Alueiden komitean lausunto aiheesta "Rakennerahastojen uutta luovat toimet 1995-1999 - EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaiset ohjeet toisen ohjelmakauden toimista" CdR 303/95



Virallinen lehti nro C 100 , 02/04/1996 s. 0124



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Rakennerahastojen uutta luovat toimet 1995 1999 EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaiset ohjeet toisen ohjelmakauden toimista" (96/C 100/25) Alueiden komitea päätti 5. joulukuuta 1994 laatia Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 c artiklan mukaisesti oma-aloitteisen lausunnon edellä mainitusta aiheesta. Asia annettiin valiokunta 1:n "Alueellinen kehitys Taloudellinen kehitys Paikallinen ja alueellinen rahoitus" valmisteltavaksi. Esittelijöiksi nimettiin Bengt Holgersson ja Dennis Pettitt. Esittelijät ovat ottaneet lausunnon valmistelussa huomioon Euroopan komission asiakirjan aiheesta "Rakennerahastojen uutta luovat toimet 1995 1999 EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaiset ohjeet toisen ohjelmakauden toimista" sekä valiokunta 4:n "Taajama-alueita koskevat asiat" lisälausuntoluonnoksen. Alueiden komitea hyväksyi yhdeksännessä täysistunnossaan (20. 21. syyskuuta 1995) seuraavan lausunnon. Johdanto Alueiden komitea, joka Ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan, Ottaa huomioon perustamissopimuksen yhteisölle antaman mahdollisuuden kehittää ja edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä erityisesti tasoittaa alueiden välisiä kehityseroja ja kehittää heikoimmin kehittyneitä alueita, Ottaa huomioon tätä tavoitetta tukevan ERDF-asetuksen 10 artiklan, joka mahdollistaa paikallisten ja alueellisten viranomaisten uudistavat yhteistyöhankkeet, Lausuu seuraavaa: Huomautuksia Euroopan komission noudattamasta käsittelyjärjestyksestä Alueiden komitea pahoittelee, että Euroopan komissio on ilmoittanut järjestävänsä jo syyskuussa 1995 eräitä EAKR-asetuksen 10 artiklan tarkoittamia hankkeita koskevia tarjouskilpailuja odottamatta alueiden komitean lausuntoa ja odottamatta sitä, että komission työasiakirjat on käännetty kaikille virallisille kielille. Yleisiä huomioita 1. Alueellisten ja paikallisten viranomaisten kokemukset EAKR-asetuksen 10 artiklan voimassaolon ensimmäiseltä jaksolta viittaavat siihen, että sen mahdollistamia tukimus- ja pilottihankkeita kannatetaan laajalti. Alueiden komitea antaa täyden tukensa sille, että näitä aloitteita jatketaan toisella jaksolla. Komitea on myös tyytyväinen rakennerahastoja koskevan asetuksen muutokseen, joka mahdollistaa kaikkien kolmen rahaston tuen uudistaville hankkeille. Komitea toivoisikin, että myös Euroopan sosiaalirahasto (ESR) ja maatalouden ohjaus- ja takuurahasto (EMOTR) tukisivat pilottihankkeita, jotta näiden rahastojen varoja voitaisiin suunnata uudistustoimiin. Komission tulee ryhtyä tarvittaviin toimiin sen takaamiseksi, että uudistushankkeet voisivat saada tukea kolmesta rahastosta. 2. 10 artiklan aloitteet ovat: onnistuneet luomaan yhteisön eri alueiden välistä kokemusten vaihtoa, erityisesti hankkeisiin osallistuvien ja niiden ulkopuolisten alueiden välillä, tuoneet esille myös yhteisön ja sen ulkopuolisten rajaseutujen ongelmia, tuoneet esille yhteisön toimien alueellisia vaikutuksia ja sen, että vaikutukset ulottuvat usein kansallisten rajojen yli. 3. Muutokset 10 artiklaan voivat olla yhteisölle arvokas ja joustava keino tukea alueiden välisiä, uutta luovia hankkeita, ERDF:n päähankkeiden ulkopuolella. Hankkeiden ulkopuolelle jääneiden mahdollisuus vaihtaa kokemuksia ja osallistua yhteisön ohjelmiin yhdessä vähemmin kehittyneiden alueiden kanssa edistää läheisyysperiaatetta ja tekee yhteisön tavoitteita ja toimia laajemmin tunnetuiksi. 4. 10 artiklan perusteella jaettava rahoitus toimii yhteis- ja kehitystyössä uudistusten alullepanevana voimana tai kokeilukenttänä. Tuetut hankkeet ovat olleet pienimuotoisia, mutta niitä voidaan laajentaa, jos ne arviointivaiheessa todetaan kannattaviksi. Yhteisön Interreg- ja Urban-aloitteet kehittyivät 10 artiklan varoin tuettujen hankkeista saatujen kokemusten pohjalta. 5. Siksi alueiden komitea on pettynyt huomatessaan, että vuosille 1994 1999 varattu määräraha on huomattavasti alle asetusten salliman 1 % enimmäismäärän. Itse asiassa asiakirjasta ei käy ilmi, miten vuosille 1994 1999 ehdotettu 400 miljoonan ecun summa on jaettu. 6. Komissiota pyydetäänkin harkitsemaan, olisiko lisärahoitus näitä toimia varten mahdollista aina asetuksissa mainittuun enimmäismäärään saakka. Komission harkittavaksi jää, tulisiko rahastojen varoista jättää ohjeissa mainittua suurempi osa jaettavaksi harkinnan mukaan, koska 10 artiklan rahastoja saatetaan käyttää, kokeellisen luonteensa vuoksi, vaikeasti ennakoitaviin tarkoituksiin. 7. Vaikkei voi kiistää 10 artiklan mahdollisuutta edistää lähentymistä huomattavasti sekä yhteiskunnallisella että taloudellisella tasolla, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kokemukset rahoituksen hakemisesta kaudella 1989 1993 viittaavat siihen, että hallintomenettelyihin tulisi tehdä parannuksia ja muutoksia toisella kaudella, jotta: kiinnostus ehdotettuihin hankkeisiin säilyisi, varmennettaisiin rajallisten voimavarojen tehokkain mahdollinen käyttö, vähennettäisiin hakijoiden turhaa työtä. 8. Komission ohjeissa mainitaan tarve johtomenetelmien kehittämiseen. Ohjeet sisältävät kuitenkin edelleen liian yksityiskohtaisia vaatimuksia, mikä on vastoin 10 artiklan uudistavaa, joskin pienimuotoista, tarkoitusta. 9. Seuraavassa muutamia kokemukseen perustuvia yleisiä periaatteita 10 artiklan määrärahojen käytöstä: a) 10 artiklaan perustuvilla hankkeilla tulee olla selkeät tavoitteet. Erityisesti tämä koskee rajat ylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä, jossa yhteishankkeen aiheen on oltava selkeä. b) Valintaperusteiden tulee olla selkeitä. Valintamenettely oli aikaa vievä, hankkeiden hyväksymisperusteet epäselvät ja niistä oli vaikea saada tietoa. Hakemuksia ei tule hylätä ilman konkreettisia perusteita, sillä muuten aiheutetaan hakijoille turhaa työtä. Komission tulisi harkita hankkeiden seurannan rahoittamista, jotta niiden tehokkuutta ja toimivuutta voitaisiin valvoa. c) 10 artiklaan perustuvien hankkeiden hallinnon tulisi toimia "alhaalta ylöspäin". Alueelliset ja paikalliset viranomaiset ovat tärkeitä yhteistyökumppaneita myös tulevalla kaudella. Yhdessä kansallisten yhdistystensä ja AK:n kanssa niiden tulisi olla mukana päättämässä 10 artiklan määrärahojen jakoperusteista sekä hankkeiden valmistelussa, jotta varmistetaan hankkeiden yhtenäisyys paikallisella ja alueellisella tasolla hyväksyttyjen kehitysmenetelmien kanssa. d) Tukea tulisi antaa ennen kaikkea uusia, kuntien ja alueiden välisiä yhteistyömuotoja edistäville hankkeille. e) Köyhien ja vauraampien alueiden välistä yhteistyötä tulisi jatkuvasti tukea. f) Joillakin alueilla ollaan sitä mieltä, että ensimmäisen jakson aikana rahoitus suosi rajat ylittäviä yhteistyöhankkeita muiden alueiden välisten hankkeiden kustannuksella. Rajaseutuyhteistyön tukiohjelma Interreg painottaa komission suosituksen mukaisesti yhteistyötä maarajojen yli, joten rannikkoalueiden mahdollisuudet päästä mukaan yhteistyöhön ovat nekin pienentyneet. Komission tulisikin harkita sisämaa-alueiden ja rannikkoalueiden hankkeille myönnettävän rahoituksen oikeudenmukaisempaa tasapainottamista ja varmistaa, että rannikkoalueilla on yhtäläinen mahdollisuus tukeen. g) Hankkeiden tulisi mahdollisuuksien mukaan saada monivuotista rahoitusta. h) Yhteistyöhön osallistuneiden alueiden kokemukset ovat todennäköisesti arvokkaita muille alueille ja Euroopan komissiolle. Mahdollisuuksia kokemusten levittämiseksi ja vaihtamiseksi tulisikin parantaa ja saavutettua kokemusta käyttää uusia ohjelmia luotaessa. i) Tulisi myös harkita mahdollisuutta 10 artiklan perusteella rahoitettujen hankkeiden laajempaan julkistamiseen paikallisissa viestimissä. Tämä tekisi yhteisön toimia aiempaa tunnetummiksi. j) Kuten valiokunta 4 korosti, paikallista ja alueellista talouskehitystä edistävissä uutta luovissa toimissa on kiinnitettävä huomiota suurten ja keskikokoisten kaupunkien aloitteelliseen asemaan. k) Vuosiksi 1995 1999 on suunniteltu, että 10 artiklan mukaisesti tuetut toimet ulotetaan komission ehdotuksen mukaan koskemaan myös Euroopan unionin alueiden ja kaupunkien sekä niiden Keski- ja Itä-Euroopassa ja Välimeren alueella sijaitsevissa naapurimaissa olevien kumppaneiden verkostoa. Näillä raja-alueilla tulisi 1995-1999 aloittaa yhteistyöhankkeita kaikilla rakennerahastosta tuetuilla alueilla, jotta parannetaan ko. maiden valmiutta jäsenyyteen. 