P9_TA(2022)0057

Kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun rooli rasismin torjunnassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa (2021/2057(INI))

(2022/C 347/02)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen johdanto-osan toisen, neljännen, viidennen, kuudennen ja seitsemännen kappaleen, 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 6 artiklan,

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 10 ja 19 artiklan,

— ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 2, 3, 4, 5 ja 21 artiklan,

— ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, mukaan lukien yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva kolmas periaate ja sitä koskeva toimintasuunnitelma,

— ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (1) (rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi),

— ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2),

— ottaa huomioon rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjumista käsittelevän EU:n korkean tason työryhmän perustamisen kesäkuussa 2016,

— ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan rooli vahvemman Euroopan rakentamisessa” (COM(2018)0268),

— ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565),

— ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma” (COM(2020)0784),

— ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (3),

— ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/817 (4),

— ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/818 (5),

— ottaa huomioon Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/888 (6),

— ottaa huomioon kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/692 (7),

— ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

— ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta (8),

— ottaa huomioon rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin 28. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS (9),

— ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2020 päivätyn EU:n perusoikeusviraston perusoikeusraportin sekä sen 5. joulukuuta 2017 julkistetun EU:n vähemmistöjä ja syrjintää käsittelevän toisen kyselyn ja siihen liittyvän 23. marraskuuta 2018 päivätyn raportin ja 15. marraskuuta 2019 päivätyn yhteenvedon ”Being Black in the EU”, joissa kuvataan afrikkalaistaustaisten henkilöiden rotusyrjintään ja rasistiseen väkivaltaan liittyviä kokemuksia EU:ssa,

— ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698),

— ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101),

— ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022 (10),

— ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 päivätyn romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevan EU:n strategiakehyksen vuosiksi 2020–2030,

— ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi (2021–2030)” (COM(2021)0615),

— ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (11),

— ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä (12),

— ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman afrikkalaistaustaisten henkilöiden perusoikeuksista Euroopassa (13),

— ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman romanien kansallisten integrointistrategioiden täytäntöönpanosta: romanitaustaisiin henkilöihin kohdistuvien kielteisten asenteiden torjunta Euroopassa (14),

— ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman lasten oikeuksista lapsen oikeuksia koskevaa EU:n strategiaa silmällä pitäen (15),

— ottaa huomioon komission vireille panemat rikkomusmenettelyt, jotka koskevat rotujen välistä tasa-arvoa koskevan direktiivin noudattamatta jättämistä koulutuksessa tapahtuvan romanilasten syrjinnän ollessa kyseessä (menettelyt nro 20142174, 20152025 ja 20152206),

— ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1057 (16),

— ottaa huomioon 23. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n urheilupolitiikasta: arviointi ja mahdolliset etenemistavat (17),

— ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä (tekoälysäädös) ja tiettyjen unionin säädösten muuttamisesta (COM(2021)0206),

— ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta koulutusalueesta: yhteinen kokonaisvaltainen lähestymistapa (18),

— ottaa huomioon sisäasioiden pääosastonsa rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikön lokakuussa 2021 laatiman selvityksen kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa,

— ottaa huomioon Euroopan neuvoston Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission yleiset toimintapoliittiset suositukset ja erityisesti 15. joulukuuta 2006 annetun suosituksen nro 10 rasismin ja syrjinnän torjumisesta kouluopetuksessa ja sen avulla,

— ottaa huomioon 27. syyskuuta 2019 päivätyn Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission etenemissuunnitelman toimivaan tasa-arvoon,

— ottaa huomioon komission kuudennen arvioinnin käytännesäännöistä verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi,

— ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteen nro 10 vähentää eriarvoisuutta maiden sisällä ja niiden välillä,

— ottaa huomioon Euroopan tulevaisuuskonferenssin,

— ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän lokakuussa 2021 antamat suositukset uusista disinformaatiota koskevista käytännesäännöistä,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

— ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0027/2022),

A. ottaa huomioon, että syrjintä ja rasismi heikentävät ihmisarvoa, mahdollisuuksia elämässä, vaurautta, hyvinvointia ja usein turvallisuutta; toteaa, että rasistisilla stereotypioilla on taipumusta kulkeutua yli sukupolvien; huomauttaa, että rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä on kielletty EU:ssa; toteaa, että esimerkiksi maahantulijat, pakolaiset ja turvapaikanhakijat kohtaavat rasismia ja syrjivää käyttäytymistä;

B. toteaa, että EU:n perusoikeusviraston (19) mukaan rotusyrjintä ja -häirintä ovat yhä yleisiä kaikkialla Euroopan unionissa; huomauttaa, että etenkin rodullisiin, uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin kohdistuu liian usein häirintää, väkivaltaa, rotuprofilointia ja etnistä profilointia, myös lainvalvonnassa, sekä vihapuhetta, niin verkossa kuin sen ulkopuolella; ottaa huomioon, että uhrit jättävät ilmoittamatta valtaosan vihaperusteisista rasistisista ja muukalaisvihamielisistä välikohtauksista (20); toteaa, että rodulliset ja etniset vähemmistöt kohtaavat EU:ssa rakenteellista syrjintää ja joissakin tapauksissa segregaatiota tietyillä elämänaloilla, mukaan lukien asuminen sekä terveydenhuolto-, työllisyys-, koulutus- ja oikeusjärjestelmät;

C. huomauttaa, että EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa 2020–2025 viitataan rakenteelliseen rasismiin syrjivänä käyttäytymisenä, joka voi olla juurtunut sosiaalisiin, taloudellisiin ja poliittisiin instituutioihin, mikä vaikuttaa vallankäyttöön ja poliittiseen päätöksentekoon;

D. toteaa, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto määrittelee rakenteellisen syrjinnän instituutioissa ja muissa yhteiskuntarakenteissa vallitseviksi säännöiksi, normeiksi, rutiineiksi ja asenne- ja käyttäytymiskaavoiksi, jotka muodostavat ryhmille tai yksittäisille ihmisille esteitä näiden pyrkiessä saavuttamaan samat oikeudet ja mahdollisuudet kuin valtaosalla väestöstä on käytettävissään;

E. ottaa huomioon, että maahantulijoilla, pakolaisilla, poliittisen turvapaikan hakijoilla sekä rodullisiin, uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvilla henkilöillä on rajoitteita työmarkkinoille pääsyssä ja he joutuvat usein kokemaan työvoiman hyväksikäyttöä;

F. toteaa, että on todistettu, että laadukkaiden tietojen keruu on yksi tehokkaimmista keinoista analysoida sosiaalisia ongelmia – niin määrällisesti kuin laadullisesti – ja se on keskeinen väline suunniteltaessa, mukautettaessa, seurattaessa ja kehitettäessä näyttöön perustuvia julkisen politiikan toimia näiden ongelmien ratkaisemiseksi;

