FI Euroopan unionin virallinen lehti C 197/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kattava lähestymistapa teollisuuspolitiikkaan EU:ssa – liiketoimintaympäristön parantaminen ja Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn tukeminen”

(valmisteleva lausunto)

(2018/C 197/02)

Esittelijä: Gonçalo LOBO XAVIER Toinen esittelijä: Dirk BERGRATH

Lausuntopyyntö neuvoston puheenjohtajavaltio Bulgaria, 5.9.2017 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” Hyväksyminen erityisjaostossa 18.12.2017 Hyväksyminen täysistunnossa 17.1.2018 Täysistunnon nro 531 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 134/1/0

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK myöntää, että uudistettu EU:n teollisuuspoliittinen strategia vaikuttaa keskeisesti kasvun ohjaamiseen ja jäsenvaltioiden kykyyn mukautua nopeasti uusiin suuntauksiin ja uuteen talousmalliin. Teollisuus laajasti käsitettynä on välttämätön työpaikkojen luomiseksi. ETSK kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan haasteiden ratkaisemiseksi pitkäkestoisen, kokonaisvaltaisen strategian maailmanlaajuisine visioineen sen sijaan, että sovellettaisiin lyhytkestoisiin korjausliikkeisiin perustuvaa lähestymistapaa, joka ei tue kasvua tai työpaikkojen luomista konkreettisella ja kestävällä tavalla. Olisi hyödyllistä, jos komissio laatisi vertailevan tutkimuksen Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Koreassa hiljattain hyväksytyistä erilaisista suunnitelmista valmistusteollisuuden tukemiseksi.

1.2 Nopeasti laajentuvat yrityspalvelut ovat jo nyt ratkaisevan tärkeitä valmistusteollisuudelle, erityisesti pk-yrityksille. Tehokkuuteen ja kilpailukykyyn tarvitaan oikeassa suhteessa yrityspalveluja ja valmistusteollisuutta, ja tämän yhdistelmän tulee sisältyä nykyaikaiseen teollisuuspoliittiseen strategiaan. Start-up-yrityksiä tulee kannustaa kehittämään ratkaisuja, joilla voidaan tehostaa teollisuustoimintaa ja parantaa kilpailukykyä, etenkin jos ne haluavat turvata elinkelpoisuutensa pitkällä aikavälillä.

1.3 20 prosenttia BKT:sta vuoteen 2020 mennessä Tavoite, jonka mukaan teollisuuden osuuden tulisi olla noin ( 1 ) verrattuna nykyiseen 15,1 prosenttiin, ei saa olla pelkästään poliittinen tavoite, vaan myös prioriteetti, joka sovitetaan pitkän aikavälin näkymiin. EU:n toiminnassa on tavoiteltava tätä päämäärää mutta pitäen aina mielessä kunkin jäsenvaltion erilainen rakenteellinen tilanne ja tarve välttää sisämarkkinoiden pilkkoutuminen. Tämän tulisi säilyä komission ensisijaisena tavoitteena. Uusien, luotettavien ja mitattavissa olevien tavoitteiden määritteleminen voisi myös lisätä jäsenvaltioiden sitoutumista ja tietoisuutta teollisuustoiminnan osuudesta Euroopan kansalaisten hyvinvoinnissa.

1.4 ETSK kannattaa komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin asettamaa päätavoitetta, jonka mukaan Euroopan teollisuudesta on tehtävä vahvempi ja kilpailukykyisempi ja sen on säilytettävä tai saavutettava maailmanlaajuinen johtoasema innovoinnissa, digitalisoinnissa ja hiilestä irtautumisessa. Tätä varten Eurooppa tarvitsee pitkän aikavälin strategian, joka perustuu todelliseen älykkääseen erikoistumiseen, rakenteelliseen monimuotoisuuteen ja joustavuuteen jäsenvaltioissa sekä toimintaympäristön perustavanlaatuisten, nopeiden ja ennennäkemättömien muutosten ennakointiin.