10. Alueiden komitea edellyttää, että Euroopan komissio haluaa kiinnittää jonkinlaista huomiota 10 artiklan mukaisen hanketuen maantieteelliseen jakautumiseen, mutta korostaa, että komission on ensisijaisesti pitäydyttävä asiaankuuluvissa jakoperusteissa. Tämä ei rajoita suhteellisen laajaa yhteistyöhankkeiden valikoimaa, jonka ansiosta 10 artiklan määrärahojen käyttö on joustavaa. Valinnan tulee perustua hankkeen laadullisiin perusteisiin eikä sen aiheeseen tai maantieteellisiin seikkoihin. 11. Alueiden komitean perustaminen on parantanut alueellisten ja paikallisten viranomaisten mahdollisuuksia vaikuttaa yhteisön politiikkaan ja varmistanut sen, että tästä politiikasta on tullut selkeämpää. Komissio aikoo tiedottaa jäsenvaltioille aikeistaan raportoimalla vuosittain neuvoa-antavalle komitealle alueiden kehittymisestä ja muuntumisesta. 12. Alueiden komitean mielestä paikalliset ja alueelliset viranomaiset voisivat hyvin tahoillaan levittää AK:n kautta tietoa sekä onnistuneista että vaikeuksissa olevista hankkeista. Näin varmistettaisiin kokemusten laaja hyödyntäminen. Ehdotus vuosittaisen selonteon antamisesta alueiden komitealle alueiden välisestä yhteistyöstä on ensimmäinen askel komission ja muiden osapuolten hankkeeseen sitoutumisessa. Komission tulisi kuitenkin varmistaa, että alueiden kehityksen ja mukauttamisen neuvoa-antava komitea ei saa muodostua pelkästään jäsenvaltioiden edustajista, vaan sen on oltava avoinna myös paikallisten ja alueellisten yhteisöjen edustajille. 13. Komitea viittaa siihen, että 10 artiklan tuen tarkoitus on mm. kehittelyhankkeita tukemalla kerätä kokemuksia aluekehittämisen uusista käsityksistä ja tukimuodoista, jotka sitten voidaan ottaa Euroopan mainittujen alojen tukimuotojen tulevaisuuden suunnitelmia ja toteutusta koskevaan keskusteluun. Avoimuuden laajentamiseksi tuen aikana kerätyt kokemukset on työstettävä perusteellisesti ja otettava sopivalla tavalla huomioon uusien interventiomekanismien suunnittelussa. Siksi alueiden komitea pyytää komissiota tiedottamaan säännöllisesti työasiakirjassa ehdotettujen ensisijaisten toimien toteutuksesta. Komitea esittää, että järjestettäisiin alueiden komitean, Euroopan komission ja 10 artiklan tukeen osallistuvien alueellisten ja paikallisten yhteisöjen yhteinen konferenssi, jossa vaihdettaisiin kokemuksia ja tehtäisiin johtopäätöksiä rakennetuen tulevasta toteutuksesta. Kommentteja ehdotuksiin tulevaisuuden erityishankkeista a) Jakson 1995 1999 uudet tavoitteet 14. Alueiden komitea antaa täyden tukensa 10 artiklan perustuvien hankkeiden jatkamiselle ja sille, että tulevalla kaudella tavoitteiden määrää rajoitetaan komission ohjeiden mukaisesti. Komitea on tyytyväinen rajaseutuyhteistyöhön sekä alueiden välisiin että kansainvälisiin yhteistyöhankkeisiin, samoin kuin aluesuunnittelun kansainvälisiin yhteistyöhankkeisiin ja taajama-alueita koskevien ohjelmien kehittämiseen. 15. Komitea antaa tukensa tulevan kauden yleisille periaatteille. Maantieteellisen kattavuuden parantuminen on komitean mielestä hyvä asia, koska silloin otetaan huomioon tarve luoda läheisempiä suhteita Keski- ja Itä-Euroopan, Balttian sekä Välimeren maiden kanssa. On kuitenkin todettava, että se voi johtaa voimavarojen liialliseen hajoamiseen, kun otetaan huomioon budjettiin ehdotetut varaukset. Tästä syystä valintaperusteiden selkeys tulisi varmistaa, jotta hakijat välttyisivät turhalta työltä. Sellaisia toimia, jotka edistävät talouden ja työllisyyden kehittymistä tulisi tukea. On yritettävä luoda synergiaa yhteisön muiden ohjelmien kanssa (esimerkiksi Phare ja Tacis) ja muistettava välttää päällekkäisyyttä muiden EU:n ohjelmien kanssa, kuten Urban ja MED URBS, Employment and Adapt PCI ja neljäs puiteohjelma. Teknistä kehitystä ja telematiikkaa koskevien hankkeiden on oltava sopusoinnussa neljännen puiteohjelman ja muiden EU:n teknologiahankkeiden kanssa. 16. Vaikka komitea tukeekin esitettyjä ehdotuksia kokonaisuutena, se ilmaisee huolensa rahoitusta ja hallintoa koskevista ehdotuksista. Rahoitus 17. Komitea ilmaisee jälleen kerran toiveensa siitä, että komissio käyttäisi asetuksissa 10 artiklan mukaisille hankkeille varatun 1 % määrärahan, jotta paikalliset ja alueelliset viranomaiset voisivat toivomustensa mukaisesti hyödyntää tätä joustavaa ja uudistavaa välinettä mahdollisimman hyvin. 18. Komission ehdotuksessa toivotaan toisella kaudella rahoitettavan harvempia, muuta laajempia 10 artiklan mukaisia hankkeita. Tämä on seurausta ehdotuksesta asettaa 1 miljoonan ecun alaraja monille hankeryhmille. Komitean mielestä alaraja on kuitenkin asetettu liian korkealle ja johtaa pienempien ja köyhempien alueiden ulkopuolelle jäämiseen. 19. Vaikka ehdotuksen syyt Euroopan unionin rahoituksen entistä suurempi avoimuus ja yksinkertaisempi hallinta ovatkin ymmärrettävät, vaarana on, että 10 artiklan mukaisen rahoituksen perusluonne rahoitustuen tarjoaminen pienillle uudistushankkeille ja viranomaisten keskinäisen yhteistyön edistäminen kärsii. Jos kynnys asetetaan liian korkealle, niin silloin saattaa olla, että vain suurimmat ja vauraimmat tai aiempaa kokemusta hankkineet alueet katsovat täyttävänsä asetetut hakuvaatimukset. 20. Komission toivotaan hankkeiden kynnysten alentamisen lisäksi tutkivan mahdollisuuksia: perustaa starttirahasto pienten ja köyhien alueiden anomuskustannusten kattamiseksi Howitt MEPin Euroopan parlamentin toimesta laatiman lausuntoluonnoksen mukaisesti, suurempien alueiden tai kansallisten ja alueellisten yhteisöjen toimimisesta välittäjinä, hankkeiden johtajina tai johtoeliminä pienten alueiden puolesta, mikäli pienet alueet sitä pyytävät. 21. Paikallisella ja alueellisella tasolla on paljon tietoa ja kokemusta 10 artiklan kattamilta alueilta. Kokemus on osoittanut, että onnistuneimmissa hankkeissa on käytetty hyväksi paikallista asiantuntemusta. Alueiden komitean mukaan paikalliset ja alueelliset viranomaiset voivat jatkuvasti ja itsenäisesti sopivassa yhteistyössä kansallisten kattojärjestöjen, AER:n (Euroopan alueiden yhdistys) ja CERM:in (Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto) kanssa ehdottaa hankkeita sekä järjestää niiden rahoituksen ja hallinnoinnin konsulttiavun käyttämisen sijaan. Näin voitaisiin menetellä erityisesti yhteistyöverkkojen suhteen, kun taas konsultteja voidaan tehokkaammin hyödyntää ohjauksessa ja arvioinnissa. 22. Alueiden komitea on tyytyväinen ohjeissa mainittuun alueellisille ja paikallisille viranomaisten annettuun asemaan. Komitea on pannut merkille Recite-ohjelmaan liittyvän ehdotuksen, jonka mukaan alueellisten ja paikallisten viranomaisten ryhmät voivat esittää hankkeitaan toteutettaviksi. Komitea on tyytyväinen tähän lähestymistapaan, jota voisi komitean mielestä soveltaa muihinkin 10 artiklan hankkeisiin. 23. Alueiden komitea toivoisi kuitenkin enemmän huomiota annettavan viranomaisten osallistumiselle "johtoelimien" muodostamisessa, joiden tehtävänä on ohjelman toteutuksen johtaminen ja ohjaaminen. Komitean mukaan alueellisten ja paikallisten viranomaisten osallistumista aluesuunnitteluohjelman toteuksen tulisi myös vahvistaa eikä jättää sitä yksinomaan jäsenvaltioiden harkintaan. AK katsoo, että paikallisten ja alueellisten viranomaisten vaaleilla valittujen edustajien tulisi olla edustettuina valvontakomiteoissa. b) Alueiden välinen yhteistyö ja alueelliset talousuudistukset 24. Alueiden komitea on pannut merkille ehdotuksen yhdistää sisäiset ja ulkoiset rajaseutujen yhteistyö- ja uuditustoimet yhdeksi ohjelmaksi. Sisäinen yhteistyö 25. Euroopan yhdentymisen ansiosta maanosan eri alueet ovat lähentyneet toisiaan sekä taloudellisesti että poliittisesti. Siksi kansalliset rajat ylittävään yhteistyöhön paikallisella ja alueellisella tasolla on tulevaisuudessa yhä enemmän tarvetta. Alueiden komitea on tyytyväinen sisäiselle alueiden väliselle yhteistyölle annettuun merkitykseen. 26. Ohjelman jatkamisen yhteydessä komission on kuitenkin selkiytettävä rajaseutujen ja muiden alueiden välisten aloitteiden tasapainoa. Komission on löydettävä oikeudenmukainen tasapaino, jossa rannikkoalueet eivät joudu muita huonompaan asemaan. Komitean mielestä köyhien ja vauraampien alueiden välistä yhteistyötä tulisi komission ehdotuksen mukaisesti lisätä, mutta ei rajoittaa rajanaapureiden väliseen yhteistyöhön. Pacte 27. Ajatusta köyhien ja vauraampien alueiden yhteistyöstä on kannatettu. Yhteistyö paikallisella ja alueellisella tasolla on monessa mielessä Euroopan yhdentymiseen tähtäävän työn perustana. Erilaisten rakenteiden, vastuiden ja toimivaltojen kirjo osoittaa, että tästä yhteistyöstä on paljon opittavaa. 28. Pacte-ohjelman avulla on suuresti vaikutettu kaupunkien ja alueiden osallistumiseen sekä alueiden välisen yhteistyön kokemuksiin luomalla yhteyksiä aiempaa kokemusta hankkineisiin osapuoliin. Recite-ohjelmasta saadun kokemuksen perusteella parhaiten menestyneet hankkeet olivat usein saaneet alkurahoitusta Pacte-ohjelmasta. 29. Komitea onkin huolissaan, ettei komissio ehdota B2 600 budjettikohdan säilyttämistä, jolla Pacte-ohjelmaa rahoitetaan. Komitea ei ole komission kanssa samaa mieltä ohjeiden kohdasta, jonka mukaan ei ole enää perusteltua tehdä jakoa Pacte-ohjelman avulla tapahtuvan tiedon levityksen ja Reciten avulla tapahtuvien seurantaohjelmien välille. Komission tulee harkita ehdotusta uudelleen. Recite 30. Alueiden komitea tukee ohjelman mahdollistamia alueiden välisiä yhteistyömuotoja. Paikallisten ja alueellisten viranomaisten kokemukset tukevat asiakirjan mainintaa siitä, että hankkeissa, joissa on mukana suhteellisen pieni joukko viranomaisia, saavutetaan parhaat tulokset. 31. Alueiden komitea tukee komission ehdotusta liittää valintaperusteet täyttäviin alueisiin sellaisia alueita, joilla on jokin luonnollinen yhteinen tavoite esim. Välimeren, Itämeren tai Pohjanmeren alueella. Näin tulisi tapahtua myös Eurooppa-sopimuksen solmineiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja EU:n raja-alueilla. Tämän tulee koskea myös muita 10 artikla -hankkeita. Ulkoinen alueiden välinen yhteistyö, Ouverture/ECOS mukaan lukien 32. Euroopan unionin sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden alueellisten ja paikallisviranomaisten välisen yhteistyön edistäminen on saanut niiltä huomattavaa tukea. On tärkeää, että yhteistyöhön nivoutuu demokratian lujittaminen Itä-Euroopan maissa, erityisesti entiseen Neuvostoliittoon kuuluneissa maissa. 33. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on ymmärtänyt paikallisten ja alueellisten viranomaisten kokemuksen merkityksen ehdottaessaan näiden viranomaisten olevan pääosapuolia ohjelmien määrärahojen hakemisessa. Alueiden komitea on tyytyväinen, että mm. ECOS/Ouverture-hankkeisiin on onnistuttu sisällyttämään Pharen ja rakennerahastojen määrärahoja. On tärkeää, että hankkeisiin osallistuvat keski- ja itäeurooppalaiset osapuolet saavat rahoitusta kuluihinsa silloin kun hankkeeseen osallistujien tulee olla tasa-arvoisessa asemassa. Uutta luovat toimet 34. Ensimmäisen vaiheen teemaehdotuksia on kannatettu. toimet, joilla aluepolitiikkaan liitetään kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevän valkoisen kirjan näkökohtia, kulttuurin ja eurooppalaisen perinnön kehittäminen. 35. Alueelliseen kehitystyöhön vaikuttavat olosuhteet paikallisella ja alueellisella tasolla ovat muuttumassa. Tähän vaikuttavat mm.: kansallisvaltion pienentyneet taloudelliset voimavarat, kansallisen talouden kansainvälistyminen, paikallisten ja alueellisten tahojen lisääntyneet vaikutusmahdollisuudet, yhteiskunnan eri tahojen lisääntynyt yhteistyö, tarve edistää kestävää kehitystä ympäristön paineen lisääntyessä 36. Tämän perusteella voidaan olettaa, että tulevaisuus otetaan paikallisella ja alueellisella tasolla yhä enemmän "omiin käsiin". Näillä tasoilla "paikallista" taitoa voidaan kehittää ja suunnata se ennen pitkää kokonaan paikalliseen, omaehtoiseen kehitykseen. Siksi tarvitaan lisää tietoa siitä, miten paikallinen ja alueellinen taso voi vaikuttaa alueelliseen kehitykseen. Lisäksi näitä vaikutusmahdollisuuksia tulee kehittää. Siksi alueiden komitea haluaa korostaa, että tälle toiminnalle tarkoitettava tuki olisi ohjattava ennen muuta em. kaltaisille pilottihankkeille. Samoin tulisi tulosten levittäminen joko asiakirjoina tai konferensseissa ja seminaareissa, asettaa etusijalle, jotta paikallisten ja alueellisten viranomaisten asiantuntemuksesta olisi mahdollisimman paljon hyötyä. Paikallisten voimien saaminen mukaan alueelliseen kehitykseen 37. Nykyiset tutkimukset ovat osoittaneet, että kiinteässä yhteistyössä mukana olevat alueet pystyvät parhaiten edistämään taloudellista kehitystään. Omassa lähiympäristössään toimivat ihmiset pystyvät yhteiskunnan julkista sektoria paremmin luomaan kumppanuuden ja yhteyden ilmapiirin, joka edistää kestävää taloudellisesta kehitystä. Siksi komitea haluaa tukea ehdotusta voimakkaasti. Esim. maaseudun kehittämisestä saadut kokemukset osoittavat, että toimien pitää perustua kokonaiskuvaan tilanteesta. Toimien onnistumiseksi ne tulee yhtenäistää ja koordinoida muun paikallisen toiminnan kanssa. Epätavalliset toimintatavat, joskus yhdessä kokonaan uusien toimintatapojen kanssa, antavat usein hyviä tuloksia. Sääntöjen tulee olla joustavia, jotta ne edistävät paikallisten ratkaisujen löytämistä paikallisiin ongelmiin. Tästä syystä tarvitaan vaihtoehtoisia toimintatapoja, jotka tulisi sovittaa pieneen, paikalliseen mittakaavaan. Tekninen kehitys, tietotekniikka ja kehitysalueet 38. Komitea tukee ehdotusta, mutta haluaa samalla korostaa, että