[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 27.1.2010

KOM(2010) 10 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Arviointi toimenpiteistä, jotka Latvia ja Unkari ovat toteuttaneet julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi 7 päivänä heinäkuuta 2009 annettujen neuvoston suositusten nojalla

1. Vakaus- ja kasvusopimuksen soveltaminen nykyisessä kriisitilanteessa

Julkisen talouden alijäämä ylittää nykyisellään useissa EU-maissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tarkasteltaessa alijäämän ja velan usein huomattavaa kasvua on otettava huomioon ennennäkemätön maailmanlaajuinen finanssikriisi ja talouden laskusuhdanne vuosina 2008 ja 2009. Tähän vaikuttavat monet tekijät. Ensinnäkin talouden laskusuhdanne pienentää verotuloja ja nostaa sosiaalietuusmenoja (esim. työttömyysetuudet). Toiseksi komissio on kehottanut toteuttamaan finanssipoliittisia elvytystoimia, koska se katsoo finanssipolitiikalla olevan suuri merkitys tämänhetkisessä epätavallisessa talouden tilanteessa. Elvytystoimia ehdotettiin marraskuussa 2008 esitetyssä Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa. Suunnitelman mukaan elvytystoimet tulisi eriyttää kunkin jäsenvaltion julkisen talouden kestävyyden ja kilpailuaseman mukaan. Latviassa ja Unkarissa tällaisiin elvytystoimiin ei ole voitu ryhtyä. Monet maat ovat myös toteuttaneet rahoitusalaa vakauttavia toimenpiteitä, joista jotkin ovat vaikuttaneet velka-asemaan tai saattavat johtaa alijäämien ja velan kasvuun tulevaisuudessa huolimatta siitä, että osa julkisen tuen kustannuksista saadaan myöhemmin perittyä takaisin.

Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan komission on käynnistettävä liiallista alijäämää koskeva menettely, jos jonkin jäsenvaltion alijäämä ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimukseen vuonna 2005 tehdyillä muutoksilla pyrittiin varmistamaan, että erityisesti talouden tilanne ja talousarviotilanne otettaisiin täysin huomioon liiallista alijäämää koskevan menettelyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee tällä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää hallituspolitiikkaa, jossa otetaan huomioon talouden tilanne ja jolla varmistetaan näin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys.

2. Toimien tuloksellisuuden arvioiminen

Neuvosto antoi 7 päivänä heinäkuuta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla Latvialle ja Unkarille suositukset julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Latvialle esitetyt suositukset perustuivat komission yksiköiden keväällä 2009 esittämän talousennusteen tarkistukseen. Tarkistus tehtiin sen jälkeen, kun Latvialle kesäkuussa 2009 myönnetystä monenvälisestä maksutasetuesta oli tehty arviointi. Unkarille esitetyt suositukset perustuivat komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa esitettyihin talousnäkymiin.

Asetuksen (EY) N:o 1467/97[1] ja tarkistettujen käytännesääntöjen[2] mukaan jäsenvaltion olisi katsottava toteuttaneen tuloksellisia toimia, jos se on noudattanut Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta. Käytännesääntöjen mukaan toimien tuloksellisuuden arvioinnissa olisi erityisesti otettava huomioon, onko asianomainen jäsenvaltio yltänyt neuvoston alun perin suosittamaan suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman (ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen parannukseen. Jos toteutunut sopeutus todetaan suositeltua pienemmäksi, olisi tehtävä tarkka analyysi syiden selvittämiseksi. Monivuotisen sopeutuksen osalta käytännesäännöissä täsmennetään, että arvioinnissa olisi keskityttävä analysoimaan erityisesti toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan riittävä julkisen talouden sopeutus liiallisen alijäämän toteamista seuraavana vuonna.

Seuraavissa maakohtaisissa osioissa arvioidaan toimia, joita Latvia ja Unkari ovat toteuttaneet neuvoston suositusten perusteella.

3. Latvia

3.1. Liiallista alijäämää koskeva menettely ja uusimmat suositukset

Neuvosto teki 7 päivänä heinäkuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, jossa todetaan, että Latviassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla Latvialle osoitetut suositukset liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Suosituksissaan neuvosto asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 7 päivän tammikuuta 2010.

Neuvosto suositti, että Latvia lopettaisi liiallisen alijäämän tilanteen mahdollisimman nopeasti ja viimeistään vuonna 2012 varmistamalla, että julkisen talouden toimet ovat vuosittain keskimäärin vähintään 2¾ prosenttia suhteessa BKT:hen ajanjaksolla 2010–2012, lujittamalla talouden ohjausjärjestelmää ja lisäämällä avoimuutta (parantamalla talousarviokehystä ja lisäämällä valtiovarainministeriön varainkäyttöön kohdistamaa valvontaa) sekä tehostamalla rahoitusmarkkinoiden sääntelyä ja valvontaa. Neuvosto vahvisti 7 päivän tammikuuta 2010 määräajaksi, johon mennessä Latvian hallituksen olisi ryhdyttävä tuloksellisiin toimiin 16 päivänä kesäkuuta 2009 hyväksyttyyn lisätalousarvioon liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi, hyväksyttävä vuodeksi 2010 yksityiskohtainen talousarvio, johon sisältyy liiallisen alijäämän korjaamiseen tähtäävän suunnitelman mukaisia korkealuokkaisia vakauttamistoimenpiteitä, ja esitettävä pääpiirteissään toimenpiteet, joita suunnitellaan vuosiksi 2011 ja 2012.

