[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 26.8.2008

KOM(2008) 526 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Euroopan tutkimusneuvoston rakenteita ja mekanismeja koskevassa riippumattomassa arvioinnissa käytettävästä menettelytavasta ja tehtävänmäärittelystä

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Euroopan tutkimusneuvoston rakenteita ja mekanismeja koskevassa riippumattomassa arvioinnissa käytettävästä menettelytavasta ja tehtävänmäärittely stä

JOHDANTO

Tutkimuksen 7. puiteohjelman Ideat-erityisohjelman myötä luotu Euroopan tutkimusneuvosto on puiteohjelman uusi tieteellinen toimintamuoto ja merkittävä suunnanmuutos EU:n aikaisempiin tutkimustoimiin nähden. Euroopan tutkimusneuvosto myöntää yksittäisille tutkimusryhmille tukea tieteen eturintamassa harjoitettavaan pioneeritutkimukseen yksinomaan sen laadukkuuden perusteella. Pyrkimyksenä on näin kehittää Euroopan tutkimusvalmiuksia kaikkein korkeimmalla tasolla.

Euroopan tutkimusneuvosto on osa 7. puiteohjelmassa käyttöönotettua uutta rakennetta, johon kuuluvat myös esimerkiksi perustamissopimuksen 171 artiklaan perustuvat yhteiset teknologia-aloitteet. Tutkimusneuvoston myötä toteutusmenetelmiä uudistetaan merkittävästi, sillä se muodostuu riippumattomasta tieteellisestä neuvostosta ja erityisestä täytäntöönpanorakenteesta, joka huolehtii itsehallinnollisesti ohjelmien toteutuksesta komission toimeenpanoviraston muodossa.

Euroopan tutkimusneuvostoa varten omaksuttujen uusien päämäärien ja toteutusmenetelmien lähtökohtana on yhtäältä eurooppalaisen tutkimusalueen ja Lissabonin prosessin ilmentämä poliittinen ja taloudellinen välttämättömyys, koska valmiuksia pioneeritutkimuksessa pidetään keskeisinä Euroopan tulevaisuuden kannalta globalisoituvassa maailmassa. Toisaalta lähtökohtana on EU:n pyrkimys parantaa politiikan täytäntöönpanon institutionaalista perustaa ja varmistaa samalla EU:n varojen tehokas ja moitteeton käyttö.

Komissio vastaa Ideat-erityisohjelman täytäntöönpanosta samalla, kun sillä on velvollisuus taata Euroopan tutkimusneuvoston täysi itsenäisyys ja puolueettomuus. Jos Euroopan tutkimusneuvoston toteuttama uusi malli EU:n tutkimusrahoitukselle osoittautuu menestyksekkääksi, se voi inspiroida kehitystä kohti tehokkaampaa, ulkoistettua hallintoa koko puiteohjelmassa.

Nämä seikat ovat tämän tiedonannon taustalla. Komissio ehdottaa siinä tehtävänmäärittelyä ja menettelytapoja Euroopan tutkimusneuvoston rakenteita ja mekanismeja koskevalle arvioinnille (jäljempänä ”arviointi”), josta säädetään 7. puiteohjelmaa koskevassa lainsäädännössä. Komissio oli lupautunut antamaan tiedonannon vuoden 2008 puoliväliin mennessä[1].

KOMISSION EHDOTUKSEN TARKOITUS

Pääperiaatteet, joiden on määrä ohjata Euroopan tutkimusneuvoston toimintaa – tieteellinen huippuosaaminen, itsenäisyys, tehokkuus ja avoimuus – määriteltiin ja vahvistettiin poliittisessa keskustelussa, jonka tuloksena komissio päätti ehdottaa Ideat-erityisohjelmaa. Myöhemmissä neuvotteluissa, joissa Euroopan parlamentti ja jäsenvaltiot antoivat laajan tukensa idealle Euroopan tutkimusneuvostosta, keskusteltiin perusteellisesti tutkimusneuvoston täytäntöönpanorakenteen luonteesta. Komission ehdotusta siitä, että rakenne tulisi toteuttaa toimeenpanoviraston muodossa, tarkasteltiin perinpohjaisesti. Se hyväksyttiin sillä varauksella, että toimeenpanoviraston tuloksekkuutta arvioitaisiin myöhemmässä vaiheessa sen varmistamiseksi, että Euroopan tutkimusneuvosto kykenee toimimaan pitkäjänteisesti parhaissa mahdollisissa olosuhteissa:

