[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 7.9.2007

KOM(2007) 496 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

TIETOTEKNISET TAIDOT 2000-LUVULLA EDISTÄMÄÄN KILPAILUKYKYÄ, KASVUA JA TYÖPAIKKOJA

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

TIETOTEKNISET TAIDOT 2000-LUVULLA EDISTÄMÄÄN KILPAILUKYKYÄ, KASVUA JA TYÖPAIKKOJA

SISÄLLYSLUETTELO

1 . Johdanto 3

2. Pääasialliset haasteet 4

2.1. Tieto- ja viestintäteknisiä taitoja ei pidetä kauaskantoisena poliittisena kysymyksenä 4

2.2. EU:n laajuisen strategian sijasta pirstaleisuutta 4

2.3. Arvostusongelma ja tietotekniikan huippuammattilaisten puute 5

2.4. Virallisen koulutuksen ja työpaikkakoulutuksen rinnakkaisuus 5

2.5. Digitaalinen lukutaidottomuus sitkeässä 6

3. Tietoteknisten taitojen pitkän aikavälin toimintasuunnitelma 6

3.1. Pitkän aikavälin toimintasuunnitelman keskeiset tekijät 7

3.2. Euroopan tason toimintalinjoja 8

3.2.1. Kestävän yhteistyön ja seurannan edistäminen 8

3.2.2. Tukitoimien ja -välineiden kehittäminen 8

3.2.3. Tietoisuuden lisääminen 10

3.2.4. Työllistyvyyden ja sosiaalisen osallisuuden parantaminen 10

3.2.5. Verkko-oppimisen tehostaminen 10

4. Päätelmä 11

JOHDANTO

Innovaatio ja tieto- ja viestintäteknisten taitojen omaksuminen ovat kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän uudistetun Lissabonin strategian keskeisiä osatekijöitä. Tieto- ja viestintätekniikan panos Euroopan talouteen on ratkaisevaa tuottavuuden sekä tietovaltaisten tuotteiden ja palvelujen kehittymiselle. Kaikkien asiaan liittyvien tahojen on aktiivisesti pyrittävä parantamaan tieto- ja viestintäteknisiä taitoja, jotta pystytään täyttämään kasvava tarve tietotekniikan huippuosaajista ja taitavista käyttäjistä sekä vastaamaan teollisuuden nopeasti muuttuviin vaatimuksiin ja varmistamaan, että jokaisella on elinikäisen oppimisen edellyttämä digitaalinen lukutaito. Haasteisiin voidaan vastata tehokkaasti vain, jos jäsenvaltiot ja teollisuus ryhtyvät todella toimimaan. Euroopan unioni voi toimia kenttänä tietojen vaihtamiseksi parhaista toimintatavoista ja kohdennetuista ratkaisuista, joihin on päädytty keskusteluissa sidosryhmien kanssa.

Euroopan tasolla komissio perusti vuonna 2003 sidosryhmiä varten eurooppalaisen tieto- ja viestintäteknisten taitojen foorumin seurauksena puheenjohtajavaltiona toimineen Tanskan kanssa lokakuussa 2002 järjestetystä eurooppalaisesta korkean tason konferenssista (e-Skills summit) ja joulukuussa 2002 annetuista neuvoston päätelmistä. Foorumi julkaisi vuonna 2004 raportin Euroopan tieto- ja viestintäteknisistä taidoista vuoteen 2010 ja sen jälkeen. Seurantatoimissa edettiin tasaisesti tavoitteena laatia pitkän aikavälin toimintasuunnitelma tieto- ja viestintäteknisten taitojen parantamiseksi. Vuonna 2006 perustettiin tieto- ja viestintäteknologian työryhmä, joka pyrkii luomaan suotuisammat olosuhteet liiketoiminnalle EU:ssa. Tieto- ja viestintäteknisistä taidoista annettiin useita suosituksia. Ne sisällytettiin Thessalonikin julistukseen, joka hyväksyttiin eurooppalaisessa tieto- ja viestintäteknisiä taitoja käsitelleessä konferenssissa[1] lokakuussa 2006.

Vuoden 2006 lopulla nousi esiin kolme keskeistä asiaa. EU:n on ensinnäkin ehdottoman tärkeää laatia viipymättä pitkän aikavälin tieto- ja viestintätekninen toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena on parantaa kilpailukykyä, työllistyvyyttä ja työvoiman kehittämistä, vähentää tietotekniikkataidoissa olevia puutteita ja vahvistaa mahdollisuuksia vastata maailmanlaajuisiin kilpailuhaasteisiin. Toiseksi tarvitaan ponnisteluja, joilla parannetaan pysyvästi julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä ja varmistetaan tietoteknisen peruskoulutuksen, ammattikoulutuksen, korkeakoulutuksen ja ammattitaidon kehittämisen saumaton niveltäminen. Kolmanneksi elinkeinoelämän ja poliittisten päättäjien olisi omaksuttava määrätietoisemmat ja johdonmukaisemmat strategiat, joiden avulla edistetään ammattitaitoa, lisätään tietoteknisten työpaikkojen arvostusta ja kiinnostavuutta sekä parannetaan työoloja ja työllisyysnäkymiä.

