FI   FI 
 
 
 EUROOPAN  
KOMISSIO   
Bryssel 26.4.2022  
COM(2022) 180 final  
 
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE  
henkilöstösääntöjen liitteen XI ja 66  a artiklan soveltamisesta   
 
1 
 KOMISSION  KERTOMUS  EUROOPAN  PARLAMENTILLE  JA NEUVOSTOLLE  
henkilöstösääntöjen liitteen XI ja 66  a artiklan soveltamisesta  
 
1. JOHDANTO  
Henkilöstösääntöjen, sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina vuonna 20131, liitteessä XI 
olevan 15  artiklan 2  kohdan mukaisesti komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle viimeistään 31.  maaliskuuta 2022 kertomuksen, jossa arvioidaan kys eisen liitteen 
2 artiklan mukaista selvitystä ja erityisesti sitä, vastaako unionin virkamiesten palkkojen ja 
eläkkeiden ostovoiman kehitys valtionhallinnon palveluksessa olevien kansallisten 
virkamiesten palkkojen ostovoiman kehitystä. Komissio tekee kert omuksensa perusteella 
tarvittaessa ehdotuksen henkilöstösääntöjen liitteen XI ja 66  a artiklan muuttamiseksi 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 336  artiklan nojalla.  
Tällä kertomuksella pannaan edellä mainittu säännös täytäntöön arvioimalla EU: n 
toimielinten palvelukseen ottoa koskevien tarpeiden täyttymistä, kuvaamalla 
henkilöstösääntöjen liitteen XI mukaisten palkkojen ja eläkkeiden päivittämistä koskevien 
sääntöjen, jäljempänä ’menetelmä’, sekä 66  a artiklan mukaisen yhteisvastuumaksun 
täytän töönpanoprosessia ja tuloksia vuosina 2014 –2021.  
2. EU: N TOIMIELINTEN PALVE LUKSEEN OTTOA KOSKEV AT TARPEET  
2.1. Lakisääteinen vaatimus palvelukseen ottoa koskevien tarpeiden selvittämisestä  
Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 2  artiklassa säädetään, että kom issio selvittää 
säännöllisesti toimielinten palvelukseen ottoa koskevat tarpeet.  
Toiminnallisesta näkökulmasta palvelukseen oton tavoitteena on täyttää EU:n toimielimissä 
avoimena olevat virat. Henkilöstösääntöjen 27  artiklassa ja muuhun henkilöstöön 
sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 12  ja 82  artiklassa edellytetään kuitenkin toisaalta, että 
virkamiehet ja toimihenkilöt ovat mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman 
luotettavia, ja toisaalta, että heidät otetaan palvelukseen EU:n jäsenvaltioide n kansalaisten 
keskuudesta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.  
2.2. Havaintoja palvelukseen ottoa koskevista tarpeista  
Euroopan unionin henkilöstövalintatoimiston, jäljempänä ’EPSO’, tehtävänä on valita 
virkamiehet, jotka edustavat suurinta osuutta EU:n henkilöstöstä. EU:n toimielimet 
ilmoittavat säännöllisesti palvelukseen ottoa koskevista tarpeistaan EPSOlle, joka laatii 
vuotuisen kilpailujen järjestämistä koskevan suunnitelman ja määrittelee valintamenetelmät 
ja -menettelyt, myös kunkin ki lpailun arvostelua koskevat säännöt. Yhdessä palvelukseen 
oton yhteydessä tehtävien tarkastusten kanssa tämä takaa, että kaikki valitut täyttävät 
henkilöstösääntöjen 27  artiklan mukaisen pätevyyttä, tehokkuutta ja ehdotonta luotettavuutta 
koskevan vaatimuk sen. 
                                                 
1  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o  1023/2013, annettu 22  päivänä lokakuuta 
2013.  
 
2 
 2.2.1.  EU:n kilpailuihin saatujen hakemusten väheneminen  
Liitteessä 1 verrataan muiden kuin kielialan hallintovirkamiesten palvelukseen ottoa koskevia 
tarpeita EU:n toimielimissä (ilmaistuna haluttuna kilpailun läpäisseiden hakijoiden 
lukumääränä) kilpailuje n todelliseen tulokseen. Vertailu osoittaa, että EPSO onnistui yleisesti 
ottaen valitsemaan pyydetyn määrän kilpailun läpäisseitä hakijoita.  
Yleisvirkamieskilpailuissa hakijoiden lukumäärä kuitenkin väheni kaikissa jäsenvaltioiden 
ryhmissä (liite 2). Ennen  vuotta 2004 EU:hun liittyneissä jäsenvaltioissa väheneminen alkoi 
henkilöstösääntöjen vuoden 2014 uudistuksen jälkeen, kun taas vuonna 2004 ja sen jälkeen 
liittyneissä jäsenvaltioissa väheneminen alkoi henkilöstösääntöjen vuoden 2014 uudistuksen 
jälkeen ( liite 3).2 Tämä vaikutti EU:n toimielinten kykyyn täyttää palvelukseen ottoa 
koskevat tarpeensa ja varmistaa palvelukseen oton maantieteellinen tasapaino.  
2.2.2.  Komission toteuttama käytännön ratkaisu erityisten palvelukseen ottoa 
koskevien tarpeiden täyttämisek si  
Komissio palkkasi palvelukseen ottoa koskevien tarpeidensa täyttämiseksi yhä enemmän 
väliaikaisia toimihenkilöitä vakinaisiin toimiin, joita tavallisesti hoitavat vakituiset 
virkamiehet. Väliaikaisten toimihenkilöiden kokonaismäärä kielipalvelujen ulko puolella 
kasvoi komissiossa 461:stä vuonna 2013 (joista 118 hallintovirkamiestasolla) 1  672:een 
vuonna 2020 (joista 825 hallintovirkamiestasolla).  
2.2.3.  Maantieteellinen epätasapaino palvelukseen otossa  
Komissiolla on ollut vaikeuksia ottaa henkilöstöä palveluk seen mahdollisimman laajalta 
maantieteelliseltä alueelta. Henkilöstösääntöjen 27  artiklan nojalla vuonna 2018 antamassaan 
kertomuksessa3 komissio toi nimenomaisesti esiin houkuttelevuuden puutteen, joka näkyy 
alhaisena osallistumisena EU:n kilpailuihin, ku n osallistumista verrataan kyseeseen tulevan 
väestön kokoon joissakin jäsenvaltioissa. Tämän seurauksena jotkin kansalaisuudet eivät ole 
riittävästi edustettuina EPSOn varallaololuetteloissa. Liitteessä 4 kuvaillaan, miten EU:n 
kilpailuihin tehdyt hakemuks et ovat vuodesta 2018 lähtien olleet maantieteellisesti 
epätasapainossa4, mikä on johtanut maantieteelliseen epätasapainoon palvelukseen otossa. 
Erityisesti nuorempien hallintovirkamiesten joukossa merkittävästi aliedustettujen 
kansalaisuuksien määrä on ka svanut kolmeentoista: Itävalta, Tšekki, Viro, Saksa, Tanska, 
Suomi, Kypros, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Puola, Slovakia ja Ruotsi.5  
                                                 
2  Vain Kreikan ja Kyproksen kansalaisten hakemusten määrä kasvoi tai pysyi ennallaan.  
3  Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle 15.  kesäkuuta 2018, sellaisena kuin se on 
oikaistuna 24.  elokuuta 2018, COM(2018)  377 final/2.  
4  Tässä kertomuksessa kutakin jäsenvaltiota koskeva osallistumisaste määritellään osuuden  hakijoista ja 
osuuden EU:n väestöstä välisenä suhteena vuosina 2013 –2019. Seitsemän vuoden jaksolla pyritään 
tasoittamaan tietoja, koska EU:n kilpailuja järjestetään epäsäännöllisesti. Lisäksi pandemian ja siitä näiden 
kilpailujen järjestämiselle aiheutuv ien seurausten vuoksi vuosia 2020 ja 2021 pidetään poikkeavina, ja ne 
on siksi jätetty analyysin ulkopuolelle.  
5  Tilanne 31.  joulukuuta 2021.  
 
3 
 2.3. EU:n toimielinten houkuttelevuuden ja erilaisten makrotaloudellisten ja 
sosioekonomisten tekijöiden, myös palkan, välinen  korrelaatio  
Seuraavassa taulukossa on tietoa EU:n kilpailuihin osallistumisen asteesta kussakin 
jäsenvaltiossa vuosina 2013 –2019. Analyysiin sisällytettiin kaikki jäsenvaltiot lukuun 
ottamatta Belgiaa, väkiluvultaan pienimpiä jäsenvaltioita ja niitä jäsen valtioita, joissa 
osallistumisaste on vaihteluvälillä 80 –120 prosenttia eli lähellä ihanteellista 
tavoiteosallistumista6. Analyysin ulkopuolelle jätettiin siis seuraavat jäsenvaltiot:  
- Belgia, koska Belgian kansalaisten yliedustus EPSOn hakijoiden joukossa on 
yhteydessä Brysselin asemaan useiden EU:n toimielinten toimipaikkana7 
- Kypros, Luxemburg ja Malta, koska niiden pienen väkiluvun vuoksi analyysi 
EU:n kilpailuihin osallistuvien hakijoiden osuudesta verrattuna kansalliseen 
väestöön ei ole tilastollisesti luotettava  
- Unkari, Slovakia ja Suomi, koska niiden osallistumisaste (vertaamalla 
osallistumisastetta prosenttiosuuteen EU:n väestöstä) on 80 –120 prosenttia 
seitsemän vuoden aikana mitattuna ja näin ollen lähellä tavoitetta.  
 
                                                 
6  Koska tavoitetta (100  %:n osallistumisastetta) ei voida koskaan saavuttaa tilastollisista syistä, päätettiin 
analysoida vain jäsenvaltioita, joissa on selkeä epätasapaino. Rajaksi asetettiin +/ – 20 prosenttia verrattuna 
100 prosentin osallistumisasteeseen. Tämä vastaa Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien 
henkilöstösääntöjen 27  artiklan ja Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen 
ehtojen 12  artiklan nojalla (maantieteellinen tasapaino) annetussa komission kertomuksessa 
(COM(2018)  377 final) käytettyä lähestymistapaa.  
7  Sama ilmiö on havaittu muiden kansainvälisten organisaatioiden  toimipaikoissa. Esimerkiksi saksalaiset 
työntekijät ovat yliedustettuina Euroopan keskuspankissa.  
J äs e n - 
v altio
EL 362%
BG 244%
L T  277%
H R  201%
EE 193%
RO 184% Y läp u o le lla 
SI 181%
LV 161%
P T  160%
IT  152%
ES 122%
A T  73%
IE 66%
FR 50%
D K  49% A lap u o le lla 
NL 49%
CZ 47%
PL 47%
SE 36%
D E  33%
CY 286%
B E  279%
M T  268%
LU 168% J äte tty  u lko p u o le lle
SK 106%
HU 97%
FI 85%O s allis tu m is as te  s u hte e s s a ihan n e tav o itte e s e e n
(2013–2019)
 
4 
 Jotta voidaan arvioida EU:n k ilpailuihin osallistumisasteeseen vaikuttavia tekijöitä kussakin 
jäsenvaltiossa, on tarkasteltava EU:n toimielinten houkuttelevuutta koko EU:ssa. Koska 
päätös EU:n kilpailuun hakemisesta on viime kädessä henkilökohtainen ja voi perustua 
useisiin tekijöihin , komissio arvioi mahdollisten korrelaatioiden olemassaoloa tiettyjen 
makrotaloudellisten ja sosioekonomisten tekijöiden sekä eri jäsenvaltioissa havaittujen 
osallistumisastetta koskevien suuntausten välillä (liitteet 5 –5.7). Komissio arvioi erityisesti 
suhteellisia nettoansioita jäsenvaltioissa (liitteet 5.1 ja 5.2), työttömyysasteita (liite 5.3), 
kansallista työllisyystilannetta (liite 5.4), kuvaa EU:sta (liite 5.5), henkilökohtaisia 
talousnäkymiä (liite 5.6) ja OECD:n paremman elämän indeksiä (liite 5.7) .  
Näiden tietojen perusteella komissio arvioi mahdollisia korrelaatioita alhaisen EU:n 
kilpailuihin osallistumisen ja näiden sosioekonomisten ja makrotaloudellisten tekijöiden 
välillä. Voitiin tehdä seuraavat päätelmät:  
- EU:n kansalaisten osallistuminen E U:n kilpailuihin korreloi melko paljon 
jäsenvaltioissa saatavien nettoansioiden ja kansallisen tason työllisyysnäkymiä 
koskevan käsityksen kanssa.  
 