G. ottaa huomioon, että eräät mielipidejohtajat ja poliitikot eri puolilla EU:ta tukevat rasistisia ja muukalaisvihamielisiä asenteita, mikä edistää rasismille, syrjinnälle ja viharikoksille otollisen maaperän tarjoavaa yhteiskunnallista ilmapiiriä; toteaa, että tätä ilmapiiriä ruokkivat entisestään ääriliikkeet, kuten fasistiset ja äärioikeistolaiset liikkeet, jotka pyrkivät jakamaan yhteiskuntiamme; ottaa huomioon, että tällainen toiminta on vastoin yhteisiä eurooppalaisia demokratian ja tasa-arvon arvoja ja ihanteita, joita kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet vaalimaan;

H. toteaa, että monet vähemmistöryhmät joutuvat kokemaan poliisiväkivaltaa, mukaan lukien kollektiivinen rankaiseminen ja rotuprofilointi; katsoo, että tämän ilmiön torjumiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä; toteaa, että oikeusvaltioperiaatteessa ja rikosoikeudessa olevien puutteiden vuoksi poliisiväkivallan uhreilla ei ole riittävästi suojaa eikä oikeussuojakeinoja ja he joutuvat usein kokemaan vainoa valtioviranomaisten käsissä; ottaa huomioon, että etnisiin ja rodullisiin vähemmistöihin kohdistuva rasismi on johtanut väkivaltaan ja tappamiseen;

I. huomauttaa, että tapa, jolla ihmiset kuvataan tiedotusvälineissä, olipa heidän rodullinen tai etninen taustansa sitten mikä tahansa, voi vahvistaa negatiivisia stereotypioita, joissa on rotuun liittyviä konnotaatioita; toteaa, että kulttuurialalla ja tiedotusvälineillä on mahdollista edistää osallisuutta sekä torjua rasismia ja vastustaa tällaisia stereotypioita;

J. katsoo, että yhteiskunnissamme on tehostettava verkossa ja sen ulkopuolella esiintyvän, niin näkyvän kuin piilevänkin rasismin ja syrjinnän torjuntaa ja että vastuu tästä on yhteinen; katsoo, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on pohdittava enemmän monien vähemmistöryhmien kohtaamaa rakenteellista rasismia ja syrjintää, sitouduttava niiden torjumiseen ja jatkettava tähän liittyvää työtä;

K. ottaa huomioon, että disinformaatio kohdistuu usein vähemmistöihin ja aiheuttaa yhteiskunnallista levottomuutta; toteaa, että riippumattomat ja moniarvoiset tiedotusvälineet, jotka tuovat esille tasapuolisia narratiiveja, ovat omiaan edistämään osallistavaa yhteiskuntaa;

L. huomauttaa, että yhteisvastuu ja ihmiselämän ja muiden ihmisten kunnioitus ovat arvoja, jotka periytyvät sukupolvelta toiselle; toteaa, että kouluopetuksella on tässä prosessissa keskeinen rooli;

M. katsoo, että pääsy koulutukseen ja koulutustaso ovat ongelma rodullistetuille yhteisöille kaikkialla Euroopassa; katsoo, että koulutukseen liittyvä segregaatio on yhä merkittävä ongelma Euroopassa; toteaa, että lasten sijoittaminen erillisiin kouluihin ja syrjivä käytäntö, jossa etnisiin ja rodullisiin vähemmistöihin kuuluvia lapsia sijoitetaan kehitysvammaisten lasten kouluihin, jatkuvat yhä eräissä jäsenvaltioissa;

N. toteaa, että kouluilla on elintärkeä rooli siinä, että ne tarjoavat kokemuksia monimuotoisuuden arvosta, edistävät osallisuutta, torjuvat rasismia ja vähentävät rotuun liittyviä stereotypioita ja ennakkoluuloja;

O. huomauttaa, että lasten ja nuorten on tärkeää nähdä, että he ovat edustettuina koko yhteiskunnassa, ja toteaa, että tämä koskee koulutusta, jota heille annetaan, kulttuuri- ja urheiluseuroja ja -toimintoja, joihin he osallistuvat, sekä internetiä ja tiedotusvälineitä, joita he käyttävät;

P. ottaa huomioon, että urheilulla on keskeinen rooli yhteiskunta- ja kulttuurielämässä ja koulutuksessa ja se pystyy yhdistämään eri rotuja, etnisiä ryhmiä ja uskontoja edustavia ihmisiä ja että sitä voidaan käyttää tuomaan yhteen yhteisöjä ja juurruttamaan yhdenvertaisuuden, saavutettavuuden ja kunnioituksen arvoja, mutta toteaa, että urheilutapahtumissa ja urheilussa yleensä eri puolilla Eurooppaa on ollut toistuvia rasistisia välikohtauksia sekä monia rasismiin liittyviä haasteita; toteaa, että urheiluun liittyvissä ryhmissä tapahtuva radikalisoituminen on tunnistettava ja sitä on torjuttava;

Q. ottaa huomioon, että covid-19-pandemian kielteiset seuraukset ovat vaikuttaneet suhteettomasti rodullisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluviin yhteisöihin ja synnyttäneet, tuoneet esille ja pahentaneet eriarvoisuutta muun muassa kulttuurin, tiedotusvälineiden, koulutuksen ja urheilun aloilla; huomauttaa, että vihaperusteinen häirintä ja viharikokset lisääntyivät merkittävästi covid-19-pandemian puhjettua;

Yleinen tilanne

1. korostaa, että rasismia esiintyy kaikilla elämänalueilla ja sillä voi olla monia muotoja; vaatii tässä asiassa nollatoleranssia; toteaa, että eri ryhmät, yhteisöt ja yksittäiset ihmiset joutuvat kokemaan rasismia, muukalaisvihaa ja syrjintää; huomauttaa, että rasismin joka muodolla on omat erityispiirteensä ja sen tietyt muodot ovat joissakin jäsenvaltioissa muita näkyvämpiä muun muassa historiallisten tai poliittisten tekijöiden vuoksi;

2. panee merkille EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelman; pitää myönteisenä, että suunnitelmassa on erillinen koulutusta käsittelevä osio sekä nimenomaisia viittauksia tiedotusvälineisiin, urheiluun ja kulttuuriin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan ja antamaan riittävästi rahoitusta ja resursseja, jotta suunnitelman sitoumukset voidaan toteuttaa olemassa olevien ohjelmien ja toimien rahoitusta vaarantamatta, vaalien samalla eurooppalaisia arvoja;