”Toiminnan toteutusta ja hallintoa tarkastellaan ja arvioidaan jatkuvasti, jotta voidaan arvioida saavutuksia sekä muuttaa ja parantaa menettelyjä kokemuksen perusteella. Puiteohjelman 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin yhteydessä toteutetaan riippumaton arviointi myös Euroopan tutkimusneuvoston rakenteista ja mekanismeista arviointiperusteina tieteellinen huippuosaaminen, riippumattomuus, tehokkuus ja avoimuus. Tieteellinen neuvosto on arvioinnissa täysimääräisesti mukana. Arvioinnissa tarkastellaan myös tieteellisen neuvoston jäsenten valintaprosessia ja -perusteita. Arvioinnissa tarkastellaan nimenomaisesti toimeenpanovirastoon perustuvan rakenteen ja EY:n perustamissopimuksen 171 artiklaan perustuvan rakenteen etuja ja puutteita. Arvioinnista riippuen kyseisiä rakenteita ja mekanismeja olisi muutettava tarpeen mukaan. Komissio huolehtii siitä, että kaikki muutettuun rakenteeseen siirtymisen edellyttämät valmistelut, joihin kuuluvat myös sen tarpeellisiksi katsomat säädösehdotukset, toteutetaan ja esitetään mahdollisimman pian Euroopan parlamentille ja neuvostolle perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. Tätä varten puiteohjelmaa mukautetaan tai täydennetään yhteispäätösmenettelyä noudattaen perustamissopimuksen 166 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Väliarviointia edeltävässä, puiteohjelman 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa tilannekatsauksessa esitetään alustavat havainnot Euroopan tutkimusneuvoston toiminnasta[2].”

Komissio huolehtii siitä, että arviointi suoritetaan näyttöön perustuen ja kaikilta osin riippumattomasti ja avoimesti. Näin voidaan taata sidosryhmien luottamus[3] ja varmistaa, että arvioinnin päätelmien pohjalta ryhdytään tarpeellisiin toimiin asianmukaisia menettelyjä ja hyvää hallintotapaa noudattaen. Arvioinnissa onkin hyvin tärkeää yksilöidä ne parannukset, jotka voidaan toteuttaa EU:n lainsäädännön ja hallintokäytännön puitteissa.

EUROOPAN TUTKIMUSNEUVOSTON NYKYVAIHE

Euroopan tutkimusneuvoston luomisessa ja sen rahoitustoimintojen käyttöönotossa on edistytty ripeästi. Paljon on jo opittu sen rakenteiden ja mekanismien toimivuudesta ja sisäisiin ja ulkoisiin yhteyksiin liittyvistä kysymyksistä.

Tieteellinen neuvosto on yhdessä komission kanssa työskennellyt määrätietoisesti ja tarmokkaasti lokakuusta 2005 lähtien Euroopan tutkimusneuvoston tieteellisen strategian kehittämiseksi, mikä on pitänyt sisällään apurahaohjelmat ja vertaisarvioinnin menetelmät sekä tarvittavan pätevyyden ja kokemuksen omaavien vertaisarvioijien hakemisen.

Nyt on tärkeää edetä vakaaseen ja ennustettavaan pitemmän aikavälin rakenteeseen niin pian kuin se on mahdollista. Tästä syystä komissio esittää väliarvioinnin järjestämistä mahdollisimman pian sellaisessa aikataulussa, että se voidaan suorittaa olennaisilta osiltaan nykyisen Euroopan parlamentin toimikaudella ja saattaa päätökseen nykyisen komission toimikaudella.

Kuten komission vuosikertomuksessa[4] todetaan, Euroopan tutkimusneuvosto aloitti toimintansa virallisesti 2. helmikuuta 2007 komission tekemällä päätöksellä[5] 7. puiteohjelmaa[6] ja sen osallistumissääntöjä[7] koskevien neuvoston ja parlamentin päätösten ja Ideat-erityisohjelmaa[8] koskevan neuvoston päätöksen mukaisesti. Erityisohjelmapäätöksessä määritellään Euroopan tutkimusneuvoston yleinen hallintorakenne ja tieteellisen neuvoston, täytäntöönpanorakenteen ja komission roolit. Sen mukaan komissio vastaa erityisohjelman täytäntöönpanosta ja toimii Euroopan tutkimusneuvoston itsenäisyyden ja puolueettomuuden takaajana. Yksityiskohtaiselle suunnittelulle ja toteutukselle on ollut leimallista hyvin luova ja hedelmällinen vuorovaikutus tieteellisen neuvoston ja komission yksiköiden välillä, erityisesti kun on jouduttu mukauttamaan menettelyjä, joita ei ole suunniteltu Euroopan tutkimusneuvostoa silmällä pitäen.

