(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kohdistuvat kaikkiin tai merkittävään osaan vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annetuista maakohtaisista suosituksista. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

(24)Belgia ei ole vielä virallisesti toimittanut kumppanuussopimusta ja muita koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoja. Belgian on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

(23)Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Belgian suunnitelman kokonaismäärärahoista on 49,6 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 26,6 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Belgiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

(22)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Belgian talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan erityisesti auttavan Belgiaa vastaamaan merkittävään osaan maakohtaisissa suosituksissa yksilöidyistä haasteista. Julkisten menojen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy menojen uudelleenarvioinnin järjestelmällinen sisällyttäminen budjettisuunnittelusykleihin kaikilla hallintotasoilla. Julkisten eläkemenojen kasvun vuoksi suunnitelmaan sisältyy eläkeuudistus, jolla pyritään muun muassa parantamaan eläkejärjestelmän taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä. Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös useita toimenpiteitä, joilla vastataan työmarkkinoiden haasteisiin ja vahvistetaan haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, naisten, nuorten, vammaisten ja digitaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien henkilöiden, integroitumista yhteiskuntaan ja työmarkkinoille. Suunnitelman mukaan Belgia ottaa käyttöön 5G-verkon. Suunnitelmaan sisältyy myös työsuhdeautojen verojärjestelmän uudistus, jolla pyritään koko työsuhdeautokannan sähköistämiseen.

(21)Belgian verojärjestelmälle on ominaista työn suuri verorasitus suhteellisen korkeine veroasteineen ja kapeine veroluokkineen. Tämä rajoittaa verojärjestelmän todellista progressiivisuutta ja vähentää entisestään työmarkkinoille osallistumista. Vaikka vuoden 2016 verouudistuksella kevennettiin pienituloisimpien työhön kohdistuvaa verorasitusta, verokiila on edelleen EU:n korkein keskipalkkaisten osalta. Työn korkea verotus saattaa myös vähentää osallistumista elinikäiseen oppimiseen. Lisäksi jotkin työttömyysetuusjärjestelmän piirteet saattavat heikentää työnteon kannustimia ja vähentää aktivointitoimien vaikuttavuutta. Sosiaalituen monimutkaisuus ja vähäiset mahdollisuudet yhdistää työtuloja ja sosiaalietuuksia voivat myös luoda pidäkkeitä työn vastaanottamiselle erityisesti niille, joilla on heikot ansiomahdollisuudet. Lisäksi lukuisat vapautukset, vähennykset ja alennetut verokannat, joiden osittainen tarkoitus on lievittää korkeiden verokantojen vaikutusta, rapauttavat veropohjia ja aiheuttavat tehottomuutta ja vääristymiä. Tietyt verojärjestelmän piirteet vääristävät sijoitusvalintoja ja johtavat liialliseen sijoittamiseen tiettyihin omaisuuseriin. Esimerkiksi kiinteistöjen vuokria verotetaan liian kevyesti, ja vapaa-ajanasuntojen lainojen korot ovat verovähennyskelpoisia. Lisäksi säästämisen verokannustimet ja pitkäaikaisiin säästö- ja eläkejärjestelmiin sovellettavien verosääntöjen jäykkyys muodostavat esteitä pääoman kohdentamiselle järkevämmin. Myöskään helmikuussa 2021 voimaan tullut arvopaperitileistä kannettava vero ei kannusta sijoittamaan rahoitusvälineisiin. Olisi myös mahdollista kehittää ympäristöverotusta vähentämällä fossiilisten polttoaineiden tukia ja kannustamalla investoimaan vähähiiliseen talouteen. Esimerkiksi lämmitykseen käytettävien fossiilisten polttoaineiden (esim. kevyt polttoöljy ja maakaasu) sähköön verrattuna alhaisten valmisteverojen tarkistaminen kannustaisi investoimaan vähähiilisiin lämmitysratkaisuihin. Liikenneruuhkia voitaisiin vähentää politiikkatoimilla, kuten ottamalla käyttöön yksityisajoneuvojen tiemaksut (kuorma-autojen tapaan), ja varmistamalla samalla riittävä julkisen liikenteen tarjonta, sillä keskimääräinen liikenneruuhkissa vuosittain vietetty tuntimäärä on EU:n suurimpia. Se voisi myös auttaa vähentämään päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomia kasvihuonekaasupäästöjä. Painopisteen siirtäminen pois työn verotuksesta ja veropohjan laajentaminen saattaisivat parantaa verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta, parantaa työllisyyttä sekä edistää sosiaalisia ja ympäristötavoitteita.

