FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 10.9.2009 
SEK(2009) 937 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja  
NEUVOSTON ASETUKSEEN 
 
Muutettu ehdotus  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
 
Eurodac-järjestelmän perustamisesta sorm enjälkien vertailua varten [kolmannen maan 
kansalaisen tai kansalaisuudettoman henk ilön johonkin jäsenvaltioon jättämän 
kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen  käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion 
määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vah vistamisesta annetun] asetuksen (EY) 
N:o […/…] tehokkaaks i soveltamiseksi 
 
(Uudelleenlaadittu toisinto) 
 
ja 
 
ehdotukseen 
 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
 
jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomais ten ja Europolin oikeudesta pyytää 
sormenjälkitietojen vertailua Eurodac-tietoj en kanssa lainvalvonta tarkoituksia varten 
   
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
  
{KOM(2009) 342 lopullinen} 
{KOM(2009) 344 lopullinen} 
{SEK(2009) 936} 
FI    FI 1. ONGELMAN  MÄÄRITTELY 
Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston sekakomit ean 12. ja 13. kesäkuuta 2007 pidetyn kokouksen 
päätelmissä todetaan, että jotta turvallisuu den parantamista ja terrorismin torjunnan 
tehostamista koskeva tavoite voitaisiin saavuttaa täysimääräisesti, jäsenvaltioiden poliisille ja lainvalvontaviranomaisille sekä  Europolille olisi myönnettävä tietyin edellytyksin pääsy 
Eurodaciin tietoihin tutustumiseksi silloin, ku n ne työskentelevät te rroritekojen ja muiden 
vakavien rikosten ehkäisemisen, havaitsemisen ja tutkimisen alalla. Näin ollen se pyysi 
komissiota tekemään tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat ehdotukset mahdollisimman pian. 
Myös neuvostolle ja Euroopan parlamentille  eurooppalaisten tietokantojen tehokkuuden 
parantamisesta, yhteentoimivuuden lisäämisestä ja synergioista oikeus- ja sisäasioiden alalla
1 
24. marraskuuta 2005 annetussa komission tiedona nnossa todettiin epäkohdaksi se, ettei 
lainvalvontaviranomaisilla ole pääsyä Eurod aciin terrorismin ja muun vakavan rikollisuuden 
torjumiseksi.  
Eurodac on yhteisön laajuinen järjestelmä tu rvapaikanhakijoiden sormenjälkien vertailua 
varten. Se on perustettu Eurodac-asetuksella , joka tuli voimaan 15. joulukuuta 2000, ja se 
palvelee kaikkia Dublinin säännöstöä sovelta via valtioita. Tavoitt eena on, että Eurodac 
helpottaa Dublin-asetuksen2 soveltamista. Dublin-asetuksel la pyrittiin luomaan selkeä ja 
toimiva menettely EU:n jäsenvaltiossa tehtyjen turvapaikkahakemusten kä sittelystä vastuussa 
olevan valtion määrittämiseksi, jotta voidaan ehkäistä edullisimman kohtelun tarjoavan maan 
etsintää ja taata turvapaikanhakijoille pääs y asianmukaisiin menette lyihin. Tavoitteeseen 
päästään asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kolmansien maiden kansalaisten sormenjälkien 
tunnistamisjärjestelmällä, jossa so rmenjälkien tallentamiselle, ve rtailulle ja poi stamiselle on 
tiukasti määritellyt yhde nmukaiset säännöt.  
Tietokannassa on ainoastaan seuraavat tiedo t: sormenjäljet, lähettävä jäsenvaltio, 
turvapaikkahakemuksen tekoaika- ja paikka, sukupuoli, lähettävässä jä senvaltiossa käytetty 
viitenumero, sormenjälkien ottopäivä ja päiv ä, jolloin ne on siirretty keskusyksikköön. 
Vaikka jäsenvaltioiden lai nvalvontaviranomaisilla on p ääsy turvapaikanhakijoiden 
sormenjälkitietoihin kansallisella tasolla, näyttää siltä, että pääsy muissa jäsenvaltioissa oleviin turvapaikanhakijoiden sormenjälkitietokantoihin on ongelmallisempaa. 
Vaikka nykyisin jotkin EU:n välineet mahdollistava tkin sen, että jäsenvaltio voi saada toisesta 
jäsenvaltiosta sormenjälkitietoja ja muita lainvalvontatietoja, turvapaikanhakijoita koskevien 
tietojen vaihtoon valtio iden välillä liittyy rakenteellinen tie donsaanti- ja 
varmentamisongelma , minkä seurauksena tällaisen yhteistyön menettelyt ovat aikaa vieviä ja 
raskaita . 
Rakenteellinen tiedonsaanti- ja varmentamisongelma  näkyy siinä, että tällä hetkellä ei ole 
järjestelmää, johon lainvalvontaviranomaisilla olisi pääsy, jotta ne voisivat määrittää, millä jäsenvaltiolla on tietoa turvapaikanhakijasta. Jos rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta 
erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden to rjumiseksi tehtyyn neuvoston 
päätökseen 2008/615/YOS (Prüm-päätös) perust uva haku kansallisesta automaattisesta 
sormenjälkien tunnistusjärjestelmästä (AFIS) ei tuota osumaa, ei ole kuitenkaan varmaa, että 
jäsenvaltiossa ei ole tietoa. Tämän vuoksi la invalvontaviranomaiset eivät ainoastaan ole 
tietämättömiä siitä, onko tietoa olemassa ja missä jäsenvaltiossa, vaan usein myös siitä, koskeeko tieto samaa henkilöä. Lainvalvonta viranomaiset saavat tietää, onko toisen 
                                                
 
1 KOM(2005) 597, s. 6.  
2 EUVL L 50, 25.2.2003, s. 1. 
FI    FI jäsenvaltion tietokannassa saatav illa tietoa, jos oikeusvira nomaiset pyytävät keskinäistä 
oikeusapua ja pyytävät toista jäsenvaltiota te kemään haun tietokantoihinsa ja lähettämään 
tiedon keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa tehdyn yleissopimuksen3 nojalla. Euroopan 
unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta tehtyä ne uvoston puitepäätöstä 2006/960/YOS voidaan 
soveltaa ainoastaan, jos tiedetään, millä jäse nvaltioilla on tietoa tu rvapaikanhakijasta. 
Yhteistyötä vaikeuttaa myös se, että nykyisillä välineillä ei ole mahdollista vaihtaa tällaisia 
tietoja nopeasti ja tehokkaasti.  Jos Prüm-haku ei tuota osumaa, jäsenvaltiolla ei ole muuta 
vaihtoehtoa kuin pyytää keskinäistä oikeusapua ka ikilta muilta jäsenvalt ioilta. Viranomaisten 
toiminta tulee kohtuuttoman kalliiksi, vie aikaa ja sen vuoksi vaarantaa lain soveltamisen, jos 
ei ole tehokkaita keinoja, joilla voidaan  määrittää, onko tietoa saatavilla toisesta 
jäsenvaltiosta. Nopea tiedonsaanti on erityisen tärkeää, jotta ihmisille tai tavaroille ei aiheudu 
vahinkoa ja jotta kriittisen infrastruktuur in vahingoittuminen voidaan estää. Nopea 
tiedonsaanti on välttämätöntä myös, jotta vakava n rikoksen todisteiden hävittäminen tai 
vakavan rikoksen yritys voidaan estää.  
2. TOISSIJAISUUSKYSYMYSTEN
 ANALYYSI 
EU:n oikeus toimia tällä alalla on kirjattu Euroopan unionista tehdyn s opimuksen VI osastoon 
poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyö stä rikosasioissa. Nykyiset poliisiyhteistyötä 
koskevat EU:n välineet ovat riittämättömiä. Niill ä ei voida helpottaa jäsenvaltioiden välistä 
yhteistyötä, kun on kyse turvapaikanhakijoiden sorm enjälkitietoihin tutustumisesta ja niiden 
vaihtamisesta. Lainvalvontaviranomaiset ei vät voi ilman asianmukaisia EU:n tason 
toimenpiteitä paikata olemassa olevaa rakenteel lista tiedonsaanti- ja varmentamisongelmaa.  
Kansainvälinen rikollisuus lisääntyy, ja se  on Europolin mukaan yksi vakavimmista 
yhteiskuntiimme kohdistuvista uhkis ta. Lainvalvontaviranomaisten on hyvin vaikeaa, ellei 
mahdotonta, torjua tällaista kansainvälistä ri kollisuutta tehokkaasti ilman jäsenvaltioiden 
lainvalvontaviranomaisten vä listä riittävää ja tehokasta yhteistyötä, johon kuuluu myös 
muissa jäsenvaltioissa olevan tiedon saanti. Näiden rikosten luonne edellyttää EU:n tason 
välineitä jäsenvaltioiden vä lisen yhteistyön perustaksi. 
Lisäksi toiminta EU:n tasolla  auttaa varmistamaan yhdenmuk aiset tietosuojasäännökset. Jos 
jäsenvaltiot saavat antaa säädöks iä itsenäisesti, voi olla vaikeampaa saavuttaa yhdenmukainen 
tietosuojan taso.  
Vaikka niiden turvapaikanhakijoiden määrä, jo tka saattavat olla sekaantuneet kansainväliseen 
terrorismiin tai muihin vakaviin rikoksiin, ei ehkä ole kovin suur i, tällaisten rikosten vakavuus 
ja niiden vaikutus yhteiskuntaan  ja jokapäiväiseen elämään ri ittänee perusteeksi EU:n tason 
toiminnalle. 
3. ALOITTEEN  TAVOITTEET 
Yleistavoitteet:  
• Terrorismin ja muun vakavan rikollisuuden e hkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen 
• Terrorismin ja muun vakavan ri kollisuuden uhrien suojeleminen 
Erityistavoitteet: 
                                                 
3 Yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan perusteella 
keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä 29 päivänä 
toukokuuta 2000 annettu neuvoston säädös (EYVL C 197, 12.7.2000, s. 1). 
FI    FI • Turvallisuuden lisääminen EU:ssa helpottama lla tiettyihin ryhmiin kuuluvien kolmansien 
maiden kansalaisten henkilö llisyyden varmentamista, ratk aisemalla rakenteellinen 
tiedonsaantiongelma ja varmistamalla nopeat ja  vähemmän raskaat menettelyt näiden 
henkilöiden henkilöllisy yden varmentamiseksi 
• Uhrien tunnistamisen helpottaminen samoja keinoja käyttäen 
Näihin tavoitteisiin tulisi pyrkiä varmistaen sama lla, että perusoikeuksia , erityisesti oikeutta 
turvapaikkaan ja oikeutta henki lötietosuojaan, suojellaan kaikissa tilanteissa, määräämällä 
tietoihin tutustumiselle ehtoja ja suojatoimia. 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT 
4.1. Pidätytään toimista EU:n tasolla – Nykytilanteen säilyttäminen 
(toimintavaihtoehto A) 
Tähän toimintavaihtoehtoon ei  sisälly EU:n toteuttamia toimia. Tunnistamis- ja 
henkilöllisyyden varmentamisprose ssit kestäisivät edelleen ka uan. Menettelyt olisivat 
edelleen kohtuuttoman raskaita ja  niiden lopputulos epävarma.  
4.2. Säädetään Eurodaciin pääsystä lainvalvonnan yhteydessä (toimintavaihtoehto 
B) 
Tällä toimintavaihtoehdolla l uodaan perusta jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja 
Europolin ehdolliselle pääsylle Eurodaciin m uuttamalla Eurodac-asetusta ja säätämällä 
Eurodac-tietokantaan pääsystä ja  Eurodacissa olevien henkilö tietojen käytöstä ehdotuksessa 
neuvoston päätökseksi. Jos haulla saadaan osuma,  vastaukseen liitetään Eurodaciin sisältyvät 
tietotyypit. Osumaa seuraavista  lisätietopyynnöistä ei säädet täisi ehdotetussa neuvoston 
päätöksessä, vaan se kuuluisi olemassa olev ien välineiden, kuten puitepäätöksen 2006/960, ja 
keskinäisen oikeusavun piiriin.  
Tästä toimintavaihtoehdosta on mahdollista tehdä kaksi muunnelmaa: i) haku Eurodacista 
pelkästään sormenjälkien perusteella, tai ii) so rmenjälkien ja latenttien perusteella. Tällä 
hetkellä Eurodacista ei ole mahdollista tehdä hakuja latenttien perusteella, ja tällainen 
ominaisuus olisikin lisättävä järjestelmää n. Latentteihin perust uva haku on kuitenkin 
lainvalvontatapauksissa perusfunktio, koska rikospaikalta saadaan yleensä vain latentteja. 
4.3. Säädetään Eurodaciin pääsystä lainvalvonnan yhteydessä ja 
turvapaikanhakijoita koskevien lisätietoj en vaihdosta (toimintavaihtoehto C) 
Tällä toimintavaihtoehdolla l uodaan perusta jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja 
Europolin ehdolliselle pääsylle Eurodaciin m uuttamalla Eurodac-asetusta ja säätämällä 
Eurodac-tietokantaan pääsystä ja  Eurodacissa olevien henkilö tietojen käytöstä ehdotuksessa 
neuvoston päätökseksi. Jos haulla saadaan osuma,  vastaukseen liitetään Eurodaciin sisältyvät 
tietotyypit. Ehdotuksella luot aisiin myös erityinen pros essi, jolla pyynnön lähettänyt 
jäsenvaltio voi osuman jälk een pyytää lähettävältä jä senvaltiolta lisätietoja 
turvapaikanhakijasta, jolle sorm enjäljet kuuluvat, sen sijaan, että  tällainen pyyntö esitettäisiin 
käyttämällä nykyisiä välineitä to imintavaihtoehdon B tapaan.  
Kuten toimintavaihtoehdosta B, tästäkin toimintavaih toehdosta voi olla kaksi muunnelmaa: i) 
