EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 17.10.2016 COM(2016) 674 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE vastuuvapauden myöntämistä koskevasta seurannasta varainhoitovuoden 2014 osalta

(tiivistelmä) {SWD(2016) 338 final}

{SWD(2016) 339 final}



Kertomus Euroopan parlamentin vastuuvapauden myöntämistä koskevissa päätöslauselmissaan ja neuvoston vastuuvapauden myöntämistä koskevassa suosituksessaan varainhoitovuoden 2014 osalta esittämien pyyntöjen seurannasta Johdanto Vastuuvapauden myöntämiselle varainhoitovuodelle 2014 oli tunnusomaista siihen eniten osallistuvien toimielinten – Euroopan parlamentin, neuvoston, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja komission – merkittävä keskittyminen EU:n talousarvion tuloksellisuuteen. Vastuuvapauden myöntämistä koskevassa menettelyssä saatiinkin aikaan uusi tasapaino EU:n talousarvion tuloksellisuuteen ja sääntöjen muodolliseen noudattamiseen liittyvien seikkojen välillä. Komissio on tyytyväinen uuteen lähestymistapaan, joka on Junckerin komission toimikautensa alussa tekemän EU:n talousarvioon liittyvän tuloskulttuurin lujittamista koskevan sitoumuksen mukainen. Sitoumus johti ’Tuloksiin keskittyvä talousarvio’ -aloitteen käynnistämiseen vuonna 2015. Aloite kattaa monenlaisia toimia, kuten sääntöjen yksinkertaistamisen, politiikanalojen tuloksellisuutta koskevan tiedottamisen parantamisen sekä kustannustehokkaan valvonnan varmistamisen. Vuonna 2015 tuloksiin keskittyvä talousarvio -aloitteessa edistyttiin muun muassa käsitekehyksen kehittämisessä, ohjelmaselvityksiä vahvistettiin vuotuisessa talousarviossa ja komission strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierrosta päivitettiin. Työtä jatketaan vuonna 2016 muun muassa tulosbudjetointia käsittelevän työryhmän kokouksissa. Uudessa hallinnointia ja tuloksellisuutta koskevassa kertomuksessa yksinkertaistetaan sekä tuloksiin että vaatimustenmukaisuuteen liittyvää raportointia. Lisäksi vuonna 2016 tarkistetaan varainhoitoasetusta. Myös EU:n tilintarkastustuomioistuin on painottanut tarvetta löytää uusi tasapaino tuloksellisuuden ja vaatimustenmukaisuuden välillä. Tilintarkastustuomioistuin suositti varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuosikertomuksessaan, että investointeihin ja menoihin omaksuttaisiin kokonaan uudenlainen lähestymistapa. Se kehotti EU:n päätöksentekijöitä, lainsäätäjiä ja talousarvion hallinnosta vastaavia varmistamaan, että EU:n varat käytetään strategisten painopisteiden mukaisesti ja niillä saavutetaan halutut tulokset. Näistä seikoista keskusteltiin laajasti vastuuvapausmenettelyssä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. Erityisesti komission vastuuvapaudesta vastaava Euroopan parlamentin esittelijä Martina Dlabajová painotti vastuuvapausmenettelyssä tarvetta varmistaa ”jatkuvuus ja innovointi”. Tuloksellisuutta koskevan painotuksen lisäksi esittelijä otti kantaa myös Euroopan parlamentin aiemmissa vastuuvapausmenettelyissä esittämien pyyntöjen seurantaan komissiossa. Varapuheenjohtaja Kristalina Georgieva kannatti tätä lähestymistapaa ja totesi, että ”meidän on otettava opiksi menneestä varmistaaksemme parempi tulevaisuus, ja siinä vastuuvapausmenettely toimii loistavasti”. Varapuheenjohtaja Georgieva esitti vastuuvapausmenettelyssä Euroopan parlamentille osoittamissaan kirjeissä todisteita siitä, että komissio on sitoutunut virallisesti toteuttamaan täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti joukon toimia ja toimenpiteitä, jotka liittyvät kyseisiin seikkoihin. Tässä kertomuksessa otetaan huomioon nämä sitoumukset samalla, kun kuvataan tämänhetkistä tilannetta esittämällä katsaus tähän mennessä toteutettuihin toimiin. Sen ohessa julkaistaan kaksi komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa, joissa