Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Lissabonin vision tarkentaminen?"



Virallinen lehti nro C 061 , 14/03/2003 s. 0145 - 0153



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Lissabonin vision tarkentaminen?" (2003/C 61/24) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. tammikuuta 2002 pitämässään täysistunnossa työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta "Lissabonin vision tarkentaminen?" Työjärjestyksen 11 artiklan 4 kohdan ja 19 artiklan 1 kohdan nojalla komitea päätti muodostaa alakomitean valmistelemaan lausunnon. Alakomitea hyväksyi lausuntoluonnoksensa 29. heinäkuuta 2002. Esittelijä oli Peter Morgan. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18. ja 19. syyskuuta 2002 pitämässään 393. täysistunnossa (syyskuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 86 puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Kun Portugali oli unionin puheenjohtajavaltio, se asetti odotukset korkealle valmistellessaan sittemmin maaliskuussa 2000 pidettyä Lissabonin huippukokousta. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea laati Lissabonin kokoukselle lausunnon(1), jossa se yhtyi huippukokouksen optimistiseen odotukseen ja ehdotti omaa käsiteltävien asioiden luetteloaan. 1.2. Barcelonassa maaliskuussa 2002 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen valmisteluvaiheessa oli selvää, että vaikka kaikki pitivät Lissabonin tavoitteita hyvin kunnianhimoisina, monet tarkkailijat ja osallistujat pitivät Lissabonin agendan asiakohdissa saavutettua edistymistä riittämättömänä. 1.3. ETSK päätti odottaa Barcelonan huippukokouksen selontekoa ennen kuin se antaisi lausuntonsa saavutetusta edistymisestä ja ilmaisisi näkemyksensä tulevaisuuden painopistealoista. 2. Visio 2.1. Puheenjohtajamaa Portugali lausui juhlallisesti julki Lissabonin huippukokouksen vision 17. tammikuuta 2000 päivätyssä kirjeessä, joka oli osoitettu kaikille Eurooppa-neuvoston jäsenille. Seuraavassa ote pääministeri António Guterresin kirjeestä: "Euroopan rakentamisessa on alkamassa uusi ajanjakso. Talouden elpymisestä huolimatta, työttömyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja sosiaalisen suojelun järjestelmien epätasapainoon liittyvien tulevaisuuden uhkien kaltaisista vakavista yhteiskunnallisista ongelmista ei ole päästy eroon. Ne heijastavat lisäksi syviä rakenteellisia ongelmia, joiden ratkaisu edellyttää rohkeita uudistuksia. Ongelmia korostavat lisäksi maailmanlaajuistumisen, tekniikan kehityksen ja väestön ikääntymisen kaltaiset väistämättömät haasteet. Eurooppalainen yhteiskuntamalli voidaan säilyttää ainoastaan löytämällä uusia kilpailutekijöitä ja yhteiskuntamallia uudistamalla. Haluaisin ottaa lähtökohtana esiin erään keskeisen asian. Muotoutumassa on uusi ajattelutapa: kansakuntien, alueiden, yritysten ja ihmisten vaurauden tärkeimmäksi perustaksi on muodostumassa innovaatioon ja tietoon pohjautuva talous. Eurooppa on jäänyt huomattavasti jälkeen. Sen tulisikin etsiä uudessa kilpailutilanteessa oma tiensä ja torjua samalla sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyviä uusia riskejä. Innovaatio ja syrjäytymisen torjunta on yhdistettävä. Uskon, että voimme nykytilanteessa määritellä tulevaksi kymmenvuotiskaudeksi uuden strategisen tavoitteen: Euroopasta tulee tehdä maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin talousalue, joka perustuu innovaatioon ja tietoon ja jolla talouskasvu kiihtyy, minkä tuloksena syntyy entistä parempia työpaikkoja ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus lujittuu. Kasvun perusteiden uudistamiseen tähtäävässä taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa strategiassa tulee yhdistää makrotalouspolitiikka ja sosiaalisen suojelun ajanmukaistaminen." 2.2. Ennen Lissabonin huippukokousta kaikki tiesivät tämän olevan hyvin kunnianhimoinen tavoite. Eurooppa-neuvosto itse asiassa laati talous- ja yhteiskuntauudistuksen 10-vuotissuunnitelman, jota jälkeenpäin täydennettiin ympäristöulottuvuudella. Näiden kolmen ulottuvuuden keskinäinen vuorovaikutus ja synergia ovat elintärkeitä, sillä ne ovat selvästi toisistaan riippuvaisia. Jotta Eurooppa saavuttaisi potentiaalinsa työllisyyden ja talouskasvun parantamisessa sekä olisi johtava talousalue, sen on pystyttävä vähintäänkin saavuttamaan tai jopa ylittämään kaikille kolmelle ulottuvuudelle Lissabonin strategiassa asetut tavoitteet. Komission tiedonannon "Lissabonin strategia - muutoksen toteuttaminen"(2) 2 osan taulukossa 2 kuvataan edistymistä tietyissä Lissabonin tavoitteissa viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana. Parhaiten suoriutuvat jäsenvaltiot ovat jo tavoitetasoilla. Varsinainen haaste on nostaa EU:n keskiarvo tälle tasolle. 