Virallinen lehti nro C 388 , 22/12/1997 s. 0017



A4-0368/97 Päätöslauselma komission Agenda 2000 -tiedonannosta: Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia (KOM(97)2000 - C4-0371/97)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(97)2000 - C4-0371/97) ((C4-0373/97, C4-0374/97, C4-0375/97, C4-0376/97, C4-0377/97, C4-0378/97, C4-0379/97, C4-0380/97, C4-0381/97, C4-0382/97, C4-0583/97)), - ottaa huomioon Kööpenhaminassa (21. ja 22. kesäkuuta 1993), Essenissä (9. ja 10. joulukuuta 1994) ja Madridissa (15. ja 16. joulukuuta 1995) pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa tehdyt päätelmät, - ottaa huomioon kesäkuussa 1996 pidetyn Firenzen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joiden mukaan jäsenyysneuvottelut Kyproksen kanssa on aloitettava kuusi kuukautta hallitusten välisen konferenssin päättymisen jälkeen, - ottaa huomioon kesäkuussa 1997 pidetyn Amsterdamin Eurooppa-neuvoston päätelmät, joiden mukaan hallitusten välisen konferenssin menestyksekäs loppuunsaattaminen avaa tien laajentumisprosessin aloittamiselle Madridin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti, - ottaa huomioon 20. tammikuuta 1993 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin käsitteestä ja strategiasta sen laajentumisen sekä Euroopan laajuisen yleisen järjestyksen luomisen osalta ((EYVL C 42, 15.2.1993, s. 124)), - ottaa huomioon 12. heinäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman Kyproksen Euroopan unioniin liittymistä koskevasta pyynnöstä ((EYVL C 249, 25.9.1995, s. 74)), - ottaa huomioon 17. huhtikuuta 1996 antamansa päätöslauselman valkoisesta kirjasta «Unionin sisämarkkinoihin liittymisen valmistelu - Keski- ja Itä- Euroopan assosioidut maat» ((EYVL C 141, 13.5.1996, s. 135)), - ottaa huomioon 19. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman Amsterdamin sopimuksesta ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 20.)), - ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön ja maaseutua ja maaseudun kehittämistä käsittelevän valiokunnan, budjettivaliokunnan, talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan, taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan, oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan, työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan, aluepoliittisen valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan, kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan, kehitys- ja yhteistyövaliokunnan, kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan, institutionaalisten asioiden valiokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, kalatalousvaliokunnan ja naisten oikeuksien valiokunnan lausunnot (A4- 0368/97), A. katsoo, että mikä tahansa Euroopassa sijaitseva demokraattinen valtio saa oikeutetusti toivoa liittymistään unioniin, B. katsoo, että laajentuminen on EU:lle moraalinen, poliittinen ja taloudellinen haaste ja antaa historiallisen mahdollisuuden vaikuttaa Euroopan tulevaisuuteen, C. katsoo, että laajentuminen johtuu vuosina 1989 - 1991 tapahtuneen Keski- ja Itä-Euroopan suureksi osaksi rauhallisen vapautumisen jälkeen tapahtuneista muutoksista Euroopan mantereella, D. katsoo, että hyvin toimiva unioni, jota laajentuminen ei heikennä vaan vahvistaa, on sekä hakijamaiden että nykyisten jäsenvaltioiden etujen mukaista, ja että sen odotetaan laskevan perustukset laajemmalle Euroopan yhteisölle, jonka perustana ovat oikeusvaltion periaatteet, demokratia, rauha, solidaarisuus ja ihmisarvon kunnioittaminen, E. ottaa huomioon, miten komissio on arvioinut vuoden 1997 Amsterdamin Eurooppa-neuvoston tuloksia pitäen mielessä tarpeen uudistaa unionin toimielimet ennen laajentumisen toteutumista, F. katsoo, että joka tapauksessa liittyminen Euroopan unioniin on mahdollista vasta Euroopan unionin toimielinuudistuksen jälkeen, G. on vakuuttunut, että EU:n laajentumista on tarkasteltava ja käsiteltävä osana Euroopan yhdentymistehtävään liittyvää kokonaissuunnitelmaa, H. palauttaa mieleen Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston vuonna 1993 vahvistamat liittymisperusteet: a) vakaat rakenteet, jotka takaavat demokratian sekä oikeusvaltion periaatteiden, ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun b) toimiva markkinatalous c) kyky selviytyä kilpailupaineista ja unionin markkinavoimien vaikutuksesta d) kyky noudattaa jäsenyyden velvoitteita, jotka liittyvät yhteisön säännöstöön, poliittisen taloudellisen ja rahaliiton vaatimukset mukaan lukien, I. ottaa huomioon, että neuvosto kehotti Madridin Eurooppa-neuvostossa vuonna 1995 komissiota toimittamaan mahdollisimman pian HVK:n jälkeen lausunnot yksittäisistä jäsenyyshakemuksista ja valmistelemaan kokoavan asiakirjan laajentumisesta, J. toteaa, että Agenda 2000:n mukaan liittymiseen johtava prosessi alkaa kaikkien hakijamaiden osalta samanaikaisesti vahvistetun kumppanuuden puitteissa, K. katsoo, että kattava laajentumisstrategia, joka merkitsee kaikkien hakijamaiden osallistumista liittymisprosessiin, on välttämätön kielteisten sivuvaikutusten välttämiseksi tietyissä ehdokasmaissa, L. on tietoinen useita erityyppisiä neuvotteluja käsittävän liittymisprosessin monimutkaisuudesta: kahdenväliset neuvottelut jäsenyysvaatimusten täyttämistavasta (neuvottelut vahvistetusta kumppanuudesta) johtavat neuvotteluihin maan valtiosääntöoikeudellisesta asemasta EU:ssa sekä siirtymätoimista ja muista vastaavista kysymyksistä, sekä monenväliset neuvottelut yhteisen edun mukaisista asioista toisen ja kolmannen pilarin alueella, M. ottaa huomioon komission näkökannan, jonka mukaan laajentuminen on unionille mahdollisuus sekä sen turvallisuuden ja talouden kannalta mutta myös sen kulttuurin kannalta, ja että monenvälisten neuvottelujen olisi koskettava yhteistä visiota Euroopan yhdentymisen koulutus-, kulttuuri- ja tietoulottuvuudesta, N. toteaa, että komission mukaan kaikki KIE-maat - toistaiseksi Slovakian tasavaltaa lukuunottamatta - täyttävät riittävissä määrin demokratian ja oikeusvaltion poliittiset kriteerit, O. toteaa, että komission mukaan yksikään jäsenyyttä hakeneista KIE-maista ei tässä vaiheessa täytä «Kööpenhaminan» taloudellisia kriteerejä, tunnustaa näin ollen, että kaikkien hakijamaiden osallistuminen vahvistettuun liittymiskumppanuuteen on loogista, P. on tietoinen hakijamaissa käynnissä olevasta prosessista hallintomenettelyjen kapasiteetin ja laadun parantamiseksi julkisilla sektoreilla ja korostaa tarvetta jatkuviin parannuksiin, joita voitaisiin edistää kattavalla strategialla hakijamaassa sekä EU:ssa, Q. ottaa huomioon komission kannan, jonka mukaan sisämarkkinoiden pitkälle kehittynyt ja monimutkainen luonne merkitsee sitä, että liittymisen täytyy perustua seuraaviin periaatteisiin: yhteisön säännöstön täydellinen kunnioittaminen, ei ulkopuolelle jäämisen mahdollisuutta eikä poikkeuksia, ja siirtymäkauden toimien rajoittaminen asianmukaisesti perusteltuihin tapauksiin rajoitetuiksi ajanjaksoiksi, R. ottaa huomioon komission kannan, jonka mukaan päätöstä aloittaa neuvottelut Kyproksen kanssa on pidettävä myönteisenä kehityksenä, jolla voidaan edistää poliittisen ratkaisun etsimistä, S. ottaa huomioon komission kannan, jonka mukaan Turkki on EU:lle erittäin tärkeä valtio ja ansaitsee erityistä huomiota, mutta muistuttaa Turkkia siitä, että parlamentti odottaa näkyviä parannuksia ihmisoikeuksien, demokraattisten uudistusten ja Turkin kurdien kohtelun sekä Pohjois- Kyproksen jatkuvan miehityksen ratkaisun etsimisen osalta, T. on tietoinen siitä, että KIE-maiden kansalaiset eivät tiedä tarpeeksi Euroopan yhdentymisestä ja Euroopan unionin toiminnasta eikä Euroopan unionissa tiedetä tarpeeksi Keski- ja Itä-Euroopan maista ja itälaajentumisen seurauksista, U. on tietoinen siitä, kuinka tärkeää on mahdollistaa kaikkien yhteiskunnan sektorien mahdollisimman suuri osallistuminen laajentumis- ja yhdentymisprosessiin, V. on vakuuttunut siitä, että yhteisen maatalouspolitiikan (erityisesti niillä aloilla, joita ei sisällytetty vuoden 1992 uudistukseen), aluepolitiikan ja koheesiopolitiikan uudistus on välttämätön, vaikka yhden tai useamman uuden jäsenvaltion liittymistä ei harkittaisikaan, W. korostaa, että laajentuminen 11 ehdokasvaltioon lisäisi merkittävällä tavalla unionin maatalouden kokoa ja ulottaisi perustuotteiden ja jalostettujen tuotteiden markkinat koskemaan vielä 100 miljoonaa uutta kuluttajaa, X. katsoo, että unionin laajentuminen hakijamaihin voisi helpottaa infrastruktuureita, maa-, meri- ja ilmaliikenneväyliä, aluekehitystä, ympäristön suojelua jne. koskevien suurten Euroopan laajuisten hankkeiden kehittelyä ja toteutusta, Y. on vakuuttunut siitä, että Euroopan yhdentyminen ja uusi laajentuminen voivat onnistua ainoastaan sillä edellytyksellä, että kansallisten etujen kunnioittaminen sovitetaan yhteen jäsenvaltioiden välisen välttämättömän solidaarisuuden kanssa, olivatpa kyseessä uudet tai vanhat jäsenvaltiot, Z. arvioi, että laajentuminen voi olla unionille suuri mahdollisuus, koska se näin vahvistaa poliittista ja taloudellista voimaansa, tarjoaa 15 jäsenvaltiolle tilaisuuden vallata uusia markkinoita, lisää painoarvoaan ulkosuhteissa ja kansainvälisissä elimissä, vahvistaa asemaansa kansainvälisillä markkinoilla ja laajentaa sisämarkkinoitaan niin kaupan kuin investointienkin osalta ja kannustaa työpaikkojen luomiseen, AA. muistuttaa, että ottaen huomioon hakijamaiden demokratian ja talouden kehitysasteen sekä laajentumisen taloudelliset, sosiaaliset, strategiset ja poliittiset haasteet, laajentuminen on merkittävä historiallinen tapahtuma, jota ei voida rinnastaa aiempiin laajentumisiin, AB. on sitä mieltä, että jos tarvittavaa poliittista tahtoa löytyy, on prosessin seurauksena vahvempi unioni tasapainoisessa Euroopassa, kykenevämpänä täyttämään tehtävänsä kansalaisia kohtaan sekä kantamaan vastuunsa kansainvälisessä yhteisössä, AC. katsoo, että komission päätös valikoida ennalta ne maat, jotka olisivat valmiita omaksumaan keskipitkällä aikavälillä Euroopan unioniin liittymiseen kuuluvat velvoitteet, ei ole soveltuva poliittisesta näkökulmasta katsoen, koska sen ansiosta on syntynyt uusi juopa hakijamaiden välille, eikä taloudellisesta näkökulmasta katsoen, sillä se rankaisee Keski- ja Itä-Euroopan maita niiden kyvystä houkutella suoria ulkomaisia sijoituksia, koska sitä ei taloudellisista syistä ole otettu huomioon liittymisneuvottelujen alkuvaiheessa, AD. on vakuuttunut siitä, että kaikilla hakijamailla on oikeus osallistua laajentumisprosessiin alusta alkaen, koska neuvottelujen eteneminen voi vaihdella riippuen jokaisen valtion kyvystä omaksua yhteisön säännöstö sekä noudattaa täysin Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostossa määritettyjä edellytyksiä; Laajentumisstrategia 1. Julistaa Euroopan unionin olevan avoin Euroopan kaikille demokraattisille valtioille, jotka täyttävät jäsenyydelle asetetut kriteerit ja haluavat tukea sen tavoitteita, jotka on vahvistettu vuoden 1957 Rooman sopimuksen johdannossa, nimittäin «luoda perustan Euroopan kansojen yhä läheisemmälle liitolle» ja «yhdistämällä tällä tavoin voimavaransa turvata ja lujittaa rauhaa ja vapautta»; 2. Katsoo, että Euroopan unionin seuraava laajentuminen on täysin uusi vaihe Euroopan yhdentymisprosessissa, ja se edellyttää unionille ja hakijamaille aiheutuvien institutionaalisten, poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten seurauksien syvällistä tarkastelua, ja on vakuuttunut, että tätä syventämistä voidaan vahvistaa kaikkien asianomaisten maiden kansallisten parlamenttien ja suuren yleisön täysipainoisen osallistumisen kautta; 3. Pyytää Eurooppa-neuvostoa käynnistämään yhteisellä toimella liittymisprosessin kaikkien hakijamaiden kanssa; on sitä mieltä, että kaikilla niillä mailla, jotka tällä hetkellä täyttävät Kööpenhaminassa vahvistetut vakiintuneen demokraattisen järjestyksen, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja vähemmistöjen suojelua koskevat kriteerit, on oikeus aloittaa vahvistettu neuvottelu- ja liittymisprosessi samanaikaisesti, ja että prosessi on aloitettava kaikkien näiden maiden kanssa vuoden 1998 alussa; 4. Arvioi sitä vastoin, että neuvottelujen kesto ja etenemisvauhti saattavat vaihdella valtioittain sen mukaan, miten ne voivat sopeutua yhteisön säännöstöön, kehittää yhteismarkkinoiden paineisiin soveltuvaa markkinataloutta ja sellaiset vakaat toimielimet, joissa kunnioitetaan oikeusvaltion periaatetta, demokratiaa, ihmisoikeuksia sekä vähemmistöjen oikeuksia; 5. Arvioi lisäksi, että neuvottelujen tiiviys ja niiden päättämisen aikataulu on riippuvainen siitä, missä määrin kukin ehdokasvaltio täyttää liittymisen edellytykset; 6. Uskoo, että tästä syystä olisi aloitettava tiiviit neuvottelut hakijamaittain pisimmälle edistyneiden maiden kanssa ja - vaikka toteaakin joitakin faktoihin liittyviä epätarkkuuksia - tukee komission arviota siitä, mitkä nämä maat tällä hetkellä ovat; 7. Toteaa, että unionin ei pidä suorasti eikä epäsuorasti etukäteen päättää täysjäsenyyden päivämäärästä, koska tämä päivämäärä on riippuvainen hakijamaiden omista ponnistuksista; 8. Katsoo, että laajentumisstrategiassa on noudatettava seuraavia periaatteita: (a) Euroopan unionin päämääränä tässä prosessissa on mahdollistaa se, että kaikki hakijamaat täyttävät Kööpenhaminan kriteerit ja liittyvät unioniin lyhyimmässä toteutettavissa olevassa ajassa, (b) sen on siten lähdettävä hakijamaita rohkaisevasta asenteesta, mikä merkitsee sen tunnustamista, että niillä on moraalinen oikeus liittyä unioniin; samanaikaisesti on kuitenkin painotettava Kööpenhaminan kriteerien täyttämistä ja siten lisätä liittymisprosessin dynamiikkaa, (c) kutsun VLK-prosessiin osallistumiseen on merkittävä sitä, että unioni sitoutuu poliittisesti siihen, että Kööpenhaminan kriteerit täyttämään pyrkivät hakijamaat hyväksytään jäseniksi, ja sitä on pidettävä liittymisprosessin yhteisenä lähtöviivana, kuten Agenda 2000:ssa ehdotetaan, (d) kaikki KIE-maat on otettava jäsenyyden valmistelun piiriin yhtäläisen kohtelun periaatteella, mutta samaan aikaan on tunnustettava valtavat erot kehityksen asteessa ja nopeudessa, mikä määrää käsiteltävien asioiden luonteen, (e) vuosittaisilla arvioinneilla on korostettava hakijamaiden arvojärjestyksen joustavuutta, sillä arvojärjestys ei ole muuttumaton tekijä, vaan se riippuu saavutetuista tuloksista, (f) hakijamaiden edistymistä ihmisoikeuksien turvaamisessa olisi seurattava säännöllisesti ja tulokset olisi sisällytettävä niihin vuotuisiin arvioihin, jotka komissio aikoo laatia; 9. Korostaa pitävänsä erittäin merkityksellisenä edistystä erityisesti seuraavilla aloilla ja samalla tunnustaa, että ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden noudattamisen parantaminen on jatkuva haaste sekä EU:n nykyisille että tuleville jäsenvaltioille: - oikeudellisten ihmisoikeusnormien ratifiointi ja täytäntöönpano - poliisin, armeijan ja salaisten palvelujen oikeudellinen vastuu - vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen - ilmaisunvapaus ja viestinten vapaus - tarvittaessa kuolemanrangaistuksen poistaminen - kidutuksen ja pahoinpitelyn lakkauttaminen - asepalveluksesta kieltäytymisen periaatteen hyväksyminen - voittoa tavoittelemattoman sektorin hyväksyminen ja kannustaminen merkittävänä kumppanina pyrittäessä jatkuvasti parantamaan ihmisoikeuksien noudattamista; 10. Toteaa, että ainoastaan maasta, joka on poistanut kuolemanrangaistuksen, voi tulla Euroopan unionin jäsen; 11. On vakuuttunut, että hakijamaiden välistä alueellista yhteistyötä olisi kannustettava ja helpotettava ja että tätä olisi pidettävä myönteisenä askeleena kohti EU:n jäsenyyttä; katsoo, että EU:iin liittyminen ei saisi estää nykyisiä alueellisia yhteistyöprosesseja, joita on esimerkiksi Baltian maiden välillä; myöskään nykyinen alueellinen yhteistyö ei saa olla esteenä minkään ehdokkaan jäsenyydelle; 12. Uskoo, että tehokkaalla ja luotettavalla julkisella hallinnolla on erittäin tärkeä osuus valmisteltaessa EU:n jäsenyyttä oikeusvaltion ja taloudellisen ja sosiaalisen koheesion vahvistamiseksi ja että julkisen hallinnon parantamistoimenpiteiden on kaikissa hakijamaissa oltava merkittävällä sijalla lähentymisstrategiassa; antaa tukensa sille, että vahvistetussa liittymiskumppanuudessa korostetaan virkamiesten opetusta ja uudelleenkoulutusta ja siihen liittyvää rahoitusta, jolla parannetaan hallinnon laatua; 13. Kehottaa hakijamaita ottamaan valtiosääntöjärjestelmänsä puitteissa käyttöön tehokkaita paikallisia, alueellisia ja kansallisia hallintorakenteita, tukemaan näillä tasoilla muilla kuin valtion sektorilla toimivia tahoja ja parantamaan rahoitusvalvontajärjestelmiä, jotta ne tulevina jäsenvaltioina voivat hyödyntää rakennerahastoja tehokkaasti ja vähentää siten valtavia alueellisia eroja ja ratkaista kehitysongelmia; 14. Muistuttaa, että tulevina vuosina Euroopan unionilla tulee olemaan määräaikoja, jotka ovat Euroopan rakentamisen kannalta haasteita ja joiden on vaikutettava toisiinsa, kuten yhtenäisvaluutan käyttöönotto, rahoitusnäkymien tarkistus sekä laajentuminen Kyprokselle ja Keski- ja Itä-Euroopan maihin; 15. Pitää liittymisprosessin aikana saavutettavia tuloksia unioniin liittymiseen johtavan orgaanisen prosessin rakennusosina, ja ilmoittaa toivovansa, että hakijamaat lisäävät osallistumistaan olemassaoleviin EU-ohjelmiin; 16. Korostaa, että kulttuuri ja koulutus ovat lähentymisstrategiassa avainasemassa ja että kulttuuri- ja koulutusohjelmien kehittämisellä on yhtäläisesti arvoa jäsenvaltioille ja hakijamaille; 17. Korostaa, että kulttuuri- ja opetustoiminta - jolla on taloudellisten mahdollisuuksiensa kautta merkittävä kerrannaisvaikutus - on taloudellisen kehityksen olennainen osa, suora ja epäsuora työpaikkojen lähde ja elämänlaadun ja Euroopan kansalaisuuden vahvistamisen olennainen tekijä; 18. Arvioi, että Amsterdamin sopimuksen mukainen toimielinjärjestelmä ei täytä tarvittavia edellytyksiä laajentumisen toteuttamiseksi ilman unionin toiminnan ja sen tehokkuuden vaarantamista; 19. Vahvistaa 19. marraskuuta 1997 antamassaan edellä mainitussa päätöslauselmassa Amsterdamin sopimuksesta esittämänsä kannan toimielinuudistuksista, jotka on toteutettava ennen uusia laajentumisia, ja toistaa erityisesti pyyntönsä, joilla pyritään - neuvoston äänien painotuksen ja komission jäsenten määrän tarkistamiseen siten, että jäsenvaltioiden välinen tasa-arvo toteutuu - neuvoston määräenemmistöäänestyksen tekemiseen yleiseksi käytännöksi - yksimielisyyden vaatimuksen rajoittamiseen perustavanlaatuisiin päätöksiin (perustamissopimuksen muutoksiin, liittymisiin, omia varoja koskeviin päätöksiin vaalimenettelyyn, 308 artiklan (entinen EY:n perustamissopimuksen 235 artikla) soveltamiseen) - kaikkien muiden laajentumisen kannalta tarpeellisten uudistusten toteuttamiseen; 20. Vahvistaa pyyntönsä tämän uudistuksen toteuttamiseksi vahvistettavista menetelmistä ja erityisesti seuraavista: - komission on annettava sen käsiteltäväksi hyvissä ajoin ennen joulukuussa 1998 järjestettävää Eurooppa-neuvostoa kertomus niistä ehdotuksista, jotka koskevat kaikkien perustamissopimusten tarpeellista uudistamista erityisesti institutionaalisten kysymysten alalla ja laajentumisen yhteydessä - tämä asiakirja on lähetettävä jäsenvaltioiden parlamenteille, odottaen mielenkiinnolla niiden kannanottoja - otetaan huomioon, että se aikoo määritellä oman kantansa hyvissä ajoin tämän prosessin yhteydessä, jotta se voisi sitten käynnistää poliittisen vuoropuhelun - sen on voitava osallistua täysivaltaisesti seuraavaan hallitusten väliseen konferenssiin, ja on tehtävä yhteinen sitova sopimus (toimielinten välisten sopimusten mallin mukaisesti) siitä, että perustamissopimus voi tulla voimaan vasta parlamentin hyväksynnän jälkeen; 21. Vastustaa taustalla piilevää ajatusta, jonka mukaan toimielinuudistusta voidaan lykätä siihen saakka kunnes jäsenvaltioiden lukumäärä ylittää