Latvia saa EU:lta keskipitkän aikavälin rahoitustukena enintään 3,1 miljardin euron suuruisen lainan. Tuesta päätettiin 20 päivänä tammikuuta 2009. Tuelle on asetettu useita ehtoja, muun muassa julkisen talouden jatkuva ja tehostettu vakauttaminen, julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistaminen ja rakenneuudistukset. Tuki myönnettiin yhdessä IMF:n valmiusluottojärjestelyn kanssa[3]. Ehdot ovat liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettujen neuvoston suositusten mukaiset.

3.2. Toimien tuloksellisuuden arvioiminen

Kesäkuun 2009 lisätalousarvio on pääpiirteissään pantu täytäntöön suunnitelmien mukaan. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän odotettiin olevan vuonna 2009 EKT 95 -järjestelmän mukaan 9,0 prosenttia suhteessa BKT:hen (Latvian viranomaiset puolestaan arvioivat alijäämän 10,0 prosentiksi suhteessa BKT:hen liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa lokakuun 2009 ilmoituksessa). Kun otetaan huomioon, että makrotalouden ympäristö säilyi pääpiirteissään muuttumattomana verrattuna komission ennusteeseen, johon neuvoston heinäkuussa 2009 antamat suositukset perustuivat, tulokehitys oli odotusten mukaista (tulot jäivät vain hieman ennakoitua pienemmiksi, mikä saattoi johtua sääntöjen noudattamiseen liittyvistä seikoista). Positiivisissa kassatapahtumissa näkyy menopuolen odotettua parempi toteutuma. Niitä eivät ole estäneet menolisäykset (noin 1 % suhteessa BKT:hen), joista päätettiin loka-joulukuussa 2009 EY:n ja IMF:n suostumuksella EU:n varojen käytön nopeuttamiseksi, eikä sosiaalisiin tarpeisiin osoitettu lisärahoitus (kiireellinen työllistämisohjelma, yleisen vähimmäistulon korotus, potilasavustukset, asumis- ja lämmitysetuudet). Vuoden 2009 lisätalousarvioon sisällytetyt tuntuvat menoleikkaukset (4,1 % suhteessa BKT:hen) on kaiken kaikkiaan toteutettu. Ainoana poikkeuksena ovat eläkeleikkaukset, jotka on peruttava perustuslakituomioistuimen hiljattain (21 päivänä joulukuuta 2009) antaman tuomion vuoksi. Tuomiossaan perustuslakituomioistuin toteaa, että kesäkuun 2009 lisätalousarviossa käyttöönotetut eläkeleikkaukset on toteutettu Latvian perustuslain vastaisesti ja ne on korvattava. Tämän vuoksi on odotettavissa, että vuoden 2009 alijäämä kasvaa EKT-järjestelmän mukaan noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (varsinaiset maksut on tarkoitus suorittaa vuoden 2010 alkupuoliskolla). Kaiken kaikkiaan, kun otetaan huomioon nykyisin saatavilla olevat tiedot, julkisen talouden vuoden 2009 alijäämän ennakoidaan olevan vajaat 10 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisia neuvoston suosituksia.

Parlamentti hyväksyi vuoden 2010 talousarvion 1 päivänä joulukuuta 2009. Talousarvio perustuu kestäviin finanssipoliittisiin toimenpiteisiin ja merkitsee julkisen talouden rahoitusaseman kohenemista 500 miljoonalla Latvia latilla (yli 4,2 % suhteessa BKT:hen). Tämä riittänee vuoden 2010 alijäämätavoitteen (8,5 % suhteessa BKT:hen) saavuttamiseksi siitä huolimatta, että perustuslakituomioistuimen antamasta eläkkeitä koskeneesta tuomiosta aiheutuu odottamattomia julkisen talouden kustannuksia, jotka vuonna 2010 ovat noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Vuodeksi 2010 hyväksytty talousarvio on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annettujen neuvoston suositusten mukainen[4].