kyseessä on yksi niistä toimintalohkoista, joilla yhteistyöstä köyhien ja vauraampien alueiden välillä olisi eniten hyötyä. Keskitetyt toimet tulisi ulottaa kattamaan myös tämänkaltainen yhteistyö. Lisäksi komitea korostaa tietotekniikan kehityksen merkitystä laajemman hajauttamisen kannalta. Kulttuurin merkitys alueelliselle kehitykselle 39. Useat tutkimukset osoittavat kulttuurin merkityksen kehitystekijänä kasvavan. Siksi on tärkeää, että kulttuuri on mukana kuntien ja alueiden kehittämisessä. Mielipiteet siitä, kuinka laaja kulttuurin merkitys tässä yhteydessä on, ovat erilaisia. Siksi pilottihankeet ovat tärkeitä, ja AK tukee ehdotusta. Eurooppalainen aluesuunnittelu 40. Alueiden komitean mielestä aluesuunnittelun tulisi tukea: sosiaalista kehitystä, taloudellista kehitystä ja työllisyyttä, paikallisten ja alueellisten viranomaisten roolia suunnitteluprosessissa, 41. Komitea on tyytyväinen siihen, että 10 artikla mahdollistaa tuen verkostolle, jossa voidaan vaihtaa kokemuksia raja-seutuyhteistyöstä. Kaikilla hallinnon tasoilla on huomattu tarve käsitellä aluesuunnittelukysymyksiä Euroopan laajuisesti ja huomattu Eurooppa 2000 -ohjelman arvo. 42. Komitea on tyytyväinen aluesuunnittelusta ja -politiikasta vastaavien ministerien 30. ja 31. maaliskuuta 1995 Strasbourgissa pitämän kokouksen tukeen. Aluesuunnittelun merkitys taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle sekä kestävälle ja tasapainoiselle kehitykselle Euroopan unionin jäsenmaissa sai tunnustusta. 43. Näin ollen alueiden komitea on tyytyväinen komission ehdotuksissa kolmelle 10 artiklan mukaiselle teemaehdotukselle ilmaistuun tukeen: pilottihankkeet Euroopan huomattavimmilla ylikansallisilla aluesuunnittelualueilla; tässä yhteydessä komitea toivoo komission tukevan entistä selkeämmin alueellisten ja paikallisten viranomaisten osallistumista, eikä jättävän sitä jäsenvaltioiden harkintaan, uudistavat erityisalojen pilottihankkeet; tässä yhteydessä alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että pääosapuolina ovat alueelliset ja paikalliset viranomaiset, toimet tiedon levittämiseksi ja yhteistyön lisäämiseksi. 44. Alueiden komitea huomauttaa, että unioniin tuli laajentumisen myötä alueita, jotka taloudellisesti ja maantieteellisesti eroavat jonkin verran monista muista unionin jäsenalueista. Harvan asutuksen ja pitkien välimatkojen vuoksi maaseudun ja kaupunkien välinen suhde ja alueiden infrastruktuurit ovat erilaiset. Hankkeet, jotka liittyvät 10 artiklaan, voivat olla hyödyksi luotaessa tietoverkkoja kokemusten vaihtamiseksi näiden alueiden erityisistä ongelmista. Tämä koskee myös 10 artiklan mukaisia hankkeita Eurooppa-sopimuksen solmineissa Keski- ja Itä-Euroopan valtioissa, jotta niiden yhdentymisprosessia EU:n kanssa voidaan edistää. 45. Ohjelmiin valittavien hankkeiden tulee perustua kunkin jäsenvaltion ominaispiirteisiin ja olosuhteisiin. Kaupungit 46. Alueiden komitea ilmaisee tukensa komission huomiolle siitä, että kaupunkien ongelmiin tulee kiinnittää huomiota unionin tasolla. Lisäksi kaupunkipolitiikkaa tulee toteuttaa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. 47. Komitea on tyytyväinen Urban-aloitteeseen, joka voi olla arvokkaaksi avuksi kaupunkialueiden ongelmien ratkaisemisessa. 48. Urban-ohjelmaa täydentäviä, 10 artiklan piiriin kuuluvia toimia tuetaan, mutta tuen piiriin otettavien hankkeiden valintamenettelyn selkeyteen ja avoimuuteen tulee kiinnittää paljon entistä enemmän huomiota. On laadittava selkeät valintaperusteet. 49. Ehdotetut hankkeet, jotka pyrkivät antamaan yhtenäisiä ratkaisuja yhteisöllisiin ongelmiin, tukemaan uudistavia toimia ja korostamaan julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä, saavat suuren osan kaupunkikehitysstrategiassa, mutta niissä ei oteta riittävästi huomioon kaupunkien tehtävää talouskehityksessä ja paikallis- ja aluehallinnon kykyä koota yhteen työpaikkojen luomiseen vaikuttavia osapuolia. Taajama-alueiden kokeiluhankkeet 50. Alueiden komitean mielestä komission tulisi päättää 10 artiklan pilottihankkeista. Päätösten tulee perustua ehdotusten Euroopan laajuiseen merkitykseen ja erityisesti niiden uutta luoviin ja havainnollistaviin ominaisuuksiin. Etusija tulisi antaa ehdotuksille, jotka osoittavat aitoa sitoutumista kansainväliseen yhteistyöhön kaupunkialueiden elvyttämisessä. Päätelmät 51. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että EAKR-asetuksen 10 artiklan hankkeiden tukemista jatketaan. Komission toivotaan, kuitenkin selvittävän, onko ehdotettu talousarvio riittävä. 52. Alueiden komitea katsoo, että komission tulisi varata määrahoja asetusten sallima 1 % enimmäismäärä. 53. Komissiota pyydetään mahdollistamaan se, että 10 artiklaan liittyvästä hallinnoinnista ja päätöksenteosta vastaavat paikalliset ja alueelliset viranomaiset. 54. Komissiota pyydetään ottamaan huomioon myös lausunnossa esitetyt mielipiteet hakumenettelystä, rahoituksen tasapainosta erityyppisten hankkeiden välillä ja hankkeista syntyvän tiedon jakelusta. Ehdotuksilla pyritään takaamaan voimavarojen entistä parempi käyttö alueellisten ja paikallisten viranomaisten välistä yhteis- ja kehitystyötä edistävien hankkeiden tukemiseksi. Bryssel, 21. syyskuuta 1995. Alueiden komitean puheenjohtaja Jacques BLANC LIITE Alueiden komitean lisälausunto Alueiden komitean työvaliokunta päätti 5. joulukuuta 1994 Euroopan yhteisöjen perustamisasiakirjan 198 c artiklan mukaisesti laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta "Rakennerahastoa 1995 1999 koskevat uudistavat toimet 10 artiklan toimien toisen ohjelman suuntaviivat" EAKR-asetuksen. Valiokunta 4 "Taajama-alueita koskevat asiat" sai tehtäväksi laatia lisälausunnon. Esittelijäksi nimettiin Mary Freehill. Tämä lisälausunto liitetään alueiden komitean yhdeksännessä täysistunnossa (syyskuun 21. päivän kokouksessa) hyväksyttyyn lausuntoon (CdR 303/95). Johdanto Valiokunta 4 "Taajama-alueita koskevat asiat" teki aloitteen lisälausunnon laatimiseksi 10 artiklasta kaupunkialueiden kehityksen näkökulmasta. Otettaessa huomioon miten merkittäviä kaupunkihankkeet ovat 10 artiklan toimissa, tämä lausunto voi täydentää merkittävästi valiokunta 1:n "Alueellinen kehitys Taloudellinen kehitys paikallinen ja alueellinen rahoitus" laadittavana olevaa lausuntoa. ALUEIDEN KOMITEA ottaa huomioon, että 1. 10 artiklan nojalla rahoitettujen hankkeiden avulla tehty yhteistyö vaikuttaa merkittävästi Euroopan unionin sosiaaliseen ja taloudelliseen koheesioon; 2. nämä hankkeet myös auttavat syventämään Euroopan yhdentymistä; 4. taloudellisessa kehityksessä tärkeässä asemassa olevilla suurilla ja keskikokoisilla kaupungeilla on usein vaikeita sosiaalisia ongelmia; 5. kaupunkien on sopeuduttava sisämarkkinoiden aiheuttamiin muutosprosesseihin; 6. kaupungeilla on suuri vastuu kestävästä kehityksestä. ALUEIDEN KOMITEAN valiokunta 4 toteaa 7. tyytyväisenä, että 10 artiklan mukaista politiikkaa jatketaan suurelta osalta, vaikka siihen onkin esitetty useita merkittäviä muutosehdotuksia; 8. että 10 artiklaa varten käytettävissä olevat määrärahat ovat paljon pienemmät kuin aluekehitysrahastoasetuksen määräämä 1 %:n raja; 9. tyytyväisenä, että komission kehittämässä paikallis- ja aluepolitiikassa on annettu tärkeä asema paikallisille ja alueellisille viranomaisille; 10. tyytyväisenä, että "Urban"-ohjelman kokeiluhankkeita jatketaan uusimuotoisina; 11. että merkittävä osa varoista on suunnattu kaupunkihankkeille; 12. että hankekohtaista tukea nostetaan ja että rahoitukseen voidaan valita hankkeita monen vuoden ajan; 13. toteaa tyytyväisenä, että yhteistyötä julkisen ja yksityisen sektorin välillä rohkaistaan; 14. että 10 artikla pyrkii aina tukemaan yhtä lailla alueiden välisiä kuin rajat ylittäviä hankkeita, joissa paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla on erityisen tärkeä asema; 15. että komissio pitää erittäin tärkeänä yhteistyötä paikallisten viranomaisten kanssa niin Keski- ja Itä-Euroopassa kuin Välimeren alueellakin; 16. tyytyväisenä, että näin esityksin otetaan jo nyt huomioon mahdollinen uusien jäsenmaiden liittyminen Euroopan unioniin; 17. että paikallisen ja alueellisen tason yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan sekä Välimeren alueen kuntien ja alueiden kanssa myötävaikuttaa näiden alueiden taloudelliseen kehitykseen ja edistää syrjäseutujen erityistarpeiden ymmärtämistä sekä on merkittävässä asemassa demokratian vahvistajana; 18. että komissio toivoo tilastotietojen keräämistä lisättävän etenkin kaupunkien kehityksen alalla; 19. tyytyväisenä, että komissio on tehnyt merkittäviä järjestelyjä auttaakseen levittämään eri seminaareissa hankittua tietoa seminaarien, kokousten ja tutkimusten välityksellä; 20. tyytyväisenä, että Directoriaa jatketaan tulevaisuudessa; 21. että aiemmat hakemusmenettelyt olivat tarpeettoman monimutkaisia ja että todistusperusteet eivät olleet