FI Euroopan unionin virallinen lehti C 128/80

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten”

KOM(2009) 262 lopullinen

(2010/C 128/14)

Esittelijä: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Apulaisesittelijä: Cristian PÎRVULESCU

Euroopan komissio päätti 10. kesäkuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten

KOM(2009) 262 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 15. lokakuuta 2009.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 4.–5.marraskuuta 2009 pitämässään 457. täysistunnossa (marraskuun 4. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 152 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Suositukset

1.1 Viime vuosina ihmisoikeuksien puolustaminen ja edistäminen on jäänyt taka-alalle EU:n asialistalla. Poliittisena prioriteettina on ollut jäsenvaltioiden turvallisuus aivan kuin se olisi ristiriidassa vapauden kehittämisen ja perusoikeuksien suojelun kanssa.

1.2 Turvallisuuden ja oikeuden alaan liittyvissä politiikoissa on suojeltava vapauden arvoja. ETSK katsoo, että näiden politiikkojen lähtökohdaksi on otettava Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan takaamien perusoikeuksien suojelu.

1.3 Turvallisuuspolitiikoissa ei pidä kajota perustavanlaatuisiin arvoihin (ihmisoikeudet ja perusvapaudet) tai demokraattisiin periaatteisiin (oikeusvaltioperiaate), jotka ovat yhteisiä koko unionissa. Yksilön vapautta ei saa rajoittaa kollektiiviseen turvallisuuden tai valtion turvallisuuden varjolla. Eräissä poliittisissa aloitteissa toistetaan menneisyyden virheet: vapaus uhrataan turvallisuuden parantamisen nimissä.

1.4 Perusoikeuksien ja vapauksien suojelua on vahvistettava Euroopan tasolla näkyvän ja vahvan poliittisen auktoriteetin avulla. ETSK kannattaakin puheenjohtaja Durão Barroson ehdotusta oikeusasioista, perusoikeuksista ja kansalaisvapauksista vastaavan Euroopan komission jäsenen nimittämiseksi. Komitea toivoo, että kyseiselle osastolle osoitetaan tarvittavat poliittiset välineet sekä organisatoriset ja rahoitukselliset resurssit, jotta se kykenee huolehtimaan tästä tärkeästä vastuualueesta.

1.5 Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että maahanmuutto- ja turvapaikka-asiat kuuluisivat sisäistä turvallisuutta koskevien kysymysten kanssa toisen komission jäsenen vastuulle. Kytkemällä maahanmuutto turvallisuuteen ja erottamalla se perusoikeuksien suojelusta annetaan vääränlainen poliittinen viesti. ETSK ehdottaa, että uudessa Euroopan komissiossa maahanmuutto- ja turvapaikka-asiat sidotaan tiukasti perusoikeuksien suojeluun siten, että niissä sovelletaan samaa poliittista lähestymistapaa.

1.6 Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvät politiikat saavat entistä laajemman oikeusperustan. ETSK katsookin, että Euroopan unionin on mahdollista saavuttaa kunnianhimoisempia tavoitteita kuin ne, joita komissio ehdottaa.

1.7 Komitea suosittaa arvioimaan matkustusvapauteen liittyvää lainsäädäntöä uudelleen niin, että asetusta (EY) N:o 2252/2004 muutetaan.

2. Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

2.1 EU:n vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomisessa ollaan pääsemässä ratkaisevaan vaiheeseen. Neuvosto on hyväksynyt vuodesta 1999 kaksi viisivuotisohjelmaa: Tampereen ohjelman (1999–2004) ja Haagin ohjelman (2004–2009).

2.2 Tampereen kokouksesta on nyt kulunut kymmenen vuotta, mutta asetettuja tavoitteita ei ole saavutettu. EU ei ole vielä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva yhtenäinen alue. Edistysaskeleet ovat jääneet kuluneina vuosina alle tarpeellisen tason (1), ja ne ovat olleet epätasaisia. Tukholmassa pidettävä Eurooppa-neuvoston kokous voi tarjota uuden mahdollisuuden Tampereen hengen herättämiseksi.

2.3 Yhteinen maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajapolitiikka on edistynyt merkittävällä tavalla. Poikkeuksena ovat laillinen maahanmuutto ja työperäinen maahaanmuutto, joissa vaaditaan edelleenkin neuvoston yksimielisyyttä.

2.4 Rikosoikeudellisia asioita koskevaan poliisi- ja oikeusalan yhteistyöhön liittyvissä politiikoissa on noudatettu hallitustenvälistä logiikkaa ja yksimielisyyssääntöä, ja niille on ollut ominaista suuren epäluottamuksen ilmapiiri. Tämä on vaikeuttanut suuresti yhteisen eurooppalaisen lainsäädännön hyväksymistä.

2.5 Tukholman ohjelmaa ryhdytään luultavasti toteuttamaan Lissabonin voimaantulon myötä. Useat näistä politiikoista hyväksytään tällöin neuvostossa tavanomaisella menettelyllä sekä yhteispäätösmenettelyllä parlamentin kanssa. Näin EU voi määritellä entistä kunnianhimoisemmat tavoitteet. Tosin myös nykyinen perustamissopimus mahdollistaa Euroopalle välttämättömän vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittämisen.

2.6 Tukholman ohjelman hyväksymiseen johtavaan prosessiin panoksensa ovat antaneet muun muassa Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimus (2), Euroopan sisä- ja oikeusasiain tulevaisuutta käsitelleen ryhmän raportit (3) sekä kommentit, jotka komissio sai syys- ja marraskuussa 2008 aiheesta ”Vapaus, turvallisuus ja oikeus – Millaiset ovat tulevaisuudennäkymät?” järjestämänsä avoimen julkisen kuulemisen (4) yhteydessä.

2.7 Komissio julkaisi kesäkuussa 2009 tiedonannon ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten – Enemmän vapautta turvallisemmassa ympäristössä” (5), johon käsillä oleva lausunto perustuu. Tarkoituksena on esittää ETSK:n kannanotot ja suositukset Tukholman prosessin yhteydessä.

2.8 Komitea laatii parhaillaan myös oma-aloitteista lausuntoa (6), jossa se ehdottaa, että maahanmuuttoa ja rajoja koskevissa Euroopan unionin politiikoissa ja säädöksissä kunnioitettaisiin asianmukaisesti ihmisoikeuksia ja kiinnitettäisiin keskeisellä tavalla huomiota kaikkien henkilöiden vapauteen ja turvallisuuteen. Kyseinen lausunto on myös osa ETSK:n panosta Tukholman ohjelman valmisteluun.