3. kehottaa komissiota varmistamaan, että rasismintorjunnan koordinaattorille annetaan riittävät resurssit ja että kaikki pääosastot työskentelevät rotujen tasa-arvon valtavirtaistamiseksi kaikissa EU:n politiikkatoimissa;

4. odottaa arviota EU:n voimassa olevasta oikeudellisesta kehyksestä syrjinnän, rasismin, muukalaisvihan ja muunlaisen suvaitsemattomuuden torjumiseksi; kehottaa komissiota arvioimaan tämän kehyksen täytäntöönpanoa, määrittämään, miten sitä voidaan tarvittaessa parantaa, ja osallistumaan säännölliseen vuoropuheluun ja hyvien käytäntöjen vaihtoon jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa, erityisesti niiden sidosryhmien, jotka tuovat esille rasismin ja rotusyrjinnän kohteeksi joutuneiden ihmisten huolenaiheita;

5. muistuttaa, että kansalliset toimintasuunnitelmat ovat toimiva väline, jonka avulla voidaan reagoida rasismiin, rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaan syrjintään ja niihin liittyvään suvaitsemattomuuteen jäsenvaltioissa, sillä näin voidaan toteuttaa konkreettisia toimia kulloisessakin tilanteessa; pahoittelee, että vain 15 jäsenvaltiossa on tällaisia suunnitelmia ( 21 ) ; kehottaa komissiota julkaisemaan suunnitellut yhteiset ohjaavat periaatteet rasismin ja rotusyrjinnän vastaisten kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanolle sekä muita välineitä toimien edistämiseksi kansallisella tasolla; kehottaa sisällyttämään näihin suunnitelmiin erityistavoitteita, joissa otetaan huomioon yhteiskunnan koko monimuotoisuus kulttuurissa, koulutuksessa, tiedotusvälineissä ja urheilussa; katsoo, että on tarpeen koota ja vaihtaa parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan helpottaa niiden kansallisten toimintasuunnitelmien laatimista ja edistää kansallisten virastojen välistä kokemusten vaihtoa;

6. pitää myönteisenä rotuun tai etniseen alkuperään perustuvien yhdenvertaisuustietojen keräämistä koskevien EU:n ohjeiden julkaisemista ja täytäntöönpanoa ja huomauttaa, että tällaiset tiedot ovat rotujen välistä tasa-arvoa koskevan direktiivin määritelmän mukaan tietoja, jotka ovat vapaaehtoisia ja anonyymeja ja joissa varmistetaan henkilötietojen suoja, itsemäärittely ja asiaan liittyvien yhteisöjen kuuleminen; kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan kansallisia tilastoja ja poistamaan esteitä laadukkaiden, luotettavien, eriytettyjen ja maakohtaisten yhdenvertaisuustietojen järjestelmälliseltä keruulta sekä helpottamaan ja tarvittaessa parantamaan sitä, jotta voidaan tunnistaa rasismin ja syrjinnän juuret ja toimia niiden torjumiseksi ja tukea näyttöön perustuvia politiikkatoimia niin kansallisella kuin EU:n tasolla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään näitä tietoja rodulliseen oikeudenmukaisuuteen tähtäävien politiikkatoimien kehittämiseen ja asettamaan nämä tiedot yleisön saataville kunnioittaen samalla täysin perusoikeutta yksityisyyteen, henkilötietojen suojaa ja asiaan liittyvää EU:n lainsäädäntöä, mukaan lukien rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi, yleinen tietosuoja-asetus ( 22 ) ja ehdotettu sähköisen viestinnän tietosuoja-asetus ( 23 ) , sekä asiaan liittyviä kansallisia oikeudellisia kehyksiä;

7. pitää myönteisenä, että Erasmus+ -ohjelmassa, Luova Eurooppa -ohjelmassa, Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevassa ohjelmassa, kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmassa, Uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteessa, ESR+ -ohjelmassa ja eurooppalaisessa nuorisotakuussa sitoudutaan moninaisuuteen ja osallisuuteen; korostaa tarvetta seurata järjestelmällisesti ja analysoida kunkin ohjelman panosta rasismin torjuntaan ja saada yleiskuva hyvistä käytännöistä; kehottaa komissiota varmistamaan, että äskettäin julkaistut osallisuusstrategiat valtavirtaistetaan kaikkiin asiaan liittyviin EU:n ohjelmiin ja koulutusta, kulttuuria, tiedotusvälineitä ja urheilua koskeviin aloitteisiin, ja seuraamaan niiden täytäntöönpanoa ja vaikuttavuutta;

8. on tyytyväinen siihen, että komissio on tunnustanut tarpeen soveltaa päätöksenteossa intersektionaalista toimintatapaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan, että asiaankuuluvat rasismintorjuntatavoitteet pannaan täytäntöön kaikilla politiikan aloilla;

9. panee huolestuneena merkille, ettei neuvostossa ole päästy yhteisymmärrykseen 2. heinäkuuta 2008 annetusta komission ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta ( 24 ) ; kehottaa jäsenvaltioita muodostamaan yhteisen kannan siihen mahdollisimman pian; tukee komissiota, kun se kannustaa edistymään neuvostossa kohti tämän ehdotuksen hyväksymiseksi vaadittavaa yksimielisyyttä;

10. kannustaa lisäämään yhteistyötä Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission, jäsenvaltioiden tasa-arvoelinten, kansalaisjärjestöjen sekä hallitusten ja sidosryhmien välillä, erityisesti niiden sidosryhmien, jotka tuovat esille rasismin ja rotusyrjinnän kohteeksi joutuneiden yksittäisten ihmisten ja ryhmien huolenaiheita; kehottaa erityisesti jäsenvaltioita panemaan kaikilta osin täytäntöön Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission suositukset;

11. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tukeaan YK:n Sivilisaatioiden allianssille, jotta voidaan lujittaa kansainvälistä, kulttuurienvälistä ja uskontojenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä;

12. korostaa, että teknologioiden ja digitaalisen infrastruktuurin rajoitettu saatavuus koulutuksessa, kulttuurissa, tiedotusvälineissä ja urheilussa uhkaa synnyttää uudenlaista syrjintää ja eriarvoisuutta, joihin komission ja jäsenvaltioiden on asianmukaisesti ja ripeästi puututtava;

13. kehottaa jäsenvaltioita järjestämään neuvontapuhelimia, sovitteluelimiä ja henkilöstön koulutusta, jotta voidaan asianmukaisesti puuttua väkivaltaan tai muihin rodullisiin tai etnisiin välikohtauksiin koulutuksessa, kulttuurissa, tiedotusvälineissä ja urheilussa sekä ilmoittaa niistä;

14. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan tehostetun strategian, jolla edistetään maaseutu- ja vuoristoalueilta sekä eristyneiltä alueilta tulevien ihmisten, erityisesti nuorten ja naisten, integrointia koulutuksessa, kulttuurissa, tiedotusvälineissä ja urheilussa, samalla kun kehitetään paikallista ja mukautettua infrastruktuuria ja investoidaan siihen;

15. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan johdonmukaisen toimintasuunnitelman, jolla puututaan asianmukaisesti erityisesti liikkuvien työntekijöiden ja heidän lastensa syrjintäriskiin, mukaan lukien laadukkaan koulutuksen, kulttuurin, tiedotusvälineiden ja urheilun rajoitettu saatavuus;

Kulttuuri

16. korostaa, että Euroopan yhteiskunnat ovat kulttuurisesti yhä monimuotoisempia ja kasvava osuus niiden väestöstä on ulkomailla syntyneitä henkilöitä ja heidän jälkeläisiään; uskoo, että kulttuurilla, koulutuksella ja urheilulla on ratkaiseva tehtävä edistettäessä yhteiskuntaa, joka on avoin ja vastaanottavainen kaikille; katsoo, että on tärkeää tunnustaa näiden ihmisten panos ja perintö eurooppalaisessa kulttuurissa ja tietämyksessä kautta historian;

17. toteaa, että rasismi on juurtunut syvälle yhteiskuntaan ja kietoutunut yhteen sen kulttuuristen juurien, kulttuuriperinnön ja sosiaalisten normien kanssa; korostaakin sitä tärkeää roolia, joka kulttuurilla voi ja täytyy olla syrjinnän ja rasismin torjunnassa ja sosiaalisen osallisuuden, monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja suvaitsevaisuuden edistämisessä; painottaa kulttuurienvälisen oppimisen edistämisen merkitystä;

18. panee merkille monimuotoisten yhteisöjen valtavan panoksen Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden hyväksi;

19. pahoittelee, että vähemmistöjen osallistumiselle kulttuuriin on esteitä, kuten stereotypiat, ennakkoluulot, segregaatio ja gettoutuminen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään aloitteita, joilla helpotetaan rodullistettujen yhteisöjen ja ihmisten monimuotoisempaa osallistumista kulttuurialalla, etenkin käyttämällä kaikista asiaan liittyvistä ohjelmista saatavaa rahoitusta tällaisten esteiden poistamiseen; kehottaa lisäämään tukea nykyisille kanaville ja kehittämään tukiverkostoja ja tiedotustoimia erityisesti niille, jotka asuvat esikaupunki- ja maaseutualueilla, syrjäisimmillä alueilla ja muilla heikommassa asemassa olevilla alueilla;

20. kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään aloitteita, joiden tarkoituksena on kannustaa erilaisista rodullisista ja etnisistä taustoista olevia ihmisiä osallistumaan kulttuuritapahtumiin, kuten arvosetelijärjestelmiä tai vastaavia hankkeita;

21. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan seurantaa ja arviointia muun muassa testaamalla, jakamalla ja vaihtamalla osallistavia välineitä ja parhaita käytäntöjä, joilla voidaan osoittaa kulttuurin avulla tapahtuvan osallisuuden ja syrjimättömyyden edistämisen sekä rasismin torjunnan vaikutukset ja auttaa luomaan osallistavampaa politiikkaa;

22. kehottaa jäsenvaltioita ja asiaankuuluvia sidosryhmiä vaalimaan monimuotoisuutta kulttuurilaitoksissa sekä työntekijöiden että johdon keskuudessa ottamalla käyttöön kelpoisuus- ja myöntämiskriteerit julkista rahoitusta saavissa laitoksissa ja varmistamalla, että kaikki työntekijät saavat palkkaa uransa alusta alkaen;

23. pitää myönteisenä jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan sukupuolten tasa-arvoa kulttuurialalla ja luovilla aloilla käsittelevän avoimen koordinointimenetelmän työryhmän työtä; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään seuraavaan kulttuurialan työsuunnitelmaan jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan avoimen koordinointimenetelmän työryhmän, joka käsittelee rasismin torjuntaa taiteen ja kulttuurin avulla; kehottaa työryhmää laatimaan selvityksen kulttuurin ja luovien toimialojen roolista rotujen välisen tasa-arvon edistämisessä niiden aloilla;

24. pitää myönteisenä, että Uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen yhteen strategiseen toimintalinjaan on sisällytetty kipeimmin muutosta kaipaavat ihmiset ja alueet; pyytää ottamaan tässä aloitteessa huomioon maahantulijoiden sosiaalisen osallisuuden, jotta heille voidaan tarjota yhdenvertaiset mahdollisuudet;

25. tukee vahvasti sitä, että tietyissä jäsenvaltioissa tunnustettaisiin tarve palauttaa kulttuuriteokset ja -esineet niiden alkuperäisiin paikkoihin, sillä näin voisimme edistää toistemme kulttuuriperinnön kunnioitusta ja sitä koskevaa keskinäistä ymmärrystä sekä lisätä sen arvoa, esimerkiksi antamalla mahdollisuus tutustua näihin teoksiin ja esineisiin; kehottaa toteuttamaan tarvittavat tutkimukset, selvitykset ja vaihdot, jotta voidaan laatia johdonmukaisia ohjelmia kulttuuriteosten ja -esineiden palauttamiseksi joko niiden alkuperämaihin tai alkuperävaltion nimeämiin muihin asianmukaisiin kulttuurilaitoksiin asiaan liittyvien kulttuuriperinnön suojelua koskevien kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti; kannustaa komissiota helpottamaan vuoropuhelua, jotta voidaan edistää parhaiden käytäntöjen jakamista jäsenvaltioiden, EU:n ulkopuolisten maiden, museoiden ja muiden kulttuurilaitosten välillä;

Koulutus

26. tunnustaa koulutuksen ratkaisevan merkityksen puututtaessa rakenteelliseen rasismiin ja syrjintään, rakennettaessa osallistavia yhteiskuntia, purettaessa ennakkoluuloja ja stereotypioita ja edistettäessä suvaitsevaisuutta, ymmärrystä ja monimuotoisuutta; korostaa uuden eurooppalaisen koulutusalueen roolia kaikenlaisen syrjinnän torjumisessa luokkahuoneessa ja sen ulkopuolella, erityisesti kehitettäessä laadukkaita ja osallistavia tiloja koulutusta varten;