on vastaukset 350:ään Euroopan parlamentin ja 57:ään neuvoston yksittäiseen pyyntöön, jotka liittyvät vastuuvapauden myöntämiseen. Komissio aloittaa uusia toimia 100 pyynnön johdosta (näistä 88 on Euroopan parlamentilta ja 12 neuvostolta). Komissio katsoo, että 272 muun pyynnön (227 parlamentilta ja 45 neuvostolta) osalta edellytetyt toimenpiteet on jo toteutettu tai aloitettu, vaikka eräissä tapauksissa niiden tuloksia on vielä arvioitava. Komissio ei voinut hyväksyä 35:tä pyyntöä Euroopan parlamentilta voimassaolevasta oikeudellisesta tai talousarviokehyksestä johtuvista syistä tai institutionaalisen roolinsa tai oikeuksiensa vuoksi. Yksityiskohtaiset perustelut esitetään tähän asiakirjaan liitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. 1.Komission sitoumukset vastuuvapauden myöntämistä koskevien painopistealueiden osalta Vastuuvapausmenettelyssä asiasta vastaava esittelijä ja muut talousarvion valvontavaliokunnan jäsenet nostivat esiin useita seikkoja, jotka esitetään Euroopan parlamentin vastuuvapauden myöntämistä koskevassa päätöslauselmassa esitetyissä pyynnöissä. Joitakin näistä seikoista käsiteltiin myös vastuuvapausmenettelyssä neuvostossa. Varapuheenjohtaja Georgieva esitti kirjeissään todisteita siitä, että komissio on sitoutunut virallisesti toteuttamaan täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti joukon toimia ja toimenpiteitä, jotka liittyvät kyseisiin seikkoihin ja erityisesti seuraaviin: – Miten pitkän ajanjakson poliittiset tavoitteet sovitetaan yhteen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa. Komissio on sitoutunut tiukasti rahoituksen suunnitteluun niin, että pitkän ajanjakson poliittisiin painopisteisiin, kuten kasvuun ja työpaikkoihin, osoitetaan riittävät määrärahat ja säilytetään samalla riittävä joustavuus, jonka avulla se voi vastata uusiin haasteisiin budjetti- ja lainsäädäntövallan käyttäjinä toimivien Euroopan parlamentin ja neuvoston tukemana. Kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa tarkastellaan kehyksen toimintaa ja esitetään ehdotuksia siitä, miten voitaisiin tehostaa EU:n painopisteiden toteuttamista ja parantaa unionin valmiuksia vastata sen suurimpiin haasteisiin. Väliarviointi tarjoaa mahdollisuuden keskustella poliittisella tasolla siitä, miten määrärahat saataisiin parhaiten vastaamaan poliittisia painopisteitä. – Miten varmistetaan vahvempi yhteys unionin tason tavoitteiden, kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien kesken. Komissio on sitoutunut tiukasti Euroopan parlamentin ja neuvoston vahvistaman lainsäädäntökehyksen täytäntöönpanoon täyttääkseen raportointivelvoitteensa sen osalta, miten Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) edistävät osaltaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian toteuttamista. – Maatalouden pääosaston raportointi suorien tukien jakautumisesta maanviljelijöille. Maatalouden pääosasto aikoo kehittää raportointia asteittain seuraavien vuosien aikana vuoden 2013 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen vaikutusten mittaamiseksi. Raportointi tarjoaa vankan perustan tuleville poliittisille päätöksille. Komissio sitoutui aloittamaan raportoinnin YMP-tukien jakautumisesta jo maatalouden pääosaston vuoden 2015 toimintakertomuksessa. – BKTL-tietoihin tehtäviä tarkistuksia koskeva lähestymistapa. Komissio on perustanut kaksi työryhmää BKTL-tietoihin tehtävien tarkistusten alalle. Makrotaloustietoja käsittelevien johtajien ryhmä perusti yhden työryhmän, joka keskittyy vertailuarvojen tarkistuspolitiikkaan. Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea perusti toisen työryhmän, joka tarkastelee unionin yhdenmukaistettua tarkistuspolitiikkaa. Tavoitteena on laatia yhteiset eurooppalaiset suuntaviivat vuoden 2016 loppuun mennessä.

