Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2020/C 301/12)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”BASMATI”

EU-nro: PGI-IN-02425 – 18.7.2018

SAN ( ) SMM (X)

1. [SAN: N tai SMM:n] Nimi tai nimet

”Basmati”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Intian tasavalta

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotetyyppi

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Basmati” on erityinen aromaattinen ja pitkäjyväinen riisi, jota kasvatetaan ja tuotetaan Etu-Intian maantieteellisellä alueella. Tämä alue kuuluu Intiassa Pohjois-Intiaan ja Indo-Gangesin tasankoon Himalajan juurella.

Basmatiriisin erityisominaisuuksia ovat sen pitkät ja solakat jyvät, jotka ovat paljon pidempiä kuin leveitä, ainutlaatuinen tuoksu, makea maku, pehmeä rakenne, siro kaarevuus, keskitason amyloosipitoisuus, jyvän kiinteys keittämisen jälkeen sekä lineaarinen jyvän venymissuhde, jossa turpoaminen leveyssuunnassa on vähäinen.

”Basmatin” ensisijaiset ominaisuudet ovat seuraavat:

S. nro Parametri Arvo 1. Esikypsytetyn hiotun riisin keskimääräinen vähimmäispituus (mm) 6,61 2. Esikypsytetyn hiotun riisin keskimääräinen leveys (mm) ≤2,00 3. Esikypsytetyn hiotun riisin pituuden suhde leveyteen vähintään 3,50 4. Kypsän riisin keskimääräinen vähimmäispituus (mm) 12,00 5. Kypsän riisin vähimmäispituus / esikypsytetyn riisin pituuden suhde TAI vähimmäisvenymissuhde 1,70 6. Keskimääräinen turpoamissuhde >3,5 7. Tuoksu: Basmatiriisin aromi on tavallisesti pandania muistuttava Basmatiriisin luonnostaan esiintyvät ominaisuudet 8. Maku ja suutuntuma: Kypsän basmatiriisin makea maku ja tunnusomainen suutuntuma: pehmeä ja huokoinen rakenne, kypsän jyvän kiinteys. Basmatiriisin luonnostaan esiintyvät ominaisuudet

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Basmatiriisiä kasvatetaan perinteisistä basmatilajikkeista sekä jalostamalla kehitetyistä basmatiriisilajikkeista. Perinteiset basmatilajikkeet ovat myöhäisiä lajikkeita, jotka kypsyvät lokakuussa. Perinteisten basmatiriisilajikkeiden herkkyys valojaksolle tekee niistä haavoittuvia epävakaalle säälle, mikä toisinaan vähentää tuottavuutta. Lisäksi perinteiset basmatiriisilajikkeet saattavat olla herkkiä lakoamaan. Nämä rajoitukset on suurelta osin poistettu jalostamalla lajikkeita tieteellisin ja geneettisin menetelmin sekä kasvinjalostuksen avulla. Kehittyneet lajikkeet kestävät ilmaston vaihteluja yksilöidyllä tuotantoalueella. Kehittyneet lajikkeet kypsyvät yksilöidyllä tuotantoalueella syyskuun lopusta lokakuun alkupuolelle, jolloin lämpötila edistää aromin kehittymistä ja säilymistä jyvien täyttymisen aikana. Kehittyneet lajikkeet tulevat sadonkorjuukypsiksi noin 20–30 vuorokautta perinteisiä lajikkeita aikaisemmin.

