Kuten huhtikuun tiedonannossa todettiin, täyttä viisumivapauden vastavuoroisuutta odotettaessa Kanadan kanssa on keskusteltu muun muassa mahdollisuudesta ottaa käyttöön väliaikainen tekninen ratkaisu eli laajentaa sähköinen matkustuslupajärjestelmä (eTA) asteittain Bulgarian ja Romanian kansalaisiin. EU:n tavoitteena on edelleen täysi vastavuoroisuus kaikkien Bulgarian ja Romanian kansalaisten osalta. Tämän saavuttamiseksi komissio selvittää yhdessä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa kaikenlaisia ratkaisuja ja vaihtoehtoja. Tässä yhteydessä Kanadan 28. kesäkuuta 2016 antama ilmoitus viisumivaatimuksen poistamisesta Meksikon kansalaisilta tietyin ehdoin ja edellytyksin 1. joulukuuta 2016 alkaen on asia, josta on keskusteltava Kanadan viranomaisten kanssa tarkemmin.

Huhtikuun tiedonannossa todettiin, että vaikka täyttä vastavuoroisuutta viisumivapaudessa ei ole vielä saavutettu Brunein kanssa, viimeaikaiset yhteydenotot ovat johtaneet myönteisiin merkkeihin. Samaan aikaan kun huhtikuun tiedonanto annettiin 12. huhtikuuta 2016, Brunei poisti virallisesti viisumivaatimuksen Kroatian kansalaisilta ja alkoi myöntää 90 päivän oleskelua koskevan viisumivapauden Liechtensteinin kansalaisille. Tästä ilmoitettiin virallisesti 13. huhtikuuta. Komissio on tyytyväinen siihen, että vastavuoroisuuden puute Brunein kanssa on saatu ratkaistua.

Komissio antoi 12. huhtikuuta 2016 tiedonannon, jossa esitettiin tilannekatsaus viisumikohtelun vastavuoroisuuden toteutumatta jäämisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja mahdolliset ratkaisut (jäljempänä ’huhtikuun tiedonanto’). Siinä kuvattiin tilannetta tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja muistutettiin viisumikohtelun vastavuoroisuudesta. Vastavuoroisuusperiaatteen mukaan komission on 15. maaliskuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001, jäljempänä ’asetus’, sellaisena kuin se on muutettuna 11. joulukuuta 2013 annetulla asetuksella (EU) N:o 1289/2013, mukaisesti annettava delegoitu säädös, jolla viisumivapauden soveltaminen kyseisen kolmannen maan kansalaisiin keskeytetään 12 kuukaudeksi, jos tämä kolmas maa ei ole poistanut viisumipakkoa 12. huhtikuuta 2016 mennessä. Asetus velvoittaa komission lisäksi ottamaan huomioon viisumivapauden keskeyttämisen seuraukset EU:n ja sen jäsenvaltioiden ulkosuhteiden kannalta.

Pian huhtikuun tiedonannon antamisen jälkeen, 15. huhtikuuta, komission jäsen Avramopoulos keskusteli asiasta Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeri Johnsonin kanssa. Samaan aikaan EU:n Washingtonin-edustusto painotti yhteyksissään kongressiin toistuvasti tarvetta edetä kohti täyttä vastavuoroisuutta.

EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden ylemmän hallintotason kokouksessa 2. kesäkuuta keskusteltiin yksityiskohtaisesti viisumien vastavuoroisuudesta. Vaikka Yhdysvaltojen hallinnon edustajat selittivät, että Yhdysvallat on edelleen sitoutunut tekemään EU:n ja kyseisten viiden jäsenvaltion kanssa työtä täysimääräisen vastavuoroisuuden saavuttamiseksi, he totesivat, että Yhdysvaltojen kongressi ei ole muuttanut kantaansa ja että tilanne tuskin muuttuu ennen tulevia presidentin- ja kongressivaaleja. He mainitsivat myös huolen turvallisuudesta syyksi olla laajentamatta Yhdysvaltojen viisumivapausohjelmaa kyseisiin viiteen EU:n jäsenvaltioon.

Yhdysvallat on toistuvasti varoittanut sellaisista EU:n toimenpiteistä, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia viisumien vastavuoroisuutta koskevaa kysymystä laajemmalti. Se korosti, että Yhdysvaltojen kansalaisten viisumipakon käyttöönotto johtaisi varmasti siihen, että kongressi määräisi uudelleen viisumivaatimuksen kaikille EU:n kansalaisille. Viitaten komission huhtikuun tiedonannossa esittämiin ajatuksiin (eli Yhdysvaltojen ESTA-järjestelmän laajentamiseen tiettyihin matkustajaluokkiin) Yhdysvallat vastasi, että voimassa oleva lainsäädäntö ei mahdollista tällaista joustoa, ja piti myös mahdottomana, että lähitulevaisuudessa tehtäisiin tähän liittyviä lainsäädäntöehdotuksia. Toisaalta Yhdysvallat tunnusti asian arkaluonteisuuden ja viittasi joihinkin mahdollisiin helpotuksiin viisumien haku- ja myöntämismenettelyissä. Ne liittyvät viisumien voimassaolon pidentämiseen, ja niihin sisältyy tiettyjä helpotuksia viisuminhakijoille (vapautus sormenjälkien antamisesta ja haastattelusta). Nämä helpotukset ovat kuitenkin olleet käytössä jo jonkin aikaa, eikä niitä voida pitää edistymisenä viisumikohtelun täysimääräisen vastavuoroisuuden saavuttamiseksi.

