Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Esineiden internet : toimintasuunnitelma Euroopalle /* KOM/2009/0278 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 18.6.2009 KOM(2009) 278 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Esineiden internet — Toimintasuunnitelma Euroopalle KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Esineiden internet — Toimintasuunnitelma Euroopalle ESINEIDEN INTERNET: UUSI AJATTELUTAPA Internet laajenee jatkuvasti: kun kaksikymmentäviisi vuotta sitten se koostui tuhannesta tietokoneesta, se liittää nykyään yhteen miljardeja pöytätietokoneiden ja mobiililaitteiden käyttäjiä. Yksi keskeinen ilmiö tulevassa kehityksessä on asteittainen siirtyminen yhteenliitettyjen tietokoneiden verkosta yhteenliitettyjen objektien verkkoon, jossa esimerkiksi kirjat, autot, sähkölaitteet ja ruokatavarat yhdessä muodostavat "esineiden internetin"[1] (Internet of Things eli IoT). Näillä esineillä voi olla oma IP-osoite, ne voivat olla sulautettuina osaksi monimutkaisia järjestelmiä ja ne voivat hankkia tietoa ympäristöstä antureilla (esim. ruokatuotteet, jotka tallentavat lämpötiloja jakeluketjussa) ja/tai käyttävät toimilaitteita vuorovaikutukseen ympäristön kanssa (esim. ilmastointilaitteen säätimet, jotka reagoivat ihmisen läsnäoloon). IoT-sovelluksilla uskotaan olevan merkittävä rooli tämän päivän yhteiskunnallisiin haasteisiin vastattaessa: terveydenseurantajärjestelmät auttavat väestön ikääntymisen luomissa haasteissa[2]; puiden liittäminen verkkoon auttaa taistelussa metsäkatoa vastaan[3]; autojen liittäminen verkkoon auttaa vähentämään liikenneruuhkia ja parantaa autojen kierrätettävyyttä pienentäen siten niiden hiilijalanjälkeä. Fyysisten esineiden verkkoon liittämisen odotetaan vahvistavan niitä syvällisiä vaikutuksia, joita laajoilla viestintäverkoilla on yhteiskuntaamme ja jotka asteittain johtavat todelliseen paradigman muutokseen. On syytä huomioida kolme asiaa, jotka täydentävät edellä esitettyä yleiskuvausta ja korostavat esineiden internetin monimutkaisuutta. Ensinnäkin sitä ei tule nähdä ainoastaan tämän päivän internetin jatkeena, vaan joukkona uusia itsenäisiä järjestelmiä, joilla on oma infrastruktuurinsa (ja jotka osittain tukeutuvat nykyisiin internetin infrastruktuureihin). Toiseksi, kuten on tarkemmin kuvattu hiljattain julkaistussa tietoyhteiskunnan teknologian neuvoa-antavan ryhmän ISTAGin raportissa[4], esineiden internet toteutetaan tiiviissä yhteydessä uusien palvelujen kanssa. Kolmanneksi, esineiden internet kattaa eri viestintämuotoja: esineiden ja ihmisten välisen sekä esineiden keskinäisen viestinnän, mukaan lukien laitteiden välinen ( Machine-to-Machine communication , M2M) viestintä, joka mahdollisesti koskee 50–70 miljardia laitetta, joista vain yksi prosentti on tänä päivänä liitettynä verkkoon[5]. Nämä yhteydet voivat olla rajoitetussa (esineiden intranet) tai yleisessä käytössä (esineiden internet). Esineiden internet toteutuu tieto- ja viestintäteknisessä ympäristössä, johon vaikuttaa usea merkittävä suuntaus[6]. Yksi niistä on "mittakaava": verkkoon liitettävien laitteiden määrä kasvaa, samalla kun niiden koko pienenee ihmissilmän näkökyvyn tavoittamattomiin. Toinen on "liikkuvuus": langattomat yhteydet esineissä yleistyvät, ne kulkevat pysyvästi käyttäjien mukana ja ovat maantieteellisesti paikannettavissa. Kolmas suuntaus on "heterogeenisuus ja kompleksisuus": esineiden internet otetaan käyttöön ympäristössä, jonka lukuisten sovellusten keskinäinen yhteentoimivuus tuottaa yhä enemmän haasteita. Edellä mainitut esimerkit osoittavat, että esineiden internet voi edistää kansalaisten elämänlaatua tuottaen uusia ja parempia työtehtäviä sekä liiketoiminta- ja kasvumahdollisuuksia parantaen näin Euroopan kilpailukykyä. Niinpä tämä tiedonanto täydentää Lissabonin strategiassa määriteltyjä laajempia poliittisia aloitteita ja nykykäsitystä i2010-strategian jälkeisestä kehityksestä[7]. Ajatus tuotiin julki ensimmäisen kerran RFID-tiedonannossa,[8] ja sitä on sen jälkeen kommentoinut RFID-asiantuntijaryhmä[9], Euroopan talous- ja sosiaalikomitea[10] ja Euroopan hallitusten konferenssit Berliinissä, Lissabonissa ja Nizzassa[11]. Se on vastaus neuvoston kehotukseen[12] pohtia tarkemmin tavaroiden internetin osalta hajautettujen järjestelmäratkaisujen kehittämistä ja edistää jaettua ja hajautettua verkkohallintoa . Tässä tiedonannossa on otettu huomioon komission alustava kanta[13] ja saadut kommentit[14]. JOITAIN ESINEIDEN INTERNETIN NYKYSOVELLUKSIA Esineiden internetiä ei tulisi nähdä utopistisena hankkeena, sillä esineiden internetin varhaiskomponentteja ollaan jo ottamassa käyttöön: - Kuluttajat käyttävät yhä enemmän verkkoselaimella ja kameralla varustettuja ja/tai lähitiedonsiirtoteknologiaa ( Near-Field Communication , NFC) hyödyntäviä matkapuhelimia[15]. Käyttäjät pääsevät näillä puhelimilla käsiksi tuotteiden lisätietoihin, esimerkiksi allergeenitietoihin. - Jäsenvaltiot käyttävät farmaseuttisissa tuotteissa (viivakoodien avulla) yhä enemmän yksilöiviä sarjanumeroita, joilla jokaisen tuotteen alkuperä voidaan todentaa ennen sen päätymistä potilaalle. Tämä vähentää väärennöksiä, korvauspetoksia ja virheitä lääkkeiden annostelussa asiakkaalle[16]. Saman menettelyn käyttäminen yleisesti kuluttajatuotteiden jäljittämiseen parantaisi Euroopan mahdollisuuksia taistella väärennöksiä ja turvallisuudeltaan puutteellisia tuotteita[17] vastaan. - Useat energia-yhtiöt ovat alkaneet ottaa käyttöön älykkäitä sähkömittareita, joilla kuluttajat saavat tosiaikaista tietoa kulutuksesta ja sähköntoimittajat voivat seurata sähkölaitteita etänä[18]. - Perinteisillä toimialoilla, kuten logistiikka (ns. eFreight )[19], valmistusteollisuus[20] ja vähittäiskauppa, ”älykkäät objektit” helpottavat tiedonvaihtoa ja tehostavat tuotantoprosessia. Nämä esimerkit tukeutuvat useisiin teknologioihin, kuten radiotaajuustunnistus (RFID), lähitiedonsiirtoteknologia (NFC), kaksiulotteiset viivakoodit, langattomat anturit/toimilaitteet, internetin IP-yhteyskäytännön versio 6 (IPv6)[21], ultralaajakaista tai kolmannen/neljännen sukupolven matkaviestintä, joilla kaikilla odotetaan olevan tärkeä rooli tulevissa toteutuksissa. Euroopan komissio on jo investoinut näihin teknologioihin viidennen, kuudennen ja seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman kautta. Esimerkiksi liikenteen alalla komissio on aktiivisesti tukenut niiden käyttöönottoa tavaraliikenteen logistiikkaa ja älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevissa toimintasuunnitelmissa[22]. Euroopan teollisuus on vahva tekijä monissa näistä teknologioista, esimerkiksi telelaitteissa, yritysohjelmistoissa ja puolijohteissa. Esineiden internetin kehityksen tukeminen vahvistaa Euroopan tieto- ja viestintäteknologiasektoria ja edistää mahdollisesti muidenkin alojen kasvua; esimerkkinä alat, joihin sisältyy paikallista tietopalvelua (ns. proximity service) (matkailu, henkilökohtainen terveydenhoito ja niin edelleen). ESINEIDEN INTERNETIN HALLINTO Viranomaisten rooli Edellisessä osassa kuvailtu tekninen kehitys tulee tapahtumaan julkisesta interventiosta riippumatta noudattaen tavanomaista innovaatiosykliä, jossa teollisuus valjastaa tiedeyhteisön kehittämät uudet teknologiat omiin tarpeisiinsa. Vaikka esineiden internet auttaakin ratkaisemaan joitakin ongelmia, se tuo tullessaan uusia haasteita, joista osa vaikuttaa suoraan yksilöihin. Esimerkiksi jotkut sovellukset ovat kiinteässä yhteydessä kriittisiin infrastruktuureihin, kuten sähkönjakeluun, kun taas toiset käsittelevät yksilöiden olinpaikkaan liittyviä tietoja. Ei ole järkevää jättää esineiden internetin kehittämistä yksinomaan yksityissektorille ja mahdollisesti muille maailman alueille[23],[24], sillä esineiden internet saa aikaan syviä yhteiskunnallisia muutoksia. Euroopan poliittisten päättäjien ja viranomaisten on puututtava näihin haasteisiin sen varmistamiseksi, että IoT-teknologioiden ja -sovellusten käyttö edistää talouskasvua, parantaa yksilöiden hyvinvointia ja vastaa joihinkin nykyisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin. Osasta IoT:n hallinnon perustana olevista periaatteista on jo keskusteltu tietoyhteiskuntahuippukokouksessa ( World Summit on the Information Society , WSIS)[25]. EU oli keskeinen vaikuttaja saavutetussa kansainvälisessä yhteisymmärryksessä, joka heijastelee EU:n aiempia kantoja[26]. Keskeistä tässä kohtaa oli, että WSIS tunnusti hallitusten vastuun julkispoliittisissa kysymyksissä[27]: viranomaiset eivät voi laistaa vastuustaan kansalaisille. Erityisen tärkeää on, että tavaroiden internetin hallinto suunnitellaan ja toteutetaan johdonmukaisesti suhteessa internetin hallintoon liittyviin julkispoliittisiin toimiin. Mitä hallinnoidaan? Kun objektit saavat yhteyden luomiseen tarvittavat tunnisteet ja toiminnot, ne voidaan liittää muihin objekteihin tai verkkoon. Objektin sisältämä tietomäärä on yleensä rajoitettu; osa tiedosta on muualla verkossa. Toisin sanoen: objektiin liittyvän tiedon käyttöön saaminen edellyttää verkkoviestintää. Seuraavia kysymyksiä nousee heti esiin: - Miten tunnistus rakentuu (objektien nimeäminen)? - Kuka tunnisteen myöntää (nimeävä taho)? - Mistä ja miten objektiin liittyvä lisätieto on noudettavissa, mukaan lukien sen historiatiedot (osoitemekanismi ja tietovarastointi)? - Miten tietoturva taataan? - Mitkä tahot vastaavat yllä mainituista kysymyksistä, millainen on vastuujärjestelmä? - Mitkä eettiset ja oikeudelliset puitteet koskevat eri osapuolia? IoT-järjestelmillä, joissa näitä kysymyksiä ei ole ratkaistu, voi olla vakavia kielteisiä seurauksia: - Tiedon väärä käsittely voi paljastaa yksilöiden henkilötietoja tai liikesalaisuuksia. - Huonosti suunniteltu oikeuksien ja velvollisuuksien jakaminen yksityisille toimijoille voi jarruttaa innovaatioita. - Vastuujärjestelmän puuttuminen voi vaarantaa koko IoT-järjestelmän toiminnan. Toimintalinja 1 — Hallinto Komissio käynnistää ja edistää kaikilla asiaan kuuluvilla foorumeilla keskusteluja ja päätöksiä: esineiden internetin hallinnon taustalla olevien periaatteiden määrittämiseksi; riittävästi hajautetun ”hallintoarkkitehtuurin” perustamiseksi, jotta viranomaiset koko maailman laajuisesti voivat hoitaa vastuitaan läpinäkyvyys-, kilpailu- ja vastuukysymyksissä. | ESINEIDEN INTERNETIN KÄYTTÖÖNOTON ESTEIDEN POISTAMINEN - Esineiden internetin toteutumiseen liittyy luvussa 3 mainittujen hallinnointikysymysten lisäksi myös monia muita ratkaisemattomia kysymyksiä, joista jokainen on mahdollinen este sen käyttöönotolle. Tässä luvussa käsitellään näistä keskeisimpiä ja esitellään toimet, joilla komissio pyrkii puuttumaan niihin. Henkilötietojen ja yksityisyyden suoja Esineiden internetin yhteiskunnallinen hyväksyttävyys tulee vahvasti riippumaan EU:n kahden perusoikeuden[28], henkilötietojen ja yksityisyyden suojan, toteutumisesta. Toisaalta henkilötietojen ja yksityisyyden suoja vaikuttaa käsityksiin esineiden internetistä. Esimerkiksi kotiin asennettu terveydenseurantajärjestelmä saattaa käsitellä asukkaiden arkaluontoisia tietoja. Riittävät toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi väärinkäytöltä ja muilta tietoturvariskeiltä ovat edellytys sille, että näihin järjestelmiin luotetaan ja ne hyväksytään. On myös todennäköistä, että esineiden internetin käyttöönotto vaikuttaa käsitykseemme yksityisyydestä. Tieto- ja viestintätekniikan viimeaikaiset sovellukset, kuten matkapuhelimet ja erityisesti nuorten omaksumat internetin sosiaaliset verkostopalvelut, viittaavat tähän. Toimintalinja 2 — Henkilötietojen ja yksityisyyden suojaan liittyvien kysymysten jatkuva seuranta Komissio antoi hiljattain suosituksen[29] yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien periaatteiden toteuttamisesta radiotaajuustunnistusta käyttävissä sovelluksissa. Se aikoo julkaista vuonna 2010 laajemman tiedonannon yksityisyydensuojan ja luottamuksen merkityksestä kaikkialle ulottuvassa tietoyhteiskunnassa. Nämä kaksi esimerkkiä osoittavat, miten komissio tulee käytännön tasolla seuraamaan tietosuojaa koskevan lainsäädännön soveltamista esineiden internetiin: kuulemalla artikla 29 -tietosuojatyöryhmää tarvittaessa; antamalla opastusta EU:n lainsäädännön oikeassa tulkinnassa; edistämällä sidosryhmien välistä vuoropuhelua; ehdottamalla tarvittaessa uusia sääntelyvälineitä. | Toimintalinja 3 — Oikeus ”radiohiljaisuuteen” Komissio käynnistää keskustelun teknisistä ja oikeudellisista näkökohdista koskien oikeutta radiohiljaisuuteen. Eri kirjoittajat[30] ovat viitanneet eri termeillä tähän ajatukseen, jonka mukaan yksilöillä tulisi olla oikeus kytkeytyä irti verkkoympäristöstä milloin tahansa. | - Luottamus, hyväksyntä ja turvallisuus Tietoturvallisuus on välttämättömyys, ja useimmat sidosryhmät pitävät sitä esineiden internetin keskeisimpänä haasteena. Yksityiselämän alueella tietoturvallisuus liittyy läheisesti yllä mainittuihin kysymyksiin yksityisyydensuojan ja luottamuksen merkityksestä. Aiemmat kokemukset tieto- ja viestintätekniikan kehittämisestä osoittavat, että nämä kysymykset laiminlyödään toisinaan suunnitteluvaiheessa. Tietoturvaa suojaavien ominaisuuksien integroiminen myöhemmässä vaiheessa aiheuttaa ongelmia, on kallista ja voi huonontaa järjestelmän laatua huomattavasti. Siksi on ensisijaisen tärkeää, että esineiden internetin komponentit suunnitellaan alusta lähtien sisäänrakennetun turvallisuuden ja yksityisyyden suojan näkökulmasta. Niiden tulee myös toteuttaa käyttäjien vaatimukset kokonaisvaltaisesti. Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto ENISA on kartoittanut luottamukseen vaikuttavia esiin nousemassa olevia riskejä osana EU:n politiikkaa tukevaa vuoden 2009 työohjelmaansa. Tämä on ensimmäinen askel pyrkimyksessä ymmärtää esineiden internetiin vaikuttavia yksityisyys- ja tietoturvariskejä. Toinen keskeinen seikka luottamuksen rakentamisessa on mahdollisuus mukauttaa teknisten järjestelmien toimintaa ja ominaisuuksia yksilöllisten mieltymysten mukaisiksi (turvallisen käytön rajoissa). Tutkimusten[31] mukaan käyttäjien mahdollisuus hallita järjestelmää riittävästi lisää heidän luottamustaan siihen ja vaikuttaa siten merkittävästi teknologian käyttöönottoon. Liike-elämän alueella tietoturvallisuudella tarkoitetaan liiketoimintatietojen saatavuuden, luotettavuuden ja luottamuksellisuuden turvaamista. Yrityksille keskeisiä kysymyksiä ovat esimerkiksi se, kenellä on oikeus päästä käsiksi yrityksen tietoihin tai se, miten yritys voi sallia kolmannelle osapuolelle osittaisen pääsyn tietoihinsa. Vaikka nämä kysymykset ovat näennäisesti yksinkertaisia, tämän päivän liiketoimintaprosessien[32] monisäikeisyys vaikuttaa niihin perusteellisesti. Toimintalinja 4 — Esiin nousevien riskien tunnistaminen Komissio seuraa yllä mainittua ENISA:n työtä ja ryhtyy tarvittaessa aiheellisiin jatkotoimiin, mukaan lukien sääntelylliset ja muut toimenpiteet, luodakseen toimintaperiaatteet, joilla voidaan vastata esineiden internetin luottamukseen, hyväksyntään ja turvallisuuteen liittyviin haasteisiin. | Toimintalinja 5 — Esineiden internet talouden ja yhteiskunnan tärkeänä voimavarana Mikäli esineiden internetistä tulee niin tärkeä kuin tällä hetkellä ennakoidaan, sen häiriöt voivat vaikuttaa talouteen ja yhteiskuntaan merkittävästi. Komissio seuraakin tiiviisti esineiden internetin infrastruktuurien kehitystä Euroopan keskeiseksi voimavaraksi, erityisesti elintärkeiden tietoinfrastruktuureiden[33] suojaamistoimien yhteydessä. | Standardointi Standardoinnilla on tärkeä osuus esineiden internetin käyttöönotossa, koska se alentaa uusien toimijoiden markkinoilletulokynnystä ja käyttäjille aiheutuvia käyttökustannuksia, on yhteentoimivuuden ja mittakaavaetujen edellytys ja parantaa toimialan kansainvälistä kilpailukykyä. Esineiden internetin standardoinnin tulisi pyrkiä nykyisten standardien järkiperäistämiseen tai uusien kehittämiseen tarvittaessa. Esineiden internet hyötyisi suuresti myös Ipv6-yhteyskäytännön nopeasta käyttöönotosta, kuten komissio on ehdottanut[34] ja neuvosto hyväksynyt, koska se antaa mahdollisuuden suoraan yksilöidä valtavan määrän objekteja internetissä. Toimintalinja 6 — Standardointitoimeksiannot Komissio arvioi, missä määrin nykyisiin standardointitoimeksiantoihin voidaan sisällyttää esineiden internetiin[35] liittyviä kysymyksiä, tai antaa tarvittaessa lisätoimeksiantoja. Lisäksi komissio seuraa kehitystä Euroopan standardointijärjestöissä (ETSI, CEN, CENELEC), kansainvälisissä samoista asioista vastaavissa organisaatioissa (ISO, ITU) ja muissa standardointielimissä ja konsortioissa (esim. IETF, EPCglobal), jotta IoT-standardit kehitettäisiin avoimesti, läpinäkyvästi ja yhteisymmärryksessä kaikkien intressitahojen kesken. Erityisen kiinnostuksen kohteena ovat Euroopan telealan standardointilaitoksen ETSI:n laitteiden välistä viestintää tutkivan työryhmän työ ja Internetin kehitystä käsittelevän yhteistyöryhmän IETF:n hakupalveluihin liittyvä työ. | Tutkimus ja kehittäminen Komissio on hiljattain korostanut kiinnostustaan[36] tieto- ja viestintätekniikan tutkimukseen ja ehdottanut joukon toimenpiteitä sen tukemiseksi Euroopassa. Esineiden internetin panos tähän aloitteeseen on lupaava, koska se vaikuttaa laajoihin yhteiskunnallisiin ongelmiin, ja Euroopan unionilla ja jäsenvaltioilla on jo myönteisiä tuloksia tältä alueelta. Tosin tarvitaan vielä huomattava määrä tutkimusta[37], ennen kuin esineiden internetistä tulee todellisuutta. Toimintalinja 7 — Tutkimus ja kehittäminen Komissio jatkaa esineiden internetiin liittyvien seitsemännen puiteohjelman tutkimushankkeiden rahoittamista panostaen tärkeisiin teknologioihin, kuten mikroelektroniikka, muut kuin piimateriaalikomponentit, energiankeruuteknologiat (ns. energy harvesting), kaikkialle ulottuva paikannus, langattomasti viestivät älykkäät järjestelmät, semantiikka, sisäänrakennetun turvallisuuden ja yksityisyyden suojan periaate, ihmisälyä jäljittelevä ohjelmistotekniikka ja uudet sovellukset. | Toimintalinja 8 — Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö Komissio valmistelee parhaillaan neljää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhanketta, joissa esineiden internetillä on tärkeä rooli. Komissio ehdotti kolmea niistä osaksi elvytyspakettia[38]: ”vähäpäästöiset ajoneuvot”, ”energiatehokkaita rakennuksia koskeva eurooppalainen aloite” sekä ”tulevaisuuden tehtaat”. Neljäs niistä, ”tulevaisuuden internet”, pyrkii entistä paremmin kokoamaan yhteen internetin tulevaisuuskehitykseen[39] liittyviä nykyisiä tieto- ja viestintätekniikan tutkimuspanostuksia. | Innovaatioille avoin yhteiskunta IoT-järjestelmiä suunnittelevat, ohjaavat ja käyttävät useat sidosryhmät, joiden toiminnan taustalla vaikuttavat erilaiset liiketoimintamallit ja intressit. Toimiakseen kasvun ja innovaatioiden liikkeellepanevana voimana näiden järjestelmien tulisi: - mahdollistaa uusien sovellusten kehittäminen olemassa oleviin järjestelmiin ja uusien järjestelmien toimiminen rinnakkain aiempien järjestelmien kanssa asettamatta kohtuuttomia markkinoilletulon esteitä tai muita operatiivisia esteitä, kuten liian korkeat lisenssimaksut ja muut korvaukset tai epätarkoituksenmukainet tekijänoikeusmallit[40]; - mahdollistaa riittävä yhteentoimivuus, jotta voidaan kehittää innovatiivisia ja kilpailukykyisiä monialaisia järjestelmiä ja sovelluksia. Monet luvussa 2 mainituista teknologioista ovat jo kypsässä kehitysvaiheessa. Tosin joissain tapauksissa todellisia käyttäjävetoisia skenaarioita ei vielä ole, minkä vuoksi teknologian käyttöönotto on hidastunut. Tätä voimistaa se, että esineiden internetiä tukevat liiketoimintamallit eivät ole vielä vakiintuneet ja toimialalla on investointiarkuutta. Eurooppa voi toimia näissä tilanteissa liikkeellepanevana voimana edesauttaen ja tarvittaessa rahoittaen hankkeita, jotka pyrkivät näiden sovellusten validointiin. Toimintalinja 9 — Innovointi ja pilottihankkeet Yllä mainittua tutkimustoimintaa täydentääkseen ja IoT-sovellusten käyttöönottoa edistääkseen komissio harkitsee pilottihankkeiden käynnistämistä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman[41] kautta. Näiden hankkeiden tulisi kohdistua IoT-sovelluksiin, jotka hyödyttävät yhteiskuntaa huomattavasti, kuten sähköiset terveydenhoitopalvelut, tietoyhteiskunnan esteettömyyden edistäminen, ilmastonmuutoksen ehkäisy tai digitaalisen kahtiajaon kaventaminen. | Toimielinten IoT-tuntemus Tiedonannon valmistelu on paljastanut, että vain pienellä osalla teollisuus- ja toimielinsidosryhmistä on kattava kuva esineiden internetin haasteista ja mahdollisuuksista. Toimintalinja 10 — Toimielinten IoT-tuntemus Komissio tiedottaa säännöllisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, artikla 29 -tietosuojatyöryhmälle[42] ja muille asianosaisille sidosryhmille esineiden internetin kehityksestä. | Kansainvälinen vuoropuhelu Useat IoT-järjestelmät ja sovellukset ovat luonteeltaan maiden rajat ylittäviä ja edellyttävät siksi jatkuvaa kansainvälistä vuoropuhelua, etenkin koskien arkkitehtuuria, standardeja ja hallintoa. Toimintalinja 11: Kansainvälinen vuoropuhelu Komissio aikoo syventää nykyistä[43],[44] vuoropuhelua esineiden internetin kaikista näkökohdista kansainvälisten yhteistyökumppaniensa kanssa päästäkseen yhteisymmärrykseen yhteisistä toimista, vaihtaakseen tietoja parhaista käytännöistä ja edistääkseen tässä tiedonannossa määriteltyjä toimintalinjoja. | Jätehuolto Monesti objektien välinen yhteys toteutuu objektiin sulautetun anturin tai tunnisteen avulla. Näillä näkymin tunnisteet tehdään metallista[45] (tyypillisesti piistä, kuparista, hopeasta ja alumiinista), mikä voi aiheuttaa ongelmia lasin, muovin, alumiinin ja peltitölkkien kierrätyslinjoilla. Toisaalta on mahdollista hyödyntää sitä, että objektit voidaan tarkasti tunnistaa kierrätysprosessin aikana. Kun tunnisteilla merkityt objektit voidaan erottaa tavallisesta sekajätteestä, ne voidaan kierrättää tehokkaammin. Toimintalinja 12 — RFID kierrätyslinjoilla Komissio aikoo tutkia osana sen säännöllistä jätehuoltoalan seurantaa tunnisteiden kierrätysongelmia ja niitä etuja ja haittoja, joita tunnisteet voivat aiheuttaa esineiden kierrätykselle. | Tuleva kehitys Kuten aiemmin jo mainittiin, esineiden internet ei viittaa yhteen tiettyyn rakennelmaan, vaan yläkäsitteeseen, joka kattaa kirjavan valikoiman jatkuvasti kehitettäviä teknologioita, järjestelmiä ja sovelluksia. Komissio jatkaa esineiden internetin kehittymisen seuraamista sekä kiinnittää huomiota: - asianmukaisten radiotaajuusresurssien oikea-aikaiseen saatavuuteen. Verkkoon liitettävien laitteiden kasvava määrä edellyttää uutta tasoa sekä langattoman että johdinpohjaisen viestinnän infrastruktuurien käyttöönotossa. Langattomassa viestinnässä tilanteen vaatimien radiotaajuusresurssien oikea-aikainen saatavuus on tärkeää[46], ja komissio seuraa ja arvioi edelleen lisätaajuuksien yhdenmukaistamisen tarvetta esineiden internetin käyttöön; - sähkömagneettisiin kenttiin liittyviin kysymyksiin. Useimpien nykyhetkessä ennustettavissa olevien esineiden internetin laitteiden oletetaan kuuluvan radiotaajuusryhmään (>100 kHz) ja toimivan pienellä lähetysteholla, joten ne tuskin altistavat merkitsevälle määrälle sähkömagneettista säteilyä. Voimassa olevia sähkömagneettisen säteilyn[47] sääntelypuitteita tarkistetaan määräajoin. Näin varmistetaan, että kaikki laitteet ja järjestelmät noudattavat väestön turvallisuuteen ja terveyden suojeluun liittyviä rajoituksia. Toimintalinja 13 — Käyttöönoton mittaaminen Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto Eurostat alkaa joulukuusta 2009 lähtien julkaista tilastoja RFID-teknologioiden käytöstä. Esineiden internetiin pohjautuvien teknologioiden käyttöönoton seuranta tarjoaa tietoa niiden omaksumisasteesta ja mahdollistaa niiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten, samoin kuin yhteisön asiaanliittyvien toimintaperiaatteiden tehokkuuden, arvioinnin. | Toimintalinja 14 — Kehityksen arviointi Yllä mainittujen näkökohtien lisäksi on tärkeää, että Eurooppaan saadaan kattava sidosryhmäjärjestelmä: esineiden internetin kehityksen seuraamiseksi; komission tukemiseksi tässä tiedonannossa lueteltujen toimien toteuttamissa; Euroopan julkisilta tahoilta edellytettävien lisätoimien arvioimiseksi. Komissio toteuttaa tämän työn seitsemännen puiteohjelman avulla, kokoamalla Euroopan sidosryhmistä edustavan joukon ja varmistamalla säännöllisen vuoropuhelun ja parhaiden käytäntöjen jakamisen muiden maailman alueiden kanssa. | JOHTOPÄÄTÖKSET - Kuten tässä asiakirjassa on kuvattu, esineiden internet ei ole vielä käytännön todellisuutta, vaan pikemminkin tulevaisuudenvisio teknologioista, jotka yhdessä voivat seuraavien 5–15 vuoden aikana merkittävästi muuttaa tapaa, jolla yhteiskunnat toimivat. Omaksumalla ennakoivan lähestymistavan Eurooppa voi vaikuttaa keskeisesti esineiden internetin muovautumiseen hyötyen samalla sen tuomasta taloudellisesta kasvusta ja yksilöllisestä hyvinvoinnista ja vaikuttaen näin esineiden internetin kehitykseen käyttäjäkeskeiseksi järjestelmäksi . Epäonnistuminen tässä pyrkimyksessä tarkoittaisi tärkeän mahdollisuuden menettämistä. Eurooppa voisi joutua omaksumaan teknologioita, joita ei ole suunniteltu kunnioittaen sen perusarvoja, kuten henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa. Käynnistämällä joukon toimia ja pohdintaprosesseja komissio aikoo olla tämän pyrkimyksen kantava voima, ja se kutsuu Euroopan parlamentin, neuvoston ja kaikki asianosaiset sidosryhmät yhteistyöhön näiden kunnianhimoisten, mutta mahdollisten, tavoitteiden saavuttamiseksi. [1] Ks. ITU 2005 -raportti www.itu.int/dms_pub/itu-s/opb/pol/S-POL-IR.IT-2005-SUM-PDF-E.pdf tai ISTAG-raportti ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/ist/docs/istagscenarios2010.pdf. [2] Ks. esim. www.aal-europe.eu/about-aal. [3] Ks. esim. www.planetaryskin.org/. [4] Ks. Revising Europe’s ICT Strategy ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/ist/docs/istag-revising-europes-ict-strategy-final-version_en.pdf. [5] Tätä lukua käyttävät useat kirjoittajat, jotka olettavat, että jokaista ihmistä ympäröi keskimäärin 10 laitetta. [6] Ks. KOM(2008) 594 lopullinen Tulevaisuuden verkot ja internet . [7] Ks. http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm. [8] Ks. KOM(2007) 96 lopullinen Radiotaajuustunnistus Euroopassa: asteittain kohti alan yhteisiä periaatteita . [9] Ks. Päätös 2007/467/EY radiotaajuustunnistuksen (RFID) asiantuntijaryhmän perustamisesta. [10] Ks. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) lausunto 1514/2008. [11] Ks. http://www.internet2008.eu. [12] Ks. neuvoston päätelmät 16616/08. [13] Ks. SEK(2008) 2516— Early Challenges regarding the “Internet of Things”. [14] Ks. http://ec.europa.eu/information_society/policy/rfid/library/index_en.htm. [15] Ks. www.nfc-forum.org/home. [16] Ks. Euroopan lääketeollisuuden yhdistysten liitto (EFPIA) — www.efpia.eu/Content/Default.asp?PageID=566. [17] Ks. Yhteisön nopean tietojenvaihtojärjestelmän (RAPEX) vuosikertomus ec.europa.eu/consumers/safety/rapex/docs/rapex_annualreport2009_en.pdf. [18] Ks. www.esma-home.eu/default.asp. [19] Ks. KOM(2007) 607 lopullinen Tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma . [20] Ks. The Fraunhofer Institute for Material Flow and Logistics : www.iml.fraunhofer.de/1327.html. [21] Ks. Internetin kehitystä käsittelevän yhteistyöryhmän (IETF) asiaan liittyvä työ: tools.ietf.org/wg/6lowpan/. [22] Ks. KOM(2008) 886 lopullinen Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa . [23] Parhaillaan rakenteilla oleva Songdon kaupunki (Etelä-Korea), kooltaan 6 km², tulee olemaan ensimmäinen paikka, jossa esineiden internet otetaan laajamittaisesti käyttöön. Ks. www.songdo.com/page1992.aspx. [24] Yhdysvaltain National Intelligence Council (NIC) pitää kaikkialle ulottuvaa tietotekniikkaa yhtenä yhdeksästä teknologiasta, jotka tulevat muuttamaan maailmaa vuoteen 2025 mennessä. Ks. www.dni.gov/nic/NIC_2025_project.html. [25] Yksi tärkeimmistä WSIS:n loppuasiakirjoista, Tunisin toimintaohjelma tietoyhteiskuntaa varten, esittelee keskeiset periaatteet pääpiirteittäin: www.itu.int/wsis/documents/doc_multi.asp?lang=fr&id=2266|2267. [26] Ks. KOM(2006) 181 lopullinen Kohti maailmanlaajuista kumppanuutta tietoyhteiskunnan alalla : Tunisin vaiheen jatkotoimet (WSIS). [27] Tunisin toimintaohjelman kohdassa 35a esitetään, että valtioilla on täysivaltainen oikeus päättää internetiä koskevista yhteiskuntapoliittisista kysymyksistä. Niillä on oikeuksia ja velvollisuuksia internetiä koskeviin yhteiskuntapoliittisiin kysymyksiin liittyen. [28] Ks. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artikla. [29] Ks. K(2009) 3200, Komission suositus yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien periaatteiden toteuttamisesta radiotaajuustunnistusta käyttävissä sovelluksissa . [30] Ks. Adam Greenfield, ‘Everyware’ , ISBN 0321384016. [31] Ks. eurooppalainen tutkimusprojekti SWAMI: www.isi.fraunhofer.de/t/projekte/e-fri-swami.htm. [32] Ks. asiaan liittyvä IETF:n työ https://www.ietf.org/mailman/listinfo/esds. [33] Ks. KOM(2009) 149 lopullinen, Euroopan suojaaminen laajoilta tietoverkkohyökkäyksiltä ja -häiriöiltä : valmiuden, turvallisuuden ja sietokyvyn parantaminen . [34] Ks. KOM(2008) 313 lopullinen Internetiä kehittämässä: toimintasuunnitelma internetin IP-yhteyskäytännön version 6 (IPv6) käyttöönottamiseksi Euroopassa . [35] Ks. Radiotaajuustunnisteisiin EC/436 ja älykkääseen mittaustekniikkaan EC/441 liittyvät toimeksiannot. [36] Ks. KOM(2009) 116 lopullinen Tieto- ja viestintätekniikan tutkimus-, kehitys- ja innovointistrategia Euroopalle: Panokset korkealle. [37] Ks. EU:n ja EpoSS:n yhteisseminaarin raportti: www.iot-visitthefuture.eu/fileadmin/documents/researchforeurope/270808_IoT_in_2020_Workshop_Report_V1-1.pdf. [38] Ks. KOM(2008) 800 lopullinen Euroopan talouden elvytyssuunnitelma . [39] Ks. www.future-Internet.eu. [40] Keskeisten RFID-teknologian patentinhaltijoiden pyrkimys tarjota patentin käyttäjille yhden luukun järjestelmä kuvaa prosessin monimutkaisuutta ja pitkäkestoisuutta. Ks. www.rfidlicensing.com/ tai ‘ RFID Journal ’ 13.4.2009, ‘RFID Consortium Readies to Launch First Licenses’ — www.rfidjournal.com/article/view/4785. [41] Ks. http://ec.europa.eu/cip/index_en.htm. [42] Ks. ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/index_en.htm. [43] Komission tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto ja Japanin talous-, kauppa- ja teollisuusministeriö allekirjoittavat kesällä 2009 yhteistyömuistion koskien muun muassa radiotaajuustunnistusta, langattomia anturiverkkoja ja esineiden internetiä. [44] Radiotaajuustunnistukseen (RFID) liittyvä yhteistyö määritettiin osana vuoden 2007 ”EU:n ja Yhdysvaltojen transatlanttisen taloudellisen yhdentymisen edistämisen kehystä”. EU ja USA vaihtavat nykyään tietoja parhaista käytännöistä optimoidakseen RFID-tekniikan taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Ks. ec.europa.eu/enterprise/policies/international/cooperating-governments/usa/transatlantic-economic-council/index_en.htm. [45] Käynnissä on pitkän aikavälin tutkimuksia näiden tunnisteiden valmistamiseksi orgaanisesta ja biologisesti hajoavasta materiaalista. [46] Erityisesti tarkoituksena on säännöllisesti päivittää lyhyen kantaman laitteisiin liittyvää päätöstä (ks. 2006/771/EY). [47] Ks. neuvoston suositus 1999/519/EY ja direktiivit 1999/5/EY, 2004/40/EY ja 2006/95/EY. Ks. myös kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevän tiedekomitean SCENIHR:n 19. tammikuuta 2009 antama lausunto.