KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2012

1. Taustaa TTK-toimia koskevalle vuosikertomukselle

Euroopan unionin tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskeva vuosikertomus laaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 190 artiklan nojalla. Vuosikertomuksessa esitetään tiivis yleiskatsaus vuoden 2012 keskeisiin toimiin, joten se ei kata kaikkea. Vuosikertomus sisältää tietoa myös Euratomin perustamissopimuksen nojalla toteutetuista tutkimustoimista, vaikka ne eivät virallisesti kuulu sen alaan.

2. Laajempi poliittinen asiayhteys vuonna 2012

Kasvua ja työllisyyttä koskeva Eurooppa 2020 -strategia oli myös vuonna 2012 peruspilari, jonka varassa Euroopan unionissa toteutettiin rakenneuudistuksia ja parannettiin kilpailukykyä. Vuoden 2012 painopistealoja käsiteltiin Vuotuisessa kasvuselvityksessä 2012[1].

Vuosi alkoi vaikeissa olosuhteissa. Luottamus euroon väheni, talouskasvu hiipui ja kansalaiset uskoivat vähemmän kuin koskaan, että EU pystyy ratkaisemaan ongelmansa[2].

Euroopan unioni jatkoi työtä kriisin torjumiseksi. Komissio teki talous- ja rahaliiton luomista koskevan ehdotuksen, jossa esitettiin pitkän aikavälin visio sekä konkreettisia toimia toteutettaviksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

Komissio totesi, että Euroopan talouden toimintamekanismeja on muutettava siten, että Euroopan monia vahvuuksia voidaan hyödyntää taloudessa, joka perustuu tulevaisuudessa voimakkaaseen innovointiin, tietoon ja taitoon. Tämän vuoksi Eurooppa 2020 -strategiassa asetetaan tutkimus, teknologia ja innovointi etusijalle toiminnassa, jolla pyritään auttamaan Eurooppaa selviytymään talouskriisistä ja saamaan aikaan järkevää, kestävää ja osallistavaa kasvua. Euroopan taloudella on hyödyntämätöntä potentiaalia olla innovatiivisempi, tuottavampi ja kilpailukykyisempi ja samalla käyttää vähemmän resursseja ja vähentää ympäristövaikutusta[3].

Komissio julkaisi viimeisen ja kaikkien aikojen suurimman seitsemänteen puiteohjelmaan liittyvän ehdotuspyynnön. Myönnettävä rahoitus muodostaa valtaosan vuodeksi 2013 esitetystä EU:n yhteensä 10,8 miljardin euron tutkimusbudjetista. Rahoitusta voivat hakea kaikissa EU:n jäsenvaltioissa sekä kumppanimaissa sijaitsevat organisaatiot ja yritykset.

Pyyntö julkaistiin vain päiviä sen jälkeen, kun EU:n johtajat korostivat kasvu- ja työllisyyssopimuksessa[4] tutkimuksen ja innovoinnin merkitystä olennaisena osana Euroopan unionin toimia talous- ja finanssikriisin ratkaisemiseksi.

3. Innovaatiounioni

Komissio käynnisti lokakuussa 2010 osana Eurooppa 2020 -strategiaa innovaatiounionia koskevan aloitteen, jonka tavoitteena on luoda dynaaminen innovointiin perustuva talous, jonka käyttövoimana ovat ideat ja luovuus ja joka kykenee yhdistymään globaaleihin arvoketjuihin, käyttämään hyväksi mahdollisuudet ja uudet markkinat sekä luomaan laadukkaita työpaikkoja.

3.1. Edistymisen seuranta innovoinnin alalla

Kaiken kaikkiaan innovaatiounionin politiikkakehyksen laatimisessa on edistytty merkittävästi, ja hankkeista yli 80 prosenttia etenee suunnitellusti, mukaan luettuina eurooppalaisen tutkimusalueen syventäminen ja Horisontti 2020 -ohjelma. Julkisen talouden älykkään vakauttamisen periaate – eli kasvua edistävien menojen, kuten t&k-menojen, säilyttäminen ennallaan tai, jos mahdollista, lisääminen – on nyt sisällytetty talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon. Eurooppalaisesta liiketoimintaympäristöstä on tulossa innovointimyönteisempi tiettyjen sisämarkkinatoimenpiteiden ansiosta. Niihin kuuluvat muun muassa yhteispatentti, nopeampi standardointi, EU:n nykyaikaistetut hankintasäännöt ja pääomarahastojen EU:n laajuinen toimilupa. Eurooppalaisissa innovaatiokumppanuuksissa kootaan yhteen resurssit ja keskitetään kysyntä- ja tarjontapuolen toimenpiteet keskeisten yhteiskunnallisten haasteiden ympärille.

Euroopan asema maailmassa on edelleen varsin vahva. EU on yksi tieteellisesti ja innovatiivisesti korkeatasoisten tuotteiden eturivin tuottajista maailmassa. Euroopan osuus globaaleissa tuotantoteollisuuden arvoketjuissa syntyvistä tuloista on edelleen suurin. Vuodesta 2008 EU on parantanut innovointikykyään, ja se on kuronut umpeen lähes puolet innovaatiokuilusta Yhdysvaltoihin ja Japaniin. EU on myös säilyttänyt selvän etumatkan Brasiliaan, Intiaan, Venäjään ja Kiinaan, vaikka viimeksi mainittu onkin voimakkaimmin kuromassa välimatkaa umpeen. Etelä-Korea on puolestaan lähes kolminkertaistanut innovointietumatkansa EU:hun vuodesta 2008 ja noussut Yhdysvaltojen rinnalle innovointijohtajaksi.