- Jos analyysi rajoitetaan suuri - ja pienipalkkaisimpiin jäsenvaltioihin, EU:n 
kilpailuihin osallistumisen ja nettoansioiden tason välillä on lähes täydellinen 
korrelaatio.8 Tämä koskee erityisesti Saksaa, Ranskaa, Alankomaita, Itävaltaa, 
Tanskaa, Irlantia, Ruotsia, Portugalia, Sloveniaa, Liettuaa, Romaniaa, Kroatiaa, 
Latviaa ja Bulgariaa. Keskipalkkaisissa jäsenv altioissa tulokset ovat kuitenkin 
monisyisempiä, ja niissä on otettava huomioon muita sosioekonomisia tekijöitä.  
 
- EU:n kilpailuihin osallistumisasteen ja OECD:n paremman elämän indeksin 
välillä on tiivis korrelaatio.  
 
- Osallistumisaste korreloi heikosti ta i ei lainkaan kansallisen työttömyysasteen, 
kansalaisten EU:sta muodostaman kuvan sekä henkilökohtaisen taloustilanteen 
parantumista seuraavan vuoden aikana koskevan käsityksen kanssa.  
3. HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN 65 ARTIKLAN TÄYTÄNTÖÖNP ANO 
3.1. Rinnakkaisuuden periaate  
Ostovoiman kehityksen rinnakkaisuuden periaate tarkoittaa, että EU:n työntekijöiden 
ostovoima seuraa, sekä ylös - että alaspäin, valtionhallinnon kansallisten virkamiesten 
keskimääräisen ostovoiman kehitystä. Rinnakkaisuuden periaatteen toteuttamis en arviointi 
tarkasteltavan ajanjakson aikana voi selventää EU:n toimielinten palvelukseen ottoa 
koskevissa tarpeissa havaittuja vaikeuksia.  
                                                 
8  Yhdistyneet kansakunnat (YK) käsittelee tätä ongelmaa soveltamalla niin kutsuttua Noblemairen periaatetta 
eli kaavaa, jolla YK:n palkkataso määritetään se n jäsenvaltion julkishallinnossa maksetun palkan 
perusteella, joka maksaa eniten (viime vuosina tämä valtio on johdonmukaisesti ollut Yhdysvallat). Tämän 
seurauksena YK kykenee varmistamaan hakijoiden mielenkiinnon kaikissa jäsenvaltioissa.  
 
5 
 Henkilöstösääntöjen 65  artiklan 1  kohdan mukaisesti palkkojen ja eläkkeiden päivitys 
heijastaa vuotuista kehitystä  edellisen vuoden heinäkuun 1  päivän ja kuluvan vuoden 
heinäkuun 1  päivän välillä9 seuraavien seikkojen osalta:  
- Valtionhallinnon virkamiesten reaalipalkat kymmenestä jäsenvaltiosta 
muodostetussa otoksessa, joka vastaa vähintään 75:tä prosenttia EU:n 
brutto kansantuotteesta (EU:n BKT). 10 Reaalipalkkojen vuosimuutos lasketaan 
näistä jäsenvaltioista jokaisen osalta inflaatiosta puhdistettuna ja siitä käytetään 
nimitystä erityisindikaattori. Yhteinen erityisindikaattori  on kunkin jäsenvaltion 
kaikkien bruttokansantuotteella painotettujen erityisindikaattorien keskiarvo.  
- Vuotuinen inflaatio Brysselissä ja Luxemburgissa (samassa suhteessa kuin EU:n 
henkilöstön jakautuminen kyseisten kaupunkien välillä). Tätä elementtiä 
kutsutaan yhteisindeksiksi .  
Yhteinen erityisindikaattori ja yhteisindeksi kerrotaan keskenään päivityksen suuruuden 
laskemiseksi. Päivityksen suuruus ilmaistaan prosenttilukuna, jota sovelletaan kaikkien EU:n 
työntekijöiden nettopalkkoihin ja -eläkkeisiin k aikkialla 1.  heinäkuuta11.  
Tässä yhteydessä on tärkeää mainita, että menetelmä ei salli inflaation ottamista huomioon 
kahteen kertaan, mutta se takaa EU:n henkilöstön ja kansallisten virkamiesten palkkojen 
rinnakkaisen kehityksen, inflaatiosta puhdistettun a. Tätä varten yhteinen erityisindikaattori 
lasketaan ensin inflaatiosta puhdistettuna kymmenen jäsenvaltion otoksesta ja yhdistetään 
vasta toisessa vaiheessa yhteisindeksiin. Tarkempia tietoja yhteisen erityisindikaattorin ja 
yhteisindeksin kehityksestä o n kohdassa 3.  
3.2. Erityisindikaattorit  
Tässä luvussa tarkastellaan, kuvastaako yhteisen erityisindikaattorin laskemiseen tällä 
hetkellä käytettävä jäsenvaltioiden otos oikein kaikkien kansallisten virkamiesten ostovoiman 
todellisia muutoksia ja ovatko menetelm ään sisältyvästä rinnakkaisuuden periaatteesta tehdyt 
yleiset ja erityiset poikkeukset heikentäneet merkittävästi EU:n virkamiesten ostovoimaa.  
3.2.1.  Vuoden 2013 menetelmässä määritellyn yhteisen erityisindikaattorin laskeminen  
Vuonna 2013 hyväksytyn menetelmän mukaan yhteinen erityisindikaattori laskettiin 
heinäkuun 1.  päivästä 2015 lähtien käyttäen yhdestätoista viitejäsenvaltiosta muodostettua 
otosta (BKT:llä painotettuna): Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, 
Alankomaat, Itävalta, Puola, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta.  
                                                 
9  Menetelmä pe rustuu siihen, että tietyn jäsenvaltion kansallisen palkkausjärjestelmän tilannekuvaa kuluvan 
vuoden heinäkuussa verrataan vastaavaan tilannekuvaan samassa jäsenvaltiossa edellisen vuoden 
heinäkuussa.  
10  Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Puola ja Ruotsi. Yhdistyneen 
kuningaskunnan EU:sta eroamisesta huolimatta kymmenen jäsenvaltion otos vastaa edelleen yli 75:tä 
prosenttia EU:n BKT:stä, kuten henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 1  artiklan 4  kohdassa edellytetään.  
11  Belgian ja Luxemburgin elinkustannusten kehityksen olennaisten muutosten perusteella voidaan 
1. tammikuuta suorittaa väliaikainen päivitys henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 4 –7 artiklan 
mukaisesti.  
 
6 
 Yhdistynyttä kuningaskuntaa ei enää 1.  tammikuuta 2021 alkaen pidetä EU:n jäsenvaltiona, 
joten se ei kyseisestä päivämäärästä lähtien sisälly yhteisen erityisindikaattorin laskemiseen 
käytettyyn otokseen. Liite 6 osoittaa, ett ä otos täyttää Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta 
eroamisen jälkeenkin henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 1  artiklan 4  kohdassa säädetyn 
75 prosentin kynnysarvon, eikä otosta tarvitse näin ollen muuttaa. Eurostat soveltaa 
viittauksia Yhdistyneeseen ku ningaskuntaan EU:n lainsäädännössä koskevaa toimielinten 
välistä lähestymistapaa, minkä seurauksena se käyttää nykyään liitteessä XI olevan 1  artiklan 
4 kohdan soveltamista varten otosta, joka koostuu kymmenestä jäljelle jääneestä 
jäsenvaltiosta, jotka on mainittu edellä.  
Sovellettavaan otokseen kuuluvien jäsenvaltioiden vuosittaiset ja kumulatiiviset tiedot  
Liitteessä 7 esitetään erityisindikaattorien aikasarja sovellettavan otoksen yhdentoista 
jäsenvaltion osalta 1.  heinäkuuta 2015 lukien sekä aritmeettin en keskiarvo kyseiseltä 
ajanjaksolta. Liitteessä 8 esitetään samat tiedot muunnettuna kumulatiiviseksi indeksiksi 
(2014 = 100).  
Sovellettavan otoksen yhteinen erityisindikaattori  
Lasketun yhteisen erityisindikaattorin ja sovelletun yhteisen erityisindikaat torin 
kumulatiivinen vaikutus 1.  heinäkuuta 2015 lähtien on esitetty liitteessä 9. Laskettu yhteinen 
erityisindikaattori vastaa jäsenvaltioiden otoksen virkamiesten ostovoiman kehitystä 
kyseisenä ajanjaksona (painotettu ostovoimastandardina ilmaistulla BKT :llä). 
Rinnakkaisuuden periaatteen (ks. kohta 3.1) mukaisesti EU:n henkilöstön ostovoima noudatti 
samaa kehitystä kuin otos, paitsi 1.  heinäkuuta 2020 alkaen poikkeuslausekkeen soveltamisen 
seurauksena (ks. kohta 3.2.4).  
Liitteessä 10 näkyy yhteisen erityi sindikaattorin aikasarja 1.  heinäkuuta 2015 lukien yhdessä 
yhteisindeksin ja sen seurauksena tehdyn EU:n henkilöstön vuotuisen päivityksen kanssa. 
Sovelletun yhteisen erityisindikaattorin aritmeettinen keskiarvo seitsenvuotiskauden aikana 
on 100,6 ja sovel letun yhteisen erityisindikaattorin kumulatiivinen vaikutus heinäkuuhun 
2014 (2014 = 100) on 103,4.  
3.2.2.  Yhteinen erityisindikaattori määriteltynä edellisten menetelmien mukaisesti  
Lainsäätäjä ei ole aina käyttänyt nykyistä lainsäädännöllistä ratkaisua, jossa yhteinen 
erityisindikaattori lasketaan kymmenestä jäsenvaltioista muodostetun otoksen perusteella. 
Ennen vuotta 2004 yhteinen erityisindikaattori laskettiin viittaamalla kaikkia jäsenvaltioita 
koskeviin tilastotietoihin (esimerkiksi vuonna 2003 jäsenvaltio ita oli 15), kun taas vuosina 
2004 –2012 käytettiin kahdeksasta viitejäsenvaltiosta muodostettua otosta.  
Lainsäätäjän päätös uuden menetelmän käyttöönotosta perustui tietojen retrospektiiviseen 
analyysiin, joka viittasi siihen, että kyseisen otoksen kehity s vastaisi tarkasti keskimääräistä 
kehitystä kaikissa jäsenvaltioissa. Myöhempi analyysi on kuitenkin osoittanut, että vuoden 
2004 jälkeen ostovoiman todellinen kehitys valitussa otoksessa oli kaikkien jäsenvaltioiden 
keskiarvoa vähäisempää. Vuonna 2013 la insäätäjä säilytti jäsenvaltioiden otoksen 
periaatteen, mutta otoksen kokoa kasvatettiin kahdeksasta yhteentoista.  
Jotta voidaan täyttää lakisääteinen vaatimus sen analysoimisesta, onko unionin virkamiesten 
ostovoiman kehitys vastannut kaikkien jäsenvaltio iden valtionhallinnon virkamiesten 
ostovoiman kehitystä, tässä luvussa esitetään simulaatioita yhteisen erityisindikaattorin 
 
