EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 23.06.1997 
KOM(97) 302 lopull. 
•^C-5^ '.pj- ' 
1996 
(komission esittämä) 

"^^^^M^ÊÏ^^ÊÊ^^^:^ lÏÏTT/^F 
Tämä vuosikertomus koheesiorahaston toiminnasta kattaa kalenterivuoden 1996. Siihen on 
kuitenkin sisällytetty joitakin edellisvuosien toimintaan liittyviä huomioita sekä kommentteja 
tulevaisuudessa toteutettaviksi suunnitelluista toimista, jotta lukija saisi täsmällisen kuvan 
rahaston tämänhetkisestä toiminnasta. 
Kertomuksen muoto ei ole muuttunut kovinkaan paljon aiempiin kertomuksiin verrattuna, ja se 
noudattelee koheesiorahastosta annetun asetuksen liitteen II liitteen yksityiskohtaisia vaatimuksia. 
Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean huomautukset aiempien 
kertomusten suhteen on asianmukaisesti otettu huomioon ja esitystapaan on tehty muutoksia. 
Erityisesti huomiota ovat saaneet osakseen yksityiskohtainen selvitys ehdollisuuden periaatteen 
toteuttamisesta ja komission päätös tiedotus- ja mamontatoimenpiteistä. Kertomukseen on 
sisällytetty myös erittäin syrjäisiä alueita koskeva osuus ja yksityiskohtainen arviointia käsittelevä 
osuus. 
Kertomus täyttää koheesiorahastosta annetussa asetuksessa määritellyt oikeudelliset vaatimukset. 
Toivon mukaan se on hyödyllinen tietolähde kaikille, jotka ovat kiinnostuneita Euroopan unionin 
taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemisesta ja edistämisestä. 
@siftlpB^ 
JOHDANTO 
Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on yksi Euroopan unionin perustamissopimuksen 
päätavoitteista. Vuonna 1996 koheesiorahasto jatkoi ja vahvisti myötävaikutustaan tämän 
tavoitteen saavuttamiseksi. 
Vuosi 1996 on monin tavoin merkittävä vuosi koheesiorahastolle: uuden koheesion 
rahoitusvälineen alkuvaikeudet on selvitetty ja rahasto toimii täysipainoisesti; nykyiset 
hallinnointimenettelyt perustuvat kokemukseen, jota on kertynyt vuoden 1993 ensimmäisistä 
toimenpiteistä lähtien, ja ensimmäisiin hankkeen loppuunsaattamisen jälkeen suoritettaviin 
arviointeihin voidaan ryhtyä. 
Viimeksi mainitun seikan merkitystä ei voida painottaa liikaa: koheesiorahaston painoarvo 
taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävänä välineenä liittyy läheisesti sen kykyyn 
osoittaa loppuunsaatettujen hankkeiden hyödyllisyys, olivatpa kyseessä sitten paremmat 
kuljetusmahdollisuudet, lyhyemmät välimatkat, säästöt kuljctusajassa, tehokkaampi 
tavaroidenkäsittely, vähentyneet ilmansaasteet ja parempi elinympäristö kohteena olevissa 
kaupungeissa, kiinteiden jätteiden ympäristöystävällinen käsittely sekä parempi vesihuolto ulottuen 
ihmisten käyttöön tarkoitetun juomaveden keräämisestä, johtamisesta ja jakelusta aina jäte- ja 
viemärivesien asianmukaiseen käsittelyyn, vain muutamia esimerkkejä mainitaksemme. 
Vuosi 1996 sijoittui myös jakson 1993-1999 puoliväliin; vuonna 1993 tehtiin ensimmäiset 
hankkeita koskevat päätökset, ja vuosi 1999 on viimeinen nykyisen rahastosta annetun asetuksen 
kattama vuosi. Näin ollen vuonna 1996 suoritettiin jäsenvaltioiden tukikelpoisuutta koskeva 
välitarkistus BKT-kriteerien suhteen. Kaikki neljä jäsenvaltiota ovat edelleen tukikelpoisia. 
Vuosi 1996 oh myös ensimmäinen vuosi, jolloin komissio ryhtyi tutkimaan sitä, miten jäsenvaltiot 
noudattavat taloudellisia iälientymisohjelmiaan julkistalouden alijäämän osalta; komissio sovelsi 
ehdollisuuden periaatetta heinäkuussa ja marraskuussa tekemissään päätöksissä, jotka koskivat 
Espanjaa, Portugalia ja Kreikkaa. Kaikkien kolmen jäsenvaltion kohdalla toteutunutta 
talousarviota koskevien neuvoston suosituksella annettujen tavoitteiden katsottiin täyttyneen. 
Vuoden aikana rahaston rahoitusstrategiaa kehitettiin edelleen vuonna 1996 rahastosta annetun 
asetuksen säännösten mukaisesti. Kahden toiminta-alueen eli liikenteen infrastruktuurin ja 
ympäristön aloilla osuuksissa saavutettiin lähes täydellinen tasapaino. Tästä käy selvästi ilmi se, 
miten komissio määrätietoisesti pyrkii saavuttamaan samansuuruisen rahoitussuhteen 
koheesiorahaston kahden alan välillä koko jaksolla. Euroopan parlamentti, talous- ja 
sosiaalikomitea sekä alueiden komitea tukevat täysin komissiota tässä pyrkimyksessä. Vuonna 
1996 saavutetut tulokset tekevät tämän tavoitteen saavuttamisen selvästi mahdolliseksi. 
Koheesiorahaston vuoden 1994 vuosikertomusta koskevassa lausunnossaan Euroopan parlamentti 
esitti huomautuksia, jotka se toi uudelleen esiin vuoden 1995 vuosikertomuksen yhteydessä ja 
joihin alueiden komitea sekä talous- ja sosiaalikomitea yhtyivät; huomautusten mukaisesti 
koheesiorahastosta on edelleen pyritty lisäämään rautatieliikenteen osuutta liikennealalle 
myönnetystä tuesta. 
Lisäksi erittäin syrjäisillä alueilla toteutettuihin ja tuettuihin hankkeisiin kohdistettiin erityisen 
paljon huomiota vuonna 1996; tässä vuosikertomuksessa on erillinen osuus, jossa käsitellään 
näihin hankkeisiin liittyviä tietoja (ks. kohta 2.3.5). 
Rahastosta tuetaan ainoastaan sellaisia liikenteen infrastruktuuriin liittyviä hankkeita, jotka 
muodostavat osan Euroopan laajuisista verkostoista (TEN) tai joiden välittömänä tarkoituksena on 
luoda suora pääsy näihin verkostoihin. Tässä näkyy koheesiorahaston strategia, jota se toteuttaa 
liikenteen infrastruktuureihin liittyvillä painopistealueilla. Tämä lähestymistapa on jo osoittautunut 
hyödylliseksi täydennettäessä Euroopan laajuisten verkostojen vielä puuttuvia osia. 
Ympäristöalan painopistealueet liittyvät Euroopan unionin juomaveden saannista, jäte- ja 
viemärivesien käsittelystä sekä kaupunkijätteestä annettuihin direktiiveihin. Muut ympäristöalan 
toimet, joilla pyritään ympäristön parantamiseen, voivat myös olla tukikelpoisia, ja ne voivat saada 
tukea rahastosta. Jotkut esimerkkitapauksista liittyvät hankkeisiin, jotka koskevat rannikkojen 
suojelua, uudelleenmetsitystä ja aavikoitumisen estämistä, luontotyyppien suojelua sekä luonnon 
säilyttämistä. 
Saastuttaja maksaa -periaatetta sovelletaan aina, kun koheesiorahasto osallistuu hankkeen 
rahoitukseen. Jokainen hanke selvitetään ja tarkastetaan yksityiskohtaisesti yhteisön lainsäädännön 
edellyttämällä tavalla komission asiasta vastaavien yksiköiden kaksinkertaisessa 
kuulemismenettelyssä. Tällä menettelyllä pyritään siihen, että parhaita saatavilla olevia 
arviointikäytäntöjä käytetään hyödyksi. 
Komissio totesi koheesiorahaston vuoden 1995 vuosikertomuksessa, että analyyttisia menetelmiä 
ja niiden soveltamista käytäntöön voidaan parantaa. Yhtenäisesti tämän linjan kanssa komissio on 
ulkopuolisia asiantuntijoita käyttäen suorittanut tutkimuksen saastuttaja maksaa -periaatteen 
soveltamisesta koheesiomaissa asiaan liittyvien käytännöllisten ja teoreettisten näkökohtien 
selvittämiseksi. Tämän tutkimuksen tärkeimmät tulokset esitetään II luvussa. 
Työttömyyden torjuminen ja ponnistelut työpaikkojen luomiseksi ovat tärkeitä painopistealueita 
komissiolle. Vuoden 1995 koheesiorahaston vuosikertomuksessa esitettiin ensimmäisiä arvioita 
rahoitettujen hankkeiden lyhyen ja pitkän aikavälin työllistämisvaikutuksista. Tässä 
kertomuksessa kehitetään näitä arvioita edelleen ja tuodaan esille joitakin olennaisimpia havaintoja 
tutkimuksesta, jonka London School of Economies suoritti komissiolle hankkeiden yleisistä 
sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista. Työllisyyttä koskeva osuus on myös suora vastaus 
Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean pyyntöihin, joissa 
toivotaan enemmän tietoja koheesiorahaston toimien työpaikkoja luovista vaikutuksista. 
Euroopan investointipankkia kuullaan edelleen komission kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti 
jäsenvaltioiden esittämien laajojen hankkeiden osalta sen rahoituksellisen ja teknisen 
asiantuntemuksen vuoksi. Näin tehdyt ehdotuksia koskevat arviot ovat laadullisesti erittäin 
korkeatasoisia, eikä komissio yksin kykenisi saavuttamaan tällä alueella yhtä korkeaa tasoa. Tämä 
menettely antaa arvioille lisää painoarvoa. 
Vuoden toteutettu talousarvio oli jälleen lähes 100 %, joka on vaikuttava luku, kun otetaan 
huomioon, että jokainen yksittäinen hanke tutkitaan tarkoin ennen kuin maksusitoumuksia voidaan 
tehdä tai maksuja suorittaa ja myös fyysisiä indikaattoreita seurataan ja valvotaan jatkuvasti ennen 
maksujen suorittamista. 
Hankkeiden valvonta ja seuranta jatkui tehokkaana läpi vuoden. Seurantakomiteat pitivät 
säännöllisiä kokouksia, ja niihin on osallistunut edustajia alueellisista ja paikallisista elimistä sekä 
kansalliselta tasolta. On tärkeää mainita, että petoksista ei raportoitu koheesiorahaston hankkeiden 
yhteydessä; jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin vastuulliset viranomaiset suorittivat lukuisia 
tarkastuksia ja toteuttivat valvontaa kappaleessa 5.4 kuvatulla tavalla. Joitakin väärinkäytöksiä on 
ilmennyt ja niiden osalta on ryhdytty oikaiseviin toimenpiteisiin. 
Heinäkuussa 1996 komissio hyväksyi Euroopan parlamentilta saamiensa huomautusten jälkeen 
päätöksen tiedotus- ja mamontatoimenpiteistä. Siihen sisältyy yksityiskohtaisia seikkoja 
mainostaulujen, esitteiden, audiovisuaalisten esitysten, television ja muiden tiedotusvälineiden 
käytöstä. Jokaiseen hankkeeseen, johon koheesiorahasto osallistuu, täytyy liittyä asiaankuuluva 
tiedottaminen ja mainonta. Nämä toimenpiteet voidaan sisällyttää rahastolle osoitettuun 
tukihakemukseen, millä hankkeen järjestäjät saadaan kiinnostumaan nykyaikaisen ja tehokkaan 
mainonnan käytöstä. 
SISÄLLYSLUETTELO 
ALKUSANAT 
JOHDANTO 
I LUKU - KOHEESIORAHASTON PERIAATTEIDEN TÄYTÄNTÖÖN PANEMINEN 8 
1.1 Ykistä 8 
1.2 Ehdollisuus 8 
1.3 Välitarkistus 10 
1.4 Tiedotus- ja mainontatoimenpiteet 11 
1.5 Ensimmäinen koheesiokertomus 12 
D LUKU - TALOUDELLINEN TUKI, JONKA RAHASTO ON SITOUTUNUT MAKSAMAAN JA JONKA SE 
ON MAKSANUT 14 
2.1 Käytettävissä olevat varat 14 
2.2 Tuen jakautuminen jäsenvaltioittain 15 
2.3 Talousarvion toteuttaminen 15 
2.3.1 Espanja 17 
2.3.2 Portugali 36 
2.3.3 Kreikka 56 
2.3.4 Irlanti 66 
2.3.5 Erittäin syrjäiset alueet 77 
2.4 Rahaston tutkimusta ja teknisiä tukitoimenpiteitä koskevaa toiminta 84 
2.4.1 Yleistä 84 
2.4.2 Komission aloitteesta 84 
2.4.3 Jäsenvaltioiden pyynnöstä 86 
2.5 Maksut jäsenvaltioittain: vuonna 1996 suoritetut maksut 86 
2.6 Loppuunsaatetut hankkeet 86 
III LUKU- LÄHENTYMINEN JA EHDOLLISUUS 105 
3.1 Taustaa 105 
3.2 Lähentymistä koskevat ohjelmat 105 
3.2.1 Espanja 105 
3.2.2 Portugali 106 
3.2.3 Kreikka 106 
3.2.4 Irlanti 107 
IV LUKU- HYVÄKSYTTYJEN HANKKEIDEN JA TOIMEEN ARVIOINTI 109 
4.1 Yleistä .... J09 
4.1.1 Hankkeiden arviointi 109 
4.1.2 Tuloja aikaansaavat hankkeet 110 
4.2 Euroopan laajuiset liikenneverkostot 110 
ÄMSSÄSMMÄftPJ 
4.2.1 Yleinen lähestymistapa 
4.2.2 Lukenneverkostqjen vahvistaminen vuonna 1996 
4.2.3 Essenin kokouksen ensisijaiset hankkeet 
4.2.4 Komission jäsenten muodostama ryhmä (Euroopan laajuiset 
verkostot)/Kinnockin korkean tason ryhmä 
4.3 Ympäristön ja liikenteen välinen tasapaino 
4.4 Yhteensopivuuden arviointi muiden yhteisön politiikkojen kanssa 
4.4.1 Ympäristönsuojelu 
4.4.2 Yhteinen liikennepolitiikka 
4.4.3 Julkiset hankinnat 
4.4.4 Kilpailupolitiikka 
4.5 Koheesiorahaston taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus 
4.5.1 Johdanto 
4.5.2 Hankkeiden taloudellinen arviointi 
4.5.3 Yleiset sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset 
4.5.4 Työllisyys 
4.6 Yhteensovittaminen ja yhdenmukaisuus muiden yhteisön rahoitusvälineiden kanssa 
4.6.1 Rakennerahastot 
4.6.2 Euroopan laajuisten liikenneverkostojen talousarvion budjettikohta 
4.6.3 LIFE-ohjelma 
4.6.4 Euroopan investointipankki 
4.6.5 Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmä 
4.7 EIP:n tehtävä hankkeiden arvioinnissa 
4.7.1 Pyrkimys yhteistyön vakiinnuttamiseen 
4.7.2 Yhteistyön tulokset vuonna 1996 
V LUKU - SEURANTA JA VALVONTA 
5.1 Seurantakomiteat 
5.1.1 Espanja 
5.1.2 Portugali 
5.1.3 Kreikka 
5.1.4 Irlanti 
5.2 Komission valvontatehtävät 
5.2.1 Espanja 
5.2.2 Portugali 
5.2.3 Kreikka 
5.2.4 Irlanti 
5.3 Euroopan investointipankin rooli 110 
112 
116 
118 
120 
120 
120 
122 
123 
124 
125 
125 
125 
127 
132 
133 
134 
135 
136 
136 
137 
138 
138 
138 
139 
139 
139 
142 
143 
144 
145 
145 
147 
148 
149 
150 
5 4 Petokset ja väärinkäytökset 
5.5 Vireillä olevat oikeudenkäynnit 
5.6 Moitteeton ja tehokas varainhoito (SEM) 
VI LUKU - TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, TIEDOTTAMINEN JA MAINONTA 150 
151 
152 
153 
6.1 Vuosikertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous-ja sosiaalikomitealle sekä 
alueiden komitealle 153 
6.2. 
6.3 
6.4 
6.5 6.1.1 Euroopan parlamentti 
6.1.2 Talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea 
Tiedottaminen jäsenvaltioille 
Tiedottaminen työmarkkinaosapuolille 
Muut tiedotustapahtumat 
Komission aloitteesta toteutetut mainontaloimenpiteet 153 
154 
155 
155 
156 
157 
Tässä vuosikertomuksessa esiintyviä karttoja käytetään havainnomstaniistarkoituksessa 
eivätkä ne ole komissiota sitovia. 
^^^m^m^^k^fm^^wmw/^r^^^s^^m^i. 
LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen : * *j 
ILUKU 
KOHEESIORAHASTON PERIAATTEIDEN TÄYTÄNTÖÖN PANEMINEN 
1.1 YLEISTÄ 
Koheesiorahastoa koskevat monet yleisluonteiset säännöt, jotka pätevät vain siihen ja joista on 
säädetty rahastosta annetussa asetuksessa. Tässä luvussa käydään läpi ehdollisuuden kolme 
pääaluetta, jäsenvaltioiden BKT-arvojen välitarkistus ja komission päätös tiedotus- ja 
mamontatoimenpiteistä. 
1.2 EHDOLLISUUS 
Ehdollisuuden periaatetta sovellettiin ensimmäisen kerran vuonna 1996. Periaatteen täytäntöön 
panemisen valmistelemiseksi komissio teki 20. päivänä joulukuuta 1995 - kuten vuoden 1995 
vuosikertomuksessa kerrottiin - päätöksen periaatteen soveltamisesta käytäntöön. 
Tukikelposilla jäsenvaltioilla on oltava ohjelma, jolla päästään siihen, että Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 104 c artiklassa määritellyt valtiontalouden alijäämää koskevat 
taloudellisen lähentymisen ehdot täyttyvät. Koheesiorahastosta annetun asetuksen1 6 artiklassa 
edellytetään, että komissio pidättyy uusien hankkeiden rahoittamisesta tai - jos kyseessä on useita 
vaiheita käsittäviä hankkeita - uusien vaiheiden rahoittamisesta, mikäli kyseisellä jäsenvaltiolla 
havaitaan liiallinen alijäämä. 
Komissio on päättänyt tutkia ehdollisuuden toteutumisen kaksi kertaa vuodessa: keväällä ja 
syksyllä. Tämä mahdollistaa sen, että uusiin taloudellisiin tietoihin voidaan reagoida heti, kun ne 
ovat tiedossa ja ne on tarkistettu. Menettelyyn kuuluu seuraavien seikkojen selvittäminen: 
Keväällä tutkitaan alijäämä edellisen vuoden osalta jäsenvaltioiden ilmoituksen ja 
komission kevään talousennusteiden perusteella 
Syksyllä, yleensä marraskuussa, tutkitaan meneillään olevan vuoden alijäämä komission 
syksyn ennusteiden perusteella sekä niiden ilmoitusten perusteella, jotka jäsenvaltiot ovat 
antaneet talousarvion toteutumisesta syyskuun loppuun mennessä. 
Jäsenvaltioiden valtiontalouden alijäämän täytyy olla yhdenmukainen neuvoston vuosittain 
suosittamien tavoitteiden kanssa. Vertailuja neuvoston suosituksiin tehdään niitä koskevien vuosien 
osalta: jos tavoite saavutetaan, uusien hankkeiden rahoitusta voidaan jatkaa tai se voidaan 
mahdollisesti aloittaa uudelleen. Jos tavoite ylittyy, uusien hankkeiden tai hankkeiden uusien 
vaiheiden rahoituksesta pidättäydytään, jos vaje ylittää sallitun rajan merkittävästi, eikä tilanne 
johdu jäsenvaltiosta riippumattomista poikkeusolosuhteista. Tällä ei ole vaikutusta jo 
hyväksyttyihin hankkeisiin. 
Komissio ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tietojen oikeellisuuden varmistamiseksi. 
Varmuuden asteen täytyy olla korkea, ja näin erityisesti silloin, kun päätöksellä muutetaan aiempia 
päätöksiä, eli kun rahoituksesta pidättäydytään tai se aloitetaan uudelleen. '3 
V 
Asetus 1164/94, 16.5.94. 
LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen 
Vuonna 1996 kevään selvitys suoritettiin touko-kesäkuussa ja se koski vuoden 1995 alijäämää. 
Vuodelle 1995 neuvoston suosituksella annetut tavoitteet, jotka koskivat valtiontalouden ahjäämää 
suhteessa bruttokansantuotteeseen, sekä toteutunut alijäämä arvioitiin seuraaviksi: 
suositeltu tavoite toteutunut aUjäämäl995 (*) 
vuodelle 1995 
Kreikka 10,7 % 9,2 % 
Portugali 5,8 % 5,4 % 
Espanja 5,9 % ', 5,8 % 
(*) Komission kevään 1996 talousennusteet 
Kaikissa tapauksissa komissio päätteli, että valtiontalouden alijäämät sijoittuvat suositeltujen 
tavoitteiden sisäpuolelle ja että uusien hankkeiden ja hankkeiden vaiheiden hyväksymistä voitiin 
jatkaa kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa. 
Valtiontalouden sisäisen tarkastuksen jälkeen Espanjan hallitus korjasi vuoden 1995 vajetta 
lisäämällä 0,8 prosenttia aikaisempaan 5,8 prosentin lukemaan. Tämän seurauksena tarkistettu 6,6 
prosentin alijäämä BKT:sta ilmoitettiin virallisesti komissiolle 1. päivänä syyskuuta 1996 
liiallisista alijäämistä annetun asetuksen mukaisesti2. 
6,6 prosentin alijäämä on selvästi vuoden 1995 suositellun 5,9 prosentin tavoitteen ulkopuolella. 
Jos komissiolla olisi ollut tarkistetut lukemat käytössään kevään selvityksen aikana, rahoitus olisi 
keskeytetty jo heinäkuussa 1996. Maksujen keskeytysmenettelyä ei olisi kuitenkaan sovellettu enää 
syksyllä 1996, sillä toteutuva alijäämä vuoden 1996 osalta ennustettiin 4,4 prosentiksi, joka on 
yhdenmukainen vuoden 1996 suositellun tavoitteen kanssa. Näissä olosuhteissa komissio ei tehnyt 
päätöstä rahoituksen keskeyttämisestä koheesiorahastosta edellyttäen, että Espanjan valtion 
sitoumus rajoittaa valtiontalouden alijäämä 4,4 prosenttiin on varmistettavissa. Espanjan 
viranomaiset toimittavat kaikki tarvittavat tiedot tavoitteen seurantaa varten. 
Vuoden 1996 syksyn selvitys suoritettiin loka-marraskuussa, ja se koski noudatettavan menettelyn 
mukaisesti vuoden 1996 alijäämäennustetta. 
2 Asetus EY 3605/93. 
.•—,„,-,„-.--,-„,-,. ,,,-; ,-,..„ „,..,—,—— UTT."" n .....~........~. .••••>• • „.,„•,.,...,? r~. i-»:l"M" n»»»; VMWl'pyi—tfi 
LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen 10 
Kreikan, Portugalin ja Espanjan osalta tavoitteet ja ennustetut alijäämät arvioitiin seuraavasti: 
suositeltu tavoite alijäämäennuste vuodelle 
1996 (*) 
vuodelle 1996 
—— . . __ 7^9 o/o 
Portugali ~~ " ~~"~4^3~% ~ 4,0 % 
"Espanja ~~~~~ ÏJ% 4,4 % 
(*) Komission syksyn 1996 talousennusteet 
Yllä maimtun perusteella komissio saattoi päätellä, että Portugalin vaje sijoittui suositellun 
tavoitteen sisäpuolelle. Jos Kreikan alijäämä olisi 7,9 prosenttia, se olisi tavoitearvon ulkopuolella, 
mutta tietojen luotettavuuden tarkistuksen jälkeen ei ollut riittävää syytä olettaa, että lopullinen 
tulos todella ylittäisi tavoitearvon. Kummassakaan tapauksessa komissio ei näin ollen katsonut 
välttämättömäksi keskeyttää uusien hankkeiden rahoitusta. Komissio lähetti kuitenkin Kreikan 
viranomaisille kirjeen, jossa näitä kehotettiin ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin, jotta 
tavoitetta vuoden 1996 osalta ei ylitettäisi. Heille tehtiin myös tiettäväksi, mitkä ovat seuraukset, 
jos tulos jää suositellun tavoitearvon ulkopuolelle. 
1.3 VALITARKISTUS 
Koheesiorahasto antaa rahallista tukea hankkeisiin, jotka toteutetaan jäsenvaltioissa, joissa 
asukaskohtaisen bruttokansantuotteen (BKT) taso ostovoimapariteettien mukaan ilmaistuna on alle 
90 prosenttia yhteisön keskitasosta. 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään BKT-ehtoihin liittyen, että 
jäsenvaltiot "...voivat edelleen saada rahaston tukea sillä edellytyksellä, että niiden 
bruttokansatulon taso on vuonna 1996 suoritetun välitarkistuksen jälkeen edelleen alle 90 
prosenttia yhteisön keskitasosta. Jäsenvaltio, joka voi saada tukea ja jonka taso ylittää kyseisenä 
ajankohtana 90 prosentin rajan, menettää oikeutensa saada rahaston tukea uusiin hankkeisiin, tai 
jos kyseessä ovat useita teknisesti tai taloudellisesti itsenäisiä vaiheita käsittävät tärkeät hankkeet, 
hankkeen uusiin vaiheisiin." 
Komissio aloitti välitarkistuksen suorittamisen 12. kesäkuuta 1996. Parhaiten ajan tasalla olevat 
käytettävissä olevat tiedot koskivat vuotta 1995, ja ne olivat seuraavat. 
BKT asukasta kohden prosentteina vuonna 1995, EUR 15 = 100 
Kreikka 65,8 
Irlanti 
Portugali 78,9 
72,3 
LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen 11 
Espanja 75,7 
Kaikki neljä jäsenvaltiota täyttävät siis edelleen tukikelpoisuuden BKTeen liittyvät vaatimukset ja 
voivat edelleen saada hankkeilleen tukea koheesiorahastosta. 
On huomattava, että koheesiorahastosta annetun asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan vuoteen 
1999 asti vain nämä neljä jäsenvaltiota voivat olla tukikelpoisia, minkä vuoksi mitään muuta 
jäsenvaltiota ei nykyisellään voida lisätä luetteloon. 
1.4 TIEDOTUS- JA MAINONTATOIMENPITEET 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio antaa tiedotusta 
ja mainontaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, antaa ne tiedoksi Euroopan parlamentille ja 
julkaisee ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Päätös tehtiin 25. päivänä kesäkuuta 1996 
ja julkaistiin viralhsessa lehdessä 27. päivänä heinäkuuta3. 
Keskeistä päätöksessä on, että kaikkia koheesiorahastosta rahoitusta saavia hankkeita tuetaan 
asianmukaisilla, oikein ajoitetuilla ja kattavilla tiedotus- ja mainontatoimenpiteillä. Hankkeen 
toteuttamisesta vastaavat viranomaiset, olivatpa he sitten kansallisia, alueellisia tai paikallisia, 
kantavat vastuun myös mainonnasta ja tiedotuksesta. Toimenpiteet on toteutettava yhteistyössä 
komission kanssa. Päätös koskee tiedotusvälineitä, tiedotusaineistoa, tiedotustapahtumia ja 
kaikkien nykyaikaisten viestintämuotojen käyttöä mukaan lukien audiovisuaaliset esitykset ja 
videot. 
Vähimmäisvaatimuksena kaikkien hankkeiden osalta on, että niistä on paikan päällä saatavilla 
tietoa ja paikan päällä järjestetään mainontatoimenpiteitä; alueellisella ja paikallisella tasolla on 
myös oltava saatavilla tiedotusaineistoa, josta käy ilmi hankkeen sisältö ja yhteisön osuus sen 
toteuttamisessa. Tähän vähimmäisvaatimukseen lisätään muita mainonnan ja tiedotuksen 
osatekijöitä; mitä suurempi hanke on kyseessä, sitä kattavampaa ja laajempaa on tiedotuksen ja 
mainonnan oltava. Nämä lisätekijät koostuvat säännöllisistä tiedotustilaisuuksista, mainostauluista 
ja pysyvistä muistolaatoista, yleisölle suunnatuista esitteistä, amniattMsvoimin toteutetuista 
videofilmeistä ja kansallisille radio- ja televisiokanaville tarkoitetuista esittelyistä. On huomattava, 
että toimivaltaiset viranomaiset voivat sisällyttää tiedotus- ja mainontakustannukset hankkeen 
tukikelpoisiin kuluihin; nämä menot voivat siis olla yhteisrahoituksen kohteena samassa määrin 
kuin koheesiorahaston hankkeet yleensä (80-85 prosenttia). 
Myös komission on toimittava aktiivisesti tällä alueella, ja sen on erityisesti järjestettävä 
säännöllisiä tiedotustilaisuuksia kyseisissä jäsenvaltioissa varsinkin silloin, kun kyseessä ovat 
suuren luokan sijoitukset (yli 20 miljoonaa ecua). 
Seurantakomiteoille on annettu keskeinen tehtävä valvoa toimenpiteitä ja varmistaa, että yleisön 
ulottuvilla todellakin on tehokasta ja asiaankuuluvaa tietoa. On muistettava, että mikäli jäsenvaltio 
ei kykene täyttämään tiedotusta ja mainontaa koskevia velvoitteitaan, komissio on pidättänyt 
3 Komission päätös 96/455/EY, tehty 25 päivänä kesäkuuta 1996, jäsenvaltioiden ja komission 
toteuttamista neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 mukaisiin koheesiorahaston toimiin liittyvistä 
tiedotus-ja mamontatoimenpiteistä, EYVL N:o L 188, 27.07.1996,s. 47. 
• •»•• »MIMIHIMMIMMMfMfMM •• ••VW »•••••••••••••»• •/••"'"" »••••• V«"W" V«""« ••»•• »•••••••• «/• »»V»""" *••" V •V"*»V »V/W"" •••»• • •••••••••••«•«" 
LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen 12 
itsellään oikeuden keskeyttää, vähentää tai jopa peruuttaa hankkeille koheesiorahastosta 
maksettavan tuen. 
Euroopan parlamentti, jota kuultiin luonnosehdotuksesta ennen kuin komissio teki päätöksensä, 
hyväksyi ehdotetut yleisluonteiset toimenpiteet, mutta täsmensi tiettyjä tärkeitä seikkoja, jotka 
liittyivät niiden toteuttamiseen. Parlamentti toi esille, että tiedotus on käsitteenä laajempi ja 
kattavampi kuin mainonta, ja arvosteli ehdotusta siitä, että siinä painotettiin jälkimmäistä. Lisäksi 
korostettiin varman tietojenlevityksen välttämättömyyttä, joka koskee kaikkia kansallisia, 
paikallisia ja alueellisia viranomaisia ja käsittää kaikki Euroopan unionin tukemat rakenteelliset 
toimet, joille annetaan rahoitusta koheesiorahastosta ja rakennerahastoista liikenteen 
intrastniktuurien ja ympäristön alalla. 
Lopullisessa päätöksessä komissio reagoi myönteisesti parlamentin esille tuomiin seikkoihin 
täsmentämällä, että päätökseen sisältyvät toimenpiteet ovat täydentäviä muihin sellaisiin tiedotus-
ja mamontajärjestelyihin nähden, joihin jäsenvaltiot tai komissio ovat alue- ja koheesiopolitiikan 
osalta ryhtyneet. Tässä yhteydessä viitattiin erityisesti päätökseen jäsenvaltioiden toteuttamasta 
rakennerahastojen ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen tukitoimenpiteisiin liittyvästä 
tiedotus- ja mamontatoiminnasta4 . 
1.5 ENSIMMÄINEN KOHEESIOKERTOMUS 
Euroopan komission 6. marraskuuta 1996 hyväksymän ensimmäisen Euroopan unionin 
taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevan kertomuksen esittäminen perustuu Maastrichtin 
sopimuksen säännöksiin, joiden mukaisesti koheesion edistymisestä unionin alueella on esitettävä 
kertomus joka kolmas vuosi, jolloin selvitetään koheesion etenemistä elintasojen erojen 
tasaantumisen ja jäsenvaltioiden, alueiden ja sosiaaliryhmien taloudellisten 
kehitysmahdolhsuuksien yhtäläistymisen kautta. 
Kertomuksen pääasiallinen viesti on selvä: kehitystä on tapahtunut. Hädin tuskin kymmenessä 
vuodessa neljä unionin köyhintä maata ovat kohottaneet asukaskohtaista tuloaan 66:sta 74 
prosenttiin yhteisön maiden keskitasosta, mikä suurelta osin on unionin rakennepolitiikkojen 
ansiota. Työttömyys on kuitenkin edelleen jatkuva ongelma, jonka vaikutukset ovat erityisen 
vakavia tietyillä alueilla ja tietyissä sosiaaliryhmissä. 
Kymmenen viime vuoden aikana unionin talouskasvu on ollut keskimäärin vain hiukan yli 2 
prosenttia vuodessa samalla kun työllisyys on kasvanut 0,5 prosenttia vuodessa. Vuodesta 1983 on 
luotu nettomääräisesti noin 7 miljoonaa työpaikkaa. 
Kyseisen ajanjakson kuluessa erot asukaskohtaisten tulojen välillä eri jäsenvaltioissa ovat 
pienentyneet huomattavasti, mikä johtuu suurelta osin koheesiorahastosta tukea saavien Espanjan, 
Portugalin, Kreikan ja Irlannin kehityksestä. Niissä tulo asukasta kohti nousi 66:sta 74 prosenttiin 
yhteisön keskitasosta. Parhaimmat tulokset saavutettiin Irlannissa, jossa vuosittainen kasvuvauhti 
pysytteli 4,5 prosentissa vuosina 1983-1995; seuraavina ovat Espanja (3,0 %) ja Portugali (2,6 
%)• 
4 EYVL N:o 152, 18.6.1994, s. 39. 
LUKU 1 - Koheesiorahaston periaatteiden täytäntöön paneminen 13 
Työllisyyden suhteen tulokset eivät ole yhtä selviä. Irlannissa, jossa taloudellinen kasvu oli 
voimakkainta, työllisyys kasvoi hädin tuskin 0,2 prosenttia vuotta kohden ajanjaksolla 1983-1993 
huolimatta viimeaikaisesta elpymisestä. Tilanne on samankaltainen monissa muissa 
jäsenvaltioissa, kun taas Suomessa ja Ruotsissa syvä lama on aiheuttanut työpaikkojen 
lukumääräistä vähenemistä. Alankomaissa, Saksassa, Kreikassa ja Espanjassa työpaikkojen 
syntytahti on ollut keskimääräistä nopeampaa. 
Portugalissa, Belgiassa, Saksan länsiosassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
uusien työpaikkojen syntyminen, vaikkakin se on ollut vaihtelevaa, on ollut riittävän voimakasta 
alentamaan työttömyyslukuja. Suurimmassa osassa muita maita työttömyys on sitä vastoin 
kasvanut; dramaattisinta tämä kehitys on ollut Suomessa ja Ruotsissa, mutta myös kahdessa 
koheesiorahaston tuen piiriin kuuluvasta neljästä maasta, Espanjassa ja Kreikassa, joissa 
työttömyys on voimakkaasti lisääntynyt. Espanjassa enemmän kuin yksi työmarkkinoiden 
käytettävissä olevasta viidestä kansalaisesta on nyt työttömänä. 
Euroopan unionin alueella työttömyyserot ovat lisääntyneet. Työttömyyden ongelma koskettaa 
yhteisöä kokonaisuudessaan. Vaikutus ei kuitenkaan kohdistu samanlaisena eri sosiaaliryhmiin: 
alle 25-vuotiaiden työttömien määrä on miltei kaksi kertaa suurempi (21 % vuoden 1996 
ensimmäisen vuosipuoliskon aikana) kuin yleinen työttömyysprosentti. Myös naisten 
työttömyysprosentti on korkea: 12,5 prosenttia ensimmäisellä vuosipuoliskolla verrattuna miesten 
9,5 prosenttiin. Lisäksi ongelma koskettaa enemmän pelkän peruskoulutuksen omaavia kuin 
sellaisia, joilla on lisäpätevyyttä (13 prosenttia verrattuna 9 prosenttiin vuonna 1994). 
Pitkäaikaistyöttömyys on erittäin huolestuttava ilmiö: vuonna 1995 49 prosenttia työttömistä oli 
ilman työpaikkaa pidempään kuin vuoden ja 25 prosenttia pidempään kuin kaksi vuotta. Näiden 
lukujen pohjalta voi päätellä, että työttömyys on Euroopassa vakava rakenteellinen ongelma, jonka 
vuoksi tietyt sosiaaliryhmät syrjäytyvät työmarkkinoilta. 
Työttömyyden vaikutus köyhyyteen on kiistaton. Tilastot osoittavat, että köyhyys on lisääntymässä 
koko unionin alueella ja erityisesti tietyissä pohjoisissa jäsenvaltioissa, 
-M-^^^^.y»^.-....». ,........,.>y.„~..~~..,••»»•,..„ ,.,.,...>.„. ••„..t....,...^m..Mrm~~~ •......,•„.•.••• ..„^...,gg,„.,„..,....,„J.„,,.,..„,.,-^,.,..,>y 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 14 
ULUKU 
TALOUDELLINEN TUKI, JONKA RAHASTO ON SITOUTUNUT 
MAKSAMAAN JA JONKA SE ON MAKSANUT 
2.1 KÂYTETTÀVISSÀ OLEVAT VARAT 
Edinburghissa joulukuussa 1992 järjestetyn Euroopan huippukokouksen aikana valtioiden ja hallitusten 
päämiehet päättivät myöntää 15 150 miljoonaa ecua neljälle edunsaajana olevalle jäsenvaltiolle 
ajanjaksolle 1993-1999 vuoden 1992 hinnoin. Määrärahojen vuosittainen jakautuminen on 
seuraavanlainen: 
miljoonaa ecua (vuoden 1992 hintoina) 
V««ri WÊÊ mm wm IIII mm tm imm Ybteemä 
Summa 1500 1750 2 000 2 250 2 500 2 550 2 600 15 150 
Kun otetaan huomioon mukautukset inflaation varalta, maksusitoumusmäärärahat on vahvistettu 
indeksiin sitomisen jälkeen seuraavasti: varainhoitovuosi 1993: 1 565 miljoonaa ecua, 1994: 1 853 
miljoonaa ecua, 1995: 2 152 miljoonaa ecua ja 1996: 2 444 miljoonaa ecua. 
Näiden varainhoitovuosien maksumäärärahat ovat vastaavasti 1 000 miljoonaa ecua, 1 679 
miljoonaa ecua, 1 750 miljoonaa ecua ja 1919 miljoonaa ecua. 
Kuten vuonna 1995, budjettivallan käyttäjät (Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto) 
päättivät vuonna 1996 siirtää 300 000 ecua petosten torjuntaa koordinoivan yksikön UCLAF:in 
(Unité de Coordination de Lutte Anti-Fraude, petosten torjunnan koordinointiyksikkö) hoitamalle 
budjettikohdalle, jotta sille voidaan myöntää sekä maksusitoumusmäärärahoja että 
maksumäärärahoja petosten torjuntaan koheesiorahaston toimialalla. Kyseinen siirto tuo alalle 
koheesiorahaston käytettävissä olevista varoista vuoden 1996 maksusitoumusmäärärahoja 2 443,7 
miljoonaa ecua ja maksumäärärahoja 1 919 miljoonaa ecua. 
Kun edellä mainittu otetaan huomioon, varainhoitovuoden 1997 talousarviossa 
maksusitoumusmäärärahojen määrä on 2 748,7 miljoonaa ecua ja maksumäärärahojen määrä 2 
325,7 miljoonaa ecua. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 15 
2.2 TUEN JAKAUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN 
Kyseiset summat iaetaan alustavasti siten kuin asetuksen liitteessä I määrätään. Alustavan jaon mukaan 
Espanja saa rahaston tuista 52-58 prosenttia, Kreikka ja Portugali 16-20 prosenttia ja Irlanti 7-10 
prosenttia. 
Alustavaa jakoa voidaan siten kuvata seuraavan taulukon avulla: 
miljoonaa ecua (vuoden 1992 hintoina) 
1 Mm* 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 
1998 
1 1999 
\ YHTEEN-
ISÄ ESPÀffcïÀ 
52% 
780 
910 
1040 
1 170 
1300 
1 326 
1352 
7S78 55% 
825 
962,5 
1 100 
1 237,5 
1375 
1 402,5 
1430 
«332,5 58% 
870 
1015 
1 160 
1305 
1450 
1479 
1508 
8787 KmrnKAJtmrxmAiA 
16% 
240 
280 
320 
360 
400 
408 
416 
2424 18% 
270 
315 
360 
405 
450 
459 
468 
2 727 20% 
300 
350 
400 
450 
500 
510 
520 
303Ö wuam 
•i 
7% 
105 
122,5 
140 
157,5 
175 
178,5 
282 
î 160,5 9% 
135 
157,5 
180 
202,5 
225 
229,5 
234 
! 363,5 10% 
150 
175 
200 
225 
250 
255 
260 
1515 1 
2.3 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 
Varainhoitovuoden 1996 osalta 31. joulukuuta mennessä toteutuneet maksusitoumukset olivat 
yhteensä 2 443,64 miljoonaa ecua eli 99,99 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista. 
Seuraavasta taulukosta käy ilmi koheesiorahaston maksusitoumusten jakautuminen 
jäsenvaltioittain ja aloittain. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 16 
Maksusitoumusmäärärahat vuonna 1996: 2 443,7 miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
lii Ltifo&m. Osin» 
Espanja 663 549 515 49,44 678 383 056 50,66 1 341 932 571 54,91 
Kreikka 235 865 092 53,81 202 441 610 46,19 438 306 702 17,94 
Irlanti 99 920 131 45,07 121 770 026 54,93 221690 157 9,07 
Portugali 217 966 578 49,59 221 526 518 50,41 439 493 096 17,99 
YHTEENSÄ 1217 301316 49,86 1 224 121 210 50,14 2 441 422 526 99,91 
Tekn. apu 2 212 643 0,09 
Yftt tJgfttttlli 142,8? 
«MMMteMMMMHHMMâM i m m m imi l xmm m \ ioo»o 
Käyttämättä jääneet maksusitoumusmäärärahat. (2 443 700 000 - 2 443 635 169) « + 64 831 ecua 
Maksumäärärahat vuonna 1996:1 919,0 miljoonaa ecua 
miljoonaa ecua 
IWW*****™^***!* MniSip 
% 
Espanja 295 940 565 26,61 816 116 839 73,38 112 057 404 59,4 
Kreikka 127 062 978 51,91 117 689 309 48,08 244 752 287 13,07 
Irlanti 80 315 065 42,46 108 805 171 57,53 189 120 236 10,10 
Portugali 124 133 591 38,2 200 762 086 61,79 324 895 677 17,36 
YHTEENSÄ 627 452 199 33,54 1 243 373 405 66,46 1 870 825 604 99,94 
Tekn. apu 1 156 625 
w $n mm 3343 \i*nnm 4êM 1 $71982 229 0,06 
Amtasttttmtmtttmtom 
Jäljellä olevat inaksumäärärahat: (1 919 000 000 -1 871 982 229) - 47 017 771 (2,25 prosenttia). 
Toteutettu talousarvio maksumäärärahojen osalta varainhoitovuonna 1996 oli 97,75 prosenttia. 
Petosten torjuntaan käytetyt määrärahat (Katso myös tämän vuosikertomuksen kohta 2.1) 
Käytettävissä olevat rnaarärahat: 300 000 ecua, jotka UCLAF käytti buo^ettikohdan N:o 3010 
nojalla. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 17 
2.3.1 ESPANJA 
Ympäristö 
Espanjan vuonna 1996 esittämissä hankkeissa vahvistettiin kansallisella tasolla määritellyt 
ympäristöalan painopistealueet. Näiden painopistealueiden tarkoituksena on erityisesti 
kotitalouskäyttöön tarkoitetun veden ja jätevesien käsittelyn perusrakenteiden toteuttaminen, 
yhdyskuntajätteiden sekä myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden jätehuolto, metsittäminen, 
rannikkoalueiden ja kaupunkiympäristön hoitaminen ja elvyttäminen. 
Nämä toimet toteutetaan eri puolilla Espanjaa. Vuonna 1996 erityistä huomiota kiinnitettiin 
erityisen syrjäisen alueen muodostavilla Kanariansaarilla toteutettavien toimien rahoituksen 
parantamiseen. Kyseiset toimet kattavat suolanpoistolaitokset, rannikkoalueiden kunnostamisen ja 
GC 1 -tien laajentamisen Teneriffalla. 
Hankkeiden esittelystrategiassa on otettu huomioon kansalliset ja alakohtaiset suunnitelmat sekä 
itsenäisten yhteisöjen hyväksymä lainsäädäntö. Tarkoituksena on ollut merkittävien vaikutusten 
aikaansaaminen asianomaisella alalla. 
Hankeryhmien osalta Espanja esitteli: 
0 keskushallinnon toteuttamia toiminnallisesti yhtenäisiä hankeryhmiä erityisesti juomaveden 
toimittamisen alalla 
0 erityisesti paikallisten viranomaisten alakohtaisen kansallisen suunnitelman yhteydessä 
toteuttamia veden puhdistusta koskevia hankeryhmiä 
0 alueellisella tasolla hyväksyttyjä hankeryhmiä, jotka koskevat yhdyskuntajätteen käsittelyä ja 
joita on toteutettu useissa kunnissa hyväksyttävänä olevan jätehuoltosuunnitelman yhteydessä 
tai vallitsevan lainsäädännön mukaisesti. 
Kuten edellisenä vuonna, myös vuonna 1996 annettiin etusija kuntien esittämille 
puhdistushankkeille, joiden tarkoituksena oli erityisesti panna täytäntöön jätevesistä annettu 
yhteisön direktiivi 91/27 l/ETY vuosille 1998 ja 2000 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Lisäksi jatkettiin itsenäisten yhteisöjen edellisenä vuonna esittelemien, vuosittaisiin maksueriin 
jaoteltujen hankkeiden rahoittamista. 
Juomaveden toimittamisen alalla esitettiin aiempaa useampia merkittäviä hankkeita, erityisesti 
Casraman järjestelmä Madridissa sekä suolanpoistolaitokset Ceutassa, Baleaareilla ja 
Kanariansaarilla. 
Espanjan viranomaisten esittämien, muita ympäristöaloja koskevien tukihakemusten määrä, joka 
oh edelleenkin suuri vuonna 1996, kuvastaa sitä, kuinka vaikeaa vieläkin on ehdottaa mittavia 
hankkeita koheesiorahaston eri toiminta-aloilla. Tämä näkökohta liittyy myös eri elinten, kuten 
keskushallinnon sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten, täytäntöönpanoa koskevaan 
hajauttamisstrategiaan. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 18 
Vuonna 1996 Espanjan viranomaiset esittivät koheesiorahastolle 48 ympäristöalan 
rahoitushakemusta, joiden arvo oh 795,5 miljoonaa ecua. 
Komissio teki 69 uutta päätöstä, jotka koskivat noin 589 ympäristöalan hanketta ja toimenpidettä 
Espanjassa. Tukikelpoiset kustannukset olivat 1 001 miljoonaa ecua. Vuoden 1996 tuet olivat 
663,6 miljoonaa ecua, mikä vastaa 49,5 prosenttia Espanjalle koheesiorahastosta myönnetyn tuen 
kokonaismäärästä. Vuonna 1995 tällä alalla tehdyistä päätöksistä seurasi 31,6 miljoonan ecun 
arvoinen rahoitussitoumus vuodelle 1996. 
Hankkeet aloittain 
Ala 
Veden toimittaminen ja sen 
laadun tarkkailu 
Jätteet 
Puhdistus 
Kaupunkiympäristö 
Metsittäminen 
Rannikot 
Yrnpäriatö YHTEENSÄ 
Talousarvio 1996 Kökonais-
kustannnkset 
«cua 
270 510 625 
97 509 139 
482 056 374 
79 681 467 
42 758 247 
28 893 322 
100140*174 Tuki 
ecua 
229 579 585 
78 007 307 
388 866 478 
63 745 170 
33 313 468 
24 559 324 
818071 332 Sitoumukset 1996 
ecua 
151 703 799 
89 644 443 
300 593 456 
63 745 170 
33 313 468 
24 559 324 
663 559660 % 
23% 
14% 
45% 
10% 
5% 
4% 
100% Päätösten 
luku* 
maM 
10 
19 
24 
12 
3 
1 
69 Hank­
keiden 
luku­
määrä 
41 
49 
85 
14 
386 
14 
5$9 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 19 
Tärkeimpiä hankkeita kuvataan yksityiskohtaisemmin seuraavissa kappaleissa. Hyväksytyt 
hankkeet vastaavat lisäksi yhteisön viidennessä ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa 
toiniintaohjelmassa asetettuja painopistealueita, perustamissopimuksen 130 r artilassa asetettuja 
tavoitteita sekä yhteisön yrnpäristödirektiivien täytäntöönpanovaatimuksia. 