Tulopuolella vuoden 2010 talousarvio sisältää tuloja kasvattavia toimenpiteitä noin 275 miljoonan Latvian latin edestä (2,3 % suhteessa BKT:hen). Näihin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa tärkeitä uudistuksia, joilla henkilökohtaisesta tuloverosta ja sosiaaliturvamaksuista tehdään neutraalimpia: veropohja laajennetaan pääomatuloon (myyntivoitot, osingot ja korot), matkailu- ja maatalousalan erityisvapautukset poistetaan, luontoisetuina maksettavia lisäetuja sekä lahjoja (paitsi perheen keskinäisiä lahjoja) aletaan verottaa ja itsenäisten ammatinharjoittajien veroaste nostetaan samalle tasolle kuin palkansaajien. Nämä toimenpiteet ovat suuruudeltaan lähes 100 miljoonaa Latvian latia. Toinen tärkeä uusi toimenpide on henkilökohtaisen tuloveroasteen nostaminen 23 prosentista 26 prosenttiin. Tämä toimenpide tuonee yli 90 miljoonaa Latvian latia. Varallisuusverotusta on tiukennettu: erityisesti kiinteistöveroja on korotettu ja niiden veropohjaa laajennettu ottamalla käyttöön (hyvin lievästi) progressiivinen asuinkiinteistövero. Veropohjan laajentaminen asuinkiinteistöihin tuo vain 8 miljoonaa Latvia latia, mutta muut talousarvioon sisältyvät toimenpiteet tuovat kuitenkin kiinteistöverosta vielä yhteensä 30 miljoonaa Latvian latia. Näitä toimenpiteitä ovat maaomaisuuteen ja liikekiinteistöihin sovellettavan veroasteen nosto 1 prosentista 1,5 prosenttiin, veropohjan laajentaminen yksityisomistuksessa oleviin maa- ja vesirakennuskohteisiin sekä viljelemättömään maatalousmaahan sovellettavan veroasteen nosto 3 prosenttiin. Hallitus on lisäksi ottanut käyttöön uusia progressiivisia autoverotoimenpiteitä (perusteena varastoidut autot), jotka tuonevat lähes 20 miljoonaa Latvian latia. Muut tulopuolen toimenpiteet koostuvat kaasun ja tupakan uusista valmisteveroista, joiden arvo on noin 12 miljoonaa Latvia latia, ja verojen ohella muista lisätuloista, joiden arvo on lähes 20 miljoonaa Latvia latia.

Menopuolella vuoden 2010 talousarvio sisältää tuntuvia menoleikkauksia, jotka perustuvat suurelta osin rakenneuudistuksiin, erityisesti maatalous-, kulttuuri-, koulutus- ja puolustusministeriöiden virastojen tai laitosten yhdistämiseen tai lakkauttamiseen. Nämä toimenpiteet tuovat säästöjä vuonna 2010 ja pidemmällä aikavälillä. Joitakin muita toimenpiteitä, joilla on lähinnä lyhytaikaisia vaikutuksia, on sisällytetty sosiaalialan talousarvioon. Sen vuoksi sosiaalialan talousarvion kestävyyttä pyritään parantamaan tarkastelemalla vuonna 2010 uudelleen sosiaaliturvaetuuksia ja eläkejärjestelmiä sekä antamalla esitykset näiden järjestelmien keskipitkän aikavälin uudistuksesta. Tämä on entistäkin tärkeämpää perustuslakituomioistuimen hiljattain antaman tuomion jälkeen. Paikallishallintojen on vielä pidettävä huolta siitä, että vuoden 2010 palkkamenot alenevat säästösuunnitelmien mukaisesti. Säästöt vaikuttavat realistisilta, kun otetaan huomioon, että palkanleikkaukset alkoivat paikallisella tasolla vasta, kun vastaavat lisätalousarviot hyväksyttiin lokakuussa 2009. Julkisen sektorin yhdennettyä palkkataulukkoa ryhdytään samalla soveltamaan myös paikallishallinnoissa.

Vuoden 2010 talousarvion täytäntöönpanosta voidaan todeta, että viranomaiset ryhtyvät toimiin valtion verohallinnon (joka sai lisärahoitusta vuoden 2010 talousarviossa) tehostamiseksi ja harmaan talouden torjumiseksi. Tällaiset toimenpiteet ja verosääntöjen noudattamisen valvominen ovat tärkeitä, jotta varmistettaisiin tulojen kehittyminen ennusteiden mukaisesti tai jopa niitä paremmin.

Kun otetaan huomioon sopeutustoimet, jotka Latvia on toteuttanut vuonna 2009 ja sisällyttänyt vuoden 2010 talousarvioon, voidaan perustellusti todeta, että rakenteelliset toimet ovat olleet rajoittavia neuvoston heinäkuussa 2009 esittämien suositusten mukaisesti. Se, etteivät komission yksiköiden talousennusteet näytä julkisen talouden rakenteellista kohenemista vuosina 2009 ja 2010, selittyy useilla seikoilla. Vuoden 2010 talousarvio ei ensinnäkään sisältynyt komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteisiin, sillä siitä vasta keskusteltiin, kun ennusteet julkaistiin. Lisäksi on yleisemmin todettava, että koska vuosien 2008–2011 talousympäristö on poikkeuksellisen epävakaa, alijäämän tavanomainen syklinen komponentti – jonka yhteydessä sovelletaan tavanomaista joustoa – ei ehkä tuo riittävässä määrin esille Latvian vuonna 2009 kokeman hyvin jyrkän laskusuhdanteen vaikutusta. Niinpä rakenteellisten toimien arviointi perustuu ennemminkin laatunäkökohtiin sekä kesäkuun 2009 lisätalousarvion ja vuoden 2010 talousarvion analysointiin. Julkinen bruttovelka oli 19,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, mutta sittemmin velka on ollut nopealla kasvu-uralla. Komission yksiköiden syksyn talousennusteen mukaan vuonna 2009 velka oli 33 prosenttia ja vuonna 2010 se on 49 prosenttia BKT:hen suhteutettuna (olettaen, että kaikki Latvialle vuoteen 2011 asti tarjolla oleva kansainvälinen rahoitusapu hyödynnetään täysimääräisesti).

