Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Väliarviointi: Yhteisön monivuotinen ohjelma maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämisen ja käytön tukemiseksi sekä tietoyhteiskunnan kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi (eContent) /* KOM/2003/0591 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE Väliarviointi: Yhteisön monivuotinen ohjelma maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämisen ja käytön tukemiseksi sekä tietoyhteiskunnan kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi (eContent) KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE Väliarviointi: Yhteisön monivuotinen ohjelma maailmanlaajuisten verkkojen eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämisen ja käytön tukemiseksi sekä tietoyhteiskunnan kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi (eContent) (ETAn kannalta merkityksellinen) Johdanto Tämä tiedonanto koskee eContent-ohjelman (2001-2004) väliarviointia. Arviointi teetettiin yritysten yhteenliittymällä [1], joka oli valittu tietoyhteiskunnan pääosaston kesäkuussa 2002 julkaiseman julkisen tarjouspyynnön perusteella. Arviointi tehtiin vuoden 2003 tammikuun ja kesäkuun välisenä aikana. Tiivistelmä arviointiraportista [2] on tiedonannon liitteenä. [1] Technopolis Ltd (päätoimeksisaaja), IDATE, PRISMA. [2] eContent-ohjelman väliarviointi: loppuraportti, kesäkuu 2003, Technopolis Ltd, IDATE, PRISMA, koko raportti saatavissa osoitteesta www.cordis.lu/econtent eContent-ohjelma eContent-ohjelman tavoitteet on määritelty ohjelmasta tehdyssä neuvoston päätöksessä [3], ja ne ovat seuraavat: [3] Neuvoston päätös 2001/48/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 2000 (EYVL L 14, 18.1.2001, s. 32). * suotuisien olosuhteiden luominen eurooppalaisten multimediasisältöjen tuotannolle, * multimediasisältöjen kysynnän ja käytön edistäminen, * Euroopan kansalaisten ammatillisen, yhteiskunnallisen ja kulttuuriin liittyvän kehityksen tukeminen, * käyttäjien ja tuottajien välisen tietojenvaihdon edistäminen. Nelivuotinen eContent -ohjelma on voimassa tammikuusta 2001 tammikuuhun 2005, ja sen ohjeelliset määrärahat ovat 100 miljoonaa euroa. Ohjelma koostuu kolmesta toimintakokonaisuudesta: * julkisen sektorin tiedon saatavuuden ja käytön laajentaminen, * sisällöntuotannon kehittäminen monikielisessä ja -kulttuurisessa ympäristössä, * digitaalisen sisällön markkinoiden dynaamisuuden lisääminen. Vuosina 2001-2002 myönnettiin yhteisrahoitusta [4] 58 hankkeelle, joissa oli mukana yli 468 organisaatiota. [4] Sopimukset, joita ohjelmassa tehtiin ehdotuspyyntöjen perusteella yritysten yhteenliittymien kanssa vuosina 2001 ja 2002. Arvioinnin tavoitteet eContent-ohjelman väliarvioinnissa tarkasteltiin neuvoston päätöksen mukaisten tavoitteiden saavuttamista kahtena ensimmäisenä toimintavuonna, ohjelman toimintaperiaatteiden (interventiologiikan) toimivuutta, ohjelman organisoinnin ja hallinnoinnin tehokkuutta, perusteltavuuteen, synergiaan ja jatkuvuuteen liittyviä kysymyksiä sekä sitä, miten hyvin ohjelma vastasi kohderyhmän tarpeita. Arvioijat antoivat suosituksia nykyisen ohjelman loppuosaa varteen ja laativat suuntaviivoja mahdollisia jatkotoimia varten. Arvioinnin keskeiset tulokset Arvioijat totesivat ohjelman hyötyjen olevan resursseihin suhteutettuina huomattavat. Ohjelma täyttää tehtävänsä tuotaessa esiin julkisen sektorin hallussa olevan tiedon taloudellisia hyödyntämismahdollisuuksia sekä yleensä parempia mahdollisuuksia tulla markkinoille, kun digitaalisisältöjä sovitetaan kielellisesti ja kulttuurisesti eri kohderyhmien tarpeisiin. Arvioijat totesivat meneillään olevan ohjelman myönteiset vaikutukset ja suosittelivat selvästi digitaalisisältöjen tukemisen jatkamista yhteisön politiikassa ja ohjelmissa. Tulokset tarkemmin eriteltyinä Yksityiskohtaisemmalla tasolla todettiin seuraavaa: - Ohjelman interventiologiikka oli määritelty hyvin: Tavoitehierarkia ulottui poliittisesta yleistavoitteesta (Internetin tuominen kaikkien ulottuville) toimintakokonaisuuksien toiminnallisiin tavoitteisiin ja yksittäisistä hankkeista odotettuihin tuloksiin. - Ohjelmalla aikaansaatiin hankkeita, joita muuten ei olisi toteutettu samanlaisina tai yhtä kansainvälisinä, joten julkisia varoja käytettiin järkevästi ja täydentävästi. Merkittävää on, että osallistujat pitivät tärkeinä hankkeisiin liittyneestä kansainvälisestä verkostoitumisesta saatuja hyötyjä. - Ohjelma saavutti kohderyhmänsä, eli pääasiassa pk-yritykset (43 prosenttia osallistujista) ja julkisen sektorin organisaatiot (40 prosenttia osallistujista). Rahoituksesta 44 prosenttia meni pk-yrityksille ja 29 prosenttia alle 50 työntekijän yrityksille. Nämä rahoituksen saajat antoivat erityisesti arvoa yhteistyömahdollisuuksille kansainvälisissä hankkeissa. - Ohjelman hallinto toimi yleisesti ottaen hyvin. Ohjelman toteuttamisessa esiintyneet ongelmat olivat suhteellisen pieniä. Sopimusten tekemisessä ja maksujen suorittamisessa oli joitakin viivästyksiä, ja hankkeiden sisäinen ja niiden välinen verkostoituminen ja tietojenvaihto olisi voinut olla tehokkaampaa. Keskeiset suositukset eContent-ohjelman toteutusta varten Arviointiraportissa esitetään suosituksia komissiolle meneillään olevan ohjelman toteutusta varten. Lisäksi annetaan suosituksia jäsenvaltioille. Seuraavassa luetellaan tärkeimmät komissiolle annetut suositukset ja komission näkemykset niistä. Suositus 1: Osallistujille asetetut rahoitusvaatimukset ovat ohjelman tärkeimmälle kohderyhmälle, eli pk-yrityksille ja uusyrityksille, liian tiukat. Lisäksi komission olisi nopeutettava maksatuksia osallistujille. Komission vastine. eContent-ohjelman osallistujiin sovelletaan yhteisöjen varainhoitoasetuksen säännöksiä. Asetus perustuu järkevän varainhoidon ja yleisen edun turvaamisen periaatteisiin. Kaikkien osallistujien, myös pk- ja uusyritysten, on osoitettava pystyvänsä osallistumaan hankkeen rahoitukseen ja omaavansa hankkeen toteuttamiseen tarvittavan henkilöstön ja riittävät taloudelliset resurssit. Komissio tukee pk- ja uusyritysten osallistumista myöntämällä ennakkorahoitusta enintään 30 prosenttia sopimusperusteisista määristä ja osallistumalla tarvittaessa rahoitustakuiden kustannuksiin. Uuden varainhoitoasetuksen tultua voimaan 1. tammikuuta 2003 uusille osallistujille suoritettavien sopimusperusteisten maksujen määräaikoja ollaan lyhentämässä 60:stä 45:een päivään raporttien hyväksymisestä, mikä helpottaa pienempien osallistujien tilannetta. Suositus 2: Hankkeiden kaupallista ulottuvuutta olisi korostettava. Komission vastine. Vaikka eContent-ohjelma onkin markkinasuuntautunut, se toimii aloilla, joilla markkinoiden toiminnan epäonnistumisen riski tunnustetaan laajalti ja yleisen edun merkitys on suuri. eContent-ohjelmassa tuetaan taloudellisesti kahdentyyppisiä hankkeita. Ensinnäkin tuetaan hankkeita, jotka perustuvat julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön ja/tai monikielisiin/-kulttuurisiin sovelluksiin ja joissa pyritään osoittamaan kaupallisten palvelujen toteuttamiskelpoisuus. Tämä toiminta liittyy suoraan komission ehdottamiin lainsäädännöllisiin toimiin, joilla pyritään edistämään julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttöä [5]. Sillä pyritään edesauttamaan julkisen sektorin elinten toimintakulttuurin muutosta, jota tarvitaan julkisen sektorin tietovarantojen uudelleenkäytön