Vuonna 1966 annetun siemeniä koskevan Intian lain mukaan ilmoitettuja Basmati-lajikkeita ovat nykyisin Basmati 217, Punjab Basmati 1, Basmati 386, Punjab Basmati 2, Punjab Basmati 3, Basmati 370, Haryana Basmati 1, Taraori Basmati, tyyppi 3 (Dehraduni Basmati), Pant Basmati 1, Pant Basmati 2, Kasturi, Mahi Sugandha, Basmati CSR 30, Malviya Basmati Dhan 10-9, Ranbir Basmati, Basmati 564, Pusa Basmati 1, Improved Pusa Basmati 1 (Pusa 1460), Pusa Basmati 1121, Pusa Basmati 1509, Pusa Basmati 6 (Pusa 1401), Pusa Basmati 1609, Pusa Basmati -1637, Pusa Basmati -1728, Vallabh Basmati 22, Vallabh Basmati 21, Vallabh Basmati 23, Vallabh Basmati 24, Pusa Basmati 1718, Punjab Basmati -4, Punjab Basmati 5 ja Haryana Basmati 2.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Seuraavat basmatiriisin tuotantovaiheet tapahtuvat yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

— siemenlisäys,

— taimien istutus,

— viljely,

— viljelmän hoito,

— sadonkorjuu.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Ei koske EU:ta

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Ei koske EU:ta

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Basmatiriisiä viljellään ja tuotetaan Intiassa Punjabin, Haryanan, Delhin, Himachal Pradeshin ja Uttarakhandin osavaltioiden kaikissa piirikunnissa sekä läntisen Uttar Pradeshin ja Jammu ja Kashmirin osavaltioiden tietyissä piirikunnissa. Tiedoksi, että Punjabin, Haryanan ja Himachal Pradeshin osavaltiot kuuluivat alun perin Punjabina tunnettuun alueeseen.

Uttar Pradeshin osavaltiossa basmatiriisiä viljellään seuraavissa piirikunnissa: Meerut, Bulandshahr, GautamBuddha Nagar, Ghaziabad, Hapur, Baghpat, Saharanpur, Muzaffarnagar, Shamli, Moradabad, Bijnor, Rampur, Amroha, Sambhal, Bareilly, Badaun, Pilibhit, Shahjahanpur, Agra, Firozabad, Mainpuri, Mathur, Aligarh, Etah, Hathras, Kannauj, Etawah, Auraiya, Farrukhabad ja Kasganj.

Jammu ja Kashmirin osavaltiossa basmatiriisiä viljellään seuraavissa piirikunnissa: Jammu, Kathua ja Samba.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Suojattua maantieteellistä merkintää koskevan rekisteröintihakemuksen perusteena ovat basmatiriisin maine, tietty laatu ja erityisominaisuudet.

Nimi ”Basmati” juontuu kahdesta sanskriitinkielisestä sanasta, joista ”Vas” tarkoittaa aromia ja ”Mati” tarkoittaa ”alkuperältään juurtunut”. Hindinkielellä ”Vas” on ”Bas”, mistä juontuu ”Basmati”. ”Basmati” merkitsee siis ”se, jossa on aromia”. Kyseessä on muu kuin maantieteellinen nimi, jolla kutsutaan Indo-Gangesin tasangon riisiä sen vuosisatojen ikäisen maineen ansiosta. Basmatiriisiä pidetään luonnonlahjana, ja viljelijät ovat kasvattaneet tätä aromaattista riisiä useiden vuosisatojen ajan.

Historiallinen alkuperä ja maine

Ensimmäinen viittaus basmatiriisiin tunnetaan punjabilaisen suuren runoilijan Varis Shahin eeppisestä punjabilaisesta runosta Heer Ranjha vuodelta 1766.

Ihmisten mielessä nimitys ”basmatiriisi” on yhdistetty historiallisesti erityisen pitkäjyväiseen aromaattiseen riisiin, jota kasvatetaan ja tuotetaan tietyllä Himalajan juurella sijaitsevalla maantieteellisellä alueella. Julkisuuskuva ja arvostus ovat ilmeisiä yleisissä tietolähteissä, joita ovat esimerkiksi seuraavat:

1. Oxford Dictionaryssa ”Basmati” määritellään ”intialaiseksi pitkäjyväiseksi riisilajikkeeksi, jolla on miellyttävä tuoksu”.

2. Ranskalaisessa Larousse-sanakirjassa ”Basmati” määritellään hyvin arvostetuksi intialaiseksi pitkäjyväiseksi riisiksi.

