Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kansalaisten teemavuodesta (2013) /* KOM/2011/0489 lopullinen - 2011/0217 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA · Yleinen tausta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20 artiklan mukaan unionin kansalaisuus on automaattisesti kaikilla jäsenvaltioiden kansalaisilla, ja sen kautta heillä on muitakin oikeuksia, muun muassa oikeus liikkua ja oleskella vapaasti muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, jonka kansalaisia he ovat. SEUT-sopimuksen 21 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 45 artiklassa vahvistettu oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella on yksi arvostetuimmista EU-lainsäädännön takaamista henkilökohtaisista oikeuksista. Liikkumisvapautta voidaan melkeinpä pitää synonyyminä unionin kansalaisuudelle[1], sillä se on konkreettisin ilmaus unionin kansalaisuuteen liittyvistä eduista. Vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden käyttö antaa unionin kansalaisuudelle myös konkreettista merkitystä kansalaisten jokapäiväisessä elämässä: kansalaiset, jotka laajentavat elinpiiriään kansallisten rajojensa ulkopuolelle matkustamalla toiseen jäsenvaltioon tai asettumalla sinne asumaan, joutuvat vääjäämättä ottamaan selvää EU:n lainsäädännön heille rajatylittävissä yhteyksissä tarjoamista oikeuksista ja pääsevät myös hyödyntämään niitä. Tällaisia oikeuksia ovat oikeudet kuluttajina muissa jäsenvaltioissa, oikeus koulutukseen, oikeus ammattipätevyyden tunnustamiseen, oikeus terveydenhuoltoon ja oikeus hankkia tai säilyttää sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksia. Unionin kansalaisten oikeudet äänestää ja asettua ehdokkaaksi Euroopan parlamentin vaaleissa ja kunnallisvaaleissa asuinvaltiossaan ovat keskeisessä asemassa, sillä niiden avulla unionin kansalaiset voivat osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa, ja kyseiset oikeudet edistävät myös kansalaisten integroitumista asuinvaltion yhteiskuntaan. Unionin kansalaisuus liittyy yleensäkin läheisesti Euroopan unionin demokraattisiin periaatteisiin[2], jotka ovat pohjana kansalaisten osallistumiselle demokratian toteuttamiseen unionissa. · Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Vuonna 2009 muussa jäsenvaltiossa kuin kotimaassaan asui arviolta 11,9 miljoonaa EU:n kansalaista, ja vielä paljon useammat ihmiset saattavat käyttää elämänsä aikana tätä oikeutta: vuonna 2009 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen[3] mukaan yli kolmannes (35 prosenttia) unionin kansalaisista voisi ajatella työskentelevänsä toisessa jäsenvaltiossa. Samasta tutkimuksesta ilmenee kuitenkin myös, että lähes joka viides eurooppalainen piti työskentelyä toisessa jäsenvaltiossa liian hankalana. Toisen vuonna 2009 tehdyn tutkimuksen[4] mukaan tiedon puute on (yhdessä kielivaikeuksien kanssa) tärkein este työssä käymiselle rajan toisella puolella, mikä on työvoiman maantieteellisen liikkuvuuden tärkein muoto EU:ssa. Tulokset olivat samanlaisia myös vuonna 2010 tehdyssä tutkimuksessa, jossa tarkasteltiin sellaisten eurooppalaisten kokemuksia, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen[5]. Kysyttäessä, miten EU:n sisäistä liikkuvuutta voitaisiin helpottaa, vastaajat painottivat unionin kansalaisten tarvitsevan käytännönläheistä, maakohtaista tietoa oikeuksistaan asettuessaan asumaan muuhun jäsenvaltioon kuin kotimaahansa. Tutkimuksessa ilmeni myös, että voidakseen käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen kansalaiset tarvitsevat muutakin tietoa kuin pelkän selvityksen siitä, millä edellytyksin kyseistä oikeutta voi käyttää. Kaksi ennen toiseen jäsenvaltioon muuttoa eniten pohdittua asiaa olivat sosiaaliturva ja akateemisten tutkintotodistusten tunnustaminen. On selvää, että kansalaisten, jotka haluavat opiskella, työskennellä tai asua toisessa jäsenvaltiossa tai viettää siellä eläkepäiviään, on saatava riittävästi tietoa siitä, mitä eri oikeuksia heillä on rajatylittävissä yhteyksissä, ja heidän voitava hyödyntää oikeuksia käytännössä. Jos kansalaiset eivät tunne oikeuksiaan, he eivät voi tehdä tietoon perustuvia päätöksiä siitä, haluavatko he käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Yleensäkin on ratkaisevan tärkeää, että kansalaiset tuntevat oikeutensa liikkua vapaasti ja muut oikeutensa unionin kansalaisina, jotta yksittäiset ihmiset, yritykset ja koko yhteiskunta voivat hyötyä kaikista sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista. Vuonna 2010 tehdystä Eurobarometri-tutkimuksesta[6] kävi ilmi, miten puutteellisia kansalaisten tiedot omista oikeuksistaan ovat: tutkimuksesta ilmeni, että vaikka eurooppalaiset ovatkin yleisesti ottaen tietoisia siitä, että he ovat unionin kansalaisia (79 prosenttia sanoo, että käsite ’Euroopan unionin kansalaisuus’ on heille ainakin jossain määrin tuttu), he eivät tiedä, mitä oikeuksia liittyy konkreettisesti kansalaisen asemaan. Vain 43 prosenttia tietää käsitteen ’Euroopan unionin kansalainen’ merkityksen, ja lähes puolet (48 prosenttia) Euroopan kansalaisista myöntää, ettei tunne oikeuksiaan kunnolla. Kertomuksessa ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2010 – Unionin kansalaisoikeuksien esteiden poistaminen”[7] komissio yksilöi suurimmat esteet, joita kansalaiset edelleen kohtaavat päivittäin käyttäessään unionin kansalaisen oikeuksiaan, ja hahmotteli 25 toimenpidettä, joilla esteet voitaisiin poistaa. Komission johtopäätöksenä oli, että unionin kansalaiset eivät pysty käyttämään oikeuksiaan, koska eivät tunne niitä, ja