A4-0411/98

Päätöslauselma komission tiedonannosta «Demokratisoituminen, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja moitteeton julkinen hallinto: Euroopan unionin ja AKT-maiden välisen kumppanuuden haasteet» (KOM(98)0146 - C4-0390/98)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon KOM(98)0146 - C4-0390/98,

- ottaa huomioon neljännen muutetun Lomén yleissopimuksen 5, 224 m ja 366 a artiklan,

- ottaa huomioon 2. lokakuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteista 2000-luvun alussa - uuden kumppanuuden tuomat haasteet ja mahdollisuudet ((EYVL C 325, 27.10.1997, s. 28.)) ja 1. huhtikuuta 1998 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta suuntaviivoista uusien yhteistyösopimusten neuvottelemiseksi Afrikan, Karibianmeren ja Tyynen valtameren maiden (AKT) kanssa ((EYVL C 138, 4.5.1998, s. 108.)),

- ottaa huomioon yhteisen edustajakokouksen päätöslauselman demokratiasta, ihmisoikeuksista ja kehityksestä AKT-maissa ((EYVL C 234, 30.8.1993.)),

- ottaa huomioon kehitys- ja yhteistyövaliokunnan mietinnön sekä ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan lausunnon (A4-0411/98);

1. Muistuttaa siitä, että ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja demokratian periaatteiden edistäminen on vastedes kiinteä osa Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikkaa (ja erityisesti AKT:n ja EU:n välistä yhteistyötä, joka on sen selkein saavutus) ja sen olennainen, ensisijainen rakennusaine;

2. On tyytyväinen Euroopan unionin myönteiseen suhtautumistapaan, joka ilmenee sen taloudellisessa ja teknisessä tuessa AKT-maille niiden ponnistellessa näiden tavoitteiden eteen;

3. Antaa tunnustusta merkittäville saavutuksille, joihin tietyt AKT-maat ovat yltäneet näissä asioissa viime vuosina vaikeista yhteiskunnallisista ja taloudellisista olosuhteista huolimatta; kannustaa näitä maita jatkamaan ponnistelujaan edistymisen eteen;

4. Vaatii, että myös moitteettoman julkisen hallinnon edistäminen, ja nimenomaisesti lahjonnan torjuminen, määritellään yhdeksi seuraavan AKT-EY-yleissopimuksen keskeiseksi osa-alueeksi; pitää välttämättömänä, että seuraavaan sopimukseen otetaan mukaan konkreettisia välineitä ja toimenpiteitä, jotka mahdollistavat lahjonnan vastaisen toiminnan tehokkuuden kaikilla tasoilla;

5. Korostaa, että laaja korruptio tietyissä maissa vähentää luottamusta valtion suorituskykyyn ja että paras tapa lisätä luottamusta on kehittää avoimuutta julkisissa instansseissa;

6. Tähdentää sitä, että AKT-EY-yleissopimuksen uudistamisneuvottelut tarjoavat tilaisuuden edistymiseen käsitteiden ja tavoitteiden määrittelyssä ja ymmärtämisessä, niihin perustuvien ensisijaisten toiminta-alojen ja -lohkojen määrittelyssä sekä yhteistyön ja sen arvioinnin käytännön toteutukseen liittyvässä menettelyssä;

7. Katsoo, että nykyinen kansainvälinen talousjärjestelmä jättää AKT-maat syrjään; pyytää komissiota sisällyttämään tulevaan AKT-EY-yleissopimukseen mekanismeja, jotka mahdollistavat Yhdistyneiden kansakuntien konferensseissa asetettujen tavoitteiden toteuttamisen, erityisesti niiden, joihin sitouduttiin Riossa vuonna 1992 ja Kööpenhaminassa vuonna 1995;

8. Muistuttaa toivovansa, että AKT-maita kehotettaisiin tekemään itse ehdotuksia ihmisoikeuksien, demokratisoitumisen ja moitteettoman julkisen hallinnon, mukaan lukien lahjonnan torjuminen, edistämisen perusteiksi; katsoo, että komission tiedonanto on hyödyllinen Euroopan unionille sen pyrkiessä edistämään näitä arvoja tulevissa AKT-EY-yleissopimuksen uudistamiseksi käytävissä neuvotteluissa;

9. Vakuuttaa jälleen, että menestyksekkäät EU:n ja AKT-maiden suhteet vaativat yhdentynyttä näkemystä taloudellisista, poliittisista, kulttuurillisista, sosiaalisista ja ympäristöllisistä näkökohdista sekä molempien sukupuolien erityisten etujen huomioonottamista;

10. Korostaa, että naisia yleensä ja erityisesti varattomia naisia syrjitään usein poliittiseen elämään osallistumisessa ja heidän ihmisoikeuksiaan loukataan; ottaa huomioon, että naiset joutuvat kärsimään monenlaisesta painostuksesta, syrjinnästä ja väkivallasta; katsoo, että siksi on erityisesti kiinnitettävä huomiota naisten osallistumiseen poliittisiin prosesseihin ja heidän oikeudellisiin ja sosiaalisiin oikeuksiinsa;

11. Hyväksyy tiedonannossa ehdotetut käsitteiden ja tavoitteiden määrittelyt sekä AKT-EU-yhteistyön ensisijaiset toiminta-alat, jotka ovat yhdenmukaisia edellä mainituissa parlamentin 2. lokakuuta 1997 ja 1. huhtikuuta 1998 antamissa päätöslauselmissa hyväksymien suuntaviivojen kanssa;

12. Korostaa kuitenkin pitävänsä tärkeänä sitä, että lasten asemaan ja lasten oikeuksien suojeluun kiinnitetään erityistä huomiota käsiteltäessä ihmisoikeuskysymyksiä AKT-maiden ja EU:n kesken;

13. Korostaa myös, että on tärkeää suunnitella erityistoimia armeijan ja poliisin henkilöstön sekä vankilahenkilöstön toimintaolosuhteiden ja heille annettavan ihmisoikeuskoulutuksen tason kehittämiseksi;

14. Katsoo, että riippumattomien tiedotusvälineiden kehittyminen on välttämätöntä demokratian kehittymiselle ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen takaamiseksi, ja pyytää komissiota tukemaan riippumattomia tiedotusvälineitä;

15. Katsoo, että AKT:n ja EU:n välisen yhteistyön käytännön toteutusta on parannettava huomattavasti näillä aloilla - sekä tavoitteiden määrittelyn ja ohjelmien ja hankkeiden valinnan että niiden seurannan ja arvioinnin osalta - mutta että se edellyttää niin Euroopan unionin ja AKT-maiden välisen kuin itse AKT-maiden sisäisen vuoropuhelun syventämistä ja laajentamista;

16. Tähdentää sitä, että Euroopan unionin ja AKT-maiden välinen laajempi ja syvempi vuoropuhelu olisi ulotettava kattamaan kaikki aihepiirit ja alat ja sitä olisi käytävä sekä kaikkien valtiovaltaa edustavien tahojen - toimeenpanevat, lakiasäätävät ja oikeusviranomaiset mukaan lukien - että siviiliyhteiskunnan edustajien kanssa;

17. Korostaa sitä olennaista merkitystä, joka siviiliyhteiskunnalla on oltava niin AKT-maiden kanssa käytävän vuoropuhelun aloittamisessa kuin demokratisoitumisen, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja oikeusvaltion edistämistoimien käynnistämisessä sekä näiden tavoitteiden saavuttamisen arvioinnin ja valvonnan toteuttamisessa;

18. Katsoo, että tämä siviiliyhteiskunnan osallistuminen mahdollistaa niin AKT-maiden taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden - erityisesti kauppakamarien, ammattijärjestöjen, ammatillisten liittojen tai kansalaisyhdistysten, kansalaisjärjestöjen jne. - kuin eri poliittisten puolueiden lujittumisen;

19. Katsoo, että syvemmän, laajennetun vuoropuhelun toteutustapa ja säännöt on määriteltävä selvästi ja sille on luotava instituution asema seuraavassa AKT-EY-yleissopimuksessa; pitää tarpeellisena yhteiskokouksen sisällyttämistä etuoikeutetuksi foorumiksi tämän vuoropuhelun kehittämiseen;

20. Korostaa, miten tärkeää on varmistaa, että tätä vuoropuhelua käydään jo kansallisten ja alueellisten viiteohjelmien laatimisesta neuvoteltaessa, sillä se on vaihe, jossa päätetään toimintaohjelman painopistealueista ja niihin kohdennettavista varoista;

21. Katsoo, että sekä Euroopan unionin ja eri AKT-maiden välisen vuoropuhelun että keskustelun, jota näistä asioista on entistä tarmokkaammin käytävä kussakin AKT-maassa, korkea taso edellyttää sellaisten keskustelukumppaneiden ja organisaatioiden aktiivisempaa osallistumista AKT-maiden taholla, jotka pystyvät entistä paremmin tekemään ehdotuksia ja tarjoamaan asiantuntija-apua näillä aloilla; kehottaa Euroopan unionia toimimaan keskustelukumppaneiden löytymisen ja järjestäytymisen hyväksi sekä kansallisella että alueellisella tasolla;