3. Cassellin ruokasanakirjassa ”Basmati” määritellään korkealaatuiseksi, pitkäjyväiseksi ja hoikaksi intialaiseksi valkoiseksi riisiksi, jota tarjotaan perinteisesti curryjen kanssa ja joka on peräisin Himalajalta.

4. Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneen mietinnöissä viitataan ”Basmatiin”. Vuodelta 1874 peräisin olevan kirjan 73 osan 4 sivulla 197 todetaan, että Kangran laaksosta saadaan arvostettua laatua, jota kutsutaan basmatiksi.

5. J. Forbes Watsonin intialaisista tuotteista laatimassa ”luokitellussa ja kuvaavassa Intian departementin luettelossa” mainitaan erityisen merkittävä basmatiriisi.

6. Kumaonin piirikunnan (Intia) uudisasutuksen ajanjaksolla 1863–1873 toteutetusta tarkastuksesta laaditussa raportissa mainitaan, että osassa laaksoa tuotetaan hienointa basmutteeriisiä.

7. Vuoden 1867 Pariisin maailmannäyttelyn luettelossa mainitaan ”basmutteeriisi”, jonka on toimittanut Intian hallitus. Vuoden 1873 Wienin maailmannäyttelyn luettelossa mainitaan (intialaisen maakunnan) Burdwanin riisituote ”basmutteeriisi”.

8. Ranskan, Marokon ja Espanjan tuomioistuimet ovat antaneet kauppanimeä ”Basmati” koskevia tuomioita. Tuomioissaan tuomioistuimet ovat kieltäneet monista syistä, myös Intian ja basmatiriisin vahvojen yhteyksien vuoksi, Basmati-kauppanimen käytön Intian ulkopuolella viljellyltä riisiltä.

Erityisen makunsa, arominsa ja keitto-ominaisuuksiensa ansiota basmatiriisi soveltuu parhaiten biryanin ja pulaon kaltaisiin aasialaisiin ruokalajeihin, ja siitä onkin tullut hyvin tunnettu lukuisissa maissa. Itse asiassa basmatiriisin kysyntä on muutaman viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana kasvanut. Basmatiriisiä on viety ja viedään edelleen Saudi-Arabian, Kuwaitin, Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien, Yhdistyneen kuningaskunnan, Yhdysvaltojen ja Kanadan kaltaisiin maihin ympäri maailman sekä Eurooppaan.

Ympäristötekijät

Suuri kosteuspitoisuus: Jyvien täyttymisen aikana, joka on ratkaisevin vaihe, jotta basmatiriisin parhaat ominaisuudet tulevat esiin, basmatiriisiä tuottavien alueiden suhteellinen kosteus on 60–65 prosenttia. Kosteus ei kuitenkaan ole ainoa laatuparametreihin vaikuttava tekijä. Basmatiriisin laatuominaisuuksien kannalta ratkaisevia ovat myös ympäristön, veden ja edafisten tekijöiden välinen vuorovaikutus.

Auringon säteily ja päivän pituus: Päivän pituus tietyn kalenterikuukauden jakson aikana on basmatiriisiä tuottavilla alueilla pitempi kuin Intian keski- tai eteläosissa. Lisäksi, koska riisi on lyhyenpäivänkasvi, riisiviljelmän kypsyminen viivästyy alueilla, joilla päivät ovat pidempiä. Alueilla, joilla valoisa kestää pidempään, jyvän kypsyminen viivästyy. Pidempien päivien alueilla basmatiriisilajikkeen fysiologinen kehitys on siis samana kuukauden päivänä jäljessä lyhyempien päivien alueilla viljellyn saman lajikkeen fysiologisesta kehityksestä. Valojakson, joka altistaa kasvavat jyvät optimaaliselle auringon säteilylle, sekä Indo-Gangesin tasangon lämpötilan ja kosteuden kaltaisten tekijöiden välinen vuorovaikutus mahdollistaa sen, että basmatiriisi kerää ja säilyttää aromaattiset yhdisteensä ja muut ominaispiirteensä.