Tällä tiedonannolla vastataan merkittäviin haasteisiin viipymättä.

Pääasialliset haasteet

Tieto- ja viestintäteknisiä taitoja ei pidetä kauaskantoisena poliittisena kysymyksenä

Tieto- ja viestintäteknologian kasvuun on aina kuulunut ajoittaisuus nousu- ja laskukausineen. EU:ssa arvioidaan olevan 4,2 miljoonaa alan ammattilaista, ja noin 180 miljoonan henkilön arvioidaan käyttävän tietotekniikkaa työssään.[2] Tietotekniikkataitojen tarjontaa ja kysyntää kaudella 1998–2004 tarkastelleessa tutkimuksessa[3] todettiin tietotekniikka-alan ammattilaisten määrän kasvaneen tänä aikana noin 48 prosenttia. Vuonna 2001 saavutetun huipun jälkeen päädyttiin pohjalukemiin vuonna 2003. Jaksoittaisuus näyttää ilmeiseltä, minkä vuoksi eurooppalainen tieto- ja viestintäteknisten taitojen foorumi varoitti odotettavissa olevista huomattavista tietotekniikkataitojen puutteista ja kehotti valmistelemaan pitkän aikavälin toimintasuunnitelmaa. Vuonna 2005 julkaistussa raportissa ennakoitiin jopa puolen miljoonan kehittyneiden verkkojen toimintaan perehtyneen tietotekniikan ammattilaisen vajetta koko Euroopassa vuonna 2008[4]. Sähköistä liiketoimintaa koskevassa alakohtaisessa selvityksessä vuonna 2006 todettiin yritysten ennakoivan tietotekniikan ammattilaisten vajeita, jotka kohdistuvat erityisesti tieto- ja viestintätekniikan strategiaan, turvallisuuteen ja uusiin yritysratkaisuihin.[5]

Teknologiset innovaatiot ja tieto- ja viestintäteknologiasektorin nopea kasvu verrattuna asianmukaisesti koulutettujen uusien työntekijöiden ja yrittäjien vähäiseen määrään on toistuvasti johtanut tietotekniikan ammattilaisten taitovajeisiin. Tämä ilmeni etenkin Internetin käytön yleistyessä. Vastauksena teollisuuden paineisiin useat jäsenvaltiot käynnistivät viime vuosikymmenen lopulla poliittisia toimia, ja EU:n tasolla järjestettiin maaliskuussa 2001 konferenssi sähköisestä liiketoiminnasta. Internet-kuplan puhkeaminen ja vuoden 2001 taantuma jarruttivat investointeja tieto- ja viestintäteknologiaan sekä vähensivät ohimenevästi tietotekniikan ammattilaisten tarvetta. Monet elinkeinoelämän käynnistämät aloitteet päätettiin poliittisen kiinnostuksen ja tuen huvettua lyhyessä ajassa. Parhaillaan tietotekniikan taitovaje kasvaa. Tietotekniikka-alan kukoistaessa poliittiset päättäjät kiinnittivät alaan huomiota, mutta kiinnostus hiipui vaikeiden aikojen koittaessa. Tämän on muututtava, jos Euroopan on tarkoitus pystyä ennakoimaan ja hallitsemaan muutos tehokkaasti.

EU:n laajuisen strategian sijasta pirstaleisuutta

Tieto- ja viestintäteknologia on maailmanlaajuisimpia ja yleisimpiä teknologian muotoja. Alan tuotteet ja palvelut työpaikkoineen ovat suurin piirtein samoja kaikkialla ja toiminta maailmanlaajuista. Tieto- ja viestintäteknologian työryhmä moitti Eurooppaa kokoelmaksi sääntelyjärjestelmiä, jotka vaihtelevat maittain. Parhaiden toimintatapojen omaksuminen on lisäksi liian hidasta, eikä EU:n laajuista strategiaa ole.

