FI Euroopan unionin virallinen lehti C 158/1

Euroopan keskuspankin hiilijalanjäljen hallinnointia koskeva tarkastuskertomus sekä Euroopan keskuspankin vastaukset

2014/C 158/01

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuksen laajuus ja lähestymistapa

Tarkastushavainnot

Hiilidioksidipäästöjen vähentämisstrategiat

Hiilidioksidipäästöjen vähentäminen

Syntyvien päästöjen vaikutuksen kompensointi

Kohti kattavaa hiilijalanjäljen laskentatapaa

Ympäristöhallintavälineet

Eurooppalainen ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS)

GreenBuilding-ohjelma

Tietokeskusten energiatehokkuutta koskevat EU:n käytännesäännöt

Kestävät hankinnat

Hankintoja koskevat EKP:n säännöt

EKP:n Business Practice Handbook -käsikirja

Kestäviä hankintoja koskeva opas

Hankintamenettelyistä poimitun otoksen tarkastus

Johtopäätökset ja suositukset

Määrittikö EKP strategioita hiilidioksidipäästöjensä vähentämiseksi ja paniko se strategiat täytäntöön vaikuttavalla tavalla?

Onko EKP:lla riittävät ympäristöhallintavälineet jatkuvan kehityksen tukemista silmällä pitäen?

Asettiko EKP kestäviä hankintoja koskevat standardit ja onko ne saavutettu?

JOHDANTO

1. Euroopan keskuspankki (jäljempänä ’keskuspankki’ tai ’EKP’) ja kaikkien Euroopan unionin (EU) jäsenvaltioiden keskuspankit muodostavat yhdessä Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ). EKPJ:n ensisijaisena tavoitteena on ylläpitää hintavakautta. Lisäksi EKPJ tukee EU:n yleistä talouspolitiikkaa edistääkseen EU:n tavoitteiden saavuttamista. Tässä tarkoituksessa EKP hoitaa sen perussäännössä (1) määritellyt tehtävät ja vastaa toimintansa hallinnosta ja varainhoidosta.

2. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (jäljempänä ’tilintarkastustuomioistuin’) tarkastus pohjautuu perussäännön 27 artiklan 2 kohtaan, jossa säädetään EKP:n hallinnon tehokkuuden arvioinnista. Tarkastus kattaa EKP:n ympäristöasioiden hallinnan ja keskittyy erityisesti toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on pienentää hiilijalanjälkeä (2), joka aiheutuu pankin toimista julkishallinnon elimenä.

3. EKP:n päätöksentekoelimet ovat EKP:n neuvosto ja johtokunta. Johtokunnalla on kokonaisvastuu EKP:n ja sen resurssien juoksevasta hallinnoinnista, ympäristöasioiden hallinta mukaan lukien. Johtokunta hyväksyy ympäristöpolitiikan ja ympäristöhallinnan puitteet, asettaa käyttöön resurssit ja nimittää ympäristökoordinaattorin ja ympäristövastaavan sekä varmentaa EKP:n vuotuisen ympäristöselonteon ja antaa luvan sen julkaisemiseen.

4. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 11 artiklan mukaan ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä unionin politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen, erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi.

5. Unionin ympäristöpolitiikka perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sekä periaatteille, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava (3).

TARKASTUKSEN LAAJUUS JA LÄHESTYMISTAPA

6. Tilintarkastustuomioistuin arvioi vuonna 2013 toimittamassaan tarkastuksessa, sovelsiko EKP kaudella 2008–2013 toimintapolitiikkaa, jonka avulla se pyrkii vähentämään hallinnollisten toimiensa kielteistä ympäristövaikutusta, ja toteutettiinko tätä toimintapolitiikkaa vaikuttavasti (4). Tilintarkastustuomioistuin tutki, — oliko EKP määrittänyt hiilidioksidipäästöjen vähentämisstrategiat ja pantiinko ne täytäntöön vaikuttavasti — oliko käytössä riittävät ympäristönhallintavälineet jatkuvaa parantamista silmällä pitäen — oliko EKP asettanut kestävien hankintojen tekemistä koskevat standardit ja noudatettiinko niitä.

7. Tarkastuksen yhteydessä tehtiin kyselytutkimuksia sekä haastatteluita ja analysoitiin EKP:n esittämiä asiakirjoja ja tilastoja. Tarkastuksessa tutkittiin myös hankintamenettelyistä poimittu otos.

8. Tarkastus ei ollut hiilitaseselvitys, eli tavoitteena ei ollut suorittaa uudelleen EKP:n hiilijalanjälkilaskelmaa tai tarkastaa toimien perustana olevien tietojen oikeellisuutta.

TARKASTUSHAVAINNOT

Hiilidioksidipäästöjen vähentämisstrategiat

9. Perussopimuksessa määritettyjen periaatteiden (ks. kohta 5) mukaisesti EKP:n hiilidioksidipäästöjen ympäristövaikutusta on mahdollista lieventää kahdella toisiaan täydentävällä tavalla: a) ensisijaisesti vähentämällä päästöjä b) kompensoimalla syntyvät päästöt hyvityksillä.