1.5 ETSK uskoo, että paremman kilpailukykytasapainon saavuttaminen jäsenvaltioiden välillä edellyttää työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden hyväksymien rakenneuudistusten toteuttamista ja erityisten toimintapoliittisten muutosten ottamista asialistalle koulutuksen, t&k-toiminnan, julkisten ja yksityisten investointien ja tuottavuuden aloilla. Näiden alojen parhaita käytäntöjä tulee levittää. Euroopan tämänhetkinen yleisesti noususuunteinen taloudellinen tilanne tarjoaa otollisen tilaisuuden tähän.

1.6 ETSK on vahvasti sitä mieltä, että Euroopan houkuttelevuuden on oltava ensisijainen tavoite innovointiin ja kilpailukykyyn perustuvassa teollisuuspolitiikassa ja että on pyrittävä palauttamaan tiettyjä aloja takaisin Eurooppaan. Takaisin siirtämisen täytyy perustua Euroopan tärkeimpiin valtteihin, joita ovat tietoon, innovointiin, huippuosaamiseen ja t&k-toimintaan perustuva talousmalli sekä suotuisa ja kestäväpohjainen liiketoimintaympäristö EU:n sosiaalisia normeja noudattaville yrityksille. Tähän voidaan päästä vain, jos ”suuret” yritykset ja pk-yritykset tekevät tiivistä yhteistyötä myönteisen innovointikierteen aikaansaamiseksi. Yhteistyön tulee näkyä EU:n tutkimus-, kehittämis- ja innovointirahoituksen jakamisessa, ja sitä tulisi vahvistaa vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä. Myönteinen finanssipolitiikan viritys helpottaisi huomattavasti uusien varojen osoittamista suoraan Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseen.

1.7 ETSK kannattaa jokavuotisen EU:n teollisuuden päivän viettämistä keinona tuoda esiin EU:n painopisteitä ja parantaa tämän tavoitteen tuntemusta. ETSK korostaa tarvetta ottaa työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan EU:n teollisuuden päivään ja ottaa huomioon niiden valmius yhteistyöhön tämän haasteen ratkaisemiseksi. On olennaisen tärkeää Euroopalle, että kaikki kansalaiset ymmärtävät ”Valmistettu Euroopassa” -brändin voiman ja jokaisen oman osuuden tähän haasteeseen vastaamisessa. Euroopan teollisuudella on koko yhteiskuntaan ulottuvia vaikutuksia, ja tämä on tehtävä selväksi Euroopan kansalaisille.

1.8 ETSK korostaa tarvetta suunnitella uutta osaamispolitiikkaa ja mukauttaa sitä. Euroopan täytyy vastata tähän haasteeseen ottamalla työhön mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita sekä työmarkkinaosapuolet, jotta varmistetaan, että nykyistä työvoimaa ja heidän oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan kunnioitetaan. Samalla on kuitenkin myös katsottava tulevaisuuteen ja vauhditettava yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien mukauttamista tulevaisuuden työpaikkojen vaatimuksiin.

1.9 ETSK pitää tervetulleena komission uutta aloitetta luoda laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaiset puitteet työmarkkinoiden puutteiden paikkaamiseksi ja sellaisen työvoiman tarjoamiseksi yrityksille, jolla on tarvittavat käytännön taidot ja osaaminen ( 2 ) . Eurooppalaisen työvoiman laatu ja määrä on luultavasti yksi tärkeimmistä Euroopan kilpailukykyhaasteista, ja jokaisen jäsenvaltion tulee sitoutua tähän valtavaan urakkaan.