27. korostaa, että Euroopan historian tietyillä vaiheilla, mukaan lukien kolonialismi, orjuus ja kansanmurha, erityisesti holokausti, yhdessä muiden rasismin ilmentymien kanssa, on yhä pysyvä vaikutus nykypäivän yhteiskunnassa, myös koulutusjärjestelmissä ja opetussuunnitelmien kehittämisessä; esittää, että opetussuunnitelmia tarkistettaisiin niin, että niissä selitettäisiin yhteiskuntiemme historiaa kohdennetusti ja kontekstualisoiden, jotta voisimme paremmin ymmärtää sen yhteyksiä nykypäivään ja pyrkiä kitkemään pois stereotypiat, jotka johtavat tänä päivänäkin havaitsemaamme syrjintään;

28. korostaa tarvetta jättää historian opetussuunnitelmissa enemmän tilaa puolueettomalle ja faktoihin perustuvalle oppimiselle erilaisista rotuun tai etniseen alkuperään liittyvistä ideologioista, niiden muodoista ja niiden alkuperästä, mukaan lukien orjuus, kolonialismi ja fasismi sekä tieteen väärinkäyttö niiden oikeuttamiseksi, samoin kuin niiden seurauksista ja mahdollisista jäänteistä nykyaikana;

29. kannustaa jäsenvaltioita edistämään monimuotoisten ja osallistavien opetussuunnitelmien ja koulutusvälineiden tai -toimintojen kehittämistä sen varmistamiseksi, että näihin ja muihin keskeisiin aineistoihin sisällytetään muun muassa erilaisiin rodullisiin ja etnisiin ryhmiin kuuluvia kirjailijoita, historioitsijoita, tutkijoita, taiteilijoita ja muita henkilöitä;

30. korostaa koulutuksen roolia kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisessä; painottaa, että on tärkeää luoda synergioita eri puolilla Eurooppaa annettavan kansalaiskasvatuksen ja rasismin ja syrjinnän vastaisten EU:n politiikkatoimien välillä; kannustaa jäsenvaltioita yhteenkuuluvuuden edistämiseksi painottamaan entistä enemmän EU:n historiaa käsittelevää koulutusta; katsoo, että näiden osa-alueiden olisi oltava keskeinen osa kansalaiskasvatuksen opetussuunnitelmia;

31. kehottaa jäsenvaltioita tekemään vähemmistöjen kieliä, kulttuuria ja historiaa tunnetuksi koulujen opetussuunnitelmissa, museoissa ja muissa kulttuurisen ja historiallisen ilmaisun muodoissa sekä tunnustamaan niiden kulttuurin panoksen Euroopan kulttuuriperintöön; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään johdonmukaisia ja yhtenäisiä toimenpiteitä, jotta voidaan edistää, tukea ja tehdä tunnetuksi rodullistettujen ja etnisten ryhmien taidetta ja kulttuuria sekä tutkia ja säilyttää perinteisten yhteisöjen aineellista ja aineetonta kulttuuriperintöä, ja takaamaan toimenpiteille asianmukaisen rahoituksen;

32. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään monikielisyyttä tärkeänä välineenä, joka tuo ihmisiä yhteen;

33. korostaa, että on tärkeää antaa asianmukaista tukea liikkuvien työntekijöiden lapsille jäsenvaltioissa, jotta heillä on mahdollisuus oppia äidinkieltään ja oppia oman maansa ja uuden asuinmaansa kulttuurista paremman kotoutumisen varmistamiseksi;

34. kehottaa syventämään yhteisten humanististen tieteiden, historian, filosofian, kielten ja kirjallisuuden tutkimusta, joka saattaa auttaa edistämään eurooppalaisen sovun henkeä; kehottaa keskittymään historian opetussuunnitelmissa Euroopassa asuvien rodullisten ja etnisten yhteisöjen historiaan, jotta voidaan edistää laajempaa ja faktapohjaisempaa näkökulmaa Euroopan ja maailman historiaan ja saada parempi käsitys eri maanosien välisestä vuorovaikutuksesta ennen Euroopan siirtomaavaltaa, sen aikana ja sen jälkeen; kehottaa painottamaan historian oppikirjoissa rodullistettujen yhteisöjen panosta nykypäivän Euroopan kehittämiseen ja muovaamiseen;

35. kehottaa jäsenvaltioita torjumaan aktiivisesti vinoumia oppikirjoissa, koulutusvälineissä, lapsille ja nuorille suunnatuissa elokuvissa ja ajankohtaisohjelmissa sekä urheilussa; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään nämä tavoitteet Euroopan nuorison teemavuoden 2022 täytäntöönpanoon;

36. tuomitsee jyrkästi rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaa segregaatiota kouluissa koskevan käytännön, jota Euroopassa yhä esiintyy; varoittaa, että tällaiset käytännöt johtavat marginalisointiin, koulunkäynnin keskeyttämiseen, alhaisiin oppilasmääriin ja rinnakkaisten sosiaalisten tilojen muodostumiseen, pitävät yllä rakenteellista syrjintää ja estävät yhdenvertaiset mahdollisuudet elämänlaatuun; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tai lujittamaan osallistavia politiikkatoimia, jotta voidaan estää marginalisoitujen oppijaryhmien sijoittaminen esiopetuksesta aina korkea-asteen koulutukseen asti erillisiin kouluihin, oppilaitoksiin tai luokkiin, oli tämä sitten tarkoituksellista tai ei, edistää sosiaalista osallisuutta, jossa kaikille taataan yhdenvertaiset mahdollisuudet, ja varmistaa, että kaikilla lapsilla on yhdenvertainen pääsy laadukkaaseen koulutukseen ja opetussuunnitelman ulkopuoliseen toimintaan, kulttuuri ja urheilu mukaan lukien; kannustaa jäsenvaltioita aktiivisesti edistämään vähemmistöryhmiin kuuluvien lasten osallisuutta kouluissa ja paikallisyhteisöissä ja turvaamaan julkisen koulutuksen maallisen luonteen kulttuurisia ja uskonnollisia identiteettejä kunnioittaen;

37. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, jotta rodullisista ja etnisistä vähemmistöistä ja heikoista sosioekonomisista taustoista tulevia lapsia voidaan tukea heidän polullaan kohti huippuosaamista, auttamalla heitä osallistumaan opetussuunnitelman ulkopuoliseen toimintaan (esimerkiksi taide- ja urheilutoimintaan) korkealla tasolla, antamalla heille mahdollisuus päästä kouluihin, jotka täyttävät juuri heidän tarpeensa, tarjoamalla laadukkaita koulutusmahdollisuuksia ja antamalla käyttöön tarvittava rahoitus;