helpottamiseksi. [5] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin asiakirjojen uudelleenkäytöstä ja kaupallisesta hyödyntämisestä, EYVL C 227 E, 24.9.2002, p. 382-386. Toiseksi tuetaan hankkeita, joissa luodaan perustaa toisessa vaiheessa kehitettäville palveluille liittämällä yhteen jäsenvaltioiden olemassa olevia tietolähteitä ja määrittelemällä selkeitä periaatteita käsiteltävien tietojen uudelleenkäytölle. Vaikka markkinoilletuloaika on näissä hankkeissa pidempi, niissä pyritään jo ottamaan mukaan hankkeen varsinaisen loppuvaiheen myötä syntyvien palvelujen käyttäjiä [6]. [6] Lisätietoa tuettavista hanketyypeistä on neuvoston eContent-päätöksen liitteessä I. Tällä lähestymistavalla päästään siihen, että ensin mainitun tyyppisillä hankkeilla voidaan tuottaa toimivia demonstraatioita samalla kun saataville tuodaan uudenlaisia tietoja hyödynnettäviksi myöhemmässä vaiheessa aloilla, joilla tästä on yleisen edun kannalta eniten hyötyä. Suositus 3: Ehdotuspyynnöissä jatkosta pudonneille annettavaa palautetta olisi kehitettävä. Komission vastine. Jokainen ehdotus arvioidaan ehdotuspyynnössä julkaistujen perusteiden mukaisesti. Komissio toimittaa kaikille ehdotusten tekijöille yksityiskohtaiset perustelut ehdotuksen hyväksymiselle tai hylkäämiselle. Palautetta annetaan kunkin perusteen osalta, joten ehdotusten tekijät voivat tarkistaa ehdotustaan ja mahdollisesti vastata parannetulla ehdotuksella myöhempään ehdotuspyyntöön. Lisäksi komission yksiköt tarjoavat ehdotuksen jättämistä suunnitteleville mahdollisuutta saada ennen varsinaisen ehdotuksen laatimista lausunto suunnitelmiensa yhteensopivuudesta eContent-ohjelman tavoitteiden kanssa. Suositus 4: Komission olisi edistettävä ohjelmasta tiedottavien kansallisten yhteyspisteiden yhteistyötä ja verkostoitumista niiden tarjoamien palvelujen parantamiseksi. Komission vastine. Komissio huomioi suosituksen ja jatkaa kansallisten yhteyspisteiden henkilöstön kouluttamista. On syytä muistaa, että kansalliset yhteyspisteet ovat mahdollisille osallistujille tiedottamiseen tarkoitettu tukijärjestelmä, jota ylläpitävät ja rahoittavat jäsenvaltiot ja muut ohjelmaan osallistuvat maat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Näin ollen tarjottujen palvelujen taso ja käytettävissä olevat resurssit vaihtelevat sen mukaan, miten paljon varoja kukin maa on antanut yhteyspisteensä käyttöön. Mahdollista jatko-ohjelmaa koskevat keskeiset suositukset Suositus 5: Arvioijat pitävät jatko-ohjelmaa tarpeellisena. Komission vastine. Komissio ottaa huomioon meneillään olevan ohjelman vaikutusten arvioinnin sekä arvioijien suorittaman laajan kuulemisen. Arvioinnin pohjalta yli 2000:lle ohjelmaan hakeneelle organisaatioille tehtiin kysely, jonka tarkoituksena oli kerätä tietoa niiden toiminnasta digitaalisisältöjen alalla. Monissa vastauksissa yhteisön tukea pidettiin tärkeänä, koska sen turvin osallistujat voivat verkostoitua kansainvälisesti vastaavanlaisten tai täydentävien organisaatioiden kanssa tai koska tuki kannustaa rajat ylittävään yhteistyöhön. Komissio korosti eEurope 2005 -tiedonannossaan [7] digitaalisisältöjen merkitystä osatekijänä vähennettäessä digitaaliajan kahtiajakoa ja lisättäessä maailmanlaajuisten verkkojen käyttöä. Ehdotusta jatko-ohjelmaksi harkitaan parhaillaan. [7] eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille, KOM(2002) 263 lopullinen, 28.5.2002. Suositus 6: Arvioijat pyytävät komissiota maksimoimaan vaikutukset annetuilla resursseilla ja tarkentamaan kohderyhmää. Komission vastine. Komissionkin mielestä vaikutukset olisi maksimoitava ja toimintaa voidaan vielä jossain määrin järkiperäistää. Komissio tulee ehdotuksessaan määrittelemään yksityiskohtaisesti alat, joilla Euroopan tasolla voidaan saada mahdollisimman paljon lisäarvoa. Samoin komissio tukee arvioijien näkemystä siitä, että monikielisyyden ja -kulttuurisuuden olisi oltava olennainen osa jokaista rahoitettua hanketta, eikä oma toimintakokonaisuutensa. Alalla ollaan parhaillaan käynnistämässä kuulemisprosessia niiden osa-alueiden määrittelemiseksi, joilla yleinen etu ja alan toimijoiden tarpeet yhtyvät. Näin pyritään luomaan perustaa toimiville julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeille. PÄÄTELMÄT Komissio ottaa huomioon eContent-ohjelman arviointiraportin tulokset ja suositukset. Raporttiin laatimiensa vastineiden pohjalta komissio kehottaa Euroopan parlamenttia, neuvostoa, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa: (1) tunnustamaan digitaalisisältöjen merkityksen keinona tuoda tietoa paremmin kansalaisten saataville ja edistää eurooppalaisten yritysten taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä, (2) antamaan tukensa eContent-ohjelmalle tuettaessa julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttöä ja eurooppalaisen monikielisen ja -kulttuurisen sisällön luomista koskevia demonstrointihankkeita. LIITE eContent-ohjelman väliarviointi Tehty Euroopan komissiolle Technopolis Ltd 17. heinäkuuta 2003 1. Johdanto Euroopan komission [8] kehittämän eContent -ohjelman tavoitteena on edistää digitaalisen sisältöalan kasvua ja kehittymistä Euroopassa. Ohjelma käynnistyi 2001, ja se on voimassa vuoteen 2005 saakka. Ohjelman määrärahat ovat yhteensä 100 miljoonaa euroa, ja sen tavoitteena on edistää eurooppalaisen digitaalisen sisällön (e-content eli e-sisältö) tuotantoa ja käyttöä sekä sen jakelua maailmanlaajuisissa verkoissa. Tavoitteeseen pyritään tukemalla EU:ssa sellaisen toimivan ja kilpailukykyisen digitaalisisältöalan kehittymistä, joka pystyy paremmin hyödyntämään uuden teknologian suomia mahdollisuuksia. [8] Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2000, EYVL L 14, 18.1.2001. eContent-ohjelma muodostuu kolmesta toimintakokonaisuudesta: - Julkisen sektorin tiedon saatavuuden ja käytön laajentaminen - Sisällöntuotannon kehittäminen monikielisessä ja -kulttuurisessa ympäristössä - Digitaalisen sisällön markkinoiden dynaamisuuden lisääminen. Tämä arviointi suoritettiin neuvoston 22 päivänä joulukuuta 2000 tekemässä päätöksessä esitetyn vaatimuksen pohjalta. Arviointi kesti kuusi kuukautta (tammikuu - kesäkuu 2003) ja sen toteuttamisesta vastasi monikansallinen yritysten yhteenliittymä Technopolis Ltd:n johdolla. Vaikka arvioinnissa mitataankin ohjelman edistymistä sen puoliväliin tultaessa, siinä pyritään myös selvittämään, onko ohjelma riittävä ohjauskeino, jolla Euroopan digitaalista sisältöalaa voitaisiin auttaa voittamaan tämänhetkiset ja tulevat innovatiivisten ratkaisujen tiellä olevat esteet. Tältä pohjalta on puolestaan laadittu suosituksia siitä, miten ja missä muodossa ohjelmaa jatkettaisiin tulevaisuudessa. Arviointi kattaa ehdotuspyyntöjen I ja II hankkeet [9] kaikissa viidessätoista Euroopan unionin jäsenvaltiossa sekä kolmessa EFTA-maassa: Norjassa, Liechtensteinissa ja Islannissa. EU:hun liittymässä olevat valtiot eivät kuuluneet arvioinnin piiriin, sillä arviointityön alkaessa tammikuussa 2003 vain harvat niistä olivat allekirjoittaneet komission kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan osallistumisestaan ohjelmaan. Näiden maiden todennäköisten tulevaisuuden tarpeiden, etujen ja odotusten huomioon ottamiseksi haastateltiin joitakin liittymässä olevien valtioiden kansallisten yhteyspisteiden (NCP) [10] edustajia. [9] Ohjelma toteutetaan pääasiassa ehdotuspyyntöjen perusteella, eli hankkeista kiinnostuneet hakijat toimittavat hakemuksensa tietyn ajan kuluessa. Ehdotuspyyntöjä on yksi vuodessa. Ehdotuspyyntö III käynnistyi joulukuussa 2002. [10] Kansalliset yhteyspisteet ovat jäsenvaltioiden perustamia pisteitä, joiden tarkoituksena on auttaa markkinoimaan ohjelmaa kansalliselle yleisölle ja tukea mahdollisia osallistujia hakutoimissa. Vaikka yhteyspisteet ovatkin ohjelman kannalta tärkeitä, ne ovat kokonaan jäsenvaltioiden vastuulla. 