FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 2.7.2008 
SEK(2008) 2167 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja  
 
komission ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen 
yritysneuvoston perustamisesta tai työnteki jöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn 
käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisi ssa yrityksissä tai yritysryhmissä 
(uudelleenlaatiminen)  
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
  
{KOM(2008) 419 lopullinen} 
{SEK(2008) 2166} 
 
FI 2   FI JOHDANTO  
Vaikutusten arviointi koskee eurooppalaisia yr itysneuvostoja koskevan direktiivin 94/45/EY 
suunniteltua uudelleentarkastelu a, ja se tehtiin lokakuun 2007 ja kesäkuun 2008 välisenä 
aikana. Sitä varten perustettiin yksiköiden välinen ohjausryhmä, johon osallistui yksitoista 
yksikköä. Lisäksi tilattiin ulkopuol inen tutkimus, jonka  piiriin kuuluu 10 pros enttia nykyisistä 
eurooppalaisista yritysneuvostoista. Euroopa n työmarkkinaosapuolten toisen vaiheen 
kuuleminen käynnistettiin helmikuussa  2008. Komissio olisi toivonut, että 
työmarkkinaosapuolten välillä käytävät neuvottelut olisivat voineet tarjot a ratkaisun, jolla on 
myönteisimmät vaikutukset, mutta Euroopan a mmatillinen yhteisjärjestö ei loppujen lopuksi 
katsonut työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhe lua tarkoituksenmukaiseksi. Vaikutusten 
arvioinnissa on käytetty ulkopuolelta hankittuja tietoja ja otettu huomioon akateeminen tutkimus sekä näkökannat, jotka työmarkkina osapuolet ja muut sidosryhmät esittivät 
kuulemisen yhteydessä. Sitä on muutettu  kahdesti vaikutustenarviointilautakunnan 
lausuntojen ottamiseksi huomioon. 
O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
Direktiivillä vahvistetaan työntek ijöiden oikeus saada tietoa ja tulla kuulluksi y likansallisesti 
ylikansallisten suuryritysten (yli 1 000 työntekijää) toiminna n kehityksestä ja kaikista 
suunnitelluista merkittäv istä muutoksista. Vuonna 2007 dire ktiivin soveltamisalaan kuului 
2 257 yritystä, joissa oli yhteensä 24 miljoonaa työntekijää. Eurooppalainen yritysneuvosto toimi 816 yrityksessä, joissa oli yhteensä noin 14,5 miljoonaa työntekijää; osa niistä on perustettu ennen direktiivin voim aantuloa eli niiltä ei vaadita direktiivin noudattamista, osa on 
perustettu työntekijöitä edustavan elimen ja keskushallinnon välisellä sopimuksella.  
Neljätoista vuotta direktiivin antamisen jälkeen on havaittu seuraavat kolme ongelmaa, jotka 
saattavat edellyttää toimenpiteitä:  
• Ylikansallisten tiedottamista ja  kuulemista koskevien oikeuksi en tehokkuutta ei ole taattu, 
mikä ilmenee erityisesti siten, että nykyisille eurooppalaisille yritysne uvostoille ei anneta 
asianmukaisesti tietoja eikä niitä kuulla yl i puolessa uudelleenjärj estelytapauksista, ja 
lisäksi eurooppalaisten yritysne uvostojen perustamisaste on edel leen suhteellisen alhainen 
eikä ole noussut viime vuosina.  
• Asiaan liittyvä oikeudellinen ep ävarmuus johtaa dire ktiivin puutteelliseen  soveltamiseen ja 
aiheuttaa kustannuksia ja viivästyksiä, erity isesti sulautumisten ja yrityskauppojen 
yhteydessä sekä kansallisen ja Euroopan ta son tiedottamisen ja kuulemisten välisessä 
vuorovaikutuksessa.  
• Vuonna 1994 annetun eurooppalaisia yritysneuvost oja koskevan direktiivin tiedottamis- ja 
kuulemiskäsitteet eroavat viimeisimmissä t yöntekijöiden tiedonsaantia ja kuulemista 
koskevissa direktiiveissä olevista käsitteistä, eikä näiden direktiivien välisestä vuorovaikutuksesta ole selviä sääntöjä. 
Nämä ongelmat haittaavat työntekijöitä, yrityksiä ja alueita huomattavasti, ja eurooppalaisten 
yritysneuvostojen mahdollinen tehtävä muutosten ennakoinnissa ja hall innassa kestävällä 
tavalla jää laajalti hyödyntämättä. Ongelmat pahenisi vat, jos uusia EU:n toimia ei toteutettaisi 
kansainvälisyyden lisääntymisen  myötä. Toimet ovat tarpeen myös sisämarkkinoiden 
 
FI 3   FI toteuttamisen, kestävän k ilpailukyvyn ja sosi aalisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi.  Koska 
eurooppalaiset yritysneuvos tot ovat luonteeltaan y likansallisia, jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa 
tehokkaita korjaavia toimia.  EU:n toimien oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 137 
artiklan 1 kohdan e alakohta.  
TAVOITTEET  
Tämän aloitteen päätavoitteena on muodostaa eurooppalaisille yritysneuvostoi lle sellainen 
asema, jossa ne voivat toteuttaa täysimääräi sesti tehtäviään, jotka liittyvät yrityksissä 
tapahtuvaan kehitykseen, muutosten ennakointiin ja niiden sosiaalisesti vastuulliseen hallintaan sekä aidosti ylikansallisen t yömarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämiseen. 
Erityistavoitteet ovat seuraavat: 
• Työntekijöiden ylikansallisten tiedottami sta ja kuulemista koskevien oikeuksien 
tehokkuuden varmistaminen nykyisissä eur ooppalaisissa yritysneuvostoissa. 
• Perustamisasteen nostaminen (perustettuj en eurooppalaisten yritysneuvostojen osuus 
verrattuna direktiivin soveltamisalaan  kuuluvien yritysten lukumäärään). 
• Oikeusvarmuuden takaaminen eurooppalaiste n yritysneuvostojen perustamisessa ja 
toiminnassa. 
• Entistä paremman johdonmukaisuuden ja vuorov aikutuksen varmistaminen työntekijöiden 
tiedonsaantia ja kuulemista koskevien yhteisön säädösten välillä. 
T
OIMINTAVAIHTOEHDOT JA ARVIOINTI  
Mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi on hahm oteltu kolme pääasiallista vaihtoehtoa, ja 
kunkin mahdolliset keskeiset vaikutukset on arvioitu seuraavasti: 
• Ensimmäisen vaihtoehdon ” Ei uusia EU:n toimia ” avulla ei ole mahdollisuuksia saavuttaa 
erityistavoitteita. 
• Toinen vaihtoehto ” Ei sääntelyä – parhaiden käytänt öjen edistämisen lisääminen ” lisäisi 
viestintätoimia, ja mahdollisesti tehtäis iin myös ehdotus edistämistoimien nykyisen 
rahoitustuen lisäämisestä ja annettaisiin euroopp alaisten yritysneuvostojen perustamista ja 
toimintaa koskeva suositus. Tällä vaihtoehdo lla voidaan parantaa parhaiden käytäntöjen 
levittämistä ja kannustaa eurooppalaisia yrity sneuvostoja toimimaan entistä tehokkaammin 
ilman että aiheutetaan yrityksille välittömi ä lisäkustannuksia. Sen avulla voidaan kuitenkin 
vain osittain päästä oikeusvarmuuden takaamista ja yhteisön lainsäädännön 
johdonmukaisuutta koskevaan tavoitteeseen, ja siks i se on yhdistettävä lainsäädäntötoimiin 
(kolmas vaihtoehto). Lisäksi on otettava huom ioon, että muita kuin sääntelytoimia on jo 
toteutettu ja että uudet toimet voisivat siksi toimia ainoastaan niiden jatkeena.  
• Kolmas vaihtoehto ” Nykyisen lainsäädännön u udelleentarkastelu ” sisältäisi muutoksia 
direktiiviin 94/45/EY, pääasiassa seuraavissa tarkoituksissa: eritellään tiedottamisen ja 
kuulemisen käsitteet entistä ta rkemmin, määritellään ylikansa llisen toimivallan käsite, 
luodaan yhteys kansallisen ja eurooppalaisen tason tiedottamisen ja kuulemisen välille, 
mukautetaan neuvottelujen vertailukohtana käytettävät toissijaiset määräykset, 
 
FI 4   FI vahvistetaan oikeus koulutukseen, otetaan käyt töön mukautuslauseke yritysten rakenteessa 
tapahtuvia merkittäviä muutoksia varten ja  tunnustetaan ammattiyhdistysten asema. Eri 
sidosryhmät keskustelevat kunkin toimintamahdollisuuden kustannuksista ja hyödyistä ja niiden ilmaisemien tavoitteiden välille luod aan tasapaino. Kaksi toimintamahdollisuutta – 
eurooppalaisten yritysneuvostojen perustamisee n liittyvän lukumäärärajan alentaminen ja 
sopimusten rekisteröinti – hylätään, sillä ne eivät ole riittävä n kustannustehokkaita. 
Muiden toimintamahdollisuuksien avulla on parhaat edellytykset saavuttaa erityistavoitteet, ja ne vaikuttava t muita kustannustehokkaammilta. Nämä 
toimintamahdollisuudet olisi toteutettava yhdessä, sillä mikään niistä ei olisi yksin riittävä 
toivotun tuloksen saavuttamiseksi. Kolm annen vaihtoehdon sisä ltöä on mukautettu 
joillakin alueilla kuulemis- ja arviointimenette lyn tulosten sekä eri sidosryhmien intressien 
ottamiseksi huomioon erityisesti siltä osin kuin on kys e toissijaisten määräysten sisällöstä. 
Koska kyseisen vaihtoehdon mahdollisuudet tietoisuuden lisäämiseksi ja parhaiden käytäntöjen levittämiseksi ovat rajalliset, se  olisi yhdistettävä toisessa vaihtoehdossa 
mainittuihin tietoisuutta lisääviin toimiin. 
P
ÄÄTELMÄT  
Kun otetaan huomioon kolmannen vaihtoehdon ” Nykyisen lainsäädännön 
uudelleentarkastelu ” vaikutukset vahviste ttuihin tavoitteisiin sekä sen kustannustehokkuus, 
sitä pidetään parhaana vaihtoehtona , yhdistettynä tois en vaihtoehdon ” Ei sääntelyä – 
parhaiden käytäntöjen edistämisen lisääminen ” tietoisuutta lisääviin toimiin, joista 
ensisijaisia ovat vi estintätoimet. Tämän vaihtoehd on kokonaisvaikutukset olisivat 
todennäköisesti sellaiset, että vuoropuhelun taso yrityksissä paranisi ja kaikki osapuolet 
pystyisivät entistä paremmin ennakoimaan ja ha llitsemaan muutosta, ja tästä aiheut uisi jonkin 
verran välittömiä lisäkustannuksia. On kuitenki n epätodennäköistä, että tästä aiheutuisi 
merkittäviä lisäkustannuksia yrityksille, jotka jo noudattavat nykyisen direktiivin vaatimuksia 
ja tavoitteita. Vaihto ehto auttaisi myös yhtenäistämään nykyisiä tiedottamista ja kuulemista 
koskevia yhteisön säädöksiä (samat määritelmät, vuorovaikutus kansallisten ja ylikansallisten 
sääntöjen välillä).