EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 18.07.1997 
KOM(97) 379 lopull. 
KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TALOUS- JA 
SOSIAALIKOMITEALLE EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖSTÄ 
(NEUVOSTON 7 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1990 ANTAMAN ASETUKSEN 
1360/90 17 ARTIKLA) 
(komission esittämä) 

1. JOHDANTO 1 
2. SÄÄTIÖN TAUSTA, TAVOITTEET JA TEHTÄVÄ 1 
2.1 Poliittinen tausta 1 
2.2 Tavoitteet ja tehtävät 3 
3. SÄÄTIÖN PERUSTAMINEN, ORGANISAATIO JA TOIMINTA 3 
3.1 Perustaminen ja infrastruktuuri 3 
3.2 Päätöksentekoja sisäinen organisaatio 4 
3.3 Työmenetelmät ja toiminta 4 
3.4 Rahoitusresurssit ja-menot 7 
4. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN ARVIOINTI 8 
4.1 Arvioinnin konteksti ja tavoitteet 8 
4.2 Arvioijan havainnot, johtopäätökset ja suositukset 8 
4.3 Arvioinnin seuranta 10 
5. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN TULEVAISUUDENNÄKYMÄT 10 
5.1 Säätiön tehtävän selkeyttäminen 11 
5.2 Säätiön tehtävää koskevat suuntaviivat yhteisön toiminnassa 12 
6. PÄÄTELMÄT 14 
KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TALOUS- JA 
SOSIAALIKOMITEALLE EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖSTÄ 
(NEUVOSTON 7 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1990 ANTAMAN ASETUKSEN 
1360/90 17 ARTIKLA) 
1. JOHDANTO 
Tämän kertomuksen tavoitteena on luoda yleiskatsaus Euroopan koulutussäätiön 
tähänastisesta työstä saatuihin kokemuksiin. Kertomus on laadittu Euroopan 
koulutussäätiön perustamisesta annetun neuvoston asetuksen1 17 artiklan nojalla, jonka 
mukaan komission on luotava säätiölle valvonta- ja arviointimenettely ja raportoitava 
tämän menettelyn ensimmäisistä tuloksista. 
Kertomus käsittelee neljää aihetta (jaksot 2 - 5): 
• säätiön tausta, tavoitteet ja tehtävä 
• säätiön perustaminen, organisaatio ja toiminta 
• säätiön tähänastisen työn arviointi ja 
• säätiön tulevaisuudennäkymät. 
Neuvoston asetuksen 17 artiklan mukaisesti kertomus perustuu säätiön toiminnan 
valvonnan yhteydessä kerättyyn materiaaliin ja riippumattomaan arviointiin. Komission 
kokemukset yhteistyöstä säätiön kanssa on otettu huomioon. 
2. SÄÄTIÖN TAUSTA, TAVOITTEET JA TEHTÄVÄ 
2.1 Poliittinen tausta 
Strasbourgissa 8-9 päivänä joulukuuta 1989 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi 
komissiota valmistelemaan ehdotuksen Euroopan koulutussäätiön perustamisesta Keski-ja 
Itä-Eurooppaa varten. Neuvosto hyväksyi tämän ehdotuksen 7 päivänä toukokuuta 1990. 
Eurooppa-neuvosto teki tämän aloitteen ltä-Euroopan tuolloin alkuvaiheessa olevien 
poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten uudistusten yhteydessä tavoitteenaan puuttua 
tarpeeseen tukea kehittyviä demokratioita ja markkinatalouksia. Neuvosto hyväksyi 18 
päivänä joulukuuta 1989 näiden uudistusten tukemiseen tarkoitetun yhteisön yleisen 
avustusohjelman (PHARE)2, joka aluksi koski Unkaria ja Puolaa ja joka sen jälkeen 
laajennettiin kattamaan muut Keski- ja ltä-Euroopan maat. PHARE-ohjelma antoi apua 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 1360/90, annettu 7 päivänä toukokuuta 1990, Euroopan koulutussäätiön 
perustamisesta (EYVL N:o L 131, 23.5.1990, s. 1), muutettu neuvoston asetuksella N:o 2063/94, 
annettu 27 päivänä heinäkuuta 1994 (EYVL N:o L 216, 20.8.1994, s. 9). Näihin asetuksiin viitataan 
tästä lähtien ilmaisulla 'neuvoston asetus'. 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989 (EYVL L 375, 23.12.1989, 
s. 11). 
muun muassa koulutuksen alalla, jota pidettiin tärkeänä kumppanimaiden talouksien 
uudelleenjärjestelyn kannalta3. 
24 teollisuusmaan ryhmä (G-24-ryhmä) piti tuolloin tärkeänä kumppanimaille annettavan 
ulkomaisen avun koordinointia ja pyysi komissiota johtamaan avun koordinointia. 
Katsottiin, että säätiöllä voisi olla hyödyllinen tehtävä ulkomaisen avun koordinoinnissa 
ammattikoulutuksen alalla. 
Tässä yhteydessä päätös perustaa Euroopan koulutussäätiö perustui seuraaviin näkökohtiin: 
• Keski- ja ltä-Euroopan työvoiman ammatilliseen koulutukseen liittyvät ongelmat, 
etenkin kokonaisten koulutusjärjestelmien uudelleenjärjestäminen, olivat niin 
monimutkaisia, että katsottiin tarpeelliseksi perustaa erityinen toimisto, joka keskittyisi 
yksinomaan tähän tehtävään. 
• Yhteisön, jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden ammatillisesta koulutuksesta niin 
yksityisellä kuin julkisella sektorilla saamaa kokemusta voitaisiin tuoda tehokkaimmin 
muutosvaihetta läpikäyvien maiden käyttöön niiden uudistusten tukemiseksi, mikäli 
sen kanavointiin olisi asianmukainen toimielinkehys. 
• Vaikka säätiö tarvitsikin jonkin verran autonomiaa ja joustavuutta toimiakseen 
yhteistyössä kansallisten ja kansainvälisten elinten kanssa, sen odotettiin säilyttävän 
kiinteät yhteydet komissioon ja kunnioittavan yhteisön ja sen toimielinten yleisiä 
poliittisia velvollisuuksia. 
Vaikka Euroopan koulutussäätiö perustettiin virallisesti neuvoston asetuksella toukokuussa 
1990, asetus astui voimaan vasta lokakuussa 1993, jolloin Brysselissä kokoontunut 
Eurooppa-neuvosto päätti sijoittaa säätiön Torinoon4. 
Toiminnan aloittamisen viivästymisen vuoksi säätiön oli mukauduttava oloihin, jotka 
poikkesivat niistä oloista, joissa se oli luotu. Käynnissä oli merkittäviä yhteisön 
avustusohjelmia, kuten PHARE ja TACIS, joilla puututtiin kumppanimaiden esittämiin 
inhimillisten resurssien kehittämisen ensisijaisiin tavoitteisiin. Nämä toimet ja tavoitteet 
eivät välttämättä käyneet yksjin sen kanssa, mitä säätiön perustamisesta annetussa 
neuvoston asetuksessa oli alun perin kaavailtu (mutta jota ei ollut toteutettu, koska päätös 
säätiön sijainnista oli tekemättä). Tämän vuoksi katsottiin välttämättömäksi ottaa säätiö 
mukaan käynnissä oleviin avustusohjelmiin lisäämällä sen perussääntöön lauseke, jolla sen 
sallitaan panna täytäntöön komission hyväksymiä koulutusohjelmia5. 
3 Entisen Neuvostoliiton itsenäiset valtiot ja Mongolia sisällytettiin säätiön kumppanimaihin neuvoston 
asetuksella N:o 2063/94, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1994 (EYVL N:o L 216, 20.8.1994, s. 9) 
Brysselissä lokakuussa 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston suosituksesta. Komissio on 
ehdottanut säätiön maantieteellisen alan laajentamista entisestään MEDA-ohjelmaan osalllistuviin 
maihin (komission ehdotus, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1997, KOM(97)177). 
4 Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 29 päivänä lokakuuta 1993 tekemä yhteinen päätös (EYVL N:o 
C 323, 30.11.1993, s. 1). 
5 Neuvoston asetuksen 3 artiklan c kohdan kolmas alakohta, joka lisättiin 27 päivänä heinäkuuta 1994 
annetulla asetuksella N:o 2063/94 (EYVL N:o L 216, 20.8.1994, s. 9). 