2.3. Taloustavoitteiden mittasuhteiden ymmärtämiseksi seuraavassa verrataan joitain EU:n ja Yhdysvaltojen tilastoarvoja. On kuitenkin varoitettava kahdesta seikasta: taloudelliset suhdeluvut eivät välttämättä ilmaise todellista elämisen laatua ja taloudellisen toiminnan laatu voi vaihdella merkittävästi maasta toiseen. Tämä pätee erityisesti tilanteeseen, jossa mittarina käytetään hyvän yrityshallinnon ja yritysten sosiaalisen vastuun normeja. 2.3.1. Lissabonissa asetettiin tavoitteeksi nostaa vuotuinen kasvutase 3 prosenttiin kymmenen vuoden kuluessa. BKT:n vuosittainen kokonaiskasvutavoite on 3 prosenttia, alla olevassa taulukossa esitetään BKT:n keskimääräinen prosentuaalinen reaalikasvu(3): >TAULUKON PAIKKA> 2.3.2. Nämä erot Yhdysvaltoihin verrattuna aiheuttivat valtavan kuilun kokonaislukuihin vuosina 1992-2000(4). 15 jäsenvaltion EU: 20,7 %; Yhdysvallat 38,7 %. Näissäkin luvuissa jäsenvaltioiden tulokset poikkeavat toisistaan, ja monet pienet jäsenvaltiot tuottavat isoja parempaa tulosta. Tämän kuilun kiinni kuromiseksi on tehtävä jotain. Puheenjohtajamaa Portugali kutsuu sitä "rohkeaksi uudistukseksi". 2.3.3. Työllisyysaste vaikuttaa voimakkaasti BKT:n tasoon. Vuonna 2001 se oli EU:ssa 66 % ja Yhdysvalloissa 75 %. Työllisyysaste tiettynä hetkenä on mittausta edeltäneen työllisyyden kasvun tulos. Seuraavassa vuosittainen keskimääräinen työllisyyden kasvuprosentti mainittuina vuosijaksoina: >TAULUKON PAIKKA> 2.3.4. Kyvyttömyys luoda tarpeeksi työpaikkoja on keskeinen osa EU:n dilemmaa. Työvoiman kysyntä on saatava nousemaan ja työmarkkinoiden on toimittava tehokkaasti. Kaikkialla EU:ssa on edistytty huomattavasti työntekijöiden taitojen, työn laadun ja yhtäläisten mahdollisuuksien saroilla. Tehtävää riittää siinä, että ihmiset saadaan työhön. 2.3.5. Yleisesti ymmärretään, että työllisyyden kasvu liikealalla oli Euroopassa 5 % ja Yhdysvalloissa 43 % vuosina 1980-2000(5). Ongelmaa ei kuitenkaan käsitellä tehokkaasti, ja näin ollen ratkaisua ei löydy. Erona on, että EU:lla ei ole tarvittavaa työpaikkojen luomisen dynamiikkaa, ja tämä näkyy Lissabonin visiossa ilmaistujen haasteiden ytimessä. 2.3.6. On valaisevaa pohtia, millä elinkeinoaloilla luodaan työpaikkoja. Teknologiavetoisten yritysten osuus kokonaistuotannosta on ollut Yhdysvalloissa korkeampi kuin EU:ssa koko vuoden 1985 jälkeisen ajan, ja ero on sen jälkeen kasvanut huomattavasti. Vuoteen 1998 mennessä teknologiavetoiset yritykset tuottivat n. 35 prosenttia teollisuuden lisäarvosta Yhdysvalloissa. EU:ssa vastaava luku oli 24 prosenttia(6). Yhdysvalloissa osuus on noussut lähes yhdeksän prosenttia ajanjaksona 1985-1998, kun taas EU:ssa osuus on lisääntynyt ainoastaan 1,5 prosenttiyksikköä. 2.3.7. EU:ssa palveluelinkeinot kattavat 69 prosenttia työpaikoista ja 70 % kokonaistuotannosta. Tämä nousu vastaa noin kuutta prosenttia kunakin ajanjaksona vuodesta 1990 alkaen(7). USA:ssa palveluelinkeinot kattavat 74 prosenttia työpaikoista ja 78 % kokonaistuotannosta. Yrityspalvelusektorin vastaavat arvot ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 2.3.8. Koska palveluiden kysyntä kasvaa tulojen lisääntyessä, EU:n on taattava, että palvelusektorin kasvuun liittyvien työllisyystavoitteiden potentiaali toteutuu. Tämä edellyttää, että palvelusektorin kasvun esteet poistetaan(8). 2.4. Tarve luoda uusia työpaikkoja oli syy, minkä vuoksi ETSK totesi Lissabonin huippukokoukselle antamassaan lausunnossa, että tärkein tehtävä on tarkastella Eurooppaa strategiselta kannalta uuden ajattelutavan mukaisesti. "Käynnissä oleva suhdannekierrosta johtuva talouden elpyminen voi tarjota tekosyyn olla ryhtymättä perusteellisiin toimiin, jotka ovat tarpeen, mikäli suhdanneperäinen talouden toipuminen halutaan muuntaa työllisyyden kestävään paranemiseen johtavaksi rakenteelliseksi uudistukseksi(9)." 2.5. Komitea totesi myös: "Komitea on vakuuttunut, että Euroopassa on riittävästi innovaatiota, luovuutta, tietoa ja yrittäjyyttä, jolla uudesta ajattelutavasta luodaan menestys. Mainitut kyvyt on kuitenkin vapautettava. Esteet on korvattava mahdollisuuksilla. Rangaistukset on korvattava kannusteilla. Viime vuosikymmenellä vapautettiin Euroopassa monet teollisuuden alat kilpailulle. Nyt meidän on vapautettava eurooppalaisten energia." 2.6. Useimmissa jäsenvaltioissa on ratkaistava nyt, miten tähän päästään. Jäsenvaltioiden on saavutettava tasapaino toisaalta sosiaalisen turvallisuuden ja taloudellisen joustavuuden välillä sekä toisaalta lyhyen ja pitkän aikavälin kesken. Yhdysvaltojen tulokset osoittavat, että EU:n yleisiä talous- ja työllisyystuloksia voidaan ja pitääkin parantaa huomattavasti. Euroopassakin on malleja, miten siihen voidaan päästä. Esimerkkejä löytyy niistä jäsenvaltioista, joiden tulokset ovat joko yhtä hyviä tai parempia kuin Yhdysvaltojen työllisyys- ja muut luvut. Eräiden jäsenvaltioiden (esim. Tanska, Alankomaat ja Ruotsi) kokemus osoittaa, että korkean sosiaalisen suojelun ja korkean työllisyysasteen välillä ei tarvitse olla mitään ristiriitaa. Itse asiassa, jos talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikat tukevat toinen toisiaan, perinteistä kasvun ja turvallisuuden vuorovaikutusta voidaan hyödyntää olemassa olevien synergioiden vahvistamiseksi. 3. Puheenjohtajan päätelmät - Lissabonin huippukokous maaliskuussa 2000 3.1. Visio tuotiin vahvasti esille puheenjohtajan päätelmissä: "Unioni on tänään asettanut itselleen uuden strategisen päämäärän seuraavaa vuosikymmentä varten: siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta." 3.2. Tavoitteeseen pääsemiseksi hahmoteltiin kaksi toimintalinjaa: a) valmistellaan siirtymistä kilpailukykyiseen ja dynaamiseen tietoon perustuvaan talouteen b) uudistetaan Euroopan sosiaalista mallia investoimalla ihmisiin ja rakentamalla aktiivinen hyvinvointivaltio. 3.3. Päätelmissä ehdotettiin yksityiskohtaisia keinoja, joilla valmistellaan osaamistalouteen siirtymistä: - tietoyhteiskunta kaikille, - Euroopan tutkimus- ja innovointialueen perustaminen, - innovatiivisten yritysten, erityisesti pk-yritysten, perustamiselle ja kehittämiselle suotuisan ympäristön luominen, - täydellisten ja täysin toimivien sisämarkkinoiden saavuttamiseksi toteutettavat talousuudistukset, - tehokkaat ja yhdentyneet rahoitusmarkkinat, - makrotalouspolitiikkojen yhteensovittaminen: julkisen talouden vakauttaminen, julkisen talouden laadun ja kestävyyden parantaminen. 3.3.1. Tehdyt päätökset olivat tärkeitä kahdestakin syystä. Ne osoittivat aikomuksen toteuttaa täydelliset sisämarkkinat aloilla, joiden avaamista vielä odotettiin. Toisaalta ne luovat puitteet talouden muutokselle innovaation ja osaamisen aihekokonaisuuksien osalta. 3.4. Euroopan sosiaalisen mallin uudistamiseksi ehdotettiin seuraavia keinoja: - tietoon perustuvassa taloudessa elämistä ja työskentelyä varten tarvittava koulutus, - enemmän ja parempia työpaikkoja Eurooppaan: aktiivisen työllisyyspolitiikan kehittäminen, - sosiaalisen suojelun uudistaminen, - sosiaalisen osallisuuden edistäminen. 3.4.1. Sosiaalista toimintaohjelmaa kehitettiin Nizzan huippukokouksessa, ks. kohta 4 jäljempänä. 3.5. Edellä esiteltyjen kahden ohjelman lisäksi keskityttiin päätösten toteuttamiseen: - olemassa olevien prosessien parantaminen, - uuden avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpano, - tarvittavien varojen saaminen. 3.5.1. Lissabonin prosessin huomattavin piirre on kansallisella tasolla toimivien jäsenvaltioiden keskinäinen vuorovaikutus ja toiminnan koordinoinnin huipentuma Eurooppa-neuvoston kevätkokouksissa. Tavoitteet on asetettu siten, että ne voidaan saavuttaa turvautumalla verrokkiryhmän kannustukseen ja avoimeen koordinaatioon. Vuoden mittaan saavutettu edistyminen mitataan keväisissä huippukokouksissa. Lissabonin vision toteutumiseksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot hyväksyvät yhteisvastuun ja tarpeen uudistaa järjestelmiään kansallisella tasolla. 3.5.2. Jäsenvaltioiden "vertikaalin" yhteistyön lisäksi prosessiin lisätään "horisontaali" ulottuvuus. Horisontaalilla ulottuvuudella tarkoitetaan tässä työmarkkinaosapuolten osallistumista. Sen vuosittainen huippukohta on ennen Eurooppa-neuvoston kevätkokousta järjestettävä "sosiaalinen huippukokous". Työmarkkinaosapuolten osallistumisella tarkoitetaan myös yksityisen sektorin osallistumista, senkin odotetaan panostavan muutoksen tuottamiseen. 3.6. TSK:n mielestä Lissabonissa laadittu visio on asiallinen. Unionin haaste on saada toteutettua kaikki tavoitellut muutokset sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. 4. Puheenjohtajan päätelmät - Nizzan huippukokous joulukuussa 2000 4.1. Eurooppa-neuvosto hyväksyi Nizzassa sosiaalisen toimintaohjelman, jossa määritellään Eurooppa-neuvoston Lissabonissa tekemien päätelmien mukaisesti seuraavina viitenä vuotena toteutettavat ensisijaiset käytännön toimet. "Toimintaohjelma on tärkeä vaihe nykyaikaistettaessa ja vahvistettaessa Euroopan sosiaalista mallia." Nizzan huippukokouksessa Eurooppa-neuvosto sopi, että se tarkastelee kussakin kevätkokouksessa Lissabonin strategian edistymistä ja samassa yhteydessä toimintaohjelman toimeenpanoa. Työmarkkinaosapuolia kehotettiin osallistumaan täysipainoisesti toimintaohjelman toimeenpanoon ja seurantaan. Niiden panosta odotetaan erityisesti vuosittaisessa kokouksessa, joka järjestetään ennen Eurooppa-neuvoston kevätkokousta. 4.2. Sosiaalisen toimintaohjelman pääasialliset osat ovat seuraavat: - enemmän ja parempia työpaikkoja, - työympäristön muutosten ennakointi ja hyödyntäminen luomalla uusi tasapaino joustavuuden ja turvallisuuden välille, - kaikenlaisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjuminen sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi - sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistaminen - sukupuolten tasa-arvon edistäminen - sosiaalisen ulottuvuuden vahvistaminen laajentumisen yhteydessä ja Euroopan unionin ulkosuhteissa. 4.3. ETSK korostaa tarvetta nykyaikaistaa sosiaalisen suojelun järjestelmiä ja luoda tasapaino työympäristön joustavuuden ja turvallisuuden välille samalla kun se painottaa työntekijöiden ja työnantajien yksilöllistä vastuuta. 5. Puheenjohtajan päätelmät - Göteborgin huippukokous kesäkuussa 2001 5.1. Göteborgissa Lissabonin strategian kattavuusaluetta laajennettiin: "Eurooppa-neuvosto on yhtä mieltä kestävän kehityksen strategiasta, joka täydentää unionin poliittista sitoumusta taloudelliseen ja sosiaaliseen uudistumiseen, lisää Lissabonin strategiaan kolmannen, ympäristöä koskevan ulottuvuuden ja ottaa käyttöön uuden lähestymistavan politiikan valmisteluun." 5.2. Ympäristöulottuvuuden tärkeimmiksi tukialueiksi sovittiin: - uusi lähestymistapa politiikan valmisteluun, - maailmanlaajuinen ulottuvuus, - kestävään kehitykseen tähtäävät ensisijaiset ympäristöön liittyvät toimet, - ympäristönäkökohtien sisällyttäminen yhteisön politiikkoihin. ETSK valmisteli lausunnon(10) kestävän kehityksen strategiasta omana panoksenaan Barcelonassa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. Komitea käytti sitä pohjana laatiessaan lausunnon(11) yleismaailmallisesta ulottuvuudesta osana Johannesburgissa järjestettävän maailmanlaajuisen kestävän kehityksen huippukokouksen valmistautumista. Kokous järjestetään elo-syyskuussa 2002. 5.3. Lausunnossa on neljä kohdennettua ympäristönsuojelun painopistealaa. Nämä ovat: - ilmastonmuutoksen ehkäisy, - kestävän liikenteen takaaminen, - kansanterveyden uhkien käsittely, - luonnonvarojen vastuullisempi hallinta. 5.4. Painopistealat on kuvattu käsitteellisellä ja poikkitieteellisellä tasolla. Nähtäväksi jää, kuinka ne voidaan siirtää käytäntöön. Tätäkin tärkeämpää on EU:n politiikkojen "kestävyys" yhteiskunnallisella, taloudellisella ja ympäristöasioita koskevilla saroilla sekä politiikkojen yhdenmukaisuus. 6. Komission tiedonanto - Lissabonin strategia - muutoksen toteuttaminen - tammikuu 2002 6.1. Komissio arvioi tiedonannossaan Lissabonin kokouksen jälkeistä, kuluneiden kahden vuoden aikana tapahtunutta kehitystä: "Lissabonin tavoitteisiin pääseminen edellyttää EU:lta jatkuvaa kolmen prosentin kasvua. [Komission kertomuksessa olevien tietojen mukaan kasvu on ollut 1,6 %]. Unionissa parhaillaan vallitsevan taantuman takia on entistäkin tärkeämpää pystyä toteuttamaan uudistukset, joilla kohotetaan jatkuvasti työllisyysastetta ja parannetaan työvoiman tuottavuutta. Lissabonin jälkeen Euroopan unionin ja USA:n välinen ero henkeä kohti lasketussa BKT:ssä on pysynyt ennallaan. Tuoreimpien tietojen mukaan unionin BKT henkeä kohti oli 64 prosenttia USA:n vastaavasta. Ero työn tuottavuudessa tuntia kohti selittää noin kolmasosan tästä erosta. Loput kaksi kolmasosaa johtuvat pienemmästä vuotuisesta työntekijäkohtaisesta työtuntimäärästä ja alhaisemmasta työllisyysasteesta unionissa. Kaikilla Lissabonin strategian osa-alueilla on edistyttävä, mikäli eroa aiotaan tuntuvasti kaventaa." 6.2. Toisaalla tiedonannossaan komissio kirjoittaa: "Barcelonan Eurooppa-neuvosto on ratkaiseva hetki Lissabonin strategialle." - Komissio on nyt esittänyt useimmat keskeiset toimintalinjaehdotukset. - Toinen vaihe, jossa toimintalinjoista sovitaan ja ne hyväksytään, on hyvässä vauhdissa. Onnistuminen tai epäonnistuminen on pitkälti Euroopan parlamentin tai neuvoston käsissä, sillä niiden on tehtävä päätöksiä strategian avainaloilla. - Loppuvaihe, jossa sovitut toimintalinjat toteutetaan ja ne alkavat vaikuttaa, on vasta alkamassa. 6.3. "Uusien toimintalinjojen muuttaminen näkyviksi tuloksiksi edellyttää kuitenkin toimintaa kaikilta osapuolilta, kuten tämä raportti osoittaa. Merkittävää menestystä on jo saavutettu. Toisaalta joillain keskeisillä talous- ja rakenneuudistusten aloilla edistys on ollut verkkaista tai tuottanut pettymyksen. Eurooppa-neuvoston on poistettava tämä tulosten epäsuhta ennen kuin se suurenee. Sen on osoitettava itseluottamusta ja annettava selvä poliittinen sysäys aloilla, joilla eteneminen on kiireellisintä." 6.4. ETSK toteaa, että vaikka Lissabonissa ja Göteborgissa korostettiin päätösten toimeenpanoa, komission oli mielestään edelleen patistettava poliitikkoja tehtävän toteuttamiseen. ETSK kuitenkin myöntää kehitystä tapahtuneen; tavoitteiden ja toteutuman välinen epäsuhta on kaventunut Barcelonan huippukokousta seuranneina kuukausina. 6.5. Barcelonan huippukokouksen valmistelut jäivät monissa maissa käynnistyneiden vaalikampanjoiden varjoon. Poliitikot eivät halunneet päättää Barcelonassa kysymyksistä, joista väiteltiin vaalikampanjoissa. 6.6. ETSK on tyytyväinen, että avointa koordinointimenetelmää käytetään entistä useammin ja tunnustaa työmarkkinaosapuolten ponnistelleen omilla vastuualoillaan Euroopan tasolla. Se kuitenkin uskoo, että lähentymistavan onnistumisen kannalta on jäsenvaltioissa tärkeää arvioida saavutettua edistystä julkisesti ja järjestelmällisesti. ETSK suosittaa, että komissio laatii arvion toimintatavan tehokkuudesta ja toiminnasta osana seuraavan kevätkokouksen valmistelua. 7. Puheenjohtajan päätelmät - Barcelonan huippukokous maaliskuussa 2002 7.1. Päätelmissä keskityttiin kahteen pääasialliseen ohjelmaan: - pitkän aikavälin strategian (eli Lissabonin strategian) dynamiikan ylläpitäminen, - ensisijaiset toimet kolmella alueella: 7.2. Dynamiikan ylläpitämiselle oli annettu neljä teemaa: - talouspolitiikkojen koordinointi, - kestävä kehitys, - yrittäjyyden ja kilpailukyvyn suotuisammat edellytykset, - sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen - sosiaalinen toimintaohjelma. 7.3. Talouspolitiikkojen koordinointi -jaksossa on varsin huomattava havainto: "Keskeisiä kohtia ovat julkistalouden laatu ja kestävyys, tarvittavat hyödyke-, pääoma- ja työmarkkinoiden lisäuudistukset sekä johdonmukaisuuden varmistaminen eri aloilla vahvistettujen politiikkojen kanssa." Keskeinen kysymys on, miten tekstissä kursiivilla korostetut uudistukset saataisiin sisällytetyksi toimintaohjelman ehdotuksiin. 7.4. Ensisijaisia toimia ovat: - aktiivisella politiikalla täystyöllisyyteen: uusia ja parempia työpaikkoja, - Euroopan talouksien yhdistäminen, - tietoon perustuva kilpailukykyinen talous. 7.5. Ensimmäinen ensisijainen toimi on aktiivinen politiikka, jolla pyritään täystyöllisyyteen. Taloudellisen toiminnan edistämisestä ja työvoiman kysynnästä ei mainita mitään. Päätelmien kohdassa 28 kuitenkin todetaan: "Täystyöllisyys Euroopan unionissa on Lissabonin strategian ydin ja talous- ja sosiaalipolitiikan keskeinen päämäärä, ja se edellyttää uusien ja parempien työpaikkojen luomista. Tämän vuoksi on jatkossakin kiinnitettävä erityistä huomiota työllisyys- ja työvoimapoliittisiin uudistuksiin." 7.6. Vahvistetun työllisyysstrategian kantavana ajatuksena on edistää työllistyvyyttä ja nostaa työllisyysastetta. Toisin sanoen kohennetaan työllisyysyhtälön tarjontapuolta taitojen kehittämisellä, sosiaalisella integroitumisella jne. 7.7. Työmarkkinoiden toimimiseen liittyy yksi erityinen työllisyyden suuntaviiva: "Jotta päästäisiin joustavuuden ja turvallisuuden väliseen asianmukaiseen tasapainoon, jäsenvaltioita kehotetaan tarkistamaan kansallisten menettelyjensä mukaisesti työsopimussäännöksiä ja tarvittaessa niihin liittyviä kustannuksia työpaikkojenluomisen edistämiseksi." Aihe on tällä hetkellä keskeinen osa poliittista keskustelua monissa jäsenvaltioissa. 7.8. Toinen ensisijainen toiminta koskee Euroopan talouksien yhdistämistä. Aihealueet ovat: - rahoitusmarkkinat (rahoituspalvelut), - Euroopan energia-, liikenne- ja viestintäverkkojen yhdentyminen, - laadukkaat julkiset palvelut. 7.9. Kaikki tavoitteet ovat toivottavia, vaikka niiden toteuttaminen lieneekin erityisen vaikeaa. Näiden toimenpiteiden odotetaan lisäävään työllisyysyhtälössä kysynnän osuutta, vaikka niiden toteutuminen viekin aikaa. 7.10. Kolmas ensisijainen toiminta on tietoon perustuva kilpailukykyinen talous. Siinä on kaksi ulottuvuutta: - koulutus, - tutkimus ja pioneeriteknologia. Molemmat ovat hyvin kannatettavia toimintamuotoja. Lissabonin T & K -ohjelman toteutumisen hitaus on eräs suurimmista tähänastisista pettymyksistä. ETSK kehottaa ensisijaisiin toimiin tällä alalla. Sitä kuitenkin huolestuttaa T & K -tavoite, joka on 3 prosenttia BKT:stä. Vajauksen riski on todellinen sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. 7.11. Eurooppa-neuvosto teki myös päätöksiä parantaakseen unionin työskentelytapoja. Barcelonan kokouksen valmisteluissa kävi ilmi, että avoimen koordinointimenetelmän käyttöä on parannettava erityisesti Lissabonin ohjelman toteuttamisen osalta jäsenvaltioissa. 7.12. Keskeinen poliittinen kysymys on, miten paljon sosiaalista mallia uudistetaan. Kysymyksessä on kaksi puolta: miten sosiaaliturvajärjestelmät joko rohkaisevat tai lannistavat kansalaisten työnhakua; miten ne rohkaisevat tai lannistavat työnantajia lisäämään työpaikkoja. Sosiaalisessa markkinataloudessa molempien aspektien on toimittava hyvin. On saavutettava tasapaino niin työntekijöiden kuin työnantajienkin turvallisuuden ja joustavuuden välillä. Tämä on parhaillaan käytävä keskustelu, joka on ratkaistava Lissabonin prosessilla. 8. Lissabonin vision tarkentaminen? 8.1. ETSK haluaa korostaa jälleen tärkeimpiä aiheita, joita se käsitteli Lissabonin huippukokoukselle esittämänsä lausunnon 3.2 kohdassa. 8.1.1. Yhteiskuntamallien sopeuttaminen uuteen ajattelutapaan "Yhteiskuntamallia ja sen eri ilmenemismuotoja on mukautettava työllisyyden esteiden poistamiseksi, kaiken ikäisten sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ja erityisesti naisten kannalta yhdenvertaisten mahdollisuuksien takaamiseksi. Samalla tulee kuitenkin turvata sosiaalinen suojelu." ETSK:n Lissabonin huippukokoukselle antamassa lausunnossa korostettiin toisistaan poikkeavia reiniläistä, pohjoismaalaista, välimerellistä ja anglosaksista mallia. Lausunnossa todettiin myös, että erilaisilla malleilla tuotetaan erilaisia talous- ja yhteiskuntaelämän toimenpiteitä. Komission ennen Barcelonan huippukokousta antaman tiedonannon taulukosta 2 kävi ilmi, että joidenkin Lissabonin tavoitteiden osalta oli tapahtunut edistymistä. Saman taulukon mukaan kolmen edistyneimmän jäsenvaltion keskiarvo oli monilta osin sillä hetkellä joko vuoden 2010 tavoitteessa, tai se oli jo ylitetty. On valaisevaa tutkia, mitkä yhteiskuntamallit tuottivat keskiarvoa parempia tuloksia. Pohjoismainen malli näyttää tuottavan parhaita tuloksia ja luultavasti parhaan elämisen laadun. Avoin koordinointimenettely on keino, jolla kunkin mallin parhaita piirteitä voidaan käyttää yleisen tason nostamiseen. 8.1.2. Yleinen tietotekniikkakoulutus "Työllistettävyyden varmistamiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi tulee kuhunkin ikäpolveen ja niin naisiin kuin miehiinkin kiinnittää tässä yhteydessä erityistä huomiota." Vaikka jo toteutetaan laajaa kirjoa aloitteita, työmahdollisuuksien ja kunkin ikäryhmän taitojen välinen epäsuhta säilyy merkittävänä kompastuskivenä Lissabonin tavoitteiden ja erityisesti työllisyystavoitteiden saavuttamisen tiellä. 8.1.3. Yrittäjäkulttuurin levittäminen ja edistäminen "Tähän liittyviä aiheita ovat mm. yleiset ammatilliset taidot ja työllistettävyys, yrittäjille ja työntekijöille suunnatut kannusteet sekä yrittäjyyden taloudellisen ja sosiaalisen arvon tunnustaminen. Yrittäjillä tarkoitetaan tässä yhteydessä uutta teknologiaa hyödyntävien ja uusille markkinoille suuntautuneiden pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouteen kuuluvien yritysten perustajia ja johtajia." Lissabonin huippukokoukselle antamassaan lausunnossa ETSK kiinnitti erityistä huomiota uusien yritysten perustamiseen ja kasvuun lisätyöpaikkojen tuottajina. Jäljelle jää luonnollisesti yrittäjyyden problematiikka kaiken kokoisissa yrityksissä ja yhteiskunnassa yleensä. Lissabonin kokousta seuranneina kahtena vuonna komissio on tehnyt useita aloitteita, joilla pyritään luomaan innovatiivisten ja erityisesti pk-yritysten kasvattamiselle ja kehittämiselle myönteinen ilmapiiri. Yleisesti on yhä kuitenkin tarpeen piristää yrityskulttuuria ja tuettava yrittäjätoimintaa. 8.1.4. Vakiintuneiden yritysten auttaminen uuden ajattelutavan omaksumisessa Tämä teema voi merkitä muutoksia yrityksissä. Nyt on päästy yhteisymmärrykseen siitä, että tuottavuuden kasvun elpyminen 1990-luvun jälkimmäisellä puoliskolla Yhdysvalloissa ja joissakin EU:n jäsenvaltioissa liittyi kiinteäsi tieto- ja viestintätekniikan käyttöön ja sen leviämiseen yhä suurempaan joukkoon talouden toimintoja(12). Koska tieto- ja viestintätekniikalla on ratkaiseva merkitys talouksiemme nykyaikaistamisessa, on tärkeää luoda edellytykset tekniikan mahdollisimman laajalle käyttöönotolle(13). Eurooppa-neuvoston Barcelonan huippukokouksen päätelmien 29 kohdassa työmarkkinaosapuolia kehotettiin antamaan strategiansa Lissabonin strategian käyttöön. "Monivuotisessa ohjelmassa, jonka työmarkkinaosapuolet esittävät joulukuussa 2002, on jo tuotava esiin niiden toiminta, varsinkin siltä osin kuin se liittyy yritysten sopeutumiskykyyn seuraavilla aloilla: työehtosopimusneuvottelut, maltillinen palkkapolitiikka, tuottavuuden parantaminen, elinikäinen oppiminen, uusi teknologia ja työn joustava organisointi." ETSK korostaa, että työmarkkinaosapuolten on helpotettava muutosta yritysten tasolla, koska täten mahdollistetaan tieto- ja viestintätekniikalla vaikuttaminen kilpailukykyyn ja kasvuun. Kuten Barcelonassa korostettiin, seuraava kevätkokous on merkittävä huolta aiheuttavien kysymysten tarkistuspiste. 8.1.5. Koulutuksen mukauttaminen uuteen ajattelutapaan "Vaikka ammatillinen ja yleissivistävä koulutus on keskeinen tekijä uudessa ajattelutavassa ja erityisesti työllistettävyyden kannalta, on merkille pantavaa, että USA:ssa uusi ajattelutapa liittyy yleisesti ottaen alhaiseen koulutustasoon. Yhdysvaltoja korkeamman koulutustason ansiosta sekä julkisen vallan ja yritysten tulella EU:lla on mahdollisuus luoda runsaasti uusia ja laadukkaita työpaikkoja. Inhimilliseen pääomaan sijoittaminen on innovaatioon, tietoon ja taitoon perustuvan yhteiskunnan perusta." Komissio on tehnyt lukuisia ammatillista ja yleissivistävää koulutusta koskevia aloitteita osaamisyhteiskunnassa elämisestä ja työskentelystä. Koska aihe on hyvin keskeinen, olisi eduksi, jos seuraavassa kevätkokouksessa voitaisiin asianmukaisin mittarein todeta toiminnan keskittyneen ja edistyneen. 8.1.6. Kestävän kehityksen valjastaminen edistämään innovaatiota ja kasvua "Unionin talouden ja kulttuurin täydellinen sopeuttaminen kestävän kehityksen periaatteisiin ja sääntöihin edellyttää syvältäkäyviä muutoksia, perusteellista 'epäjatkuvuutta' sekä teknologista ja käyttäytymismalleihin liittyvää innovaatiota. Tällainen kehitys vastaa uutta ajattelutapaa." Kokonaisvaltaisen näkökannan omaksunut ETSK ennakoi Lissabonin huippukokoukselle antamansa lausunnon 9 kohdassa tarpeen sisällyttää ympäristönäkökulma ja kestävä kehitys uuteen ajattelutapaan. Tarkemman harkinnan jälkeen on huomattu, että olisi pitänyt korostaa voimallisemmin tarvetta saada poliittinen johto mukaan, jotta muutokset saataisiin aikaan tarvittavassa määrin. 8.2. Seuraavassa on ETSK:n ehdottama kestävän kehityksen asialista lausunnon 9 kohdasta: "8.2.1. Olisi vaikea kuvitella uutta ajattelutapaa ilman kestävää kehitystä. Ajattelutavan on oltava kestävä ja siksi sen on perustuttava innovaatioon ja tietoon. Tärkeimpiä tässä yhteydessä huomioon otettavia seikkoja ovat: - Jätteiden määrän sekä maan, veden ja ilmakehän saastumisen valvonta ja vähentäminen. - Maaperän ja veden kestävä käyttö maataloudessa, metsätaloudessa, puutarhaviljelyssä, kaupunkisuunnittelussa, teollisessa toiminnassa, liikenteessä, matkailussa ja urheilussa. - Kestävien polttoainevarojen hyödyntämisen kehittäminen ja orgaanisten polttoaineiden ja muiden rajallisten luonnonvarojen käyttö. - Maalla ja merellä tapahtuvan elintarviketuotannon tasapainottaminen nykyistä paremmin kysynnän ja kestävyyden mukaan sekä nykyistä suuremman huomion kiinnittäminen elintarvikeketjun laatuun. - Yksityisen ja julkisen liikenteen nykyistä parempi tasapaino ja sitä tukeva nykyistä järkiperäisempi lähestymistapa maankäytön suunniteluun ja maankäyttöön." 8.3. ETSK suosittaa edellä kuvattua rakennetta keinoksi, jolla voidaan tehostaa komission omia painopistealoja, jotka ovat käsitteellisiä, abstrakteja ja yleisiä. - ilmastonmuutoksen ehkäisy; - kestävän liikenteen takaaminen; - kansanterveyden uhkien käsittely; - luonnonvarojen vastuullisempi hallinta. 8.4. Göteborgin huippukokouksen jälkeen komissio on tehnyt useita aloitteita, joiden tavoitteena on lisätä toimintaan ympäristöulottuvuus. ETSK haluaa tässäkin korostaa, että kestävyys on keskeinen piirre, jonka täytyy läpäistä kaikki ulottuvuudet. Tässä yhteydessä lainataan komitean lausunnosta kestävyyttä koskevia tekstikohtia: "8.4.1. Asianmukaisen tietopohjan kehittäminen tarjoaa keinot kestävyyden entistä parempaan hallintaan. Mahdollisuuksia avautuu sekä julkiselle että yksityiselle tutkimukselle, mutta julkiset aloitteet ovat välttämättömiä. 8.4.2. Ympäristönsuojeluun ja kestävään kehitykseen liittyvän teknologian hyödyntämiseen liittyy valtava työllistämispotentiaali. 8.4.3. Mikäli kohdassa 8.1 kuvattu tavoite halutaan saavuttaa, tarvitaan teknisiä, teollisia sekä käyttäytymiseen ja kulttuuriin liittyviä innovaatioita. Onnistuessaan innovaation tulisi johtaa nykyisten yritysten elpymiseen sekä uusien ja menestyvien pk-yritysten perustamiseen. Jäsenvaltioiden on luotava riittävät kannusteet (sekä keppiä että porkkanaa) tällaisen innovaation edistämiseksi. 8.4.4. Taloudellisesti, ekologisesti ja yhteiskunnallisesti vakaan tulevaisuuden mahdollisuus kasvaa, mikäli sille pystytään luomaan laaja teknisestä ja organisatorisesta asiantuntemuksesta koostuva perusta ja kehittämään sitä edelleen. Eräs edellytys tähän on toimiva ja tehokas innovaatiojärjestelmä, jossa tutkimuksen, koulutuksen, tuotannon ja organisoinnin sekä teknologian siirron ja jäsenvaltioiden innovaatiopolitiikan välillä on monimuotoista vuorovaikutusta. 8.4.5. Tämän lisäksi Euroopassa on välttämätöntä edistää tulevien innovaatioiden lähteenä ja perustana - sekä niiden määrän että laadun suhteen - olevaa tutkimus- ja kehitystoimintaa(14). Tutkimiseen ja kehittämiseen liittyvistä työmahdollisuuksista tulee samalla tehdä niin puoleensavetäviä, että lahjakkaimmat saadaan houkuteltua alalle ja pysymään Euroopassa. Jo kouluopetuksessa on tarjottava enemmän tasokasta opetusta matemaattis-luonnontieteellisissä (ja mahdollisesti myös teknisissä) aineissa. 8.4.6. Lissabonin huippukokous voisi antaa kohdassa 8.1 (kohta 9.1 ETSK:n ensimmäisessä lausuntoehdotuksessa) esitettyjen seikkojen tutkimisen nykyisten EU:n ohjelmien ja sitoumusten valossa komission vastuulle. Näin neuvosto voisi harkita lisätoimia, joilla varmistetaan, että uusi ajattelutapa on kestävän kehityksen mukainen." 9. Päätelmät 9.1. Komitea katsoo, että edistystä on tapahtunut monilla aloilla, ja erityisesti niillä, joilla aloitteet ovat tulleet komissiolta. 9.2. Komitea mielestä poliittista ohjausta tarvitsevilla aloilla vain harvat jäsenvaltiot ovat saaneet aikaan tarvittavaa edistystä. Kannustamme poliitikkoja erityisesti sisällyttämään ympäristönsuojelun ja kestävyyden käsitteen kaikkiin merkittäviin aloitteisiinsa, oli ala mikä tahansa. Monissa jäsenvaltioissa on käsiteltävä nykyisten sosiaalisten mallien kestävyyttä. 9.3. ETSK on ottanut vastaan komission tiedonannon aiheesta "Tuottavuus Euroopan talouksien ja yritysten kilpailukyvyn avaimena(15)". Asiakirjassa komissio korostaa Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen haasteellisuutta ja tärkeyttä. ETSK laatii tiedonannosta lausunnon aikanaan. 9.4. Lissabonissa asetettujen tavoitteiden edistyminen riippuu pitkälti avoimesta koordinointimenetelmästä, kussakin kevätkokouksessa raportoidusta edistyksestä sekä työmarkkinaosapuolten osallistumisesta huippukokousta edeltävään sosiaaliseen huippukokoukseen. Edistyminen on asetettava objektiivisen tarkastelun kohteeksi vuoden 2003 kevään huippukokouksessa, jolloin Lissabonin aikataulu on jo toteutunut 30-prosenttisesti. ETSK antaa oman selontekonsa neuvostolle ja parlamentille ennen Eurooppa-neuvoston vuoden 2003 kevätkokousta. 9.5. Lissabonin huippukokoukselle osoitetussa lausunnossa ETSK kysyi, tarvitaanko myös julkisessa vallankäytössä uutta ajattelutapaa, jotta voimme vastata uuden ajattelutavan asettamiin haasteisiin. On selvästi aiheellista kysyä sama kysymys uudelleen, mikäli haluamme saada aikaan Lissabonin vision toteutumisen edellyttämät toimet. Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan tulisi määritellä ko. uusi ajattelutapa. ETSK pyytää valmistelukuntaa määrittelemään sen. Bryssel, 18. syyskuuta 2002. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) EYVL C 117, 26.4.2000, s. 62. (2) KOM(2002) 14 lopullinen. (3) Lähde: Euroopan kilpailukykyä koskeva vuoden 2001 kertomus, s. 19. (4) Lähde: EUROSTAT, 2002. (5) Lähde: OECD 2000. (6) KOM(2002) 206 lopullinen, luku 4, neljäs kappale. (7) Kertomus Euroopan kilpailukyvystä 2002, luku III. (8) KOM(2002) 206 lopullinen, luku 5, kuudes kappale. (9) EYVL C 117, 26.4.2000. (10) EYVL C 94, 18.4.2002. (11) EYVL C 221, 17.9.2002. (12) KOM(2002) 262 lopullinen, 3 luku, toinen kappale. (13) KOM(2002) 262 lopullinen, 3 luku, viimeinen kappale. (14) Ks. komission tiedonanto 'Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta', KOM(2000) 6 lopullinen. (15) KOM(2002) 262 lopullinen.