Ehdotus neuvoston asetus kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla ja asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta /* KOM/2005/0086 lopull. - CNS 2005/0014 */





Bryssel 14.03.2005 KOM(2005) 86 lopullinen 2005/0014 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla ja asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta (KOMISSION ESITTÄMÄ) PERUSTELUT Neuvoston asetus (EY) N:o 88/98 käsittää voimassa olevat tekniset toimenpiteet kalavarojen säilyttämiseksi yhteisön Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla. Teknisissä toimenpiteissä määritellään silmäkoot ja muut pyydysten rakennetta koskevat tekijät, määriteltyjen kalastustyyppien kieltämistä tai rajoittamista koskevat ajanjaksot ja maantieteelliset alueet sekä aluksesta purettavien elollisten vesiluonnonvarojen alimmat mitat. Yhteisö on Itämeren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien sääntöjen säätämisestä vastaavan järjestön eli kansainvälisen Itämeren kalastuskomission (IBSFC) sopimuspuoli. IBSFC antaa joka vuosi suositukset enimmäissaaliista ja tietyistä teknisistä toimenpiteistä kalavarojen vastuullisen hyödyntämisen varmistamiseksi Itämerellä. Yhteisö on sitoutunut panemaan IBSFC:n suosittelemat toimenpiteet täytäntöön siltä osin kuin se ei ole niitä vastustanut. Teknisten toimenpiteiden osalta täytäntöönpano on tehty neuvoston asetuksella (EY) N:o 88/98. Joukko IBSFC:n viimeaikaisia suosituksia teknisiksi toimenpiteiksi on kuitenkin pantu täytäntöön vuosittaisista TACeista ja kiintiöistä annetuissa asetuksissa eikä muutoksina asetukseen (EY) N:o 88/98. Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää kaikki tämän alueen teknisiä toimenpiteitä koskevat säännökset yhteen ainoaan asetukseen, jossa otetaan huomioon säännöissä viime vuosina tapahtuneet muutokset. Lisäksi vuoden 2003 liittymisasiakirjassa säädetään, että Riianlahdelle on vahvistettava erityinen pyyntiponnistuksen rajoitusjärjestelmä muuttamalla neuvoston asetusta (EY) N:o 88/98 ennen liittymisajankohtaa. On tarpeen koota kaikki nämä tarkistetut tekniset toimenpiteet kattavaksi kokonaisuudeksi. Lisäksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 88/98 soveltamisesta saadut kokemukset ovat osoittaneet asetuksessa olevan eräitä puutteita, joista aiheutuu ongelmia sen soveltamisessa ja täytäntöönpanossa. Sen vuoksi komissio esittää tässä ehdotuksessa joukon edellytyksiä, joilla pyritään korjaamaan näitä puutteita, erityisesti määrittelemällä kohdelajit ja vaadittavat saaliiden prosenttiosuudet, joita sovelletaan eri silmäkokoalueisiin ja maantieteellisiin alueisiin tietyillä pyydyksillä kalastettaessa. Lisäedellytyksiä koskevaa luonnosta valmistellessaan komissio pyrki mahdollisuuksien mukaan johdonmukaisesti noudattamaan teknisiin toimenpiteisiin muualla kuin Itämerellä sovellettavia yhteisön lainsäädännössä säädettyjä vastaavia edellytyksiä. Yhteisön 1. toukokuuta 2004 tapahtuneen laajentumisen jälkeen on lisäksi järkevää ajatella, että IBSFC lakkautetaan ja korvataan kahdenvälisellä yhteistyöllä Venäjän federaation kanssa, joka on ainoa yhteisön ulkopuolelle jäävä rannikkovaltio Itämeren alueella. Tätä taustaa vasten IBSFC:n päätökset eivät enää tulevaisuudessa sido yhteisöä, kun se kehittää Itämerta koskevia teknisiä toimenpiteitään. Koska osa nykyisistä säännöksistä on tarpeettoman yksityiskohtaisia ja/tai ei ole kalavarojen säilyttämisen kannalta perusteltavissa, komissio on pyrkinyt tässä ehdotuksessa yksinkertaistamaan sääntöjä niin paljon kuin mahdollista pitämättä kuitenkaan välttämättä kiinni nykyisistä IBSFC:n säännöistä. Kaikki muut neuvoston asetuksessa (EY) N:o 88/98 säädetyt olennaiset edellytykset on säilytetty. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1434/98 säädetään edellytykset, joilla silliä ja silakkaa voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi. Komissio ehdottaa lainsäädännön yksinkertaistamiseen pyrkiessään, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 1434/98 Itämerta koskevat säännökset korvattaisiin tämän ehdotuksen lajittelemattomien saaliiden purkamista koskevilla yleisillä säännöksillä. Kun tämä ehdotus hyväksytään, neuvoston asetus (EY) N:o 88/98 kumotaan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1434/98 Itämerta koskevat säännökset poistetaan. 2005/0014 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla ja asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[1], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2], sekä katsoo seuraavaa: Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002[3] 2 ja 4 artiklan mukaisesti neuvoston on käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot huomioon ottaen vahvistettava yhteisön toimenpiteet, joita tarvitaan kestävien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien edellytysten takaamiseen elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntämiselle. Sitä varten neuvosto voi hyväksyä teknisiä toimenpiteitä kalastuskuolevuuden ja kalastustoimien ympäristövaikutusten rajoittamiseksi. Yhteisön liittyminen Itämeren ja Belttien kalastusta ja elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’Gdanskin yleissopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna sopimusvaltioiden edustajien kokouspöytäkirjalla, hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 83/414/ETY[4]. Kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio on Gdanskin yleissopimuksella tapahtuneesta perustamisestaan lähtien vahvistanut joukon Itämeren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia toimenpiteitä. Se on ilmoittanut sopimuspuolille tietyistä suosituksista näiden teknisten toimenpiteiden muuttamiseksi. Yhteisön on aiheellista panna tällaiset suositukset täytäntöön. Koska kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio saatetaan korvata kahdenvälisellä yhteistyöllä Venäjän Federaation kanssa, yhteisön sääntöjen ei kuitenkaan tulisi noudattaa mainittuja suosituksia tiukasti vaan niiden avulla olisi pyrittävä luomaan nykyisiin sääntöihin perustuva kattava ja yhdenmukainen teknisten toimenpiteiden järjestelmä yhteisön vesialueita varten. Joissakin tapauksissa sääntöjä on aiheellista yksinkertaistaa, kun nykyiset säännöt ovat tarpeettoman yksityiskohtaisia ja/tai ne eivät ole kalavarojen säilyttämisen kannalta perusteltavissa. Joulukuun 18 päivänä 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 88/98[5] säädetään tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 88/98 soveltaminen on tuonut esiin eräitä sen puutteita, joista aiheutuu ongelmia sen soveltamisessa ja täytäntöönpanossa ja jotka olisi korjattava erityisesti määrittelemällä kohdelajit ja vaadittavat saaliiden prosenttiosuudet, joita sovelletaan eri silmäkokoalueisiin ja maantieteellisiin alueisiin tietyillä pyydyksillä kalastettaessa. Olisi määriteltävä tapa, jolla kohdelajien ja muiden lajien prosenttiosuudet lasketaan. Lajin alimman mitan olisi vastattava sen pyytämiseen käytettävän pyydyksen silmäkoon valikoivuutta. Riianlahti on ainutlaatuinen ja varsin herkkä meriekosysteemi, joka vaatii erityistoimenpiteitä, jotta sen kalavarojen käytön kestävyys voitaisiin taata ja kalastustoiminnan vaikutukset minimoida. Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Unkarin tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja Euroopan unionin perussopimuksiin tehtyjä mukautuksia koskevan asiakirjan[6] 21 artiklassa säädetään, että neuvosto muuttaa asetusta (EY) N:o 88/98 ennen liittymisajankohtaa vahvistaakseen tarvittavat säilyttämistoimenpiteet Riianlahdella. Kalastustoiminnan valvomista varten aluksilta olisi Riianlahdelle pääsemiseksi edellytettävä erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöksistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa asetuksessa (EY) N:o 1627/94[7] tarkoitettu erityiskalastuslupa. Tutkimuksissa on käynyt turskan osalta ilmi, että vedettävien pyydysten, joissa ei ole valikointiristikkoa, valikoivuus on huonompi kuin pyydysten, joissa on Bacoma-tyyppinen valikointiristikko. Sen vuoksi on aiheellista, ettei yhteisön vesillä eikä yhteisön alusten sallita käyttää turskankalastuksessa vedettäviä pyydyksiä, joissa ei ole Bacoma-tyyppistä valikointiristikkoa. Kesäkuun 29 päivänä 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1434/98[8] säädetään edellytykset, joilla silliä ja silakkaa voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi. Asetuksen (EY) N:o 1434/98 monimutkaisten sääntöjen yksinkertaistamiseksi mainitun asetuksen Itämerta koskevat säännökset olisi korvattava lajittelemattomien saaliiden purkamista koskevilla tähän ehdotukseen siirrettävillä yleisillä säännöksillä. Asetus (EY) N:o 1434/98 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[9] mukaisesti. Myös muutokset tämän asetuksen liitteisiin olisi tehtävä päätöksen 1999/468/EY mukaisesti. Asetukseen (EY) N:o 88/98 tehtävien muutosten suuren lukumäärän ja laajuuden vuoksi kyseinen asetus olisi kumottava ja korvattava uudella tekstillä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT 1 artiklaKohde ja soveltamisala Tässä asetuksessa säädetään teknisistä säilyttämistoimenpiteistä, jotka liittyvät jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla liitteessä I määritellyillä maantieteellisillä alueilla sijaitsevilla merialueilla tapahtuvaan kalavarojen pyyntiin ja aluksesta purkamiseen. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa: a) ’aktiivisella pyydyksellä’ tarkoitetaan pyydystä, jolla pyytäminen vaatii pyydyksen aktiivista liikettä, erityisesti vedettävät pyydykset ja saartopyydykset mukaan luettuina; b) ’troolilla’ tarkoitetaan pyydystä, jota vedetään aktiivisesti aluksen pääkoneella ja joka muodostuu kartion tai pyramidin muotoisesta rungosta (troolin runko), jonka takaosan sulkee troolin perä ja jonka avonaista etupäätä voidaan laajentaa sivuilla tai se voidaan asentaa jäykkään kehikkoon. Vaakatasossa trooli pysyy auki joko trooliovien, puomin tai muodoltaan ja kooltaan vaihtelevan kehikon avulla. Tällaisia verkkopyydyksiä voidaan vetää joko pohjassa (pohjatrooli) tai välivedessä (pelaginen trooli); c) ’ankkuroidulla kierrenuotalla’ tarkoitetaan vedettävää saartopyydystä, jota käytetään aluksesta kahden pitkän köyden (nuottaköydet) avulla jotka on suunniteltu kokoamaan kalat kohti nuotan suuaukkoa. Tässä pohjatroolin kanssa muodoltaan ja kooltaan samankaltaisessa pyydyksessä on kaksi pitkää sivua, runko ja pussi (perä); d) ’laahusreellä’ tarkoitetaan eri muotoisia ja kokoisia kehykseen asennettuja metallikoreja, joiden alaosassa on raappa, joka voi olla hammastettu; e) ’kurenuotalla’ tarkoitetaan saartopyydystä, jonka pohja kurotaan umpeen verkon pohjassa olevalla kurevaijerilla, joka kulkee pohjaköyden kanssa renkaiden läpi ja jonka avulla verkko voidaan kuroa umpeen; f) ’puomitroolilla’ tarkoitetaan troolipyydystä, jonka verkko pidetään vaakatasossa avoinna teräs- tai puutangon eli puomin avulla, jonka verkko on varustettu pohjaköysillä ja ketjumatoilla tai pohjaketjuilla ja jota alus vetää pääkoneensa avulla pitkin pohjaa; g) ’perän suojuksella’ tarkoitetaan lieriön muotoista