38. kehottaa jäsenvaltioita takaamaan jokaiselle lapselle oikeuden koulutukseen ja ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla torjutaan ja ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä ja varmistetaan sukupuolten tasapuolinen pääsy laadukkaaseen, osallistavaan koulutukseen varhaislapsuudesta nuoruuteen saakka; kehottaa komissiota suunnittelemaan uusia rahoitusvälineitä tai alaohjelmia, joiden olisi täydennettävä jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä, jotta voidaan antaa laadukkaaseen koulutukseen liittyvää kohdennettua ja räätälöityä tukea kolme vuotta täyttäneille lapsille, jotka elävät äärimmäisessä köyhyydessä eivätkä voi saada tukea EU:n nykyisistä tai tulevista koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden alan rahoitusaloitteista, kuten Erasmus+ -ohjelmasta, lapsitakuusta tai ESR+ -rahastosta;

39. muistuttaa, että on tärkeää opettaa lapsia ja nuoria tiedostamaan suvaitsemattomuuden kielteiset vaikutukset ja kehittämään kriittistä ajattelukykyään; korostaa tarvetta varmistaa, että ihmisoikeuskasvatus alkaa hyvin varhaisessa iässä ja että opetusaineistossa otetaan huomioon yhteiskunnan monimuotoisuus ja moniarvoisuus eikä siihen kuulu rasistista sisältöä;

40. kehottaa komissiota edistämään varhaisvaroitusjärjestelmiä ja toimivia opetusmenetelmiä koskevaa tutkimusta rasismin ja syrjinnän torjumiseksi kouluissa ja hyödyntämään tässä parhaita käytäntöjä eri puolilta Eurooppaa sekä edistämään tulosten levittämistä, jotta voidaan kitkeä pois rotuun liittyvistä syistä tapahtuva kiusaaminen;

41. kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että rodullisista ja etnisistä vähemmistöryhmistä tulevalla opetushenkilöstöllä on yhdenvertainen ja tasapuolinen pääsy opetus- ja koulutustehtäviin kaikilla koulutustasoilla ja että otetaan käyttöön toimenpiteitä sen takaamiseksi, että niin opettajia kuin myös oppijoita suojellaan rotusyrjinnältä koulujärjestelmässä;

42. tuomitsee rakenteellisen syrjinnän, josta kärsivät Euroopassa tuhannet pakolaislapset, joilla on ollut vain vähän tai ei lainkaan mahdollisuuksia saada opetusta; toteaa, että koulunkäyntiä ei voi korvata usein vapaaehtoisvoimin vastaanottoleireillä järjestettävällä erillisopetuksella; kehottaa asettamaan muuttoliikealan EU-rahoituksen saamisen edellytykseksi sen, että pakolaislapsille järjestetään oppivelvollisuuskoulutus vastaanottavan maan koulujärjestelmässä;

43. kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan opettajille sopivaa koulutusta riippumatta heidän oppiaineestaan ja erikoistumisalastaan, heidän oppilaidensa iästä tai siitä, minkä tyyppisessä oppilaitoksessa he opettavat, jotta heille voidaan antaa taidot ja kulttuuriset kyvyt, joita he tarvitsevat edistääkseen osallisuutta ja suvaitsevaisuutta ja torjuakseen syrjintää koulujärjestelmässä; kehottaa antamaan kaikille opettajille ja nuorisotyöntekijöille aikaa osallistua opettajien peruskoulutuksen ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen ohjelmiin, joissa keskitytään opettamiseen monikulttuurisessa ja -rotuisessa kontekstissa, mukaan lukien tiedostamattomia ennakkoasenteita koskeva koulutus; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön elinikäisen oppimisen ohjelmia etenkin viranhaltijoille ja valtion turvallisuusjoukoille, jotta voidaan kitkeä pois rasistinen ja muukalaisvihamielinen käyttäytyminen;

44. muistuttaa, että tekoälyjärjestelmiä, jotka on tarkoitettu käytettäviksi yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa ja siihen liittyvissä prosesseissa opetushenkilöstön rekrytoinnissa, pidetään joissakin tapauksissa ”suuririskisinä”; vaatii toteuttamaan asianmukaisia riskinarviointeja, ennen kuin tällaisia välineitä käytetään;

45. korostaa muistiperintöön liittyvän toiminnan merkitystä kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmassa sekä tarvetta riittävälle rahoitukselle ja näkyvyydelle hankkeissa, joiden tarkoituksena on muistaa ja tutkia Euroopan lähihistorian käänteentekeviä tapahtumia ja valistaa niistä sekä lisätä EU:n kansalaisten tietoisuutta heidän yhteisestä historiastaan, kulttuuristaan, kulttuuriperinnöstään ja arvoistaan ja sitä kautta parantaa heidän ymmärrystään EU:sta ja sen alkuperästä, tarkoituksesta ja monimuotoisuudesta;

46. toteaa, että Erasmus+ ja muut liikkuvuusohjelmat edesauttavat koulutuksellista, sosiaalista, henkilökohtaista ja ammatillista kehitystä ja ovat auttaneet lisäämään ymmärrystä muita ihmisiä kohtaan; kannustaa jatkossakin tukemaan tällaisia ohjelmia;

47. korostaa EU:n kansalaiskasvatuksen arvoa keskinäisen ymmärryksen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta ja toteaa, että tämän vakaumuksen jakavat ne kansalaiset, jotka antoivat panoksensa Euroopan tulevaisuuskonferenssiin, ja että se otetaan huomioon myös konferenssin päätelmissä, jotka on määrä julkaista tänä vuonna;

48. korostaa epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen tunnustamisen sekä tutkintotodistusten automaattisen tunnustamisen merkitystä ja pitää niitä keskeisinä välineinä, joiden avulla voidaan avata mahdollisuuksia rodullisista ja etnisistä ryhmistä tuleville ihmisille, puuttua rakenteelliseen rasismiin ja syrjintään ja edistää monimuotoisuutta;

49. tunnustaa roolimallien merkityksen suoritetussa koulutustasossa; kannustaa luomaan yleiseurooppalaisen foorumin rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluvista henkilöistä ja yhteisöistä, jotka voivat jakaa kokemuksiaan oppijoiden kanssa;

50. painottaa, että on tärkeää lisätä suuren yleisön ja koko yleisen mielipiteen keskuudessa tietoisuutta yhteiskuntiemme monimuotoisesta luonteesta opetuksen ja muun asiaankuuluvan aineiston avulla;

51. kehottaa jäsenvaltioita pidättymään koulutusohjelmiin tehtävistä määrärahaleikkauksista, sillä muuten voi jäädä vähemmän tilaa keskusteluille monikulttuurisesta tietoisuudesta ja rasismin torjunnasta ( 25 )

52. korostaa EU:n rahoittamien sosiaalialan ohjelmien ja varsinkin kouluruokaohjelmien merkitystä huono-osaisten lasten ja nuorten integroinnissa;

Tiedotusvälineet

53. korostaa edustavuuden ja monimuotoisuuden merkitystä osallistavien yhteiskuntien kehittämisessä; muistuttaa, että tiedotusvälineillä on vastuu siitä, että ne heijastavat yhteiskuntia niiden koko monimuotoisuudessa, ja pahoittelee rodullisen ja etnisen monimuotoisuuden puutetta monissa tiedotusvälineissä; kehottaa kulttuuri- ja media-aloja välttämään käytäntöjä, joilla toistetaan tai vahvistetaan kielteisiä stereotypioita etnisistä ja rodullisista vähemmistöistä, ja kannustaa niitä esittämään näiden yhteisöjen jäseniä myönteisissä rooleissa; kehottaa asianomaisia sidosryhmiä käsittelemään monimuotoisuutta ja edustavuutta niiden organisaatioissa, myös luomalla monimuotoisuusvastaavan toimenkuvan ja toteuttamalla aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa media-ammattilaisten lukutaitoa monimuotoisuutta ja osallistavuutta koskevissa kysymyksissä, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon näiden tehtävien riippumaton ja moniarvoinen luonne;

54. suhtautuu myönteisesti komission viestintä- ja valistuskampanjaan monimuotoisuuden edistämiseksi audiovisuaalialalla niin valkokankaalla kuin sen ulkopuolellakin; kehottaa keskittymään tässä kampanjassa rodullistettujen ja muiden marginalisoitujen yhteisöjen monimuotoisuuteen ja historiaan sekä tuomaan esille sitä, miten rodullisen oikeudenmukaisuuden saavuttaminen voi auttaa luomaan yhteenkuuluvampaa, rauhanomaisempaa ja demokraattisempaa Eurooppaa kaikille;

55. pitää myönteisenä, että eurooppalaiselle digitaalisen median seurantafoorumille on annettu tehtäväksi puuttua disinformaatioon ja toimintaan, joiden kohteena ovat vähemmistöyhteisöt; korostaa kiireellistä tarvetta painottaa entistä enemmän kriittisen ajattelun, medialukutaidon ja digiosaamisen kehittämistä koulutusohjelmissa; korostaa, että medialukutaitokampanjoilla ja -aloitteilla voi olla ratkaiseva vaikutus heikennettäessä disinformaation avulla levitettäviä rotusyrjintään liittyviä narratiiveja; korostaa tarvetta antaa nuorille analyyttiset ja operatiiviset välineet, joiden avulla he voivat tunnistaa vihapuheen ja torjua sen leviämistä verkossa;

56. kehottaa komissiota varmistamaan, että verkossa ja sen ulkopuolella esiintyvän vihapuheen määritelmä ja viharikoksen säätäminen rangaistavaksi saatetaan kaikilta osin ja asianmukaisesti osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, ja käynnistämään tarvittaessa rikkomusmenettelyjä;

57. suhtautuu myönteisesti verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi annettujen käytännesääntöjen kuudenteen arviointiin sekä edistymiseen vihapuheen poistamisessa verkosta; pitää kuitenkin valitettavana, että vaikka 24 tunnin kuluessa tarkastettujen ilmoitusten keskimääräinen osuus on yhä korkea (81 prosenttia), se on laskenut vuodesta 2020 (90,4 prosenttia), ja että poistojen keskimääräinen osuus on pudonnut 62,5 prosenttiin vuodesta 2019 ja 2020; kehottaa komissiota jatkamaan yhteistyötä alustojen kanssa vihapuheen poistamiseksi verkosta ja toteuttamaan parannuksia poistojen määrässä, avoimuudessa ja palautteessa käyttäjille;

58. ilmaisee huolensa rotuun liittyvää ja syrjivää sisältöä käsittävän tekoäly- ja algoritmiavusteisen vihapuheen ja disinformaation leviämisestä; huomauttaa, että vihapuhe ja disinformaatio aiheuttavat yhteiskunnillemme välitöntä häiriötä; peräänkuuluttaa toimia tällaisen toiminnan torjumiseksi, erityisesti suunnittelemalla tätä varten tekoälyä ja algoritmeja, jotta voidaan lopulta torjua vihapuheen ja disinformaation hyökyaalto ja lieventää sen seurauksia;

59. huomauttaa, että englanti on valtakieli tekoälyn, mukaan lukien sisällönsuodattimet, kehittämisessä, käyttöönotossa ja käytössä; varoittaa, että verkossa esiintyy vihapuhetta myös muilla kielillä, joissa sisällönsuodattimet toimivat huonommin; vaatii toteuttamaan toimenpiteitä vihapuheen torjumiseksi kaikilla kielillä;

60. suhtautuu myönteisesti siihen, että tietyt kansainväliset audiovisuaalisten palvelujen tarjoajat ovat ottaneet käytännöksi lisätä tiedotusvälineissä lähetettävien ohjelmien alkuun haitallista ja rasistista sisältöä koskevia vastuuvapauslausekkeita; kannustaa kehittämään tällaisia käytäntöjä Euroopassa audiovisuaalisten palvelujen alalla;

61. toteaa, että joillakin jäsenvaltioilla on audiovisuaalialan sääntelyelimiä, joilla on valtuudet määrätä seuraamuksia syrjivää tai rasistista sisältöä edistävien ohjelmien jälkeen; kannustaa jäsenvaltioita antamaan sääntelyvirastoilleen tällaiset valtuudet; kehottaa antamaan audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän käyttöön resursseja, jotta se voi asianmukaisesti koordinoida kansallisten virastojen toimintaa laadukkaiden tietojen keräämisessä ja jakamisessa sekä tällaisten tehtävien seurannassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskeyttämään EU:n ja valtiollisen rahoituksen tiedotusvälineiltä, joiden toimivaltaiset sääntelyviranomaiset toteavat kiertävän lakisääteisiä normeja vihapuheen ja muukalaisvihan edistämistä varten;

62. tuomitsee tiettyjen tiedotusvälineiden rasistisen retoriikan, jolla leimataan rodullistettuja yhteisöjä, esimerkiksi ottamalla kohteeksi maahantulijat, jotka esitetään syyksi erilaisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin ongelmiin, ja antamalla suhteettoman paljon näkyvyyttä maahantulijoiden tekemille rikoksille; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä, joilla tiedotusvälineitä estetään levittämästä tietyistä etnisistä tai rodullisista ryhmistä leimaavaa retoriikkaa, vihapuhetta, valheellisia narratiiveja ja negatiivisia kuvauksia, jotka ovat omiaan vain epäinhimillistämään kyseiset henkilöt;

63. korostaa tarvetta lisätä digitaalisten alustojen ja verkkoyhteisöjen vastuuvelvollisuutta, jotta voidaan torjua rotuvihaan yllyttämisen sekä maahantulija- ja vähemmistövastaisen mielialan leviämistä;

Urheilu

64. korostaa, että urheiluseuroilla ja -liitoilla on ratkaiseva rooli rasismin torjumisessa, myös valistuksen kautta; muistuttaa, että urheilu ja erityisesti joukkueurheilu edistävät sosiaalista osallisuutta, tasa-arvoa ja EU:n arvoja, kuten Erasmus+ -asetuksessa todetaan; suhtautuu myönteisesti EU:n ja kansallisen rahoituksen tarjoamiseen, jotta köyhyydessä elävät, etenkin vähemmistöt ja lapset, voivat osallistua urheilutoimintaan;

65. panee merkille, että rasismi mainitaan osana urheilualan kumppanuuksien alakohtaista painopistettä Erasmus+ -ohjelman vuoden 2022 vuotuisen työohjelman avaintoimessa 2 ja että uudessa pienimuotoisia kumppanuushankkeita koskevassa järjestelmässä voidaan rahoittaa ruohonjuuritason urheiluun liittyviä aloitteita, joissa keskitytään osallisuuteen ja rasismin torjuntaan; kehottaa komissiota arvioimaan näitä aloitteita ja seuraamaan järjestelmällisesti niiden urheiluhankkeiden määrää ja tyyppiä, joiden pääpaino on rasismin torjunnassa, sekä niille myönnetyn rahoituksen määrää; kehottaa komissiota edistämään maahantulijoiden ja rodulliseen ja etniseen vähemmistöön kuuluvien henkilöiden osallisuutta ruohonjuuritason urheiluseuroissa;

66. on ilahtunut kansalaisjärjestöjen ja ruohonjuuritason organisaatioiden pyrkimyksistä eri jäsenvaltioissa käyttää urheilua keinona tuoda ihmisiä yhteen ja vaalia kollektiivista muistia, jotta voidaan edistää kunnioitusta ja osallisuutta; kehottaa komissiota kehittämään tietokannan parhaista käytännöistä liikuntakasvatuksessa ja tiedotusvälineissä, jotta voidaan edistää niiden kehittämistä EU:ssa;

67. toteaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota monimuotoisten ryhmien edustukseen urheilussa yleensä ja urheilujärjestöjen johtotehtävissä, mikä koskee esimerkiksi naisia ja niitä, joilla on vähemmän mahdollisuuksia, kuten pakolaisia, etnisiä ja rodullisia vähemmistöjä sekä hlbtiq-yhteisöä; kehottaa kansainvälisiä, eurooppalaisia ja kansallisia urheilun hallintoelimiä ja sidosryhmiä toteuttamaan monimuotoisuutta ja osallisuutta edistäviä toimenpiteitä, joilla puututaan erityisesti naisten ja etnisten vähemmistöjen edustajien vähäiseen määrään johtotehtävissä ja hallituksissa; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään osallistavia urheilupoliittisia toimia ja antamaan niille asianmukaisen rahoituksen, jotta urheilu olisi kaikkien ulottuvilla etniseen alkuperään, rotuun, vammaisuuteen tai sosioekonomiseen taustaan katsomatta;

68. peräänkuuluttaa nollatoleranssia rasismiin, vihapuheeseen, väkivaltaan ja muuhun rasistiseen käyttäytymiseen urheilussa ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja urheiluliittoja kehittämään toimenpiteitä tällaisten välikohtausten estämiseksi ja ottamaan käyttöön tehokkaita seuraamuksia ja toimenpiteitä uhrien tukemiseksi sekä toimenpiteitä, joilla suojellaan kostotoimilta niitä urheilijoita, jotka tuomitsevat rasismin tai puhuvat monimuotoisuuden puolesta;

69. kehottaa komissiota laatimaan urheilualalle suosituksia tai suuntaviivoja, jotta voidaan torjua rasismia urheilussa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla ja edistää osallisuutta ja kunnioitusta, myös niille, jotka tarvitsevat tietynlaisen vaatetuksen, urheilun kaikilla tasoilla; kehottaa urheilujärjestöjä ja sidosryhmiä kaikilla tasoilla aktiivisesti myötävaikuttamaan tällaiseen säännöstöön, allekirjoittamaan sen ja sisällyttämään sen perussääntöönsä; kannustaa järjestöjä tiedottamaan tällaisesta säännöstöstä ja sen sisällöstä jäsenilleen ja heidän perheilleen sekä suurelle yleisölle;

o

o o

70. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

(1) EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2) EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3) EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(4) EUVL L 189, 28.5.2021, s. 1.

(5) EUVL L 189, 28.5.2021, s. 34.

(6) EUVL L 202, 8.6.2021, s. 32.

(7) EUVL L 156, 5.5.2021, s. 1.

(8) EUVL C 93, 19.3.2021, s. 1.

(9) EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55.

(10) EUVL C 460, 21.12.2018, s. 12.

(11) EUVL C 362, 8.9.2021, s. 63.

(12) EUVL C 195, 7.6.2018, s. 1.

(13) EUVL C 108, 26.3.2021, s. 2.

(14) EUVL C 385, 22.9.2021, s. 104.

(15) EUVL C 474, 24.11.2021, s. 146.

(16) EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21.

(17) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0463.

(18) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0452.

(19) EU:n perusoikeusvirasto, Second European Union minorities and discrimination survey – main results, 6. joulukuuta 2017; Second European Union minorities and discrimination survey: Muslims – selected findings, 21. syyskuuta 2017; Experiences and perceptions of antisemitism – second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU, 10. joulukuuta 2018; Second European Union minorities and discrimination survey: Roma – selected findings, 29. marraskuuta 2016; Second European Union minorities and discrimination survey: Being Black in the EU, 23. marraskuuta 2018.

(20) Ks. edellinen alaviite.

(21) Tilanne vuonna 2019 EU:n perusoikeusviraston 9. kesäkuuta 2020 päivätyn raportin mukaan.

(22) EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(23) Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksityiselämän kunnioittamisesta ja henkilötietojen suojasta sähköisessä viestinnässä (COM(2017)0010).

(24) COM(2008)0426.

(25) The role of culture, education, media and sport in the fight against racism, Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosasto, rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikkö, lokakuu 2021, s. 13.