Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto: Lisää tutkimusta Euroopan hyväksi - Tavoitteena 3 prosenttia BKT:sta"

(KOM(2002) 499 lopullinen)

(2003/C 95/03)

Komissio päätti 12. syyskuuta 2002 EY:n perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 29. tammikuuta 2003. Esittelijä oli Ulla Sirkeinen.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. helmikuuta 2003 pitämässään 397. täysistunnossa (helmikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 108 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä

ETSK

- on tyytyväinen Barcelonassa asetettuihin tavoitteisiin sekä keskustelun käynnistämiseksi annettuun komission tiedonantoon.

- korostaa, että erityisesti taloudellisen taantuman aikoina t& k-toiminta tulisi nähdä investointina eikä kustannuksena.

- painottaa, että kilpailukyvyn, talouskasvun, työllisyyden, tiukkojen ympäristö- ja terveysnormien sekä tasapainoisen kestävän kehityksen tavoitteet voidaan saavuttaa vain lisäämällä tietoa, t& k-toimintaa sekä innovaatioita.

- kannustaa komissiota ottamaan asian nykyistä painokkaammin esille ja tekemään nykyistä aktiivisemmin jäsenvaltiot tietoisiksi ratkaisevan muutoksen haasteesta.

- ehdottaa, että alueellisten rahastojen toimintaa sekä rahoitusta ehdokasvaltioille suunnattaisiin kehitykseen ja tutkimukseen.

- suosittaa, että komissio laatii pk-yrityksiä sekä tutkimusta ja kehitystä koskevan strategian.

- asettaa yhteistyön rajojen ja esteiden poistamisen sekä verkottumisen etusijalle yleiseen ylhäältä alas suuntautuvaan koordinointiin nähden.

- katsoo, että mikäli halutaan säilyttää suurten edelläkävijäyritysten t& k-investoinnit EU:ssa sekä kasvattaa huomattavasti t& k-toimintaa harjoittavien yritysten lukumäärää, komission ehdotukset on toteutettava erityisesti seuraavilla aloilla:

- sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen

- yhteisön patentti sekä muut teollis- ja tekijänoikeudet

- henkilöstöresurssien kehittäminen ja liikkuvuus

- pk-yrityksille suunnattavat neuvonta- ja yhteistyöpalvelut

- t& k-toiminnan rahoitusta koskevien valtiontukisääntöjen uudistaminen.

2. Johdanto

2.1. Barcelonaan kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa sovittiin, että investointeja tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen (t& k) on EU:ssa lisättävä siten, että päämääräksi asetetaan panostuksen kasvattaminen vuonna 2000 kirjatusta 1,9 prosentista lähelle kolmea prosenttia BKT:sta vuoteen 2010 mennessä. Lisäksi yksityiseltä sektorilta peräisin olevan rahoituksen osuutta olisi lisättävä nykyisestä 56 prosentista kahteen kolmannekseen kaikista t& k-investoinneista.

2.2. Barcelonassa asetetut t& k-investointitavoitteet perustuvat siihen, että EU:n t& k- ja innovointijärjestelmien vahvistaminen on keskeisen tärkeää pyrittäessä Lissabonissa asetettuun strategiseen tavoitteeseen, jonka mukaan Euroopan unionista on vuoteen 2010 mennessä "tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta". Vuonna 2000 ero t& k-investoinneissa oli yli 120 miljardia euroa Yhdysvaltojen hyväksi. Erityisesti yritysten t& k-investoinnit ovat Euroopassa kilpailijamaita vähäisempiä.

2.3. Aiemmin antamissaan lausunnoissa ETSK on suosittanut tavoitteen asettamista t& k-investoinneille, ja komissio on ottanut sen huomioon. Lisäksi ETSK on suosittanut(1), että kuudennen puiteohjelman yli ulottuvaa ajanjaksoa koskevaksi keskipitkän aikavälinen tavoitteeksi asetetaan yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn kokonaisbudjetin korottaminen 50 prosenttia ja että jäsenvaltioihin vedotaan, jotta ne toimisivat omalta osaltaan samoin.

