Belgian kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen antamiseksi kansallisten yhteyspisteiden eurooppalaisen verkoston perustamisesta oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävää oikeutta varten

(2002/C 242/09)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,

ottaa huomioon Belgian kuningaskunnan aloitteen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Euroopan neuvoston ministerikomitean 28 päivänä kesäkuuta 1985 antamassa suosituksessa N:o R(85) 11 uhrin asemasta rikoslain ja rikosprosessilain piirissä suositellaan, että jäsenvaltioiden hallitukset tarkastelisivat välitys- ja sovintomenettelyjen mahdollisia etuja.

(2) Yhdistyneiden Kansakuntien 29 päivänä marraskuuta 1985 antamassa julistuksessa rikosten ja vallan väärinkäytön uhreja koskevista oikeusperiaatteista kehotetaan tarvittaessa turvautumaan riitojen ratkaisun epävirallisiin järjestelmiin, mukaan lukien välitysmenettely, sovittelu ja tavanomainen oikeus tai paikallisyhteisöjen käytännöt sovittelun ja uhreille annettavan korvauksen helpottamiseksi.

(3) Euroopan neuvoston ministerikomitean 17 päivänä syyskuuta 1987 antamassa suosituksessa N:o R(87) 21 uhreille annettavasta avusta ja uhriksi joutumisen ehkäisemisestä suositellaan, että jäsenvaltioiden hallitukset kannustaisivat kokeilemaan, joko kansallisella tai paikallisella tasolla, välitysmenettelyä rikoksentekijän ja hänen uhrinsa välillä ja arvioimaan tuloksia kiinnittäen erityisesti huomiota siihen, kuinka paljon uhrin edut otetaan huomioon.

(4) Vuoden 1990 Yhdistyneiden Kansakuntien vähimmäissäännöissä vapausrangaistuksen vaihtoehdoista pidetään tärkeänä, että yhteisö osallistuu enemmän rikosoikeuden valvontaan ja että rikoksentekijöissä herätetään vastuun tunnetta heidän uhrejaan ja koko yhteiskuntaa kohtaan.

(5) Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksessa N:o R(92) 16 yhteisön seuraamusjärjestelmää ja toimenpiteitä koskevista eurooppalaisista säännöistä katsotaan, että seuraamukset ja toimenpiteet, joiden täytäntöönpano tapahtuu yhteisössä, ovat tärkeitä keinoja torjua rikollisuutta ja välttää vankeusrangaistuksen kielteisiä vaikutuksia.

(6) Wienin toimintasuunnitelman kohdassa 19 todetaan, että "menettelysäännöissä on annettava laajalti yhtäpitävät oikeustakeet ja varmistettava, että ihmisiä ei kohdella eri tavoin riippuen aina kulloisestakin asiaa käsittelevästä tuomioistuimesta".

(7) Yhdistyneiden Kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston 28 päivänä heinäkuuta 1999 antamassa päätöslauselmassa 1999/26 välitysmenettelyn ja oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävien toimien kehittämisestä ja täytäntöönpanosta rikosoikeudessa kehotetaan valtioita, kansainvälisiä järjestöjä ja muita yhteisöjä vaihtamaan tietoja ja kokemuksia välitysmenettelystä ja oikeudenmukaisen tilanteen palauttamismenettelystä.

(8) Komission tiedonannossa neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle rikoksen uhreista Euroopan unionissa - Normit ja toiminta todetaan, että uhrin ja rikoksentekijän välinen sovittelu voisi olla vaihtoehtoinen ratkaisu pitkiin ja lannistaviin rikosoikeudellisiin menettelyihin; se olisi uhrin edun mukainen ja mahdollistaisi vahinkojen korvaamisen tai kadonneen omaisuuden takaisin saamisen muun kuin tavanomaisen rikosoikeudellisen menettelyn kautta.

(9) Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksessa N:o R(99) 19 sovittelusta rikosasioissa vahvistetaan periaatteet, jotka jäsenvaltioiden on otettava huomioon kehittäessään sovittelumenettelyä rikosasioissa.

(10) Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmien kohdassa 30 todetaan, että jäsenvaltioiden olisi luotava tuomioistuinmenettelylle vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä.

(11) Yhdistyneiden Kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston 27 päivänä heinäkuuta 2000 antamassa päätöslauselmassa 2000/14 oikeudenmukaisen tilanteen palauttamista rikosasioissa koskevien ohjelmien käytöstä kehotetaan valtioita jatkamaan välitysmenettelyä ja oikeudenmukaisen tilanteen palauttamismenettelyä koskevaa tietojen ja kokemusten vaihtoa.

(12) Rikoksen uhreista Euroopan unionissa annetun kertomuksen johdosta 15 päivänä kesäkuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa(1) pidetään tärkeänä rikoksen uhrien oikeuksien kehittämistä.

(13) Uhrin asemasta rikosoikeudenkäyntimenettelyissä 15 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS(2) 10 artiklassa todetaan, että jäsenvaltioiden on pyrittävä edistämään rikosasioiden sovittelua sellaisten rikosten osalta, joiden jäsenvaltio katsoo soveltuvan tällaiseen toimenpiteeseen, ja varmistettava, että uhrin ja rikoksentekijän välillä rikosasioiden sovittelun aikana tehdyt sopimukset voidaan ottaa huomioon. Kunkin jäsenvaltion on puitepäätöksen 17 artiklan mukaisesti saatettava ennen 22 päivää maaliskuuta 2006 voimaan lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset noudattaakseen 10 artiklaa.

(14) Ranskan tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan aloite perustaa eurooppalainen rikoksentorjuntaverkosto, joka on seurausta päätöksestä 2001/427/YOS(3), on erinomainen esimerkki siitä, kuinka jäsenvaltiot voivat toimia yhteistyössä vakaalta pohjalta tietyissä asioissa. Nuoriin sovellettavan välitysmenettelyn ja sosiaalisen sovittelun sisällyttäminen eurooppalaisen rikoksentorjuntaverkoston ensimmäiseen toimintaohjelmaan osoittaa kasvavaa mielenkiintoa rikosoikeuden soveltamisen vaihtoehtoisiin keinoihin.

(15) On kuitenkin huomattava, että erityisesti sovittelun ja oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden ehkäisevät mahdollisuudet ovat yleensä vain yksi osatekijä paljon laajempaa oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden lähestymistapaa, jota sovelletaan rikollisuuteen, rikosoikeuteen ja koko rikosoikeudelliseen menettelyyn. Oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävä oikeus viittaa laajaan lähestymistapaan, jossa uhrin, yhteiskunnan ja rikoksentekijän välisen järkkyneen suhteen materiaalinen ja immateriaalinen korjaaminen muodostaa rikosoikeudellisen prosessin yleisen toimintaperiaatteen.

(16) Vaikka oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävää oikeutta on tähän asti toteutettu käytännössä lähinnä rikoksen uhrin ja tekijän välisenä sovitteluna sen erilaisissa muodoissa, muita menetelmiä, esimerkiksi läheisneuvonpitoa, käytetään yhä yleisemmin. Hallitukset, poliisi, rikosoikeudelliset elimet, erikoistuneet viranomaiset, uhrin ja rikoksentekijän avustus- ja tukipalvelut, sekä tutkijat ja kansalaiset ovat kaikki mukana tässä prosessissa.

(17) Tämä aloite tehtiin yhteistyössä uhrin ja rikoksentekijän välisen sovittelun ja oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden eurooppalaisen foorumin kanssa, joka on valtioista riippumaton järjestö, jolla on kokemusta oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden alalta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Kansallisten yhteyspisteiden eurooppalainen verkosto oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävää oikeutta varten

1. Perustetaan kansallisten yhteyspisteiden eurooppalainen verkosto oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävää oikeutta varten, jäljempänä "verkosto".

2. Verkoston kansallisten edustajien tehtävänä on varmistaa verkoston moitteeton toiminta tämän päätöksen mukaisesti.

2 artikla

Soveltamisala

Tässä päätöksessä oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävällä oikeudella tarkoitetaan kattavaa näkemystä rikosoikeudellisesta prosessista, jossa uhrin tarpeet asetetaan etusijalle ja rikoksentekijän vastuuta korostetaan positiivisella tavalla ja joka käsittää ajatuskokonaisuuden, jolla on merkitystä monenlaiselle seuraamusten langettamiselle ja riitojen käsittelylle rikosoikeudellisen prosessin eri vaiheissa.

3 artikla

Verkoston tavoite

Verkosto osallistuu oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden eri näkökohtien kehittämiseen, tukemiseen ja edistämiseen sekä jäsenvaltioissa että Euroopan unionin tasolla. Tätä varten on lainsäädännöllinen ja rakenteellinen sekä rikosoikeusviranomaisille annettava tuki tärkeä väline.

4 artikla

Tehtävät ja tavoitteet

Verkostolla on 3 artiklan mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi erityisesti seuraavat tehtävät ja toimintatavat, ja siten se:

a) toimii tietokeskuksena. Tätä varten verkosto kerää, analysoi ja arvioi oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden nykyisiä käytäntöjä ja niiden kehittämistä jäsenvaltioissa koskevia tietoja, jotta voidaan edistää parhaita käytäntöjä koskevien vaatimusten kehittämistä ja tukea tulevia kansallisia ja eurooppalaisia aloitteita. Verkosto auttaa myös neuvostoa ja jäsenvaltioita laatimaan oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden käytäntöjä koskevia kyselyjä;

b) kehittää järjestelmiä edellä mainittujen tietojen levittämiseksi ja niiden saattamiseksi viranomaisten käyttöön niin kansallisella ja aluetasolla kuin eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla sekä muiden valtiollisten tai valtioista riippumattomien järjestöjen, ryhmien, verkostojen tai elinten käyttöön, jotka toimivat oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden alalla tai ovat siitä kiinnostuneita;

c) helpottaa vastavuoroista tietojen, kokemusten ja yhteyksien vaihtoa eurooppalaisten, alueellisten, kansallisten ja paikallisten viranomaisten, instituutioiden, elinten, ryhmien, verkostojen sekä yksityishenkilöiden kesken, joita koskevat oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden kysymykset;

