Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle varainhoitovuotta 2011 koskevasta rahoituskehyksen teknisestä mukautuksesta BKTL:n muutosten mukaisesti ja niiden määrien mukautuksesta, jotka on osoitettu koheesiota tukevista varoista niille jäsenvaltioille, joiden todellinen BKT poikkesi arvioidusta BKT:stä vuosina 2007–2009 esitetty 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 16 ja 17 kohdan mukaisesti /* KOM/2010/0160 lopull. */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 16.4.2010 KOM(2010)160 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE varainhoitovuotta 2011 koskevasta rahoituskehyksen teknisestä mukautuksesta BKTL:n muutosten mukaisesti ja niiden määrien mukautuksesta, jotka on osoitettu koheesiota tukevista varoista niille jäsenvaltioille, joiden todellinen BKT poikkesi arvioidusta BKT:stä vuosina 2007–2009 esitetty 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 16 ja 17 kohdan mukaisesti KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE varainhoitovuotta 2011 koskevasta rahoituskehyksen teknisestä mukautuksesta BKTL:n muutosten mukaisesti ja niiden määrien mukautuksesta, jotka on osoitettu koheesiota tukevista varoista niille jäsenvaltioille, joiden todellinen BKT poikkesi arvioidusta BKT:stä vuosina 2007–2009 JOHDANTO Varainhoitovuotta 2011 koskeva rahoituskehyksen tekninen mukautus koskee vuonna 2010 poikkeuksellisesti hintojen ja bruttokansantulon (BKTL) muutoksiin perustuvan säännöllisen mukautuksen (talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen[1] 16 kohta) lisäksi otsakkeeseen 1 B tehtävää mukautusta (toimielinten sopimuksen 17 kohta). Toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaan todettaessa, että jonkin jäsenvaltion vuosien 2007 – 2009 kumulatiivinen BKT poikkeaa enemmän kuin ± 5 prosenttia tätä sopimusta laadittaessa muodostetusta kumulatiivista BKT:tä koskevasta arviosta, komissio mukauttaa vuotta 2011 koskevan teknisen mukautuksen yhteydessä määriä, jotka kyseiselle jäsenvaltiolle on osoitettu koheesiota tukevista varoista kyseisen kauden aikana . Toimielinten sopimuksen 17 kohdassa asetetaan kaksi ehtoa: ensinnäkin tällaisten mukautusten positiivinen tai negatiivinen kokonaisnettovaikutus saa olla enintään 3 miljardia euroa, ja toiseksi nettovaikutuksen ollessa positiivinen, ” lisävarojen kokonaismäärä rajoitetaan alaotsaketta 1 B varten vuosiksi 2007 – 2010 vahvistettuihin enimmäismääriin nähden käyttämättä jääneeseen osuuteen ”. Lopuksi 17 kohdassa määrätään, että ” tarvittavat mukautukset jaetaan tasasuhtaisesti vuosiksi 2011 – 2013, ja asianomaisia enimmäismääriä mukautetaan vastaavasti .” Toimielinten sopimuksen 16 kohdan mukaan komissio tekee joka vuosi ennen varainhoitovuoden n + 1 talousarviomenettelyä teknisen mukautuksen rahoituskehykseen Euroopan unionin bruttokansantulon (BKTL) ja hintojen muutosten mukaisesti ja antaa tulokset tiedoksi budjettivallan käyttäjille. Hintojen osalta voidaan todeta, että käypinä hintoina ilmaistut menojen enimmäismäärät lasketaan käyttämällä toimielinten sopimuksen 16 kohdan mukaista kiinteää 2 prosentin deflaattoria. BKTL:n muutosten osalta tämä tiedonanto perustuu uusimpiin talousennusteisiin. Tämän tiedonannon tarkoituksena on esittää budjettivallan käyttäjälle tulos varainhoitovuotta 2011 koskevasta, toimielinten sopimuksen 16 ja 17 kohdan mukaisesta rahoituskehyksen teknisestä mukautuksesta (EU-27). OTSAKETTA 1 B VARTEN VUOSIKSI 2011–2013 VAHVISTETTUJEN ENIMMÄISMÄÄRIEN MUKAUTUS (17 KOHTA) Mukautukseen oikeutetut jäsenvaltiot Toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaan komission on mukautettava koheesiota tukevista varoista osoitettuja määriä sellaisten jäsenvaltioiden osalta, joiden kumulatiivinen BKT vuosina 2007–2009 on poikennut yli ± 5 prosenttia toimielinten sopimusta laadittaessa muodostetusta kumulatiivista BKT:tä koskevasta arviosta. Sen vuoksi on mitattava ero huhtikuussa 2005[2] julkaistujen tilastojen ja marraskuussa 2009 julkaistujen eli viimeisimpien saatavilla olevien tilastojen välillä. Tällä määräyksellä on merkitystä ainoastaan niiden jäsenvaltioiden osalta, joihin sovelletaan koheesiota tukevien varojen enimmäismäärää[3], toisin sanoen Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Tšekki, Unkari ja Viro. BKT-erot vuosina 2007–2009 eivät vaikuta koheesiota tukevista varoista muille jäsenvaltioille osoitettuihin määriin. Tilastojen vertailusta saadaan seuraava tulos: [pic] BKT-ero ei yhdessäkään jäsenvaltiossa ole suurempi kuin – 5 prosenttia. Sen vuoksi yhdellekään jäsenvaltiolle osoitettua määrää ei tarvitse pienentää. Sitä vastoin kolmella jäsenvaltiolla ero on yli + 5 prosenttia, nimittäin Tšekillä (+ 7,5 %), Puolalla (+ 8,0 %) ja Slovakialla (+ 10,8 %). Sen vuoksi näille jäsenvaltioille koheesiota tukevista varoista osoitettuja määriä on lisättävä. Käyttämättä jääneen kokonaismäärän vahvistaminen Koska mukautuksen nettovaikutus on positiivinen, on tarpeen määrittää alaotsaketta 1 B varten vuosiksi 2007–2010 vahvistettuihin enimmäismääriin nähden käyttämättä jäänyt osuus. Käyttämättä jäänyt osuus muodostuu kolmesta eri tekijästä[4]: - kauden 2007–2010 kutakin vuotta varten vahvistettujen otsakkeen 1 B enimmäismäärien ja kyseiselle kaudelle budjetoitujen maksusitoumusmäärärahojen välisten erojen summa; - otsakkeeseen 1 B liittyvät peruutetut (tai rauenneet) maksusitoumusmäärärahat vuosina 2007–2010, lukuun ottamatta vuoden 2007 määriä, jotka on siirretty myöhemmille vuosille toimielinten sopimuksen 48 kohdan mukaisesti[5]; - koheesiomenoihin liittyvät vuosien 2007–2010 vapautetut maksusitoumukset lukuun ottamatta määriä, jotka liittyvät EMOTR:n ohjausosastoon ja KOR:ään. Käyttämättä jääneitä määriä koskevat yksityiskohtaiset tiedot annetaan seuraavassa taulukossa, joka perustuu tuoreimpiin tietoihin. [pic] Kaikkia kyseessä olevia jäsenvaltioita koskeva positiivinen mukautus voi näin olla enintään 1 007 miljoonaa euroa. Tämä määrä noudattaa ensimmäistä ehtoa, jonka mukaan mukautusten kokonaisnettovaikutus saa olla enintään 3 miljardia euroa. Otsaketta 1 B varten vuosiksi 2011–2013 vahvistettujen enimmäismäärien mukautus Positiivinen mukautus olisi jäsenvaltioiden vuosien 2007–2009 kokonaismäärärahojen perusteella ollut 3,331 miljardia euroa. Positiivisia mukautuksia on käyttämättä jäänyttä osuutta koskevan ehdon perusteella kuitenkin pienennetty kokonaismäärärahojen mukaisessa suhteessa seuraavasti: [pic] Tarvittavat mukautukset on jaettava tasasuhtaisesti vuosille 2011–2013. Lisäksi otsaketta 1 B varten vahvistettujen enimmäismäärien vastaavat mukautukset on tehtävä miljoonina euroina. Sen vuoksi otsaketta 1 B varten vahvistettuja maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä (käypinä hintoina) korotetaan seuraavasti: - 2011: + 336 miljoonaa - 2012: + 336 miljoonaa - 2013: + 336 miljoonaa Maksumäärärahat Toimielinten sopimuksen 23 kohdan neljännessä alakohdassa edellytetään, että kaikissa tarkistuksissa säilytetään asianmukainen suhde maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välillä. Näin ollen maksumäärärahojen vuotuisia enimmäismääriä on tarkistettava. Tarkistus perustuu otsakkeeseen 1 B lisättyjä maksusitoumusmäärärahoja vastaavien maksujen suoritusaikatauluun. Koska suurin osa lisättyihin maksusitoumusmäärärahoihin liittyvistä maksuista suoritetaan vuoden 2013 jälkeen, maksumäärärahojen enimmäismäärien korotus on pieni. Sen vuoksi maksumäärärahojen enimmäismääriä (käypinä hintoina) korotetaan seuraavasti: - 2011: + 17 miljoonaa - 2012: + 87 miljoonaa - 2013: + 187 miljoonaa Yhteenvetotaulukko ja päätelmät Seuraavassa taulukossa on yhteenveto muutoksista rahoituskehyksen mukaisiin maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismääriin. Määrät on ilmoitettu käypinä hintoina. [pic] Toimielinten sopimukseen sisältyvässä rahoituskehystaulukossa[6] luvut ovat vuoden 2004 kiinteinä hintoina. Käypinä hintoina ilmaistut määrät on sen vuoksi muutettava vuoden 2004 kiinteinä hintoina ilmaistuiksi määriksi käyttämällä kiinteää 2 prosentin vuosideflaattoria toimielinten sopimuksen 16 kohdan mukaisesti. Taulukossa 1 on esitetty 27 jäsenvaltion EU:n (EU-27) rahoituskehys vuoden 2004 hintoina toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti muutettuna. RAHOITUSKEHYKSEEN TEHTÄVÄ VUOTTA 2011 KOSKEVA TEKNINEN MUKAUTUS, JOKA PERUSTUU BKTL:N MUUTOKSEEN (16 KOHTA) Taulukossa 2 on esitetty 27 jäsenvaltion EU:n (EU-27) rahoituskehys, jossa on otettu huomioon edellä mainittu vuosien 2011–2013 enimmäismääriä koskeva mukautus ja johon on tehty vuotta 2011 koskeva mukautus (määrät on ilmoitettu sekä käypinä hintoina että prosentteina suhteessa BKTL:ään, joka perustuu uusimpiin talousennusteisiin). Yhteenlaskettu BKTL Tuoreimpien saatavilla olevien ennusteiden mukaan vuoden 2011 BKTL on EU-27:n tapauksessa 12 354 021,3 miljoonaa euroa käypinä hintoina (vuonna 2010 vastaava luku oli 11 966 504,7 miljoonaa euroa, vuonna 2009 se oli 11 614 170,1 miljoonaa euroa, vuonna 2008 se oli 12 294 000,1 miljoonaa euroa ja vuonna 2007 se oli 12 206 170,2 miljoonaa euroa). Vuoden 2012 jälkeiseltä kaudelta (2011–2013) EU-27:n BKTL on laskettu keskimääräistä reaalista vuosikasvua koskevien komission omien ennusteiden perusteella. Kyseiset ennusteet ovat suuntaa antavia, ja niitä tarkistetaan vuosittain tuoreimpien saatavilla olevien talousennusteiden pohjalta. Vuosien 2010 ja 2011 BKTL-lukuihin sisältyvät välilliset rahoituspalvelut (FISIM) kuten niiden kohdentamisesta omien varojen tarkoituksiin 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen 16 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa neuvoston päätöksessä 2010/196/EU, Euratom[7] edellytetään. Rahoituskehykseen tehtävän varainhoitovuotta 2011 koskevan teknisen mukautuksen tärkeimmät tulokset (EU-27) Vuoden 2011 maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä (142 965 miljoonaa euroa) on 1,16 prosenttia suhteessa BKTL:ään. Näitä maksusitoumusmäärärahoja vastaavien maksumäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä (134 280 miljoonaa euroa) on 1,09 prosenttia suhteessa BKTL:ään. Omien varojen 1,23 prosentin enimmäismäärään nähden jää tuoreimpien talousennusteiden perusteella näin 17 674 miljoonan euron liikkumavara (0,14 prosenttia suhteessa EU-27:n BKTL:ään). Omien varojen ja maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä mukautettiin välillisten rahoituspalvelujen (FISIM) kohdentamisesta omien varojen tarkoituksiin annetun päätöksen 2010/196[8] voimaantulon jälkeen. MUUT TEKNISEEN MUKAUTUKSEEN LIITTYVÄT NÄKÖKOHDAT Otsake 5 (Hallintomenot) Rahoituskehyksestä laaditun taulukon alaviitteessä mainitaan, että otsakkeen 5 enimmäismäärään sisältyvistä eläkemenoista vähennetään henkilöstön suorittamat eläkemaksut siten, että vähennykset ovat vuosina 2007–2013 enintään 500 miljoonaa euroa (vuoden 2004 hintoina). Tätä määräystä on tulkittava niin, että otsakkeen enimmäismäärää sovellettaessa se rajoittaa eläkemenoista tehtäviä vähennyksiä kahdella tavalla: - vähennykset eivät saa minään vuonna ylittää talousarvioon tuloina otettavia eläkemaksuja - vähennysten yhteenlaskettu kokonaismäärä vuosina 2007–2013 saa olla enintään 500 miljoonaa euroa vuoden 2004 hintoina eli vuosittain keskimäärin 71,4 miljoonaa (82 miljoonaa vuoden 2011 hintoina). Koska hallintomenot ovat toistuvia menoja, vuotuinen enimmäismäärä pidetään aina mahdollisimman pienenä, jotta liikkumavaraa ei tarvittaisi heti kauden alussa, jolloin se ei olisi myöhemmin kokonaisuudessaan käytettävissä. Vuonna 2011 tehtävät vähennykset ovat 82 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen ulkopuoliset menoerät On joitakin rahoitusjärjestelyjä, jotka eivät sisälly vuosien 2007–2013 rahoituskehyksessä vahvistettuihin menojen enimmäismääriin. Kyseisillä järjestelyillä pyritään varmistamaan, että poikkeuksellisiin ja odottamattomiin tapahtumiin voidaan reagoida nopeasti ja että sovituista menojen enimmäismääristä voidaan jonkin verran joustaa tietyin edellytyksin: - Hätäapuvarauksesta voidaan ottaa vuosittain käyttöön enintään 221 miljoonaa euroa vuoden 2004 hintoina. Vuonna 2011 kyseisestä varauksesta voidaan näin ollen ottaa 253,9 miljoonaa euroa käypinä hintoina (ja koko jakson aikana yhteensä 1 744 miljoonaa euroa käypinä hintoina). - EU:n solidaarisuusrahaston vuotuinen enimmäismäärä käypinä hintoina on miljardi euroa. - Joustovälineen vuotuinen enimmäismäärä käypinä hintoina on 200 miljoonaa euroa. Tähän lisätään vuosina 2008–2010 käyttämättä jääneet määrät, jotka voidaan siirtää vuodelle 2011. Lisäksi Euroopan globalisaatiorahastosta on mahdollista ottaa vuosittain käyttöön enintään 500 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Tämä summa rahoitetaan edellisen vuoden maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettuun enimmäismäärään nähden jääneestä liikkumavarasta ja/tai kahden edellisen vuoden peruutettujen sitoumusten vuoksi vapautuneista määrärahoista (lukuun ottamatta otsakkeeseen 1 B liittyviä peruutettuja sitoumuksia). TALOUSARVIOON SISÄLTYMÄTÖN TOIMINTA JA OMAT VARAT Toimielinten sopimuksen 11 kohdan neljännessä alakohdassa määrätään, että muuta kuin yleiseen talousarvioon sisältyvää toimintaa koskevat tiedot sekä yhteisön omien varojen eri ryhmien ennakoitu kehitys esitetään ohjeellisina erillisissä taulukoissa ja saatetaan vuosittain ajan tasalle rahoituskehyksen teknisen mukautuksen yhteydessä. Nämä uusimpien käytettävissä olevien arvioiden mukaan ajantasaistetut tiedot esitetään liitteinä olevissa taulukoissa 3.1–3.2 . Ne koskevat Euroopan kehitysrahastoa (EKR) ja omien varojen koostumusta. LIITE TAULUKKO 1: 17 KOHDAN OSALTA MUKAUTETTU RAHOITUSKEHYS 2007–2013 [pic] TAULUKKO 2: VUODEN 2011 JA 17 KOHDAN OSALTA MUKAUTETTU RAHOITUSKEHYS 2007–2013 [pic] TAULUKKO 3: ALUSTAVA ARVIO YLEISEN TALOUSARVION ULKOPUOLISISTA MENOISTA SEKÄOMIEN VAROJEN RYHMIEN ENNUSTETTU KEHITYS [pic] [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, liitteessä II oleva 9 kohta. [3] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, liitteessä II oleva 7, 8 ja 11 kohta. [4] Kuten komission yksiköiden 15. helmikuuta 2006 laatimassa valmisteluasiakirjassa ”Fiche 99” selitetään. [5] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2008 (EUVL L 128, 16.5.2008, s. 8). [6] Sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä, tehty 17 päivänä joulukuuta 2009, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta: Energia-alan hankkeiden rahoittaminen osana Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa (EUVL L 347, 24.12.2009, s. 26). [7] Neuvoston päätös 2010/196/EU, Euratom, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2010, välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) kohdentamisesta Euroopan unionin talousarvion ja sen omien varojen tarkoituksiin käytettävän bruttokansantulon määrittämiseksi, EUVL L 87, 7.4.2010, s. 31. [8] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Omien varojen enimmäismäärän sekä maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän mukautus seurauksena päätöksestä soveltaa FISIMin kohdentamismenetelmää omien varojen tarkoituksiin, KOM(2010) 162 lopullinen.