havaskappaletta, joka ympäröi kokonaan perän ja sen pidennysosan. Se voi olla valmistettu samasta tai raskaammasta aineesta kuin perä tai perän pidennysosa; h) ’nieluverkolla’ tarkoitetaan havaskappaletta, joka on kiinnitetty aktiivipyydyksen verkon sisäpuolelle siten, että se päästää saaliin pyydyksen etuosasta pyydyksen takaosaan mutta rajoittaa saaliin poispääsymahdollisuuksia; i) ’passiivisella pyydyksellä’ tarkoitetaan pyydystä, jolla pyytäminen ei vaadi pyydyksen aktiivista liikettä; näitä ovat verkot, pussiverkot, riimuverkot, ankkuroidut pintaverkot, ajoverkot, pohjaverkot, siimat, ankkuroidut pintasiimat ja ajosiimat. Verkot voivat muodostua yhdestä tai useammasta verkosta, joissa on ylä-, ala- ja yhdistävät köydet ja jotka on voitu varustaa ankkurointi-, kellutus- ja paikannusvälineillä; j) ’verkolla’ ja ’ pussiverkolla ’ tarkoitetaan yhdestä verkkoliinasta tehtyä verkkoa, joka pysyy pystysuorassa kohojen ja painojen avulla. Elolliset vesiluonnonvarat joko sotkeutuvat siihen tai jäävät kiinni sen silmiin. Painotuksesta ja kelluvuudesta riippuen näitä verkkoja voidaan käyttää kalastukseen joko pintaan asti ulottuvassa vesimassassa (ankkuroidut pintaverkot ja ajoverkot) tai pohjan tuntumassa (pohjaverkot); k) ’riimuverkolla’ tarkoitetaan millä tahansa keinolla pohjaan kiinnitettyä tai kiinnitettävissä olevaa verkkoa, joka muodostuu kahdesta tai useammasta verkkoliinasta, jotka on kiinnitetty samansuuntaisesti samaan yläpaulaan; l) ’ankkuroidulla pintaverkolla’ tarkoitetaan millä tahansa keinolla pohjaan kiinnitettyä tai kiinnitettävissä olevaa verkkoa, joka kelluu pintaan asti ulottuvassa vesimassassa; m) ’ajoverkolla’ tarkoitetaan verkkoa tai pussiverkkoa, joka pysyy kellukkeiden avulla pinnan tuntumassa tai tietyllä etäisyydellä sen alapuolella ja joka ajelehtii vapaasti virtausten mukana joko irrallisena tai useimmiten sen aluksen mukana, johon se on kiinnitetty. Siinä voi olla ajoankkureita tai muita kelluvia laitteita, joilla pyritään vakauttamaan verkkoa ja/tai rajoittamaan sen ajelehtimista; n) ’pohjaverkolla’ tarkoitetaan millä tahansa keinolla pohjaan kiinnitettyä tai kiinnitettävissä olevaa verkkoa, joka pysyy paikallaan pohjan lähellä; o) ’siimalla’ tarkoitetaan joukkoa toisiinsa yhdistettyjä, joko pohjaan kiinnitettyjä tai ajelehtivia siimoja, joista jokaisessa on suuri määrä syöteillä varustettuja koukkuja; p) ’vedessäoloajalla’ tarkoitetaan aikaa siitä hetkestä, kun verkot lasketaan veteen, siihen hetkeen, kun verkot on kokonaisuudessaan nostettu kalastusalukselle; q) ’neliösilmäisellä havaksella’ sellaista havaksen rakennetta, jossa silmäntankojen suunnista toinen on samansuuntainen ja toinen suorassa kulmassa verkon pituusakseliin nähden; r) ’troolin perällä’ tarkoitetaan troolin perimmäisintä, joko lieriön muotoista, eli kehältään kauttaaltaan samanlaista, tai muodoltaan kapeneva osaa; s) ’perän suojuksella’ tarkoitetaan lieriön muotoista havaskappaletta, joka ympäröi kokonaan perän ja joka voidaan kiinnittää perään paikoitellen. Sen mittojen (pituus ja leveys) on oltava vähintään yhtä suuret kuin sen perän osan, johon se on kiinnitetty; t) ’perän takimmaisella vahvikeköydellä’ tarkoitetaan pyöreää köyttä, joka on kiinnitetty perään enintään 2 metrin päähän sulkuköyden silmistä, kun silmät on vedetty suoraksi pituussuunnassa; u) ’nostopussin kiristys köydellä’ tarkoitetaan perän tai sitä mahdollisesti ympäröivän suojuksen kehän kiertävää ja siihen silmukoilla tai renkailla kiinnitettyä köyttä; v) ’peräpoijulla’ tarkoitetaan kelluvaa kappaletta, jota käytetään nostamaan tai merkitsemään verkkopyydyksen paikkaa tai molempiin näihin tehtäviin; w) ’poijuköydellä’ tarkoitetaan köyttä, jolla peräpoiju liitetään pyydyksen kannateltavaan tai merkittävään osaan. II LUKU VERKKOPYYDYKSET JA NIIDEN KÄYTÖN EDELLYTYKSET I JAKSOAKTIIVISET PYYDYKSET 3 artikla Kohdelajit ja pienimmät sallitut silmäkoot 1. Kunkin liitteessä I luetellun osa-alueen osalta kunkin kohdelajin pyynnissä sallitut silmäkokoalueet määritellään liitteessä II. Myös kohdelajien alimmat prosenttiosuudet aluksella pidettävistä elollisista vesiluonnonvaroista kunkin maantieteellisen osa-alueen ja kunkin silmäkokoalueen osalta vahvistetaan liitteessä II. 2. Edellä olevan 1 ja 2 kohdan säännöksiä ei sovelleta pohjaharoihin. Jos aluksella on kalastusmatkalla mukana pohjaharoja, aluksella ei saa pitää eikä siitä saa purkaa minkäänlaista määrää elollisia vesiluonnonvaroja, ellei vähintään 95 prosenttia kokonaismäärän elopainosta ole simpukoita. 4 artiklaKohdelajin prosenttiosuuden laskeminen 1. Liitteessä II tarkoitetut kohdelajien prosenttiosuudet on laskettava suhteessa kaikkien niiden liitteessä II lueteltujen lajien elopainoon, jotka on: a) pidetty aluksella lajittelun jälkeen; tai b) purettu. 2. Kohdelajien ja muiden lajien prosenttiosuus saadaan yhdistämällä kaikki aluksella pidetyt kohdelajien ja kaikki liitteessä II lueteltujen muiden lajien määrät. 3. Kun lasketaan kohdelajien prosenttiosuuksia sellaisten kalastusalusten osalta, joista on jälleenlaivattu liitteessä II lueteltujen lajien määriä, nämä määrät on otettava huomioon. 4. Kohdelajien prosenttiosuudet voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. 5. Kun saaliit puretaan lajittelemattomina, jäsenvaltioiden on varmistettava, että puretut saaliit arvioidaan lajeittain edustavien otosten perusteella. 5 artiklaPyydysten rakenne 1. Missään verkon osassa ei saa käyttää laitteita, jotka tukkisivat tai pienentäisivät verkon silmää. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, mitä tahansa kangasta, havasta tai muuta ainetta olevan kaistaleen, jolla pyritään ehkäisemään tai vähentämään kulumista, saa kiinnittää aktiivisen pyydyksen perän alemman puoliskon ulkopuolelle. Tällaisen kaistaleen saa kiinnittää ainoastaan perän etu- ja sivureunoihin. 3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja muiden vastaavien vedettävien verkkopyydysten, joiden perän silmäkoko on vähemmän kuin 90 millimetriä, perän ja sen pidennysosan ulkopuolelle voidaan kiinnittää suojus. Perän suojuksen silmäkoon on oltava vähintään kaksinkertainen perän silmäkokoon verrattuna ja joka tapauksessa vähintään 80 millimetriä. Perän suojuksen saa kiinnittää seuraavista kohdista: a) etureunasta; b) takareunasta. Perän suojus voidaan kiinnittää: a) perän ja sen pidennysosan ympärille yhtä silmäriviä pitkin; b) pitkittäin yhtä silmäriviä pitkin. 4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, aktiivisissa pyydyksissä saa käyttää nieluverkkoa, jonka silmäkoko on vähintään yhtä suuri kuin perän silmäkoko. Nieluverkon saa kiinnittää joko perän sisään tai perän eteen. Nieluverkon etuosan kiinnityskohdan ja perän pään välisen etäisyyden on oltava vähintään kolme kertaa niin pitkä kuin nieluverkko. 6 artikla Kielletyt erityisrakenteet On kiellettyä käyttää: a) troolin perää, jonka jonkin kohdan kehällä samankokoisten silmien lukumäärä kasvaa etupäästä takapäähän; b) pidennysosaa, jossa silmien lukumäärä liitoskohtaa lukuun ottamatta on pidennysosan jonkin kohdan kehällä pienempi kuin perän, johon pidennysosa on kiinnitetty, etummaisen pään silmien lukumäärä, liitoskohtaa lukuun ottamatta; c) verkkoa, jonka silmäkoko on 32 millimetriä tai suurempi ja jonka kaikki silmät eivät ole nelisivuisia; d) verkkomateriaalia, jossa on yksikin nelisivuinen silmä, jonka jonkin silmätangon pituus poikkeaa silmän jonkin toisen silmätangon pituudesta enemmän kuin 10 prosenttia tai vähintään 2 millimetriä. e) verkkopyydystä, johon on kiinnitetty perä jollakin muulla tavoin kuin ompelemalla se perää edeltävään verkon osaan; f) troolin perän ja pidennysosan yhdistelmää, joiden yhteispituus suoraksi vedettynä ylittää 36 metriä, kun verkon silmäkoko on suurempi kuin 89 millimetriä; g) troolin perää tai sen pidennysosaa tai neliösilmäistä havasta, jota ei ole valmistettu kokonaan vain yhdentyyppisestä verkkomateriaalista; h) troolin perää ja/tai pidennysosaa, joka on rakennettu useammasta kuin yhdestä verkkoliinasta siten, että suoraksi vedetyn perän ja/tai pidennysosan yläpuolen lineaariset mitat eivät ole yhtä suuret kuin sen suoraksi vedetyn alapuolen lineaariset mitat. 7 artiklaKalastuskieltoalueet Kalastus aktiivisilla pyydyksillä on kielletty koko vuoden maantieteellisellä alueella, jota rajoittaa seuraavat koordinaatit yhdistävä linja: 54º23' N, 14º35' E 54º21' N, 14º40' E 54º17' N, 14º33' E 54º07' N, 14º25' E 54º10' N, 14º21' E 54º14' N, 14º25' E 54º17' N, 14º17' E 54º24' N, 14º11' E 54º27' N, 14º25' E 54º23' N, 14º35' E. II JAKSO PASSIIVISET PYYDYKSET 8 artikla Kohdelajit ja pienimmät sallitut silmäkoot 1. Kunkin liitteessä I luetellun osa-alueen osalta kunkin kohdelajin pyynnissä sallitut silmäkokoalueet määritellään liitteessä III. Myös kohdelajien alimmat prosenttiosuudet aluksella pidettävistä elollisista vesiluonnonvaroista kunkin maantieteellisen osa-alueen ja kunkin silmäkokoalueen osalta vahvistetaan liitteessä III. 2. Osa-alueella ei saa käyttää eikä pitää aluksella sellaisia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja, joiden silmäkoko on liitteessä III tarkoitettua pienempi. Riimuverkkojen silmäkoon on kuitenkin siinä osassa verkkoa, missä se on suurin, vastattava jotakin liitteessä III säädettyä luokkaa. Silmäkoon on siinä osassa verkkoa, missä se on pienin, oltava pienempi kuin 16 millimetriä. 3. Kalastusmatkalla saatuja saaliita ei saa purkaa aluksesta, jos liitteessä I mainituilla osa-alueilla pyydetyt ja aluksella pidetyt saaliit eivät ole liitteessä III vahvistettujen niitä koskevien edellytysten mukaisia. 9 artikla Kohdelajin prosenttiosuuden laskeminen 1. Liitteessä III tarkoitetut kohdelajien prosenttiosuudet on laskettava suhteessa kaikkien niiden liitteessä III lueteltujen lajien elopainoon, jotka on: a) pidetty aluksella lajittelun jälkeen, tai b) purettu. 2. Kohdelajien ja muiden lajien prosenttiosuus saadaan yhdistämällä kaikki aluksella pidetyt kohdelajien ja kaikki liitteessä III lueteltujen muiden lajien määrät. 3. Kun lasketaan kohdelajien prosenttiosuuksia sellaisten kalastusalusten osalta, joista on jälleenlaivattu liitteessä III lueteltujen lajien määriä, nämä määrät on otettava huomioon. 4. Kohdelajien prosenttiosuudet voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. 5. Kun saaliit puretaan lajittelemattomina, jäsenvaltioiden on varmistettava, että puretut saaliit on arvioitava lajeittain edustavien otosten perusteella. 10 artiklaMitat ja vedessäoloaika 1. Ankkuroiduilla pintaverkoilla ja ajoverkoilla kalastettaessa on kiellettyä käyttää yli 600:aa verkkoa samanaikaisesti alusta kohti; kukin verkko saa olla enintään 35 metrin pituinen yläpaulasta mitattuna. Pyynnissä käytettävien verkkojen sallitun enimmäismäärän lisäksi aluksella saa olla enintään 100 varaverkkoa. 2. Pohjaverkoilla, pussiverkoilla tai riimuverkoilla kalastettaessa on kiellettyä käyttää yli 12:ta kilometriä verkkoja kokonaispituudeltaan enintään 12 metrin pituista alusta kohti ja yli 24:ää kilometriä verkkoja kokonaispituudeltaan yli 12 metrin pituista alusta kohti. 3. Edellä 3 kohdassa tarkoitettujen verkkojen vedessäoloaika saa olla enintään 48 tuntia. 11 artiklaTunnistusmerkit Sellaisten ankkuroitujen pyydysten tai ajopyydysten käyttö, joita ei ole merkitty poijuilla tai muilla tunnistusmerkeillä, on kielletty. 12 artiklaAjoverkkoja koskevat rajoitukset 1. Ajoverkkojen aluksella pitäminen ja käyttö kalastukseen kielletään 1 päivästä tammikuuta 2008. 2. Vuosina 2006 ja 2007 aluksella saa pitää ajoverkkoja tai käyttää niitä kalastukseen, jos aluksella on siihen lippujäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen lupa. 3. Niiden alusten lukumäärä, joille jäsenvaltio saa myöntää luvan pitää ajoverkkoja aluksella tai käyttää niitä kalastukseen, saa vuonna 2006 olla enintään 40 prosenttia ja vuonna 2007 enintään 20 prosenttia niiden alusten määrästä, jotka vuosina 2001–2003 käyttivät ajoverkkoja. 4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä huhtikuuta luettelo aluksista, joilla on lupa harjoittaa kalastusta ajoverkoilla. 13 artiklaAjoverkkoja koskevat edellytykset 1. Ajoverkkoja käytettäessä verkon kumpaankin päähän on kiinnitettävä tutkaheijastimilla varustettu kelluva poiju siten, että verkon sijainti voidaan määrittää milloin tahansa. Poijut on merkittävä pysyvästi sen aluksen rekisterikirjaimilla ja -numeroilla, jolle ne kuuluvat. 2. Ajoverkkoja käyttävän aluksen päällikön on pidettävä kalastuspäiväkirjaa, johon on kirjattava päivittäin seuraavat tiedot: a) aluksella pidettyjen verkkojen yhteenlaskettu pituus; b) kussakin kalastustoimessa käytettyjen verkkojen yhteenlaskettu pituus; c) valaiden sivusaalismäärät; d) tällaisten saaliiden päivämäärä ja paikka. 3. Ajoverkkoja käyttävien alusten on pidettävä 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu lupa-asiakirja aluksella. III JAKSO VERKKOPYYDYKSIÄ KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET JA PYYDYSTEN KÄYTTÖEDELLYTYKSET 14 ARTIKLA SILMÄKOON JA LANGAN PAKSUUDEN MÄÄRITTÄMINEN Kalaverkkojen silmäkoon ja langan paksuuden määrittämistä koskevat tekniset säännöt annetaan komission asetuksessa (EY) N:o 129/2003[10] säädettyä menettelyä noudattaen. 15 artikla Vaadittavat saalisosuudet 1. Liitteissä II ja III säädetyt sallitut prosenttiosuudet ylittäviä pyydettyjen elävien vesiluonnonvarojen määriä ei saa purkaa, vaan ne on päästettävä takaisin mereen ennen saaliin purkamista. 2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, kun alus kalastusmatkan aikana lähtee joltakin liitteessä I luetellulta osa-alueelta, saman matkan aikana edelliseltä maantieteelliseltä alueelta pyydettyjen ja aluksella pidettyjen kohdelajien liitteissä II ja III vahvistetut vähimmäisprosenttiosuudet on saavutettava kahden tunnin kuluessa. 16 artiklaPyydysten käyttöä koskevat edellytykset 1. Pyydykset, joiden käyttö on kielletty tietyllä maantieteellisellä alueella tai tiettynä ajanjaksona, on säilytettävä aluksella siten, että ne eivät ole toimintavalmiita sillä alueella tai sinä ajanjaksona, jota kielto koskee. Varapyydykset on säilytettävä erikseen siten, että ne eivät ole käyttövalmiita. 2. Pyydystä ei pidetä käyttövalmiina, jos: a) aktiivisten pyydysten osalta: i) trooliovet on kiinnitetty reelingin tai troolipukkien sisä- tai ulkopuolelle; ii) troolin vetovaijerit on irrotettu trooliovista tai painoista; b) lohen pyynnissä käytettävien passiivisten pyydysten osalta: i) verkot on pakattu ja sidottu suojakankaan alle; ii) siimat ja koukut pidetään suljetuissa laatikoissa; c) kurenuottien osalta pää- tai alavaijeri on irrotettu nuotasta. 3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, käytettäessä pyydystä, jonka kohdelajiksi on liitteen II tai III mukaisesti määritelty turska ( Gadus morhua ), aluksella ei saa pitää muuntyyppisiä pyydyksiä. III LUKUPURETTAVIEN KALOJEN ALIMMAT MITAT 17 artikla Kalojen mittaaminen 1. Kalaa pidetään alamittaisena, jos se ei täytä liitteessä IV kyseiselle lajille ja maantieteelliselle alueelle vahvistettuja alinta mittaa koskevia vaatimuksia. 2. Kalan koko on mitattava leuan kärjestä (suu suljettuna) pyrstöevän kärkeen. 18 artiklaAlamittaisten kalojen aluksella pitäminen 1. Alamittaisia kaloja ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä eikä tarjota myyntiin, vaan ne on laskettava heti takaisin mereen. 2. Muihin kaloihin kuin liitteessä II silmäkokoluokkien alle 16 millimetriä tai 16–31 millimetriä kohdelajeiksi määriteltyihin kaloihin, jotka on pyydetty silmäkooltaan alle 32 millimetrin vedettävillä pyydyksillä, ei sovelleta 1 kohtaa edellyttäen, että mainittuja kaloja ei lajitella, myydä, pidetä esillä eikä tarjota myyntiin ihmisravinnoksi. IV LUKU TIETTYJÄ ALUEITA TAI ELÄVIÄ VESILUONNONVAROJA KOSKEVAT RAJOITUKSET 19 artiklaBornholmin syvänteen kalastuskielto Kalastus on kielletty 15 päivästä toukokuuta 31 päivään elokuuta Bornholmin syvänteessä seuraavat koordinaatit yhdistävien viivojen rajaamalla merialueella: – 55°30' N, 15°30' E – 55°30' N, 16°30' E – 55°00' N, 16°30' E – 55°00' N, 16°00' E – 55°15' N, 16°00' E – 55°15' N, 15°30' E – 55°30' N, 15°30' E. 20 artikla Turskan pyyntiä koskevat rajoitukset Turskan pitäminen aluksella on kiellettyä 15 päivästä kesäkuuta 15 päivään elokuuta. 21 artikla Kampelakalojen pyyntiä koskevat rajoitukset 1. Seuraavien kalalajien, jotka on pyydetty jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina, aluksella pitäminen on kielletty: Laji | Maantieteellinen alue | Aika | Kampela (Platichthys flesus) | Osa-alueet 22–32 | 1 päivästä helmikuuta 15 päivään toukokuuta | Punakampela (Pleuronectes platessa) | Osa-alueet 22–32 | 1 päivästä helmikuuta 15 päivään toukokuuta | Piikkikampela (Psetta maxima) | Osa-alueet 22–32 | 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään heinäkuuta | Silokampela (Scophtalmus rhombus) | Osa-alueet 22–32 | 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään heinäkuuta | 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, käytettäessä pyydystä, jonka kohdelajiksi on liitteen II tai III mukaisesti määritelty turska, aluksella saa mainitussa kohdassa tarkoitettuina pyyntikieltoaikoina pitää sivusaaliina saatuja kampeloita, punakampeloita, piikkikampeloita ja silokampeloita elopainona ilmaistuna enintään 10 prosenttia aluksella olevasta turskan kokonaissaaliista. 22 artiklaLohen ja meritaimenen pyyntiä koskevat rajoitukset 1. Lohen ( Salmo salar ) ja meritaimenen ( Salmo trutta ) pitäminen aluksella on kiellettyä: a) 1 päivästä kesäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueilla 22–31, b) 15 päivästä kesäkuuta 30 päivään syyskuuta osa-alueella 32. 2. Pyyntikieltoalue rauhoitusaikana on neljän meripeninkulman ulkopuolella perusviivoista mitattuna. 23 artiklaAnkeriaan pyyntiä koskevat rajoitukset Aktiivisilla pyydyksillä pyydetyn ankeriaan pitäminen aluksella on kiellettyä ympäri vuoden. V LUKU RIIANLAHTEA KOSKEVAT ERITYISTOIMENPITEET 24 artikla Merialueiden rajat Tätä asetusta sovellettaessa Riianlahtea rajoittaa: a) lännessä linja, joka kulkee pisteestä 57°34,1234' N, 21°42,9574' E pisteeseen 57°57,4760' N, 21°58,2789' E, siitä kohti etelää Sõrven niemen eteläisimpään kärkeen ja sitten koilliseen pitkin Saarenmaan itärannikkoa; ja b) pohjoisessa linja, joka kulkee pisteestä 58°30,0' N, 23°13,2' E pisteeseen 58°30,0' N, 23°41,1' E. 25 artikla Erityiskalastuslupa 1. Riianlahdella kalastavilla aluksilla on oltava asetuksen (EY) N:o 1627/94 7 artiklan mukaisesti annettu erityiskalastuslupa. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alusten, joille on annettu 1 kohdassa tarkoitettu erityiskalastuslupa, nimi ja kansallinen rekisterinumero on kunkin jäsenvaltion komissiolle toimittamassa luettelossa. 3. Luetteloon sisältyvien alusten on täytettävä seuraavat edellytykset: a) luetteloissa olevien alusten kokonaiskoneteho (kW) ei saa ylittää kyseisen jäsenvaltion Riianlahdella vuosina 2000–2001 toimineiden alusten kokonaiskonetehoa; b) aluksen koneteho ei saa millään hetkellä ylittää 221:tä kilowattia (kW). 26 artiklaAluksen tai moottorin korvaaminen 1. Edellä 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa oleva yksittäinen alus voidaan korvata yhdellä tai useammalla aluksella, jos: a) korvaaminen ei lisää 25 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa; eikä b) korvaavan aluksen koneteho ylitä millään hetkellä 221:tä kilowattia. 2. Minkä tahansa 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevan yksittäisen aluksen moottori voidaan korvata, jos: a) moottorin korvaaminen ei nosta millään hetkellä konetehoa yli 221 kilowatin; ja b) korvaavan moottorin teho ole niin suuri, että korvaaminen lisäisi 25 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa. VI LUKUYLEISET SÄÄNNÖKSET 27 artiklaKielletyt pyydykset ja kalastusmenetelmät 1. Elävien vesiluonnonvarojen pyynti puomitroolia käyttäen on kiellettyä. 2. Elävien vesiluonnonvarojen pyytäminen sellaisilla menetelmillä, joihin kuuluu räjähteiden, myrkyllisten tai huumaavien aineiden taikka sähkövirran käyttöä, on kiellettyä. 3. Elävien vesiluonnonvarojen myyminen, esillä pitäminen ja myyntiin tarjoaminen on kiellettyä, jos ne on pyydetty 2 kohdassa tarkoitettuja menetelmiä käyttäen tai menetelmillä, joihin liittyy jonkinlaisen ammuksen käyttö. 28 artikla Tieteellinen tutkimus 1. Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, joita harjoitetaan yksinomaan tieteellisessä tutkimustarkoituksessa seuraavia edellytyksiä noudattaen: a) kalastustoimien on tapahduttava kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten luvalla ja alaisuudessa; b) kalastustoimista on ilmoitettava ennalta komissiolle ja sille jäsenvaltiolle tai niille jäsenvaltioille, joiden vesialueilla tutkimusta tehdään; c) kalastustoimia harjoittavalla aluksella on oltava sen jäsenvaltion myöntämä lupa, jonka lipun alla se purjehtii. 2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, 1 kohdassa määriteltyyn tarkoitukseen pyydettyjä eläviä vesiluonnonvaroja ei saa myydä, varastoida, pitää esillä eikä tarjota myyntiin, paitsi jos: a) ne täyttävät liitteessä IV luetellut aluksesta purettavien kalojen alimpia mittoja koskevat vaatimukset; tai b) ne myydään suoraan muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi. 29 artikla Kantojen keinotekoinen elvyttäminen ja siirtoistutukset Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, joiden ainoana tarkoituksena on kantojen keinotekoinen elvyttäminen tai elävien vesiluonnonvarojen siirtoistutus ja joita toteutetaan kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden luvalla ja alaisuudessa. Jos kantojen keinotekoista elvytystä tai siirtoistutuksia toteutetaan toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden vesillä, komissiolle ja kaikille asianomaisille jäsenvaltioille on ilmoitettava asiasta etukäteen. 30 artikla Jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet, joita sovelletaan ainoastaan niiden lipun alla purjehtiviin aluksiin 1. Jäsenvaltiot voivat kalakantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi toteuttaa saaliiden rajoittamiseen tähtääviä teknisiä toimenpiteitä, jotka: a) täydentävät yhteisön kalastusasetuksissa säädettyjä toimenpiteitä; tai b) ylittävät yhteisön kalastusasetuksissa säädetyt vähimmäisvaatimukset. Tällaisia toimenpiteitä voidaan soveltaa ainoastaan kyseisen jäsenvaltion kalastajiin, ja niiden on oltava yhteensopivia yhteisön lainsäädännön kanssa. 