Hiilidioksidipäästöjen vähentäminen

Sitoutuminen päästöjen vähentämiseen

10. Kesäkuussa 2013 julkistetun EKP:n uusimman ympäristöpolitiikan mukaan (5) EKP on sitoutunut parantamaan jatkuvasti ympäristönsuojelun tasoa ja minimoimaan ekologisen jalanjälkensä ryhtymällä toimiin, joiden tarkoituksena on vähentää hiilipäästöjä päivittäisessä toiminnassa.

11. Uusinta ympäristöpolitiikkaa on aiempaan verrattuna (6) selkeytetty muuttamalla sanamuotoja. Aiemmin EKP sitoutui ”periaatteessa” vähentämään aiheuttamiaan hiilidioksidipäästöjä.

Vähentämistavoitteet

12. EKP on asettanut vähentämistavoitteensa ympäristöselonteossaan. Ensimmäisenä tavoitteena oli pienentää vuonna 2011 aiheutuvaa kokonaishiilijalanjälkeä 15 prosentilla vuodelta 2009 raportoituihin tietoihin verrattuna (7). Vuoden 2013 osalta EKP:n tavoitteena oli pienentää kokonaishiilijalanjälkeä kymmenellä prosentilla vuodelta 2011 raportoituihin tietoihin verrattuna. Keskipitkän aikavälin tavoitteita (vuoteen 2020 ulottuvat tavoitteet) tai pitkän aikavälin tavoitteita (vuoden 2020 jälkeiseen aikaan ulottuvat tavoitteet) ei ole asetettu. Tällaisten tavoitteiden asettaminen olisi tärkeää organisaation ympäristöhallinnan suunnittelun ja kestävyyden kannalta.

Hiilidioksidipäästöjä koskevat kehityssuuntaukset

13. Vuosi 2008 oli ensimmäinen vuosi, jonka osalta EKP:n hiilijalanjäljestä raportoitiin. Vuoteen 2008 verrattuna EKP onnistui pienentämään hiilijalanjälkeään vuonna 2012 absoluuttisesti (kokonaispäästöjen määrä laski) henkilöstömäärän kasvusta huolimatta. Suhteellisesti arvioituna tämä merkitsi vielä huomattavampaa vähennystä (kutakin työpaikkaa kohti). Taulukossa 1 kuvataan absoluuttista ja suhteellista kehitystä.

Taulukko 1 — Hiilidioksidipäästöjen väheneminen absoluuttisesti ja suhteellisesti (vuonna 2008 raportoidun sisällön osalta)

2008 2012 Muutos Kokonaispäästöt (hiilidioksidiekvivalenttitonneina) 17 023 9 617 – 43,5 % Työpaikkojen lukumäärä 2 140 2 399 + 12,1 % Päästöt kutakin työpaikkaa kohti (hiilidioksidiekvivalenttitonneina) 7,95 4,01 – 49,6 % Lähde: EKP:n ympäristöselonteko vuodelta 2013, tilintarkastustuomioistuimen laskelmat.

14. Tähän mennessä saavutetut vähennykset ovat pitkälti seurausta ekosähkön hankinnasta (8). Vähennystä saatiin aikaan myös lämmityksen ja jäähdytyksen sekä toimistossa käytettävään paperiin ja painettuihin julkaisuihin liittyvien päästöjen osalta. Virkamatkoihin (auto-, juna- ja lentomatkat) liittyvät päästöt olivat vuonna 2012 samalla tasolla kuin vuonna 2008 (ks. tarkat luvut, taulukko 2 ).

15. EKP ei enää oleta saavuttavansa vuodelle 2013 asetettua vähennystavoitetta (ks. kohta 12), koska se katsoo, että kaikki teknisesti ja taloudellisesti mahdolliset parannukset sen nykyisissä vuokratiloissa on jo toteutettu. EKP on myös ottanut ennalta huomioon henkilöstömäärän kasvun vaikutuksen; henkilöstön määrä kasvaa uusien pankkivalvontatehtävien myötä.

Syntyvien päästöjen vaikutuksen kompensointi

16. Päästöjen kompensointi on järjestelmä, jonka yhteydessä organisaatio kompensoi hiilidioksidipäästönsä tai osan niistä maksamalla jollekin toiselle osapuolelle vastaavan hiilidioksidipäästömäärän vähentämisestä jossakin päin maailmaa. Esimerkkinä voidaan mainita tuulivoimapuistot, jotka korvaavat hiilivoimalaitokset. Jos kaikki päästöt, joita ei voida välttää, kompensoidaan, toimintaa voidaan pitää hiilineutraalina (9).

17. EKP:n ympäristöselonteossa vuodelta 2013 todetaan, että kompensointia käytettiin kaikkien Saksan rautateillä (Deutsche Bahn) tehtyjen virkamatkojen yhteydessä. Näiden hiilidioksidipäästöjen määrä oli vuonna 2012 yhteensä 30,9 tonnia, joten kyseessä oli vain pieni osuus koko hiilijalanjäljestä.