Ensimmäiseen toimintavuoteen 2007 liittyi Starting Grant -ohjelman toteutus. Starting Grant -apurahat on tarkoitettu itsenäistymisvaiheessa oleville tutkijoille. Apurahahaku oli suuri menestys ulkoisten sidosryhmien keskuudessa jo määrällisesti: hakemuksia käsiteltiin yli 9000 kappaletta ja hyväksyttiin noin 300. Lisäksi useat jäsenvaltiot ovat ilmoittanet aikovansa myöntää Euroopan tutkimusneuvoston tekemän hakemusarvioinnin perusteella rahoitusta nuorille tutkijoille, joille ei budjettirajoitusten vuoksi voitu myöntää Euroopan tutkimusneuvoston apurahaa. Toisena toimintavuonna tieteellistä ohjelmaa on täydennetty lisäämällä siihen toinen, kokeneille ja itsenäisille tutkijoille suunnattu Advanced Grant -apurahaohjelma, samalla kun toimeenpanoviraston luomista on viety merkittävästi eteenpäin.

Toimeenpanovirasto on valmisteluvaiheessa. Komission päätös sen perustamisesta tehtiin 14. joulukuuta 2007[9], kun toimeenpanovirastoja käsittelevä jäsenvaltioiden sääntelykomitea oli antanut päätösluonnoksesta puoltavan lausunnon ja Euroopan parlamentin budjettivaliokunta oli äänestänyt sen puolesta marraskuussa 2007. Komission on määrä antaa valtuutusasiakirja ja tehdä päätös ohjauskomitean jäsenten nimittämisestä syyskuussa 2008. Viraston johtajaa ei ole vielä nimitetty, mutta henkilöstön palvelukseenotto ovat käynnissä ja viraston toimintojen ja infrastruktuurin kehittäminen etenee tutkimuksen pääosaston vastuulla. Henkilöstön valinnassa noudatetaan tieteelliseen huippuosaamiseen liittyviä erityisvaatimuksia. Johtaja ja johtava henkilöstö nimitetään Ideat-erityisohjelman mukaisesti tieteellisen neuvoston näkemykset huomioon ottaen.

Rakenteita ja mekanismeja koskevasta arvioinnista riippumatta Euroopan tutkimusneuvostosta on määrä tulla ”oppiva organisaatio”[10], joka kehittyy ja mukautuu saavuttaakseen tavoitteensa tehokkaasti ja tuloksellisesti. Tässä hengessä komissio on jo ryhtynyt toimiin mukauttaakseen joitain toteutukseen liittyviä näkökohtia ensimmäisten kokemusten perusteella ja yhteistyössä tieteellisen neuvoston kanssa. Lisäksi komissio tarkastelee mahdollisuutta ryhtyä lisätoimiin Euroopan tutkimusneuvoston toimintojen parantamiseksi merkittävästi. Tämä tapahtuisi neuvoston ja parlamentin jo antaman lainsäädännön puitteissa tehtävillä teknisluonteisilla muutoksilla, eikä se vaikuttaisi väliarvioinnin suorittamiseen ja tuloksiin. Osa-alueet, joilla tällaisia parannuksia voitaisiin tehdä, mainitaan liitteessä.

ARVIOINNIN ORGANISOINTI JA TOTEUTUS

4.1 Riippumattomien asiantuntijoiden valinta

Arvioinnin ja sen tulosten uskottavuus riippuu keskeisesti sen suorittavien asiantuntijoiden puolueettomuudesta, syvällisestä tietämyksestä ja maineesta. Komissio ehdottaa nimitettäväksi arviointilautakuntaa, jossa on puheenjohtajan lisäksi neljä jäsentä sekä esittelijä. Komissio pitää keskeiset sidosryhmät ajan tasalla tilanteen kehittymisestä. Lautakunta muodostettaisiin seuraavin pääperustein:

- Asiantuntemus tutkimuspolitiikasta ja -hallinnosta valtion, Euroopan ja/tai kansainväliseltä tasolta.

- Laaja pätevyys arvioida Euroopan tutkimusneuvostoa tieteellisten, hallinnollisten[11], oikeudellisten ja muiden arviointiin liittyvien näkökohtien valossa.

Henkilöiden valinnassa otetaan lisäksi huomioon seuraavat kriteerit:

- Sopiva tasapaino korkeakoulujen ja muiden sidosryhmien (mm. eurooppalaisten tutkimussäätiöiden) välillä, jotta voidaan taata sekä institutionaalinen tietämys että tekninen pätevyys.

- Asianmukainen sukupuolten välinen tasapaino.

- Kokemuksen laajuus ja monitahoisuus tarkastellen koko eurooppalaista tutkimusaluetta.