22. Katsoo, että kunkin AKT-maan yhteiskunnallinen, taloudellinen, poliittinen ja kulttuurinen erityislaatu on tunnustettava ja hyväksyttävä tämän seurauksena, että tavoitteet, ensisijaiset toiminnan alat, etenemisvauhti ja saavutettujen tulosten arviointi on siksi määriteltävä erikseen kullekin maalle tinkimättä kuitenkaan ihmisoikeuksien perusperiaatteista;

23. Katsoo, että AKT-maiden tehtävänä on ratkaista, miten perustetaan toimielimet, jotka kykenevät turvaamaan nämä oikeudet, tämän kuitenkaan asettamatta kyseenalaiseksi ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden kunnioittamisen yleismaailmallisuutta;

24. Painottaa sitä, että yhteisten toimielinten joukossa juuri AKT:n ja EU:n yhteinen edustajakokous, joka edustaa yleissopimuksen allekirjoittajavaltioiden kansalaisia, tarjoaa parhaat mahdollisuudet myötävaikuttaa kehitys- ja yhteistyöpolitiikan toimeenpanoon; vaatii jälleen yhteiskokouksen kehittämistä demokraattisemmaksi määräyksillä, joiden avulla AKT-maiden sisällä vallitsevat erilaiset mielipiteet näkyvät niiden edustuksessa, joka muodostuu nykyään vain yhdestä edustajasta maata kohden, ja katsoo, että AKT-EU-ministerineuvoston ja AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen nykyisiä rakenteita on vahvistettava;

25. Katsoo, että yhteistyöpolitiikan kehittymisestä tältä osin on käytävä vuosittain laajaa keskustelua yhteiskokouksessa AKT-EU-ministerineuvoston laatiman yksityiskohtaisen kertomuksen pohjalta ja että kun havaitaan ihmisoikeuksia, demokratiaa, oikeusvaltiota ja moitteetonta julkista hallintoa koskevien periaatteiden vakavia loukkauksia, on nimitettävä raportoijia (yksi EU:sta ja yksi AKT-maista) tekemään selvitystä ja laatimaan kertomuksen AKT-EU-ministerineuvostolle ja AKT:n ja EU:n yhteiselle edustajakokoukselle;

26. Katsoo, että Euroopan unionin omaksuman rakentavan lähestymistavan lisäksi tarvitaan mahdollisuutta käyttää sen tyyppisiä sanktioita, joista säädetään yleissopimuksen 366 a artiklassa; katsoo, että niihin tulisi voida turvautua myös Euroopan parlamentin aloitteesta ja että parlamenttia tulisi kuulla kaikissa vaiheissa kyseistä artiklaa sovellettaessa;

27. Toivoo, että jokaisella AKT-maalla olisi riippumaton kansallinen tilintarkastustoimisto, joka raportoi maan hallitukselle ja parlamentille, jotta tarvittaessa on mahdollista ryhtyä tilanteen vaatimiin toimenpiteisiin; toivoo, että nämä tilintarkastustoimistot toimivat yhteistyössä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kanssa niiden varojen valvomiseksi, joita EU myöntää kyseisten AKT-maiden kehityksen tukemiseen;

28. Katsoo, että seuraavaan yleissopimukseen on sisällyttävä käytäntöön soveltuvia yhdenmukaisia erityissanktioita, joilla pyritään torjumaan sekä aktiivista että passiivista lahjontaa ja joita sovelletaan sekä AKT-osapuoleen että Euroopan unionin jäsenvaltioihin ja niissä taloudellista toimintaa harjoittaviin tahoihin;

29. Katsoo, että seuraavaan sopimukseen sisältyviä sanktioita on täydennettävä luomalla niin EU:n jäsenvaltioissa kuin AKT-maissakin toimiva yhteinen lahjonnan vastaisen toiminnan valvonta- ja täytäntöönpanomekanismi;

30. Kehottaa komissiota olemaan omaksumatta byrokraattista lähestymistapaa tiedonannossa eritellyillä toimialoilla ja sen sijaan käyttämään AKT-maiden tilanteen arvioimisessa kansalaisjärjestöjä, joilla on usein selkeä käsitys ihmisoikeuksiin, oikeusvaltioon ja moitteettomaan julkiseen hallintoon liittyvistä mahdollisista ongelmista;

31. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle.