Koheesiopolitiikalla ja yhteisellä maatalouspolitiikalla on edelleen tärkeä rooli Euroopan tulevaisuuden kannalta. Komissio on ehdottanut näiden kahden EU:n talousarvion tärkeän pilarin nykyaikaistamista siten, että ne mukautuvat jatkossakin uusiin painopisteisiin ja muuttuviin taloudellisiin ja sosiaalisiin realiteetteihin. Tämä toteutetaan kohdentamalla tuki paremmin sinne, missä sitä tarvitaan, päivittämällä painopisteitä Bratislavassa ja Roomassa asetettujen tavoitteiden mukaan, ottamalla käyttöön aiempaa tehokkaammat toteuttamisjärjestelmät ja luomalla tiiviimpi yhteys talouden uudistusprosessiin, jota koordinoidaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kautta.

Komission ehdotuksilla nykyaikaistetaan talousarviota lisäämällä huomattavasti keskeisillä aloilla tarvittavaa rahoitusta. Talousarviosta investoidaan aloihin, joilla sillä on todellista vaikutusta. Näitä ovat innovoinnit, digitaalitalous, koulutus, nuorisotyöllisyys, ilmastotoimet ja ympäristö, muuttoliike ja rajaturvallisuus sekä turvallisuus- ja puolustuskysymykset ja ulkoiset toimet. Ehdotus myös tarjoaa perustan talous- ja rahaliiton lujittamiselle ja valmiiksi saamiselle: tulevassa pitkän aikavälin rahoituskehyksessä on tarpeen kiireellisesti vauhdittaa työtä uusien välineiden kehittämiseksi.

EU:n talousarvio heijastaa unionin yhdessä sovittuja painopisteitä ja näyttää, kuinka ne voidaan siirtää käytäntöön. EU-johtajien Bratislavassa ja Roomassa esittämä poliittinen asialista on etenemissuunnitelma tulevaa pitkän aikavälin talousarviota varten. Tämänhetkisten valtavien haasteiden ja suurten mahdollisuuksien takia 27 jäsenmaan EU tarvitsee talousarvion, joka auttaa sitä toteuttamaan tehokkaasti kaikki painopisteet. Talousarvion olisi tarjottava konkreettisia vastauksia haasteisiin, jotka liittyvät teknologiaan, väestönkehitykseen ja ilmastonmuutokseen. Sen olisi osoitettava, että unioni on valmis suojautumaan uusilta turvallisuusuhkilta ja geopoliittiselta epävakaudelta. Sen olisi myös osoitettava yksiselitteisesti, että EU jatkaa investointeja kestävään talouskasvuun sekä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen.

Euroopan parlamentin ja neuvoston intensiivisen työn ansiosta edistyminen on ollut rohkaisevaa. Euroopan parlamentti hyväksyi aiheesta väliaikaisen mietintönsä 14. marraskuuta 2018 ja vahvistaa kantansa useista alakohtaisista ehdotuksista ennen vuoden loppua. Neuvostossa Bulgarian ja Itävallan puheenjohtajakausien työn ansiosta tulevaan pitkän aikavälin talousarviokehykseen liittyvät keskeiset poliittiset kysymykset on koottu neuvottelupaketin luonnokseen. Monista ohjelmista on jo saatu aikaan osittainen yleisnäkemys, ja muut ohjelmat etenevät suunnitellusti. Myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin ovat tuoneet keskusteluun omat panoksensa.

EU:n talousarviosta on ajan myötä tullut rahoitusohjelmien sääntöjen seuraamisen suhteen liian monimutkainen, pirstaloitunut ja työläs. Kaikilta sidosryhmiltä saatu selkeä viesti on ollut se, että talousarviota on yksinkertaistettava ja suoraviivaistettava pikaisesti. Tämä on ollut toistuva toive Euroopan parlamentilta ja neuvostolta sekä niin pieniltä kuin suuriltakin tuensaajilta opiskelijoista maanviljelijöihin, pienistä yrityksistä suuriin, kansalaisjärjestöistä kansallisiin viranomaisiin.

Komissio on ottanut nämä kehotukset huomioon ja ehdottanut talousarvion yksinkertaistamista radikaalisti. Uudet otsakkeet ja klusterit osoittavat aiempaa selkeämmin, mitä EU:n talousarvio edustaa ja miten sillä tuetaan poliittisia painopisteitä. Ohjelmien lukumäärää on vähennetty 58:sta 37:een. Uudet, aiempaa yksinkertaisemmat ohjelmat ulkoisten toimien ja sisämarkkinoiden kaltaisilla strategisilla aloilla tekevät EU:n talousarviosta osoitettavista investoinneista näkyvämpiä ja paremmin kohdennettuja. Samalla maksimoidaan synergia EU:n eri ohjelmien välillä. Tuloksia ja moitteetonta varainhoitoa painotetaan aiempaa enemmän esimerkiksi sellaisen uuden mekanismin kautta, jonka tarkoituksena on varmistaa, etteivät oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen yleiset puutteet vaaranna talousarviota. Tämä osoittaa myös, millainen painoarvo tehokkaalle ja tulokselliselle täytäntöönpanolle annetaan.