2.4. Tavoitteet koskevat koko unionia, ja koska niistä päätettiin Eurooppa-neuvostossa, jäsenvaltioiden hallitukset ovat sitoutuneet edistämään tavoitteiden saavuttamista omalta osaltaan. Tietyt jäsenvaltioista (kaksi niistä) ovat jo ylittäneet 3 prosentin tason, kun taas toisissa valtioissa t& k-investointien taso on huomattavasti alhaisempi. Jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden keskinäiset erot edellyttävät mahdollisuutta turvautua toisistaan poikkeaviin poliittisiin toimiin.

2.5. Komissio pyrkii tiedonannollaan käynnistämään keskustelun keinoista, joilla t& k-investointitavoitteisiin voitaisiin päästä. Tiedonannossa analysoidaan tämänhetkistä tilannetta, sen taustoja ja vaikutuksia. Tavoitteiksi asetetaan nykyistä suotuisampien toimintapuitteiden luominen, julkisen rahoituksen tehokkaampi käyttö yritysten t& k-toimintaan sekä t& k:n ja innovointien tukeminen yritysstrategioissa ja -hallinnossa.

3. Yleistä

3.1. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että sen antamat suositukset on otettu huomioon. Komitea suhtautuu myönteisesti Barcelonassa asetettuihin tärkeisiin tavoitteisiin. Poliittisten päätösten jälkeen erityisesti jäsenvaltioiden hallitusten tulee ryhtyä toimiin. Komission tiedonanto on tervetullut siksi, että se auttaa pitämään asian esillä. Lisäksi siinä tehdään asiaa koskevia ehdotuksia ja annetaan suosituksia. On toivottavaa, että tiedonannosta käytävä keskustelu edistää asian etenemistä.

3.2. Talouden kasvu on tällä hetkellä hidasta, useiden alojen markkinatilanne on ponneton ja jäsenvaltioilla on vaikeuksia pitää talousarvionsa tasapainossa. Tämän takia kuulee väitettävän, ettei valtiolla eikä yksityisellä sektorilla ole nykyisessä tilanteessa mahdollisuutta lisätä t& k-investointeja. On syytä painottaa, että tutkimuksen ja teknologian kehityksen rahoittaminen on sekä yhteiskuntaa että yksittäisiä yrityksiä hyödyttävä investointi eikä kustannustekijä. On hyvä, että komissio käyttää johdonmukaisesti oikeaa ilmaisua "t& k-investointi".

3.3. Jotta eurooppalaisten yritysten asemaa maailmanmarkkinoilla voidaan vahvistaa ja EU:n talouden kasvua ja työllisyystilannetta sitä kautta kohentaa, tarvitaan uusia innovaatioita. Yksi keskeinen tekijä kilpailukyvyn parantamisen ja talouden kasvun voimistamisen kannalta on tuottavuuden kasvun vahvistaminen ottaen huomioon erityisesti unionin tuleva väestökehitys. Unionin kansalaisten tärkeänä pitämää korkeatasoista ympäristön ja terveyden suojelua tulee kehittää talouden kasvua tai sosiaaliturvaa vaarantamatta ja kestävän kehityksen tavoitteita kunnioittaen. Sekä unioni että yksittäiset yritykset voivat saavuttaa nämä tavoitteet vain lisäämällä taitotietoa, tutkimusta ja teknologian kehitystä ja innovointia sekä investoimalla uuteen ja entistä parempaan teknologiaan.

3.4. Jotta kehitys onnistuttaisiin kääntämään tähän suuntaan, on tärkeää, että on asetettu kunnianhimoinen tavoite. Perusteellisten muutosten tarve on tunnustettava selvästi. Ottaen huomioon erityisesti EU:n laajentumisen tavoite vaikuttaa kuitenkin liian optimistiselta.

3.5. Komissio yhdistää tarpeen lisätä t& k:ta ja innovointia Lissabonin tavoitteisiin, mikä on oikein ja erittäin tärkeää. Keskeisiä toimijoita asiassa ovat kuitenkin jäsenvaltioiden hallitukset ja yritykset. Lissabonin yleisten tavoitteiden toistamisen sijasta niitä tulee ehkä motivoida nykyistä pontevammin toteuttamaan radikaaleja muutoksia. Komissio olisi voinut ottaa asian painokkaammin esille.

3.6. Jäsenvaltioita tulisi painostaa vastaamaan haasteeseen. Yksittäisten jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja, mitä tulee t& k-investointeihin käytettävän rahoituksen määrään sekä yksityisen ja julkisen sektorin rooliin asiassa. Hallitusten toimintaan asiassa voidaan ehkä vaikuttaa vertailutietoja julkaisemalla. On hämmästyttävää, että komissio viittaa vain lyhyesti muutamiin, ääritapauksia koskeviin tilastotietoihin.

3.7. T& K-investointeja tehdään ehdokasvaltioissa yleisesti vähemmän kuin jäsenvaltioissa. Ehdokasvaltioiden hallitusten kannattaisi pyrkiä valtiokohtaiseen kolmen prosentin tavoitteeseen mahdollisimman nopeasti, sillä niiden talouskasvun uskotaan nopeutuvan ajan mittaan, mikä monimutkaistaa haastetta entisestään. T& k-perusrakenteisiin investoiminen tulisi asettaa etusijalle kasvua suosivien edellytysten luomiseksi. Ehdokasmaissa toimivia EU:n rahastoja tulisi suunnata erityisesti tähän tarkoitukseen.

3.8. Kootussa muodossa olevia tilastotietoja tulee aina tulkita tarkkaan harkiten. EU:ta ja Yhdysvaltoja koskevien lukujen vertailu herättää aina keskustelua. Näin tapahtuu myös t& k:n ollessa kyseessä ja erityisesti puhuttaessa sotilaallisesta t& k-toiminnasta. Yhdysvalloissa sotilaalliseen tutkimukseen ja teknologian kehitykseen investoidaan huomattavasti enemmän kuin Euroopassa. Tällainen t& k-toiminta ei kuitenkaan suoraan ja täysmääräisesti lisää siviilisektorin kilpailukykyä. Vaikka tilastotietoja ei olekaan saatavilla, voidaan olettaa, että suuri osa sotilaallisesta tutkimuksesta on niin kutsutusti "kaksikäyttöistä" eli se hyödyttää sekä sotilas- että siviilisektoreita. Ottaen huomioon, ettei yritysten sotilaallisen t& k-toiminnan tukemisesta kerrota avoimesti, voidaan kuitenkin olettaa, että kyseinen tutkimus edistää amerikkalaisten yritysten kilpailukykyä merkittävästi.

3.9. Barcelonassa määritettyjen tavoitteiden mukaisesti erityisesti yritysten odotetaan lisäävän t& k-investointejaan. European Round Table of Industrialists (ERT) -järjestössä edustettuina olevat yritykset vastaavat 13:sta prosentista (22,3 miljardia euroa vuonna 2001) kaikista EU:n t& k-investoinneista. Kyseisiä yrityksiä koskevassa tutkimuksessa niiden t& k-investointien arvioidaan kasvavan EU:ssa vain vähän tai ei lainkaan. Järjestöön kuuluvat yritykset aikovat suunnata t& k-investointejaan entistä enemmän unionin ulkopuolelle pääasiassa siksi, että henkilöresursseihin ja perusrakenteisiin, taloudellisiin kannustimiin sekä lainsäädäntöön ja sääntelyyn yleensä liittyvät toimintapuitteet eivät houkuttele investoimaan EU:ssa. Tutkimuksen tulokset tukevat komission tiedonantoon sisältyvää sanomaa ja korostavat perusteellisen muutoksen polttavaa tarvetta.

3.10. On erittäin tärkeää, että ERT-järjestöön kuuluvien yritysten kaltaiset suuryritykset ovat edelläkävijöitä, kun t& k-investointien kasvu pyritään turvaamaan EU:ssa. Lisäksi entistä useampien yritysten tulee investoida tutkimukseen ja teknologian kehitykseen. Lukuisat eri aloilla toimivat pääasiassa pienet ja keskisuuret yritykset muodostavat valtavan potentiaalin. Tietämyksen ja motivaation lisääminen näissä yrityksissä vaatii paljon työtä sekä asianmukaisten tukitoimien kehittämistä.

3.10.1. ETSK viittaa pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen peruskirjaan ja suosittaa, että komissio laatisi avoimen koordinointistrategian pk-yrityksiä ja tutkimusta varten. Pk-yritysten, ja erityisesti mikroyritysten, sekä tutkimuspiirien välisistä kulttuurirajoista ja hallinnollisista taakoista täytyy päästä eroon, jotta voidaan kehittää näiden yritysten valtavaa innovaatiopotentiaalia ja hyötyä siitä.

3.11. Julkisen sektorin t& k-investoinnit tulee suunnata riittävästi teknologian kehittämiseen ja soveltamiseen elinkeinoelämän t& k-investointien lisäämiseksi. Tavoitteena tulisi olla uusien tuotteiden ja palveluiden sekä entistä tehokkaampien prosessien kehittäminen. Koulutusta ja tutkijoiden kannustinjärjestelmiä tulee kehittää samojen periaatteiden mukaisesti. Tarvittavat perustutkimusresurssit on tietenkin turvattava.

3.12. Kun EU:n tulevaa t& k-toimintaa kehitetään, täytyy verkottumisen olla keskeisessä asemassa. Yliopistojen, tutkimuslaitosten ja yritysten välinen esteetön ja tehokas yhteistyö lisää investointien tuottavuutta parhaalla mahdollisella tavalla. Yhteistyötä edelleen haittaavat lukuisat esteet tulee poistaa. Useiden yritysten yhteistyö saattaa toimia erityisen hyvin perinteisemmillä aloilla ja niissä tapauksissa, joissa yritysten tuotantoprosessit ovat kehittyneitä. Myös tieto- ja viestintätekniikka-alan kaltaisilla uusilla aloilla yhteistyö on ollut merkittävää, ja siinä on onnistuttu hyvin jopa sellaisissa tilanteissa, joissa kilpailu on ollut kovaa ja kaupallisten tietojen salassapito tärkeää.

3.13. Sekä EU:n että sen jäsenvaltioiden alueellisia tukia tulee suunnata nykyistä enemmän t& k-toimintaan ja innovointiin sekä niihin liittyvään koulutukseen.

3.14. Sekä komissio että useat sidosryhmät vaativat, että t& k-ohjelmia ja jäsenvaltioiden toimia asiassa aletaan koordinoida nykyistä tehokkaammin. Selvästikin täytyy luoda elinvoimaisia huippuosaamisen keskuksia sekä ohjelmia, joiden käytössä on riittävästi voimavaroja, jotta voidaan saavuttaa kansainvälisesti merkittäviä tuloksia. Koordinointi ei kuitenkaan saa olla ylhäältä alaspäin suunnattua ja keskitettyä. Se ei myöskään missään tapauksessa saa haitata tervettä kilpailua, joka on huippuosaamisen syntymisen välttämätön edellytys.

3.15. Koordinoinnin tulee pikemminkin perustua suunnitelmia ja ohjelmia koskevien tietojen laajaan ja avoimeen vaihtoon. Lisäksi sen tulee tukea kaikenlaisia kumppanuuksia ja yhteenliittymiä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa noudattaen. Yhteisönlaajuista yleistä koordinointia tärkeämpää on päästä henkisesti ja oikeudellisesti eroon kansallisista ja institutionaalisista rajoista ja esteistä!

4. Erityishuomioita

ETSK on yleisesti ottaen samaa mieltä komission kanssa tiedonannon luvussa 3 "Suunnan muuttaminen: osa-alueet, joilla tarvitaan yhtenäisiä toimia" esitettyjen näkemysten suhteen. Seuraavissa kohdissa käsitellään vain niitä kysymyksiä, joita komitea haluaa erityisesti painottaa tai jotka se haluaa lisätä.

4.1. Suotuisammat toimintapuitteet

4.1.1. Asianmukaisesti toimivien, avointen ja kilpailukykyisten markkinoiden merkitystä ei voi kyllin korostaa. Sisämarkkinoiden toteuttaminen on keskeisen tärkeää, sillä se synnyttää suurtenkin t& k-investointien edellyttämää kysyntäpotentiaalia. Useat innovointiprojektit ovat nykyään kuitenkin niin kalliita, että niiden kannattavuus edellyttää pääsyä sisämarkkinoitakin laajemmille markkinoille.

4.1.2. Eurooppalaisten tutkijoiden lukumäärästä sekä heidän erityisosaamisensa ja motivaationsa tasosta on kannettu jatkuvaa huolta. Jotta tutkijan ja insinöörin urat alkaisivat kiinnostaa ihmisiä nykyistä enemmän, on kehitettävä uusia ideoita. On lopullisesti poistettava esteet, jotka haittaavat siirtymistä jäsenvaltiosta toiseen sekä julkisen ja yksityisen sektorin työpaikkojen välillä. Toistaiseksi asiassa on edetty tuskastuttavan hitaasti. Tutkijakoulutuksesta puhuttaessa yhtenä käytännön esimerkkinä voidaan mainita Suomessa hyvin tuloksin sovellettu, sekä yliopistoja että tutkinnon suorittaneita opiskelijoita kannustava tavoitteellinen ohjelma.

4.1.3. Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva EU:n lainsäädäntö tulee saattaa välittömästi voimaan. Asia koskee muuntogeenisten organismien ja ATK-ohjelmistojen kehittämistä sekä kustannustehokkaan yhteisöpatenttijärjestelmän luomista. Oikeusvarmuus ja säännösten selkeys ovat edellytyksenä sille, että yritykset uskaltavat investoida unionin alueelle.

4.1.4. Tarpeeton ja epäselvä sääntely sekä vaivalloiset hallinnolliset menettelyt vähentävät muiden haittavaikutustensa ohella yritysten halua investoida tutkimukseen ja kehittämisen. Lainsäädännön yksinkertaistaminen on välttämätöntä byrokratian vähentämiseksi, kuten ETSK on toistuvasti painottanut. Jotta kestävän kehityksen taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien ulottuvuuksien välille saataisiin aikaan todellinen tasapaino, on sovellettava säädöskäytännön parantamista koskevaa aloitetta.

4.2. Julkisen rahoituksen tehokkaampi käyttö yritysten t& k:hon

4.2.1. Jotta keskenään erilaisia yrityksiä voidaan kannustaa mahdollisimman tehokkaasti lisäämään t& k-investointejaan, tulee yhdistellä eri toimenpiteitä. Julkista tukea voidaan perustella sillä, että markkinataloudelliset kannustimet kannustavat yrityksiä investoimaan tutkimukseen ja kehitykseen vähemmän kuin koko talouden kannalta olisi optimaalista. Lisäksi t& k-investoinnit alkavat yleensä tuottaa pidemmän ajan kuluttua kuin muut investoinnit.