riittävän selkeitä; 22. tyytyväisenä, että ohjelmien hallintaan ehdotetaan parannusehdotuksia, jotka selkeyttävät noudatettua politiikkaa; 23. tyytyväisenä, että alueiden komitealle tiedotetaan vuosikertomuksin eri hankkeiden kehityksestä; Alueiden komitea on sitä mieltä, 24. että EAKR:n 10 artiklaa varten käytettävissä olevat varat on nostettava asetuksessa mainittuun 1 %:iin; 25. että ehdotettu tärkeysjärjestys on hyväksyttävä; 26. että edellä mainittujen toteamusten kannalta katsottuna, joiden mukaan kaupungeilla on tärkeä asema taloudellisessa kehityksessä, kaupunkien on myös saatava merkittävä osa 10 artiklan varoista; 27. että uudistavien paikallista ja alueellista talouskehitystä edistävien toimien on kiinnitettävä huomiota suurten kaupunkien ja keskikokoisten kaupunkien asemaan taloudellisen kehityksen vaikuttajina; 28. että vaikka esitetyt hankkeet, jotka pyrkivät antamaan yhteisratkaisuja yhteisiin ongelmiin, tukemaan uudistavia hankkeita ja korostamaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, auttavat huomattavasti kaupunkikehitysstrategiassa, mutta ne ei eivät ota riittävästi huomioon kaupunkien asemaa talouskehityksessä tai paikallis- ja aluehallinnon kykyä koota uusien työpaikkojen luomiseen vaikuttavia tekijöitä; 29. että edellä mainitut kaupunkien kaksi tehtävää on selvennettävä tarkemmin; 30. että hankkeiden on myötävaikutettava kasvua, kilpailua ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa esitetyn uuden työllisyyttä koskevan tärkeysjärjestyksen saavuttamiseen; 31. että hankkeiden on myös edistettävä kestävää taloudellista kehitystä, yhdessä pääosastossa XI kehitetyn kaupunkiympäristöpolitiikan kanssa ympäristöalan kaupunkihankkeita koskevan paikallisen Agenda 21:n mukaisesti; 32. että on yritettävä kasvattaa synergiaa yhteisön muiden ohjelmien kanssa (esimerkiksi Phare, Tacis ja MED URBS); 33. että on muistettava välttää päällekkäisyyttä muiden EU:n ohjelmien kuten Urban, Employment ja Adapt PCI sekä neljännen puiteohjelman kanssa; 34. että teknistä kehitystä ja telematiikkaa koskevien hankkeiden on oltava sopusoinnussa neljännen puiteohjelman ja EU:n muiden ohjelmien kanssa teknologian alalla; 35. että hankekohtaisten tukien lisääminen kulkee käsi kädessä hankkeiden määrän pienentämisen kanssa, joka saattaisi asettaa kovalle koetukselle tavoitteen Euroopan lähentämisestä kansalaisiinsa; siksi on jatkettava pienempiä, kuten Pacte-ohjelman hankkeita; 36. että vaikka 10 artiklasta juontuvia yhdyskuntasuunnittelua koskevien ohjelmia täytyy jatkaa, täytyy niistä voida keskustella uudelleen hallitustenvälisen konferenssin keskustelujen tulosten mukaisesti; 37. että ehdotettua 5 %:n varantoa kokonaisbudjetista olisi käytettävä tukemaan joustavampaa lähestymistapaa ehdotuksiin hankkeista, jotka eivät kuulu tavallisten käsittelyjärjestysten piiriin; 38. että menettelytapoja on yksinkertaistettava ja kriteerejä selvennettävä; 39. että ehdotettu uusi hallintorakenne ja tulosten levittämisen parantaminen lisäävät merkittävästi 10 artiklan perusteella rahoitettujen hankkeiden vaikutuksia; 40. että ehdotettuja tehostustoimia on kannatettava; 41. että mm. ottaen huomioon komitean lausunnon EU:n taajama-alueita koskevasta politiikasta tämä korostaa EU:n taajama-alueita koskevan politiikan integroidun lähestymistavan tarvetta suuntauksena esittelyhankkeita varten; 42. että jäsenvaltioiden osuus on rajoitettava parempaan koordinaatioon paikallisen, alueellisen, kansallisen ja eurooppalaisen talouskehityspolitiikan välillä; 43. että alueellisen kehityksen ja uusintamisen neuvoa-antava komitea ei saa muodostua pelkästään jäsenvaltioiden edustajista, vaan sen on oltava avoinna myös paikallisten ja alueellisten viranomaisten edustajille; 44. että on kiinnitettävä paljon huomiota eri hankkeissa saatujen tietojen ja kokemusten mahdollisimman laajaan levittämiseen; 45. että komission keräämät (tilasto)tiedot voivat antaa arvokasta apua paikallisella ja alueellisella tasolla kehitetyn politiikan kasvaneeseen vaikutukseen ja että kaupunkikehityksestä kerättävän tiedon keräämiseen kiinnitetty huomio on tervetullutta; 46. että saatujen tietojen levittäminen mahdollisimman laajalti ja mahdollisimman edullisesti on siis oltava ensiarvoista. Alueiden komitea kehottaa komissiota ja ministerineuvostoa ottamaan huomioon alueiden komitean huomautukset tarkastellessaan myöhemmin Euroopan aluekehitysrahaston 10 artiklan mukaista politiikkaa.