se ilmoitti aikovansa lisätä tiedottamista unionin kansalaisille heidän oikeuksistaan ja etenkin oikeudesta liikkua vapaasti. Vuoden 2013 julistaminen Euroopan kansalaisten teemavuodeksi, jonka aikana järjestetään EU:n kansalaisuutta ja kansalaisille suunnattuja EU:n politiikan aloja esitteleviä tapahtumia, on sen vuoksi mainittu Euroopan unionin kansalaisuutta käsittelevässä vuoden 2010 katsauksessa yhtenä niistä toimenpiteistä, joita on määrä toteuttaa tiedonpuutteen korjaamiseksi. Ehdotetun Euroopan kansalaisten teemavuoden tarkoituksena on varmistaa, että kaikki unionin kansalaiset ovat tietoisia oikeuksista, joita heillä on unionin kansalaisuutensa perusteella rajatylittävissä yhteyksissä ja että he voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä siitä, haluavatko he hyödyntää oikeuttaan liikkua vapaasti EU:n alueella, sekä auttaa heitä käyttämään tätä oikeutta tehokkaasti. Teemavuoden tarkoituksena on etenkin – lisätä unionin kansalaisten tietoisuutta oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti Euroopan unionin alueella ja yleensäkin unionin kansalaisten oikeuksista rajatylittävissä yhteyksissä, myös heidän oikeudestaan osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa – lisätä unionin kansalaisten tietoisuutta siitä, miten he voivat konkreettisesti hyötyä EU:n laajuisista oikeuksista ja toimintatavoista toisessa jäsenvaltiossa asuessaan, ja rohkaista heitä osallistumaan aktiivisesti unionin politiikan aloja ja aihealueita käsitteleviin kansalaisfoorumeihin – virittää keskustelua unionin kansalaisuuteen erottamattomasti kuuluvan vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden vaikutuksista ja mahdollisuuksista, etenkin kun kyse on sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisesta ja unionin kansalaisten keskinäisen ymmärryksen sekä unionin ja kansalaisten välisen yhteyden vahvistamisesta. · Johdonmukaisuus suhteessa unionin muihin politiikan aloihin ja muihin tavoitteisiin Ehdotetun Euroopan kansalaisten teemavuoden lähtökohtana on vahva yhteys, jonka kansalaiset kokevat olevan vapaan liikkuvuuden ja unionin kansalaisuuden välillä ja johon he liittävät myönteisiä mielikuvia, ja sen tavoitteena on antaa unionin kansalaisuudelle konkreettista merkitystä. Teemavuosi edistää siten komission poliittista tavoitetta asettaa kansalaiset EU:n poliittisen asialistan ytimeen, ja sen avulla unionin kansalaisuudesta tulee konkreettista todellisuutta ihmisten jokapäiväisessä elämässä. Ehdotetun teemavuoden pohjana on Euroopan komission puheenjohtajan José Manuel Barroson uutta komissiota koskevissa poliittisissa suuntaviivoissa 3. syyskuuta 2009 ilmaisema sitoumus vahvistaa EU:n kansalaisuutta parantamalla kansalaisten ja EU:n välistä yhteyttä ja toteuttamalla kansalaisten oikeudet käytännössä. Teemavuosi perustuu lisäksi perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2009) ja tehokkaasta täytäntöönpanosta Lissabonin sopimuksen jälkeen 15 päivänä joulukuuta 2010 annettuun Euroopan parlamentin päätöslauselmaan. Päätöslauselmassa Euroopan parlamentti kehottaa komissiota nimeämään vuoden 2013 Euroopan kansalaisten teemavuodeksi, jotta herätettäisiin keskustelua Euroopan kansalaisuudesta ja tiedotettaisiin kansalaisille heidän oikeuksistaan ja erityisesti uusista, Lissabonin sopimuksen voimaantulosta johtuvista oikeuksista. Euroopan kansalaisten teemavuotta 2013 koskeva suunnitelma esiteltiin sen vuoksi 18. tammikuuta 2011 toimielinten tiedotusyhteistyöryhmälle. Ehdotettu teemavuosi on siten johdonmukainen myös suhteessa Tukholman ohjelmaan[8], jonka mukaan kansalainen on EU:n vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevien politiikan alojen keskipisteessä ja jonka toiminnan painotusalueena on ”kansalaisten Euroopan luominen”, mihin kuuluu sen varmistaminen, että kansalaiset voivat käyttää täysimääräisesti oikeuttaan liikkua vapaasti. Ehdotetun teemavuoden tavoite on johdonmukainen myös suhteessa Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteisiin, sillä vapaan liikkuvuuden ja työntekijöiden liikkumisen helpottaminen on määritetty lippulaivahankkeissa ”Nuoret liikkeellä” ja ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma”[9] sekä Euroopan työntekijöiden liikkuvuuden teemavuotta 2006 seuranneessa Eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmassa[10] keinoksi vastata haasteisiin, joita väestörakenteen muutos aiheuttaa työmarkkinoille, ja lisätä työntekijöiden työllistettävyyttä ja Euroopan talouden kilpailukykyä. Vapaa liikkuvuus on perusedellytys haluttaessa hyödyntää monia rajatylittäviin yhteyksiin liittyviä EU:n kansalaisen oikeuksia, kuten sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksia, oikeutta etsiä työtä ja työskennellä toisessa jäsenvaltiossa, matkustajien ja matkailijoiden oikeuksia tai kuluttajien oikeutta hankkia tavaroita ja palveluja muista jäsenvaltioista, ja toisaalta se myös edistää kyseisten oikeuksien käyttöä. Vapaan liikkuvuuden helpottaminen voi siten osaltaan edistää muun muassa sisämarkkinoiden uudelleenkäynnistämistä koskevassa komission aloitteessa[11] määritettyjä tavoitteita, sillä se voi rohkaista kansalaisia hyödyntämään täysimääräisesti sisämarkkinoiden tarjoamia etuja. Teemavuosi lisäisi myös suoraan tietoisuutta kyseisistä mahdollisuuksista ja oikeuksista sinänsä, sillä sen avulla kansalaiset saisivat tietoa kaikista tärkeimmistä oikeuksista, joita he voivat käyttää rajatylittävissä yhteyksissä. Ehdotettu teemavuosi pohjautuisi Euroopan unionin kansalaisuutta käsittelevään vuoden 2010 katsaukseen ja