7 
 kehityksestä vuosina 2015 –2021 siinä tapauksessa, että olisi käytetty kahdeksan jäsenvaltion 
muodostamaa otosta (EU8), tai siinä ta pauksessa, ettei olisi käytetty mitään otosta.  
Kahdeksan jäsenvaltion12 otoksen perusteella vuotuisen yhteisen erityisindikaattorin 
aritmeettinen keskiarvo ajanjaksolta 2015 –2021 olisi 100,4 ja kumulatiivinen vaikutus (2014 
= 100) olisi 102,5. Kaikkien jäsenvaltioiden vuotuisen yhteisen erityisindikaattorin 
aritmeettinen kesk iarvo ajanjaksolta 2015 –2021 olisi 101,1 ja kumulatiivinen vaikutus (2014 
= 100) olisi 106,5.  
Tämän kertomuksen liitteessä 11 verrataan edellä mainittujen vaihtoehtoisten otosten 
perusteella lasketun yhteisen erityisindikaattorin kehitystä. Kyseiset tiedo t osoittavat, että 
lainsäätäjän vuonna 2013 määrittelemän jäsenvaltioiden otoksen tuloksena EU:n henkilöstön 
ostovoima saavutti vain puolet valtionhallinnon palveluksessa olevien kansallisten 
virkamiesten palkkojen ostovoiman kehityksestä, mikä on saattanu t heikentää käsitystä EU:n 
houkuttelevuudesta työnantajana.  
3.2.3.  Erityisindikaattori: kehityssuunnat eri jäsenvaltioissa   
Erityisindikaattoreihin jäsenvaltioissa liittyvät laskelmat ja luvut perustuvat jäsenvaltioiden 
tilastoviranomaisten toimittamiin ja valido imiin tietoihin. Tätä tarkoitusta varten on kehitetty 
vuosittainen palkkausta koskeva kyselylomake, jota päivitetään ajan myötä. Avoimuuden 
lisäämiseksi on julkistettu myös joukko maakohtaisia menetelmäoppaita ja 
arviointiraportteja.13 
Liitteessä 12 esitetä än aikasarja käytettävissä olevista maakohtaisista tiedoista vuosilta 2015 –
2021 sekä aritmeettinen keskiarvo kyseiseltä ajanjaksolta. Liitteessä 13 esitetään samat tiedot 
muunnettuna kumulatiiviseksi indeksiksi (2014 = 100). Otokseen kuuluvista jäsenvaltio ista 
suurimmat nettolisäykset vuodesta 2015 lukien ovat tapahtuneet Puolassa (121), Saksassa 
(109,8), Itävallassa (109,6) ja Alankomaissa (109). Lisäykset ovat pienimpiä Luxemburgissa 
(101,6) ja Belgiassa (101,8), ja otokseen kuuluvista valtioista vain Ran skan valtionhallinnon 
palveluksessa olevien virkamiesten netto -ostovoima väheni (97,9).  
Koska EU:n henkilöstön palkkojen kehitys lasketaan jäsenvaltioista muodostetun otoksen 
samaa ajanjaksoa koskevan painotetun keskiarvon perusteella, mitä kuvaillaan tar kemmin 
kohdassa 3.2.1, EU:n henkilöstön palkan kasvu oli 103,4.  
Otokseen kuulumattomista jäsenvaltioista suurimmat nettolisäykset palkassa ovat tapahtuneet 
Slovakiassa (186,4), Tšekissä (167,1), Bulgariassa (156,3) ja Romaniassa (148,1). Liitteestä 
14 käy  ilmi, että valtaosassa jäsenvaltioista, jotka kuuluvat otokseen ja joissa EPSOn 
järjestämiin EU:n kilpailuihin osallistumisen asteet ovat alhaisia (kuten kohdasta 2 käy ilmi), 
oli erityisindikaattoreita, jotka olivat paljon suurempia kuin yhteinen erityis indikaattori, jonka 
perusteella EU:n henkilöstön palkkaa on päivitetty. EU:n suhteellisen ostovoiman 
houkuttelevuus on toisin sanoen heikentynyt kyseisissä valtioissa.  
                                                 
12  Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta.  
13  Yleinen menetelmäopas erityisindikaattorien laskemiseksi on saatavilla Eurostatin verkkosivustolla. Lisäksi 
vuoden 2018 lopulla on jo julkaistu 13 maakohtaista arviointia ja toiminta etenee muiden kansa llisten 
viranomaisten kanssa julkaistujen arviointiraporttien määrän nostamiseksi (ks. seuraava linkki: 
https://ec.europa.eu/eurostat/web/ civil-servants -remuneration/specific -indicators/country -assessments ).  
 
8 
 3.2.4.  Yleinen poikkeus rinnakkaisuuden periaatteeseen: maltillistamis - ja 
poikkeuslausekkeiden  soveltaminen  
Poikkeuksena ostovoiman kehityksen rinnakkaisuuden periaatteeseen maltillistamislauseke 
rajoittaa ostovoiman voimakasta nousua samoin kuin myös ostovoiman voimakasta 
vähenemistä tietyn vuoden aikana. Mikäli ostovoiman laskettu kasvu (yhteinen  
erityisindikaattori) ylittää 2  prosenttia tai jos ostovoima laskee yli 2  prosenttia, EU:n 
henkilöstön ostovoiman muutos rajoitetaan 2  prosenttiin. Sitä osaa ostovoiman noususta tai 
laskusta, joka ylittää 2  prosenttia, sovelletaan yhdeksän kuukautta myöhem min eli seuraavan 
vuoden huhtikuun 1 päivästä.  
Toinen yleinen poikkeus on poikkeuslauseke, joka rajoittaa EU:n henkilöstön ostovoiman 
kasvua EU:n talouden taantuman aikana. Mikäli EU:n reaalisen BKT:n ennustetaan laskevan 
ja yhteisellä erityisindikaattoril la mitattu ostovoima kasvaa, osa ostovoiman kasvusta 
siirretään sen mukaan, miten suuri reaalisen BKT:n lasku on. Mikäli EU:n reaalinen BKT 
laskee yli 3  prosenttia, ostovoiman menetelmän mukainen kasvu taataan EU:n talouden 
elpyessä eli EU:n BKT:n saavutta essa taantumaa edeltävän tason (elpymislauseke). Mikäli 
komission toimittamat lopulliset tiedot EU:n reaalisesta BKT:stä poikkeavat ennusteesta siinä 
määrin, että se vaikuttaa poikkeuslausekkeen soveltamiseen, suoritetaan tarpeelliset 
korjaukset, myös taan nehtivat positiiviset tai negatiiviset mukautukset.14 
Maltillistamislauseke : Eurostat tarkisti asianmukaisesti vuosien 2015 ja 2021 välillä 
päivitysten luvut henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 10  ja 11  artiklassa määritettyjen 
maltillistamis - ja poi kkeuslausekkeiden kriteerien perusteella. Yhteinen erityisindikaattori yli 
+2 prosentin tai –2 prosentin lakisääteisen rajan vain vuonna 2020, kun mitattu yhteinen 
erityisindikaattori (+2,5  %) oli suurempi kuin maltillistamislausekkeen soveltamisen 
käynnis tämiseen edellytetty raja -arvo. Koska samana vuonna (2020) sovellettiin 
samanaikaisesti poikkeuslauseketta, maltillistamislauseketta ei sovellettu henkilöstösääntöjen 
liitteessä XI olevan 10  artiklan nojalla.  
Poikkeuslauseke : Eurostatin kunkin vuosittaisen  raportin ajankohtana saatavilla olleet 
vuotuiset EU:n BKT:n kasvuennusteet olivat positiivisia lukuun ottamatta vuotta 2020, 
jolloin EU:n reaalisen BKT:n ennustettu kehitys oli covid -19-pandemian seurauksena 
negatiivinen ( –7,4 %)15. Siksi henkilöstösääntöj en liitteessä XI olevan 11  artiklan 1  kohdan 
mukaista poikkeuslauseketta sovellettiin vuonna 2020. Koska EU:n BKT:n lasku oli 
suurempi kuin 3  prosenttia, yhteistä erityisindikaattoria ei käytetty palkkojen ja eläkkeiden 
päivityksen arvon laskemisessa. Näin  ollen koko yhteistä erityisindikaattoria, joka olisi otettu 
huomioon vuoden 2020 vuotuisessa päivityksessä (+2,5  %), käytetään perustana laskettaessa 
tulevaa päivitystä, kun EU:n reaalisen BKT:n kumulatiivinen kasvu vuodesta muuttuu 
positiiviseksi, henkil östösääntöjen liitteessä XI olevan 10  artiklassa ja 11  artiklan 4  kohdan 
mukaisesti.  
Rinnakkaisuuden periaatteeseen sovellettavat lakisääteiset yleiset poikkeukset ja erityisesti 
poikkeuslauseke vuonna 2020 on toteutettu tiukasti, minkä seurauksena on voi tu rajoittaa 
                                                 
14  Henkilöstösääntöjen 64  ja 65  artiklaa koskeva työryhmä päätti, että komission EU:n BKT:stä toimittamiksi 
tiettyä vuotta koskeviksi ”lopullisiksi tiedoiksi” katsotaan seuraavan vuoden  30. syyskuuta saatavilla olevat 
tiedot. Tämä selvennys katsottiin tarpeelliseksi, koska BKT -tietoja voidaan usein tarkistaa monta vuotta 
viitevuoden päättymisen jälkeen.  
15  Eurostatin vuonna 2021 mittaama lopullinen luku, joka kuvasti EU:n reaalisen BKT:n  laskua vuonna 2020, 
oli –5,9 prosenttia.  
 
9 
 menetelmästä aiheutuvaa vuotuista päivitystä talouden taantuman aikana ja tuottaa 
nettosäästöjä EU:n talousarvioon. Toisaalta tämä poikkeuslausekkeen soveltaminen vaikutti 
EU:n virkamiesten ostovoiman rinnakkaiseen kehitykseen, koska samana aj anjaksona 
otokseen kuuluvien kansallisten hallintojen virkamiehet hyötyivät keskimäärin 2,5  prosenttia 
korkeammasta ostovoimasta. Tämä on heikentänyt EU:n houkuttelevuutta vuodesta 2020 
alkaen.  
Myös vuoden 2020 vuotuinen päivitys osoitti vuonna 2014 käyttö önotetun automaattisen 
maltillistamislausekkeen toimivuuden. Jos poikkeuslausekkeen soveltamista ei olisi 
käynnistetty samaan aikaan, maltillistamislauseke olisi automaattisesti rajoittanut yhteisen 
erityisindikaattorin kasvua huhtikuuhun 2021 saakka.  
Yleisesti ottaen voidaan todeta, että menetelmän automaattisuus (eli tilastotietoihin 
perustuvat palkkojen päivitykset, jotka tuottavat vaikutuksia henkilöstösääntöjen perusteella 
ja muuta säädöstä antamatta) on toiminut hyvin vuodesta 2014 alkaen. Automaattin en 
menetelmä oli tarkoituksenmukainen ja mahdollisti taloudellisten olosuhteiden ja ostovoiman 
kehitysten huomioon ottamisen sekä vähensi samalla merkittävästi hallinnollista rasitetta 
verrattuna tavallisen lainsäätämismenettelyn vuotuiseen käyttöön, kuten  oli toimittu ennen 
vuotta 2014.  
3.2.5.  Erityinen poikkeus rinnakkaisuuden yleisperiaatteeseen  
Jotta voitiin ottaa huomioon tuohon aikaan EU:ssa vallinnut erityisen vaikea taloudellinen ja 
sosiaalinen tilanne, osana vuoden 2014 uudistusta päätettiin myös, että EU :n toimielinten, 
muiden elinten ja virastojen koko henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden päivitys menetelmän 
avulla keskeytettäisiin vuosiksi 2013 ja 2014 ja että menetelmän soveltamisesta EU:n 
virkamiehille ja muulle henkilöstölle tulevat mahdolliset edut t asapainotettaisiin ottamalla 
1. tammikuuta 2014 uudelleen käyttöön yhteisvastuumaksu, joka vähennetään EU:n 
henkilöstön palkoista korotettuna.  
3.2.5.1.  Palkkojen päivityksen keskeyttäminen kahden vuoden ajaksi (2013 –2014)  
Osana henkilöstösääntöjen uudistusta vuonna 2013 Eurooppa -neuvosto kehotti 
keskeyttämään kahden vuoden ajaksi kaikkien unionin toimielinten työntekijöiden palkkojen 
ja eläkkeiden mukautuksen menetelmän perusteella. Näin ollen palkkoja ja eläkkeitä ei 
päivitetty vuosina 2013 ja 201416 henkilöst ösääntöjen selvän tekstin mukaisesti. Euroopan 
tilintarkastustuomioistuimen mukaan tämä kahden vuoden jäädytys tuotti 1,5  miljardin euron 
säästöt vuosien 2014 –2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä.17   
Vaikka päivitysten keskeyttäminen keskeytti rinnakkais uuden periaatteen soveltamisen 
ajanjaksoksi 2013 –2014, korjauskertoimien päivitystä jatkettiin ostovoiman yhtäläisyyden 
varmistamiseksi eri asemapaikkojen välillä.  
                                                 
16  Henkilöstösääntöjen 65  artiklan 4  kohdan nojalla.  
17  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro  15/2019 ”Vuoden 2014 
henkilöstöuudistuspaketin täytäntöönpano komissiossa – suuria säästöjä, mutta myös seurauksia 
henkilöstölle”.  
 