YKSINKERTAISTETTU RAHOITUSRAKENNE Virtaviivaistettu talousarvio, jonka säännöt ovat aiempaa yksinkertaisemmat, helpottaa eri ohjelmien ja välineiden yhteistoimintaa EU:n talousarvion vaikutuksen lisäämiseksi. Esimerkiksi: ·InvestEU: keskitetysti hallinnoidut rahoitusvälineet kootaan yhteen InvestEU-ohjelmaan, minkä ansiosta voidaan saavuttaa merkittäviä mittakaavaetuja ja ottaa käyttöön standardimenetelmä. Investointituen yksinkertaistaminen ja virtaviivaistaminen helpottaa välineiden vaikutusten maksimointia, kun käytössä on vain yhdet säännöt ja menettelyt ja yksi neuvonnan yhteyspiste. ·Euroopan sosiaalirahasto plus: useiden tärkeiden välineiden liittäminen yhteen lisää niiden vaikutusta ja luo synergiaa ja täydentävyyttä. Rahoitustuesta tulee joustavampaa, jotta voidaan vastata taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin, ja viranomaisten ja tuensaajien hallinnollista taakkaa vähennetään. ·Sisämarkkinat: yhden yhtenäisen ohjelman luominen lisää EU:n talousarviosta osoitettavaa tukea sisämarkkinoille. Uudella ohjelmalla vähennetään päällekkäisyyttä, lisätään synergiaa ja helpotetaan viestintää ja verkottumista sidosryhmien kanssa. Uusi ohjelma tarjoaa parempaa vastinetta rahalle sekä lisää kustannustehokkuutta. ·Rajaturvallisuus: ehdotettuun yhdistettyyn rahastoon kuuluu kaksi osaa, rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusväline ja tullitarkastuslaitteiden rahoitusväline. Rahaston avulla EU:n ulkorajojen hallinta tehostuu ja muuttuu yhtenäisemmäksi ja unionin rajaturvallisuuden taso nousee. ·Ulkoiset toimet: uusi yhdistetty naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline lisää EU:n ulkoisten toimien tehoa ja näkyvyyttä. Se parantaa koordinaatiota sisäisten politiikkojen kanssa ja tarjoaa EU:lle joustoa vastata uusiin kriiseihin ja haasteisiin aiempaa nopeammin.

Komission ehdottamia ohjelmia koskevissa neuvotteluissa on edistytty merkittävästi. Monet ohjelmista ovat jo lähellä osittaista yleisnäkemystä neuvostossa. Useita kysymyksiä on vielä käsittelemättä, mutta tähänastinen työ osoittaa, että seuraavaa rahoituskehystä ja eri ohjelmia koskevien komission ehdotusten rakenne on saanut laajaa tukea.

Eurooppa-neuvoston olisi vahvistettava yksinkertaisemman ja suoraviivaisemman talousarvion periaate komission esittämien yksinkertaistetun rakenteen ja ohjelmien pohjalta.





4.Joustavampi talousarvio

Talousarvion joustavuuden tarve ei ole koskaan ollut yhtä akuutti tai ilmiselvä kuin nyt. Hyvin levottomassa ja epävarmassa maailmassa on mahdotonta ennustaa, millä aloilla EU:n toimia tarvitaan vuonna 2027. Sen vuoksi koko talousarvioon on sisäänrakennettuna joustovälineitä. Tämän jouston arvo kävi ilmi, kun Euroopan piti reagoida nopeasti talous- ja finanssikriisiin ja myöhemmin muuttoliikekriisiin.

JOUSTOVÄLINEET UUSIEN PAINOPISTEIDEN JA HÄTÄTILANTEIDEN VARALLE EU:n talousarvion avulla on vuodesta 2014 hoidettu uusia painopisteitä ja vastattu ennakoimattomiin tarpeisiin ja samalla varmistettu konkreettinen solidaarisuus hätätilanteita kokeneita Euroopan ja muun maailman alueita kohtaan. Erilaiset joustovälineet ovat olleet keskeisen tärkeitä esimerkiksi seuraavissa tilanteissa. ·Talous- ja finanssikriisi: Huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi esimerkiksi autoteollisuudessa, lento- ja maantieliikenteessä, koneiden, laitteiden ja kuljetusvälineiden valmistuksessa, laivanrakennuksessa ja valmistusteollisuudessa työttömäksi jääneiden työntekijöiden palaamista työmarkkinoille tuettiin 196 miljoonalla eurolla. Euroopan strategisten investointien rahaston takuurahastoa kasvatettiin 2,4 miljardia euroa, mikä paransi rahaston kykyä edistää investointeja kaikkialla Euroopassa. Vuosina 2017–2020 nuorisotyöllisyysaloitteella kohdennetaan 1,2 miljardia euroa nuorten integroimiseen työmarkkinoille. ·Pakolaiskriisi Euroopassa ja sen naapurialueilla: Vuosina 2015–2018 kohdennettiin yli 5,6 miljardia euroa lisärahoitusta pakolaiskriisin vaikutuksista huolehtimiseen EU:ssa ja unionin naapurialueilla, rajavalvonnan ja -turvallisuuden lisäämiseen ja investointimahdollisuuksien kehittämiseen lähtömaissa. ·Unionin solidaarisuuden osoittaminen: EU myönsi tukea yhteensä 1,6 miljardia euroa 16 jäsenvaltion alueille, joissa oli koettu tulvien, metsäpalojen, kuivuuden ja maanjäristysten kaltaisia luonnononnettomuuksia. Kriisien koettelemissa maissa toteutettaviin unionin humanitaarisiin toimiin mobilisoitiin 1,5 miljardia euroa erityisesti pakolaisille ja konfliktien vuoksi kotiseuduiltaan siirtymään joutuneille henkilöille suunnattua tukea varten.

Tulevan talousarvion olisi oltava aiempaa joustavampi. On syytä tarkastella kriittisesti, mitä voitaisiin tehdä paremmin, ja komissio teki näin menojen laajassa uudelleenarvioinnissaan. Arviointi osoittaa, että nykyinen joustojärjestelmä toimii hyvin. Kaikilla nykyisillä välineillä on selkeä tarkoitus, ja niiden olisi toimittava perustana tulevan pitkän aikavälin talousarvion joustosäännöksille.

Tämän on tuonut esiin Euroopan parlamentti, joka ”on samaa mieltä joustavuusmekanismien yleisestä rakenteesta monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027; painottaa, että erityisrahoitusvälineillä hoidetaan erilaisia tehtäviä ja vastataan erilaisiin tarpeisiin, ja vastustaa niiden sulauttamispyrkimyksiä; kannattaa voimakkaasti selkeää säännöstä siitä, että erityisrahoitusvälineiden käytöstä johtuvat maksusitoumus- ja maksumäärärahat olisi otettava talousarvioon monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisten enimmäismäärien ohitse, sekä maksumäärärahojen kokonaisliikkumavarasta peräisin olevien mukautusten ylärajojen poistamista”.

Eurooppa-neuvoston olisi vahvistettava, että unioni tarvitsee aiempaa joustavamman pitkän aikavälin talousarvion, jotta se voi jatkuvasti muuttuvassa maailmassa reagoida nopeasti, päättäväisesti ja tehokkaasti komission ehdottaman rakenteen pohjalta.

5. Oikeudenmukainen talousarvio, joka tuottaa tulosta

Oikeudenmukaisuus on komission ehdotusten keskiössä ja keskeinen tekijä tulevan pitkän aikavälin talousarviota koskevan yhteisymmärryksen kannalta. Sitä sovelletaan sekä EU:n talousarviomäärärahojen käyttötapaan ja -kohteisiin että talousarvion rahoitustapaan. Seuraavan pitkän aikavälin talousarvion on oltava kaikkien eurooppalaisten talousarvio, ja siitä on investoitava alueille, joilla jäsenmaiden omat talousarviot eivät riitä saamaan aikaan tuloksia. Kun jäsenvaltio antaa rahoitusta, käytettyjen kriteerien on oltava oikeudenmukaisia ja puolueettomia ja samojen sääntöjen on koskettava kaikkia.

Pitkän aikavälin talousarvion on myös tarjottava unionille tarvittavat resurssit tehokkaiden tulosten saamiseen ja uusiin haasteisiin vastaamiseen. Samalla Yhdistyneen kuningaskunnan eron taloudelliset seuraukset on otettava huomioon oikeudenmukaisesti. Suurimmilla menoaloilla on sen vuoksi välttämättä saatava aikaan säästöä samassa suhteessa.

EU:n talousarvio suhteessa bruttokansantuloon (BKTL, %)

Lähde: Euroopan komissio

Komission ehdottama talousarvio vastaa noin 1,11:tä prosenttia tulevan 27 jäsenvaltion unionin bruttokansantulosta. Tämä perustuu niiden resurssien tarkkaan arviointiin, joita unionin tavoitteiden saavuttaminen edellyttää. Yhdistyneen kuningaskunnan eron aiheuttama vaje on otettava huomioon tasapainoisesti. Jotkut jäsenvaltiot ovat esittäneet, että talousarvion pitäisi olla pienempi. Toiset ovat olleet Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että sen pitäisi olla suurempi. Komission ehdotuksessa on saatu aikaan tasapaino, ja talousarvio on sekä kunnianhimoinen että realistinen.