– Unionin talousarvion pitkän ajanjakson kassavirtaennuste. Komissio esitti monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnista antamassaan tiedonannossa maksuennusteen, jossa arvioidaan nykyisten enimmäismäärien kestävyyttä, maksusitoumusten vapautumista ja maksattamatta olevien määrien kehitystä kuluvan rahoituskehyskauden päättymiseen saakka. – Komission jäsenten käytännesääntöjen arviointi. Komissio on sitoutunut näyttämään esimerkkiä ja varmistamaan, että sen käytännesäännöt täyttävät tiukimmatkin vaatimukset. Komission entisten jäsenten toimikauden jälkeisten toimien osalta käytännesäännöissä määrätään 18 kuukauden ajalta komission jäseniä koskevasta velvoitteesta ilmoittaa suunnittelemistaan toimista ja kiellosta lobata tai ajaa asioita, joista he ovat vastanneet toimikautensa aikana. Lisäksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 245 artiklan toisessa alakohdassa määrätään, että komission jäsenten on myös toimikautensa päätyttyä osoitettava kunniallisuutta ja pidättyvyyttä. – Tilintarkastustuomioistuimen suositusten seuranta Eurooppa-koulujen osalta. Komissio toimii edelleen proaktiivisesti tukiessaan Eurooppa-kouluja kunnioittaen samalla niiden täysimääräistä itsemääräämisoikeutta. Komissio ei epäröi äänestää Eurooppa-koulujen johtokunnassa vastuuvapauden myöntämistä vastaan, jos se katsoo, että ehdotetut toimet ovat riittämättömiä riskien lieventämiseen. – Asianomaiset pääosastot julkaisevat vuotuisissa toimintakertomuksissaan panoksensa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Asianomaiset pääosastot raportoivat edelleen vuotuisissa toimintakertomuksissaan panoksestaan eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisiin suosituksiin varainhoitovuonna 2015 ja sitä seuraavina varainhoitovuosina. – Petostentorjuntaviraston (OLAF) ja sen valvontakomitean väliset työjärjestelyt. Komissio esitti 4. maaliskuuta 2016 ehdotuksensa lainsäädäntövallan käyttäjille. – Tupakkasopimukset (erityiset huomautukset esitetään jäljempänä kohdassa 5.3). – Turvapaikat ja maahanmuutto. Komission jäsen Dimitris Avramopoulos osallistui 13. heinäkuuta 2016 talousarvion valvontavaliokunnan kokoukseen ja esitteli unionin tällä alalla toteuttamien toimenpiteiden rahoituksen ja täytäntöönpanon tilannetta keskittyen erityisesti valvonta- ja raportointijärjestelmiin. Komissio on myös noudattanut Euroopan parlamentin erityistä pyyntöä olla hyväksymättä komission asiantuntijaryhmien uutta kehystä ennen komission ensimmäisen varapuheenjohtajan Frans Timmermansin, Euroopan oikeusasiamiehen, Euroopan parlamentin keskeisten jäsenten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien tapaamista. Komissio vahvistaa, että ensimmäinen varapuheenjohtaja ja tämän kabinetti ovat tavanneet kaikkia Euroopan parlamentin päätöslauselmassaan mainitsemia merkityksellisiä toimijoita uusien sääntöjen valmistelun yhteydessä eri tavoin ja eri yhteyksissä. Lisätapaamisia on ehdotettu. Komissio katsoo tämän vuoksi täyttäneensä Euroopan parlamentin pyynnön. 2. Tuloksellisuus vastuuvapausmenettelyn toisena pilarina Euroopan parlamentti ja neuvosto kannattavat tuloksellisuuden sisällyttämistä vastuuvapausmenettelyyn toisena pilarina, jolla täydennetään vaatimustenmukaisuuden ”perinteistä pilaria”. Uusi lähestymistapa näkyy kahden toimielimen vuoden 2014 vastuuvapausmenettelyä koskevissa keskeisissä pyynnöissä. Euroopan parlamentti on esittänyt kaksi pääasiallista pyyntöä, jotka koskevat monivuotisen rahoituskehyksen ja poliittisten ohjelmakausien yhteensovittamista sekä vahvempia yhteyksiä Eurooppa 2020 -strategian, kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien kesken. Edellä mainituissa kirjeissään varapuheenjohtaja Georgieva painotti, että komissio on sitoutunut tiukasti a) rahoituksen suunnitteluun niin, että pitkän ajanjakson poliittisiin painopisteisiin osoitetaan riittävät määrärahat, ja b) Euroopan parlamentin ja neuvoston vahvistaman lainsäädäntökehyksen täytäntöönpanoon parantaakseen raportointia siitä, miten Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) edistävät osaltaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian toteuttamista. Lisäksi Euroopan parlamentti pyytää komissiota hyödyntämään laajemmin nykyisen lainsäädännön mahdollistamaa liikkumavaraa suoritusvarauksen osalta. Komissio aikoo todellakin hyödyntää oikeusperustan suomia mahdollisuuksia ja katsoo, että nykyinen oikeuskehys tarjoaa jo jäsenvaltioille riittävät kannustimet tuloksellisuuden parantamiseen. Jos suoritusvarausta koskevia sääntöjä on vahvistettava edelleen, se tapahtuu vuoden 2020 jälkeistä kautta valmisteltaessa. Euroopan parlamentti kehottaa komissiota parantamaan tuloksellisuutta koskevaa raportointiaan. Komissio on esittänyt EU:n talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen 2015, jossa yhdistyvät kaksi aiempaa kertomusta: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 318 artiklan mukaisesti laadittu arviointikertomus ja varainhoitoasetuksen 66 artiklan 9 kohdassa säädetty yhteenvetokertomus. Kertomuksessa annetaan kootusti tietoa EU:n talousarvion tuloksellisuudesta ja hallinnoinnista ja esitetään kattava kuvaus siitä, miten EU:n talousarviolla tuetaan unionin poliittisia painopisteitä ja miten komissio osallistuu tuloksellisuutta edistävän kulttuurin tukemiseen ja varainhoidon korkeimpien standardien varmistamiseen ja kehittämiseen. Kertomus on tärkeä osa komission toimia, joilla tuetaan talousarvion vuotuista vastuuvapausmenettelyä. ”Painopiste, nopeus ja tulokset” ovat useiden aloitteiden ohjaavat periaatteet, ja ne voidaan jakaa neljään toiminta-alueeseen, jotka esitetään uudessa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa. Lähestymistapa osoittaa komission sitoutuneen tehostamaan raportointia talousarvion tuloksellisuudesta. Tuloksiin keskittyvä talousarvio -aloitteessa pyritään jatkuvaan edistymiseen tällä alalla. Erityisiä parannuksia toteutettiin jo vuonna 2015 komission strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierroksella ja talousarviomenettelyssä. Näillä muutoksilla parannetaan kaikkien ohjelmien tuloksellisuuden suunnittelua, seurantaa ja raportointia. 3.Virhetasoon puuttuminen Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat esittäneet vaatimustenmukaisuutta koskevia pyyntöjä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2014 vuosikertomuksessaan esittämien havaintojen sekä komission vastuuvapausmenettelyä koskevissa kertomuksissa antamien tietojen perusteella. Tällaisia kertomuksia ovat esimerkiksi yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2014 ja tiedonanto EU:n talousarvion suojaamisesta vuoden 2014 loppuun saakka. Vastauksena sekä Euroopan parlamentin että neuvoston pyyntöön soveltaa tiukasti varainhoitoasetuksen 32 artiklan 5 kohtaa komissio toteuttaa niitä aloja koskevia analyyseja, joilla virhetaso on jatkuvasti korkealla, ja raportoi niiden taustalla olevista syistä sekä toimenpiteistä virheiden oikaisemiseksi varmistaen samalla kustannustehokkaan valvonnan. Komissio on tämän osalta sitoutunut jatkamaan tiivistä koordinointia jäsenvaltioiden ja muiden EU:n talousarvion toteutukseen osallistuvien tahojen kanssa määrittääkseen alat, joilla tarvitaan yhteisiä toimia tai joilla sellaisten katsotaan olevan todennäköisesti hyödyllisiä. Ennalta ehkäiseviä toimia, kuten jäsenvaltioiden ohjaamista tai maksujen lykkäämistä ja keskeyttämistä, toteutetaan tarvittaessa.

Komissio jatkaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kaiken saatavilla olevan tiedon käyttöä mahdollisten virheiden ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja oikaisemiseen, kuten Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat pyytäneet. Komissio on sitoutunut yksinkertaistamaan edelleen sääntöjä osana varainhoitoasetuksen tarkistusta ja se seuraa komissaari Phil Hoganin käynnistämää YMP:n yksinkertaistamismenettelyä. Lisäksi komissio ottaa huomioon YMP:n yksinkertaistamista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tuensaajien kannalta seuraavan korkean tason ryhmän päätelmät ja suositukset. Euroopan parlamentti on pyytänyt komissiota arvioimaan korjaavien toimien jälkeistä virhetasoa kunkin politiikanalan ja unionin talousarvion osalta kokonaisuudessaan ottaen samalla huomioon ohjelmien monivuotisen luonteen. Euroopan parlamentti on myös pyytänyt komissiota tarkistamaan oikaisukapasiteetin laskentamenetelmää ajoissa vuoden 2015 vastuuvapausmenettelyä varten. Komissio on noudattanut molempia pyyntöjä EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa 2015 esittämällä parhaan arvion niin kutsutusta ”riskinalaisesta määrästä ohjelmien päättyessä” kunkin politiikanalan ja koko budjetin osalta. Riskinalainen määrä ohjelmien päättyessä on komission johdon arvio riskitasosta korjaavien toimenpiteiden jälkeen ohjelmien päättyessä. Se lasketaan kaikkien käytettävissä olevien asiaankuuluvien tietojen ja ammatillisen harkinnan perusteella. Luvussa otetaan asianmukaisesti huomioon valvontaketjun monivuotisuus ja se, että uusia korjaavia toimenpiteitä pannaan täytäntöön virheiden havaitsemisen jälkeen. Tarkoituksena ei ole korvata tilintarkastustuomioistuimen arviota, vaan esittää sitä täydentävä näkemys. Euroopan parlamentti on pyytänyt komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa kattavien, täsmällisten ja luotettavien tietojen takaamiseksi pitäen mielessä tavoitteen yhtenäisen tarkastusmallin täysimääräisestä täytäntöönpanosta. Komissio toteuttaa jäsenvaltioiden tietojen, kuten YMP-menojen valvontatilastojen, johdonmukaisuustarkastuksia ja rahoitusoikaisuja koskevien lausumien tarkastuksia kaikkien jäsenvaltioiden ja toimintaohjelmien osalta koheesiopolitiikan alalla. Lisäksi komissio määrittää vuotuisessa riskinarvioinnissaan kohdennettuja tarkastuksia ja pyrkii korjaamaan havaittuja puutteita. Tarkastustulokset johtavat kansallisten viranomaisten raportoinnin oikaisuihin ja parantavat riskitason arviointiperustaa. Lisätietoja näistä aiheista on saatavilla asiasta vastaavien pääosastojen vuotuisissa toimintakertomuksissa. Jäsenvaltioiden todentamisviranomaisten on varainhoitovuoden 2015 maatalousmenojen osalta tarkastettava uudelleen otoksia maksajavirastojen alun perin toteuttamista tarkastuksista. Komissio on laatinut yksityiskohtaiset ohjeet tukeakseen ja ohjatakseen todentamisviranomaisia tässä tehtävässä. Koheesiopolitiikan ohjelmakauden 2014–2020 täytäntöönpanon osalta rahoitusoikaisuja koskevien tietojen täsmällisyys tarkastetaan tarkastusviranomaisten vuotuisessa tilejä koskevassa lausunnossa. 