10 
 3.2.5.2.  EU:n yhteisvastuumaksun vaikutus  
Yhteisvastuumaksu on EU:n henkilöstön palkasta tehtävä vähe nnys, joka otettiin korotettuna 
uudelleen käyttöön 1.  tammikuuta 2014. Yhteisvastuumaksua sovelletaan 
henkilöstösääntöjen 66  a artiklan 3  kohdassa määritettyyn perusteeseen, ja sen määrä on 
6 prosenttia. Se nostetaan 7 prosenttiin palkkaluokkaan AD 15, tas o 2, ja sitä korkeampiin 
palkkaluokkiin kuuluvien työntekijöiden osalta. Vuoden 2022 talousarvioesityksessä18 
yhteisvastuumaksun tuoton arvioidaan nousevan 106  miljoonaan euroon. Liitteessä 15 
esitetään näiden tulojen kehitys vuodesta 2012 lukien.  
3.2.5.3.  Rinnakkai suuden periaatteeseen tehtyjen erityisten poikkeusten arviointi  
EU:n henkilöstön todellinen ostovoima väheni merkittävästi erityisten poikkeuksien vuoksi. 
EU:n henkilöstö menetti noin 10,3  prosenttia ostovoimastaan, mikä johtui pääosin vuosina 
2004 ja 2013  toteutettujen henkilöstösääntöuudistusten, palkkojen mukautuksiin tehtyjen 
leikkausten ja vuonna 2020 sovelletun poikkeuslausekkeen yhteisvaikutuksesta. Saman 
ajanjakson aikana jäsenvaltioiden valtionhallinnon virkamiesten ostovoima kasvoi 
keskimäärin 0,9  prosenttia.19 
3.3. Yhteisindeksi  
Yhteisindeksillä mitataan henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 1  artiklan mukaisesti EU:n 
henkilöstön elinkustannusten kehitystä Belgiassa ja Luxemburgissa kyseisissä jäsenvaltioissa 
työskentelevän henkilöstön jakautumisen m ukaan, ja se perustuu Belgiassa 
yhdenmukaistettuun kuluttajahintaindeksiin (YKHI) ja Luxemburgissa 
kuluttajahintaindeksiin (KHI). Yhteisindeksin laskemiseen20 käytettyjen erityisten 
kulutuspainotusten tähden sen kehityksen ja Belgian YKHI:n ja Luxemburgin KHI:n 
kehitysmallin21 välillä voi olla tietyn vuoden osalta eroja.  
Liitteessä 16 esitetään yhteisindeksin aikasarja (vuotuinen kasvu kesäkuusta kesäkuuhun 
edelliseen vuoteen verrattuna) sekä tiedot Belgian yhdenmukaistetusta 
kuluttajahintaindeksistä (YKHI) ja Luxemburgin kuluttajahintaindeksistä (KHI). 
Yhteisindeksi on ajanjaksona 2015 –2021 keskimäärin 101,4. Koko ajanjakson 
kumulatiivinen indeksi kesäkuuhun 20 21 saakka (kesäkuu 2014 = 100) on 110,6. Sen sijaan 
keskimääräinen YKHI on Belgiassa samana ajanjaksona 101,6 ja kumulatiivinen indeksi 
koko ajanjakson osalta 111,4. Keskimääräinen KHI oli Luxemburgissa samana ajanjaksona 
101,2 ja kumulatiivinen indeksi ko ko ajanjakson osalta 108,8.  
Henkilöstösääntöjen vuoden 2014 uudistuksessa käyttöönotetun yhteisindeksin seurauksena 
Brysselissä ja Luxemburgissa mitattua inflaatiota vastaava päivityksen osa mahdollisti sen, 
                                                 
18  Esitys Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022, COM(2021)  300 final.  
19  Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin virkamiesten ja muun 
henkilöstön palkkojen ja el äkkeiden sekä näihin palkkoihin ja eläkkeisiin sovellettavien korjauskertoimien 
vuotuisesta päivittämisestä vuonna 2021 aiheutuvia talousarviovaikutuksia koskevista tiedoista, 
COM(2021)  729 final.  
20  Verrattuna hintatilastoissa käytettyihin tavanomaisiin painotuksiin merkittävin ero yhteisindeksin 
laskemisessa koskee vuokrien painoarvon käyttöä, jossa mukaan otetaan omistavat asukkaat (sen sijaan, että 
otettaisiin huomioon ainoastaan vuokralaiset).  
21  Esitetyt arvot koskevat yleistä yhteenlaskettua indeks iä; varsinaiset laskelmat tehdään yksityiskohtien 
tasolta.  
 
11 
 että varmistettiin EU:n henkilöstölle maksettuje n mukautusten ja Brysselissä ja 
Luxemburgissa mitattujen inflaatioiden välinen johdonmukaisuus. Liitteestä 17 käy ilmi, että 
jos Brysselin kansainvälisen indeksin käyttämistä palkkojen päivityksen perustana olisi 
jatkettu, kuten edellisessä menetelmässä to imittiin, viiteajanjakson aikana mitattu 
kumulatiivinen inflaatio olisi ollut lähes sama kuin yhteisindeksin perusteella laskettu 
kumulatiivinen inflaatio.22 Kumulatiivinen yhteisindeksi on alhaisempi kuin Belgian YKHI ja 
korkeampi kuin Luxemburgin KHI.   
4. HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN 64 ARTIKLAN TÄYTÄNTÖÖNP ANO 
4.1. EU:n henkilöstön ostovoiman yhtäläisyysperiaate – korjauskertoimet  
Korjauskerroin toteuttaa yhtäläisen kohtelun periaatteen, joka koskee tässä tapauksessa 
kaikkien EU:n toimielinten, laitosten ja virastojen työ ntekijöiden ostovoiman yhtäläisyyttä 
riippumatta heidän asemapaikastaan. Kun samoja palkkataulukkoja ja perusmääriä 
sovelletaan kaikkiin EU:n työntekijöihin, korjauskertoimia sovelletaan muualla kuin 
Brysselissä tai Luxemburgissa työskenteleviin työntekijö ihin, joiden ei pitäisi kärsiä 
taloudellisesti korkeammista elinkustannuksista asemapaikoissaan eikä saada hyötyä 
alhaisemmista elinkustannuksista.23 
Täten palkkaa mukautetaan korjauskertoimella prosenttimääräisesti kunkin asemapaikan 
elinkustannusten (joko  positiivisen tai negatiivisen) eron kompensoimiseksi. Korjauskerrointa 
sovelletaan seuraavan kaavan mukaisesti:  
 
 
  
 
Korjauskertoimet päivitetään vähintään kerran vuodessa, ja ne tulevat voimaan 
1. heinäkuuta24. 
Eurostat määrittelee ja parantaa säännöllisesti korjauskertoimien laskentamenetelmää 
yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa. Nyt käsiteltävän ajanjakson osalta on syytä 
mainita seuraavat kehityssuunnat:  
- kehittyneemmän menetelmän käyttöönotto terveydenhuoltoon ja koulutukseen 
liittyvien kustannusten, myös maksullisten koulujen, vertailemiseksi 
jäsenvaltio issa 
                                                 
22  Viiteajanjaksolla inflaatioasteet olivat historiallisen alhaisella tasolla kaikissa komponenttien 
alaindikaattoreissa. Lisäksi laskelmassa käytetään ainoastaan Belgiaa koskevaa kulutusmallia, ja  se voisi 
antaa hieman erilaisia tuloksia, jos se yhdistettäisiin erityiseen Luxemburgia koskevaan kulutusmalliin.  
23  Edustustoissa työskentelevällä henkilöstöllä on liitteessä X olevan 11  artiklan nojalla mahdollisuus pyytää 
palkan maksamista euroina Brys selissä sovellettavan korjauskertoimen mukaisesti.  
24  Väliaikainen päivitys voidaan suorittaa 1.  tammikuuta, mikäli elinkustannuksissa tapahtuu olennainen 
muutos kesä - ja joulukuun välillä.  Palkka  
Brysselissä   
(euroina)  Vaihtokurssi   
(= 1 euromaissa)  Palkka 
asemapaikassa   
(euroina 
euromaissa)  Korjauskerroin  
(= hintapariteetti / 
vaihtokurssi)  
X X = 
 
12 
 - tiedonkeruuta on mukautettu brexitin ja covid -19-pandemian seurausten 
yhteydessä  
- yhä useammat organisaatiot haluavat tehdä yhteistyötä Eurostatin kanssa25 ja 
käyttää Eurostatin toimittamia tietoja eri tarkoituksiin.  
Liitteessä 18 esitetään EU:n yksittä isten asemapaikkojen26 korjauskerroinluvut vuosilta 
2013 –2021. Kyseisen taulukon perusteella on selvää, että eri paikkojen korjauskertoimet ovat 
noudattaneet ajanjakson aikana eri kehityssuuntia. Kertoimet ovat laskeneet 15 paikassa ja 
nousseet 16 paikassa.  
Henkilöstösääntöjen muutetun liitteen XI tultua voimaan on voimassa uusi menettely 
korjauskertoimien määrittämiseksi tai soveltamisen lopettamiseksi pääkaupungin 
ulkopuolella kyseisen liitteen 9  artiklan mukaisesti.27 Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta 
eroamisen jälkeen Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettava korjauskerroin lasketaan 
1. helmikuuta 2020 alkaen kolmansiin maihin sovellettavan menetelmän mukaisesti.28 
4.2. Komission kohtaamat korjauskerroinjärjestelmään liittyvät ongelmat  
4.2.1.  Korjauskertoimien koetaa n vaikuttavan negatiivisesti ostovoimaan ja EU:n julkisten 
palvelujen houkuttelevuuteen  
Kuten henkilöstösääntöjen liitteen XI soveltamisesta vuonna 2018 annetussa komission 
välikertomuksessa29 todetaan, korjauskertoimien koetaan usein virheellisesti vetävän  EU:n 
henkilöstön ostovoimaa alaspäin. Sidosryhmät, kuten henkilöstö, henkilöstön edustajat ja 
vastaanottavan jäsenvaltion edustajat, kysyvät usein komission yksiköiltä korjauskertoimien 
roolista ja niiden laskemisessa käytetyistä menetelmistä. Tämä kysymy s nousee esiin etenkin 
tapauksissa, joissa henkilöstön asemapaikkaan kohdistuu korjauskerroin, joka on alle 100, 
erityisesti jos tätä korjauskerrointa päivitetään alaspäin.30  
                                                 
25  Esimerkiksi kulutusta koskevien painotusten määrittelemiseksi suoritettavat ”tutkimukset kotitalouksien 
varainkäytöstä” on yhdenmukaistettu kokonaisuudessaan rinnasteisten järjestöjen (esim. OECD, Euroopan 
neuvosto) kanssa, ja YK päätti vuonna 2015 käyttää korjauskertoimia koskevia Eurostatin tietoja heidän 
EU:ssa to imivien työntekijöidensä palkkojen mukauttamiseksi elinkustannusten mukaan (kuten Eurostat 
käyttää YK:n tietoja monissa EU:n ulkopuolella sijaitsevissa paikoissa).  
26  Henkilöstösääntöjen liitteessä X olevan 12  ja 13  artiklan mukaisesti korjauskertoimia voi daan soveltaa 
myös EU:n ulkopuolella työskentelevän henkilöstön palkkoihin. Näiden kertoimien päivitetty arvo liitetään 
komission hyväksymiin vuosittaisiin kertomuksiin päivitysten talousarviovaikutuksista. Eurostat on 
kehittänyt erityisen metodologian yht eistyössä kansallisten tilastoviranomaisten kanssa.  
27  Tämä menettely edellyttää erityisesti, että komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, sen jälkeen kun 
kyseisen jäsenvaltion asiaankuuluvat viranomaiset, unionin toimielimen hallinto tai unionin virkamies ten 
edustajat kyseisessä asemapaikassa ovat esittäneet muodollisen pyynnön. Bonniin osoitetun henkilöstön 
osalta Saksan kansallinen tilastovirasto lakkasi toimittamasta tietoja tämän korjauskertoimen laskemista 
varten Bonnissa vuonna 2021. Koska asiaan lii ttyvän kansallisen tilastoviraston toimittamat tiedot puuttuvat 
ja asia koskee hyvin pientä henkilöstömäärää, Bonnissa sovellettavan korjauskertoimen soveltaminen on 
keskeytetty ja korvattu vuodesta 2021 alkaen Saksassa sovellettavalla korjauskertoimella.  
28  EUVL C 211/8, 25.6.2020, ja EUVL C 501, 13.12.2021.  
29  Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle henkilöstösääntöjen liitteen  XI ja 66  a artiklan 
soveltamisesta, COM(2018)  830 final.  
30  Yksi säännöllisesti kysytty kysymys koskee paikalli sta laajuutta, jonka perusteella korjauskertoimet 
lasketaan. Korjauskertoimet lasketaan jäsenvaltioiden pääkaupunkien elinkustannusten vertailun perusteella 
 
13 
 Korjauskertoimien tarkoituksena on ainoastaan säilyttää eri jäsenvaltioissa ja Br ysselissä 
toimivien työntekijöiden ostovoiman vastaavuus ajan mittaan. Korjauskertoimet eivät sen 
sijaan pyri säilyttämään ostovoimaa tietyllä tasolla. Näin ollen henkilöstön ostovoiman 
laskettua Brysselissä vuodesta 2004 alkaen (kohta 3.2.5) henkilöstön o stovoima laski kaikissa 
asemapaikoissa samassa suhteessa. Korjauskertoimet ovat näin ollen ainoastaan väline, jonka 
avulla mukautukset toteutetaan Brysselin ja Luxemburgin ulkopuolella.  
Samanaikaisesti yllä mainittu käsitys korjauskertoimista on pysynyt EU :n julkishallinnon 
houkuttelevuuteen liittyvänä seikkana joissakin jäsenvaltioissa. Tältä osin joukko sellaisissa 
jäsenvaltioissa sijaitsevia EU:n virastoja, joissa korjauskerroin on alle 100, raportoi 
komissiolle selvästä kielteisestä vaikutuksesta niiden  mahdollisuuksiin rekrytoida ja pitää 
palveluksessaan korkeasti koulutettua ja maantieteellisesti tasapainotettua henkilöstöä. 
Vastaavasti sellaisissa jäsenvaltioissa sijaitsevat virastot, joissa korjauskertoimet ovat 
korkeita, ovat raportoineet samankalta isista vaikeuksista, mikä korostaa useissa 
asemapaikoissa havaittua EU:n henkilöstön netto -ostovoiman laskua riippumatta siitä, mitä 
korjauskerrointa sovelletaan.  
Tässä yhteydessä komissio varmistaa, että kunkin korjauskertoimien päivityksen yhteydessä 
muille toimielimille annetaan kattavasti tietoa päivityksen kontekstista, ja antaa 
yksityiskohtaisia selvityksiä eri korjauskertoimien vaihtelusta ja henkilöstön ostovoiman 
kehityksestä.  
4.2.2.  Asemapaikan ulkopuolisten kulujen jättäminen huomiotta  
Henkilöstösääntöj en mukaan Eurostat ja kansalliset tilastolaitokset vastaavat 
korjauskertoimien laskemisessa käytettävien tilastollisten menetelmien määrittämisestä ja 
niiden soveltamisesta. Olemassa olevat menetelmät, jotka Eurostat on kehittänyt yhteistyössä 
kansallisten  tilastolaitosten kanssa, perustuvat oletukseen, että työntekijän menot 
muodostuvat kokonaisuudessaan asemapaikassa. Tätä lähestymistapaa analysoidaan 
parhaillaan, koska työntekijöiden kokonaiskulutustottumukset koostuvat myös asemapaikan 
ulkopuolisista me noista (alueen ulkopuolisista menoista).  
Eurostat ja kansalliset tilastolaitokset totesivat tältä osin, että on tarpeen päivittää 
kotitalouksien varainkäyttöä koskevia tutkimuksia, jotta voidaan määrittää alueen 
ulkopuolisten menojen vaikutus lähetetyn EU :n henkilöstön kulutukseen. Tämän perusteella 
komission ja jäsenvaltioiden tilastotieteilijät keskustelivat kokeellisista tuloksista. Eurostat on 
erityisesti alkanut selvittää mahdollisuutta ottaa henkilöstön menotottumukset paremmin 
huomioon sisällyttämäl lä niihin asemapaikan ulkopuoliset kulut. Liitteessä 19 esitellään tätä 
alustavaa työtä ja erityisesti tasoittavaa vaikutusta, joka on seurausta alueen ulkopuolisten 
menojen sisällyttämisestä EU:n henkilöstön kulutustottumuksiin.  
EU:n henkilöstön kulutustottumusten osalta korjauskerroinjärjestelmässä keskitytään 
Brysselin ja asemapaikan kahdenväliseen vertailuun, mutta siinä olisi mahdollista ottaa 
huomioon myös alueen ulkopuoliset menot. Eurostatin käynnissä olevan, alueen ulkopuo lisia 
menoja koskevan kokeellisen työn odotetaan tulevina vuosina kehittyvän tilastolliseksi 
mitaksi. Sen perusteella voitaisiin kehittää sovellettua tilastollista menetelmää edellyttäen, 
että henkilöstösääntöjen 64  ja 65  artiklaa koskevan työryhmän tilast otieteilijät pääsevät 
                                                                                                                                                        
lukuun ottamatta tapauksia, joissa paikalliset korjauskertoimet lasketaan joidenkin jäsenvaltioiden  osalta, 
jolloin paikalliset kustannukset otetaan huomioon (ks. tähän liittyen asia T -618/20, FZ v. komissio ). 
 
14 
 asiasta yksimielisyyteen. Osa näistä muutoksista voitaisiin kuitenkin ottaa käyttöön nykyisen 
oikeudellisen kehyksen puitteissa.  
4.2.3.  Luxemburgin elinkustannukset  
Henkilöstösääntöjen viimeisen, vuonna 2014 toteutetun uudistuksen yhteydess ä lainsäätäjät 
säilyttivät vakiintuneen lainsäädännöllisen ratkaisun, jonka mukaan mitään korjauskerrointa 
ei sovelleta Belgiaan eikä Luxemburgiin, koska nämä työskentelypaikat ovat useimpien 
unionin toimielinten pääasiallisia ja alkuperäisiä toimipaikkoja  ja niitä käytetään 
vertailukohtana. Samanaikaisesti lainsäätäjät päättivät ottaa asianmukaisesti huomioon 
Luxemburgin inflaation määrittelemällä yhteisindeksin.  
Sidosryhmät ja tietyt henkilöstön edustajat ovat kyseenalaistaneet sen, että 
henkilöstösäännöissä ei ole Luxemburgia koskevaa korjauskerrointa. Tältä osin komissio 
teetti henkilöstösääntöjen liitteen XI soveltamista koskevan komission välikertomuksen31 
seurauksena tutkimuksen elinkustannuksista Luxemburgissa, jotta voitiin arvioida,  oliko 
henkilöstösäännöissä säädetty lainsäädännöllinen ratkaisu yhä tarkoituksenmukainen. 
Komissio valitsi AIRINCin toteuttamaan tutkimuksen.  
AIRINCin mukaan asuminen Luxemburgin kaupungissa maksoi vuonna 2019 noin 
53 prosenttia enemmän kuin Brysselissä. Vuokra on ollut merkittävin tekijä, joka on 
heikentänyt Luxemburgissa työskentelevien ja asuvien työntekijöiden ostovoimaa Brysselissä 
työskenteleviin ja asuviin työntekijöihin verrattuna.  
AIRNC totesi kuitenkin, että Luxemburgin tilanne on erityislaatuin en, koska tuhansia EU:n 
toimielinten työntekijöitä asuu Luxemburgin raja -alueilla, joilla elinkustannukset ovat 
merkittävästi alhaisemmat kuin Brysselissä. Kyseiset työntekijät asuvat kuitenkin sellaisen 
välimatkan päässä, ettei välimatka häiritse heidän t ehtäviensä hoitamista.32 Tämän 
Luxemburgin maantieteellisen erityispiirteen vuoksi Luxemburgissa havainnoitujen 
kustannusten perusteella lasketun korjauskertoimen käyttöönotto ei välttämättä kuvastaisi 
kaikkia Luxemburgin erityispiirteitä EU:n asemapaikkana .33  
Lisäksi niiden 80  otsakkeen joukossa, joiden perusteella Eurostat vertailee asemapaikkojen 
välisiä eroja, asuminen on tärkein otsake, jossa elinkustannukset ovat selvästi suuremmat 
Luxemburgissa kuin Brysselissä.34 
Osa työntekijöistä on myös saattanut h ankkia asuntonsa aikana, jona asumiskustannukset 
olivat Luxemburgissa alhaisemmat tai vastaavat kuin Brysselissä, ja he ovat saattaneet kokea 
                                                 
31  COM(2018)  830 final.  
32  Tästä vaatimuksesta säädetään henkilöstösääntöjen 20  artiklassa.  
33 
https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/study_on_the_cost_of_living_for_eu_staff_posted_in_lu xembou
rg_-_final_report_v26 -09-2019_0_0.pdf   
34  Kun historiallisen alhaisen inflaation pitkä ajanjakso EU:ssa on tulossa päätökseen ja Luxemburgin ja 
Belgian taloudet jatkavat kehittymistä, vaikuttaa siltä, että eroja alkaa tulla esiin tietyissä muissa tav aroissa 
ja palveluissa, kuten terveydenhuollossa, koulutuksessa, kalusteissa, alkoholijuomissa ja tupakassa.   
 
15 
 omaisuuden hinnanmuutoksen, joka erottaa heidät uusista tulijoista tai sellaisesta 
henkilöstöstä, joka ei aiemmin omistanut kiinteää omaisuutta.35  
Näin ollen katsotaan, että korjauskertoimen käyttöönotto ei tässä vaiheessa välttämättä 
auttaisi varmistamaan EU:n henkilöstön ostovoiman yhtäläisyyttä. Lisäksi yksinomaan yhden 
osatekijän eri hintatasoon tai kehityssuuntaa n perustuvan korjauskertoimen 
käyttöönottaminen voisi luoda epävakaustekijän, jos kyseisen yksittäisen osatekijän hintataso 
tai kehityssuunta lakkaisi olemasta erilainen tulevaisuudessa.  
Tältä osin komissio arvioi yhdessä muiden asiaan liittyvien toimielin ten kanssa toimenpiteitä, 
joilla voitaisiin puuttua tehokkaasti korkeisiin asumiskustannuksiin, joille osa Luxemburgissa 
asuvasta henkilöstöstä altistuu. Tällaisten toimenpiteiden avulla voitaisiin ottaa huomioon 
Luxemburgin erityispiirteet ja varsinkin Lu xemburgissa työskentelevän mutta sen 
naapurimaissa asuvan EU:n henkilöstön tilanne.  
Niiden EU:n toimielinten, joilla on henkilöstöä Luxemburgissa, hallinnon edustajista 
koostuva työryhmä keskustelee parhaillaan mahdollisuuksista puuttua kaikkein 
haavoittu vimmassa asemassa olevien Luxemburgissa työskentelevien ja asuvien 
työntekijöiden kohtaamiin haasteisiin.36 
Samanaikaisesti komissio ottaa selvää alueen ulkopuolisiin menoihin liittyvien menetelmien 
kehityksestä. Alueen ulkopuoliset menot voisivat toimia li sätekijänä Luxemburgia koskevan 
korjauskertoimen käyttöönotosta käytävässä keskustelussa.  
Kohdennetun sosiaalisen toimenpiteen vaikutuksia Luxemburgin houkuttelevuuteen 
asemapaikkana tarkastelevaa arviointia ja alueen ulkopuolisia menoja koskevaa tilastol lista 
työtä olisi hyödynnettävä pohdinnassa, jota käydään mahdollisuudesta tehdä muutoksia 
nykyiseen oikeudelliseen kehykseen EU:n henkilöstön ostovoiman yhtäläisyyden 
vahvistamiseksi.  
5. PÄÄTELMÄT  
Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 15  artiklan 3  kohda ssa säädetään menetelmän ja 
henkilöstösääntöjen 66  a artiklan soveltamisen jatkamisesta vuoden 2023 jälkeen, kunnes 
Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet asetuksen komission ehdotuksen 
pohjalta.  
Vuodesta 2014 alkaen komissio on havainnut EPSOn  yleisvirkamieskilpailujen hakijoiden 
joukossa houkuttelevuuteen liittyviä eroja, jotka ovat aiheuttaneet maantieteellistä 
epätasapainoa komission henkilöstössä. Samalla ajanjaksolla EU:n henkilöstön palkkakehitys 
(+3,4) oli vain puolet valtionhallinnon pa lveluksessa olevien kansallisten virkamiesten 
palkkojen ostovoiman kehityksestä (+6,5).  
Samaan aikaan henkilöstösääntöjen liitteessä XI säädetty automaattinen menetelmä on  
                                                 
35  Tämä voi pitää paikkansa myös muissa asemapaikoissa, mutta paljon vähäisemmässä määrin palvelukseen 
oton vaihtuvuuden vuoksi.  
36  Henkilöstösääntöjen 1  e artiklan nojalla voitaisiin ottaa käyttöön sosiaalinen toimenpide, jota sovellettaisiin 
alimpien palkkaluokkien henkilöstöön ja jossa otettaisiin huomioon heidän yksilöllinen tilanteensa.  
 