Lautakuntaa voivat sen pyynnöstä avustaa lisäasiantuntijat, jotka antavat sille riippumatonta erityisalan tietoa ja analyyseja.

4.2 Arvioinnin kohteet

Koska arvioinnilla on ratkaiseva vaikutus Euroopan tutkimusneuvoston tulevaisuuden kannalta, se on suoritettava riittävän laajana, jotta sen pohjalta voidaan tehdä luotettavia päätelmiä. Siinä on tarpeen ottaa huomioon eri tasojen lainsäädäntö ja hallintokäytäntö, joiden pohjalta Euroopan tutkimusneuvoston toimintamuodot määräytyvät tai ohjautuvat – sen oikeudellisen kehyksen lisäksi, joka täytäntöönpanorakenteella on toimeenpanovirastona. Tämä on erityisen tärkeää määriteltäessä, missä ja mitä parannuksia tarvitaan (mm. muutokset lainsäädäntöön), ja tarkasteltaessa mahdollisten rakenteiden (esim. toimeenpanoviraston, perustamissopimuksen 171 artiklaan perustuvan rakenteen tai jonkin muun vaihtoehdon) etuja ja haittoja, koska laajempi konteksti vaikuttaa minkä tahansa rakenteen toimintaan. Tähän liittyen ovat tärkeitä esimerkiksi:

- Ideat-erityisohjelma, jossa määritellään Euroopan tutkimusneuvoston olennainen rakenne[12] – muun muassa tieteellisen neuvoston ja täytäntöönpanorakenteen oikeudet ja velvollisuudet ja muita toteutusjärjestelyjä –, sekä 7. puiteohjelmaa koskeva lainsäädäntö, myös osallistumissäännöt.

- Päätöksenteossa, yhteistoiminnassa ja ohjelmien täytäntöönpanossa toimivat eri rakenteet (erityisesti tieteellinen neuvosto, sen pääsihteeri sekä komissio). Tähän sisältyvät myös primaarilainsäädännön johdannaisissa säädöksissä (mm. Euroopan tutkimusneuvoston perustamista koskevassa komission päätöksessä) määritetyt rakenteet.

- Yleisempi hallinnollinen toimintaympäristö EU:n toimielimissä ja elimissä, erityisesti varainhoitoasetus ja sovellettavat henkilöstösäännöt sekä määräykset, suuntaviivat ja vakiintuneet hallintokäytännöt niiden täytäntöönpanoa varten[13].

Koska Euroopan tutkimusneuvosto on uusi toimintamuoto, jonka periaatteet ja menetelmät poikkeavat aikaisemmista puiteohjelmista, sen toteutukseen liittyy alkuvaiheessa väistämättä monia haasteita. Arvioinnissa on siksi erotettava toisistaan tällaiset ylimenokauden haasteet, joihin on jo löydetty tai ollaan löytämässä ratkaisu, ja sellaiset ongelmat, jotka johtuvat Euroopan tutkimusneuvoston toimintaan pitkäaikaisesti vaikuttavista rakenteellisista tekijöistä.

Arvioinnissa tulee ottaa huomioon Euroopan tutkimusneuvostossa meneillään oleva kehitys (esim. eteneminen kohti toimeenpanoviraston itsehallintoa ja tieteellisen neuvoston tulevien jäsenten nimitysprosessi) ja hyödynnettävä tällöin kaikki määrällinen ja laadullinen näyttö ja kokemus, jota on kertynyt alkaen tieteellisen neuvoston työn käynnistymisestä lokakuussa 2005. Kuten lainsäädännössä todetaan, arvioinnissa on tarkasteltava myös tieteellisen neuvoston jäsenten valintaprosessia ja -perusteita.

Koska arviointi on merkittävä Euroopan tason tutkimuspolitiikan ja sen institutionaalisen kehityksen kannalta, Euroopan tutkimusneuvoston tuloksellisuutta on arvioitava maailman korkeimpia standardeja vasten, erityisesti suhteessa vastaaviin laitoksiin jäsenvaltioissa ja maailman muissa kehittyneissä maissa sekä komission hallinnoimiin EU:n tutkimusohjelmiin. Tähän liittyen on merkitystä myös kokemuksella, joka on saatu muista 7. puiteohjelmassa perustetuista tai siihen liittyvistä ulkoisista rakenteista, kuten yhteisistä teknologia-aloitteista tai Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista (EIT). Arvioinnissa tulisi ottaa huomioon myös komission laajempi näkemys ulkoisista rakenteista, kuten kunkin toimeenpanoviraston ensimmäiseltä kolmivuotiskaudelta laaditut arviointiraportit ja kaikkien toimeenpanovirastojen, myös Euroopan tutkimusneuvoston, toiminnan tilintarkastus. Tilintarkastustuomioistuin tekee tämän tilintarkastuksen vuoden 2008 aikana ja antaa tarkastuskertomuksensa joulukuuhun 2008 mennessä.

4.3 Työmenetelmät

Jotta arviointi voisi perustua riittävän laajaan ja perusteelliseen näyttöön, komissio ehdottaa ”tutkintalautakunnan” tyyppistä elintä, joka voi tutkia luottamuksellisesti useilta keskeisiltä intressitahoilta saatavaa kirjallista ja suullista aineistoa. Niitä ovat esimerkiksi Euroopan tutkimusneuvoston tieteellinen neuvosto, tutkimusyhteisö (korkeakoulut, tutkimuslaitokset, tutkimussäätiöt ja yritysmaailma), jäsenvaltiot, EU:n toimielimet sekä komission tutkimuksen pääosasto ja muut komission yksiköt.

Lautakunta määrittää itse käytännön työmenetelmänsä. Lautakunnan tulisi kuitenkin joka tapauksessa:

- hankkia kirjallista ja suullista näyttöä intressitahoilta,

- analysoida jo saatavilla olevaa näyttöä, kuten Ideat-erityisohjelman seuranta- ja arviointiselvityksiä,

- tehdä yksittäisiä analyyseja esimerkiksi tilastotietojen ja strategia-asiakirjojen ja arviointien pohjalta.

Komissio antaa lautakunnalle kaikki tarvittavat tiedot, ja komission yksiköt voivat lautakunnan pyynnöstä kutsua koolle yksittäisiä asiantuntijakokouksia pohtimaan erityisiä kysymyksiä. Edellä mainitun täysimääräistä mukanaoloaan koskevan vaatimuksen mukaisesti tieteellinen neuvosto on ilmoittanut antavansa yhteenvedon tähänastisista kokemuksistaan ja esittävänsä parannusehdotuksia ottaen huomioon myös kansainvälisesti parhaat tutkimusneuvostojen toimintatavat.

4.4 Kriteerit

Väliarvioinnin kriteerit – tieteellinen huippuosaaminen, riippumattomuus, tehokkuus ja avoimuus – kuvastavat Euroopan tutkimusneuvoston omia perusperiaatteita. Jäljempänä analysoidaan ja kommentoidaan kutakin kriteeriä erikseen. Painotettakoon, että kriteereitä on tarkasteltava myös kokonaisuutena niiden toisiinsa kytköksissä olevien vaatimusten vuoksi: esimerkiksi tieteellisen hallinnon laatua ei voida erottaa tehokkuusvaatimuksista. Kriteerejä tulisi myös soveltaa ottaen huomioon asianmukaiset vertailukohdat, esimerkiksi EU-maiden ja muiden kehittyneiden maiden tutkimusvirastoissa sovellettavat järjestelyt. Lisäksi kutakin kriteeriä pitää analysoida siihen perusvaatimukseen nähden, että Euroopan tutkimusneuvoston on oltava toiminnassaan täysin puolueeton.

4.4.1 Tieteellinen huippuosaaminen

Tieteen ja tutkimuksen huippuosaaminen on Euroopan tutkimusneuvostolle sekä tavoite että sen koko toiminnan taustalla oleva motiivi. Arvioinnissa pitäisi tarkastella ainakin seuraavia olennaisia kysymyksiä:

- Missä määrin Euroopan tutkimusneuvos kykenee edistämään tieteellistä huippuosaamista eurooppalaisella tutkimusalueella?

- Miten hyvin Euroopan tutkimusneuvoston strategia, hallinnollinen toteutus ja ohjelmien täytäntöönpano palvelee tieteellistä huippuosaamista?

- Onko tieteellisen huippuosaamisen periaate sisäistetty Euroopan tutkimusneuvoston toimintakulttuurissa ja menettelyissä?

4.4.2. Itsehallinto

Itsehallintoon liittyvät seuraavat arviointinäkökohdat:

- Ovatko Euroopan tutkimusneuvoston toimintaedellytykset sellaiset, että tieteellinen strategia voidaan määrittää tuloksellisesti ja riippumattomasti tieteellisten vaatimusten pohjalta?

- Noudatetaanko tieteellisen neuvoston riippumattomasti laatimaa tieteellistä strategiaa perustana täytäntöönpanossa, josta täytäntöönpanorakenne huolehtii?

- Ovatko täytäntöönpanorakenteen toimintaedellytykset sellaiset, että se voi noudattaa tarkasti, tehokkaasti ja riittävällä joustavuudella tieteellisen neuvoston laatimaa tieteellistä strategiaa ja Ideat-erityisohjelman va atimuksia?

- Missä määrin rakenteet ja menettelyt, jotka komissio on ottanut käyttöön Euroopan tutkimusneuvostoa varten, riittävät takaamaan sen täyden autonomian pitkällä aikavälillä?

4.4.3 Tehokkuus

Euroopan tutkimusneuvosto ei toimi eristyksissä vaan osana eurooppalaista tutkimusjärjestelmää. Tehokkuuden arvioinnissa ei siksi tule tarkastella pelkästään sitä, mikä on Euroopan tutkimusneuvoston osuus voimavarojen kokonaiskäytöstä, vaan myös sen kykyä käyttää näitä voimavaroja tehokkaasti esimerkiksi parhaiden hakijoiden ja vertaisarvioijien houkuttelemiseksi. Tehokkuuden arviointi nostaa siksi esille seuraavia kysymyksiä:

- Vastaavatko Euroopan tutkimusneuvoston kokonaistoimintamenot niille asetettuja parametreja ja maailman eri tutkimusvirastoissa noudatettavaa parasta käytäntöä?

- Miten hyvin komission ja Euroopan tutkimusneuvoston välisellä tehtävänjaolla voidaan tehokkaasti välttää päällekkäinen toiminta ja miten hyvin se mahdollistaa Euroopan tutkimu sneuvoston tehokkaan toiminnan?

- Ovatko Euroopan tutkimusneuvoston hallintorakenteen eri toimijoiden (tieteellinen neuvosto, pääsihteeri, täytäntöönpanorakenne ja komissio) roolit ja niiden väliset suhteet riittävän hyvin määriteltyjä, selkeitä ja asianmukaisesti toimivia, jotta organisaatio ja hallinto voivat toimia erittäin tehokkaasti?

- Ovatko Euroopan tutkimusneuvoston käyttöönottamat järjestelmät ja menettelyt sellaisia, että tavoitteet voidaan saavuttaa voimavarojen (henkilöstön ja määrärahojen) käytön suhteen taloudellisesti?

- Ovatko Euroopan tutkimusneuvoston toiminnot (haut, ehdotukset, arvioinnit, apurahamenettelyt jne.) tarpeeksi yksinkertaisia, joustavia ja käyttäjäystävällisiä, jotta niiden avulla saadaan parhaat hakijat ja vertaisarvioijat?

4.4.4 Avoimuus

Euroopan tutkimusneuvostolla on tarkoitus olla laajat itsemääräämisoikeudet ja ehdoton puolueettomuus. Tässä yhteydessä avoimuuden periaate on itsestään selvä. Keskeisesti tarkasteltavia kysymyksiä ovat seuraavat:

- Antaako Euroopan tutkimusneuvosto kansalaisille ja muille sidosryhmille riittävästi ja riittävän laadukkaita tietoja, jotta nämä voivat olla selvillä sen toiminnasta sekä luottaa sen budjetin asianmukaiseen käyttöön ja tehokkaaseen valvontaan?

- Antaako Euroopan tutkimusneuvosto EU:n toimielimille riittävästi ja riittävän laadukkaita tietoja, jotta ne voivat hoitaa valvontatehtävänsä?

4.5 Aikataulu ja suoritteet

Alustava aikataulu, jossa on otettu huomioon tavoite suorittaa arviointi mahdollisimman nopeasti, on seuraava:

- asiantuntijoiden nimeäminen: helmikuu 2009

- arviointilautakunnan ensimmäinen kokous: helmikuu 2009

- kirjallisen ja suullisen aineiston hankkiminen: helmi-toukokuu 2009

- loppuraportti: heinäkuu 2009

- komission ensimmäiset reaktiot: syyskuu 2009.

Lautakunta laatii loppuraportin, jossa tehdään johtopäätökset ja annetaan suosituksia. Loppuraportin tulisi sisältää analyysi ja arviointi nykyisten rakenteiden ja mekanismien riittävyydestä tai puutteista. Siinä pitäisi määritellä, voidaanko mahdollisesti tarvittavia muutoksia pitää ”teknisenä säätönä” (esim. toimeenpanovirastomalliin tehtävinä mukautuksina) vai onko kyse laajemmista organisatorisista ja/tai oikeudellisista kysymyksistä.

Komission on määrä käyttää arvioinnin tuloksia perusteluina mahdollisille säädösehdotuksille, joita se tarvittaessa antaa tieteellistä neuvostoa kuultuaan.