1.10 ETSK katsoo, että tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi on tärkeää, että saadaan aikaan maailmanlaajuisten talouden toimijoiden kompromissi reilun kaupan sääntöjen kunnioittamisesta ( 3 ) . Euroopan tulee näyttää esimerkkiä kestävän kehityksen, eurooppalaisten sosiaalinormien kunnioittamisen ja reilun kilpailun aloilla ja pyrkiä aktiivisesti innostamaan mukaan muita maailman alueita. Eurooppa ei kuitenkaan voi sivuuttaa muiden maailmanlaajuisten toimijoiden harjoittamia ”huonoja käytänteitä”, jotka vaarantavat eurooppalaiset arvot, kilpailukyvyn, työllisyyden ja hyvinvoinnin. Euroopan tulee olla valppaana ja käyttää oikeita välineitä arvojensa ja teollisuusyritystensä tukemiseen. EU:n sääntelyllä on torjuttava liikakapasiteettia, laittomia valtiontukia ja muita epäreilun kilpailun muotoja noudattaen samalla WTO:n sääntöjä. Euroopan komission määräämät polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat tärkeitä, jotta voidaan luoda oikeudenmukainen liiketoimintaympäristö, mutta niitä tulee seurata paremmin ja niiden on oltava nopeampia ja joustavampia, jotta lopullinen päämäärä voidaan saavuttaa ilman eri teollisuusaloihin kohdistuvia ”sivuvaikutuksia” ( 4 )

2. Tilanne Euroopassa ja komission tiedonanto

2.1 Tulevan puheenjohtajavaltion Bulgarian pyyntö saapui pari päivää ennen kuin komissio julkaisi tiedonannon aiheesta ”Investoimme älykkääseen, innovatiiviseen ja kestävään teollisuuteen: uudistettu EU:n teollisuuspoliittinen strategia”.

2.2 Euroopan parlamentti kehotti 5. heinäkuuta 2017 laatimaan EU:lle kunnianhimoisen teollisuuspoliittisen strategian eli ”johdonmukaista ja kattavaa teollisuuspolitiikkaa koskevan unionin strategian ja toimintaohjelman, joilla pyritään Euroopan uudelleenteollistamiseen ja joihin sisältyy tavoitteita, indikaattoreita, toimenpiteitä ja aikatauluja”.

2.3 Tämän jälkeen annettu komission tiedonanto osoittaa vähintäänkin sen, että komissio on kiinnostunut aiheesta.

2.4 Tässä lausunnossa ei keskitytä tiedonantoon. Seuraavia kohtia ei kuitenkaan voida jättää huomioimatta: — Tiedonannon mukaan Euroopan teollisuus on ollut vakaasti noususuuntainen vuodesta 2009. On hämmentävää, että komissio mainitsee vuoden 2009, joka oli talouskriisin pahin vuosi. Valmistusteollisuuden lisäarvon osuus sen enempää kuin työllisyyskään ei ole palannut kriisiä edeltävälle vuoden 2007 tasolle Euroopan reuna-alueiden kysyntää edelleen jarruttavista rakenneuudistuksista ja tarjontaan suuntautuneista toimintapolitiikoista huolimatta – tai nimenomaan niiden vuoksi. — On vaikea hahmottaa selvästi, mikä komission lähestymistavassa on uutta. Tiedonanto koostuu pitkälti komission tavanomaisista teollisuuspoliittisista (tarjontaan suuntautuneista) toimintasuosituksista: byrokratiaa on vähennettävä, sisämarkkinoita syvennettävä ja investointipääomaa kehitettävä (riskipääoman arvopaperistamismarkkinoiden elvyttäminen, ESIR jne.). — Komissio katsoo, että sisämarkkinastrategian lisäksi tarvitaan täydentäviä pätevöittämistoimenpiteitä. Konkreettisia ehdotuksia ei kuitenkaan esitetä lukuun ottamatta aikomusta laajentaa ”kansallisten osaamisstrategioiden” kehittämiseen osoitettua tukea muille aloille (esim. teräs- ja paperiala, vihreä teknologia ja uusiutuvat energialähteet). — Komissio luettelee rahoitusmahdollisuuksina nykyiset rakenne- ja investointirahastot, tukielimet ja ohjelmat (ERI-rahastot, ESIR, EIP, Horisontti 2020 -puiteohjelma jne.) ottamatta lainkaan huomioon keskeistä kysymystä siitä, miten supistetulla brexitin jälkeisellä EU:n talousarviolla pystytään tukemaan teollisuuspoliittisia aloitteita. — Energia-, liikenne-, digitalisointi- ja kauppapolitiikan aloilla komissio esittää yhteenvedon tähänastisista toimista. — Palveluihin keskittyviin teknologia-alan start-up-yrityksiin pohjautuvassa uudessa taloudessa olisi toivottavaa, että nämä yritykset osallistuisivat enemmän teollisuusalan toimintaan paitsi eri teollisuudenalojen palvelemiseksi nykyistä paremmin myös siksi, että näin voitaisiin auttaa varmistamaan niiden elinkelpoisuus. (Puolet yrityksistä tekee konkurssin viiden ensimmäisen toimintavuoden aikana! (5))