Kuten neuvoston suosituksissa todetaan, tulevina vuosina tarvitaan tuntuvaa sopeutusta. Latvian viranomaiset ovat osana maksutasetukeen liittyvää vakauttamisohjelmaa hahmotelleet useita toimenpiteitä, jotka on tarkoitus toteuttaa vuosien 2011 ja 2012 talousarvioissa. Niihin sisältyy tulopuolen lisätoimenpiteitä, joissa keskitytään varallisuusverotukseen (autoverouudistus, joka perustuu ympäristö- ja varallisuusnäkökohtiin, ja kattava kiinteistöverouudistus, joka mahdollistaa tarveharkintaiset vapautukset). Latvian viranomaisilta odotetaan menopuolella sosiaaliturvaetuuksien ja eläkejärjestelmien laajaa uudelleentarkastelua, kuten edellä on mainittu. Erilaisia eläkejärjestelmiä ja -ikiä tarkastellaan uudelleen. Tavoitteena on säilyttää järjestelmän sisältämien kolmen pilarin kestävyys ja riittävyys tulevaisuudessakin. Myös kaikkia valtionyrityksiä ja niiden tytäryrityksiä tarkastellaan mahdollisten rakenneuudistusten tekemiseksi. Tarkasteluperustelut on esitetty Latvian valtionhallinnosta annetussa laissa.

Vuoden 2010 talousarvion valmistelu osoitti hienoista edistymistä niiden valtuuksien ja analyyttisten valmiuksien kehittämisessä, joita valtiovarainministeriöllä on muihin vastuuministeriöihin nähden. Julkisen talouden kehyksen odotetaan lujittuvan entisestään vuonna 2010, kun hyväksytään erityisesti julkisen talouden suunnitteluun ja valvontaan liittyviä toimenpiteitä.

Rahoitusalan valvontaa on tiukennettu tyydyttävästi, sillä luottoriskianalyysejä on lisätty ja pankkien valuuttariskiä seurattu tarkasti. On ryhdytty toimiin sen varmistamiseksi, että pankeilla on riittävästi pääomaa ja että tappioihin on varauduttu riittävällä tavoin.

3.3. Päätelmät

Tämänhetkisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että Latvia on toteuttamiensa toimien ansiosta edistynyt riittävästi liiallisen alijäämän korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa. Erityisesti Latvia

- on toteuttanut vuoden 2009 talousarvion tinkimättömällä tavalla, mikä on hillinnyt perustuslakituomioistuimen joulukuussa 2009 antaman eläkkeitä koskeneen tuomion noudattamisesta aiheutuvia vaikutuksia; vuoden 2009 alijäämän ennakoidaan sen vuoksi yhä pysyvän neuvoston suosituksissa asetetussa 10 prosentin tavoitteessa suhteessa BKT:hen ja noudattavan maksutaseohjelmassa annettuja sitoumuksia;

- on hyväksynyt 1 päivänä joulukuuta 2009 vuoden 2010 talousarvion, jonka mukaan julkista taloutta on vakautettava 500 miljoonalla Latvian latilla (yli 4,2 % suhteessa BKT:hen), mikä on neuvoston suositusten ja maksutaseohjelmassa annettujen sitoumusten mukaista. Talousarvion sisältämien toimenpiteiden ansiosta Latvian pitäisi pystyä noudattamaan suositusta alijäämästä, joka on enintään 8,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, myös kun otetaan huomioon tuomioistuimen antaman tuomion vaikutukset vuoteen 2010. Vaikka talousarvio sisältää joitakin kertaluonteisia toimenpiteitä, se merkitsee tuntuvaa rakenteellista sopeutusta, joka ylittää reilusti 2¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen (eli ajanjaksolle 2010–2012 suositetut keskimääräiset julkisen talouden toimet).

- Vuoden 2010 talousarvion valmisteluvaihe osoittaa merkkejä talouden ohjausjärjestelmän lujittumisesta. Lisäksi on toteutettu tuntuvia toimia rahoitusmarkkinoiden sääntelyn ja valvonnan tehostamiseksi.

Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit liittyvät menoleikkausten toteuttamiseen paikallisella tasolla, erityisesti siihen, alenevatko palkkamenot siinä määrin kuin julkisen talouden vakauttamispaketissa on ennakoitu säästöjä. Tulopuolella on tärkeää valvoa verosääntöjen noudattamista ja toimenpiteitä, joilla pyritään torjumaan harmaata taloutta, jotta varmistettaisiin tulojen kehittyminen ennusteiden mukaisesti tai jopa niitä paremmin.

Julkista taloutta on tulevina vuosina sopeutettava tuntuvasti, jotta alijäämä saataisiin alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Osana vakauttamisohjelmaa, johon on sitouduttu maksutasetuen saamiseksi, Latvian viranomaiset ovat hahmotelleet useita toimenpiteitä, jotka on tarkoitus toteuttaa vuosien 2011 ja 2012 talousarvioissa.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, ettei Latvian liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä. Koska julkisen talouden tilanne on herkkä, komissio seuraa tarkasti Latvian julkisen talouden kehitystä perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Samoin se seuraa maksutasetukeen liittyviä ehtoja.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | BKT:n määrä(%-muutos) |KOM syksyn 2009 ennuste | 10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 | 2,0 | | |Kansallinen ennuste |10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 |tieto puuttuu | |Tuotantokuilu1(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | 16,3 |9,2 |-9,1 |-10,7 | -7,0 | | |Kansallinen ennuste |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu | |Julkisen talouden rahoitusasema(% suhteessa BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | -0,3 |-4,1 |-9,0 |-12,3 | -12,2 | | |Kansallinen ennuste |-0,3 |-4,1 |-10,0 |-5,4 |tieto puuttuu | |Perusjäämä(% suhteessa BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | 0,1 |-3,4 |-7,6 |-9,9 | -8,3 | | |Kansallinen ennuste |0,1 |-3,4 |-8,6 |-3,2 |tieto puuttuu | |Suhdannetasoitettu rahoitusasema(% suhteessa BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | -4,8 |-6,7 |-6,4 |-9,3 | -10,2 | | |Kansallinen ennuste |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu | |Rakenteellinen rahoitusasema2(% suhteessa BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | -4,8 |-6,7 |-7,0 |-10,2 | -10,2 | | |Kansallinen ennuste |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu | |Julkinen bruttovelka(% suhteessa BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | 9,0 |19,5 |33,2 |48,6 | 60,4 | | |Kansallinen ennuste |9,0 |19,5 |41,5 |tieto puuttuu |tieto puuttuu | | Lähde: Latvian valtiovarainministeriö, liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukainen toinen ilmoitus vuonna 2009, komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste.

1 Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen luvut perustuvat ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,5 % vuonna 2007, 1,6 % vuonna 2008, -1,4 % vuonna 2009, -2,3 % vuonna 2010 ja -2,1 % vuonna 2011.

2 Rakenteellinen rahoitusasema = suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

Taulukkoa koskevia huomautuksia :

Komission yksiköiden syksyn talousennuste ei Latvian osalta sisällä vuoden 2010 talousarvion vaikutusta julkiseen talouteen, sillä talousarviosta vasta keskusteltiin tuossa vaiheessa.

Latvian viranomaiset toimittivat BKT:n määrää koskevat kansalliset ennusteet tammikuussa 2010. Julkista taloutta koskevat vuoden 2009 kansalliset ennusteet ovat samat kuin liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa syksyn 2009 ilmoituksessa. Julkista taloutta koskevissa vuoden 2010 kansallisissa ennusteissa on otettu huomioon 1 päivänä joulukuuta hyväksytyn talousarvion vaikutus muttei perustuslakituomioistuimen 21 päivänä joulukuuta antaman edellä mainitun eläkeleikkauksia koskeneen tuomion vaikutuksia. Julkista taloutta koskevat vuoden 2010 kansalliset ennusteet ovat lisäksi saatavilla ainoastaan kassaperusteisina, eivätkä ne ole täysin verrattavissa muihin, EKT-järjestelmän mukaisiin ennusteisiin.

Tuotantokuiluja ja vastaavia rahoitusasemia koskevat tuoreimmat kansalliset ennusteet ovat peräisin tammikuun 2009 lähentymisohjelmasta, ja ne on jätetty pois sen vuoksi, etteivät ne enää ole merkityksellisiä.

Vaikka taulukko ei kerro julkisen talouden rakenteellisesta kohenemisesta – koska komission yksiköiden talousennusteessa ei oteta huomioon vuoden 2010 talousarviota ja uudet kansalliset ennusteet rakenteellisesta rahoitusasemasta puuttuvat – edellä kesäkuun 2009 lisätalousarviosta ja vuoden 2010 talousarviosta esitetty analyysi osoittaa, että asian osalta on toteutettu neuvoston heinäkuussa 2009 esittämien suositusten mukaisia toimia. Koska vuosien 2008–2011 talousympäristö on poikkeuksellisen epävakaa, alijäämän tavanomainen syklinen komponentti – jonka yhteydessä sovelletaan tavanomaista joustoa – ei ehkä myöskään tuo riittävässä määrin esille laskusuhdanteen vaikutusta.