Yhdysvaltain kongressissa meneillään olevat Yhdysvaltojen lainsäädäntöaloitteet (etenkin Jobs Originating through Launching Travel Act of 2015 ja Equal Protection in Travel Act of 2016) eivät ole huhtikuun jälkeen tuottaneet EU:n kansalaisten kannalta merkittävää edistystä.

Viisumikohtelun vastavuoroisuus oli myös yksi aiheista, joita käsiteltiin Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) edustajien vieraillessa Washingtonissa 16.–18. toukokuuta.

On huomattava, että Yhdysvaltojen valtiontalouden tarkastusvirasto antoi 7. kesäkuuta kertomuksen, jossa käsitellään sitä, miten viisumivapausohjelman kumppanimaat jakavat Yhdysvaltojen kanssa terroristien henkilötietoja, tietoja henkilöiden rikoshistoriasta sekä tietoja kadonneista ja varastetuista passeista. Siinä todetaan Yhdysvaltojen saaneen viisumivapausohjelman kumppanimailta tietoa yli 12 000 terroristiepäillystä, joista lähes 5 000 oli Yhdysvaltojen viranomaisille aiemmin tuntemattomia. Komissio pitää tätä tietojenvaihtoa hyvin merkittävänä. Se osoittaa, että viisumivapausohjelma ei ainoastaan helpota miljoonien laillisesti Atlantin yli matkustavien elämää vaan myös tuottaa huomattavia turvallisuushyötyjä Yhdysvalloille. Kertomuksessa todetaan myös, että tietojenvaihto on lisääntynyt räjähdysmäisesti viime vuoden aikana.

Komissio panee merkille, että tätä korosti myös sisäisen turvallisuuden varaministeri Mayorkas ja terrorismintorjunnan vt. koordinaattori Siberell (ulkoasiainministeriö) Yhdysvaltojen senaatin sisäisen turvallisuuden komitean kuulemisessa 26. toukokuuta. Samassa yhteydessä annettiin tunnustusta EU:n viimeaikaisille saavutuksille turvallisuuden alalla, kuten EU:n matkustajarekisteridirektiivi ja Europolin yhteyteen perustettu Euroopan terrorismintorjuntakeskus.

Poliittisten ja teknisten yhteyksien tehostamisesta huolimatta Yhdysvaltojen kanssa ei ole havaittavissa samanlaisia merkkejä edistymisestä kuin Kanadan kanssa. Yhdysvallat ei ole kolmen viime kuukauden aikana edennyt viisumipakon poistamisessa Yhdysvaltoihin matkustavilta Bulgarian, Kroatian, Kyproksen, Puolan ja Romanian kansalaisilta. Komissio aikoo siksi jatkossakin jatkaa pyrkimyksiä täysimääräiseen vastavuoroisuuteen kyseisten viiden jäsenvaltion kanssa koordinoiden, jotta tuloksia saataisiin nopeammin. Komissio aikoo käyttää tähän kaikkia tilaisuuksia, mukaan lukien EU:n ulkoasiainneuvoston ja ulkoministeri Kerryn yhteinen aamiainen 18. heinäkuuta ja seuraava EU:n ja Yhdysvaltojen oikeus- ja sisäasioiden ministereiden ja johtavien virkamiesten kokous, joka on tarkoitus järjestää ennen vuoden 2016 loppua, jotta voidaan kartoittaa kaikki vaihtoehdot tai tarvittavat toimet tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

III Kannanotot huhtikuun tiedonantoon

Komissio pyysi huhtikuun tiedonannossa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa käynnistämään kiireesti neuvottelut vastavuoroisuusmekanismista ja ottamaan kantaa sopivimpaan etenemistapaan ottaen huomioon huhtikuun tiedonannossa esitetyt arviot. Se kehotti molempia toimielimiä ilmoittamaan kantansa komissiolle viimeistään 12. heinäkuuta 2016.

Euroopan parlamentissa ei käyty täysistuntokeskustelua tällaisen kannan muodostamiseksi. Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) puheenjohtaja lähetti komissiolle 7. kesäkuuta kirjeen, jossa pyydettiin, että komissio antaa asetuksessa tarkoitetut delegoidut säädökset mahdollisimman pian. LIBE-valiokunnan puheenjohtajan kirjeessä katsottiin, että komissiolla on velvollisuus antaa asetuksen 1 artiklan 4 kohdan f alakohdassa tarkoitettu delegoitu säädös, jolla keskeytetään tilapäisesti viisumivapauden soveltaminen kyseisten kolmansien maiden kansalaisten osalta, koska Yhdysvallat ja Kanada eivät ole poistaneet viisumipakkoa 24 kuukauden kuluessa tiettyjen EU:n jäsenvaltioiden ilmoituksesta, jonka mukaan vastavuoroisuus ei toteudu. Kirjeessä pyydetään komissiota noudattamaan tätä oikeudellista velvoitetta ja antamaan tarvittavat delegoidut säädökset mahdollisimman pian. Lisäksi siinä muistutetaan, että SEUT-sopimuksen 265 artiklan mukaan jokin EU:n toimielin voi saattaa asian Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos komissio laiminlyö asian.

Neuvosto ei ottanut tätä asiaa ministerineuvoston asialistalle. Myöskään puheenjohtajavaltio tai neuvosto eivät ole ilmaisseet kantaansa vastavuoroisuusmekanismin tilaan tiedonannossa esitettyjen arvioiden pohjalta.

Jäsenvaltioista Bulgaria ja Romania ovat ilmaisseet painokkaimmin kantansa komissiolle ja kyseisille kahdelle kolmannelle maalle, erityisesti Kanadalle korkeimmalla poliittisella tasolla.

Muut sidosryhmät

Jotkin sidosryhmät ovat myös ilmaisseet mielipiteensä asiasta. Kansainvälinen ilmakuljetusliitto (IATA), johon kuuluu noin 260 lentoyhtiötä, joiden osuus maailman lentoliikenteestä on 83 prosenttia, on viitannut taloudellisiin seurauksiin, joita aiheutuisi uusien vaatimusten asettamisesta Kanadasta ja Yhdysvalloista Euroopan unioniin matkustaville. IATA viittasi Euroopan matkailukomission tietoihin, joiden mukaan yli 30 miljoonaa kanadalaista ja yhdysvaltalaista matkailijaa vierailee Euroopassa vuosittain. He kuluttivat näillä matkoilla vuonna 2014 yli 54 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Lisäksi 31 matkailualan edustajaa osoitti Euroopan parlamentin LIBE-valiokunnalle yhteisen kirjeen, jossa väitetään, että viisumivapauden keskeyttäminen Kanadan ja Yhdysvaltojen kansalaisten osalta kääntäisi tähän saakka positiiviset matkailijavirrat Yhdysvalloista ja Kanadasta, veisi Euroopan matkailualalta merkittäviä tuloja ja vaarantaisi tuhansia työpaikkoja.

IV Päätelmät

Komissio on tyytyväinen viisumikohtelun täyden vastavuoroisuuden saavuttamiseen Brunein kanssa.

Kanadan osalta komissio toteaa, että huolimatta kolmen viime kuukauden aikana Kanadan viranomaisten kanssa tiheään käydyistä rakentavista keskusteluista ja toimista täyden vastavuoroisuuden saavuttamiseksi, Bulgarian ja Romanian kansalaiset tarvitsevat edelleen viisumin matkustaakseen Kanadaan. Komissio aikoo siksi jatkaa pyrkimyksiä täysimääräiseen vastavuoroisuuteen Bulgarian ja Romanian kanssa koordinoiden, jotta tuloksia saataisiin nopeammin. Kanada lupasi Brysselissä 11. heinäkuuta järjestetyssä ministerikokouksessa ilmoittaa alkusyksystä arviointien tuloksista ja aikataulusta viisumipakon poistamiselle sekä Bulgarialta ja Romanialta vaadittavista yhteistyötoimista. Komissio suhtautuu toiveikkaasti 27. ja 28. lokakuuta 2016 järjestettävään EU:n ja Kanadan huippukokoukseen tilaisuutena vahvistaa konkreettinen edistyminen Bulgarian ja Romanian kansalaisten viisumivaatimuksen poistamisessa.

Yhdysvaltojen osalta komissio toteaa, että Yhdysvallat ei ole kolmen viime kuukauden aikana edennyt viisumipakon poistamisessa Yhdysvaltoihin matkustavilta Bulgarian, Kroatian, Kyproksen, Puolan ja Romanian kansalaisilta. Komissio aikoo siksi käyttää aiemmin esitetyllä tavalla kaikki tilaisuudet jatkaa täysimääräisen vastavuoroisuuden tavoittelemista kyseisten viiden jäsenvaltion kanssa koordinoiden, jotta tuloksia saataisiin nopeammin.

Komissio toimii läheisessä yhteistyössä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa sen varmistamiseksi, että Euroopan unioni puhuu tästä tärkeästä aiheesta yhdellä äänellä. Komissio raportoi edistymisestä ennen vuoden loppua.