2.5 Tiedonanto ei ole täysin uusi ( 6 ) . Se on yhteenveto jo toteutetuista toimenpiteistä ilman uutta, johdonmukaista strategista lähestymistapaa, jota parlamentti on vaatinut ja joka luvataan tiedonannon nimessä ”Uudistettu EU:n teollisuuspoliittinen strategia”. Euroopan on nyt korkea aika ottaa opiksi menneestä ja katsoa tulevaisuuteen pitäen mielessä kansalaistensa edut ja eurooppalaisen mallin säilyminen.

2.6 Eurooppalaisen teollisuusstrategian yhteydessä tarvitaan johdonmukainen teollisuuspoliittinen toimintaohjelma, jossa vahvistetaan sitovat tavoitteet, aikataulu, välineet ja yhteinen vastuu seuraavien kymmenen vuoden neljästä suurimmasta haasteesta, jotka ovat digitalisaatio, ilmastonmuutos, globalisaatio ja väestörakenteen muuttuminen (erityisesti liikkuvuuden ja ikääntymisen asettamat haasteet).

3. Yleistä

3.1 Euroopan teollisuus ja koko maailman teollisuus käy parhaillaan läpi valtavaa mullistusta. Siihen liittyy laajoja haasteita. Eurooppalainen teollisuus on perustavan tärkeä tekijä Euroopan kasvulle ja jäsenvaltioiden taloudelle. Sen osuus Euroopan viennistä on 80 prosenttia, ja se vauhdittaa yksityistä ja julkista innovointia ja tarjoaa korkean osaamisen työpaikkoja kansalaisille. Se on ratkaisevan tärkeä myös sisämarkkinoille. Eurooppa nauttii edelleen korkean lisäarvon tuotteiden ja palvelujen tuomasta kilpailuedusta, joka on pystyttävä säilyttämään. Sen täytyy hyödyntää tätä voimavaraa ja jatkaa kasvua luovaa toimintaa. Teollisuus tarjoaa suoraan 36 miljoonaa työpaikkaa ja pitää osaltaan yllä Euroopan kansalaisten korkeaa elintasoa. Euroopan maailmanlaajuinen johtoasema ja kansainvälinen merkitys perustuvat keskeisesti Euroopan teollisuuteen. Euroopan teollisuudella on elintärkeä asema tutkimuksen ja innovoinnin vauhdittajana, ja sen osuus työpaikkojen ja kasvun luomisessa on merkittävä.

3.2 ETSK katsoo, että tämänhetkinen teollinen vallankumous perustuu dramaattiseen ja nopeaan muutokseen maailmanlaajuisten toimijoiden toiminnassa, perustavaan muutokseen kuluttajakäyttäytymisessä ja mullistaviin kehitysvaiheisiin tieteessä ja teknologiassa. Tähän yhdistyvät hyvin tiedossa oleva digitalisaation eteneminen, kiertotalous, robotisaatio ja uudet valmistusprosessit. Pitkän aikavälin teollisuusstrategia on siis laadittava sopivaksi ennennäkemättömiin oloihin, joihin mm. tekoälyn käyttöönoton ja jatkossa teollisuus 5.0 -kehityksen myötä päädytään.

3.3 Tämä ajattelumallin mullistus on jo muuttamassa yrityksiä ja yhteiskuntaa keskeisiltä osin ja sitä kautta teollisuutta sen kaikissa ulottuvuuksissa. Yksi tärkeimmistä vallankumouksen näkökohdista on työn ja osaamisen muuttuminen. Uusi teollinen järjestys vaikuttaa useimpiin talouden aloihin. Teollisuus 4.0 tarvitsee rinnalleen Työn 4.0, mihin liittyy oikeus koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Vain pätevä työvoima pystyy vastaamaan markkinoiden muutoksiin ja työpaikkojen uusiutumiseen.