2.2 Tavoitteet ja tehtävät 
Säätiön tavoitteena, siten kuin se on määritetty neuvoston asetuksessa (1 ja 2 artikla), on 
osallistua ammatillisten koulutusjärjestelmien kehittämiseen Keski-ja ltä-Euroopan maissa 
ja entisessä Neuvostoliitossa ja Mongoliassa. Ammatillinen koulutus kattaa asetuksen 
mukaan ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen sekä nuorten ja aikuisten 
uudelleenkouluttamisen, etenkin hallinnollisen koulutuksen alalla. 
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi säätiötä kehotetaan hoitamaan neljää perustehtävää, 
jotka ovat sen ensisijaisia toiminta-alueita (neuvoston asetuksen 3 artikla): 
• kumppanimaiden avustaminen koulutustarpeiden määrittelyssä, ja näitä tarpeita ja 
koulutusaloitteita koskevien neuvojen ja tiedon (poliittisen neuvonnan) antaminen 
yhteisölle, jäsenvaltioille ja kolmansille maille 
• komission avustaminen koulutusohjelmien täytäntöönpanossa osana yhteisön 
kumppanimaille antamaa apua (PHARE ja TACIS) ja näille maille annettavan 
koulutusavun valvonnassa ja arvioinnissa 
• kansainvälisen yhteistyön helpottaminen etenkin edistämällä yhteishankkeita ja 
valmistelemalla koehankkeita. Säätiön panoksen, johon saattaa sisältyä 
yhteisrahoitusta, tulisi johtaa kansainvälisten hankkeiden rahoittamiseen yhdessä tai 
useassa maassa. Yleisesti ottaen säätiö perustettiin eräänlaiseksi "selvityskeskukseksi", 
jonka kautta koulutusapua koskevat kansainväliset tarjoukset voitiin kanavoida 
• tiedon jakaminen ja kokemusten vaihdon kannustaminen ammatillisen koulutuksen 
alalla esimerkiksi julkaisujen ja kokousten välityksellä. 
3. SÄÄTIÖN PERUSTAMINEN, ORGANISAATIO JA TOIMINTA 
3.1 Perustaminen ja infrastruktuuri 
Eurooppa-neuvoston päätöksen ja puolen vuoden valmisteluvaiheen jälkeen säätiö aloitti 
toimintansa Torinossa tammikuussa 1995 komission antaessa huomattavaa tukea 
aloittelevalle toimistolle. 
Rakennus, jossa säätiö toimii, saatiin käyttöön Italian viranomaisilta kolmeksikymmeneksi 
vuodeksi nimellistä vuokraa vastaan. Laajat kunnostustyöt rahoitetaan yhteisön säätiölle 
antamasta tuesta (5 milj. ecua6). Lisäksi toimistokalusteisiin ja yleisiin toimintamenoihin 
investoitiin yhteensä 3,3 milj. ecua vuosina 1994 - 1996. Vuodesta 1997 lähtien käynnissä 
olevat investoinnit ja juoksevat kulut ovat noin 1,7 milj. ecua vuodessa. Tällä hetkellä 
säätiöllä on käytössään muun muassa ensiluokkaiset atk-laitteet, joiden ansiosta se voi 
pitää yllä korkeatasoista Internet-sivua ja tavoittaa maailmanlaajuisen yleisön. 
Sijaintipaikkaa koskeva sopimus allekirjoitettiin 19 päivänä joulukuuta 1994, ja Italian 
parlamentti ratifioi sen huhtikuussa 1997. Sopimus sisältää ehdot, joilla Italian hallitus 
suostuu antamaan tilat säätiön käyttöön ja jossa ennen kaikkea selvitetään säätiön 
henkilöstön asema, 
Säätiön henkilöstö palkattiin vuoden 1994 puolessavälissä, ja ensimmäiseksi säätiön 
johtokunta nimitti johtajan 20 päivänä toukokuuta 1994. Tällä hetkellä säätiön 
6 1994: 2 milj. ecua; 1995: I milj. ecua; 1996: 1 milj. ecua; 1997: 1 milj. ecua. 
3 
palveluksessa on kaikkiaan 150 henkilöä (130 tilapäistä virkamiestä, 16 avustavaa ja 
paikallista virkamiestä, 4 komennettua kansallisten hallintojen asiantuntijaa)7. 
Työsopimusten pituus on 3 - 5 vuotta, ja ne voidaan uusia. 
Kun päätös säätiön sijainnista lopulta tehtiin, sen perustaminen saatiin aikaan varsin 
nopeasti. 
3.2 Päätöksenteko ja sisäinen organisaatio 
Säätiöllä on johtokunta, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista. Sen puheenjohtajana 
toimii komission edustaja ja se on toimiston ylin päätöksentekoelin. Vuosina 1994 - 1997 
johtokunta kokoontui kahdesti vuodessa ja 
- nimitti johtajan ja neuvoa-antavan foorumin 
- hyväksyi paikallisia virkamiehiä ja henki lökuntakomiteaa koskevat säännöt 
- asetti säätiön varainkäyttösäännöt 
- hyväksyi säätiön vuosittaiset työohjelmat 
- hyväksyi vuosittaiset talousarviot 
- myönsi johtajalle talousarviota koskevan vastuuvapauden vuosille 1994 ja 1995 
- hyväksyi vuosittaiset talouskertomusluonnokset. 
Pääjohtajalla on organisaatiossa keskeinen asema. Hän valmistelee ja organisoi 
johtokunnan työtä ja on vastuussa erityisesti työohjelman laatimisesta ja täytäntöönpanosta, 
talousarvion täytäntöönpanosta ja kaikista henkilöstöasioista. Hän on säätiön laillinen 
edustaja ja ylläpitää suhteita komissioon ja jäsenvaltioihin sekä kumppanimaiden 
viranomaisiin. 
Säätiö on jaettu kolmeen toimi ntaosastoon, joista yksi vastaa ammatillisista 
koulutusohjelmista, toinen arvioinnista ja kehittämisestä ja kolmas Tempukselle 
annettavasta teknisestä avusta. Näiden lisäksi on johtajisto, joka koostuu johtajasta ja 
kahdesta varajohtajasta. Hallinnollinen koulutus toteutetaan horisontaalisen organisaation 
mukaan toimintaosastojen henkilökuntaa hyödyntäen. Osastoja tukee neljä 
keskuspalveluyksikköä: rahoitus- ja lainopillisten asioiden yksikkö, hallinto- ja 
henkilökuntayksikkö, tiedotus- ja julkaisuyksikkö ja atk-järjestelmäyksikkö. 
Organisaatiokaavio on liitteessä 2. 
Säätiön oman talousarvion täytäntöönpanon valvonnasta vastaa komission varainhoidon 
valvoja. Hallinnon tehokkuuden nimissä tämä tehtävä delegoitiin hiljattain Isprassa 
toimivalle komission varainhoidon valvontayksikölle. Komission varainhoidon valvoja 
varmistaa myös säätiön hoitaman PHARE-ja TACIS-ohjelmien toimivarojen valvonnan. 
3.3 Työmenetelmät ja toiminta 
Säätiön toiminnassa on saavutettu huomattavaa edistystä viimeisen lähes kolmen vuoden 
aikana vuoden 1994 puolivälin jälkeen. Alkuvaiheessa (1994) painotettiin rakenteen 
kehittämistä, etenkin seurantakeskuksen suunnittelua. Vuodesta 1995, jolloin säätiö 
perustettiin Torinoon, luotiin ohjelman hallintotoiminnot aloittaen siitä, että säätiölle 
siirrettiin velvollisuus avustaa komissiota TEMPUS-ohjelman hallinnossa. Komissio tuki 
aktiivisesti työvälineiden ja menetelmien kehittämistä, etenkin sellaisten, joilla oli välitöntä 
merkitystä yhteisön toiminnan kannalta (seurantakeskus, yhteisön ohjelmien hallinto). 
Säätiön perustamissuunnitelma on liitteessä 1. 
Säätiön työvälineet - seurantakeskus ja neuvoa-antava foorumi 
Komission alullepaneman ja tukeman seurantakeskuksen tavoitteena on kerätä ja 
analysoida tarkkaa ja ajantasaista tietoa sekä analysoida kehitystä, tarpeita ja ensisijaisia 
tavoitteita kumppanimaiden ammatillisessa koulutuksessa. Nämä tiedot ja analyysit on 
periaatteessa tarkoitettu kumppanimaiden toimivaltaisille viranomaisille sekä niille, jotka 
pyrkivät tukemaan koulutusuudistuksia kumppanimaissa, etenkin yhteisössä ja sen 
jäsenvaltioissa. Seurantakeskustehtävä toteutetaan kumppanimaissa toimivien kansallisten 
seurantakeskusten (sopimuspuolten, jotka ovat sidoksissa olemassa olevaan toimielimeen 
tai viranomaiseen) verkon tuella. Vuonna 1996 kansallisia seurantakeskuksia perustettiin 
11 maahan PHARE-alueella ja 8 maahan TACIS-alueella yhteistyössä kyseisten maiden 
kansallisten viranomaisten kanssa. Säätiö järjesti tarvittavan henkilöstökoulutuksen, 
verkkotoiminnan ja perusti järjestelmälliset raportointi-, tuki- ja valvontajärjestelmät. 
Vuonna 1996 laadittiin ensimmäiset arviointikertomukset 11 PHARE-maan ammatillisista 
koulutusjärjestelmistä. Säätiöön perustettiin erityinen seurantakeskus, joka on muun 
muassa tehnyt toteutettavuustutkimuksen tietokannan kehittämistä varten (1996). Tällä 
hetkellä seurantakeskuksen toiminnan voidaan katsoa olevan suurelta osin käynnissä. 
Säätiön neuvoa-antava foorumi, joka perustettiin neuvoston asetuksella ja joka koostui 
jäsenvaltioiden, kumppanimaiden, työmarkkinaosapuolten ja kansainvälisten 
organisaatioiden ammatilliseen koulutukseen erikoistuneista asiantuntijoista, on merkittävä 
kaikkia osanottajamaita koskevan tiedon ja kokemusten lähde koulutusasioissa. Foorumi 
kokoontuu kerran vuodessa täysistunnossa ja alaryhmissä, ja se avustaa säätiötä antamalla 
neuvoja ammattikoulutusta koskevissa asioissa ja ehdottamalla ensisijaisia aloja säätiön 
työtä varten. 
Yleisesti ottaen säätiön toiminta käynnistettiin ja kehitettiin sen perustehtävien mukaisesti 
(ks. tämän kertomuksen jakso 2.2). Seuraavassa kuvataan tähän asti saavutettua edistystä: 
Koulutustarpeiden määrittely ja tiedon ja neuvojen antaminen yhteisölle, jäsenvaltioille ja 
kumppanimaille (poliittiset neuvot) 
Seurantakeskuksensa perustamisen jälkeen säätiö on tähän mennessä hyödyntänyt 
analyysimahdollisuuksiaan pääasiassa komission hyödyksi antamalla neuvoja ja tietoa. 
Säätiö laati komission pyynnöstä useita analyyseja ja strategia-asiakirjoja, esimerkiksi 
osallistumalla ammatillisen koulutuksen arviointiin assosioituneissa Keski-ja ltä-Euroopan 
maissa liittymistä edeltävän kokeilun yhteydessä (1996) ja TACISin vuosien 1996 - 99 
suuntaa-antaviin ohjelmiin ja vuosien 1996 - 97 toimintaohjelmiin. Lisäksi säätiö laati 
komissiolle joukon konkreettisia hanke-ehdotuksia keskeisillä alueilla. 
Verrattuna komissiolta pyydettyyn apuun jäsenvaltiot eivät vielä luota samalla tavoin 
säätiön apuun ja neuvoihin kahdenvälisten apuohjelmiensa suunnittelussa. Tätä aluetta on 
kehitettävä edelleen. 
Säätiö tarjosi kuitenkin kumppanimaiden viranomaisille erilaisia palveluja, kuten 
politiikkaa koskevia neuvoja, kumppanimaiden sisäistä ja välistä verkottumista ja 
inhimillisten resurssien kehittämistä. Vuodesta 1995 on otettu käyttöön suunnattuja 
henkilöstön kehitysohjelmia, joilla pyritään edistämään kumppanimaiden keskeisten 
toimijoiden asiantuntemusta ja politiikan kehittämistaitoja yksityisellä ja julkisella 
sektorilla ja työmarkkinaosapuolten keskuudessa. Alueelliset 'kumppanikonferenssit' olivat 
verkottumisen ja poliittisten neuvojen pääfoorumi. Säätiö on myös järjestänyt paneeleja ja 
seminaareja hyvän käytännön levittämiseksi ja politiikkaa koskevien neuvojen antamista 
varten ja on antanut uuden ammattikoulutusta koskevan lainsäädännön valmistelua 
koskevia neuvoja. Säännöllisiä kokouksia on järjestetty vuodesta 1995 paikallisille 
hallintoyksiköille (PMU) kaikissa PHARE-maissa yhteistyön kannustamiseksi 
ammatillisessa koulutuksessa. 
Komissiolle tarjotut ohjelman hallintopalvelut 
Komission puolesta tehtävästä hankkeiden tai ohjelmien hallinnosta, teknisestä tuesta ja 
valvonnasta on käytännössä tullut säätiön toiminnan pääalue ensimmäisen kolmen vuoden 
aikana. Säätiö auttoi komissiota tällaisten hankkeiden tai ohjelmien hallinnossa ja 
valvonnassa kolmella alueella: 
• 
• 
• Säätiölle siirrettiin joitain PHARE- ja TACIS-ohjelman koulutusavustushankkeita, 
jotka kohdistuvat joko yhteen maahan tai useisiin maihin ja joiden toiminnalle 
annettava rahoitus on yhteensä 81,5 milj. ecua 8. Säätiö tarjosi näitä hallintopalveluja 
komission kanssa solmittujen sopimusten perusteella, joissa määrättiin kunkin 
ohjelman tai hankkeen kohdalla säätiön toiminnan puitteista ja yhteisön 
toimintavarojen käytöstä. 
Säätiön ja komission välillä solmittiin maaliskuussa 1997 puitesopimus, jossa 
standardoitiin hankkeiden hallinnon siirron mekanismeja ja selkeytettiin komission ja 
säätiön välistä tehtäväjakoa PHARE/TACIS-hankkeissa. Tämän sopimuksen nojalla 
säätiö vastaa itsenäisesti yhteisöhankkeiden hallinnosta, johon tehdään kuitenkin 
jälkikäteen tarkastuksia, mutta hankkeiden tunnistamiseen ja suunnitteluun se voi 
osallistua vain komission ohjauksessa. 
Kun säätiö perustettiin Torinoon, säätiön tehtäväksi annettiin tarjota komissiolle 
teknistä apua TEMPUS-ohjelman täytäntöönpanossa myös vuosittaisten sopimusten 
pohjalta. Tältä osin säätiö on toteuttanut joukon jatkuvia hallintotoimia komission 
suuntaviivojen mukaisesti valmistelemalla hankkeiden valintaprosessia, huolehtimalla 
määrärahasopimusten hallinnoinnista ja määrärahojen maksamisesta, valvomalla 
hankkeita, edistämällä tulosten levittämistä, valmistelemalla ja julkaisemalla 
asiakirjoja ja antamalla yleistä hallinnollista tukea. Yhteisön toimintavaroja käytettiin 
321 milj. ecua. 
Vuosina 1996 - 1997 komissio antoi säätiön tehtäväksi osallistua joidenkin 
toimenpiteiden täytäntöönpanoon, joilla valmistellaan assosioituneita Keski- ja ltä-
Euroopan maita yhteisön Leonardo da Vinci -ohjelmaan osallistumista varten. 
Kansainvälisen yhteistyön helpottaminen ja kansainvälisen avun kanavointi 
( kehityskeskus ') 
Tällä alalla käynnistettiin joitain lupaavia aloitteita, joissa on mahdollisuuksia 
jatkokehitykseen ja toiminnan laajentamiseen. 
Venäjän koulutus- ja työvoimaministerien aloitteesta suunniteltiin yhteinen koehanke 
ammattikoulutusuudistuksen edistämiseksi neljällä alalla (elektroniikka/televiestintä, 
matkailu, liikenne ja puuntuotanto) Luoteis-Venäjällä kehittämällä EU:n ja Venäjän 
laitosten välisiä yhteyksiä. Hanke alkoi huhtikuussa 1996, ja sitä tukevat aktiivisesti 
Itävalta, Suomi, Saksa, Alankomaat ja Flanderin alue. Säätiön tehtävänä on koordinoida 
toimintaa. Jäsenvaltioiden odotetaan osallistuvan yhteensä 1,5 milj. ecun summalla vuosina 
1996 - 1997; säätiön yhteisrahoitus tähän mennessä on ollut 0,175 milj. ecua. • 
8 Yksityiskohtaisempi luettelo liitteessä 4. 
Yleisemmällä tasolla säätiö on alkanut osallistua kansainvälisen koulutusavun 
koordinointiin organisoimalla ensimmäisen "lahjoittajaseminaarin" kesäkuussa 1996. 
Siihen osallistui kansallisten ministeriöiden, kansallisten ja kansainvälisten rahoittajien 
edustajia ja kumppanimaiden asiantuntijoita. Samanlaisia seminaareja järjestettiin 
Albaniassa ja Bosnia-Herzegovinassa (tammikuussa ja huhtikuussa 1997). On myös tehty 
tutkimus kansainvälisen yhteistyön strategioista (1997). Säätiön tulevat toimet tällä alalla 
perustuvat tähän tutkimukseen. 
