[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 2.10.2006

KOM(2006) 565 lopullinen

2006/0180 (COD)

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS,

yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 muuttamisesta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

EHDOTUKSEN TAUSTA |

110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Komissio antoi helmikuussa 2005 Lissabonin strategian väliarvioinnin jälkeen kasvua ja työllisyyttä koskevan tiedonannon. Siinä ehdotettiin Lissabonin strategialle uutta alkua, jossa keskitytään kahteen päätehtävään: varmistamaan vahvempi ja kestävä kasvu sekä luomaan enemmän ja parempia työpaikkoja. Tähän sisältyi myös Euroopan työllisyysstrategian hallintotavan perinpohjainen tarkistaminen tehokkuuden sekä kansallisten ja yhteisön toimien välisen synergian maksimoimiseksi. Ansiot ovat tässä yhteydessä keskeisessä asemassa, sillä ne vaikuttavat yleisiin tuotantokustannuksiin, työllisyyden ja tulojen tasoon sekä työntekijöiden ja heidän perheidensä sosiaaliseen asemaan. Tiedot palkoista ja niihin vaikuttavista tekijöistä ovat keskeisiä, kun seurataan talous-, työllisyys-, koulutus- ja tasa-arvopolitiikan toteutumista sen varmistamiseksi, että EU:n kasvun ja työpaikkojen lisääntymisen tuomat edut ovat kaikkien ulottuvilla. Tiedot auttavat myös osaltaan arvioimaan vuosien 2005–2010 uutta sosiaalista toimintaohjelmaa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi komissio tarvitsee tietoja ansioiden rakenteesta ja jakautumisesta jäsenvaltioissa sosioekonomisten ominaisuuksien mukaan sekä ansiotyön eri muotojen osalta. Nämä tiedot ovat keskeisiä, jotta voidaan analysoida ja ymmärtää työmarkkinoita ja työvoiman rakenteessa tapahtuvia muutoksia. Yleisesti katsotaan, että on hyödyllistä, jos palkkatiedot voidaan liittää muita työllisyyden ominaisuuksia koskeviin tietoihin. Työvoimatutkimusta voidaan pitää tärkeimpänä ja arvovaltaisimpana työmarkkinatietojen lähteenä, ja siksi palkka, joka on keskeinen työmarkkinakäyttäytymistä selittävä tekijä, olisi sisällytettävä tutkimukseen pakollisena muuttujana, jotta työmarkkinoita voitaisiin analysoida entistä täydellisemmin. |

120 | Yleinen tausta Vuonna 1998, neuvoston asetuksella (EY) N:o 577/98, otettiin käyttöön tulot uutena ominaisuutena, josta olisi annettava tiedot työvoimatutkimuksessa. Tällaisen tiedon arkaluonteisuuden takia ominaisuus otettiin kuitenkin käyttöön vain valinnaisena. Siten jäsenvaltioille annettiin tilaisuus testata mahdollisuuksia kerätä tällaista tietoa työvoimatutkimuksessa, löytää paras tapa kerätä tietoa kasvattamatta yleistä vastauskatoa ja tarkastaa kerätyn tiedon laatu. Täytäntöönpanoasetuksen mukaan tulo-osa koostui alun perin viidestä muuttujasta, jotka olivat päätyön kuukausipalkka (netto), päätyöstä maksettavat lisäkorvaukset, työttömyyskorvaukset, työttömyyskorvaukseen liittyvät ylimääräiset korvaukset sekä sairaus-, työkyvyttömyys- ja invaliditeettikorvaukset. Tämän ehdotuksen mukaan ainoa kerättävä tieto on ”päätyön kuukausipalkka”. Tämän muuttujan tarkoituksena ei ole tietojen kerääminen palkkatasosta EU:n jäsenvaltioissa, vaan työmarkkinakäyttäytymisen selittäminen. Vuonna 1998 vain kaksi jäsenvaltiota keräsi nämä tiedot ja toimitti ne Eurostatille. Sittemmin on myönnetty avustuksia niille jäsenvaltioille, jotka ovat olleet valmiita kokeilemaan kyseisen muuttujan käyttöönottoa tutkimuksissaan tai selvittämään työvoimatutkimuksen tulosten ja hallinnollisten lähteiden välistä yhteyttä. Noin puolet jäsenvaltioista kerää nykyisin palkkatietoja työvoimatutkimuksessa tyydyttävin tuloksin, ja tiedon keruun parhaita toimintatapoja on myös yksilöity. Tämän tiedon keruun merkitys tunnustetaan laajalti, ja on tarpeen saada EU:n kattavat tiedot. Eräät jäsenvaltiot vaativat kuitenkin aiemman valinnaisen muuttujan yksinkertaistamista voidakseen aloittaa tiedonkeruun, ja toiset jäsenvaltiot voivat sisällyttää muuttujan työvoimatutkimustensa vakiokyselyyn vain, jos on olemassa oikeudellinen velvoite toimittaa kyseinen tieto. Siksi on tarpeen muuttaa neuvoston asetusta (EY) N:o 577/98 vastaavasti ja ottaa käyttöön päätyön kuukausipalkka työvoimatutkimuksen pakollisena muuttujana. |

130 | Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvoston asetuksella (EY) N:o 577/98 otettiin käyttöön tulot uutena valinnaisena ominaisuutena, josta olisi annettava tiedot työvoimatutkimuksessa. Tämän asetusehdotuksen tarkoituksena on - muuttaa kyseinen ominaisuus pakolliseksi - rajoittaa annettavat tiedot ”päätyön palkkaan” - antaa niille jäsenvaltioille, jotka toimittavat tiedon käyttämällä hallinnollisia lähteitä, 18 kuukautta aikaa tiedon lähettämiseen, jotta vastaamisesta aiheutuva rasite olisi pienempi. |

141 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. |

KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |

Intressitahojen kuuleminen |

211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Työmarkkinatilastoja käsittelevän työryhmän jäseniä ja sosiaalialan tilastoista vastaavia johtajia on kuultu, ja heidän lausuntonsa on otettu huomioon. Sekä sosiaalialan tilastoista vastaavat johtajat että työmarkkinatilastoja käsittelevä työryhmä kannattivat laajalti tätä ehdotusta. |

212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Lisärasitteiden välttämiseksi monet jäsenvaltiot ovat pyytäneet saada toimittaa kyseiset tiedot hallinnollisten lähteiden perusteella. Hallinnollisten lähteiden käyttö merkitsee sitä, että tietojen toimitusaika pitenee. Komissio hyväksyi tämän tilanteen, mikä käy ilmi asetusehdotuksesta. Palkat ovat arkaluonteinen asia, ja siksi vastauskato niitä koskevissa kysymyksissä on yleensä suuri. Vastausprosenttia voidaan kuitenkin parantaa. Joissakin maissa on saavutettu hyvä vastausprosentti tämän muuttujan osalta, ja onnistumisen syyt on yksilöity ja esitetty hyvinä toimintatapoina. Toinen usein mainittu ongelma on vaikeus sopia yhdenmukaisesta palkkojen määritelmästä. Jotkin maat voivat toimittaa tiedot vain bruttopalkoista, jotkin nettopalkoista, ja jotkin maat käyttävät määritelmiä, jotka eivät vastaa kumpaakaan näistä käsitteistä. Yhteisten määritelmien käyttö on olennaista, kun mitataan palkkojen tasoa tai kehityssuuntia. Työvoimatutkimuksessa kerättyjä palkkatietoja käytetään kuitenkin vain taustatietoina palkkojen luokittelua varten (desiilit) ja analysoitaessa palkkojen vaikutusta työmarkkinakäyttäytymiseen. Tällöin yhdenmukainen määritelmä ei ole yhtä tärkeä, eikä sillä ei ole merkittävää vaikutusta luokitteluun. Muutamat jäsenvaltiot ovat lisäksi ehdottaneet, että tuloihin perustuvan analyysin tukena voitaisiin käyttää EU-SILC-tietoja, sillä määritelmiin ja vastausprosenttiin liittyvillä ongelmilla näyttää olevan vähemmän merkitystä käytettäessä mainittua lähdettä. Vaikka työvoimatutkimus ei ehkä olekaan paras palkkatietojen lähde, se mahdollistaa linkityksen suureen joukkoon sosioekonomisia muuttujia ja sen otoskoko on paljon suurempi. Suuri otoskoko mahdollistaa yksityiskohtaisemman ristiintaulukoinnin. Näistä kahdesta syystä on perusteltua käyttää tässä yhteydessä työvoimatutkimusta. |

Asiantuntijatiedon käyttö |

221 | Lähteenä olleet tieteellisen asiantuntemuksen alat Työmarkkinatilastoja käsittelevässä Eurostatin työryhmässä toimivat jäsenvaltioiden edustajat ovat asiantuntijoita, joilla on perusteelliset tiedot ansioista ja työvoimatutkimuksista. |

222 | Käytetty menettely Asiantuntijoiden välinen avoin keskustelu työmarkkinatilastoja käsittelevässä työryhmässä ja päätelmien kirjaaminen pöytäkirjaan sekä useimmissa jäsenvaltioissa tehdyt kokeilututkimukset. Niille jäsenvaltioille, jotka olivat valmiita kokeilemaan kyseisen muuttujan käyttöönottoa tutkimuksissaan tai selvittämään työvoimatutkimuksen tulosten ja hallinnollisten lähteiden välistä yhteyttä, myönnettiin avustuksia. Tiedonkeruun parhaita toimintatapoja selvitettiin teknisistä raporteista, joita jäsenvaltiot laativat näiden avustusten yhteydessä. |

223 | Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Asiantuntijat olivat kansallisista tilastolaitoksista. |

2249 | Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Esiin ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin. |

225 | Parhaita toimintatapoja palkkatietojen keräämiseksi työvoimatutkimuksessa on yksilöity ja levitetty. Seuraavassa mainitaan esimerkkejä hyvistä toimintatavoista: - Kysymysten olisi oltava helppoja vastata eikä niitä saisi olla liikaa. Haastattelijoiden pitäisi voida antaa kaikki tarvittavat lisätiedot erilaisten korvausten ottamisesta mukaan tai jättämisestä pois. - On suositeltavaa aloittaa kysymällä tarkkaa palkkaa ja mahdollisuuksien mukaan tarkistaa se palkkakuitista, ja jos henkilö ei osaa vastata, ehdottaa ansioluokkia. - Ennakkokirje tai haastattelijan antama selvitys parantavat usein halukkuutta vastata tätä aihetta koskeviin kysymyksiin. Lisäksi monissa maissa vastauskatoa voidaan korjata imputoinnilla käyttämällä muita lähteitä, kuten hallinnollisia rekistereitä tai muita tutkimuksia (esimerkiksi ansiorakennetutkimusta). Tätä on kokeiltu monissa maissa myönteisin tuloksin. |

226 | Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Kaikki loppuraportit, jotka liittyvät työvoimatutkimukseen sisältyvien palkkaa koskevien kysymysten testaamiseen myönnettyihin avustuksiin, vietiin Circa-verkkosivustoon. Imputointia koskevat tiedot viedään niin ikään Circa-sivuille. Vaikutusten arviointi Seuraavia kolmea ratkaisuvaihtoehtoa harkittiin: Vaihtoehto A: Säilytetään tulomuuttujan valinnaisuus ja käytetään EU-SILC-tutkimusta tietojen keräämiseksi ansioiden rakenteesta ja jakautumisesta jäsenvaltioissa sosioekonomisten ominaisuuksien mukaan. Vaihtoehto B: Tehdään asetuksen (EY) N:o 577/98 mukaisesta työvoimatutkimuksen valinnaisesta muuttujasta ”tulot” pakollinen ottamalla käyttöön yhteinen palkan määritelmä ja sama tietojen toimittamisen määräaika, jota noudatetaan työvoimatutkimuksen muiden muuttujien osalta (12 viikkoa viitejakson päättymisestä). Vaihtoehto C: Tehdään työvoimatutkimuksen valinnaisesta muuttujasta ”päätyön palkka” pakollinen niin, että muuttujan määritelmä on joustava ja tietojen toimittamiselle sallitaan pidempi 18 kuukauden määräaika niiden maiden osalta, jotka käyttävät hallinnollisia lähteitä. Valituksi tuli vaihtoehto C, sillä se on hyvä kompromissi, jolla vastataan yhteisön politiikan tarpeisiin ja aiheuttaa suhteellisen vähän rasitteita jäsenvaltioille. Kun palkat määritellään joustavasti, saadaan riittävät tiedot politiikan tarpeita varten ja keruu on helpompi toteuttaa jäsenvaltioissa, koska työvoimatutkimuksen kyselylomakkeessa tarvitaan vähemmän kysymyksiä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat käyttää hallinnollisia tietoja ilman haittavaikutuksia. Vaihtoehto A on sangen epätyydyttävä politiikan tarpeiden kannalta, sillä kaikki maat eivät kykene toimittamaan tietoja käyttämällä työvoimatutkimusta, eikä EU-SILC tarjoa samaa tietomäärää. Vaihtoehto B on liian jäykkä ja jäsenvaltioiden kannalta työläs. Sen soveltaminen a) edellyttäisi useiden kysymysten lisäämistä työvoimatutkimuksen kyselylomakkeeseen, b) voisi vaarantaa työvoimatutkimuksen yleisen laadun, kun vastauskadon riski lisääntyisi jyrkästi ja c) estäisi hallinnollisten lähteiden käytön. |

EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |

305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Päätavoitteena on antaa komissiolle välineet tehdä kaikkien jäsenvaltioiden osalta sosioekonomisia analyysejä, joissa päätyön palkka voidaan yhdistää työmarkkinoihin liittyviin ominaisuuksiin. Väline tämän tavoitteen saavuttamiseksi on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, jolla työvoimatutkimuksen muuttuja ”päätyön palkka” muutetaan valinnaisesta pakolliseksi. Lisäksi asetuksella pidennetään tietojen toimitusaikaa niiden maiden osalta, jotka haluavat käyttää hallinnollisia tietolähteitä. |

310 | Oikeusperusta Yhteisön tilastojen oikeusperustana on perustamissopimuksen 285 artikla. Neuvosto voi yhteispäätösmenettelyn mukaisesti hyväksyä toimenpiteitä yhteisön toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseksi. Mainitussa artiklassa asetetaan yhteisön tilastojen tuottamista koskevat vaatimukset sekä edellytetään puolueettomuuden, luotettavuuden, objektiivisuuden, tieteellisen riippumattomuuden, kustannustehokkuuden ja tilastosalaisuuden noudattamista. |

Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |

331 | Tämän ehdotuksen mukaisesti hallinnollisia lähteitä voidaan käyttää vastaajille aiheutuvien rasitteiden vähentämiseksi. Kun palkat määritellään joustavasti, saadaan riittävät tiedot politiikan tarpeita varten ja keruu on helpompi toteuttaa jäsenvaltioissa, koska työvoimatutkimuksen kyselylomakkeessa tarvitaan vähemmän kysymyksiä. |

332 | Ehdotuksella on hyvin vähäinen vaikutus työmäärään, eikä sillä ole merkittäviä rahoitusvaikutuksia, sillä työvoimatutkimuksen kansalliseen kyselylomakkeeseen tarvitsee lisätä vain kysymys tai kaksi tai palkkatiedot voidaan imputoida hallinnollisista lähteistä. |

Sääntelytavan valinta |

341 | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. |

342 | Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Euroopan parlamentin ja neuvoston säädöksen tyypin valinta riippuu lainsäädännön tavoitteesta. Euroopan tason tietotarpeiden vuoksi suuntauksena on käyttää yhteisön tilastoissa perussäädöksenä mieluummin asetusta kuin direktiiviä. Asetus on suositeltavampi, koska siinä sama laki säädetään koko yhteisöön, eivätkä jäsenvaltiot voi soveltaa säännöksiä epätäydellisesti tai valikoidusti. Asetus on lisäksi suoraan sovellettavaa lainsäädäntöä, mikä tarkoittaa, että sitä ei tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Direktiiveillä sitä vastoin pyritään yhdenmukaistamaan kansallisia lakeja, ja ne sitovat jäsenvaltioita tavoitteen osalta, mutta jäsenvaltiot voivat valita yhteisön tasolla sovitun tavoitteen saavuttamiseksi käyttämänsä menetelmät ja muodon. Direktiivit on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. Asetuksen käyttäminen vastaa vuodesta 1998 muissa tilastoalan säädöksissä omaksuttua linjaa. |

TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |

409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |

LISÄTIEDOT |

560 | Euroopan talousalue Ehdotettu säädös koskee Euroopan talousalueeseen liittyvää asiaa ja on sen vuoksi ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. |

1. 2006/0180 (COD)

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS,

yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen[1],

ovat kuulleet tilasto-ohjelmakomiteaa 19 päivänä kesäkuuta 1989 tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom[2] 3 artiklan mukaisesti,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[3],

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Lissabonin strategian mukaisesti, ja kuten sen vuonna 2005 tehdyssä väliarvioinnissa vahvistetaan, Euroopan on edelleen keskitettävä politiikkaansa kasvuun ja työllisyyteen, jotta Lissabonin tavoitteet voidaan saavuttaa.

(2) Yhteisön kehittyminen ja sisämarkkinoiden toiminta lisäävät tarvetta saada vertailukelpoisia tietoja, joiden perusteella voidaan tutkia palkkojen rakenteen ja jakautumisen vaikutuksia työmarkkinoihin, varsinkin keinona analysoida taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistymistä.

(3) Suoriutuakseen sille annetuista tehtävistä komissio tarvitsee tietoja palkoista suhteessa sosioekonomisiin ominaisuuksiin sekä erilaisiin ansiotyön muotoihin, jotta voidaan analysoida ja ymmärtää työmarkkinoita ja työvoiman rakenteessa tapahtuvia muutoksia. Tässä yhteydessä katsotaan yleisesti, että on hyödyllistä, jos palkkatiedot ovat saatavilla desiileittäin suhteessa muita työllisyyden ominaisuuksia koskeviin tietoihin.

(4) Yhteisön työvoimatutkimus on tärkein ja arvovaltaisin työmarkkinatietojen lähde Euroopan unionissa, ja palkkatietojen olisi työmarkkinakäyttäytymistä selittävänä keskeisenä muuttujana oltava vakio-osana mukana tutkimuksessa, jotta työmarkkinoita voitaisiin analysoida entistä täydellisemmin.

(5) Neuvoston asetus (EY) N:o 577/98[4] olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 577/98 seuraavasti:

1. Korvataan 4 artiklan 1 kohdan l alakohta seuraavasti:

”l) päätyön palkka;”

2. Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

Tietojen toimittaminen

Kahdentoista viikon kuluessa viitejakson päättymisestä jäsenvaltioiden on toimitettava tutkimuksen tulokset Eurostatille ilman suoria tunnistetietoja.

Tutkittavaa ominaisuutta ”päätyön palkka” vastaavat tiedot voidaan toimittaa Eurostatille kahdeksantoista kuukauden kuluessa viitejakson päättymisestä, jos tiedot saadaan hallinnollisista lähteistä.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

[1] EUVL C […], […], s. […].

[2] EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

[3] EUVL C […], […], s. […].

[4] EYVL 77, 14.3.1998, s. 3. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2257/2003 (EUVL L 336, 23.12.2003, s. 6).