• Veden toimittaminen 
Espanja päätti laatia alan tavoitteet ja painopistealueet määrittelevän valkoisen kirjan ennen kuin 
se hyväksyy kansallisen hydrologisen suunnitelman. 
Vuonna 1996 koheesiorahaston osuus tällä alalla oli 23 prosenttia ympäristöhankkeisiin 
käytettävissä olevista varoista eli noin 152 miljoonaa ecua, mikä vastaa 41 hanketta, jotka 
hyväksyttiin 10 päätöksellä. 
Alaa koskevien päätösten tarkoituksena on ennen kaikkea kolmen tavoitteen saavuttaminen: 
0 juomaveden jakelun takaavan, kestävän kehityksen asianomaisella alueella mahdollistavan ja 
veden laatua yhteisön direktiiveissä säädettyjen tavoitetasojen mukaisesti parantavien 
perusrakenteiden, kuten Casraman järjestelmän Madridissa ja muiden Mancomunidad de 
Algodorissa ja Almoguera-Mondejarissa äskettäin hyväksyttyjen hankkeiden jatkamiseen 
tähtäävien toimien, toteuttamisesta hyötyvien ihmisten määrän lisääminen 
0 kuivuudesta kärsivien väestönosien juomaveden saannin varmistaminen parantamalla kyseisten 
väestönosien terveysoloja ja elämän laatua. Tässä yhteydessä koheesiorahasto rahoitti Palma de 
Majorcan, Calvian, Ceutan ja Teneriffan suolanpoistolaitokset, koska se piti tätä ratkaisua 
sopivimpana yhteisön direktiiveissä vahvistettujen veden laatua koskevien tavoitteiden 
saavuttamiseksi ja veden puutteesta johtuvien vaikeuksien voittamiseksi 
0 hydrologisten tietojärjestelmien perustamisen edistäminen toteuttamalla tällainen järjestelmä 
Tejo-joella sekä koheesiorahastosta jo vuonna 1994 rahoitettujen vesistöjen ja ympäristön 
lainnostamistoimien (PICHRA) laajentamisen edistäminen. 
Rahoitetut perusrakenteet edesauttavat lisäksi pohjavesiesiintymien suojelua, vähentävät 
pohjavesien hikakäyttöä sekä rajoittavat eroosiota ja aavikoitumista viidennen ympäristöä ja 
kestävää kehitystä koskevan toimintaohjelman mukaisesti. 
• Jätevesien käsittely 
Espanja jatkoi vuonna 1996 investointejaan tällä alalla täyttääkseen säädetyssä määräajassa 
direktiivin 91/27 l/ETY velvoitteet helmikuussa 1995 hyväksytyssä kansallisessa jätevesien 
puhdistusohjelmassa vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti. 
Koheesiorahaston osallistuminen näihin investointeihin on edelleenkin merkittävää: 45 prosenttia 
Espanjan hyväksi toteutettavasta ympäristöalan yhteisrahoituksesta koskee kaupunkien jätevesien 
puhdistamiseen liittyviä hankkeita. Maksusitoumusten arvo on 300 miljoonaa ecua, joista 31 
miljoonaa ecua liittyy vuonna 1995 hyväksyttyjen päätösten vuosittaisiin maksueriin, kun taas 
jäljelle jäävä osuus liittyy 24 uuteen päätökseen, jotka kattavat kaiken kaikkiaan 85 hanketta. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 20 
Koska tähän alaan liittyvää toimivaltaa on Espanjassa hajautettu, uusista päätöksistä 20 koskee 
sellaisten kuntien esittämiä tukihakemuksia, jotka vastaavat ensin hankkeiden toteuttamisesta ja 
sen jälkeen laitosten hyödyntämisestä ja ylläpidosta. 
Tarkastellessaan tukihakemuksia komissio kiinnitti erityistä huomiota siihen, vastaavatko 
suunnitellut perusrakenteet yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti direktiivissä 91/27 l/ETY 
vahvistettuja ympäristövaatimuksia. Jotta voidaan lisäksi varmistaa, että rahoitetut hankkeet 
muodostavat osan kokonaisesta puhdistusjäijestelmästä, kaikkien jätevesien keruuverkostoja 
koskevien tukien myöntämisen edellytyksenä on, että verkostoihin liittyy puhdistusasema. 
Rahoitetuissa perusrakenteissa yhdistyvät ympäristön elvyttäminen vähentämällä viemärivesistä 
aiheutuvaa kuormitusta ja edistämällä pintavesien ja uimavesien laadun paranemista sekä 
ekosysteemien ja kansanterveyden suojelemiseen tähtäävät ennaltaehkäisevät toimet. Tiettyihin 
hankkeisiin liittyy vesien uudelleenkäyttö, joten ne mahdollistavat aiempaa järkiperäisemmän 
veden käytön kuivuudesta pahiten kärsivillä alueilla. 
• Jätehuolto 
Jätealan maksusitoumuksiin vuoden 1996 talousarviossa varatut määrärahat kasvoivat 
huomattavasti vuoteen 1995 verrattuna. Tehdystä 16 uudesta tukipäätöksestä, jotka kattavat 
yhteensä 49 hanketta, 12 vastaa kuitenkin vuonna 1995 esitettyjä tukihakemuksia, joiden käsittelyä 
jatkettiin vuoden 1996 alkupuolelle. 
Jätealan hallinnointi on hajautetumpaa kuin muiden alojen: tehdyistä päätöksistä kymmenen liittyi 
kuntien esittämiin hakemuksiin ja loput kuusi hakemusta itsenäisten yhteisöjen esittämiin 
hakemuksiin. Kolme näistä helmikuussa 1995 hyväksytyistä, erityisesti vaarallisista jätteistä 
annetussa direktiivissä 91/689/ETY vahvistettujen yhteisön painopistealueiden ja perusteiden 
mukaisista hakemuksista koski kansallista strategiaa, joka vuosina 1995-2000 keskittyy 
vaarallisiin jätteisiin ja vuosina 1995-2005 saastuneen maaperän puhdistamiseen. 
Muut tehdyt päätökset koskevat yhdyskuntajätteiden jätehuollon ja käsittelyn parantamiseen 
liittyviä hankkeita. Ne myös noudattavat jätteitä koskevissa alueellisissa suunnitelmissa 
vahvistettuja suuntaviivoja sekä kansallisten ympäristöviranomaisten ja paikallisten viranomaisten 
välisiä sopimuksia. Kyse on jätteiden syntypaikalla tehtävän erottelun aikana tapahtuvaa 
valikoivaa keräämistä edistävistä järjestelyistä, jätteidenkuljetuksen parantamisesta ja 
kuljetuskeskusten perustamisesta, jätteiden hyödyntämisestä kierrätyksen ja kompostoinnin avulla 
sekä vanhojen kaatopaikkojen peittämisestä ja sulkemisesta tai tiettyjen olemassa olevien 
kaatopaikkojen kunnostamisesta. Kaildd nämä toimet noudattavat asiaa koskevaa yhteisön 
politiikkaa ja erityisesti direktiiviä 91/156/ETY. 
* Metsittäminen 
Espanjan viranomaiset esittivät vuonna 1996 kymmenen tätä alaa koskevaa tukihakemusta. 
Esitetyt metsityshankkeet liittyvät kaudelle 1995-1999 laadittuun uudelleenmetsittämistä 
koskevaan suunnitelmaan. Suunnitelmaaii kuuluu uudelleenmetsittämistä sekä eroosion ja 
aavikoitumisen torjuntaa koskevia toimia, jotka sisältyvät vesistöjen ja metsien kansalliseen 
tervehdyttämissuunnitehnaan, joka toteutetaan hydrografisten altaiden avulla. 
n^T^TTTT^TT^ „^7~;": , :jfM -*^*r Jr^ZTT^^TH:^\ > // Vi ' *• •>"> yy f * ** J> * J f "OWI ff ff y ff f j * jr j, -r-v > 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 21 
Keskushallinto sekä itsenäiset alueet esittivät hydrografisia altaita koskevia hankkeita kuten 
edellisenäkin vuonna. Alalla tehtiin kolme vuonna 1995 esitettyihin tukihakemuksiin liittyvää 
päätöstä, jotka kattoivat 366 tointa, joiden tarkoituksena on kasvuston elvyttäminen 
uudelleenmetsittämisellä, metsien hoitaminen olemassa olevan kasvillisuuden parantamiseksi, 
töiden toteuttaminen jokien vuolaan virtauksen säilyttämiseksi sekä jokien töyräiden ja rantojen 
tukeminen ja vahvistaminen ja niiden vakauttaminen maanvyörymien varalta patojen ja 
aallonmurtajien avulla. Muuksi täydentäväksi toiminnaksi on suunniteltu esimerkiksi 
rappeutuneiden altaiden hydrologista kunnostamista. 
Vuonna 1996 esitettyjä tukihakemuksia tarkastellaan useiden perusteiden kannalta sen 
määrittämiseksi, mitkä hankkeet voivat saada koheesiorahaston rahoitusta vuonna 1997. 
• Rannikoiden kunnostaminen ja tervehdyttäminen 
Espanjan rannikkoalueiden pituus on 7 880 kilometriä; tästä 4 900 kilometriä on Manner-Espanjan 
rannikkoa ja 2 890 kilometriä saarialueiden rannikkoa. Näillä alueilla, jotka kattavat 7,2 
prosenttia Espanjan pinta-alasta, asuu 35 prosenttia maan väestöstä ja sesonkiaikana siirtyvä 
väestö lähes kokonaisuudessaan (85 prosenttia). Tämä väestön aiheuttama paine, joka heikentää 
rannikoiden tilaa, sai Espanjan hallituksen toteuttamaan rannikon suojelu- ja elvyttämistoimia. 
Vuonna 1983 pantiin täytäntöön rannikoihin liittyvä toimintasuunnitelma ja vuonna 1988 
julkaistiin rannikoita koskeva laki. Rahoitusta hakeneiden alan toimien perustana oh rannikoiden 
suojelua koskeva yhtenäinen suunnittelu. 
Keskushallinto esitti useita rannikkoa koskevia, kolmeen luokkaan jaoteltuja hankkeita samaan 
tapaan kuin aiempina vuosina. Hankkeiden tarkoituksena on rantojen kunnostaminen ja 
uudistaminen eroosion torjumiseksi, maankäytön suunnitteleminen meren rannikoiden luonnon 
erityispiirteiden ja arvojen elvyttämiseksi sekä rannikkoalueiden ympäristön kunnostaminen 
ekologisesti merkittävien luontoon liittyviä ominaispiirteitä omaavien alueiden suojelemiseksi, 
säilyttämiseksi ja tervehdyttämiseksi. 
Hankkeista vastaavien tahojen kanssa yhteistyössä toteutetut toimet olivat entistä paremmin 
kohdennettuja, ja 14 hanketta hyväksyttiin edellä mainitut kolme luokkaa kattavalla päätöksellä. 
Neljä hanketta toteutetaan erittäin syrjäisellä alueella Kanariansaarilla ja muut hankkeet Atlantin 
ja Cantabrian rannikoilla. 
• Kaupunkiympäristö 
Aikaisempien vuosien tapaan esiteltiin kaupunkiympäristöä koskevia hankkeita yhteisön viidennen 
ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan toimintaohjelman tavoitteiden mukaisesti. 
Komissio hyväksyi 12 päätöksellä 14 hanketta, jotka vastaavat kymmentä prosenttia vuoden 1996 
ympäristöalan määrärahoista Espanjassa eli 63 745 170 ecun suuruista tukea. Nämä kaupunkien 
esittämät hankkeet toteutetaan Madridissa, Kataloniassa ja Aragônissa. 
Kyseisten hankkeiden tarkoituksena on parantaa elämänlaatua kaupungissa, missä ympäristöön 
liittyvät ongelmat vaikuttavat eniten kansalaisten elämään. Tässä yhteydessä rahoitusta 
myönnettiin historiallisen kaupunginosan kunnostamiseen yhtenäisillä tervehdyttämistoimilla ja 
viheralueiden luomiseen Madridissa, Madridin ilmansaasteiden valvomiseen, melutason 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 22 
alentamiseen Barcelonaa ympäröivällä ensimmäisellä vyöhykkeellä sekä huonokuntoisten puistojen 
ja viheralueiden kunnostamiseen. 
Rahoitusta myönnettiin myös muihin alaan lUttyviin toimiin, kuten luonnontilaisten alueiden 
kunnostamiseen, jokien ranta-alueiden maankäytön suunnitteluun, jokia suojaavien viheralueiden 
ja puistojen luomiseen kaupunkiympäristössä sekä veden laadun parantamiseen. 
On kiinnostavaa todeta, että suurin osa vuonna 1996 hyväksytyistä kaupunkiympäristöön 
liittyvistä hankkeista tuo mukanaan monenlaisia etuja: viheraluiden luomisen, saastuneen 
maaperän poistamisen ja jokiveden laadun parantamisen. 
Koheesiorahaston vaikutus ympäristöalan kehitykseen Espanjassa on entistäkin vahvempi. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 23 
Solid Waste 
Treatment funded by the 
Cohesion Fund 
SPAIN 
Barcelona 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 24 
Dam and reservoir 
River training works 
funded by the 
Cohesion Fund 
SPAIN 
Barcelona 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 25 
Water Source 
Water Supply 
Water 
Treatment 
Projects funded 
by the 
Cohesion Fund 
SPAIN 
Barcelona 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoumnut maksamaan ja jonka se on maksanut 26 
Sewerage Wastewater 
Treatment funded by the 
Cohesion Fund 
SPAIN 
arcelona 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 27 
Liikenne 
"Plan Director de Infraestructuras 1993-2007" -suunnitelman tavoitteiden sekä Euroopan 
laajuisten hikenneverkkojen kehittämistä koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti 
koheesiorahasto osallistui edelleenkin merkittävässä määrin Espanjan perusrakennehankkeiden, 
erityisesti tie- ja rautatiehankkeiden, rahoittamiseen vuonna 1996. Rahastosta myönnettiin vuonna 
1996 tukea liikennehankkeisiin kaiken kaikkiaan 678,38 miljoonaa ecua, mikä on 50,5 prosenttia 
Espanjalle myönnetyn tuen kokonaismäärästä. Summaan sisältyvät uusia hankkeita ja hankkeiden 
osia koskevat maksusitoumukset sekä aiempina vuosina hyväksyttyjen hankkeiden vuosittaisiin 
maksueriin liittyvät maksusitoumukset. Vuoden aikana hyväksyttiin myös yksi muutos aiemmin 
tehtyyn päätökseen. 
Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, tiehankkeisiin liittyvien maksusitoumusten arvo vuonna 
1996 oh 567,37 miljoonaa ecua (83,6 prosenttia liikennehankkeisiin myönnetyistä määrärahoista) 
ja rautatiehankkeisiin liittyvien maksusitoumusten 111,02 miljoonaa ecua (16,4 prosenttia 
liikennehankkeisiin myönnetyistä määrärahoista). 
Liikennettä koskevat hankkeet Espanjassa: vuonna 1996 tehdyt maksusitoumukset 
ALA 
TtBTJA MpöTTorniBr 
RAUTATIET 
LllKENNEJJiTEENSÀ KOKOiNAlS-
KUSTANNUKSET 
MILJOONAA ECUA 
1 783,068 
314,028 
2 097,096 MYÖNNETYT 
MÄÄRÄRAHAT 
MHJOONAAECUA 
1 506,529 
266,924 
1 773,453 MÄKSU-
srroiMUKSBT 1$96 
MUJOONAAECUA 
567,367 
111,016 
678,383 % 
83,6 
16,4 
100,0 PAATOSTEN 
LI&U&L&ÂRÂ 
16 
2 
18 
Huomio: sisältää aikaisempina vuosina hyväksytyt hankkeet 
• Tiet 
Kuten aikaisempinakin vuosina, vuonna 1996 huomattava osa koheesiorahaston tuesta myönnettiin 
tiehankkeisiin, mikä kuvastaa tarvetta rakentaa valmiiksi ja parantaa Espanjan laajaa 
päätieverkkoa vastauksena tieliikenteen jatkuvaan kasvuun. Kaikki tukea saaneet hankkeet liittyvät 
Euroopan laajuisiin tieverkkoihin, ja niiden on tarkoitus täyttää Euroopan laajuiselle 
liikenneverkolle asetetut tavoitteet sekä Espanjan yleisessä tiesuunnitelmassa asetetut tavoitteet. 
Näihin kuuluu moottoritiekäytävien raskaimmin liikennöityjen osuuksien valniistuminen, syrjäisten 
alueiden yhdistäminen tärkeimpiin taloudellisen toiminnan keskuksiin, Espanjan tieverkon liian 
säteittäisen rakenteen tasapamottaminen, ruuhkien helpottaminen kaupungeissa sekä Espanjan 
tieverkon yhdistäminen sen lähimpien EU-naapurimaiden tieverkkoihin. 
kïtàu'&bfâffitfrffitâliïlfàSfai JùfuîfeKîfrnjffi&u ?i^>"?j?%nJ'?l^ J^JJJ jjj?s?SjSfyr?n'?'<>if •', Tfi ^rf5jffi™S&.v: :&>.. isä.'??. •?>..*.*?• ."ffj .<.vLjMJi^^a^^2i^^^X0i.^mcLiXX^^v.li~J^~<^';^X; 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 28 
Näiden tavoitteiden mukaisesti koheesiorahasto on vuodesta 1993 alkaen keskittänyt tukensa 
seuraaviin Espanjan moottori- ja pikatiejärjestelmän tärkeimpiin käytäviin ja tieosuuksiin: 
Käytävä tai tieosuus"~T" "~~ Pituus * [ TuÖ 
km Ï993-1990* 
miÇemaaecua 
Rtes lajaain moottoritie 
(GaSiria - Madrid- Pohjois- ^ m'/:> 
Espanja -Saralta) 
Madridin kehätie M4® .. 272 
Madrid » Granada 
(Baiïén- Granada) iiö 270,10 
Zaragoza - Huesca - Somport -
Ranska 70 187,58 
(tankaa» lukien Somportixi 
tunneli) 
Madrid - Valencia _ -.. ,_ 
Costa Cantaitrka 
(Cauda - trim) 38 102,07 
Katalonian noikittaissuuntaïnen 
liikenneakselt 
(Lcrida - Gerona) 36 58,62 
* koheesiorahaston tuella rakennetun tai parannetun osuuden pituus 
it- väliaikaisen rahoitusvälineen ja koheesiorahaston perusteella vuoden 1996 
loppuun mennessä hyväksytty tuki yhteensä 
Kaikki luvut on pyöristetty. 
Vuonna 1996 tehtiin yhdeksän uusia hankkeita tai jo olemassa olleiden hankkeiden uusia osuuksia 
koskevaa päätöstä, jotka kattoivat yhteensä 590,97 miljoonan ecun arvoista koheesiorahaston 
tukea, josta 329,29 miljoonaa ecua otettiin vuoden 1996 talousarviosta. Lisäksi tehtiin kuuden 
aikaisempina vuosina hyväksytyn hankkeen vuoden 1996 maksueriin liittyvät maksusitoumukset, 
joiden yhteenlaskettu arvo on 213,14 miljoonaa ecua, ja aiemmin tehdyn päätöksen muuttamiseen 
liittyvä maksusitoumus, jonka arvo on 24,95 miljoonaa ecua. Tiehankkeiden hyväksi vuonna 1996 
tehtyjen maksusitoumusten määrä oli kaiken kaikkiaan 567,37 miljoonaa ecua, mikä nostaa 
koheesiorahaston Espanjan teitä ja moottoriteitä varten vuodesta 1993 tekemien maksusitoumusten 
arvon 1 786,11 miljoonaan ecuun. 
fcju jrfs/j£sj$&*jnftj »X^Arw^f"'""'1'^ ** yf'^^^^^^***^*J!^^^^^^***ff^^*f*f*^ 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 29 
Tärkeimmät moottoritiet ja päätiet, joita koskevat päätökset tehtiin vuonna 1996: 
• Rias-Bajasin moottoritie 
Tämän yhteensä 300 kilometrin pituisen moottoritien tärkein tehtävä on yhdistää Galicia Espanjan 
päätieverkkoon sekä Ranskaan johtaviin käytäviin. Se tarjoaa myös merkittävän vaihtoehtoisen 
pääsytien Pohjois-Portugalista Pohjois-Espanjaan ja muualle Eurooppaan. Käytävän länsipäästä 
Porrinosta Orenseen kulkevalle osuudelle myönnettiin tukea vuonna 1995 (koheesiorahaston tuki 
212,84 miljoonaa ecua). 
Vuonna 1996 hyväksyttiin vielä kaksi tieosuutta: 
Onnu 
Camarzaoa de Tera-Rio Moites 
Rio Mectes-Fumaces Pituus 
182,6 km 
14,5 km Hankkeen 
kustannukset 
miljoonaa ecua 
512,64 
59,12 Koheesio­
rahaston tuki 
myoomia ecua 
435,74 
50,25 1996 
Maksu­
sitoumus 
miQoonaa ecua 
212,47 
20,19 
Lisäksi tehtiin 51,09 miljoonan ecun suuruinen maksusitoumus edellä mainitun Orense-Pornnon 
osuuden vuoden 1996 maksuerää varten. Hankkeelle koheesiorahastosta ja aiemmasta 
rahoitusvälineestä, josta rahoitettiin alussa tehdyt toteutettavuustutkimukset, tähän mennessä 
myönnetty tuki on arvoltaan yhteensä 718,75 miljoonaa ecua. Moottoritien viimeistä osuutta 
(Benavente-Camarzana de Teraa) koskeva tukihakemus vastaanotettiin marraskuun 1996 lopulla. 
Hankkeiden odotetaan valmistuvan kokonaisuudessaan vuoden 1999 loppuun mennessä. 
• Katalonian poikittaissuuntainen liikenneakseli 
Tämän käytävän uudelle osuudelle (Artés - Santa Maria de Olo) myönnettiin koheesiorahaston 
tukea yhteensä 15,49 miljoonaa ecua vuonna 1996. Kun otetaan huomioon toinen, vuonna 1994 
tukea saanut osuus, koheesiorahastosta tälle hankkeelle myönnetyn tuen määrä on yhteensä 58,62 
miljoonaa ecua. 
Tämän hikenneakselin, joka lopulta yhdistää Léridan Geronaan, on tarkoitus kiertää ruuhkainen 
alue Barcelonan ympäristössä sekä avata suora reitti maan keskiosasta koilhsrannikolle ja 
Ranskaan johtaville teille. Liikenneakseli yhdistää kolme suurta Euroopan laajuiseen verkkoon 
kuuluvaa käytävää: A7-moottoritien Geronassa, E9-moottoritien Manresassa ja A2:n Léridassa. 
Oheishankkeisiin, joihin myönnettiin koheesiorahaston tukea vuonna 1995, kuuluvat Léridan 
ohikulkutie (80,34 miljoonaa ecua) ja Baixin-Llobregatin moottoritie (129,91 miljoonaa ecua). 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksama 30 
• Pikatiet Baskimaassa ja Navarrassa 
Vuonna 1996 hyväksyttiin neljä hanketta. 
0 N121-PuertodeVelate 
Tähän hankkeeseen, johon myönnettiin koheesiorahaston tukea yhteensä 24,15 miljoonaa ecua, 
sisältyy kahden Velaton tien korkeutta madaltavan tunnelin ja niiden hittymien rakentaminen, 
jolloin liikenteen ajonopeus ja liikenneturvallisuus paranevat. Pamplona-Behobia-akselilla 
sijaitsevan hankkeen päätavoite on parantaa Ebron laakson ja Lounais-Ranskan välisiä 
liikenneyhteyksiä. 
0 NI - A8 -moottoritieyhteys 
Hankkeeseen sisältyy uuden moottoritieosuuden, joka yhdistää NI-valtatien Lasarte-Orian 
risteyksen kohdalla Aritzetan lähistöllä A8-moottoritiehen, sekä sen liittymäosuuksien (yhteensä 
4,42 kilometriä) rakentaminen. Hankkeen päätavoite on parempien liikenneyhteyksien tarjoaminen 
kahden merkittävän käytävän välillä samalla, kun sen avulla vältetään San Sebastianissa nykyisin 
olevat ruuhkat. Hankkeelle myönnettiin koheesiorahastosta 16,00 miljoonan ecun suuruinen tuki. 
0 Salvatierran ja Navarran välinen N1-moottoritie 
Nl:llä toteutettava hanke koskee uutta 11 kilometrin pituista moottoritieosuutta, joka yhdistää 
Vitoriän Pamplonaan (Navarra), San Sebastianiin ja Irunissa olevaan Ranskan rajan 
ylityspaikkaan. Päätavoitteena on pohjoinen-etelä-suuntaisten hikenneyhteyksien sekä Baskimaan 
ja sen lähiyhteisöjen vähsten yhteyksien parantaminen. Vuoden 1996 talousarviosta myönnettiin 
hankkeelle tukea yhteensä 9,28 miljoonaa ecua. 
0 Guipuzcoan ja Navarran välinen moottoritie 
Tämä hanke, johon myönnettiin 8,45 miljoonan ecun suuruinen tuki vuonna 1996, koskee kahdella 
uuden A-15-moottoritien osuudella tehtävää työtä ja niihin liittyvien tunneleiden rakentamista. 
Moottoritie yhdistää Guipuzcoan (San Sebastian/Iran) Navarraan (Pamplona), ja sen 
tarkoituksena on sekä kansallisten että kansainvälisten liikenneyhteyksien parantaminen Ebron 
laakson, itäisten yhteisöjen ja Lounais-Ranskan välillä. 
• Sevillan-Granadan-Almerian moottoritie 
Hanke muodostuu Guadixin ja Alcudia de Guadixin ohikulkuteillä tehtävistä töistä, jotka liittyvät 
13 kilometrin pituiseen moottoritieosuuteen, johon myönnettiin koheesiorahaston tukea yhteensä 
16,06 miljoonaa ecua. Tästä summasta 7,71 miljoonaa ecua otettiin vuoden 1996 talousarviosta. 
Hanke edesauttaa Sevillan, Granadan ja Almerian välisen tärkeän moottoritieakselin 
valmistumista. 
• GCl-moottoritie Gran Canarialla 
Tälle hankkeelle, jonka tarkoituksena on saaren tärkeimmän, raskaasti liikennöidyn GCI-
moottoritien parantaminen, myönnettiin 15,54 miljoonan ecun suuruinen tuki. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 31 
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto vuoden 1996 talousarviossa Espanjan tie- ja 
moottoritiehankkeiden hyväksi tehdyistä maksusitoumuksista. Taulukossa on otettu huomioon 
vuoden aikana tehdyt uudet päätökset sekä aikaisempina vuosina hyväksyttyihin hankkeisiin 
liittyvät vuosittaiset maksuerät. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 3 2 
Tie tai moottoritie Matouiitoumukien laji Maksitfftoumuluet vuonna Ï996 
miljoonaa ecua 
RiasBajasa» moottoritie """"""'-—•----——---------------—--
CaawrzwJa^etera-R^Nfcnle uusi osuus 212,465 
RtöMente-Fumaces uusi osuus 20,188 
Oreûse-Porrifio vuoden 1996 maksuerä 51,085 
Kataloniaa poikittainen liikenneakseli 
Artés-Santa Maria de 016 uusi osuus 15,493 
Leridaa ohikulkutie vuoden 1996 maksuerä 13,067 
BaHénin-Granadan moottoritie 
Bailen-AIbolote vuoden 1996 maksuerä 24,421 
Somportin tunneli <S vaihe) vuoden 1996 maksuerä 21,456 
Baix Llobregatin moottoritie vuoden 1996 maksuerä 54,014 
Zaiagozan-Huescan moottoritie vuoden 1996 maksuerä 49,091 
Välaaueva de Gâîlego-Huesca 
N121 Puerto de Velate uusi osuus 24,154 
Nl-AS-moottoriäeyhteys uusi osuus 16,002 
(Guîpûzcoa) 
Nl-moottoritie Salvatierra-Navarra uusi osuus 9,279 
A15^ftoou^tie<3uàpûzeoa-Navarra uusi osuus 8,452 
Sevillan-Gfanadan-Aimerlan moottoritie 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 3 3 
Oundhdö ohikulkutie — uusjosuus i 7j12 
œiHaiooltoiitteOian Canarialla uusi osuus 15,535 
N2346öet^oii#a muutos 24,951 
mmtmtmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmm* mmm—mm—mm~mmmmm*mm—m*mmmmmmmmmmmmmmmmm~mm mmmmmmwmmmmmmmmmmmmwmimwmmmmmmmmmmmmmmm 
mmÊ—ÊÊÊmÊmmmmmmmmÉtmttÊÊmtÊmmmmmmmmtttmmmmm^mmmmmmmmmmmmmm mmMÊmmmmmmiÊàiÊàiÊÊÊimtmiÊiÊiiÊKiim^ 
Nämä hankkeet kuuluvat koheesiorahaston vakiintuneeseen yleiseen lähestymistapaan, jota ne 
vievät eteenpäin ja jonka mukaisesti edesautetaan Espanjan kuljetusliikenteen käyttämiin käytäviin 
kuuluvien tärkeimpien tieosuuksien valmistumista. 
• Rautatiet 
Perusrakenteita koskevaan yleissuunnitelmaan vuosille 1993-2007 kuuluu erilaisia rautateiden 
perusrakenteisiin liittyviä ohjelmia, kuten suuria nopeuksia, rakenteellisia toimia, syrjäisiä ratoja, 
rautatieverkostoa, turvallisuutta, suojelua ja ylläpitoa koskevat ohjelmat. 
Vuonna 1996 koheesiorahaston tukitoimet seurasivat edelleen kahta rautateiden osalta 
varainhoitovuonna 1995 hyväksyttyä suuntaviivaa, joihin liittyvät maimtun suunnitelman sekä 
Euroopan laajuisten liikenneverkkojen rakenteellisia toimia käsittelevien ohjelmien sisältämät 
erilaiset toimet, kuten ensisijaiset ja toissijaiset yhteydet, rautatielinjojen nykyaikaistaminen ja 
nopeuksien mukauttaminen: 
0 nykyisen "Välimeren käytävä"-linjan kolmannen vaiheen toteuttaminen: Tavoitteena on 
mahdollistaa nopeudet 200/220 km/h verkostossa, joka kuuluu ensisijaiseen käytävään ja jonka 
kaksi aikaisempaa vaihetta rahoitettiin vuosina 1993 ja 1994. Vuoden 1996 talousarvioon 
kirjattu maksusitoumus on 81 702 278 ecun suuruinen. 
0 toimet nykyisen rautatieverkoston nykyaikaistamiseksi: Hanke kattaa useassa verkoston osassa 
toteutettavia toimia. Vuoden 1996 talousarvioon kirjattu maksusitoumus on 
29 313 774 ecun suuruinen. 
Strategisena tavoitteena on korkealaatuisen rautatieverkoston aikaansaaminen. Näillä toimilla 
mahdollistetaan aiempaa suuremmat hikennöintinopeudet tärkeimmille kansallisille radoille. 
Madridin-Barcelonan välisellä etelään suuntautuvalla suurnopeusjunaradaHa oleville Catalayudin-
Riolan ja Zaragozan-Lleidan osuuksille myönnettiin suuriin nopeuksiin liittyvää rahoitusta 
koheesiorahastosta. Osuuksien rahoituksessa otettiin huomioon koko linjan toteuttaminen. 
Espanjan viranomaisilta pyydettiin tietoja hankkeisiin liittyvistä kustannuksista sekä taloudellisista 
ja ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista. Vastausta ei kuitenkaan saatu vuoden 1996 aikana. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 34 
Trans European 
Rail Network 
Cohesion Fund 
SPAIN 
Barcelona 
<r$4*' :ffi$i$$$ 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 3 5 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund 
SPAIN 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 36 
3.3.2 PORTUGALI 
Koheesiorahaston vuonna 1996 hyväksymät hankkeet noudattavat vuonna 1993 määriteltyä 
toimintastrategiaa, jonka tarkoituksena on perusrakenteiden toteuttaminen juomaveden 
toimittamisen, jätevesien käsittelyn sekä kiinteän yhdyskuntajätteen haUinnoinnin aloilla. 
VÄrttai tulivat alojensa meitottävimmät hankkeet; ne mahdollistavat maan väkirikkaimpia 
vyöhykkeitä palvelevien järjestelmien toteuttamisen. 
Huomattava osa vuonna 1996 rahoitusta hakeneista ja hyväksytyistä hankkeista jatkaa koheesion 
rahoitusvälineen sekä koheesiorahaston aikaisemmin rahoittamaa toimintaa. Esimerkkeinä voidaan 
mainita eteläisen suur-Porton juomaveden tomuttamisjärjestelmä sekä Algarven alueen 
vesijärjestelmien rakentamisen jatkaminen. 
Yleisesti ottaen on tarpeen korostaa: 
0 Portugalin huomattavia ponnisteluja mainitulla kolmella alalla. Näiden ponnistelujen, jotka on 
osittain rahoitettu koheesiorahastosta, tarkoituksena on muuttaa merkittävästi maassa näillä 
aloilla vallitsevaa tilannetta. Koheesiorahaston tukitoimet, jotka keskittyvät rajalliseen määrään 
ensisijaisesti toteutettavia ja kaikkein huomattavimmat taloudelliset ja ympäristöön kohdistuvat 
vaikutukset aiheuttavia järjestelmiä, edesauttaa ratkaisevalla tavalla näiden tulosten 
aikaansaamisessa. 
0 useista kunnista muodostuvien elinten luomista tärkeimpien hankkeiden hallinnointia varten 
sekä juomaveden että jätteiden alalla. Useimmissa tapauksissa on olemassa keskuselin, joka on 
mukana useiden kuntien muodostamassa yhtiöissä ja vastaa valvonnasta. Tämän ratkaisun 
ansiosta voitaisiin todennäköisesti yhtäältä mahdollistaa asianomaisten tahojen osallistuminen 
järjestelmien hallinnointiin ja toteuttamiseen ja toisaalta varmistaa teknisen ja organisatorisen 
taitotiedon yhteensovittaminen ja säilyminen. Järjestelmien toteuttamisessa ja hallinnoinnissa 
voidaan myös odottaa mittakaavaetuja ja entistä suurempaa tehokkuutta. 
Vuonna 1996 Portugalin viranomaiset esittivät koheesiorahastolle 23 uutta ympäristöalan 
tukihakemusta 508,0 miljoonan ecun suuruisen tuen myöntämiseksi. Summa vastaa 597,9 
miljoonan ecun kokonaisinvestointeja. 
Komissio hyväksyi 21 Portugalissa toteutettavaa ympäristöalan hanketta (joista kymmenen 
esiteltiin vuonna 1995), jotka vastaavat 620,6 miljoonan ecun tukikelpoisia investointeja ja 527,7 
mujoonan ecun suuruista tukea, josta puolestaan 166 miljoonaa ecua kirjattiin rahoitettavaksi 
vuoden 1996 talousarviosta. 
Ympäristöalan investoinnit ovat melko pitkän alkuinvestointivaiheen jälkeen osoittautuneet vuonna 
1996 yhdeksi merkittävimmistä koheesiorahaston rahoituskohteista (noin 50 prosenttia rahaston 
varoista). Tämä suuntaus vahvistuu todennäköisesti tulevina vuosina. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 3 7 
Vuonna 1996 tehtyjen tuen myöntämispäätösten jakautuminen aloittain 
Jätevedet 
Juomaveden 
toimittaminen 
Jätteet 
Yhteensä IfaStltKftlÇffft 
«aUri 
il 
4 
6 
21 txM 
117,6 
214,8 
195,5 
527,7 % 
22,3 
40,7 
37,0 
100 65,5 
25,3 
75,3 
166 '" % ' j 
; : 
31,5% 
15,1 % 
45,4 % 
100% 
Niiden 166 miljoonan ecun lisäksi, joihin liittyvät maksusitoumukset hyväksyttiin vuonna 1996 
tehdyillä päätöksillä, tehtiin samana vuonna myös 43,3 miljoonan ecun suuruinen maksusitoumus 
aikaisempina vuosina hyväksyttyjen hankkeiden rahoituksen varmistamiseksi sekä 8,7 miljoonan 
ecun suuruinen sitoumus yhdeksän aiemmin hyväksytyn hankkeen tuen lisäämiseksi. 
Näin ollen havaitaan, että vuoden 1996 talousarviosta Portugalille myönnetystä koheesiorahaston 
tuesta 49,6 prosenttia kohdennettiin ympäristöalan hankkeisiin. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 3 8 
GVuonna 1996 tehdyt maksusitoumukset jakautuvat seuraavasti 
Vuonna 1996 myönnettyjen määrärahojen jakautuminen aloittain 
Ala Maksusitoumukset 1996 % 
(miljoonaa ecua) 
Jätevedet 72,8 "~~ 33,4 % "~ ' 
Juomaveden toimittaminen 61,2 28,1% 
Jätteet 75l 34,5 % 
1^5 *7 4^% 
Yhteensä ÏÏ8 100% 
• Juomaveden toimittaminen 
Koheesiorahastolta haettiin vuoden 1996 aikana tukea, jonka tavoitteena oli juomaveden 
jakeluverkkojen piiriin kuuluvien portugalilaisten prosenttiosuuden lisääminen sekä Euroopan 
yhteisön direktiiveissä vahvistetun palvelutason ja palvelun laadun takaaminen. Vuonna 1990 
juomaveden jakeluverkon palvelujen piiriin kuului Portugalissa pienempi prosenttiosuus väestöstä 
(77 prosenttia) kuin yhteisössä keskimäärin (95 prosenttia). Tämän jälkeen on tapahtunut 
huomattavaa edistymistä, joka johtuu erityisesti koheesiorahaston tuella toteutetuista 
perusrakenteista. 
Vuonna 1996 koheesiorahaston osuus alan rahoituksesta oli 28,1 prosenttia ympäristöhankkeisiin 
käytettävissä olevista varoista eli noin 61,2 miljoonaa ecua. 
Yhdeksän hankkeen tehostaminen. 
,***••*". 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 39 
Vuonna 1996 hyväksytyt hankkeet koskevat ennen kaikkea sellaisten alueeUisia vaikutuksia 
omaavien suurten järjestelmien toteuttamista tai lujittamista, jotka hyödyttävät tärkeitä 
suurkaupunkialueita ja merkittävää prosenttiosuutta väestöstä. 
0 Porton alueella on kaksi vedenjakelujärjestelmää (pohjoinen ja eteläinen), jotka palvelevat 
Porton kaupunkia ja lähes kaikkia sen ympärillä sijaitsevia kuntia. Näitä järjestelmiä johtavat 
toimimpajärjestelyn alaisina toimivat erikoistuneet yritykset, mikä mahdollistaa hallinnoinnin 
tehokkuuden lisäämisen ja kyseisten kuntien, jotka omistavat osan hallinnointiyhtiöiden 
pääomasta, suoran osallistumisen varmistamisen. 
Rahoitusta saaneisiin järjestelmiin sisältyvät veden kerääminen ja käsittely sekä 
vesijohtoverkot, jotka ohjaavat juomaveden sitä käyttävien kuntien altaisiin. Järjestelmät 
vahvistavat veden tuotannon ja käsittelyn tasolla saatavia mittakaavaetuja. 
Vuoden 1996 kuluessa hyväksyttiin useita kuntia, jotka kuuluvat eteläisen suur-Porton 
järjestelmään, koskevat rahoitushakemukset (Vale de Cambran osuus, vahvistamistyöt Vila 
Nova de Gaiassa ja Valongon alijärjestelmä). Myös pohjoisen suur-Porton 
vedenjakelujärjestelmän toinen vaihe hyväksyttiin vuonna 1996. Koheesiorahaston näihin 
hankkeisiin myöntämä tuki on suuruudeltaan 166 miljoonaa ecua (josta 18,4 miljoonaa ecua 
kirjattiin maksusitoumuksena vuoden 1996 talousarvioon). 
0 Koheesiorahasto hyväksyi Lissabonin suurkaupunkialueella toteutettavan hankkeen, joka 
koskee vedenjakelujärjestelmän rakentamista Lissaboniin ja Tejo-joen laaksoon. Rahoitusta 
saava hanke on osa laajemmassa mittakaavassa toteutettavaa toimintaa, johon oli aiemmin 
myönnetty noin 60 miljoonan ecun arvosta koheesiorahaston tukea ja jonka pitäisi lisätä 
Lissabonin ja Tejo-joen laakson jakeluverkon vedenjakelukykyä Barrage de Castelo de Bodesta 
ja Asseiceiran vedenpuhdistusasemasta alkaen. Hankkeen tarkoituksena on varmistaa 
vedenjakelu noin 15 000 henkilölle, jotka tällä hetkellä saavat vetensä maanalaisilta 
vedenottoalueilta, joiden veden laatu on puutteellinen ja määrä riittämätön. Hankkeelle 
myönnettiin 4 miljoonan ecun suuruinen tuki. 
0 Algarvessa maan eteläosassa koheesiorahasto osallistui merkittävällä rahoitusosuudella 
sellaisten suurten hankkeiden toteuttamiseen, joiden tarkoituksena on veden kerääminen ja 
jakelu kaikille alueen kunnille. Läntisen alueen (Barlavento) vedenjakelujärjestelmä 
hyväksyttiin vuonna 1996. Hankkeelle myönnetty tuki oli arvoltaan 43 miljoonaa ecua (josta 
2,1 miljoonaa ecua kirjattiin maksusitoumuksena vuoden 1996 talousarvioon). 
Koheesiorahaston myöntämän rahoituksen avulla toteutetaan järjestelmä, johon kuuluu kaksi 
puhdistusasemaa, kaksi sääntelyallasta, kaksi vedenkokoojakanavaa sekä noin 
150 000 vakinaisen asukkaan (sesonkiaikana jopa 350 000 asukkaan) palvelemisen 
mahdollistava automatisoitu hallinnomtijärjestelmä. 
• Jätevesien puhdistaminen 
Portugali on edistynyt merkittävästi yhteisön jätevesialan direktiivien, erityisesti direktiivin 
91/27 l/ETY, täytäntöönpanossa vuoden 1996 aikana. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 40 
Näistä ponmstuksista huolimatta jätevesialalla ilmenee edelleen huomattavia viivästyksiä 
puhdistusjärjestelmien toteuttamista koskevan direktiivin sisältämiin rnä^äaikoihin nähden, ja 
tilanne edellyttääkin ponnistelujen jatkamista ja jopa niiden voimistamista. 
Vuonna 1996 tehdyt jätevesialaa koskevat koheesiorahaston maksusitoumukset muodostavat 33,4 
prosenttia ympäristöhankkeisiin osoitetuista varoista. 
Uusilla päätöksillä myönnetyistä tuista jätevesialan osuus on 40,7 prosenttia ympäristöalan 
saamasta kokonaistuesta. 
0 Vuonna 1996 koheesiorahasto myönsi 10,6 miljoonan ecun suuruisen tuen tiheään asutetulla 
Porton alueella toteutettavalle hankkeelle, jonka tarkoituksena on Leça-joen vesialueen 
puhdistaminen (eteläinen suur-Porto, Matosinhos-Leçan alue). Hankkeen avulla pyritään 
puhdistamaan Leça-joki ja muita vähemmän vuolaita virtoja sekä varmistamaan veden laadun 
huomattava paraneminen rannikkoalueilla. Hankkeella edesautetaan direktiivin 91/27 l/EY 
täytäntöönpanoa, ja loppupäästöjen käsittelyn tasossa on erityisesti otettava huomioon päästöt 
vastaanottavan ympäristön herkkyys. Leça-joen vesialueella toteutetut toimet hyödyttävät noin 
76 000 ihmistä. 
Koheesiorahastosta rahoitettiin tällä samalla alueella osuus hankkeesta, jonka tarkoituksena on 
Vila do Conden ja de Pövoa do Varzimin kuntien vedenkäsittely (tuen arvo 3,5 miljoonaa 
ecua). 
Toinen tärkeä hanke koskee Sesimbran vesialueen puhdistamista, ja siihen kuuluu 
keruujärjestelmä, kokoomakaivoja, pumppuasemia, viemäreitä sekä jäteveden puhdistusasema. 
Sesimbran vesialueen maantieteellinen sijainti, alueen mäkinen maasto sekä alueen ulottuminen 
Arrabidan luonnonpuistoon, edellyttävät monimutkaisia ratkaisuja, joista aiheutuu runsaasti 
kustannuksia. Hankkeen avulla pyritään lopettamaan yhdyskuntajätevesien päästäminen mereen 
varmistamalla niiden käsittely kokonaisuudessaan sekä niiden lopullinen poistaminen 
merenalaisten viemärien kautta siten, että yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetussa 
direktiivissä 91/27 l/ETY säädetyt laatuvaatimukset otetaan huomioon (myönnetyn tuen määrä 
6,6 miljoonaa ecua). 
0 Koheesiorahastosta myönnettiin rahoitusta Ria de Aveiron ruoppausta ja puhdistamista 
koskevan hankkeen ensimmäiseen vaiheeseen (tuen arvo 4,0 miljoonaa ecua). Kyse on 
ympäristön kannalta merkittävästä laguunialueesta, joka on luokiteltu luonnonvaraisten lintujen 
suojelusta annetun direktiivin 79/409/ETY perusteella linnuston erityissuojelualueeksi. 
Hankkeen tarkoituksena on lisäksi parantaa Ria de Aveiron hydrodynaamisia olosuhteita, 
vähentää rannikon eroosiota, lujittaa dyynien muodostamaa ketjua sekä torjua kehitystä, joka 
uhkaa johtaa laguunin katoamiseen. Tämä hanke liittyy toisiin, samalla alueella aikaisemmin 
rahoitettuihin hankkeisiin, kuten Ria de Aveiron nestemäisten päästöjen käsittelyjärjestelmään. 
0 Algarvessa koheesiorahasto tuki vuonna 1996 erityisesti jätevesien keräämistä ja Portimoon 
puhdistusasemaa koskevan hankkeen toista vaihetta. Myös hankkeen ensimmäinen vaihe sai 
rahoitusta koheesiorahastosta. Hanke kuuluu Barlavento Algarvion perusteellista 
puhdistamista koskevaan yleishankkeeseen, joka on suunniteltu siten, että ratkaisujen 
yhtenäisyys ja välttämättömien mittakaavaetujen saaminen on varmistettu. Suunnitellun 
kokonaismvestoinnin arvo on noin 80 miljoonaa ecua. Koheesiorahastosta vuonna 1996 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 41 
myönnetyn tuen määrä oli 7,7 miljoonaa ecua. Ekologisesti tärkeällä Barlavento Algarvion 
alueella on suojelualueita. Siellä olevan verkon yleistavoitteena on varmistaa kaupunkien 
kehittymisestä ja matkailusta johtuvan kasvavan paineen alaisena olevan ympäristön 
suojeleminen. Koheesiorahasto rahoitti samalla Barlavento Algarvion alueella myös Aljezurin 
kunnan jätevesien käsittelyjärjestelmän (1,3 miljoonaa ecua). 
Sotavento Algarvion alueella koheesiorahasto osallistui vuonna 1996 Loulén kunnan jätevesien 
käsittelyjärjestelmän toteuttamiseen. 
0 Lissabonin suurkaupunkialueella koheesiorahasto rahoitti neljä hanketta, jotka kuuluvat 
yleisstrategiaan Tejo-joen ja rannikon jokisuulahtien veden laadun parantamiseksi. 
Koheesiorahasto myönsi tukea Estorilin rannikon puhdistamista koskevan hankkeen uuteen 
vaiheeseen. Hankkeen tarkoituksena on varmistaa, että järjestelmä kattaa Oeirasin ja Cascaisin 
kunnat kokonaisuudessaan sekä pahoin saastuneen kylpyläalueen puhdistamisen mahdollistavan 
rannikon puhdistusjärjestelman rakentaminen valmiiksi. Järjestelmä vastaa 600 000 asukkaan 
tarpeita, mutta vaikuttaa siltä, että asukasmäärä voi nousta 1,5 miljoonaan. 
Chelasin alueella koheesiorahastosta rahoitettiin jätevesien keräysverkon laajentaminen sekä 
puhdistusaseman muuttaminen direktiivin 91/27 l/ETY vaatimusten mukaiseksi. Veden 
puhdistamisen parantamisen pitäisi mahdollistaa jätevesien uudelleenkäyttö kastelussa ja 
kaupunkialueiden puhdistamisessa. Hankkeelle myönnettiin 21,8 miljoonan ecun tuki, josta 3,7 
miljoonaa ecua liittyy vuonna 1996 tehtyihin maksusitoumuksiin. 
Lisäksi koheesiorahasto myönsi 25,8 miljoonan ecun suuruisen tuen virtauksen sääntelyyn 
liittyviin töihin sekä erittäin kaupungistuneella alueella sijaitsevan Trancäo-joen saastuneen 
lietteen poistamiseen ja käsittelyyn. Alueella on toteutettu 1980-luvun lopulta alkaen useita 
toimia, joista tietyille (erityisesti kahdelle puhdistusasemalle) on jo myönnetty tukea 
koheesiorahastosta. Saastuneen hetteen poistamisen sekä joen virtauksen sääntelyn pitäisi 
mahdollistaa sellaiset kestävät vaikutukset, jotka hankkeilla toivotaan saavutettavan. Lisäksi 
hankkeella jatketaan biotyyppien (kasviston ja elinympäristön) elvyttämistä Tejon 
jokisuualueella. 
Koheesiorahasto rahoitti (1,3 miljoonan ecun suuruinen tuki) tällä samalla joella Povo de 
Galegan jätevesien puhdistusjärjestelman, joka sijaitsee joen yläjuoksulla ja joka on vesialueen 
puhdistamisen välttämätön osatekijä. 
• Jätteet 
Portugali laati vuonna 1996 kiinteitä yhdyskuntajätteitä koskevan strategisen suunnitelman, jonka 
rahoitukseen koheesiorahasto osaUistuu ja jossa vahvistetaan ensisijaiset tavoitteet sekä 
määritellään jätteiden käsittelemiseksi yhteisön direktiivien mukaisesti toteutettavat hankkeet. 
Koheesiorahastolle esitellyt hankkeet ovat tämän suunnitelman mukaiset. Jotta suunnitellut toimet 
saadaan toteutettua, on tärkeimpien hankkeiden toteuttamista ja hallinnointia varten muodostettu 
kuntien välisiä elimiä, joissa on mukana myös jokin kansallinen elin. Tällaisella ratkaisulla 
pyritään varmistamaan asianomaisten hallintoviranomaisten osallistuminen hankkeeseen ja samalla 
hankkeiden toteuttamisen kannalta välttämätön tekninen kapasiteetti. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 42 
Koheesiorahaston vuonna 1996 tekemät tämän alan maksusitoumukset muodostavat 34,5 
prosenttia ympäristöhankkeisiin käytettävissä olevista varoista. Kuusi hyväksyttyä tukipäätöstä 
ovat kokonaisarvoltaan 195,5 miljoonaa ecua, joista 75,3 miljoonaa ecua on kirjattu 
maksusitoumuksina vuoden 1996 talousarvioon. 
0 Lissabonin alueella toteutettavan VALORSULin (kuntien välisen verkon, joka käsittelee 
Lissabonin suurkaupunkialueen kiinteät yhdyskuntajätteet) tarkoituksena on löytää yhdistetty 
ratkaisu suur-Lissabonin pohjoisosassa syntyneiden yhdyskuntajätteiden jätehuollon ja 
hyödyntämisen ongelmaan. VALORSULiin kuuluu neljä kuntaa (Amadora, Loures, Lisboa ja 
Vila Franca de Xira), joiden asukasluku on yhteensä noin 1 330 000 ihmistä ja jotka tuottavat 
vuosittain yli 550 000 tonnia jätettä eli 19 prosenttia koko maassa syntyvästä jätemäärästä. 
Tässä tilanteessa ainoa ekologisesti oikea ratkaisu on sellaisen jätteenpolttolaitoksen 
rakentaminen, jossa jätteet voidaan käyttää hyväksi energiantuotannossa. Kyseinen 
jätteenpolttolaitos käsittää kolme linjaa, ja siellä voidaan käsitellä kaikkiaan 28 tonnia jätettä 
tunnissa. 
Lisäksi VALORSUL mahdollistaa jätteiden (jätepaperin, -pahvin, -lasin, -metallien ja 
-muovien) valikoivan keräämisen kiinteiden yhdyskuntajätteiden yhdistetyn hallinnoinnin 
muodossa sekä tutkii mahdollisuutta rakentaa lasin kierrätys- ja jätteenlajitteluyksiköitä. 
Suunniteltujen investointien kokonaismäärä on 193,9 miljoonaa ecua, josta koheesiorahaston 
osuus on 96,9 miljoonaa ecua. 
0 Maan pohjoisosassa toteutettava hanke koskee suur-Porton kiinteiden yhdyskuntajätteiden 
polttolaitosta (LIPOR). Kyseinen laitos käsittelee myös seitsemän LIPORiin liittyneen kunnan 
kiinteät yhdyskuntajätteet sekä nykyisen kompostiyksikön jätteet. LIPORiin osallistuvassa 
seitsemässä kunnassa (Espinho, Gondomar, Maia, Porto, Valongo, Matosinhos ja Vila do 
Conde) on miljoona asukasta, ja ne tuottivat 390 000 tonnia kiinteää jätettä vuonna 1994. 
Nykyinen käsittelykyky on lähes saavutettu, minkä vuoksi LIPORin on löydettävä uusia keinoja 
ratkaista asia kestävällä tavalla siten, että yhdistetään jätehuolto ja jätteiden hyödyntäminen. 
LIPOR panee samanaikaisesti täytäntöön valikoivaan keräämiseen ja kierrätykseen liittyviä 
toimia käsiteltävien jätteiden määrän vähentämiseksi. Jätteenpolttolaitoksen toiminta 
toteutetaan toimilupajärjestelyn avulla, ja toimiluvan haltija vastaa hallinnoinnista ja 
laitteistoista sijoituksen keston ajan. Koheesiorahaston tuen määrä on 72,18 miljoonaa ecua, ja 
kokonaismvestoinnin arvo on 127,5 miljoonaa ecua. 
0 Koheesiorahastosta rahoitettiin vuonna 1996 myös Tejo-joen etelärannan kiinteiden 
yhdyskuntajätteiden käsittelyverkkoon (UMARSUL) liittyvä hanke. Hanke on osa Tejo-joen 
etelärannan kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelyverkkoa, joka kattaa Lissabonin alueen ja 
johon kuuluu kahdeksan kuntaa. LIMARSULin muodostamaan yhteenliittymään osallistuu 
näistä kunnista viisi: Alcochete, Barreiro, Moita, Montijo ja Palmela. Hankkeen tarkoituksena 
on varmistaa lähes 300 000 asukkaan tuottamien kiinteiden yhdyskuntajätteiden asianmukainen 
käsittely ja poisto lyhyellä aikavälillä. Hankkeen on mahdollistettava kahden olemassa olevan 
kaatopaikan sulkeminen asianmukaisin edellytyksin. Myönnetyn tuen määrä oh 9,1 miljoonaa 
ecua. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 43 
Maan eteläosassa toteutettim useita kiinteän yhdyskuntajätteen valikoivaa keräämistä, lajittelua 
ja käsittelyä koskevaan alueelliseen verkkoon liittyviä tutkimuksia ja hankkeita. Kyse on 
joukosta tutkimuksia, joiden tavoitteena on valmistella Algarven kiinteiden yhdyskuntajätteiden 
käsittelyverkon rakentamista. Verkko muodostuu Barlaventon ja Sotaventon alaverkoista, ja 
siihen kuuluu kaatopaikkoja sekä laitokset valikoivaa keräämistä ja lajittelua varten. 
Toinen merkittävä hanke kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelyn alalla on Cascaisin, Sintran 
ja Oeirasin kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelyverkko. Hanke mahdollistaa kiinteiden 
yhdyskuntajätteiden valikoivan keräämisen ja käsittelyn ja kuuluu keräämistä, käsittelyä ja 
lopullista poistamista koskevaan yhtenäiseen suunnitelmaan. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 44 
PORTUGAL 
Solid Waste Management 
funded by the Cohesion Fund 
Porto 
Coimbra 
Lisboa 
WÊm? f *• 'W"f f \ ' , , 'j &AW%$ 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 45 
PORTUGAL 
Dam and reservoir 
River training works 
funded by the . 
Cohesion Fund 
Porto 
Coimbra 
Lisboa 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 46 
PORTUGAL 
Water Source 
Water Supply 
Water Treatment Projects 
funded by the Cohesion 
Fund 
Porto 
Coimbra 
Lisboa 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 47 
PORTUGAL 
Sewerage Wastewater 
Treatment Projects funded by 
the Cohesion Fund 
Porto 
Coimbra 
Lisboa 
H \mw>wvju.i%w 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 48 
Liikenne 
Koheesiorahasto jatkoi vuonna 1996 liikennealan tukitoimiaan Portugalissa aiernmin määriteltyjen 
strategisten suuntaviivojen mukaisesti. Tässä yhteydessä on kuitenkin korostettava sitä, että 
Portugalin strategia on kehittynyt merkittävästi. Kyse on nimenomaan Eurooppa-neuvoston 
Essenin kokouksessa vahvistetussa luettelossa I olevasta hankkeesta N:o 8 (Lissabonin ja 
Valladolidin välinen tieyhteys), jota laajennettiin. 
Portugalin viranomaisten tekemän aloitteen sekä Portugalin ja Espanjan hallitusten esittämien 
pyyntöjen perusteella 13. ja 14. joulukuuta järjestetyssä Eurooppa-neuvoston Dublinin 
kokouksessa hyväksyttiin ehdotus, jonka tarkoituksena on muuttaa hanketta siten, että se koskee 
Portugalin ja Espanjan sekä muun Euroopan välistä multimodaaliliikennettä. 
Lisäksi kyseistä ensisijaista hanketta on tarkasteltava multimodaalihikenteen käytettäväksi 
tarkoitettuna akselina, jotta liikennemuotojen rakenne voidaan suunnitella johdonmukaisesti ja 
yhtenäisesti koko Iberian niemimaan luoteisosassa. Tämä on ainoa keino saada aikaan merkittäviä 
parannuksia koko järjestelmän tehokkuudessa. 
Hanke perustuu kahteen tärkeimpään Iberian niemimaalla sijaitsevaan käytävään (Portugalin ja 
Galician sekä Portugalin ja Irunin käytäviin), ja sillä pyritään varmistamaan nopeat vaihtoehtoiset 
yhteydet Portugalin kahden tärkeimmän taloudellisen keskuksen ja Keski-Euroopan välisiä 
yhteyksiä varten. Portugalin alueella tähän multimodaaliliikennettä koskevaan hankkeeseen liittyy 
useita alahankkeita, jotka vaikuttavat rautatie-, tie-, meri- ja lentoliikenteeseen. 
Hankkeen rautateihin liittyvässä osuudessa yhdistyvät Minhon ja maan pohjoisosan rautatielinjat 
sekä Beira Aitan ja maan eteläosan rautatielinjat. Maantieliikenteen osuuteen taas sisältyvät 
Valençan ja Vila Real de St. Antônion (IPl), Torres Novasin ja Gardeten (IP6), Gardeten ja 
Guardan (IP2) sekä Aveiron ja Vilar Formoson (IP5) väliset lärkeimmät reitit. 
Meriliikenteen osuutta vahvistetaan erityisesti parantamalla maa- ja meriyhteyksiä Leixöesin, 
Lissabonin, Setubalin ja Sinesin satamiin, jotka puolestaan muodostavat vastaavasti yhteyksiä 
mainittujen tiehikennekäytävien suuntaan ja miltä pois. 
Lentoliikenteen osuuden tehtävänä on varmistaa Portugalin tärkeimpien kaupunkikeskusten 
yhteyksien liittäminen järjestelmään Porton ja F aron lentokentillä toteutettavien toimien avulla sekä 
rakentamalla Lissaboniin uusi lentokenttä. 
Portugalin viranomaisten hyväksymät painopistealueet ovat saman suuntaisia kuin 
koheesiorahaston tähän mennessä noudattama strategia, sillä viranomaisten määrittelemät 
strategiset painopistealueet ja tärkeimmät toimintalinjat ovat paljolti samat kuin koheesiorahaston 
vuosien mittaan noudattamat. 
Hankkeet ja maksusitoumukset 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 49 
Vuonna 1996 Portugalin viranomaiset esittivät koheesiorahastolle seitsemän uutta hikennettä 
koskevaa tukihakemusta, joilla haettiin 461,9 miljoonan ecun suuruista tukea 600,1 miljoonan 
ecun kokonaisinvestointia varten. 
Komissio hyväksyi kuusi Portugalissa toteutettavaa liikennealan hanketta (joista neljä oh esitelty 
sille aiempina vuosina), jotka vastasivat 346,6 miljoonan ecun tukikelpoisia investointeja ja joille 
myönnettiin tukea yhteensä 248,1 miljoonaa ecua; tästä summasta 10,6 miljoonaa ecua kirjattiin 
vuoden 1996 talousarvioon. 
Uusien hankkeiden jakautuminen aloittain 
l$$P 
Tiet 128,8 51,9% 
Rautatiet 104,9 42,3 % 
Satamat 14,6 5,8 % 
Yhteensä 248,1 100 % 
Tähän viimeksi mainittuun summaan on lisättävä kolmen aikaisempina vuosina hyväksytyn 
hankkeen vuonna 1996 suoritetut vuosittaiset maksuerät, jolloin maksusitoumusten kokonaismäärä 
on 221,5 miljoonaa ecua. Tejo-joen siltahankkeeseen kului 46,6 prosenttia liikennealalla vuonna 
1996 tehtyjen maksusitoumusten kokonaismäärästä. 
Lopuksi voidaan todeta, että 50,4 prosenttia koheesiorahastosta Portugalille vuonna 1996 
osoitetuista varoista myönnettiin liikennealan hankkeiden rahoittamiseen. 
Vuonna 1996 myönnettyjen määrärahojen jakautuminen aloittain 
Tiet SSHWWWSBWWIHP^^ 
167,1 75,4 % 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 50 
Rautatiet 
Satamat 
Yhteensä 39,9 
14,5 
221,5 2 
3 
K) 18% | 
6,6 % | 
100% 
• Tieverkko 
Vuoden 1996 aikana jatkettiin ponnistuksia, joiden tarkoituksena on rakentaa Euroopan laajuisiin 
verkkoihin kuuluvat Portugalin tielhkenneakselit. 
Tämän perusteella koheesiorahasto hyväksyi vuonna 1996 Valençan ja Vila Real de St. Antonion 
käytävän osalta hankkeen, joka koski Braga Oesten ja Ponte de Liman vähstä osuutta, johon 
liittyvä tukihakemus esitettiin koheesiorahastolle aivan vuoden alussa. Tämän pohjoiseen Espanjan 
rajaa kohti suuntautuvan tieliikennekäytävän on tarkoitus valmistua vuoden 1998 lopussa, ja 
vahuistuminen riippuu nyt ainoastaan Ponte de Liman ja Valençan välisen osuuden rakentamisesta 
(Portugalin viranomaiset ovat lupautuneet jättämään sitä koskevan rahoitushakemuksen 
koheesiorahastolle vuonna 1997). 
Myös Montemorin ja Estremozin välisellä tieosuudella aloitettiin työt vuonna 1996, vaikka 
minkäänlaista rahoitushakemusta ei tässä vaiheessa ole esitetty komissiolle. Tällä osuudella 
toteutettavat työt täydentävät kuitenkin Palmelan ja Maratecan välistä osuutta (j°ka on jo 
valmistunut ja joka on avattu liikenteelle) sekä Maratecan ja Montemorin välistä osuutta 
koskeneita hankkeita, jotka molemmat sijaitsevat Lissabonin ja Madridin yhdistävässä käytävässä. 
Torres Novasin ja Gardeten (IP6) välisellä pääreitillä ei kahden jo hyväksytyn, Alcanenan ja 
Abrantesin välillä sijaitsevan, yhteensä 41,7 kilometrin pituisen tieosuuden lisäksi ole suunnitteilla 
muita koheesiorahaston tukitoimia. Vuonna 1993 hyväksytty (Alcanenan ja Atalaian välillä 
sijaitseva) hanke on jo valmis, ja sitä koskevien asiakirjojen käsitteleminen on päätetty. Toisen 
koheesiorahastosta osittain rahoitetun tieosuuden (Atalaian ja Abrantesin välillä), jolla työt saatiin 
päätökseen vuonna 1996, osalta odotetaan nyt loppukertomusta. 
IP6 muodostaa osan Lissabonin ja Valladolidin välisestä liikenneakselista ja että se kuuluu nyt 
Portugalin ja Espanjan sekä muun Euroopan multimodaaliliikenteen hyödyntämään akseliin. 
Verkon liikennöintikapasiteetin lisäämiseen myönnetyn rahoituksen osalta Valençan ja Vila Real 
de St. Antonion akselilla sijaitsevien Alvercan, Vila de Xiran ja Carregadon välisten sekä Porton ja 
Aguas Santasin välisten moottoritieosuuksien (yhteenlaskettu pituus 18,4 kilometriä) 
laajentamiseen liittyvien asiakirjojen käsitteleminen voitiin päättää. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 51 
Kaupunkialueiden ruuhkautumisen vähentämistä pidettiin edelleenkin tärkeänä painopistealueena, 
joten CRILille (Lissabonissa sijaitsevalle yhdystielle) vuonna 1995 myönnetyn tuen korottamisen 
vuoksi myös CRELille (Lissabonin ulkopuolella sijaitsevalle yhdystielle) myönnettyä tukea 
päätettiin vahvistaa, mikä antaa koheesiorahastolle mahdoUisuuden osallistua koko Lissabonin 
ohitustiehen liittyvien töiden rahoitukseen. 
Tässä yhteydessä on lisäksi mainittava, että Tejo-joen uutta ylityspaikkaa Lissabonissa koskevaan 
hankkeeseen liittyvät työt jatkuivat aikataulussa vuonna 1996. Ympäristövaikutusten 
vähentämistoimenpiteiden, joista määrättiin tuen myöntämispäätöksessä, toteuttamisessa esiin 
tulleet ongelmat johtivat siihen, että komissio ja Portugalin hallitus allekirjoittivat 
yhteisymmärryspöytäkirjan, jonka perusteella laajennettiin erityisesti Tejon jokisuun 
erikoissuojavyöhykettä ja lujitettiin hankkeeseen liittyvästä ympäristöseurannasta vastaavaa 
kansallista rakennetta. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 52 
• Rautatieverkosto 
Koheesiorahaston toiminta noudatti vuonna 1996 rautateiden osalta edelleen strategista 
päätavoitetta, jonka mukaisesti tärkeimpiä Eurooppaan suuntautuvia rautatiekäytäviä elvytetään. 
Pohjoisen ja Beira Aitan rautatielinjat ovat strategisesti merkittäviä, joten Portugalin viranomaiset 
katsovat niiden olevan ensisijaisen Portugalin, Espanjan ja muun Euroopan 
multimodaaliliikennettä koskevan hankkeen olennaisia osatekijöitä. Tämä puoltaakin täysin 
aiemmin hyväksyttyjä koheesiorahaston tukitoimia näiden kahden linjan nykyaikaistamista 
koskevien ohjelmien yhteydessä toteutettujen hankkeiden hyväksi. 
Vuodesta 1996 alkaen olisi taattava koheesiorahaston tukitoimien keskittäminen pohjoisella linjalla 
toteutettaviin hankkeisiin, jotta voitaisiin tukea perusrakenteisiin kohdistuvia mittavia investointeja 
(lähes 865 miljoonaa ecua), jotka Portugali hyväksyy tätä käytävää varten vuoteen 2000 
mennessä. 
Tämän perusteella vuoden 1996 alussa esitetty tukihakemus hyväksyttiin vuoden lopulla. 
Myöhernmin on odotettavissa hsärahoitushakemuksia tätä samaa linjaa varten. 
• Meriliikenne 
Satamilla on perustavanlaatuinen tehtävä satama-alueiden taloudessa. Tätä tehtävää voidaan 
lujittaa jälkikäteen varmistamalla satamien yhteentoimivuus muiden liikennemuotojen kanssa. 
Ympäristöön vaikuttaa myönteisesti nykyisen maaliikenteen korvautuminen osittain 
meriliikenteellä. 
Koheesiorahaston tukitoimet koskivat investointeja, jotka todennäköisesti edistävät satamien ja 
muiden liikennemuotojen toimintaedellytyksiä sekä satamien tarjoamien palvelujen ja 
perusrakenteiden paranemista. 
Tällä alalla on välttämätöntä keskittää tukitoimet sellaisiin salamiin, jotka tarjoavat parhaat 
mahdollisuudet kullekin liikennemuodolle ylikapasiteetin syntymistä välttäen, ja varmistaa 
sellainen investointien suunnittelu, jossa otetaan huomioon ennakoitavissa olevat kysynnän 
muutokset. 
Komissio käynnisti vuonna 1995 tutkimuksen, jossa analysoidaan Portugalin neljää tärkeintä 
satamaa koskevat ehdotetut ja valmisteilla olevat investoinnit. Erityisesti tämän tutkimuksen 
ansiota on, että näiden satamien erilaisista tulevaisuudennäkymistä, kilpailuun liittyvistä 
ongelmista ja satamien välisestä yhteensovittamisesta käytiin teknisiä keskusteluja. Vuonna 1996 
hyväksytyt hankkeet koskevat Leixöesin, Lissabonin ja Setùbalin satamia. 
0 Leixöesin sataman saneeraukseen ja nykyaikaistamiseen liittyvien töiden toinen vaihe 
rahoitettiin koheesiorahastosta. 
Leixöesin satama, joka on maan pohjoisosan tärkein satama ja jonka kautta siis kulkee 
huomattava osa Porton alueen taloudelliseen toimintaan liittyvästä liikenteestä, toimii 
suhteellisen tehokkaasti, mutta sen konttiterminaaleja on kehitettävä ruuhkaantumisen 
estämiseksi. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 53 
Vuonna 1996 tehty päätös (hankkeen kokonaiskustannukset 17,2 miljoonaa ecua, 
koheesiorahastosta myönnetty tuki 7,0 miljoonaa ecua) liittyy useasta osasta muodostuvaan 
investoimiin, kuten kahden konttiterminaalin valmistumiseen sekä toimiin, joiden tarkoituksena 
on sataman turvallisuuden lisääminen ja ympäristön suojeleminen erityisesti hankkimalla 
hiihvetysaasteiden torjunnassa käytettäviä laitteita. 
Lisäksi koheesiorahastosta rahoitettiin 6,5 miljoonalla eculla Roche de Conde de Ôbidosin ja 
Alcântara-Norten satamalaitureiden saneeraukseen liittyviä töitä Lissabonin satamassa. 
Korjausten tarkoituksena on ratkaista eroosion aiheuttamat ongelmat sekä varustaa laituri 
uusilla perusrakenteilla. Hankkeen päätavoite on rnatkustajaterrninaahlle nykyisin asetettavia 
vaatimuksia vastaavan satamapaikan luominen, jotta kasvavan risteilylukenteen tarpeet voidaan 
täyttää nykyistä paremmin. Muita Lissabonin sataman toiminnan tehokkuuden lisäämiseksi 
tehtäviin töihin liittyviä hankkeita tutkitaan parhaillaan. 
Setùbalin sataman osalta tehtiin vuoden 1996 aikana päätös meriliikenteen valvontaan ja 
hallinnointiin liittyvästä järjestelmästä (VTS, Vessel Trafic System). Hankkeeseen sisältyy 
tornin rakentaminen sekä laitteiden hankkiminen meriliikennepalvelujen tarjoamiseksi 
satamassa. Tämä hanke kuuluu kiinteästi Setubanin sataman nykyaikaistamis- ja 
laajentamisohjelman mvestointeihin, joihin on jo aiemmin myönnetty rakennerahastoista tukea 
noin 21,3 miljoonaa ecua. 
Setùbalin satamaan liittyy erittäin kiinnostavia keskipitkän ja pitkän aikavälin mahdollisuuksia 
erityisesti Tejo-joen yhttävän uuden sillan vuonna 1998 tapahtuvan käyttöön ottamisen 
ansiosta. Tätä kehitystä on tarkasteltava siten, että otetaan tarkasti huomioon Lissabonin 
sataman suunniteltu kehittäminen, koska nämä kaksi satamaa toimivat samalla 
talousvyöhykkeellä. 
Tutkimuksissa on osoitettu, että Portugaliin syntyisi ylikapasiteettia satamien osalta, jos kaikki 
sen esittämät hankkeet hyväksyttäisiin. Tämän vuoksi valintojen tekeminen on välttämätöntä. 
Lissabonia ja Setubalia koskevia lisähankkeita voidaan hyväksyä ainoastaan molemmat 
satamat huomioon ottavien ratkaisujen yhteydessä. Tästä aiheesta keskustellaan parhaillaan. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 54 
PORTUGAL 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund 
Coimbra 
Lisboa 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 5 5 
PORTUGAL 
Trans-European 
Rail Network 
Cohesion Fund 
Coimbra 
Lisboa 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoumus maksamaan^ jonka se on maksanut 56 
2.3.3 KREIKKA 
Kreikassa toteutettaville hankkeille vuonna 1996 myönnetyn tuen kokonaismäärä oli 
438 295 646 ecua. Ympäristöalan hankkeisiin tarkoitettujen vastaavien rahoitussitoumusten määrä 
oh 235 854 036 ecua eli 53,8 prosenttia Kreikassa toteutettaville hankkeille myönnetystä tuesta. 
Liikennealan hankkeiden osalta rahoitussitoumusten määrä oh 204 441 610 ecua eli 46,2 
prosenttia Kreikassa toteutettaville hankkeille vuonna 1996 myönnetystä tuesta. 
Alla olevasta taulukosta näkyy tukien jakautuminen aloittain ja toiminta-alueittain: 
KREIKASSA TOTEUTETTAVILLE HANKKEILLE MYÖNNETTYJÄ TUKIA 
KOSKEVAT MAKSUSITOUMUKSET (1996) 
-*%&. jf ,-S.t f. sr, £ ' t^ 
1. Vesihuolto 70 839 413 30,0 
Jätevedet ja niiden käsittely 164 004 093 69,5 
Ympäristönsuojelu 1 010 530 0,5 
Yktecnsël W-WLWfflm •ii 
124 070 006 
2. Rautatiet 62 720 007 31,0 
3. Lentokentät 15 651597 
392 441610 7,7 
wm 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 57 
Ympäristö 
Koska koheesiorahaston tavoitteena on taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, se on 
osallistunut voimakkaasti puuttuvien perusrakenteiden parantamiseen ja toteuttamiseen sekä 
luonnonsuojeluun. 
Sen ympäristöalan toiminnassa noudatettiin viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan 
ohjelman tavoitteita kokonaisvaltaisen ja johdonmukaisen ympäristöstrategian yhteydessä. 
Ensimmäinen tavoite koskee vesivarojen hallinnointia. On ratkaisevan tärkeää varmistaa riittävä 
veden saanti, vesivarojen moitteeton hallinnointi, juomaveden hyvä laatu sekä juomaveden 
kysynnän ja tarjonnan välinen tasapaino. 
Toisena tavoitteena on luoda Kreikkaan jätevesien puhdistuksen ja käsittelyn perusrakenteet sekä 
avustaa maata velvoitteidensa täyttämisessä direktiivien mukaisesti. 
Kolmas tavoite koskee jätehuoltoa vuoteen 2000 ulottuvan yhteisön strategian mukaisesti. 
Suurimmat puutteet ovat jätehuollon perusrakenteissa. 
Koheesiorahasto osallistui jätevesiä koskeviin toimiin kaikkialla Kreikassa, ja sen toiminnassa oli 
vallitsevana periaatteena: 
0 mahdollisimman kokonaisvaltaisten, toimivien ja johdonmukaisten hankkeiden hyväksyminen 
laaja-alaisen ja yhtenäisen strategian yhteydessä kunkin alueen taloudellisen ja sosiaalisen 
kehityksen mukaisesti 
0 ympäristönsuojelu, koska ensisijaisesti hyväksytyt hankkeet ovat ennen kaikkea sellaisia, joista 
hyötyvät kaupungit sijaitsevat herkän alueen läheisyydessä ja/tai joiden väkiluku on yli 15 000, 
tai sellaisia, joiden tietyt painopistealueet ovat erityisen kiireellisiä yhteisön 
toteuttamisaikataulun vuoksi (1998-2000). 
Juomaveden osalta koheesiorahasto valvoo, että käytettävissä olevien varojen hallinnointi on 
moitteetonta. 
Perusrakenteissa on puutteita, ja myös ympäristöpolitiikan soveltamisen seuranta- ja 
valvontamenettelyjä on parannettava. 
Kuten aiemmin mainittiin, koheesiorahaston ympäristöalan tuki Kreikalle vuonna 1996 muodosti 
53,8 prosenttia yhteisön Kreikalle myöntämästä tuesta. Tavoitteiden mukaisesti esitettynä 
rahoimstoiminta jakautuu seuraavasti: 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 5 8 
- vesihuolto: rahoitussitoumusten arvo oh 70 839 413 ecua eli 30 prosenttia6 tuen 
kokonaismäärästä 
- jätevedenpuhdistus: rahoitussitoumusten arvo oli 164 004 093 ecua eli 69,5 prosenttia tuen 
kokonaismäärästä 
- ympäristönsuojelu: rahoitussitoumusten arvo oli 1 010 530 ecua eli 0,5 prosenttia tuen 
kokonaismäärästä. 
Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi suurta monivuotista hanketta. Ensimmäinen niistä koskee 
Thessalonikin Aliakmon-joesta saatavaan veteen perustuvaa vesihuoltoa, ja toinen veden 
biologisen käsittelyn toista vaihetta Thessalonikissa. 
Vuonna 1996 hyväksyttiin erilaisia keskisuuria ja pieniä hankkeita, jotka myös ovat monivuotisia, 
kuten Volosin jätevesien poistaminen ja biologinen vedenpuhdistusasema, Alexandroupohsin 
vesijohtoverkko ja vedenkeräysverkosto, Larisan vesijohtoverkko ja jätevesien poistaminen, 
Rhodoksen jätevesienrxnstojäijestelmä, Larisan jätevesi verkon valmistummen sekä Markopoulonin 
puhdistusaseman valmistuminen ja Kalyvian, Kouvaran ja Markopoulonin jätevesienpoistoverkot. 
Näihin hyvälcsyttyihin hankkeisiin sisältyvät verkkojen ja vesijohtoverkkojen rakennustyöt sekä 
jätevesien poistamiseen ja biologiseen vedenpuhdistusasemaan liittyvät rakennustyöt kullakin 
valitulla alueella. 
Jätevesien poistoon liittyvät hankkeet hyväksyttiin sillä edellytyksellä, että biologinen 
vedenpuhdistusasema oli jo olemassa tai että sellainen oli rakenteilla ja rakentamisen rahoitus oh 
varma. Biologisille vedenpuhdistusasemille puolestaan myönnettiin rahoitusta sillä edellytyksellä, 
että olemassa oh jo jätevesien poistoverkko, joka osaltaan edistää yhteisön määrärahoista 
rahoitetun puhdistusaseman moitteetonta toimintaa. 
Hankkeita hyväksyttäessä otettiin huomioon hankkeen täytäntöönpanon ja myöhemmän toiminnan 
mahdollinen työllistävä vaikutus. 
• Veden toimittaminen 
Juomaveden osalta koheesiorahaston toiminnan tarkoituksena oh erityisesti ratkaista veden laatuun ja 
määrään liittyvät ongelmat. 
Tähän hankelajiin kuuluu suurhanke, joka koskee veden toimittamista Aliakmon-joelta 
Thessalonikiin, Evinosin suurhankkeen täydennystyöt pääkaupungin vesihuollon järjestämiseksi 
sekä Mornosin vesijohdon parantaminen, joka liittyy Evinosin suurhankkeeseen. 
Ateenan vesihuoltoon liittyvän hankkeen osalta koheesiorahasto on tarkkaillut vesivarojen 
moitteetonta hallinnointia sekä veden pääkaupunkiin kuljettavien putkien korjaamista. On syytä 
6 Tähän prosenttiosuuteen sisältyy pieni osa Thessalonikin vesihuoltoon osoitetusta rahoitusosuudesta, 
joka perustuu vuoden 1996 osalta ennakoituun toteutumiseen. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 59 
mainita, että Evinosin ja Mornosin välisen tunnelin käyttöön ottaminen mahdollisti veden 
toimittamisen Ateenaan kesästä 1995 alkaen. Lisäksi koheesiorahasto hyväksyi maanvyörymien 
estämiseen tähtäävät tutkimukset ja toimenpiteet. 
Thessalonikin suuren vesijohtohankkeen osalta koheesiorahasto varmisti vesivarojen moitteettoman 
hoidon, olemassa olevien laitteistojen seurannan sekä sen, että velvollisuutta rakentaa 
välttämättömät verkot noudatetaan. 
Koheesiorahasto seurasi tarkasti muun muassa hydrologian ja meteorologian alan tietopankin 
perustamishanketta. Tietopankin avulla vastataan maan vesivarojen moitteetonta hallinnointia 
koskeviin vaatimuksiin. 
Muiden Kreikan kaupunkien vesihuollon osalta koheesiorahasto jatkoi edelleen yhdistettyä 
lähestymistapaansa erityisesti Rethymnonissa, Naoussassa, Larisassa, Nafplionissa, Chalkidassa, 
Horinassa, Lamiassassa ja Katerinissa rahoittamalla hankkeita, joilla pyritään ratkaisemaan sekä 
vedenjakeluun että jätevesien poistamiseen liittyvät ongelmat. 
* jätevesien puhdistaminen 
Monia nimenomaan kaupunkien jätevesien puhdistamista ja käsittelyä koskevia hankkeita 
yhteisrahoitettiin useissa suurissa ja keskisuurissa alueellisissa kaupunkikeskuksissa. 
Näihin hankkeisiin kuuluu toinen vaihe suuresta, Thessalonikin jätevesien biologista käsittelyä 
koskevasta hankkeesta. Hanke vaikuttaa merkittävästi Thessalonikin lahden veden laatuun, ja se 
palvelee Kreikan toiseksi suurinta kaupunkia. Thessalonikin lahden veden laadun osalta 
koheesiorahasto hyväksyi jätevesien biologista käsittelyä koskevan hankkeen Thessalonikin 
turistialueella, jolta tulevat jätevedet myös johdetaan Thessalonikin lahteen. Nämä hankkeet, joihin 
liittyy myös Kalochorin puhdistushanke, muodostavat yhdessä alueen ympäristön hyväksi 
toteutettavan toimenpidekokonaisuuden. 
Koheesiorahasto on osallistunut myös kyseisten hankkeiden toisten vaiheiden yhteisrahoitukseen. 
Näistä hankkeista, joiden osalta yhteisrahoitus on jo voimassa, mainittakoon: 
* Kalamata, Argos, Pylos, Nafplion ja Sparti Peloponnesoksen alueella 
* Rethymnon ja Chania Kreetalla 
* Chios ja Mythilini Aigeianmeressä 
* Komotini, Orestiada ja Alexandroupolis Thracessa 
* Ioannina ja Arta Ipirosissa 
* Chalkida E vian saarella 
* Volos, Larisa, Kalambaka-Meteora ja Trikala Thessahassa 
* Katerini, Kolyndros, Serres, Florina, Kria Vrissi Makedoniassa sekä 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 60 
* Villiä, Lavrio, Markopoulon, Kahvia ja Kouvara Attikan alueella. 
Lisäksi koheesiorahasto jatkoi vuonna 1995 hyväksyttyjen hankkeiden seurantaa. Näistä 
hankkeista voidaan mainita muun muassa biologisten vedenpuhdistamojen rakentaminen tiettyihin 
suuriin kaupunkeihin, kuten Agrinioon, Yiannitsaan, Pyrgosiin, Thivaan ja Naoussaan. 
Rahoitus tapahtui aina hankkeiden täydellisen asiakirja-aineiston yksityiskohtaisen tutkimisen 
perusteella. Hankkeet arvioidaan ennen niiden toteuttamista sekä sen aikana. 
• Jätehuolto 
Jätehuoltoa kohtaan ei ole osoitettu kiinnostusta komission toivomalla tavalla; Kreikan 
viranomaisten koheesiorahastolle esittämiä hankkeita on vähän, ja hankkeet liittyvät erityisesti 
kaatopaikkojen hoitoon ja niiden perustamiseen. Kaatopaikat sijaitsevat Schistossa, Liossiassa, 
Zantessa, Thessalonikissa ja Patraksessa. Koheesiorahasto ei voi hyväksyä Thessalonikia, 
Schistoa ja Liossiaa koskevia hankkeita ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset ottavat 
kaatopaikkoja koskevissa asiakirjoissaan huomioon koheesiorahaston asiantuntijalausunnoissa 
olevat tulokset, ympäristövaikutusten arviointi on saatu päätökseen ja asianomaisten alueiden 
jätehuoltosuunnitelmaa toimitettu virallisesti komissiolle. 
Koheesiorahasto toivoo voivansa yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa lisätä ja 
monipuolistaa alan toimintaa yhteisön strategian mukaisesti, jotta ala löytää paikkansa rahaston 
rahoitustomiinnassa. 
Santorinin ja Thirassian saarten yhteiseen ratkaisuun liittyvää koehanketta käsittelevä tutkimus 
aloitettiin vuonna 1996. 
Myös Eginen, Mykonoksen ja Tinoksen saarten kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittelyyn liittyvää 
koehanketta käsittelevä tutkimus on juuri saatu valmiiksi. Tutkimuksessa suositellaan 
nykyaikaisen teknologian, etenkin termolyysin, hyödyntämistä. Kreikan viranomaisten kanssa 
aloitettiin keskustelut siitä, mitä toimenpiteitä tutkimusten perusteella olisi toteutettava. 
• Luonnonsuojelu 
Vuoden aikana koheesiorahasto täydensi toimintaansa ympäristöalaa koskevalla tutkimuksella ja 
tiedottamisella. Tässä yhteydessä se hyväksyi jokiin ja niiden lähiympäristöön liittyviä täydentäviä 
kunnostustöitä sekä Krya Livadian suojeluhankkeen. 
Myös useita metsäpalojen torjuntaa ja vesiympäristön saastumista koskevia hankkeita jatkettiin. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoumnut maksamaan ja jonka se on maksanut 61 
GREECE 
Big Projects — 
^ Wastewater Projects 
financed by the 
Cohesion Fund 
Water Supply Projects 
Corfu 
Rhodos 
Kriti 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 62 
Liikenne 
Koheesiorahaston Kreikassa noudattama liikennealan strategia muodostuu seuraavista osista: 
0 maan kahden suurimman maantieväylän, eli Via Egnatian ja PATHE-moottoritien (Patras-
Ateena-Thessaloniki-Evzoni), täydentäminen 
0 rautatieverkon täydentäminen 
* perustamalla Thriassion rautatieasemalle kompleksi, johon rakennetaan joukko toisiinsa 
liittyviä raiteita vaunujärjestelyjä varten sekä tämän rakennus- ja laitekokonaisuuden jo 
olemassa oleviin ratoihin yhdistävä linja. Kompleksin ja Pireuksen sataman välinen tuleva 
yhteys on otettava huomioon 
* rakentamalla mainitun Thriassion rautatieaseman ja Korintin kaupungin yhdistävä linja 
0 Ateenan suuren kansainvälisen lentokentän rakentaminen Spataan sekä lentoliikenteen 
nykyaikaistaminen 
0 yhdistettyjä kuljetuksia koskevan strategian kehittäminen edelleen maan kolmessa tärkeimmässä 
satamassa, Igoumenitsassa, Iraklionissa ja Pireuksessa, toteutettujen investointien avulla. Myös 
Thriassion rautatieasemalla rakennettava kompleksi tukee tätä päämäärää. 
Strategian onnistummen edellyttää yksityisen sektorin - joka hyötyy investoinneista kertyvistä 
tuloista tulevaisuudessa - varojen ottamista käyttöön. 
Tukea laskettaessa otettiin huomioon tulevaisuudessa saatavat tulot (muun muassa suurten 
rautatiehankkeiden ja Spatassa toteutettavan Ateenan uuden lentokentän rakentamisenhankkeen 
yhteydessä). 
Hankkeet ja niitä vastaavat tukisummat, joiden osalta tehtiin maksusitoumukset vuonna 1996, on 
ilmoitettu alla olevassa taulukossa. Koheesiorahaston toimet jakautuivat aloittain seuraavalla 
tavalla: 
0 maantiet: rahoitussitoumuksia 124 070 006 ecua (61,3 prosenttia liikennealan sitoumuksista) 
0 lentokentät: rahoitussitoumuksia 15 651 597 ecua (7,7 prosenttia liikennealan sitoumuksista) 
0 rautatiet: rahoitussitoumuksia 62 720 007 ecua (31 prosenttia liikennealan sitoumuksista). 
• Maantieverkko 
Koheesiorahaston noudattamassa strategiassa määriteltiin vuoden 1996 painopistealueiksi: 
0 PATHE-moottoritie: 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 63 
Rakennustyöt PATHE-moottoritiellä etenevät, ja komissio hyväksyi vuoden lopussa yhden 
maksusitoumuksen muodossa kymmenen hanketta, joiden kustannukset olivat yhteensä 270 
miljoonaa ecua. 
PATHE-moottoritiellä toteutettavien hankkeiden johto nimitettiin: moottoritien pohjoisosaa 
koskevasta hankkeesta vastaavat Mott Mc Donald - Louis Berger ja eteläosasta Sogelerg -
Lamayer. 
Suuriin alennuksiin liittyvät ongelmat ratkaistiin julkisten markkinoiden tehokkaan uudistamistyön 
sekä hankkeiden rahoituksen mukauttamista sovittuihin hintoihin koskevan koheesiorahaston 
päätöksen avulla. 
Myös kustannusten nousuun arvioituihin alkunvestointeihin nähden liittyvät ongelmat ratkaistiin 
Kreikan viranomaisten laatimalla kiertokirjeellä, jossa tehtiin mahdolliseksi kustannusten tiukka 
hallinnointi kaikkien sopimusten osalta. 
0 Egnatian hanketta käsittelevä virasto, joka aloitti toimintansa vuonna 1996, vuokrasi 
toimistotilat Salonikista ja organisoi kolme alueellista yksikköä, jotka sijaitsevat Ioanninassa, 
Kozanissa ja Komotinissa. Virasto palkkasi 120 henkilöä (30 hankkeiden johtoa varten ja 90 
omaa toimintaansa varten). Hankkeiden johtajien henkilökunta sisällytettiin viraston 
organisaatiokaavioon ja valtuutettiin asiaa koskevien päätösten liitteen VII mukaisesti 
toimimaan viranomaisten kanssa sen jälkeen, kun koheesiorahasto oh pyrkinyt voimakkaasti 
vaikuttamaan tilanteeseen. Kansainvälistä tukea täydennettiin ja kolme työnsä vuoden 1997 
alussa aloittavaa, rakentamisesta vastaavaa johtajaa nimitettiin. Yhtään hanketta ei kuitenkaan 
voitu esitellä vuoden 1996 aikana. 
• Rautatiet 
Vuonna 1996 hyväksytyt monivuotiset hankkeet olivat: 
0 yhdistetyt kuljetukset mahdoUistava Thriassion rautatiekompleksi, johon rakennetaan joukko 
toisiinsa liittyviä raiteita vaunujärjestelyjen tekemistä varten sekä tämän rakennus- ja 
laitekokonaisuuden jo olemassa oleviin ratoihin yhdistävä linja 
0 Thriassion rautatieaseman ja Korintin kaupungin yhdistävän linjan rakentaminen. 
• Lentokentät 
Suurin vuonna 1996 hyväksytty Kreikassa toteutettava liikennealan perusrakenteita koskeva hanke 
oh Ateenan uusi kansainvälinen lentokenttä Spatassa. Tämä lentokenttähanke on esimerkki siitä, 
miten suurhanke rahoitetaan useasta julkisesta ja yksityisestä lähteestä. Hanke rahoitetaan 
koheesiorahaston tuella, Euroopan investointipankin lainalla sekä julkisella ja yksityisellä 
pääomalla. Lentokentän kokonaiskustannukset ovat 2 150 miljoonaa ecua. Koheesiorahaston 
kautta myönnetty yhteisön tuki on 250 miljoonaa ecua, ja Euroopan investointipankin osuus yli 1 
000 miljoonaa ecua. Vastaava vuonna 1996 tehty maksusitoumus oh 15,6 miljoonaa ecua. Hanke 
on osa Euroopan laajuista verkkoa, ja sillä on ratkaiseva vaikutus Euroopan ja Kreikan 
lentoliikenteeseen sekä lentoliikenneyhteyksiin kolmansien maiden kanssa. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 64 
Trans-European 
Rail network — 
Cohesion Fund 
Igoumenitsa Alexan-
droupolis 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 65 
GREECE 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund 
Igoumenitsa 
Patra aloniki Alexan-
droupolis 
Athina 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 66 
2.3.4 IRLANTI 
Vuonna 1996 koheesiorahastosta myönnettiin Irlannille tukea 221,7 miljoonaa ecua. Tästä 
määrästä 119,8 miljoonaa ecua (54 prosenttia tuen kokonaismäärästä) myönnettiin liikennealan 
hankkeille ja 101,9 miljoonaa ecua (46 prosenttia tuen kokonaismäärästä) ympäristöalan 
hankkeisiin. 
Alla olevassa taulukossa tukea saaneet hankkeet on jaoteltu luokittain: 
IRLANNISSA TOTEUTETTAVILLE HANKKEILLE MYÖNNETTYJÄ TUKIA KOSKEVAT 
MAKSUSITOUMUKSET (1996) 
1. Jätevesien käsittely 52,7 23,8 
2. Veden toimittaminen 45,9 20,7 
| 3. Luontotyypit 1,3 0,6 
4. Vessel Traffic System (puolet) 2,0 0,9 
MEmtmmm 
wmÊH0m^tmH«0ÊiMm •Il 46 
vmmmmmmmmwmmmmwmmmmWÊmmmmm 
•^i^imWaiÊimmmmm 
l.Tiet 100,9 45,5 
2. Rautatiet 8,4 3,8 
3. Satamat 8,5 3,8 
4. Vessel Traffic System (puolet) 2,0 0,9 
wmwê.% m$ il 
VltfUMMttltiK-4' £**t 221,7 w, WÊÊ 
Yleinen strategia 
Tuen painopistealueet olivat vuonna 19% samat kuin aiempina vuosina. Liikennealalla suurin osa 
varoista kohdennettiin edelleenkin Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviin tiehankkeisiin. Kaksi tärkeää 
päähanketta, Kildaren ohikulkutie Dublinin ja Corkin/Limerickm välisellä tieosuudella sekä Dunleerin ja 
Dundalkin välinen tieosuus Dublinin ja Belfastin välillä, lisättiin vuosittain maksettavien erien muodossa 
tukea saavien suurhankkeiden luetteloon. 
•**m «**.'•''<* 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 67 
Rautateiden osalta tukea päätettiin myöntää useiden Euroopan laajuisiin verkkoihin kuuluvien 
rautatielinjojen taloudellisesti kannattavimmille osuuksille. Tällaisia linjoja olivat Dublinin ja Galvvayn, 
Dublinin ja Sligon, Dublinin ja Waterfordin sekä Mallowin ja Traleen väliset rautatielinjat. (Dublinin ja 
Corkm sekä Dublinin ja Belfastin välisten linjojen osalta on jo aikaisempina vuosina tehty huomattavia 
mvestointeihin liittyviä maksusitoumuksia). Lisäksi hyväksyttiin DARTin (Dublin Area Rapid 
Transportin) ulomman sähköistetyn esikaupunkialuelinjan pidentäminen Dublinissa. 
Tuen myöntämisessä satamille noudatettiin aiempien vuosien tapaan periaatetta, joka mukaan 
keskitytään neljään suurimpaan satamaan eli Dublinin, Gorkin, Rosslaren ja Waterfordin satamiin. 
Tämän lisäksi näiden neljän sataman sekä Shannon-joen suulla olevan sataman osalta hyväksyttiin 
meriliikenteen valvontajärjestelmä (Vessel Traffic System). Näihin valvontajärjestelmää koskeviin 
hankkeisiin myönnetty tuki on yllä olevassa taulukossa jaettu liikennealan ja ympäristöalan kesken, jotta 
kävisi ilmi, kuinka tärkeä merkitys meriliikenteen parantuneella turvallisuudella on haavoittuvien 
rannikkoalueiden ja jokisuulahtien suojelemiselle meriliikenteen onnettomuuksien aiheuttamilta 
mahdollisilta saasteilta. 
Ympäristöalalla tärkeimmät painopistealueet olivat edelleen jätevesien käsittely sekä juomavesihuollon 
parantaminen. Tuen ensisijaisina kohteina olivat jälleen suurimpia kaupunkialueita ja ympäristöltään 
herkkiä alueita koskevat jäteveden käsittelyhankkeet, joiden päätökseen saattamista viimeistään 
vuosikymmenen loppuun mennessä edellytetään yhteisön direktiiveissä. Komissio jatkoi tuen 
kohdistamista sellaisiin toisiinsa liittyviin, jätevesien käsittelyä koskeviin hankeryhmin, jotka toteutetaan 
järvien ja jokien valuma-alueilla, jotta myönnetyllä tuella olisi mahdollisimman suuri vaikutus alueiden 
ympäristön suojelemiseen. Tukea myönnettiin Lough Dergin ja Lough Reen järvialueilla sekä River Suir 
-joen ja River Liftey -joen vesialueilla toteutettavia hankkeita varten. Vesihuollon hankkeisiin myönnetty 
tuki kesldtettiin edelleen suurille kaupunkialueille sekä alueille, joilla juomaveden laatu on erityisen 
huono. Tärkeä vuonna 1996 tapahtunut uudistus oh se, että konsulttien suorittamia tutkimuksia 
koskevan tarkastelun perusteella alettiin korostaa nykyisen vesihuollon säilyttämistoimia, jotka ovat 
Irlannissa usein taloudellisesti kannattavampia kuin uuden peiiismfrastruktuurin rakentaminen. 