4.Talousarvioon kohdistuva paine Euroopan parlamentti pyysi arvioimaan kaikki monivuotisen rahoituskehyksen joustavuutta koskevat säännökset ja ehdottamaan toimenpiteitä riittämättömien hyödyntämisvalmiuksien parantamiseksi. Kuten edellä todettiin, komissio esitti monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnista antamassaan tiedonannossa maksuennusteen, jossa arvioidaan nykyisten enimmäismäärien kestävyyttä, maksusitoumusten vapautumista ja maksattamatta olevien määrien kehitystä kuluvan rahoituskehyskauden päättymiseen saakka. Lisäksi komissio ottaa täysimääräisesti huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset, jotka koskevat joidenkin jäsenvaltioiden rajallisia valmiuksia erityisesti ERI-rahastoihin liittyen. YMP:n osalta maatalousrahasto tarjoaa jäsenvaltioille ennakkorahoitusta kauden 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanoon. Ohjelmakautta 2014–2020 varten komissio pidensi vuodella ajanjaksoa, jonka aikana jäsenvaltioiden on toteutettava talousarviositoumuksensa. Tällä hetkellä sovelletaan N+3-sääntöä, jonka mukaan jäsenvaltioilla on neljä vuotta aikaa panna maaseuturahaston tuet täytäntöön. Uudella säännöllä tehostetaan jäsenvaltioiden varojen käyttöä. Koheesiopolitiikan osalta komissio esitti aloitteen käyttöasteeseen liittyvän ongelman korjaamiseksi joustavalla tavalla ja perusti täytäntöönpanon tehostamista käsittelevän työryhmän. Työryhmä on hyväksynyt kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihdon varmistavia toimintasuunnitelmia. Se on tukenut joitakin jäsenvaltioita niiden tarkastellessa ohjelmiensa tilannetta ja hakiessa aktiivisesti ratkaisuja kohtaamiinsa haasteisiin. Samalla se on varmistanut, että sovellettavia sääntöjä noudatetaan edelleen tiukasti. Komissio voi arvioida työryhmän täysimääräisen vaikutuksen jäsenvaltioiden ohjelmakauden 2007–2013 talousarviomäärärahojen käyttöön kaikkien asiaankuuluvien ohjelmien päättymisen jälkeen. Ohjelmakaudella 2014–2020 kaikkia kansallisia viranomaisia kannustetaan voimakkaasti käynnistämään ohjelmien täytäntöönpano. 5. Erityiskysymykset 5.1. 5.1. Globaali Eurooppa – ulkoisen avun hallinnointia koskevat kertomukset Komissiolle on esitetty useita ulkoisen avun hallinnointia koskeviin kertomuksiin liittyviä pyyntöjä, jotka koskivat esimerkiksi käynnissä olevien hankkeiden seurantajärjestelmää, ajantasaisia kertomuksia ja hankkeisiin liittyvien ongelmien korjaamiseen tähtääviä toimia. Komissio painottaa, että ulkoisen avun hallinnointia koskevissa kertomuksissa hankearviointi tuottaa tilannekuvan kustakin hankkeesta vuoden lopussa. Punainen tai keltainen varoitus korostaa hankkeiden päälliköiden havaitsemia riskejä toimintojen täytäntöönpanossa tai tavoitteiden saavuttamisessa vuoden lopussa. Järjestelmä varoittaa hierarkiaa edustustoissa ja päätoimipaikoissa, jotta tarvittavat korjaavat toimet toteutetaan. Havaittujen ongelmien tosiasiallista vaikutusta voidaan arvioida vasta hankkeen päätyttyä. Hankkeiden täytäntöönpanon aikana havaittujen ongelmien ja viivästysten rahoitusvaikutusta olisi arvioitava varovasti. Euroopan parlamentin pyydettyä raporttia hankkeiden tilanteesta myös naapuruuspolitiikan tukiohjelmien osalta naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto aikoo toteuttaa arvioinnin vuoden 2016 osalta. Euroopan parlamentti pyysi myös sisäisten valvontamenettelyjen hyödyntämistä sen varmistamiseksi, että ennakkomaksut selvitetään tosiasiallisesti aiheutuneiden menojen eikä oikeudellisten sitoumusten perusteella. Vastauksena pyyntöön komissio on edelleen selkeyttänyt asiaa koskevia sääntöjä.