Riittävä vedensaanti: Yleisesti ottaen kasteluvesi on Himalajan sateista ja sulavasta lumesta kanavoitua vettä. Veden runsas saatavuus on olennaista basmatiriisin viljelylle sekä sen aromille (kuvataan yksityiskohtaisemmin jäljempänä tässä jaksossa).

Tavanomainen maaperä: Maantieteellisen alueen maaperä on kehittynyt Indo-Gangesin tulvamaasta. Se on hieman emäksistä (pH 7,3–8,5), syvää (>1 m), vettä läpäisevää ja tavallisesti rakenteeltaan saven- ja hiekansekaisesta savipitoiseen. Maaperän orgaaninen hiilipitoisuus on tavallisesti matala (<0,5 %) tai keskisuuri (0,5–0,75 %). Maaperän savipitoinen osuus sisältää pääasiassa illiittiä, joka on runsaasti kaliumia sisältävä mineraali. Maaperässä on siis runsaasti kaliumia (K), kuten viljavuuden arviointi osoittaa (kaliumpitoisuus keskisuuri (120–280 Kg K/ha) tai suuri (>280 Kg K/ha)). (Kuvataan yksityiskohtaisemmin jäljempänä tässä jaksossa).

Lämpötila: Jyvien täyttymisen aikaan ilmanala on Indo-Gangesin tasangolla leuto (päivisin 25–32 celsiusastetta ja öisin 20–22 celsiusastetta), mikä antaa jyville voimakkaan aromin. Basmatiriisin aromin pääasiallinen kemiallinen ainesosa on 2-asetyyli-1-pyrroliini, joka on luonteeltaan haihtuva. Aromi säilyy parhaiten, kun jyvien täyttyminen yhdistyy leutoon lämpötilaan.

Ihmiseen liittyvät tekijät

Istutusajankohta vaikuttaa suuresti basmatiriisin laatuun. Tavanomaisissa oloissa basmatiriisin korkeiden lajikkeiden istutus ennen kesäkuun 30. päivää johtaisi liialliseen kasvuun, jolloin ne olisivat alttiita lakoamaan kukinnan tai jyvien täyttymisen aikaan. Taimien varhainen istutus vaikuttaa myös jyvien kypsymisominaisuuksiin, sillä jyvistä tulee hyvin sameita tai epätavallisen valkoisia, koska tärkkelysmolekyylit hajautuvat korkean lämpötilan vuoksi. Taimien optimaalinen istutusajankohta on siis heinäkuun ensimmäinen puolisko.

Taimet istutetaan riveihin, 1–2 tainta kumpuun. Oikea-aikaisesti istutetun kasvin riviväli ja kasviväli on 20x15 cm, ja myöhään istutetun 15x15 cm. Taimet istutetaan matalaan (2–3 cm syvyyteen), koska syvään istuttaminen pidentää juurtumisaikaa ja vähentää versomista.

Vesi pidetään pelloilla 2–3 viikkoa istutuksesta, mikä edistää hyvää kasvua ja auttaa torjumaan rikkakasveja. Tämän jälkeen peltoja kastellaan vasta kun seisova vesi on imeytynyt.

Basmatiriisiä viljellään runsashiilisessä maaperässä, jolle levitetään lantaa 8–10 tonnia/ha tai jota lannoitetaan palkokasveja sisältävällä viherlannoitteella.

Basmatiriisi korjataan heti kun 90 prosenttia jyvistä on kypsynyt, jotta vältetään murskaantumisen, lakoamisen ja jyvien fyysisten vaurioiden aiheuttamat tappiot. Korjattu sato puidaan tavallisesti samana päivänä tai mahdollisimman pian ja kuivataan, kunnes kosteuspitoisuus on 12–14 prosenttia. Näin estetään jyvien homehtuminen, sienitaudit ja hyönteisvauriot varastoinnin aikana.