Tällainen nykyisten vesivarojen ja jakelujärjestelmien entistä tehokkaamman käytön korostaminen on 
koheesiorahaston politiikan pääpiirteitä vuodesta 1997 alkaen. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoumnut maksamaan ja jonka se on maksanut 68 
Ympäristö 
• Jätevesien käsittely 
Vuonna 19% hyväksyttiin kaikkiaan kahdeksan uutta hanketta. Kun aikaisempina vuosina 
hyväksyttyjen hankkeiden muuttamiseen myönnetyt määrät otetaan huomioon, yrnr>äristöalalle 
myönnettiin tukea yhteensä 52,7 miljoonaa ecua. Tukea myönnettiin seuraaville hankkeille. 
Ytto*8iaJ&# 
Clonmel (vaihe J2) Uusi hanke, vuosittainen maksuerä 5,9 
Killarney Uusi hanke 7,1 
Wexford Jatkuva hanke, vuosittainen maksuerä 0,1 
Dublin (vaihe II) Jatkuva hanke, vuosittainen maksuerä 6,3 
Dundalk Uusi hanke, vuosittainen maksuerä 0,5 
Drogheda Uusi hanke, vuosittainen maksuerä 6,5 
Limerick Uusi hanke 7,2 
Lough Ree Uusi hankeryhmä, vuosittainen maksuerä 14> 
River Iiffey Uusi hankeryhmä, suunnitteluvaihe 3,0 
River Suu- Uusi hankeryhmä, vuosittainen maksuerä 63 
Lough Derg Vanha hankeryhmä, muutos 73 
ÉiiiliÉtfiiÉiliiJÉiMeÙm 
• Vesihuoltoa koskevat hankkeet 
Seuraaville hankkeille myönnettiin tukea yhteensä 45,9 miljoonaa ecua: wm 
mmmmmimmmmmmmmmmmyw^mmmmmmmmmmmmmmmvpmwmmm^^ 
Jmmmt* *«. « 4L A- X m+mt AM. -m\ Jm- AT m* ++. .AY m\ * 
^jj^jj/t^jjjj^^ -JDuHMÛnicCSaBGII 
Lough Mask (vaihe H) Jatkuva hanke, vuosittainen maksuerä 43 
Tuam (vaihe H) Uusi toinen vaihe, vuosittaiset maksuerät 18,7 
Lough Gill (Sligo 
ympäristöineen) Uusi hanke 12,0 
Roscrea/Nenagh Uusi hanke 73 
Dublinin vesihuollon ylläpito Uusi hanke, vuosittain maksettavat tukierät 2,7 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 69 
• Luontotyyppien suojeleminen 
Lisäksi myönnettiin 1,3 miljoonaa ecua suojelu- ja seurantatyön jatkamiseen. Työllä pyritään 
sätfyttämään paras jäljellä oleva esimerkki Keski-hiannin kohosuon muodostamasta kosteiden alueiden 
luontotyypistä. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaanja jonka se on maksanut 70 
IRELAND 
Water Treatment Projects 
Rosslare 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksaan 71 
IRELAND 
Water Supply Projects 
Rosslare 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaanja jonka se on maksanut 72 
JSSUSKSUSX 
• Tiet 
Uusiin tiehankkeisiin ja aikaisempina vuosina hyväksyttyjen hankkeiden muutoksiin myönnettiin 100,9 
miljoonaa ecua vuonna 19%. Kaikki hyväksytyt tai muutetut hankkeet saivat tukena 85 prosenttia 
kokonaiskustannuksistaan. 
Alla olevaan taulukkoon sisältyvät ne hankkeet, joille myönnettiin tukea vuonna 19%. Sanalla "hanke" 
vuttataan uusiin hankkeisiin, joille myönnetty tuki on khjattu kokonaisuudessaan vuoden 19% 
talousarvioon. "Vuosittaiset maksuerät" liittyvät suurhankkeisiin, joille tuki myönnetään vuosittain 
maksettavina summina. Sanalla "muutos" puolestaan viitataan siihen, että komission aikaisemmin 
hyväksymälle hankkeelle myönnetään lisätukea vuoden 19% talousarviosta. 
WÊMÊÊ 
UiMttMttittittittiiÉaÉttiÉi 1513! 
M^j^^AvjwXvXji 
NI Dublin-Belfast Balbriggatm ohitustie 
Cloghran - Lissenhall 
Tie Dublinin satamaan 
Dunleer-Dundalk vuosittainen maksuerä 
muutos 
muutos 
vuosittainen maksuerä 4,5 
1,4 
2,7 
4,3 
Dublinin kehätie Kaakkoinen moottoritie 
Eteläinen risteys muutos 
vuosittainen maksuerä 1,8 
5,1 
Nil Dublin-Rosslare Kilmacanogue - Glen of Downs 
Arklow'n ohitustie vuosittainen maksuerä 
vuosittainen maksuerä 1,7 
3,6 
N7 Dublin - Cork/Limerick Kildaren ohikulkutie 
Portlaoisen ohikulkutie 
Rathcoolen eritasoliittymä vuosittainen maksuerä 
vuosittainen maksuerä 
hanke 1,1 
9,1 
9,8 
N4 Dublin - Sligo Curlewsin ohikulkutie 
Collooney - Sligo vuosittainen maksuerä 
vuosittainen maksuerä 7,0 
6,5 
N18 Limerick - Galway Limerickin sisempi ohikulkutie 
Nevvmarketin ohikulkutie hanke 
muutos 11,1 
02 
N2S Rosslare - Cork Dunkettlen ohikulkutie 
Bamtown - New Ross hanke 
hanke 23,2 
7,9 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 73 
wmmmmmmmmmm. 
i^tt^tmmmmmWmmmmmmWmWà 
• Rautatiet 
Vuonna 1996 tukea myönnettiin seuraaville hankkeille: 
mmmmmmmmmmm 
/A....,.../.&!»^...^..*j!c.<.&ïis&,. 4^Amim%mmmmmmmmWltÊàà P!PMPPnppn<nP!nnmn>ipnin 
mmmm 
Dublin - Galway 
Dublin-Waterford 
Dublin - SUgo 
Mallow - Tralee 
Verkon merkinantolaitteet Ensimmäinen vuosittainen maksuerä joidenkin 
Euroopan laajuiseen rautatieverkkoon 
kuuluvien raiteiden ja merkinantolaitteistojen 
uudistamista varten. 5,2 
DARTin laajennukset Ulomman sähköistetyn esikaupunkilinjan 
pidentäminen Dublinissa. 3,2 
îfiMMlf £Siâ£ii£âiaK£âi£iâ£iiffîi %%&?:%:&%%&&:<* y.. «Iffiiiiriiirfrfiii n mii n rtirti mr ' M 
• Satamat 
Vuonna 1996 tukea saivat seuraavat hankkeet: 
HSBSSPSBBSB 
Dublin Ruoppaaminen Lo-Lo-
konttiterminaalin luona ja 
lisävarusteiden 
hankkiminen. hanke 1,7 
Waterford Uusi laituripaikka 
Belview'ssa 
lähestymisväylän 
moppaaminen. hanke 
muutos hankkeen loppuun 
saattamiseksi 3,4 
0,1 
Cork Lo-Lo-konttitermJnaalin 
parantaminen. hanke 3,3 
VTS (Vessel traffic control 
system) Dublinin, Corkin, 
Rosslaren ja Waterfordin 
satamiin sekä Shannon-
joen suulla olevaan 
satamaan. hankeryhmä 4,0 
wwmmm WmM: 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 74 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 75 
IRELAND 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund 
i 
Rosslare 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 76 
IRELAND 
Trans-European 
Rail network 
Cohesion Fund 
Rosslare 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 77 
2.3.5 ERITTÄIN SYRJÄISET ALUEET 
Koheesiorahasto piti erityisen tärkeänä erittäin syrjäisiksi luokitelluilla koheesiomaiden alueilla 
toteutettavien hankkeiden rahoittamista. Espanjan osalta kyse on Kanariansaarista ja Portugalin 
osalta Madeiran saaresta ja Azoreista. 
Portugali haki koheesiorahaston tukea ainoastaan hankkeille, jotka toteutetaan Madeiralla, missä 
koheesiorahaston osalhstuminen hankkeiden rahoittamiseen on ollut merkittävää ja missä sen 
osalhstumisen merkitys kasvaa edelleenkin. Azoreilla toteutettavat hankkeet on rahoitettu muiden 
rahoitusvälineiden avulla. 
Koheesiorahasto on osallistunut erittäin aktiivisesti erityisesti ympäristöalan hankkeiden 
rahoittamiseen näillä alueilla. Liikennealan osalta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annettujen 
Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä koskevien yhteisön suuntaviivojen 2 artiklan 2 kohdan 
g alakohtaan kirjattiin nimenomaisesti tavoite, joka koskee erittäin syrjäisten alueiden ja 
sijainniltaan keskeisten alueiden vähsten yhteyksien parantamista. 
Kanariansaaret 
• Ympäristö 
Kanariansaarten luonto on huomattavan monimuotoinen, ja siellä on erityisen omaleimaisia ja 
herkkiä luontotyyppejä sekä yli 600 putkilokasvilajia pienellä alueella, jolla asuu noin 1 500 000 
ihmistä. Saarille saapuu lisäksi noin 10 miljoonaa matkailijaa vuosittain. Taloudellisen ja 
sosiaalisen kehityksen seurannaisvaikutukset ovat aiheuttaneet vahinkoa tietyille erittäin herkille 
luontotyypeille ja lajeille eri puolilla saaria. 
Kanariansaarten alueella on neljä kansallispuistoa: Los Tilesin kansallispuisto La Palman saarella, 
Lanzaroten saari (jotka on julistettu biosfaärialueeksi), Canalin luonnonsuojelualue sekä 
Garajonayn kansallispuisto, joka on julistettu kuuluvaksi maailman kulttuuriperintöön. 
Tämän vuoksi Kanariansaarilla on laadittu vuosille 1994-1999 ympäristösuunnitelma, jonka 
tarkoituksena on painopistealueiden ja toimintamahdollisuuksien määritteleminen. Suunnitelmaan 
sisältyvät maankäyttöä ja sen suunnittelemista, ympäristön laatua, luonnontilaisten ympäristöjen 
maankäyttöä sekä ympäristöön liittyvää kouluttamista ja tiedottamista käsittelevät ohjelmat sekä 
lainvoimanien tukiohjelma. 
Rahoitusvälineestä ja koheesiorahastosta on vuodesta 1993 lähtien myönnetty runsaasti rahoitusta 
tähän suunnitelmaan sisältyviä hankkeita varten. Tämä koskee ennen kaikkea veden toimittamista, 
jätehuoltoa, rannikoiden elvyttämistä sekä metsittämistä. 
0 Veden toimittaminen 
- 96/11/61/004: Vesihuoltoon liittyvät työt: Kanariansaarten suolanpoistolaitokset. Tuen määrä: 
27 266 911 ecua. 
Kyse on neljän hankkeen muodostamasta hankeryhmästä, johon kuuluu kolme hanketta merisuolan 
poistolaitteistojen rakentamiseksi ja laajentamiseksi Santa Cruzissa Teneriffalla ja Arrecifessä 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 78 
(Lanzarote m, kolmas linja ja Lanzarote III, neljäs linja). Neljäs hanke koskee pääsäiliön 
rakentamista Teneriffan saarella sijaitsevan Santa Cruzin kaupungin vedensaannin 
varmistamiseksi. Hankkeen päätavoitteet ovat: 325 000 kuivuudesta ja sen seurauksista kärsivän 
ihmisen juomaveden saannin varmistaminen (30 000 kuutiometriä vuorokaudessa); 5 552 metrin 
pituisesta putkistosta, useista pumppuasemista, säihöistä ja lisälaitteistoista muodostuvan 
luotettavan vedenjakeluverkon rakentaminen; kaupunkien vesihuollon parantaminen; veden laadun 
parantaminen; asianomaisen väestönosan terveysolojen ja elämänlaadun parantaminen; 
käytettävissä olevan veden määrän hsääminen säästeliään vedenkulutuksen avulla sekä vesivarojen 
halhunoinnin ja hyödyntämisen parantaminen. 
- 94/11/61/014: Juomaveden tuotantolaitokset. 
* Teneriffa: Adeje-Arona. Tuen määrä 5 892 000 ecua. Hanke koskee merisuolan poistolaitoksen 
rakentamista Granadilla de Ahomaan. Suolanpoistolaitos toimii käänteiseen osmoosiin 
perustuvan menetelmän avulla. 
* GranCanana: 
. Las Palmas. Tuen määrä 6 982 926 ecua. Hankkeeseen sisältyy 250 000 kuutiometrin 
suuruisen säiliön rakentaminen suolanpoistoaseman läheisyyteen. 
. Galda-Agaete. Tuen määrä 3 824 520 ecua. Hanke koskee kahden 1 500 kuutiometriä 
suolatonta vettä tuottavan tuotantolinjan rakentamista. 
Hankkeen päätavoitteet ovat: korkealaatuisen juomaveden toimittaminen 865 000 ihmiselle, 
vesihuollon ja alueen kestävän kasvun varmistavan perusrakenteen rakentaminen, veden laadun ja 
terveysolojen sekä asianomaisten väestönosien elämänlaadun parantaminen, pohjavesien 
suojeleminen vähentämällä niiden liikakäyttöä, kyseisten alueiden kestävän kehityksen edistäminen 
erityisesti matkailualalla sekä veden käytön helpottaminen säästötoimenpiteillä ja koordinoimalla 
vedenkulutusta. 
0 Ranniknifjen kunnostaminen 
-96/11/61/015-017: Rannikoiden kunnostaminen vuonna 1996. 
* Monis-lcad de Los Vinosin ranta (Teneriffa). Tuen määrä: 2 316 748 ecua. 
* Los Pocillosin ja Matagorda-Tiasin rannat (Lanzarote). Tuen määrä: 5 854 024 ecua. 
* Merenrannan kunnostaminen El Frailen ja Las Arenasin välillä Buenavista del Nortessa 
(Teneriffa). Tuen määrä: 1 256 831 ecua. 
Kyse on kolmeen luokkaan jaotellusta 14:n hankkeen ryhmästä: 
- Rantojen kunnostaminen ja uudistaminen, kolmen peräkkäisen toimenpiteen sarja, jonka 
tarkoituksena on vähentää kasvihuoneilmiöstä ja sen aiheuttamasta meriveden korkeuden 
noususta sekä rnaininkien suunnan muuttumisesta johtuvaa rantojen eroosiokehitystä. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 79 
- Rannikoiden kunnostaminen: kymmenen peräkkäisen toimenpiteen sarja, jonka tarkoituksena on 
elvyttää luonnon vahvuudet ja arvot lieventämällä ihmisistä merenrannalle aiheutuvaa painetta 
ja parantamalla ympäristön laatua. 
- Rannikkoalueiden ympäristön kunnostaminen: toimenpide ekologisesti ja maisemallisesti 
merkittävien alueiden alkuperäisten luonnollisten ominaispiirteiden suojelemiseksi, 
säilyttämiseksi ja elvyttämiseksi. 
95/11/61/003: Rannikoiden kunnostaminen vuonna 1995 
Las Canterasin ranta Las Pahnasissa Gran Canarialla. Tuen määrä: 10 472 946 ecua. Hankkeen 
päätavoitteet ovat: 
* 4 900 metrin pituisen ranta-alueen kunnostaminen jalankulkijoiden liikkumisen helpottamiseksi 
* rannan järkiperäisen käytön parantaminen rakentamalla 1 677 pysäköintipaikkaa ja 8 705 m 
kävelykatuja 
* 1 900 metrin pituisen rannan uudistaminen 
* rannalle johtavien kulkuteiden järjestely herkkien vyöhykkeiden suojelemiseksi 
* rannikkoympäristön parantaminen istuttamalla paikallisia kasveja. 
- 94/11/61/028: Hanke rannikon elvyttämiseksi. Charco de Los Clicos. Espanjan rannikon 
huonokuntoisten alueiden kunnostaminen. Tuen määrä: 460 438 ecua. 
Los Clicos-Yaizan lammen (Lanzarote) kunnostaminen. 
Hiekkatöyräiden ja laguunien kunnostamiseen tähtäävät toimenpiteet: hiekan tuominen 30 metrin 
pituiselle rannalle; särkkäalueen sulkeminen kivisellä aallonmurtajalla, jotta ranta ei jää veden alle; 
55 metrin pituisen vedenalaisen padon rakentaminen särkkäalueelle ja aallonmurtajana toimivan, 
osittain veden alle jäävän padon rakentaminen. 
0 Metsittäminen 
- 95/11/61/010-2: Metsittäminen ja eroosion torjunta. Tuen määrä: 4 213 000 ecua. 
Hanke muodostuu joukosta toimenpiteitä, jotka on toteutettava metsämaastossa kahden päälinjan 
mukaisesti: 
Ensimmäisen päälinjan tarkoituksena on hidastaa eroosiota ja aavikoitumista, jotka vaikuttavat 
suoraan Kanariansaarten hydrografisen altaan luontoon ja vahingoittavat kolmea saarten 
perusrikkauksista: kasvillisuutta, maaperää ja vettä. 
Tämän vuoksi on toteutettava erityistoimenpiteitä: 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 80 
* biologisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta maaperän riittävän 
suojaamisen varmistamiseksi: 
=> metsittäminen istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja 
=> metsänhoitotoimien toteuttaminen olemassa olevan kasvillisuuden säilyttämiseksi ja 
parantamiseksi, jotta ylläpidetään tällä tavoin maaperän suojelun ja kasvillisuuden etenemisen 
välistä tasapainoa 
* perusrakenteisiin liittyviä korjaavia toimenpiteitä: yksittäiset pienet hydrotekniset työt, joiden 
tarkoituksena on vakauttaa maakerrokset ja virtojen uomat, jotta toistuvia tdvinusilmiöitä 
voidaan hallita. 
Toisen päälinjan tarkoituksena on uudistaa metsäpalojen vahingoittamat metsäalueet. Siinä 
vahvistetaan biologiset toimenpiteet, joilla pyritään edesauttamaan luonnoUista uudistumista ja 
luomaan suojaava kasvipeite: 
* metsittämis- ja uudistamistoimien voimistaminen 
* olemassa olevaan kasvillisuuteen kohdistuvien metsänhoitotoimenpiteiden tehostaminen 
metsäpalojen ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi 
* palolinjojen ja turvavyöhykkeiden tekeminen niille alueille, joissa metsäpalon vaara on suuri 
sekä alueille, joilla kasvillisuus on erityisen tiheää. 
- 93/11/61/012-023: esimerkiksi Kanariansaarten erittäin huonokuntoisilla alueilla toteutettava 
eroosion valvonta, jonka tarkoituksena on luonnon kiertokulun kannalta ensiarvoisen tärkeiden 
luonnonvarojen suojeleminen. Tuen määrä: 827 270 ecua. 
0 Kansallispuistojen perustaminen 
Hankeryhmä, jonka päätavoitteet ovat: vastata kansallispuistojen käyttöä koskevaan yleisön 
kysyntään sekä minimoida suuren kävijämäärän kielteiset vaikutukset. Hankkeissa vahvistetaan 
palvelualueiden ja puistoihin vievien teiden perusrakenteisiin liittyvät erilaiset järjestelyt. 
93/11/61/031-039: Caldera de Taburienten luonnonpuisto. Tuen määrä: 1 441 800 ecua. 
Garajonayn luonnonpuisto. Tuen määrä: 514 500 ecua. 
Teiden luonnonpuisto. Tuen määrä: 1 189 900 ecua. 
Timanfayan luonnonpuisto. Tuen määrä: 1 045 200 ecua. 
0 Jätteet 
- 95/11/61/042: Erityisjätteiden käsittelyn perusrakenteet 11 379 780 ecua. 
El Hierro, La Palma, La Gomera, Teneriffa, Gran Canaria, Fuerteventura ja Lanzarote. 
Lajiteltujen jätteiden keräyskeskusten perustaminen mahdolhstaa kaupungeista ja piemstä 
teollisuuslaitoksista peräisin olevien erityisjätteiden sekä myrkyUisten ja vaaralhsten jätteiden 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 81 
erottelemisen tavanomaisista hävitettävistä kiinteistä yhdyslamtajätteistä. Lisäksi toimella 
mahdollistetaan sellaisten materiaalien kerääminen ja kierrätys, jotka tähän asti on poistettu 
muiden yhdyskuntajätteiden joukossa, sekä pienten luvattomien kaatopaikkojen sulkeminen. 
Jokaisessa keräyskeskuksessa on katettu suoja jääkaappien, akkujen ja muiden huonon sään 
vaikutuksilta suojattavien jätteiden varastointia varten, useita suuria kontteja (30 - 34 
kuutiometriä) metalleja, puuta, paperia, pahvia ja rakennustyömailta tuotua maa-ainesta varten 
sekä pienempiä kontteja lasia, paristoja, öljyjä ja säilykepurkkeja varten. 
Tällä hankkeella aiotaan toteuttaa kolmenlaisia keräyskeskuksia, jotka ovat kooltaan ja 
rakenteeltaan erilaisia sen mukaan, kuinka paljon käyttäjiä niillä on. 
0 Vedenpuhdistusasema 
- 94/11/61/015: Adeje-Aronan (Teneriffa) jätevesien puhdistusasemat. 
Tuen määrä: 13 780 563 ecua. 
Hankkeen tarkoituksena on ennen kaikkea parantaa jätevesien puhdistusverkkoa Adejen ja Aronan 
kunnissa syntyvien jätevesien saastemäärän vähentämiseksi (mistä hyötyisi 
95 000 ihmistä) sekä mahdollistaa puhdistetun veden käyttäminen uudelleen. Käsitellyn jäteveden 
määrä on 11 680 000 kuutiometriä vuodessa. Käsittelyn jälkeen saastejäämien pitoisuudet ovat 
direktiivin 91/27 l/ETY mukaiset. Toteutettaviin töihin kuuluvat kokoojakaivojen ja painelaitteiden 
asentaminen, pumppuasemien rakentaminen, merenalaiseen viemäriin johtavan putken ja jätevesien 
puhdistusjärjestelmien asentaminen. 
0 Ympäristön elvyttäminen 
-94/11/61/025 : Tutkan asentaminen Gran Canarialle. 
Ilmaston tarkkaileminen sekä ilmastonvaihteluiden ja niiden ympäristövaikutusten havaitseminen. 
Hankkeella pyritään kahteen tavoitteseen: 
* ilmastojärjestelmää koskevan tiedon kerääminen, käsitteleminen ja arkistoiminen 
* tietojen hyödyntäminen toteuttamalla tutkimuksia, jotka koskevat luonnonkatastrofien syynä 
olevia meteorologisia ilmiöitä, ilmaston vaihtelua ja ilmatonmuutoksia, ilmaston mallintamista 
sekä ihmisen toimintaan ja luonnonvaroihin kohdistuvia vaikutuksia 
* Liikenne 
- 93/11/65/031: Hierron lentokenttä. 
Hankkeessa on tarkoitus rakentaa uusi yhdystie, joka on samansuuntainen kuin lähinnä kiitoradan 
N:o 16 päätä sijaitsevan asematason yhteydessä jo olevat yhdystiet, sekä autojen pysäköintialue 
lentokentän sisääntuloalueeUe voimalaitoksen läheisyyteen. 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 82 
Hankkeen tarkoituksena on ennen kaikkea Espanjan saarialueiden ja sijainniltaan keskeisten 
yhteisön alueiden vähsten lentoyhteyksien parantaminen. 
- 93/11/65/032: Pohjois-Teneriffan lentokenttä. 
Kyse on kiitoradoilla N:o 12 ja 20, odotusalueilla sekä nousuun käytettävällä kiitoradalla olevien 
osuuksien päällysteen korjaamisesta. 
Kiitoratojen betonipäällysteessä on murtumia noin 100 neliömetrin suuruisella alueella. Päällyste 
on siis poistettava ja korvattava uudella. 
Myös odotusalueilla olevien halkeilleiden osuuksien päällyste on jyrsittävä pois ja korjattava. 
Lisäksi nousuun käytettävän kiitoradan keskiosaan muodostuu noin 1 100 metrin pituisella 
osuudella lätäköltä kiitoradan liiallisen epätasaisuuden vuoksi. Halkeilleet osuudet on muotoiltava 
ja peitettävä ylimääräiseUä asfalttibetonikerroksella, joka ulottuu kiitoradan reunoille asti. 
Hankkeen päätavoitteet ovat: kiitoradan parantammen turvalhsuuden lisäämiseksi lentokoneiden 
nousujen ja laskujen sekä maassa tapahtuvien järjestelyjen aikana. 
- 96/11/65/001: Tie: G.C. - Olla de La Plata. Tuen määrä: 15 535 089 ecua. 
Hankkeella pyritään ennen kaikkea luomaan liikennöintiväylä, jolla ratkaistaan saaren vilkkainimin 
liikennöidyn tien, CG-l:n, liikenneongelma, siten että Lajan rannan hyödyntäminen ja Las 
Palmasin eteläisen kaupunginosan kemttyminen otetaan huomioon. CG-In laajennus muodostuu 
kahdesta kolmikaistaisesta ajoradasta, joiden kunkin leveys on 3,5 metriä, sekä ajoratojen välissä 
olevista yhden metrin levyisistä pientareista ja uUcoreunoilla olevista 2,5 metrin levyisistä 
pientareista. Tieosuus on pituudeltaan 4 metriä. 
Hankkeen toissijaisia tavoitteita ovat: liikenteen sujuvuuden lisääminen, autoliikenteeseen ja 
jalankuUaiun liittyvien vaarojen vähentäminen, näkymien esteettinen parantaminen kaupunkiin 
saavuttaessa sekä alueen kaupunkisuunnittelua ohjaavan yleisen järjestelmän määritteleminen. 
Madeira 
Madeiran vesihuoltoa koskeva hanke on jo hyväksytty, minkä lisäksi kansalliset ja alueelliset 
viranomaiset ovat aloittaneet koheesiorahaston kanssa perusteelliset keskustelut muista 
mahdollisista tukitoimista. 
Liikennealalla keskusteluja on käyty erityisesti kiitoradan pidentämisestä Funchalin lentokentällä 
mereen tehtävien rakenteiden avulla (tähän on jo myönnetty rahoitusta REGIS-ohjelmasta), ja 
ympäristöalalla koheesiorahasto voisi tukea uuteen yhdyskuntajätteiden polttolaitokseen 
perustuvan jätteiden käsittelyjärjestelmän järkiperäistämistä koskevaa yleishanketta. 
• Ympäristö 
0 Veden toirmttaminen 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 83 
- 94/10/61/014 - Joukko Madeiran tärkeimpien juomavesilähteiden yhdistämistä koskevien 
hankkeiden vaiheita. Tuen määrä: 18 215 502 ecua. 
Hankkeeseen sisältyy etenkin pumppuasemien ja vedenkäsittelylaitosten rakentaminen sekä 
kokonaisjärjestelmän osat toisiinsa yhdistävien putkien asennukset vesivarojen aiempaa 
tehokkaamman hallinnoinnin mahdollistamiseksi. 
HankkeeUa on myönteisiä yrmpänstövaikutuksia, koska se mahdolhstaa liian vähäisessä määrin 
hyödynnettyjen vesivarojen käyttöön ottamisen ja veden aiempaa paremman hallinnoinnin. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 84 
24 RAHASTON TUTKIMUSTA JA TEKNISIÄ TUKITOIMENPITEITÄ 
KOSKEVA TOIMINTA 
2.4.1 YLEISTÄ 
Hallinnon moitteettoman hoidon varmistamiseksi ja myönnettyjen tukien tehokkuuden lisäämiseksi 
koheesiorahaston johto pyysi useita asiantuntijoita ja konsultteja osallistumaan rahaston 
toimintaan siihen kuuluvilla aloilla. 
Konsulttien merkitys koheesiorahaston eri toiminta-aloilla yhteisrahoitettavaksi esitettyjen 
hankkeiden arvioimisessa, tutkimisessa ja seurannassa on erittäin suuri. Asiantuntijat täydentävät 
komission teknistä asiantuntemusta eri aiheisiin liittyvällä käytännöllisenä ja ajankohtaisella 
tiedolla auttaen sitä tällä tavoin täyttämään tehtävänsä parhaalla mahdollisella tavalla. 
Lisäksi erityisesti suurimpien hankkeiden arvioimista koskeva yhteistyö Euroopan 
uivestointipankin kanssa jatkui vuonna 1996 aikaisempien vuosien tapaan. Investointipankin 
tehtävää käsitellään tarkemmin tämän kertomuksen kohdassa 4.8. 
Koheesiorahaston rahoitettavien hankkeiden valitsemiseksi tehtiin lisäksi useita tutkimuksia. Veden 
riittävyyttä Espanjan ja Portugalin rajalla olevassa Guadiana-joessa ja sen jokisuulahdessa 
koskevat tutkimukset aloitettiin tehtäessä päätöstä koheesiorahaston rahoituksen mahdollisesta 
myöntämisestä jokeen rakennettavalle padolle. Lisäksi tehtiin muun muassa Kreikan saarten 
(Mykouoksen, Eginen ja Tinoksen) jäteongelman ratkaisemiseksi rakennettavaa termolyysilaitosta 
koskeva toteutettavuustutkunus, useita multimodaalisia tavaroiderikuljetuskeskuksia Kreikassa 
koskeva toteutettavuus- ja sijoittamistutkimus sekä yhteensovitettuja ympäristöalan toimia 
kreikkalaisella Santorinin saarella koskeva toteutettavuustutkimus. 
London School of Economicsin tekemä tutkimus koheesiorahaston toiminnan sosiaalisista ja 
taloudellisista vaikutuksista alueellisella tasolla valmistui vuoden 1996 aikana, ja sen perusteella 
luotiin kolme mallia, joita sovellettiin koeluontoisesti. Koheesiorahaston tukemien investointien 
vaikutukset paikallistason talouselämään ovat malleista saatujen kokemusten mukaan 
mielenkimtoisia Näiden myönteisten tulosten ansiosta koheesiorahasto sopi London School of 
Economicsin kanssa yhteistyöstä kehitettyjen mallien soveltamiseksi aiempaa jäijestelmällisernrrun 
käynnissä oleviin ja tulevaisuudessa rahoitettaviin hankkeisiin. 
2.4.2 KOMISSION ALOITTEESTA 
Tarjouskilpailut 
Vuoden 1996 aikana koheesiorahasto käynnisti useita tekniseen tutkimukseen ja tukeen liittyviä 
tarjouskilpailuja. Tarjouspyyntöjen tekemisessä sekä hankintojen myöntämisessä noudatetaan 
juUdsista hankinnoista annettuja voimassa olevia määräyksiä. Valitut konsultit ovat eri 
jäsenvaltioista, ja suurin osa heistä on lähtöisin muualta kuin koheesiomaista. 
Tekniseen tukeen ja tutkimukseen osoitettujen määrärahojen osuus kokonaistalousarviosta kasvoi 
komission aloitteesta vuoteen 1995 verrattuna, mutta osuus on aina oUut melko pieni. Tähän 
tarkoitukseen osoitettujen määrärahojen määrä oli 2,2 miljoonaa ecua eh alle 0,1 prosenttia 
koheesiorahaston tekemien maksusitoumusten kokonaismäärästä. 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 85 
Koska useat ulkopuolisten konsulttien kanssa tehdyt sopimukset päättyivät vuonna 1996, 
koheesiorahaston johto päätti laatia kaksi huomattavaa pyyntöä, jotka koskivat useita tekniseen 
tukeen liittyviä puitesopimuksia ja jotka julkaistiin Euroopan yhteisöjen viralhsessa lehdessä. 
Toinen näistä kolmivuotisista yleisluonteisista puitesopimuksista kattaa ympäristöalan ja toinen 
liikenteen perusrakenteet. 
Valituiksi tulleet konsultit kuuluvat Euroopan konsulttien parhaimmistoon. Heidän pätevyytensä ja 
itsenäisyytensä takaavat sen että jokainen konsulttien hoidettavaksi aikanaan annettavat tutkimus-, 
tarkastus- tai arviointitehtävät suoritetaan korkealaatuisesti. 
Valittujen toimenpiteiden laii 
Komissio rahoitti kolmenlaisia toimenpiteitä: 
* yleisluontoiset tutkimukset: tässä yhteydessä voidaan mainita esimerkiksi Iberian niemimaan 
hydrologista tilannetta koskevasta analyysistä tehdyn tutkimuksen päätelmät. Tutkimus 
mahdollisti Espanjan ja Portugalin juomavesihuoltoon liittyvien hankkeiden arvioimisessa 
käytettävän viitekehyksen määrittelemisen. Koheesiorahastosta rahoitettiin myös Guadianan 
altaan veden riittävyyttä koskeva tutkimus, jonka tarkoituksena on määritellä siellä valmisteilla 
olevien suurhankkeiden toteuttamisen välttämättömät edellytykset juomavesihuollon alalla. 
Koheesiorahastosta rahoitettiin lisäksi saastuttaja maksaa -periaatteen noudattamista koskeva 
tutkimus, jota käsitellään jäljempänä yksityiskohtaisemmin. 
* koheesiorahastolle esitettyjen, satamiin, jätehuoltoon, vesihuollon järjestelmiin ja eroosion 
valvontatoimiin liittyvien yksittäisten hankkeiden taloudelliset ja tekniset analyysit. 
* koheesiorahastossa jo hyväksyttyjen hankkeiden tekniset tarkastukset sen varmistamiseksi, että 
hankkeiden toteuttamisen yksityiskohdat vastaavat asetettuja tavoitteita. 
Tutkimus saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamisesta 
Vuoden 1996 kuluessa ECOTEC Research and Consulting aloitti koheesiorahaston 
toimeksiannosta tutkimuksen saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamisesta niillä 
ympäristöaloilla, joiUa koheesiorahasto pääasiassa toimii eli veden toimittamisen, jätevesien 
hallinnoinnin ja kiinteiden yhdyskuntajätteiden poistamisen aloilla. Tutkimuksessa luodaan perusta 
menetelmille, joita käytetään tariffien määrittämisessä ja saastuttaja maksaa 
-periaatteen soveltamisen arvioinnissa. Lisäksi siinä käsitellään eri loppukäyttäjille tarjottavien 
palveluiden kustannuksia ja kustannusten kattamista. Tutkimuksessa arvioidaan myös 
kustannusten aiempaa suuremmasta kattamisesta aiheutuvia mahdollisia taloudellisia, 
yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä seurauksia. Tutkimuksessa paneuduttiin ensisijaisesti 
koheesiomaiden tilanteeseen, mutta siinä vertailtiin myös muualla Euroopan unionissa (erityisesti 
Tanskassa, Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kiiningaskunnassa) saatuja kokemuksia. 
Tutkimusta käsittelevä loppukertomus, joka jätettiin koheesiorahastoUe joulukuussa 1996, sisältää 
kutakin koheesiomaata koskevan luonnehdinnan, ja siinä selvitetään ympäristöön liittyvien 
palveluiden kustannusten kattamisen oikeudellinen ja hallinnollinen tausta sekä eri alueisiin 
liittyvien esimerkkitapausten luonnehdinnat. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoumnut maksamaan ja jonka se on maksanut 86 
2.4.3 JÄSENVALTIOIDEN PYYNNÖSTÄ 
Espanjan viranomaiset jättivät heinäkuussa 1996 koheesiorahastoUe tukihakemuksen, joka koski 
Kastilian moottoritien Salamancan ja Fuentes de Ofioron väliseen tieosuuteen liittyvän teknisen 
toteutettavuustutkimuksen ja suunnittelutöiden rahoittamista. Tieosuus on noin 103,5 kilometrin 
pituinen. Se yhdistää Salamancan Espanjan ja Portugalin rajaan Fuentes de Ofioron kohdalla ja 
kuuluu Lissabonin ja Valladohdin väliseen hikennöintiväylään, joka puolestaan on eräs 
tärkeimmistä neuvoston Essenin kokouksessa joulukuussa 1994 hyväksytyistä Euroopan laajuisiin 
verkkoihin liittyvistä hankkeista. Hanke muodostaa merkittävän yhteyden Portugalin, Espanjan ja 
muun Euroopan unionin alueen vähUe. Koska väylän rakentaminen on ensisijainen hanke, 
koheesiorahasto rahoittaa nämä tekniset tutkimukset poikkeukselhsesti kokonaisuudessaan. Hanke 
hyväksyttäneen muodollisesti vuoden 1997 alussa, ja siUe myönnettävä kokonaistuki on 4,9 
miljoonaa ecua. 
2.5 MAKSUT JÄSENVALTIOITTAIN: VUONNA 1996 SUORITETUT 
MAKSUT 
ecua 
; Shmtffo 
Espanja 
Kreikka 
Irlanti 
Portugali 
Tekninen tuki 
rmmnsl XvrtriMt 
202 849 266 
50 332 579 
38 388 872 
83 925 480 
-
37549* 197 Vlättftteml 
821 347 508 
157 967 181 
134 769 559 
219 500 435 
13*JS84«*3 87 860630 
36 452 527 
15 961 805 
21469 762 
141744724 Yfat&fifi 
1112057404 
244 752 287 
189 120 236 
324 895 677 
1 156 625 
iznmtM % 
59,4 
13,07 
10,1 
17,36 
0,02 
100 
Kuten maksutaulukosta käy ilmi, maksutyypin mukainen jako osoittaa maksettujen 
ennakkojen varsin korkeaa prosenttiosuutta (18,64 prosenttia). Tällä pyritään siihen, että 
osa koheesiorahaston tuesta voidaan asettaa käytettäväksi välittömästi, jotta tarvittaville 
tutkimuksiUe ja töiden käynnistymiselle voidaan heti antaa tarvittavat varat. 
2.6 LOPPUUN SAATETUT HANKKEET 
Kaikista koheesion rahoitusvälineestä tai koheesiorahastosta yhteisrahoitetuista hankkeista tehdään 
jälkiarviointi. 
Vuoden 1996 lopussa päätetyt hankkeet: 
• ESPANJA 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 87 
0 YMPÄRISTÖ 
Hanke N:o 93.11.61.012-023: Päätös N:oC(93)3814 lopullinen, 16.12.1993 
Eroosion valvonta ja kasvipeitteen uudistaminen. 
Toteutetut työt: metsittäminen heikon kasviUisuuden alueilla, aUaiperäisen luonnolhsen puuston 
laadullinen parantaminen ja puuston määrän lisääminen, vuolasvirtaisten jokien sääntely 
kahdessatoista hydrografisessa altaassa. 
Myönnetty tuki: 50 882 418 ecua 
HunkpN-nQvn fiindi Päätös N:o C(93)2797/2,6.10.1993 
LINDE (ensimmäinen vaihe). 
Tutkimus, joka koski sellaisten jokiosuuksien tunnistamista, analysointia ja luokittelua, jotka 
olisi liitettävä julkisiin vesivaroihin. 
Myönnetty tuki: 1 071 960 ecua 
Hanke N:o 93.11.61.042-050 Päätös N:o C(94)2683/lopullinen, 13.10.1994 
Jokien uomien, töyräiden ja rantojen kunnostustyöt yhdeksässä hydrografisessa altaassa. 
Töiden tarkoituksena oh ennen kaikkea töyräiden ja rantojen vakauttaminen ja vahvistaminen, 
virralle pääsyn varmistaminen sekä huonokuntoisten alueiden kunnostus ja vesivoimaloiden 
kunnostaminen yhdeksässä hydrografisessa altaassa. 
Myönnetty tuki: 10 878 674 ecua 
Hanke N:o 93.11.61.052-053.055.057-059 Päätös N:oC(94)3014, 16.11.1994 
Espanjan rantojen parannustyöt. 
Kuuden vakavasta eroosiosta kärsivän rannan uudistamistyöt toteutetaan tuomalla hiekkaa ja 
rakentamalla aallonmurtajina toimivat padot. 
Myönnetty tuki: 23 643 186 ecua 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 88 
Hanke N :o 93.11.61.056 Päätös No C(94)3094/lopulhnen, 18.11.1994 
Orillamarissa merenrannassa olevan kävelykadun kunnostaminen - Hérculesin tornin ympäristö 
-Corufia. 
Töiden tarkoituksena on Hérculesin tornin ympäristön ja San Amaron poukaman 
kunnostammen, johon liittyy 46 hehtaarin suuruisen viheralueen luominen luonnolhsen 
ympäristön parantamisen mahdolhstamiseksi, sekä kävelykadun laajentaminen ja arkeologisen 
puiston rjeiustaminen. 
Myönnetty tuki: 3 616 599 ecua 
Hanky Nm 93.11.61.063: Päätös N:o C(93)3979/4, 16.12.1993 
Picadasin patoaltaan veden johtaminen Valdemayorin patoaltaaseen Madridin vesihuoltoa 
varten. 
Hanke toteutettiin Madridin kaupungin asukkaiden vedensaannin takaamiseksi sekä 100 
miljoonan kuutiometrin vesitoimitusten varmistamiseksi vuosittain 32,5 kilometriä pitkän 
putkiston kautta. 
Myönnetty tuki: 44 096 571 ecua 
H«nkP Nm 93 11.61.064-068.076: Päätös N:o C(93)3979/5, 16.12.1993 
Vesivarojen hallinnoinnm parantaminen neljässä itsenäisessä yhteisössä. 
Madridin, Andalusian, Kastilian ja Navarran itsenäisten yhteisöjen vedenjakelujärjestelmien 
kapasiteetin lisäämiseksi toteutetut työt, joihin kuuluvat putkistot, säiliöiden yhdistäminen, 
kairaus sekä toimitettavan veden käsittelylaitos. 
Myönnetty tuki: 26 233 568 ecua 
H»nta» Nm 93,11.61.071.074: Päätös N.o C(94)3284, 30.11.1994 
Putkistot Mirafloresissa Sevillassa ja Nalon-joen osien suojeleminen Asturiassa. 
a) Miraflores-jokeen liittyvät 3 295 metriä pitkää putkistoa koskevat työt sekä joen uoman 
kmmostaminen 300 metrin matkalta tukemalla joen alkulähdettä kivi- ja betonilohkarein. 
b) Nalon-joen uoman moppaaminen ja sen töyräiden suojeleminen kivistä ja betoniseinämistä 
koostuvalla padoUa. 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 89 
c) 562 metrin pituisen tieosuuden muuttaminen ja kävelysillan rakentaminen jalankuUujoita 
varten. 
Myönnetty tuki: 2 119 550 ecua 
Hanke N:o 93.11.61.079-080: 
Veden toimittaminen Sevillassa. Päätös N:oC(93)3979/6,16.12.1993 
Hanke toteutettiin Sevillan vesivarojen hsäämiseksi yhdistämällä Viar-joki Sevillan 
vesijohtojärjestelmään sekä vesijohtojärjestelmän liittämiseksi Pintadon patoaltaaseen 
pumppuasemien ja putkistojen avulla. 
Myönnetty tuki: 15 433 800 ecua 
Hanke N:o 95.11.61.043-7 a: Päätös N:o C(96)586, 4.3.1996. 
Kehittyneen kierrätyskeskuksen rakentaminen Baskimaahan. 
Kierrätyskeskus muodostuu kolmesta yksiköstä, jotka vastaavat jäteöljyjen, liuottimien ja 
porausnesteiden jätehuollosta, sekä jäteöljyjen analyysejä suorittavasta laboratoriosta 
Baskimaan itsenäisessä yhteisössä. 
Myönnetty tuki: 3 716 048 ecua 
Tutkimukset 
94.11.61.007; Päätös N:o C(94)2127, 27.7.1994 
Rannikoita ja jokia koskevien hankeryhmien strategisten kehysten valmisteluun liittyvää 
teknistä tukea käsittelevä valmisteleva tutkimus. 
Myönnetty tuki: 39 658 ecua 
94.11.61.008: Päätös N:o C(94)2686/lopullinen, 13.10.1994 
Joukko valmistelevia tutkimuksia, jotka koskivat tukea saaneiden ympäristöhankkeiden 
arvioimiseen ja kustannus-hyötyanalyysiin liittyvää teknistä tukea. 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 90 
Myönnetty tuki: 363 497 ecua 
94.11.61.009: Päätös N:o C(94)2678/lopullinen, 13.10.1994 
Valmisteleva tutkimus koheesiorahastosta tukea saavien hankkeiden makrotaloudeUisen 
arvioinnin tekemiseksi tarvittavasta teknisestä tuesta. 
Myönnetty tuki: 30 000 ecua 
0 LIIKENNE 
Hanke N:o 93/11/65/001: Päätös N:o (93) 2799/1,6.10.1993 
Madridin jaValencian moottoritie (ensimmäinen vaihe) 
Valencian Levanten moottoritiehen - ja siis myös Madridiin - yhdistävää suuria liikennemääriä 
silmällä pitäen suunniteltua moottoritietä koskeva tekninen toteutettavuustutkimus ja 
suunnittelutyöt. 
Maksettu tuki: 4 960 494 ecua 
Hanke N:o 93/11/65/002: Päätös N:o C(93) 2799/2, 6.10.1993 
Rias Bajasin moottoritie (ensimmäinen vaihe). 
Suuria liikennemääriä silmällä pitäen suunniteltua, Galician ja Pohjois-Portugalin Euroopan 
laajuisiin verkkoihin yhdistävää moottoritietä koskeva tekninen toteutettavuustutkimus ja 
suunnittelutyöt. 
Maksettu tuki: 19 920 769 ecua 
Hanke N:o 93/11/65/003: Päätös N:o C(93) 2799/3, 6.10.1993 
Bailénin ja Granadan välinen moottoritie (erisimmäinen vaihe). 
Andalusian itäosien ja Madridin-Sevillan käytävän välisiä liikenneyhteyksiä Badenin ja 
Granadan välillä parantavan moottoritien rakentamista koskeva tekninen 
toteutettavuustutkimus ja suunnittelutyöt. 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 91 
Maksettu tuki: 6 731 372 ecua 
Hflnkf Nm 93/11/65/006: 
N340, Adran ohitustie. Päätös N:oC(93) 3746, 13.12.1993 
Malagan ja Almerian välillä N340-tiellä olevan, Adran ohikuUcutiehen kuuluvan 10,02 
kilometrin pituisen tieosuuden muuttaminen kaksikaistaiseksi. 
Maksettu tuki: 11 086 953 ecua 
Hanke N:o 93/11/65/011: Päätös N:o C(93) 2378/2, 2.9.1993 
M40, Madridin kehätie - pohjoinen kokoojakatu, tieosuus N:o 3. 
Uusi 7,715 kilometrin pituinen tieosuus Madridin kehätieUä (M40), mukaan lukien 49 teknistä 
yksityiskohtaa ja kahdeksan alikuUaitien rakentaminen. 
Maksettu tuki: 63 045 000 ecua 
Hanke N:o 93/11/65/012: 
Valladolidin kehätie, itäinen osa. Päätös N:oC(93) 3258/1, 15.11.1993 
Valladolidin ja Toledon yhdistävän, noin seitsemän kilometrin pituisen uuden tieosuuden 
rakentaminen Valladolidin kehätiehen pohjoisen kehätien ja N-601-tien välhle. 
Maksettu tuki: 22 041 228 ecua 
H«A»Nm93/11/6S/013-
Tie Santiago de Compostelaan. Päätös N:oC(93) 3258/2, 15.11.1993 
Uusi, noin 1,9 kilometrin pituinen kaksikaistainen tie, joka vähentää Santiagon kautta kulkevaa, 
Pohjois-Galiciasta ja Orensen maakunnasta tulevaa liikennettä. 
Maksettu tuki: 6 165 706 ecua 
H«nl«> Nm 93/11/65/014: Päätös No C(94) 1179, 17.5.94 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 92 
Larderon ohikulkutie. 
Noin 4,62 kilometrin pituisen Larderon ohitustien rakentaminen N119-tieUe Medinacelista 
Pamplonaan ja San Sebastianiin. 
Myönnetty tuki: 6 842 028 ecua 
Hanke N:o 93/11/65/018: Päätös N:o C(93) 2799/5, 6.10.1993 
Trinidadin ja Montgatin välinen moottoritie. 
Hanke muodostuu 4,4 kilometrin pituisesta Comerian ja Montgatin välillä olevasta 
tieosuudesta. Se kuuluu Barcelonan toiseen kehätiehen, ja sen avulla kehitetään Barcelonan ja 
Montgatin välisen moottoritien toista osuutta. 
Maksettu tuki: 31 605 733 ecua 
Hanke N:o 93/11/65/020: Päätös N:o C(93) 2244/3, 29/7/93 
Madridin ja Sevillan välillä liikennöivä suumopeusjuna: Majarabiquen eritasoliittymä. 