Tiedon levitys ja kokemusten vaihto 
"Lahjoittajaseminaarin" kaltaisten kansainvälisten kokousten lisäksi säätiö on alkanut 
kehittää kahta aiheittain järjestettyä ammattikoulutushakemistoa ja ammattikoulutuksen 
keskeisiä termejä koskevaa luetteloa kannustaakseen yhteisen työterminologian käyttöä 
kumppanimaissa. 
Säätiö käyttää myös neuvoa-antavan fooruminsa verkkoa ja muita verkkoja välineenä, jolla 
se edistää tiedon ja kokemusten vaihtoa. Sen tiedon-ja materiaalinkeruu assosioituneiden 
maiden liittymisvalmisteluja varten pohjautuu CEDEFOPin kanssa tehtävään yhteistyöhön. 
Toimistot laativat yhdessä yksityiskohtaisen aiesopimuksen, jossa eritellään konkreettiset 
yhteistyötoimet. 
3.4 Rahoitusresurssit ja -menot 
Koska säätiö on "toisen sukupolven" Euroopan toimisto, sen rahoitusvarat voisivat 
periaatteessa koostua erilaisten asiasta kiinnostuneiden tahojen antamasta panoksesta 
(neuvoston asetuksen 9 artikla). Tosiasiassa säätiön koko rahoitus on kuitenkin tähän asti 
tullut yhteisöltä. 
Yhteisön rahoitus annetaan vuosittaisena tukena (budjettikohta B7-501), jonka määrä 
määritetään ottaen huomioon säätiön kumppanimaille annetun yhteisön avun yleiset 
suuntaviivat (neuvoston asetuksen 10 artikla). Tämä tuki muodostaa säätiön oman 
talousarvion, jonka toimeenpanija on sen johtaja. Yhteisön tuella rahoitetaan säätiön 
henkilökunta, infrastruktuuri ja juoksevat kulut, jotka aiheutuvat säätiön sääntömääräisten 
tehtävien hoitamisesta (ks. tämän kertomuksen jakso 1.1), ja sen erityistehtäviin liittyvät 
toimintakulut. 
Tuki on käytetty seuraavasti9: 
Varainhoito­
vuosi 
1994 
1995 
1996 
1997 Yhteisön 
rahoitus 
5 000 000 
11 000 000 
16 500 000 
15 400 000 Myönnetyt varat 
3 159 569 
10 079 446 
14 507 757 Seuraavalle vuodelle 
siirretyt varat 
319 000 
142 370 
665 000 Käyttämättömät 
varat10 
1 521 431 
778 184 
1 327 243 
Yksityiskohtaisempi jaottelu liitteessä 3. 
10 Vuoden 1994 ylimääräiset varat olivat seurausta aikaviiveestä säätiön muodollisen perustamisen ja 
henkilöstön palkkaamisen ja infrastruktuuriin investoimisen välillä. Vuosina 1995 ja 1996 
talousarvion täytäntöönpanoa hankaloitti Euroopan parlamentin varannossa pidettyjen varojen 
myöhäinen vapauttaminen. 
Säätiön talousarvioon maksettavan tuen lisäksi komissio antoi lisärahoitusta joillekin 
säätiön keskeisille sääntömääräisille tehtäville rajoitetun alkujakson ajaksi sopimusten 
perusteella. Näin haluttiin vauhdittaa kansallisten seurantakeskusverkon perustamista, josta 
on mahdollisesti hyötyä muulle yhteisön toiminnalle (rahoitus säätiön talousarviosta tähän 
asti: 0.95 milj. ecua; komission yhteisrahoitus: 2 57 milj. ecua ). 
Säätiön hallinnoimiin yhteisöohjelmiin liittyvät välittömät menot rahoitettiin kunkin 
ohjelman talousarviosta, ja henkilökunnan palkat ja juoksevat kulut rahoitettiin 
vuosittaisesta tuesta. Etenkin TEMPUS-ohjelman hallintoon liittyvät välittömät menot 
rahoitettiin vuodesta 1997 suoraan kyseisistä yhteisön talousarvion budjettikohdista lähtien 
(1,55 milj. ecua). 
4. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN ARVIOINTI 
4.1 Arvioinnin konteksti ja tavoitteet 
Ulkopuolinen arviointi toteutettiin osana jatkuvaa valvonta- ja arviointimenettelyä, jonka 
säätiö ja komissio kehittivät yhdessä säätiön perustamisesta annetun neuvoston asetuksen 
17 artiklan mukaisesti. Valvonta- ja arviointiprosessissa pyritään auttamaan säätiötä 
huolehtimaan menettelyjensä tarkkuudesta ja tehokkuudesta, ja sen tarkoituksena on 
herättää luottamusta säätiöön. 
Tämän arvioinnin suoritti ulkopuolinen ja riippumaton sopimuspuoli helmi - huhtikuussa 
1997 . Arvioitava jakso oli vuoden 1994 puolivälin ja vuoden 1997 alun välinen aika. 
Arvioinnin kriteereinä olivat 
- saavutukset neuvoston asetuksessa esitettyihin tavoitteisiin pyrkimisessä 
- organisatoriset ja operatiiviset toimenpiteet. 
4.2 Arvioijan havainnot, johtopäätökset ja suositukset11 
Tässä jaksossa esitetään yhteenveto niistä arviointikertomuksen havainnoista, 
johtopäätöksistä ja suosituksista, joita komission mielestä kannattaa korostaa. 
Havainnot ja johtopäätökset 
• Arvioijat toteavat, että säätiö keskittyy tällä hetkellä komission puolesta tehtävään 
koulutusohjelmien täytäntöönpanoon säätiön perustamisesta annettuun neuvoston 
asetukseen vuonna 1994 tehdyn muutoksen mukaisesti. Tämä osoittaa heidän 
mielestään säätiön tehtävän muuttuneen siitä, mitä roolia sille kaavailtiin säätiön 
perustamisvaiheessa vuonna 1990. Se on muuttunut kansainvälisestä 
"selvityskeskuksesta" komission "toimeenpanovirastoksi". Tämän vuoksi arvioijat 
katsovat, että säätiön "omaa" tehtävää koskeva strategia on syntynyt vasta hiljattain. 
Komission näkemys on, että tämä painopisteen siirtyminen on suurelta osin säätiön 
toiminnan aloittamisen viivästymisen syytä (ks. jakso 2.1). 
• Arvioijat katsovat, että säätiö antaa selkeää lisäarvoa PHARE- ja TACIS-hankkeiden 
hallinnolle, sillä sillä on enemmän henkilökuntaa (komission yksiköihin verrattuna), 
Lisätietoja menetelmistä, arviointitoimista ja niiden tuloksista on täydellisessä arviointikertomuksessa, 
joka toimitetaan pyynnöstä. Arvioijan havainnot, johtopäätökset ja suositukset eivät välttämättä edusta 
Euroopan komission kantaa. 
• 
• teknistä osaamista ja asiantuntijanäkemys vastaanottajamaista. Säätiön asiantuntemusta 
ei asetettu kyseenalaiseksi missään vierailun kohteena olevista vastaanottajamaista. 
Säätiölle uskottujen PHARE- ja TACIS-hankkeiden voitiin arvioida antavan todellista 
tukea ammattikoulutusuudistuksille. Säätiön panos on ollut tehostaa huomattavasti 
usein jo aloitettuja hankkeita. 
Komission kanssa solmittu puitesopimus (ks. edellä oleva jakso 3.3) nähdään 
välineenä, jolla selkeytetään ja standardoidaan säätiön panosta PHARE- ja TACIS-
hankkeisiin samalla, kun komissiolla säilyy vastuu hankkeiden siirtoa koskevista 
päätöksistä, hankkeiden tunnistamisesta ja suunnitteluprosessista ja hankkeiden 
hallinnon jälkeenpäin tehtävästä tarkistuksesta. Arvioijat katsovat, että sopimus silottaa 
tietä säätiön tehokkuuden parantamiselle, mutta asettavat myös kyseenalaiseksi säätiön 
tällä hetkellä vähäisen osallistumisen PHARE-ja TACIS-hankkeiden tunnistamiseen. 
Alan kansallisten seurantakeskusten katsotaan olevan ainutlaatuinen verkko 
(oleellisten) tietojen luomista, analysointia ja levitystä varten. Kun verkko on täysin 
toiminnassa, se voi osallistua tarpeiden ja strategioiden arviointiin ja olla säätiölle 
arvokas tietolähde sen valmistellessa syvällisiä tutkimuksia ja muuta materiaalia 
omaan käyttöönsä sekä komissiota ja suurta yleisöä varten. Arvioijat tuovat julki 
huolensa seurantakeskuksen pitkän aikavälin kehitystä koskevasta strategiasta, etenkin 
siitä, ettei sille kasattaisi liikaa tehtäviä, ja korostivat sitä, miten tärkeää on jatkaa 
verkon tukemista, ei vähiten taloudellisesti. 
Säätiön omasta talousarviosta rahoitettavilla poliittiseen neuvontaan ja koulutukseen 
liittyvillä toimilla on saatu aikaan konkreettisia tuloksia. Sekä eri aiheita käsittelevien 
paneelikeskustelujen tai seminaarien ja henkilöstön kehitystoiminnan katsotaan 
kuuluvan olennaisena osana säätiön keskeiseen tehtävään ammattikoulutusasioita 
koskevassa neuvonnassa, ja jälkimmäistä pidetään parhaana välineenä tällaisten 
neuvojen antamiseen. Samoin säätiön neuvoa-antava foorumi on suuresta koostaan 
huolimatta arvioijien mielestä onnistunut osoittamaan vaikutuksensa 
ammattikoulutuspolitiikkojen kehitykseen. Se, että säätiö on suunnitellut ja toteuttanut 
koehankkeen Luoteis-Venäjällä viiden kahdenvälisen lahjoittajan kanssa, on arvioijan 
mielestä huomattava saavutus. 
Säätiön organisaatiorakennetta pidetään riittävänä sen tämänhetkistä tehtävää (eli 
pääasiassa PHARE- ja TACIS-ohjelmien hallintoa) varten, mutta sitä saattaa olla 
tarpeen muuttaa, jos säätiön halutaan toimivan enemmän selvityskeskuksena ja 
koulutusasiantuntemuksen Keskuksena. Sen henkilökunnan pätevyyttä, niin riittävä 
kuin se onkin nykyiseen tehtävään, voitaisiin parantaa lisäämällä ammatillista 
koulutusohjelmista vastaavalla osastolla henkilökuntaa, jolla on erityistä ammatilliseen 
koulutukseen liittyvää asiantuntemusta. Säätiöllä on arvioijan mielestä merkittävä 
pohja institutionaalisen asiantuntemuksen kehittämistä varten, mikä tarkoittaa sen 
mahdollisuuksien toteuttamista kyseisellä alalla. 
Arvioijat tekevät yleisen johtopäätöksen, että säätiö on kahden vuoden aikansa saanut 
aikaan merkittäviä myönteisiä tuloksia. 
He haluavat kuitenkin myös korostaa joitain asioita, joita on parannettava komission 
tilannetta koskevan näkemyksen mukaisesti. 
• Säätiön hallinnossa tarvitaan useita mukautuksia. On esimerkiksi (1) luotava sisäinen 
hallintotietojärjestelmä, jolla valvotaan eri ohjelmien ja hankkeiden edistymistä ja 
välitetään tieto siitä johtokunnalle ja asianomaisille komission osastoille; (2) lisättävä 
poikittaista tiedonkulkua säätiössä jo käynnissä olevien toimien pohjalta ja kehitettävä 
laajempaa osaamista institutionaalisen asiantuntemuksen luomiseksi ja (3) luotava • 
puitekehys määrälliselle, toimintaan liittyvälle kustannusanalyysille, josta säätiön eri 
toimintojen kustannukset käyvät ilmi. Arvioijat pitävät viimeksi mainittua asiaa erittäin 
kiireellisenä ja välttämättömänä. 
• Säätiön rahoitusmenettelyjen samoin kuin sen rahoituspalvelujen organisaation 
katsotaan olevan lisäparannuksen tarpeessa. Arvioijat katsovat, että säätiön tulee jatkaa 
nykyistä rahoituspalvelujensa uudelleenjärjestelyä luodakseen yhdenmukaisemman ja 
avoimemman rahoitustoiminnon, jatkaa aihekohtaista koulutusta ja yhdenmukaistaa 
omia tarjouspyyntösääntöjään operatiivisen toiminnan osalta PHARE- ja TACIS-
ohjelmien sääntöjen kanssa. 
Tämä arvio on yhdensuuntainen komission näkemyksen kanssa. Komission 
varainhoidon valvoja suosittelee yhtenäisen varainhoidon valvonnan perustamista, joka 
kattaa säätiön eri toiminnot ja takaa johdonmukaisen lähestymistavan varainhoidon 
valvontaan, kirjanpitoon ja raportointiin. Komissio suhtautuu myös myönteisesti 
siihen, että arvioijien mukaan toimia ollaan parhaillaan toteuttamassa toimintojen 
tarjouspyyntöjä valmistelevien ja arvioivien johtajien tietojen ja avun parantamiseksi. 
Suositukset 
On tehty joukko konkreettisia suosituksia, joita toimivaltaisten elinten on analysoitava 
yksityiskohtaisesti. Poliittisella tasolla arvioijat ehdottavat painopisteen siirtämistä 
nykyisestä määrällisestä strategiasta (eli mahdollisimman monta hanketta koskevan 
vastuun keräämisestä) kohti keskitettyä strategiaa. Säätiön tulisi keskittyä enemmän 
alkuperäiseen tehtäväänsä ja toimia kansainvälisenä selvityskeskuksena ja 
koulutusasiantuntemuksen keskuksena ja siten kehittää seurantatehtäväänsä, 
henkilöstökehitystä ja poliittista neuvontatoimintaa jne. Vaikka hankkeiden hallinnointia 
komission puolesta olisi jatkettava, säätiön tulisi toimia kiinteässä yhteistyössä komission 
kanssa varmistaakseen, että siirretyt hankkeet ovat säätiön sääntömääräisten tavoitteiden 
mukaisia. 
4.3 Arvioinnin seuranta 
Ratkaisevan tärkeänä pidetään, että arvioijan johtopäätökset ja suositukset analysoidaan ja 
että niiden pohjalta ryhdytään tarvittaessa toimiin. Säätiö itse on arvioinnin välitön 
vastaanottaja. Siksi on ensi sijassa säätiön ja etenkin sen johtajan vastuulla huolehtia 
arvioinnin asianmukaisesta seurannasta. On tehty useita suosituksia, joilla pyritään 
parantamaan säätiön hallintoa, rahoitusmenettelyjä ja suhteita eri asiakkaisiin. 
Seurauksena saattaa olla säätiön tulevia tehtäviä ja strategiaa koskeva yleisluonteisempi 
keskustelu. Näin noudatettaisiin arvioijan suositusta, jonka mukaan säätiön on 
selkeytettävä ensisijaiset tavoitteensa. Kaikista politiikkaa koskevista asioista keskustellaan 
asianmukaisissa elimissä, etenkin säätiön johtokunnassa, joka puuttuu näihin asioihin pian 
tarkastellessaan säätiön vuosien 1998 - 2000 työohjelmaa. 
Säätiön johtokunta on ilmoittanut olevansa sitoutunut osallistumaan arvioinnin perusteella 
tehtäviin poliittisiin johtopäätöksiin ja valvomaan tarvittavia hallinnollisia mukautuksia. 
5. EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖN TULEVAISUUDENNÄKYMÄT 
Tässä jaksossa esitellään komission omia säätiön tulevaa strategiaa koskevia ehdotuksia. 
Niillä on tarkoitus osallistua laajempaan keskusteluun, johon monen toivotaan vielä 
osallistuvan. Siinä käsitellään kahta aihetta: säätiön tehtävän selkeämpää määrittelyä 
arvioijien suositusten mukaisesti sekä säätiön tulevan työn suuntauksia yhteisön ohjelmien 
ja politiikkojen kehyksessä. 
10 
5.1 Säätiön tehtävän selkeyttäminen 
Komissio kiinnittää huomiota arvioijan suositukseen, jonka mukaan säätiön tulisi panostaa 
enemmän alkuperäiseen tehtäväänsä kansainvälisenä koulutusaloitteiden 
selvityskeskuksena ja asiantuntijakeskuksena, joka tukee ammattikoulutuksen uudistuksia 
suunnatuin neuvoin. Vaikka säätiö avustaa epäilemättä vastakin komissiota yhteisön 
(PHARE-ja TACIS-hankkeiden) täytäntöönpanossa, tämä ei saisi haitata säätiön keskeisiä 
tehtäviä. 