3. Yleistä

3.1 Komitea kannattaa ja tukee sitä, että Tukholman ohjelman ensisijainen poliittinen tavoite perustuu kansalaisia palvelevan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden eurooppalaisen alueen kehittämiseen. Erityisesti Lissabonin sopimuksen hyväksymisen jälkeen yksi seuraavien viiden vuoden tärkeimmistä haasteista on kansalaisten Euroopan rakentaminen, joten unionin poliittiset prioriteetit on mukautettava tähän tavoitteeseen. Komitea antoi kolme vuotta sitten oma-aloitteisen lausunnon (7) Euroopan unionin kansalaisuuden käsitteen näkyvyyden ja tehon parantamiseksi. Euroopan unionin kansalaisuutta on parannettava laadullisesti, jotta se olisi entistä avoimempi, tasapuolisempi ja osallistavampi ja jotta voitaisiin välttää kaikenlainen syrjintä.

3.2 ETSK on myös tyytyväinen siihen, että tiedonannossa asetetaan etusijalle oikeuksien Euroopan kehittäminen, sillä perusoikeuskirjaan kirjattujen perusoikeuksien ja vapauksien suojelu on perusluonteinen oleva arvo EU:ssa. (8)

3.3 Vaikka perusoikeuksien eurooppalainen suojelujärjestelmä on jo varsin kehittynyt, näiden oikeuksien todellinen noudattaminen ei ole taattu EU:ssa. Tämä koskee erityisesti yhteisön oikeuden täytäntöönpanoa ja soveltamista kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Tukholman ohjelmaan tulisi sisältyä selkeä, kunnianhimoinen ja kattava strategia perusoikeuksien suojelemiseksi ja turvaamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella. Samalla tulisi varmistaa, että kaikilla hallintotasoilla taataan vakaa ja yleispätevä oikeuksien Eurooppa.

3.4 Viime vuosina EU on asettanut turvallisuuden ihmisoikeuksien, oikeuden ja vapauden edelle. Komitea katsoo, että todellisen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luominen edellyttää, että nämä kolme ulottuvuutta ovat asianmukaisesti tasapainossa. Tulevissa turvallisuuspolitiikoissa on suojeltava vapauden arvoja ja oikeusvaltioperiaatetta. Näiden politiikkojen lähtökohdaksi on otettava Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja EU:n perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien suojelu.

3.5 Ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia ja luovuttamattomia. Niitä onkin suojeltava ja ne on taattava kaikille, ei vain unionin kansalaisille. Oikeuksiin ja oikeudenkäyttöön perustuva Eurooppa ei voi rajoittua vain niihin, joilla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus, vaan sen on ulotuttava kaikkiin henkilöihin, jotka oleskelevat unionin alueella. Muutoin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen henkilökohtainen ulottuvuus olisi ristiriidassa Euroopan unionin perustana olevien arvojen ja periaatteiden, syrjimättömyyden, oikeudenmukaisen ja tasapuolisen kohtelun ja yhteisvastuun kanssa. Tukholman ohjelmassa tulisi ottaa huomioon, että monet niistä oikeuksista ja vapauksista, joista määrätään kansainvälisissä ja eurooppalaisissa yleis- ja muissa sopimuksissa, koskevat kaikkia riippumatta kansallisuudesta, kansalaisuudesta tai maahanmuuttajan hallinnollisesta asemasta.

3.6 Tukholman ohjelman tulee perustua vuoden 1999 Tampereen ohjelmaan, jossa neuvosto vahvisti yhdeksi perusperiaatteeksi oikeudenmukaisen kohtelun sekä syrjimättömyyden unionin ja kolmansien maiden kansalaisten välillä. Näitä periaatteita voidaan vahvistaa uuden perustamissopimuksen myötä, sillä sen mukaan EU:n perusoikeuskirjasta tulee oikeudellisesti sitova. Se avaa myös unionille mahdollisuuden liittyä Euroopan ihmisoikeussopimukseen.

3.7 ETSK katsoo, että EU:n perusoikeusviraston roolia on vahvistettava vuoden 2011 jälkeen kasvattamalla sen talousarviota ja antamalla sille uusia arviointitoimivaltuuksia. Lisäksi on parannettava sen yhteistyötä unionin muiden virastojen, muun muassa Euroopan tietosuojavaltuutetun ja Euroopan oikeusasiamiehen kanssa. On myös lisättävä viraston riippumattomuutta jäsenvaltioista ja varmistettava ETSK:n osallistuminen sen työskentelyyn kansalaisyhteiskunnan edustajana.

3.8 Komissio ehdottaa Tukholman ohjelman onnistumisen varmistamiseksi menetelmää, joka perustuu ETSK:n kannattamaan viiteen keskeiseen tekijään: 1) oikeus- ja sisäasioiden alalla laadittujen politiikkojen asianmukainen sovittaminen yhteen EU:n muiden politiikkojen kanssa 2) EU:n tasolla säädettyjen normien ja niiden jäsenvaltiotasolla tapahtuvan täytäntöönpanon välisten erojen kaventaminen sekä käytännön toimien toteuttaminen 3) EU:n lainsäädännön laadun ja vaikutusten parantaminen 4) hyväksyttyjen välineiden ja uusien virastojen arvioinnin parantaminen 5) sen varmistaminen, että painopisteiden toteuttamiseen myönnetään riittävästi varoja.

3.9 ETSK aikoo jatkossakin osallistua aktiivisesti EU:n politiikkojen laadun ja lisäarvon arviointiin sekä sen arvioimiseen, miten ne vaikuttavat perusoikeuksiin ja suhteellisuusperiaatteeseen ja mitä vaikutuksia niillä on eettisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin kysymyksiin.

3.10 Komitea voisi näin ollen jatkaa mukana oloaan eurooppalaisessa strategiassa, jonka tarkoituksena on parantaa lainsäädäntöä ja arvioida unionin oikeusjärjestelmän laatua ja hyvää hallintotapaa sekä hyväksyttyjen säädösten soveltamista ja vaikutuksia.

3.11 Tukholman ohjelman myötä Euroopan unionin sitoumusten tulee olla entistä vakaampia ja selkeämpiä tähtäimessä olevien tavoitteiden suhteen. Komitea suosittaa, että määritellään joukko keskeisiä indikaattoreita ja alustava luettelo tavoitteista, jotka olisi saavutettava ja jotka mahdollistaisivat saavutetun edistyksen objektiivisen arvioinnin sekä ohjelmaa sovellettaessa että sen päätteeksi.

3.12 ETSK kannattaa hyväksyttyjä toimintalinjoja, mutta suosittaa, että ohjelman painopisteitä selkiytettäisiin ja että niitä täydennettäisiin rahoitustukea koskevilla sitoumuksilla.

3.13 ETSK toteaa, että Euroopan neuvosto on antanut arvokkaan panoksen oikeuden käytön tehokkuutta ja sen asianmukaista täytäntöönpanoa käsittelevissä lukuisissa päätöslauselmissaan ja suosituksissaan, ja kehottaa komissiota sisällyttämään niiden sisällön yksityis- ja rikosoikeuden tuleviin parannuksiin Euroopan unionissa. (9)

4. Erityistä

4.1 EU edistää kansalaisten oikeuksia: oikeuksien Eurooppa ja oikeusvaltioperiaate

4.1.1 Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, joka hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa vuonna 1948, todetaan, että periaatteiden ja arvojen yhteinen järjestelmä on luonteeltaan yleismaailmallinen. Roomassa vuonna 1950 tehty Euroopan ihmisoikeussopimus, jonka kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet, sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ovat perusta ja tae sille, että ihmisoikeuksia kunnioitetaan kaikkialla EU:n alueella.

4.1.2 EU:n perusoikeuskirjassa on uusia oikeuksia, jotka eivät sisälly Euroopan ihmisoikeussopimukseen. Perusoikeuskirja lisää henkilöiden perusoikeuksien suojelemisen liittyvää oikeusvarmuutta. Sitä sovelletaan unionin toimielimiin ja jäsenvaltioihin erityisesti silloin, kun ne panevat täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä.

4.1.3 Ihmisten vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan kansalaisuuteen kuuluvista perusoikeuksista. Sisärajatarkastusten poistaminen sekä vapaa liikkuminen ja oleskelu Schengen-alueella ovat tärkeimpiä saavutuksia Euroopan yhdentymisessä viimeisten kymmenen vuoden aikana.

4.1.4 ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että tämän oikeuden harjoittamisessa on vielä monia esteitä suurimmassa osassa unionia. Komitea katsoo, ettei direktiiviä 2004/38/EY Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella ole saatettu asianmukaisella tavalla osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Komissiossa (10), Euroopan parlamentissa ja monissa asiantuntijaraporteissa ollaan sitä mieltä, että siirtäminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä on ollut puutteellista, eikä sen loppuun saattamisessa ole myöskään noudatettu asetettua aikataulua (11).

4.1.5 ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon suuntaviivoista kyseisen direktiivin täytäntöönpanon ja soveltamisen parantamiseksi. Kaikki poikkeukset, joita jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa ihmisten vapaata liikkumista koskevaan perusoikeuteen, on rajattava tarkkaan ja täysin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti (12). Rajatyöntekijöiden sosiaalisten oikeuksien ja työntekijäoikeuksien suojelua tulee parantaa, kuten komitea on esittänyt useissa lausunnoissaan (13).

4.1.6 ETSK on hyväksynyt monia lausuntoja lasten oikeuksien suojelun parantamisesta (14) ja esittänyt, että EU:ssa tulisi noudattaa kansainvälisiä sopimuksia ja että laadittaisiin strategia, jotta jäsenvaltiot ryhtyisivät pikaisesti noudattamaan unionissa ja kansainvälisellä tasolla voimassa olevia, lasten oikeuksia koskevia sitoumuksia. Tämä koskee erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta lapsen oikeuksista.

4.1.7 ETSK korostaa moninaisuuden kunnioittamisen ja heikommassa asemassa olevien suojelun merkitystä. Moninaisuuteen liittyvät haasteet koskevat erilaisia vähemmistöjä (esimerkiksi romanit) ja monia maahanmuuttajataustaisia henkilöitä.

4.1.8 Komitea on hyväksynyt hiljattain useita lausuntoja (15) syrjinnän vastaisen lainsäädännön tehostamisesta ja ehdottanut syrjinnän, rasismin, väkivallan, homofobian ja muukalaisvihan torjuntaan suunnattujen välineiden parantamista. Kansalaisyhteiskunnalla voi olla ratkaiseva rooli varmistettaessa, että yhteisön säädöksiä sovelletaan käytännössä asianmukaisella tavalla.

4.1.9 Kun perusoikeuskirja tulee voimaan, Euroopan unionilla on uusi oikeusperusta työntekijöiden oikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien suojelemiseksi. Komitea aikoo tehdä tulevaisuudessa uusia aloitteita, jotta unionissa laadittaisiin toimintalinjoja, joilla vahvistetaan kyseisten oikeuksien suojelua. Komitea ehdottaakin Euroopan komissiolle, että se ottaisi työntekijöiden yleiset ja sosiaaliset oikeudet mukaan painopisteisiinsä.

4.1.10 EU kehittää parhaillaan turvallisuus- ja rajavalvontapolitiikkoja, jotka perustuvat uuden teknologian ja tietojärjestelmien käyttöön. On kiinnitettävä huomiota eettisiin ja oikeudellisiin vaikutuksiin, joita kyseisillä politiikoilla on henkilötietojen ja yksityisyyden suojaan.

4.1.11 ETSK katsoo, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voisi – tiiviissä yhteistyössä unionin ja jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaisten ja oikeusasiamiesten kanssa – osallistua arviointiin sen varmistamiseksi, että henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan käsittelyn tarkoituksen, oikeasuhteisuuden, laillisuuden, tietoturvan ja tietojen luottamuksellisuuden periaatteita.

4.1.12 Useissa Euroopan kansalaisyhteiskunnan kuulemisissa on korostettu sitä, että liikkumisvapauteen kohdistetaan ylimitoitettuja turvatoimia. Esimerkkinä voidaan mainita biometristen tietojen ja radiotaajuustunnistusteknologian (RFID) käyttöönotto matkustusasiakirjoissa. Lausunnossaan (16) komitea toteaa, että ”radiotaajuustunnistus ei ole vielä valmis tekniikanala” ja että se voi olla uhkana ihmisten perusvapauksille.

4.1.13 Teknologian nopean kehityksen vuoksi Tukholman ohjelmaan tulee sisällyttää mahdollisuus hyväksyä uusia poliittisia ja lainsäädännöllisiä aloitteita perusoikeuksien suojelemiseksi erityisesti henkilötietojen suojan alalla. Komission on käynnistettävä tiedotus- ja valistuskampanjoita oikeuksista ja tietotekniikan käyttöön liittyvistä vaaroista.

4.1.14 Vaisu osallistuminen Euroopan parlamentin äskettäisiin vaaleihin toi esille sen, että monet eurooppalaiset eivät ole tyytyväisiä unionin kansalaisuuteen eivätkä EU:n tiettyihin politiikkoihin. Komitea kannattaa komission tavoitetta parantaa demokraattista toimintaa ja lisätä Euroopan kansalaisten aktiivista osallistumista. Vastaukseksi siihen, että jäsenvaltioiden kansalaiset ovat yhä vähemmän kiinnostuneita yhteisön politiikasta, ETSK suosittaa, että ryhdytään erilaisiin toimenpiteisiin Euroopan aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi. Komitea kannattaa sitä, että Euroopan parlamentin vaalit järjestetään toukokuun 9. päivän viikolla ja että ehdokasasetteluissa, kampanjoissa ja vaaliohjelmissa keskitytään kansallisten seikkojen sijaan entistä enemmän eurooppalaisiin kysymyksiin.

4.1.15 ETSK katsoo, että demokratian perusteita on laajennettava siten, että niihin sisällytetään uudet kansalaiset, ja heillä tulee olla samat oikeudet ja velvollisuudet. Kansalaisuuden oikeuksiin tulee sisällyttää sekä jäsenvaltioiden että unionin tasolla koko monimuotoisuuden kirjo riippumatta kansallisesta, etnisestä, uskonnollisesta tai kulttuurisesta alkuperästä. Se perustuu osittain maahanmuuttoon.

4.1.16 Komitea antoi valmistelukunnalle oma-aloitteisen lausunnon (17), jossa ehdotetaan, että unionin kansalaisuus myönnettäisiin sellaisille unionin ulkopuolisten maiden kansalaisille, joilla on unionissa pitkään oleskelleen henkilön asema. Komitea esittää, että EU:n toimielimet ottaisivat tämän ehdotuksen huomioon Tukholman ohjelman yhteydessä.

4.2 EU helpottaa kansalaisten elämää: oikeutta ja oikeudenkäyttöä edistävä Eurooppa Oikeuden ja oikeudenkäytön takaaminen maailmalle avoimessa Euroopassa

4.2.1 Tuomioistuimien tekemien päätösten vastavuoroinen tunnustaminen

4.2.1.1 ETSK on tyytyväinen pyrkimyksiin toteuttaa vastavuoroista tunnustamista, sillä se muodostaa Euroopan oikeudenkäyttöalueen perustan. Sen rinnalla tulee säilyttää kunkin jäsenvaltion oikeudelliset perinteet, ja sen avulla tulee vahvistaa vapauden ja vastuullisuuden aluetta. Unionilla tulee olla yhteinen normatiivinen perusta. Kaikille velvoittaville järjestelmille – sekä yhteisten normien että jäsenvaltioiden tasolla – tulee toisaalta asettaa juridiset rajoitukset, joiden tavoitteena on välttää kaikki väärinkäytösmahdollisuudet. Normit eivät saa missään tapauksessa rajoittaa vapauksia ja ihmisoikeuksia, ja niillä tulee varmistaa kansalaisoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien suojelu.

4.2.1.2 Vastavuoroinen tunnustaminen voitaisiin ulottaa aloille, joita se ei vielä kata, esimerkiksi perintöasioihin, testamentteihin, aviovarallisuussuhteisiin ja avioeron varallisuusoikeudellisiin seurauksiin, sekä kaikkiin unionin kansalaisten arkipäivää koskettaviin kysymyksiin. Vastavuoroista tunnustamista on sovellettava kaikkiin jäsenvaltioissa oikeudellisesti tunnustettuihin parisuhdemuotoihin.

4.2.1.3 Siviilioikeuden alalla olisi aiheellista poistaa eksekvatuurimenettely, jota jäsenvaltiot soveltavat toisissa jäsenvaltiossa tehtyihin siviili- ja kauppaoikeuden päätöksiin, ja vastavuoroista tunnustamista olisi laajennettava uusille aloille. Rikosoikeuden alalla vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta on sovellettava jatkuvasti menettelyn kaikissa vaiheissa. Vastavuoroinen tunnustaminen olisi laajennettava myös uhrien ja todistajien suojelutoimiin sekä oikeudenmenetyksiin.

4.2.2 Keskinäisen luottamuksen lujittaminen

4.2.2.1 Keskinäisen luottamuksen lujittamiseksi oikeusjärjestelmien välillä on vahvistettava ja tuettava oikeusalan ammattilaisten koulutusta laatimalla yhteisiä välineitä. Oikeusviranomaisten vaihtoa on edistettävä ja tuettava sekä oikeusfoorumin ja ammattilaisverkostojen toiminnan että Erasmus-ohjelman kaltaisen järjestelmän avulla. Tiedonkulun ja hyvien käytänteiden vaihdon parantamiseksi olisi vahvistettava oikeusalan eurooppalaista foorumia.

4.2.2.2 Keskinäisen luottamuksen lujittamista on jatkettava siten, että oikeusalan ammattikoulutusohjelmia sekä ammattilaisverkostojen luomista tuetaan entistä ponnekkaammin ja etenkin taloudellisesti. Näiden toimenpiteiden ohella on vaihdettava hyviä käytänteitä ja laadittava innovatiivisia hankkeita oikeusalan uudistamiseksi.

4.2.3 Oikeussuojan saatavuuden parantaminen: ensisijainen tavoite

4.2.3.1 Euroopan tasolla käynnistetyssä toiminnassa rikosoikeuden alan tuomioistuinten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen parantamiseksi ei pidä keskittyä yksinomaan terrorismiin, järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuviin väärinkäytöksiin, vaan on käsiteltävä myös ihmisoikeusrikkomuksia ja perusoikeuksien loukkauksia. Jäsenvaltioiden kansalaisten liikkumisen lisääntyminen unionin sisällä altistaa heidät syrjinnälle ja väärinkäytöksille sekä yksityiselämässä että työpaikoilla.

4.2.3.2 Unionin on vahvistettava nykyisiä oikeusapua koskevia säännöksiä, otettava käyttöön sähköisiä välineitä (sähköinen oikeudenkäyttö) (18) silloin, kun ne ovat välttämättömiä, ja pyrittävä kaikin mahdollisin keinoin edistämään erityisesti kansalaisten mahdollisuuksia hyödyntää käännös- ja tulkkauspalveluja oikeudellisten menettelyjen yhteydessä. Samalla on myös pyrittävä yksinkertaistamaan asiakirjojen oikeaksi todistamista koskevia muodollisuuksia. Lisäksi on vahvistettava rikosten uhreille annettavaa tukea erityisesti rajatylittävissä tapauksissa.

4.2.4 Oikeudellisten tahojen rooli talouden toiminnan tukemisessa

4.2.4.1 Oikeuden päätösten täytäntöönpanoa on parannettava erityisesti ottamalla käyttöön eurooppalainen pankkitalletusten takavarikointijärjestelmä. Toimia, joilla pyritään luomaan sopimusoikeutta koskevat yhteiset puitteet, voitaisiin hyödyntää tulevissa säädösehdotuksissa. Voitaisiin myös laatia mallisopimuksia sekä ottaa käyttöön eurooppalaisia vapaaehtoisia järjestelmiä sisämarkkinoiden tarkkaan määritellyillä aloilla (28. järjestelmä). Vakuutussopimuksiin ja yhtiöoikeuteen sovellettavan lainsäädännön yhdenmukaistamista on aiheellista jatkaa edelleen.

4.2.4.2 Euroopan oikeudenkäyttöalueen on tuettava talouden toimintaa sisämarkkinoilla erityisesti kriisiaikoina, mutta talouden toimijat on myös asetettava vastuuseen suhteessa yhteiskuntaan ja omiin työntekijöihinsä. Rahoitus- ja talouskriisin yhteydessä on tärkeää vahvistaa valtioiden, talouden toimijoiden ja kansalaisten välistä solidaarisuutta sekä kunnioittaa kansalaisten ihmisarvoa ja oikeuksia.

4.2.5 EU:n kansainvälisen roolin vahvistaminen oikeusasioissa

Etusijalle on asetettava oikeusvaltioperiaatteen edistäminen kaikkialla maailmassa ja erityisesti naapurimaissa sekä niissä maissa, joiden kanssa unionilla on talouteen, yhteiskunnallisiin asioihin ja yhteiseen turvallisuuteen keskittyviä ohjelmia. On myös vahvistettava huomattavasti yhteistyö- ja tukivälineitä, joita unionin käyttää oikeudellisella alalla suhteissaan kolmansiin maihin.

4.3 EU suojaa kansalaisia Sääntelykehys ja kansalaisia suojaavan avoimen unionin periaatteet

ETSK suhtautuu myönteisesti unionin sisäisen turvallisuuden strategian laatimiseen ja katsoo, että laatimisprosessiin tulee osallistua laajan kirjon sidosryhmiä julkiselta ja yksityiseltä sektorilta. (19) Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen mahdollistaa sen, että etusijalle voidaan asettaa suvaitsevuuteen, vuoropuheluun ja yhteistyöhön perustuva lähestymistapa syrjäyttämisen, pelon ja muiden jäsenvaltioiden tai unionin ulkopuolisten maiden kansalaisiin kohdistuvan epäluulon sijaan. Sen avulla myös varmistetaan niiden vapauksien ja perusoikeuksien suojelu. Nämä vapaudet ja oikeudet joutuvat vaaraan, kun demokraattisen kansalaisyhteiskunnan puuttuessa käyttöön otetaan valvontatoimia ja pakkokeinoja, joita voidaan käyttää syrjivästi ja väärin. Sisäisen turvallisuuden strategiaa on täydennettävä eurooppalaisella strategialla, jonka tavoitteena on Euroopan oikeusjärjestelmien toiminnan arviointi.

4.3.1 Tehokkaammat keinot käyttöön

4.3.1.1 Poliisiyhteistyöhön on sisällytettävä merkittävä osuus, joka koskee poliisihenkilöstön koulutusta ja ohjeistamista. EU:n perusoikeusvirasto on todennut, että poliisien kova ja aggressiivinen käyttäytyminen liittyy usein syrjintään. Tällaisen käyttäytymisen karsimiseksi on toteutettava torjumistoimia sekä pyrittävä saamaan takaisin yleisön luottamus poliisivoimien korrektiin toimintaan. (20)

4.3.1.2 Sisäisen turvallisuuden kannalta välttämättömien teknisten resurssien käytön yhteydessä on varmistettava avoimuus ja vastuu suhteessa kansalaisiin ja kansalaisyhteiskuntaan.

4.3.2 Tehokkaat toimintamallit

4.3.2.1 Rajatylittävän rikollisuuden yhteydessä prioriteetteihin tulee kuulua myös puolustautumisoikeuksien vahvistaminen siten, että yhteisiä vähimmäistakeita laajennetaan koskemaan myös syyttömyysolettamaa ja tutkintavankeutta (tutkintavankeuden kesto ja perustelut). Rikollisuuden torjuntatoimissa on noudatettava oikeasuhteisuuden periaatetta. Aloitteiden laadinnalle ja tukemiselle tulee antaa asianmukaiset resurssit esimerkiksi toimintaohjelman puitteissa. Niitä on myös seurattava erityisesti tilanteissa, jotka ovat tähän asti osoittautuneet ongelmallisiksi (terrorismista epäiltyjen henkilöiden kohtelu).

4.3.2.1.1 Rajavalvonnassa ja -tarkastuksissa, erityisesti heikossa asemassa olevien henkilöiden ja ryhmien suojelussa jäsenvaltioille kuuluvat meripelastuksen perusvelvoitteet on asetettava merellä tapahtuvan valvonnan ja tarkastusten velvoitteiden edelle.

4.3.2.1.2 Yhteinen unionitason Schengen-viisumi, jonka myöntäisi mahdollisuuksien mukaan yksi yhteinen konsuliviranomainen, voisi taata kaikkien hakijoiden tasavertaisen kohtelun. On kuitenkin pyrittävä siirtymään vähitellen hakijan kansalaisuuteen liittyvien riskioletusten arvioinnista hakijan yksilöllisten riskien arviointiin – eli positiiviseen arviointiin – jotta voitaisiin ehkäistä hakijoihin kohdistuvat väärinkäytökset ja syrjintä.

4.3.3 Yhteiset tavoitteet

4.3.3.1 Sisäisen turvallisuuden strategiassa tulee keskittyä uhkiin, joihin ei ole toistaiseksi kiinnitetty riittävästi huomiota. Selkeälle etusijalle on asettava aktiiviset toimet vihan, rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjumiseksi. Käyttöön otettavia välineitä ei tule suunnitella yksinomaan turvallisuuden alalle, vaan myös taloutta, yhteiskuntaa, kulttuuria ja koulutusta varten, ja välineitä tulee käyttää ennaltaehkäisevästi.

Sisäisen turvallisuuden strategiassa ensisijaiseen asemaan on asetettava avoimuus ja korruption torjunta. Korruptio syö kansalaisten luottamusta julkisiin elimiin ja demokraattiseen prosessiin sekä jäsenvaltioissa että unionissa.

4.3.3.2 Terroriuhan hillitsemiseksi unionin tulee tiivistää toimia sellaisten kulttuurien- ja uskontojenvälisen vuoropuhelun eurooppalaisten mallien edistämiseksi, joiden avulla voidaan torjua yhteisöjen, ryhmien ja organisaatioiden eristäytymistä ja radikalisoitumista sekä unionin rajojen sisällä että niiden ulkopuolella. Vaikka sisäisen turvallisuuden toimet olisivat kuinka tehokkaita, ne kohdistuvat vain terrorismin vaikutuksiin, ei sen syihin. Onkin välttämätöntä käynnistää yleiseurooppalainen vuoropuhelu, jonka pohjalta näitä malleja voidaan kehittää siten, että unioni voi edistää niitä aktiivisesti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.

4.4 Dynaaminen maahanmuuttopolitiikka

4.4.1 Yhteisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan luominen on lähivuosien keskeinen painopiste. Perustana ovat Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksessa asetetut tavoitteet. Komission erittelemiin painopisteisiin kuuluu maahanmuuttoa koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan lujittaminen.

4.4.2 EU:n tulee syventää vuoropuhelua ja yhteistyötä lähtömaiden kanssa. ETSK on ehdottanut (21), että EU ryhtyisi ajamaan ulkopolitiikassa kansainvälistä siirtolaislainsäädäntöä, joka perustuisi ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan yleissopimukseen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia koskevaan yleissopimukseen. Kyseiseen kansainväliseen lainsäädäntökehykseen tulee sisältyä ILO:n tärkeimmät yleissopimukset ja Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälinen yleissopimus kaikkien työntekijöiden ja heidän perheidensä oikeuksista, jota EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet siitä huolimatta, että ETSK on antanut oma-aloitteisen lausunnon (22), jossa se ehdottaa sopimuksen ratifiointia.

4.4.3 Jotta eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka voisi edistää lähtömaiden kehitystä, EU:n ja lähtömaiden väliset sopimukset on tehtävä yhteisten intressien pohjalta ja maahanmuuttajien oikeuksia kunnioittaen. Komitea katsoo, että liikkuvuutta koskevissa sopimuksissa tulee pyrkiä välttämään aivovuotoa ja kompensoida sitä. Jotta siirtomuuton suhde kehitykseen olisi positiivinen, maahanpääsyä ja pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemaa koskevan lainsäädännön joustavuutta on lisättävä. Tällöin voidaan edistää vapaaehtoista paluuta siten, etteivät maahanmuuttajat menetä oleskeluoikeuttaan.

4.4.4 Kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön ei pidä perustua yksinomaan laittomaan maahanmuuttoon, palauttamiseen ja rajavalvontaan – vaikka ne ovatkin tärkeitä seikkoja – vaan sopimuksissa on otettava huomioon kaikkien osapuolien edut: maahanmuuttajien edut, jotta heidän perusoikeuksia kunnioitettaisiin ja jotta heitä kohdeltaisiin oikeudenmukaisesti, lähtömaiden edut, jotta maastamuutolla voisi olla myönteisiä vaikutuksia maiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen, sekä vastaanottavien eurooppalaisten yhteiskuntien edut.

4.4.5 ETSK katsoo, että yhtenä kokonaisvaltaisen lähestymistavan puutteena on nimenomaan se, että Euroopan unionin on vaikea päästä yleisluonteisista poliittisista puheista konkreettisten lainsäädäntöaloitteiden hyväksymiseen yhteisön menettelyä noudattaen ja perussopimuksissa määrättyjä toimivaltuuksia kunnioittaen.

4.4.6 Komitea ei ole samaa mieltä siitä, että eurooppalaisen maahanmuuttopolitiikan tulee perustua kiertomuuttoon. Osa maahanmuutosta on ilman muuta väliaikaista ja eräissä tapauksissa luonteeltaan kiertävää, mutta kokemus osoittaa, että suuri osa muutosta on pysyvää tai pitkäkestoista. Unionin politiikoissa ja lainsäädännössä on näin ollen edistettävä aina ihmisoikeuksien kunnioittamista, maahanmuuttajien oikeudellisen aseman turvaa, kotouttamista ja perheenyhdistämistä.

4.4.7 ETSK esitti hiljattain antamassaan lausunnossa (23), että ”maahanmuuttopolitiikassa ja -lainsäädännössä on kunnioitettava täysimääräisesti kaikkien henkilöiden ihmisoikeuksia, yhdenvertaista kohtelua sekä syrjimättömyyttä”.

4.4.8 ETSK ei kannata termin ”laiton maahanmuutto” käyttöä ja on samaa mieltä muiden eurooppalaisten toimijoiden, muun muassa Euroopan neuvoston yleiskokouksen ja Euroopan parlamentin kanssa siitä, että olisi parempi käyttää termejä ”sääntöjen vastainen maahanmuutto” ja ”ilman asianmukaisia asiakirjoja olevat maahanmuuttajat”, jotta voitaisiin välttää maahanmuuton virheellistä yhdistämistä rikollisuuteen.

4.4.9 Vaikka maahantulo ei ole laillista ilman säädettyjä asiakirjoja ja lupia, kyseiset henkilöt eivät ole rikollisia. Useissa viestimissä ja poliittisissa puheissa sääntöjen vastainen maahanmuutto ja rikollisuus samaistetaan, vaikka todellisuudessa ei ole kyse samasta asiasta. Tällainen viestintä lietsoo pelkoa ja muukalaisvihaa vastaanottavan maan väestön keskuudessa.

4.4.10 ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio pyrkii seuraamaan joulukuussa 2010 voimaantulevassa palauttamisdirektiivissä 2008/115/EY säädettyjen takuiden ja oikeuksien täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa.

4.4.11 Komitea kannattaa komission ehdotusta yhteisten normien vahvistamisesta sellaisia laittomia maahanmuuttajia varten, joita ei voida poistaa maasta. Kannatettava on myös laillistamista koskeva ehdotus, jonka mukaan ”oleskelun laillistamista koskevien tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden kesken on parannettava. Voitaisiin myös laatia laillistamiskäytäntöjä koskevat suuntaviivat.” Asianomaisten henkilöiden asemaa laillistettaessa on otettava huomioon se, millä tavoin he ovat kotoutuneet yhteiskuntaan ja sijoittuneet työelämään, kuten Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksessa määrätään.

4.4.12 Laittomasti maahan tulevia vailla huoltajaa olevia alaikäisiä on suojeltava erityisen eurooppalaisen politiikan keinoin.

4.4.13 Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että unionin on luotava yhteiset puitteet eli joustava maahanmuuttojärjestelmä, jota voidaan mukauttaa kansallisten työmarkkinoiden tarpeita vastaavasti. Komitea katsoo kuitenkin, että unionin lainsäädännössä on pyrittävä välttämään toimintalinjoja, jotka perustuvat yksinomaan työmarkkinoiden tarpeisiin tietyssä suhdannetilanteessa tai tiettynä aikana ja joissa maahanmuuttajaa pidetään vain taloudellisena yksikkönä eikä ihmisenä, jolla on oikeuksia ja joka tarvitsee suojelua ja turvaa.

4.4.14 Komitea kannattaa komission ehdotusta eurooppalaisen vuoropuhelufoorumin perustamisesta työperäisen maahanmuuton hallinnan parantamiseksi. Foorumiin osallistuisivat työnantajat, ammattiliitot, jäsenvaltioiden työvoimatoimistot, henkilöstöpalveluyritykset ja muut sidosryhmät. ETSK voisi vastata foorumin toiminnasta Euroopan kotouttamisfoorumin tapaan.

4.4.15 ETSK on todennut useassa yhteydessä, että maahanpääsyä koskevassa Euroopan tason yhteisessä lainsäädännössä tarvitaan kokonaisvaltaista ja horisontaalista lainsäädäntökehystä alakohtaisten säädösten sijaan. (24)

4.4.16 Komissio laatii kuitenkin parhaillaan useita alakohtaisia direktiiviehdotuksia. Eurooppa-neuvosto hyväksyi hiljattain direktiivin sinisestä kortista (25). Se mahdollistaa nopeutetun ja joustavan maahanpääsymenettelyn siirtotyöläisille, joilla katsotaan olevan korkea ammattipätevyys, sekä heidän perheilleen. Tämä saattaa johtaa syrjivään kohteluun korkeasti ammattitaitoisina pidettävien ja muiden työntekijöiden (joita käsitellään muissa direktiiveissä) välillä. Direktiivi antaa lisäksi liian paljon harkintavaltaa jäsenvaltioille siniseen korttiin sisältyvien ehtojen ja oikeuksien määrittelyssä ja tarkentamisessa.

4.4.17 ETSK katsoo, että unionin maahanmuuttolainsäädännön alakohtaisen lähestymistavan rinnalle tarvitaan oikeuksien yhteistä horisontaalista kehystä (yhteinen asema), jolla voitaisiin varmistaa maahanmuuttajien oikeuksien ja vapauksien kunnioittaminen ja suojelu Euroopassa riippumatta heidän ammatillisesta ja oikeudellisesta asemastaan tai hallinnollisesta tilanteestaan.

4.4.18 Komissio on laatinut ehdotuksen puitedirektiiviksi maahanmuuttajien oikeuksista. Neuvosto ei ole vielä hyväksynyt sitä. Komitea on antanut lausunnon (26) kyseisestä direktiiviehdotuksesta ja toivoo, että neuvosto ottaa sen huomioon.

4.4.19 ETSK aikoo analysoida komission ehdotusta maahanmuuttosäännöstön hyväksymisestä. Säännöstön tavoitteena on taata yhdenmukaiset ja vertailukelpoiset oikeudet maahanmuuttajille Euroopassa. Komitea ei kuitenkaan hyväksy sitä, että ehdotus tarkoittaisi puitedirektiiviä koskevan ehdotuksen poisvetämistä. Komitea ehdottaakin neuvoston tuleville puheenjohtajavaltioille, että ne jatkavat työtä kyseisen direktiivin hyväksymiseksi.

Komitea kannattaa komission ehdotusta, että perheenyhdistämisestä annettua direktiiviä tarkistettaisiin laajan kuulemisen pohjalta.

4.4.20 ETSK toivoo, että komissio laatisi lyhyen vihreän kirjan muutoksista, joita kyseiseen direktiiviin olisi tehtävä, sillä direktiivin 2003/86/EY minimalistinen luonne mahdollistaa sen, että joidenkin jäsenvaltioiden lainsäädännössä ei taata kaikilta osin kolmansien maiden kansalaisten perheenyhdistämisoikeutta, kuten komission kertomuksessa (27) direktiivin soveltamisessa kansallisella tasolla todetaan.

4.4.21 Komitea pitää kotouttamista hyvin tärkeänä ja on laatinut useita oma-aloitteisia lausuntoja, joissa kehotetaan toteuttamaan EU:ssa proaktiivista kotouttamispolitiikkaa. Siinä sovelletaan sekä vastaanottavalle yhteiskunnalle että maahanmuuttajille suunnattua kaksitahoista lähestymistapaa. Kyseessä on positiivinen lähestymistapa kotouttamiseen, kun taas osa päättäjistä pitää kotouttamista negatiivisena, uutena esteenä yhdenvertaisuudelle ja uutena syrjintävälineenä.

4.4.22 Kuten komissio toteaa, EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten toteuttamia toimia on tehostettava, mutta lisäksi on otettava vastaanottava yhteiskunta ja maahanmuuttajat laajemmin mukaan toimintaan. Euroopan komissio ja ETSK ovat perustaneet hiljattain yhteistyössä Euroopan kotouttamisfoorumin. Kyseessä on foorumi, jonka puitteissa kansalaisyhteiskunta ja maahanmuuttajajärjestöt voivat osallistua kotouttamista edistäviin unionin toimintalinjoihin.

4.4.23 ETSK on antanut tukensa ehdotukselle luoda kotouttamista varten avoin koordinointimenetelmä, ja se sitoutuu osallistumaan menetelmän käynnistämiseen uusien lausuntojen välityksellä. Komissio esittää, että ”voitaisiin kehittää koordinointimekanismi, jolla jäsenvaltioiden toimia voidaan tukea yhteiseltä pohjalta”. Tämä voitaisiin toteuttaa määrittelemällä hyviä käytänteitä, laatimalla indikaattoreita, luomalla yhteyksiä muihin politiikan aloihin ja kannustamalla kansalaisyhteiskuntaa osallistumaan toimintaan kotouttamista koskevan verkkosivuston ja Euroopan kotouttamisfoorumin välityksellä.

4.4.24 Myös foorumi voisi osallistua käytänteiden arviointiin, indikaattoreiden laatimiseen ja yhteyksien luomiseen unionin muihin politiikan aloihin.

4.5 Turvapaikka-asiat: solidaarisuuteen perustuva yhteisen suojelun alue

4.5.1 Euroopan tulee ottaa turvapaikanhakijat vastaan ihmisarvoa kunnioittaen. Tätä varten tarvitaan suojaavaa lainsäädäntöä ja entistä solidaarisempaa politiikkaa. Monet henkilöt, jotka tarvitsevat kansainvälistä suojelua, saapuvat ulkorajoille laittomia kanavia käyttäen. Viranomaisten on taattava, että kyseiset henkilöt voivat esittää suojelua koskevan hakemuksensa ja että se käsitellään kansainvälisten yleissopimusten sekä yhteisön ja kansallisten säädösten mukaisesti.

4.5.2 Komitea on laatinut viime vuosina useita lausuntoja yhteisen turvapaikkajärjestelmän kehittämisestä. (28) Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän luomisen yhteydessä on varmistettava korkea laatutaso tinkimättä suojelun kansainvälisistä normeista. Yhdenmukaistamista ei pidä missään tapauksessa käyttää jäsenvaltioiden nykyisen suojelun tason laskemiseen, vaan sen avulla on parannettava lainsäädäntöä jäsenvaltioissa, joissa suojelun taso on riittämätön.

4.5.3 Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän luominen edellyttää, että lainsäädännön yhdenmukaistamista täydennetään jäsenvaltioiden laajalla yhteistyöllä. Yhteistyö ja solidaarisuus paranee, kun perustetaan komission ehdottama ja ETSK:n kannattama Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto.

4.5.4 Uudessa lainsäädännössä tulee mahdollistaa turvapaikanhakijoiden pääsy työmarkkinoille ja koulutukseen sekä tunnustaa turvapaikka-asioihin erikoistuneiden valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden rooli ja myöntää niille täysivaltainen pääsy niiden toimintaan liittyviin menettelyihin ja paikkoihin.

4.5.5 Dublinin asetuksen menettelyjä tulee muuttaa, jotta turvapaikanhakijat voivat valita, mihin maahan he haluavat jättää hakemuksen, ja ottaa näin huomioon humanitaariset syyt, perhesuhteet sekä kulttuuriset ja sosiaaliset yhteydet.

4.5.6 Turvapaikkahakemuksia koskeviin päätöksiin tulee voida hakea muutosta, ja muutoksenhaulla tulee olla lykkäävä vaikutus Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti.

4.5.7 Turvapaikanhakijoiden ja laittomien maahanmuuttajien pitäminen säilöönottokeskuksissa on edelleenkin yleinen käytäntö useissa EU:n jäsenvaltioissa. ETSK vastustaa tätä menettelyä ja katsoo, että säilöönottokeskuksessa pitämisen tulee olla poikkeuksellinen toimenpide.

4.5.8 ETSK katsoo, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on ehdoton edellytys, kun kolmansien maiden kanssa tehdään takaisinottosopimuksia. Komitea vastustaa sitä, että EU tai jäsenvaltiot solmivat palauttamis- tai rajavalvontasopimuksia sellaisten maiden kanssa, jotka eivät ole allekirjoittaneet ihmisoikeuksien suojelua koskevia keskeisiä kansainvälisiä oikeusasiakirjoja.

4.5.9 Komitea katsoo, että EU:n sisällä tapahtuvaa rahoitusvastuun jakamista turvapaikka-asioissa on vahvistettava. Euroopan pakolaisrahastoa onkin laajennettava ja mukautettava.

Bryssel 4. marraskuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Edellisen varapuheenjohtajan Franco Frattinin mukaan tavoitteista on saavutettu vain 53 prosenttia.

(2) Maahanmuutto- ja turvapaikkasopimus, Euroopan unionin neuvosto, Bryssel, 13440/08, 24. syyskuuta 2008.

(3) Euroopan sisäasiainpolitiikan tulevaisuutta käsitelleen ryhmän (”tulevaisuusryhmä”) raportti ”Vapaus, turvallisuus, yksityisyys – Euroopan sisäasiat avoimessa maailmassa”, kesäkuu 2008.

(4) http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/news_consulting_0001_en.htm

(5) KOM(2009) 262 lopullinen.

(6) ETSK:n 4. syyskuuta 2009 antama lausunto aiheesta ”Perusoikeuksien kunnioittaminen Euroopan unionin maahanmuuttoa koskevissa toimintalinjoissa ja lainsäädännössä”, esittelijä Luis Miguel Pariza Castaños (ks. EUVL C 128, s. 29).

(7) EUVL C 318, 23.12.2006, s. 163.

(8) EUVL C 218, 11.9.2009, s. 69.

(9) Ks. Relevant Council of Europe Resolutions and Recommendations in the field of efficiency and fairness of justice (Euroopan neuvoston keskeiset oikeudenkäytön tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta koskevat päätöslauselmat ja suositukset), CEPEJ(2003) 7 rev, 13. marraskuuta 2003.

(10) KOM(2008) 840 lopullinen.

(11) 30. huhtikuuta 2006.

(12) KOM(2009) 313 lopullinen.

(13) EUVL C 228, 22.9.2009, s. 14 ja EUVL C 325, 30.12.2006, s. 43.

(14) EUVL C 325, 30.12.2006, s. 65.

(15) EUVL C 182, 4.8.2009, s. 19 ja EUVL C 77, 31.3.2009, s. 102.

(16) EUVL C 256, 27.10.2007, s. 66.

(17) EUVL C 208, 3.9.2003, s. 76.

(18) ETSK:n 30. syyskuuta 2009 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle – Tavoitteena sähköisen oikeudenkäytön strategia Euroopalle”, esittelijä Jorge Pegado Liz (EUVL C 318, 23.12.2009, s. 69).

(19) EUVL C 318, 23.12.2006, s. 147 ja EUVL C 211, 19.8.2008, s. 61.

(20) Euroopan unionin perusoikeusvirasto, 2009. The Stockholm Programme: A chance to put fundamental rights protection right in the centre of the European Agenda (Tukholman ohjelma: mahdollisuus asettaa perusoikeuksien suojelu keskeiseen asemaan EU:n asialistalla), s. 6–7.

(21) EUVL C 44, 16.2.2008, s. 91.

(22) EUVL C 302, 7.12.2004, s. 49.

(23) EUVL C 218, 11.9.2009, s. 69.

(24) EUVL C 286, 17.11.2005, s. 20.

(25) Direktiivi 2009/50/EY.

(26) EUVL C 27, 3.2.2009, s. 114.

(27) KOM(2008) 610 lopullinen.

(28) EUVL C 204, 9.8.2008, s. 77; EUVL C 218, 11.9.2009, s. 78; ETSK:n 16. heinäkuuta 2009 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista (uudelleenlaadittu toisinto)”, esittelijä An Le Nouail Marlière (EUVL C 317, 23.12.2009, s. 110) ja 16. heinäkuuta 2009 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän, kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu toisinto)”, esittelijä An Le Nouail Marlière (EUVL C 317, 23.12.2009, s. 115).