Yleisenä tavoitteena on neuvotella AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa ajantasaiset ja nykyaikaiset kauppasopimukset, joilla edistetään kauppaa ja investointeja ja tuetaan kyseisiä maita niiden yhdentymisessä maailmantalouteen.

Tämän aloitteen välittömänä tavoitteena on laatia komissiolle AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia varten EU:n nykyistä neuvottelukäytäntöä vastaavat ajantasaiset neuvotteluohjeet, joilla varmistetaan, että mahdollisissa tulevissa AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa käytävissä neuvotteluissa otetaan huomioon kaupan nykyiset haasteet.

Sen vuoksi tämä aloite on panos tiedonannon ”Kaikkien kauppa” täytäntöönpanoon, ja samalla siinä otetaan huomioon Cotonoun sopimuksen jälkeistä kumppanuussopimusta koskevat käynnissä olevat neuvottelut. Aloite liittyy myös Afrikan ja EU:n kestävien investointien ja työpaikkojen allianssiin, jonka komission puheenjohtaja lanseerasi syyskuussa 2018, ja ulkoiseen investointiohjelmaan, joka on allianssin tärkeä osa.

Tulevat neuvottelut AKT-valtioiden ja -alueiden, mukaan lukien ESA-valtiot, kanssa on tarkoitus käydä neuvoston vuonna 2002 vahvistamien neuvotteluohjeiden mukaisesti, jotka on liitetty sen antamaan neuvottelujen avaamista koskevaan valtuutukseen. Nykyiset vuoden 2002 neuvotteluohjeet ovat jo kokonaisvaltaiset, ja ne kattavat lähes kaikki kauppaan liittyvät alat. Niiden sanamuoto on kuitenkin osittain vanhentunut, ja kun kauppa kehittyy maailmanlaajuisesti, ne eivät ole riittävän johdonmukaiset suhteessa EU:n viimeaikaisiin politiikka-aloitteisiin ja prioriteetteihin, kuten kauppapolitiikan ja kestävän kehityksen politiikan vahvistamiseen.

Niistä viisi maata, jotka nyt soveltavat väliaikaista talouskumppanuussopimusta itäisessä ja eteläisessä Afrikassa (ESA-valtiot) (Mauritius, Madagaskar, Seychellit, Zimbabwe ja hiljattain Komorit) ovat pyytäneet neuvottelujen aloittamista uudelleentarkastelulausekkeen nojalla. Tavoitteena on laatia kattava sopimus, joka auttaa maita hyödyntämään globaalien arvoketjujen tarjoamia mahdollisuuksia. Neuvottelut tällaisesta kattavasta sopimuksesta aloitettiin 2. lokakuuta 2019 Mauritiuksessa.

Nykytilanteessa on olemassa seitsemän erilaista AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa tehtyä talouskumppanuussopimusta. Ne ovat voimassa 31 maassa.

Tehdyt ja täytäntöönpannut sopimukset koskevat nykyisin kuitenkin useimmissa tapauksissa vain tavarakauppaa eri seikoista, esimerkiksi kumppanin valmiuksiin liittyvistä rajoitteista, johtuen. Sopimuksiin ei sisällytetty muita aloja (kuten palveluja, investointeja ja kauppaan liittyviä kysymyksiä), mutta ne mainittiin tulevaa tarkastelua varten erikseen niin kutsutuissa uudelleentarkastelulausekkeissa. Tämän vuoksi nyt voimassa olevat talouskumppanuussopimukset eivät täysin vastaa kaupan realiteetteja 2000-luvulla eivätkä EU:n ja asianomaisten kumppanimaiden etuja. Sen vuoksi on mahdollista, että tulevina vuosina on syytä ”syventää” sopimuksia siten, että ne koskevat myös muun muassa palveluja, investointeja, kauppaa ja kestävää kehitystä, teollis- ja tekijänoikeuksia, kilpailupolitiikkaa ja julkisia hankintoja.

EU on neuvotellut talouskumppanuussopimuksia Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) kanssa vuosina 2002–2014. EU on käynyt kyseiset neuvottelut neuvoston 12. kesäkuuta 2002 antamien laajan valtuutuksen ja neuvotteluohjeiden (9930/02) pohjalta.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 207 artiklan 4 kohta yhdessä sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa. Mainitun 207 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto tekee 207 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sopimusten neuvottelemista ja tekemistä koskevat ratkaisunsa määräenemmistöllä. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio esittää suosituksia neuvostolle, joka tekee päätöksen, jolla annetaan lupa aloittaa neuvottelut. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto voi antaa neuvottelijalle ohjeita ja nimetä erityiskomitean, jota on kuultava neuvottelujen aikana. Talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen osalta neuvosto on jo valtuuttanut neuvottelujen aloittamisen ja antanut komissiolle neuvotteluohjeet vuonna 2002. On kuitenkin tarpeen päivittää neuvotteluohjeet uusien neuvottelujen rajaamiseksi aiempaa tarkemmin siten, että otetaan huomioon EU:n politiikka-aloitteet ja prioriteetit kaupan kehittyessä maailmanlaajuisesti. Tämä muun muassa tarkoittaa sitä, että neuvotteluohjeissa on otettava huomioon EU:n nykyiset pyrkimykset sisällyttää tekemiinsä sopimuksiin työ- ja ympäristönäkökohtia koskevat kansainvälisesti hyväksytyt periaatteet ja säännöt, mukaan lukien kestävän kehityksen toimintaohjelmaa Agenda 2030 ja Pariisin ilmastosopimusta koskevat viittaukset. Lisäksi nykyisissä neuvotteluohjeissa ei tule esille se, että tarvitaan määräykset kyseisten sääntöjen tosiasiallista täytäntöönpanoa ja seurantaa varten sekä mekanismi osapuolten välillä tällä alalla ilmenevien mahdollisten riitojen ratkaisemiseksi. Sen vuoksi komissio suosittaa, että neuvosto hyväksyy päätöksen SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla yhdessä sen 218 artiklan 3 ja 4 kohdan kanssa.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Yhteinen kauppapolitiikka kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan nojalla EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta (SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohta).

•Suhteellisuusperiaate

Komission suositus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.

•Toimintatavan valinta

Euroopan unionin neuvoston päätös Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja alueiden kanssa tehtäviä talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvotteluohjeiden päivittämisestä.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten tulevaan arviointiin sisällytetään ESA-maiden kanssa tehtyjen voimassa olevien väliaikaisten talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanon jälkiarviointia koskeva osio.

•Sidosryhmien kuuleminen

Kansalaisten ja sidosryhmien kuulemisia ei ole tarkoitus järjestää, koska sanamuodon päivittäminen on vähäinen.

Komissio aikoo kuitenkin kuulla kansalaisia ja sidosryhmiä yksittäisistä neuvotteluista, joita tulevaisuudessa mahdollisesti käydään päivitettyjen neuvotteluohjeiden mukaisesti.

Erityisesti tulossa olevien, itäisen ja eteläisen Afrikan (ESA) talouskumppanuussopimusvaltioiden kanssa käytävien neuvottelujen yhteydessä on tarkoitus toteuttaa kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointi kansalaisten ja sidosryhmien kuulemiseksi laajalti sekä EU:ssa että ESA-alueella. Tällöin tarkastellaan niiden uusien kaupan alan asioiden mahdollisia vaikutuksia, jotka on määrä sisällyttää sopimukseen. Ensimmäiset keskustelut aloitettiin lokakuussa 2019, ja kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointi on tarkoitus toteuttaa samanaikaisesti neuvottelujen kanssa, jotta sen tulokset voidaan ottaa huomioon neuvotteluprosessissa.

Kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointi muodostaa foorumin sidosryhmien ja kauppaneuvottelijoiden väliselle järjestelmälliselle vuoropuhelulle, sillä siihen sisältyy seikkaperäinen kuuleminen, johon kaikki sidosryhmät voivat osallistua.