4. UNKARI

4.1. Liiallista alijäämää koskeva menettely ja suositukset

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, jossa todetaan, että Unkarissa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetut uusimmat neuvoston suositukset hyväksyttiin 7 päivänä heinäkuuta 2009 ja tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi asetettiin 7 päivä tammikuuta 2010.

Neuvosto suositti, että Unkari lopettaisi liiallisen alijäämän tilanteen mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2011. Alijäämä ei varsinkaan saisi ylittää BKT:hen suhteutettuna 3,9:ää prosenttia vuonna 2009 eikä 3,8:aa prosenttia vuonna 2010. Nämä luvut sisältyvät myös viranomaisten 29 päivänä toukokuuta 2009 esittämään liiallista alijäämää koskevan menettelyn seurantaraporttiin. Neuvosto asetti määräajan tuloksellisten toimien toteuttamiseksi tätä silmällä pitäen. Rakenteellista rahoitusasemaa olisi lisäksi parannettava julkisen talouden toimenpitein vähintään 0,5 prosenttiyksikköä kumulatiivisesti kahden vuoden eli vuosien 2010 ja 2011 aikana. Hiljattain hyväksytty finanssipoliittista vastuuta koskeva laki olisi pantava kokonaisuudessaan täytäntöön. Lisäksi julkinen velka suhteessa BKT:hen olisi saatettava vakaaseen laskusuuntaan, mahdollisuuksien mukaan ennen vuotta 2011.

4.2. Toimien tuloksellisuuden arvioiminen

Seuraavassa tarkastelussa otetaan huomioon Unkarin viranomaisten liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä 24 päivänä syyskuuta 2009 toimittama kuudes seurantaraportti[5] sekä myöhemmin saadut lisätiedot, mukaan lukien hyväksytyt lisätoimenpiteet ja julkaistut budjettitiedot.

Finanssipolitiikan viritys oli vuonna 2009 rajoittavaa. Viritys säilyy vuonna 2010 rajoittavana, joskin vähäisemmässä määrin. Unkarilla ei ollut mahdollisuuksia toteuttaa julkisen talouden elvytystoimia. Kun kriisi oli ensimmäistä kertaa huipussaan lokakuun 2008 lopussa, hallitus jopa menetti mahdollisuutensa saada markkinalähtöistä rahoitusta. Tässä yhteydessä Unkari sai EU:lta keskipitkän aikavälin rahoitustukena enintään 6,5 miljardin euron suuruisen lainan. Tuesta päätettiin 4 päivänä marraskuuta 2008. Tuelle on asetettu useita ehtoja, muun muassa julkisen talouden jatkuva ja tehostettu vakauttaminen, julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistaminen ja rakenneuudistukset. Tuki myönnettiin yhdessä IMF:n 12,5 miljardin euron suuruisen valmiusluottojärjestelyn kanssa[6]. Ehdot ovat liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettujen neuvoston suositusten mukaiset.

Komission yksiköiden syksyn talousennusteessa ennakoitiin julkiseen talouteen 4,1 prosentin alijäämää vuodelle 2009 (niiden tietojen perusteella, jotka olivat käytettävissä tietojen toimittamisen viimeisenä määräpäivänä eli 22 päivänä lokakuuta 2009). Tavoitteena olleeseen 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen on todennäköisesti päästy, kun otetaan huomioon tiedot, jotka on saatu julkisen talouden (kuntia lukuun ottamatta) kassaperusteisen alijäämän vuoden 2009 toteutumasta (BKT:hen suhteutettuna 3,6 % ennakoidun 3,8 %:n sijaan). Kun huomioon otetaan ennen toukokuun seurantaraporttia hyväksytyt toimenpiteet, vuonna 2009 hyväksyttiin julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä kaiken kaikkiaan 1½ prosentin edestä suhteessa BKT:hen alkuperäiseen talousarvioon verrattuna. Vaikutukset näkyivät lähinnä menopuolella (erityisesti julkisen sektorin palkkojen, eläkkeiden ja asumistukien leikkaukset) ja vähäisemmässä määrin (0,2 % suhteessa BKT:hen) tulopuolella. Vuoden 2009 alijäämätavoitteen saavuttamista tukivat myös muun muassa valtionyhtiöiden ennakoitua korkeammat osinkomaksut, parantunut menovalvonta vastuuministeriöissä ja odotettua alhaisemmat nettokorkomenot (noin 0,2 % suhteessa BKT:hen). Kokonaissäästöt olivat lähes 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näin saatiin katettua julkisten tulojen jyrkkä lasku, joka liittyi taloudellisen toiminnan valtaisaan supistumiseen. Julkisen talouden rahoitusaseman arvioidaan vuonna 2009 parantuneen rakenteellisesti lähes 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen sopeutus on näin ollen vuoden 2006 jälkeen kaiken kaikkiaan 8½ prosenttia suhteessa BKT:hen.