2. Asianomaisen jäsenvaltion on annettava kyseiset toimenpiteet viipymättä tiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle. 3. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko toimenpiteet 1 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisia. 4. Jos komissio katsoo, että toimenpiteet eivät ole 1 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisia, se tekee päätöksen, jolla jäsenvaltiota vaaditaan peruuttamaan toimenpiteet tai muuttamaan niitä. VII LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET 31 artikla Täytäntöönpanosäännöt Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen täytäntöönpanosta annetaan asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 32 artikla Liitteisiin tehtävät muutokset Muutokset liitteisiin tehdään asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 33 artikla Asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttaminen Muutetaan asetus (EY) N:o 1434/98 seuraavasti: 1) Poistetaan 1 artiklan 2 kohta; 2) Poistetaan 2 artiklan 2 ja 3 kohta; 3) Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Aluksesta ei saa purkaa muihin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi silliä, joka on pyydetty: – alueilla 1 ja 2 vedettävillä verkkopyydyksillä, joiden pienin sallittu silmäkoko on vähintään 32 millimetriä, tai – alueella 3 vedettävillä verkkopyydyksillä, joiden pienin sallittu silmäkoko on vähintään 40 millimetriä, tai – alueilla 1, 2 tai 3 millä tahansa muilla pyydyksillä kuin vedettävillä verkkopyydyksillä, ellei sitä ole ensin tarjottu myytäväksi suoraan ihmisravinnoksi ja ostajaa ei ole löydetty. 4) Poistetaan 3 artiklan 2 kohdan ensimmäinen luetelmakohta. 34 artikla Kumoaminen Kumotaan asetus (EY) N:o 88/98. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen, ja viittaukset luetaan liitteessä V esitetyn vastaavuustaulukon mukaisesti. 35 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I ASETUKSEN 1 ARTIKLASSA TARKOITETUN MAANTIETEELLISEN ALUEEN OSA-ALUEET Osa-alue 22 Vesialueet, joita rajoittaa linja Hasenøre Hovedista (56°09' pohjoista leveyttä, 10°44' itäistä pituutta) Juutinmaan itärannikolta Gniben Oddeen (56°01' pohjoista leveyttä, 11°18' itäistä pituutta) Sjællandin länsirannikolle; sieltä Sjællandin länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan 12°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Falsterinsaarelle; sitten Falsterinsaaren itärannikkoa pitkin Gedser Oddeen (54°34' pohjoista leveyttä, 11°58' itäistä pituutta); sieltä suoraan itään pituuspiiriin 12°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Saksan rannikolle; sieltä lounaissuunnassa Saksan rannikkoa pitkin ja Juutinmaan itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. Osa-alue 23 Vesialueet, joita rajoittaa linja Gilbjerg Hovedista (56°08' pohjoista leveyttä, 12°18' itäistä pituutta) Sjællandin pohjoisrannikolta Kulleniin (56°18' pohjoista leveyttä, 12°28' itäistä pituutta) Ruotsin rannikolle; sieltä eteläsuunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin Falsterbon majakalle (55°23' pohjoista leveyttä, 12°50' itäistä pituutta); sieltä Juutinrauman eteläisen suuaukon poikki Stevnsin majakalle (55°19' pohjoista leveyttä, 12°28' itäistä pituutta) Sjællandin rannikolla; sieltä pohjoissuunnassa Sjællandin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. Osa-alue 24 Vesialueet, joita rajoittaa linja Stevnsin majakalta (55°19' pohjoista leveyttä, 12°28' itäistä pituutta) Sjællandin itärannikolta Juutinrauman eteläisen suuaukon kautta Falsterbon majakalle (55°23' pohjoista leveyttä, 12°50' itäistä pituutta) Ruotsin rannikolle; sieltä Ruotsin etelärannikkoa pitkin Sandhammarenin majakalle (55°24' pohjoista leveyttä, 14°12' itäistä pituutta); sieltä Hammerodden majakalle (55°18' pohjoista leveyttä, 14°47' itäistä pituutta) Bornholmin pohjoisrannikolle; sieltä Bornholmin länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan 15°00' itäistä pituutta; sitten suoraan etelään Puolan rannikolle; sieltä länsisuunnassa Puolan ja Saksan rannikkoa pitkin pituuspiiriin 12°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 54°34' pohjoista leveyttä ja 12°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan länteen Gedser Oddeen (54°34' pohjoista leveyttä ja 11°58' itäistä pituutta); sitten pitkin Falsterinsaaren itä- ja pohjoisrannikkoa pituuspiiriin 12°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Sjællandin etelärannikolle; sieltä länsi- ja pohjoissuunnassa Sjællandin länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen. Osa-alue 25 Vesialueet, joita rajoittaa linja Ruotsin itärannikolta leveyspiiristä 56°30' pohjoista leveyttä suoraan itään Öölannin länsirannikolle; sieltä Öölannin rannikkoa etelän kautta sen itärannikolle leveyspiiriin 56°30' pohjoista leveyttä; sitten suoraan itään pituuspiiriin 18°00' itäistä pituutta; sitten suoraan etelään Puolan rannikolle; sitten länsisuunnassa Puolan rannikkoa pitkin pituuspiiriin 15°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Bornholmin saarelle; sieltä Bornholmin saaren etelä- ja länsirannikkoa pitkin Hammerodden majakalle (55°18' pohjoista leveyttä, 14°47' itäistä pituutta); sieltä Sandhammarenin majakalle (55°24' pohjoista leveyttä, 14°12' itäistä pituutta) Ruotsin etelärannikolle; sitten pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. Osa-alue 26 Vesialueet, joita rajoittaa linja pisteestä 56°30' pohjoista leveyttä