Komissio ja eurooppalaiset standardointielimet varmistavat, että yhdenmukaistettujen standardien laatimisprosessi perustuu yhteisymmärrykseen ja on avoin ja osallistava. Komissio seuraa tiiviisti, että prosessissa otetaan huomioon pienten ja keskisuurten yritysten ja kaikkia yhteiskunnan osa-alueita, kuten kuluttajia, työntekijöitä ja ympäristön etuja, edustavien sidosryhmien panos, koska se parantaa standardien laatua. Kun eurooppalaiset standardointielimet ovat laatineet yhdenmukaistetun standardin, komissio arvioi, täyttääkö standardi siihen liittyvän unionin lainsäädännön ja alkuperäisen standardointipyynnön vaatimukset. Jos komissio katsoo, että standardi on pyynnön ja unionin lainsäädännön mukainen, se päättää julkaista standardin viitetiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämän jälkeen ja komission päätettyä julkaista viitetiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä standardilla on asiaan kuuluvan unionin lainsäädännön mukainen oikeusvaikutus.

Vuonna 2013 voimaan tullut asetus (EU) N:o 1025/2012 (”standardointiasetus”) muodostaa eurooppalaisen standardointijärjestelmän pääasiallisen säädöskehyksen, mukaan lukien määräykset eri toimijoiden vastuiden ja velvoitteiden jaosta. Joitakin tämän säädöskehyksen käytännön toimeenpanoon liittyviä parannuksia on tehtävä nopeasti, ottaen erityisesti huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö.

Yhdenmukaistettujen standardien käyttö tuo oikeusvarmuutta ja vakautta, mikä pienentää valmistajille aiheutuvia kustannuksia. Tämä on puolestaan tärkeää sijoittajille, mutta lisää myös lainsäätäjien julkista vastuullisuutta, koska niiden on asianmukaisesti valvottava yhdenmukaisten standardien noudattamista.

Eurooppalaisen standardointijärjestelmän pohjana on komission ja standardointiyhteisön välinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus. Järjestelmän ainutlaatuisuus perustuu yhdenmukaistettuihin standardeihin. Näistä standardeista tulee osa unionin lainsäädäntöä, ja kaikkien niitä soveltavien sisämarkkinoilla toimivien valmistajien tuotteiden voidaan olettaa olevan yhdenmukaisia unionin lainsäädännön vaatimusten kanssa. Tämä luo tärkeää oikeusvarmuutta yhdenmukaistettujen standardien käyttäjille ja on erityisen tärkeää pienille ja keskisuurille yrityksille, koska ne voivat näin ilman lisäkustannuksia asettaa markkinoilla saataville unionin lainsäädännön mukaisia tuotteita. Niin kutsutut uudet oikeudelliset puitteet on laadittu joustavaksi ja markkinalähtöiseksi järjestelmäksi, jonka keskiössä on teollisuuden, pienten ja keskisuurten yritysten ja muiden keskeisten sidosryhmien yhteisymmärrys, ja samalla varmistetaan, että yhdenmukaisten standardien vaatimukset täyttävät tuotteet ovat unionin lainsäädännön mukaisia.

Standardointi on tämän arvion mukaan erittäin tärkeää varsinkin siksi, että sen avulla voidaan poistaa teknisiä kaupan esteitä. Standardit auttavat varmistamaan toisiaan täydentävien tuotteiden ja palveluiden yhteentoimivuutta, helpottavat innovatiivisten tuotteiden tuloa markkinoille ja kaiken kaikkiaan lisäävät eurooppalaisten kuluttajien luottamusta unionin alueella kaupan olevien tuotteiden ja palveluiden laatuun. Ympäristössä, jossa teknologia kehittyy nopeasti, Euroopan talous digitalisoituu ja talouteen kehittyy uusia trendejä ja kasvumalleja, standardoinnilla on keskeinen asema varmistettaessa, että sisämarkkinoiden kehitys vastaa tulevaisuuden asettamia vaatimuksia ja että eurooppalaiset kuluttajat ja yritykset hyötyvät näiden muutosten mukanaan tuomista eduista.