Raideleveyden vaihto Majarabiquessa (Sevillassa), mukaan luettuna yhteydet Huelvan ja 
Cadizin linjoihin, jotta kansainvälistä raideleveyttä käyttävä liikkuva kalusto voi vaihtaa 
Espanjan rautateiden (Renfen) käyttämään raideleveyteen ja jatkaa mainittuihin kaupunkeihin. 
Maksettu tuki: 3 152 353 ecua 
Himkf Nm 93/11/65/022; Päätös N:o C(93) 2244/5, 29.7.1993 
Madridin ja Barcelonan välinen suumopeusjuna (ensimmäinen vaihe). 
Ehdotetun Madridin ja Barcelonan välisen suumopeusjunaradan Zaragozan ja Léridan sekä 
Calatayudin ja Riclan välisiä osuuksia koskevat tekniset tutkimukset. 
Maksettu tuki: 7 696 017 ecua 
Hflnk»Nm 93/11/65/023: Päätös N:o C(93) 3258/4, 15.11.1993 
N632-tie: Las Duenasin ja Novellanan välisen tieosuuden kaksikertaistaminen. 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoumnut maksamaan ja jonka se on maksanut 93 
6,389 kilometrin pituisen tieosuuden rakentaminen vaihtoehtoisen reitin tarjoamiseksi N632-
tieUe kilOTnetripisteiden 124,7 ja 133,6 välillä. 
Maksettu tuki 16 531 743 ecua 
H«nU Nm 93/11/6S/Q25. Päätös N:o C(93) 3592/2 
Valencian ja Tarragonan välinen rautatie. 
Nykyisen ratapohjan leventäminen kahden vierekkäisen rataosuuden rakentamiseksi sekä 
rakenteeUisen nopeuden nostamiseksi 200/220 kilometriin tunnissa 37 kilometrin pituisella 
rataosuudella Alcanarin ja Camarlesin välillä. 
Maksettu tuki: 24 387 730 ecua 
Hanke N:o 93/11/65/031: 
Hienon lentokenttä. Päätös N:oC(93) 3592/4, 10.12.1993 
AsematasoUe ja autojen pysäköintialueelle pääsyn mahdollistavan uuden tieyhteyden 
rakentaminen Hierron lentokentällä (Kanariansaaret). 
Maksettu tuki: 363 796 ecua 
Hftnlrt Nm 93/11/^/032» 
Pohjois-Teneriffan lentokenttä. Päätös N:oC(93) 3592/5, 10.12.1993 
Lentokoneille tarkoitettujen paikkojen 12 ja 20 päällysteen korjaaminen sekä kiitoradan ja 
odotusalueiden korjaaminen Pohjois-Teneriffan lentokentällä (Kanariansaaret). 
Maksettu tuki: 323 977 ecua 
H^kf Nm 93/11/65/033-034: 
Palma de Mallorcan lentokenttä. Päätös N:oC(93) 3592/6,10.12.1993 
Asematason laajentaminen ja taksien käyttämän tien alta kulkevan väylän rakentaminen 
suunniteUuUe teollisuusalueelle pääsyn mahdollistamiseksi. 
Maksettu tuki: 4 300 489 ecua 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 94 
Hanke N:o 93/11/65/009: Päätös N:o C(93)3680, 14.12.1993 
Madridin ja Valencian välinen moottoritie (Requenan ja Chivan välinen osuus). 
CNlll-moottoritien kunnostaminen Requenan ja Chivan vähllä yhteensä 29,3 kilometrin 
pituiselta matkalta. 
Maksettu tuki: 83 783 968 ecua 
Hanke N:o 93/11/65/017: Päätös N:o C(93) 2770, 8.101993 
M40, Madrid kehätie - pohjoinen kokoojakatu, tieosuus 2. 
Uusi 7,1 kilometrin pituinen tieosuus Madrid kehätien (M40) pohjoisosaan NVl:n ja Via Borde 
de Hortaleza välille. 
Maksettu tuki: 79 169 761 ecua 
Hanke N:o 94/11/65/011: Päätös N:o C(94) 3757/8, 21.12.1994 
Liikennöintiväylä N-632, Novellanan ja Cadavedon välinen tieosuus. 
12,8 kilometrin pituisen tieosuuden rakentaminen N-632-liikennöintiväylän vaihtoehdoksi 
Novellanan ja Cadavedon vähllä. 
Maksettu tuki: 28 343 275 ecua 
Hanke N:o 94/11/65/004: 
Léridan ohitustie. Päätös N:o C(94) 3757/3, 21.12.1994 
Madridista Barcelona kautta Ranskaan johtavan Léridan ohitustien rakentaminen Nil-
liikennöintiväylän yhteyteen. 
Maksettu tuki: 80 341 241 ecua 
Hunk* Nm 95/11/65/009: Päätös N:o C(95) 3647, 12.1.1996 
Moottoritieyhteys Guipuzcoasta Navarraan. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 95 
Guipuzcoan ja Navarran yhdistävän uuden A-15-moottoritien rakentaminen mukaan lukien 
tieosuuksiin II a) ja II b) Uittyvät työt sekä tunnelien varusteet Guipuzcoan tieosuudella (San 
Lorenzo ja Belabieta). 
Maksettu tuki: 8 452 365 ecua 
• PORTUGALI 
0 YMPÄRISTÖ 
Hanke N :o 93/10/61/001: 
Lissabonin vedenjakeluverkko. Päätös N:o C(93)3287/4, 22.11.93 
Päätös N:o C(96)339,9.2.96 
Lissabonin vedenjakeluverkon laajentaminen 15 kilometrin matkalta kaupungin laajenemisen 
vuoksi. Putkien, liittymien ja verkon osien korvaaminen ja kunnostaminen 50 kilometrin 
matkalla. 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 7 817 600 ecua 
7 817 600 ecua 
Hanke N:o 93/10/61/011: Päätös N:o C(93)3287/5, 22.11.93 
Lentokentän vesijohdon kunnostaminen Vila Franca de Xirassa. 
Hankkeeseen liittyy useita eri puoliUa Vila Franca de Xiran lentokentän vesijohtoverkkoa 
toteutettavia töitä, kuten Trancäo-joen yUtyspaikan kunnostaminen, Born Retiron, Säo Joao 
dos Montesin ja Bairro da Matan rinteiden vakauttaminen sekä vesijohtoverkon kunnostaminen 
Alhandran tunnelin alueella. 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 1 029 350 ecua 
933 257 ecua 
Hanke N:o 93/10/61/012: Päätös N:o C(93)3287/6, 22.11.93 
Castelo de Boden vesijohtoverkon kapasiteetin lisääminen 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 96 
Hanke koskee ensimmäistä vaihetta Castelo de Boden vesijohtoverkon väliosuuden kapasiteetin 
hsäämiseksi. Ensimmäiseen vaiheeseen sisältyy kolmen osuuden kaksikeitaistarninen yhteensä 
9,2 kilometrin matkalta. Lisäksi ensimmäiseen vaiheeseen sisältyy sellaisten teknisten 
tutkimusten ja hankkeiden tekeminen, joiden avulla hanke saadaan kokonaisuudessaan 
toteutettua. 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 10 471 151 ecua 
9 663 772 ecua 
Hanke N:o 93/10/61/017: Päätös N:o C(93)3347/4, 7.12.93 
Suur-Porton kiinteiden jätteiden käsittelyjärjestelmä: tarjouskilpailun johdosta esitettyjen 
tarjousten arvioimista koskeva tutkimus. 
Suur-Porton kiinteiden jätteiden käsittelyaseman rakentamisesta järjestettiin julkinen 
kansainvälinen tarjouskilpailu, ja mainittu tutkimus muodostaa tulevaa tarjouskilpailun 
voittajaa koskevan valintamenettelyn valmisteluvaiheen. 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 272 000 ecua 
234 709 ecua 
0 LIIKENNE 
Hflnkf Nm 93/10/65/003? Päätös N:o C(93)2931/1, 21.10.93 
Päätös N:o C(95)2918,24.11.95 
Pääväylä 3, Figueira da Fozin ja Santa Eulälian välinen tieosuus. 
Pääväylään 3 kuuluvan 12,3 kilometrin pituisen tieosuuden rakentaminen. Tieosuudella on 11 
teknistä yksityiskohtaa (yksi maasilta, viisi ylikulkutietä ja viisi alikulkutietä). 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki : 13 127 400 ecua 
12 282 965 ecua 
Hanke N:o 93/10/65/004: Päätös N:o C(93)2931/2, 21.10.93 
Päätös N:oC(95)2918, 24.11.95 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 97 
Pääväylä 6, Alcanenan ja Atalaian välinen tieosuus. 
Pääväylään 6 kuuluvan 17,5 kUometrin pituisen tieosuuden rakentaminen. Tieosuudella on 31 
teknistä yksityiskohtaa (kaksi siltaa, yksi maasilta, 25 ylikulkutietä ja kolme alikulkutietä). 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 23 821 250 ecua 
23 821 250 ecua 
Hanke N:o 93/10/65/005: Päätös N:o C(93)3287/l, 22.11.93 
A2, Palmelan ja Maratecan välinen tieosuus. 
Lissabomn ja Algarven vähseen A2-moottoritiehen kuuluvan 19,3 kilometrin pituisen 
moottoritieosuuden rakentaminen. Tieosuudella on 34 teknistä yksityiskohtaa (yksi maasilta, 14 
ylikulkutietä ja 14 alikulkutietä). 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 13 217 500 ecua 
12 217 500 ecua 
Hfnky Nm 93/10/65/008: Päätös N:o C(93)2245/5, 29.07.93 
Päätös N:oC(94)3726/l, 21.12.94 
Päätös N:o C(95)2918, 24.11.95 
AI, Alvercan ja Vila Franca de Xiran välinen tieosuus. 
9,1 kilometrin pituisen pohjoiseen moottoritiehen kuuluvan tieosuuden leventäminen Alverezin 
ja Vila Franca de Xiran välihä (2x2 kaistasta 2x3 kaistaan). 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 32 327 800 ecua 
32 327 800 ecua 
H„nkP Nm 93/10/65/009; Päätös N:o C(93)2245/6, 29.07.93 
Päätös N:o C(94)3726/l, 21.12.94 
Päätös N.o C(95)2918, 24.11.95 
AI, Vila Franca de Xiran ja Carregadon välinen tieosuus. 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 98 
6,2 kilometrin pituisen pohjoiseen moottoritiehen kuuluvan tieosuuden leventäminen Vila 
Franca de Xiran ja Corregadon välillä (2x2 kaistasta 2x3 kaistaan). 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 6 296 800 ecua 
6 296 800 ecua 
Hanke N:o 93/10/65/012: Päätös N:o C(93)3813, 16.12.93 
Sinesin sataman itäinen tieyhteys sekä yhdistäminen länsiosan ternunaaleihin. 
Sataman itäosan terminaalit kansalliseen verkkoon yhdistävän tien rakentaminen ja tieyhteys 
länsiosan teiminaaleihin mukaan lukien tähän liittyvät maisemalliset järjestelyt. 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 1 998 096 ecua 
1 998 096 ecua 
H«nky Nm 93/10/65/01* pa^ N:o C(93)3287/3, 22.11.93 
Päätös N:oC(94)3073/2,18.11.94 
Vaarallisiin materiaaleihin liittyvien onnettomuuksien ehkäisyjärjestelmä - Sines. 
Sinesin satamassa tapahtuvien vaarallisia materiaaleja koskevien toimenpiteiden valvontaan 
sekä nimin liittyvien onnettomuuksien ehkäisyyn tarkoitettujen järjestelmien ja laitteistojen 
nykyaikaistaminen ja asentaminen. 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 2 095 672 ecua 
2 095 672 ecua 
Hank* Nm 93/10/65/026: Päätös N:o C(94)952/2, 28.04.94 
Päätös N:o C(95)2918, 24.11.95 
Rautatieyhteys Sinesin sataman yleiseen lastausteiminaaliin. 
Rautatien pidentäminen multimodaaliterrninaahsta yleiseen lastausterminaaliin, järjestelytilan ja 
katetun varaston sisältävän lisäalueen rakentaminen lastausterminaaliin sekä Lo-Lc-tenninaalin 
ja Ro-RcHtenninaalin laitteistojen hankkiminen. 
Myönnetty tuki: 3 169 227 ecua 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 99 
Maksettu tuki: 3 169 227 ecua 
HflnkfNm93/10/<tt/03Q. Päätös N:o C(94)952/3, 28.04.94 
Päätös N:oC(95)2918, 24.11.95 
Sinesin sataman muhimodaahterminaalin laajentamiseen Uittyvät tutkimukset ja hankkeet 
TaloudeUinen arviointi ja rahoitusta koskeva arviointi sekä Sinesin sataman 
multimodaalitenrriraalin laajentamiseen liittyvät tekniset hankkeet. Laajentamiseen sisältyy 
laiturin pidentäminen laituripaikkojen lisäämiseksi yhdellä. 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 152 639 ecua 
152 639 ecua 
HfnUNn 94/10/^/003» Päätös N:o C(94)2128/l, 27.07.94 
Lissabonin sisemmän yhdystien (CRILn) ja ulomman yhdystien (CRELn) rakentamisen 
ympäristövaikutusten tutkiminen. 
Ympäristöön vaikuttavien perusrakenteiden myönteisten vaikutusten havaitsemista ja arviointia 
koskeva tutkimus. 
Myönnetty tuki: 
Maksettu tuki: 53 890 ecua 
53 890 ecua 
• KREIKKA 
O YMPÄRISTÖ 
Hft«kfNm 93.09.61.012 
93.09.61.013 
93.09.61.014: 
- Maaperän suojeleminen Päätös N:o C(94)3674, 20.12.94 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 100 
-Metsittäminen 
- Metsän suojeleminen - metsäpalojen torjunta 
Toteutetut työt: 
a) tekniset työt ja metsätyöt, joiden tarkoituksena on vuoriston maaperän suojeleminen 
eroosiolta 
b) metsittämiseen sekä palolinjojen, säiliöiden ja vesipisteiden rakentamiseen liittyvät työt 
c) työt metsäpalojen torjumiseksi (tiet, palolmjat, palontorjuntapisteet, tarkkailupisteet, 
tarvikkeet ja laitteet, säiliöt). 
Koheesiorahaston tuki (85 prosenttia) 12 081 631 ecua 
Hanke N:o 93.09.61.019 Päätös N:o C(96) 553, 1.3.1996, jolla 
muutettiin päätöstä N:o C(93)3512/2 
Phihsin jätevesien poistaminen. 
Toteutetut työt: jätevesien poistoputkien (630 metriä) sekä 19 kaivon rakentaminen. 
Koheesiorahaston tuki (85 prosenttia) 1 408 939 ecua 
Hanke N:o 93.09.61.037 (vaihe Ai: Päätös N:o C(96)553, 1.3.1996, jolla muutettiin 
päätöstä N:o C(93)3512/2 
Xanthin jätevesien poistaminen. 
Koheesiorahaston tuki (85 prosenttia) 2 794 459 ecua 
Hanke N:o 94.09.61.037-2 (vaihe BY. Päätös Nio C(95)3141/10,14.12.1995 
Xanthin jätevesien poistaminen. 
Koheesiorahaston tuki (85 prosenttia) 1 694 352 ecua 
Toteutetut työt edistävät kaupungin jätevesien poistoverkon valmistumista 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 101 
Hanke N:o 93.09.61.055-1: 
Verian biologinen puhdistusasema. 
Koheesiorahaston tuki (80 prosenttia) Päätös N:o C(94)672/3, 12.4.1994, joUa 
muutettiin päätöstä N:o C(95)1719 
5 405 904 ecua 
Toteutetut työt edistävät biologinen puhdistusaseman rakennustöiden valmistumista. 
Puhdistusaseman kapasiteetti vastaa 70 000 asukkaan tarpeita. 
Hanke N:o 94.09.61.011: Päätös N:o (94)3560/2 lopullinen, 16.xii.1994 
Evinosin vesialueen haUinnointia koskeva tutkimus sekä Evinosin karstialuetta koskeva 
hydrologinen tutkimus. 
Myönnetty tuki: 
0 LIIKENNE 93 500 ecua 
Hanke N:o 93.09.65.002: Päätös N:o C(93) 3682, 14/12/1993 
Kiitoradan A parantaminen Ateenan lentokentällä. 
Kiitoradan A mittasuhteiden (pituuden ja leveyden) muuttaminen, liukumattoman pinnoitteen 
parantaminen, rjääUystäminen asfaltilla sekä sähkölaitteiden parantaminen. 
Myönnetty tuki: 1 038 370 ecua 
• IRLANTI 
0 YMPÄRISTÖ 
Hanke N:o 93.07.61.042: 
Teollisuuden jätevesien käsittelymaksut. Muutettu päätös C(95)3008 lopuUinen/1, 
06.12.95 
Hankkeeseen sisältyi Irlannin viranomaisten pyynnöstä tehty tutkimus, joka toteutettiin 
teollisuuden jätevesien jätehuoltomaksuja koskevan menettelyn kehittämistä varten. 
Koheesiorahaston osuus: 24 029 ecua 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 102 
0 LIIKENNE 
H«nkP Nm 93.07.65.001: Muutettu päätös C(95)1874 lopullinen/3, 
25.07.1995 
N4, Longford Townin ohitustie. 
Hankkeeseen sisältyy 5,4 kilometrin pituinen Longfordin ohi kulkeva yksiajoratainen tie, jolla 
vähennetään kaupungin kautta kulkevaa huomattavaa liikennemäärää, erityisesti raskasta 
kaupallista liikennettä, sekä saasteita, maisemallisia haittoja ja melua. 
Koheesiorahaston osuus: 7 803 850 ecua 
Hunkg N;o 93.07.65.002: Muutettu päätös C(95)2978 lopuUinen/5, 
04.12.1995 
Killarney Roadin eritasoliittymä 
KiUarney Roadin eritasoliittymällä sekä muut Nll-tien parannustöillä edistetään talouden 
kehittymistä parantamalla tärkeintä Dublinin ja Rosslaren välistä tietä ja poistetaan tiellä oleva 
huomattava onnettomuusriski. 
Koheesiorahaston osuus: 4 684 350 ecua 
HflnkoNm 93.07.65.006: Muutettu päätös C(95)2978/5, 04.12.1995 
Tieverkon parantaminen. 
Kyse on 12:sta toisiinsa liittyvästä hankkeesta, jotka kaikki koskevat Euroopan laajuiseen 
liikenneverkkoon kuuluvia teitä ja joiden tarkoituksena on parantaa moottoritien laatua siten, 
että tie päällystetään uudeUeen, nykyisiä viemäreitä parannetaan, tietä levennetään ja 
turvallisuuteen liittyviä toimia parannetaan. 
Koheesiorahaston osuus: 31 332 700 ecua 
Hanke N:o 93.07.65.008: Muutettu päätös C(95)3008 lopullinen/6, 
06.12.1995 
Nl, Balbrigganin ohitustie. 
LUKU 2 - Taloudellinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 103 
Hankkeen avulla rakennetaan 11,5 kilometriä kaupungin ohi kulkevaa nelikaistaista 
moottoritietä. Tämä vähentää matkustusaikoja ja parantaa Dublinin ja Belfastin välisiä 
yhteyksiä sekä pääsyä lähialueille, mikä puolestaan lisää niiden houkuttelevuutta investointien 
tekemisen kannalta ja edesauttaa niiden taloudellista kehittymistä. 
Koheesiorahaston osuus: 2 706 400 ecua 
Hanke N:o 93.07.65.009: Muutettu päätös C(95)3008 lopullinen/6, 
06.12.1995 
N1, Dunleerin ja Dundalkin välinen tie. 
Hankkeen avulla rakennetaan 15,6 kilometriä nelikaistaista moottoritietä Dunleerin ohitustieltä 
Dundalkin eteläosaan. Tämä vähentää matkustusaikoja ja parantaa Dublinin ja Belfastin välisiä 
yhteyksiä sekä pääsyä lähialueille, mikä puolestaan lisää niiden houkuttelevuutta investointien 
tekemisen kannalta ja edistää niiden taloudeUista kehittymistä. 
Koheesiorahaston osuus: 3 081 250 ecua 
Hanlq» Nm 9307 6*010* Muutettu päätös C(95)3250 lopullinen/l, 
18.12.1995 
N8, ylityspaikka River Lee-joen alajuoksuna. 
Uusi ylityspaikka joen alajuoksulla vähentää merkittävästi ruuhkautumista kaupungin 
keskustassa, helpottaa liikkumista ja vähentää kaupunkeihin tällä hetkellä kohdistuvia paineita, 
mikä puolestaan parantaa ympäristöä. 
Koheesiorahaston osuus: 6 094 500 ecua 
Hanke N:o 93.07.65.022: Muutettu päätös C(95)3008 lopullinen/7, 
06.12.1995 
Dublinin ja Galwayn välisen rautatieyhteyden parantammen. 
Hankkeeseen kuuluu Dublinin ja Galwayn välisen rautatielinjan rjemsinfrastruktuurien 
kunnostaminen aiempaa turvallisempien ja tehokkaampien matkustaja- ja rahtipalvelujen 
luomiseksi sekä rautatieyhteyden kilpailuaseman vahvistamiseksi maantieyhteyteen verrattuna. 
Koheesiorahaston osuus: 1 694 370 ecua 
mm 
LUKU 2 - TaloudeUinen tuki, jonka rahasto on sitoutunut maksamaan ja jonka se on maksanut 104 
Hjmky Nm 94.07.65.001: 
Waterfordin sataman moppaaminen. Muutettu päätös C(96)2113 lopullinen/14, 
29.07.1996 
Sataman moppaaminen, jotta saavutetaan 6 metrin vähimmäissyvyys ja saadaan aikaan 
kääntymisen mahdoUistava allas. Ruoppaamisella parannetaan pääsyä Belview'n satamaan, 
vähennetään vuorovesiolosuhteiden aiheuttamia myöhästymisiä, annetaan entistä suuremmiUe 
aluksille mahdollisuus käyttää satamaa ja parannetaan turvallisuutta. 
Koheesiorahaston osuus: 1 330 250 ecua 
Hanke N:o 94.07.65.011: Muutettu päätös C(95)1874 lopuUinen/3, 
25.07.1995 
Tärkeimpien tiekäytävien parannusohjelma 1994. 
Hanke kattaa seitsemän samanlaista täriceimmiUä tiekäytäviUä toteutettavaa 
tienparannushanketta. Hankkeen tarkoituksena on parantaa moottoriteiden laatua siten, että ne 
päällystetään uudelleen, olemassa oleva viemäröinti kunnostetaan ja teitä levennetään. 
Koheesiorahaston osuus: 11 416 350 ecua 
LUKU 3 - Lähentyminen ja ehdollisuus 105 
in LUKU 
LÄHENTYMINEN JA EHDOLLISUUS 
3.1 TAUSTAA 
Koheesiorahaston tuen edellytyksenä on se, että jäsenvaltiot täyttävät tietyt vaatimukset, jotka 
liittyvät Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksessa määrättyyn liiallisia alijäämiä koskevaan 
menettelyyn. Koheesiorahastosta annetun asetuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaan rahoituksen 
keskeyttäminen ei tule voimaan ennen kuin kaksi vuotta on kulunut Maastrichtin sopimuksen 
voimaantulosta eh 1. marraskuuta 1995. Ehdollisuuden periaatetta sovellettiin siis läpi koko 
vuoden 1996 I luvussa kuvatulla tavalla. Jäsenvaltioiden lähentymistä koskevat ohjelmat kuvataan 
jäljempänä. 
Tässä luvussa arvioina esitetyt luvut ovat komission syksyn 1996 talousennusteessa ilmoitettuja; 
myös tiettyjä myöhempiä kehityssuuntia on sisällytetty tähän lukuun. 
32 LÄHENTYMISTÄ KOSKEVAT OHJELMAT 
3.2.1 ESPANJA 
Vuonna 1996 Espanjan talouspolitiikkaa ohjasi edelleen kaudelle 1995-1997 tarkoitettu tarkistettu 
ja heinäkuussa 1994 hyväksytty lähentymisohjelma. Tämän ohjelman tavoitteena on edistää maan 
todellista ja nimellistä lähentymistä ja erityisesti EMUn kolmannen vaiheen ehtojen toteutumista. 
TaloudeUinen toiminta elpyi selvästi vuoden 1996 alusta lähtien ja tilanne parantui entisestään 
toisen vuosipuoliskon aikana. BKT:n arvioidaan nousseen 2,1 prosenttia vuonna 1996, mikä on 
enemmän kuin Euroopan unionin 1,6 prosentin suuruinen keskiarvo. Lisäksi Espanja on viime 
aikoina kunnostautunut uusien työpaikkojen luomisessa. Työttömyys laski 22,9 prosentista 21,9 
prosenttiin vuoden 1996 ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen välillä; lasku olisi ollut vieläkin 
voimakkaampaa, joUei työmarkkinoiden käytettävissä olevan väestön määrä olisi myös lisääntynyt 
huomattavasti. 
Vuonna 1996 hallitus päätti uusista rakenteellisista uudistuksista. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat 
kaupunkitonttien tarjonnan lisääminen, telealan avaaminen kilpailulle, kolmansien osapuolten 
pääsy televiestinnän perusverkkomin ja laajan yksityistämisohjelman käymustäminen. 
Televiestintäalan täydellisen vapautumisen ennakoidaan toteutuvan vuonna 1998. Näiden 
toimenpiteiden avulla pysyvänluonteiset voimavarat on mahdollista kohdentaa tehokkaammm. 
Inflaatio hidastui merkittävästi vuonna 1996. Sen vuosittainen keskiarvo laski vuoden 1995 4,7 
prosentista 3,6 prosenttiin vuonna 1996 ja vuoden 1995 joulukuun 4,3 prosentista vuoden 1996 
joulukuun 3,2 prosenttiin. Myös korkotaso laski voimakkaasti vuonna 1996. Valtion kymmenen 
vuoden obligaatioiden korkotaso laski vuoden 1995 joulukuun 9,9 prosentista vuoden 1996 lopun 
6,9 prosenttiin ja erotus Saksan obligaatioihin nähden laski historiallisen alhaiselle tasolle (100 
peruspisteen tietämiUe) vuoden 1996 lopussa; alkuvuodesta erotus oli 350 peruspistettä. 
Valtionhallinnon alijäämä oh 6,6 prosenttia BKT.sta vuonna 1995; tarkistetun lähentymisohjelman 
tavoite oli 5,9 prosenttia. Tämä tilanne johtui menoista, joita ei ollut aiemmin kirjattu. Espanjan 
viranomaiset ovat koheesiorahaston menettelytavan mukaisesti tiukasti sitoutuneet noudattamaan 
vuoden 1996 lähentymisohjelman alijäämää koskevaa tavoitetta. Saatavilla olevien tietojen 
LUKU 3 - Lähentyminen ja ehdollisuus 106 
mukaan tämän tavoite, eli 4,4 prosentin alijäämä BKT:sta vuonna 1996, saavutettiin. Lisäksi 
vuoden 1997 budjettilaiUa pyritään valtiontalouden alijäämä laskemaan tasolle 3 prosenttia 
BKTsta lähentymisohjelman mukaisesti. 
Neuvosto pitää Espanjaa valtiona, jonka alijäämä on ollut liiallinen Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohdan mukaisesti vuodesta 1994 lähtien. Kyseisen 
artiklan mukaisesti neuvosto on antanut Espanjan kuningaskunnaUe vuosittain suosituksia, jotta 
vallitseva tilanne saataisiin muuttumaan. 
3.2.2 PORTUGALI 
Portugalin viranomaiset hyväksyivät Portugalin tarkistetun kauden 1994-1997 kattavan 
lähentymisohjelman marraskuussa 1995. TäUä ohjelmalla pyritään varmistamaan Portugalin 
täydellinen osaUistuminen EMUn kolmanteen vaiheeseen erityisesti vähentämällä valtion tuloja 
koskevaa epätasapainoa ja toisaalta inflaatioerotusta unionin parliaimmat tulokset saavuttaneisiin 
mamin nähden. Toinen tavoite on Portugalin asukaskohtaisen tulon asteittainen lähentäminen 
Euroopan keskitasoa kohti. 
Vuoden 1993 syvän taantuman jälkeen Portugalin talous alkoi jäUeen viennin vauhdittamana 
kasvaa vuoden 1994 puoliväliin mennessä. Yksityisen kotimaisen kysynnän jatkuvan vähäisyyden 
vuoksi vuonna 1996 todellinen BKT kasvoi nopeammin kuin Euroopan unionin alueella 
kokonaisuudessaan, mutta edeUeen vaatiinattomaUa 2,5 prosentin vauhdiUa. Huolimatta 
verkkaisesta elpymisestä tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteita kyettiin noudattamaan vuonna 
1996, ja yleisen valtiontalouden alijäämän vähentymistä koskeva tavoite jopa ylittyi. 
Portugalin valtiontalouden tila on parantunut voimakkaasti vuodesta 1993 lähtien. Valtiontalouden 
alijäämän kehitykseen vaikuttivat myönteisesti erityisesti veronkannon tehostamista seurannut 
tulos ja kotimaisten korkokantojen aleneminen; se pieneni vuoden 1993 6,9 prosentista BKT:sta 
5,1 prosenttiin vuonna 1995 ja 4,0 prosenttiin vuonna 1996. Valtion velan ja BKT:n suhteen kasvu 
hidastui huomattavasti vuosina 1994 ja 1995, ennen kuin palattiin laskevaan suuntaukseen vuonna 
1996, jolloin se oli noin 71 prosenttia. Tämä suotuisa kehitys ei johtunut pelkästään perusvajeen 
pienenemisestä, vaan myös valtion velkojen korkokantojen alentumisesta. Portugali on kuitenkin 
edelleen maa, jossa valtiontalouden alijäämän katsotaan olevan Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 104 c artiklan mukaisesti liiallinen. 
Rajoittava raha- ja valuuttapolitiikka yhdistettynä kotimaisen kysynnän vähäisyyteen mahdollisti 
inflaation selvän hidastumisen vuoden 1993 6,8 prosentista 4,2 prosenttiin vuonna 1995 ja 3,1 
prosenttiin vuonna 1996. Inflaation suotuisa keWttyminen yhdessä politiikkojen uskottavuuden 
lisääntymisen kanssa johti korkokantojen alenemiseen ja ennen kaikkea inflaatioerotuksen 
pienenemiseen muihin Euroopan unionin jäsenvaltioihin nähden. Erityisen vaikuttavaa oh pitkän 
aikavälin inflaatioerotuksen pieneneminen Saksan markkaan nähden; tämä erotus oh vuoden 1996 
lopulla aUe 1 prosenttiyksikköä. 
3.2.3 KREIKKA 
Ecofin-neuvosto tutki Kreikan tarkistetun lähentymisohjelman 19. syyskuuta 1994. Ohjelman 
keskeinen tavoite on valmistella Kreikan täyttä osallistumista EMUn kolmanteen vaiheeseen 
vuonna 1999. Ohjelmassa pyritään saavuttamaan tämä tavoite kohdistamalla huomio talouden 
LUKU 3 - Lähentyminen ja ehdollisuus 107 
perushaasteisiin: inflaatioon, valtion tuloja koskevaan epätasapainoon ja hitaaseen kasvuun. 
Sopeuttamisstrategia koostuu toimenpiteistä, joiUa tähdätään talousarvion ahjäämän 
vähentämiseen, inflaation hidastamiseen noudattamalla rajoittavaa raha- ja valuuttapolitiikkaa ja 
taloudellisen kasvun tukemiseen muun muassa rakennerahastojen järkiperäisellä käytöllä. 
Kun vuodesta 1994 tapahtunutta kehitystä tarkastellaan lähentymisohjelman tavoitteita vasten, sitä 
voidaan pitää monenkirjavana. Yhtäältä Kreikan inflaatio hidastuessaankaan ei ole vastannut 
ohjelman tavoitetta; toisaalta talousarvion epätasapainon korjaaminen on vastannut ohjelman 
tavoitteita. 
Ahjäämän, inflaation ja korkokantojen laskeminen on luonut otolliset olosuhteet taloudeUisen 
kasvun elpymiseUe. Vuodesta 1995 kasvu on oUut lähentymisohjelmassa ennakoitua 
voimakkaampaa nousten 2 prosenttiin vuonna 1995 ja arvioituun 2,4 prosenttiin vuonna 1996. 
Tähän vaikutti sijoittamisen elpyminen, jota seurasi yksityisen kulutuksen ja viennin kasvu. 
Kotitalouksien kulutuksen lisääntymiseen vaikutti osittain positiivinen reaalitulojen kasvu, 
reaalikorkojen lasku ja verotukseen liittyvän epävarmuuden väheneminen. 
Kasvun kimtyminen yhdessä nettopääomavirtaan liittyvän nopean maksuvalmiuden lisääntymisen 
kanssa on estänyt inflaatiota laskemasta lähentymisohjelmassa ennakoidulla tavalla. Vuonna 1995 
kuluttajahintojen inflaatio oli kesldmäarin 9,3 prosenttia ja vuonna 1996 8,5 prosenttia. Samalla 
kun tuonnista johtuva inflaatio on laskenut olemattomiin onnistuneen valuuttakurssipolitiikan 
vuoksi, talouden suojattujen alueiden inflaatio on itsepintaisesti pysynyt korkeana. 
Lähentymisohjelman sisältämät talousarviotavoitteet toteutuivat vuosina 1994-1996. Tähän 
vaikuttivat toimenpiteet, joilla laajennettiin veron määräytymisperusteita ja nykyaikaistettiin 
verohallintoa. Vuonna 1995 toteutettaessa avoimuutta lisääviä toimenpiteitä paljastui 
tuntemattomista syistä johtuvaa sosiaahturvajärjestehnän ylijäämää, minkä seurauksena oh yleisen 
valtiontalouden ahjäämän väheneminen 9,1 prosenttiin BKTsta, joka on noin 1,6 
prosenttiyksikköä aUe lähentymisohjelman sisältämän tavoitteen. Vuonna 1996 yleinen 
valtiontalouden alijäämä, joka oh arviolta 7,6 prosenttia BKT:sta, vastasi lähentymisohjelman 
tavoitetta. Tämän kehityksen taustalla oli kuitenkin valtion ahjäämän kasvu 1 prosenttiyksiköllä 
BKTsta. Kyseinen kasvu johtui tulovajauksesta ja menojen ylityksistä, jotka korvautuivat osittain 
pääomamenojen vähennysten vuoksi. Valtiontalouden velan suhteellinen osuus laski 1,2 
prosenttiyksiköllä 110,6 prosenttiin BKTsta vuonna 1996; lähentymisohjelmassa ei ollut 
ennakoitu muutosta vuosien 1995 ja 1996 välille. 
Vuonna 1994 Kreikalla havaittiin olevan liiallinen alijäämä Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohdan mukaisesti. Siitä lähtien neuvosto on antanut 
Kreikalle vuosittain suosituksia, jotta tilanne saataisiin muuttumaan. 
3.2.4 IRLANTI 
Tuorein Irlantia koskeva, Ecofin-neuvoston 19. syyskuuta tarkistama ohjelma kattoi kauden 1994-
19%. Ohjelmassa jatkettiin erittäin menestyksekkäästi edellisen ohjelman vakauteen suuntaavaa 
politiikkaa. Tälle ohjelmalle ei ole vielä toistaiseksi esitetty seuraajaa, vaikka äskettäin 
työmaikkinaosapuolten vähllä tehty kauden 1997-2001 kattava sopimus voisi olla pohjana 
tällaiselle ohjelmalle. 
LUKU 3 - Lähentyminen ja ehdollisuus 108 
Vuosien 1994-1996 ohjelmassa arvioitiin BKT:n vuosittaiseksi kasvuksi varsin vaatimattomat 4,0 
prosenttia. Inflaation odotettiin pysyvän verrattain hyvin kurissa ja olevan noin 2,5 prosenttia 
vuodessa, mitä edisti palkankorotusten kohtuullisuus työmarkkinaosapuolten välisissä 
sopimuksissa. Finanssipolitiikassa pyrittiin talousarvion alijäämän säilyttämiseen 3 prosentissa 
BKTsta, mikä puolestaan vastasi velkojen suhteellisen osuuden suunniteltua vähentämistä 3-4 
prosenttiyksiköllä vuosittain. 
Vuonna 1996 kansantalouden tulokset saavuttivat riittävässä määrin ohjelmassa asetetut tavoitteet. 
BKT:n kasvuksi odotetaan 7,8 prosenttia, jolla helposti ylitetään varsin vaatimaton 4,0 prosentin 
tavoite. Myös talousarvion tavoitteet on saavutettu reilulla marginaalilla. VihneaUcaiseUa 
voimakkaan kasvun kaudella on oUut suotuisa vaikutus juUdseen talouteen, ja tämän myötä 
nettolainaanunen laski arvioituun 1 prosenttiin BKT:sta vuonna 1996 samalla kun velan 
suhteellisen osuuden arvioidaan laskeneen 6,5 prosenttiyksiköllä 75,1 prosenttiin BKT:sta. Vuonna 
1996 inflaatio oli 2,0 prosenttia, mikä takasi sen, että vuosien 1994-1996 keskiarvo pysyi 
ohjelmakauden 2,5 prosentin vuosittaisen keskiarvon tavoitteessa. 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 109 
IV LUKU 
HYVÄKSYTTYJEN HANKKEIDEN JA TOIMIEN ARVIOINTI 
4.1 YLEISTÄ 
4.1.1 HANKKEIDEN ARVIOINTI 
Jäsenvaltioiden esittämiä hankkeita tutkittaessa kiinnitettiin erityistä huomiota siihen, että käyttöön otetut 
varat ovat suhteessa odotettuihin taloudellisia etuihin. 
TäUainen ennakkoarviointi on suoritettu jäsenvaltioiden jokaisesta hankkeesta tai hankeryhmästä 
laatiman kustannus-hyötyanalyysin perusteella. Tiettyjen ympäristöalan hankkeiden yhteydessä vaikeus 
arvioida otettujen hyötyjen määrää on saanut jäsenvaltiot käyttämään muita, enemmän laatua 
mittaavia menetelmiä. 
Komissio on jäsenvaltioiden toirnittamien tietojen perusteella ryhtynyt hankkeiden aiviointiin sosiaalis­
taloudellisin perustein turvautuen tarvittaessa lisäanalyyseihin. 
Joissakin tapauksissa koheesiorahasto on analyysien perusteella pyytänyt jäsenvaltioita määrittämään 
hankkeet uudeUeen sekä kieltäytynyt rahoittamasta eritä hankkeita. Esimerkiksi Kreikan 
Alexandroupolm, Volosin ja Mykonoksen satamien hankkeet on hylätty. Toinen esimerkki on Portugalin 
Enxoen patoa koskeva hanke, joka mitoitetuin uudeUeen ennen sen hyväksymistä, koska lialutuin estää 
veden käyttö maatalouden keinokasteluun; samoin eteläisen suur-Porton juomaveden toimittamista 
koskeva hanke mitoitettiin uudeUeen. 
Jälkiarviointia koskeva ohjelma 
Koheesiorahasto on vuonna 1996 toiminut neljä vuotta, ja ensimmäiset rahastosta tuetut hankkeet 
on saatettu päätökseen; monia hankkeita ollaan myös parhaillaan saattamassa päätökseen, ja 
komissio odottaa näiden osalta loppukertomuksia ja tilejä. Vastedes loppuunsaatettujen hankkeiden 
määrä kasvaa tasaisesti. 
Näin ollen komission on tarpeelUsta laatia jälkiarviointia koskeva ohjelma. Koheesiorahaston 
hallinnossa on käynnistetty keskustelut tuettujen hankkeiden jälkiarviointiohjelmien kehittämiseksi. 
Hankkeiden jälkiarvioinnin tavoitteet määritellään koheesiorahastosta annetun asetuksen 13 
artiklan 4 kohdassa, jossa säädetään, että hankkeita täytäntöön pantaessa ja niiden toteuttamisen 
jälkeen komissio ja edunsaajina olevat jäsenvaltiot arvioivat hankkeet seuraavien periaatteiden 
mukaisesti: 
tapa, jolla hankkeet on toteutettu; 
niiden toteuttamisen potentiaalinen ja todellinen vaikutus; 
voidaanko alkuperäiset tavoitteet saavuttaa vai onko ne saavutettu. 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 110 
Hankkeen jäUtiarviointiin sisältyvät myös ympäristövaikutukset yhteisön voimassaolevan 
lainsäädännön mukaisesti. 
4.1.2 TULOJA AIKAANSAAVAT HANKKEET 
Tuloja aikaansaavien hankkeiden osalta koheesiorahaston tuen määrittämisessä tulee ottaa huomioon 
aikaansaadut tulot. Noudatetun käytännön mukaisesti tukea myönnetään 80/85 prosenttia investoinnin 
sille osaUe, jota ei ole tuettu hankkeen tuloilla. Tukea alennetaan aina, kun voidaan osoittaa, että 
koheesiorahastosta rahoitetuista investoinneista on syntynyt merkittäviä nettotuloja. 
Esimerkkeinä tuloja aikaansaavista hankkeista voidaan mainita seuraavat: 
• Espanja: 
Ympäristö 
Portugali: 
Ympäristö 
Liikenne 
Kreikka: 
Liikenne 
Irlanti: 
Liikenne UudeUeenmetsrtys ja eroosionhallinta Norte-joen alueella. Päätös N:o 
C(96)2788,10.10.1996. Hyväksytty tuki 12 847 306 ecua. 
UudeUeenmetsitys ja eroosionhaUinta Ebro-joen alueella. Päätös N:o C(96)595, 
7.3.19%. Hyväksytty tuki 15 352 436 ecua. 
UucteUeenmetsitys ja eroosionhallinta Duero-joen alueella. Päätös N:o 
C(%)617,7.3.19%. Hyväksytty tuki 5 113 726 ecua. 
Yhdessä Espanjan viranomaisten kanssa on luotu menettelytapa 
uudeUeerimetsityshankkeiden potentiaalisen kannattavuuden arvioimiseksi, ja 
sitä on sovellettu vuonna 1996 tukea saaneisiin hankkeisiin. Menettelytavassa 
otetaan huomioon tuloja aikaansaava potentiaali, joka liittyy tiettyihin 
puulajeihin ja istutukseen valitulla maaperällä vallitseviin olosuhteisiin. 
Kiinteiden jätteiden polttolaitos LIPOR II 
Pohjois-Lissabonin kiinteiden yhdyskuntajätteiden käsittely VALORSUL 
Moottoritie A-3 välillä Braga Oeste-Ponte de Lima 
Ateenan uusi kansainvälinen lentokenttä 
Rautatiet Thriassio Pediossa 
Rautatielinja välillä Ateena-Korintti 
Pireuksen satama, Uconion, laituri II Spatassa 
Corkin sataman konttitenninaalin parannus 
Waterfordin sataman laiturin laajennus 
4.2 EUROOPAN LAAJUISET LIIKENNEVERKOSTOT 
4.2.1 YLEINEN LÄHESTYMISTAPA 
Liikenteen alalla koheesiorahasto rahoittaa pelkästään infrastrukmurihankkeita, jotka ovat yhteisen edun 
mukaisia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 c artiklassa tarkoitetuissa suuntaviivoissa 
määritetyllä tavalla. Vuonna 19% Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät vihnein Euroopan 
'H^MMKWk^ j,^ «ff) 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 111 
laajuisten liikermeverkostojen murtimodaalista liikennettä koskevat suuntaviivat7. Nämä suuntaviivat 
tarjoavat perustan rahastosta tuettujen hankkeiden valinnalle. Niissä esitetään Euroopan laajuisten 
verkostojen tavoitteet, määritellään verkostot ja annetaan valintaperusteet sekä tarkat määritelmät siitä, 
millaiset hankkeet katsotaan yhteisen edun mukaiseksi 
Koheesiorahastolla on tärkeä asema Euroopan laajuisten verkostojen kehittämisessä neljän tukea saavan 
jäsenvaltion alueella, kun otetaan huomioon sen erityistavoitteet ja sen käytössä olevat merkittävät 
voimavarat: noin puolet rahaston 16 miljaram ecun talousarviosta kaudelle 1993-1999 on määrä 
kohdentaa liikenteeseen liittyvwe hankkeiïle. 
On kuitenkin selvää, että suunniteltujen liikenneverkostojen täydellisestä toteuttamisesta aiheutuvat 
suuret kustannukset edellyttävät varojen huolellista kohdentamista ja yhteensovittamista muiden 
rahoitusvälineiden kanssa, jotta yhteisön tuella Euroopan laajuisille verkostoiUe voidaan aikaansaada 
mahdollisimman suuri etu. Koheesiorahasto on sen vuoksi kiinteässä yhteistyössä kyseisten 
jäsenvaltioiden kanssa määriteUyt huoleUisesti näiden valtioiden painopistealueet ja sovittaa toimensa 
yhteen ElPn, EAKRn ja Euroopan laajuisten verkostojen talousarvion kanssa sen valmistamiseksi, että 
varat käytetään mahdollisimman tehokkaasti. 
Suunniteltujen liikenneverkostojen osalta etusija on annettu tärkeimmille maantie-, rautatie- ja 
merilinjoille, jotka luovat tai parantavat yhteyksiä koheesiomaiden ja muiden Euroopan unionin 
jäsenvaltioiden välillä. Muiden tuettujen hankkeiden tarkoituksena on parantaa yhteyksiä ja 
kaupaiikäyntiä syrjäseutualueiden ja kehittyneempien keskusalueiden välillä kyseisissä maissa sekä 
parantaa lähellä kaupunkikeskuksia olevien verkostojen jatkuvuutta. Koheesiorahastosta rahoitettujen 
monien kaupunkien ohuoilkuteiden tai kehäteiden odoteta^ 
että vähentävän liikenteen ympäristöUe aiheuttamia haitallisia vaikutuksia kaupungeissa ja niiden 
keskustoissa. 
Koheesiorahasto on kiinnittänyt erityistä huomiota Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa 
joulukuussa 1994 ensisijaisiksi määritettyjen hankkeiden toteuttamiseen (lueteltu Euroopan laajuisten 
verkostojen suuntaviivojen liitteessä HI). Näistä 14 tärkeimmästä ja löireellisimmästä hankkeesta viisi 
sijaitsee kokonaan tai osittain koheesiomaissa (eteläinen suumopeusjuna, Kreikan moottoritiet (Pathé ja 
Via Egnatia), maantieväylä vähllä Lissabon-Valladolid, junayhteys Cork-Dublin-Belfast sekä 
liikennekäytävä Irlanti-Yhdistynyt kumngaskunta-Benelux). Näitä hankkeita kuvataan tarkemmin 
jäljempänä 4.2.3. kohdassa. 
Koheesiorahaston varojen käyttö pyritään tekemään mahdollisimman tehokkaaksi. Seuraavilla kolmella 
pääalueella tukea voidaan käyttää kaikkein suurimman hyödyn aikaansaamiseksi. 
0 Julkisiin tai yhteisiin hankkeisiin valmistavien tekniikkaan, talouteen ja rahoitukseen liittyvien 
tcrteutettavuustutkimusten nuwittarninen. Nämä tutkimukset ovat kalliita ja epävarmoja, sillä koko 
hankkeen toteuttamisesta ei ole varnmutta. Tuen myöntäniinen välientää riskiä. 
0 Avustaminen tärkeimpien liikennekäytäväosuuksien päätökseen saattamisessa. Ne saattavat olla 
taloudellisesti kannattamattomia, mutta varmistavat käytävien valmistumisen ja siten takaavat niiden 
7 Päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 heinäkuuta 1996 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 112 
yleisen taloudellisen ja rahoituksellisen elinkelpoisuuden tai jatkavat sitä. Harvaanasuttujen alueiden 
kautta maan halki kulkevat osuudet ovat tyypillinen esimerkki tämänk^^ 
0 Sellaisten suluilla vanistettujen tieosuuksien rahoittaminen, joille yksityinen sektori voi myöntää 
pääomaa. Esimerkkinä voidaan mainita siltojen tai tunneleiden sisääntulotiet, joilla voidaan periä 
käyttäjämaksuja. 
4.2.2 LIIKENNEVERKOSTOJEN VAHVISTAMINEN VUONNA 19% 
Vuonna 19% koheesiorahasto myönsi yhteensä 1 222,1 miljoonaa ecua liikenteeseen liittyviä hankkeita 
varten. Summaan kuuluvat uusia hankkeita tai hankkeiden uusia vaiheita koskevat maksusitoumukset 
sekä edeUisinä vuosina hyväksytyille hankkeiUe myönnetyt lisävarat joko uusina vuosittaisina 
maksuerinä tai muutoksina aikaisemmin tehtyihin päätöksiin. Niinpä koheesiorahaston ja sen edeltäjänä 
toimineen väliaikaisen rahoitusvälineen vuodesta 1993 myöntämien tukien kokonaissumma Euroopan 
laajuisten liikenneverkostojen hankkeiUe on 4 219 miljoonaa ecua, mikä tukee merkittävällä tavalla 
neljän koheesiomaan Euroopan laajuisten verkostojen tulevaa kehitystä. 
Maanteihin ja moottoriteihin liittyvät hankkeet vastasivat edeUeen tuen suurimmasta osuudesta, joka oh 
959,5 miljoonaa ecua vuonna 19%, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee. Osuus vaihtelee 
Kreikan 61,3 prosentista Espanjan 83,6 prosenttiin. Rautatiehankkeet olivat toiseksi tärkeimpiä 
tuensaajia yhteensä 222 miljoonan ecun tuella, joka edustaa 18,1 prosenttia kokonaissummasta. Muut 
liikennemuodot saivat jokseenkin pienempiä tukiosuuksia verrattuna edeltäviin vuosiin, vaikka tilanne 
vaihtelee maakohtaisesti riippuen erityisolosuhteista. 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 113 
Maksusitoumusmäärärahat Euroopan laajuisia verkostoja koskevUle hankkeUle lukennealoittain 
Akt 
Maantiet 
Rautatiet 
Satamat 
Lentokentät 
VTS* 
Yhteensä Määrärahat 1993-^5 
Milj. ecua 
2 124,7 
619,1 
114,6 
115,5 
21,1 
2995,0 % 
kokonais­
summasta 
70,9 
20,7 
3,8 
3,9 
0,7 
100,0 bmrärabatl996 
Milj. ecua 
959,5 
222,0 
23,0 
15,6 
4,0 
1224,1 % 
kokonais­
summasta 
78,4 
18,1 
1,9 
1,3 
0,3 
100,0 Määrärahat yhteensä 
J093-96 
Milj. ecua 
3 084,3 
841,1 
137,5 
131,1 
25,1 
4219,1 % 
kokonais­
summasta 
73,1 
19,9 
3,3 
3,1 
0,6 
100,0 
*VTS - alusten liikennejärjestelmät merenkulun valvontaa varten (vessel traffic systems for 
maritime surveillance) 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 114 
Maksusitoumusmäärärahat Euroopan laajuisia verkostoja koskeville liikennehankkeille jäsenvaltioittain ja aloittain 
Jäsenvaltio Liikenneala Määrärahat Määrärahat 
1996 Määrärahat yrT 
199346 
Espanja Milj. ecua 
maantiet 
rautatie 
satamat 
lentokentät 
VTS* 
Yhteensä 1218,7 
402,4 
0,0 
73,2 
21,1 71,0 
23,5 
0,0 
4,3 
1,2 
IÖ0# Milj. ecua % 
567,4 
111,0 
0,0 
0,0 
0,0 83,6 
16,4 
0,0 
0,0 
0,0 
ÏOQrO Milj. ecua 
1786,1 
513,4 
0,0 
73,2 
21,1 
23?M 74,6 
21,4 
0,0 
3,1 
0,9 
100,0 
Portugali maantiet 
rautatiet 
satamat 
lentokentät 
Yhteensä 509,4 
73,1 
18,9 
0,0 
60U4 84,7 
12,2 
3,1 
0,0 
ïQo;o 167,2 
39,9 
14,5 
0,0 75,5 
18,0 
6,5 
0,0 
JQftQ 676,6 
113,0 
33,4 
0,0 
823;Ö 82,2 
13,7 
4,1 
0,0 
WW 
Kreikka maantiet 
rautatiet 
satamat 
lentokentät 
Yhteensä 207,7 
81,1 
71,0 
39,1 
398^ 52,1 
20,3 
17,8 
9,8 
100,0 124,1 
62,7 
0,0 
15,7 
202,4 61,3 
31,0 
0,0 
7,7 
100,0 331,8 
143,8 
71,0 
54,7 
601,4 55,2 
23,9 
11,8 
9,1 
100,0 
Irlanti maantiet 
rautatiet 
satamat 
lentokentät 
VTS* 
Yhteensä 188,8 
62,5 
24,6 
3,3 
0,0 
279-2 67,6 
22,4 
8,8 
1,2 
0,0 
1QQ;0 100,9 
8,4 
8,5 
0,0 
4,0 
l?t£ 82,9 
6,9 
7,0 
0,0 
3,3 
lööyo 289,7 
70,9 
33,1 
3,3 
4,0 
401^0: 72,3 
17,7 
8,3 
0,8 
1,0 
töo,ö 
* VTS : alusten liikennejärjestelmät merenkulun valvontaa varten (vessel traffic systems 
for maritime surveillance) 
Kauden 1993-1995 lukuihin sisältyvät väliaikaisten koheesion rahoitusvälineiden kautta 
myönnetyt määrärahat 
• Maantiet ja moottoritiet 
Maantie- ja moottoritiehankkeille myönnetyn tuen määrä ei ole yllättävä, kun otetaan huomioon 
eroavuudet tiejärjestelmien välillä koheesiomaissa ja muissa Euroopan unioniin kuuluvissa maissa 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 115 
sekä maantieliikenteen jatkuvan kasvun aiheuttamat paineet. Sekä kansallisella että Euroopan 
unionin tasolla tärkeysjärjestyksessä ovat edelleen ensisijalla seuraavat toimet: kyseiset maat niiden 
EU-naapureihin liittävien liikenneväylien loppuunsaattaminen tai parantaminen, syrjäisten alueiden 
yhdistäminen taloudellisen toiminnan keskuksiin sekä pullonkaulojen ja ruuhkien poistaminen 
suurimmista kaupunkikeskuksista. 
Vuonna 1996 maanteiden osuus oli erityisen suuri Espanjassa (83,6 %), jossa tilanne johtui 
osittain vuoden aikana tehdyistä hyväksymispäätöksistä, jotka koskivat Rias Bajasin moottoritien 
kahta uutta osuutta, jotka Inttävät Galician Espanjan keskiosan maantiejärjestelmään ja tätä kautta 
Ranskaan ja muuhun Euroopan unioniin sekä luovat väylän Pohjois-Portugalista päin saapuvalle 
liikenteelle. Muita uusia maantiehankkeita hyväksyttiin vuonna 1996 ja lisätukea myönnettiin 
tärkeUle väyliUe, kuten Katalonian läpi kuUcevalle valtatielle, moottoriteiUe välillä BaUén-Granada 
ja Zaragoza-Huesca, Somportin tunnelille sekä moottoritielle Sevilla-Granada-Ahneria. Yhteensä 
Espanjan maantiehankkeita koskevat maksusitoumukset olivat suuruudeltaan 567,4 miljoonaa 
ecua vuonna 1996 eli miltei 60 prosenttia tällaisille hankkeille suunnatusta tuesta kaikissa neljässä 
maassa. 
Maanteiden osuus oli suuri myös Irlannissa (82,9 % eli 100,9 miljoonaa ecua), mikä johtui useiden 
hankkeiden hyväksymisestä. Näitä olivat pohjoisen ja etelän välisen päätien uudet osuudet ja 
monet ohUailkutiet (N7 Limerick, N25 Dunkettle/Carrigtwohill, Kildaren ja Nevvmarket-on-
Fergusin ohikulkutiet). 
Portugalissa maantiehankkeiden osuus oli jonkin verran alhaisempi kuin aiempina vuosina (75,5 
%). Kaksi vuonna 1996 tehdyistä päätöksistä liittyy Lissabonin kehätien (CREL) uuteen osuuteen 
sekä A3-tien (vähllä Braga - Ponte de Lima) uuteen osuuteen. Lisätukea myönnettiin vuoden 
aikana myös Tagusin siltaa varten. 
Kreikassa, jossa maantiehankkeiden osuus vuonna 1996 oli alhaisin (61,3 %), merkiUe pantavinta 
oli se, että vuoden loppupuolella tehtiin kymmenen hyväksymispäätöstä, jotka liittyivät Pathén 
moottoritien (pohjoisesta etelään johtava pääväylä) uusiin osuuksiin; ennen näitä päätöksiä oli 
ratkaistava julkisiin hankintoihin ja hankkeiden hallintoon liittyviä pitkäaikaisia ongelmia. Vuoden 
1996 talousarviosta tätä hanketta varten sidottu määrä oli 124,1 miljoonaa ecua, mikä mahdollisti 
sen, että ensisijaisten osuuksien viimeistelyssä edistyttiin. 
• Rautatiet 
Rautatiehankkeille myönnettiin tukea vuoden 1996 talousarviosta 222 miljoonaa ecua, joka on 18 
prosenttia liikennehankkeille myönnetystä kokonaissummasta. Tärkeimmät hyväksytyt hankkeet 
olivat Portugalin pohjoislinjan parantaminen (104,9 miljoonaa ecua, josta 33,1 miljoonaa ecua 
myönnettiin vuoden 1996 talousarviosta neliraiteisen järjestelmän käyttöönottoa varten yhdellä 
ruuhkaisimmista osuuksista), raiteiden kaksinkertaistaminen linjalla Thriassio Pedo-Elefsis-
Korintti Kreikassa (160 miljoonaa ecua, josta 4 miljoonaa myönnetty vuonna 1996) ja uusi 
DART-laajennus Dublinissa (16,9 miljoonan ecun suuruinen määräraha hyväksytty). 
Lisätukea myönnettiin myös tietyille suurille hankkeiUe, jotka oli hyväksytty aikaisempina vuosina, 
kuten Espanjassa sijaitsevan Välimeren väylän parantamiseen siten, että ajonopeus olisi 200-220 
kilometriä tunnissa (81,7 miljoonaa ecua), Espanjan perinteisen rautatieverkoston yleiseen 
nykyaikaistamiseen (29,3 miljoonaa ecua) sekä pohjoisen ja etelän välisen rautatieväylän osuuden 
Evangelismos-Leptokarya raiteiden kaksinkertaistamiseen Kreikassa. 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 116 
• Satamat ja lentokentät 
Satamahankkeita varten myönnettiin tukea 23 miljoonaa ecua vuonna 1996 (1,9 % 
liikennehankkeiden kokonaissummasta), kun taas lentokentät saivat 15,6 miljoonaa ecua (1,3 %). 
Satamien osalta tärkeimmät hyväksytyt hankkeet olivat Irlannissa (Waterfordin sataman ruoppaus, 
Dublinin sataman sisääntuloväylä, Tivolin konttiterminaali Corkissa, Dublinin Lo-Lo-terminaali ja 
Belview'n laiturin laajennus) sekä Portugalissa (Lissabonin ja Leixöesin satamien korjaus- ja 
parannustyöt). Portugalin osalta monia satamien perusrakenteiden kehittämistä koskevia 
tukihakemuksia on parhaillaan käsiteltävänä. 
Vuoden aikana hyväksyttiin myös tuki, joka kohdennettiin alusten Iineenne- ja tietojärjestelmän 
käyttöönottoon Irlannin neljässä tärkeimmässä satamassa ja Shannon-joen suulla. 
Lentokenttien osalta vuonna 1996 myönnetty tuki koostuu Ateenan uuteen Spatan lentokenttään 
hittyvästä vuosittaisesta maksuerästä; tätä hanketta varten myönnettiin koheesiorahastosta tukea 
yhteensä 250 miljoonaa ecua vuonna 1995. 
4.2.3 ESSENIN KOKOUKSEN ENSISIJAISET HANKKEET 
Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymät Euroopan laajuista 
verkostoa koskevat 14 ensisijaista hanketta on sisällytetty äskettäin hyväksyttyihin verkostojen 
kehittämisen suuntaviivoihin (hite III). Viisi edellä mainituista hankkeista sijaitsee kokonaan tai 
osittain koheesiomaissa ja koheesiorahastolla on siten hyvät mahdollisuudet edistää niiden 
toteuttamista. Tehtävän laajuutta kuvaavat hyvin sen suunnattomat kehittämiskustannukset: 
pelkästään viiden hankkeen kustannusten suuruudeksi on arvioitu yhteensä yli 23 miljardia ecua, 
josta noin 12 miljardia ecua on suunniteltu käytetäväksi vuoteen 2000 mennessä. 
Seuraavaksi esitetään yhteenveto koheesiorahaston osallistumisesta kyseisiin hankkeisiin ja niiden 
tämänhetkisestä tilanteesta: 
• Eteläinen suumopeusjuna 
0 Madrid-Barcelona-Perpignan 
Koheesiorahastosta on rahoitettu kyseisen junalinjan kahta osuutta (Zaragoza-Lérida ja 
Calatayud-Ricla) koskevia teknisiä toteutettavuustutkimuksia yhteensä 8,02 miljoonalla eculla. 
Näiden kahden osuuden rakentamista koskeva tukihakemus (351 miljoonaa ecua) on 
parhaillaan käsiteltävänä. 
0 Madrid-Vitoria-Dax 
Junalinjalle ei ole haettu rahoitusta koheesiorahastosta. 
Eteläistä suumopeusjunaa koskeva hanke sisältyy julkisen/yksityisen sektorin välistä 
yhteistyötä käsittelevän Kinnockin korkean tason ryhmän alaisen ryhmän toimialaan (ks. 4.2.4). 
• Kreikan moottoritiet 
0 Patras-Ateena-Thessaloniki-Bulgarianraja (Pathé) 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 117 
Moottoritietä on rakennettu vuodesta 1990. Sillä luodaan Kreikan tärkein pohjoisen ja etelän 
välinen maantiekäytävä. Koheesiorahasto hyväksyi yhteensä 58,4 miljoonan ecun suuruisen 
tuen moottoritieosuuksien rakentamiselle vuosina 1993 ja 1994. Julkisiin hankintoihin ja 
hankkeiden hallintoon liittyvät ongelmat kuitenkin hidastivat toteuttamisen edistymistä vuonna 
1995, mutta näiden ongelmien ratkaisemisen jälkeen vuoden 1996 loppupuolella hyväksyttiin 
10 päätöstä, jotka liittyivät tämän väylän tärkeimpiin osuuksiin (tuen kokonaismäärä 124,1 
miljoonaa ecua). 
0 Via Egnatia (Igoumenitsa-Thessaloniki-Alexandroupoli-Turkin raja) 
Työt 200 km:n pituisella Igoumenitsan ja Panagian välisellä osuudeUa alkoivat vuonna 1995. 
Koheesiorahasto on myöntänyt kyseisen hankkeen eri osuuksiUe tukea yhteensä 76,4 miljoonaa 
ecua, josta 40,7 miljoonaa ecua hyväksyttiin vuonna 1995. Koheesiorahasto ei vuonna 1996 
oUut vielä ottanut vastaan uusia tukihakemuksia. 
• Maantieväylä Lissabon-Valladolid 
Koheesiorahaston tukea on myönnetty kyseisen väylän kahdeUe Portugalissa sijaitsevaUe 
osuudelle yhteensä 52,6 miljoonaa ecua (Alcanena-Atalaia ja Atalaia-Abrantes). Vuonna 1996 
ei kuitenkaan jätetty hakemuksia eikä myönnetty lisätukea. 
Koheesiorahaston lokakuussa 1994 järjestämän hankkeeseen liittyvän seminaarin jälkeen 
komissio pyysi sekä Espanjan että Portugalin viranomaisia esittämään alustavat tutkimuksensa 
rajan yli kulkevista osuuksista koheesiorahaston rahoitusta varten. Heinäkuussa 1996 
vastaanotettiin tukihakemus Espanjan osuuden teknisten toteutettavuustutkimusten 
valmistamiseksi. Kyseinen osuus on Salamanca-Fuentes de Oftorro, jota koskeva hanke on 
määrä hyväksyä alkuvuodesta 1997. 
Portugalin viranomaiset ovat ehdottaneet tämän ensisijaisen hankkeen laajentamista siten, että 
luotaisiin multimodaaliyhteys Espanjan ja muun Euroopan väliUe. Komissio otti ajatuksen 
tervetulleena vastaan ja järjesti lokakuussa 1996 seminaarin, jossa käsiteltiin hankkeen 
vaikutuksia. Tähän ensisijaiseen hankkeeseen ehdotetut muutokset hyväksyttiin Dublinissa 
pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa joulukuussa 1996. 
• Rautatieyhteys Cork-Dublin-Belfast-Larne 
Hankkeelle ei myönnetty lisätukea vuonna 1996, siUä hankkeen ennakoitu loppuunsaattaminen 
Irlannin tasavallassa sijoittuu vuoden 1997 ensimmäiselle neljännekselle. Tätä ensisijaista 
hanketta laajennetaan kattamaan myös kaksi tärkeää syöttölinjaa Londonderryyn ja 
Limerickiin. 
• Maantieväylä Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/Benelux 
Hanke on ensisijainen Irlannissa ja sille myönnettiin lisätukea 30,2 miljoonaa ecua 
koheesiorahaston vuoden 1996 talousarviosta. Koheesiorahaston tuki tämän ensisijaisen hankkeen 
Irlannin tasavallassa sijaitsevalle osuudelle vuodesta 1993 on ollut yhteensä 108 miljoonaa ecua. 
TulevUle vuosille ennakoidaan runsaasti hsätukea, jotta parhaillaan rakennusvameessa tai 
käsiteltävänä olevat hankkeet saataisiin vietyä päätökseen. 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 118 
Alla olevasta taulukosta käyvät ilmi koheesiorahastoon suoranaisesti liittyvien, Essenin 
kokouksessa ensisijaisiksi määriteltyjen hankkeiden tiedot. 
Arvioidut 
kokonaiskus­
tannukset Arvioidut 
kustannukset 
mmmm Koheesiorahasto 
1993-1996 
Eteläinen 
suumopeusjuna 12870 4380 8.0 
Kreikan moottoritiet 6367 5065 258,9 
Moottoritie Lissahon-
Valladolid 1072 717 52,6 
Junayhteys 
Dublin-Belfast* Cork- 238 145 53,9 
Maantieyhteys 
Irlanti/Yhdistynyt 
kuningaskunta/ 
Benelux* 2680 1540 108,0 
Yhteensä 
assa—««spas i mm minimi—a— 
* Pelkästään Irlannin tasavalta 23227 U847 481,4 
Christophersenin ryhmän kertomuksessa ensisijaisiksi nimettyjen Essenin Eurooppa-neuvoston 
kokouksessa hyväksyttyjen 14 hankkeen lisäksi tuotiin esiin myös toinen tärkeiden hankkeiden 
luettelo. Tämän luettelon hankkeista koheesiorahastoa koskevat suoraan seuraavat: 
- Yhdistetyt kuljetukset Portugalissa ja Espanjassa 
- Ateenan uusi kansainvälinen lentokenttä Spatassa 
- Maratecan ja Elvasin välinen moottoritie (Lissabonin ja Madridin välisellä väylällä). 
Tuki yhdistettyjä kuljetuksia koskevien hankkeiden, Maratecan ja Elvasin välisen moottoritien sekä 
Spatan uuden lentokentän rahoitukseen on jo hyväksytty. 
Christophersenin ryhmän kertomuksessa korostettiin myös Euroopan laajuisia hankkeita, jotka 
liittyivät uuden tietotekniikan ja liikenteen hallintojärjestelmien käyttöönottoon Euroopan unionin 
liikenteessä. Koheesiorahasto on tukenut tällaisten tärkeiden hankkeiden rahoitusta (alusten 
liikennejärjestelmät merenkulun valvontaa varten sekä lennonjohtojärjestelmät) Espanjassa, 
Portugalissa, Kreikassa ja Irlannissa. 
4.2.4 KOMISSION JÄSENTEN MUODOSTAMA RYHMÄ (EUROOPAN 
LAAJUISET VERKOSTOTVKINNOCKIN KORKEAN TASON RYHMÄ 
&WW&nfaZ&ZWiWr<' *gwyy>M»tt»vs^w"y>>Kyf""t'"*t^r*^^yy^^i 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 119 
Koheesiorahasto on seurannut edelleen vuoden 1995 alkupuolella perustetun komission jäsenten 
muodostaman ryhmän työtä. Ryhmän puheenjohtajana toimii liikenneasioista vastaava komission 
jäsen NeU Kinnock ja sen tarkoituksena on koordinoida ja vauhdittaa Euroopan laajuisten 
verkostojen toteuttamista. Ryhmä on keskittynyt verkostoja koskevaan lainsäädäntöön ja valvoo 
yhteisen edun piiriin kuuluvien hankkeiden edistymistä sekä etsii keinoja, joilla Euroopan 
laajuisten verkostojen rahoitusongelmat voidaan ratkaista. 
Epävirallisen liikenneasioiden neuvoston Rooman kokouksen jälkeen (huhtikuu 1996) perustettiin 
NeU Kinnockin johtama "korkean tason ryhmä", johon kuului edustajia liUcenne- ja 
valtiovarainministeriöistä, yksityiseltä sektorilta sekä Euroopan investointipankista (EIP). Ryhmän 
tarkoituksena on nopeuttaa yksityisen/julkisen sektorin kumppanuuksien (PPP, public-private 
partnership) toteuttamista Euroopan laajuisten verkostojen ja erityisesti ensisijaisten hankkeiden 
pohjalta. Koheesiorahasto on osallistunut tämän ryhmän kokouksiin ja sen alaisuudessa toimivan 
eteläisestä suurnopeusjunasta vastaavan ryhmän kokouksiin. Kinnockin ryhmä antaa Eurooppa-
neuvostoUe loppukertomuksen heinäkuussa. 
Huomionarvoista on myös se, että Euroopan laajuisia liUcenneverkostoja koskevien suuntaviivojen 
hyväksymisen jälkeen (heinäkuu 1996) jokaiselle Euroopan laajuisten verkostojen osa-alueelle on 
perustettu uudet neuvoa-antavat komiteat. Koheesiorahasto otti myös osaa liikennekomitean 
ensimmäiseen kokoukseen, joka pidettiin marraskuussa. 
iii 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 120 
4.3 YMPÄRISTÖN JA LIIKENTEEN VÄLINEN TASAPAINO 
Koheesiorahastosta annetussa asetuksessa edellytetään, että on pyrittävä löytämään tasapaino 
liUcenteen mfrastruktuureihm liittyvien hankkeiden ja ympäristönsuojelua koskevien hankkeiden 
rahoitukseen myönnetyn tuen välille. 
Komission kanta on, että kauden aikana tulisi saavuttaa tilanne, jossa 50 prosenttia tuista 
myönnetään ympäristöalan hankkeille. Tavoitetta ei tule pitää ehdottomana, vaan tilannekohtaisesti 
on säilytettävä jonkinasteinen joustavuus. 
Vuonna 1996 kyseisen tavoitteen saavuttamisessa edistyttiin ja varainhoitovuonna talousarvioon 
kirjatuista maksusitoumuksista 50,1 prosenttia koski hUcenteen alan hankkeita ja 49,9 prosenttia 
ympäristöalan hankkeita. 
Maksusitoumusmäärärahojen jakautuminen ympäristön ja liUcenteen alan kesken on noudattanut 
seuraavaa kehitystä kaneissa jäsenvaltioissa kaudella 1993-1996: 
Ajanjakso 
1993 
1994 
1995 
1996 
1993-1996 Ympäristö 
Ecua 
606 016 992 
923 430 183 
1 036 709 677 
1219 282 135 
3 785 438 987 % 
38,7 
49,8 
48,2 
49,9 
47,3 Liikenne 
Ecua 
958 253 511 
929 157 266 
1 113 119 907 
1 222 140 391 
4 222 671 075 % 
61,3 
50,2 
51,8 
50,1 
52,7 
Vuonna 1996 määrärahojen prosenttimääräinen jakautuminen oli jäsenvaltioittain seuraava: 
i •=! i-:; i=n-! I vrn ! ! ] i ïi nfflvi V-1 - n nii-i 
Espanja 
Portugali 
Kreikka 
Irlanti iËifillïllB 
49,4 
49,6 
53,8 
46,0 IIBlliSI^^ 
50,6 
50,4 
46,2 
54,0 
4.4 YHTEENSOPIVUUDEN ARVIOINTI MUIDEN YHTEISÖJEN 
POLITIIKKOJEN KANSSA 
4.4.1 YMPÄRISTÖNSUOJELU 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 121 
Koheesiorahastosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 8 artiklassa säädetään, että 
hankkeiden on oltava yhteisön politiikkojen mukaisia, mukaan lukien ympäristön suojelua koskeva 
politiikka. 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 r artiklassa määrätään yhteisön ympäristöä 
koskevan politiikan tavoitteista. Nuhin kuuluvat: 
- ympäristön säUyttäminen ja parantaminen, 
- ihmisten terveyden suojelu ja 
- luonnonvarojen järkevä käyttö. 
Ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa periaate- ja toimintaohjelmassa (5. toimintaohjelma), 
joka hyväksyttiin neuvoston päätöslauselmalla vuonna 1993, katsottiin, että koheesiorahasto auttaa 
toteuttamaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisia tavoitteita ja erityisesti 
ratkaisemaan sellaisia tärkeitä yhteisöä koskevia ympäristökysymyksiä kuten vesien saastuminen 
ja asianmukainen jätehuolto. Ohjelmassa painotettiin keskeisten ympäristöön liittyvien teemojen 
lisäksi myös tarvetta sisällyttää ympäristöulottuvuus muihin yhteisön pohtiildoihin, jotta tiettyjen 
talouden alueiden epäsuotavia sivuvaikutuksia voitaisiin muuttaa ja niihin voitaisiin vaikuttaa. 
Jälkimmäinen näkökulma koskettaa koheesiorahastoa sikäli, että liikenneinfrastruktuurit 
muodostavat toisen sijoitusten painopistealueen, jolla rahasto toimii. 
Komissio on kehittänyt hankkeiden tarkan enriakkoarviointimenettelyn sekä ympäristö- että 
liikennealan investointeja varten. Ympäristöhankkeiden osalta hakemuksista on käytävä ilmi 
seuraavat tiedot: 
- nuhin ympäristöä koskeviin tavoitteisiin hanke liittyy, 
- miten hanke liittyy ympäristöä koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamiseen ja 
- yksityiskohtaiset tiedot siitä, noudattaako hanke suunnitelmaa ja ohjelmaa, johon kuuluu 
yhteisön ympäristöä koskevan politiikan tai sääntelyn soveltaminen. 
Lisäksi ympäristövaikutuksista täytyy toimittaa tarvittaessa tiedot direktiivissä 85/337/ETY 
edellytetyllä tavalla. 
Liikennehankkeiden osalta hakemuksen yhteydessä on tarvittaessa jätettävä direktiivin 
85/337/ETY mukainen ympäristövaikutuksia koskeva arviointi. On tärkeää myös kiinnittää 
huomiota kaikkiin mahdollisiin vaikutuksiin, joita näillä hankkeilla voi olla tärkeille lintualueUle 
(direktiivi 79/409/ETY) ja elmympäristöön/lajemin (direktiivi 92/43/ETY). 
Tarkastuksia suoritetaan myös muihin aloihin liittyvissä hankkeissa; tällaisia ovat jätehuolto, 
rannikkoalueiden kunnostaminen jne. Näin pyritään varmistamaan se, että myös nämä ovat 
yhteisön ympäristöpolitiikan mukaisia 
Arvioinnin jälkeen ennen kuin komissio tekee lopullisen päätöksensä hankkeesta, komissio voi 
tuoda esiin lisäehtoja, jotka Uittyvät joidenkin tiettyjen ympäristötavoitteiden saavuttamiseen tai 
joilla pyritään varmistamaan se, että hankkeet vastaavat tiettyjä yhteisön lainsäädännössä 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 122 
Umaistuja teknisiä vaatimuksia. Esimerkkinä voidaan mainita direktiivi yhdyskuntajätevesien 
käsittelystä (91/271/ETY). 
Kysymys yhdenmukaisuudesta ei tule esiin pelkästään päätöksentekoa edeltävässä vaiheessa. 
Myös seurantakomiteat varmistavat ympäristöpolitiikan noudattamisen tarkastamalla, että 
päätöksessä esitetyt vaatimukset ja ehdot täytetään. Jos mitä ei noudateta, maksujen suorittaminen 
voidaan keskeyttää ja tukea vähentää tai se voidaan jopa peruuttaa. 
4.4.2 YHTEINEN LIIKENNEPOLITIIKKA 
Yhteisen hitamepohtiikan uudet tulevaisuudennäkymät käyvät ilmi komission tiedonannosta "Yhteisen 
liikemiepolitiikan tulevaisuuden kehitys" (KOM (92) 494). Sen tärkeimpiin osun kuuluu 
perustamissopimuksen XII osastossa määritelty Euroopan laajuisten verkostojen politiikka, mutta myös 
tarve liittää ympäristöasiat liikenteen alan liankkeio^ lähestymistapaan. 
Yhteinen liikennepobtiikka ottaa myös huomioon liikenteen toiminnalhsten infxastruktuurien 
lisääntyneen tarpeen rajattomassa yhteisössä, mikä on seurausta siitä, että suuri osa nykyisistä 
verkostoista on ruuhkautunut erityisesti yhteisön keskiosassa ja perusrakenteiden puutteet tuntuvat 
syrjäseutualueilla sekä niiden yhteyksissä yhteisön keskialueisiin. 
Euroopan laajuisten verkostojen kehitys ratkaisee joitakin ongelmia ja on suoraan yhteydessä yhteiseen 
liikeimepohtiikkaan. Yhteisön osuus tässä asiassa näkyy suuntaviivoina, joiden tarkoitus on edistää 
tuntuvasti kahden sisärnarkkinoihin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvän 
perustavaa laatua olevan tavoitteen toteuttamista. Verkostojen tarkoituksena on ensisijaisesti liittää 
eristyneet alueet, saarialueet ja syrjäseutualueet yhteisön keskusalueisiin. Suuntaviivoissa määritellään 
tuen tavoitteet, painopistealueet ja tukitoimenpiteiden tavoitteet sekä esitetään yhteisen edun mukaiset 
hankkeet. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää erittäin syrjäisiin alueisiin. 
Kaikki tämä näkyy yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23. 
heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY. Siinä 
multimodaaliliikenne nähdään yhtenä ratkaisuna parantaa verkostojen tehokkuutta ja turvallisuutta sekä 
ympäristönsuojelun tasoa. Liikenteen eri muodot ja niitä koskevat hankkeet on huomioitu 
suuntaviivoissa soveltamalla menetelmää, jossa pyritään asteittaiseen liikennemuotojen toisiaan 
täydentävyyteen ja niiden yhdentymiseen. Hankkeiden ensisijaisuutta määriteltäessä on tärkeänä 
perusteena se, miten hankkeissa on otettu huc>mic)cmmultimc)daalisuuna koskeva tavoite. 
Suuntaviivoissa määritellään Euroopan laajuisten verkostojen eri osat: 
0 Euroopan laajuinen tieverkko pitkine pääteineen ja liittymineen on tärkein maanpinnalla kulkevan 
liikenteen edettytys. 
0 Euroopan laajuinen rautatieverkko koostuu suumopeusosuuksista ja perinteisestä rautatieliikenteen 
verkostosta sekä yhdistettyjen kuljetusten osuuksista. 
0 Satamilla on suuri meikitvs maaliikenteen ia n 
0 Meriliikenteen ohiaus- ia tiedotusverkko koskee suoraan meriliikennettä, sillä sen avulla valvotaan, 
järjestetään ja johdetaan yhteisön vesien meriliikennettä ja siten parannetaan sen turvallisuutta ja 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 123 
tehokkuutta sekä suojellaan ympäristöä ekologisesti haavoittuvilla alueilla. Etelän syrjäiset valtiot 
(Kreikka, Espanja ja Portugali) ovat tulevaisuudessa suoraan verkon kehityskohteina. 
0 Euroopan laajuiseen lentokenttäverkkoon kuuluu noin 250 lentokenttää, jotka on valittu määrällisin 
perustein, mutta myös siksi, että ne toimivat tärkeinä yhteyspaikkoina sekä unionin ja muun 
maailman välillä että unionin sisällä ja ne yhdistävät unioniin myös sen kaikkein syrjäisimmät alueet. 
Jotta lentokenttäverkko kykenisi täyttämään tehtävänsä, suuntaviivoissa ehdotetaan ensisijaisiksi 
seuraavia toimia: 
lentokenttien kapasiteetin optimoirm ja lisääminen, 
ympäristön tasapainon parantaminen (soveltuvuus ympäristön kanssa) ja 
yhteydet muihin verkostoihin. 
Lentokentät mahdollistavat etenkin syrjäseutualueiden yhteydet muuhun maailmaan. 
0 Lentoliikenteen ohjauksen osalta verkoston asteittaisella toteuttamisella (riavigointisuunnitelma, 
liikenteen valvonta- ja ohjauslaitteistot) pitäisi lentoliikenteen tulevaisuudessa olla varmempaa ja 
tehokkaampaa. 
Yhteisön perustamissopimuksen mukaan yhteisön tukea myönnetään hankkeUle, jotka täyttävät edellä 
mainitut valintaperusteet; tukea voidaan myöntää yhteisrahoituksena töille, joista jäsenvaltiot ovat 
vastuussa. Tukea myönnetään ensisijaisesti koheesiorahastosta, joka neljässä jäsenvaltiossa tukee 
liikennehankkeita, joita pidetään verkostojen kannalta yhteisenä etuna. 
Koheesiorahasto myötävaikuttaa siten hyvin suuressa määrin liikennealan hankkeiden toteuttamiseen eri 
muodoissa ja mahdollistaa perusrakenteiden puutteiden vähentämisen. Perusrakenteiden puutetta 
pidetään yhtenä syrjäseuduille tai niiltä tapahtuvan henkilöiden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden 
esteenä. Rahastosta on tullut yksi yhteisön perustavanlaatuisista välineistä Euroopan laajuisen 
verkoston kehittämisessä ja sen tavoitteen toteuttamisessa eh ympäristöä koskevan yhteisön politiikan 
mukaisen kestävän liikkuvuuden ailcaansaamisessa. Tämä on tapahtunut siten, että o^ 
eri liikennemuotoja koskevia hankkeita. 
4.4.3 JULKISET HANKINNAT 
Jo vuosikertomuksessa 1994/1995 komissio painotti sitä, että hankkeista päättävien tahojen olisi 
välttämätöntä kokoontua yhteen, jotta asiakirjojen valmistelua, niiden seurantaa, täytäntöönpanon 
nopeutta ja yhteisön tekstien ymmärrettävyyttä voitaisiin parantaa. Julkisia hankintoja koskevien 
kansallisten, alueellisten tai paikallisten tietojen valvonnan, jolla pyritään myös auttamaan 
päättäjiä, tulisi näin ollen tapahtua oikealla tasolla. Kuten komissio vuosikertomuksen 1994/1995 
yhteydessä ilmaisi, se oli käsitellyt aihetta perusteellisesti, ja tämän pohdinnan tuloksena syntyi 27. 
marraskuuta 1996 hyväksytty vihreä kirja "Julkiset hankinnat Euroopan unionissa: 
tulevaisuuden kysymyksiä*'. Vuonna 1997 talouselämän toimijat esittävät huomioitaan tässä 
asiakirjassa käsitellyistä kysymyksistä; tänä vuonna valmistellaan myös suunnitelma ehdotettujen 
ratkaisujen tehokasta toteuttamista varten. Rakennerahastojen ja koheesiorahaston valvonnan 
suhteen on tuotu esUle joitakin uusia esityksiä, ja ne on syytä esitellä lyhyesti tässä 
vuosikertomuksessa. 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 124 
Vihreän kirjan kuudesta luvusta kahdella on suoraa vaikutusta yhteisön tukemiin hankintoihin. 
Näitä ovat 3 luku ("Julkisia hankintoja koskevan oikeuden soveltaminen: nykytilanne ja 
kehityssuuntaukset"), jossa asiaan liittyy IV osaston D kohta ('Tarkastusmenettely"), sekä 5 luku 
("Julkiset hankinnat ja muut yhteisön politiikat") ja sen IV osasto ("Unionin rahoitusta sisältävät 
harikinnat"). Esiintuoduissa ehdotuksissa pyritään siihen, että kansallisella tasoUa syntyisi 
riippumattomia valvontaelimiä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamista varten; 
tavoitteena on myös saattaa laajempaan käyttöön tarkastusmenettely, joka luttyy erityisaloja 
koskevassa direktiivissä säädettyjen julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamiseen. 
JuUdsista hankinnoista päättävät tahot pyritään myös tekemään vastuullisiksi. Suunniteltu kehitys 
ei kuitenkaan edellytä sitä, että komissio luopuisi oikeuksistaan; se valvoo edelleen Euroopan 
yhteisön perustamissopimukseen ja asiaan liittyviin direktiiveihin sisältyvien julkisia hankintoja 
koskevien sääntöjen noudattamista. 
Vuonna 1996 kolmena edellisenä vuonna esitettyjen tukihakemusten seurannalle annettiin paljon 
painoarvoa, minkä ansiosta hankkeiden toteuttamisen etenemistä rahoituspäätöksen hyväksymisen 
jälkeen oli helpompi arvioida (yli 200 uutta hakemusta). On tärkeää huomata, että jäsenvaltiot 
jättivät paljon hakemuksia ennen kuin mitään hankintamenettelyä oli käynnistetty voidakseen olla 
varmoja yhteisön taloudellisesta tuesta ennen töiden aloittamista. Edeltäneitä hankintamenettelyjä 
koskevat tiedot ja niiden tarjouspöytäkirjat tulevat usein tietoon vasta hankkeiden 
toteutusvaiheessa tai suoritettaessa myöhempiä maksuja tai saatavia. 
Komissio painottaa yleisesti kansallisten viranomaisten ja kansallisten seurantakomiteoiden 
yhteistyöhalukkuutta rahoittamiensa hankkeiden tukiasiakirjojen arvioinnin kaikissa vaiheissa 
(hakemus, päätös, muutos, maksu, loppusumma). 
Asiakirjojen tarkastelu johti kuten aikaisemminkin seuraavanlaisiin tilanteisiin: 
0 varauksettoman sopimuksen tekemiseen kaikissa niissä tapauksissa, joissa asiakirja-aineisto 
todettiin yhdenmukaiseksi julkisia hankintoja koskevien sääntöjen kanssa ja joissa tarvittavat 
tiedot julkisista hankinnoista ilmoitettiin tai hankkeen summa oli alle julkisia hankintoja 
koskevissa direktiiveissä säädetyn kynnyksen; 
0 periaatesopimuksen tekemiseen, jollei myöhemmin suoritettava valvonta tapauksissa, joissa 
hankintamenettely tapahtui rahoituksen myöntämisen jälkeen, antanut aihetta muuhun tai jollei 
ilmennyt, että joitakin hankintoja voitiin käynnistää myöhemmin; 
0 rahoituksen myöntämistä koskevan päätöksen tai päätöksen muuttamisen jäädyttämiseen 
kansallisten viranomaisten toimesta siihen asti, kunnes epäselvät kohdat oli selvitetty; 
0 maksujen keskeyttämiseen (asianomaisten komission osastojen ollessa osaUisena) silloin, kun 
yritys, joka katsoi oikeuksiaan loukatun, jätti valituksen tai kun kansallisille viranomaisille 
annettiin huomautus; 
0 rahoituksen eväamiseen, kun asiakirjoista ilmeni, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei 
ollut noudatettu tai yritys, joka katsoi oikeuksiensa tulleen loukatuksi, jätti valituksen. 
4.4.4 KILPAILUPOLITIIKKA 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 125 
Koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1164/94 säädetään, että kyseisen 
rahaston tukitoimenpiteiden on oltava erityisesti kilpailupolitiikan mukaisia. Komissio tarkastaakin 
järjestehnäUisesti, että koheesiorahastosta rahoitetut toimet ovat Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen mukaisia varmistaakseen, että tulritoiminnassa noudatetaan yhteisön 
kilpailusääntöjä erityisesti valtion tukia koskevissa asioissa. 
Yleisesti ottaen tukitoimenpiteet aiheuttavat hyvin harvoin ongelmia, jotka johtuvat siitä, etteivät 
ne sovellu kilpailuoUceuteen. Tähän on erityisesti syynä se, että kyseessä ovat useimmiten 
perusrakenteisiin liittyvät ohjelmat, jotka eivät - jollei hankintasopimusten myöntämistä koskevia 
sääntöjä rikota - tarjoa yksittäisille yrityksille erityistä etua. Tämän vuoksi kilpailuun liittyvä 
yhteisön valvonta koskee pääosin perusrakenteiden avaamista kaikille tekniset ja oikeudeUiset 
edeUytykset täyttäviUe toimijoiUe, jotka noudattavat liUcenteen alan tukia koskevia yhteisön 
lainsäädäntöön sisältyviä määräyksiä ja säännöksiä. 
4.5 KOHEESIORAHASTON TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN 
VAIKUTUS 
4.5.1 JOHDANTO 
Komission on arvioitava koheesiorahaston tosiasiallinen tai ennakoitu taloudellinen vaikutus sekä 
yksittäisten hankkeiden osalta että yleisten tukitoimenpiteiden osalta. 
Kustannus-hyötyanalyysi ja muut mikrotaloudellisen tason arviot ovat tärkeimmät hanketasolla käytetyt 
menetelmät erityisesti arvioitaessa ennakolta hankkeita, joille on haettu tukea. Tukihakemusten 
arvioinnissa sovellettavista yleisistä menettelyistä on kerrottu edempänä tässä vuosikertomuksessa. 
Jäljempänä 4.5.2 kohdassa annetaan lisätietoja tällä alalla suoritetuista töistä sekä joitakin alustavia 
tuloksia koheesiorahastosta viime aikoina rahoitetuista tutkimuksista. 
Yleisellä tasolla koheesiorahaston vaikutusta on tulkittava sen alueen tai valtion taloudellisia olosuhteita 
vasten, joilla koheesiorahaston tukitoimenpiteitä toteutetaan. Tämä yleensä tarkoittaa sitä, että 
turvaudutaan taloudellisiin malleihin, jotka pyrkivät peUaamaan todeUisuutta (tosin yksinkertaistetussa 
muodossa). Näin voidaan ottaa huomioon näiden tukitoimenpiteiden keirrannaisvaikutukset, niiden 
pitkän aikavälin vaikutus tarjontaan ja kaikki talouden palautevaikutukset. Vuonna 1995 
koheesiorahasto antoi tehtäväksi London School of Economies and Political ScienceUe koheesiorahaston 
tukitoimenpiteiden vaikutusten arviointia koskevien taloudellisten mallien kehittämistä käsittelevän 
suuren tutkimuksen tekemisen. Tutkimuksen loppukertomus luovutettiin joulukuussa 1996. 
Tutkimuksen päämääriä ja joitakin alustavia tuloksia kuvataan 4.5.3 kohdassa. 
Edellä mainitussa kohdassa kerrotaan myös koheesiorahaston Espanjan makrotaloudelhsia vaikutuksia 
koskevasta tutkimuksesta, joka suoritettiin Espanjan viranomaisten pyynnöstä ja koheesiorahaston 
rahoituksella vuonna 1995. 
4.5.4 kohdassa kerrotaan koheesiorahaston potentiaalisista työUisyysvaikutuksista saaduista alustavista 
tuloksista. 
4.5.2 HANKKEIDEN TALOUDELLINEN ARVIOINTI 
LUKU 4 - Hyvalcsyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 126 
Koheesiorahaston tukihakemuksiin on liitettävä taloudellinen arvio, josta käy ilmi, että hankkeen 
odotetaan keskipitkällä aikavälillä aikaansaavan sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä, jotka ovat oikeassa 
suhteessa käytettyihin varoihin (asetuksen (EY) N:o 1164/94 10 artiklan 4 ja 5 kohta). Tämä tarkoittaa 
sitä, että hankkeelta on voitava odottaa positiivista nettovoittoa ja siten yleisen taloudellisen hyvinvoinnin 
lisäämistä. Tähän tarkoitukseen on yleensä laadittava kustannus-hyötyarvio. Ympäristöalan hankkeiden 
kohdalla kustannus-hyötyarvion tulokset saattavat kuitenkin olla epätäydellisiä, minkä vuoksi voidaan 
hyväksyä muunlaiset kvantitatiiviset arviot, kuten kustannus-tehokkuusanalyysi tai monikriteerianalyysi. 
Hankehakemuksia tukevan kustannus-hyötyarvion ja muiden taloudellisten tutkimusten valmistelu on 
ensisijaisesti asianosaisten jäsenvaltioiden vastuulla. Komission on varmistettava, että soveUetut 
metodologiat ovat yleisesti hyväksyttäviä, tehdyt oletukset aiheeUisia ja tulokset uskottavia. Näiden 
asioiden selvittämiseen voidaan pyytää apua ulkopuolisUta konsuheUta tai Euroopan investointipankilta. 
Jäsenvaltiot voivat saada koheesiorahastosta teknistä apua muiden asiaan liittyvien tutkimusten 
rahoitukseen. 
Jäsenvaltiot ovat yleisesti ottaen selvinneet hyvin tukihakemusten yhteydessä esitettävien kustannus-
hyötyarvioiden tai muiden tutkimusten laatimisesta. Sekä tutkimusten määrä että laatu on parantunut 
koheesiorahaston olemassaoloaikana. Komissio on kuitenkin tietoinen lisäponnistusten tarpeeUisuudesta 
tällä alalla ja on sen vuoksi ryhtynyt seuraaviin toimiin: 
- esittänyt komissioUe liikenteen alaan erikoistuneen taloustieteilijän suorittamaa liikenteen alan 
hankkeiden hakemuksia tukevia amointimenetelmiä ja edeUytyksiä koskevaa tutkimusta; 
- rahoittanut Irlannin viranomaisten toimeksiantaman tutkimuksen, joka koskee koheesiorahastosta 
rahoitettujen ympäristöalan hankkeiden taloudellista arviointia; 
- myöntänyt teknistä apua joiUekin jäsenvattioihe erityisesti hankkeita koskevien valmistelevien 
tutkimusten laatimiseen, myös kustarmus-hyötyarvioihin. 
Vuoden 1997 aikana komissio aikoo tehdä selvityksen hankehakemusten tukena käytetyistä 
taloudeUisista arviomtimenetelmistä löytääkseen parhaimman menettelytavan ja antaakseen tarvittaessa 
uusia alakohtaisia suuntaviivoja. 
Ympäristöalan hankkeiden taloudellista arviointia pidetään yleisesti erityisen vaikeana. 
Koheesiorahastosta rahoitetaan paljon erilaisia hankkeita, joilla pyritään parantamaan ympäristöä. 
Tällaiset hankkeet koskevat vesihuoltojärjestelmiä, jäteveden käsittelyä, yhdyslcuntajätteiden tuhoamista, 
eroosion torjumista, uudeUeenmetsitystä, luonnonsuojelua, rantojen kunnostamista jne. Näiden 
hankkeiden yhteinen ominaisuus on, että niiden suoralla tuotoksella ei ole markkinahintaa tai, jos 
sellainen on (esimerkiksi vesihuolto), hinta ei täysin vastaa kyseisen tuotoksen todellista taloudellista ja 
sosiaalista arvoa. Näillä hankkeilla on myös usein merkittäviä vähllisiä terveyteen ja perusrakenteisiin 
kohdistuvia vaikutuksia, joiden määrääjä arvoa on vaikea arvioida. 
Tukea saavat jäsenvaltiot ovat ympäristöalan hankkeiden taloudellisissa analyyseissa pyrkineet 
aktiivisesti soveltamaan tarkoituksenmukaisia menetelmiä. Yleisimmin on käytetty kustannus-
hyötyarviota. Eräissä tapauksissa on pyritty määrittämään ympäristösuurmitelrnilla suoraan 
aikaansaatujen etujen määrä ja arvo. Näitä etuja ovat veden laadun paraneminen, paremmat 
perusrakenteet tai paremmat virkistyskäyttömahdollisuudet. Joissakin tapauksissa on arvioitu 
mahdollisia välillisiä vaikutuksia esimerkiksi aikaansaatuun taloudelliseen kehitykseen. Monissa 
tapauksissa kyseisiä analyysejä on täydennetty etujen laadullisella arvioinnilla. 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 127 
Irlannin viranomaisille tehdyssä, koheesiorahastosta rahoitetussa tutkimuksessa kiinnitetään huomiota 
ympäristöalan vaikeuksiin ja tullaan johtopäätökseen, että vaikka alan hankkeiden arvioinnista on 
saatavissa yhä enemmän kansainvälistä kirjallisuutta, ei ole vielä sovittu yleisesti soveUettavan 
metodologian standardeista. Tutkimuksen laatijat sanovat myös, että yleisesti puuttuu analyyseissä 
tarvittavia perustietoja sekä kokemusta taloudellisten arvioirmtekniikkojen soveltamisesta. He ovat sitä 
mieltä, että lyhyellä aikavälillä on vaihtoehtojen puuttuessa käytettävä olemassa olevia rajallisia tietoja ja 
arvioitava etujen määrä aina kun se cm mahdollista käyttäen hyväksi aikaisempien tutkimusten tuotoksen 
arviointimenetelmiä. Pitemmällä aikavälillä tutkijat suosittelevat tapauskohtaisesti päätettävien 
amomtimenetelmien (joihin liittyy etujen arviointi käyttäjäiyhmätutkimusten avulla) käytön jatkamista, 
sillä kyseiset tekniikat ovat heidän mukaansa hyvalcsytty yhä laajemrnm ja niistä voi 
arvioida markkinattomia etuja. Vaikka tutkimuksessa keskityttiin vesihuoltoon ja jätevesien käsittelyyn 
liittyviin hankkeisiin Irlannissa, sen tärkeimpiä johtopäätöksiä voidaan soveltaa yleisemminkin. 
Komissio soveltaa myös muita määrällisiä menettelytapoja, kuten monikriteerianalyysia rnäärittääkseen 
toiminnan painopistealueet ympäristön alalla. Näitä menettelytapoja on kehitetty muun muassa 
uudelleenmetsitys- ja erocsiontoijuntahankkeiden yhteydessä Espanjassa. 
Kuten jo mainittiin, jäsenvaltioiden käyttämiä ympäristöhankkeiden taloudeUiseen arviointiin liittyvä 
menettelytapoja aletaan tarkistaa vuoden 1997 kuluessa. 
4.5.3 YLEISET SOSIAALISET JA TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 
Koheesiorahastosta annetussa asetuksessa vaaditaan myös komissiota toimittamaan säännöllisesti tiedot, 
joista käy Umi "rahaston taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus jäsenvaltioihin ja taloudeUiseen ja 
sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen Euroopan unionissa". 
Tämä ei tarkoita ainoastaan yksittäisten hankkeiden tai hankeryhmien taloudellisten vaikutusten 
arviointia vaan myös laajempaa keskittyrnistäniihm vaikutit 
muuttujiin, kuten kasvuun, työllisyyteen ja kauppaan kyseisissä kansantalouksissa. Se tarkoittaa myös 
pyrkimystä arvioida sekä hankkeiden toteuttamisvaiheen tukitoimenpiteiden lyhytaikaisia vaikutuksia 
kysyntään että toimintavaiheen keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia tarjontaan. Kun kyseessä 
ovat esimerkiksi liikenteen investoinnit, voidaan toisistaan erottaa esimerkiksi välittömästi tai välillisesti 
rakennusvaiheen aikana kasvaneet tulot ja lisääntynyt työllisyys. Toisistaan voidaan erottaa myös 
parantuneiden hUcenteen infrastruktuunen aikaansaamien ajan säästöjen, alhaisempien 
toimintakustannusten ja yleisen kilpailukyvyn parantumisen ansiosta tuloihin, työllisyyteen ja kauppaan 
kohdistuva myöhempi vaikutus. 
Vastaavia vaikutuksia voidaan odottaa myös ympäristöalan investoinneilta, vaikka kuten jo todettiin, 
niiden arviointi on vaikeampaa eikä sitä monissa tapauksissa voida suorittaa kansallisen tuotannon 
perinteisiä amointimenetelmiä käyttäen. 
London School of Economicsissa tehtv tutkimus 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen yleisten vaatimusten täyttämiseksi London School of Economies 
and Political ScienceUe (LSE) annettiin heinäkuussa 1995 toimeksiannoksi tutkimus, jonka 
tarkoituksena on kehittää ja testata järjestelmällisiä malleja, joita on tarkoitus käyttää kvantifioimaan 
koheesiorahastosta tuettujen toimien aikaansaamat sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. TäUaisia 
menettelytapoja oh määrä soveltaa molemmilla rahaston päätoiminta-alueiUa (liikenteeseen ja 
ympäristöön liittyvissä hankkeissa) neljässä tukea saavassa jäsenvaltiossa. Niitä oh myös määrä käyttää 
yksittäisten hankkeiden tai hankeryhmien vaikutusten arviointiin sekä rahaston tukitoimien 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 128 
kokonaisvaltaiseen hahmotukseen. Tavoitteena oh näin luoda johdonmukainen viitekehys 
koheesiorahaston varojen käytön vaikutuksen tutkimukseen kyseisessä neljässä maassa. 
LSE on vastannut hankkeen hallinnosta ja huolehtinut siihen hittyvästä taloudellisesta suunnittelusta, 
mutta se on toiminut tiiviissä yhteistyössä erityisesti tietojen kokoamisessa ja niiden analysoimisessa 
neljässä koheesiomaassa olevien tutkimusryhmien kanssa. Näitä ovat Institute Valencian© de 
Investigaciones Economicas, Universidad de Valencia; Alueellisen kehityksen laitos, Panteionin 
yliopisto, Ateena; Centro de hrvestigacäo de Desenvolvimento e Economia Regional (CIDER), 
Universidade do Algarve ja Centre for European Economic and Public Affiurs, University College, 
Dublin. 
Tutkimustyötä on valvonut tarkasti ohjausryhmä, joka on koostuu seuraavien tahojen edustajista, 
koheesiorahaston osasto (PO XVI/E), PO XVI A ja G, PO n, PO XH ja Eurostat. 
Tutkimuksen loppukertomuksen luonnos jätettiin syyskuussa 1996 ja sitä tarkistettiin joulukuussa 1996. 
Loppukertomus viimeisteUään ja julkaistaan alkuvuodesta 1997. Kertomukseen sisältyy 
kirjaUisuuskatsaus, kehitettyjen mallien täydellinen kuvaus ja mallien tulokset, joita on saatu testauksen 
ja simuloinnin avulla ja jotka on suoritettu koheesiorahaston hankkeiden tietojen perusteella. EriUinen 
osa sisältää käytettyjen tietojen kuvauksen. Nämä tiedot kattavat tärkeimmät taloudelliset muuttujat aina 
NUTS 3 -tason alueisiin asti neljässä koheesiomaassa ja niitä maantieteeUisesti lähinnä olevissa 
valtioissa (Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta). 
LSE omaksui uusia uria aukovan lähestymistavan; kolme taloustieteilijöiden ryhmää sovelsi uusimpia 
ekonometrisiä menettelytapoja erittäin yksityiskohtaiseen alueelliseen tietokantaan. Tutkimuksessa 
suositeUaan kolmea toisiaan täydentävää tekniikkaa koheesiorahaston vaikutusten arvioimiseksi. Näiden 
lähestyniistapojen pääpiirteet ja eräät alustavat tulokset voidaan tiivistää seuraavasti: 
# Vektori-autoregressiomallit (VAR) 
Näillä malleilla pyritään määrittelemään koheesiorahaston varainkäytön vaikutus alueellisilla 
työmarkkinoilla arvioimalla taloudellisten muuttujien (yksityiset sijoitukset, työllisyys) dynaaminen vaste 
muutoksiin valtion sijoitustoiminnassa Malleissa käytetään uusimpia ekonometrisiä menettelytapoja 
yhteyden jäljittämiseen kyseisten muuttujien välillä pitkällä aikavälillä (15-20 vuotta). Malleja on 
kehitelty kullekin koheesiomaalle, vaikka tulokset ovat täydellisimpiä Espanjan kohdalla sitä koskevien 
tietojen hyvän saatavuuden vuoksi. 
Vaikka kyseiset mallit perustuvat vakiintuneisiin menettelytapoihin, ne ovat innovatiivisia sen vuoksi, 
että niissä otetaan huomioon alueellisen eriytyneisyyden korkea aste, niissä käsitellään perusrakenteisiin 
kohdistuvan varainkäytön dynaamisia vaikutuksia ja niihin on sisällytetty alueelta toiselle siirtyvä 
vaikutus. 
Tulokset kaikkien neljän koheesiomaan kohdalla viittaavat voimakkaaseen positiiviseen korrelointiin 
valtion sijoitusten ja yksityisten yritysinvestointien välillä kyseisten kansantalouksien sisällä, mikä viittaa 
uusien perusrakenteisiin kohdistuvien sijoitusten erittäin suotuisaan vaikutukseen. Menneisyydessä 
toistuneiden mallien perusteella saatujen lukujen avulla on mahdollista tehdä arvioita mahdollisista 
vaikutuksista pitkällä aikavälillä. VAR-maUeja voidaan myös käyttää koheesiorahaston hankkeisiin 
liittyvien pitkän aikavälin työlUsyysvaikutusten arvioimiseen ja edeUeen näiden työlksyysmuutosten 
vaikutusten arvioimiseen paikallisilla työmarkkinoUla (työelämään osamstuminen, työttömyys ja 
siirtolaisuus). 
•&&&3ÇKtt&3&tt&W#&ZiV-V&KV^ 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 129 
Tiettyjen koheesiorahastosta tuettujen hankkeiden osalta suoritettujen malhsimulaatioiden alustavat 
tulokset ovat seuraavat. 
Moottoritie Rias-Bajas 
Madridin kehätie M40 
Tagusinsitta lyhyellä aikavälillä +1,17% 
pitkällä aikavälillä + l !»° % 
lyhyeUäaUcavälillä +0,56% 
pitkällä aikavälillä + 3,3 % 
lyhyellä aikavälillä +5,3% 
pitkällä aikavälillä +3,1 % pitkällä aikavälillä 3 900 
pitkällä aikavälillä 3 400 
pitkällä aikavälillä 1 6500 
huomaa: kaikissa tapauksissa vaikutuksilla tarkoitetaan vaikutuksia "edustavalla alueella" 
• Alueelliset numeeriset yleisen tasapainon mallit (CGE, Computable general equilibrium models) 
Tämä lälKStymistapa käsittää todeUisuutta jäljittelevän tietokone-esityksen, jossa yhtälöt edustavat 
taloudeUisten toimijoiden (kuluttajat, tuottajat, valtio) käyttäytymistä. Tutkimuksen kuluessa on 
hahmoteltu kolme numeerista yleisen tasapainon mallia: Espanjalle/Portugalille, KreikaUe ja Männille. 
Jokaiseen malliin sisältyy alueryhmä, jossa taloudeUinen toiminta tapahtuu (NUTS 2 -tason alueet 
Esrxinjassa/Poitugalissa ja Kreikassa sekä NUTS 3 -tason alueet Irlannissa), jota yhdistää 
liikenneverkosto, jonka kautta tavaroilla ja palveluilla voidaan käydä kauppaa. Alueiden vähsten 
kauppakumppanien lisäksi mallit ottavat huomioon kaksi alueiden ulkopuolista kauppakumppania: 
Euroopan unionin ja muun maailman. Alueilla vaikuttavat niiden omat erityistekijät ja teollisuudenalat. 
Edellä mainitun kaltaisia maUeja voidaan käyttää tietyn alueen ja/tai kaikkien maan alueiden 
hikenneinrrastruktuureihin kohdistettujen sijoitusten vaikutusten selvittämiseen jäljittämällä 
liikennekustannusten todennäköinen aleneminen ja sen aikaansaamat muutokset kauppaan, teollisuuden 
liikevaihtoon ja voittoon. Tutkimus voidaan suorittaa vaiheissa, joissa vaikutus työntekijöiden ja 
yritysten liikkuvuuteen kasvaa asteittain. 
Näitä vaiheita tutkimaUa kaUddnainen hyvmvointi ja aluekohtaiset työvoiman tulojen muutokset, jotka 
johtuvat tietyistä liikenteen infrastruktoureihin kohdistuvista hankkeista, voidaan laskea lyhyellä, 
keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kyseisenlainen analyysi korostaa liikenneverkostoissa tapahtuvien 
muutosten kerrannaisvaikutukset, jotka usein leviävät maan monitie mutile alueille. Simulointien 
ensimmäiset tulokset, jotka esitetään seuraavassa taulukossa, osoittavat, että joidenkin hankkeiden 
aikaansaama kokonaishyvinvointiin kohdistuva hyöty on usein suurempi kuin perinteisellä kustannus­
hyötyanalyysillä laskettu. Ne tuovat estile seuranneista toiminnan muutoksista ja teoUisuuden sijainnissa 
tapahtuneista muutoksista aiheutuneen merkittävän hyödyn keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä: 
^*äivi»*^XÄ^X 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 130 
Koheesiorahaston hankkeiden vaikutukset reaalituloihin 
wmmÊmmtmm. 
Rias-Bajas* 
Madridin kehätie M40 
Pathé# 
Pohjois-etelä-väylä, 
Irlanti Milj 
ecua 
Suh­
teessa 
Milj. 
ecua 
Suh­
teessa 
Milj. 
ecua 
Suh­
teessa 
Milj. 
ecua 
Suh­
teessa 121 
1,0 
185 
1.0 
933 
1,0 
163 
1,0 140 
1,14 
230 
1,24 
1098 
1,17 
165 
1,01 1,33 
282 
1,52 
1156 
1,24 
184 
1,13 1,35 
287 
1,55 
1157 
1,24 
183 
1.12 
* Moottoritie Galicia-Madrid, Espanja 
# Moottoritie Patras-Ateena-lhessaloniki/Bulgarian raja 
"suhteessa" viittaa suhteeseen, joka on reaalituloihin kohdistuvan lyhyen, keskipitkän ja pitkän 
aikavälin vaikutuksen ja välittömän vaikutuksen välillä 
Edellä kuvatun kahaiseUa lähestyiriistavalla on pitkät perinteet taloustieteessä, mutta LSEn 
koheesiorahastoUe kehittämät mallit ovat innovatiivisia monessa suhteessa; niissä otetaan huomioon 
alueellisen eriytyneisyyden korkea aste, asemapaikkojen väliset (ja näm "^y08 ksaPan) 
kuljetuskustannukset sekä epätäydellistä kUpaUua koskevat oletukset tiettyjen teoUisuusalojen osalta. 
LSE:n työ edustaa ensimmäistä yritystä soveltaa ahieeUisia numeerisia yleisen tasapainon maUeja 
laajaan tietokantaan ja käyttää niitä noudatetun politiikan analysoimiseen. 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 131 
• Tulonjaon eksplisiittiseen dynamiikkaan perustuvat mallit 
Näissä maneissa tarkastellaan kasvun ja lähentymisen ö^iamiikkaa koheesiomaiden kaikilla alueilla 
toisin kuin perinteisemmissä lähestymistavoissa, kuten regressioanalyysissa, jossa tarkastellaan 
pelkästään käyttäytymistä tietyllä edustavalla alueella. Mallit edustavat kehitysaskelta normaaleihin 
jakaumadynamukan lähesryrrustapoihin nähden, sillä niihin on sisäUytetty panostukset alueiden tiettyihin 
taloudellisiin rakenteisiin ja yhteyksiin alueiden vähllä. Tutkimuksessa kehitellään monia paikallista 
tulonjaon dynamiikkaa kuvaavia graafisia ja tilastollisia esityksiä 
Malleja voidaan käyttää seuraavien kysymysten selvittämiseen: 
0 suuntautuuko kehitys kaikilla läpileikkaukseen sisällytetyillä alueilla tulojen tasavertaisuutta vai 
epätasa-arvoa kohti? 
0 miten suuri on alueiden vaihtelevuus alueellisen tulojakautuman sisällä? 
0 miten yhden yksittäisen alueen rakenteen muiittuminen vaikuttaa alueellisen tulojakautuman 
kehitykseen? 
0 miten alueiden välisen suhteen muuttuminen vaikuttaa paikallisen tulojakautuman kehitykseen? 
0 niiu\ä ovat keirarmaisvaikutukset alueio^ välillä9 
Tutkimuksessa annetaan menneisiin kehityssuuntauksiin perustuva alueellisen tulojakautuman kehitystä 
kuvaava analyysi NUTS 3 -tason alueilla koheesiomaissa ja siinä pyritään sehttämään havaitut mallit 
alueiden välisillä kytkennöillä sekä julkisella ja yksityisellä sijoitustoiminnalla. 
Näistä maUeista arvellaan olevan eniten hyötyä tutkittaessa yleisiä lähentymiseen liittyviä 
kehityssuuntauksia koheesiomaissa sekä koheesiorahaston yleisen varojen käytön vaikutusta 
perusrakenteisiin, esimerkiksi kaikkien liikenteeseen ja ympäristöön kohdennettujen investointien 
vaikutuksia tietyllä alueella. 
LSE:n tutkimuksen tuloksena syntyneitä maUeja, joita edellä lyhyesti kuvailtiin, sovelletaan moniin 
koheesiorahaston rahoittamaan investointeihin tulevina vuosina. Tarkoituksena on huomioida olennaisia 
osatekijöitä yksittäisten hankkeiden analyysissa, joka perustuu ennakko- tai jälkiarviointeihin. 
Tarkoituksena on myös tuottaa todistusaineistoa koheesiorahaston hyödyllisestä pitkän aikavälin 
sosiaalisesta ja taloudellisesta vaikutuksesta. 
Koheesiorahaston inakrotaloudHKnrei vaikutus Espanjassa 
Espanjan viranomaisten toimeksiantaman ja koheesiorahastosta rahoitetun, koheesiorahaston 
makrotaloudeUista vaikutusta Espanjassa käsittelevän tutkimuksen lopullinen versio esitettiin 
marraskuussa 1995. Tutkimuksen lähestymistapana oh olemassa olevia taloudellisia maUeja hyväksi 
käyttäen arvioida rahaston tukitoimenpiteiden yleisiä vaikutuksia Espanjan kansantalouteen. 
Vaikka koheesiorahaston varoilla tuetut kokonaisinvestoinnit muodostavat varsin pienen osan Espanjan 
kokonaisbruttokansantootteesta tai kotimaan kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta, tutkimuksen 
laatija korostaa kuitenkin koheesiorahaston merkitystä viranomaisten mvestointipyrkimysten 
tukemisessa. Vuoden 1993 lukujen perusteeUa arvioidaan, että kyseisenä vuonna koheesiorahaston 
osuus keskus- ja alueviranomaisten aiheuttamista liikenteen perusrakenteiden kustannuksista oh 12 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 132 
prosenttia ja ympäristöalan kustannuksista 11 prosenttia. Vastaavat luvut ovat 18,5 ja 29,1 prosenttia, 
mikäli huomioon otetaan ainoastaan keskusviranomaisten kustannukset. Näissä Imuissa rahaston 
nykyinen rahoitusosuus on aliarvioitu, kun otetaan huomioon Espanjalle myönnettyjen tukien määrän 
kasvaminen vuodesta 1993. 
Tutkimuksessa käytettiin kolmea erilaista mallia: panos-tuotos-malli, makrotalouden MOISEES-malli ja 
HERMIN-maUi. Panos-tuotosmallin avulla arvioitiin koheesiorahaston tukemien investointien yleinen ja 
alakohtainen vaikutus vuosina 1993-1999. Tulosten mukaan vaikutukset ovat suurimmat vuosina 1996-
1999, jolloin koheesiorahaston vaikutus on noin 0,4 prosenttia Espanjan kansantalouden BKTsta ja 
kokonaistyöllisyydestä. KyseiseUä ajanjaksolla koheesiorahaston tuen arvioidaan olevan noin 50 000 
miestyövuotta. Kirjoittaja arvioi, että 4 rmljoonan pesetan kustannuksilla luodaan keskimäärin yksi 
miestyövuosi. Panos-tuotosmaUien tavanomaiset varaukset on tehty ja erityisesti huomautetaan, että 
kyseiseUä lahestymistavaUa voidaan mitata ainoastaan koheesiorahaston rahankäytön tilapäisiä 
vaikutuksia. 
Tutkimuksessa suoritettujen HERMIN-maUiin perustuvien simulointien mukaan koheesiorahaston 
vaikutus vuosina 1993-1999 voi olla vain aUe 1 prosentin Espanjan BKT:sta, kun yli 70 000 työpaikkaa 
on riippuvaisia rahaston varojenkäytöstä vuonna 1999. Kuitenkin MOISEES-maUin mukaan vaikutus 
on huomattavasti pienempi. 
4.5.4 TYÖLLISYYS 
Vaikka työllisyyden luominen ei ole koheesiorahaston nimenomainen tehtävä, rahasto edesauttaa 
kuitenkin merkittävällä tavalla työpaikkojen syntymistä sen käytössä olevien huomattavan suurten 
varojen avuUa. 
Perusrakenteisiin kohdistuvat investoinnit luovat vähttömästi tai välillisesti työpaikkoja. Lyhyellä 
aikavälillä työpaikkoja syntyy välittömästi rakennusteollisuudessa. Välillisesti työpaikkoja syntyy 
rakennusalaa tukevien ja uusien työntekijöiden tarpeisiin vastaavien teoUisuudenalojen ja palvelujen 
hsääntyneen kysynnän myötä. Pitemmaha aikavälillä työpaikkoja syntyy myös hankkeiden 
toimintavaiheessa. Työpaikkoja syntyy rajoitetummin välittömästi, mutta pitkäaikaisia työpaikkoja 
syntyy välillisesti siinä määrin, että luodut perusrakenteet vähentävät tuotantokustannuksia ja parantavat 
yleisesti koheesiomaiden kansantalouksien vetovoimaa ja kilpailukykyä. 
Ainakin joitakin näistä vaikutuksista voidaan arvioida varmuudella. Kaikissa koheesiorahastoUe 
lähetetyissä hakemuksissa on mainittava vähintään hankkeesta vähttömästi syntyvien todennäköisten 
työpaikkojen lukumäärä. Vuosina 1993 ja 1994 jätettyjä hakemuksia koskeva tutkimus osoittaa, että 
miljoonan ecun tuella syntyy liikennehankkeissa välittömästi keskimäärin 21 työpaikkaa ja 
ympäristöhankkeissa 26 työpaikkaa. 
Kun edeUä mainittuja keskiarvoja soveUetaan koheesiorahaston vuodesta 1993 hyväksymiin tukiin, 
saadaan seuraavat alustavat tulokset. 
»|$£* •»WrfmM^WHAI£SÎ^W%-^'»^ 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 133 
Arvioitu koheesiorahaston tukeen perustuva työllisyys 
1993 Välit tuma* 
36 000 
44 000 Välilliset 
v \svaiktuoksot: '!'yullLs}'vs»vîii(vuJuk 
Hi N hU'i-nsi* 
10 800 
13 200 46 800 
1994 
1995 
1996 57 200 
50 000 
57 000 15 000 
17 100 65 000 
74 100 
kertoimeksi arvioitu 1,3 
Työllisyysarvioita on aina tulkittava varovaisesti ja erityisesti on huomattava, että edellä mainittujen 
lukujen tarkoituksena ei ole ilmaista koheesiorahaston pitkän aikavälin nettovaikutusta työllisyyteen. 
Nettovaikutuksen johtamiseksi olisi välttämätöntä tehdä oletuksia siitä, miten pitkälle hankkeita olisi 
voitu toteuttaa ilman koheesiorahaston tukea ja miten paljon kyseisten kansantalouksien muuta toimintaa 
on korvattu. Luvut ilmaisevat sen vuoksi ainoastaan bmttoryöUisyysvaikutuksen, jonka odotetaan olevan 
riippuvainen lyhyellä aikavälillä eh rakennusvaiheessa rahoitetuista hankkeista. 
Edellä olevassa taulukossa on käytetty standardikerrointa 1,3 mahdollisten välillisten 
työUisyysvaikutusten hahmottamiseksi. Tämä on varovainen arvio ja voidaan todeta, että jäsenvaltioiden 
tukihakemuksissa välittömien ja välillisten työUisyysvaikutusten suhde on lähes 1:1. 
Työllisyysvaikutusten arviointi hankehakemusten perusteella on selvästi ruttämätön 
investointihankkeiden pitkän aikavälin työllisyysvaikutusten arvioimiseksi. Tämän vuoksi hankkeet on 
asetettava niille ominaiseen taloudeUiseen yhteyteen ja niitä on tutkittava yhdessä muiden taloudeUiseen 
kehitykseen vaikuttavien tekijöiden kanssa. Aikaisemmin mainitun London School of Economicsin 
tutkimuksen tarkoituksena oh kyseisen tehtävän suorittaminen ja yleisten työlhsyysarvioiden laatiminen 
vakaalta teoreettiselta pohjalta. Joitakin tiettyihin hankkeisiin liittyviä arvioita annetaan 4.5.3.1 
kohdassa. 
Koheesiorahaston hakemuksista saadut tiedot tarjoavat edelleen hyödyllisiä vaikkakin rajallisia tietoja 
työUisyysvaikutuksista. 
4.6 YHTEENSOVITTAMINEN JA YHDENMUKAISUUS 
YHTEISÖN RAHOITUSVÄLINEIDEN KANSSA MUIDEN 
Perustaessaan koheesiorahaston neuvosto mainitsi perusteiksi tarpeen yhteensovittaa ympäristöalan ja 
Euroopan laajuisiin liikenneverkostoihin liittyvää koheesiorahaston, rakennerahastojen, ElPn ja muiden 
rahoitusvälineiden kautta toteutettua toimintaa. Sen vuoksi komission on rakeimerahastojen tavoitteita 
täytäntöön pannessaan varmistettava rahastojen tuen ja muiden rahoitusvälineiden, erityisesti 
koheesiorahaston varojen, tukien välinen yhteerisovittaminen ja yhdenmukaisuus. Samanaikaisesti 
komission on kuitenkin otettava huomioon toissijaisuusperiaate, joka teke tarkoituksenmukaisen 
,.„,„,.,,„y,y„,„„„..„-p,.y,......,.J 1.!i/!.,;...y„yi,^,yJVV......^^.V...VJ.V..,..^.,.-] ,-» 'A""", ?~> ' "' f V"£"%?2 ?ty' M? fffi <&J^fi, 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja loimien arviointi 134 
kansallisen strategian ja sen tavoitteiden suunnittelusta, sopivien hankkeiden valinnasta ja niiden 
toteuttamisesta ensisijaisesti jäsenvaltioiden velvollisuuden. 
Tämän velvoitteen täyttämiseksi on otettu käyttöön useita määräyksiä ja menettelyjä 
4.6.1 RAKENNERAHASTOT 
Rakennerahastoista erityisesti EAKRää ja vähäisemmässä määrin EMOTRin ohjausosastoa voidaan 
myös pyytää tukemaan ympäristöalan ja Euroopan laajuisiin liikenneverkostoihin hittyviä hankkeita. 
Sen vuoksi on toteutettu toimenpiteitä koheesiorahaston ja yhteisön muiden rahoitusvälineiden toimien 
yhteensovittamiseksi ja kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi. 
Yhteensovittamisvelvoite sisältyy koheesiorahastosta annettuun neuvoston asetukseen 
(EY)No 1164/94. Asetuksen 9 artiklassa säädetään, että mihinkään menopuolen momenttiin ei voida 
antaa samanaikaisesti rahaston ja rakennerahastojen tukea. Lisäksi siinä säädetään, että rahaston ja 
muiden yhteisön rahoitusvälineiden (muiden kuin rakennerahastojen) myöntämän kokonaisavun määrä ei 
saa olla yh 90 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. 
Kun on kyse rakennerahastoista ja erityisesti EAKRstä, edellä mainittu säädös ei kiellä useita 
lahoitusvälineitä tukemasta erikseen samaa tärkeää hanketta sen eri vaiheissa nim kauan kun on varm 
että hankevaiheen kustannukset voidaan selvästi erotella ajankohdan ja luonteen mukaan. 
Joitakin menettelyihin liittyviä toimenpiteitä on toteutettu tarvittavan yhteensovittamisen täytäntöön 
panemiseksi 
Komission tehtävä on oUut ensiksikin turvata yleinen yhteensovittaminen valmisteltaessa yhteisön 
tukikehyksiä tukea saavia maita varten, jotta maksusitoumusmäärärahat voitaisiin kaksinkertaistaa 
tavoitteen 1 osalta niin kuin Edinburghin Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätettiin. Yhteisön 
tukikehysten rahoitussuunnitelmissa on sen vuoksi mainittu tarkasti koheesiorahastosta myönnetyt varat. 
Espanjassa vain osa maasta on oikeutettu tavoitteen 1 mukaiseen tukeen ja 7 950 miljoonaa ecua 
koheesiorahaston rahoitusosuudesta vuosille 1993-1999 merkittiin yhteisön tukikehysten tavoitteen 1 
kohdealueille. Tämä tukimäärä laskettiin siten, että se vastaisi Edinburghissa määriteltyjä tavoitteita. 
Toissijaisuus- ja kumppanuusperiaatteen mukaisesti kansaUisten haUitusten vastuulla on esittää sopivia 
hankkeita, joilla varmistetaan kaksinkertaistuminen Espanjan vähävaraisirnmUla alueilla. 
Koheesiorahasto, joka ei ole alueellinen rahasto, ei yleensä kirjaa tukeaan aluetyypin mukaan. 
Hanketason yhteensovittaminen vaatii myös yhä suurempaa huomiota, sillä rakennerahastot toimivat 
ensisijaisesti toimenpideohjelmien kautta, kun taas koheesiorahastosta rahoitetaan yksittäisiä hankkeita 
tai hankeryhmiä. Tarkoituksenmukaisia yhteensovittamismenettelyjä otettiin käyttöön sen 
varmistamiseksi, että esitettyjä hankkeita tai hankkeiden vaiheita ei ollut aikaisemmin esitetty 
rakennerahastoiUe. Tämä edeUyttää pakollista rakennerahastoista vastaavien haUintoyksikköjen 
kuulemista ennen kuin komissio tekee päätöksiä luen myöntämisestä koheesiorahastosta. Kyseiset 
hallintoyksiköt ovat suorittaneet tarkastuksia sen varmistamiseksi, että mitään menopuolen momenttia ei 
voida samanaikaisesti rahoittaa rakennerahastoista ja koheesiorahastosta. 
Nämä menettelyt ovat toimineet tähän asti hyvin. Koska monivuotisissa toirrœnpideohjelmissa 
yksittäisten rankkeiden valinta tapahtuu yleensä alueeUisella tasolla, EAKR ja koheesiorahasto ovat 
alkaneet vastavuoroisesti osallistua satunnaisesti seurantakomiteoihin pyrkimyksenään lisätä keskinäistä 
tietämystä. 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 13 5 
Edellä mainituin liallirmoUisin järjestelyin on vanrustettu, että kaksinkertaista rahoitusta ei esiinny. 
Jäsenvaltiot ovat joskus esittäneet samaa hanketta koskevien eri vaiheiden hakemuksia kahdeUe eri 
rahoitusvälineeUe, mutta tämä on täysin asiaan liittyvien oikeudeUisten säännösten mukaista. 
PO XVI:n (aluerx>litiikka ja koheesio) osastona koheesiorahasto on läheisesti tekemisissä neljän 
koheesiomaan EAKR:n ohjelmien parissa työskentelevien hallinnollisten yksikköjen kanssa. 
Koheesiorahaston ja rakennerahastojen toimet ovat hallinnoinnin ja toteuttamisen suhteen toisiaan 
täydentäviä. Tavoitteet, joihin pyritään tehokkaiden ja taloudellisesti vankkojen toimien 
aikaansaamiseksi, ovat näin oUen myös toisiaan täydentäviä. Niitä toteutetaan yksityisen/julkisen 
sektorin yhteistyössä, tuloja aikaansaavissa hankkeissa, hankkeiden raUirmoiimissa, julkisissa 
hankinnoissa ja kilpailupolitiikassa. 
4.6.2 EUROOPAN LAAJUISTEN LIIKENNEVERKOSTOJEN BUDJETTIKOHTA 
Neuvosto hyväksyi syyskuussa 1995 muodoUisesti varainhoitoasetuksen Euroopan laajuisten 
verkostojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä8. 
Tässä asetuksessa määritellään oikeudellinen perusta Euroopan unionin rahoitustuen 
myöntämisestä Euroopan laajuisille verkostoille vuosina 1995-1999. Toisin kuin 
koheesiorahastosta annettu asetus, Euroopan laajuisten verkostojen alaan liittyvää asetusta 
sovelletaan koko yhteisössä ja se kattaa kaikki kolme Euroopan laajuista verkostoa: liUcenteen, 
energian ja televiestinnän. Liikenneverkostot muodostavat kuitenkin suurimman osan 
kokonaistalousarviosta eli 1 785 miljoonaa ecua 2 345 miljoonasta ecusta. Koska kyseisellä 
asetuksella tuetut liikennealan hankkeet voivat olla samanlaisia kuin koheesiorahastosta rahoitetut 
hankkeet, koheesiorahaston osasto on ollut hyvin kiinnostunut uuden asetuksen sisällöstä ja on 
ollut hyvin perillä asetuksen valmisteluvaiheessa käydyistä keskusteluista. 
Kyseinen asetus sallii yhteisön myöntää rahoitustukea Euroopan laajuisille verkostoille 
toteutettavuustutkimusten, lainatakuiden tai korkotukien muodossa ja poikkeustapauksissa suoran 
mvestointituen muodossa. Ainoastaan yhteistä etua koskevat, Euroopan laajuisten verkostojen 
suuntaviivoissa yksilöidyt hankkeet ovat oikeutettuja tukeen, jonka suuruus on yhteensä enintään 
10 prosenttia kaikista investointikuluista (50 % toteutettavuustutkimusten ja muiden tutkimusten 
kuluista). 
Koheesiorahasto on alusta alkaen ollut läheisessä yhteydessä PO VII:n kanssa johdonmukaisen 
lähestymistavan turvaamiseksi Euroopan laajuisia verkostoja koskeviin hankkeisiin ja niitä 
koskevien asetusten vaatimusten noudattamiseksi. Säännöllisten yksikköjen välisten keskustelujen 
lisäksi kaikki hankkeet, joille haetaan koheesiorahaston tukea, lähetetään kommentoitaviksi PO 
Vll.ään ja kaikki päätösluonnokset, jotka koskevat rahoitustuen myöntämistä, lähetetään 
lausuntokierrokselle. PO VII puolestaan ilmoittaa koheesiorahastolle kaikki saamansa omaa 
budjettikohtaansa koskevat tukihakemukset ja ohjelmaehdotukset. 
Koheesiorahasto on myös osallistunut kaikkiin kokouksiin, joita Euroopan laajuisten verkkojen 
alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä käsittelevä komitea on järjestänyt. Kyseinen 
komitea on perustettu auttamaan komissiota liUcenteen budjettticohdasta tuettavien hankkeiden 
vuosiohjelman valmistelussa. 
Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, 15.9.1995 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 13 6 
Koheesiorahaston käytettävissä olevien varojen erilaista määrää verrattuna Euroopan laajuisista 
verkostoista annetun varainhoitoasetuksen varoihin kuvaa hyvin se, että viimeksi maimtun 
Euroopan laajuisten verkostojen hUcenteen alan hankkeiden talousarvio koko EU:ssa oli 280 
rmljoonaa ecua vuonna 1996, kun taas koheesiorahaston maksusitoumusten kokonaissumma 
verkostoja koskeville hankkeille neljässä koheesiomaassa oli 1 224 miljoonaa ecua. 
4.6.3 LIFE-OHJELMA 
Vuonna 1992 käynnistetty LIFE-ohjehna on yhteisön rahoitusväline, joUa pyritään tukemaan 
ympäristötoimia Euroopan unionissa ja sen naapurialueilla. Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea 
yhteisön ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä ja täytäntöön panemista rahoittamalla 
erityistoimenpiteitä. 
LIFE II -ohjelma käynnistettiin vuonna 1996 asetuksella (EY) N:o 1404/96 (EYVL N:o L 181, 
20.7.1996) kaudelle 1996-1999, ja sen kokonaisbudjetti on 450 miljoonaa ecua. 
Tietyt hankkeet tai ympäristöalan toimet koheesiomaissa voivat saada tukea sekä 
koheesiorahastosta että LIFE-ohjelmasta. 
Joidenkin toimenpiteiden kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi koheesiorahasto on osaUistunut 
säännöllisesti LIFE-ohjelman hallintokomitean kokouksiin ja näin on voitu varmistaa erityisesti se, 
että yksikään vuonna 1996 ohjelmasta rahoitusta saaneesta 104 hankkeesta ei saanut 
koheesiorahastosta peräisin olevaa tukea. 
4.6.4 EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI 
EIP toimii toisinaan voimakkaasti koheesiomaissa rahoittaakseen hankkeita samoUla toiminta-
alueilla, jotila koheesiorahasto toimii. Vuodesta 1993 käynnissä ollut jäsenvaltioiden esittämiä 
tukihakemuksia koskeva tiedonvaihto komission ja mvestointipankin välillä toimii edelleen 
tehokkaasti. 
EIP:n tavanomainen menettely on neuvotella komission ja koheesiorahaston kanssa stiloin, kun 
pankiUe on esitetty lainahakemus. 
Säännöllisen tiedonvaihdon avulla voidaan ensiksikin tarkastaa, että EIP:n lainojen 
enimmäismäärä ei ylity ja varmistaa avustusten ja lainojen tarkoituksenmukainen yhdistäminen 
yhteisrahoitettujen hankkeiden osalta. 
TäUä alaUa on monia suuria hankkeita, jotka komissio on hyväksynyt koheesiorahaston tuen 
edeUytykset täyttäviksi ja joiden osalta pankin hallintoneuvosto kyseisen vuoden kuluessa teki 
päätöksen lainan myöntämisestä. 
Komissio ja EIP ovat yhdessä toteuttaneet rahoitusjärjestelyt sekä taloudellisen, teknisen ja 
lahoitukselhsen arvioinnin. 
Tämän hanketyypin osalta voidaan mainita joitakin esimerkkejä suurista yhteistoimista. TäUaisia 
olivat mm. seuraavat: Kreikassa Spatan lentokentän yhteisrahoitus, jolle rahastosta myönnettiin 
tukea 250 miljoonan ecun arvosta; Pireuksen sataman yhteisrahoitus, jota tuettiin samalla kertaa 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 13 7 
sekä koheesiorahastosta että ETAn rahoitusjärjestelmästä ja jolle myös EIP myönsi lainan; 
moottoritien kunnostustyöt Pathén väylän tietyillä osuuksilla. 
Espanjan osalta yhteisrahoitus tapahtuu yleensä yksittäisten EIP:n autonomisille yhteisöiUe 
myöntämien lainojen kautta. Espanjan hankkeille myönnetään samalla tukea koheesiorahastosta 
ympäristöön liittyviä toimenpiteitä varten. Maanteiden osalta lainoja ja tukea myönnetään 
ministeriölle joitakin koheesiorahaston rahoittamia toimia varten. Sama koskee rautatiehankkeita. 
Portugalissa vuonna 1996 koheesiorahasto ja EIP rahoittivat yhdessä kolmea suurta hanketta. 
Näitä ohvat Porton jätteenpolttolaitosta koskeva hanke (LIPOR), Lissabonin 
jätteenkäsittelylaitosta koskeva hanke (VALORSUL) sekä pohjoisen rautatielinja. 
Irlannin tilanne on erilainen sikäli, että EIP:n lainat ovat siellä vähäisiä (vit. pankin 
vuosikertomus) ja ne myönnetään globaalUainan muodossa kokonaisen hankeryhmän rahoitukseen 
ministeriölle, jonka vastuualueeseen kyseiset hankkeet kuuluvat. 
Yksittäisten lainojen osata voidaan mainita, että EIP tukee Dublin-Belfàst-linjan 
opastejärjestelmän nykyaikaistamista. 
4.6.5 EUROOPAN TALOUSALUEEN RAHOITUSJÄRJESTELMÄ 
Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen9 mukaan ETA:n rahoitusjärjestelmä vastaa 
laajuudeltaan ja maantieteelliseltä kattavuudeltaan läheisesti koheesiorahastoa, vaikka sen varat 
ovatkin huomattavasti pienemmät. Järjestelmä rahoitetaan ETA:n EFTA:an aiemmin kuuluneiden 
jäsenvaltioiden (Itävalta, Ruotsi ja Suomi, jotka ovat tällä välin liittyneet Euroopan unioniin, sekä 
Norja, Islanti ja Liechtenstein) varoilla. Kyseisten valtioiden osalta rahoitusta hallinnoi EIP. 
Rahoitusjärjestelmästä myönnetään tukea toteuttamiskelpoisille suunnitelmille, jotka edistävät 
taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Portugalissa, Kreikassa, Irlannin tasavallassa, 
Pohjois-Irlannissa ja tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla Espanjassa. 
ETA:n rahoitusjärjestelmän toimintajakso on viisi vuotta (1994-1999). Järjestelmästä myönnetään 
suoria avustuksia sekä lainojen korkotukia. Ensisijaisia ovat hankkeet, jotka kiinnittävät erityistä 
huomiota ympäristöön, liikenteeseen (mukaan lukien liikenteen infrastruktuuri) ja koulutukseen. 
Sekä julkisin että yksityisin varoin rahoitetut hankkeet ovat tukikelpoisia. Yksityisen sektorin 
hankkeista etusija annetaan pienten ja keskisuurten yritysten käynnistämille hankkeiUe. 
Järjestelmän talousarvion suuruus on avustusten muodossa 500 miljoonaa ecua ja korkotukina 1,5 
miljardia ecua. 
Mahdollisuus ETA:n rahoitusjärjestelmän ja koheesiorahaston toimintojen pääUekkäisyyteen on 
selvästi olemassa sekä alojen että maantieteellisen kattavuuden vuoksi. Maantieteellisesti pääerona 
on se, että ETA:n rahoitusjärjestelmä kattaa Pohjois-Irlannin, mutta ei Espanjan tavoitteen 1 
ulkopuolella olevia alueita. Alakohtaisesti ETA-järjestehnän kattavuus on laajempi, mutta sen 
avulla voidaan rahoittaa myös liikenteen infrastruktuurihankkeita ja ympäristöalan hankkeita, jotka 
ovat samankaltaisia kuin koheesiorahastosta rahoitetut hankkeet. 
9 ETA-sopimuksen 116 artikla ja sen pöytäkirja 38 
LUKU 4 - Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien arviointi 138 
Käytännössä kuitenkin järjestelmän pienuus vähentää päällekkäisten toimintojen vaaraa. Lisäksi 
EIP:n järjestelmän hallinnon osalta tekemien järjestelyjen tarkoituksena on nimenomaisesti turvata 
se, että tuetut hankkeet soveltuvat muihin yhteisön politiikkoihin ja ovat johdonmukaisia muiden 
rahoitusvälineiden kanssa. Koheesiorahastolla on sopimus EIP:n kanssa tietojen vaihdosta niiden 
hankkeiden osalta, joille on haettu tukea, sekä neuvojen antamisesta lainoin ja avustuksin 
yhteisrahoitettaviksi ehdotettujen hakkeiden osalta. Koheesiorahasto saa tällä tavoin tiedot kaikista 
ElP.Ue esitetyistä hankkeista, jotile haetaan ETA:n rahoitusjärjestelmän tukea ja jotile saatettaisiin 
hakea myös koheesiorahaston tukea. 
4.7 EIP:N TEHTÄVÄ HANKKEIDEN ARVIOINNISSA 
4.7.1 PYRKIMYS YHTEISTYÖN VAKIINNUTTAMISEEN 
Komissio ja EIP jatkoivat koheesion rahoitusvälinettä koskevaa, 23. syyskuuta 1993 
allekirjoitettua yhteistyösopimusta koheesiorahaston osalta. Uusi puitesopimus allekirjoitettiin 
tässä tarkoituksessa 15. joulukuuta 1994 ja sen kesto on sama kuin koheesiorahastosta annetulla 
asetuksella eh vuoteen 1999. 
Puitesopimus noudattaa seuraavia periaatteita: jatkuvaa tietojenvaihtoa, säännöllisiä kokouksia 
EIP:n kanssa, EIP:n asiantuntemukseen turvautumista sellaisten hankkeiden arvioinnissa, joiUe 
hankkeen aluUepanija tai kansalhset viranomaiset pyytävät EIP koheesiorahaston 
yhteisrahoitusta, sekä mahdollisuutta sellaisten hankkeiden arvioimiseen, joista on tehty vain yksi 
koheesiorahaston tukihakemus. 
Kun yhteistyösopimuksen täytäntöön panemisesta on nyt kulunut yli kolme vuotta, yhteistyön laatu 
ja siitä saatu hyöty ovat edelleen ratkaisevia tekijöitä koheesiorahaston toimien arvioinnissa sekä 
parempien rahoituslähteiden yhdistelmien löytämisessä (avustukset ja lainat). 
4.7.2 YHTEISTYÖN TULOKSET VUONNA 1996 
Vuonna 1996 yhteistyö EIP:n kanssa pohjautui erityisesti 36 hankkeeseen. Hankkeiden 
rahoituspyynnöistä 22 oh osoitettu EIP:lle ensimmäisiä kommentteja varten. EIP arvioi neljä 
hanketta perusteellisesti ja 12 hanketta saavat yhteisrahoitusta. 
Arvioiduista hankkeista 27 oli ympäristöalaan liittyviä hankkeita, jotka koskivat pääasiassa toimia 
jätevesien käsittelyn ja yhdyskuntajätteiden aloilla. 
Euroopan laajuisiin liikenneverkostoihin liittyvistä hankkeista arvioitiin 8 ja ne koskivat erityisesti 
satamien, lentokenttien ja rautateiden perusrakenteita. 
LUKU 5-Seuranta ja valvonta 139 
HH 
SEURANTA JA VALVONTA 
5.1 SEURANTAKOMITEAT 
5.1.1 ESPANJA 
Kaksi seurantakomitean kokousta järjestettiin vuonna 1996 Madridissa (24. huhtikuuta 1996 sekä 
30. ja 31. lokakuuta 19%). 
Kokouksissa edettiin seurantakomitean työjärjestyksen mukaisesti. Komission pyynnöstä 
seurantakomitea jaettiin erillisiksi komiteoiksi sen mukaan, mikä elin vastaa asianomaisten hankkeiden 
täytäntöönpanosta tai kyseisestä toiminta-alasta. 
Seurantakomitean viides kokous ( 24. huhtikuuta) 
Seurantakomitea jaettiin kolmeen osaan: hydrologisista hankkeista vastaavaan komiteaan, 
keskushallinnon hankkeista vastaavaan komiteaan ja alueeUisen hallinnon hankkeista vastaavaan 
komiteaan. 
Seurantakomitean puheenjohtajana toimi suunnittelusta vastaava pääjohtaja Angel Torres, ja sen 
työhön osallistuivat julkisesta rakentamisesta, liikenteestä ja ympäristöstä vastaava ministeriö 
(MOPTMA), veden laadusta vastaava osasto, taloudellisesta suunnittelusta vastaava pääosasto, 
talousarviosta vastaava pääosasto, alueellinen komitea sekä sellaiset järjestöt kuin ICONA (kansallinen 
luonnonsuojeluinstituutti), MINER ja AENA. 
Komission valtuuskunnan, jonka johtajana toimi koheesiorahaston johtaja, muodostivat yksikön 
päällikkö, Espanjassa toteutettavista hankkeista koheesiorahastossa vastaavat henkUöt sekä pääosaston 
XI ja pääosaston XVI.C edustajat. 
Jotta voitaisiin sopia siitä, millä perusteeUa hankkeita «otetaan hydrologisista hankkeista vastaavan 
komitean käsiteltäviksi, päätettiin, että käsite "hydrologinen" määritellaan niin, että se rajoitetaan 
koskemaan ainoastaan sellaisia hankkeita, jotka liittyvät veden kiertoon, paitsi veden puhdistamista 
koskevien hankkeiden osalta. Valitut hankkeet koskevat shs valvontaverkkoja sekä LINDE- ja 
PICHRA-ohjelmia. 
Komiteoiden esityslistoihin oh merkitty käsiteltäväksi kunkin hankkeen täytäntöönpanotilanne 31. 
joulukuuta 1995. Yleisemmällä tasolla komissio otti esiin ympäristö- ja liikennealan hankkeiden 
täytäntöönpanon aloittamisessa ilmenevät viivästymisongelmat. Tcidettiin myös, että useisiin 
hankkeisiin on tuUut muutoksia alkuperäisiin suunnitelmiin veiTattuna. Muutokset koskivat 
tukikelpoisia kustannuksia, aikataulua tai rahoitussuunnitelmaa. 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 140 
Kokouksessa käsiteltiin tiettyjä näkökohtia, jotka koskevat alueellisten hallintojen osallistumiseen 
liittyvää säännöstöä sekä koheesiorahaston hankkeiden ja Euroopan aluekehitysrahaston hankkeiden 
välisen suhteen selkeyttämistä. 
Samassa yhteydessä otettiin esiin muita hankkeiden tutkintaan, seurantaan ja hallinnointiin liittyviä 
näkökohtia: 
0 seurantalomakkeissa ja maksupyynnöissä olevien aineellisten osoittimien ja rahoitukseen liittyvien 
osoittimien on tulevaisuudessa sisällettävä kaikki kustannuserät, jotka on merkitty hankkeiden 
kustannuserittelyyn 
0 hankeryhmän täytäntöönpanoa koskeva loppukertomus on laadittava kunkin itsenäisen hankkeen 
osalta erikseen, kun taas toiminnalliseen yhteyteen tai näkyvissä olevaan strategiaan viittaavat 
päätelmät voidaan esittää yhdessä 
0 riittävä mainonta koheesiorahaston tukitoimille. Tässä yhteydessä täsmennettiin sitä, että komissio 
hyväksyy viipymättä päätöksen tiedottamista ja mainontaa koskevista toimenpiteistä, jotka 
jäsenvaltioiden on toteutettava 
0 maksusääntöjen tulkinnan täsmentäminen: koheesiorahaston maksamat kulut perustuvat vastuussa 
olevan elimen toteuttamaan työhön. 