16 
 - siirtänyt syrjään menneisyydestä tunnetut toimielinten väliset jännitteet ja 
oikeu denkäynnit sekä ollut samanaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston 
jatkuvassa valvonnassa komission toimittamien vuotuisten raporttien välityksellä  
- osoittanut tehokkuutensa, myös vuonna 2020, kun poikkeuslausekkeen 
automaattinen soveltaminen vähensi palkankorotuksia talouden taantuman 
aikana ja tuotti nettosäästöjä EU:n talousarvioon  
- saanut aikaan maltillisia palkankorotuksia ja estänyt (vuodesta 2015 alkaen) 
EU:n henkilöstön ostovoiman vähenemisen jatkumisen varmistamalla 
kumulatiivisen vuotuisen päi vityksen (114,3), joka on lähellä Brysselin ja 
Luxemburgin yhteisindeksillä mitattua kumulatiivista vuotuista inflaatiota 
(110,6)  
- aiheuttanut EU:n henkilöstön ostovoiman vähenemisen 0,2  prosentilla vuonna 
2021  
- varmistanut EU:n henkilöstön jatkuvan panoksen  julkisen talouden 
vakauttamiseen unionissa ottamalla uudelleen käyttöön korotetun 
yhteisvastuumaksun  
- kestänyt oikeudellisen tarkastelun EU:n tuomioistuimissa muutamissa 
menetelmää koskevissa yksittäisissä tapauksissa sekä torjunut sosiaalisia 
jännitteitä,  koska kyseisenä ajanjaksona toimielimissä ei ollut suuria lakkoja.  
Näin ollen komissio pitää tässä vaiheessa tarpeellisena, että arvioidaan tarkemmin 
mahdollisia korjauskerroinjärjestelmän menetelmiin tehtäviä parannuksia sekä mahdollisuutta 
laajentaa yht eisen erityisindikaattorin laskemiseen käytettyä jäsenvaltioiden otosta, ennen 
kuin se tekee ehdotuksen henkilöstösääntöjen liitteen XI muuttamiseksi.  
Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 15  artiklan 3  kohdan mukaisesti komissio jatkaa 
nykyisen menete lmän väliaikaista soveltamista vuoden 2023 jälkeen ja varmistaa, että 
Euroopan parlamentille ja neuvostolle raportoidaan jatkossakin vuosittain palkkojen ja 
eläkkeiden talousarviovaikutuksia koskevista tiedoista.  
  
 
17 
  
LIITTEET  
Liite 1: EPSOn muut kuin kiel ialan AD -kilpailut (kaikki profiilit) julkaisuvuoden mukaan  
AD Haluttu kilpailun 
läpäisseiden hakijoiden 
määrä  Toteutunut kilpailun 
läpäisseiden 
hakijoiden määrä  Tarpeiden 
täyttyminen  
2013  474 457 96 % 
2014  340 359 106 % 
2015  375 383 102 % 
2016  351 361 103 % 
2017  290 313 108 % 
2018  423 435 103 % 
2019  585 591 101 % 
 
Liite 2: AD -tason avointen yleisvirkamieskilpailujen osallistujamäärä (lähde: EPSO)  
  1998  Syyskuu 
2005  Maaliskuu 
2010  Maaliskuu 
2014  Maaliskuu 
2015  Maaliskuu 
2017  Maaliskuu 
2018  Maaliskuu 
2019  Ka. 
2017 –
2019 
vs. ka. 
1998 –
2005  Ka. 
2014 –
2015 
vs. ka. 
1998 –
2005  Ka. 
2017 –
2019 
vs. ka. 
2014 –
2015  
AT 755 1 162 259 397 453 376 471 373 –58 % –56 % –4 % 
BE 2 735 3 905 1 745 2 036 2 111 1 635 1 537 1 423 –54 % –38 % –26 % 
DK 531 1 179 130 273 233 153 161 169 –81 % –70 % –36 % 
FI 795 538 298 258 265 304 223 330 –57 % –61 % 9 % 
FR 3 647 4 745 1 696 2 015 2 176 1 668 1 643 1 623 –61 % –50 % –22 % 
DE 2 836 3 573 1 418 1 947 2 115 1 473 1 521 1 464 –54 % –37 % –27 % 
EL 1 075 873 1 381 1 812 2 146 2 533 2 164 1 844 124 % 103 % 10 % 
IE 425 279 153 182 172 167 176 191 –49 % –50 % 1 % 
IT 8 918 7 212 3 676 4 608 6 982 5 071 4 712 5 331 –38 % –28 % –13 % 
LU 106 92 33 42 70 56 54 67 –40 % –43 % 5 % 
NL 662 750 252 584 530 602 642 622 –12 % –21 % 12 % 
PT 1 098 1 746 556 1 083 1 133 736 629 595 –54 % –22 % –41 % 
ES 4 335 3 397 1 786 3 602 3 818 3 108 3 050 3 356 –18 % –4 % –15 % 
SE 1 314 943 276 248 253 221 208 211 –81 % –78 % –15 % 
EU14  29 232 30 394 13 659 19 087 22 457 18 103 17 191 17 599 –41 % –30 % –15 % 
CY  189 84 117 157 123 143 143   0 % 
CZ  420 319 283 348 214 235 404   –10 % 
EE  105 140 234 279 111 92 91   –62 % 
HU  667 572 747 673 459 442 380   –40 % 
LV  145 247 193 197 128 146 118   –33 % 
LT  342 447 377 468 290 302 267   –32 % 
MT  174 79 91 100 70 78 74   –23 % 
PL  1 097 1 086 1 146 1 300 855 838 778   –33 % 
SK  378 454 370 391 259 243 274   –32 % 
SI  201 209 237 318 201 196 162   –33 % 
EU10  29 232 3 718 3 637 3 795 4 231 2 710 2 715 2 691   –33 % 
BG   1 078 1 065 1 142 773 734 656   –35 % 
RO   2 332 2 323 2 278 1 558 1 530 1 490   –34 % 
EU2    3 410 3 388 3 420 2 331 2 264 2 146   –34 % 
HR    725 713 435 393 372   –44 % 
Maaliskuun 2010 kilpailu toteutui erityisolosuhteiden vuoksi vasta vuonna 2013. Siksi sitä ei  
oteta huomioon vertailussa.  
 
 
 Liite 3: AD -tason avointen yleisvirkamieskilpailujen osallistujamäärä (ryhmittäin)  
 
 
 
 
Liite 4: EU:n kilpailuihin saadut hakemukset kansalaisuuden mukaan  15000170001900021000230002500027000290003100033000
1998 2005 2014 2015 2017 2018 2019Ennen vuotta 2004 liittyneet jäsenvaltiot
1500200025003000350040004500
2005 2014 2015 2017 2018 2019Vuonna 2004 ja sen jälkeen liittyneet jäsenvaltiot
EUR 10 EUR 2
300350400450500550600650700750
2014 2015 2017 2018 2019Kroatia
 
 Kilpailut 
vuosina  
2013 –2019  Hakemukset  
(määrä)  Hakemuksia 
milj. 
asukasta 
kohti  Hakemukset  
(osuus)  Väestö  
(osuus)  Ohjeellinen 
osuus  Hakemukset  
vs. väestö  Hakemukset  
vs.  
ohjeellinen 
osuus  
EL 19 847 1 851 8,7 % 2,4 % 3,1 % 362 % 281 % 
CY 1 278 1 459 0,6 % 0,2 % 0,8 % 286 % 72 % 
BE 16 314 1 423 7,1 % 2,6 % 3,1 % 279 % 229 % 
MT 676 1 370 0,3 % 0,1 % 0,6 % 268 % 46 % 
BG 8 722 1 246 3,8 % 1,6 % 2,4 % 244 % 158 % 
LT 3 235 1 158 1,4 % 0,6 % 1,5 % 227 % 95 % 
HR 4 185 1 027 1,8 % 0,9 % 1,6 % 201 % 116 % 
EE 1 304 984 0,6 % 0,3 % 0,8 % 193 % 71 % 
RO 18 236 940 8,0 % 4,3 % 4,5 % 184 % 177 % 
SI 1 927 926 0,8 % 0,5 % 1,0 % 181 % 88 % 
LU 524 856 0,2 % 0,1 % 0,8 % 168 % 31 % 
LV 1 577 821 0,7 % 0,4 % 1,0 % 161 % 72 % 
PT 8 397 817 3,7 % 2,3 % 3,1 % 160 % 120 % 
IT 47 460 777 20,8 % 13,6 % 11,2 % 152 % 186 % 
ES 29 352 625 12,8 % 10,5 % 8,9 % 122 % 144 % 
SK 2 963 544 1,3 % 1,2 % 1,8 % 106 % 73 % 
HU 4 862 498 2,1 % 2,2 % 3,0 % 97 % 71 % 
FI 2 402 436 1,1 % 1,2 % 1,8 % 85 % 59 % 
AT 3 296 373 1,4 % 2,0 % 2,6 % 73 % 56 % 
IE 1 656 338 0,7 % 1,1 % 1,6 % 66 % 45 % 
FR 17 009 254 7,4 % 15,0 % 11,6 % 50 % 64 % 
DK 1 459 252 0,6 % 1,3 % 1,8 % 49 % 36 % 
NL 4 338 249 1,9 % 3,9 % 3,9 % 49 % 49 % 
CZ 2 539 241 1,1 % 2,4 % 3,1 % 47 % 36 % 
PL 9 025 238 3,9 % 8,5 % 8,2 % 47 % 48 % 
SE 1 880 184 0,8 % 2,3 % 2,7 % 36 % 30 % 
DE 14 057 169 6,2 % 18,5 % 13,8 % 33 % 45 % 
 
 
 
 
 Liite 5: EU:n toimielinten houkuttelevuuden ja erilaisten makrotaloudellisten ja sosioekonomisten tekijöiden, myös palkan, vä linen korrelaatio  
Korrelaatiokerroin on kahden tietojoukon välisen lineaarisen  korrelaation  mitta. Se on kahden muuttujan kovarianssin  ja keskihajontojen  tulon 
välinen suhde eli käytännössä kovarianssin standardoitu mitta, jonka tulo ksena on aina välillä –1…1 oleva arvo. Minkä tahansa luvun, joka on 
arvojen –0,7 ja –1 välillä tai arvojen 0,7 ja 1 välillä, katsotaan tässä kertomuksessa kuvastavan vahvaa korrelaatiota.  
Osa analyysiin sisältyneistä jäsenvaltioista jätettiin analyysin ulk opuolelle, koska niiden sisällyttäminen olisi vaarantanut korrelaatioiden 
tilastollisen luotettavuuden seuraavista syistä. Belgia jätettiin analyysin ulkopuolelle, koska Belgian kansalaisten yliedust us EPSOn hakijoiden 
joukossa on yhteydessä Brysselin asem aan useiden EU:n toimielinten toimipaikkana. Kypros, Luxemburg ja Malta jätettiin analyysin 
ulkopuolelle, koska analyysi EU:n kilpailuihin osallistuvien hakijoiden osuudesta verrattuna kansalliseen väestöön ei ole til astollisesti luotettava 
niiden pienen v äkiluvun vuoksi. Unkari, Slovakia ja Suomi jätettiin analyysin ulkopuolelle, koska niiden osallistumisaste (vertaamalla 
osallistumisastetta prosenttiosuuteen EU:n väestöstä) on 80 –120 prosenttia seitsemän vuoden aikana mitattuna ja näin ollen lähellä tavoi tetta.  
Liite 5.1: Nettoansioiden ja EU:n kilpailuihin osallistumisasteen välinen korrelaatio  – Eurostatin tietokanta  
Vuotuiset nettoansiot jäsenvaltioissa eli käteen jäävät nettopalkat ovat peräisin Eurostatin tietokannasta. Niillä tarkoiteta an bruttoansio ita, joista 
on vähennetty tuloverot ja sosiaaliturvamaksut ja joihin on lisätty perhelisät. Analyysissa tarkastellaan vuotuisia nettoansi oita jäsenvaltioissa 
vuonna 2019. Nettoansiot lasketaan neljän yksityisellä ja julkisella sektorilla toteutetun tutkimu ksen perusteella. Jotta voidaan poistaa 
jäsenvaltioiden välisten hintatasojen erot, käytettiin ostovoimapariteetteja ansioiden ilmaisemiseksi ostovoimastandardina (O VS) Eurostatin 
vakiomenetelmien mukaisesti. Koska EU:n toimielimet pyrkivät houkuttelemaan sekä naimattomia hakijoita että perheellisiä hakijoita, 
analyysissa otettiin huomioon kaksi eri tietojoukkoa, jotka kuvastavat kahta eri tilannetta. Ensimmäisessä tarkastellaan naim attomia ja 
lapsettomia henkilöitä, jotka ansaitsevat 167  prosenttia keskian siosta, ja toisessa kahden tulonsaajan kaksilapsista pariskuntaa, joista molemmat 
ansaitsevat 100  prosenttia keskimääräisen palkansaajan ansioista.  
Jäsenvaltiot  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Osuus hakijoista vs. osuus väestöstä  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Aliedustettu = –1 
Yliedustettu = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Sellaisen henkilön nettoansiot vuonna 
2019, joka on naimaton ja lapseton ja 
ansaitsee 167  prosenttia keskiansiosta 
(OVS:nä ilmaistuna). BG = 1  1 1,33 2,12 2,40 1,36 2,03 1,46 1,81 2,00 1,09 1,64 1,02 1,20 2,49 2,30 1,48 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korrelaatio  –0,76 
Sellaisen pariskunnan nettoansiot 
vuonna 2019, jolla on kaksi lasta ja 
josta molemmat ansaitsevat 
100 prosenttia keskiansiosta (OVS:nä 
ilmaistuna). BG = 1  1 1,48 2,43 2,80 1,54 2,44 1,76 1,99 2,29 1,29 1,93 1,12 1,32 2,99 2,79 1,69 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korrelaatio  –0,76 
 
Liite 5.2: Suuri - ja pienipalkkaisimmissa jäsenvaltioissa saatujen nettoansioiden ja EU:n kilpailuihin osallistumisasteen välinen korrelaatio  – 
Eurostatin tietokanta  
Kun analyysi rajoitetaan suuri - ja pienipalkkaisimpiin jäsenvaltioihin, EU:n kilpailuihin osallistumisen ja nettoansioiden tason välillä on lähes 
täydellinen korrelaatio. Tämä koskee erityisesti Saksaa, Ranskaa, Alankomaita, Itävaltaa, Tanskaa, Irlantia, Ruotsia, Portuga lia, Sloveniaa, 
Liettuaa, Romaniaa, Kroa tiaa, Latviaa ja Bulgariaa. Keskipalkkaisissa jäsenvaltioissa tulokset ovat kuitenkin monisyisempiä, ja niissä on 
otettava huomioon muita sosioekonomisia tekijöitä.  
Jäsenvaltiot  BG DK DE IE FR HR LV LT NL AT PT RO SI SE 
Osuus hakijoista vs. osuus väestöstä  244 
% 49 % 33 % 66 % 50 % 201 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Aliedustettu = –1 
Yliedustettu = 1  1 –1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Sellaisen henkilön nettoansiot vuonna 
2019, joka on naimaton ja lapseton ja 
ansaitsee 167  prosenttia keskiansiosta 
(OVS:nä ilmaistuna). BG = 1  1 2,12 2,40 2,03 2,00 1,09 1,02 1,20 2,49 2,30 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korrelaatio  –0,96 
Sellaisen pariskunnan nettoansiot 
vuonna 2019, jolla on kaksi lasta ja 
josta molemmat ansaitsevat 
100 prosenttia keskiansiosta (OVS:nä 
ilmaistuna). BG = 1  1 2,43 2,80 2,44 2,29 1,29 1,12 1,32 2,99 2,79 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korrelaatio  –0,96 
 
Liite 5.3: Työttömyysasteiden ja EU:n kilpailuihin osallistumisasteen välinen korrelaatio  – Eurostatin tietokanta  
Tässä liitteessä arvioidaan, vaikuttaako jäsenvaltioiden taloudellinen tilanne jossakin määrin halukkuuteen työskennellä ulko mailla ja EU:n 
toimielimissä. Yksi makrotaloudelli nen indikaattori, joka saattaa vaikuttaa tähän päätökseen, on työttömyysaste. Myös tämän indikaattorin tiedot 
ovat Eurostatin toimittamia. Jotta analyysi olisi vastannut EPSOn hakijoiden väestörakennetta, siihen sisällytettiin vain vuo den 2019 toisella 
neljänneksellä 25 –49-vuotiaat työttömät henkilöt.  
Jäsenvaltiot  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Osuus hakijoista vs. osuus väestöstä  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Aliedustettu = –1 
Yliedustettu = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Työttömyysaste  4,3 % 1,8 % 4,8 % 3,2 % 4,0 % 4,2 % 17,6 
% 12,7 
% 7,5 % 6,9 % 10,5 
% 6,1 % 6,0 % 2,5 % 4,5 % 2,9 % 5,3 % 3,2 % 3,9 % 5,3 % 
 
 Korrelaatio  0,43 
 
Liite 5.4: Kansallista työllisyystilannetta koskevan käsityksen ja EU:n kilpailuihin osallistumisasteen välinen korrelaatio  – Eurobarometri 2019  
Eurobarometrin37 yli 200 kysymyksestä yksi liittyy kansalaisten käsitykseen työllisyystilanteesta heidän omassa maassaan.  
Jäsenvaltiot  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Osuus hakijoista vs. osuus väestöstä  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Aliedustettu = –1 
Yliedustettu = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Niiden osuus väestöstä, joiden 
mielestä työllisyystilanne heidän 
maassaan on hyvä  28 % 80 % 90 % 73 % 60 % 65 % 7 % 13 % 22 % 24 % 14 % 37 % 45 % 85 % 66 % 65 % 38 % 38 % 45 % 65 % 
Korrelaatio  –0,73 
 
  
                                                 
37  Eurobarometri on joukko kyselytutkimuksia , joiden avulla EU:n toimielimet seuraavat yleistä mielipidettä useista aiheista. Tämän tutkimuksen yhteydessä tiedot ovat 
peräisin eurobarometritutkimuksesta 92, joka tehtiin kaikissa EU:n jäsenvaltioissa vuoden 2019 lopussa.  
 
 Liite 5.5: EU:ta koskevan käsityksen ja EU:n kilpailuihin osallistumisasteen välinen korrelaatio  – Eurobarometri 2019  
Useat eurobarometrin kysymykset koskevat kuvaa, joka kansalaisilla on koko Euroopan unionista ja erityisesti EU:n toimielimistä. Vaikka 
EPSOn hakijat eivät välttämättä edusta EU:n kansalaisia (erityisesti ikäryhmien osalta), voidaan todeta, että sellaisten jäse nvaltioiden 
kansalaiset, jotka kannattavat eniten eurooppalaista hanketta, hakevat todennäköisemmin EU:n kilpailuihin.  
Jäsenvaltiot  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Osuus hakijoista vs. osuus väestöstä  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Aliedustettu = –1 
Yliedustettu = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Niiden osuus väestöstä, joilla on 
myönteinen kuva EU:sta  61 % 31 % 55 % 50 % 49 % 63 % 31 % 39 % 36 % 41 % 33 % 42 % 50 % 43 % 38 % 50 % 59 % 52 % 44 % 50 % 
Korrelaatio  –0,04 
 
Liite 5.6: Henkilökohtaisten talousnäkymien ja EU:n kilpailuihin osallistumisasteen välinen korrelaatio  – Eurobarometri 2019  
Eurobarometrissä kansalaisia pyydetään kertomaan odotuksista, joita heillä on oman kotitaloutensa taloustilanteesta seuraavana vuonna. 
Henkilökohtaista taloustilannetta koskeviin odotuksiin vaikuttavat yleiset työllisyysnäkymät sekä henkilökohtaiset ajatukset muun muassa 
odotetusta palkkatasosta ja työpa ikan vakaudesta.  
Jäsenvaltiot  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Osuus hakijoista vs. osuus väestöstä  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
 
 Aliedustettu = –1 
Yliedustettu = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Niiden osuus väestöstä, jotka 
ajattelevat, että heidän oma 
taloustilanteensa paranee seuraavien 
12 kuukauden aikana  26 % 24 % 21 % 17 % 31 % 18 % 23 % 20 % 24 % 29 % 23 % 31 % 25 % 15 % 16 % 23 % 27 % 31 % 20 % 27 % 
Korrelaatio  –0,56 
 
Liite 5.7: OECD:n paremman elämän indeksin ja EU:n kilpailuihin osallistumisasteen välinen korrelaatio  – OECD  
OECD:n paremman elämän indeksi on tilastotietojen joukko, jonka tavoitteena on vertailla hyvinvointia eri valtioissa. Hyvinvo inti kattaa muun 
muassa aineelliset elinolot, asuinolot, työllisyyden ja koulutuksen. Vertailtavuuden vuoksi tutkimukseen valittu i ndikaattori on yleinen 
tyytyväisyys elämään.  
Jäsenvaltiot  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Osuus hakijoista vs. osuus väestöstä  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Aliedustettu = –1 
Yliedustettu = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
OECD:n paremman elämän indeksi   6,7 7,6 7,0 5,7 7,0 5,4 6,3 6,5  6,0 5,9 5,9 7,4 7,1 6,1 5,4  5,9 7,3 
Korrelaatio  –0,84 
 
 
  
Liite 6: Jäsenvaltioista muodostetun otoksen ja jäsenvaltioiden painoarvon kehitys (2014 = 100)  
 
 
  
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2014 2,6 19,6 8,2 14,1 11,8 0,3 4,5 2,2 5,0 2,4 13,8 84,5
2015 2,6 19,9 8,2 13,9 11,5 0,3 4,3 2,2 5,1 2,4 14,0 84,4
2016 2,6 19,7 8,2 13,8 11,3 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 14,0 84,0
2017 2,6 19,9 8,3 13,7 11,5 0,3 4,2 2,2 5,1 2,4 13,8 84,0
2018 2,6 19,9 8,3 13,5 11,4 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 13,7 83,8
2019 2,6 19,8 8,2 13,5 11,3 0,3 4,3 2,2 5,3 2,4 13,6 83,5
2020 2,6 19,4 8,2 13,8 11,1 0,3 4,3 2,2 5,4 2,4 13,5 83,2
2021 3,0 22,5 9,1 15,7 12,4 0,4 5,2 2,5 6,5 2,8 80,1EU 11
 
 Liite 7: Otokseen kuuluvien jäsenvaltioiden vuotuiset erityisindikaattorit (2014 = 100)  
 
Liite 8: Otokseen kuuluvien jäsenvaltioiden kumulatiiviset vuotuiset erityisindikaattorit (2014 = 100)  
 
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 101,2 100,8 105,9 100,1 100,2 99,2 106,2 104,3 107,7 102,9 100,6
2017 100,5 102,2 99,3 101,5 99,5 102,3 97,5 99,1 101,7 98,6 98,8
2018 99,2 100,7 96,8 97,6 102,4 98,6 101,3 99,6 99,2 100,6 98,7
2019 102,1 101,3 102,3 99,1 99,5 101,5 100,8 100,9 98,5 102,2 100,6
2020 101,6 101,5 102,5 100,1 104,3 102,2 102,3 105,7 107,2 101,2 103,2
2021 97,7 100,1 99,5 99,2 98,7 96,7 100,2 99,1 103,8 100,0 :
keskiarvo 100,3 101,4 101,1 99,7 100,7 100,2 101,3 101,3 102,8 101,1 100,4
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 100,8 103,7 107,2 100,4 100,6 100,4 106,9 105,0 109,5 104,9 101,1
2017 101,3 106,0 106,4 101,9 100,1 102,7 104,2 104,1 111,4 103,4 99,9
2018 100,5 106,7 103,0 99,5 102,5 101,3 105,6 103,7 110,5 104,0 98,6
2019 102,6 108,1 105,4 98,6 102,0 102,8 106,4 104,6 108,8 106,3 99,2
2020 104,2 109,7 108,0 98,7 106,4 105,1 108,8 110,6 116,6 107,6 102,4
2021 101,8 109,8 107,5 97,9 105,0 101,6 109,0 109,6 121,0 107,6 :
 
 Liite 9: Laskettu ja sovellettu yhteinen erityisindikaattori (GSI)  
 