18. Virkamatkoihin käytettyjen kansainvälisten liikennepalveluiden hankinnan osalta EKP:n joulukuussa 2012 julkaisemissa kestäviä hankintoja koskevissa ohjeissa suositellaan, että keskuspankki ottaa käyttöön vaatimuksen, jonka mukaan tarjouskilpailun voittajan on kompensoitava 100 prosenttia virkamatkoista aiheutuvista kasvihuonekaasupäästöistä. Ohjeissa esitetään, että päästöhyvityksiin osallistuvien hankkeiden on täytettävä täydentävyys- ja pysyvyyskriteerit, että vuodot ja kahteen kertaan tapahtuva laskenta on vältettävä ja että riippumaton ulkopuolinen tarkastaja tarkastaa hyvitykset.

19. Hyvityskysymystä ei kuitenkaan käsitellä EKP:n ympäristöpolitiikan yhteydessä.

Kohti kattavaa hiilijalanjäljen laskentatapaa

Hiilijalanjäljen laskentatavasta ei ole EU-lainsäädäntöä

20. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että organisaation hiilijalanjäljen todellisesta koosta tarvitaan ehdottomasti luotettavat ja kattavat tiedot, jotta vaikuttavat lieventämisstrategiat kyetään määrittämään ja panemaan täytäntöön.

21. Julkishallinnon elinten aiheuttaman hiilijalanjäljen laskentatavasta ei ole kuitenkaan olemassa sitovaa EU-lainsäädäntöä. Euroopan komissio (jäljempänä ’komissio’) kannustaa 9. huhtikuuta 2013 annetussa suosituksessa (10) käyttämään organisaation ympäristöjalanjälkeä koskevaa menetelmää arvioitaessa julkishallinnon organisaatioiden ympäristönsuojelun tasoa koko niiden elinkaaren aikana tai tiedotettaessa siitä. Menetelmän käyttäjien on kiinnitettävä huomiota relevanttiuden, kattavuuden, johdonmukaisuuden, oikeellisuuden ja avoimuuden periaatteisiin.

EKP:n hiilijalanjälkilaskelman kattavuutta on laajennettu vaiheittain

22. Vuonna 2008 alun perin suoritettu EKP:n hiilijalanjälkeä koskeva laskelma kattoi päästöt, joita aiheutui lämmityksestä ja jäähdytyksestä, sähköenergiankulutuksesta, virkamatkoista sekä toimistossa käytettävästä paperista ja julkaisuista. Vuoteen 2008 verrattuna laskelman kattavuutta on laajennettu kahdesti, vuosina 2011 ja 2012.

23. Konferensseihin osallistumiseen liittyneistä virkamatkoista aiheutuneet päästöt ovat sisältyneet laskelmaan vuodesta 2011 alkaen. Hiilidioksidipäästöjen, joita aiheutui vuonna 2012 yhteensä 20 000 ulkopuolisen osallistujan virkamatkoista konferensseihin ja muihin tapahtumiin, määräksi arvioitiin noin 4 000 tonnia. Osallistujien omat organisaatiot ovat kuitenkin jo saattaneet ottaa huomioon osan asianomaisista päästöistä, joten on olemassa riski, että päästöt otetaan huomioon kahteen kertaan. Toisaalta laskelmassa ei otettu huomioon EKP:n toimipaikkaan vuonna 2012 konferenssien ulkopuolella saapuneita vierailijoita (lähes 70 000 vierailijaa).

24. Ulkoisen tietokeskuksen energiankulutuksesta ja EKP:n tiloissa käytetyistä jäähdytysaineista aiheutuneet päästöt on sisällytetty laskelmaan vuodesta 2012 alkaen.

25. Taulukossa 2 verrataan toisiinsa raportoinnin alkuperäistä kattavuutta vuodelta 2008 ja laajennettua kattavuutta vuodelta 2012.

Taulukko 2 — Päästöt lähteittäin (raportoinnin kattavuus vuonna 2008 verrattuna vuoteen 2012)

Päästöt eri lähteistä (hiilidioksidiekvivalenttitonneina) 2008 2012 Osuus vuoden 2012 hiilijalanjäljestä Sisältö vuonna 2008 Lämmitys ja jäähdytys 5 495,80 4 871,70 27,4 % Sähkö 8 831,50 2 504,90 14,1 % Virkamatkat 1 741,40 1 748,80 9,8 % Toimistopaperi ja julkaisut 954,30 491,20 2,8 % YHTEENSÄ (ainoastaan vuoden 2008 sisältö) 17 023,00 9 616,60 54,0 % Laajennettu sisältö vuonna 2012 Konferensseihin osallistujien virkamatkat e.t. 4 059,80 22,8 % Ulkoisen tietokeskuksen energiankulutus e.t. 4 085,50 23,0 % Jäähdytysaineet e.t. 31,10 0,2 % YHTEENSÄ (ainoastaan vuoden 2012 laajennettu sisältö) e.t. 8 176,40 46,0 % YHTEENSÄ (vuoden 2008 sisältö ja vuoden 2012 laajennettu sisältö) e.t. 17 793,00 100 % Lähde: EKP:n ympäristöselonteko vuodelta 2013, tilintarkastustuomioistuimen laskelmat.