PÄÄTELMÄT

Euroopan tutkimusneuvoston rakenteita ja mekanismeja koskevalla arvioinnilla on ratkaiseva merkitys Euroopan tutkimusneuvoston tulevan rakenteen kannalta, ja se muodostaa sikäli viitekohdan EU:n tutkimusrahoituksen tulevalle kehittämiselle. Sen vuoksi on ensiarvoisen tärkeää, että arviointi suoritetaan pätevästi ja tehokkaasti ja sidostahojen, muun muassa EU:n toimielinten ja tieteellisen neuvoston, täydellä tuella.

Tässä tiedonannossa ehdotetaan perustekijöitä ja aikataulua arvioinnille, joka on valistunut, laaja-alainen ja puolueeton ja tarjoaa siten vakaan pohjan Euroopan tutkimusneuvoston tulevaisuuden pitkäjänteiselle rakentamiselle. Siinä myös yksilöidään – rajoittamatta arvioinnin suorittamista tai tuloksia – mahdollisia osa-alueita, joilla Euroopan tutkimusneuvoston tuloksellisuutta voisi olla mahdollista parantaa.

Euroopan parlamentilta ja neuvostolta odotetaan kannanottoja tiedonannossa esitettyihin menettelytapoihin joulukuuhun 2008 mennessä, jotta komissio voi ottaa ne huomioon laatiessaan riippumattoman arvioinnin toimeksiantoa.

Komissio ryhtyy arvioinnin tulosten pohjalta asianmukaisiin toimiin päätelmien panemiseksi täytäntöön käytännössä. Euroopan tutkimusneuvoston toiminnan jatkuvuus taataan mahdollisesti toteutettavien muutosten aikana.

LIITE

EHDOTUKSIA EUROOPAN TUTKIMUSNEUVOSTON TULOKSELLISUUDEN PARANTAMISEKSI (EIVÄT RAJOITA RAKENTEITA JA MEKANISMEJA KOSKEVAA ARVIOINTIA)

Kuten edellä kohdassa 3 todetaan, komissio tarkastelee – väliarvioinnin suorittamista ja tuloksia rajoittamatta – ensimmäisten kokemusten perusteella jo tässä vaiheessa joitakin osa-alueita, joilla Euroopan tutkimusneuvosto toimintoja voitaisiin parantaa merkittävästi tekemällä teknisiä muutoksia sen toimintaedellytyksiin ja -ympäristöön. Tämä tapahtuisi mukauttamalla neuvoston ja parlamentin jo antamaa lainsäädäntöä. Kyseeseen tulisivat seuraavat osa-alueet:

- Tieteellisen neuvoston ja täytäntöönpanorakenteen välisten yhteyksien toimivuus ja selkeys . Parannukset voisivat olla mahdollisia määrittelemällä paremmin järjestelyt tieteellisen neuvoston, komission ja täytäntöönpanorakenteen välistä yhteistoimintaa varten. Tällöin voitaisiin muun muassa hienosäätää tutkimusneuvoston pääsihteerin roolia suhteessa tieteellisen neuvoston puheenjohtajaan ja varapuheenjohtajiin sekä tieteellisen neuvoston perustaman johtoryhmän roolia (ryhmässä kokoontuvat puheenjohtaja, varapuheenjohtajat ja pääsihteeri ja kutsusta myös täytäntöönpanorakenteen johtaja). Euroopan tutkimusneuvoston perustamisesta tehtyä komission päätöstä voitaisiin tässä yhteydessä tarkistaa ottamalla huomioon aika, jonka tieteellisen neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja käyttävät Euroopan tutkimusneuvoston asioihin. Tällöin on huomioitava eturistiriitojen vaara, joka voi syntyä esimerkiksi, jos puheenjohtajan tai varapuheenjohtajien organisaatiot tukevat rahallisesti Euroopan tutkimusneuvostoa. Huomioon on otettava myös tieteellisen neuvoston selontekovelvollisuus, kuten menettelysäännöt ja raportointivelvollisuus.

- Vertaisarvioijien valinta ja nimittäminen. Koska Euroopan tutkimusneuvoston toimintojen tieteellinen kirjo on laaja ja arvioijia tarvitaan lukumääräisesti paljon, voimavarojen järkevä käyttö edellyttää mahdollisimman yksinkertaisten ja joustavien menettelyjen käyttöä hyvän hallintotavan ja varainhoidon mukaisesti. Yksinkertaistaminen voisi olla mahdollista asiantuntijoiden valinnassa siltä osin kuin tieteellisen neuvoston ja komission tehtäviin liittyy epäselvyyttä valittaessa asiantuntijoita tutkimusehdotusten vertaisarviointiin. Se voisi olla mahdollista myös asiantuntijoiden nimitys- ja maksumenettelyissä ja liittyen siihen, että toimeenpanoviraston on valmisteltava komission päätös jokaisen nimitettävän asiantuntijan osalta.

- Apurahojen käsittely. Pioneeritutkimusta koskevissa ehdotuksissa, joiden osalta työn tulos on sen luonteesta johtuen epävarma, Euroopan tutkimusneuvoston periaatteena on välttää ”neuvottelemista” avustuksesta, joka myönnetään ehdotuksen hyväksynnän perusteella ja vertaisarviointipaneelin (valintapäätöksen jälkeen) määrittämän tarkoituksenmukaisen budjetin mukaisesti. Päätutkijan suoritusvelvollisuuksia voitaisiin tähän liittyen tarkistaa sen varmistamiseksi, että jos vertaisarviointipaneeli pienentää budjettia, työn kuvausta ei tarvitse välttämättä muuttaa.

- Seitsemännen puiteohjelman tietoteknisten apuvälineiden mukauttaminen Euroopan tutkimusneuvoston tarpeisiin. Seitsemännen puiteohjelman alkuvaiheessa, joka osui yksiin Euroopan tutkimusneuvoston käynnistysvaiheen kanssa, puiteohjelman tietoteknisiä vakiovälineitä oli väistämättä käytettävä perusmuodossaan myös Euroopan tutkimusneuvoston tarpeisiin. Komissio aikoo tarkastella, miten näitä välineitä, kuten verkkopohjaista ehdotusten jättämisjärjestelmää (EPSS), voidaan mukauttaa erityisesti Euroopan tutkimusneuvoston toimintaan soveltuviksi. Tavoitteena on sekä tehostaa Euroopan tutkimusneuvoston toimintaa että lisätä sen itsehallintoa tavalla, joka on koko seitsemänteen puiteohjelmaan sovellettavien taloudellisuuden ja tehokkuuden periaatteiden mukainen.

[1] ”Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tilannekatsauksen yhteydessä ja ennen väliarviointia vuoden 2008 puoliväliin mennessä tiedonannon, joka koskee Euroopan tutkimusneuvoston rakenteiden ja mekanismien riippumattomassa arvioinnissa käytettäviä menetelmiä ja toimintaohjeita. Komissio antaa tarvittaessa ehdotuksen puiteohjelman muuttamisesta.” (EUVL L 412, 30.12.2006).

[2] Neuvoston päätös 2006/972/EY Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Ideat”, EUVL L 54, 22.2.2007, s. 88.

[3] Arvioinnissa noudatetaan komission määrittämiä arviointistandardeja (”Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation” SEC(2007) 213).

[4] Vuosikertomus Euroopan tutkimusneuvoston toiminnasta ja Ideat-erityisohjelman tavoitteiden toteutumisesta vuonna 2007, KOM(2008) 473.

[5] 2007/134/EY; EUVL L 57, 24.2.2007, s. 14.

[6] 1982/2006/EY , tehty 18.12.2006, EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.

[7] 1906/2006/EY , tehty 18.12.2006, EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1.

[8] 2006/972/EY, tehty 19.12.2006, EUVL L 400, 30.12.2006, s. 243; oikaistu EUVL L 54, 22.2.2007, s. 81.

[9] Komission päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 2007, tieteen eturintamassa tehtävän tutkimuksen alalla toteutettavaa ”Ideat”-erityisohjelmaa hallinnoivan Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanoviraston perustamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti. EUVL L 9, 12.1.2008, s. 15.

[10] Erityisohjelmapäätöksen mukaisesti: ”Toiminnan toteutusta ja hallintoa tarkastellaan ja arvioidaan jatkuvasti, jotta voidaan arvioida saavutuksia sekä muuttaa ja parantaa menettelyjä kokemuksen perusteella.”

[11] Esimerkiksi organisaation varainhoidon valvonta, sisäinen tilintarkastus jne.

[12] ”[…] Euroopan tutkimusneuvostoa, joka koostuu koko Euroopan tutkimusyhteisöä edustavien arvostettujen tiedemiesten, insinöörien ja tutkijoiden muodostamasta riippumattomasta tieteellisestä neuvostosta sekä sitä tukevasta suppearakenteisesta ja kustannustehokkaasta täytäntöönpanojaostosta, joka perustetaan toimeenpanovirastoksi […]”

[13] Euroopan tutkimusneuvoston henkilöstöpolitiikka ja palvelukseenotto tapahtuu Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukaisesti (EYVL 56, 4.3.1968, s.1–7). Nämä palvelussuhteen ehdot, jotka lainsäätäjä on sittemmin monta kertaa vahvistanut uudelleen, ovat perusta EU:n tutkimustoiminnan tukivälineille (mm. yhteisille teknologia-aloitteille), toteutettiinpa ne toimeenpanovirastojen muodossa tai artiklaan 171 perustuvina rakenteina.