Liite 10: Yhteinen erityisindikaattori (GSI), yhteisindeksi ja vuotuinen päivitys (2014 = 100)  
  GSI Kumulatiivinen  
2014 = 100  Yhteisindeksi  Kumulatiivinen  
2014 = 100  Vuotuinen 
päivitys  Kumulatiivinen  
2014 = 100  
2015  101,2  101,2  101,2  101,2  102,4  102,4  
2016  101,9  103,1  101,4  102,6  103,3  105,8  
2017  100,4  103,5  101,1  103,7  101,5  107,4  
2018  99,6 103,1  102,1  105,9  101,7  109,2  
2019  100,5  103,6  101,5  107,5  102,0  111,4  
2020  102,5  103,6  100,7  108,3  100,7  112,2  
2021  99,8 103,4  102,1  110,6  101,9  114,3  
 
  
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Yhteisen erityisindikaattorin (ostovoiman kehitys)
kumulatiiviset tiedot: 2014 = 100
Sovellettu GSI Laskettu GSI
 
 Liite 11: Eri otosten perusteella laskettujen vaihtoehtoisten yhteisten erityisindikaattorien vertailu  
 
Liite 12: Kaikkien jäsenvaltioiden vuotuiset erityisindikaattorit  (2014 = 100)  
 
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Eri otoksiin perustuvien vaihtoehtoisten yhteisten 
erityisindikaattorien vertailu
EU8 EU11 Kaikki jäsenvaltiot
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 101,2 105,9 134,9 100,7 100,8 113,3 103,6 100,0 105,9 100,1 102,3 100,2 102,0 106,3 102,7 99,2 101,9 101,8 106,2 104,3 107,7 101,9 111,9 101,9 108,5 100,3 102,9 100,6
2017 100,5 102,5 106,9 101,0 102,2 98,7 103,7 99,1 99,3 101,5 102,4 99,5 100,3 95,0 99,3 102,3 109,1 101,1 97,5 99,1 101,7 101,0 111,0 100,5 109,2 99,1 98,6 98,8
2018 99,2 117,3 110,7 102,0 100,7 100,5 102,7 98,9 96,8 97,6 108,7 102,4 100,0 103,7 100,2 98,6 100,5 102,2 101,3 99,6 99,2 99,2 109,2 98,6 113,5 99,9 100,6 98,7
2019 102,1 104,3 97,9 100,5 101,3 108,5 99,9 100,1 102,3 99,1 102,5 99,5 101,2 100,7 113,6 101,5 97,4 100,9 100,8 100,9 98,5 99,8 108,3 102,0 112,3 102,7 102,2 100,6
2020 101,6 104,7 99,5 101,7 101,5 102,1 102,2 102,9 102,5 100,1 104,7 104,3 103,2 104,1 107,3 102,2 102,1 102,0 102,3 105,7 107,2 100,2 98,1 105,4 115,0 101,1 101,2 103,2
2021 97,7 110,4 106,2 99,6 100,1 112,5 100,3 99,4 99,5 99,2 102,3 98,7 99,3 100,8 100,7 96,7 101,7 105,0 100,2 99,1 103,8 101,2 98,1 98,9 106,2 100,6 100,0 :
 
  
Liite 13: Kaikkien jäsenvaltioiden kumulatiiviset vuotuiset erityisindikaattorit (2014 = 100)  
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 100,8 107,8 136,5 100,4 103,7 119,4 104,5 101,1 107,2 100,4 102,2 100,6 104,1 115,7 105,2 100,4 102,5 102,9 106,9 105,0 109,5 98,5 117,2 102,7 109,6 100,3 104,9 101,1
2017 101,3 110,5 145,9 101,4 106,0 117,8 108,4 100,2 106,4 101,9 104,7 100,1 104,4 109,9 104,5 102,7 111,8 104,0 104,2 104,1 111,4 99,5 130,1 103,2 119,7 99,4 103,4 99,9
2018 100,5 129,6 161,5 103,4 106,7 118,4 111,3 99,1 103,0 99,5 113,8 102,5 104,4 114,0 104,7 101,3 112,4 106,3 105,6 103,7 110,5 98,7 142,1 101,8 135,9 99,3 104,0 98,6
2019 102,6 135,2 158,1 103,9 108,1 128,5 111,2 99,2 105,4 98,6 116,6 102,0 105,7 114,8 118,9 102,8 109,5 107,3 106,4 104,6 108,8 98,5 153,9 103,8 152,6 102,0 106,3 99,2
2020 104,2 141,6 157,3 105,7 109,7 131,2 113,6 102,1 108,0 98,7 122,1 106,4 109,1 119,5 127,6 105,1 111,8 109,4 108,8 110,6 116,6 98,7 151,0 109,4 175,5 103,1 107,6 102,4
2021 101,8 156,3 167,1 105,3 109,8 147,6 113,9 101,5 107,5 97,9 124,9 105,0 108,3 120,5 128,5 101,6 113,7 114,9 109,0 109,6 121,0 99,9 148,1 108,2 186,4 103,7 107,6 :
 
 
Euroopan komissio, 1049 Bryssel, BELGIA – Puhelin: +32 22991111  
Toimisto:  L107 21/007  – Puhelin: ohivalinta  +32 229 -90515  
 
Euroopan komissio, 2920 Luxemburg, LUXEMBURG – Puhelin +352 43011  
 
Gertrud.Ingestad@ec.europa.eu   
Liite 14: Niiden otokseen kuuluvien jäsenvaltioiden, joiden osallistuminen EU:n 
kilpailuihin on alhaisella tasolla, kumulatiiviset erityisindikaattorit  
 
 
Liite 15: Yhteisvastuumaksun tuotot vuosina 2012 –2022  
 
 
 
 
 95,0100,0105,0110,0115,0120,0125,0
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Otokseen kuuluvien aliedustettujen 
jäsenvaltioiden kumulatiivinen yhteinen 
erityisindikaattori
DE NL AT PL SE FR EU
€20.000.000,00 €30.000.000,00 €40.000.000,00 €50.000.000,00 €60.000.000,00 €70.000.000,00 €80.000.000,00 €90.000.000,00 €100.000.000,00 €110.000.000,00 
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022Yhteisvastuumaksun tuotot vuosina 2012 –2022
 
32 Liite 16: Belgian ja Luxemburgin yhteisi ndeksi (JBLI), Belgian YKHI (BEhicp) ja 
Luxemburgin KHI (LUcpi)  
 
Liite 17: Elinkustannusten kehitys Brysselissä (Brysselin kansainvälinen indeksi)  
 
 
 
 
 
 
 
 
101,3
101,6
101,1
102,1
101,3
100,7
102,0101,2
101,4
101,1
102,1
101,5
100,7
102,1100,9
100,0
101,3
101,6
102,3
100,3
101,7
98,59999,5100100,5101101,5102102,5
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
Vuodet (kesäkuu t, kesäkuu t –1 = 100)Belgian ja Luxemburgin yhteisindeksi (JBLI)  
sekä Belgian YKHI (BEhicp; painoarvoihin sisältyvät omistavat asukkaat)  
ja Luxemburgin KHI (LUcpi; painoarvoihin sisältyvät omistavat asukkaat)
BEhicp
JBLI
LUcpi
VuosiKesäkuu t–1 = 
100Kumulatiivinen
kesäkuu 2014 = 100
2015 101,2 101,2
2016 101,4 102,6
2017 101,1 103,7
2018 102,1 105,9
2019 101,5 107,5
2020 100,7 108,3
2021 102,1 110,5Elinkustannusten kasvua 
 Brysselissä koskeva mitta*. Kesäkuu t
 
33  
Liite 18: Korjauskertoimien kehitys  
 
  
GEO/AIKA 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
BE/LU 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100 100,0 100,0 100,0
BG 58,4 57,5 55,1 52,1 51,1 53,4 55,2 57,5 59,1 61,7
CZ 80,6 80,0 75,0 73,4 73,2 78,3 83 85,5 85,2 88,1
DK 135,3 134,8 133,0 131,8 133,1 133,9 131,9 129,3 131,3 134,2
DE 95,8 96,8 97,2 96,6 96,1 97,5 99,3 99,4 101,9 101,4
Karlsruhe 93,8 92,8 95,0 93,8 93,0 94,6 96,7 96,5 98,0 96,9
München 106,4 108,2 107,7 106,0 105,5 107,5 110 110,3 113,9 113,4
Bonn 94,1 94,9 94,6 93,4 92,6 93,9 95,6 95,1 95,8
EE 77,6 78,9 78,6 78,0 77,6 80,3 82,2 83,3 82,3 86,3
IE 110,6 113,0 115,9 116,6 118,3 119,8 117,7 119,2 129,0 133,6
EL 90,5 91,2 86,8 79,9 79,3 79,9 81,8 81,8 81,4 85,2
ES 97,1 96,3 94,5 90,2 88,1 88,7 91,7 91,6 94,2 96,3
FR 117,7 117,4 116,8 114,6 113,8 114,8 116,7 117,7 120,5 119,9
HR : 80,0 77,6 74,6 73,5 74,9 76,4 75,9 75,8 78,3
IT 104,2 104,4 100,4 99,4 97,9 97,3 96,5 95,2 95,0 95,2
Varese 93,4 92,8 93,1 92,2 90,4 90,9 90,9 90,0 90,7 91,2
CY 84,1 83,7 81,2 77,3 74,3 74,4 77,9 78,9 78,2 82,2
LV 77,6 76,1 76,5 74,2 73,0 74,9 77,6 78,6 77,5 80,0
LT 71,5 71,9 71,4 69,0 69,7 74,3 73,6 75,1 76,6 80,1
HU 78,3 76,1 71,4 69,0 70,0 74,5 71,9 75,3 71,9 76,1
MT 83,3 84,4 83,4 84,5 85,7 86,5 90,2 92,0 94,7 94,0
NL 105,3 108,9 107,8 107,8 108,0 108,3 109,9 111,5 113,9 111,4
AT 106,4 108,3 107,2 105,9 104,7 106,3 106,3 106,0 107,9 109,6
PL 74,2 73,0 74,1 71,8 66,7 70,6 68,6 71,1 70,9 70,6
PT 83,5 83,1 82,2 79,2 80,6 82,4 85,7 88,6 91,1 91,4
RO 68,8 69,8 69,5 64,8 63,8 63,9 64 65,3 66,6 68,5
SI 85,3 85,4 84,7 81,2 80,7 81,5 84,6 84,6 86,1 84,9
SK 79,7 80,2 79,0 76,4 75,7 77,3 78,5 79,0 80,6 79,9
FI 122,1 123,7 123,0 119,7 118,6 119,9 118,5 118,1 118,4 118,6
SE 131,9 132,9 127,5 127,9 127,4 127,9 122 120,5 124,3 130,3
UK 147,8 139,2 150,7 166,9 141,8 133,5 134,7 132,9
Culham 112,5 107,6 116,7 127,7 107,3 100,5 102,6 102,0
 
34 Liite 19: Alueen ulkopuolisista menoista tehdyn Eurostatin selvitystyön vaikutukset  
 Nykyiset korjauskertoimet –  
heinäkuu 2021  Arvioitu korjauskerroin,  
mukaan lukien alueen 
ulkopuoliset menot  Muutos  
BE 100 100 0,0 % 
BG 61,7 64,8 5,0 % 
CZ 88,1 89,4 1,5 % 
DK 134,2  129,8  –3,3 % 
DE 101,4  100,9  –0,5 % 
DE Karlsruhe  96,9 96,8 –0,1 % 
DE München  113,4  111,6  –1,6 % 
EE 86,3 87,7 1,6 % 
IE  133,6  128,7  –3,7 % 
EL 85,2 86,2 1,2 % 
ES 96,3 96,4 0,1 % 
FR  119,9  117,2  –2,3 % 
HR 78,3 80,3 2,6 % 
IT 95,2 95,3 0,1 % 
IT Varese  91,2 91,8 0,7 % 
CY 82,2 83,7 1,8 % 
LV 80,0 82,1 2,6 % 
LT 80,1 81,8 2,1 % 
HU 76,1 78,6 3,3 % 
MT 94,0 94,5 0,5 % 
NL 111,4  109,6  –1,6 % 
AT 109,6  107,3  –2,1 % 
PL 70,6 73,7 4,4 % 
PT 91,4 91,9 0,5 % 
RO 68,5 71,2 3,9 % 
SI 84,9 86,1 1,4 % 
SK 79,9 81,6 2,1 % 
FI 118,6  115,7  –2,4 % 
SE  130,3  126,4  –3,0 %