Alkuperäisiin tehtäviin panostamiseksi komissio suosittelee, että säätiö 
• 
• turvaa analyysitoimintansa. Tämä edellyttää tarvittavien varojen varaamista säätiön 
omasta talousarviosta seurantakeskusverkon ylläpitämiseksi. 
kehittää edelleen sisäistä asiantuntemustaan ja ymmärtämystään parhaista 
eurooppalaisista toimintatavoista keskeisillä ammattikoulutuksen aloilla hyödyntäen 
mahdollisimman tehokkaasti CEDEFOPin asiantuntemusta. 
kehittää edelleen kumppanimaille suunnattua politiikkaa koskevaa 
neuvontatoimintaansa, muun muassa henkilöstön kehitysohjelmia, 
ammattikoulutuslainsäädäntöön kohdistuvaa panostaan, suunnattuja tutkimuksia, 
seminaareja ja konferensseja jne. 
vahvistaa tehtäväänsä selvityskeskuksena, joka laatii kansallisille ja kansainvälisille 
elimille tarveanalyysejä ja kanavoi avustusaloitteita. Tämä on mahdollista vain tiiviissä 
yhteistyössä kumppanimaiden kanssa. 
Kun palautetaan mieliin säätiön neuvoston asetuksessa asetetut alkuperäiset tehtävät (ks. 
edellä oleva jakso 2.2), näyttäisi mahdolliselta korostaa enemmän etenkin seuraavia 
seikkoja: 
Tiedon ja asiantuntemuksen levitys ja vaihto 
Koska ammattikoulutuksen uudistusprosessi kumppanimaissa määräytyy suurelta osin 
asiantuntemuksen ja taitotiedon saatavuuden mukaan, tiedon levitystä ja kokemusten 
vaihtoa on vahvistettava. Komissio kannustaa säätiötä jatkamaan jäsennellyn tiedonkulun 
kehittämistä Euroopan unionista kumppanimaihin (ja myös kumppanimaiden kesken) 
toimivaltaisten elinten välisellä verkottumisella ja suunnatuilla tiedotustoimilla (julkaisut, 
seminaarit, Internetin käyttö jne.) auttamalla kumppanimaita saamaan täyden hyödyn 
unionin parhaista käytännöistä ja suuntaamaan politiikkojaan kohti uudenaikaisia 
eurooppalaisia standardeja ammattikoulutuksen alalla. 
Tarjotessaan ammattikoulutusjärjestelmien uudelleenjärjestämisessä tarvittavaa taitotietoa 
säätiön on nojauduttava 
• perustamissopimuksen 127 artiklan nojalla kehitettyihin Euroopan 
ammattikoulutuspolitiikkoihin ja yhteisön eri ammattikoulutusohjelmista saamiin 
kokemuksiin. Tässä kehyksessä tehtävät toimintaehdotukset, jotka liittyvät esimerkiksi 
tutkintotodistusten vastavuoroiseen tunnistamiseen, standardien avoimuuteen, 
kansainvälisiin vaihto-ohjelmiin ja uusiin koulutusteknologioihin, ovat yhtä tärkeitä 
joillekin kumppanimaille, joilla on vastaava tarve lisätä kilpailukykyä, purkaa 
työllisyyskriisi ja taistella sosiaalista syrjäytymistä vastaan. On ilmeistä, että tässä 
yhteydessä on jatkettava tiivistä yhteistyötä CEDEFOPin kanssa. 
11 
• jäsenvaltioiden ammattikoulutuspolitiikkoihin ja kansallisella tasolla saatuun 
kokemukseen, etenkin jäsenvaltioissa toimivien alueellisten, julkisten ja yksityisten 
elinten asiantuntemukseen, joka on laaja ja monipuolinen tiedonlähde. 
Yhteistyön vahvistaminen jäsenvaltioissa 
Ottaen huomioon säätiön tehtävän antaa yhteisön jäsenvaltioille neuvoja ja tietoja 
kumppanimaille annettavasta koulutusavusta ja toimia kansainvälisen yhteistyön 
selvityskeskuksena (neuvoston asetuksen 3 b artikla), se voisi laajentaa yhteistyötään 
jäsenvaltioiden kanssa 
• tuomalla säätiön seurantakeskusverkosta saatavat tiedot ja analyysit jäsenvaltioiden 
saataville järjestelmällisesti ja antamalla niihin perustuvia neuvoja 
• aloittamalla Luoteis-Venäjän koehankkeesta saatujen myönteisten kokemusten pohjalta 
uusia kansainvälisiä koehankkeita, joihin jäsenvaltiot voisivat antaa teknisen ja 
rahoituksellisen panoksensa ja jotka olisivat säätiön tehtävien ja tavoitteiden mukaisia 
• parantamalla kansallisten viranomaisten välistä tiedonkulkua koulutustarpeista ja 
avusta suunnatuilla verkottumistoimilla 
• vahvistamalla johtokunnan tehtävää säätiön työohjelman osalta järjestämällä 
esimerkiksi keskusteluja sen jäsenten kesken yhteistä etua koskevista 
erityiskysymyksistä. 
5.2 Säätiön tehtävää koskevat suuntaviivat yhteisön toiminnassa 
Vaikka on myönnettävä tarve vahvistaa säätiön alkuperäistä tehtävää, komissio odottaa 
toimintayhteyden PHARE- ja TACIS-ohjelmien kanssa jatkuvan. Tarkka koordinointi 
asianmukaisten yhteisön toimintojen ja politiikkojen kanssa on siksi ratkaisevan tärkeää. 
Komissio pitää nykyisiä kiinteitä yhteyksiä säätiöön elintärkeinä 
ammattikoulutuspolitiikkoja koskevan yhteisen lähestymistavan varmistamiseksi. 
Puitesopimus 
Hiljattain solmitussa puitesopimuksessa selkeytetään säätiön toimintayhteys komissioon ja 
sen panos komission yleisiin avustusohjelmiin. Se on työväline, jonka avulla tämä panos 
voidaan määritellä tarkemmin osoittamalla selkeästi ne alueet, joiden hankkeita voidaan 
uskoa säätiölle. Näin toteutetaan osin arvioijan suositus valita tällaiset ohjelmat 
huolellisesti. 
Säätiön osallistuminen liittymistä edeltävään prosessiin 
Liittymistä edeltävää prosessia tukevien yhteisön toimien yhteydessä säätiö, jonka 
tarkoituksena on nimenomaan auttaa kyseisiä maita, voisi antaa arvokkaan panoksen 
suuntaamalla ponnistelunsa tämän prosessin edellyttämiin ammattikoulutusuudistukseen 
liittyviin erityisvaatimuksiin. Tässä yhteydessä oleellisilta vaikuttaisivat seuraavat 
ensisijaiset alueet: 
• Assosioituneiden maiden liittyminen Euroopan unioniin edellyttää ammattikoulutus-
järjestelmiä, jotka ovat riittävän joustavia vastaamaan unionin jäsenyydestä 
todennäköisesti seuraaviin talouden rakennemuutoksiin ja jotka pystyvät käsittelemään 
kilpailupaineita ja markkinavoimia laajentuneessa unionissa sekä luomaan työllisyyttä. 
Järjestelmällinen koulutusuudistus ja ammattikoulutuksen rakenteiden mukauttaminen 
näihin tarpeisiin pitäisi olla säätiön päällimmäisenä tavoitteena. Tämän vuoksi säätiön 
pitäisi edistää yhteisön ja sen jäsenvaltioiden (vrt. kohta 5.1) hankkiman kokemuksen 
12 
siirtämistä ja antaa koulutuspolitiikkaa koskevia neuvoja. Säätiön pitäisi syventää 
henkilöstön kehittämistoimia, ja se voisi suunnitella verkostojen luomista niiden 
viiteryhmien välille, joihin se jo on yhteydessä kumppanuusmaissa (päätöksentekijät 
ammattikoulutusalalla, työmarkkinaosapuolet) ja EU:n sisällä. 
• Sosiaalipolitiikkaa koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanemiseen saattaa 
sisältyä ammattikoulutusta koskevia näkökohtia laajemmassa mielessä. Näin ollen olisi 
vahvistettava työmarkkinaosapuolten osallistumista työmarkkinoiden tarpeiden 
tunnistamiseen, ammattitaitovaatimusten määrittelyyn ja koulutustoimien 
suunnitteluun erityisesti täydennyskoulutuksessa. Myös yritysten ja viranomaisten 
yhteistyötä erityisten kohderyhmien täydennyskoulutuksessa olisi ehkä syvennettävä. 
Lisäksi kumppanuusmaiden kansallisille ja alueellisille hallinnoille olisi tehtävä tutuksi 
yhteisön tavoitteet, menetelmät ja menettelyt tällä alalla. Tuleva toiminta voi perustua 
säätiön jo tekemään alustavaan työhön. 