d) edistää oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden tutkimusta ja edesauttaa näin ollen oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden tärkeimpien tutkimuskohteiden tunnistamista ja kehittämistä;

e) osaltaan edistää tärkeimpien koulutus- ja arviointikohteiden tunnistamista ja kehittämistä oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden alalla;

f) järjestää konferensseja, seminaareja, kokouksia ja muuta toimintaa oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden käytäntöjen edistämiseksi sekä vauhdittaa ja parantaa kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

g) kehittää yhteistyötä hakijamaiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden ja elinten kanssa;

h) antaa tarvittaessa ja pyynnöstä asiantuntemustaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle auttaakseen niitä oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden kysymyksissä;

i) antaa neuvostolle vuosittain toimintakertomuksen toimivaltaisten yksikköjen välityksellä ja ilmoittaa seuraavan vuoden työohjelmansa ensisijaiset toiminta-alat; neuvosto merkitsee kertomuksen tiedoksi, hyväksyy sen ja toimittaa sen edelleen Euroopan parlamentille.

Tässä artiklassa mainittujen tehtävien ja toimintatapojen konkreettinen tulkinta, täytäntöönpano ja kehittäminen edellyttävät jäsenvaltioiden vapaaehtoista osallistumista ja ovat siitä riippuvaisia.

5 artikla

Yhteistyö

Sen vuoksi, että oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävää oikeutta kehitetään tiiviissä yhteydessä ympäröivään yhteiskuntaan ja perustasolla, verkosto kiinnittää tehtävissään 4 artiklassa mainituissa toimintatavoissaan erityistä huomiota oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden alalla toimivien valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa tapahtuvaan yhteistyöhön ja vaihdon edistämiseen niiden kanssa. Jotta verkosto voisi saavuttaa tavoitteensa mahdollisimman tehokkaasti ja tuloksekkaasti, se voi päättää käyttää oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden alalla toimivien valtioista riippumattomien järjestöjen osaamista ja kokemusta ja jopa päättää tehdä yhteistyötä rakenteellisemmalla tavalla.

6 artikla

Verkoston koostumus

1. Verkosto muodostuu kunkin jäsenvaltion nimeämistä yhteyspisteistä. Komissio ja Euroopan yhteisöjen ehdokasvaltiot voivat myös nimetä yhteyspisteen.

2. Kukin jäsenvaltio nimeää enintään kolme yhteyspistettä.

3. Näistä yhteyspisteistä vähintään yhden on oltava oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden monista eri osa-aloista vastaavien kansallisten viranomaisten edustaja.

4. Jäsenvaltiot voivat myös nimetä tutkijoita, oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden alalla työskenteleviä tai muita oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden toimijoita yhteyspisteiksi.

5. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tutkijat, oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden alalla työskentelevät tai muut oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän oikeuden toimijat, kuten paikallisviranomaiset ja valtioista riippumattomat järjestöt, osallistuvat verkostoon nimettyjen yhteyspisteiden välityksellä.

6. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että sen yhteyspisteet hallitsevat riittävän hyvin ainakin yhtä muuta Euroopan unionin virallista kieltä verkoston toiminnan ja erityisesti muihin yhteyspisteisiin pidettävien yhteyksien helpottamiseksi.

7 artikla

Toiminta

1. Verkosto kokoontuu ensimmäisen kerran ....

2. Verkosto kokoontuu Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion kutsusta vähintään kerran puolessa vuodessa. Neuvoston puheenjohtajana kulloinkin toimivan jäsenvaltion edustaja toimii verkoston kansallisten edustajien kokouksen puheenjohtajana.

3. Verkosto voi päättää antaa kansalliselle yhteyspisteelle tehtäväksi hoitaa verkoston sihteeristön tehtäviä.

4. Verkoston kansalliset edustajat päättävät verkoston vuosittaisesta ohjelmasta ja siihen sisältyvästä rahoitussuunnitelmasta. He määrittelevät erityisesti:

- ensisijaiset alat, joita tarkastellaan toimien toteuttamiseksi; tällöin on otettava huomioon neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS 10 ja 17 artikla rikoksen uhrin asemasta oikeuskäsittelyssä,

- tärkeimmät toteutettavat erityistoimet (konferenssit ja seminaarit, tutkimus- ja koulutusohjelmat),

- sähköisen tietojenvaihtojärjestelmän ja www-sivuston luominen, rakenne ja kehittäminen.

Kansallisten edustajien tehtävänä on laatia myös vuosittain verkoston toimintakertomus. He laativat työjärjestyksen, joka on hyväksyttävä yksimielisesti.

5. Verkoston rahoitus voi edellyttää neuvoston päätöstä.

8 artikla

Arviointi

Neuvosto arvioi verkoston toimintaa ja toimivuutta kolmen vuoden kuluttua tämän päätöksen tekemisestä.

9 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty ...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

(1) EYVL C 67, 1.3.2001, s. 304.

(2) EYVL L 82, 22.3.2001, s. 1.

(3) EYVL L 153, 8.6.2001, s. 1.