4.2.2. Tärkeä osa t& k-toiminnan lisäämiseen tähtäävistä toimista tulisi olla yritysten motivoiminen kehittämään omia t& k-strategioitaan ja -toimintaansa usein nollatasolta lähtien. Tähän tarkoitukseen sopivia toimia ovat esimerkiksi neuvonta- ja yhteistyöpalveluiden tarjoaminen, jotka mahdollistavat yhteyksien luomisen tutkimusyksiköihin. Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita Norjassa toteutettu SINTEF-hanke, jonka tavoitteena on sillan rakentaminen pk-yritysten ja Trondheimin teknillisen korkeakoulun asiantuntemuksen välille. Sopiva taloudellisen tuen muoto, jonka avulla pk-yrityksiä voitaisiin kannustaa aloittamaan t& k-toiminta, voisivat olla verohelpotukset.

4.2.3. Huipputeknologian uusyritysten toimintaan liittyy suuria riskejä, mutta niillä on hyvät mahdollisuudet nopeaan kasvuun; niiden tukeminen vaatii erityisvälineitä. Tässä yhteydessä starttirahan ja riittävän riskipääoman saatavuus on erityisen tärkeää. Suomessa toimivan Teknologian kehittämiskeskuksen myöntämät pääomaehtoiset lainat ovat osoittautuneet yhdeksi tehokkaaksi tukimuodoksi. Kyseisten lainojen yhteydessä lainapääoma rinnastetaan omaan pääomaan, eikä se siten rasita yritysten usein erittäin heikkoja taseita.

4.2.4. Tutkimukset osoittavat, ettei valtion tuki yritysten t& k-hankkeille tavallisesti pienennä yritysten omia investointeja vaan päinvastoin kasvattaa niitä. Julkinen tuki tarjoaa yrityksille mahdollisuuden aloittaa useampia t& k-hankkeita kuin muuten olisi mahdollista. Joissakin tapauksissa tuki antaa mahdollisuuden toimia suuremmin resurssein ja nopeammin kuin ilman tukea, mikä voi olla erittäin tärkeää nopeasti muuttuvilla markkinoilla.

4.2.5. Tutkimuksen ja teknologian kehityksen tukemista koskevat yhteisön säännökset ovat epäilemättä tarkistuksen tarpeessa. Säännöksiä ei välttämättä tarvitse lieventää, mutta niiden joustavuutta tulee ilman muuta lisätä. Merkittävä ongelma on esimerkiksi se, että julkisen sektorin ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeista tulee ilmoittaa komissiolle, mikä lisää byrokratiaa ja myös synnyttää paljolti epävarmuutta. Tällaiset kumppanuuksia haittaavat esteet tulee poistaa. Säännöksiin tulisi lisätä asianmukainen vähimmäissääntö.

4.3. T& k ja innovointi yritysstrategioissa ja yrityshallinnossa

4.3.1. Voidakseen lisätä t& k-panostustaan yritysten täytyy voida toimia poliittisesti vakaassa ympäristössä. Hallitusvallan käyttäjien tulee ottaa selkeä ja johdonmukainen kanta tutkimuksen ja teknologian kehityksen lisäämiseen tähtääviin varsinaisiin toimenpiteisiin sekä korostaa kaikkien poliittisten toimien käsittelyn ja toteutuksen yhteydessä tietoon ja innovointiin perustuvaa taloutta koskevia painotuksiaan ja suuntaviivojaan.

4.3.2. Yritysten täytyy omaksua tästä poikkeava, yksilöllinen lähestymistapa t& k-toimintaan, kuten ne tekevätkin. ETSK painottaa antamistaan suosituksista erityisesti sitä, miten tarpeellista on verkottua julkisten tutkimuslaitosten sekä muiden yritysten kanssa. Tietyt yritysten mainitsemista verkottumista haittaavista esteistä ovat todellisia ja merkittäviä, mutta monet niistä perustuvat pikemminkin perinteisiin käsityksiin ja epäluuloon.

Bryssel 26. helmikuuta 2003.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch

(1) EYVL C 260, 17.9.2001.