2. Yhteenveto arvioinnin päätuloksista Tämä yhteenveto ja siihen liittyvät suositukset muodostavat arvioinnin tiivistelmän. Tarkemmat tulokset ja niihin liittyvät analyysit on esitetty pääraportissa. Arvioinnissa keskityttiin kuuteen avainkysymykseen. 2.1. Oliko ohjelman taustalla tehokas interventiologiikka? "Interventiologiikalla" tarkoitetaan ohjelman ja sen käyttämien resurssien välistä suhdetta verrattuna ohjelman avulla saavutettuihin tuloksiin sekä ohjelman vaikutuksiin. Lyhyesti sanottuna ohjelman yleisten tavoitteiden, toiminnallisten tavoitteiden, odotettavissa olevien konkreettisten tulosten sekä tulosten saavuttamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden ja toimien välillä on oltava looginen suhde. Ohjelman tehokkuus edellyttää mahdollisimman selkeää interventiologiikkaa, sillä epäselvä logiikka voi johtaa resurssien jakamiseen toimenpiteille, jotka eivät edistä ohjelman päätavoitteen saavuttamista. Ohjelman tarkasteleminen eri tasoilla muodostaa hyödyllisen loogisen kehyksen interventiologiikan tehokkuuden osoittamiseksi, kuten taulukossa 1 on esitetty. Taulukko 1: eContent-ohjelman interventiologiikan tulkinta Yleiset puitteet // * eEurope - Internetin käytön edistäminen ja Internetin tuominen kaikkien ulottuville Ohjelman päätavoite // * Eurooppalaisen sisältöteollisuuden kilpailukyvyn edistäminen tukemalla eurooppalaisen digitaalisen sisällön tuotantoa, käyttöä ja jakelua maailmanlaajuisissa verkoissa Ohjelman toiminnalliset tavoitteet // * Julkisen sektorin kaupallisesti kannattavan tiedon saatavuuden ja käytön laajentaminen * Kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistäminen kehittämällä sisällöntuotantoa monikielisessä ja -kulttuurisessa ympäristössä * Digitaalisen sisällön markkinoiden dynaamisuuden edistäminen Tulokset // * Hankkeen konkreettiset tulokset, kuten uusia, kaupallisesti kannattavia digitaalisia tuotteita tai palveluja koskevat demonstrointihankkeet * Parhaiden käytäntöjen mallien ja menetelmien kehittäminen * Tulosten levittäminen * Uusien kumppanuuksien vaaliminen Toimet // * Sellaisten yhteistyöhankkeiden rahoittaminen, - joiden tulokset ovat nopeasti käytettävissä markkinoilla - joissa kehitetään käytettävissä olevaan teknologiaan perustuvia ratkaisuja - joissa nojaudutaan monikumppaniseen, -kansalliseen ja -alaiseen lähestymistapaan. Ohjelman päätavoitteiden tukemiseksi eContent-ohjelmassa myönnetään rahoitusta hankkeille, joiden tulokset ovat nopeasti hyödynnettävissä markkinoilla ja joissa kehitetään käytettävissä olevaan teknologiaan perustuvia ratkaisuja sekä kokeillaan uusia liiketoimintamalleja ja kumppanuuksia. Siten eContent-ohjelma on luonteeltaan markkinapainotteinen ja siihen liittyy olennaisesti kaupallinen ulottuvuus. Ohjelman painopisteenä on yleiseurooppalaisten verkostojen ja kumppanuuksien luominen. Neuvoston päätöksessään määrittelemät tavoitteet ovat merkittävästi tällaista kaupallista ohjelmaa laajempia, sillä niissä on mukana sosiaalinen ja poliittinen ulottuvuus. Vaikka nämä tavoitteet voidaankin sovittaa yhteen, ne olisi kuitenkin syytä laittaa hierarkkiseen järjestykseen, jotta interventiologiikka voitaisiin määritellä selkeästi. Muuten vaarana on "kaiken kattava" ohjelma, jossa yritetään saavuttaa liian monia tavoitteita suhteessa rajallisiin resursseihin. Arvioijat korostavat, että Internetin käytön edistäminen ja sen tuominen kaikkien ulottuville muodostaa yleiset puitteet, joiden piiriin ohjelma kuuluu. Eurooppalaisen digitaalisen sisältöteollisuuden kehittäminen puolestaan on eContent-ohjelman päätavoite, joka olennaisesti tukee yleisiä puitteita. Mahdollisuus kaupallistaa hankkeiden tuloksena syntyviä tuotteita ja palveluja tulevaisuudessa kannustaa merkittävästi julkisen sektorin organisaatioita ja yliopistoja ja tutkimuslaitoksia kokoamaan sisältöä Euroopan tasolla yhteen ja tuomaan sitä laajemman yleisön ulottuville. Edellä mainittua kolmea toimintakokonaisuutta tulisi pitää ohjelman toiminnallisina tavoitteina, ja ohjelman menestystä pitäisi arvioida suhteessa siihen, miten hyvin nämä tavoitteet on saavutettu. Kolmen toimintakokonaisuuden valitsemista pidettiin järkevänä siitä syystä, että sisältöala on luonteeltaan pirstaleinen ja aiheeseen liittyi tuossa vaiheessa laajoja kysymyksiä. Ohjelmassa keskitytään yhteen tärkeään, tähän mennessä liian vähän hyödynnettyyn sisällön muotoon - julkisen sektorin sisältöön. Lisäksi ohjelma osoittaa, että on olemassa useita ongelmatekijöitä, jotka estävät digitaalisen sisältöalan kehitystä Euroopassa. Näitä ovat muun muassa monikielisyys ja digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallinta (DRM). Interventiologiikan luotettavuuden varmistamiseksi toiminnallisten tavoitteiden on tuettava ohjelman päätavoitetta, eli sisältöteollisuuden kilpailukyvyn edistämistä, eikä pelkästään sisällön saatavuuden parantamista. Jokaiselta hankkeelta on alusta pitäen ehdottomasti edellytettävä markkinalähtöisyyttä, sillä muuten vaarana on, että hyvin olennaista ja kiinnostavaa sisältöä ei käytetä tehokkaasti tai sitä ei kohdenneta riittävän hyvin mahdollisille käyttäjille. Vuonna 2003 otettiin käyttöön vaatimus, jonka mukaan hakuvaiheessa kaikilta hakijoilta edellytetään järkevän liiketoimintasuunnitelman esittämistä. Muutosta pidetään paitsi perusteltuna myös suositeltavana. 2.2. Mikä on ohjelman merkitys? eContent-ohjelmalla on laajalti merkitystä useille sisältöalan toimijoille. Sillä on kuitenkin erityistä merkitystä suhteellisen pienelle sisältöalan osalle, lähinnä verkossa olevaa julkisen sektorin sisältöä levittäville yrityksille, lokalisoinnin asiantuntijoille sekä julkisissa elimissä ja tutkimusorganisaatioissa toimiville sisällöntuottajille. Ohjelmalla on merkitystä myös Euroopan yrityksille, kansalaisille ja käyttäjille, sillä se parantaa arvokkaan sisällön saatavuutta. Ohjelman merkittävyyttä lisää myös se, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioissa on vain muutamia suoraan eContent-ohjelmaan verrattavissa olevia ohjelmia. eContent-ohjelmalla on eri tahoille erilainen merkitys. Alla on esitetty tähän liittyvät pää- näkökohdat: Eurooppalaisen sisällön merkitys pk-yrityksille - Julkisen sektorin kaupallisesti merkittävän tiedon parempi saatavuus - Julkisten ja yksityisten tahojen väliset kumppanuudet, joilla varmistetaan, että pk-yritykset pääsevät alusta lähtien mukaan sisällön suunnitteluun, muokkaamiseen, levittämiseen ja hinnoitteluun - Parhaiden lokalisointikäytäntöjen saatavuus niin, että pk-yritykset pystyvät paremmin räätälöimään oman tarjontansa eri kohdemarkkinoiden tarpeiden mukaisesti - Paremmat mahdollisuudet verkostoitua lokalisointi- ja kieliasiantuntijoiden kanssa ja siten luoda tietämystä ja liiketoimintamahdollisuuksia tarjoavaa yhteistyötä, jonka potentiaalia ei vielä täysin ole hyödynnetty - Sisällön levittäminen Euroopan alueella - Parempi ongelmatekijöiden tuntemus, mukaan luettuina digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallinta ja tekijänoikeuskysymykset Merkitys julkiselle sektorille - Paremmat mahdollisuudet hyödyntää sisältövaroja, jotka muuten jäävät usein vähälle huomiolle - Parempi palvelutaso yhä useammalle kansalaiselle ja yritykselle, sillä monikielisyys auttaa kielikynnysten ylittämisessä - Sisällön levittäminen laajemmalle yleisölle ja siten hallinnon avoimuuden edistäminen - Sisällön "markkinaystävällinen" jakelu julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien kautta - Kaupallistaminen lisäansiomahdollisuutena Merkitys yliopistoille ja tutkimuslaitoksille - Hyvin olennaisen, mutta pirstaleisen sisällön tehokkaampi hyödyntäminen - Sisällön levittäminen laajemmalle yleisölle - Paremmat mahdollisuudet tuoda kielellistä ja lokalisointiasiantuntemusta markkinoille verkostoitumalla teollisuuden alan yritysten kanssa - Tietämyksen yhdistäminen ongelmanratkaisun nopeuttamiseksi - Kaupallistaminen lisäansiomahdollisuutena Merkitys eurooppalaisille käyttäjille - Olennaisen sisällön parempi saatavuus - Parempi käytettävyys kielikynnysten vähenemisen ansiosta 2.3. Onko ohjelmaa johdettu tehokkaasti? Tätä kysymystä mietittäessä on tärkeä erottaa toisistaan yhtäältä ohjelmatavoitteiden saavuttamisessa tarvittavien prosessien päivittäinen hallinta ja toisaalta ohjelman yleinen yhteensopivuus komission tavoitteiden ja näkökulmien kanssa. Yleisesti ottaen arvioinnissa käytetyn kyselyn tulokset osoittavat, että ohjelmaa on molemmissa tapauksissa johdettu tehokkaasti. Tavoitteiden saavuttamista käsitellään yksityiskohtaisesti toisaalla tässä raportissa. Osallistujat olivat yleensä hyvin tyytyväisiä komission toimintaan kolmessa avainvaiheessa, eli ennen ehdotusten jättämistä, ehdotuksia jätettäessä ja hankkeen johtamisessa. Vaikka hankkeiden dokumentoinnissa, palautteen antamisessa ja maksujen suorittamisessa onkin hiukan parantamisen varaa, komissiota on syytä onnitella tästä saavutuksesta. Ohjelman oikeudellinen perusta on esitettyjen määräysten ja vaatimusten osalta selkeä, johdonmukainen ja yksiselitteinen, sillä siinä määritellään eContent-ohjelman tarpeellisuus, tavoitteet ja eri toimintakokonaisuuksien yksityiskohtainen sisältö. Siten se pitää sisällään kaiken sen tiedon, mitä komissio tarvitsee ohjelman toteuttamiseksi. Komissio on huolellisesti toiminut neuvoston päätöksessä esitettyjen menettelytapojen mukaisesti. Digitaalisisältöalan kaltaisella nopeasti muuttuvalla sektorilla tekniset ja markkinaolosuhteet voivat muuttua nopeasti ja vaikuttaa hankkeiden kaupallisiin mahdollisuuksiin. Ohjelman tulos voitaisiin varmistaa paremmin, jos hankkeissa kiinnitettäisiin aikaisemmassa vaiheessa huomiota näihin kahteen näkökohtaan. Parhaassa tapauksessa hankeryhmillä itsellään on jo nämä taidot, joskin edellä mainitun näkökulman korostamiseksi on ehdotettu, että komissio kannustaisi kansallisia yhteyspisteitä laatimaan luettelon teknisistä ja kaupallisista asiantuntijoista, joilta voi tarvittaessa saada ulkopuolista apua. Lisäksi useissa tapauksissa hankkeiden tulosta koskevat markkinointisuunnitelmat olivat tehottomia, ja ne olisi pitänyt ottaa käyttöön huomattavasti aikaisemmin hankkeen aikana. Sekä komission että hankkeiden arvioijien tulisi kiinnittää enemmän huomiota kaupallisiin ja markkinointia koskeviin näkökohtiin. Kansallisten yhteyspisteiden merkitys ohjelmatiedon levittämisessä ei ole ollut niinkään selvä, sillä kukin jäsenvaltio on perustanut pisteensä erilaisin kriteerein. Siten joillakin yhteyspisteistä on aktiivisen osallistumisen edellyttämät resurssit ja asema, kun taas jotkin niistä ovat huomattavasti passiivisempia. Kansallisten yhteyspisteiden verkostoituminen ja hyvien käytäntöjen edistäminen loisi huomattavasti käyttökelpoisemman tukiverkon sekä nykyisille että tuleville käyttäjille. Tiedotustoiminnan osalta tulosten levittämistä esimerkiksi Internet-sivustoilla voitaisiin kehittää tekemällä tuloksista "markkinaystävällisempiä". Tiettyjen markkinatapahtumien kannalta olisi eduksi, jos myös kaupallinen sektori olisi vahvemmin mukana, sillä tämä rohkaisisi kaupallistamistoimenpiteiden käyttöön aikaisemmassa vaiheessa prosessia. Yleisesti ottaen ohjelma on hyvin johdettu, joskin siinä voisi olla enemmän soveltavaa markkinalähtöisyyttä, jotta ohjelman hankkeiden potentiaalia voitaisiin hyödyntää täysimittaisesti. 2.4. Onko ohjelma täyttänyt osallistujien odotukset? Periaatteessa osallistujat ovat ymmärtäneet hyvin ohjelman tavoitteet - erityisesti kaupalliset ja verkostoitumiseen liittyvät tavoitteet. Kaikki osallistujat pitivät tavoitetta "uusien tuotteiden tai prosessien ja palvelujen kehittäminen" hyvin tärkeänä. Myös verkostoitumiseen liittyvät tavoitteet, kuten "lisäasiantuntemuksen saatavuus" ja "strategisten liittojen muodostaminen" koettiin hyvin tärkeiksi. Sitä vastoin tiedon hankkimista ja yrityksen sisäisen oppimisen kehittämistä ei pidetty yhtä tärkeinä. Vaikka oppiminen olikin tärkeä tulos, sitä ei pidetty hankkeiden pääasiallisena tavoitteena. Myöskään tavoitetta "teknologisen riskin jakaminen" ei pidetty tärkeänä, mikä osoittaa osallistujien selkeästi ymmärtäneen, että eContent-ohjelmaa ei ole tarkoitettu teknologiaohjelmaksi. Kuten odottaa saattaa, osallistujien välillä oli merkittäviä eroja siinä, mihin tärkeysjärjestykseen he asettivat eri tavoitteet. Yritykset pitivät markkinoille pääsyä, asiakkaita ja kilpailukyvyn paranemista tärkeimpinä tavoitteina. Julkiselle sektorille ja yliopistoille puolestaan keskeinen tavoite oli sisällön levittäminen laajemmalle yleisölle. Kaikki osallistujatyypit pitivät lopputuotteen kehittämistä tärkeänä tavoitteena. Tulokset osoittivat myös, että eri yrityksillä on erilaiset odotukset verkostojen ja kumppanuuksien suhteen. Sama ero havaittiin myös julkisen sektorin organisaatioiden ja yliopistojen välillä. Siinä, missä kaikki osallistujatyypit pitivät verkostoitumistavoitteita hyvin tärkeinä, yritykset korostivat enemmän lisäasiantuntemuksen merkitystä ja julkisen sektorin viranomaiset ja yliopistot taas strategisia liittoja, joiden avulla ne voisivat levittää sisältöään laajemmalle yleisölle. Osa hankkeen tavoitteista on jo saavutettu, vaikka ohjelma onkin ollut käynnissä vasta verrattain lyhyen aikaa. Tämä koskee erityisesti verkostoitumista koskevia tavoitteita kuten "strategisten liittojen muodostamista" ja "lisäasiantuntemuksen saatavuutta". Siten verkostojen luominen eri markkinatoimijoiden välille, joka oli yksi ohjelman päätavoitteista ja jota osallistujatkin pitivät hyvin tärkeänä, on jo pitkälti toteutunut. Monet osallistujat odottivat, että hankkeen tulosten hyödyntämiseen liittyvät tavoitteet saavutettaisiin vasta hankkeen päätyttyä. Tämä osoittaa, että kaupallistamiseen ei tähän mennessä ole kiinnitetty paljoa huomiota ja että hankkeiden kaupallisten vaikutusten konkretisoituminen voi kestää jonkin aikaa. 2.5. Mitkä ovat eContent-ohjelman välittömät tulokset ja miten ne voidaan kaupallistaa? Ohjelman puitteissa on jo saavutettu monia tuloksia tai niitä on osallistujien mukaan odotettavissa lähiaikoina. Useimmat hankkeet ovat täydessä vauhdissa, ja uusia tuotteita ja palveluja on odotettavissa, kunhan hankkeet saadaan päätökseen. Näin ollen näyttää siltä, että ohjelmalla voidaan tehokkaasti parantaa digitaalisen sisällön saatavuutta Euroopassa. Kaupallisen hyödyntämisen osalta, joka on yksi eContent-ohjelman päätavoitteista, vain muutamat osallistujat olivat laatineet markkinointia, myyntitoimia, kohdeasiakkaita ja tuottomalleja tai -volyymeja koskevia konkreettisia suunnitelmia. Muutama hanke on jo pilottivaiheessa, jossa testataan lopputuotteen alkuversiota mahdollisilla kohdeasiakkailla. Suurin osa hankkeista on kuitenkin vielä toteutettavuuden arviointivaiheessa, jossa kartoitetaan mahdollisten käyttäjien tarpeita sekä näiden halukkuutta maksaa hankkeen tuloksena syntyvästä tuotteesta tai palvelusta. Siten useimmissa hankkeissa tarvitaan vielä lisää aikaa, työtä ja rahaa markkinointitutkimuksiin, pilottivaiheeseen ja muihin varsinaisen tuotteen tai palvelun tuottamista edeltäviin toimiin ennen kuin niiltä voidaan odottaa mahdollisia kaupallisia tuloksia. Innovointiprosessiin ja joskus myös markkinaohjelmiin kuuluu väistämättä epävarmuus siitä, onko hankkeen tulos kaupallistettavissa. Useimmissa hankkeissa kaupallistaminen on vasta alkutekijöissään, mikä hillinnee komission odotuksia siitä, että hankkeiden tulokset olisivat jo lähes markkinoitavissa ja että kaupallistuminen tapahtuisi pian hankkeiden päättymisen jälkeen. Tämän epävarmuuden lieventämiseksi on ryhdyttävä toimiin kaupallistamisen tukemiseksi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa hankkeen aikana. Kaupallista hyödyntämistä voitaisiin vahvistaa ja nopeuttaa esimerkiksi ottamalla mahdolliset yrityskäyttäjät ja/tai jakelukanavat mukaan hankkeeseen sen alkuvaiheessa. Jos käyttäjien tarpeita ei oteta huomioon heti hankkeen alkupuolella, vaarana on, että hyviä sisältötuotteita ei saada hyödynnettyä täysimittaisesti, tuotteita ei saada suunniteltua tarkoituksenmukaisesti ja niiden markkinoille pääsyyn kuluu turhan paljon aikaa. 2.6. Onko ohjelman tavoitteet saavutettu? Yleisesti ottaen ohjelman tavoitteet ovat hyvin laajat ja niitä vastaavat resurssit suhteellisen rajalliset, joten olisi epärealistista odottaa ohjelmalta mitään kauaskantoisia vaikutuksia. eContent-ohjelmaa tulisikin pitää demonstrointiohjelmana, jossa eurooppalaiselle sisältöalalle osoitetaan, että julkisella sektorilla on hallussaan taloudellisesti merkittävää tietoa, monikielisyydestä on selvää etua Euroopalle ja koko maailmalle ja että digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallinnan kaltaiset kysymykset estävät huomattavasti digitaalisen sisällön kaupallistamista, ellei niitä saada ratkaistua. Julkisen sektorin tiedon saatavuuden ja käytön laajentaminen Julkisen sektorin tiedosta voidaan todeta, että ohjelmassa on tähän mennessä edistytty aikataulun mukaisesti. Rahoitetut hankkeet kiinnostavat isoja kansalaisryhmiä ja yrityksiä ympäri Eurooppaa, ja ne koskevat tärkeitä aihepiirejä kuten maarekisteriasioita, maantieteellisiä ja yhteiskunnallisia seikkoja sekä ympäristö- ja patenttialaa. Hankkeiden avulla on jo saatu selvitettyä merkittäviä terminologisia, oikeudellisia ja käsitteellisiä eroavuuksia. Ilman ohjelmaa useat näistä hankkeista olisivat jääneet kokonaan toteutumatta tai ainakin ne olisivat voineet toteutua vain suppeammassa muodossa. Siten voidaan todeta, että ohjelma on edistänyt paitsi julkisen sektorin tiedon saatavuutta myös sen käytettävyyttä. Lisäksi 1. toimintakokonaisuus tukee komission julkisen sektorin tiedon [11] alalla tekemää lainsäädäntötyötä ja politiikan suunnittelua. [11] Ks. vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa, joka on julkaistu tammikuussa 1999, ja "eEurope 2002: EU:n laajuisten puitteiden luominen julkisen sektorin tiedon hyödyntämiselle", jossa hahmotellaan komission näkemystä julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytöstä ja kaupallisesta hyödyntämisestä. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin tiedon uudelleenkäytöstä ja kaupallisesta hyödyntämisestä annettiin 5. kesäkuuta 2002. Asiakirjat ovat saatavissa osoitteesta http://www.cordis.lu/eContent/psi/ pubsec.htm Tällä hetkellä on vaikea arvioida, tuottaako näin syntynyt tiedon parempi saatavuus tulevaisuudessa kaupallisia tuloksia. Ohjelman tässä vaiheessa voidaan kuitenkin todeta, että joiltakin hankkeilta on odotettavissa merkittävää kaupallista arvoa, jos niiden tulosten muokkaamisesta ja jakelusta huolehditaan taitavasti. Useimmat hankkeet eivät kuitenkaan ole vielä tuottaneet minkäänlaista hyödyntämisskenaariota, mitä kaikilta hankkeilta tosin ei alun perinkään edellytetty, eli kuluu vielä jonkin aikaa, ennen kuin Euroopan pk-yritykset voivat odottaa markkinamahdollisuuksia tältä osin. Kuten edellä on jo todettukin, yrityskäyttäjien ja/tai jakelukanavien ottaminen mukaan hankkeeseen sen alkuvaiheessa voisi lyhentää julkisen sektorin sisältötuotteiden markkinoillepääsyaikaa ja varmistaa, että tuotteet voidaan alusta pitäen räätälöidä mahdollisten käyttäjien tarpeiden mukaisesti. Tässä ohjelmassa rahoitetun julkisen sektorin tiedon kaupallisesta potentiaalista voidaan tiivistetysti todeta seuraavaa: - Todennäköisin taloudellisen tuoton mahdollistava julkisen sektorin tieto kuuluu niin sanottuun "yritykseltä yritykselle" (B2B) -alueeseen. Taloudellista potentiaalia on enemmän esimerkiksi maantieteellisillä ja maanomistukseen liittyvillä tiedoilla, jotka ovat pikemminkin yritysten kuin yksittäisten kansalaisten käytössä. - Julkisen ja yksityisen sektorin intressien välillä on odotettavissa jossain määrin ristiriitoja yhteiskunnallisesti katsoen arkaluonteisten tietojen, kuten potilastietojen, osalta. Tulevien kaupallistamismallien onnistumiseen tai epäonnistumiseen vaikuttavat olennaisesti tuottomallien huolellinen valinta ja niiden soveltuvuus. Erityisesti yhteiskunnallisesti arkaluonteisen tiedon kohdalla julkinen sektori haluaa edelleen olla päättämässä siitä, kuka tuotetta pääsee käyttämään ja millä hinnalla. - Joissakin tapauksissa julkinen sektori on ollut haluton hyödyntämään sisällön käytön mahdollisuutta, sillä jos yksityiselle sektorille tarjoutuu mahdollisuus lisensoida julkisen sektorin tietoa, julkisen sektorin mahdollisuudet saada itse tuottoa tiedoistaan saattavat vaarantua. Tämän vaaran välttämiseksi jotkin julkisen sektorin tahot haluavat mieluummin edelleen kaupallistaa sisältönsä itse tai yhdessä muiden julkisen sektorin tahojen kanssa. Sisällöntuotannon kehittäminen monikielisessä ja -kulttuurisessa ympäristössä Ohjelman avulla on saavutettu tai saavutetaan lähitulevaisuudessa joukko tuloksia, joilla todennäköisesti voidaan - osoittaa lokalisoinnin ja monikielisyyden merkitys eurooppalaisille yrityksille - auttaa sisältöalalla toimivia yrityksiä lokalisoimaan tuotteensa tai palvelunsa tarjoamalla näille neuvontaa, parhaiden käytäntöjen malleja, vuorovaikutteista opastusta ja koulutusmalleja - tuoda tärkeä sisältö eurooppalaisen yleisön saataville eri kielillä ja siten taata laajempi käytettävyys - tuottaa tehokkaita monikielisiä haku- ja etsintämekanismeja tärkeän sisällön löytämiseksi. Ohjelmalta on siten odotettavissa korkealaatuisia tuloksia. Lisäksi on muodostettu monialaisia ryhmiä, joihin kuuluu lokalisointipalvelujen tarjoajia, erikoisalan sisällön omistajia, asiantuntijakonsultteja, ohjelmistoyrityksiä ja kansainvälisiä sisältöalan yhteenliittymiä, minkä ansiosta osallistujat ovat jo saavuttaneet merkittävää, tosin ei niinkään rahassa mitattavaa, hyötyä verkostoitumisella ja keskinäisellä tiedonvaihdolla. Eri aloja edustavien toimijaryhmien verkostoituminen on jo tuottanut merkittävästi synergiaa ja siten luonut lisäarvoa eurooppalaisille sisältöalan yrityksille. Tärkein 2. toimintakokonaisuuden vaikutus perustuu kuitenkin siihen, että siinä on korostettu lokalisoinnin käsitettä monikulttuurisena, ei pelkästään monikielisenä, ilmiönä. Ohjelman alusta lähtien on tehty selväksi, että mukaan ei oteta käännösohjelmien kehittämiseen pyrkiviä hankkeita. Monet osallistujat pitävät yhä lokalisointia kääntämisenä. Ohjelma on auttanut korjaamaan tätä yksipuolista käsitystä ja tarjonnut eurooppalaisille pk-yrityksille arvokkaan edun, jota ne voivat hyödyntää muilla kansallisilla markkinoilla. Vaikka 2. toimintakokonaisuus onkin tavoitteeltaan mielekäs, se on esitetty niin, että siitä puuttuu selkeä painopiste. Siten toimintakokonaisuuden seurannaisvaikutukset, joita sillä on osallistujia koskevien välittömien vaikutusten lisäksi, eivät ole niin kattavat kuin 1. toimintakokonaisuuden vaikutukset. 2. toimintakokonaisuus on kohdistettu hyvin laajalle yleisölle, jolla on hyvin vähän yhteistä - osallistumaan rohkaistaan käytännöllisesti katsoen jokaista, jolla on ylipäätään jotain tekemistä monikielisyyden kanssa. Periaatteessa tällainen moninaisuus ei ole väärin, sillä se heijastaa sisältöalan monialaisuutta ja pirstaleisuutta, ja ohjelman suunnittelu- ja käynnistysvaiheessa tällainen lavea lähestymistapa olikin varmaan oikea. Tulevaisuuden kannalta voi kuitenkin olla eduksi selkiyttää eContent-ohjelman painopistettä (ks. kohta Suositukset). Kun otetaan huomioon ohjelman olennainen demonstrointiluonne, painopistettä olisi järkevä selventää niin, että sen vaikutukset voitaisiin maksimoida. Lisäksi paremmin määritelty painopiste mahdollistaisi selkeämmän viestinnän tarkemmin rajatuille käyttäjäryhmille laajemman, mutta hajanaisemman vaikutuksen sijaan. Jos painopiste on lavea, käyttäjäryhmät ja kohdemarkkinat jäävät liian pirstaleisiksi, eikä ohjelmalla näin saavuteta kriittistä massaa, joka on onnistuneen demonstroinnin avaintekijä. Digitaalisen sisällön markkinoiden dynaamisuuden lisääminen Ohjelma kattaa koko joukon eri aihepiirejä aina pääoman saannista digitaalisisältöön kohdistuvien oikeuksien hallintaan, eli siinä korostetaan sisältöalan rakenteellisia avaintekijöitä. Rahoitusta on myönnetty joillekin hyvin merkittäville hankkeille, joilla yleensä pyrittiin poistamaan digitaalisen sisällön kaupallisen hyödyntämisen tiellä olevia esteitä. Kun otetaan huomioon 3. toimintakokonaisuuden pieni budjettiosuus, vain 15 prosenttia eContent-ohjelman kokonaisbudjetista, laajempaa vaikutusta olisi tuskin realististakaan odottaa. Tämän toimintakokonaisuuden arvo piileekin siinä, että siinä osoitetaan sisältöalan kannalta ongelmalliset kohdat, joiden osalta tarvitaan vielä koko Euroopan kattava ratkaisu. Kun otetaan huomioon eContent-ohjelman demonstrointiluonne, ohjelman nykyistä painopistettä, jossa korostetaan hyvien käytäntöjen vaihtoa, strategisen katsauksen luomista digitaalisen sisällön markkinoihin ja hankkeen tulosten levittämistä, voidaan pitää erittäin onnistuneena. Ohjelman saavutuksia arvioitaessa on otettava huomioon myös joitakin muita seikkoja: - Ohjelma on saavuttanut pk-yritykset hyvin. Merkittävä osa (43 prosenttia) osallistujista oli pk-yrityksiä, joista 16 prosentilla oli alle 10 työntekijää ja niin ikään 16 prosentilla 10 - 49 työntekijää. Tätä voidaan pitää hyvänä tuloksena, sillä pk-yritykset olivat komission pääasiallinen kohderyhmä. - Ohjelma on onnistuneesti luonut ja vahvistanut yleiseurooppalaisia verkostoja ja kumppanuuksia ja edistänyt tietojen vaihtoa eri toimijaryhmien välillä. Vaikka useat osallistujat tunsivatkin kaikki tai osan kumppaneistaan jo ennen osallistumistaan eContent-ohjelmaan, ohjelma on osaltaan vahvistanut näitä verkostoja. Lisäksi verkostoitumisvaikutuksen voidaan odottaa olevan hyvin kestävä, sillä useat osallistujat ilmoittivat aikovansa jatkaa hankeyhteistyötä joidenkin kumppaniensa kanssa myös tulevaisuudessa. - Eräs eContent-ohjelman merkittävistä aineettomista tuloksista oli oppimisvaikutus, vaikka se ei ollutkaan ohjelman erityinen tavoite. Hankkeet ovat auttaneet organisaatioita lähestymään omaa työtään jäsennellymmin ja "niputtamaan" hankkeessa mukana olevien yritysten avaintietämystä. Merkittäviä oppimisvaikutuksia saavutettiin myös kulttuurien välisellä osa-alueella, ja ohjelmassa kehitettiin kiinnostavia, tehokkaita rajat ylittävän yhteistyön muotoja. 3. Suositukset Raportin suosituksia koskeva luku jakautuu kahteen kappaleeseen, joista ensimmäinen käsittelee nykyiseen ohjelmaan esitettyjä muutoksia ja toinen mahdollisuuksia tulevan ohjelman suunnittelemiseen. 3.1. Nykyistä ohjelmaa koskevat suositukset Keskeiset suositukset komissiolle - Komission varainhoidon valvonta edellyttää yritysten taloudellisen tilan todentamista hankkeiden hakuvaiheessa. Tämä vaatimus ei koske toimintansa alkuvaiheessa olevia hakijoita, mikä on ilmeisesti suurin syy siihen, miksi uusyritykset lähtevät ylipäätään mukaan eContent-ohjelman tyyppisiin ohjelmiin. Uusyritykset eivät kuitenkaan voi saada etumaksuja. Komission tulisi arvioida hakuvaatimuksiaan uudelleen niin, että uusyritykset saisivat paremmin tukea ohjelmista, jotka on joko kokonaan tai osittain kohdennettu nimenomaan niille. Rahoitukseen liittyviä menettelyjä tulisi kehittää niin, että ohjelmaan osallistuvat organisaatiot saavat maksut, erityisesti ennakkomaksut, lyhyemmässä ajassa - mieluiten 60 päivän kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta. Ohjelmaan osallistuvat yritykset toivat usein esiin maksujen myöhästymiset, jotka ovat erityisen tuhoisia pk-yritysten kannalta, sillä viivästyminen saattaa vaarantaa niiden osallistumisen ohjelmaan tai jopa niiden koko olemassaolon. Suositukset EY:n ohjelman hallinnolle - Ohjelmassa tulisi korostaa markkinasuuntautuneisuutta. Tätä näkökulmaa olisi pidettävä esillä koko hankkeen kehitysprosessin ajan, ei pelkästään sen loppuvaiheessa. Sen lisäksi, että yrityksiltä edellytetään hakuvaiheessa järkevän liiketoimintasuunnitelman esittämistä, valintaprosessissa hakijan eduksi olisi katsottava myös yrityskäyttäjien ja sisällön jakelukanavien mukanaolo hankkeessa, vaikka käytännössä tätä ei voikaan edellyttää. Myös ohjelman edistämistilaisuuksissa tulisi olla selkeämmin mukana kaupallinen painotus. - Ehdotusten hyväksymisessä/hylkäämisessä käytettävää palautejärjestelmää tulisi tarkistaa laadun ja johdonmukaisuuden parantamiseksi. Samoin suositellaan lomakkeiden ja niiden täyttämistä koskevien vaatimusten standardointia. Tässä suhteessa olisi syytä harkita myös arvioinnista vastaavien jatkokouluttamista. - Ohjelmaan liittyviä asiakirjoja olisi tarkistettava niiden selkeyden ja johdonmukaisuuden parantamiseksi ja käytön helpottamiseksi komission sisäisten menettelyvaatimusten rajoissa. - Ohjelman Internet-sivustosta olisi tehtävä yksi sen tärkeimmistä yhteyskanavista. Sivustoa tulisi tarkistaa tätä seikkaa silmällä pitäen, ja erityisesti sen rakennetta ja sisältöä tulisi selkeyttää. - Komission tulisi rohkaista ohjelmaa tukevien, hyviä käytäntöjä koskevien verkostoitumistapahtumien järjestämistä kansallisten yhteyspisteiden välillä. Näiden toimenpiteiden olisi oltava kokonaan kansallisten yhteyspisteiden vetämiä kuitenkin niin, että komissio on niissä mukana. Toimenpiteillä tulisi pyrkiä kehittämään kansallisten yhteyspisteiden eurooppalaisen verkoston tarjoamien palvelujen laatua ja johdonmukaisuutta. - Komission ohjelmalle antamia henkilöresursseja tulisi arvioida tässä esitettyjen suositusten valossa, jotta arvioinnin osoittama hyvä palvelutaso voitaisiin ylläpitää tai sitä voitaisiin parantaa. Suositukset jäsenvaltioille - Jäsenvaltioita rohkaistaan kaikin mahdollisin keinoin tuomaan esiin sisällön kaupallista arvoa ja monikielisyyden merkitystä. Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa esittämällä esimerkkejä onnistuneista eContent-ohjelman hankkeista eri tapahtumissa ja tieto- ja viestintätekniikkaa koskevilla jäsenvaltioiden Internet-sivustoilla sekä ottamalla eContent-ohjelman tavoitteet huomioon kansallisissa strategioissa ja ohjelmissa. Näin voidaan varmistaa, että eContent-ohjelmalla on laajempaa vaikutusta ja että sen sanoma välittyy kaikille asianomaisille sidosryhmille eri jäsenvaltioissa. - Digitaalisen sisällön kehitystyön jatkuvan tukemisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden tulisi lisääntyvässä määrin harkita sisältöjä koskevien toimien sisällyttämistä omiin rahoitusohjelmiinsa tai tarvittaessa perustaa uusia kansallisia ohjelmia, jotka toimivat samalla periaatteella kuin eContent-ohjelma. Suositukset kansallisille yhteyspisteille - Kansallisia yhteyspisteitä tulisi edelleen rohkaista antamaan esimerkkejä hyvistä käytännöistä tiedotuspäivillä. Näissä tapahtumissa tulisi lisäksi jatkaa kahdenkeskisiä tapaamisia, joista tulisi tehdä niiden olennainen osa. Tämä parantaisi komissiolle jätettyjen ehdotusten laatua ja antaisi mahdollisille osallistujille paremman käsityksen siitä, millaisella hankkeella on parhaat mahdollisuudet onnistua, tai tarvittaessa ohjaisi nämä muihin ohjelmiin. - Kansallisten yhteyspisteiden tulisi laatia ja jatkuvasti päivittää luetteloita asiantuntijoista, jotka toimivat eContent-ohjelman hankkeiden kannalta oleellisilla aloilla asianomaisissa maissa. Mieluiten asiantuntijoiden taso olisi varmistettava ennen luetteloon hyväksymistä, joskaan kansallisia yhteyspisteitä ei voida asettaa tästä tasosta vastuuseen. Asiantuntijoiden nimet ja yhteystiedot olisi pyydettäessä luovutettava osallistujille, jotta asiantuntijat voisivat auttaa hankkeiden aikana mahdollisesti eteen tulevissa kaupallisissa ja teknologisissa ongelmatilanteissa. - Kansallisten yhteyspisteiden tulisi osallistua laajemmin yhteisiin verkostoitumistoimiin palvelutarjonnan kehittämiseksi. Näitä toimia voisivat olla muun muassa säännölliset tapaamiset, hyvien käytäntöjen vaihtaminen, seminaarit, tarjottavien palvelujen standardointi, markkinointi sekä tiedonkeruu. Yhteisillä verkostoitumistapahtumilla voitaisiin myös korostaa suurempaa valtiontuen tarvetta joissakin jäsenvaltioissa. 3.2. Mahdollista jatko-ohjelmaa koskevat suositukset 3.2.1. "eContent II" -ohjelma Tämän arvioinnin päätteeksi voidaan todeta, että jatko-ohjelmalle on jo olemassa ilmeinen tarve. Digitaalisen sisältöalan toimintaympäristö on muuttunut ohjelman alun jälkeen. Perustelepalvelujen ja suurta kaistanleveyttä käyttävien yhteyksien hinnat ovat laskeneet Euroopassa merkittävästi viime vuosina. Aiemmin korkeiden hintojen todettiin ohjelman ennakkoarvioinnissa merkittävästi hidastavan sisältörikkaiden digitaalisten palvelujen ja alan massamarkkinoiden kehittymistä. Oikeudelliset kysymykset, kuten teollis- ja tekijänoikeuksien suoja, on otettu esille useissa kansallisissa ja Euroopan tason aloitteissa, joista tärkein on EU:n tekijänoikeusdirektiivi. Lisäksi viimeaikainen Internet-talouden lumouksen hiipuminen on johtanut siihen, että monet yritykset ovat vähentäneet investointejaan sähköiseen liiketoimintaan ja digitaaliseen sisältöön liittyvään toimintaan. Edellä esitetyistä näkökohdista huolimatta arvioijat toteavat, että "eContent II" -ohjelmalle on edelleen vahvoja perusteita seuraavista syistä: Ensinnäkin, sääntely- ja liiketoimintaympäristössä tapahtuneista muutoksista huolimatta monet eContent-ohjelman syntyyn johtaneet esteet ovat yhä olemassa. Julkisen sektorin tiedon käyttöä estää edelleen koko joukko oikeudellisia ja rakenteellisia tekijöitä, joiden muuttaminen vaatii paljon aikaa. Lokalisointia pidetään edelleen pääasiassa kääntämisenä eikä sopeuttamisena paikallisten markkinoiden tarpeisiin, mikä heikentää eurooppalaisten pk-yritysten mahdollisuuksia menestyä ulkomaisilla markkinoilla. Toiseksi tarvitaan edelleen lisää verkostoitumistoimia, jotta voitaisiin tuoda yhteen eurooppalaista sisältö- ja kielialaa korkealaatuisen sisällön suunnittelemiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi yhä monikielisemmässä ja monikulttuurisemmassa ympäristössä. Tätä tarvetta korostaa entisestään Euroopan unionin laajentuminen, joka koskee kulttuuri- ja kielivaatimuksiltaan hyvin erilaisia maita. Kolmanneksi, digitaalisen sisällön kaupallista arvoa ei ole vielä riittävässä määrin demonstroitu, jotta voitaisiin varmistaa, että Eurooppa saa kurottua kiinni avainkilpailijoiden, kuten Yhdysvaltojen, etumatkan. Meneillään olevan eContent-ohjelman puitteissa toteutettavien hankkeiden kaupallinen menestys on useimmissa tapauksissa epävarmaa, mikä luo tarvetta ohjelman jatkamiseen kaupallisemmalla painotuksella. Näin voidaan vahvistaa digitaalisen sisältöalan kilpailukykyä pitkällä tähtäimellä. Lopuksi voidaan todeta, että riskisijoittajat ja pankit rahoittavat sisältöalaan liittyviä hankkeita entistä varovaisemmin, joten digitaalisisältöalalla on vähemmän mahdollisuuksia saada pääomaa koko potentiaalinsa hyödyntämiseen. Jatko-ohjelman toteuttaminen olisikin hyvin tarpeellinen askel järkevien sisältöpalveluja koskevien liiketoimintamallien kehittämiseksi ja Euroopan markkinoille sopivan sisällön tuotantokustannuksien alentamiseksi. 3.2.2. Tarkennettu painopiste Kuten päätelmissä on todettukin, nykyisen ohjelman toimintakokonaisuudet on valittu hyvin ja ne ovat olennaisia sekä osallistujien että laajemman sisältöalan toimijoiden joukon kannalta. Koska sisältöala on muun muassa toimijoiden moninaisuuden osalta pirstaleinen ja koska ala oli ohjelman aloitusvaiheessa "uusi", tarvittiin mahdollisimman laveaa lähestymistapaa. On kuitenkin hyvin suositeltavaa, että mahdollisessa jatko-ohjelmassa painopisteenä olevat osallistujat ja alat määriteltäisiin tarkemmin. Sisältöala on nyt kypsempi kuin se oli ohjelman aloitusvaiheessa, vaikka käytettävissä ei vielä olekaan yleistä luokittelujärjestelmää. Sisältöalan profiili on tullut tunnetummaksi siinä mielessä, että se erotetaan nyt selkeästi tavaroiden tai palvelujen tuotannosta. Ohjelman vahvemmasta, tarkennetusta painopisteestä olisi kahdenlaista merkittävää etua: - Ensinnäkin vaikuttavuuden kannalta: Jotta rahoitusohjelma olisi mahdollisimman tehokas, sillä pyritään vaikuttamaan mahdollisimman tehokkaasti myös ohjelman varsinaisten osallistujien ulkopuolella oleviin toimijaryhmiin. Rahoitusohjelmalla tulisi pyrkiä käyttäytymisen muutoksiin pitkällä aikavälillä, kuten taloudellisten ja henkilöresurssien kohdentamiseen uusille teknologian ja/tai liiketoiminnan alueille. Jos painotus on lavea, käyttäjäryhmät ja kohdemarkkinat jäävät niin pirstaleisiksi, että ohjelmalla ei saavuteta kriittistä massaa, joka on olennainen onnistuneen demonstroinnin kannalta. Kun otetaan huomioon, miten tärkeä merkitys demonstrointinäkökulmalla on eContent-ohjelmassa, olisi järkevää keskittää ohjelman painopistettä niin, että sen teho saataisiin maksimoitua. Keskitetympi painotus välittäisi selvemmän viestin tarkemmin määritellylle käyttäjäryhmälle sen sijaan, että ohjelman vaikutus olisi laajempi, mutta hajanaisempi. - Lisäksi keskitetympi painotus helpottaisi ohjelman viestintää ja hallinnointia, sillä ohjelma voitaisiin paremmin kohdentaa potentiaalisille osallistujille tai osallistujaryhmille. Tämän seurauksena ehdotuksia olisi ehkä vähemmän, mutta jätetyt ehdotukset olisivat paremmin kohdennettuja ja voitaisiin paremmin painottaa tiedotustoimia. 3.2.3. "eContent II" -ohjelman mahdollinen profiili Tulevassa ohjelmassa voitaisiin keskittyä seikkoihin, jotka sidosryhmien mielestä ja arvioijien kokemusten perusteella ovat olennaisia eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämiselle. "eContent II" -ohjelmassa voitaisiin keskittyä sisältöön, jonka käytön tavoitteena on: Oppimisen laajentaminen: Tässä keskityttäisiin hankkeisiin, joilla pyritään yhteistyöhön julkisen sektorin, yliopistojen ja tutkimuslaitosten sekä yritysten välillä. Esimerkkinä tästä voisi olla sisällön kehittäminen korkeamman asteen koulutuksessa ja jatkokoulutuksessa käytettäviä virtuaalisia oppimisympäristöjä varten sekä organisaation oppimistarpeita varten. Tässä tarvitaan koordinointia koulutuksen ja kulttuurin pääosaston sähköisen oppimisen aloitteen kanssa. Julkisen sektorin tiedon laajempi käyttö: Nykyisen ohjelman avulla on osoitettu, että julkisella sektorilla on hallussaan kaupallisesti hyödynnettävissä olevaa tietoa, mitä seikkaa olisi tehtävä paremmin tunnetuksi Euroopan unionin sisällä. Näissä tiedoissa edelläkävijöinä ovat tähän saakka olleet maantieteelliset, meteorologiset ja liiketoimintaa koskevat tiedot. Ohjelman tässä osuudessa voitaisiin rahoittaa hankkeita, joilla pyritään kehittämään koko Euroopan laajuista julkisen sektorin tietoa ja hyödyntämään sitä kaupallisesti. Kaupallisen painotuksen lisäämiseksi kaikilta hankkeilta olisi hakuvaiheessa edellytettävä pitäviä liiketoimintasuunnitelmia, ja tämän painotuksen tulisi jatkua koko hankkeen ajan. Eurooppalaisen digitaalisisältöalan tietämysperustan laajentaminen: Tämä osuus voisi sisältää useita liitännäistoimia, joilla pyritään nostamaan esiin monialaisia tekijöitä. Toimia voisivat olla esimerkiksi markkina- ja teknologiaselvitykset, parhaita käytäntöjä koskevat tutkimukset, verkostoitumistapahtumat sekä tiedotukseen ja tulosten levittämiseen liittyvät toimenpiteet. Sisältökannan hyödyntäminen teknologian avulla: On tärkeää, että sisältöalalla toimivat yritykset ja organisaatiot pystyvät kehittämään ja hyödyntämään taloudellisesti sellaisia tekniikoita, joilla digitaalisisällön käytön nopeutta ja saatavuutta voidaan parantaa ja sen kustannuksia alentaa. Tässä keskityttäisiin uuden teknologian käyttöön digitaalisisällön yhteydessä kuitenkin niin, että ei synny päällekkäisyyksiä komission muiden tutkimus- ja teknologiaohjelmien kanssa. Kaikille hankkeille tulisi asettaa kaksi yleisvaatimusta riippumatta siitä, mitä ohjelman osaa ne koskevat. Nämä ovat kaupallistaminen ja "eurooppalaistaminen". Kaupallistaminen - Kaikkien hankkeiden kaupallinen toteutettavuus on demonstroitava mahdollisimman pitkälle heti alkuvaiheessa. Hakemusvaiheessa on toimitettava mahdollisimman yksityiskohtainen liiketoimintasuunnitelma, josta käyvät ilmi muun muassa kaupallistamista koskevat seikat. - Kaikkien hankkeiden (paitsi ehkä liitännäistoimien) pitäisi perustua julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin. Näin voidaan varmistaa, että kaupallinen näkökulma otetaan huomioon heti hankkeiden alkuvaiheessa ja että tuotteet räätälöidään alusta pitäen vastaamaan markkinoiden tarpeita. - Mahdolliset yrityskäyttäjät ja/tai jakelukanavat on otettava mukaan hankkeeseen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. On suosittava hankkeita, joilla on korkea markkinapotentiaali ja jotka selvästi herättävät kiinnostusta tulevissa käyttäjäryhmissä. "Eurooppalaistaminen" - Eurooppalainen lisäarvo: hankkeiden tulisi herättää laajalti kiinnostusta eurooppalaisissa yrityksissä ja yksityiskäyttäjissä sekä samalla vahvistaa Euroopan kulttuurista moninaisuutta ja korostaa yhteisiä asioita, kuten ympäristökysymyksiä, lokalisointia ja parhaita käytäntöjä. - Sen sijaan, että sitä käsiteltäisiin erillisenä toimintakokonaisuutena, monikielisyyden tulisi olla olennainen osa kaikkia hankkeita, olipa kyseessä sitten sisällön monikielinen saatavuus tai monikielisen hakumekanismin asentaminen. Kun monikielisyys integroidaan kaikkiin hankkeisiin, voidaan paremmin osoittaa sen merkitys enemmänkin välineenä kuin erillisenä toimenpiteenä. Monikielinen saatavuus on korvaamaton etu, mikäli tavoitteena on yleiseurooppalaisen sisällön menestyminen markkinoilla. Muut näkökohdat Edellä esitettyjen vaatimusten lisäksi mahdollisen jatko-ohjelman tulisi entisestään korostaa digitaalisisällön saatavuutta matkaviestinten ja muiden laitteiden kautta sekä digitaalisisältötuotteiden kehittämistä näitä laitteita varten. Tämä näkökohta oli mukana jo nykyisen ohjelman ehdotuspyyntö II:ssa, mutta se olisi otettava huomioon laajemmin. Viimeaikaisen matkaviestintäalalla tapahtuneen kehityksen valossa on ennakoitavissa, että sisällön matkaviestinten kautta tapahtuvan jakelun merkitys sisältöalalla kasvaa tulevaisuudessa [12]. Parempi joustavuus sisällön jakelussa lisää sen kiinnostavuutta laajemman markkinatoimijajoukon keskuudessa ja siten kasvattaa sen kaupallisia mahdollisuuksia. [12] Ks. Digital Content for Global Mobile Services. Andersen Consultingin raportti Euroopan komissiolle, 2000. Raportti on saatavissa osoitteesta www.cordis.lu/eContent/studies/studies.htm. Nykyistä demonstrointihankkeisiin ja määrittelyvaiheen (tai toteutettavuustutkimusvaiheen) hankkeisiin nojaavaa monikansallisiin yhteenliittymiin perustuvaa lähestymistapaa on syytä jatkaa. Kokemus on osoittanut, että markkinaohjelmissa arvokkainta on konkreettisten, demonstrointiin pyrkivien hankkeiden rahoittaminen tai tällaisten hankkeiden toteutettavuuden selvittäminen. Tärkeitä ovat myös koulutuksen ja taitojen kehittämiseen pyrkivät toimenpiteet, joskaan ne eivät mahtuisi ohjelman piiriin, jos sen rahoitus pysyy nykyisellä tasolla. Liitännäistoimista, kuten markkina- ja teknologiaselvityksistä sekä parhaiden käytäntöjen levittämisestä, voisi olla hyötyä myös tarvittavien taitojen hankkimisessa. Tämä on erityisen tärkeää hankkeen päättymisen jälkeisessä vaiheessa, jotta hankkeen tulosten onnistunut kaupallistaminen markkinoilla voidaan varmistaa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi voitaisiin rahoittaa selvityksiä, joissa esitellään onnistunutta kaupallistamista. Lisäksi komission tulisi rohkaista kansallisia yhteyspisteitä laatimaan luetteloita ammattitaitoisista asiantuntijoista, joilta käyttäjät voivat saada apua demonstrointihankkeista aina lopputuotteisiin saakka. Kaikki edellä mainitut toimenpiteet vaikuttavat tietysti rahoituksen tasoihin. Mahdollisten painopisteen muutosten ohella herää kysymys myös siitä, kuinka monia hankkeita voitaisiin rahoittaa, jos käytettävissä olisi suurempi budjetti. Vaikka tästä asiasta päättääkin komissio suhteessa muihin yhtä lailla rahoitusta vaativiin ohjelmiin, on suositeltavaa, että määrärahoja lisättäisiin merkittävästi, kun otetaan huomioon maailmanlaajuisen sisältöalan mittakaava ja merkitys nyt ja lähitulevaisuudessa.