3.4 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan ja asettamaan sen käyttöön vertailevan tutkimuksen Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Koreassa hiljattain hyväksytyistä erilaisista suunnitelmista valmistusteollisuuden tukemiseksi. Tällainen määrällinen ja laadullinen analyysi käyttöön otetuista resursseista sekä alakohtaisista ja temaattisista painopisteistä tarjoaa tietoa, joka on ehdottoman tarpeellista, jotta voidaan kehittää ”edelleen EU:n kokonaisvaltaista teollisuusstrategiaa aina vuoteen 2030 ja siitä eteen päin” ja laatia ”teollisuudelle keskipitkän ja pitkän aikavälin strategisia tavoitteita ja indikaattoreita” sekä toimintasuunnitelma, joka sisältää konkreettisia toimenpiteitä ( 7 )

3.5 ETSK uskoo, että koulutusohjelmien ja -palvelujen sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden välillä on suora yhteys. Digitaalisen teknologian käyttäjien ajantasaiset taidot ja pätevyys sekä uudelleenkoulutus ovat keskeisiä kysymyksiä. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tulisi olla tiiviisti mukana kehittämässä kaikkien tasojen opetusohjelmia ja koulutusmuotoja. Muut globaalit toimijat Euroopan lisäksi – eli Yhdysvallat (”America First”), Kiina, Japani, Intia ja Korea – ovat jo ryhtyneet toimiin näihin haasteisiin vastaamiseksi, ja uusi lähestymistapa osaamiseen nähden on ratkaisevan tärkeä asia.

3.6 Vastaavasti ”Make in India” -strategiassa pyritään valmentamaan Intiasta seuraavaa valmistusteollisuuden kohdemaata. Prosessi ei koske ainoastaan teknologiaa, vaan ja ennen kaikkea osaamista. On kiinnostavaa huomata, että Kiinan kansantasavalta laatii jo valtiojohtoista ohjelmaa nimeltä ”Made in China 2025” Saksan Industrie 4.0 -mallin ja muiden eurooppalaisten suuntausten pohjalta. Tämä merkitsee, että Eurooppa on jälleen muutoksen kärjessä. Mutta prosessin johtaminen ei välttämättä riitä. Samaan aikaan täytyy tiedostaa edessä olevat haasteet ja se, mitä mukautuksia tarvitaan, jotta Euroopan johtavaa asemaa voidaan vahvistaa ja lujittaa niin, että tulokset ja kasvu hyödyttävät kaikkia.

3.7 Euroopan teollisuuden kilpailukykyä on tarkasteltava maailmanlaajuisesti jäsenvaltioiden välisistä eroista huolimatta. Useat tutkimukset osoittavat selvän eron kilpailukyvyn näkökulmasta johtavien jäsenvaltioiden (10), kilpailukyvyn näkökulmasta perässä seuraavien jäsenvaltioiden (7) ja kilpailukykykuilua umpeen kurovien jäsenvaltioiden (11) välillä ( 8 )

3.8 Tämä merkitsee sitä, että lähentymiseen alun pitäen perustuneissa EU:n toimintapolitiikoissa ei oteta riittävästi huomioon EU:n jäsenvaltioiden erojen syvenemistä: sama ratkaisu ei sovi kaikille. Tähän on puututtava määrätietoisesti ja pitäen aina mielessä periaate kasvusta kaikkien hyväksi. Yhteys kilpailukyvyn, lähentymisen ja yhteenkuuluvuuden välillä on palautettava.

3.9 Tätä voidaan soveltaa myös t&k+i-toimintaan. On hyvin tärkeää lisätä investointeja näihin toimiin tai ainakin pitää ne entisellä tasolla, kuitenkin kunkin jäsenvaltion tilanne huomioon ottaen. Eurooppalaisessa politiikassa tulee ottaa huomioon unionin rakenteellinen monimuotoisuus myös t&k+i-toiminnassa ( 9 )

3.10 ESTK korostaa myös tarvetta parantaa työmarkkinasuhteita, sillä tämä on kokonaisvaltaisen uudelleenteollistamisen ehdoton ennakkoedellytys.

4. Erityistä

4.1 Kauppa ja globalisaatio (myös yritysten kansainvälistymistoimet)

4.1.1 Ei ole epäilystäkään siitä, etteikö sisämarkkinoilla olisi ratkaiseva rooli Euroopan kasvun näkökulmasta. Sisämarkkinoiden tulee tarjota oikeudenmukaiset edellytykset yritystoiminnan perustamiselle, käynnistämiselle, kehittämiselle ja ylläpitämiselle. On erittäin tärkeää luoda oikeanlaiset olosuhteet EU:n alueella toimimista varten. Euroopan asemaa maailmassa ja tarvetta vuorovaikutukseen muiden talousalueiden kanssa ei tietenkään saa unohtaa. Hiljattain muiden talousalueiden kanssa tehtyjen kauppasopimusten ja mahdollisten muiden kumppaneiden kanssa käytävien neuvottelujen tulee olla kaukonäköisiä ja tarjota tilaisuuksia kasvuun ja teollisuuden kehittämiseen. Samaan aikaan Eurooppa ei voi sivuuttaa tiettyjä muiden maailman talousalueiden epäreiluja käytänteitä, vaan sen tulee reagoida päättäväisesti tällaisiin toimiin.

4.1.2 Eurooppalaisten sosiaalisten normien tulee olla kaiken toiminnan ytimessä. Vaikka Eurooppa ei voi pakottaa muuta maailmaa noudattamaan niitä, on toteutettava toimenpiteitä niiden puolustamiseksi ja luotava maailmanlaajuinen yritysten yhteiskuntavastuuta korostava kulttuuri ystävällismielisen ”esimerkin näyttämisen” kautta.

4.2 Energia ja kiertotalouteen perustuva kestävyysperiaatteiden mukainen teollisuus

4.2.1 Euroopan tulee jatkuvasti investoida kestävyysperiaatteita noudattavaan teollisuuteen, jonka kansalaiset voivat hyväksyä. Yhteiskunta, joka voi vähentää luonnolle aiheuttamaansa rasitetta varmistamalla, että luonnonvarat säilyvät käytettävissä niin pitkään kuin mahdollista, on paremmin tulevaisuuteen valmistautunut. Kiertotalouden käsitteen, jonka mukaan uusia tuotteita luodaan kestävyysajattelun mukaisin edellytyksin talteenoton, uudelleenkäytön, uudelleenvalmistuksen tai kierrätyksen kautta, tulee olla kaikkien teollisuuspoliittisten toimintalinjojen ytimessä.

4.2.2 Vaihtoehtoisen ja vihreän energian käyttö on tärkeämpää kuin koskaan ( 10 ) . Kansalaisille on tehtävä tunnetuksi näitä toimintalinjoja, jotka luovat työpaikkoja ja turvaavat Euroopan valmistusteollisuuden johtoaseman monilla osaamisensiirtoaloilla. Tämä erityinen ”teollisuudenala” osoittaa Euroopan kyvyn luoda yhteys yliopistollisten ja muiden tutkimuslaitosten hankkiman osaamisen ja valmistusteollisuuden välille.

4.2.3 EU:n olisi pelkkiin kotimarkkinatoimiin keskittymisen sijasta tähdättävä siihen, että EU:n teollisuudella on suotuisat edellytykset viedä teknologiaa, tuotteita ja ratkaisuja, jotka parantavat mahdollisuuksia vastata mahdollisimman tehokkaasti maailmanlaajuisiin ilmastoa ja luonnonvaroja koskeviin haasteisiin.

4.3 Tutkimus, kehitys ja innovointi

4.3.1 Eurooppalaisia t&k-hankkeita olisi tuettava julkisella rahoituksella ja koordinoitava jäsenvaltioiden sisäisten aloitteiden kanssa. Ensisijaisena tavoitteena tulisi olla t&k+i-toimintaan osoitettavien investointien lisääminen kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi ETSK kehottaa (jälleen) yksinkertaistamaan EU:n innovaatiorahoituksen saantiin liittyviä prosesseja ( 11 )

4.3.2 ETSK uskoo myös, että innovointiekosysteemi saa todellista hyötyä ”suuriin yrityksiin” suuntautuvista EU:n investoinneista, jotka tukevat pk-yritysten osallistumista. Myönteinen innovointikierre voi toteutua vain, kun tuodaan yhteen suurten yritysten investoinnit ja ratkaisujen etsiminen pk-yrityksille. Tällä alalla olisi tuotava paremmin esiin COSME-ohjelman kaltaisia eurooppalaisia hankkeita jäsenvaltioissa, jotta kansalaisten käsitykset muuttuisivat.

4.3.3 ETSK kehottaa lisäksi vahvistamaan vastuullista tutkimusta ja innovointia (Responsible Research & Innovation, RRI). Kyse on Horisontti 2020 -puiteohjelmassa vahvistetusta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta, johon kuuluu kaikkien toimijoiden (tutkimusyhteisöjen edustajista instituutioihin ja hallituksiin) osallistuminen kattavien ja osallistavien menetelmien mukaisesti.

4.3.4 ETSK huomioi ja ottaa erityisesti esiin viimeaikaisen teknologian kehityksen, joka on seurausta tutkimuksessa aikaansaadusta edistymisestä ja tekoälyn alalla saavutetuista tuloksista, sekä vaikutukset ja seuraukset, joita sen hyödyntämisellä on paitsi teollisten tuotantoprosessien kannalta myös yleisesti suhteessa työskentelyyn ja kansalaisten elämäntapoihin.

4.4 Brexit

4.4.1 Brexitin vaikutus eri aloihin riippuu siitä, millaisen sopimuksen Yhdistynyt kuningaskunta ja EU-27 saavat lopulta neuvoteltua. Tietyt alat ovat alttiimpia brexitin vaikutuksille kuin toiset. Yksittäisten alojen altistumista vaikutuksille ei kuitenkaan pitäisi tarkastella erillään, sillä alojen välillä on vahvat keskinäiset yhteydet, joiden vuoksi vaikutus tiettyyn alaan saattaakin olla suurempi. Esimerkiksi elintarvike- ja juomateollisuuden kohtaamat ongelmat heijastuvat hotelli- ja ravintola-alaan ja metalliteollisuuden takaiskut vaikuttavat autoteollisuuteen.

4.4.2 Kaksi asiaa nousee erityisen tärkeiksi: pääsy markkinoille ja työvoiman saatavuus kummallakin puolella. Yhdistyneen kuningaskunnan mahdollisuudet hyötyä EU:n työvoimasta vaikuttavat olevan pääpiirteittäin samanlaiset monilla aloilla, kun sen sijaan EU:hun kohdistuvan viennin suhteellinen merkitys vaihtelee suuresti ja osa suurehkoista talouden aloista, kuten rakennusteollisuus ja tukku- ja vähittäiskauppa, keskittyy selvemmin kotimarkkinoihin.

4.4.3 ETSK katsoo, että sisämarkkinoiden eheyden suojeleminen on ratkaisevan tärkeää. Lisäksi on tärkeää turvata oikeusvarmuus.

5. Investointiohjelma

5.1 Investoinneilla on tärkeä rooli uudella teollisella aikakaudella. ETSK uskoo, että investointitoiminnan tehokkuutta voitaisiin parantaa tietyin toimenpitein, joilla teollisuusyritykset saataisiin siirrettyä uuteen ulottuvuuteen: — julkisten investointien lisääminen: jäsenvaltioille julkisen talouden liikkumavaraa, julkisiin investointeihin sovellettavien velkakriteerien helpottaminen (nk. kultainen sääntö), teollisuuden muutosprosesseihin tarkoitettujen EU:n määrärahojen lisääminen, investoiminen kestävyysperiaatteiden mukaiseen eurooppalaiseen (Euroopan laajuiseen) infrastruktuuriin — yksityisten investointien lisääminen: Euroopan investointipankin investointitoiminnan vauhdittaminen, uusien kansallisiin pankkeihin perustuvien rahoitusohjelmien perustaminen ja nykyisten ohjelmien vahvistaminen. Tarkoituksena on tarjota pk-yrityksille turvattu, pitkäkestoinen rahoituskehys erityisesti monimutkaisia muutosprosesseja ajatellen. — kestävää rahoitusta koskevan Euroopan komission strategian tukeminen pääomamarkkinaunionin puitteissa. Näin helpotetaan pitkän aikavälin investointeja mobilisoimalla yksityisiä pääomavirtoja kestäväpohjaisiin investointeihin. Komitea korostaakin tähän liittyen kestävää rahoitusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän lähiaikoina esitettävän loppuraportin ja myöhemmin julkistettavan toimintasuunnitelman merkitystä.