edistäisi huomattavasti kyseisessä katsauksessa määritettyjen tavoitteiden saavuttamista eli olemassa olevien unionin kansalaisten oikeuksien tehokasta hyödyntämistä haittaavien esteiden poistamista. Sen pohjalta, mitä ongelmia kansalaiset kohtaavat yleisimmin toteuttaessaan unionin kansalaisen oikeuksiaan, erityisesti rajatylittävissä yhteyksissä, katsauksessa nimetään välittömästi vapaaseen liikkuvuuteen liittyvien esteiden lisäksi muitakin asioita, jotka ovat tärkeitä kansalaisille, jotka aikovat harjoittaa oikeuttaan liikkua vapaasti. Näissä asioissa EU:n on toimivaltuuksiensa rajoissa tarpeen tehostaa työtään tiedon jakamiseksi ja olemassa olevien esteiden poistamiseksi. Tällaisia kysymyksiä ovat muun muassa kansainvälisten avioliittojen omaisuuteen liittyvät oikeudet, siviilisäätyä koskevien asiakirjojen tunnustaminen eri maissa, rikoksesta epäiltyjen ja syytettyjen rikosprosessuaalinen suoja, ongelmat rajatylittävissä veroasioissa, rajatylittävään terveydenhuoltoon ja sähköiseen terveysteknologiaan liittyvät kysymykset, matkustajien ja matkailijoiden oikeudet, kuluttajien oikeudet, akateemisten tutkintotodistusten ja ammattipätevyyden tunnustaminen, sosiaaliturvaan liittyvät kysymykset, vaalioikeuksien käyttäminen ja tietoisuus unionin kansalaisuuden merkityksestä. Euroopan kansalaisten teemavuotta voidaan siis kehittää pitkälti Euroopan unionin kansalaisuutta käsittelevän vuoden 2010 katsauksen pohjalta, jolloin sen tavoitteet ja toimet voidaan keskittää tärkeimpiin kysymyksiin, jotka liittyvät unionin kansalaisten vapaan liikkuvuuden helpottamiseen. Teemavuodella voidaan myös tukea komission aloittamaa prosessia, jonka tarkoituksena on jatkaa esteiden tunnistamista ja esittää Euroopan unionin toimivallan puitteissa ratkaisuja niiden raivaamiseksi. Lisäksi sillä voidaan luoda Euroopan unionin kansalaisuutta käsittelevän vuoden 2010 katsauksen mukaisesti puitteet vuonna 2013 julkistettavalle toimintasuunnitelmalle, jossa esitetään niiden vielä olemassa olevien esteiden poistamista, jotka estävät kansalaisia käyttämästä unionin kansalaisen oikeuksiaan. Varmistamalla, että unionin kansalaiset pystyvät hyödyntämään tehokkaasti EU:n lainsäädännön heille takaamia oikeuksia, teemavuosi voi osaltaan edistää SEUT-sopimuksen 20 artiklan 2 kohdassa määritettyä tavoitetta, jonka mukaan unionin kansalaisilla on perussopimusten takaamat oikeudet, joihin kuuluu oikeus liikkua vapaasti. Euroopan kansalaisten vuosi 2013 on myös tervetullut tilaisuus edistää unionin kansalaisuuden näkyvyyttä ja sen konkreettisia etuja yksittäisille kansalaisille, sillä kyseisenä vuonna tulee kuluneeksi 20 vuotta siitä, kun unionin kansalaisuus otettiin käyttöön Maastrichtin sopimuksella. Teemavuoden kautta havainnollistuu, miten unionin kansalaisuus vaikuttaa konkreettisesti kansalaisten elämään, mikä puolestaan korostaa kansalaisten panoksen merkitystä sille, että kansalaisten oikeuksien toteutuminen ja ylemmällä tasolla Euroopan yhdentyminen edistyvät käytännössä. Lisäksi on määrä parantaa tietoisuutta kansalaisten vaalioikeuksista asuinvaltiossaan, millä on merkitystä myös vuonna 2014 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien kannalta. Tällaisten tiedotustoimien vaikutusta voitaisiin vielä tehostaa tiivistämällä yhteistyötä ja hyödyntämällä synergioita suhteessa vastaaviin toimiin, joita EU:n muut toimielimet, erityisesti Euroopan parlamentti, sekä jäsenvaltiot toteuttavat vaalien edellä. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET · Intressitahojen kuuleminen Komission käynnistämässä julkisessa kuulemisessa, joka koski EU-kansalaisten oikeuksia tulevaisuudessa ja joka saatettiin päätökseen 15. kesäkuuta 2010, samoin kuin 1.–2. heinäkuuta 2010 pidetyssä samaa aihetta käsitelleessä konferenssissa kansalaisjärjestöt tukivat voimakkaasti ehdotusta siitä, että EU:n politiikan aloilla keskityttäisiin siihen, mitä unionin kansalaisuus ja siihen liittyvät oikeudet merkitsevät ja miten unionin kansalaisuus saataisiin näkymään ihmisten jokapäiväisessä elämässä. Lisäksi kansalaisyhteiskunnan tärkeimmät sidosryhmät ilmaisivat vankan tukensa tiedotustoimille, joiden tarkoituksena on saada kurottua umpeen kuilu unionin kansalaisten vapaan liikkuvuuden takaavan lainsäädännön ja kansalaisten käytännössä kohtaamien esteiden välillä. Komissio esitteli 15. joulukuuta 2010 kansalaisyhteiskunnan kanssa käymänsä säännöllisen vuoropuhelun yhteydessä Euroopan kansalaisten teemavuotta koskevan suunnitelmansa. Se sai myönteistä palautetta erityisesti unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien harjoittamisen tiettyihin osa-alueisiin keskittyvistä toimista, kuten toimista, joilla kansalaisia kannustetaan osallistumaan kansalaisyhteiskuntaan ja sitoutumaan aktiivisesti osallistuvan demokratian toteuttamiseen. · Asiantuntijatiedon käyttö Tarvittavat tiedot koottiin äskettäin tehdyistä Eurobarometri-tutkimuksista sekä edellä kohdassa ”Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet” mainituista tutkimuksista. · Vaikutusten arviointi Ennakkoarviointi suoritettiin[12]. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ · Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Teemavuoden tavoitteena on lisätä mielipidevaikuttajien ja suuren yleisön tietoisuutta unionin kansalaisen oikeuksista ja helpottaa siten vapaan liikkumisen ja oleskelun oikeuden käyttöä. Sen vuoksi sillä lisätään unionin kansalaisten tietoisuutta oikeudesta liikkua vapaasti ja yleensäkin unionin kansalaisten oikeuksista rajatylittävissä yhteyksissä, myös heidän oikeudestaan osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa. Lisäksi sillä edistetään unionin kansalaisten tietoisuutta siitä, miten he voivat hyötyä EU:n laajuisista oikeuksista ja toimintatavoista, jos he haluavat laajentaa elinpiiriään kansallisten rajojensa ulkopuolelle, muun muassa rohkaisemalla heitä osallistumaan aktiivisesti unionin politiikan aloja ja aihealueita käsitteleviin kansalaisfoorumeihin. Teemavuoden tarkoituksena on lisäksi käynnistää keskustelu unionin kansalaisuuteen erottamattomasti kuuluvan vapaan liikkuvuuden oikeuden vaikutuksista ja sen tuomista mahdollisuuksista, etenkin kun on kyse sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisesta ja unionin kansalaisten keskinäisen ymmärryksen sekä unionin ja kansalaisten välisen yhteyden vahvistamisesta. · Oikeusperusta SEUT-sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaan unionin kansalaisilla on perussopimuksissa määrätyt oikeudet ja velvollisuudet, ja heillä on muun muassa oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella. Unionin kansalaisten oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun vahvistetaan myös perussopimuksen 21 artiklan 1 kohdassa seuraavassa sanamuodossa: ”Jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella, jollei perussopimuksissa määrätyistä tai sen soveltamisesta annetuissa säännöksissä säädetyistä rajoituksista ja ehdoista muuta johdu.” Euroopan kansalaisten teemavuotta koskevan päätösehdotuksen keskeisenä tarkoituksena on tehdä unionin kansalaisille helpommaksi käyttää oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella lisäämällä heidän tietoisuuttaan oikeuksista unionin kansalaisina. Sen tavoitteet kuuluvat siten perussopimuksen 21 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Ehdotuksella voidaan samalla edistää SEUT-sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan toteutumista käytännössä, sillä kyseisen kohdan mukaan unionin kansalaisilla on perussopimuksissa määrätyt oikeudet, muun muassa oikeus liikkua vapaasti. Tämän ehdotuksen oikeusperustana on siten SEUT-sopimuksen 21 artiklan 2 kohta, jossa määrätään, että jos jokin unionin toimi osoittautuu tarpeelliseksi tämän tavoitteen saavuttamiseksi eikä perussopimuksissa ole määräyksiä tähän tarvittavista valtuuksista, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen antaa säännöksiä 1 kohdassa tarkoitettujen oikeuksien käyttämisen helpottamiseksi. · Toissijaisuusperiaate Ehdotetun Euroopan kansalaisten teemavuoden tärkeimpänä tavoitteena on puuttua siihen, että unionin kansalaiset eivät ole tarpeeksi tietoisia oikeudestaan vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun tai muista unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista erityisesti rajatylittävissä yhteyksissä, eivätkä siten myöskään tiedä, mitä oikeudet merkitsevät käytännössä. Unionin kansalaisuuden ja sen tuomien etujen huono näkyvyys – mikä on koko kysymyksen ydin – on yhteinen ongelma monissa maissa. Vaikka kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista tiedottaminen ja kansalaisten tietoisuuden parantaminen ovatkin ensi sijassa jäsenvaltioiden vastuulla, ongelman ratkaisemiseen tarvittavat toimenpiteet edellyttävät monenkeskeisiä kumppanuuksia, valtioiden välistä tietojen ja kokemusten vaihtoa sekä tietoisuuden lisäämistä ja hyvien toimintatapojen jakamista unionin laajuisesti. Ehdotetun Euroopan kansalaisten teemavuoden tavoitteet voidaan siten saavuttaa paremmin unionin tasolla. · Suhteellisuusperiaate Kuten tämän ehdotuksen mukana toimitettavasta ennakkoarvioinnista[13] ilmenee, Euroopan kansalaisten teemavuonna toteutettavissa toimenpiteissä ei mennä pidemmälle kuin on tarpeen päämäärän saavuttamiseksi. Ehdotus on siten SEU-sopimuksen 5 artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukainen. · Vaikutukset perusoikeuksiin Unionin kansalaisten oikeus liikkua ja oleskella vapaasti vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 45 artiklassa. Siltä osin kuin sen tarkoituksena on helpottaa kyseisen oikeuden harjoittamista, ehdotetulla teemavuodella on huomattavan myönteinen vaikutus perusoikeuskirjan tosiasialliseen täytäntöönpanoon. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Teemavuotta varten ei haeta lisärahoitusta. Viestinnän pääosaston budjettikohtien ja ohjelmien samoin kuin muiden asiaan liittyvien ohjelmien puitteissa on mahdollista asettaa tavoitteita joustavasti joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi, mikä antaa riittävästi taloudellista liikkumavaraa teemavuoden järjestämiseen noin miljoonan euron budjetissa. 2011/0217 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kansalaisten teemavuodesta (2013) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 21 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[14], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[15], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Perussopimuksen 20 artiklan 1 kohdassa otetaan käyttöön unionin kansalaisuus, joka täydentää jäsenvaltion kansalaisuutta, ja sen mukaan unionin kansalainen on jokainen, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus. Perussopimuksen 20 artiklan toisessa alakohdassa täsmennetään, että unionin kansalaisilla on perussopimuksissa määrätyt oikeudet ja velvollisuudet ja että heillä on muun muassa oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella. Unionin kansalaisten oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun vahvistetaan myös perussopimuksen 21 artiklassa. (2) Lissabonin sopimuksen voimaantulo vahvisti unionin kansalaisuuden asemaa ja täydensi siihen liittyviä oikeuksia, joihin kuuluu uutena oikeutena kansalaisaloite, jonka avulla miljoona kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita voi pyytää komissiota tekemään ehdotuksen EU:n toimivaltaan kuuluvalta alalta. (3) Unionin kansalaisuuteen liittyvät oikeudet sisältyvät Euroopan unionin perusoikeuskirjaan. Perusoikeuskirjan johdanto-osan mukaan unioni ”asettaa ihmisen toimintansa keskipisteeksi ottamalla käyttöön unionin kansalaisuuden ja luomalla vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen”. Perusoikeuskirjan V luvussa määrätään ”kansalaisten oikeudet”, joihin kuuluu 45 artiklan mukaan jokaisen unionin kansalaisen oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella. (4) Vastaavasti Tukholman ohjelman[16] mukaan kansalainen on EU:n vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevien politiikan alojen keskipisteessä. Sen toiminnan painotusalueena on kansalaisten Euroopan rakentaminen, johon kuuluu sen varmistaminen, että kansalaiset voivat täysimääräisesti käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkumiseen. (5) Euroopan parlamentti kehotti 15 päivänä joulukuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2009) ja tehokkaasta täytäntöönpanosta Lissabonin sopimuksen jälkeen[17] komissiota nimeämään vuoden 2013 Euroopan kansalaisten teemavuodeksi, jotta herätettäisiin keskustelua Euroopan kansalaisuudesta ja tiedotettaisiin kansalaisille heidän oikeuksistaan, etenkin sellaisista uusista oikeuksista, jotka johtuvat Lissabonin sopimuksen voimaantulosta. (6) Siitä lähtien, kun oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun otettiin vuonna 1957 käyttöön Rooman sopimuksella yhtenä neljästä perusvapaudesta, on voitu havaita, että kyseisestä oikeudesta on yhtenä yhtenäismarkkinoiden luomisen peruspilarina hyötyä sekä jäsenvaltioiden taloudelle että yksittäisille kansalaisille. (7) Liikkumisen vapaus ja työntekijöiden liikkuvuus auttavat erityisesti paneutumaan seuraamuksiin, joita työmarkkinoille aiheutuu väestörakenteen muutoksesta, minkä lisäksi ne edistävät ihmisten työllistettävyyttä ja parantavat Euroopan teollisuudenalojen kilpailukykyä. Vapaa liikkuvuus kuuluu unionin lainsäädännössä myönnettyjen oikeuksien, kuten kuluttajien oikeuden hankkia tavaroita ja palveluita tai matkustajien ja matkailijoiden oikeuksien, perusedellytyksiin, ja samalla se myös edistää näiden oikeuksien käyttöä. Vapaata liikkuvuutta helpottamalla voidaan siten edistää kansalaisten mahdollisuuksia hyötyä täysimääräisesti yhtenäismarkkinoista, minkä lisäksi se on yksi keskeinen kasvun aikaansaaja. (8) Unionin kansalaiset arvostavat suuresti oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella ja pitävät sitä yhtenä keskeisistä unionin kansalaisuudesta johtuvista henkilökohtaisista oikeuksista. Se ilmentää Euroopan yhdentymisen merkitystä ja edistää sen ymmärtämistä sekä tukee kansalaisten osallistumista Euroopan unionin rakentamiseen. Kansalaiset, jotka laajentavat elinpiiriään kansallisten rajojensa ulkopuolelle matkustamalla toiseen jäsenvaltioon tai asettumalla siihen asumaan, huomaavat, että unionin lainsäädäntö tarjoaa heille monia oikeuksia rajatylittävissä tilanteissa, ja näitä oikeuksia myös käytetään. Oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun tekee siten unionin kansalaisuudesta osan kansalaisten jokapäiväistä elämää. (9) Vaikka oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun perustuukin vankasti EU:n primaarioikeuteen ja vaikka sitä on kehitetty merkittävästi johdetussa oikeudessa, kansalaiset huomaavat oikeuksia käyttäessään, että lainsäädännön ja käytännön elämän välillä on kuitenkin vielä kuilu. Sen lisäksi, että liikkuvuuden edut eivät ole aina selviä, unionin kansalaiset kokevat unionin toisessa maassa asumiseen ja työskentelemiseen liittyvän liikaa käytännön esteitä. (10) Kertomuksessa ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2010 – Unionin kansalaisoikeuksien esteiden poistaminen”[18] komissio käsitteli suurimpia esteitä, joita kansalaiset edelleen kohtaavat päivittäin käyttäessään unionin kansalaisen oikeuksiaan, erityisesti kansalliset rajat ylittäviä oikeuksia, ja hahmotteli 25 toimenpidettä, joilla helpotettaisiin näiden oikeuksien käyttämistä. Yhtenä esteenä mainittiin tiedon puute. Komission johtopäätöksenä Euroopan unionin kansalaisuutta käsittelevässä vuoden 2010 katsauksessa oli, että unionin kansalaiset eivät pysty käyttämään oikeuksiaan, koska he eivät tunne niitä, ja se ilmoitti aikovansa lisätä unionin kansalaisille suunnattavaa tiedottamista heidän oikeuksistaan ja etenkin oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen. (11) Koska oikeus vapaaseen liikkuvuuteen parantaa huomattavasti ihmisten elämän laatua, on erittäin tärkeää, että tietoa tästä oikeudesta ja sen käyttämisen ehdoista on saatavana mahdollisimman laajalti. Kaikilla unionin kansalaisilla on oikeus harjoittaa vapaata liikkuvuutta, joten tiedotuskampanjoita olisi järjestettävä kaikkialla unionissa. (12) Jotta unionin kansalaiset voisivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä siitä, haluavatko he käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, ei kuitenkaan riitä, että heille tiedotetaan oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen sinänsä; ratkaisevan tärkeää on, että heillä on riittävästi tietoa muista oikeuksista, jotka unionin lainsäädäntö takaa heille rajatylittävissä yhteyksissä. Vain jos heillä on tietoa kyseisistä oikeuksista, he voivat käyttää niitä täysimääräisesti, jos he päättävät hyödyntää oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen. (13) Erityisen tärkeää on tiedottaa unionin kansalaisille, jotka harkitsevat hyödyntävänsä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, missä määrin heillä on unionin sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevien säännösten perusteella oikeus saada tai säilyttää sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksia; säännösten tarkoituksena on varmistaa, että he eivät menetä sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksia muuttaessaan Euroopassa. Kansalaisille olisi myös tiedotettava oikeudesta ammattipätevyyden tunnustamiseen sekä sosiaalisista ja kansalaisuuteen liittyvistä taidoista, jotka ovat osa elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevaa eurooppalaista viitekehystä[19] ja joiden avulla he voivat osallistua täysimääräisesti kansalaisyhteiskuntaan sekä käyttää unionin lainsäädännön mukaan heille kuuluvia oikeuksia. (14) Kansalaisille olisi tiedotettava myös heidän oikeuksistaan matkustajina heidän matkustaessaan millä tahansa liikennemuodolla Euroopan unionissa sekä kuluttajien oikeuksista rajatylittävässä kaupankäynnissä. Kun kansalaiset voivat luottaa siihen, että heidän oikeuksiaan kuluttajana suojellaan tehokkaasti, he osallistuvat enemmän Euroopan laajuisten tavaroiden ja palvelujen markkinoiden täysipainoiseen kehittämiseen ja saavat enemmän hyötyä siitä. Kansalaisille olisi myös tiedotettava paremmin yleistä tuoteturvallisuutta ja markkinavalvontaa koskevista säännöistä, jotta he tietävät, miten heidän terveyttään ja oikeuksiaan suojellaan EU:ssa, etenkin silloin, kun kyseessä ovat uhkat tai riskit, joista he eivät selviydy yksityishenkilöinä. Lisäksi olisi tärkeää lisätä kansalaisten tietoisuutta oikeudesta rajatylittävään terveydenhoitoon, jotta he voivat hyötyä turvallisesta ja laadukkaasta terveydenhuollosta Euroopan eri maissa. (15) Tietoisuus unionin kansalaisille taatusta vaalioikeudesta on tässä yhteydessä keskeisessä asemassa. Unionin kansalaisten olisi tunnettava asianmukaisesti oikeutensa äänestää ja asettua ehdokkaaksi kunnallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa asuinvaltiossaan. Poliittinen osallistuminen voi myös edistää unionin kansalaisten integroitumista asuinvaltionsa yhteiskuntaan. (16) Kansalaisten tietoisuuden lisääminen kyseisiin oikeuksiin liittyvistä eduista heille henkilökohtaisesti ja yhteiskunnalle voi myös lisätä unioniin kuuluvuuden ja siihen samaistumisen tunnetta. (17) Euroopan kansalaisten teemavuosi 2013 antaa tervetulleen mahdollisuuden lisätä suuren yleisön tietoisuutta unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista ja helpottaa siten osaltaan vapaata liikkumista koskevan oikeuden käyttämistä. (18) Vuonna 2013 tulee kuluneeksi 20 vuotta siitä, kun unionin kansalaisuus otettiin käyttöön Maastrichtin sopimuksella, joka tuli voimaan 1 päivänä marraskuuta 1993. Euroopan kansalaisten teemavuosi pohjautuu Euroopan unionin kansalaisuutta käsittelevään katsaukseen sekä toimintaohjelmaan niiden vielä olemassa olevien esteiden poistamiseksi, jotka estävät kansalaisia käyttämästä unionin kansalaisen oikeuksiaan. Teemavuosi lisää unionin kansalaisuuden ja sen yksittäisille ihmisille tuomien etujen näkyvyyttä, muun muassa havainnollistamalla, mitä konkreettisia vaikutuksia unionin politiikan aloilla on kansalaisten elämään, etenkin kun on kyse oikeuksien käyttöä haittaavien esteiden poistamisesta. (19) Tietoisuuden lisääminen kansalaisten oikeuksista, myös heidän vaalioikeuksistaan asuinvaltiossaan, on merkittävää myös vuonna 2014 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien kannalta. Tällaisten tiedotustoimien vaikutusta olisi vielä lisättävä tiivistämällä yhteistyötä ja hyödyntämällä synergioita suhteessa vastaaviin toimiin, joita EU:n muut toimielimet, erityisesti Euroopan parlamentti, sekä jäsenvaltiot toteuttavat vaalien edellä. (20) Täytäntöönpanovuodelle (2013) suunniteltujen toimien tehokkuuden ja vaikuttavuuden optimoimiseksi on tärkeää toteuttaa valmistelutoimia noudattaen täysin varainhoitoasetuksen[20] 49 artiklan 6 kohtaa. (21) Teemavuotta varten olisi hyödynnettävä täysimääräisesti olemassa olevia osallistumisvälineitä ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 11 artiklassa vahvistettuja oikeuksia, jotta kansalaisia kannustetaan osallistumaan vuotta 2013 koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoprosessiin, jonka tarkoituksena on poistaa oikeuksien käyttöä haittaavat esteet ja laajemminkin määrittelemään kansalaisten oikeuksiin konkreettisesti vaikuttavia unionin politiikan aloja. Euroopan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat tässä keskeisessä asemassa. (22) Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu lisätä kansalaisten tietoisuutta heidän oikeuksistaan unionin kansalaisina, ja unionin tason toimet täydentävät tällaisia kansallisia toimia ja tuovat niihin lisänsä kumppanuuteen perustuvasta EU-viestinnästä 22 päivänä lokakuuta 2008 tehdyssä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission poliittisessa julistuksessa painotetulla tavalla[21]. (23) Ehdotetun toimen laajuus huomioon ottaen ja varsinkin koska sitä varten tarvitaan monenkeskeisiä kumppanuuksia, valtioiden välistä tietojen ja kokemusten vaihtoa sekä tietoisuuden lisäämistä ja hyvien käytänteiden jakamista unionin laajuisesti, ehdotetun teemavuoden tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Unioni voi tämän vuoksi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (24) Olisi myös toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi seuraavien asetusten mukaisesti: Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95[22], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annettu neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96[23] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999[24]. (25) Muihin kuin teemavuoden budjetista rahoitettaviin toimiin voidaan myöntää rahoitusta olemassa olevista unionin ohjelmista tai rakennerahastoista, erityisesti Kansalaisten Eurooppa ‑ohjelmasta sekä Perusoikeudet ja kansalaisuus -ohjelmasta, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Kohde Nimetään vuosi 2013 Euroopan kansalaisten teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’. 2 artikla Tavoitteet Teemavuoden yleistavoitteena on lisätä tietoisuutta unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista, jotta kansalaiset voivat hyödyntää täysimääräisesti oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella. Tässä yhteydessä teemavuoden on määrä keskittyä muun muassa siihen, miten muussa jäsenvaltiossa kuin kotimaassaan asuvat unionin kansalaiset, opiskelijat, työntekijät, kuluttajat sekä tavaroiden ja palvelujen tarjoajat voivat osallistua kansalaistoimintaan ja käyttää oikeuksiaan kaikkialla unionissa. Tältä pohjalta teemavuoden erityistavoitteet ovat seuraavat: – lisätä unionin kansalaisten tietoisuutta oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun Euroopan unionin alueella ja yleisemmin unionin kansalaisten oikeuksista rajatylittävissä yhteyksissä, myös heidän oikeudestaan osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa – lisätä unionin kansalaisten tietoa siitä, miten he voivat konkreettisesti hyötyä EU:n laajuisista oikeuksista ja toimintatavoista toisessa jäsenvaltiossa asuessaan, ja kannustaa heitä osallistumaan aktiivisesti unionin politiikan aloja ja aihealueita käsitteleviin kansalaisfoorumeihin – edistää keskustelua unionin kansalaisuuteen erottamattomasti kuuluvan vapaan liikkuvuuden oikeuden vaikutuksista ja sen tuomista mahdollisuuksista, etenkin kun on kyse sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisesta ja unionin kansalaisten keskinäisen ymmärryksen sekä unionin ja kansalaisten välisen yhteyden vahvistamisesta. 3 artikla Aloitteet 1. Edellä 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutetaan toimenpiteitä, joihin voi kuulua seuraavia teemavuoden tavoitteisiin nivoutuvia unionin ja kansallisella tasolla sekä alue- ja paikallistasolla tehtyjä aloitteita: – suurelle yleisölle ja tarkemmin rajatuille ryhmille suunnatut viestintä-, koulutus- ja tiedotuskampanjat; – tietojen, kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihto kansallis-, alue- ja paikallishallintoviranomaisten ja muiden organisaatioiden välillä; – konferenssit ja tapahtumat, joilla edistetään keskustelua ja lisätään tietoisuutta vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevan oikeuden ja yleisemmin unionin kansalaisten oikeuksien merkityksestä ja niiden tuomista eduista; – olemassa olevien monikielisten osallistumisvälineiden käyttö tavoitteena kannustaa kansalaisia edistämään oikeuksiensa toteutumista käytännössä ja saavuttaa yleisemminkin teemavuoden tavoitteet; – monikielisten Europe Direct- ja Sinun Eurooppasi -verkkoportaalien aseman ja näkyvyyden vahvistaminen tärkeimpinä keskitettyinä tietojärjestelminä unionin kansalaisten oikeuksista; – ongelmanratkaisuvälineiden, kuten SOLVIT-verkoston, aseman vahvistaminen, jotta unionin kansalaiset voivat käyttää ja puolustaa oikeuksiaan paremmin. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin aloitteisiin liittyvät yksityiskohdat esitetään liitteessä. 3. Komissio ja jäsenvaltiot voivat määritellä muita toimia, jotka edistävät teemavuoden tavoitteiden saavuttamista, ja sallia teemavuoden nimen käyttämisen näiden toimien mainostamisessa, jos ne edistävät 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista. 4 artikla Koordinointi unionin tasolla ja täytäntöönpano Komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden sekä paikallisia ja alueellisia eturyhmiä edustavien laitosten ja järjestöjen, erityisesti alueiden komitean kanssa. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa. Komissio kutsuu koolle kansalaisten oikeuksia puolustavien eurooppalaisten järjestöjen tai elinten sekä sidosryhmien edustajia avustamaan komissiota teemavuoden toteuttamisessa unionin tasolla. Komissio panee tämän päätöksen täytäntöön unionin tasolla. 5 artikla Rahoitusta koskevat säännökset 1. Liitteen A osassa tarkoitetuista unionin laajuisista toimenpiteistä tehdään julkisia hankintoja koskeva sopimus tai niille myönnetään Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavaa tukea. 2. Liitteen B osassa tarkoitetuille unionin laajuisille toimenpiteille voidaan myöntää unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavaa tukea. 6 artikla Kansainvälinen yhteistyö Komissio voi tehdä eurooppalaiseen teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa. 7 artikla Unionin taloudellisten etujen suojelu 3. Komissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä virheellisesti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla. Komissiolla on tämän päätöksen nojalla oikeus suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. Tarkastukset tekee tarvittaessa Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF), ja niihin sovelletaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 [25]. 4. Tämän päätöksen mukaisia unionin toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan mitä hyvänsä unionin oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko unionin yleiselle talousarviolle perusteettoman menon takia. 5. Komissio voi lykätä toimea varten myönnetyn rahoitustuen suorittamista, vähentää tuen määrää tai periä sen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, mukaan luettuna tämän päätöksen tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättämisen, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu merkittävästi tavalla, joka on ristiriidassa sen luonteen tai sen toteutusta koskevien ehtojen kanssa. 6. Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos jonkin toimen toteutuksen edistyminen ei anna perusteita kuin osaan myönnetystä rahoitustuesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään selvityksen asiasta tietyssä määräajassa. Jos tämä ei pysty esittämään hyväksyttävää perustelua, komissio voi peruuttaa taloudellisen avustuksen loppuosan ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista. 7. Kaikki aiheettomasti maksetut määrät on palautettava komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa[26] säädettyjen edellytysten mukaisesti. 8 artikla Seuranta ja arviointi Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen aloitteiden toteuttamisesta ja tuloksista sekä näitä aloitteita koskevan yleisarvion. 9 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä […] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE 3 ARTIKLASSA TARKOITETUT TOIMET Teemavuoden toteutuksen johtoajatuksena on mittava unionin laajuinen viestintäkampanja, jota voidaan täydentää jäsenvaltioiden toimilla. Sekä unionin että kansallisiin toimiin voi osallistua myös kansalaisjärjestöjä ja muita sidosryhmiä, sillä tavoitteena on sitouttaa kaikki tärkeimmät toimijat teemavuoteen. Teemavuosi toteutetaan seuraavin toimenpitein: A. UNIONIN SUORAT ALOITTEET Rahoitus tapahtuu yleensä hankkimalla suoraan tavaroita ja palveluja voimassa olevien puitesopimusten mukaisesti. Osa rahoituksesta voidaan osoittaa kielipalvelujen (käännökset, tulkkaus, monikielinen viestintä) tarjoamiseen. Tiedotus- ja edistämiskampanjat: · tuotetaan ja levitetään audiovisuaalista ja painettua aineistoa, joka edistää 2 artiklan mukaisia tavoitteita; · järjestetään näkyviä tapahtumia ja foorumeita, joissa vaihdetaan tietoja ja hyviä toimintatapoja; · toteutetaan toimenpiteitä teemavuoden tavoitteita edistävien unionin ohjelmien, toimien ja aloitteiden tulosten tunnetuksi tekemiseksi ja niiden näkyvyyden parantamiseksi; · perustetaan Europa-palvelimelle (http://europa.eu/index_fi.htm) tiedotussivusto, jolla on tietoa teemavuoteen liittyvistä toimista. B. UNIONIN ALOITTEIDEN YHTEISRAHOITUS Yhteisrahoitettavia aloitteita ei ole suunniteltu. C. ALOITTEET, JOILLE EI MYÖNNETÄ UNIONIN RAHOITUSTUKEA Unioni myöntää muuta kuin rahallista tukea, esimerkiksi kirjallisen luvan käyttää teemavuodelle kehitettävää logoa ja muuta teemavuoteen liittyvää materiaalia, julkisten tai yksityisten tahojen toteuttamille aloitteille, jos ne pystyvät osoittamaan komissiolle, että kyseiset aloitteet toteutetaan vuoden 2013 aikana ja että niillä edistetään merkittävästi teemavuoden tavoitteiden saavuttamista. _______________ [1] Kvalitatiivinen eurobarometritutkimus Euroopan unionin kansalaisuudesta ja rajatylittävästä liikkuvuudesta, elokuu 2010. [2] SEU-sopimuksen II osasto, erityisesti 9, 10 ja 11 artikla. [3] Flash-eurobarometri 263: Sisämarkkinat: tietoisuus, näkemykset ja vaikutukset, huhtikuu 2009. [4] Euroopan komission tilaama tutkimus ”Scientific Report on the Mobility of Cross-Border Workers within the EU-27/EEA/EFTA Countries”, tammikuu 2009. [5] Kvalitatiivinen eurobarometritutkimus Euroopan unionin kansalaisuudesta ja rajatylittävästä liikkuvuudesta, elokuu 2010. [6] EU:n kansalaisuutta käsittelevät Flash-eurobarometritutkimus 294, maaliskuu 2010. [7] KOM(2010) 603 lopullinen, 27.10.2010. [8] EUVL (2010/C 115/01) – Euroopan unionin toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen tiedotteet – Eurooppa-neuvosto – Eurooppa-neuvosto – Tukholman ohjelma – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten. [9] KOM(2010) 477 lopullinen, 15.9.2010, ja KOM(2010) 682 lopullinen, 23.11.2010. [10] KOM(2007) 773 lopullinen, 6.12.2007. [11] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta – 50 ehdotusta työskentelyn, yrittäjyyden ja kaupankäynnin parantamiseksi, KOM(2010) 608 lopullinen, 27.10.2010. [12] SEC(2011) xxx. [13] SEC(2011) xxx. [14] EUVL C , s... [15] EUVL C , s... [16] KOM (2009) 262 lopullinen, 10.6.2009. [17] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2010-0483+0+DOC+XML+V0//FI . [18] KOM(2010) 603 lopullinen. [19] Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2006/962/EY, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10). [20] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (’varainhoitoasetus’), EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1 – asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13. joulukuuta 2006 annetulla asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1). [21] EUVL C 13, 20.1.2009, s. 3. [22] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [23] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [24] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [25] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [26] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (’varainhoitoasetus’), EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13. joulukuuta 2006 annetulla asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).