Lisäksi komissio ilmaisi tyytyväisyytensä erityisen seurantakomitean kokouksen järjestämiseen 
(osallistujina itsenäisten yhteisöjen hallinnot ja paikallishallinnot) ja pyysi, että perustettaisiin erityinen 
metsittämisestä vastaava komitea sekä erilliset itsenäisten yhteisöjen ja paikaUishaUintojen komiteat 
asianomaisten hankkeiden hallinnoinnin aiempaa suuremman avoimuuden varmistamiseksi. 
Seurantakomitean kuudes kokous ( 30. ia 31. lokakuuta) 
Seurantakomitea muodosti viisi alakomiteaa sen mukaan, mikä elin vastaa asianomaisten hankkeiden 
täytäntöönpanosta tai kyseisestä toiminta-alasta. Komission pyynnön mukaisesti itsenäisten yhteisöjen 
ja paikallisten haUintojen osallistuminen eriytettiin. Alakomiteat ohvat hydrologisista hankkeista 
vastaava komitea, metsittämishankkeista vastaava komitea, keskushallinnon hankkeista vastaava 
komitea, itsenäisten yhteisöjen komitea sekä alueeUisen hallinnon hankkeista vastaava komitea 
Komiteoiden puheenjohtajana toimi talousarvion suunnittelun ja analysoinnin pääjohtaja Pascual 
Fernandez, ja niiden työskentelyyn c>saUistui komiteasta riippuen eri osapuolia, kuten julkisesta 
rakentamisesta, liikenteestä ja ympäristöstä vastaava ministeriö (MOPTMA), veden laadusta vastaava 
osasto, taloudellisesta suunnittelusta vastaava pääosasto, talousarviosta vastaava pääosasto, 
alueellinen komitea, sellaiset järjestöt kuin ICONA, MINER ja AENA sekä paikallisten haUintojen 
edustajat. 
Komission valtuuskunnan, jonka johtajana toimi koheesiorahaston johtaja, muodostivat yksikön 
päällikkö, Espanjassa toteutettavista hankkeista koheesiorahastossa vastaavat henkilöt sekä pääosaston 
XI, pääosaston XVI.C.A. ja pääosaston XX edustajat. 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 141 
Komiteoiden esityslistoihin oh merkitty käsiteltäväksi kunkin hankkeen täytantöönr>anctilanne 30. 
kesäkuuta 1996. 
• KeslaishaUmnon esitiekmistâ hankkeista vastaava komitea 
Tämä komitea tarkasteli liikennealaa, johon kuuluvista hankkeista suurin osa koskee teitä ja rautateitä, 
sekä ympäristöalaa, johon sisältyvät etenkin veden puhchstaminen, jätehuolto ja lannikoiden 
kunnostammen. Kaikenkaikkiaan komissio totesi hankkeiden täytäntöönpanon edenneen hyvin lukuun 
ottamatta joitakin ramukoiden elvyttämistä koskevia hankkeita. 
• Itsenäisten alueiden hallintojen esittelemistä hankkeista vastaava komitea 
Itsenäisten alueiden hallintojen esittelemät hankkeet kattavat tiet, veden puhdistamisen, jätehuollon ja 
kaupunkiympäristön. Hankkeiden täytäntöönpanon tarkastelu johti tietojen vaihtoon hankkeita 
hallinnoivien kansallisten, alueellisten ja yhteisöön kuuluvien tahojen vähllä. 
Komissio totesi, että yleisesti ottaen hankkeiden täytäntöönpanossa on ilmennyt jonkin verran hitautta 
erityisesti tarjouspyyntö-ja tagouslctirMumenettelyihin liittyvien viivästysten vuoksi. 
Paikallisten viranomaisten esittelemistä hankkeista vastaava komitea 
Paikallisten viranomaisten esittelemät hankkeet kattavat veden puhdistuksen, jätehuollon ja 
kaupunkiympäristön. Hankkeiden täytäntöönpanon tarkastelu osoittaa, että useiden hankkeiden 
aikatauluissa on tapahtunut muutoksia. 
Komissio korostaa, että hankkeet on toteutettava mahdollisimman nopeasti huolimatta niistä 
vaikeuksista, joita tarjouspyyntömenettelyTi aloittaminen ja hallinnointi tuo mukanaan silloin, kun on 
kyse eri kaupunkeja koskevista hankeryhmistä 
• Hydrologisista hankkeista vastaava komitea 
Hankkeiden täytäntöönpanoa tarkasteltaessa tehtiin erityisesti huomautuksia, jotka koskivat tiettyihin 
päätöksiin liittyvien töiden valmistnmispäivämäärän muuttumista. 
Seurantakomitean kokousten yhteydessä komissio muistutti, että alalla rahoitettavista hankkeista on 
oltava käytettävissä täsmälliset ja yksityiskohtaiset tiedot, että päättyneiden hankkeiden loppusummiin 
liittyvät maksurjyynnöt on esitettävä aiempaa nopeammin ja että alalla esitettäviin tukihakemuksiin on 
hankkeiden hyväksyirusmenettelyn nopeuttamiseksi liitettävä ilmoitus ympäristövaikutuksista. 
• Metsittämisestä* vastaava komitea 
Kun kyse on toimenpidekokonaisuudesta, on keskushallinnon esittelemät hankkeet, ryhmitelty sen 
mukaan, mihin hydrografiseen altaaseen ne liittyvät. 
Hankkeiden täytäntöönpanoa tarkasteltaessa voitiin todeta, että alalla hyväksytyUle hankkeUle on 
annettava vuoden lisäaika, koska päätöksiin liittyvien töiden luonne sitä edeUyttää. Päätöksiin nimittäin 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 142 
sisältyy työvaiheita, jotka voidaan ilmastoon liittyvien syiden vuoksi toteuttaa ainoastaan tiettyinä 
vuodenaikoina (lokakuun ja huhtikuun vähllä). 
Seurantakomitean seitsemännen kokouksen ajankohdaksi vahvistettiin vuoden 1997 toukokuun kolmas 
viikko (21. ja 22. toukokuuta paikkeilla). Myös tässä kokouksessa muodostetaan käsiteltävän alan tai 
täytäntöönpanosta vastaavan elimen perusteeUa viisi ryhmää. 
5.1.2 PORTUGALI 
Koheesiorahaston hankkeiden seurantakomitea kokoontui vuoden 1996 aikana kolme kertaa (26. 
tammikuuta, 18. kesäkuuta ja 8. lokakuuta). 
Kokousten aikana keskusteltiin perusteellisesti erityisesti liikennealan ja ympäristöalan 
suunnittelusta tulevaisuudessa. Suunnittelun olisi oltava sellaista, että sillä varmistetaan näiden 
kahden alan välinen tasapaino koheesiorahaston koko toiminnan ajan. Lisäksi suunnittelussa on 
kiinnitettävä huomiota varainhoidon erittäin suureen merkitykseen seuraavien kolmen vuoden 
aikana, koska tehtävien maksusitoumusten kokonaissumma ei saa vaarantaa määrärahavarantoa, 
jonka ylläpitäminen saattaa olla välttämätöntä ehdolhsuusperiaatteen soveltamiselle. 
Hankkeiden tarkastelussa edettiin yleensä tapauskohtaiseen tutkimukseen, joka koski hankkeiden 
käytännön toteuttamista sekä niiden rahoitustilannetta, ja tehtiin joitakin päätöksiä suunnitelman 
muuttamisesta. 
Liikennealan rahoituksen täytäntöönpano vuosina 1993-1996 osoittautui Portugalin 
viranomaisten toimittamien tietojen (tiedot toimitettu 30. syyskuuta 1996) perusteella varsin 
tyydyttäväksi (98 prosenttia). Vuoden 1996 lopussa oli saatu päätökseen 18 hanketta, joista 
14:stä esitettiin loppukertomus, johon luttyy määrärahan loppuosuutta koskeva maksupyyntö. 
Ympäristöalalla rahoituksen täytäntöönpanon voidaan todeta olleen samana aikana hitaampaa 
kuin liikennealalla (51 prosenttia). Vuoden 1996 lopussa oh saatu valmiiksi viisi hanketta, joista 
kolme komission yksiköt ohvat varsinaisesti saattaneet päätökseen. 
Tejo-joen uutta siltaa koskevan hankkeen seurantaa varten perustettu erityinen komitea kokoontui 
Lissabonissa 26. helmikuuta, 18. heinäkuuta ja 26. marraskuuta 1996. 
Käsiteltyjen asioiden joukossa ohvat näkökohdat, jotka Uittyvät hankkeen käytännön 
toteuttamisen nykytilaan sekä ympäristökysymyksiin. 
Kiinteällä maalla toteutettavissa töissä tapahtuneet viivästykset, jotka johtuivat talven 1995/1996 
aikana vaUinneista erityisen huonoista sääolosuhteista, saatiin korvattua erityisesti vuoden 1996 
toukokuusta alkaen kirjatun täytäntöönpanotason nousun ansiosta. Tuoreimpien ennustusten 
mukaan on mahdolhsta, että työt valmistuvat tammikuussa 1998, siis jopa ennen ennakoitua 
valmistumisajankohtaa 
Ympäristökysymysten osalta hankkeesta vastaavan seurantakomitean on valvottava säännölhsesti 
sen täytäntöönpanoa kuten komission ja Portugalin haUituksen 15. heinäkuuta 1996 
aUekirjoittamassa yrrteisymmäiryspöytäkirjassa on nimenomaisesti sovittu. 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 143 
Lisäksi komissio vaihtoi komitean viimeisessä kokouksessa Portugalin viranomaisten sille 
aiemmin toimittamien asiakirjojen perusteella näkemyksiä pöytäkirjassa esitettyjen edellytysten 
täytäntöönpanemisesta. 
Tässä kokonaistarkastelussa voitiin todeta, että Portugalin hallitus oli täyttänyt kaikki 
pöytäkirjassa asetetut edellytykset. Pöytäkirjan voimassaoloaika päättyy 15. lokakuuta 1996. 
5.1.3 KREIKKA 
Koheesiorahaston hankkeiden seurantakomitea kokoontui neljä kertaa vuonna 1996. Toisin sanoen 
liikenne- ja ympäristöalan seurantakomiteat kokoontuivat 27. ja 28. maaliskuuta ja 3. ja 4. lokakuuta, 
ja Evinos-hankkeen erityinen seurantakomitea 29. helmikuuta ja 21. lokakuuta. 
Seurantakomitean puheenjohtajana toimi valtionvarainministeriön pääsihteeri. Seurantakomitea 
muodostui seitsemän muun, koheesiorahaston toimiin liittyvän, ministeriön pääsihteereistä; komission 
edustajista eh koheesiorahaston ja komission muiden asiaan kuuluvien osastojen ja pääosastojen 
edustajista; Euroopan investointipankin edustajista; Kreikan ministeriöiden edustajista sekä 
rakennuttajina toimivien kuntaryhrmttymien ja monien yksittäisten kuntien edustajista. 
Koheesiorahaston seurantakomitean sääntöjä on tarkistettu, jotta voidaan taata alueellisten ja 
paikallisten viranomaisten edustus (kaksi paikkaa) sekä työmarkkinaosapuolten edustajan 
osaUistuminen. 
Komiteassa tutkittiin päätös- ja hankekohtaisia yhteenvetotaulukolta sekä hankekohtaisia kertomuksia. 
Komissio selvitti huoleUisesti yhteisön politiikkojen noudattamista. Erityisesti suuriin hankkeisiin 
koheesiorahasto soveltaa Kreikan viranomaisten ja komission kesken julkisten hankintojen alalla 
sovittuja laaja-alaisia suuntaviivoja, joita ovat suurten hinnanalennusten valvonta ja alkuperäisten 
kokonaiskustannusten rajoissa pysytteleminen ilman perusteettomia lisäkustannuksia. 
Yrnrjäristöpolraikan osalta koheesiorahasto vaatii yhteisön politiikan noudattamista tällä alalla ja 
yhdistää tämän vaatimuksen rahallisen tukensa myöntämiseen. 
Seurantakomitean kokouksissa oh lisäksi mahdollista. 
0 ilmoittaa asiaa hoitavaUe jäsenvaltion viranomaiseUe, asianomaisUle rninisteriöiUe ja varsinaisiUe 
edunsaajille uusien tukihakemusten tarkastelun tulokset 
0 ilmoittaa vuonna 1996 tehtyjen Kreikassa toteutettavien liikenne- ja ympäristöalan hankkeita 
koskevien maksusitoumusten summat sekä maksetut summat 
0 tutustua ilman välikäsiä varsinaisten edunsaajien töiden täytäntöönpanon aikana kohtaamiin 
ongelmiin 
0 käydä jäsenvaltion ja komission vähsiä keskusteluja hankkeiden jatkamista, kustannusten 
tukikelpoisuutta ja komissioUe tiedotettavia asioita koskevista kannoista 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 144 
0 tutustua Kreikan viranomaisten vuonna 1996 tehtäviksi ehdottamiin muutoksiin, jotka koskivat jo 
hyväksyttyjä päätöksiä ja joita koskeva mielipiteensä komission on ilmaistava. 
Ympäristöalan hankkeiden käytännön täytäntöönpano ja rahoitukseen hittyvä täytäntöönpano oh 
tyydyttävää vuonna 1996. 
Liikennealalla täytäntöönpanovauhti oli tyydyttävä PATHE-hankkeen osalta, mutta epätyydyttävä 
Egnatiaan liittyvien maksusitoumusten ja rakentamisen osalta, mikä johtuu siitä, että vuosi 1996 oli 
viraston toiminnan aloittamisen kannalta ratkaiseva. Viimeisen lokakuussa järjestetyn 
seurantakomitean tietojen mukaan täytäntöönpanoprosentti oh liikennealalla PATHEn ja Egnatian 
osalta 67 prosenttia. Koska PATHEn määrärahat voidaan ottaa käyttöön hankkeen johdon nimeämisen 
jälkeen, tämä prosenttiosuus kasvaa huomattavasti. 
• Erityinen seurantakomitea 
Evinos-hankkeen erityinen seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa vuonna 1996, eh 29. helmikuuta 
sekä 21. ja 22. lokakuuta. 
Hankkeen osalta toteutettiin käytännössä tapahtuva, rahoitukseen hittyvä ja tekninen seuranta. Neuvoa-
antava koordinointikomitea, joka muodostuu kansainvälisesti tunnetuista asiantuntijoista, perustettiin 
ohjaamaan valintoja ja varmistamaan töiden jatkuminen (eh hankkeen täytäntöönpano) säännöllisin 
väliajoin ja tiedottamaan täytäntöönpanosta koheesiorahastolle. Toiselle sopimuspuolelle annettiin 
tehtäväksi laatia järjestelmällisesti laajennettu loppututkimus. Maanvyörymien varalta tehtyihin 
lopullisiin vakauttamistoimenpiteisiin myönnettiin rahoitus. Merkittävä osa koheesiorahaston 
rahoittamasta hankkeesta saatiin valmiiksi. Koheesiorahasto kieltäytyi kuitenkin jatkamasta hankkeen 
rahoittamista kunnes täydentävät tutkimukset, erityisesti maanjäristysten ja maanvyörymien uhkaa 
koskevat tutkimukset, saadaan valmiiksi, ja niiden vaikutus hankkeen lopulliseen muotoon on otettu 
huomioon. 
Spataan rakennettavaa Ateenan uutta kansainvälistä lentokenttää koskevan hankkeen erityisen 
seurantakomitean valmisteleva kokous järjestettiin lokakuussa. 
5.1.4 IRLANTI 
Irlannin seurantakomitea kokoontui kolme kertaa vuonna 1996 (30. tammikuuta, 3. heinäkuuta ja 
10. joulukuuta). 
Kuten aiemmin, komissiota edustivat koheesiorahaston johto sekä muiden asiaan kuuluvien 
yksiköiden edustajat, ja Irlannin viranomaisia edustivat valtionvarainministeriö, joka antaa 
komitean käyttöön puheenjohtajan ja sihteeristön, sekä Irlannin hallituksen ministeriöiden 
edustajat, jotka vastaavat koheesiorahastosta tukea saavista talouden aloista. Hankkeiden 
täytäntöönpanosta vastaavien julkisten laitosten (kuten valtion rautatielaitoksen Irish Railin, 
satamaviranomaisten ja valtion lentokenttäyhtiön Air Riantan) edustajat olivat myös läsnä. 
Tärkeä vuonna 1996 tapahtunut uudistus oli se, että myös teitä, vedenkäsittelyä ja veden 
toimittamista koskevien hankkeiden suunnittelusta, täytäntöönpanosta ja hallinnoinnista vastaavat 
paikalliset viranomaiset osallistuivat kokouksiin. 
ISÖl^^ 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 145 
Komitean käytettävissä olevien tietojen muoto ja sisältö olivat parantuneet huomattavasti vuonna 
1995, ja komissio katsoi, että toimitetut asiakirjat ohvat yleisesti ottaen tyydyttäviä 
käyttötarkoituksensa (eli hankkeiden rahoituksen toteutumista ja käytännön täytäntöönpanoa 
koskevan amoinnin) kannalta, vaikka lisätietojen ja -selvitysten etsiminen olikin tarpeen 
joidenkin satama- ja yhdyskuntajätehankkeiden kohdalla. 
Komissio oli yleisesti ottaen tyytyväinen hankkeiden etenemiseen, eikä tuen keskeyttäminen ollut 
tarpeen minkään hankkeen yhteydessä. 
Komissio ilmaisi kuitenkin toistuvasti huolensa useiden hankkeiden kustannusten noususta, josta 
viranomaiset tiedottivat, ja totesi, että hankkeisiin hyväksytään suuria muutoksia ainoastaan siinä 
tapauksessa, että kustannusten noususta annetaan yksityiskohtaiset perustelut ja että 
kustannusten nousua on tapahtunut ainoastaan tietyissä rajoissa. 
5.2 KOMISSION VALVONTATEHTÄVÄT 
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 12 artiklan mukaisesti komissio on toteuttanut sarjan 
toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa yhtäältä jäsenvaltioiden tukihakemuksiaan varten 
antamien ilmoitusten perusteltavuus ja toisaalta koheesiorahaston taloudellista tukea saaneisiin 
hankkeisiin liittyvien hallinnollisten asiakirjojen ja tositteiden olemassaolo. 
Valvontatehtävät, jotka komission yksiköt ovat suorittaneet vuonna 1996 hyväksyttyjen hankkeiden 
hallinnon seurannan ja moitteettoman toteuttamisen yhteydessä, ovat seuraavat: 
5.2.1 ESPANJA 
• Liikenne 
POXVI.n valvontatehtävät 
18. - 22. maaliskuuta: 
* Badenin ja Granadan välinen moottoritie (neljä tieosuutta). Andalusia. Koheesiorahaston 
hanke N:o 94/11/65/003. 
24. - 28. kesäkuuta: 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 146 
* ORI - Rias Bajasin pikatie. Orensen ja Porrifion välinen tieosuus. Galicia. 
Koheesiorahaston hanke N:o 94/11/65/002. 
PO X\Tn ja POXXn valvontatehtävät 
21.-25 lokakuuta: 
* Tie Santiagoon. Koheesiorahaston hanke No 93/11/65/013. 
* ORI - Rias Bajasin pikatie. Orensen-Porrinon välinen tieosuus. Koheesiorahaston hanke 
N.o 94/11/65/002. 
• Ympäristö 
POXVl.n valvontatehtävät 
6-9 helmikuuta 
* Veden toimittaminen Algodor de Tarancôniin ja Madridin eteläosaan. Kastilia - La 
Mancha ja Madrid. Koheesiorahaston hanke No 94//11/61/013. 
* Lorcan veden puhdistusasema. Murcia. Koheesiorahaston hanke N:o 95/11/61/037. 
* Ympäristön elvyttäminen. Bahia Portman. Murcia. Koheesiorahaston hanke N.o 
94/11/61/022. 
24.-28. kesäkuuta: 
* Jätevesien puhdistaminen Renteriassa. Baskimaa. Koheesiorahaston hanke N:o 
93/11/61/024. 
* Jätevesien ja saastuneen maaperän puhdistaminen Baskimaassa. Koheesiorahaston 
hankkeet N.o 95/11/61/043-7. 
* Louridon, Portonovon ja La Lanzadan rannikkoalueet. Galicia. Koheesiorahaston hankkeet 
N:o 94/11/61/027-028. 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 147 
7. - 8. lokakuuta: 
* Besôs-joen puhdistaminen. Katalonia. Koheesiorahaston hanke N:o 96/11/61/027. 
28. - 29. lokakuuta: 
* Useita kaupunkeja koskeva kiinteiden yhdyskuntajätteiden jätehuoho Bagèsissa. Katalonia. 
Koheesiorahaston hankkeet N:o 95/11/61/025-1 ja 96/11/61/026. 
* Yhdyskuntajätteiden jätehuolto Rubissa. Katalonia. Koheesiorahaston hankkeet N:o 
95/11/61/025-6. 
* Gava-Viladecansin kierrätyskeskus. Katalonia. Koheesiorahaston hankkeet N:o 
95/11/61/022-D ja 96/11/61/051. 
PO XVImjaPOXXn valvontatehtävät 
21. -25. lokakuuta: 
* Donanan kansaUispuisto. Koheesiorahaston hanke N:o 93/11/61/034. 
* Isla Cristinan rantojen kunnostaminen. Koheesiorahaston hanke N :o 93/11 /65/05 7. 
4. - 6. marraskuuta: 
* Eroosion valvontahankkeet Andalusiassa. 
5.2.2 PORTUGALI 
• Liikenne 
POXVl.n valvontatehtävät 
17. kesäkuuta - 26. marraskuuta: 
* Tejo-joen uusi stita - 94/10/65/005. 
Euroopan investointipankin ja PO XVI:n valvontatehtävät 
22. heinäkuuta: 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 148 
* Toisen pohjoisen linjan nykyaUcaistaminen - B. de Prata/Alhandra - 96/10/65/002. 
POXVI.nja POXX:n valvontatehtävät 
30. syyskuuta - 4. lokakuuta: 
* Sinesin sataman itäosan tieyhteys - 93/10/65/012. 
* Tie Sinesin sataman terminaaliin - 93/10/65/026. 
• Ympäristö 
POXVI-.nja POXX:n valvontatehtävät 
30. syyskuuta - 4. lokakuuta. 
* Beirolasin, Frielasin ja S. Joao da Talhan käsittelyasemien kokoojaviemärit 
93/10/61/013. 
* Frielasin ja S. Joao da Talhan käsittelyasemien rakentaminen - 94/10/61/006-007. 
5.2.3 KREIKKA 
• Ympäristö 
POXVI.n valvontatehtävät 
5. helmikuuta: 
* Korintin jätevesiputket. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/053-a. 
* Lxjutrakin jätevesien käsittelyasema, kokoomakaivot ja jätevesiverkko. Koheesiorahaston 
hankkeet No 94/09/61/001-2. 
26. maaliskuuta. 
* Nea Maloin jätevesiputket. Koheesiorahaston hankkeet N:o 93/09/61/027-1. 
* Kératéan viemäriverkko. Koheesiorahaston hankkeet N.o 93/09/61/027-2. 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 149 
3. lokakuuta: 
* Argolikon Pedionin pohjavesien suojelu. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/009. 
21.-23. lokakuuta: 
* Thessalonikin jätehuolto. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/035. 
* Schiston jätehuolto. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/034. 
POXX.njaPOXVl.n valvontatehtävät 
20. toukokuuta: 
* Rhodoksen kaupungin jätevesien käsittelyasema. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/046. 
25. - 29. marraskuuta: 
* Verian sadeveden keräysveikko ja jätevesiverkko. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/032. 
* Verian sadeveden keräysveikko ja jätevesiverkko. Koheesiorahaston hanke N:o 94/09/61/032. 
* Verian ja Yaimitsan vesijohdot. Koheesiorahaston hanke N:o 93/09/61/058. 
* Yannitsan jätevesien puhdistusasema. Koheesiorahaston hankkeet N.o 93/09/61/055-3. 
* 1.-5. huhtikuuta: 
Komission ja jäsenvaltion rahoituspalvelujen vähsiä rahavirtoja koskeva tarkastustehtävä 
koheesiorahaston hankkeiden osalta. 
5.2.4 IRLANTI 
• Liikenne 
POXVI.n valvontatehtävät 
24. - 26. heinäkuuta: 
* Dublinin sataman pohjoinen laituri, Ro-Ro-terminaali. Koheesiorahaston hanke N:o 
93/07/65/017. 
* Ennis, pääviemäri. Koheesiorahaston hanke N:o 93/07/65/029. 
23.-27. syyskuuta: 
* Portiaoisen ohikulkutie. Koheesiorahaston hanke N:o 94/07/65/007. 
POXX.nja POXVI:n valvontatehtävät 
7.-10. toukokuuta. 
* Rautatieverkon parannustyöt I. Koheesiorahaston hankkeet N:o 93/07/65/019-023-024-025. 
* Corkin sataman Tug. Koheesiorahaston hanke N:o 93/07/65/013. 
* Corkin lauttarnatkustajatemiinaah. Koheesiorahaston hanke N:o 93/07/65/015. 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 150 
• YmpflristÖ 
PO XVI: n valvontatehtävät 
24. - 26. heinäkuuta: 
* BaUinroben viemäröinti. Koheesiorahaston hanke N:o 93/07/61/027. 
* Veden toimittaminen Tuarnin alueella (ensimmäinen vaihe). Koheesiorahaston hanke N:o 
93/07/61/028. 
23. - 27. syyskuuta: 
* Veden toimittaminen Dublinin alueella. Koheesiorahaston hankkeet N:o 93/07/61/012 ja 
94/07/61/015. 
Tieteellisten neuvonantajien avustuksella toteutetut tekniset tarkastustehtävät. 
Hankkeiden ja/tai töiden teknisen edistymisen arvioimista koskevat erityiset tehtävät annettiin 
konsulteille, jotka on valittu tätä tehtävää varten asetuksessa säädetyn teknisen tuen mukaisesti. 
53 EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN ROOLI 
Euroopan investointipankin roolista koheesiorahaston hankkeiden seurannassa säädetään 
nimenomaisesti neuvoston asetuksessa, jossa vahvistetaan, että Euroopan investointipankiUa on 
oltava edustaja jokaiseen edunsaajavaltioon perustetuissa seurantakomiteoissa. 
Euroopan investointipankki on todellakin osallistunut näihin komiteoihin, erityisesti Euroopan 
investointipankin ja koheesiorahaston yhteisrahoittamia suuria hankkeita varten perustettuihin 
erityisiin seurantakomiteoihin (esimerkiksi Tejo-joen siltahankeen seurantakomitea ja Spatan 
lentokenttähankeen seurantakomitea). 
Tämän asetuksessa säädetyn yhteistyön lisäksi Euroopan investointipankki, jolla on omat 
seurantamenetelmänsä rahoittamiensa hankkeiden osalta, antaa komissiolle teknistä tukea niissä 
hankkeissa, joiden kulujen osittaisen rahoituksen se on jo varmistanut ja joiden osalta jäsenvaltio 
anoo lainan lisäksi tukea koheesiorahastosta. 
5.4 PETOKSET JA VÄÄRINKÄYTÖKSET 
Neuvoston asetuksen 1164/94 12 artiklan mukaisesti edunsaajavaltioiden on toteutettava tarvittavat 
toimenpiteet väärinkäytösten estämiseksi ja niiden vastaisten toimenpiteiden aloittamiseksi. Lisäksi 
niiden velvollisuuksiin kuuluu periä takaisin väärinkäytön tai laimMyönnin vuoksi menetetyt varat. 
Yleensä jäsenvaltioilta peritään lisäksi takaisin rjerusteettomasti maksetut määrät. 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 151 
Jäsenvaltiot ovat myös velvoitettuja ilmoittamaan komissiolle mistä toimenpiteistä, jotka ne toteuttavat 
petoksien valvomiseksi ja estämiseksi. Erityisesti niiden on ilmoitettava komissiolle perustetuista 
hallinnointi- ja valvontajärjestelmistä ja toimitettava komission saataville kaikki asiaan kuuluvat 
kansalliset valvontakertomukset. Hyväksyessään komission asetuksen 1831/94 vuonna 1994 komissio 
antoi yksityiskohtaiset täytäntöönpanoa koskevat säännöt edunsaajajäsenvaltioiden niiden 
velvoUisuuksien soveltamisesta, jotka liittyvät koheesiorahaston rahoitukseen. Nämä säännöt koskevat 
erityisesti väärinkäytöksiä koskevan tiedotusjärjestelmän kehittämistä. Kannustaakseen jäsenvaltioita 
toimimaan komissio voi osallistua rjeiusteettomasti maksettujen summien takaisin perimistä koskevista 
oikeudenkäynneistä johtuviin oikeudellisiin kustannuksiin. 
Vuonna 1996 komissio ei saanut yhtään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1164/94 mukaisesti 
hyväksyttyihin hankkeisiin liittyviä petosta tai väärinkäytöstä koskevaa kertomusta, kuten ei 
aikaisempinakaan vuosina. Näin ollen komission ei tarvinnut käynnistää koheesiorahastosta tuettujen 
hankkeiden yksityiskohtaista tutkintaa. 
Komissio ei kuitenkaan säännöllisen seurantansa ja valvontakäyntiensä perusteella ole aivan 
vakuuttunut siitä, että jäsenvaltiot ovat ymmärtäneet täydellisesti edellä rnainittuihin asetuksiin 
liittyvien velvollisuuksiensa merkityksen. Komissio jatkoi tämän vuoksi tiedotusseminaariensa 
jäljestämistä vuonna 1996 viranomaisten tietoisuuden lisäämiseksi ja kokemusten vaihtamiseksi. 
Valvonta- ja tarkastuskäyntiensä yhteydessä komission yksiköt havaitsivat Kreikassa, Irlannissa ja 
Portugalissa joitakin sellaisia laiminlyönti- ja väärinkäytöstapauksia, jotka saattavat osittain liittyä 
virheellisiin tulkintoihin, väärinkäsityksiin tai epätietoisuuteen komission soveltamista säännöistä. 
Kreikkaan suuntautuneella taikastuskäynniUä koheesiorahastossa huomattiin, että erääseen 
hankkeeseen liittyvät maksurnääräyspyynnöt eivät rjerustuneet suoritettuihin rnaksuihin. 
Koheesiorahasto ilmoitti asiasta Kreikan varaovarainministeriöUe, joka vastaa koheesiorahastosta 
tuettujen hankkeiden täytäntöönpanosta ja seurannasta. Vastuussa olevat viranomaiset noudattavat 
tällä hetkellä komission kantaa, ja komissiolle esitettävät maksupyynnöt perustuvat nyt suoritettuihin 
maksuihin. 
Komissio aloitti vuonna 1996 Portugalin viranomaisia koskevan huomautusmenettelyn vuonna 1995 
tehdyn CRIL -hanketta (Lissabonin ulompi ohikulkutie, hanke N:o 93/10/65/025) koskevan 
valvontatehtävän aikana havaittujen seikkojen vuoksi. 
Irlantiin suuntautuneen tarkastuskäynnin aikana ilmeni, että hankkeita koskeviin päätöksiin Intettävien 
lahoitossäännösten 3 kohtaa ei erään hankkeen yhteydessä oltu noudatettu täysipainoisesti. 
Ynir>äristoniinisteriö on aloittanut tapauksen tutkimisen. Toisessa tapauksessa koheesiorahaston oh 
komission ymrjanstökeskuksen pyynnöstä keskeytettävä tuen malcsaminen eräälle jätevesihankkeeUe. 
Komissiolla oh syytä olettaa, että yhteisön ympäristölainsäädäntöä ei oltu noudatettu hankkeen 
täytäntöönpanossa. Kumpaakaan tapausta ei ole vielä ratkaistu. 
5.5 VIREILLÄ OLEVAT OIKEUDENKÄYNNIT 
Komissio ei ole tietoinen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1164/94 mukaisesti hyvälcsyttyihin 
hankkeisiin liittyvistä vireillä olevista oikeudenkäynneistä 
LUKU 5 - Seuranta ja valvonta 152 
5.6 MOITTEETON JA TEHOKAS VARAINHOITO (SEMI 
Komissio on SEM 2000 -toimintaohjelman mukaisesti voimistanut vuoropuheluaan 
jäsenvaltioiden kanssa parantaakseen yhteisön talousarvioon liittyvää varainhoitoa. 
Koheesiorahaston johto on samansuuntaisesti rakennerahastojen osalta toteutettujen vastaavien 
ponnistusten kanssa laatinut kustannusten tukikelpoisuutta säätelevän säännöstön. Tarkoituksena 
oli mahdollisimman pitkälle viety yhdenmukaistaminen rakennerahastojen soveltamien 
periaatteiden kanssa siten, että otetaan kuitenkin samalla huomioon koheesiorahaston 
erityispiirteet. Nämä periaatteet ilmoitetaan edunsaajajäsenvaUioille vuoden 1997 alussa 
rahoituspalveluista vastaavan yksikön ja komission oikeudellisen yksikön päästyä niistä 
sopimukseen. Uskotaan, että kodifioidut ja selkeät periaatteet lisäävät koheesiorahastosta 
tuettujen hankkeiden avoimuutta sekä parantavat kansallisten viranomaisten 
tukikelpoisuusperiaatteiden koskevia ja muiden tehokkaan varainhoidon kannalta olennaisten 
perusasioiden tuntemusta. 
LUKU 6 - Toimielinten välinen vuoropuhelu, tiedottaminen ja mainonta 153 
'WÊÊÊÊM 
TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, TIEDOTTAMINEN JA 
MAINONTA 
61 VUOSIKERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE. NEUVOSTOLLE. 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen 14 artiklassa säädetään, että komission on esitettävä 
toimintaansa koskeva vuosikertomus, jonka Euroopan parlamentti, neuvosto, talous- ja 
sosiaalikomitea sekä alueiden komitea tarkastavat ja josta ne antavat lausuntonsa. Vuosikertomus 
1995 esitettiin mainituille toimielimille asianmukaisesti 4. syyskuuta 1996. 
On syytä muistaa, että koheesiorahastosta annetun asetuksen liitteessä II säädetään 
vuosikertomukseen välttämättä sisällytettäviä tietoja koskevista yksityiskohtaisista vaatimuksista. 
Tämän viitekehyksen ansiosta on voitu kehittää toimielinten välinen rakentava vuoropuhelu ja 
komissiolla on ollut tilaisuus hioa ja täsmentää tietojen esittämistapaa eri lausunnoissa 
ilmaistujen toiveiden ja huolenaiheiden mukaisesti. 
Komissio joutui kuitenkin joidenkin erityisesti parlamentin ja alueiden komitean tekemien 
päätöksentekoa ja koheesiorahaston hallinnointia koskevien ehdotusten osalta muistuttamaan 
siitä, että kaikessa koheesiorahastoon liittyvässä täytäntöönpanossa on välttämättä noudatettava 
täydellisesti asetuksen säännöksiä. Myöskään vuosikertomusta koskevaa talous- ja 
sosiaalUcomitean ehdotusta, jonka mukaan hankkeisiin liittyvää tietoa olisi vähennettävä, ei otettu 
huomioon, koska vuosikertomusta käytetään niin moniin tarkoituksiin, että sen on tämän vuoksi 
oltava mahdollisimman täydellinen hankkeita koskevien tietojen osalta. 
Vuoden mittaan komission edustajilla on useaan otteeseen ollut tilaisuus tiedottaa toimielinten 
jäseniUe tietyistä näkökohdista ja keskustella niistä heidän kanssaan. Näissä keskusteluissa 
käsiteltiin erityisesti ehdolhsuusmenettelyä ja välitarkistusta sekä hallinnointia, tiedottamista, 
mainontatoimenpiteitä ja yleistä vaikutusten arviointia. 
6.1.1 EUROOPAN PARLAMENTTI 
Vuosikertomusta 1995 koskevan lausunnon luonnoksessa (NOVO kertomus EP 219.991) oli 
useita myönteisiä koheesiorahaston täytäntöönpanoa, ja erityisesti sen 
talousarviontäytäntöönpanoa, koskevia kantoja ja huomioita. Euroopan parlamentti ilmaisi 
tyytyväisyytensä maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen lähes sadan prosentin 
LUKU 6 - Toimielinten välinen vuoropuhelu, tiedottaminen ja mainonta 154 
täytäntöönpano-osuuteen varainhoitovuoden aikana sekä esitti myönteiset huomionsa siitä, ettei 
koheesiorahaston hankkeiden osalta ole havaittu tapahtuneen petoksia. 
Tavoite, jonka mukaan talousarvion varat jaetaan koheesiorahastosta annetun asetuksen 
kattamalla ajanjaksolla kunkin edunsaajajäsenvaltion osalta tasan Icummankin tukea saavan alan 
kesken, sai osakseen kannatusta. 
Tukea saavan kahden alan sisäisten painotusten osalta Euroopan parlamentti huomautti, että 
yhdyskuntajätteitä koskevien hankkeiden määrä oli ympäristöalalla liian alhainen. Samalla 
pahoiteltiin sitä, että tiehankkeina oli edeUeenkin liian suuri painoarvo liikennealalla. Euroopan 
parlamentti toivoi myös kiinnitettävän enemmän huomiota siihen, että lento- ja meriliikenteellä on 
suuri merkitys syrjäisillä alueilla. 
Euroopan parlamentti piti tervetulleina komission pyrkimyksiä arvioida rahoitettujen hankkeiden 
taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Tämä huomioon ottaen on syytä panna merkille, että 
arviointia varten komissiossa kehitettyjen tekniikoiden tarkoituksena on helpottaa syntyvien 
työpaikkojen määrän ja talouskasvua lisäävien vaikutusten arvioimista, ja että nyt toiminnassa 
olevia malleja voidaan ehkä hyödyntää myös muiden suurten investointien, kuten 
rakennerahastoihin (erityisesti Euroopan aluekehitysrahastoon) liittyvien ohjelmien mukaisesti 
tehtyjen investointien, arvioimisessa. 
Kielteistä huomiota saivat osakseen tiettyjen seurantakomiteoiden kokoonpano ja jotkin muiden 
rahoituselinten kanssa hankkeiden arvioimisen ja seurannan yhteydessä tehtävää yhteistyötä 
koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin liittyvät seikat. Komissio pani merkille nämä 
huomautukset, mutta toisti myös, että koheesiorahastosta annettua asetusta on noudatettava 
yksityiskohtaisesti. 
6.1.2 TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA SEKÄ ALUEIDEN KOMITEA 
Talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea ottivat vuosikertomuksen 1995 käsittelyn 
yhteydessä esiin huomattavasti vähemmän asioita kuin aikaisempien vuosikertomusten 
yhteydessä. Tämä johtuu epäilemättä siitä, että komissio on voinut ottaa huomioon monet 
aikaisemmin tehdyt, ennen kaikkea seurantakomiteoiden kokousten lukumäärää, hankkeiden 
valintaa ja tukialojen välistä tasapainottamista koskevat ehdotukset, sekä siitä, että talous- ja 
sosiaalikomiteassa sekä alueiden komiteassa on koheesiorahaston toiminnan alkuvuosien kuluessa 
alettu ymmärtää rahaston erityispiirteitä yhä parernmin. On selvää, että koheesiorahaston 
johdossa toimivan komission sekä työn^kkinaosapuolia ja alueita edustavien elinten väliset 
suhteet ovat erinomaiset. 
Työmarkkinaosapuolten ja paikaUisten kumppanien lisääntynyt osaUistuminen on pantu 
tyytyväisyydeUä merkiUe, mutta ttiannetta voidaan vielä parantaa, talous- ja sosiaalikomitea, 
alueiden komitea ja Euroopan parlamentti toivoivat jo varhaisessa vaiheessa, että 
koheesiorahastosta lahoitettujen hankkeiden työllisyysvaikutukset tutkitaan. Useita näitä välineitä 
koskevia myönteisiä huomioita ja vaatimuksia niiden kehittämiseksi edelleen oli teketilä. 
Talous- ja sosiaalikomitea ilmaisi pettymyksensä siihen, että vuosikertomus ei ollut sen 
käytettävissä aiemmin. Tämä johtui siitä, että vuosikertomus sisältää huomattavan määrän tietoa 
LUKU 6 - Toimielinten välinen vuoropuhelu, tiedottaminen ja mainonta 155 
yksittäisistä hankkeista. Pyrkimyksenä onkin, että vuosikertomukset voidaan tulevaisuudessa 
jakaa muiUe toimielimille nykyistä nopeammin. 
6.2 TIEDOTTAMINEN JÄSENVALTIOILLE 
Jäsenvaltioille tiedotetaan koheesiorahaston toiminnasta vakiintuneissa tiedotuskokouksissa 
avulla. Kokouksia järjestetään yleensä kaksi kertaa vuodessa (vuonna 1996 kokoukset 
järjestettiin 31. toukokuuta ja 13. joulukuuta). 
Toukokuussa järjestetyssä kokouksessa aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaava pääjohtaja Eneko 
LANDABURU kertoi jäsenvaltioiden edustajille ajankohtaisista tapahtumista koheesiorahastossa 
sekä koheesiorahaston täytäntöönpanosta mukaan lukien ehdoUisuusperiaate ja 
bruttokansantuotetta koskevan perusteen välitarkastus (jossa siis selvitetään, onko jäsenvaltio 
edelleen oikeutettu saamaan tukea koheesiorahastosta, kun sen bruttokansantuotetta verrataan 
yhteisön keskiarvoon - katso myös tämän kertomuksen kohta 1.1.2). Kokouksessa oli saatavilla 
ajantasaistettu hankeluettelo sekä koheesiorahaston toimintaa käsittelevän, vuotta 1995 koskevan 
vuosikertomuksen ensinimäinen luonnos. Huomiota kiinnitettiin erityisesti jatkuviin ponnistuksiin 
koheesiorahaston määrärahojen tasaisen jakautumisen varmistamiseksi tukialojen kesken sekä 
käytettävissä olevien määrärahojen täytäntöönpanoon. 
Joulukuussa järjestetyn kokouksen asialistaan lisättiin jo tuttujen ajankohtaisiin tapahtumiin ja 
hankkeiden tämänhetkiseen rahoitukseen liittyvien asioiden lisäksi erityinen tiedottamista ja 
mainostoimenpiteitä koskeva kohta, joka on komission asiaa koskevan päätöksen mukainen 
(katso tämän kertomuksen kohta 1.1.3). Jäsenvaltioiden edustajat saivat seurata audiovisuaalista 
esitystä päätöksen oleellisimmista kohdista ja tutustua muutamiin esimerkkeihin siitä, miten 
edunsaajajäsenvaltioiden viranomaisten velvoitteet saattavat liittyä investointihankkeita koskeviin 
mainonta- ja tiedottamisvaatimuksiin. 
6.3 TIEDOTTAMINEN TYÖMARKKINAOSAPUOLILLE 
Työmarkkinaosapuolten (Euroopan yhteisön teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liiton, Euroopan 
maataloustyöntekijöiden ammattiyhdistysten hiton, julkisten yritysten Euroopan keskuksen ja 
Euroopan kauppa- ja teoUisuuskamarien liiton) kanssa järjestettiin kaksi kokousta vuonna 1996 
(20. helmikuuta ja 11. syyskuuta). Kurnmankin kokouksen aikana keskusteltiin ennen kaikkea 
kokouspäivään mennessä valmistuneista hankkeista sekä loppuvuotta koskevista näkymistä. 
Lisäksi koheesiorahaston toiminnasta sen kolmen toimintavuoden ajalta saadut tiedot 
mahdollistivat keskustelemisen yleisluontoisista kysymyksistä, jotka koskivat koheesiorahaston 
toiminnan painopistealueita, tukialojen välistä tasapainottamista, rahoituksen sosiaalisia ja 
taloudellisia vaikutuksia sekä rahoituksen työllisyysvaikutuksia. 
Koheesiorahaston hallinnolle nämä kokoukset olivat tervetullut mahdollisuus tutustua hankkeissa 
suorasti tai ainakin epäsuorasti mukana olevien toimijoiden (jotka usein osallistuvat hankkeisiin 
LUKU 6 - Toimielinten välinen vuoropuhelu, tiedottaminen ja mainonta 156 
alihankkijoina, tavarantoimittajina, kuluttajina sekä teollisuuden työnantajien ja 
teollisuustyöntekijöiden edustajina) näkemyksiin. 
64 MUUT TIEDOTUSTAPAHTUMAT 
Koheesiorahasto toteutti erilaisia tiedotustoimia kaikissa neljässä koheesiomaassa. Näitä toimia 
käsitellään yksityiskohtaisesti jäljempänä. 
Erityisesti toteutettiin koheesiorahastoa koskevia koulutustoimia yhdessä jäsenvaltioissa 
sijaitsevien komission toimistojen kanssa. 
Näiden toimien tarkoituksena oli tarjota koheesiorahastoa koskevaa tietoa, kuten tietoa tukien 
saamisesta sekä tiedottamisen ja mainonnan osalta noudatettavista määräyksistä. Lisäksi niiden 
tarkoituksena on auttaa hankkeista vastaavia henkilöitä valmistelemaan aiempaa paremmin 
koheesiorahastolle jätettävät hakemukset sekä parantaa yhteisrahoitettujen hankkeiden 
hallinnointia ja muuttaa hankkeita koskevien asiakirjojen käsittelyä entistä sujuvammaksi ja 
nopeammaksi. 
* 19.03.1996: koheesiorahastoa koskeva esittely Euroopan unionin jäsenvaltioissa sijaitsevien 
toimistojen johdolle 
* 20.03.1996: tiedottamista ja mainontaa koskeva esittely Euroopan parlamentin aluepoliittiseUe 
valiokunnalle 
* 25-26.04.1996: Madrid; koheesiorahastoa koskeva esittely Espanjan paikallisille 
viranomaisille 
* 21.22.05.1996: Rhodos; koulutusta koskeva toumntaohjelma - UCLAF (petosten torjunnan 
koordinointiyksUckö)/koheesiorahasto 
* 14.06.1996: Eindhoven; Euroopan biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä innovatiivisia 
rahoitusmahdollisuuksia koskeva konferenssi 
* 28.06.1996: tiedottamista ja mainontatoimenpiteitä koskeva tiedotuskokous jäsenvaltioille 
* 3-4.10.1996: KUlamey, Irlanti; koulutusta koskeva toimintaohjelma 
UCLAF/koheesiorahasto 
* 23-24.10.1996: Lissabon; koulutusta koskeva toimintaohjelma - UCLAF/koheesiorahasto 
* 29.10.1996: Madrid; tiedottamista ja mainontatoimenpiteitä koskeva seminaari 
* 5-6.11.1996: Oslo; Euroopan unionin aluepolitiikkaa ja koheesiota koskeva seminaari -
koheesiorahaston ja koheesiopolitiikan esitteleminen norjalaiselle teollisuusalan järjestölle. 
LUKU 6 - Toimielinten välinen vuoropuhelu, tiedottaminen ja mainonta 15 7 
6.5 KOMISSION ALOITTEESTA TOTEUTETUT MAINONTATOIMENPITEET 
Komissio toteutti useita mainontatoimenpiteitä, joiden tarkoituksena oli täyttää asiaa koskevat 
yleispäätöksessä asetetut tavoitteet (katso luku I). Erityisesti julkaistiin englannin-, ranskan- ja 
saksankielinen valokuvakansio, jossa esitellään ja kuvaillaan joitakin kumpaankin tukialaan 
(ympäristö ja liikenteen perusrakenteet) kuuluvia koheesiorahaston hankkeita kaikissa neljässä 
koheesiorahastoon kuuluvassa jäsenvaltiossa. Julkaisua jaettiin laajalti, ja sitä käytetään 
eräänlaisena koheesiorahaston käyntikorttina seminaareissa, konferensseissa ja muissa 
koheesiorahaston ulkopuolisissa tilaisuuksissa. Julkaisun tiedot päivitetään sitä mukaa, kun uusia 
hankkeita aloitetaan. Sen sisältämä teksti pidetään kuitenkin ytimekkäänä ja epäteknisenä, ja 
pääpaino on hankkeista otetuilla valokuvilla. 
Koheesiorahasto osallistui myös muiden, pääosaston XVI painattamien aluepolitiikkaa ja 
koheesiota käsitteleviin julkaisujen laatimiseen. Euroopan aluekehitysrahasto toimittaa 
julkaisusarjaa, jossa käsitellään sekä yleisluontoisia että koheesion kannalta merkittäviä 
erityisaiheita. Koheesiorahastoa (sen toiminta-aloja ja siihen kuuluvia jäsenmaita) käsitellään 
näissä julkaisuissa aina, kun se on luontevaa tai kun koheesiorahasto osallistuu käsiteltävänä 
olevaa asiaa koskevaan keskusteluun. 
Koheesiorahaston vuosikertomus julkaistiin asianmukaisessa muodossa, ja sen tiivistelmä 
julkaistiin pääosaston XVI ja Euroopan aluekehitysrahaston INFOREGIO-tiedotuslehtien 
sarjassa. 
Tilaisuuden luonteen mukaista aineistoa valmisteUaan tietokoneella toteutettujen graafisten 
esitysten, audiovisuaalisen materiaalin ja painotuotteiden avulla tiettyjä tapahtumia, kuten 
esittelytilaisuuksia ja konferensseja, varten. 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 302 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 13 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-290-FI-C 
ISBN 92-78-21448-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg