On tärkeämpää kuin koskaan korostaa, ettei perusoikeuskirjan noudattaminen ole vapaavalintaista, vaan unionin toimielimillä ja jäsenvaltioilla on velvollisuus noudattaa sitä unionin lainsäädännön täytäntöönpanossa.

Tässä kertomuksessa osoitetaan, että rakenteilla ja välineillä, joilla pyritään edistämään perusoikeuksien noudattamiseen perustuvaa kulttuuria EU:ssa ja varmistamaan, että perusoikeuskirja on ihmisille arkitodellisuutta, on ollut merkitystä myös vuonna 2017. Marraskuussa 2017 annettu julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista oli jälleen yksi askel kohti suurempaa tasa-arvoa ja vähäisempää syrjäytymistä.

Perusoikeudet kuuluvat kaikille. Perusoikeuksien kunnioittaminen on olennainen tekijä sen varmistamisessa, että EU on paikka, jossa ihmiset voivat menestyä, nauttia vapauksistaan ja elää ilman syrjintää.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan mukaan unionin perustana ovat arvot. Myös Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker painotti unionin tilasta 13. syyskuuta 2017 pitämässään puheessa, että EU on arvojen unioni. Unioni perustuu kolmeen pilariin, jotka ovat perusoikeuksien kunnioittaminen, kansanvalta ja oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen. Kaikissa unionin toimissa on noudatettava Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. Siinä vahvistetaan nykyaikaiset perusoikeudet, jotka sitovat oikeudellisesti EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita unionin lainsäädännön täytäntöönpanossa.

Komissio antoi 4. joulukuuta 2017 tiedonannon ”Selonteko ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävän EU:n strategian jatkotoimista ja uusien konkreettisten toimien määrittelystä” . Tiedonannon mukaan tällä alalla on sovellettava ihmisoikeuksiin perustuvaa, sukupuolikohtaista ja lapsen huomioon ottavaa lähestymistapaa.

Demokratian ja perusoikeuksien edistäminen terveen julkisen keskustelun ja elinvoimaisen kansalaisyhteiskunnan kautta

Komissio käynnisti vuonna 2017 valeuutisia ja verkossa olevaa disinformaatiota koskevan aloitteen, kuten puheenjohtaja Jean-Claude Juncker oli aiemmin ilmoittanut. Tämä aloite perustuu Euroopan parlamentin 15. kesäkuuta 2017 hyväksymään mietintöön, ja sen tavoitteena on selvittää, mitkä keinot soveltuisivat rajoittamaan valheellisen sisällön levittämisestä johtuvia vaikutuksia ja edistämään tervettä julkista keskustelua. Komissio perusti asiaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän ja käynnisti laaja-alaisen kuulemisen. Neuvosto käsitteli näitä kysymyksiä lokakuussa 2017 pidetyssä kolmannessa vuotuisessa oikeusvaltiovuoropuhelussaan, jonka pääaiheena oli tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja oikeusvaltio digitaalisella aikakaudella.

Ihmisoikeuksien puolustajien, kuten perusoikeuksien ja demokratian alalla aktiivisten kansalaisjärjestöjen, työ hankaloitui erityisesti vuoden 2017 aikana. Ihmisoikeuksien puolustajilla on keskeinen rooli varmistettaessa, että perusoikeudet ja arvot toteutuvat kaikille ja että kaikki voivat tehdä työtään turvallisessa ja kannustavassa ympäristössä. Tukeakseen paremmin ihmisoikeuksien puolustajia Euroopan parlamentti hyväksyi joulukuussa 2017 EU:n vuoden 2018 talousarviosta rahoitettavan valmistelutoimen ”EU:n tukirahasto demokratiaan, oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusoikeuksiin kohdistuviin loukkauksiin liittyvien riita-asioiden ratkaisemista varten” (EU fund for financial support for litigating cases relating to violations of democracy, rule of law and fundamental rights).

Rasismista, syrjinnästä ja väkivallasta vapaan EU:n edistäminen

EU:n perusoikeusvirasto julkaisi joulukuussa 2017 toisen vähemmistöjä ja syrjintää koskevan kyselytutkimuksen (EU-MIDIS II) tulokset, jotka osoittivat, että EU:ssa esiintyy edelleen suvaitsemattomuutta, väkivaltaa ja vihaa. Nämä ongelmat painottuivat rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjumista käsittelevän korkean tason työryhmän työssä vuonna 2017.

Yhteistyötä IT-alan yritysten, kansallisten viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa vahvistettiin, jotta verkossa leviävä vihapuhe voitaisiin tunnistaa ja poistaa nopeasti. Verkossa esiintyvän vihapuheen torjumista koskevien käytännesääntöjen toteuttamisen seuranta osoitti, että IT-yritykset ovat edistyneet merkittävästi tällä alalla. Komissio antoi 28. syyskuuta 2017 laittoman verkkosisällön torjuntaa käsittelevän tiedonannon tarkoituksenaan tehostaa hyvien käytäntöjen soveltamista laittoman sisällön torjumiseksi, havaitsemiseksi ja poistamiseksi ja siihen pääsyn estämiseksi. Siinä esiteltiin myös turvatoimia, joiden avulla voidaan välttää laillisen sisällön turha poistaminen, varmistaa avoimuus sekä turvata sananvapaus.

Korkean tason työryhmä laati myös viharikoksia koskevat yleiset periaatteet lainvalvonta- ja oikeusviranomaisia varten sekä yleiset periaatteet viharikosten uhrien oikeussuojan saatavuudesta, tuesta ja suojelusta. Lisäksi se kehitti edelleen lainvalvontaviranomaisille tarkoitettuja ohjeita viharikosten kirjaamisen parantamiseksi. Näitä ohjeita testataan parhaillaan useissa jäsenvaltioissa.

Toukokuussa 2017 muslimeja ja juutalaisia edustavat järjestöt järjestivät yhdessä juutalaisvastaisuuden ja muslimivihan sekä syrjinnän vastaisen tapahtuman, jossa käsiteltiin erityisiä haasteita, kuten juutalaisyhteisöjen turvallisuustarpeita ja muslimeja koskevia stereotypioita tiedotusvälineissä. EU:n perusoikeusviraston 21. syyskuuta 2017 julkaisemat muslimeja koskevat tutkimustulokset sekä sen vuonna 2017 laatima juutalaisvastaisuutta koskeva yleiskatsaus toivat esiin huolestuttavia seikkoja, jotka edellyttävät kiireisiä toimia.

Komissio julkaisi 30. elokuuta 2017 väliarvioinnin romanien kansallisten integrointistrategioiden vuoteen 2020 ulottuvan EU:n puitekehyksen toteuttamisesta. Väliarvioinnissa tarkastellaan unionin oikeudellisten ja poliittisten välineiden sekä rahoitusvälineiden käyttöä syrjinnän torjumisessa ja romanien osallisuuden edistämisessä. Koulutuksen alalla on nähtävissä edistystä, mutta eriytymistä esiintyy edelleen ja joissakin tapauksissa se on jopa lisääntynyt. Myös työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien romaninuorten määrä kasvoi. Komissio aloitti vuonna 2017 kyseistä puitekehystä koskevan kattavan arvioinnin ja julkisen kuulemismenettelyn, joita on tarkoitus hyödyntää vuoden 2020 jälkeisten poliittisten vaihtoehtojen tarkastelussa.

Komissio jatkoi vuonna 2017 hlbti-henkilöiden tasa-arvoa edistävien toimien toteuttamista. Hlbti-henkilöihin liittyvää tietoisuutta edistäviä ja heihin kohdistuvaa syrjintää ja suvaitsemattomuutta torjuvia hankkeita tuettiin perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmasta.

Oikeussuojan saatavuuden ja tehokkaiden oikeussuojakeinojen edistäminen

Perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistettujen oikeussuojan saatavuutta ja tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevien oikeuksien edistäminen on edellytys sille, että kaikkia unionin lainsäädännössä ja perusoikeuskirjassa turvattuja oikeuksia on tosiasiallisesti mahdollista käyttää. Komissio auttaa jäsenvaltioita täyttämään velvollisuutensa, joka liittyy tehokkaan oikeussuojan varmistamiseen unionin oikeuteen kuuluvilla aloilla.

Vuonna 2017 julkaistun tiedonannon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” mukaisesti komissio tuki jäsenvaltioita toimissa, joilla vauhditetaan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa kansalaisten ja yritysten hyväksi. Komissio järjesti kansallisten viranomaisten ja tuomioistuinten kanssa korkean tason vuoropuheluja ja edisti parhaiden käytäntöjen vaihtoa niiden välillä. Lisäksi komissio teki yhteistyötä Euroopan oikeusasiamiesten verkoston kanssa ja auttoi jäsenvaltioita parantamaan tietoisuutta unionin lainsäädännössä turvatuista kansalaisten oikeuksista sekä kansallisella ja unionin tasolla käytettävissä olevista ongelmanratkaisukeinoista.

Kansallisten oikeusjärjestelmien laadun, riippumattomuuden ja tehokkuuden parantaminen oli yksi talouspolitiikan EU:n ohjausjakson painopisteistä. Komissio antoi tähän liittyen viidelle jäsenvaltiolle maakohtaiset suositukset auttaakseen niitä oikeusjärjestelmien parantamisessa. Komissio käynnisti myös menettelyt sellaisten kansallisten lainsäädäntöjen osalta, jotka eivät sisällä tehokkaita oikeussuojakeinoja unionin lainsäädännön rikkomisen varalta tai jotka estävät kansallista oikeusjärjestelmää varmistamasta, että unionin lainsäädäntöä sovelletaan tehokkaasti oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuskirjan 47 artiklaa noudattaen.

Komissio antoi 28. huhtikuuta 2017 tiedonannon muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa . Siinä selvitetään yksittäisten kansalaisten ja yhdistysten oikeutta saattaa unionin ympäristölainsäädäntöön liittyvät viranomaisten päätökset, toimet ja laiminlyönnit kansallisten tuomioistuinten käsiteltäväksi. Kyseisen tiedonannon avulla kansalaiset voivat arvioida, onko asia syytä viedä kansallisen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Lisäksi siinä ohjeistetaan kansallisia tuomioistuimia Euroopan unionin tuomioistuimessa käsitellyistä asioista, jotka niiden olisi syytä ottaa huomioon oikeussuojan saatavuuteen liittyvissä kysymyksissä.

2.2 Perusoikeuksien kunnioittamisen varmistaminen

EU:n toimielinten, elinten ja laitosten on noudatettava perusoikeuskirjaa kaikissa toimissaan. Kaikki tapaukset, joissa perusoikeuskirjaa ei ole noudatettu, on mahdollista viedä Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi. Komissio on sitoutunut varmistamaan, että kaikissa sen antamissa lainsäädäntöä tai poliittisia toimia koskevissa ehdotuksissa kunnioitetaan täysimääräisesti perusoikeuksia.

Komissio antoi 12. joulukuuta 2017 ehdotukset kehyksen luomisesta EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle. Niiden tarkoituksena on poistaa tietovajeet sekä suojella unionin kansalaisia paremmin. Tavoitteena on tehostaa unionin laajuisia tiedonjakovälineitä parantamalla niiden yhteentoimivuutta. Näin valtuutetut käyttäjät (esim. poliisi- ja maahanmuuttoviranomaiset sekä rajavartijat) pääsevät nopeammin, saumattomammin ja järjestelmällisemmin tietoihin, joita he tarvitsevat työssään, kunnioittaen kuitenkin täysin perusoikeuksia. Kyseisiä välineitä koskevassa komission yleisarvioinnissa tarkastellaan myös niiden vaikutusta perusoikeuksiin.

Komissio julkaisi maaliskuussa 2017 arviointikertomuksen laittoman maahantulon järjestämistä koskevien unionin sääntöjen soveltamisesta. Kertomuksessa tarkasteltiin laittomille maahanmuuttajille humanitaarista apua antavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tai yksityishenkilöiden toimien kriminalisointia. Arviointikertomuksessa esitellään eri sidosryhmien näkemyksiä ja todetaan, että EU:n säännöt, joilla annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus olla kriminalisoimatta laittoman maahantulon järjestämistä humanitaarisin perustein, voivat valinnaisuutensa johdosta heikentää selkeyttä ja oikeusvarmuutta. Komissio käsittelee parhaillaan asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa tämän lainsäädäntökehykseen sisältyvän erityisen näkökulman toteuttamista.