Eurooppalainen tieto- ja viestintäteknisten taitojen foorumi nimesi ratkaisuja, jotka toisivat lisäarvoa EU:n tasolla, mutta niitä ei ole toistaiseksi toteutettu. Esimerkiksi yrityksen menestymiseen tarvittavien taitojen kehittäminen ja ylläpitäminen on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa, että yrityksillä on työntekijät, joilla on oikeat taidot oikeassa työssä oikeaan aikaan. Tästä syystä monet niistä laativat luetteloita tietoteknisistä taidoista, menetelmistä, työkaluista ja strategioista. Useissa maissa on jo otettu käyttöön tieto- ja viestintätaitojen kompetenssijärjestelmä[6]. Monet kyseisissä maissa toimivat yritykset ovat kehittäneet näiden pohjalta omia luetteloitaan. Tällaisten luetteloiden ja järjestelmien käynnistämisestä ja päivittämisestä aiheutuu huomattavia kustannuksia, mutta ne voitaisiin jakaa siten, että mahdollisimman monet yritykset, ennen kaikkea pk-yritykset, hyötyisivät niistä. Euroopan tason tieto- ja viestintätekninen kompetenssijärjestelmä olisi sisämarkkinoiden tavoitteiden mukainen käyttökelpoinen ratkaisu.

Arvostusongelma ja tietotekniikan huippuammattilaisten puute

Teknologian kehitys ja kasvavat mahdollisuudet maailmanlaajuiseen rekrytointiin Internetin välityksellä lisäävät tarvetta ylläpitää ja kehittää tietoteknisiä taitoja jatkuvasti. Uusi lahjakas tietotekniikan työvoima kehittyviltä talousalueilta, etenkin Intiasta ja Kiinasta, edellyttää eurooppalaisilta työntekijöiltä mukautumiskykyä. Ohjelmistonsuunnittelijat joutuvat toteamaan taitojensa hyödykkeistämisen, ja pieni- ja keskituloiset työntekijät saavat yhä enemmän pelätä työpaikkojensa puolesta. OECD arvioi, että toiminnan siirtäminen halvan työvoiman maihin saattaisi koskettaa suunnilleen 20:a prosenttia kokonaistyövoimasta.[7] Pätevyysasteikon alapäässä olevien työntekijöiden taidot saadaan usein näyttämään vaatimattomilta kun ne standardoidaan, mikä tekee heidän tehtäviensä ulkoistamisen suhteellisen helpoksi. Vaativampien tietoteknisten taitojen standardointi ei ole yhtä ongelmatonta, mikä tekee näistä arvokkaita Euroopan työvoimalle. Ilmiöstä keskustellaan parhaillaan tiedotusvälineissä työmarkkinoiden merkittävien muutosten aiheuttajana.

Useat tahot toteavat, että tieto- ja viestintäteknisen alan ja työn arvostus on laskenut, mikä heijastuu alan opiskelijamäärän vähenemisenä. Väestön vähenemisen aiheuttamien ongelmien lisäksi nuoret näyttävät olevan yhä vähemmän kiinnostuneita matematiikan, luonnontieteiden ja teknologian opiskelusta, minkä lisäksi näiden aineiden opiskelijamäärissä on edelleen sukupuolten epätasapaino. On parannettava tiedonvälitystä erityisesti nuorille, vanhemmille, opettajille ja naisille sekä toteutettava toimia, joilla helpotetaan työvoiman sopeutumista. Laillista maahanmuuttoa koskevassa toimintapoliittisessa suunnitelmassaan[8] komissio korosti korkeasti koulutetun työvoiman maahanmuuttoa EU:n työmarkkinoilla olevien vajeiden poistamiseksi. Jäsenvaltioiden kanta ei kuitenkaan vielä ole yhtenäinen: vain kaksitoista jäsenvaltiota tarjoaa helpotettuja menettelyjä ja/tai kiinnostavia ehtoja korkeasti koulutetuille työntekijöille, mukaan luettuina tietotekniikan ammattilaiset. Yhteinen toimintamalli voisi lisätä EU:n houkuttelevuutta ja tuoda kaivattua ammattipätevyyttä.

Virallisen koulutuksen ja työpaikkakoulutuksen rinnakkaisuus

Tieto- ja viestintätekniikan jatkuva kehitys ja ammattitaitovaatimusten vastaavat muutokset merkitsevät monisyistä liikkuvaa maalia poliittisille päättäjille. Jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmät joutuvat vastaamaan suunnattomaan haasteeseen, jotta Euroopan talous ja yhteiskunta saavat käyttöönsä tarvitsemansa ammattitaidot. Ponnisteluistaan huolimatta jäsenvaltiot eivät ole vielä täysin saaneet tilannetta hallintaansa, ja elinikäinen oppiminen on vielä kaukana todellisuudesta. Uusia yhteistoiminnan muotoja ja joustavia ratkaisuja (esimerkiksi verkko-oppimiseen liittyviä) on kehitettävä huomattavasti tehokkaammin.

Elinkeinoelämä valittaa kasvavista puutteista ja epätasapainosta tietoteknisten erityistaitojen tarjonnan ja kysynnän välillä. Eurooppalainen tieto- ja viestintäteknisten taitojen foorumi ja tieto- ja viestintäteknologian työryhmä varoittivat elinkeinoelämän ja valtiovallan järjestämän tietoteknisen koulutuksen rinnakkaisuudesta. Tietotekniikka-alan taidoista annettavien todistusten sisällyttäminen kansalliseen koulutusjärjestelmään – kuten Yhdistynyt kuningaskunta ja eräät uudet jäsenvaltiot ovat edelläkävijöinä tehneet – on tuottanut kiinnostavia tapaustutkimuksia, joita olisi tarkasteltava ja hyödynnettävä jäsenvaltioiden kesken. Pätevyys olisi yhä enemmän määriteltävä oppimisen tulostavoitteina, jotta koulutuksen järjestäjät keskittyisivät yksilöiden ja työnantajien taitotarpeisiin, ei opiskelun kestoon eikä oppilaitosten sijaintiin tai organisaatioon . Tämä toimintamalli noudattaa komission ehdotusta eurooppalaiseksi tutkintojen viitekehykseksi[9], jonka tarkoituksena on helpottaa elinikäistä oppimista ja liikkuvuutta ja joka on ehdoton edellytys kansallisia ja alakohtaisia pätevyyksiä koskevien puitteiden kehittämiselle.

Digitaalinen lukutaidottomuus sitkeässä

Perinteiseen lukutaidon käsitteeseen on sisällytettävä kaikki osaamisyhteiskunnassa edellytettävät tietotekniikka- ja mediataidot. Eurostatin luvuista[10] ilmenee, että 37 prosentilla EU:n väestöstä ei ole minkäänlaisia tietokonetaitoja ja että tietotekniset perustaidot puuttuvat yli 60 prosentilta niistä, jotka ovat käyneet vain peruskoulun. Tietoteknisten taitojen puute estää näitä ihmisiä hyödyntämästä verkkokaupan tai sähköisen hallinnon sovelluksia ja osallistumasta tietoyhteiskuntaan täysimääräisesti. Lisäksi tietoteknisten taitojen puute pahentaa yhteiskunnan ja koulutuksen kannalta epäsuotuisia olosuhteita estäen elinikäisen oppimisen ja taitojen kohentamisen.

Markkinat eivät yksin pysty poistamaan digitaalista kahtiajakoa. Innovatiiviset julkiset toimenpiteet ja useiden sidosryhmien muodostamat kumppanuudet mainitaan keskeisimpinä elinikäisen oppimisen avaintaidoista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa[11] sekä Riian julistuksessa[12], joka hyväksyttiin osallisuutta tietoyhteiskuntaan käsitelleessä ministerikokouksessa kesäkuussa 2006.

Tietoteknisten taitojen pitkän aikavälin toimintasuunnitelma

Useimmat toimet, joilla pitkän aikavälin toimintasuunnitelma pannaan täytäntöön, ovat selkeästi jäsenvaltioiden vastuulla. Muutamat jäsenvaltiot ovat jo käynnistäneet erityistoimia tietoteknisten taitojen parantamiseksi, kuten eurooppalaisessa tieto- ja viestintäteknisten taitojen foorumissa todettiin. Komissio kannustaa niitä kehittämään toimia edelleen tietoteknisten taitojen pitkän aikavälin toimintasuunnitelman mukaisesti ja rohkaisee muita samaan erityisesti helpottamalla hyvien toimintatapojen vaihtoa.

Jäsenvaltioiden toimien täydennykseksi komissio keskittyy toissijaisuusperiaatteen mukaisesti omalta osaltaan toimiin, joista saadaan EU:n tasolla lisäarvoa. Joillakin sidosryhmien voimakkaasti ajamilla toimilla on tunnetusti selvä EU-ulottuvuus, ja näitä komissio edistää tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa.

Pitkän aikavälin toimintasuunnitelman keskeiset tekijät

Eurooppalaisen tieto- ja viestintäteknisten taitojen foorumin yhteydessä, tieto- ja viestintäteknologian työryhmässä sekä Thessalonikin julistuksessa on toivottu pitkän aikavälin toimintasuunnitelmaa tietoteknisten taitojen parantamiseksi. Kukin taho esitti myös yksityiskohtaisia ehdotuksia toimintasuunnitelmaa varten. Näin tehtiin aikana, jolloin yleisesti tunnustettiin tarve vauhdittaa toimia. Tietoteknisten taitojen pitkän aikavälin toimintasuunnitelma jäsenvaltioita ja sidosryhmiä varten sisältää seuraavat keskeiset tekijät:

- Pitempiaikainen yhteistyö: vahvistetaan yhteistyötä viranomaisten ja yksityisen sektorin, tiedeyhteisön, ammattiliittojen ja järjestöjen kesken edistämällä useiden sidosryhmien muodostamia kumppanuuksia ja yhteisiä aloitteita mukaan luettuina tarjonnan ja kysynnän seuranta, muutosten ennakointi, opinto-ohjelmien mukauttaminen, ulkomaisten opiskelijoiden ja tietotekniikan huippuammattilaisten houkutteleminen sekä tietoteknisen koulutuksen edistäminen pitkäaikaisesti.

- Investointi henkilöstöön : varmistetaan riittävät julkiset ja yksityiset investoinnit henkilöstöön ja tietoteknisiin taitoihin sekä tarvittava taloudellinen tuki ja verohelpotukset valtiontukisääntöjen puitteissa; kehitetään tieto- ja viestintäteknistä kompetenssijärjestelmää ja liikkuvuutta helpottavia välineitä; selkeytetään tutkintotodistuksia; edistetään virallisessa ja epävirallisessa koulutusjärjestelmässä ja elinkeinoelämän järjestämällä koulutuksella hankittuja tietotekniikkataitoja koskevien opintosuoritusten ja tutkintotodistusten tunnustamista ja siirtoa.

- Kiinnostavuus : korostetaan luonnontieteitä, matematiikkaa, tietoteknisiä taitoja, toimenkuvia, esikuvia ja uranäkymiä[13] nuoria ja etenkin tyttöjä kiinnostavasti, jotta vanhemmat, opettajat ja oppilaat saavat tarkkoja tietoja mahdollisuuksista, joita tieto- ja viestintätekninen koulutus ja ura tarjoavat. Näin pyritään torjumaan nuorten mielenkiinnon huolestuttavaa vähenemistä tiede- ja teknologiauraa kohtaan[14] Euroopassa.

- Työllistyvyys ja osallisuus tietoyhteiskuntaan : kehitetään digitaalista lukutaitoa ja tietoteknistä pätevyyttä edistäviä toimia, jotka vastaavat sekä julkisen että yksityisen alan työvoiman tarpeita erityisesti pk-yritysten kannalta ja lisäksi työttömien, ikääntyneiden, vähemmän koulutettujen, vammaisten ja syrjäytymisvaarassa olevien nuorten tarpeita.

- Tietoteknisten taitojen elinikäinen hankkiminen : huolehditaan siitä, että työntekijät voivat säännöllisesti pitää tietotekniset taitonsa ajan tasalla, ja kannustetaan parempiin ja käyttäjäkeskeisempiin tieto- ja viestintätekniikan opiskelu- ja opetustapoihin (verkko-oppiminen). Edistetään valtiovallan toimesta hyviä toimintatapoja koulutettaessa erityisesti pk-yritysten työntekijöitä hyödyntämällä verkko-oppimista ja tiedotetaan onnistuneista ratkaisuista ja liiketoimintamalleista.

Näiden keskeisten tekijöiden tarkoituksena on antaa kaikille jäsenvaltioille virikkeitä kehittää ja toteuttaa johdonmukaista pitkän aikavälin strategiaa tietoteknisten taitojen parantamiseksi kunkin valtion poliittisen, oikeudellisen, budjetointi- ja koulutusjärjestelmän puitteissa. Tämä on jäsenvaltioiden vastuulla. Komissio seuraa edistystä säännöllisesti ja raportoi siitä.

Euroopan tason toimintalinjoja

Sidosryhmien suositusten pohjalta komissio ehdottaa viittä toimintalinjaa EU:n tasolla. Niiden sisältämät toimet käynnistetään vuonna 2007, ja tavoitteena on saattaa ne päätökseen vuoteen 2010 mennessä. Toimet pannaan täytäntöön hyödyntämällä EU:n välineitä, esimerkiksi elinikäisen oppimisen ohjelmaa, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa, tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemättä puiteohjelmaa sekä työllisyyden ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen tarkoitettuja rakennerahastoja ja maaseuturahastoa jäsenvaltioiden ja/tai alueiden hyväksyttyjen maaseudunkehittämisohjelmien puitteissa tavoitteena edistää tietotekniikan käyttöä sekä työllisyyttä ja kasvua maaseutualueilla. Yhteistyötä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) kanssa tehostetaan tietokonetaitojen sisällyttämiseksi olennaisena osana ammatilliseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Toimien tehokkuus varmistetaan seuraamalla niitä säännöllisesti.

Kestävän yhteistyön ja seurannan edistäminen

Komissio edistää tietotekniikkataitoja koskevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa ja huolehtii edistymisen säännöllisestä seurannasta. Tähän liittyvä myönteinen toimenpide on johtavien tietotekniikkayritysten kesäkuussa 2007 perustama tietoteknisen alan johtoryhmä e-Skills Industry Leadership Board. Komissio katsoo myös, että työmarkkinaosapuolten ja viranomaisten on syytä yhdessä pohtia, miten työelämän joustavuus on yhdistettävissä tietoteknisen alan työsuhdeturvaan.

Seuraavat toimet käynnistetään vuonna 2007:

- Edistetään säännöllistä vuoropuhelua tietotekniikkataidoista jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa (teollisuus, järjestöt ja ammattiliitot, kansalaisyhteiskunta, tiedeyhteisö ja oppilaitokset) ja ylläpidetään online-virtuaaliyhteisöä yhdessä Cedefopin kanssa.

- Seurataan tietotekniikkataitojen tarjontaa ja kysyntää yhteistyössä Eurostatin ja sidosryhmien kanssa sekä arvioidaan maailmanlaajuisen rekrytoinnin vaikutuksia. Tarkoituksena on esittää vuosiraportissa yhteenveto, jossa nykyisten indikaattorien valossa keskitytään pääasiassa tietotekniikan ammattilaisten taitoihin sekä sähköisen liiketoiminnan taitokartoituksiin.

Tukitoimien ja -välineiden kehittäminen

Sidosryhmien suosituksia noudattaen voidaan toteuttaa erityisiä EU:n tason toimia, joilla lisätään tietoteknisten taitojen tarjontaa. Komissio aloittaa seuraavien toimien käynnistämisen vuonna 2007:

- Tuetaan Euroopan tason tieto- ja viestintäteknisen kompetenssijärjestelmän kehittämistä sidosryhmien vaatimusten ja Euroopan standardointikomitean[15] valmistelutyön perusteella eurooppalaista tutkintojen viitekehystä koskevan ehdotuksen mukaisesti. Tulokset saataneen vuoden 2008 loppuun mennessä.

- Kehitetään edelleen Europass-järjestelmää[16] yhteistyössä Cedefopin kanssa verkkopohjaisine tietoteknisten taitojen itsearviointivälineineen ja tehdään toteutettavuustutkimus eurooppalaisesta tietotekniikkataito- ja uraportaalista. Sidosryhmien käynnistämä ja ylläpitämä portaali lienee käytettävissä vuoden 2008 loppuun mennessä.

- Toimitetaan eurooppalainen ohjekirja useiden sidosryhmien muodostamista kumppanuuksista tietoteknisten taitojen alalla, esitellään parhaita toimintatapoja ja suosituksia asianomaisista oikeudellisista puitteista ja rahoituskehyksistä. Ohjekirjan on suunniteltu olevan saatavilla vuonna 2008, ja sitä esitellään seminaareissa jäsenvaltioissa.

- Perustetaan nopeutettuja ja houkuttelevia maahanpääsyjärjestelyjä kolmansista maista EU:hun tuleville tietotekniikan ammattilaisille. Komissio tekee syyskuussa 2007 ehdotuksen direktiiviksi kolmansista maista tulevan hyvin koulutetun työvoiman maahanpääsystä ammattitaitovajeen poistamiseksi.

- Kannustetaan naisia valitsemaan tietotekninen ura jatkamalla tietotekniikkayritysten toteuttamaa tieto- ja viestintätekniikan tutustumiskampanjaa[17] tytöille ja käynnistetään tutkimus parhaista toimintatavoista, jossa selvitetään, mitkä tekijät saavat naiset pysymään tietoteknisellä alalla.

- Edistetään tietoteknistä koulutusta maatalouden alalla ja maaseutualueilla[18] hyväksyttyjen maaseudun kehittämisohjelmien yhteydessä kaudella 2007–2013.

Vuonna 2008 käynnistetään lisäksi seuraavat toimet:

- Tuetaan tietoteknistä pätevyyttä edistävien tieto- ja viestintätekniikan opinto-ohjelmien suuntaviivojen laatimista tietoteknisen koulutuksen laadun ja tarkoituksenmukaisuuden parantamiseksi sekä teollisuuden ja tiedeyhteisön yhteistyön tehostamiseksi. Tutkitaan tieto- ja viestintäteknologian työryhmän ehdotusta uudesta oppiaineesta, joka käsittää palvelualan, hallinnoinnin ja yritysten tukipalvelut. Suuntaviivojen on tarkoitus olla saatavilla vuonna 2009.

- Kannustetaan eurooppalaisten laatukriteerien kehittämistä nykyisille tietotekniikka-alan todistuksille sekä otetaan huomioon tuleva eurooppalainen tutkintojen viitekehys ja elinkeinoelämän itsesääntelyaloitteet. Kriteerien on suunniteltu valmistuvan vuonna 2009.

- Tutkitaan tietotekniseen koulutukseen liittyviä tarkoituksenmukaisia rahoitus- ja verokannustimia erityisesti pk-yrityksille valtiontukisääntöjen puitteissa ja tarkastellaan henkilöstöinvestoinneista myönnettäviä verohuojennuksia yksityishenkilöille. Raportti julkaistaan vuonna 2009.

Tietoisuuden lisääminen

Tietoisuuden lisäämistä voidaan helpottaa EU:n tasolla kahdella tavoin vuodesta 2007 lähtien, nimittäin tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännellä puiteohjelmalla ja elinikäisen oppimisen ohjelmalla avointa koordinointimenetelmää noudattaen samoin kuin Koulutus 2010 -ohjelmassa.

- Vaihdetaan tietoja jäsenvaltioiden aloitteista ja hyvistä toimintatavoista, joilla keskitytään luonnontieteisiin, matematiikkaan, tietoteknisiin taitoihin, esikuviin, toimenkuviin ja uranäkymiin sekä opettajankoulutukseen tietotekniikkataitojen alalla, ja puututaan teknisen ja luonnontieteellisen alan sukupuolijakaumaan.

- Edistetään tiedotuskampanjoita EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa, jotta vanhemmat, opettajat ja oppilaat saavat tarkkoja tietoja mahdollisuuksista, joita tieto- ja viestintätekninen koulutus ja tietoteknisen ammatin hankkiminen EU:ssa tarjoavat.

Työllistyvyyden ja sosiaalisen osallisuuden parantaminen

Komissio käynnistää vuonna 2008 osallisuutta tietoyhteiskuntaan käsittelevän aloitteen, jonka keskeinen sisältö määritellään tulevassa tiedonannossa. Osana Riian julistuksessa esitettyjä sitoumuksia vuosiksi 2007–2008 komissio tarkastelee jäsenvaltioiden poliittisia toimia digitaalisen lukutaidon perusteellisen mittauksen pohjalta, jotta löydetään onnistuneimmat ratkaisut ja voidaan tarvittaessa ehdottaa uusia aloitteita. Kunnianhimoisena tavoitteena on puolittaa digitaalinen kahtiajako syrjäytymisvaarassa olevien ryhmien ja keskivertoväestön välillä vuoteen 2010 mennessä. Edistymistä mitataan i2010-aloitteen yhteydessä. Eurostatin kotitalouksia koskevasta tieto- ja viestintätekniikkatutkimuksesta saadaan vuonna 2007 tietoja digitaalisesta lukutaidosta.

Merkittävät yhteistyötahot tieto- ja viestintätekniikan alalla käynnistivät jo vuonna 2006 ammattitaidon ja työllistyvyyden parantamista ajavan yhteistyötoimen European Alliance on Skills for Employability , jonka tavoitteena on kouluttaa 20 miljoonaa henkilöä heikommassa asemassa olevista ryhmistä vuoteen 2010 mennessä. Pk-yritysten järjestöt haluaisivat kehittää samantapaisia käyttäjien taitojen koulutusohjelmia keskittyen erityisesti pk-yritysten tarpeisiin. Komissio jatkaa lupaavien aloitteiden tukemista muun muassa seuraavasti:

- Edistetään yritysten sosiaalisen vastuun aloitteita ja yhteistyökumppanuuksia, joihin osallistuvat tietoteknisten taitojen koulutusta tarjoavat tahot, kansalaisyhteiskunta, yrittäjäkoulutuksen järjestäjät ja työnvälityspalvelujen järjestäjät, jotta harjoittelijoiden sopeutuminen uuteen työympäristöön helpottuu ja tietokonetaidot kohenevat.

- Tutkitaan alalla käynnissä olevien aloitteiden yhteydessä, miten julkisilla ja yksityisillä rahoitusvälineillä voidaan tehokkaasti tukea useiden sidosryhmien onnistuneita aloitteita[19] työnhakijoiden ja kouluttamattomien työntekijöiden työllistyvyyden parantamiseksi.

Verkko-oppimisen tehostaminen

Verkko-oppimista koskevan ohjelman (2004–2006) saavutusten perusteella sekä yrityksille suunnatuista verkko-opiskelua tukevista toimista tehtävän vertaisarvioinnin ja lokakuussa 2007 Lissabonissa järjestettävän verkko-oppimiskonferenssin[20] päätelmien valossa komissio julkaisee vuonna 2008 raportin, jossa suositellaan kohdennettuja verkko-oppimisaloitteita ja onnistuneita toimintalinjoja. Lisäksi komissio tukee seuraavia toimia:

- Tuetaan verkko-oppikurssien kehittämistä ja menetelmiä kokemusten vaihtamiseksi työvoiman verkko-oppimiseen käytettävistä resursseista. Menetelmien suunnitellaan olevan käytettävissä vuonna 2009.

- Tuetaan koulutuskeskusten ja tutkimuksen verkottumista[21], jotta pystytään paremmin ennakoimaan tulevaisuuden tietotekniset taitotarpeet. Verkoston suunnitellaan olevan toiminnassa vuonna 2009.

Päätelmä

Jotta Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot voivat edelleen menestyä globaalissa taloudessa, jolle on tyypillistä nopea teknologian muutos, tarvitaan lisää ponnisteluja työvoiman ja kansalaisten tietoteknisten taitojen kohentamiseksi ja monipuolistamiseksi. Tämä on osaamisyhteiskunnan kulmakiviä ja edellyttää sekä jäsenvaltioilta että sidosryhmiltä merkittäviä ja kauaskantoisia ponnisteluja useilla politiikan aloilla.

Tässä tiedonannossa ehdotettu pitkän aikavälin toimintasuunnitelma sisältää keskeisiä tekijöitä, joiden tarkoituksena on antaa kimmokkeita jäsenvaltioille ja sidosryhmille, jotta ne kehittäisivät ja toteuttaisivat johdonmukaisia ja kestäviä toimia tietoteknisten taitojen parantamiseksi. Komissio tukee viiden toimintalinjan täytäntöönpanoa ja keskittyy ratkaisuihin, jotka tuovat lisäarvoa EU:n tasolla.

Komissio järjestää vuonna 2008 mittavan konferenssin, jossa selostetaan edistymistä, esitetään saavutettuja tuloksia ja pohditaan jatkotoimia. Komissio julkaisee vuonna 2010 raportin, joka perustuu riippumattomaan arvioon ja sidosryhmien arviointiin.

[1] Thessaloniki, Cedefop, 5.– 6. lokakuuta 2006, ks. www.e-skills-conference.org.

[2] CEPIS, Thinking Ahead on e-Skills for the ICT Industry in Europe , helmikuu 2007.

[3] Rand Europe, The Supply and Demand of e-Skills in Europe , syyskuu 2005.

[4] IDC White Paper, Networking Skills in Europe , syyskuu 2005.

[5] E-Business Watch Survey 2006.

[6] Esim. CIGREF (Club Informatique des Grandes Entreprises Françaises) Ranskassa, SFIA (Skills Framework for the Information Age) Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja AITTS (Advanced IT Training System) Saksassa).

[7] Toiminnan siirtäminen halvan työvoiman maihin käsittää sekä kansainvälisen ulkoistamisen itsenäisten kolmansien osapuolten kanssa tehtävin sopimuksin että kansainvälisen siirtämisen yrityksen sisäisesti (ulkomaisille osakkuus- ja tytäryrityksille).

[8] KOM(2005) 669, 21.12.2005.

[9] KOM(2006) 479, 5.9.2006.

[10] Eurostat – Statistics in Focus , 17/2006.

[11] 2006/962/EY, 18.12.2006.

[12] Katso: http://europa.eu.int/information_society/events/ict_riga_2006/doc/declaration_riga.pdf.

[13] Uranäkymissä olisi esiteltävä etenemismahdollisuuksien lisäksi laaja-alaisia uramahdollisuuksia ja annettava ehdotuksia työn ja perhe-elämän yhteensovittamisesta.

[14] Science Education Now: A Renewed Pedagogy for the Future of Europe. Rocardin raportti, 12.6.2007.

[15] Katso: http://www.cenorm.be/cenorm/businessdomains/businessdomains/isss/activity/wsict-skills.asp.

[16] Katso: http://europass.cedefop.europa.eu/.

[17] Katso: http://ec.europa.eu/itgirls.

[18] Tutkimustulokset parhaista toimintatavoista tietotekniikan omaksumiseksi ja mahdollisimman tehokkaaksi hyödyntämiseksi maaseutualueilla ovat saatavilla vuoden 2007 loppuun mennessä.

[19] Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti (Päätös 2005/600/EY, 12. heinäkuuta 2005).

[20] Katso: http://www.elearninglisboa.com .

[21] Esimerkiksi Network of Living Labs , ks. http://www.ami-communities.eu/wiki/CORELABS.