Yhdenmukaistettujen standardien mukaisesti valmistettujen tuotteiden voidaan olettaa olevan niitä koskevan lainsäädännön vaatimusten mukaisia. Käyttämällä yhdenmukaistettuja standardeja valmistajat voivat hyötyä yksinkertaistetusta vaatimustenmukaisuuden arviointiprosessista. Tällä tavoin yhdenmukaistetut standardit pienentävät valmistajien, ja etenkin pienten ja keskisuurten yritysten taloudellista ja hallinnollista rasitusta ja lisäävät oikeusvarmuutta tuotteiden unionin lainsäädännön vaatimusten mukaisuudesta. Tällaiset oikeusvaikutukset ja oikeusvarmuus ovat ratkaisevan tärkeitä pienille ja keskisuurille yrityksille, joilla on niiden ansiosta mahdollisuus valmistaa kilpailukykyisesti huipputuotteita.

Siksi komission on kiinnitettävä erityistä huomiota yhdenmukaistettujen standardien sisältöön. Euroopan unionin tuomioistuin on entisestään vahvistanut tätä vaatimusta uusimmassa oikeuskäytännössään, kuten asiassa C-613/14 James Elliott Construction Limited vastaan Irish Asphalt Limited. Tässä tuomiossa tuomioistuin selkeytti yhdenmukaistettujen standardien roolia ja oikeudellista asemaa toteamalla, että yhdenmukaistettu standardi ”kuuluu unionin oikeuteen”, vaikka se olisi riippumattoman yksityisen organisaation laatima ja sen käyttö pysyisi vapaaehtoisena.

Lisäksi tuomioistuin toi esiin, että komissio vastaa yhdenmukaistettujen standardien käynnistämis-, hallinnointi- ja valvontaprosesseista. Komissio on siksi velvollinen seuraamaan tarkasti yhdenmukaistettujen standardien laatimisprosessia ja arvioimaan, vastaavatko ne yhdenmukaistetun unionin lainsäädännön ja/tai standardointipyyntöjen vaatimuksia varmistaakseen, että yhdenmukaistetut standardit ovat täysin voimassa olevan lainsäädännön mukaisia. Tämä koskee standardien teknisten näkökohtien lisäksi myös muita eurooppalaisessa standardointiasetuksessa määriteltyjä seikkoja, kuten standardien laatimisprosessin osallistavuutta. Komission tarkoituksena on täyttää nämä velvoitteet mahdollisimman nopealla ja tehokkaalla tavalla.

2. Standardointiasetuksen ja merkityksellisten oikeuskäytäntöjen täytäntöönpano

Standardointiasetuksen voimaantulovuoden 2013 jälkeen ja Euroopan unionin tuomioistuimen useiden tuomioiden myötä komissio on käynnistänyt lukuisia aloitteita säädöskehyksen täytäntöönpanon tukemiseksi ja eurooppalaisen standardointijärjestelmän käytännön toimivuuden tehostamiseksi.

Standardointiasetuksen mukaisesti komissio on hyväksynyt eurooppalaista standardointia koskevia vuotuisia työohjelmia, joissa korostetaan yhdenmukaistettujen standardien merkittävyyttä, niiden oikeusvaikutusta (vaatimustenmukaisuusolettama) ja niiden laatua sekä oikea-aikaisuutta. Näiden ohjelmien puitteissa on suunniteltu yhdenmukaistettujen standardien laatimistyötä ja lisäksi niissä on tehty erityisiä ehdotuksia eurooppalaisen standardointijärjestelmän hallinnoinnin parantamiseksi esimerkiksi priorisoimalla Euroopan unionin rahoitusosuutta eurooppalaisille standardointielimille osoittamalla suoraa teknistä tukea yhdenmukaistettujen standardien kehittämiseen. Lisäksi komissio on antanut unionin vuotuisissa työohjelmissa eurooppalaisille standardointielimille selvät ohjeet vahvistaa pienten ja keskisuurten yritysten ja yhteiskunnan sidosryhmien osallistumista eurooppalaiseen standardointiprosessiin.

Komissio on myös tehnyt useita aloitteita standardointipolitiikan avoimuuden lisäämiseksi ja siihen pääsyn helpottamiseksi. Varmistaakseen standardointiasetuksen virheettömän täytäntöönpanon komission yksiköt ovat antaneet ohjeita standardointipyyntöjen roolista, laatimisesta, hyväksymisestä ja toteuttamisesta vuoden 2015 asiakirjassa ”Vademecum on European standardisation”. Tämä asiakirja on laadittu täysimittaisessa kumppanuudessa ja yhteistyössä eurooppalaisten standardointielimien, pienten ja keskisuurten yritysten ja yhteiskunnan sidosryhmien kanssa sekä yhdessä jäsenvaltioiden ja teollisuuden kanssa. Komissio on myös laatinut yhteisen mallin yhdenmukaistettuja standardeja koskevien viitetietojen julkaisemiseksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä sekä vuoden 2016 ohjeasiakirjan ”Verification of conditions for the publication of references of harmonised standards in the Official Journal”.