Vaikka julkiset t&k-menot ovat kasvaneet EU:ssa koko talouskriisin ajan, kun hallitukset ovat ponnistelleet säilyttääkseen t&k-investointinsa entisellä tasolla ja siten kannustaneet yrityksiä toimimaan samoin, tuoreimmat tiedot viittaavat siihen, että tämän kehityksen suunta on ehkä kääntynyt päinvastaiseksi. Vuonna 2011 EU:n 27 jäsenvaltion julkiset t&k-kokonaismäärärahat vähenivät hieman, ensimmäistä kertaa kriisin alkamisen jälkeen. Nykyinen poikkeuksellisen pitkä ja ankara kriisi saattaa kuitenkin alkaa horjuttaa poliittista yksimielisyyttä t&k-investointien suojaamistarpeesta. Se on myös paljastanut rakenteellisia heikkouksia Euroopan innovointikyvyssä ja lisännyt tarvetta laajempiin uudistuksiin kansallisten tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien tehokkuuden ja tuloksellisuuden lisäämiseksi. Mahdollisia keinoja tähän ovat muun muassa älykkään erikoistumisen strategiat, julkisen tutkimuksen ja yritysten innovointityön yhteyksien parantaminen sekä yritysten investointiedellytysten parantaminen.

Innovaatiounionin tulostaulusta 2013[5] käy ilmi, että jäsenvaltioiden keskinäinen lähentyminen innovointikyvyn suhteen on pysähtynyt. Koska lähentyminen on ollut vallitseva kehitys siitä asti, kun tulostaulu otettiin käyttöön vuonna 2001, kyseessä on selvä merkki uhkaavasta innovaatiokuilun levenemisestä. Kriisin pitkittyessä ja syventyessä joidenkin Euroopan alueiden välille syntyy lisää kasvueroja, minkä vuoksi on entistäkin tärkeämpää toteuttaa innovaatiounioni nopeasti ja syventää sitä innovoinnin kannalta ratkaisevan tärkeillä aloilla, kuten korkea-asteen koulutuksen, innovointiin perustuvan yrittäjyyden ja kysyntäpuolen toimenpiteiden osalta. Etenemisvauhti on myös säilytettävä sosiaalisen innovoinnin kaltaisilla aloilla. Älykkään erikoistumisen yhteydessä on lisäksi jatkettu Horisontti 2020 -ohjelman ja rakennerahastojen välisten tulevaisuuden synergioiden maksimointia.

3.2. Yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaminen: eurooppalaiset innovaatiokumppanuudet

Yhteiskunnallisiin haasteisiin liittyvien innovaatioiden kehittämistä ja käyttöä koskevassa innovaatiokumppanuusmallissa siirryttiin vuonna 2012 uuteen vaiheeseen. Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva kumppanuus (AHA) eteni suunnittelusta toteutukseen. Lisäksi ehdotettiin mallin soveltamista neljään muuhun alaan. AHA-kumppanuuteen liittyvään sitoumuspyyntöön tuli rohkaiseva määrä vastauksia: 261 yksittäisiin toimiin liittyvää sitoumusta ja yli 50 aluetta tai kuntaa tarjolla referenssikohteiksi. Lisäksi sadat kumppanit liittyivät verkkopohjaiseen innovatiivisten ideoiden markkinapaikkaan.

Kun pilottikumppanuuden strateginen täytäntöönpanosuunnitelma oli vahvistettu, komissio teki ehdotuksia uusista eurooppalaisista innovaatiokumppanuuksista ”Maatalouden tuottavuus ja kestävyys”, ”Raaka-aineet”, ”Vesi” ja ”Älykkäät kaupungit ja yhteisöt”. Neuvoston hyväksynnän jälkeen vesialan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden strateginen täytäntöönpanosuunnitelma esiteltiin joulukuussa 2012 ja odotettavissa on, että maataloutta, raaka-aineita sekä älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä koskevat strategiset täytäntöönpanosuunnitelmat esitellään vuoden 2013 aikana niin, että täytäntöönpano voi alkaa mahdollisimman pian.

4. Eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) toteuttaminen

Eurooppa-neuvoston tehtyä päätelmät eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisesta komissio antoi tiedonannon "Huippuosaamista ja kasvua edistävä eurooppalaisen tutkimusalueen tiiviimpi kumppanuus"[6], jossa painopisteiksi ehdotettiin tehokkaampia kansallisia tutkimusjärjestelmiä, optimaalista kansainvälistä yhteistyötä ja kilpailua, tutkijoiden avoimia työmarkkinoita, sukupuolten tasa-arvoa ja sen valtavirtaistamista tutkimusalalla sekä tieteellisen tietämyksen optimaalista kiertoa, saatavuutta ja siirtoa. Siinä keskitytään kumppanuuden lujittamiseen jäsenvaltioiden, komission ja tutkimusalan organisaatioiden kesken. Neuvosto vahvisti tämän lähestymistavan[7].