Unkarin parlamentti hyväksyi 30 päivänä marraskuuta 2009 vuoden 2010 talousarvion, jossa tavoitteena on julkisen talouden 3,8 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Tavoitteen saavuttamista tuetaan useilla menoja alentavilla rakenteellisilla toimenpiteillä, muun muassa eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien lisäuudistuksilla. Lisäksi vuoden 2010 talousarviossa alennetaan keskushallinnon tulonsiirtoja julkiselle kaukoliikenteelle ja kunnille. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa ennakoitiin julkiseen talouteen 4,2 prosentin alijäämää suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Sittemmin on saatu lisätietoja, jotka koskevat tappiollisen julkisen liikenteen järjestelmän rakenneuudistusta ja alemmille hallintotasoille suunnattujen tulonsiirtojen pienentämistä. Tämän ansiosta vuoden 2010 alijäämätavoite eli 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vaikuttaa aiempaa realistisemmalta. Vuoden 2010 alijäämätavoitteeseen kohdistuu kuitenkin yhä useita riskejä. Erityisesti yhtiöverosta ja valmisteveroista saatavat tulot saattavat jäädä odotettua alhaisemmiksi, ja menot saattavat osoittautua ennakoitua suuremmiksi, varsinkin julkisen kaukoliikenteen ja alemmille hallintotasoille suunnattujen tulonsiirtojen osalta, sillä näiden alojen toimenpiteitä ei täysipainoisesti tueta rakenteellisin säästöin. Vaikka varannot, joiden suuruus on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, lienevät neuvoston 7 päivänä heinäkuuta 2009 antamien suositusten mukainen riittävä puskuri, ei voida sulkea pois sitä, että tavoitteeseen pääsemiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä. Viranomaiset ovat tältä osin ilmaisseet sitoumuksensa ryhtyä riittäviin toimiin, jos heikkenemisriskit käyvät toteen.

Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteessa rakenteellisen rahoitusaseman ei ennakoitu kohenevan vuonna 2010. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että tappiollisen julkisen liikenteen järjestelmän osalta aiotaan joulukuussa 2009 ilmoitetulla tavalla toteuttaa lisätoimenpiteitä ja että vuoden 2010 lopullinen talousarvio sisältää lisävarantoja, rakenteellinen rahoitusasema saattaa kohentua hieman vuonna 2010[7]. Siltä perustalta, että neuvoston suosituksessa kehotettiin toteuttamaan BKT:hen suhteutettuna vähintään 0,5 prosentin kumulatiiviset julkisen talouden toimet vuosina 2010 ja 2011, lisätoimenpiteet ovat tarpeen, kun otetaan erityisesti huomioon vuodeksi 2011 suunniteltu 0,6 prosentin veroleikkaus. Lisätoimenpiteiden olisi näyttävä vuoden 2011 talousarviossa.

Unkari on kohentanut julkisen talouden ohjausjärjestelmää, minkä pitäisi helpottaa julkisen talouden tulevaa vakauttamista ja vähentää kestämättömään politiikkaan palaamisen riskiä. Vuodesta 2010 lähtien käytössä on uusi julkisen talouden kehys. Kun vuoden 2010 talousarviota valmisteltiin, suurin osa kehyksen uusista osatekijöistä otettiin jo huomioon. Hiljattain perustettu finanssipoliittinen neuvosto on aloittanut toimintansa. Talousarviomenettelyjä on tarkasteltu. Tarkastelun tulokset julkaistiin valtiovarainministeriön verkkosivustolla 15 päivänä joulukuuta. Niissä selitetään, mitä muutoksia on täytynyt tehdä julkisen talouden uuden kehyksen vuoksi, ja yksilöidään joitakin aloja, joilla lisäparannuksia vielä tarvitaan.

Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan julkinen velka suhteessa BKT:hen vakaantunee hieman alle 80 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja alkaa supistua vuonna 2011. Edellä esitettyjä lisätoimenpiteitä ei vielä otettu huomioon syksyn talousennusteessa. Niiden ansiosta velkasuhde lienee hieman ennustettua paremmalla uralla. Jos vuoden 2011 talousarviossa lisäksi noudatetaan neuvoston suosituksia, kehitys nopeutuu entisestään.

4.3. Päätelmät

Tämänhetkisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että Unkari on toteuttamiensa toimien ansiosta edistynyt riittävästi liiallisen alijäämän korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa. Erityisesti Unkari

- on toteuttanut tuloksellisia toimia päästäkseen julkisen talouden vuoden 2009 alijäämätavoitteeseen, joka on 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, erityisesti toteuttamalla julkisen talouden vakauttamistoimia, joiden suuruus on 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 verrattuna alkuperäiseen talousarvioon, ja parantamalla menovalvontaa vastuuministeriöissä, minkä ansiosta tulovaje on saatu katettua;

- on hyväksynyt 30 päivänä marraskuuta 2009 keskushallinnon vuoden 2010 talousarvion, joka noudattaa julkisen talouden alijäämätavoitetta (3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja sisältää tätä tavoitetta tukevia rakennetoimenpiteitä erityisesti eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien alalla;

- on suurimmalta osin tukenut menoja alentavia toimenpiteitä tarkoituksenmukaisella lainsäädännöllä, joka hyväksyttiin jo vuonna 2009 tai vuoden 2010 talousarvion yhteydessä, ja on sisällyttänyt vuoden 2010 talousarvioon riittävästi varantoja;

- ryhtyi soveltamaan uutta julkisen talouden kehystä, kun vuoden 2010 talousarviota valmisteltiin, ja on ryhtynyt toimiin parantaakseen entisestään julkisen talouden suunnittelumenettelyjä ja talousarviovalvontaa, jotta julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehystä voidaan tehostaa.

Vuoden 2010 alijäämätavoitteeseen liittyy kuitenkin tuntuvia riskejä sekä tulo- että menopuolella. Tätä taustaa vasten ja kun otetaan huomioon jo hyväksytyt vuoden 2011 veronkevennykset, joiden vastapainoksi ei ole toteutettu korvaavia toimia, vaadittua kumulatiivista rakenteellista sopeutusta (0,5 % suhteessa BKT:hen), joka tarvittaisiin alijäämän saamiseksi alle 3 prosentin vuonna 2011, ei ole vielä varmistettu.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, ettei Unkarin liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä. Koska julkisen talouden tilanne on herkkä, komissio seuraa tarkasti Unkarin julkisen talouden kehitystä perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | BKT:n määrä(%-muutos) |KOM syksyn 2009 ennuste | 1,0 |0,6 |-6,5 |-0,5 |3,1 | | |Kansallinen ennuste |1,0 |0,6 |-6,7 |-0,9 |tieto puuttuu | |Tuotantokuilu1(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | 3,1 |2,9 |-4,0 |-4,7 |-2,0 | | |Kansallinen ennuste |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu | |Julkisen talouden rahoitusasema(% suhteessa BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | -5,0 |-3,8 |-4,1 |-4,2 |-3,9 | | |Kansallinen ennuste |-5,0 |-3,8 |-3,9 |-3,8 |tieto puuttuu | |Perusjäämä(% suhteessa BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | -0,9 |0,4 |0,2 |-0,1 |-0,2 | | |Kansallinen ennuste |-0,9 |0,4 |0,5 |0,7 |1,3 | |Suhdannetasoitettu rahoitusasema2(% suhteessa BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | -6,4 |-5,1 |-2,2 |-2,1 |-3,0 | | |Kansallinen ennuste |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu | |Rakenteellinen rahoitusasema3(% suhteessa BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | -5,5 |-4,8 |-2,1 |-2,1 |-3,0 | | |Kansallinen ennuste |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu |tieto puuttuu | |Julkinen bruttovelka(% suhteessa BKT:hen) |KOM syksyn 2009 ennuste | 65,9 |72,9 |79,1 |79,8 |79,1 | | |Kansallinen ennuste |65,9 |72,9 |78,8 |79,2 |tieto puuttuu | | Lähde: Unkarin valtiovarainministeriö, liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukainen toinen ilmoitus vuonna 2009 ja syyskuussa 2009 esitetty kuudes seurantaraportti, komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste.

1 Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen luvut perustuvat ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,4 % vuonna 2007, 0,8 % vuonna 2008, 0,3 % vuonna 2009, 0,2 % vuonna 2010 ja 0,3 % vuonna 2011.

2 Koska vuosien 2008–2011 talousympäristö on poikkeuksellisen epävakaa, alijäämän tavanomainen syklinen komponentti – jonka yhteydessä sovelletaan tavanomaista joustoa – ei ehkä tuo riittävässä määrin esille laskusuhdanteen vaikutusta.

3 Rakenteellinen rahoitusasema = suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

[2] Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.11.2009. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm

[3] Kansainvälinen tukipaketti on suuruudeltaan yhteensä 7,5 miljardia euroa. Siihen sisältyy IMF:n tukea 1,7 miljardia euroa, Pohjoismaiden tukea 1,9 miljardia euroa, Maailmanpankin myöntämä 0,4 miljardin euron suuruinen laina ja muuta rahoitusta Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankilta, Tšekiltä ja Puolalta 0,4 miljardin euron arvosta.

[4] Rakenteellisen rahoitusaseman laskentaan liittyy huomattavia epävarmuustekijöitä erityisesti uusien jäsenvaltioiden ollessa kyseessä.

[5] Raportti on rekisteröity Euroopan unionin neuvoston asiakirjana 14226/09 (ECOFIN 616, UEM 233), Bryssel, 8.10.2009.

[6] Kansainvälistä tukipakettia, jonka suuruus oli yhteensä 20 miljardia euroa, täydennettiin myöhemmin Maailmanpankin myöntämällä 1 miljardin euron lainalla.

[7] Rakenteellisen rahoitusaseman laskentaan liittyy huomattavia epävarmuustekijöitä erityisesti uusien jäsenvaltioiden ollessa kyseessä.