haku Eurodacista pelkästään so rmenjälkien perusteella, tai ii)  sormenjälkien ja latenttien 
perusteella. 
FI    FI 4.4. Säädetään pääsystä kansallisiin tietoi hin turvapaikanhakijoista lainvalvonnan 
yhteydessä (toimintavaihtoehto D) 
Tässä toimintavaihtoehdossa muod ostettaisiin hajautettu ver kostomekanismi, jonka avulla 
kukin jäsenvaltio voisi tehdä automaattisesti hakuja kaikkien muiden jäsenvaltioiden 
kansallisista turvapai kanhakijatietokannoista.  Jäsenvaltioiden olisi luotava erilliset kansalliset 
tietokannat, joita käytettäisiin ainoastaan lainvalvontaan, sekä  erillinen mekanismi, jolla 
kaikkien jäsenvaltioiden tietoka nnat yhdistettäisiin verkostoksi.  Uusi verkosto olisi 
Eurodaciin tallennetun tietosis ällön ja Eurodacin toimintoje n kopio. Malli olisi sama kuin 
osuma / ei osumaa -hakumalli, joka luotiin Prüm -päätöksellä. Lisätietojen saanti hoidettaisiin 
erityisillä Eurodac-päätöksen säännöksill ä tai käyttämällä nykyisiä välineitä.  
Tämän toimintavaihtoehdon kustannuks et olisivat kohtuuttomat. Se edellyttäisi, että jokaiseen 
jäsenvaltioon luotaisiin erityi nen tietokanta ja että peruste ttaisiin monimutkainen verkosto, 
jolla jäsenvaltioiden tietokanna t liitettäisiin yhteen. Kokonaan  uuden monimutkaisen teknisen 
rakenteen luominen vain sitä varten, että lainvalvontaviranom aiset voivat hakea tietoa, joka 
on jo olemassa olevassa tietokannassa, vaikuttaa tarpeettomalta ja epäasianmukaiselta. Näistä 
syistä tätä toimintavaihtoehtoa ei pidetä oikeasuhteisena ja se hylätään. 
5. VAIKUTUSTEN  ARVIOINTI 
Ehdotettujen toimintavaihtoehtojen vaikut uksia arvioidaan seuraavin perustein: 
– Turvallisuuden lisääminen EU:ssa helpottama lla tiettyihin ryhmiin kuuluvien kolmansien 
maiden kansalaisten henkilö llisyyden varmentamista ja ra tkaisemalla rakenteellinen 
tiedonsaantiongelma.  
– Turvallisuuden lisääminen EU:ssa helpotta malla uhrien tunnistamista varmistamalla 
nopeat ja vähemmän raskaat menettelyt henkilöllisyyden varmentamiseksi. 
– Vaikutukset perusoikeuksiin, vaikutus tu rvapaikkaoikeuteen ja  henkilötietosuojan 
oikeuteen. 
– Jäsenvaltioiden hallinnolle aihe utuvat täytäntöönpanokustannukset 
– EU:n talousarvio 
Toimintavaihtoehdoilla B ja C olisi yhtä suuri myönteinen vaikutus turvallisuuden 
lisäämiseen EU:ssa ja samat vaikutukset peru soikeuksiin. Nämä kaksi vaihtoehtoa eroavat 
kuitenkin toisistaan jäsenvaltioiden hallinnol le aiheutuvien täytänt öönpanokustannusten osalta 
siten, että vaihtoehto C on kalliimpi. Vaih toehdossa C lisäkustannuksia aiheuttaisi uuden 
hallinnollisen ja teknisen rakent een luominen lisätietojen vaihtoon.  Kustannukset voivat olla 
huomattavia, sillä jäsenvaltioiden on varmistettava, että lisätiedot ovat käytettävissä tietyn ajan kuluessa. On myös tarp een varmistaa tietoj en nopea saatavuus hätätilanteissa.  
6. VAIHTOEHTOJEN
 VERTAILU 
”Ei EU:n toimia” -vaihtoehto ei paranna turval lisuutta EU:ssa. Nykytilanteen säilyttäminen 
tarkoittaisi, että lainva lvontaviranomaiset eivät vastaisuudessakaan tiedä, onko 
sormenjälkitietoja saatavilla vai ei, missä jäsenv altiossa tietoa on ja lii ttyvätkö tiedot samaan 
henkilöön, eivätkä ne voi saada tällaista ti etoa. Hypoteettinen keskinäisen oikeusavun 
pyytäminen kaikilta jäsenvaltioilta on liian aikaa vievä ja raskas menettely ollakseen 
realistinen vaihtoehto.  
Toimintavaihtoehdot B ja C, joissa on kyse säädösehdotusten tekemisestä, jotta 
lainvalvontaviranomaiset saisivat  pääsyn Eurodaciin, ovat selvästi  parempia, sillä ne lisäävät 
FI    FI turvallisuutta EU:ssa helpottamalla tietty ihin ryhmiin kuuluvien  kolmansien maiden 
kansalaisten henkilöllisyyden varmentamista, ratkaisemalla rakenteellinen tiedonsaantiongelma, varmistamalla nopeat ja vähemmän raskaat menettelyt näiden henkilöiden henkilöllisyyden varmentamiseksi sekä varmistamalla, että Eurodaciin on 
mahdollista tehdä hakuja latenttien perusteella.  
Vaikka tavoitteiden saavuttaminen olisi toimintavaihtoehdolla C tehokkaampaa kuin 
vaihtoehdolla B, vaihtoehdon C toteuttamiskus tannukset olisivat vaihtoehtoon B verrattuna 
korkeat. Tällä hetkellä ei myöskään ole mer kkejä siitä, että puitepäätös 2006/960 ei olisi 
riittävä väline lisätietojen vaihtamiseen.  
Toimintavaihtoehdolla B lisätietojen vaihtami nen olisi mahdollista ja yksinkertaista ja 
lainvalvontatietojen yleistä vaih toa koskevien poikkeusten ja ehtojen mukaista. Ei ole syytä 
laatia erityissääntöjä turvapaikanhakijoita koske vien tietojen vaihtoon. Ei ole myöskään syytä 
luoda uutta (kalliimpaa) organisatorista ja te knistä rakennetta lisätieto jen vaihtamiseen, kun 
nykyiset järjestelmät ovat tähän tarkoitukseen ri ittäviä ja sopivia. Toimintavaihtoehtoa B 
pidetään parhaana. 
Toimintavaihtoehdolla voi olla useita muunnelmia. Näitä muunnelmia ei aseteta 
paremmuusjärjestykseen tässä va ikutusten arvioinnissa, vaan se jätetään poliittisille 
päättäjille.  
Yksi muunnelma liittyy välineen soveltamisalaan. Soveltamisala rajattais iin terroritekojen ja 
muiden vakavien rikosten ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja tutkimiseen. On esitetty, että termi ’vakava rikos’ voisi viitata: i) eu rooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehtyyn 
puitepäätökseen sisältyvään lue tteloon vakavista rikoksista, jäse nvaltioiden toiveiden mukaan, 
ii) se voisi olla juuri tätä välinettä varten hyv äksytty rajatumpi rikosluettelo, josta jätettäisiin 
pois turvapaikanhakijoiden kannalta releva ntit rikokset, kuten laiton maahantulo, 
kansalaisvapausaktivistien toiv eiden mukaan, tai iii) se voisi olla eurooppalaisen 
pidätysmääräyksen rikosluettelo, joka sisältäisi turvapaikanha kijoiden kannalta relevanttien 
rikosten osalta erityistakeita.  
Toinen muunnelma voisi liittyä siihen, minkä tyyppisillä viranomaisilla  voisi olla oikeus 
tutustua Eurodac-tietoihin. Viranomaisten olisi oltava terroritekojen ja vakavien rikosten ehkäisemisestä, havaitsemisesta ja tutkimisesta vastaavia viranomaisia. Viranomaisten nimeäminen voisi i) olla kokonaan jäsenvaltioi den harkintavallassa ta i ii) vaatia komission 
hyväksynnän. Jälkimmäisessä tapauksessa jäsenvalti oiden olisi annettava tieto viranomaisesta 
komissiolle.  
Kolmanneksi on mahdollista muunnella välineen kestoa. Perusero kolmen muunnelman 
välillä on se, sisältyykö niihin aikaraja (rauke amislauseke) ja jos si sältyy, kuinka pitkälle 
aikaraja ulottuu.  
7. SEURANTA
 JA ARVIOINTI 
Kukin jäsenvaltio arvioi vuosittain Eurodaci n tietoihin tutustumis en vaikuttavuutta, ja 
komissio tarkastelee uudelleen  Eurodaciin pääsyä viid en vuoden kuluttua päätöksen 
voimaantulosta ja toimittaa ne uvostolle asiasta kertomuksen.