Avoimuuden, kattavuuden ja relevanttiuden muut parannusmahdollisuudet

26. Komission vuonna 2013 suosittamaan organisaation ympäristöjalanjälkeä koskevaan menetelmään (11) verrattuna EKP:n hiilijalanjälkeä koskevasta raportoinnista puuttuu useita osa-alueita — etenkin päästöt, joita aiheutuu henkilöstön työmatkaliikenteestä, sekä päästöt, joita syntyy NEP-rakennuksen rakennustöistä (12).

Ympäristöhallintavälineet

Eurooppalainen ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS)

27. Eurooppalainen ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS) (13) on komission mukaan markkinoiden uskottavin ja vakain ympäristöhallintaväline (14). EMAS-järjestelmän tavoitteena on edistää organisaatioiden ympäristönsuojelun tason jatkuvaa parantamista.

28. Organisaatioiden osallistuminen EMAS-järjestelmään on vapaaehtoista, ja järjestelmästä saattaa olla osallistuville organisaatioille hyötyä viranomaisvalvonnan helpottumisen, kustannussäästöjen ja kohentuneen julkisuuskuvan muodossa, jos ne voivat osoittaa parantaneensa ympäristönsuojelunsa tasoa (15).

EMAS-järjestelmään osallistuminen ja järjestelmän laajuus

29. EKP sai ensimmäisen EMAS-validoinnin heinäkuussa 2010 (16) ja uudelleenvalidoinnin heinäkuussa 2013. Ulkoinen ympäristötarkastaja vahvisti, että EKP:n ympäristöpolitiikka, ympäristöohjelma, ympäristöhallintajärjestelmä ja konsolidoitu ympäristöselonteko vuodelta 2013 olivat asetuksen (EY) N:o 1221/2009 mukaisia ja ettei ollut näyttöä siitä, että sovellettavia ympäristöalaa koskevia oikeudellisia vaatimuksia olisi jätetty noudattamatta.

30. EMAS-järjestelmää on toteutettu nykyisin henkilöstöresurssein (ei vaikutusta henkilöstön määrään). EMAS-järjestelmän noudattamisesta aiheutuvat kulut (konsultointi-, hyväksyntä- ja viestintätoimet) ovat alle 100 000 euroa vuodessa.

31. EMAS-järjestelmä kattaa kaikki tekniset ja hallinnolliset toimet EKP:n päätoimipaikassa Frankfurt am Mainissa. Päätoimipaikka koostuu kolmesta vuokratusta tornirakennuksesta: Eurotower, entinen Commerzbank-rakennus sekä Eurotheum. Rakennusten kokonaispinta-ala on noin 133 000 neliömetriä.

32. Lisäksi EKP:lla on vuokratiloja Frankfurtin alueella sijaitsevassa ulkoisessa tietokeskuksessa, mutta tilat eivät kuulu EMAS-järjestelmän piiriin. Tietokeskuksen hiilidioksidipäästöistä raportoitiin ensimmäistä kertaa vuoden 2013 ympäristöselonteossa.

33. EMAS-järjestelmän soveltaminen EKP:n uusiin toimitiloihin on valmisteilla. Rakennustyöt on määrä saada päätökseen vuonna 2014.

34. EKP ilmoitti 9. marraskuuta 2013 päätöksestään jatkaa Eurotower-rakennuksen vuokraamista; rakennus kuuluu EMAS-järjestelmän piiriin. Rakennusta vuokrataan pankkivalvontahenkilöstöä varten (17).

EMAS-ympäristöhallintaohjelma

35. EKP:n uusiin toimitiloihin muuttoa silmällä pitäen ympäristötietoisuuden lisäämisestä ja toimintamallien muuttamisesta tuli ympäristöhallintaohjelman keskeinen painopiste vuosille 2012 ja 2013. On tarkoitus, että ne pysyvät keskeisenä panopisteenä, sillä EKP olettaa uusien toimitilojen täyttävän korkeat tekniset ja ympäristöstandardit.

36. Tietoisuuden lisäämistä ja toimintamallien muuttamista koskevat toimenpiteet muotoiltiin väljästi vuosien 2012 ja 2013 ohjelman yhteydessä; tavoitteena oli esimerkiksi jakaa henkilöstölle tarkkaa tietoa kestäviä ratkaisuja koskevista mahdollisuuksista työssä ja kotona sekä kannustaa henkilöstöä käyttämään työmatkaliikenteessä julkisia kulkuneuvoja. Toimenpiteiden kokonaisvaikutusta on näin ollen vaikea arvioida.

37. EKP:lla ei tällä hetkellä ole luotettavaa tietoa siitä, missä määrin henkilöstö käyttää työmatkaliikenteeseen julkista liikennettä. Henkilöstöön kohdistettiin vuosina 2008 ja 2012 liikennettä koskevia kyselytutkimuksia, mutta tutkimusten perusteella ei saatu edustavaa tietoa.

38. Vuosien 2012 ja 2013 ympäristöhallintaohjelman painopisteenä ovat myös kestävät hankinnat. Aihetta käsitellään kohdissa 44–56.

GreenBuilding-ohjelma

39. Komission yhteinen tutkimuskeskus käynnisti vuonna 2005 GreenBuilding-ohjelman. Ohjelman avulla pyritään käynnistämään muuhun kuin asuinkäyttöön tarkoitettuja rakennuksia koskevia energiatehokkaita investointeja, jotka ovat selkeästi kannattavia, mutta pidemmälle vietyjä kuin mitä Euroopan rakennusdirektiivissä ja kansallisessa rakennuslainsäädännössä edellytetään. GreenBuilding-ohjelmaan osallistuvan yhteistyökumppanin (18) on varmistettava, että uusien rakennusten raakaenergian kokonaiskulutus on 25 prosenttia nykyisissä rakennusstandardeissa edellytettyä alhaisempi, mikäli tämä on taloudellisesti kannattavaa.

40. Joulukuussa 2009 EKP osoitti yhteiselle tutkimuskeskukselle, että EKP:n uusien toimitilojen suunnittelu vastaa 25 prosenttia alhaisempaa energiankulutusta koskevaa vaatimusta, joten se hyväksyttiin GreenBuilding-yhteistyökumppaniksi.

41. Lisäksi vuoden 2013 ympäristöselonteon mukaan rakennuksen odotetaan olevan 29 prosenttia energiatehokkaampi kuin vuonna 2007 annettuun Saksan energiatehokkuusdirektiiviin sisältyvässä standardissa edellytetään.

42. Toistaiseksi ei ole julkaistu lopullisia tietoja siitä, aikooko EKP edellyttää GreenBuilding-ohjelman (19) standardien noudattamista, kun Eurotower-rakennus kunnostetaan EKP:n pankkivalvontahenkilöstöä varten (20).

Tietokeskusten energiatehokkuutta koskevat EU:n käytännesäännöt

43. EKP ei ole sitoutunut tietokeskusten energiatehokkuutta koskeviin EU:n käytännesääntöihin, joiden noudattamista komission tutkimuskeskus on edistänyt vuodesta 2008 alkaen. Vapaaehtoisuuteen perustuvat käytännesäännöt otettiin käyttöön vastauksena tietokeskusten energiankulutuksen kasvuun ja tarpeeseen vähentää niistä aiheutuvia ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja energiantarjonnan turvaamiseen liittyviä vaikutuksia. Tarkoituksena on antaa tietokeskusten operaattoreille, asiakkaille ja omistajille tietoa ja johdattaa heidät vähentämään energiankulutusta kustannustehokkaalla tavalla.

Kestävät hankinnat

Hankintoja koskevat EKP:n säännöt

44. EKP:n tavara- ja palveluhankintojen sekä rakennusurakoita koskevien hankintojen säädösperustana on päätös EKP/2007/5 hankintoja koskevista säännöistä (21). Tavara- ja palveluhankintojen sekä rakennusurakoita koskevien hankintojen ympäristöystävällisyyteen viitataan päätöksessä vain lyhyesti (22). ”Kestävien hankintojen” käsitettä ei mainita.

EKP:n Business Practice Handbook -käsikirja

45. Hankintoja koskevat sisäiset säännöt esitetään EKP:n Business Practice Handbook -käsikirjassa. EKP sitoutuu suorittamaan tavara- ja palveluhankintansa sekä rakennusurakoita koskevat hankintansa siten, että sen ympäristönsuojelun taso paranee jatkuvasti ja mitattavissa olevalla tavalla. Tarkoituksena on vähentää ympäristövaikutuksia siten, että taloudellinen kannattavuus säilyy.

46. Sisäisissä säännöissä määrätään, että ympäristöhyväksynnän on aina lukeuduttava valintaperusteisiin, jos hyväksyntä on kyseissä tilanteessa relevantti.

47. Taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen perustuvan menettelyn osalta sisäisissä säännöissä määrätään seuraavaa: tapauksissa, joissa tavaroiden, palveluiden tai rakennusurakoiden ympäristöystävällisyys on tärkeää, sen osuuden kokonaispainotuksesta on oltava huomattava.

48. Mainitun sanamuodon voisi olettaa viittaavan hankintamenettelyn yhteydessä hinnan ja laadun osalta annettujen pisteiden kokonaismäärään. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin kuitenkin, että tämä ei ole vallitseva käsitys ja että hallinnoijat arvioivat yleensä pelkästään laatupisteitä määrittäessään ympäristöystävällisyyden osuutta painotuksesta. Tilanne voi johtaa tapauksiin, joissa ympäristöystävällisyyden osuus hintaa ja laatua koskevasta kokonaispainotuksesta jää alle viiden prosentin. Tällaisissa tapauksissa ympäristöystävällisyyden vaikutus menettelyn lopputulokseen jää todennäköisesti hyvin pieneksi.

Kestäviä hankintoja koskeva opas

49. EKP:n keskitetty hankintaosasto sai joulukuussa 2012 valmiiksi EKP:n kestäviä hankintoja koskevan oppaan. Tarkoituksena oli tukea kestävien hankintatoimien systemaattista täytäntöönpanoa. Oppaassa annetaan taustatietoa, esitetään hankintaprosessin aikana sovellettavat kriteerit ja ehdotetaan kestävien hankintatoimien toteuttamista koskevaa yleistä menettelyä.

50. Opasta hiottiin vuosina 2010–2012 useiden pilottihankintojen yhteydessä. Opas perustuu pitkälti ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskeviin Euroopan komission käytännön suosituksiin, jotka on esitetty Buying green!- ja GPP toolkit -käsikirjoissa (23).

51. Opas kattaa tuote- ja palveluluokat, joiden ympäristövaikutus on määritetty suurimmaksi EKP:n toimien kannalta: toimistotarvikkeet, IT-laitteet, siivouspalvelut, ateriapalvelut, matkat EKP:iin ja sieltä pois sekä tilojen käyttö ja ylläpito. Luetteloon voidaan myöhemmin lisätä uusia luokkia.

52. Oppaan liitteessä esitetään kestäviä hankintoja koskevat kriteerit useimpien käytettyjen tuote- ja palveluluokkien osalta. GPP toolkit -käsikirjasta poiketen oppaan liitteessä ei tehdä jaottelua perusluonteisten (”ydinkriteerit”) ja tavoitteellisempien (”kattavat kriteerit”) kriteereiden välillä, vaan esitetään kunkin luokan osalta erillinen joukko kriteereitä. EKP:n soveltamat kriteerit ovat yleensä vaativampia kuin GPP toolkit -käsikirjan peruskriteerit, mutta eivät kuitenkaan täysin yllä käsikirjan sisältämien kattavien kriteereiden tasolle. IT-laitteistojen osalta EKP:n soveltamat kriteerit kuitenkin ylittävät käsikirjan sisältämät kattavat kriteerit.

53. Oppaan piiriin kuuluu joitakin aloja, joita varten ei ole olemassa GPP toolkit -ryhmää. Esimerkkeinä voidaan mainita toimistotarvikkeet sekä kansainväliset matkat. Toisaalta voidaan todeta, että joitakin GPP toolkit -käsikirjan kattamia tuote- ja palveluryhmiä ei ole vielä lisätty oppaaseen. Esimerkkinä voidaan mainita kalusteita ja matkapuhelimia koskevat ryhmät.

Kestävien hankintojen täytäntöönpanomenettely

54. Käytettäviin tuoteryhmiin liittyvistä hankinnoista vastaavien osastojen on a) sisällytettävä kestävyyttä koskevia kriteerejä tarjousasiakirjoihin sekä hankintasopimusten tekomenettelyyn ja otettava huomioon elinkaareen perustuva lähestymistapa b) tarkistettava kestävyyskriteereiden noudattaminen c) kerättävä tietoa saavutetusta edistyksestä ja raportoitava tiedoista keskitetylle hankintaosastolle.

55. Keskitetty hankintaosasto kantaa kokonaisvastuun kestäviin hankintamenettelyihin liittyvien toimien koordinoinnista. Hankintaosaston on vuodesta 2013 alkaen pitänyt raportoida johtokunnalle kestäviä hankintoja koskevasta tilanteesta. Raportointi tapahtuu kerran vuodessa vuoden lopussa laadittavan hankintoja koskevan seurantaraportin yhteydessä. Kestävistä hankinnoista raportoidaan myös vuotuisen ympäristöhallintakatsauksen yhteydessä.

Hankintamenettelyistä poimitun otoksen tarkastus

56. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti hankintamenettelyistä poimitun otoksen, johon liittyvissä tarjousasiakirjoissa oli keskuspankin mukaan sovellettu ympäristökriteereitä (24). Tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että EKP oli alkanut soveltaa ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja systemaattisemmin vuonna 2012. Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat ydin- tai kattavat kriteerit olivat täyttyneet yli kahdessa kolmasosassa tutkituista tapauksista. Kestäviin hankintoihin oli kuitenkin mahdollista sisällyttää enemmän menettelyjä etenkin IT-laitteiden ja rakennustöiden osalta.

Johtopäätökset ja suositukset

57. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EKP on ryhtynyt toimiin vähentääkseen hallinnollisten toimiensa kielteistä ympäristövaikutusta. Lisäpyrkimykset ja -toimet ovat kuitenkin suotavia.

Määrittikö EKP strategioita hiilidioksidipäästöjensä vähentämiseksi ja paniko se strategiat täytäntöön vaikuttavalla tavalla?

58. EKP on määrittänyt strategiat, joiden yhteydessä asetetaan etusijalle hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtäävät investoinnit sen sijasta, että käytettäisiin päästöjen kompensointijärjestelmää hallinnollisista toimista aiheutuvien päästöjen hyvittämiseen.

59. Vuoden 2008 tilanteeseen verrattuna EKP:n hiilidioksidipäästöt vähenivät vuonna 2012 kaiken kaikkiaan 43,5 prosenttia ja lähes 50 prosenttia kutakin työpaikkaa kohti.

60. Saavutetut vähennykset ovat pitkälti seurausta uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön hankinnasta. Ekosähkö merkitään hiilijalanjälkilaskelmassa nollapäästöiseksi.

61. Päästöjen lisävähennysten saavuttaminen hankalampaa, sillä EKP laajentaa toimintakenttäänsä huomattavasti uuden pankkivalvontatehtävänsä myötä.

62. Alun perin vuonna 2008 suoritettua EKP:n hiilijalanjälkilaskelmaa on laajennettu vaiheittain, mutta eräät huomattavat päästölähteet ovat vielä jääneet sen ulkopuolelle. Esimerkiksi henkilöstön työmatkoista ja EKP:n uusien toimitilojen rakentamisesta aiheutuvat päästöt eivät ole tiedossa. Nämä päästöt olisi otettava huomioon käyttämällä komission suosittamaa organisaation ympäristöjalanjälkeä koskevaa menetelmää arvioitaessa julkishallinnon organisaatioiden ympäristönsuojelun tasoa koko niiden elinkaaren aikana tai tiedotettaessa siitä.

63. EKP:n joulukuussa 2012 antamassa kestäviä hankintoja koskevassa oppaassa suositellaan ympäristöhyvitysten käyttöä virkamatkojen yhteydessä korkeiden standardien mukaisesti. EKP:n nykyisessä ympäristöpolitiikassa ei kuitenkaan käsitellä ympäristöhyvitystä koskevaa kysymystä.

Suositukset

1. EKP:n olisi jatkettava hiilidioksidipäästöjen vähentämistä ja määritettävä toimintapolitiikka, jonka tavoitteena on syntyvien hiilidioksidipäästöjen hyvittäminen.

2. EKP:n hiilijalanjälkilaskelmaa olisi parannettava ottamalla huomioon Euroopan komission ohjeistus, joka liittyy organisaation ympäristöjalanjälkeä koskevaan menetelmään.

Onko EKP:lla riittävät ympäristöhallintavälineet jatkuvan kehityksen tukemista silmällä pitäen?

64. EKP on ollut rekisteröitynyt eurooppalaiseen ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS) vuodesta 2010 alkaen. EMAS-järjestelmä kattaa kaikki tekniset ja hallinnolliset toimet EKP:n päätoimipaikassa Frankfurt am Mainissa. EMAS on vaikuttava ympäristöhallintaväline, jonka tarkoituksena on jatkuvan ympäristökehityksen tukeminen. EMAS-järjestelmän soveltamisen valmistelut ovat käynnissä EKP:n uusissa tiloissa, joiden rakennustyöt on määrä saada päätökseen vuonna 2014.

65. EKP edellyttää uusien toimitilojensa täyttävän korkeat tekniset ja ympäristöstandardit. Tarkoituksena onkin, että ympäristötietoisuuden lisääminen ja toimintamallien muuttaminen pysyvät EMAS-ympäristöohjelman keskeisinä painopisteinä uusiin toimitiloihin muuttamisen jälkeen. Tietoisuuden lisäämiseen ja toimintamallien muuttamiseen liittyvät nykyiset toimet on kuitenkin muotoiltu väljästi, joten niiden kokonaisvaikutusta on vaikea arvioida.

66. EKP on liittynyt komission edistämään GreenBuilding-ohjelmaan, jonka tavoitteena on, että raakaenergian kokonaiskulutus on uusissa toimitiloissa 25 prosenttia alhaisempi kuin nykyisissä rakennusstandardeissa edellytetään. Toistaiseksi ei ole julkaistu lopullisia tietoja siitä, aikooko EKP edellyttää GreenBuilding-ohjelman standardien noudattamista, kun Eurotower-rakennus kunnostetaan ennen EKP:n pankkivalvontahenkilöstön muuttoa rakennukseen.

67. EKP ei ole sitoutunut tietokeskusten energiatehokkuutta koskeviin EU:n käytännesääntöihin.

Suositukset

3. EKP:n olisi varmistettava, että Eurotower-rakennuksen kunnostamisen yhteydessä sovelletaan korkeita energiatehokkuutta koskevia standardeja.

4. Toimien, jotka liittyvät ympäristötietoisuuden lisäämiseen ja toimintamallien muuttamiseen EKP:n henkilöstön keskuudessa, osalta EMAS-ympäristöohjelmaan olisi sisällyttävä mitattavissa olevat indikaattorit, joiden avulla voidaan arvioida edistymistä ja vaikutusta seuraamalla esimerkiksi joukkoliikennettä työmatkoihin käyttävän henkilöstön lukumäärää.

5. EKP:n olisi sitouduttava tietokeskusten energiatehokkuutta koskeviin EU:n käytännesääntöihin.

Asettiko EKP kestäviä hankintoja koskevat standardit ja onko ne saavutettu?

68. EKP:n vuonna 2007 hankintoja koskevista säännöistä tekemässä päätöksessä viitataan kestäviin hankintoihin ainoastaan kohdissa, joissa mainitaan hankittavien tavaroiden, palveluiden ja rakennusurakoiden ympäristöystävällisyys mahdollisena hankintasopimuksen tekemisen kriteerinä. Päätöksessä ei kuvata EKP:n tavoitetta hankkia tavaroita, palveluita ja rakennusurakoita siten, että hankinnat edistäisivät sen ympäristönsuojelun tasoa jatkuvasti ja mitattavissa olevalla tavalla.

69. EKP:n kestäviä hankintoja koskeva opas tuli voimaan joulukuussa 2012. Sen tarkoituksena on tukea kestävien hankintatoimien täytäntöönpanoa käytännön ohjeiden ja systemaattisen raportoinnin avulla.

70. Tilintarkastustuomioistuimen menettelyistä poimiman otoksen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että EKP oli alkanut soveltaa ympäristökriteereitä systemaattisemmin vuonna 2012.

Suositukset

6. EKP:n olisi muutettava hankintasääntöjään siten, että ne kuvastaisivat paremmin sen sitoutumista kestäviin hankintoihin.

7. EKP:n olisi vuotuisissa ympäristöselonteoissaan raportoitava kestäviä hankintoja koskevan oppaansa täytäntöönpanon edistymisestä.

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Louis GALEAN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 11. maaliskuuta 2014 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA presidentti

(1) EKPJ:n ja EKP:n perussääntö on perussopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa.

(2) Hiilijalanjälki on tietyn organisaation toimintaan liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärä. Kasvihuonekaasupäästöt lasketaan ja niistä raportoidaan yleensä hiilidioksidiekvivalentteina (CO2).

(3) Ks. SEUT, 191 artikla.

(4) Tilintarkastustuomioistuin on arvioinut tätä kysymystä myös muiden tarkastukseen valittujen EU:n toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen osalta ja aikoo raportoida tuloksista vuoden 2014 kuluessa.

(5) Hallintokomitea hyväksyi politiikan ja johtokunta saattoi sen voimaan. Ympäristöpolitiikka sisältyy EKP:n vuonna 2013 julkaisemaan ympäristöselontekoon.

(6) Ks. EKP:n ympäristöselonteko (ECB Environmental Statement) vuodelta 2010 ja vuonna 2012 julkaistu EKP:n ympäristöselonteon päivitetty versio.

(7) Tavoite ylitettiin ja saavutettu vähennys oli lähes 30 prosenttia.

(8) EKP on käyttänyt vuodesta 2009 alkaen uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköä, joka merkitään hiilijalanjälkilaskelmassa nollapäästöiseksi. Ekosähkön osuus kokonaissähkönkulutuksesta oli 65,8 prosenttia vuonna 2012.

(9) Ks. määritelmä Yhdistyneen kuningaskunnan energia- ja ilmastonmuutosministeriön asiakirjassa ”A guide to carbon offsetting for the public sector”, versio 2, 2011, s. 11: ”Carbon neutral means that — through a transparent process of calculating emissions, reducing those emissions and offsetting residual emissions — net carbon emissions equal zero.” (Hiilineutraali merkitsee sitä, että avoimen päästöjenlaskentaprosessin, päästöjen vähentämisen ja syntyvien päästöjen kompensoinnin myötä nettopäästöjen määrä on nolla.)

(10) EUVL L 124, 4.5.2013, s. 1.

(11) Ks. organisaation ympäristöjalanjälkeä koskeva opas (EUVL L 124, 4.5.2013, s. 107).

(12) NEP — EKP:n uudet toimitilat Grossmarkthalle-alueella.

(13) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009,organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä), (EUVL L 342, 22.12.2009, s. 1).

(14) Ks. EMAS-tiedote ”EMAS and ISO 14001: complementarities and differences”.

(15) Ks. asetus (EY) N:o 1221/2009, johdanto-osan 8 kappale.

(16) Samaan aikaan EKP sai ISO 14001 -standardin soveltamista koskevan hyväksynnän. EMAS-järjestelmä kattaa kaikki ISO 14001 -standardin vaatimukset.

(17) Asiasta annetun lehdistötiedotteen mukaan EKP:n uudet Grossmarkthalle-alueella sijaitsevat toimitilat eivät riitä EKP:n uusia tehtäviä varten tarvittavan lisähenkilöstön (noin 1 000 työntekijää) sijoittamiseen.

(18) Rekisteröityjen rakennusten lukumäärä Euroopassa 18. marraskuuta 2013 oli 866.

(19) Olemassa olevien rakennusten raakaenergian kokonaiskulutuksen pitäisi olla kunnostuksen jälkeen vähintään 25 prosenttia alhaisempi, mikäli tämä on taloudellisesti kannattavaa.

(20) Pankkivalvontahenkilöstö työskentelee toistaiseksi Eurotowerin läheisyydessä sijaitsevassa toisessa rakennuksessa.

(21) EUVL L 184, 14.7.2007, s. 34.

(22) Mahdollisena sopimuksen tekemistä koskevana perusteena, ks. 26 artiklan 2 kohdan a alakohta.

(23) http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm.

(24) Otokseen kuului 11 hankintamenettelyä, jotka poimittiin 22 hankintamenettelyä käsittäneeltä listalta (ajalta 1. tammikuuta 2012–15. helmikuuta 2013) ja joiden yhteydessä oli sovellettu tai harkittiin sovellettavan ympäristökriteereitä.