ja 18°00' itäistä pituutta suoraan itään Latvian länsirannikolle; sieltä eteläsuunnassa Latvian, Liettuan, Venäjän ja Puolan rannikkoa pitkin pituuspiiriin 18°00' itäistä pituutta Puolan rannikolle; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. Osa-alue 27 Vesialueet, joita rajoittaa linja Ruotsin itäiseltä mannerrannikolta pisteestä 59°41' pohjoista leveyttä ja 19°00' itäistä pituutta suoraan etelään Gotlannin pohjoisrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Gotlannin länsirannikkoa pitkin leveyspiiriin 57°00' pohjoista leveyttä; sitten suoraan länteen pituuspiiriin 18°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään leveyspiiriin 56°30' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Öölannin itärannikolle; sieltä Öölannin rannikkoa etelän kautta sen länsirannikolle leveyspiiriin 56°30' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Ruotsin rannikolle; sitten pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. Osa-alue 28 Vesialueet, joita rajoittaa linja pisteestä 58°30' pohjoista leveyttä ja 19°00' itäistä pituutta suoraan itään Saarenmaan länsirannikolle; sieltä Saarenmaan pohjoisrannikkoa sen itärannikolle leveyspiiriin 58°30' pohjoista leveyttä; sitten suoraan itään Viron rannikolle; sieltä eteläsuunnassa Viron länsirannikkoa ja Latvian pohjois- ja länsirannikkoa pitkin leveyspiiriin 56°30' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pituuspiiriin 18°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen leveyspiiriin 57°00' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Gotlannin länsirannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Gotlannin pohjoisrannikolle pituuspiiriin 19°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. Osa-alue 29 Vesialueet, joita rajoittaa linja Ruotsin itäiseltä mannerrannikolta leveyspiiristä 60°30' pohjoista leveyttä suoraan itään Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suomen länsi- ja etelärannikkoa pitkin pituuspiiriin 23°00' itäistä pituutta mantereen etelärannikolla; sieltä suoraan etelään leveyspiiriin 59°00' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Viron mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Viron länsirannikkoa pitkin leveyspiiriin 58°30' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Saarenmaan itärannikolle; sitten Saarenmaan pohjoisrannikkoa sen länsirannikolle leveyspiiriin 58°30' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pituuspiiriin 19°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Ruotsin itäiselle mannerrannikolle leveyspiiriin 59°41' pohjoista leveyttä; sitten pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. Osa-alue 30 Vesialueet, joita rajoittaa linja Ruotsin itärannikolta leveyspiiristä 63°30' pohjoista leveyttä suoraan itään Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suomen rannikkoa pitkin leveyspiiriin 60°30' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Ruotsin mannerrannikolle; sitten pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. Osa-alue 31 Vesialueet, joita rajoittaa Ruotsin itärannikolta leveyspiiristä 63°30' pohjoista leveyttä alkava linja, joka kulkee Pohjanlahden pohjoisrannikon kautta Suomen läntiselle mannerrannikolle leveyspiiriin 63°30' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen alkupisteeseen. Osa-alue 32 Vesialueet, joita rajoittaa Suomen etelärannikolta 23°00' itäistä pituutta alkava linja, joka kulkee Suomenlahden itärannikon kautta Viron länsirannikolle leveyspiiriin 59°00' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pituuspiiriin 23°00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. LIITE II AKTIIVISET PYYDYKSET: SILMÄKOKOLUOKAT, KOHDELAJIT JA SAALIIDEN VAADITTAVAT PROSENTTIOSUUDET Kohdelaji | Silmäkokoluokka (millimetriä) | Turska (Gadus morhua) | Osa-alueet 22–32 | 38 cm | Kampela (Platichthys flesus) | Osa-alueet 22–32 | 21 cm | Punakampela (Pleuronectes platessa) | Osa-alueet 22–32 | 25 cm | Piikkikampela (Psetta maxima) | Osa-alueet 22–32 | 30 cm | Silokampela (Scophthalmus rhombus) | Osa-alueet 22–32 | 30 cm | Ankerias (Anguilla anguilla) | Osa-alueet 22–32 | 35 cm | Lohi (Salmo salar) | Osa-alueet 22–32 | 60 cm | LIITE V VASTAAVUUSTAULUKKO Neuvoston asetus (EY) N:o 88/98. | Tämä asetus | 1 artikla 2 artikla 3 artiklan 1 ja 2 kohta 3 artiklan 3 kohta 3 artiklan 4 kohta 3 artiklan 5 kohta 4 artikla 5 artiklan 1 kohta 5 artiklan 2 ja 3 kohta 6 artikla 7 artikla 8 artiklan 1 kohta 8 artiklan 2 kohta 8 artiklan 3 kohta 8 artiklan 4 kohta 9 artiklan 1 kohta 9 artiklan 2 kohta 10 artiklan 1 kohta 10 artiklan 2 kohta 10 artiklan 3 kohta 10 artiklan 4 kohta 11 artikla 12 artikla 13 artikla 14 artikla 15 artikla 16 artikla Liite I Liite II Liite III Liite IV Liite V Liite VI | 1 artikla 21 artikla 17 artikla 18 artiklan 1 kohta – – – 3 artikla 8 artikla 14 artikla 5 artikla 16 artiklan 1 kohta 16 artiklan 2 kohta 7 artikla 16 artiklan 3 kohta 22 artikla 10 artiklan 1 kohta – 27 artiklan 2 kohta 11 artikla – 28 artikla 29 artikla 30 artikla 31 artikla 34 artikla 35 artikla Liite I – Liite IV Liitteet II ja III Liitteen II lisäys Liite V | [1] EUVL C […], […], s. […]. [2] EUVL C […], […], s. […]. [3] EYVL 358, 31.12.2002, s. 59. [4] EYVL 237, 26.8.1983, s. 4. [5] EYVL 9, 15.1.1998, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä heinäkuuta 1998 annetulla asetuksella (EY) N:o 1520/98 (EYVL L 201, 17.7.1998, s. 1). [6] EUVL 236, 23.9.2003, s. 33. [7] EYVL 171, 6.7.1994, s. 7. [8] EYVL L 191, 7.7.1998, s. 10. [9] EYVL 184, 17.7.1999, s. 23. [10] EYVL 22, 25.1.2003, s. 5.