Eurooppalainen tutkimusalue on osa innovaatiounionia, ja sen toteutusta tuetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta monin tavoin. Se on yksi keskeisistä rakenneuudistuksista Euroopan kasvun tukemiseksi, ja sellaiseksi se yhä enemmän myös tunnustetaan. Tutkimusmäärärahatavoitteen (3 prosenttia BKT:stä) saavuttaminen, Horisontti 2020 sekä kansainvälisen rahoituksen osuuden (nykyisin 0,8 prosenttia) kasvu eurooppalaisen tutkimusalueen toteutumisen ansiosta voisivat yhdessä kasvattaa BKT:tä jopa 445 miljardilla eurolla ja luoda 7,2 miljoonaa uutta työpaikkaa vuoteen 2030 mennessä[8].

Olennainen osa tätä kumppanuutta on komission ja viiden merkittävän tutkimusorganisaation[9] 17. heinäkuuta 2012 antama yhteinen julkilausuma yhdessä yhteisymmärryspöytäkirjassa esitettyjen kirjallisten sitoumusten kanssa. Niiden mukaan kyseiset organisaatiot aikovat saavuttaa merkittävää edistystä vuoden 2013 loppuun mennessä.

Eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan tiedonannon täytäntöönpanoa tuetaan ERA-seurantamekanismilla, jonka tarkoitus on kerätä tietoa hankkeen edistymisestä jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa. Komissiolla on keskeinen rooli seurantamekanismin perustamisessa ja käyttämisessä kansallisten viranomaisten ja tutkimusalan sidosryhmien puolesta. Ensimmäiseksi komissio toteutti ERA-selvityksen kartoittaakseen edistystä ERA-tiedonannossa määriteltyjen toimien täytäntöönpanossa julkisissa tutkimusorganisaatioissa.

4.1 Tutkijat

Prosessissa oli keskeisellä sijalla 16 toimenpidettä, joilla on tarkoitus edistää tutkijoiden liikkuvuutta, koulutusta ja urakehitystä ja jotka koskevat muun muassa avointa ja pätevyyteen perustuvaa rekrytointia, EURAXESS-Voice of the Researchers -hankkeen käynnistämistä keskusteluyhteyden luomiseksi yksittäisiin tutkijoihin, työryhmän perustamista kartoittamaan mahdollisuuksia yleiseurooppalaisen lisäeläkerahaston perustamiseksi tutkijoita varten, yhteistyötä tutkimusalan sidosryhmien kanssa kansallisten apurahojen saantia ja siirrettävyyttä koskevien periaatteiden määrittelemiseksi ja ottamiseksi käyttöön sekä kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten.

ERA:n henkilöresursseja ja liikkuvuutta käsittelevä ohjausryhmä osallistui aloitteiden valmisteluun ja seurantaan erityisesti laatimalla henkilöresurssiasioita käsittelevän työryhmän loppukertomuksen ja suositukset mukaan luettuna tutkijaresurssistrategia, perustamalla uudet työryhmät käsittelemään innovatiivista tohtorikoulutusta sekä tutkijoiden ammatillista kehitystä sekä laatimalla asiakirjan Researchers' Report 2012, jossa tarkasteltiin edistymistä.

4.2 Yhteinen ohjelmasuunnittelu

Komissio toteutti vuonna 2012 yhteisen ohjelmasuunnittelun tueksi koordinointi- ja tukitoimia, joilla tuetaan viittä kuudesta toisen vaiheen yhteisestä ohjelma-aloitteesta: "Ilmastotietouden yhdistäminen Eurooppaa varten", "Terveet ja tuottavat meret ja valtameret", "Lisää vuosia, parempaa elämää – Väestörakenteen muutoksen tuomat mahdollisuudet ja haasteet", "Mikrobihaaste – Kasvava uhka ihmisten terveydelle" sekä "Vesi haasteena muuttuvassa maailmassa". Kuudennen yhteisen ohjelma-aloitteen, "Urbaani Eurooppa – Globaalit haasteet, paikalliset ratkaisut", mahdollisesta tukemisesta vuonna 2013 tehtiin lisäksi ehdotuspyyntö.

Ensimmäisen vaiheen neljästä yhteisestä ohjelma-aloitteesta kolmesta ("Yhteistä ohjelmasuunnittelua koskeva pilottihanke: hermoston rappeutumissairaudet ja erityisesti Alzheimerin tauti"; "Maatalous, ruokaturva ja ilmastonmuutos" ja "Terveellinen ruokavalio tervettä elämää varten") tehtiin vuonna 2012 strategiset tutkimuslinjaukset, joissa määriteltiin lähivuosina toteutettavat toimet. Yhteisessä ohjelma-aloitteessa "Kulttuuriperintö ja globaalimuutos: uusi haaste Euroopalle" käynnistettiin pilottiehdotuspyyntö, ja sen strateginen tutkimuslinjaus hyväksyttäneen vuoden 2013 alussa.

Meneillään olevan rajatylittävän tutkimusyhteistyön yhteisen ohjelmasuunnittelun helpottamiseksi komissio ehdotti jäsenvaltioille ja sidosryhmille kahta uutta toimenpidettä, eurooppalaisen tutkimusalueen tavaramerkkiä (ERA Mark label) ja synkronoitua ehdotuspyyntöä. Komissio aloitti sidosryhmien kanssa keskustelut, jotta pilottitoimet voitaisiin käynnistää vuoteen 2014 mennessä.

4.3 Tutkimusinfrastruktuurit

Komissio jatkoi läheistä yhteistyötä Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) kanssa saattaakseen päätökseen tai käynnistääkseen 60 prosenttia ESFRI:n etenemissuunnitelmaan sisältyvistä hankkeista vuoteen 2015 mennessä. Vuonna 2012 julkaistiin 15 kansallista etenemissuunnitelmaa. Seitsemän oli vielä valmisteilla.

Vuonna 2012 pyrittiin entistä voimakkaammin hyödyntämään rakennerahastoja ESFRI:n hankkeiden toteutuksessa. Erityisesti keskityttiin kahteen ensimmäiseen hankkeeseen, joista toisessa Tšekin (290 miljoonaa euroa) ja Romanian (180 miljoonaa euroa) on määrä toteuttaa vuoteen 2016 mennessä "Extreme Light Infrastructure" (ELI).

Komissio ehdotti vuonna 2012 muutosta asetukseen, jolla on luotu oikeudellinen kehys eurooppalaiselle tutkimusinfrastruktuurikonsortiolle (ERIC). ERIC:n tarkoitus on helpottaa useiden Euroopan maiden käytössä olevien suurten tutkimusinfrastruktuurien perustamista ja toimintaa. Vaikka asetuksen yhdenmukaiseen ja aikataulun mukaiseen soveltamiseen eri jäsenvaltioissa liittyy vielä haasteita, yhteinen kieliaineistojen ja -teknologian infrastruktuuri (CLARIN ERIC) on jo perustettu ja komissio on tarkastellut seitsemän muun hankkeen toteutusta (ECRIN, EURO-ARGO, ESS survey, BBMRI, EATRIS, DARIAH, C-ERIC).

Neuvosto[10] korosti 11. joulukuuta 2012 tarvetta uudistaa ESFRI:n mandaattia siten, että se vastaisi paremmin tämänhetkisiin haasteisiin, ja varmistaa, että jo käynnissä olevien ESFRI:n hankkeiden jatkotoimet toteutetaan kattavan arvioinnin jälkeen. Lisäksi se halusi asettaa ESFRI:n etenemissuunnitelmaan sisältyvät infrastruktuurihankkeet etusijalle.

Komissio on lisäksi perustanut korkean tason asiantuntijaryhmän arvioimaan EU:n tuen kehitystä Horisontti 2020 -ohjelmassa. Lisäksi komissio on käynnistänyt kuulemisen tulevista tutkimustoimista tavoitteena olemassa olevien tutkimusinfrastruktuurien monikansallisen käytön lisääminen ja tehostaminen.

4.4 Korkeakoulut: uudistusohjelma

Jäsenneltyjen, innovatiivisten tohtorinkoulutusohjelmien perustamisesta tehtiin selvitys avuksi jäsenneltyjen ohjelmien perustamisessa yleiseurooppalaisella tasolla. Eurooppalaisen tutkimusalueen professuureja lähentymisalueilla koskeva pilottiehdotuspyyntö käynnistettiin, jotta voitaisiin helpottaa rakenteellisia muutoksia yliopistoissa ja muissa tutkimuslaitoksissa. Tavoitteena on edistää huippuosaamista ja parantaa näin kyseisten yliopistojen ja laitosten asemaa kilpailuun perustuvassa tutkimusrahoituksessa. Valmisteilla oli myös toteutettavuustutkimus parhaan tavan löytämiseksi eurooppalaisen akkreditointimekanismin perustamista varten. Mekanismia on tarkoitus käyttää tutkijoiden peruskirjaan ja työhönoton säännöstöön perustuvassa henkilöresurssien hallinnoinnissa yliopistoissa ja julkisin varoin rahoitetuissa tutkimuslaitoksissa.

4.5 Avoin saatavuus, tietämyksen siirto ja digitaalinen ERA

Avoin saatavuus on kirjattu Horisontti 2020 -ohjelmaan. Jäsenvaltioita on pyydetty nimeämään kansallinen yhteystaho helpottamaan tiedonvaihtoa ja edistämään vastavuoroista oppimista. Komissio aikoo järjestää kansallisille yhteystahoille ensimmäisen kokouksen, jossa voidaan vaihtaa kokemuksia ja parhaita käytäntöjä.

Vuonna 2012 perustettiin tietämyksen siirtoa käsittelevä asiantuntijaryhmä analysoimaan asiaa perusteellisemmin ja antamaan suosituksia. Komissio toteutti selvityksen, jonka perusteella on tarkoitus laatia ohjeet tärkeimmistä kysymyksistä, joista osallistujat voivat sopia konsortiosopimuksissaan. Eurooppalaisen tutkimusalueen komitean tietämyksensiirtoa käsittelevä työryhmä antoi opastusta ja palautetta selvitykseen siitä, miten henkistä omaisuutta koskevan komission suosituksen ja käytännesääntöjen[11] täytäntöönpanossa on edistytty.

Digitaalinen ERA tukee sähköisten infrastruktuurien perustamista, saumatonta rajatylittävää digitaalisten tutkimuspalvelujen saatavuutta sekä sähköisen tutkimustoiminnan ja siihen liittyvien politiikkojen kehittymistä. Tämän alan yhteistyö aloitettiin vuonna 2012 yhdentämällä digitaalinen ERA eurooppalaisen tutkimusalueen seurantarakenteisiin ja toimintaan, mukaan luettuina sidosryhmien foorumin vuorovaikutus ja ERAn viestintätoimien järjestelmällinen seuranta. Sähköiset infrastruktuurit edistävät tiedon hankintaa, levittämistä ja käyttöä Euroopassa sekä tiedemiesten yhteistyötä. Vuonna 2012 keskityttiin tiedonsiirtovalmiuksien käyttöön tieteessä ja tekniikassa (EUDAT, OpenAIRE), laskentainfrastruktuureihin (PRACE, EGI, Helix Nebula), GEANT-tutkimus- ja koulutusverkkoon, virtuaalisiin tutkimusyhteisöihin sekä sähköiseen tutkimustoimintaan. Mainittavimpia saavutuksia olivat suurteholaskentaa koskevan eurooppalaisen strategian julkaisu (tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle), infrastruktuurin kehittäminen tueksi avoimelle saatavuudelle ja maailmanlaajuiselle tutkimustietoallianssille (Research Data Alliance, RDA) sekä Africa Connect -yhteyden luominen Euroopan ja Saharan eteläpuolisen Afrikan välille.

5. Kansainvälinen yhteistyö

Vuoden pääsaavutus oli tiedonanto "EU:n kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön vahvistaminen ja keskittäminen: strateginen lähestymistapa"[12]. Komissio ehdottaa tiedonannossa uutta strategiaa kansainväliselle yhteistyölle tutkimuksen ja innovoinnin alalla etenkin Horisontti 2020 -ohjelman valmistelemiseksi.

Kansainvälinen yhteistyö tutkimuksen ja innovoinnin alalla ei ole päämäärä sinänsä vaan pikemminkin keino, jolla unioni voi saavuttaa korkeamman tason tavoitteitaan. Tavoitteena on erityisesti vahvistaa unionin huippuosaamista ja houkuttelevuutta tutkimuksessa ja innovoinnissa samoin kuin sen talouden ja teollisuuden kilpailukykyä, puuttua maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin sekä tukea unionin ulkoisia politiikkoja.

Näihin tavoitteisiin pyritään kahdella tavalla.

Horisontti 2020 -ohjelmaan voi osallistua toimijoita kaikkialta maailmasta, vaikkakin sääntöjä unionin talousarviosta tällaisilla toimijoille annettavalle rahoitukselle tarkistetaan. Tämän avoimuuden ansiosta eurooppalaiset tutkijat voivat tehdä vapaasti yhteistyötä unionin ulkopuolisten tutkijoiden kanssa itse valitsemiensa tutkimuskohteiden parissa.

Lisäksi kehitetään kohdennettuja toimia, joissa pyritään tiettyä tutkimuskohdetta koskevaan yhteistyöhön tiettyjen maiden tai alueiden kanssa. Ne kootaan monivuotisiin etenemissuunnitelmiin.

Strategiaan kuuluu olennaisena osana myös tiettyjä monialaisia toimia:

· Kumppanuutta jäsenvaltioiden kanssa lujitetaan kansainvälisen tiede- ja teknologiayhteistyön strategisen foorumin työn pohjalta.

· Kansainvälisten kumppaneiden kanssa kehitetään yhteisiä periaatteita kansainväliselle tutkimus- ja innovointitoiminnalle, ja niiden noudattamista edistetään, jotta toimintaolosuhteista tulisi maailmanlaajuisesti tasapuoliset. Tätä helpottaa hiljattain perustettu Maailmanlaajuinen tutkimusneuvosto, joka on vapaaehtoinen foorumi parhaiden käytänteiden levittämiseksi ja yhteisten periaatteiden luomiseksi.

· Koordinointia unionin muiden politiikkojen kanssa tiivistetään ja mukaan otetaan vahva ulkoinen ulottuvuus. Järjestetään myös yhteistä toimintaa kansainvälisten järjestöjen ja monenvälisten foorumeiden kanssa.

Strategian täytäntöönpano myötäilee vahvasti Horisontti 2020 -ohjelman toteutusta. Hallinnon parantamiseksi komissio on sitoutunut julkaisemaan edistymiskertomuksen kahden vuoden välein vuodesta 2014 alkaen. Noin 350 huipputason tiedemiestä ja päättäjää yli 30 maasta Euroopan unionista ja Välimeren alueelta kokoontui Barcelonassa huhtikuussa 2012 käynnistämään uutta tutkimus- ja innovaatiokumppanuutta. Komissio ehdotti uutta kumppanuutta osana unionin toimia, jotka liittyvät Välimeren eteläpuolella tapahtuneisiin poliittisiin muutoksiin, sekä Horisontti 2020 -ohjelmaa silmällä pitäen. Konferenssissa käynnistettiin prosessi, joka tähtää yhteiseen Euro–Välimeri-agendaan tutkimuksen ja innovoinnin alalla.

6. Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Horisontti 2020” (2014–2020)

Horisontti 2020, jossa ensimmäistä kertaa kootaan kaikki EU:n tutkimus- ja innovointirahoitus yhden ohjelman puitteisiin, keskittyy kolmeen päätavoitteeseen: lujittamaan EU:n asemaa tieteen maailmanjohtajana, vahvistamaan teollisuuden johtoasemaa innovaatiotoiminnassa sekä auttamaan ratkaisemaan kaikille eurooppalaisille yhteisiä merkittäviä ongelmia keskeisillä aihealueilla.

Euroopan parlamentin Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta (ITRE) hyväksyi 28. marraskuuta 2012 ehdottomalla enemmistöllä kolme Horisontti 2020 -pakettiin kuuluvasta neljästä mietinnöstä. Euroopan unionin neuvosto saavutti osittaisen yleisnäkemyksen puiteohjelmaa koskevasta asetuksesta (31. toukokuuta 2012), osallistumista ja tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä (10. lokakuuta 2012) ja erityisohjelmaa koskevasta päätöksestä (11. joulukuuta 2012).

Tämä tarjoaa erittäin hyvän pohjan EU:n toimielinten kolmikantaneuvotteluille Horisontti 2020 -pakettia koskevan tavallisen lainsäätämismenettelyn saattamiseksi päätökseen ensimmäisessä käsittelyssä vuoden 2013 loppuun mennessä.

7. Seitsemäs puiteohjelma

7.1 Vuoden 2012 työohjelmien täytäntöönpano

Vuonna 2012 saatettiin päätökseen 53 ehdotuspyyntöä yhteensä 4,4 miljardin euron ohjeellisella budjetilla. Tukikelpoisia ehdotuksia saatiin kaikkiaan 17 374, joista 3 089 valittiin rahoitettaviksi. Rahoitusta sai näin ollen 17,78 prosenttia kaikista ehdotuksista.

Kaikkiin tukikelpoisiin ehdotuksiin osallistui kaikkiaan 70 059 hakijaa. Hankkeiden kustannukset olivat yhteensä 36,99 miljardia euroa ja haettu EU-rahoitus 30,78 miljardia euroa. Valittuihin ehdotuksiin osallistui 14 821 hakijaa. Näiden hankkeiden kustannukset olivat yhteensä 6,92 miljardia euroa ja haettu EU-rahoitus 4,98 miljardia euroa. EU:n rahoitusta sai 21,16 prosenttia hakijoista, ja sitä myönnettiin 16,18 prosenttia haetusta määrästä.

7.2 Vuoden 2013 työohjelmat

Heinäkuussa 2012 hyväksyttiin vuotta 2013 koskevat ehdotuspyynnöt, joihin on tarkoitus käyttää noin 8,1 miljardia euroa. Tuettavilla hankkeilla ja ideoilla edistetään Euroopan kilpailukykyä ja etsitään ratkaisuja ihmisten terveyteen ja ympäristönsuojeluun liittyviin ongelmiin sekä kaupungistumiseen ja jätteiden käsittelyyn liittyviin kasvaviin haasteisiin.

Työohjelmiin sisältyy muun muassa seuraavanlaisia tekijöitä:

– Ehdotuspyynnöissä keskitytään sekä innovointiin että erilaisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja luodaan kytkös Horisontti 2020 -ohjelmaan.

– Tutkimuksen ensisijaisia aihealueita rahoitetaan yhteensä 4,8 miljardilla eurolla. Teollista innovointia tuetaan markkinaläheisesti muun muassa pilottitoimien, demonstroinnin, standardoinnin ja teknologian siirron avulla. Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan sisältyvät kolme julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta toteutetaan ehdotuspyyntöjen kautta ja niihin edellytetään yksityisiä investointeja. Ehdotukset koskevat erityisesti teollisuutta, jonka osuus on 50 prosenttia. Noin 30 prosenttia EU:n rahoituksesta kohdistuu pk-yrityksiin.

– Pk-yrityksiin kiinnitetään erityistä huomiota. Niitä koskeva rahoituspaketti on 1,2 miljardia euroa. Tähän sisältyy 150 miljoonan euron edestä toimenpiteitä, joilla taataan 1 miljardia euroa lainaa pk-yrityksille ja markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille.

– Noin 2,7 miljardilla eurolla vahvistetaan Euroopan asemaa maailmanlaajuisesti houkuttelevana kohteena tutkijoille. Se jaetaan pääasiassa yksittäisinä avustuksina Euroopan tutkimusneuvoston (1,75 miljardia euroa) ja Marie Skłodowska-Curie -toimien (963 miljoonaa euroa) kautta tutkijakoulutukseen ja tutkijoiden liikkuvuuteen.

– Innovaatiokuilun kaventamiseksi on käynnistetty uusi eurooppalaisen tutkimusalueen professuureja käsittelevä aloite. Yhteensä 12 miljoonan euron pilottiehdotuspyynnössä valitaan viisi eurooppalaisen tutkimusalueen professuuria, jotka sijoittuvat yliopistoihin tai muihin tukikelpoisiin tutkimuslaitoksiin viiden eri EU-maan heikommin kehittyneillä alueilla.

– Ehdotuspyyntökierros käsittää muun muassa seuraavat innovatiiviset tutkimusprioriteetit: noin 155 miljoonaa euroa valtamerten tulevaisuutta koskevaan prioriteettiin, jolla tuetaan merielinkeinojen ja merenkulkualan kestävää kasvua; noin 365 miljoonaa euroa teknologioihin, joilla kaupunkialueista kehitetään kestäviä älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä; noin 147 miljoonaa euroa hankkeisiin, joilla hillitään lääkkeille vastustuskykyisten bakteerien yleistymistä, ja lähes 100 miljoonaa euroa makean veden resurssien hallintaa käsitteleviin innovatiivisiin ratkaisuihin.

– Ehdotuspyynnöillä tuetaan myös digitaalisen agendan rahoitustavoitteita tieto- ja viestintätekniikan tutkimuksen alalla lähes 1,5 miljardilla eurolla.

– Kaikkiaan 8,1 miljardin euron arvoisen investoinnin vipuvaikutuksena odotetaan lisäksi 6:tta miljardia euroa julkisia ja yksityisiä investointeja tutkimukseen. Investoinnin odotetaan luovan uusia työpaikkoja lyhyellä aikavälillä noin 210 000 ja tuottavan 15 vuoden aikana 75 miljardin euron lisäyksen talouskasvuun.

– EU:n koko tutkimusalan budjetti vuodelle 2013 on 10,8 miljardia euroa, mikä on suurin määrä koskaan EU:n puiteohjelmien aikana. Siihen sisältyy työohjelmien ulkopuolisia varoja, kuten rahoitusta Euratomin perustamissopimuksen mukaiseen ydinenergiatutkimukseen (993 miljoonaa euroa), yhteisiin teknologia-aloitteisiin teollisuuden kanssa (751 miljoonaa euroa) sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin jäsenvaltioiden kanssa. Kokonaisbudjetti sisältää myös rahoituksen komission Yhteiselle tutkimuskeskukselle[13].

7.3 Merkkipaaluja

7.3.1 Innovointi

Seitsemännen puiteohjelman työohjelmaan vuodelle 2013 sisältyy enemmän toimia, jotka liittyvät läheisemmin markkinoihin ja käyttäjiin, sekä enemmän tukea tutkimustulosten siirtämiselle tutkimuslaitoksista markkinoille. Riskirahoituksen saantiin liittyvää tukea innovatiivisille pk-yrityksille ja pienemmille markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille lisätään. Tätä varten riskinjakorahoitusvälineeseen (RSFF) on perustettu pk-yrityksiä varten uusi vastatakausjärjestelmä, joka täydentää vuonna 2012 menestyksekkäästi aloittanutta takausjärjestelmää.

Myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia tuetaan enemmän. Useammilla aloilla kokeillaan esikaupallisia hankintoja sekä varsinaisten yhteishankintojen yhteisrahoitukseen että verkostoitumisen ja valmistelutyön tukemiseen. Julkisen sektorin innovoinnin merkitys kasvaa. Sen osalta tuetaan muun muassa innovatiivisia ratkaisuja sekä julkishallinnossa että julkisten palvelujen alalla. Sosiaalista innovointia tuetaan eri tavoin useimmilla aihealoilla mukaan luettuina sosiaalisen innovoinnin toimet ja sosioekonominen tutkimus.

Entistä useammilla aloilla voidaan antaa myös erityistukea lupaavien, jo tunnettujen tutkimustulosten hyödyntämiseen siitä riippumatta, ovatko tulokset peräisin EU:n rahoittamista hankkeista. Toimiin kuuluu seurantarahoitus, joka kohdennetaan suoraan tutkimushankkeen tuloksiin, sekä tukiverkkoja, joilla pyritään helpottamaan tutkimustulosten hyödyntämistä.

7.3.2 Tulosten levittäminen

EU:n rahoittaman tutkimuksen tulosten levittäminen on keskeisessä asemassa eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen, avoimuuden edistämisen ja Euroopan luovuuspotentiaalin hyödyntämisen kannalta. Komissio tukee tutkimustulosten levittämistä osoittamalla hankkeissa rahoitusta tulosten aktiiviseen levittämiseen. Komissio pyrkii myös aktiivisesti lisäämään yleistä tietoisuutta rahoitetun tutkimuksen tuloksista ja antaa tulokset käyttöön verkossa CORDISin[14], komission t&k-tiedotuspalvelun ja Yhteisen tutkimuskeskuksen julkaisutietokannan[15] kautta.

Komissio tutkii lisäksi mahdollisuuksia mennä nykyisiä toimia pidemmälle ja parantaa edelleen EU-rahoitteisen tutkimuksen tulosten levittämistä, niistä tiedottamista ja niiden hyödyntämistä.

7.3.3 Yksinkertaistaminen

Vuoden 2012 toimet pohjautuivat yksinkertaistamista koskevan tiedonannon[16] ja siitä käydyn keskustelun tarjoamille aineksille. Käytännön toteutukseen valittiin joukko toimenpiteitä, jotka saivat yleistä tukea.

Tutkimuksen ja innovoinnin osallistujien portaalin kehittämistä jatkettiin ottamalla käyttöön uusia palveluja osallistujille ja parantamalla edelleen järjestelmän käyttäjäystävällisyyttä.

Yksinkertaistamisesta käyty keskustelu vaikutti myös varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen tarkistukseen, ja uudet säännöt tulivat voimaan. Esimerkkejä niiden vaikutuksesta puiteohjelman avustuksiin:

· Arvonlisäveron tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen tarkistus yksinkertaistaa tutkimus- ja innovaatioalan avustusten varainhoitoa esimerkiksi korkeakouluissa ja muissa julkisissa tutkimuslaitoksissa.

· Velvoitteesta avata korollinen pankkitili ja ilmoittaa koroista luovutaan. Tästä velvoitteesta on koitunut huomattavasti hallinnollista työtä ja kustannuksia, kun joudutaan avaamaan ja hoitamaan erillisiä tilejä ja pitämään yllä rekisteriä sellaisille organisaatioille myönnetyistä poikkeuksista, jotka kansallisen lainsäädäntönsä vuoksi eivät voi avata korollisia tilejä.

7.3.4 Pk-yrityksiä koskevan tavoitteen saavuttaminen

Komissio on seurannut tarkasti pk-yritysten osallistumista seitsemänteen puiteohjelmaan. Erityistä huomiota on kiinnitetty pk-yritysten rahoittamiseen ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa säädöspaketissa asetetun tavoitteen mukaisesti. Tavoitteena on, että vähintään 15 prosenttia ”Yhteistyö”-erityisohjelman rahoituksesta menee pk-yrityksille.

Vuoden 2012 loppuun mennessä koko seitsemänteen puiteohjelmaan oli osallistunut 18 589 pk-yritystä. EU oli rahoittanut pk-yrityksiä noin 4,8 miljardilla eurolla.

Asetettu 15 prosentin tavoite oli saavutettu jo vuoden 2011 loppuun mennessä, jolloin pk-yritykset saivat 15,3 prosenttia EU:n rahoituksesta ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa. Vuonna 2012 määrä kasvoi. Vuoden loppuun mennessä pk-yritysten osuus EU:n rahoituksesta oli 16,6 prosenttia.

Pk-yrityksen osuuden merkittävä kasvu johtuu pk-yritysten tukitoimista vuosien 2011 ja 2012 työohjelmissa. Edistyksen odotetaan jatkuvan vuoden 2013 työohjelmassa.

8. Näkymät vuodelle 2013

Komissio aikoo vuonna 2013 jatkaa innovaatiounioniin liittyviä toimia. Se aikoo esitellä vuonna 2012 laatimansa asiakirjan "Innovaatiounionin tila vuonna 2012 – muutoksen jouduttaminen". Euroopan on kuitenkin tehtävä nykyisessä kriisitilanteessa vielä enemmän, jotta innovaatiounioni toteutuisi. EU:n ja jäsenvaltioiden on tehostettava yhteisiä toimiaan ja syvennettävä innovaatiounionia. Komissio aikoo aloittaa vuonna 2013 pohdiskelut innovaatiounionin syventämisen seuraavien vaiheiden valmistelemiseksi.

Komissio laatii vuonna 2013 ensimmäisen kertomuksen eurooppalaisen tutkimusalueen edistymisestä. Siinä vertaillaan jäsenvaltioiden kansallisissa uudistusohjelmissaan ilmoittamia toimia lähtötilanteeseen vuonna 2011. Täysimittaisia arviointeja eurooppalaisen tutkimusalueen edistymisestä tehdään vuodesta 2014 alkaen.

Komissio aikoo tehdä ehdotuksia useista yksityisen ja julkisen sektorin tai pelkästään julkisen sektorin kumppanuusaloitteista heinäkuussa 2013.

Horisontti 2020 -paketti hyväksyttäneen vuoden 2013 loppuun mennessä. Komissio toteuttaa kaikki valmistelut ja tekee tarvittavat järjestelyt, jotta ohjelma saadaan alkuun ja sen täytäntöönpano sujuu ongelmitta.

[1] KOM(2011) 815 lopullinen, 23.11.2011.

[2] Eurobarometri 78, syksy 2012, Public Opinion in the EU

[3] Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten – Teollisuuspolitiikkaa käsittelevän tiedonannon päivitys, COM(2012) 582 final.

[4] Hyväksytty 27. ja 28. kesäkuuta 2012 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa.

[5] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2013_en.pdf

[6] COM(2012) 392 final, 17.7.2012.

[7] Kilpailukykyneuvoston päätelmät, 3208. kokous, 11.12.2012.

[8] SWD(2012) 212, Komission yksiköiden valmisteluasiakirja. Vaikutusten arviointi tiedonantoon (2012) 392 final.

[9] EARTO, EUA, LERU, NordForsk ja Science Europe.

[10] Kilpailukykyneuvoston päätelmät, 3208. kokous.

[11] KOM(2008) 1329.

[12] COM(2012) 497, 14.15.2012.

[13] Seitsemännen puiteohjelman suorista toimista vuodelta 2012 annetaan tiedot komission Yhteisen tutkimuskeskuksen vuosikertomuksessa: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530

[14] http://cordis.europa.eu/

[15] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/

[16] KOM(2010) 187.