• Mukautuminen yhteisön lainsäädäntöön talouden avainaloilla edellyttää tiettyjä 
investointimuotoja, joita voidaan tukea esimerkiksi pk-yritysten rahoitukseen 
tarkoitettujen kansallisten investointirahastojen kautta. Pääomasijoitusten lisäksi 
huomiota on kiinnitettävä tarvittaviin henkisiin investointeihin. Apua 
ammattikoulutukseen voidaan tarvita tehtyjen pääomasijoitusten tukemiseksi ja sen 
varmistamiseksi, että investointi palvelee mukautumista eurooppalaisiin standardeihin. 
Säätiön mahdollista osallistumista tällaisiin alakohtaisiin toimenpiteisiin tutkitaan 
tarkemmin. 
Entisen Jugoslavian tasavallat ja Albania 
Säätiön tulee jatkaa ja laajentaa toimintaansa näissä maissa ammattikoulutusjärjestelmien 
uudelleenjärjestämisen ja lahjoittajaorganisaatioiden työn koordinoinnin tukemiseksi. 
TACIS-maat 
Näissä maissa keskeinen haaste on lisätä tietoisuutta ammattikoulutusuudistuksen 
tärkeydestä ottaen huomioon, että keskusjohtoisten talouksien hajoaminen ja aiemmin liian 
erikoistuneet koulutuskurssit aiheuttavat perustavia ongelmia. Näin ollen tämä aihe olisi 
otettava paremmin huomioon eurooppalaisessa ja kansainvälisessä avussa. Tästä seuraa, 
että säätiön tulisi 
• keskittyä aluksi taitojen ja tarpeiden arviointiin näissä maissa tarvittavien 
rakenteellisten koulutusuudistusten tarkan luonteen määrittämiseksi ja kehittää 
kykyään antaa päteviä neuvoja näille maille, komissiolle ja kansainvälisille 
lahjoittajille 
• osallistua komission pyynnöstä enemmän ammattikoulutusavun ohjelmointiin ja 
suunnitteluun TACIS-ohjelmien yhteydessä ja esitellä innovatiivisia ratkaisuja 
ongelmiin 
• parantaa kansainvälisen koulutusavun koordinointia. 
Laajentuminen MEDA-maihin - neuvoston asetuksen muutos 
Barcelonan Euro-Välimeri-konferenssissa, jonka johtopäätökset hyväksyttiin marraskuussa 
1995 pidetyssä Eurooppa-neuvostossa, korostettiin ammatillisen koulutuksen tärkeyttä 
Euroopan ja Välimeren yhteistyössä. Konferenssin hyväksymässä työohjelmassa vaadittiin 
muun muassa Euroopan koulutussäätiön osallistumista. Komissio on yhtä mieltä siitä, että 
säätiötä varten perustetussa toimielinkehyksessä yhteisön ammattikoulutuskokemus 
voidaan tuoda myös Välimeren kumppaneiden saataville ja on siksi ehdottanut säätiön 
13 
maantieteellisen alueen laajentamista MEDA-ohjelmaan osallistuviin maihin muuttamalla 
säätiön perustana olevaa neuvoston asetusta12. 
Komissio on työskennellyt kattavasti teknisen ja ammatillisen koulutuksen kehittämiseksi 
MEDA-alueella ja on kehittänyt läheiset ja toimivat työskentelysuhteet jäsenvaltioiden 
laitoksiin ja konsulttiyrityksiin. Komissio on tyytyväinen säätiön lisäpanokseen, jota se voi 
hyödyntää. Koska säätiö aloittaa tällä alueella tyhjästä, sen on lisättävä sisäistä 
kyvykkyyttään ja määritettävä tehtävänsä kiinteässä yhteistyössä komission MEDA-
palvelujen kanssa. Loogiselta ja todennäköiseltä ensiaskeleelta vaikuttaisi analyyttisten 
välineiden luominen. 
Tehokas yhteistyö yhteisön politiikkojen ja elinten kanssa 
Lainsäädäntöehdotus Euroopan koulutussäätiön perustamista koskevan neuvoston 
asetuksen ulottamisesta kattamaan Välimeren maat sisältää myös joitain toimenpiteitä, 
joiden tarkoituksena on tehostaa entisestään säätiön toimintaa. Näiden toimenpiteiden 
voidaan katsoa täydentävän ulkopuolisen arvioinnin tuloksia. On ehdotettu varsinkin sitä, 
että säätiölle asetettaisiin yleiset poliittiset suuntaviivat, joiden ansiosta sen toiminta 
voidaan tehokkaasti yhdenmukaistaa yhteisön kumppanimaita koskevien politiikkojen, 
etenkin liittymistä edeltävän strategian, kanssa. Komissio vahvistaa myös tehokasta 
yhteistyötä muiden yhteisön elinten kanssa, etenkin CEDEFOPin. 
6. PÄÄTELMÄT 
Komissio yhtyy arvioijan yleiseen myönteiseen arvioon säätiön ja sen henkilökunnan 
työstäjä katsoo, että säätiön tähänastinen toiminta on osoittanut sen kykenevän antamaan 
arvokkaan panoksen ammattikoulutusuudistukseen kumppanimaissa. 
Säätiön edistystä on komission mielestä tukenut säätiön johtokunta, joka on panostanut 
huomattavasti säätiön perustamiseen ja kehittämiseen ottamalla nopeasti käyttöön kaikki 
tarvittavat säännöt, vuosittaiset talousarviot ja työohjelmat ja antamalla laajaa tukea. 
Säätiö saa myös kiittää onnistuneesta ja nopeasta perustamisvaiheestaan Italian kansallisen, 
alueellisen ja paikallistason viranomaisten rakentavaa ja merkittävää panosta. 
Arvioinnin tuloksista voitaisiin esittää se yhteenveto, että säätiön on onnistunut todistaa 
lisäarvonsa keskeisillä aloilla: PHARE- ja TACIS-koulutushankkeiden hallinnossa, tiedon 
keräämisessä ja analysoinnissa seurantakeskusverkon välityksellä ja asiantuntevien 
neuvojen antamisessa komissiolle ja kumppanimaille ammattikoulutusasioissa. 
On kuitenkin joitain toiminta-alueita, joilla säätiön sääntömääräiseen tehtävään on 
kiinnitettävä enemmän huomiota. Siihen kuuluu jäsenvaltioiden välinen yhteistyö, 
kansainvälisen yhteistyön helpottaminen (selvityskeskus) ja ammattikoulutusta koskevan 
eurooppalaisen tiedon ja kokemuksen levitys. Tätä on vahvistettava tämän vaikuttamatta 
säätiön jatkuvaan osallistumiseen PHARE- ja TACIS-ohjelmien täytäntöönpanoon. 
Viimeksi mainitusta tule keskitetympi komission kanssa solmittavan puitesopimuksen 
voimaanastumisen jälkeen. Komissio odottaa, että arviointikertomuksessa esitettyihin 
säätiön hallintoa ja rahoitusmenettelyä koskeviin suosituksiin kiinnitetään asiaankuuluvaa 
huomiota. 
12 Komission 28 päivänä huhtikuuta 1997 tekemä päätös KOM(97)177. 
14 
Säätiöllä on tehtävä liittymistä edeltävässä prosessissa. Sen MEDA-ohjelmien yhteydessä 
antamaa panosta on suunniteltava huolellisesti, kunhan neuvosto ensin päättää 
oikeudellisesta perustasta. Tältä osin komissio katsoo, että nykyiset kiinteät yhteydet 
säätiöön ovat välttämättömiä ammattikoulutuspolitiikkoja koskevan yhteisen 
lähestymistavan varmistamiseksi. Se on ehdottanut joitain muutoksia neuvoston asetukseen 
parantaakseen entisestään säätiön ohjausta ja tehokkuutta. 
Komissio pitäisi tervetulleena laajempaa keskustelua säätiön tulevista suuntauksista ja 
kehottaa etenkin säätiön johtokuntaa osallistumaan siihen. 
15 
Liite 1. 
Perustamissuunnitelma 
lb 
Tilapäinen henkilöstö 
A 2 1 
A3 2 
A4 7 
A 5 16 
A 7 34 
B 1 4 
B 3 10 
B 5 32 
C 1 2 
C 3 3 
C 5 119 
YHTEENSÄ J 130 
2. Säätiön muu henkilöstö 
Ulkopuolinen henkilöstö A Q 25 fte* 
B 3,50 fte 
C 3,16 fte 
D 0,66 fte 
Yhteensä 7,75 fte 
Paikallinen henkilöstö 9,00 fte 
Komennuksella olevat kansalliset 4,00 fte 
asiantuntijat 
fte = full time equivalent 
W 
Liite 2. 
Organisaatiokaavio 
te-
EUROOPAN KOULUTUSSÄÄTIÖ : Organisaatiokaavio 
Johdon 
esiknnt 
2A, 1C Johtaja 
Peler DE ROOll 
IA 
J* Apulaisjohtaja 
Ulrich HILLENKAMP 
IA, 1C 
Tempus-osasto 
Olivier RAMSAYER 
16A, 12B, 4C 
Phaie-yksikkö 
Peter 
BEDEVVELL Amina tiilisen koolntnksen osasto 
Jean - Raymond MASSON 
I6A, 11B, 3C 
Tacis-yksikkö 
Sandra 
STEFANl Phare-yksikkö 
Anthony 
GRIBBEN Tacis-yksikkö 
Markku 
JUNKKARI Apulaisjohtaja 
Livio PESC1A 
IA, 1C 
Analyysi- ja kehittämisosasto 
Hans Konrad KOCH 
12A, 5B, 2C 
Observatorio-
yksik 
kö 
Ton 
FARM Shategia-
yksik 
kö 
Lindsay 
JACKSON Joulukuu 1996 
Johtamis­
koulutus­
ohjelma 
Talous- ja lakiasiainosasto 
Dominique HUBART 
4A, 6B, 2C Hallinto- ja henkilöstöosasto 
Francesco PANZICA 
2A, 4B, 5C Tiedotus- ja julkaisu osas to 
Gisela SCHÛR1NGS 
2A, 3B, 4C ATK-osasto 
leff HARRIS 
3A, 5B, 1C 
Liite 3. 
Tulojen ja menojen jakautuminen 
2P 
Talousar 
viovuosi Talousarvion otsikko Yhteisön rahoitus Sidotut varat Seuraavaan 
vuoteen siirretyt 
varat Käyttämättömät 
varat 
1994 Osasto 1 - Henkilöstökulut 
Osasto 2 - Kiinteistö-, laite-ja käyttökulut 
Osasto 3 - Toimintakulut 
Osasto 9 - Varanto 1.391.750 
3.323.250 
285.000 620.089 
2.387.193 
152.286 319.000 771.661 
617.057 
132.714 
Yhteensä 5.000.000 3.159.569 319.000 1.521.431 
1995 Osasto 1 - Henkilöstökulut 
Osasto 2 - Kiinteistö-, laite- ja käyttökulut 
Osasto 3 - Toimintakulut 
Osasto 9 - Varanto 6.769.953 
2.471.538 
1.658.509 
100.000 6.360.136 
2.271.926 
1.447.384 142.370 409.817 
199.612 
68.755 
100.000 
Yhteensä 11.000.000 10.079.446 142.370 778.184 
N> 1996 Osasto 1 - Henkilöstökulut 
Osasto 2 - Kiinteistö-, laite- ja käyttökulut 
Osasto 3 - Toimintakulut 
Osasto 9 - Varanto 9.794.188 
2.485.062 
4.220.750 8.715.845 
2.453.404 
3.338.508 665.000 1.078.343 
31.658 
217.242 
Yhteensä 16.500.000 14.507.757 665.000 1.327.243 
Liite 4. 
Luettelo säätiön hallinnoimista PHARE- ja TACIS-hankkeista 
n. 
MAA OHJELMAN NIMI SOPIMUS 
NRO TALOUS 
ARVIO 
K Tsekin 
tasavalta 
Viro 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakin 
tasavalta 
Slovenia 
Albania 
Viro 
Latvia 
Bulgaria 
Bulgaria 
Viro 
Viro 
Phare useat 
maat 
Phare useat 
maat 
Phare useat 
maat 
Phare useat 
maat 
Phare Ammattikoulutusuudistus 
Ammattikoulutusuudistus 
Am m attikoul utusuudi stus 
Ammattikoulutusuudistus 
Ammattikoulutusuudistus 
Ammattikoulutusuudistus 
Ammattikoulutusuudistus 
Ammattikoulutusuudistus 
Ammattikoulutusuudistus 
Kaupallinen ja korkeakoulutus, kieltenopetus 
Kaupallisen koulutuksen uudistus 
Liikkeenjohto 
Ammattikoulutusuudistus 
Luonnontieteiden korkeakoulutus 
Opetusala, luonnontieteet, tietotekniikka 
Henkilöstön kehittäminen 
Kansalliset seurantakeskukset 
Korkeakoulutus 
Etäopetus 
Valmistavat toimenpiteet CZ9305 
ES9409 
LA9408 
LI9410 
PL94016 
RO9405 
SR9403 
SL9405 
AL9506 
ES9502 
LE9502 
BG9315 
BG9506 
ES961201 
ES961202 
ZZ9432 
ZZ 9407 
ZZ9520 
ZZ9507 
Leonardo KOULUTUS 
SÄÄTIÖN 
RAHOITUS 
31.12.1996 ALLE 
KIRJOITUS 
PÄIVÄ SOPIMUS 
PÄÄTTYY 
4.000.000 
3.000.000 
3.000.000 
4.000.000 
4.000.000 
25.000.000 
4.000.000 
3.000.000 
700.000 
1.700.000 
1.000.000 
1.399.000 
9.000.000 
1.600.000 
600.000 
1.400.000 
1.000.000 
3.500.000 
5.000.000 
700.000 3.215-836 
1.244.163 
2.069.795 
2.048.079 
3.442.759 
10.491.487 
1.144.220 
1.803.197 
641.435 
122.237 
1.885.140 
558.473 
339.016 
64.000 
13.788 
510 14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.3.96 
1.3.96 
1.3.96 
17.10.96 
26.6.96 
18.2.97 
18.2.97 
15.3.95 
23.3.95 
15.7.96 
16.7.96 
23.1.96 31.12.97 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.97 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.99 
31.12.99 
31.12.99 
31.12.97 
31.12.99 
31.12.99 
31.12.99 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.98 
30.11.97 
MAA OHJELMAN NIMI SOPIMUS TALOUS KOULUTUS ALLE SOPIMUS 
NRO ARVIO SÄÄTIÖN KIRJOITUS PÄÄTTYY 
RAHOITUS 
31.12.1996 PÄIVÄ 
Tae is useat 
maat 
Tacis useat 
maat 
Tacis useat 
maat 
Tacis useat 
maat 
Tacis useat 
maat 
Tacis useat 
maat Tacis kansalliset seurantakeskukset 
Tacis kansalliset seurantakeskukset 
Liikkeenjohdollinen koulutus 
Tempusta koskeva tiedotus, jakelu, valvonta 
Kieltenopetus 
Kieltenopetus 
£ 93,0509 
96,5166 
96,5167 
WW94.03 
96,5168 
96,5572 602.400 
969.800 
530.200 
577.000 
500.000 
782.649 101.320 
100.000 
174.032 
131.456 17.8.95 
3.7.96 
3.7.96 
10.11.95 
3.7.96 
7.2.97 31.12.97 
31.12.97 
31.12.97 
31.12.96 
31.12.97 
31.12.97 
VÄLISUMMA 81.561.049 29.590.942 
Phare 
Phare 
Phare 
Phare 
Phare 
Tacis 
Tacis 
Tacis 
Tacis Tempus II -
Tempus II -
Tempus II -
Tempuksen 
Tempuksen 
Tempus II -
Tempus II -
Tempus II -
Tempuksen ohjelma (1995-98) 
ohjelma (1996-99) 
ohjelma (1997-2000) 
tekninen avustus 
tekninen avustus 
ohjelma (1995-98) 
ohjelma (1996-99) 
ohjelma (1997-2000) 
tekninen avustus Tempus 
Tempus 
Tempus 
Tempus 
ZZ9432 
Tempus 
Tempus 
Tempus 
Tempus II Phare 
II Phare 
II Phare 
II Phare 
II Tacis 
II Tacis 
II Tacis 
II Tacis 102.100.000 
83.000.000 
56.500.000 
930.000 
1.200.000 
23.000.000 
29.660.000 
24.000.000* 
624.360 66.534.495 
24.244.002 
1.058.428 
15.265.082 3.4.96 
27.1.95 
27.1.95 
22.1.97 
15.3.95 
9.3.95 
30.6.96 
22.1.97 
22.1.97 31.12.98 
31.12.99 
31.12.2000 
31.12.97 
31.12.96 
31.12.98 
31.12.99 
31.12.2000 
31.12.97 
VÄLISUMMA 321.014.360 107.102.007 
YHTEENSÄ 
* arvio 402.575.409 136.692.949 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 379 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 11 
Luettelonumero : CB-CO-97-369-FI-C 
ISBN 92-78-22812-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
2s