiä ja vertailukel -
poisia indikaattoreita, joilla arvioidaan ohjelman 
täytäntöönpanon etenemistä kohti tavoitteiden 
saavuttamista.
Komission vastaus 62
Suositus 1 c)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Vesiviljelyä koskevaa monivuotista kansallista 
strategiasuunnitelmaa koskevan ennakkoehdon 
mukaisesti komissio ei hyväksy EMKR:n toimenpi -
deohjelmia, elleivät jäsenvaltiot ole tarvittaessa 
toimittaneet kestävää vesiviljelyä koskevia moni -
vuotisia kansallisia strategiasuunnitelmia.
Osa tästä suosituksesta on osoitettava jäsenval -
tioille, koska yhteisen hallinnoinnin periaatteen 
mukaisesti niiden tehtävänä on laatia ja soveltaa 
johdonmukaisia kansallisia strategioita vesiviljely -
alan kehittämiseksi. Komissio ei voi määrätä seuraa -
muksia eikä käynnistää rikkomusmenettelyjä, jos 
jäsenvaltiot eivät laadi tai sovella näitä strategioita 
komission suuntaviivojen mukaisesti.
Suositus 1 d)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Vaikka hallinnon yksinkertaistaminen ja aluesuun -
nittelu kuuluvat periaatteessa jäsenvaltioiden toimi -
valtaan, komissio on nimennyt vesiviljelyä koske -
vissa strategisissa suuntaviivoissa (COM(2013) 229) 
tavoitteiksi aluesuunnittelun puutteiden korjaami -
sen sekä hallinnon yksinkertaistamisen. Komissio 
aikoo myös kehottaa jäsenvaltioita panemaan 
täytäntöön hiljattain annetun merialuesuunnittelua 
koskevan direktiivin ja näin parantamaan vesivilje -
lyn kehittämistä.Suositus 1 b)
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo, että suo -
situksen tämä osa on jo pantu pääosin täytäntöön 
seuraavissa suuntaviivoissa:
Komissio on laatinut vesiviljelyalan kestävää kehit -
tämistä koskevat suuntaviivat, joissa käsitellään 
myös keskeisiä ympäristötekijöitä: http://ec.europa.
eu/fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_fi.pdf
Se on myös laatinut ohjeet sitä, miten vesivilje -
lyä koskevaa monivuotista kansallista strategia -
suunnitelmaa koskeva ennakkoehto on täytet -
tävä: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Komissio on liittänyt ennakkoarviointia kos -
keviin suuntaviivoihin ohjeet siitä, miten 
strategisen ympäristöarvioinnin lopputu -
lokset sisällytetään toimenpideohjelmiin: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
Komissio on laatinut ohjeet luonnonvaraisia lintuja 
koskevan direktiivin 9 artiklan mukaisten poikkeus -
ten luonteesta. Asiakirjassa pyritään selventämään 
kyseisen artiklan avainkäsitteet sikäli kuin ne kos -
kevat merimetsojen aiheuttamaa vakavaa vahinkoa 
tai kasviston ja eläimistön suojelua ja annetaan 
käytännön neuvoja näiden käsitteiden soveltami -
sesta:  http://ec.europa.eu/environment/nature/
cormorants/files/guidance_cormorants.pdf
Lisäksi komissio osallistuu parhaillaan vesipuite -
direktiivin ja valmisteilla olevan meristrategiadi -
rektiivin täytäntöönpanoa koskevan ohjeistuksen 
laatimiseen. Kaikki hankkeeseen liittyvät asia -
kirjat löytyvät seuraavasta osoitteesta: https://
circabc.europa.eu/w/browse/4eda1116-2b76-
4a0c -b4ed -b3ec2616b013 . Työ perustuu ohjei -
siin, jotka koskevat kestävää vesiviljelyä osana 
Natura 2000 - alueita: http://ec.europa.eu/envi -
ronment/nature/natura2000/management/docs/
Aqua -N2000%20guide.pdf
Komission vastaus 63
toimenpiteet vastaavat vesiviljelyä koskevaa moni -
vuotista kansallista strategiasuunnitelmaa.
Suositus 2 d)
EMKR on kaudella 2014–2020 aiempaa kalatalous -
rahastoa tulossuuntautuneempi (yhteiset tulosin -
dikaattorit), ja siihen kuuluu myös tuloskehyksen 
käyttö (yhteiset tuotosindikaattorit). EMKR -asetuk -
sessa säädetään yhteisiä indikaattoreita koskevasta 
delegoidusta säädöksestä.
EMKR:n mukainen uusi seurantajärjestelmä koostuu 
seuraavista osista:
 — Jäsenvaltiotasoinen tietokanta (INFOSYS), johon 
tallennetaan tiedot kaikista toiminnoista, joka 
noudattaa yhteistä rakennetta ja jossa käyte -
tään yhteisiä indikaattoreita.
 — Raportti, joka lähetetään komissiolle ja jossa 
esitetään keskeiset tiedot aggregoidussa muo -
dossa. Tietojen on oltava kumulatiivisia, jotta ne 
kuvastavat täytäntöönpanon kehitystä.
Ohjelmien tuloksia seurataan ja arvioidaan EMKR:n 
yhteisten indikaattorien perusteella. Niiden avulla 
voidaan aggregoida koko EU:ta koskevat tiedot ja 
mitata etenemistä kohti Eurooppa 2020 - strategian 
tavoitteita.Suositus 1 e)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Komissio korostaa, että vesiviljelytilastoja kos -
keva sääntelykehys luotiin jo vuonna 1996 (asetus 
(EY) N:o 788/96, joka on kumottu asetuksella (EY) 
N:o 762/2008). Komissio käsittelee näitä tietoky -
symyksiä jatkossakin asianomaisilla foorumeilla 
ja asianomaisissa menettelyissä (se esimerkiksi 
laajentaa tiedonkeruupuitteiden käytön koskemaan 
myös makean veden vesiviljelyä ja menetelmien 
yhdenmukaistamista).
Suositus 2
Suositus (a–d kohta) on osoitettu yksinomaan 
jäsenvaltioille.
Suositus 2 a)
Sen jälkeen, kun vesiviljelyä koskevat strategiset 
suuntaviivat hyväksyttiin huhtikuussa 2013, jäsen -
valtiot ovat alkaneet laatia vesiviljelytoiminnan kes -
tävää kehittämistä koskevia monivuotisia kansallisia 
strategiasuunnitelmiaan. Suunnitelmat sisältävät 
jäsenvaltioiden tavoitteet ja niiden saavuttamiseksi 
toteutettavat toimenpiteet, ja komissio seuraa 
suunnitelmien täytäntöönpanoa. Se seuraa etenkin 
vesiviljelytoiminnan kehittämistä koskevaa moni -
vuotista kansallista strategiasuunnitelmaa koskevan 
ennakkoehdon täyttymistä, koska ilman sitä komis -
sio ei voi hyväksyä EMKR:n toimenpideohjelmaa.
Suositus 2 b)
Komissio panee merkille tämän suosituksen, jonka 
aihe on keskeisenä painopisteenä merialuesuun -
nittelua koskevissa komission tämänhetkisissä 
hankkeissa.
Suositus 2 c)
Komissio korostaa, että EMKR sisältää useita uusia 
osatekijöitä, joiden tarkoituksena on helpottaa 
EMKR:n rahoituksen keskittämistä hankkeisiin, jotka 
parhaiten edistävät vesiviljelyalan kestävää kehi -
tystä ja joissa rahalle saadaan vastinetta. Näitä ovat 
1) tehokkaampi seurantajärjestelmä, joka sisältää 
vuotuisen raportoinnin rahoitetuista toimenpiteistä; 
2) kattavampi vuotuinen täytäntöönpanokerto -
mus; 3) tuloskeskeisyyden vahvistaminen, mukaan 
lukien uusi tuloskehys; sekä 4) ennakkoehdot sen 
varmistamiseksi, että vesiviljelyn alalla rahoitettavat 

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat: 
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU‑maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct ‑palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ-AB-14-010-FI-C ISSN 1831-0958
Yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ja sen 
rahoitusvälineen Euroopan kalatalousrahaston 
(EKTR) yhtenä tavoitteena oli vuoteen 2013 
päättyneellä kaudella edistää vesiviljelyn 
kestävää kehitystä. Tilintarkastustuomioistuin 
tutki, suunniteltiinko ja toteutettiinko 
vesiviljelyn kehittämiseen tarkoitetut 
kalatalousrahaston toimenpiteet hyvin ja 
saatiinko rahalle vastinetta. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että yleisesti 
ottaen tuki ei ollut vaikuttavaa, koska vesiviljelyn 
kehittämisen toimintakehys oli suhteellisen 
heikko sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. 
Lisäksi niillä toimenpiteillä, jotka tosiasiallisesti 
toteutettiin, ei saatu aikaan riittäviä tuloksia.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS /uniF6BA
TUOMIOISTUIN