5.2 Tuotteen erityisyys

”Basmatin” erityisominaisuuksia ovat sen pitkät ja solakat jyvät, jotka ovat paljon pidempiä kuin leveitä, ainutlaatuinen tuoksu, makea maku, pehmeä rakenne, siro kaarevuus (esikypsytetyn hiotun riisin pituuden suhde leveyteen vähintään 3,50 mm), keskitason amyloosipitoisuus (noin 22 %), jyvän kiinteys keittämisen jälkeen sekä lineaarinen jyvän venymissuhde, jossa keitettäessä turpoaminen leveyssuunnassa on vähäinen.

Basmatiriisin pituuden suhde leveyteen on vähintään 3:5, kun muiden riisien pituuden suhde leveyteen on tavallisesti <3:5. Esimerkiksi thairiisin eli jasmiiniriisin pituuden suhde leveyteen on 3:4 ja ponniriisin 3:2.

Basmatiriisi erittää pellolla, sadonkorjuussa, varastoinnissa, hiottaessa, kypsennettäessä ja nautittaessa erityistä aromia. Aromi muodostuu yli 200:n kemiallisen yhdisteen yhdistelmästä, jossa määräävimmässä asemassa on 2-asetyyli-1-pyroliini (2AP).

Basmatiriisin jyvät sisältävät luonnostaan noin 0,09 miljoonasosaa tätä aromaattista kemiallista yhdistettä, mikä on noin 12 kertaa enemmän kuin muissa riisilajikkeissa, ja tämä antaa basmatiriisille sen tunnusomaisen tuoksun ja maun.

Kypsennetyt basmatiriisin jyvät eivät tartu toisiinsa kiinni, koska niiden glykeeminen indeksi on basmatiriisille tyypillisesti matala. Kypsennetyn basmatiriisin makea maku ja tunnusomainen suutuntuma ovat seurausta erilaisista tekijöistä, myös keskitason amyloosipitoisuudesta, jonka ansiota ovat pehmeä ja huokoinen rakenne ja kypsän jyvän kiinteys.

5.3 Syy-seuraussuhde maantieteellisen alueen ja tuotteen erityislaadun, maineen tai muun ominaispiirteen välillä

Nämä erityisominaisuudet perustuvat basmatiriisin kylvämiseen, korjuuseen ja jalostamiseen liittyviin moninaisiin luonnollisiin ja ihmiseen liittyviin tekijöihin.

Basmatiriisin aromi sekä muut ominaisuudet muodostuvat maantieteellisen tuotantoalueen pidemmän päivän ja jyvän täyttymisen aikaisen leudon ilmaston, kosteuden ja auringon säteilyn kaltaisten tekijöiden vuorovaikutuksen ansiosta.

Basmatiriisille ominainen maku ja suutuntuma ovat seurausta maantieteellisen alueen pidemmästä päivästä basmatiriisin kukinta-aikaan. Basmatiriisin vanhentamisen ja esiliotuksen tiedetään vahvistavan näitä ominaisuuksia.

Istutuksen oikea-aikaisuus ja rivivälit, runsashiilinen maaperä sekä seisova vesi ja kastelutekniikat vaikuttavat merkittävällä tavalla basmatiriisisadon fysiologiaan.

Basmatiriisiin yhdistetyt historialliset, perinteiset, kulttuuriset ja sosiaaliset tekijät takaavat sille maailmanlaajuisen maineen maantieteellisenä merkintänä. Kuka tahansa ammattilainen tai yleisön jäsen Intiassa tai muualla odottaa basmatiriisiä tilatessaan tai nähdessään sen mainoksen tai myynti-ilmoituksen saavansa riisiä, joka on viljelty, kasvatettu ja tuotettu maantieteellisellä alueella, jonka erityisominaisuudet esitetään tämän yhtenäisen asiakirjan jaksoissa 3.2 ja 5.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://ipindiaservices.gov.in/GirPublic/Application/Details/145

Sivu nro 27, Sl. No. 261, 145-GI-Annex-12-26-11-2008.

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.