KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Rahoituskehyksen tekninen mukautus vuodeksi 2015 BKTL:n muutosten mukaisesti (vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen N:o 1311/2013 6 artikla) /* COM/2014/0307 final */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Rahoituskehyksen tekninen mukautus vuodeksi 2015 BKTL:n muutosten mukaisesti (vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen N:o 1311/2013 6 artikla) 1. Johdanto Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annettu neuvoston asetus N:o 1311/2013[1] (rahoituskehystä koskeva asetus) sisältää EU:n 28 jäsenvaltiota koskevan rahoituskehystaulukon vuosiksi 2014–2020, ilmaistuna vuoden 2011 hintoina (taulukko 1). Rahoituskehystä koskevan asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan komissio tekee joka vuosi ennen varainhoitovuoden n+ 1 talousarviomenettelyä teknisen mukautuksen rahoituskehykseen Euroopan unionin bruttokansantulon (BKTL) ja hintojen muutosten mukaisesti ja antaa tulokset tiedoksi budjettivallan käyttäjille. Käypinä hintoina ilmaistut menojen enimmäismäärät lasketaan käyttämällä rahoituskehystä koskevan asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaista kiinteää 2 prosentin deflaattoria. BKTL:n muutosten osalta tämä tiedonanto perustuu uusimpiin talousennusteisiin. Samaan aikaan komission on laskettava päätöksen 2007/436/EY, Euratom mukaisesti vahvistettuun omien varojen enimmäismäärään nähden jäävä liikkumavara, rahoituskehystä koskevan asetuksen 13 artiklassa tarkoitetun ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran absoluuttinen määrä, 5 artiklassa tarkoitettu maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara ja 14 artiklassa tarkoitettu maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavara. Lisäksi rahoituskehystä koskevan asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan otsakkeen 2 alaenimmäismäärää, joka koskee markkinoihin liittyviä menoja ja suoria tukia, mukautetaan I pilarin ja maaseudun kehittämisen välisten siirtojen jälkeen sen säädöksen mukaisesti, jossa nämä siirrot vahvistetaan. Tässä tiedonannossa esitetään budjettivallan käyttäjälle tulos varainhoitovuotta 2015 koskevista, rahoituskehystä koskevan asetuksen 6 artiklan mukaisista rahoituskehyksen teknisistä mukautuksista EU:n 28 jäsenvaltiossa. 2. rahoituskehystaulukon mukauttamismenettely (taulukot 1 ja 2) Taulukossa 1 on esitetty 28 jäsenvaltion EU:n (EU-28) rahoituskehys vuoden 2011 hintoina rahoituskehystä koskevan asetuksen liitteen I mukaisesti. Taulukossa 2 on esitetty 28 jäsenvaltion EU:n rahoituskehys mukautettuna vuodeksi 2015 (käypinä hintoina). Rahoituskehys ilmaistuna prosentteina suhteessa BKTL:oon on tarkistettu tuoreimpien saatavilla olevien talousennusteiden (kevät 2014) ja pitkän aikavälin ennusteiden perusteella. 2.1. Yhteenlaskettu BKTL Tuoreimpien saatavilla olevien ennusteiden mukaan vuoden 2015 BKTL 28 jäsenvaltion EU:n osalta on 13 918 050 miljoonaa euroa käypinä hintoina. 2.2. Rahoituskehykseen tehtävän vuotta 2015 koskevan teknisen mukautuksen tärkeimmät tulokset Vuoden 2015 maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä (146 483 miljoonaa euroa) on 1,05 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Näitä maksusitoumusmäärärahoja vastaavien maksumäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä (141 901 miljoonaa euroa) on 1,02 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Omien varojen 1,23 prosentin enimmäismäärään nähden jää tuoreimpien talousennusteiden perusteella näin 29 291 miljoonan euron liikkumavara (0,21 prosenttia suhteessa EU-28:n BKTL:oon). 2.3. Otsakkeen 2 alaenimmäismäärän mukauttaminen Rahoituskehystä koskevan asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan otsakkeen 2 yhteensä 312 735 miljoonan euron alaenimmäismäärää, joka koskee markkinoihin liittyviä menoja ja suoria tukia vuosina 2014–2020, mukautetaan I pilarin ja maaseudun kehittämisen välisten siirtojen jälkeen sen säädöksen mukaisesti, jossa nämä siirrot vahvistetaan. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto), käyttöön asetetut määrät, jotka määritetään komission täytäntöönpanoasetuksessa N:o 367/2014[2], koostuvat seuraavista osista (ks. taulukko jäljempänä): (1) Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2013/146/EU määritetty vapaaehtoinen mukauttaminen asetuksen (EY) N:o 73/2009 10 b artiklan nojalla, joka lisätään kyseisen asetuksen 10 c artiklan 2 kohdan mukaisesti maaseudun kehittämisohjelmiin myönnettävän unionin tuen vuosittaiseen määrään. Komission täytäntöönpanopäätöksessä tämä määrä vahvistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan osalta 296,3 miljoonaksi euroksi varainhoitovuonna 2014. (2) Maaseuturahastoon siirrettävät määrät asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 ja 136 b artiklan mukaisesti Saksan ja Ruotsin osalta, joiden kokonaismäärä on 51,6 miljoonaa euroa vuodessa varainhoitovuosina 2014 ja 2015 (”käyttämättömät määrät”). (3) Määrät, jotka on siirrettävä maaseuturahastolle asetuksen (EU) N:o 1307/2013 66 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kreikka siirtää 4 miljoonaa euroa vuosittain vuodesta 2014 lähtien (”Kreikan puuvilla”). Ensimmäiset siirrot vähentävät Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) menoihin käytettävissä olevaa nettomäärää 427,5 miljoonalla eurolla vuosina 2014–2020, ja monivuotisen rahoituskehyksen alaenimmäismäärää, joka koskee markkinoihin liittyviä menoja ja suoria tukia, on mukautettava 312 735 miljoonasta eurosta 312 309 miljoonaan euroon, kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään. Lisäksi on päätetty toisesta I pilarin ja maaseudun kehittämisen välisestä siirtojen paketista, jota ei vielä ole otettu huomioon vastaavassa komission täytäntöönpanoasetuksessa. Jäsenvaltioiden 31. joulukuuta 2013 mennessä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan mukaisesti pilareiden välisestä joustavuudesta tekemien ilmoitusten perusteella suorien tukien enimmäismääristä maaseudun kehittämisohjelmiin varainhoitovuosiksi 2015–2020 tehtävät kokonaissiirrot ovat yhteensä 3 884,380 miljoonaa euroa. Maaseudun kehittämisohjelmista varainhoitovuosiksi 2015–2020 suorien tukien enimmäismääriin siirrettävä kokonaismäärä puolestaan on 2 988,507 miljoonaa euroa. Nämä luvut ovat kuitenkin vasta alustavia. Tämä otsakkeen 2 alaenimmäismäärän toinen mukautus voidaan toteuttaa vasta vuonna 2015 (vuotta 2016 koskevan teknisen mukautuksen yhteydessä) sen jälkeen, kun komission täytäntöönpanoasetuksen muutos, jossa määritetään maataloustukirahaston käytettävissä oleva nettomäärä, tulee voimaan[3]. Tuolloin pilareiden väliseen joustavuuteen liittyvät lisämukautukset saatetaan ottaa huomioon toisen ilmoitusmääräajan jälkeen, joka on 1. elokuuta 2014. Otsakkeen 2 alaenimmäismäärän muutos käypinä hintoina on muunnettava vuoden 2011 hinnoiksi, jotta vuoden 2011 hintoina laadittuun monivuotisen rahoituskehyksen taulukkoon voidaan tehdä tekninen mukautus. Tätä varten maataloustukirahaston käytettävissä oleva nettomäärä muunnetaan ensin vuoden 2011 hinnoiksi käyttämällä 2 prosentin kiinteää deflaattoria. Tulos pyöristetään, jotta saadaan mukautettu otsakkeen 2 alaenimmäismäärä, sillä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät ilmoitetaan ainoastaan miljoonien eurojen tarkkuudella. Vain pyöristysmenettelyn avulla voidaan varmistaa, että monivuotisen rahoituskehyksen alaenimmäismäärä on aina korkeampi kuin maataloustukirahaston menoihin käytettävissä oleva nettomäärä. Tuloksena oleva vähäinen ero ei muodosta käytettävissä olevaa liikkumavaraa, vaan se syntyy pelkästään pyöristämisoperaatiosta, sillä kaikki monivuotisen rahoituskehyksen luvut on ilmaistava miljoonina euroina. Kunkin varainhoitovuoden talousarviossa komissio käyttää maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevia tarkkoja nettomääriä. Näin oli jo varainhoitovuoden 2014 talousarvion kohdalla. 3. maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara Rahoituskehystä koskevan asetuksen 5 artiklan mukaisesti komissio mukauttaa maksumäärärahojen enimmäismäärää ylöspäin vuosien 2015–2020 osalta määrällä, joka vastaa suoritettujen maksujen ja monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen vuoden n–1 enimmäismäärän välistä eroa. Mahdolliset mukautukset ylöspäin on korvattava täysin maksumäärärahojen vuoden n–1 enimmäismäärän vastaavalla vähennyksellä. Tämä mukautus tehdään ensimmäistä kertaa vuonna 2015 (vuotta 2016 koskevan teknisen mukautuksen yhteydessä). 4. erityisrahoitusvälineet On joitakin rahoitusjärjestelyjä, jotka eivät sisälly vuosien 2014–2020 rahoituskehyksessä vahvistettuihin menojen enimmäismääriin. Kyseisillä järjestelyillä pyritään varmistamaan, että poikkeuksellisiin ja odottamattomiin tapahtumiin voidaan reagoida nopeasti ja että sovituista menojen enimmäismääristä voidaan jonkin verran joustaa tietyissä rajoissa: 4.1. Hätäapuvaraus Rahoituskehystä koskevan asetuksen 9 artiklan mukaisesti hätäapuvarauksesta voidaan ottaa vuosittain käyttöön enintään 280 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina. Vuonna 2015 kyseisestä varauksesta voidaan näin ollen ottaa 303 miljoonaa euroa käypinä hintoina (ja koko jakson aikana yhteensä 2 209 miljoonaa euroa käypinä hintoina). Edellisen vuoden käyttämättä jääneet määrät voidaan siirtää seuraavalle vuodelle. 4.2. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto Rahoituskehystä koskevan asetuksen 10 artiklan mukaisesti EU:n solidaarisuusrahastosta voidaan ottaa vuosittain käyttöön enintään 500 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina. Vuonna 2015 rahastosta voidaan näin ollen ottaa käyttöön 541 miljoonaa euroa käypinä hintoina (ja koko jakson aikana yhteensä 3 945 miljoonaa euroa käypinä hintoina). Edellisen vuoden käyttämättä jääneet määrät voidaan siirtää seuraavalle vuodelle. 4.3. Joustoväline Rahoituskehystä koskevan asetuksen 11 artiklan mukaisesti joustovälineestä voidaan ottaa vuosittain käyttöön enintään 471 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina. Vuonna 2015 joustovälineestä voidaan näin ollen ottaa käyttöön 510 miljoonaa euroa käypinä hintoina (ja koko jakson aikana yhteensä 3 716 miljoonaa euroa käypinä hintoina). Kolmen edellisen vuoden käyttämättä jääneet määrät voidaan siirtää. 4.4. Euroopan globalisaatiorahasto Rahoituskehystä koskevan asetuksen 12 artiklan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta voidaan ottaa vuosittain käyttöön enintään 150 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina. Vuonna 2015 rahastosta voidaan näin ollen ottaa käyttöön 162 miljoonaa euroa käypinä hintoina (ja koko jakson aikana yhteensä 1 183 miljoonaa euroa käypinä hintoina). 4.5. Ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara Rahoituskehystä koskevan asetuksen 13 artiklan mukaisesti vuosia 2014–2020 koskevan rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolelle luodaan ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara, jonka suuruus on korkeintaan 0,03 prosenttia unionin BKTL:sta. Ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran absoluuttinen määrä vuoden 2015 osalta on 4 175,4 miljoonaa euroa. 4.6. Kokonaisliikkumavara kasvua ja työllisyyttä, erityisesti nuorten työllisyyttä, koskevia sitoumuksia varten Rahoituskehystä koskevan asetuksen 14 artiklan mukaisesti monivuotisessa rahoituskehyksessä maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriin (2014–2017) nähden jäävä liikkumavara muodostaa sellaisen monivuotisen rahoituskehyksen kokonaisliikkumavaran sitoumuksia varten, joka on määrä ottaa käyttöön rahoituskehystä koskevan asetuksen liitteessä vuosiksi 2016–2020 vahvistettujen enimmäismäärien lisäksi kasvuun ja työllisyyteen, erityisesti nuorten työllisyyteen liittyviä politiikkatavoitteita varten. Komissio laskee käytettävissä olevat määrät. Monivuotisen rahoituskehyksen kokonaisliikkumavara sitoumuksia varten lasketaan ensimmäisen kerran vuonna 2015 (vuotta 2016 koskevan teknisen mukautuksen yhteydessä). [1] EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884. [2] Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 367/2014, annettu 10 päivänä huhtikuuta 2014, maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevan nettomäärän vahvistamisesta (EUVL L 108, 11.4.2014, s. 13). [3] Komission delegoitu asetus (EU) N:o …/…, annettu 13 päivänä toukokuuta 2014, neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteiden VIII ja VIII c, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 liitteen I sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 liitteiden II, III ja VI muuttamisesta (C(2014)3006) on lähetetty Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Molemmilla toimielimillä on vähintään kaksi kuukautta aikaa tarkastella asetusta ja mahdollisesti vastustaa sitä. Vasta tarkastelun määräajan jälkeen komissio voi hyväksyä komission täytäntöönpanoasetuksen muuttamisen maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevan nettomäärän määrittämisestä. Pilareiden välinen jousto, josta on ilmoitettu 31. joulukuuta 2013 mennessä, otetaan huomioon jo vuoden 2015 talousarvioesityksessä.