Vuoden 2015 sisämarkkinoita koskevan strategian ja 1. kesäkuuta 2016 hyväksytyn standardointipaketin mukaisesti komissio on laatinut yhteisen vision eurooppalaista standardointia varten yhteisessä standardointialoitteessaan (”yhteinen aloite”), jota sidosryhmät ja kaikki jäsenvaltiot tukevat laajasti. Yhteisen aloitteen tavoitteena on varmistaa ketterät, joustavat ja osallistavat puitteet unionin määrätietoisille toimille eurooppalaisen standardointijärjestelmän nykyaikaistamiseksi, jotta järjestelmä voisi säilyttää suosionsa ja pysyä kehityksen tasalla esimerkiksi digitalisaation edetessä ja jotta nopeutettaisiin standardien laatimista ja parannettaisiin priorisointia niin, että markkinoiden ja käyttäjien tarpeisiin vastattaisiin oikea-aikaisesti. Yhteisen aloitteen tietyt toimet on tarkoitettu lisäämään tietoisuutta yhdenmukaistetuista standardeista ja parantamaan niiden kehittämistä ja käyttöönottoa. Yhteisessä aloitteessa tarkastellaan myös standardien roolia vastattaessa talouden digitaaliseen muutokseen liittyviin haasteisiin. Talouden digitaalinen muutos aiheuttaa tarpeen nopeuttaa eurooppalaisen standardoinnin muutosta, jotta sen avulla voidaan vastata nykyisiin ja tuleviin haasteisiin varsinkin alueilla, kuten esineiden internet, massadata, kehittynyt valmistus, robotiikka, 3D-tulostus, lohkoketjuteknologiat ja tekoäly. Nykyaikainen, ketterä ja osallistava eurooppalainen standardointijärjestelmä, joka kykenee reagoimaan nopeasti uuteen kehitykseen, auttaa nopeuttamaan näiden uusien teknologioiden levittämistä.

Komissio ja eurooppalaiset standardointielimet hyväksyivät vuonna 2017 yhteisen toimintasuunnitelman yhdenmukaistetuista standardeista, joiden viitetietoja ei ole komission kielteisen arvion jälkeen julkaistu virallisessa lehdessä. Tämän kysymyksen ottivat esille REFIT-foorumi ja useat sidosryhmät, koska se vaikuttaa eurooppalaisen standardointijärjestelmän moitteettomaan toimintaan. Tähän huolenaiheeseen vastaamiseksi komissio on priorisoinut näiden yhdenmukaistettujen standardien käsittelyruuhkan nopeaa purkamista yhteistyössä eurooppalaisten standardointielimien kanssa. Jäljellä olevan ruuhkan purkaminen kuuluu edelleen komission prioriteetteihin.

Ensimmäinen toimi: Komissio pyrkii parhaansa mukaan mahdollisimman nopeasti purkamaan jäljellä olevan ruuhkan.

Vaatimusten mukaisten yhdenmukaistettujen standardien viitetietojen virallisessa lehdessä julkaisemisen oikea-aikaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi on hyödyllistä tunnistaa esille tulevat ongelmat mahdollisimman aikaisin standardien kehittämisprosessin aikana. Komissio on laatinut tätä tarkoitusta varten konsultointikehyksen. Konsultit tarjoavat komission yksiköille teknistä tukea yhdenmukaistettujen standardien luonnosten arvioinnissa, mikä vahvistaa komission kykyä valvoa yhdenmukaistettujen standardien merkityksellisen lainsäädännön mukaisuutta.

Parantaakseen julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden koordinointia standardoinnin yhteydessä komissio ja eurooppalaiset standardointielimet ovat käyneet säännöllisiä jäsenneltyjä vuoropuheluja. Vuoropuheluissa on keskitytty eurooppalaisen standardoinnin teknisiin ja politiikkaan liittyviin näkökohtiin mukaan lukien kysymykset, jotka koskevat yhdenmukaistettujen standardien laatua ja niiden vaikutusta yrityksiin, markkinoihin ja kuluttajiin.