kahdenkymmenen, koska tämä ajatus vahvistaa pelkoa siitä, että on olemassa etuoikeutettujen hakijamaiden ryhmä ja niiden lisäksi yksi hakijamaiden ryhmä, joka ei voi olla varma jäsenyydestään; 22. Pitää Eurooppa-konferenssia poliittisen yhteistyön olennaisena välineenä, koska sen avulla unioni vetää kaikki jäsenyyttä toivovat ja unioniin assosiointisopimusten kautta sidoksissa olevat eurooppalaiset maat monenvälisiin neuvotteluihin yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (YUTP) sekä oikeus- ja sisäasioista osanottajien tarpeista ja eduista lähtevän konkreettisen ohjelman pohjalta; neuvottelut pidettäisiin kerran vuodessa valtioiden ja hallitusten päämiesten tasolla ja niihin osallistuisivat myös komission puheenjohtaja ja Euroopan parlamentin puhemies; 23. Katsoo, että Eurooppa-konferenssi ei saa korvata kahdenvälisiä laajentumisneuvotteluja, vaan sitä on pidettävä pikemminkin yleiseurooppalaisen yhteistyön erityiskeinona; 24. Katsoo, että Eurooppa-konferenssiin osallistuminen ei merkitse automaattista liittymistä Euroopan unioniin minkään määritellyn aikataulun mukaisesti; 25. Kiinnittää liittymisehtojen yhteydessä huomiota siihen, että hakijamaat eivät saa myöntää kolmansien maiden tuotteille tai yrityksille suotuisampaa kaupallista tai rahoituksellista kohtelua kuin unionin jäsenvaltioiden vastaaville tuotteille tavoitteenaan houkutella suoria ulkomaisia sijoituksia; 26. Huomauttaa, että liittymisneuvottelujen päättymisen jälkeen sitä pyydetään ratifioimaan unionin tulevat laajentumiset, ja korostaa siksi, että sillä on tärkeä tehtävä Eurooppa-konferenssissa ja että neuvoston olisi toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen täysimääräisen osallistumisen takaamiseksi tällä uudella foorumilla; 27. Ilmoittaa hakijamaille, että jatkuvuuden takaaminen niiden jäsenyysneuvotteluvaltuuskuntien koostumuksessa on liittymisprosessin nopean edistymisen kannalta erittäin tärkeää; 28. Katsoo, että viisumipakon täydellistä poistamista on pidettävä asianomaisten maiden ensisijaisena tavoitteena, sillä tällä helpotetaan liikenteen kehittämistä ja sen sujuvuutta unionin ja hakijamaiden välillä; 29. Pitää ensisijaisena sitä, että hakijamaat ratifioivat kiireellisesti Geneven sopimuksen kokonaisuudessaan ja panevat sen täytäntöön sekä luovat EU:n säännöstön ja standardien mukaiset turvapaikkamenettelyt; 30. Ehdottaa, että unioni ryhtyy Kyproksen suhteen aktiivisempiin toimiin, joilla edistetään tehokkaasti sen yhtenäisyyden palauttamista ja edistetään poliittisen ratkaisun löytymistä; 31. Katsoo, että Turkin EU:n jäsenyyttä koskevaan hakemukseen on suhtauduttava vakavasti ja korostaa olemassaolevaa tulliunionia laajempien erityisen korkean tason suhteiden tarvetta tämän maan ja unionin välillä; 32. Korostaa sitä, että laajentumisen budjettikustannukset ovat vain murto- osa kylmän sodan päättymisen jälkeen saadusta rauhanajan taloudellisesta osingosta ja että laajentumiseen investoiminen edistää tämän osingon pysyvyyttä; 33. Pitää tärkeänä, että kehitetään erityinen strategia, jotta voidaan EU:n ulkorajat ylittävällä yhteistyöllä vähentää elintasoeroja ja turvata rauha ja vakaus myös laajentumisen jälkeen; 34. Tunnustaa laajentumisen vaikutusten kohdistuvan erityisesti niihin alueisiin, joilla on ulkorajat hakijamaihin, näiden maantieteellisen sijainnin vuoksi sekä tästä seuraavan erityistuen tarpeen niiden ohjelmien ja määrärahojen kautta, joiden erityistavoitteena on rajat ylittävä yhteistyö ja kilpailutilanteen nopeiden muutosten välttäminen; 35. Euroopan unionin tulee huolehtia siitä, ettei laajentuminen vähennä perinteisille kehitysmaille suunnattavaan tukeen kuuluvia määrärahoja; 36. Euroopan unionin suhteet kehitysmaihin, kehitysyhteistyö mukaan luettuna, tulee nähdä aikaisempaa selvemmin osana yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa; laajentumisen yhteydessä uudet jäsenvaltiot on integroitava myös EU:n kehitysmaa- ja kehitysapupolitiikkaan siinä määrin kuin se on niiden kulloisetkin voimavarat huomioon ottaen mahdollista; 37. Kannattaa lähestymistapaa, jonka mukaan Phare-varoja on käytettävä hajautetummin, jotta paikallisen ja alueellisen tason viranomaiset voisivat osallistua aktiivisemmin varojen käyttöön ja valvontaan; pitää myös myönteisenä komission ehdotuksia, joiden mukaan Phare-varat olisi suunnattava liittymiseen eikä kysyntään; 38. Kehottaa komissiota tehostamaan KIE-maihin suunnattua, unionin taustaa ja tavoitteita, sen liittovaltionäkymiä ja sen perustana olevia arvoja sekä yhteisön säännöstön ja Euroopan unioniin liittymisestä seuraavien velvoitteiden hyväksymisestä hakijamaille aiheutuvia vaikutuksia koskevaa tiedotuskampanjaa; 39. Toivoo, että Phare-ohjelmassa kiinnitettäisiin erityistä huomiota demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaan ohjelmaan; 40. Kehottaa EU:n toimielimiä perustamaan asianmukaisia seurantamekanismeja, joilla tarkastellaan ihmisoikeustilannetta hakijamaissa ottaen huomioon Euroopan neuvoston ja YK:n vahvistamat standardit sekä hyödyntäen Euroopan neuvoston ja ETYJin tekemän työn tuloksia; 41. Pyytää komissiota myös takaamaan, että laajentumisesta tiedotetaan jatkuvasti ja kattavasti Euroopan kansalaisille, jotka näin otetaan mukaan hankkeeseen ja joiden tuesta hankkeen menestys suurelta osin riippuu; 42. Rohkaisee komissiota edistämään ja lisäämään suoria yhteyksiä unionin sosiaalisten ja taloudellisten toimijoiden ja hakijamaiden vastaavien toimijoiden välillä, erityisesti ns. herkillä taloussektoreilla (maataloudessa, teräs- ja tekstiiliteollisuudessa, kalastuksessa, laivanrakennusteollisuudessa), jotta helpotettaisiin keskinäistä yhteisymmärrystä ja jotta voitaisiin rakentavasti lähestyä sellaisia ongelmia, jotka voivat aiheuttaa jännitteitä tai jopa konflikteja liittymisneuvottelujen aikana; Vaikutus EU:n politiikkaan 43. Toteaa, että komission näkökanta, jonka mukaan 1,27 % BKTL:sta riittää vastaamaan EU:n vuosina 2000 - 2006 kohtaamiin haasteisiin, on riippuvainen sen BKTL:n kasvua, yhteisön politiikan alojen uudistusta ja laajentumisprosessin lopputulosta koskevista oletuksista ja katsoo, että tällaiset tiedot on arvioitava uudelleen säännöllisin väliajoin sen varmistamiseksi, että komission arviot heijastavat laajentumisen todellisia vaikutuksia; 44. Katsoo, että näiden oletusten väistämättömän epävarmuuden vuoksi uuteen rahoituskehykseen on sisällytettävä tarkistuslauseke, jossa käsitellään sekä menojen enimmäismäärää, resursseja että alalla toteutettavia toimia siltä varalta, että komission oletukset eivät osoittaudu paikkansapitäviksi; 45. Uskoo vakaasti, että nykyinen omien varojen järjestelmä ei todennäköisesti riitä tuloksellisen laajentumisen rahoittamiseen ja edellyttää tämän huomioon ottamista; 46. Katsoo, että vaikka komission seitsenvuotinen rahoituskehys onkin ehkä liian pitkä tietyille rahoitusnäkymille, laajentumisen onnistuminen edellyttää talousarvioon liittyvää vastuuta, jota toimielinten välinen sopimus edistää yhdessä vastaavien rahoitusnäkymien kanssa; 47. Pyytää komissiota julistamansa «korruption vastaisen politiikan» puitteissa ryhtymään yhteistyöhön hakijamaiden kanssa sen varmistamiseksi, että hakijamaat ottavat käyttöön toimet ja välineet, joilla voidaan tehokkaasti ehkäistä julkisessa hallinnossa ilmenevää korruptiota, paljastaa se ja rangaista siitä; 48. Katsoo, että Euroopan unioniin liittymisen ehtona on oltava tehokkaat ja luotettavat tilintarkastuselimet ja varainhoidon valvontaelimet, jotka kykenevät läheiseen yhteistyöhön Euroopan unionin vastaavien elinten kanssa; 49. Muistuttaa aiempien laajentumisten yleisesti positiivisesta taseesta, kun niiden seurauksena unionin asema kansainvälisillä markkinoilla parani, jäsenvaltioiden välinen kauppa lisääntyi ja unionin kansainvälinen ulottuvuus kasvoi ja siten jäsenvaltioiden ja unionin käytettävissä olevat kokonaisvarat lisääntyivät; 50. Katsoo, että laajentuminen vahvistaa Euroopan unionin painoarvoa ja vaikutusvaltaa kansainvälisessä talousjärjestelmässä, kansainvälisissä järjestöissä ja erityisesti Maailman kauppajärjestössä; tässä yhteydessä olisi toivottavaa, että EU ja sen jäsenyyttä hakeneet maat määrittelisivät tästä lähin koordinoidun strategian Maailman kauppajärjestön (uuden agendan aiheet) ja OECD:n piirissä tehtäviä sitoumuksia varten sekä ajatellen myös muita taloudellisia ja rahoituksellisia monenvälisiä foorumeja, joilla on mahdollista toteuttaa yhteistä toimintaa; 51. Katsoo, että hakijamaiden vähittäiseen integroitumiseen sisämarkkinoille on välttämättä liitettävä päättäväisempi politiikka, joka koskee näiden markkinoiden ulkoisten näkökohtien harmonisoimista ja hakijamaiden kauppapolitiikan yhteensovittamista Euroopan unionin kauppapolitiikan kanssa ja josta on paljon hyötyä, ottaen huomioon hakijamaiden valtit (maantieteellinen asema, luonnonvarat, sijoitusmahdollisuudet), ja että siten kiihdytetään talouskasvua ja kasvatetaan unionin kokonaistulojen määrää; 52. Kehottaa liittämään jäseniksi pyrkivät maat sisämarkkinoita koskevaan toimintasuunnitelmaan, jotta voitaisiin vähentää sisämarkkinoihin liittymisestä johtuvia menetyksiä; 53. Kehottaa lähentymisstrategian ja jäsenyysneuvotteluiden puitteissa edistämään pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa ja uusien yritysten perustamista, mukaan luettuna käsiteollisuusalan yritykset, koska tämä ala on unionin 15 jäsenvaltioon verrattuna alikehittynyt ja koska pk-kulttuurin kehittymiseksi tarvitaan myönteistä yhteiskunnallista toimintaympäristöä; 54. Katsoo, että EMS II:sta tehdyt sopimukset muodostavat erittäin hyvät puitteet KIE-maiden EMUun liittymisen helpottamiseksi, ja pitää harkitsemisen arvoisena asiana sitä, että ne KIE-maat, jotka sitä haluavat ja siihen pystyvät, saavat jo EMS II:ssa liitännäisjäsenen aseman; 55. Muistuttaa kuitenkin, että ottaen huomioon hakijamaiden selkeästi unionin keskitasoa alhaisemman kehitystason - uudet jäsenvaltiot ovat kaikki nettosaajia - laajentumisen seurauksena keskimääräiset asukasta kohti lasketut tulot pienenevät huomattavasti laajentuneen unionin alueella, mutta unionin jäsenyys piristää kuitenkin erityisesti talouskasvua uusissa jäsenvaltioissa ja pienentää siten nopeasti tätä tuloeroa; 56. Pitää välttämättömänä alue- ja koheesiopolitiikan uudistusta sen tavoitteiden uudelleen muokkauksella sekä tarvittavien varojen osoittamisella sen toiminnan takaamiseksi liittymistä edeltävän ajanjakson aikana ja jotta se pystyisi vastaamaan laajentumista seuraaviin alakohtaisiin ja alueellisiin muutoksiin; toteaa lisäksi, että tämä edessä oleva uudistus ei ole liittymisen aiheuttaman pakon sanelema vaan saatujen kokemusten perusteella välttämätön tämän politiikan alan uudistus; 57. Arvioi, että jos riittäviä varoja ei saada, seurauksena voi laajentumisprosessista huolimatta olla niiden varojen huomattava vähentäminen, jotka tällä hetkellä osoitetaan koheesiopolitiikasta hyötyville unionin alueille sekä unionin rikkaiden ja köyhien alueiden välisen epätasapainon kasvaminen riippuen erityisesti siitä, millaisia uudistuksia aluepolitiikassa ja YMP:ssä toteutetaan; 58. Korostaa, että on tärkeää, että laajentumisen taloudelliset vaikutukset eivät heikennä unionin sisällä vallitsevaa solidaarisuusperiaatetta ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden periaatetta; 59. Korostaa, että on tärkeää lisätä väestön osallistumista eurooppalaiseen yhdentymisprosessiin; kehottaa siksi komissiota tukemaan kansalaisjärjestöjä ympäristö-, sosiaali- ja kulttuurialalla, edistämään idän ja lännen kaupunkien välisiä kumppanuushankkeita sekä parantamaan EU:n toimia erityisesti kuluttajansuojan, ympäristö- ja sosiaalipolitiikan ja kansanterveyden alalla koskevan tiedon saatavuutta; 60. Vaatii, että yhteisön säännöstö sisällytetään sekä oikeudellisesti että tosiasiallisesti kaikkiin sosiaalisiin valvontajärjestelmiin unioniin liityttäessä, ja toteaa lisäksi, että unioniin liittyvien maiden on ehdottomasti omaksuttava Euroopan sosiaalinen malli, jotta Euroopan yhteiskuntarauha voidaan turvata; katsoo lisäksi, että laajan sosiaalisen hyväksynnän perustana laajentumisasiassa on institutionalisoitunut sosiaalinen vuoropuhelu itsenäisten työmarkkinaosapuolten välillä, jotka on jo otettava mukaan kaikkiin merkittäviin hallituksen päätöksiin ja tiedonvaihtoon jäsenyysneuvottelujen yhteydessä; 61. Katsoo, että työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan kysymyksen osalta tarvitaan erityisesti työmatkaliikenneilmiön vuoksi joustavasti sovellettavia riittäviä siirtymäaikoja, joista päätetään yhteisesti sovittavien arviointiperusteiden pohjalta, jotta - varmistetaan ehdottoman välttämätön ja sosiaaliselta kannalta sopimuksen mukainen yhdentymisprosessi - voidaan vähentää eurooppalaiseen sosiaaliseen malliin kohdistuvaa painetta - voidaan taata ehdokasmaiden jatkuva taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen kehittyminen; 62. Panee kriittisesti merkille, että sosiaalinen kysymys on Agenda 2000:ssa mainittu pelkästään ongelmanasetteluna, mutta itse sosiaalisen ulottuvuuden tutkimusta pidetään valitettavasti vain toisarvoisena asiana; vaatii sen vuoksi, että jo liittymistä edeltävän strategian puitteissa laaditaan hakijamaiden sosiaalista tilannetta ja sosiaalipolitiikkaa koskeva valkoinen kirja, jolloin - on heti otettava huomioon yhteinen työllistämisstrategia EU:n jäsenvaltioiden työttömyystilanteen ja raja-alueilla esiintyvien ongelmien perusteella - on kiinnitettävä erityisesti huomiota siihen, mikä merkitys perus- ja jatkokoulutuksella on sosiaaliselle integroitumiselle - on muutenkin omaksuttava laaja lähestymistapa sosiaalisiin suunnitelmiin ja otettava huomioon muun muassa sellaiset näkökohdat, kuten alueellisten kehityssuuntien sosiaaliset vaikutukset, muuttopaineiden sosiaalis-kulttuuriset vaikutukset ja maatalouden muutosprosessien sosiaaliset seuraukset; 63. Pitää välttämättömänä, että jäsenyyttä hakeneet maat on vähitellen, mutta johdonmukaisesti saatettava unionin ympäristö- ja sosiaalialan määräysten tasalle; pyytää Euroopan unioniin todennäköisesti liittyviä maita ratifioimaan ILO:n yleissopimukset 138 ja 29 pakkotyöstä ja lapsityövoimasta vielä ennen liittymistä; 64. Katsoo, että hakijamailta on edellytettävä naisten ja miesten tasavertaista kohtelua koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa ja että miesten ja naisten tasavertaista kohtelua koskevien perustamissopimuksen määräysten (119 artikla) ja olemassa olevien direktiivien täytäntöönpanon kunnioittamisen pitää olla osa neuvotteluja arvioitaessa KIE-maiden valmiutta liittymiseen; 65. On huolissaan ihmiskaupasta ja erityisesti KIE-maista unionin jäsenvaltioihin seksuaalista hyväksikäyttöä varten tulevien naisten kaupasta ja katsoo, että KIE-maiden ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava kiireellisiä toimenpiteitä pysäyttääkseen tämänkaltaista kauppaa varten tapahtuvan laittoman maahanmuuton KIE- maista; 66. Vaatii, että poliittisten liittymisperusteiden joukkoon luettaisiin erityisesti naisten perusvapauksien ja -oikeuksien kunnioittaminen; katsoo Amsterdamin sopimuksen tarkistamisen välttämättömäksi ennen laajentumista, jotta siihen lisättäisiin miesten ja naisten tasavertaisuutta koskeva perusoikeus; 67. Muistuttaa kuitenkin, että vasta Euroopan unionin perusteellinen kokonaisuudistus ja loppuunsaatetut rakenneuudistukset etenkin yhteisen maatalouspolitiikan osalta mahdollistavat KIE-maiden suunnitellun ja molempien osapuolten kannalta järkevän yhdentymisen onnistumisen; 68. Pahoittelee, että komissio teki Agenda 2000:n yhteydessä maatalouden yksittäisille tuotannonaloille vain sirpaleenomaisia yksityiskohtia koskevia ehdotuksia sellaisen kokonaisnäkemyksen asemesta, joka olisi voinut muodostaa maatalouden kaikkia tuotannonaloja koskevan toiminnan pohjan; 69. Pahoittelee, että komissio ei ole laatinut maaseudulle mitään erityistä toimintalinjaa, kuten Corkin kokouksen yhteydessä ilmoitettiin; pelkää, että maatalouden rakennevarojen käytön tehokkuutta vähentää jako eri tavoitteisiin ja tukisuunnitelmiin; 70. Katsoo, että hakijamaiden taloudellinen tilanne erityisesti maatalouden osalta on epäyhtenäinen, minkä vuoksi jäsenyyden valmisteluun liittyvien toimien ja aikataulujen sekä siirtymäkauden toimien ja niiden aikataulujen määrittämisessä pitää liittymisen jälkeen ottaa huomioon liittyvien valtioiden konkreettinen tilanne; 71. Katsoo, että hintojen ja maaseudun kehityspolitiikan suosimismahdollisuuksien erojen vuoksi yhteisen maatalouspolitiikan laajentuminen uusiin jäsenvaltioihin ei sen nykyisessä muodossa ole toivottavaa, ja tämän vuoksi olisi pohdittava, onko mahdollista sopia pitkistä siirtymäajoista, kun yhteistä maatalouspolitiikkaa ryhdytään soveltamaan kyseisiin uusiin jäsenvaltioihin; 72. Uskoo, että komission olisi yhteisessä kalastuspolitiikan osalta annettava apua uusille laivastoille ja jalostusteollisuudelle, jotta ne yltäisivät vaadittuihin turvallisuus- ja terveysnormeihin, ja suosittaa, että yhteisö antaisi mahdollisimman paljon taloudellista tukea hakijavaltioiden kalastussektoreille niiden nykyaikaistamisen jouduttamiseksi; 73. Katsoo, että komission olisi tuettava voimakkaasti kaikkia kolmansien maiden kanssa viime aikoina tehtyjä kalastussopimuksia ja huolehdittava siitä, että suurimmat sallitut saaliit ja kiintiöt jaetaan oikeudenmukaisesti ja kohtuullisesti ottaen aina huomioon suhteellinen vakaus ja aiempi kalastusalan suorituskyky; uskoo lisäksi, että Mustanmeren saastumiseen liittyvät kysymykset on ratkaistava elinkelpoisen kalastusteollisuuden elvyttämisen mahdollistamiseksi; 74. Katsoo, että on tarvetta kiireesti sisällyttää vuoden 1992 uudistukseen kaikki ne markkinoiden sektorit, jotka ovat tähän mennessä jääneet tämän uudistuksen ulkopuolelle (esimerkiksi sokerin markkinajärjestely), koska vuoden 1992 uudistus on edellytyksenä yhteisen maatalouspolitiikan laajentamiselle hakijamaihin; 75. Korostaa, että tutkijoiden liikkuminen ja vaihto sekä uusien energiakeskusten perustaminen olisi suotavaa ympäristönsuojelun ja ydinturvallisuuden takaamisen vuoksi; 76. Kiinnittää huomiota vallitsevaan ydinvoiman käyttöön Keski- ja Itä- Euroopan maissa ja vaatii komissiota valmistelemaan ennen jäsenyyttä ohjelman, josta sovitaan ja jolla a) nykyisissä ydinvoimaloissa saatetaan voimaan länsimaiset turvallisuusstandardit b) varmistetaan, että toiminnan turvallisuutta valvoo riippumaton IAEA:n hyväksymä elin c) otetaan käyttöön Euratom-sopimuksen mukaiset suojamekanismit, joilla varmistetaan suojelu erittäin radioaktiivisilta aineilta d) saadaan aikaan, että kaikki sellaiset ydinvoimalat, joita ei voida saattaa vaadittavalle kansainväliselle turvallisuustasolle, suljetaan tai niitä ei oteta käyttöön; 77. Korostaa, että jäsenyyttä hakeneissa maissa hiilen merkitys primaarienergian lähteenä on merkittävä, ja kehottaa komissiota laatimaan yhdessä kyseisten valtioiden kanssa aloitteen, jota tuetaan Phare-ohjelmasta, ja jolla parannetaan hiilikaivosten tuottavuutta sekä otetaan käyttöön puhtaita hiilenpolttotekniikoita; 78. Korostaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota Euroopan laajuisten verkkojen luomiseen Keski- ja Itä-Euroopan maihin tehostettua lähentymisstrategiaa varten varattujen varojen avulla; 79. Katsoo, että perusoikeuksien ja vähemmistöjen kunnioittaminen on ensiarvoisen tärkeää hakijamaissa, ja kehottaa komissiota asettamaan etusijalle hakijamaiden kannustamisen ja avustamisen jäljellä olevien ongelmien ratkaisemisessa; 80. Kehottaa komissiota, neuvostoa, jäsenvaltioita ja hakijamaita asettamaan etusijalle myös rahoituksessa kaikki sellaiset toimet, jotka luovat edellytykset sille, että saavutetaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, jolla sisärajojen valvonta on poistettu, jotta vältetään pitkät siirtymäkaudet näillä aloilla; 81. Muistuttaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuus on yksi oikeusvaltion tukipylväistä ja perusta kaikkien ihmisten, myös hakijamaiden kansalaisten ja erityisesti oikeuden eteen joutuvien perusoikeuksien ja -vapauksien tehokkaalle suojelulle, ja vahvistaa kunnioittavansa syytettyjen oikeuksia, uhrien oikeuksia ja valitusmahdollisuuksia ja todistajien suojelua torjuttaessa kansainvälistä järjestäytynyttä rikollisuutta; 82. Panee hyvin huolestuneena merkille komission havainnot, jotka koskevat hakijamaiden hallinnollisia ja oikeudellisia mahdollisuuksia soveltaa yhteisön oikeutta, ja kehottaa unionia tekemään suurempia ponnisteluja suhteessa taloudellisiin ja inhimillisiin voimavaroihin tuomareiden, lakimiesten ja hallintovirkamiesten uudelleenkouluttamiseksi; korostaa sen vuoksi, että on välttämätöntä ottaa käyttöön Robert Schuman - toimintaohjelman tapainen ohjelma, jolla oikeushallinnon alan ammateissa toimivat tehdään tietoisiksi tästä; 83. Huomauttaa, että unionin luottolaitosten toimintaa vaikeuttaa joissakin hakijamaissa se, että kiinteistöjä ei kannata käyttää lainojen takaamiseen erityisesti sen vuoksi, että mikäli velallinen on vararikossa, on kiinteistöjen realisointi laillisesti epävarmaa; kiinnittää huomiota myös siihen, että tehokkaiden ja luotettavien maa- ja kaupparekisterijärjestelmien laatimista olisi pidettävä etusijalla; 84. Muistuttaa horisontaalisten politiikkojen jatkuvan kehittämisen merkityksestä - toissijaisuusperiaatetta täysimittaisesti noudattaen - (sosiaalipolitiikka, ympäristö, kuluttajat, tiede, tutkimus ja kehittäminen, tietoyhteiskunta), jotta voitaisiin ottaa huomioon hakijamaiden erityispiirteet ja jotta niiden vaikutus jäsenvaltioiden väestöihin ei heikentyisi; 85. Uskoo, että kaikkien hakijamaiden pikainen liittyminen EU:hun johtaa pitkällä aikavälillä ympäristön tilan paranemiseen koko Euroopassa ja edellyttää intensiivisempää lähestymistapaa tärkeisiin politiikan aloihin, kuten ympäristöön, liikenteeseen ja energiaan, ja katsoo, että Keski- ja Itä-Euroopan luonnonsuojeluun on kiinnitettävä erityistä huomiota biodiversiteetin heikkenemisen ehkäisemiseksi; 86. Pyytää komissiota laatimaan realististen liittymiskriteerien luomiseksi luettelon tärkeimmistä EU:n ympäristölainsäädännön osista, joita hakijamaiden on noudatettava liittymishetkellä, ja edellyttää, että luettelon on perustuttava neuvoston ja parlamentin kanssa sovittuihin objektiivisiin ympäristökriteereihin; katsoo, että määritettäessä siirtymäkauden järjestelyjä huomio on kiinnitettävä erityisesti siihen, että on pantava täytäntöön ilman, veden ja maaperän laadun parantamista sekä elintarviketurvallisuutta ja terveyden suojelua työpaikoilla koskevat määräykset, koska KIE-maiden osittain erittäin huonot ympäristöolosuhteet vaarantavat jo nyt kansalaisten terveyden ja lyhentävät heidän elinajanodotettaan; 87. Pyytää komissiota perustamissopimuksen sisältämien velvoitteiden mukaisesti integroimaan ympäristöön ja kuluttajansuojaan liittyvät näkökohdat muihin politiikan aloihin EU:n politiikkaa uudistettaessa ja katsoo, että uudistusten yksityiskohtien muotoiluun on otettava mukaan sekä EU-maiden että KIE-maiden ympäristöministerit ja kuluttajansuoja- asioista vastaavat ministerit; 88. Huomauttaa, että hakijamaiden on suojeltava kansalaistensa terveyttä ottamalla kansanterveysnäkökohdat huomioon muilla politiikan aloilla, ja katsoo, että EU:n ja hakijamaiden on aktiivisesti tuettava kansalaisjärjestöjen ja vapaaehtoisjärjestöjen kehittämistä terveyden alalla; 89. Kehottaa unionin jäsenvaltioita ja komissiota pyrkimään kaikin keinoin työttömyyden tehokkaaseen torjuntaan ja luomaan näin edellytykset työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle myös laajentuneessa Euroopassa; 90. Pitää tätä tarkoitusta varten välttämättömänä, että uusien maiden liittymisprosessissa kehitetään kaikkia yhteisen liikennepolitiikan näkökohtia - erityisesti ympäristöön liittyviä, yhteiskunnallisia ja turvallisuuteen liittyviä - käyttäen nykyaikaista teknologiaa ja älyjärjestelmiä, aina kun se on mahdollista ja katsoo tästä syystä, että on tarkasteltava ajotunteja, moottorien päästöjä, ajoneuvoille asetettavia vaatimuksia ja maantieliikenneasetuksia sekä kaikkea yhteisön säännöstöä koskevaa lainsäädäntöä; Maita koskevat lausunnot Bulgaria 91. Arvioi, että Bulgaria on ponnistellut viime aikoina merkittävästi markkinatalouteen siirtymiseksi, mutta ratkaisevat toimet puuttuvat vielä ympäristöalalla, liikenteessä, maataloudessa, energia-alalla ja oikeusjärjestelmässä; suuri hallinnonuudistus kaikilla tasoilla on myös tarpeen yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi asianmukaisella tavalla; 92. Korostaa keskeisten poliittisten vaatimusten täyttämistä ja tässä mielessä on vakuuttunut, että neuvottelujen käynnistyminen olisi hyödyksi ja kannustaisi jatkamaan aloitettuja uudistuksia ja poistaisi Bulgarian kansan tuntemaa syrjäytymisen tunnetta sekä samalla vahvistaisi unionin läsnäoloa poliittisesti hyvin epävakaalla alueella; Viro 93. Pitää tervetulleena Viron onnistunutta kehitystä toimivaksi markkinataloudeksi ja instituutioiltaan vakaaksi demokratiaksi, mutta katsoo samalla, että toimia on edelleen jatkettava täysitehoisesti yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi julkishallinnon laadun parantamiseksi ja kansalaisuuden saattamiseksi vähemmistöryhmien ulottuville; 94. Toteaa, että Viroa voidaan pitää toimivana avoimena markkinataloutena huolimatta taloudellisesta eriarvoisuudesta Tallinnan ja muun maan välillä ja hälyttävästä kauppataseen vajeesta, jota ulkomaiset suorat sijoitukset ja matkailu ovat osittain pienentäneet; Unkari 95. Pitää myönteisenä Unkarin voimakasta sitoutumista demokratiaan ja sen esimerkillistä vähemmistöpolitiikkaa sekä vuosien varrella tapahtunutta merkittävää edistymistä lainsäädännön yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstön mukaiseksi, mutta huomauttaa, että lisäponnisteluja tarvitaan ympäristö-, tullivalvonta- ja energia-aloilla; 96. Katsoo, että tehostettu lähentymisstrategia auttaa Unkaria valmistautumaan täyttämään paremmin jäsenyyden velvoitteet ja voittamaan vaikeudet talouden uudenaikaistamisessa; Latvia 97. Katsoo, että Latvia on edistynyt huomattavasti kansallisten instituutioiden rakentamisessa, vaikka yhteisön säännöstön soveltamiseksi onkin vielä toteutettava toimenpiteitä julkisen hallinnon alalla ja oikeusvaltion periaatteen soveltamisessa ja toimeenpanossa; katsoo myös, että maa on toteuttanut onnistuneita markkinatalouteen tähtääviä uudistuksia; 98. Toteaa tiettyjen ongelmien olemassaolon, joista mainittakoon venäläisperäisen vähemmistön asema, vielä epätäydellinen yksityistämisprosessi ja tarve uudistaa oikeus- ja hallintojärjestelmää; Liettua 99. Katsoo, että Liettua on toteuttanut vakuuttavia poliittisia uudistuksia ja sillä on toimiva markkinatalous, joka on riittävän vahva täyttämään monet jäsenyyden mukanaan tuomat taloudelliset velvoitteet, ja se on edistynyt yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä; toteaa, että julkisen hallinnon alalla ja oikeusvaltion periaatteen soveltamisen ja toteuttamisen alalla on vielä toteutettava huomattavia toimenpiteitä; 100. Toteaa, että komission Liettuaa koskevien lausuntojen yksityiskohdat osoittavat, että maa on edistynyt huomattavasti jatkuvissa jäsenyysvalmisteluissaan; pitää myönteisenä taloudellisen tilanteen paranemista ja valuutanvaihtoon, hintoihin ja tavaraliikenteeseen liittyvien rajoitusten poistamista ja odottaa, että hakijamaan tehostettu lähentymisstrategia valmistaa maata entistä paremmin jäsenyyteen niillä aloilla, jossa edistyksen jatkumista pidetään suotavana, kuten korruption vastaisen lainsäädännön täytäntöönpano ja työmarkkinasääntöjen parantaminen; Puola 101. On tietoinen, että Puola on ylivoimaisesti suurin hakijamaista ja että sen liittymisellä olisi vakavia seurauksia EU:n nykyiselle toiminnalle eri aloilla, ja ottaa huomioon vuoden 1989 jälkeen saavutetut valtavat edistysaskeleet uudistuksissa, mutta katsoo, että lisää muutoksia ja uudistustoimenpiteitä vaaditaan esimerkiksi valtion omistamassa teollisuudessa, maataloudessa, ympäristöasioissa ja rajavalvonnassa; 102. Pitää tehostettua lähentymisstrategiaa keinona helpottaa keskipitkällä aikavälillä Puolan rakenteellisia talous- ja ympäristöongelmia sekä parantaa sen kykyä valvoa tehokkaasti ulkorajojaan; Tsekin tasavalta 103. Pyytää Tsekin viranomaisia parantamaan tuntuvasti oikeusjärjestelmän toimivuutta, etenkin takaamaan puolueettomat oikeudenkäynnit riittävän lyhyessä ajassa, sekä toteuttamaan nopeasti kattavat toimenpiteet romanivähemmistön kaikenlaisen syrjinnän poistamiseksi sekä ratifioimaan viipymättä Euroopan neuvoston puitesopimuksen kansallisista vähemmistöistä Euroopassa; 104. On sitä mieltä, että liittymistä edeltävä strategia tarjoaa Tsekin tasavallalle hyvän mahdollisuuden toteuttaa välttämätön valtionhallinnon nykyaikaistaminen laadun ja tehokkuuden periaatteen mukaisesti ja jatkaa niitä talousuudistuksia, joita toisaalta vaaditaan Euroopan unionin sisämarkkinoiden toimintaan osallistumiseksi (esimerkiksi kansallisen pankki- ja rahoitusalan rakenteessa) ja toisaalta eurooppalaisen yhteiskuntamallin rakentamiseksi, jossa voidaan tehokkaasti torjua työttömyyttä ja säilyttää kansalaisten vaatimusten mukainen hyvinvointivaltio; Romania 105. Kiittää Romaniassa Euroopan unioniin liittymistä varten toteutettuja poliittisia ja taloudellisia uudistuksia, erityisesti marraskuusta 1996 lähtien toteutettuja uudistuksia, ja rohkaisee maata jatkamaan mukautumistaan yhteisön säännöstön vaatimuksiin; 106. Toteaa Romanian myönteisen roolin alueen vakauden lisäämisessä, joka tulee esiin muun muassa maan Unkarin kanssa tekemässä ystävyys- ja yhteistyösopimuksessa, kolmenvälisessä yhteistyössä naapurivaltioiden kanssa sekä maan osallistumisessa Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen (CEFTA) sekä Mustanmeren taloudelliseen yhteistyöhön (BSECA); 107. Arvioi, että tehostettu lähentymisstrategia auttaa Romaniaa etenemään tarpeellisissa talous- ja rakenneuudistuksissa, jotta maa voi vastata liittymisen haasteisiin; Slovenia 108. Antaa arvon Slovenialle talouden dynaamisuudelle, jonka ansiosta maa on saavuttanut hakijamaiden korkeimman bruttokansantuotteen henkeä kohti; 109. Ottaa huomioon, että maa noudattaa Kööpenhaminassa sovittuja poliittisia kriteerejä ja että Slovenian parlamentti on päättänyt ratifioida unionin kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen ja hyväksyä vaaditut perustuslain muutokset; Slovakian tasavalta 110. Korostaa Slovakian tasavallan halua yhdentyä Eurooppaan ja toteaa, että maa on vaikeissa olosuhteissa onnistunut pääsemään hyviin taloudellisiin tuloksiin, joiden ansiosta se voisi hakea Euroopan unioniin samanaikaisesti pidemmällä olevien hakijamaiden kanssa, jos sen poliittinen kuva ei olisi tahriintunut tietyistä käytännöistä, jotka eivät ole unionin jäsenvaltioiden hyväksymien demokraattisten normien mukaisia; 111. Pyytää kuitenkin, että Slovakian tasavalta saa muiden hakijamaiden tapaan tehostetun liittymisstrategian sopeuttaakseen edelleen talouttaan yhtenäismarkkinoiden vaatimuksiin, ja jottei maa myöhästyisi liittymisneuvotteluista, kun poliittiset ehdot jäsenyydelle ovat täyttyneet; kehottaa erityisesti, että jäsenyydestä neuvoteltaessa tätä maata on pyydettävä ryhtymään toimiin demokratian alalla - vähemmistöjen oikeudet mukaan lukien - sekä käyttämään demokratisoitumiseen tarkoitettuja Phare-ohjelman määrärahoja sellaisten toimien tukemiseen, joista päätetään tämän alan yhteissopimuksella; 112. Toteaa, että Slovakian tasavallan viranomaiset ovat ryhtyneet antamaan Euroopan unionille merkkejä halustaan edistää poliittista demokratiaa maassa, ja odottaa vastedes maalta käytännön toimia parlamentaarisen sekakomitean kolmen suosituksen noudattamiseksi; Kypros 113. Toistaa 12. heinäkuuta 1995 antamassaan edellä mainitussa päätöslauselmassa esittämänsä kannan, jonka mukaan liittymisneuvottelut Kyproksen kanssa on aloitettava kuusi kuukautta hallitusten välisen konferenssin päättymisen jälkeen, kuten Eurooppa-neuvostossa on aiemmin moneen kertaan vahvistettu; 114. Kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään kaikkensa edistääkseen Kyproksen kysymyksen rauhanomaista ratkaisua YK:n päätöslauselmien mukaisesti kytkemättä Kyproksen hallituksen kanssa käytäviä jäsenyysneuvotteluja kiistan ratkaisuun; pyytää komissiota vakuuttamaan saaren kaksi yhteisöä EU:n jäsenyyden eduista ja ottamaan molemmat yhteisöt mukaan laajentumisprosessiin; 115. Pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan tunnustusta Kyproksen tasavallan erinomaisesta taloudellisesta tilasta ja rahoitustilanteesta, mikä mahdollistaisi jo nyt EMU-kriteerien noudattamisen helpottaen liittymisneuvotteluja jotka on saatettava päätökseen viipymättä ja jotka eivät missään nimessä saa riippua Turkin suhteiden tilasta; 116. Panee tyytyväisenä merkille, että neuvosto aikoo kuulla Euroopan parlamenttia jäsenyyttä edeltävää kumppanuutta koskevasta asetuksesta; korostaa kuitenkin, että sitä on kuultava myös käsiteltäessä yksittäisiä säännöksiä unohtamatta, että tämä ei saa hidastaa jäsenyyttä edeltävää prosessia; 117. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden että hakijamaiden hallituksille ja parlamenteille.