(20)Jos politiikka säilyy muuttumattomana, väestön nopean ikääntymisen odotetaan pahentavan ikääntymiseen liittyvien menojen vaikutusta julkiseen talouteen. Vuoden 2021 ikääntymisraportissa ennustetaan ikääntymiseen liittyvien menojen kasvavan 3,6 prosenttiyksikköä vuoteen 2040 mennessä ja 5,4 prosenttiyksikköä vuoteen 2070 mennessä, mikä johtuu pääasiassa eläke- ja pitkäaikaishoitomenoista. Belgia on sitoutunut elpymis- ja palautumissuunnitelmassaan toteuttamaan eläkeuudistuksen, jonka tavoitteena on muun muassa parantaa järjestelmän taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä ja edistää eri eläkejärjestelmien lähentymistä. Pitkäaikaishoidon osalta Belgian menot kuuluivat jo vuonna 2019 EU:n suurimpiin, ja sen menojen odotetaan kasvavan edelleen 14 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja 2,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Uudistukset, joilla pyritään parantamaan eri hoitomuotojen kustannustehokasta käyttöä ja erityisesti välttämään tarpeetonta tai lykkäämään ennenaikaista laitoshoitoa, joka koskee joka neljättä hoitolaitoksessa olevaa henkilöä, on aloitettu, vaikkakin suuria alueellisia eroja on havaittavissa. Covid-19-kriisi on pysäyttänyt suunniteltujen säästötoimenpiteiden toteuttamisen. Tämä viittaa siihen, että liiallista laitoshoitoa saattaa olla mahdollista vielä vähentää samalla kun lisätään laadukkaiden kotihoitopalvelujen käyttöä ja poistetaan taloudellisia esteitä, jotka rajoittavat kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien mahdollisuuksia käyttää näitä palveluja. Uudistusten nopea ja kunnianhimoinen toteuttaminen auttaisi vastaamaan kestävyyttä koskeviin huolenaiheisiin.

(18)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Belgian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen).

(15)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden vuoden 2022 alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttia vuonna 2022 ja 0 prosenttia vuonna 2023. Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa kertaluontoisista tulonsiirroista kotitalouksille ja energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia ja koskevan vuotta 2022. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä saatetaan jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin tulonsiirrot kaikille kotitalouksille energiankulutuksen tukemiseksi sekä kaasun ja sähkön alv-kantojen ja bensiinin valmisteverojen alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia sekä vuonna 2022 että 2023. Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022).

(14)Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on vähäisempää, 2,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa vuoden 2022 vakausohjelman perustana olevien makrotalouden ennusteiden aikaisemmasta koontipäivästä, joka oli ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,6 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden tukevasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan (hienoisesti) supistuvan suhteessa BKT:hen 108,0 prosenttiin vuonna 2022 ja kasvavan 108,8 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 5,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Vuonna 2022 tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää, vaikka komission kevään 2022 talousennusteessa makrotalouden skenaario on epäedullisempi, sillä vuoden 2022 vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioissa on otettu huomioon tekninen korjaus, joka kuvastaa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan seurausten vaikutusta talousarvioon (pelkästään) vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2023 suurempi, mikä johtuu pääasiassa epäsuotuisammasta makrotalouden skenaariosta ja ohjelman myöhempien vuosien osalta vielä täsmentämättömistä toimenpiteistä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on vuonna 2022 pitkälti samanlainen kuin vakausohjelmassa, 107,5 prosenttia, mutta vuonna 2023 sitä pienempi, 107,6 prosenttia, mikä kuvastaa BKT-deflaattorin vähäisempää kasvua vuoden 2022 vakausohjelmassa.

(10)Belgia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Belgian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

(9)Belgia toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Belgia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(25)Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Belgialla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät sen työmarkkinoihin ja koulutusjärjestelmään. Ennätyksellisen suuri avointen työpaikkojen määrä Belgiassa osoittaa, että työnantajien on yhä vaikeampaa löytää työntekijöitä, joilla on oikeanlaiset taidot. Työvoimapula koskee kaikkia osaamistasoja, ja se on jatkuvaa monilla aloilla, kuten tieto- ja viestintätekniikan ja koulutuksen aloilla, hoiva-alalla ja rakennusalalla. Erityisesti luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan tutkinnon suorittaneita on liian vähän sekä ammatillisista ohjelmista valmistuneiden että korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden joukossa. Osaamisen kohtaanto-ongelmia selittää myös vähäinen osallistuminen aikuiskoulutukseen. Tämä koskee erityisesti matalasti koulutettuja, joiden työllistymismahdollisuuksia täydennyskoulutus saattaisi parantaa. Elpymis- ja palautumissuunnitelman puitteissa kehitetään yksilöllisiä oppimistilejä ja yksilöllisiä oppimisoikeuksia työntekijöitä varten. Aktiiviseen työvoimapolitiikkaan liittyvien koulutusmenojen osuus on kuitenkin kohtalaisen pieni, ja vain pieni, joskin kasvava, osa työnhakijoista osallistuu jonkin työvoimapulasta kärsivän alan koulutukseen. Työvoimapulan ja osaamisen kohtaanto-ongelmien korjaaminen on keskeinen tekijä digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän onnistumisessa sekä EU:n vuoteen 2030 asettamien työllisyyttä ja osaamista koskevien yleistavoitteiden saavuttamisessa.

(26)Työvoimapulan ja osaamisen kohtaanto-ongelmien osalta erityistä huolta aiheuttaa koulutusjärjestelmän suorituskyky ja inklusiivisuus, varsinkin kun otetaan huomioon koulutusmenojen suuruus. Erot koulutustuloksissa liittyvät läheisesti opiskelijoiden sosioekonomiseen ja maahanmuuttajataustaan. Ne kuuluvat EU:n suurimpiin ja johtavat eriarvoisuuteen koulutuksessa. Useampi kuin yksi kolmesta vammaisesta nuoresta aikuisesta ei saa suoritettua loppuun toisen asteen koulutusta. Lisäksi vain 6,2 prosenttia opiskelijoista Belgiassa osallistui vuonna 2019 työssäoppimiseen, mikä on selvästi alle EU:n keskiarvon (29 %). Ammatillisen koulutuksen järjestelmien työmarkkinarelevanssin lisääminen on tarpeen erityisesti ranskankielisessä yhteisössä, sillä vain kolme kymmenestä suosituimmasta toisen asteen ammatillisen koulutuksen vaihtoehdosta valmistaa ammatteihin, joissa on pulaa työvoimasta. Ylipäänsä Belgiassa on edelleen aihetta huoleen ammatillisen koulutuksen houkuttelevuudesta reittinä huippuosaamiseen, sillä suurella osalla väestöstä on ammatillisesta koulutuksesta negatiivinen käsitys. Opettajan ammatin vahvistaminen auttaisi pitämään opettajat työssä ja vähentäisi kasvavaa pulaa pätevistä opettajista. Tämä on erityisen suuri haaste muita heikommassa asemassa olevissa kouluissa ja saattaa lisätä entisestään koulutusjärjestelmän eriarvoisuutta. Jo toteutettujen toimenpiteiden lisäksi opettajan ammatin houkuttelevuutta voitaisiin lisätä tarjoamalla parempaa peruskoulutusta ja jatkuvaa täydennyskoulutusta sekä kehittämällä joustavampia ja houkuttelevampia urapolkuja.

(27)EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain Euroopan unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten määritetään vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja EU:n tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

(28)Noin 70 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta Belgiassa katetaan fossiilisten polttoaineiden tuonnilla. Vuoden 2020 tietojen mukaan riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä on raakaöljyn osalta 30 prosenttia (kokonaistuonnista), mikä ylittää EU27:n keskiarvon (26 %), mutta suhteessa pienempi maakaasun (7 %, EU:ssa 44 %) ja hiilen (39 %, EU:ssa 54 %) osalta. Energiapaletissa sekä öljyn (39 % kotimaisesta bruttokulutuksesta verrattuna 33 %:iin) että maakaasun (30 % verrattuna 24 %:iin) osuus on EU:n keskiarvoa suurempi kun taas hiilen osuus on pienempi (5 % verrattuna 11 %:iin). Ydinenergian osuus energiapaletista on 16 prosenttia kotimaisesta bruttokulutuksesta. Uusiutuvan energian osuus energian loppukulutuksesta oli vuonna 2020 vain 13 prosenttia. Belgian on toteutettava huomattavia lisätoimia nopeuttaakseen uusiutuvien energialähteiden kehittämistä keinona saavuttaa ilmastoneutraalius vuonna 2050 ja vähentää riippuvuuttaan fossiilisista tuontipolttoaineista. Maatuulivoimahankkeiden kehittämistä ja siihen liittyvää sähköverkon laajentamista haittaavat kuitenkin suuresti rakennuslupien pitkät viivästykset, jotka johtuvat erityisesti lukuisista, toistuvista ja pitkistä muutoksenhakumenettelyistä. Uusiutuvaa energiaa koskevien Belgian tavoitteiden saavuttamiseen tarvittava tavoitteiden ja strategian yhdenmukaistaminen kaikkien hallintotasojen (liittovaltio, alueet ja paikallistaso) välillä tarjoaisi sijoittajille selkeämmät puitteet, vähentäisi valituksia ja nopeuttaisi uusiutuvan energian käyttöönottoa ja siihen liittyvää verkon vahvistamista. Lisäksi lupien myöntämistä voitaisiin helpottaa parantamalla muutoksenhakuelinten valmiuksia ja toteuttamalla lisätoimia muutoksenhakumenettelyjen nopeuttamiseksi ja peräkkäisten valitusten todennäköisyyden vähentämiseksi, lieventämällä rajoituksia lentoasemien, tutkien ja sotilasalueiden läheisyydessä sekä päivittämällä tuuliturbiinien vähimmäisetäisyyttä koskevia vaatimuksia. Hyväksyttävyyttä paikallisten asukkaiden keskuudessa saattaisi lisätä, jos otettaisiin käyttöön aluesuunnittelu, jossa otetaan huomioon alueiden resurssipotentiaali, ja lisättäisiin kuntien osallistumista uusiutuvan energian tuotannon hankkeisiin. Kattoaurinkosähköpotentiaalia (sekä pienessä että suuressa mittakaavassa) voitaisiin hyödyntää paremmin luomalla ennakoitavat ja riittävät puitteet itse tuotetun energian kulutuksen, energian jakamisen ja kysyntäjouston edistämiseksi. Jotta energiaverkko kestäisi suuremman määrän vaihtelevia energialähteitä, on tarpeen vahvistaa sitä ja tehdä siitä älykkäämpi. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi.

(29)Lisäkeinoja energiatehokkuuden parantamiseksi sekä energiankulutuksen, päästöjen ja fossiilisista polttoaineista riippuvuuden vähentämiseksi ovat investoinnit vedyn arvoketjuun, energiaperuskorjaukset ja rakennusten vähähiilistäminen. Tämä edellyttää sitä, että tuet suunnataan uudelleen vähähiilisiin lämmönlähteisiin ja että otetaan käyttöön tai nopeutetaan alueellisia kieltoja, jotka koskevat öljy- tai kaasukattiloiden asentamista uusiin rakennuksiin. Polttoainesiirtymä helpottuu, jos energiankulutusta vähennetään ja energiatehokkuutta parannetaan (edistämällä perusteellisempia korjauksia) samanaikaisesti polttoainesiirtymän kanssa. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevaa tavoitetasoa on tarpeen nostaa edelleen, jotta Belgia olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa. Liikennealalla yksityisautoilun yleisyydellä on merkittävä osuus Belgian öljynkulutuksessa. Yksityisautoilua ja siihen liittyvää öljynkulutusta auttaisi vähentämään ympäristöystävällisten liikennemuotojen (pyöräily, jaettu liikkuminen) sekä julkisen liikenteen käytön edistäminen muun muassa parantamalla julkisia liikennepalveluja.

(30)Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Belgia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Belgia voi hyödyntää Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

(31)Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

(32)Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroalueen talouspolitiikkaa koskevaa suositusta. Belgian osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1, 2 ja 3.

SUOSITTAA, että Belgia toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.varmistaa vuonna 2023 maltillisen finanssipolitiikan erityisesti rajoittamalla kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvun pienemmäksi kuin keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvu, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen, RePowerEU:n ja muiden EU:n rahastojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa uskottava ja asteittainen velan vähentäminen ja julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä asteittaisen vakauttamisen, investointien ja uudistusten avulla; asettaa etusijalle uudistukset, joilla parannetaan pitkäaikaishoidon taloudellista kestävyyttä muun muassa edistämällä eri hoitomuotojen kustannustehokasta käyttöä; uudistaa verotus- ja etuusjärjestelmiä työnteon pidäkkeiden vähentämiseksi siirtämällä verorasitusta pois työn verottamisesta ja yksinkertaistamalla vero- ja etuusjärjestelmää; vähentää verotukia ja tekee verojärjestelmästä investointineutraalimman;

2.etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.puuttuu työvoimapulaan ja osaamisen kohtaanto-ongelmiin erityisesti parantamalla koulutusjärjestelmän ja ammatillisen koulutuksen suorituskykyä ja inklusiivisuutta, parantamalla ammatillisen koulutuksen laatua ja työmarkkinarelevanssia sekä kehittämällä joustavampia ja houkuttelevampia urapolkuja ja koulutusta opettajille;

4.vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista vauhdittamalla energiatehokkuuden parantamista ja fossiilisten polttoaineiden käytön vähentämistä rakennuksissa, edistämällä julkisen liikenteen käyttöä ja tarjontaa sekä nopeuttamalla uusiutuvan energian ja siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin käyttöönottoa sujuvoittamalla edelleen lupamenettelyjä esimerkiksi lyhentämällä pitkiä muutoksenhakumenettelyjä sekä ottamalla käyttöön puitteet, jotka edistävät investointeja aurinkoenergiaan.

Tehty Brysselissä