5.2 EU:n rahoituksen jakamisessa tulee keskittyä erityisesti sellaisten teollisuuspolitiikan kehittämistavoitteiden saavuttamiseen, joissa EU saa lisäarvoa (hiilidioksidipäästöjen vähentäminen, energiatehokkuus, uusiutuvat energialähteet, digitalisointi jne.) ja jotka liittyvät EU:n sosiaalisiin normeihin ja vertailuanalyysiin.

5.3 Nämä kestävyystavoitteet ovat perusluonteisia tavoitteita Euroopan teollisuudelle ja Euroopan johtoasemalle. Ne edellyttävät kuitenkin tarkoituksenmukaista pk-yrityksille tarkoitettua investointikehystä, jotta nämä voivat säilyttää kilpailukykynsä.

5.4 ETSK katsoo myös, että olisi harkittava jäsenvaltioille annettavaa mahdollisuutta sisällyttää omiin hankintakäytänteisiinsä sosiaalisia ja alueellisia hankintaperusteita (”hyvän sisällön” käsite).

5.5 Komitea ehdottaa myös yhteisöverojärjestelmän pohtimista uudelleen veronkierto- ja verokilpailuongelmiin puuttumiseksi.

Bryssel 17. tammikuuta 2018. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Georges DASSIS

(1) COM(2017) 479 final.

(2) COM(2017) 563 final – Laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaiset puitteet.

(3) Kaikkien EU:n jäsenvaltioiden hyväksymän teollisuutta, innovointia ja infrastruktuuria koskevan kestävän kehityksen tavoitteen nro 9 mukaisesti.

(4) Lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetun raskaslevyn tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta 27. helmikuuta 2017 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/336 (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/ELI/?eliuri=eli:reg_impl:2017:336:oj) on hyvä esimerkki polkumyynnin vastaisesta toimenpiteestä, mutta sen oheisvaikutuksia tulee seurata.

(5) http://www.eesc.europa.eu/fi/node/53913 (kohta 2.4).

(6) COM(2014) 14 final.

(7) 30. marraskuuta ja 1. joulukuuta 2017 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston päätelmät.

(8) Factors for Growth – Priorities for competitiveness, convergence and cohesion in the EU, Lighthouse Europe.

(9) ETSK:n tiedonanto Horisontti 2020 -puiteohjelman väliarvioinnista (INT/807).

(10) Viimeaikaiset tulokset tuulienergian suorituskyvystä (https://windeurope.org/about-wind/daily-wind/: torstaina 23. marraskuuta 201719,2 % Euroopan sähköntarpeesta katettiin tuulienergialla; kolme kärkimaata ovat Tanska, 93 %, Saksa 47 % ja Portugali 46 %) osoittavat, että energiatehokkuutta on mahdollista parantaa.

(11) Eräiden alustavien arvioiden mukaan investointien osuus Horisontti 2020 -puiteohjelmassa on 74,8 miljardia euroa, josta 16,4 miljardia euroa käytetään teollisuuden kärkialoihin. Nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä rakennerahastoista saatavan tutkimus- ja innovaatiorahoituksen määrä on 43,7 miljardia euroa. Pk-yritysten kilpailukykyyn on suunnattu 63,7 miljardia euroa ja vähähiiliseen talouteen 44,8 miljardia euroa. Uusimpien tietojen mukaan valtio investoi ”Made in China” -hankkeeseen yhteensä 1,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria.