[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 19.12.2006

KOM(2006) 814 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Tšekin ja Puolan teräsalan rakenneuudistusta koskeva kolmas seurantakertomus

1. JOHDANTO

Tässä kertomuksessa kuvataan, miten Tšekin ja Puolan teräsyritykset ovat edistyneet toimintojensa rakenneuudistuksessa ja liittymissopimuksen luvuissa rakenneuudistukselle asetettujen vaatimusten noudattamisessa. Kansallisen ja kansainvälisen talouskehityksen vuoksi Tšekin ja Puolan teräksentuottajat joutuivat haastavaan tilanteeseen vuonna 2005, jolloin myynti väheni ja hinnat alenivat edelliseen vuoteen verrattuna. Tästä suuntauksesta huolimatta molemmissa maissa päästiin kohtuulliseen tulotasoon, mutta toimia rakenneuudistusprosessin päätökseen saattamiseksi on tarpeen jatkaa, jotta terästehtaat voivat saavuttaa pysyvän elinkelpoisuuden.

Euroopan unionin ja Tšekin ja Puolan välillä neuvoteltiin siirtymäajoista, jotta saadaan päätökseen teräsyritysten rakenneuudistus ja maiden täysimääräinen sisämarkkinoihin integroituminen. Toimenpide oli välttämätön, jotta nämä uudet jäsenvaltiot voivat myöntää tarvittavaa taloudellista tukea sen perusteella, että edunsaajat saavuttavat pitkällä aikavälillä pysyvän elinkelpoisuuden. Tämän yleisiin valtionapusääntöihin myönnettävän poikkeuksen ehtona on, että asianomaiset valtiot ja yksittäiset yritykset täyttävät tietyt velvoitteet. Velvoitteet vahvistetaan liittymissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 2[1] , jossa viitataan Tšekin terästuotannon rakenneuudistuksen, ja siihen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 8[2] , jossa viitataan Puolan teollisuustuotannon rakenneuudistukseen.

Rakenneuudistuksen kesto on rajattu 31. päivään joulukuuta 2006, johon mennessä kaikkien yritysten on määrä saavuttaa elinkelpoisuus. Pöytäkirjoissa vahvistetaan myös yksityiskohtaiset määräykset velvoitteiden seurannasta ja niitä koskevasta raportoinnista, johon myös komission kertomus neuvostolle kuuluu.

Komissio antoi 7. heinäkuuta 2004 Tšekin ja Puolan teräsalan rakenneuudistusta koskevan ensimmäisen seurantakertomuksensa vuodelta 2003[3]. Kertomuksessa komissio mainitsi rakenneuudistusprosessin viiveistä, joka liittyvät etenkin investointeihin. Se kehotti molempia maita hyödyntämään suotuisia markkinaolosuhteita ja vauhdittamaan rakenneuudistusprosessia tulevina vuosina, jotta asianomaiset yritykset saavuttavat elinkelpoisuuden rakenneuudistuksen voimassaoloajan kuluessa.

Komission 3. elokuuta 2005 antamassa toisessa seurantakertomuksessa[4] todettiin, että suurimmassa osassa edunsaajayrityksiä toiminnan tulokset olivat parantuneet, mikä johtui pääosin huomattavasti kohentuneista markkinaolosuhteista. Kertomuksessa tuotiin samalla esiin, että kaikki edunsaajayritykset eivät olleet pystyneet täysimääräisesti hyödyntämään poikkeuksellisen suotuisaa markkinaympäristöä eivätkä olleet panneet täytäntöön vaadittuja rakenneuudistustoimia. Sen vuoksi niiden tulokset jäivät alle odotusten, eivätkä ne mahdollisesti saavuta elinkelpoisuutta rakenneuudistuksen voimassaoloaikana. Komissio pyysi edunsaajayrityksiä ja viranomaisia perehtymään annettuihin suosituksiin.

Tässä kolmannessa seurantakertomuksessa kuvataan saavutettua edistymistä vuonna 2005 ja joitakin vuoden 2006 suuntauksia. Se käsittää seuraavat osat:

- selvitys maailmanlaajuisten teräsmarkkinoiden kehittymisestä, joka on taustana rakenneuudistusprosessille;

- maakohtainen selvitys seurannan tärkeimmistä tuloksista, jotka koskevat valtiontukea ja pöytäkirjojen liitteissä määriteltyjä rakenneuudistuksen keskeisiä vertailuperusteita (kapasiteetin vähentäminen, investoinnit, tuottavuus, kustannukset ja elinkelpoisuus). Selvityksessä viitataan myös EU:n kilpailulainsäädännön alaan kuuluviin edunsaajayrityksiä koskeviin komission päätöksiin;

- päätelmät ja suositukset toteutettavista toimenpiteistä ja jatkotoimet edunsaajayritysten elinkelpoisuuden saavuttamiseksi rakenneuudistuksen voimassaoloaikana.

Komissio laatii vuonna 2007 neuvostolle edistymistä käsittelevän kertomuksen, joka kattaa vuoden 2006. Kyseisessä viimeisessä kertomuksessa esitetään lisäksi kokonaisarvio rakenneuudistusprosessin aikana (2003–2006) saavutetuista tuloksista.

2. MAAILMANLAAJUISTEN TERÄSMARKKINOIDEN KEHITTYMINEN [5]

Teräsalan rakenneuudistusprosessiin vaikuttavat useat tekijät, kuten yritysten ja viranomaisten toteuttamat toimet, yleinen talouskehitys ja markkinatilanne. Sen vuoksi näiden tekijöiden hyvä tuntemus on tarpeen, jotta voidaan arvioida Tšekin ja Puolan teräsalan edunsaajayritysten tuloksia. Seuraavassa esitetään perustiedot teräsalan maailmanmarkkinoiden kehittymisestä.

Kansainvälisillä teräsmarkkinoilla vuonna 2004 havaittu voimakas kasvu jatkui tietyillä alueilla vuonna 2005. Ennennäkemättömän suuri tuotannon kasvu etenkin Kiinassa mutta myös Intiassa kasvatti vuonna 2005 maailmanlaajuista teräksentuotantoa 6 prosenttia, 1,129 miljardiin tonniin. EU:ssa kuitenkin vuoden 2005 ensimmäisellä neljänneksellä havaitun tuotannon hienoisen kasvun jälkeen tapahtunut kysynnän lasku aiheutti tuotannon hiipumisen, ja raakateräksen tuotanto oli 186 miljoonaa tonnia eli 3,2 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2004.

Tämä on osoitus EU:n markkinoilla vuonna 2005 todetusta heikosta kysynnästä, joka johtui pääosin varastokiertoon liittyvistä tekijöistä ja alun perin suuresta tarjonnasta. Kun EU:n teräksentuottajien tarjonta väheni, varastot pienenivät, mikä vuorostaan vaikutti teräksen hintatason säilymiseen.

Vuonna 2005 terästä tuotiin EU:hun 26 miljoonaa tonnia eli suurin piirtein saman verran kuin edellisenä vuonna, ja tuonti väheni vuoden loppupuoliskolla hintojen alenemisen vuoksi. Tärkeimmät EU:hun vientiä harjoittavat maat olivat edelleen Venäjä ja sen jälkeen tulevat Ukraina ja Turkki, ja Kiina nousi neljännelle sijalle. Teräksen vienti EU:sta oli 31,7 miljoonaa tonnia eli 6 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004. Nousua tuki osaltaan euron arvon väliaikainen alentuminen Yhdysvaltain dollariin nähden. Toimitukset EU:n kolmanneksi suurimmille vientimarkkinoille eli Kiinaan vähenivät 3 prosenttia vuonna 2003, ja tämä suuntaus voimistui vuoden 2006 ensimmäisellä neljänneksellä, jolloin vähennys oli 31 prosenttia.

Vuoden 2006 ensimmäisellä neljänneksellä EU:n terästuotanto kasvoi EU:n myönteisen talouskehityksen ansiosta sisäisen kysynnän ja investointien tukemana. Todettavissa olevan teräksenkulutuksen, joka laski 4,6 prosenttia vuonna 2005, odotetaan kasvavan 4 prosentilla vuonna 2006. Teräksen hinta nousi jälleen vuoden 2006 ensimmäisellä neljänneksellä korkeampien raaka-ainekustannusten ja tärkeimmillä käyttäjäsektoreilla kasvaneen kysynnän vuoksi.

Vuonna 2005 EU15-maiden ja uusien jäsenvaltioiden tulosten välillä oli selkeä ero. EU15-maissa teräksen tuotanto laski 1,9 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna, kun taas tuotannon lasku oli huomattavasti suurempi uusissa jäsenvaltioissa: 12 prosenttia Tšekin terästehtaissa ja 18,7 prosenttia Puolan tehtaissa. Tilannetta tarkasteltaessa on kuitenkin syytä ottaa huomioon teräksentuotannon poikkeuksellisen suuri kasvu molemmissa maissa vuonna 2004 sekä alun perin suuret varastot ja kysynnän pieneneminen vuoden 2005 alkupuoliskolla. Liitteen taulukoissa 1A, 1B ja 2 esitetään muutamia Tšekin ja Puolan teräsmarkkinoita kuvaavia keskeisiä lukuja.

Negatiivisesta kehityksestä huolimatta Tšekin ja Puolan teräsyritysten toiminnalle koitunut hyöty oli edelleen suuri, ja tehtaat pystyivät yleensä vähentämään velkaantuneisuuttaan ja vauhdittamaan investointejaan. Tämän myönteisen suuntauksen odotetaan jatkuvan vuonna 2006. Vuotta 2006 koskevien uusimpien talous- ja teollisuusalan tutkimusten mukaan talouden ja teräksen käyttäjäsektorien odotettavissa oleva elpyminen todennäköisesti johtaa teräsmarkkinoiden tilanteen kohentumiseen entisestään EU:ssa.

3. TŠEKIN JA PUOLAN SEURANTAOHJELMIEN TULOKSET

3.1. Tšekki

Eri lähteistä saadut tiedot osoittavat, että Tšekki myönsi rakenneuudistustukea kansalliselle terässektorille yhteensä 8 166 miljoonaa Tšekin korunaa (256,6 miljoonaa euroa[6]), joka on noin 58 prosenttia pöytäkirjassa N:o 2 vahvistetusta 14 147 miljoonan Tšekin korunan enimmäismäärästä. Riippumattomasta arvioinnista käy ilmi, että arvioinnin kattamalla jaksolla rakenneuudistustukea ei enää myönnetty enempää Tšekin terässektorille 31. joulukuuta 2003 jälkeen. Komissio katsoo edellä todetun perusteella, että pöytäkirjan N:o 2 liitteessä 1 luetelluille yrityksille myönnetyn tuen enimmäismäärää koskevia velvoitteita on noudatettu. Edunsaajayritykset, joille valtiontukea myönnettiin, olivat Mittal Steel Ostrava (MSO – entinen Nova Hut), Valcony Plechu Fridek-Mystek (VPFM) ja Vitkovice Steel (VS).

Rakenneuudistustoimien täytäntöönpanon edistymistä käsittelevässä riippumattomassa arvioinnissa mainitaan yleisesti alhaiset investointimenot ja etenkin muutamien sellaisten keskeisten investointien viivästymiset, jotka ovat olennaisen tärkeitä, jotta edunsaajayritykset voivat alentaa kustannuksia ja toteuttaa siirtymisen suuremman arvonlisäyksen tuottamiseen. Arvioinnista käy kuitenkin ilmi, että investointisuunnitelmien täytäntöönpanoa vauhditettiin vuoden lopussa, ja tämän suuntauksen odotetaan jatkuvan. Sillä välin edunsaajayritykset ovat löytäneet ratkaisuja merkittäviin viivästymisen syihin, kuten hitaasti etenevään yksityistämisprosessiin ja lainatakausten myöntämismahdollisuuden puuttumiseen, joten kyseisten yritysten odotetaan toteuttavan suurimman osan suunnitelluista investoinneistaan rakenneuudistuskauden loppuun mennessä, paitsi VPFM:n tapauksessa, kuten jäljempänä selostetaan.

Tšekin hallitus toteutti VS:n yksityistämissuunnitelman, jonka mukaan OSINEK s.a:n osakkeet myytiin VS:lle julkisen tarjouskilpailun perusteella. Heinäkuussa hallitus hyväksyi VS:n myynnin Mastercraft Ltd:lle, jonka omistaa venäläinen teräs- ja kaivosalan yhtiö Evraz Holding. Yksityistäminen saatiin päätökseen osakkeiden siirrolla marraskuussa 2005.

Vuonna 2005 Tšekin viranomaiset veivät päätökseen myös VPFM:n yksityistämisprosessin, joka toteutettiin liittämällä yritys kokonaan MSO:hon. Liittäminen tuli laillisesti voimaan vuoden 2006 toisella neljänneksellä. VPFM myös saattoi liiketoimintasuunnitelmansa ajan tasalle, jotta suunnitelma vastaa MSO:n lopullista rakennetta ja siinä otetaan huomioon markkinoiden uudet vaatimukset.

Komission laatiman elinkelpoisuutta mittaavan testin perusteella VPFM:n toiminnan tulokset jäävät ennustettua vaatimattomammiksi, eikä yritys saavuta tavanomaisissa markkinaolosuhteissa elinkelpoisuutta vuoden 2007 loppuun mennessä. Tämä johtuu 18 kuukauden viiveestä VPFM:n yksityistämisen päätökseen viemisessä, joten yritys ei ole suunnitellussa aikataulussa rakenneuudistustoimissaan. Koska yritys on nyt kuitenkin kokonaan liitetty MSO:hon, komissio on sopinut, että sen taloutta ei ole enää tarpeen arvioida erikseen. Tätä toimintatapaa noudattaen riippumattomassa arvioinnissa todetaan, että integroituneena yrityksenä MSO:n käyttökate on hyvin terveellä pohjalla, ja yritys saavuttaa helposti elinkelpoisuuden.

Kapasiteetin muutosten osalta komissio päätti olla vastustamatta VPFM:n kuumavalssaamojen 1 ja 2[7] (70 000 tonnia) pysyvän sulkemisen lykkäämistä kuudella kuukaudella 30. kesäkuuta 2006 asti siten, että tuotanto pysäytetään 31. joulukuuta 2005. Riippumaton arviointi osoittaa, että edunsaajayritys on noudattanut vaatimusta tuotannon lakkauttamisesta ja että purkamissuunnitelmaa valmistellaan.

Tšekin viranomaiset ilmoittivat komissiolle vuoden 2005 loppuun mennessä myös MSO:ssa vaadittavien kapasiteetin vähennysten teknisistä yksityiskohdista. Yritys aikoo toteuttaa pöytäkirjassa N:o 2 määrätyt kapasiteetin vähennykset (270 000 tonnia) raskaiden tuotteiden valssaamon merkittävällä kunnostuksella täysin uusien investointien sijaan. MSO myös tarkisti investointisuunnitelmiaan ja antoi uudet suunnitelmat komissiolle tiedoksi hyväksyntää varten, ja hyväksyntä vahvistettiin äskettäin[8].

Komissio suosittelee yleisesti Tšekin yrityksiä jatkamaan tuotantolaitostensa rakenneuudistukseen tähtääviä toimia painottaen ennen kaikkea investoinneista saatavaa tuottoa ja energiatehokkuuden parantamista sekä työtapojen muutoksia ja tuottavuuden kasvua.

3.2. Puola

Aiempien kertomusten ja komission saamien tietojen mukaan Puola noudattaa pöytäkirjan N:o 8 liitteessä 1 luetelluille yrityksille myönnettyä valtiontukea koskevia pöytäkirjan velvoitteita, joiden mukainen valtiontuen enimmäismäärä ei ylity. Vuosina 1997–2003 Puola myönsi tukia yhteensä 2 750 miljoonaa Puolan zlotya (590 miljoonaa euroa)[9], joka on noin 80 prosenttia pöytäkirjan mukaan sallitusta 3 387 miljoonan Puolan zlotyn enimmäismäärästä. Edunsaajayritykset, joille valtiontukea voitiin myöntää pöytäkirjan mukaisesti, ovat Mittal Steel Poland (MSP – entinen Polskie Huty Stali/PHS), Huta Bankowa, Huta Buczek, Arcelor Huta Warszawa (AHW – entinen Huta Lucchini-Warszawa), Huta Labędy ja Huta Pokόj[10]. Pöytäkirjan mukaan enempää valtiontukea ei voitu myöntää Puolan terästeollisuudelle 31. päivän joulukuuta 2003 jälkeen. Komission saatavilla olevien tietojen mukaan tämä ehto on tähän mennessä täytetty. Technology Buczekin toiminnan osalta komissio kuitenkin selvittää joitakin jäljelle jääneitä epäjohdonmukaisuuksia, jotka liittyvät 88 artiklan 2 kohdan mukaiseen muodolliseen tutkintamenettelyyn[11].

Huta Czestochowaa ei sisällytetty edunsaajayritysten luetteloon pöytäkirjan N:o 8 liitteen 1 mukaisesti, ja sen katsottiin menneen konkurssiin vuonna 2003 hyväksytyn Puolan kansallisen rakenneohjelman nojalla. Komissio käynnisti kyseisen yrityksen osalta laittomasti myönnettyä valtiontukea koskevan tutkinnan ja esitti kesäkuussa 2005 päätelmät[12], joiden mukaan 5 miljoonaa euroa on maksettava takaisin. Lokakuussa 2005 Puolan viranomaiset hyväksyivät Huta Czestochowan 100 prosentin osakkeiden siirron Ukrainan Industrial Union of Donbasille.

Vuonna 2005 vallinneen vaikean markkinatilanteen vuoksi useimpien edunsaajien myyntimäärät jäivät huomattavasti ennustettua pienemmiksi. Sen vuoksi lähes kaikkien yritysten käyttökatteet olivat suunniteltua alhaisemmat. Alhaisemmasta kysynnästä huolimatta joissakin yrityksissä tuotteiden korkeampi jalostusaste vaikutti hintoja nostavasti. Taloudellinen tulos oli kuitenkin sellainen, että suurin osa yrityksistä voi jatkaa ja tehostaa rakenneuudistustoimiaan vuoden 2005 aikana.

Vuonna 2005 Puola ilmoitti komissiolle aikomuksestaan muuttaa kaikkien edunsaajayritysten yksittäisiä liiketoimintasuunnitelmia, jotta ne vastaavat markkinoiden uusia tarpeita ja teollisuuden uusia rakenteita. Tässä yhteydessä komissio käynnisti MPS:n ehdottamien muutosten alustavan tutkinnan. Muutokset koskivat lähinnä uuden kuumavalssaamon asentamista sen sijaan, että nykyiseen kuumavalssaamoon tehtäisiin merkittäviä uudistuksia. Komissio totesi, että käytössä olevan valssaamon purkamiseen ja kapasiteetin säilyttämiseen liittyvät muutokset vastaavat pöytäkirjan velvoitteita ja päätti pöytäkirjan N:o 8 kohdan 10 nojalla hyväksyä[13] muutokset. Komissio ei myöskään jatkanut Huta Bakowan, Huta Labedyn ja Huta Pokój'n päivitettyjen suunnitelmien tutkintaa, mutta se aikoo edelleen seurata rakenneuudistusta, ottaen huomioon suunnitelmissa olevat pienet muutokset, päivitettyjen liiketoimintasuunnitelmien perusteella. Ainoastaan AHW:n tapauksessa komissio ei voinut vielä hyväksyä suunnitelmaa, ja päätöksen käsittely on yhä kesken.

Saatavilla olevien tietojen mukaan myös kapasiteetin vähentämistä koskevia velvoitteita on noudatettu vuonna 2005. Riippumattomasta arvioinnista käy ilmi, että Huta Bankowa pysäytti keskiraskaiden tuotteiden valssaamon tuotannon (60 000 tonnia) joulukuussa 2004 ja että valssaamo purettiin fyysisesti joulukuussa 2005, vuotta aiemmin kuin oli suunniteltu. MSP-Krakowin kuumavalssaamo (700 000 tonnia), jonka toiminta pysäytettiin vuonna 2002, purettiin lopullisesti vuoden 2005 ensimmäisellä neljänneksellä. Saman laitoksen kylmävalssaamon (650 000 tonnia) raportoitiin lakkauttaneen tuotantonsa joulukuussa 2005, ja MPS-yksikön vanha kylmävalssaamo (36 000 tonnia) Swietoclowicessa purettiin joulukuuhun 2005 mennessä. Edunsaajayritykset sulkivat tai purkivat vuoden 2005 aikana monia muita ei-elinkelpoisia ja vanhentuneita tuotantolaitoksia, joita ei mainita pöytäkirjassa.

Investointiohjelman toteutuksessa ilmenneiden viiveiden vuoksi MSP ei saanut päätökseen tuotantokapasiteetin muutoksia, jotka on määrä tehdä nykyaikaistamalla valssilangan tuotantolaitos Sosnowiecissa (200 000 tonnia) ja rakentamalla levyjen orgaaninen pinnoitelinja Swietoclowiceen (100 000 tonnia).

Riippumaton arviointi osoittaa, että kaksi edunsaajayritystä ei ehkä saavuta elinkelpoisuutta rakenneuudistuskauden loppuun mennessä. Toinen niistä on AHW, jonka omistus siirtyi Lucchinilta Arcelorille syyskuussa 2005 osakkeiden siirron myötä. Yrityksen oman arvion mukaan se ei ole edennyt riittävästi selviytyäkseen EY:n elinkelpoisuustestistä vuonna 2006. Yrityksen investointisuunnitelman uudelleensuuntauksella ei pystytä merkittävästi parantamaan yrityksen tuottoa ja tehokkuutta lyhyellä aikavälillä. Sen vuoksi komissio edelleen pohtii, mikä olisi paras tapa käsitellä tarkistettua investointisuunnitelmaa. Myöskään Technology Buzek ei saavuta elinkelpoisuutta vuoden 2006 loppuun mennessä. Yritys on toteuttanut osia investointisuunnitelmastaan, mutta se ei ole silti onnistunut alentamaan kustannuksia eikä lyhentämään maksamatta olevia velkoja.

Edellä esitetyn perusteella komissio suosittaa, että kaikki edunsaajayritykset tehostavat rakenneuudistustoimiaan prosessin viimeisinä kuukausina. Erityisesti on painotettava kustannusten alentamiseen tähtääviä investointeja sekä työskentelytapojen parantamista osto- ja myyntitoiminnassa. Myös tuottavuuden kasvua edistäviä toimia on tarpeen jatkaa.

4. JATKOTOIMET

Tšekin ja Puolan taloudet perustuvat pitkälti terästeollisuuteen ja näillä mailla on pääsy EU:n markkinoille, mistä koituu niille huomattavaa hyötyä, ja edunsaajille tarjoutuu hyvät edellytykset menestyksekkääseen toimintaan tulevina vuosina. Rakenneuudistusohjelmissa ja liiketoimintasuunnitelmissa vahvistetut rakenneuudistustoimet antavat Tšekin ja Puolan yrityksille mahdollisuuden keskittyä tarvittaviin parannuksiin ja kohentaa toimintansa tuloksia. Nämä toimet olisi pantava kaikilta osin täytäntöön, jotta yritysten valmiudet reagoida mahdolliseen taloudelliseen taantumaan olisivat nykyistä paremmat. Tämä koskee etenkin niitä yrityksiä, jotka eivät selviytyneet EY:n elinkelpoisuustestistä, kuten edellä kävi ilmi.

Komissio jatkaa siirtymäajan järjestelyjen seurantaa tiiviissä yhteistyössä asianomaisten viranomaisten ja yritysten kanssa. Se suorittaa vuonna 2007 laajennetun arvioinnin, jonka aiheina ovat saavutetut tulokset ja se, missä määrin kansalliset rakenneuudistusohjelmat ja yksittäiset liiketoimintasuunnitelmat ovat toteutuneet. Arvioinnissa tarkastellaan etenkin myönnetyn valtiontuen intensiteettiä ja relevanssia suhteessa toteutettuihin rakenneuudistustoimiin. Kuten edellä todettiin, mikäli tulokset eivät vastaa odotuksia, komissio pyytää asianomaista viranomaista perimään takaisin maksetun valtiontuen asiaankuuluvat summat. Loppukertomus esitetään neuvostolle vuonna 2007.

Lisäksi komissio muistuttaa, että kaiken muun pöytäkirjassa mainituille tukea saaville yrityksille tai muille, rakenneuudistusohjelmiin kuulumattomille teräsyhtiöille annettavan rakenneuudistustuen katsotaan olevan liittymissopimuksen vastaista.

Taulukko 1A

[pic] |

Taulukko 1B

[pic] |

Taulukko 2

[pic] |

[1] EUVL L 236, 23.9.2003, s. 934.

[2] EUVL L 236, 23.9.2003, s. 948.

[3] KOM(2004) 443 lopullinen.

[4] KOM(2005) 359 lopullinen.

[5] Lähteet: IISI ja Eurostat.

[6] Tšekin korunan ja euron vaihtokurssilla 32,329 (joulukuun 2003 keskiarvo).

[7] Päätös 2.3.2005, EUVL 16.7.2005, EUVL 2005 C 176/12.

[8] Päätös 13.9.2006, EUVL 18.11.2006 C280/4.

[9] Puolan zlotyn ja euron vaihtokurssilla 4,6595 (joulukuun 2003 keskiarvo).

[10] Huta Andrezj ja Huta Batory on poistettu edunsaajayritysten luettelosta, koska ne ovat selvitystilassa.

[11] Komission päätos K(2006) 2093, EUVL 2006 C196/23.

[12] Komission päätös K(2004) 1962.

[13] Komission päätös K(2005) 2687, EUVL C 12, 18.1.2006, s. 2.