EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 10.02.1999 
KOM(1999) 54 lopullinen 
KOMISSION TIEDONANTO 
Galileo 
Euroopan osallistuminen satelliittinavigointipalvelujen uuteen sukupolveen 
TIIVISTELMÄ iv 
1. JOHDANTO 9 
2. HAASTE EUROOPALLE 10 
2.1. Aiheeseen liittyvät kysymykset 10 
2.2. Ajoitusta koskevia näkökohtia 12 
3. VIIMEAIKAINEN KEHITYS JA EUROOPAN STRATEGISIA VALINTOJA 
KOSKEVAT ALUSTAVAT PÄÄTELMÄT 13 
3.1. Järjestelmän yhteiskehittäminen: mahdollinen yhteistyö Yhdysvaltojen 
kanssa 13 
3.2. Järjestelmän yhteiskehittäminen: Venäjän federaatio 14 
3.3. Japani mahdollisena kumppanina j ärj estelmän yhteiskehittämisessä 15 
3.4. Muut maat ja alueet mahdollisina kumppaneina järjestelmän 
yhteiskehittämisessä 15 
3.5. GNSS-2 -foorumi 15 
3.6. Euroopan parlamentti 16 
3.7. "Nollavaihtoehdon" hylkääminen 16 
4. JÄRJESTELMÄARKKITEHTUURI JA TEKNISET OMINAISUUDET 18 
4.1. Suorituskykyvaatimukset 18 
4.2. Turvallisuuskysymykset 20 
4.3. GNSS-maaverkon vaatimukset 21 
4.4. Signaalirakenne 21 
5. RAHOITUKSEEN LIITTYVÄT KYSYMYKSET 22 
5.1. Arvioidut kustannukset 22 
5.2. Galileon julkisen rahoituksen lähteet 23 
5.3. Mahdolliset tulolähteet julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön pohjaksi... 25 
5.4. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön luominen 26 
2 
6. ORGANISAATIOITA KOSKEVAT KYSYMYKSET 28 
6.1. Galileon suunnittelu, valmistus ja käyttö: perusperiaatteet ja välittömät 
päätökset 28 
6.2. Strategiset näkökohdat 29 
6.3. Kehittämisvaihe 30 
6.4. Käyttövaihe 30 
6.4.1. Galileon hallinto 30 
6.4.2. Galileon käyttö 31 
6.5. Radiotaajuuksien turvaaminen 31 
6.6. Sääntelyä koordinoiva elin 33 
7. JÄRJESTELMÄN YHTEISKEHITTÄMISEN TOTEUTTAMISKELPOISUUS 
JA MAHDOLLISET KUMPPANIT: LOPPUPÄÄTELMÄT 34 
8. TIE TÄSTÄ ETEENPÄIN : STRATEGIAN TOTEUTUS 35 
Liite I) Galileon kehittämishahmotelma 
Liite II a) Galileon suunnitellun kiertoradan pääominaisuudet 
Liite II b) Lyhenteet 
Liite III a) Rahoitusselvitys 
Liite III b) Galileo - yksityiskohtainen selvitys kustannusten jakautumisesta 
Liite IV Markkinatutkimus ja taloudelliset edut 
TIIVISTELMÄ 
Tässä tiedonannossa esitellään strategia, jolla pyritään varmistamaan, että Eurooppa on 
täysipainoisesti mukana maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) 
kehittämisessä ja että sillä siten on myös kaikki mahdollisuudet niihin liittyvillä markkinoilla. 
Keskeinen suositus on, että Euroopan pitäisi kehittää uusi satelliittinavigointijärjestelmä sekä 
siihen liittyvä maanpäällinen infrastruktuuri, Galileo. 
EU:lla on vastassaan valtava haaste, mutta myös huomattava mahdollisuus 
satelliittinavigoinnin alalla, josta on tulossa keskeisen tärkeä kaikille liikennemuodoille ja 
monille muille toiminnoille. Näillä järjestelmillä on ratkaiseva rooli Euroopan yhdenmukaisen 
liikennejärjestelmän luomisessa, mikä taas on keskeistä yhtenäismarkkinoiden tukemiseksi. 
Lisäksi EU:n jäsenvaltioilla on julkinen velvoite tarjota turvallisia navigointipalveluja ja 
muita julkisia palveluja (esimerkiksi etsintä- ja hengenpelastuspalveluja), ja GNSS saattaa 
olla kustannustehokkain menetelmä tämän saavuttamiseksi. 
Kysymys ei siis ole siitä, pitäisikö Euroopan olla tulevaisuudessa riippuvainen 
satelliittinavigointijärjestelmistä, vaan siitä, mitä taloudellisia etuja, mukaan luettuina 
työpaikat, saavutettaisiin täysipainoisella osallistumisella järjestelmän kehittämiseen. Lisäksi 
kyse on siitä, missä määrin Eurooppa valvoisi järjestelmiä, joista sen turvallisuuden kannalta 
elintärkeät palvelut riippuvat. 
Viime vuonna komissio määritteli seuraavat ongelmat, jotka jatkuva riippuvuus kolmansien 
maiden järjestelmistä aiheuttaisi1: 
• Seurauksena on vakavia riippumattomuuteen ja turvallisuuteen liittyviä ongelmia, jos 
eurooppalaiset turvallisuuden kannalta tärkeät navigointijärjestelmät eivät ole yhteisön 
valvonnassa. Nykyiset järjestelmät eivät myöskään täysin vastaa siviilikäyttäjien niille 
asettamia, suorituskykyä koskevia vaatimuksia. 
• On varmistettava, etteivät eurooppalaiset käyttäjät joudu tulevaisuudessa tilanteeseen, 
jossa palvelu muuttuisi tai heiltä perittäisiin liian korkeita maksuja. Jos markkinoilla joku 
pääsee hallitsevaan asemaan tai syntyy käytännössä monopoli, olisi vaikea vastustaa 
tällaisia maksuja ja ehkä mahdotonta kehittää nopeasti muita vaihtoehtoja. 
• EU:n yritysten kilpailukyky näillä tuottoisilla markkinoilla (maailmanlaajuinen 40 
miljardin euron markkinapotentiaali vuoteen 2005 mennessä) heikkenisi vakavasti. 
(Euroopan kilpailukyky palvelumarkkinoilla voisi heikentyä, mikäli sillä ei olisi 
tasapuolista mahdollisuutta osallistua itse järjestelmän tekniseen kehittämiseen.) 
Strateginen valinta 
Komission viime vuonna tekemä työ keskittyi kahteen avainalueeseen: komissio selvitti 
mahdollisuudet noudattaa yhteistä lähestymistapaa Yhdysvaltojen, Venäjän federaation ja 
muiden maiden kanssa sekä sen selvensi, miltä Euroopan järjestelmä näyttäisi ja kuinka 
paljon se maksaisi. Nyt kun molemmista seikoista on selvä käsitys, Euroopalla on nyt 
mahdollisuus tehdä ratkaisevat valinnat. 
1 Tiedonanto Kohti Euroopan laajuista paikantamis- ja navigointiverkkoa: maailmanlaajuista 
satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva eurooppalainen strategia, KOM (98) 29 lopull., 21.1.1998. 
Kuten tiedonannossa tehtiin selväksi, on tehtävä kiireellinen päätös: Yhdysvallat on sitoutunut 
GPS-järjestelmän kehittämiseen ja maailmanlaajuisesti hallitsevan asemansa vahvistamiseen. 
Yhdysvalloilla on jo etumatka. Jos Eurooppa ei anna vankkaa poliittista sitoumusta sellaisen 
Euroopan järjestelmän kehittämiseen, joka olisi käytössä yhtä pian kuin GPS:n seuraava 
sukupolvi, se myöhästyy. 
Euroopalle kannattavinta investointia voi pääpiirteittäin luonnehtia seuraavasti: 
• sen täytyy olla avoin, maailmanlaajuinen järjestelmä, joka on täysin yhteensopiva GPS:n 
kanssa, mutta siitä riippumaton, ja Venäjän federaatiolla on oltava huomattava osuus siinä, 
• sen täytyisi perustua keskikorkeuskiertoradan (MEO) satelliitteihin, ja se tulee maksamaan 
2,2-2,9 miljardia euroa; 
• sitä täytyisi kehittää yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyönä siten, että huomattava 
osuus rahoituksesta tulee eurooppalaisista rahoituslähteistä ja lisäksi luodaan uusia 
tulolähteitä. 
Komission mielestä tätä vaihtoehtoa hyödyntämällä Eurooppa voi saavuttaa strategiset, 
kaupalliset, liikenteeseen liittyvät ja työllisyyteen liittyvät päämäärät kohtuullisin 
kustannuksin. Se on siksi selvästi parempi kuin "nollavaihtoehto" (joka merkitsisi 
riippuvuutta nykyisistä sotilaallisista järjestelmistä). 
Kansainvälisen yhteistyön mahdollisuus 
Viime vuoden tiedonannossa mainittiin kolme yleistä vaihtoehtoa: 
- kaikki tärkeimmät osapuolet kehittävät maailmanlaajuista järjestelmää yhdessä; 
- EU kehittää GNSS:ää yhdessä yhden tai useamman kansainvälisen kumppanin kanssa 
(erityisesti Yhdysvaltojen tai Venäjän kanssa); 
- EU kehittää itsenäisesti omaa järjestelmäänsä. 
Komissio totesi, että GNSS:n seuraavan sukupolven kehittäminen yhdessä on periaatteessa 
todennäköisesti kustannustehokkain vaihtoehto. Kuitenkin komissio korosti, että yhteistyön 
pitäisi täyttää tietyt ehdot, joita ovat varmat takuut siitä, ettei palvelua keskeytetä, 
osallistuminen tulevaisuudessa GNSS:n suunnitteluun, kehitykseen ja toimintaan, EU:n 
täysipainoinen osallistuminen järjestelmän valvontaan ja Euroopan yritysten mahdollisuudet 
kilpailla kaikilla markkinasegmenteillä. Neuvosto kannatti tätä lähestymistapaa ja pyysi 
komissiota tiivistämään yhteyksiään erityisesti Yhdysvaltoihin ja Venäjän federaatioon. 
Laajakantoisten yhteydenottojen seurauksena komissio on nyt päätynyt seuraaviin päätelmiin 
järjestelmän yhteisen kehittämisen mahdollisuuksista. 
Yhdysvallat ei halua jakaa GPS:n valvontaa (lähinnä sotilaallisista syistä), mutta hyväksyisi 
yhteistyön tietyillä teknisillä osa-alueilla. Yhdysvallat myös tiedostaa, että kahden toisiaan 
täydentävän järjestelmän (GPS ja Galileo) olemassaolo lisää yleistä kestävyyttä, mahdollistaa 
satelliittinavigoinnin ja tarkan ajastuksen käytön kriittisissä sovelluksissa (esim. ainoana 
navigointimenetelmänä tietyissä käyttötarkoituksissa) tai vaikeilla alueilla (esim. 
kaupungeissa). Esitetään, että tällaiseen yhteistyöhön kannattaa pyrkiä. 
Venäjän federaatio tarjoaa käytännössä täyttä kumppanuutta uuden kansainvälisen 
järjestelmän kehittämiseksi nykyisen GLONASSin pohjalta. Tämän lähestymistavan etuna 
olisi, että Eurooppa voisi Venäjän satelliittien käyttöä ja valvontaa koskevaa asiantuntemusta 
hyödyntämällä kehittää kestävän Galileon nopeammin kuin muutoin. Tällöin voitaisiin myös 
käyttää yhdessä arvokkaita GLONASSin taajuusalueita. 
Suositeltu lähestymistapa on siis kehittää Galileo, jonka peitto olisi alusta alkaen 
maailmanlaajuinen ja joka olisi riippumaton Yhdysvaltojen GPS:stä, mutta täysin 
yhteentoimiva sen kanssa. Hanke olisi avoin muille kumppaneille, jotka haluavat osallistua 
siihen. Erityisesti Venäjän osallistumisesta olisi merkittäviä etuja, jos yhteistyö voidaan 
järjestää tyydyttävällä tavalla. Niiden rajoitusten puitteissa, joita yhteentoimivuus GPS:n 
kanssa asettaa, järjestelmä käyttäisi uusia, alan viimeisimpiä ominaisuuksia, jotka 
mahdollistavat uusien sovellusten kehittämisen, tekevät koko GNSS:stä kestävän ja korjaavat 
nykyisen GPS:n teknisiä heikkouksia (esim. heikkoa käytettävyyttä kaupunkialueilla ja 
pohjoisimmilla leveysasteilla sekä ennalta arvaamattomia väliaikaisia aukkoja peittoalueessa 
myös Euroopan mannerlaatan alueella). 
Mikä järjestelmä tulisi valita 
Galileon perustaksi esitetään MEO-satelliiteista koostuvaa perusjärjestelmää sekä näihin 
soveltuvaa infrastruktuuria ja maanpäällisiä järjestelmiä, jotka tarjoavat yhtenäisen palvelun, 
jota Euroopan laajuiselta paikannus- ja navigointiverkolta edellytetään. Tässä 
lähestymistavassa tekniset riskit ovat mahdollisimman vähäiset - varsinkin jos yhteistyö 
Venäjän federaation kanssa voidaan järjestää tyydyttävällä tavalla - sillä nykyisissä 
järjestelmissä käytetään tätä teknologiaa. Tämän lähestymistavan tulisi olla 
maailmanlaajuinen alusta alkaen, mikäli Eurooppa haluaa saada maailmanlaajuisen toiminnan 
edut ja tarjota maailmanlaajuiset markkinat järjestelmälle ja sen sovelluksille. 
Rahoitus 
Avainkysymys on, kuinka Euroopan pitäisi rahoittaa järjestelmä. Niin kauan kuin Yhdysvallat 
jatkaa perussignaalin tarjoamista ilman maksua, on selvää, että Euroopalta tarvitaan julkista 
rahoitusta Galileon kehittämiseen. Esitetään kolmen kohdan rahoitusstrategiaa: 
• merkittävää rahoitusta Euroopan tasolla, EU:n talousarviosta erityisesti Euroopan 
laajuisten liikenneverkkojen varoista ja ESA:lta 
• tulolähteiden luomista, mikä todennäköisesti edellyttää sääntelytoimia, sekä 
• julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön kehittämistä, jotta saadaan täydentävää 
rahoitusta sekä vastinetta rahoille. Tarvitaan kuitenkin varmoja poliittisia päätöksiä, joilla 
rohkaistaan teollisuutta tekemään investointeja. 
EU:n rahoituksen osalta esitetään että noin 500 miljoonaa euroa (10 % komission Agenda 
2000:ssa Euroopan laajuisille liikenneverkoille esittämästä kokonaisbudjetista) voitaisiin 
saada Euroopan laajuisten verkkojen liikennebudjetistä (ESA esittää voivansa osallistua 
vastaavalla summalla). Lisäksi tutkimus- ja kehittämistoimiin voidaan saada noin 120 
miljoonaa euroa viidennestä puiteohjelmasta, ja lisärahoitusta voidaan ehkä saada 
kuudennesta puiteohjelmasta. 
Monia mahdollisia tulolähteitä on esitetty, erityisesti ajatus GNSS-palvelun vastaanottajilta 
perittävistä maksuista ja maksuista, joita perittäisiin taatun suorituskyvyn, korvausvastuun 
jne. tarjoavasta kohderyhmältään rajoitusta palvelusta. Nämä maksut voisivat muodostaa 
huomattavan osan Galileon rahoituksesta, jos neuvosto on valmis luomaan tarvittavan 
sääntelyn. 
Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön avulla voitaisiin saada Galileolle täydentävää 
rahoitusta, parantaa hankkeen suunnittelua ja varmistaa kaiken kaikkiaan vastine rahoille. 
Mikä tärkeintä, se vahvistaisi yksityisen sektorin sitoutumisen hankkeeseen. Se, että on 
erityisesti lisättävä kiinnostusta palveluun tulojen luomiseksi ja kannattavuuden 
saavuttamiseksi, toimisi tehokkaana mekanismina, joka varmistaisi että käyttäjien tarpeet ovat 
avainasemassa. Julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyörakenne puolestaan auttaisi pitämään 
kulut hallinnassa, sillä suuri osa järjestelmän perustamiskulujen ylittämi sr iskistä lankeaisi 
yksityiselle sektorille. Se myös heijastaisi sitä, että Galileossa yhdistyvät julkinen palvelu ja 
kaupalliset kysymykset. Hankkeen päämääränä olisi lähestyä omarahoittei suutta 
toimintavaiheessa, jos muuttuvat kustannukset (toiminta ja täydennykset) olisivat 140—205 
miljoonaa euroa vuodessa. 
Ihanteellinen lähestymistapa olisi luoda täysin julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön 
perustuva malli mahdollisimman pian. Tämä olisi suunnittelu-valmistus-toiminta -malli. 
Mutta tämä lähestymistapa edellyttää huomattavasti lisätyötä järjestelmän 
suorituskykyvaatimusten, riskien jakamisen ja tulolähteiden osalta. Kaikkia näitä osa-alueita 
täytyy tutkia yhteistyössä yksityisen sektorin kanssa, mikä olisi keskeinen osa hankkeen 
määritysvaihetta. 
Organisaatiokysymykset 
Galileo olisi ainutlaatuinen hanke, johon liittyisi monia poliittisia, taloudellisia, turvallisuutta 
koskevia ja kaupallisia etuja. Tarvitaan organisaatiorakenne, joka heijastaa tätä ainutlaatuista 
luonnetta. Monet seikat vaikuttavat organisaatiorakenteeseen. Julkisen ja yksityisen sektorin 
yhteistyöllä olisi vaikutusta organisaatiorakenteeseen: päämääränä on perustaa "välikätenä 
toimiva yritys", jonka tehtävänä on vastata järjestelmän käyttöönotosta ja tämän jälkeen sen 
toiminnasta. Eräät Galileon keskeiset puolet kuuluvat kuitenkin selvästi julkiselle alueelle. 
Kansainvälisten kumppanien mukaan ottaminen Galileoon merkitsisi, että näiden olisi oltava 
myös mukana päätöksenteossa. 
Organisaatiorakennetta varten yksilöidään kolme perustasoa: 
• Poliittinen ja strateginen taso, joka antaa yleiset suuntaviivat ja vastaa tärkeimmistä 
kansainvälisistä neuvotteluista. On suositeltavaa, että EU:n institutionaalisia puitteita 
käytettäisiin strategisten päätösten tekemiseen. Komissio johtaisi kansainvälisiä 
neuvotteluja, aluksi Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation kanssa, neuvoston hyväksymien 
suuntaviivojen mukaisesti. 
• Ohjelman hallintoelin, joka vastaisi hankkeen saattamisesta päätökseen ja 
rahoituspäätöksistä, mahdollisten tarjouspyyntöjen ehtojen laatimisesta ja jolla olisi 
sopimusperustainen suhde julkisen ja yksityisen sektorin välikätenä toimivaan yritykseen. 
Toimintavaiheessa tästä elimestä tulisi Galileon hallintoelin. 
• Julkisen ja yksityisen sektorin välikätenä toimiva yritys. 
Kaikkia päätöksiä ei kuitenkaan tarvitse tehdä nyt, ja hankkeen pitäisi nyt siirtyä julkisin 
varoin rahoitettavaan määritysvaiheeseen, jossa tehdään lopullisten rakenteiden — erityisesti 
julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön - luomiseen tarvittava työ. 
Suositukset 
Yhteisön toimielimiä pyydetään siis: 
tekemään sitova poliittinen päätös Galileon kehittämisestä edellä kuvatulla tavalla, joka 
merkitsee mahdollisimman pientä teknistä riskiä ja parasta vastinetta rahalle, Euroopan 
strategisten etujen takaamiseksi; 
hyväksymään kolmivaiheinen rahoitusstrategia: merkittävä rahoitus Euroopan tasolla, 
tulolähteiden kehittäminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömalli. Galileo olisi 
erityisesti hyväksyttävä ensisijaiseksi hankkeeksi Euroopan laajuisten verkkojen 
kehittämisessä, jotta sille voitaisiin saada monivuotinen rahoitus (arviolta 500 miljoonaa 
euroa vuosina 2000-2006). 
ottamaan esiin yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa käytävien neuvottelujen ja teknisten 
keskustelujen tarve. Komissiota pitäisi kehottaa neuvottelemaan sopivista GNSS:ää 
koskevista sopimuksista neuvoston tulevaisuudessa hyväksymien suuntaviivojen 
mukaisesti. 
- hyväksymään hankkeen määritysvaiheen organisaatioita koskeva lähestymistapa sekä 
ryhtymään kiireellisiin toimenpiteisiin pysyvien rakenteiden luomiseksi. 
1. JOHDANTO 
Euroopan unionin (EU) ministerineuvosto teki 17. maaliskuuta 1998 päätelmät komission 
tiedonannosta Kohti Euroopan laajuista paikantamis- ja navigointiverkkoa: 
maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva eurooppalainen strategia 
ja kehotti päätelmissään komissiota esittämään suosituksia tulevasta eurooppalaisesta 
lähestymistavasta maailmanlaajuiseen satelliittinavigointiin. 
Komissiota kehotettiin lujittamaan yhteyksiään tärkeisiin kansainvälisiin kumppaneihin, 
joihin kuuluvat Yhdysvallat ja Venäjän federaatio, jotta voidaan arvioida mahdollisuuksia 
kehittää yhdessä yhteisön vaatimusten mukainen järjestelmä. Komissiota pyydettiin myös 
kiristämään työtahtiaan riippumattoman eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän 
kehittämisvaihtoehdon tutkimiseksi. 
Tammikuussa 1999 Euroopan parlamentti hyväksyi komission tiedonantoa koskevan 
päätöslauselman2. Siinä pyydettiin muun muassa EU:n jäsenvaltioita muodostamaan 
Euroopan avaruusneuvosto valtionpäämiesten tai hallitusten tasolla ja komissiota esittämään 
mahdollisimman pian yhdenmukainen strategia Euroopan laajuisen paikannus- ja 
navigointiverkon kehittämiseksi. 
Maaliskuusta 1998 lähtien on pidetty ennätyksellisen suuri määrä tulevan 
satelliittinavigointijärjestelmän merkittävimpien osapuolten tapaamisia, joissa on ollut 
mukana myös monia satoja tärkeimpiä tämän alan toimijoita. Myös kansainvälisten 
kumppaneiden tapaamisia on ollut tiuhaan tahtiin. Tämä tiedonanto kertoo viime vuoden työn 
tuloksista, ja siinä ehdotetaan Euroopan keskipitkän aikavälin strategiaa sekä 
toteutusohj elmaa. 
Tarkoitus on, että yhteisön toimielimet voivat tiedonannon pohjalta tehdä tarvittavat päätökset 
Euroopan osuudesta seuraavan sukupolven GNSS:ään. Tiedonannossa käytetään tästä 
syntyvästä eurooppalaisesta hankkeesta alustavasti nimeä Galileo. 
Tiedonannossa esitetään siksi j oukko toimintatapaa koskevia päätelmiä j a luettelo 
täydentävistä toimista, jotka on suoritettava lähikuukausien aikana. Komissio laatii myös 
neuvottelujen suuntaviivat, jotta tarvittavat kansainväliset sopimukset saataisiin ajoissa tehtyä. 
Kolme avainkohtaa ovat yksimielisyys siitä, että Euroopan pitäisi kehittää Galileo niin pian 
kuin mahdollista; sopiminen Galileon yleisestä arkkitehtuurimallista; sellaisen 
tarkoituksenmukaisen rahoitusjärjestelmän luominen, johon yksityinen sektori osallistuu 
mahdollisimman aikaisin ja mahdollisimman suuressa määrin (julkisen ja yksityisen sektorin 
yhteistyö) ja tarvittavan julkisen rahoituksen varaaminen. Sopivan toimintaa sääntelevän ja 
hoitavan sekä hanketta johtavan rakenteen kehittäminen on ensisijainen tavoite seuraavassa 
vaiheessa. 
A4-04I3/98, 13.1.1999. 
2. HAASTE EUROOPALLE 
2.1. Aiheeseen liittyvät kysymykset 
EU :11a on vastassaan melkoinen haaste mutta samalla myös huomattava tilaisuus. 
Strategiaa koskevia näkökohtia: Tällä hetkellä on kaksi maailmanlaajuisen 
satelliittinavigoinnin perusjärjestelmää - Yhdysvaltojen GPS ja Venäjän federaation 
GLONASS -ja GPS hallitsee nyt markkinoita. GNSS:stä on tulossa keskeisen tärkeä kaikille 
liikennemuodoille sekä myös monille muille toiminnoille. Esimerkiksi tuotantoteollisuus ja 
palvelusektori ovat yhä suuremmassa määrin riippuvaisia GNSS:stä paikantamisessa ja/tai 
tarkan ajan määrityksessä. Tämä riippuvuus herättää tärkeitä strategisia kysymyksiä, mukaan 
luettuna yhteiseen uiko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvät kysymukset, varsinkin jos 
perusjärjestelmät eivät ole Euroopan valvonnan tai vaikutusvallan alaisuudessa. 
Euroopan on nyt päätettävä, kehitetäänkö uusi järjestelmä. Haasteena on taata Euroopan 
strategisten tarpeiden toteutuminen ilman kohtuuttomia kustannuksia tai riskejä. Jos sen sijaan 
toimenpiteisiin ei ryhdytä, Yhdysvaltojen nykyinen johtava markkina-asema voimistuu ja 
Eurooppa jää täysin Yhdysvalloista riippuvaiseksi useissa turvallisuuteen liittyvissä asioissa. 
Galileo antaa Euroopalle selkeät mahdollisuudet vahvistaa poliittisia siteitä muihin maihin. 
Yhdysvallat ja Eurooppa ovat jo tunnustaneet, että yhteistyö olisi molemmille hyödyksi 
ainakin siviilikäyttöön tarkoitetuissa sovelluksissa, ja yhteistyö Venäjän federaation kanssa 
voisi niin ikään olla molemmille hyödyksi vahvistamalla kumppanuus- ja 
yhteistyösopimusta3. Muut maat voivat myös osallistua kumppaneina hankkeeseen, lisätä 
kansainvälistä yhteistyötä ja tukea maailmanlaajuisten markkinoiden kehitystä ja paitsi 
sisäisiä myös ulkoisia investointeja. 
Liikennenäkökohdat: On selvää, että satelliittinavigointi on yhä keskeisemmässä asemassa 
tulevaisuuden liikenteessä. GNSS on osa älykästä infrastruktuuria, joka auttaa varmistamaan 
turvallisuuden4, tehostamaan liikennetoimintoja, vähentämään ruuhkia ja ympäristölle 
aiheutuvia haittoja sekä tukemaan multimodaalista kehitystä. Kehittyneet 
navigointijärjestelmät ovat sellaisten kuljetusten tehokkaan hallinnan ja kestävän liikenteen 
edellytys, jotka itsessään ovat olennaisia talouskasvulle. 
Kansainvälisten sopimusten nojalla EU:n jäsenvaltioilla on myös velvoite tarjota turvallista 
navigointipalvelua ja eräitä muita julkisia palveluja (esimerkiksi etsintää ja hengenpelastusta). 
Euroopan unionin ja Venäjän federaation 24 päivänä kesäkuuta 1994 allekirjoittama kumppanuus- ja 
yhteistyösopimus, jossa kumpikin osapuoli sitoutuu edistämään ja rohkaisemaan poliittista, taloudellista ja 
tieteellistä kumppanuutta. 
Komission huhtikuussa 1998 teettämässä GNSS:ää koskevassa strategisessa tutkimuksessa mainittiin muun 
muassa, että yhdistettyihin kuljetuksiin liittyvä tietoliikenne ja GNSS-navigointitiedot olisivat välittömästi 
hyödyksi rautateille, sillä ne helpottaisivat junien ohjaamisessa ja törmäyksien ehkäisemisessä, etenkin 
silloin, jos ei ole kannattavaa tuottaa passiivisen ilmaisimen tarvitsemaa sähkövirtaa tai jos rautateihin 
kohdistuva ilkivalta aiheuttaa ongelmia. 
10 
Johdonmukainen Galileo-ohjelma, joka liitetään sopivalla tavalla toisiin järjestelmiin, voi 
taata kustannustehokkuuden ja mahdollistaa huomattavat säästöt julkisten varojen käytössä. 
Galileo voisi myös korjata nykyisten GPS- ja GLONASS-järjestelmien puutteet, joiden takia 
nämä järjestelmät eivät voi taata liikenteelle ja elintärkeille taloudellisille toiminnoille 
välttämätöntä luotettavuutta ja saatavuutta. Yksi mahdollinen etu kahdesta itsenäisestä mutta 
yhteensopivasta avaruusnavigointijärjestelmästä (GPS ja Galileo) voisi myös olla se, että 
kumpikin järjestelmä toimii toisensa varajärjestelmänä, jolloin on mahdollista perustaa 
hengenpelastussovelluksia pelkän satelliittinavigoinnin varaan. Satelliittipalvelu voi siis 
korvata tietyt maanpäälliset järjestelmät, mistä seuraa toiminta- ja huoltokustannusten 
säästöjä. 
Taloudelliset/teolliset näkökohdat: Komission tiedonannossa tammikuussa 1998 hahmoteltiin 
suuri joukko mahdollisia sovelluksia satelliittivälitteiselle ajanmääritys-, paikanmääritys- ja 
navigointijärjestelmälle sekä näiden tarjoamille uusille taloudellisille mahdollisuuksille 
(potentiaaliset maailmanmarkkinat, joiden arvo on 40 miljardia euroa vuoteen 2005 
mennessä5). Miltei joka päivä luetteloon lisätään uusia sovelluksia palveluista, jotka 
perustuvat GNSS:ään. Haasteena on taata Euroopalle kohtuullinen osuus 
maailmanmarkkinoista ja tähän alaan liittyvistä työpaikoista. Kuluttajien GNSS:ään 
perustuviin tuotteisiin ja palveluihin kohdistama kysyntä kasvaa nopeasti. GPS:n 
laitemarkkinat Euroopassa arvioitiin 228,7 miljoonan dollarin suuruisiksi vuonna 1997 ja 
niiden ennustetaan kasvavan 960 miljoonaan dollariin vuonna 20046. Liitteessä IV on 
lisätietoja markkinanäkymistä. Täysin kestävän GNSS-infrastruktuurin luominen nopeuttaisi 
eri liikennemuodoille tarkoitettujen erilaisten lisäarvosovellusten kehittämistä ja 
käyttöönottoa suurilla maantieteellisillä alueilla, ja siksi näistä palveluista seuraavat 
sosioekonomiset edut koettaisiin paljon aikaisemmin7. Tässä suhteessa Galileo voi vaikuttaa 
merkittävästi siten, että se asettaa uudet suorituskykytasot, lisää GNSS-palvelun saatavuutta ja 
tarjoaa takuut ja korvausvastuun, jotka tukevat yleistä markkinoiden kasvua ja houkuttelevat 
erityisesti asiakkaita, jotka edellyttävät korkeaa tasoa. 
Viime kuukausien keskustelu Galileosta on osoittanut hankkeen mahdollisuudet herättää 
kiinnostusta ja lisätä tietoisuutta kaupallisista sovelluksista. Euroopan parlamentti on 
korostanut etuja, jotka saataisiin luomalla "yleinen avaruusteknologiasovellusten käyttämisen 
kulttuuri". Tämä voitaisiin varmistaa, jos Eurooppa osallistuisi GNSS:n kehittämiseen. 
7 ESA:n rahoittamassa vertailevassa GNSS-2 -järjestelmien tutkimuksessa mainittiin useita tärkeitä poliittisia 
etuja, jotka saataisiin Galileosta, mutta ei pelkän GPS:n varassa olevasta järjestelmästä, ja jotka johtuvat 
osittain GPS:n ja Galileon muodostaman yhteisjärjestelmän paremmasta suorituskyvystä. Etuihin sisältyy 40 
miljardin euron arvoinen laitemyynti ja 40 miljardin euron arvoiset lisäarvopalvelut eurooppalaisille 
yrityksille vuosina 2005-2023. Toinen analyysi keskittyi liikenteen alan käyttäjille koituviin etuihin, vaikka 
navigointi- ja tietoliikennepalvelujen lisääntyvä yhdentyminen saa jo aikaan huomattavaa kasvua muissa 
kuin liikenteeseen liittyvissä sovelluksissa. Merkittävimpien kuljetusmuotojen välillä odotetut kokonaisedut 
ovat noin 18 miljardin euron suuruusluokkaa Galileon viitenä ensimmäisenä toimintavuotena. 
Frost and Sullivanin raportti, jota siteerataan Yhdysvaltain kauppaministeriön tietoliikennetoimiston 
kansainvälisen kaupan hallinnon asiakirjassa Global Positioning System Market Projections and Trends in 
the Newest Global Information Utility. 
Useiden massamarkkinoille - erityisesti tieliikenteelle - tarkoitettujen lisäarvosovellusten toteutusta 
nopeutettaisiin, ja markkinat olisi tyydytetty 10 vuotta aikaisemmin (GNSS-2 -foorumin teknisen ja 
taloudellisen ryhmän raportti, joulukuu 1998). 
11 
On todettu, että jos Eurooppa on mukana signaalirakenteen kehittämisessä ja jos on 
mahdollisuus sovittaa ohjelma käyttäjien tuleviin tarpeisiin, Galileon pitäisi auttaa teollisuutta 
pysymään tulevien sovellusten kehityksen kärjessä. GPS:n kanssa kilpailevan järjestelmän 
olemassaolo takaisi myös, että teollisen suunnittelun edistymistä häiritseviä yksipuolisia 
päätöksiä maksuista ei voitaisi tehdä. 
Viime vuosikymmenen aikana avaruutta on alettu yhä enemmän hyödyntää kaupallisesti. 
Tietoliikenne ja radio- ja tv-lähetykset ovat kaksi esimerkkiä. Sääntelystä vapailla alueilla on 
käynnissä kiivas kilpailu, ja merkittävimmät osapuolet yhdistävät voimiaan luodakseen 
mittakaavaetuja. Myös Euroopan avaruusteollisuus on järjestäytymässä uudelleen 
vastatakseen maailmanlaajuisen kilpailun haasteeseen. Poliittisten suuntaviivojen laatiminen 
Galileolle tukisi avaruus- ja puolustusteollisuuden rakennemuutosta. Poliittinen johto voisi 
antaa lisäarvoa, joka auttaisi varmistamaan Euroopan aseman tällä strategisella sektorilla. 
Lisäksi on myös entistä enemmän kehitettävä yhteistoimintaa nykyisten kansallisten 
avaruusjärjestöjen ja ESA:n välillä sekä luoda oikeanlainen koordinointi Euroopan laajempien 
poliittisten liittoutumien (EU, WEU8) kanssa. Galileo voisi toimia katalyyttina, joka 
mahdollistaisi esimerkillisen työnjaon eri toimijoiden ja toimielinten välillä kehittämistyössä. 
Työllistäminen: Se, että Euroopan teollisuus on mukana tällä huipputeknologian alalla, joka 
alkaa jo kehittyä eksponentiaalisesti, auttaa varmistamaan työllisyystilanteen ja parantamaan 
sitä. Arvioiden mukaan itse satelliittinavigointi-infrastruktuurin luominen tukisi 20 000 :ta 
työpaikkaa ja sen toiminta loisi 2 000 pysyvää työpaikkaa sekä huomattavia uusia 
työllistämismahdollisuuksia eri sovellusaloilla (laitteet ja palvelut)9. 
Sääntelyä koskevat kysymykset: Euroopan sääntelyvaatimuksissa voitaisiin kasvavassa määrin 
ottaa huomioon tiedotusjärjestelmät, jotka tarvitsevat paikannus- ja/tai ajanmäärityssignaaleja 
käyttöönsä. Näin voitaisiin tulevaisuudessa menetellä esim. sähköisessä maksunkeruussa10, 
ympäristöalalla tai maatalouden ja kalastuksen seurannassa. Galileo mahdollistaisi 
tarpeellisen hyväksynnän (joka ei ole mahdollista nykyjärjestelmien avulla) ja antaisi siten 
sääntelyelimille ja käyttäjille luottamusta järjestelmän soveltuvuuteen. Sääntelytoimin 
voitaisiin siis auttaa yhteisön päämäärien saavuttamista. 
2.2. Ajoitusta koskevia näkökohtia 
Varhainen päätös on tärkeä, sillä harvinainen tilaisuus on nyt avoinna. Yhdysvallat on jo 
tehnyt GPS-satelliitin seuraavaa sukupolvea (lohko-IIF) koskevat periaatepäätökset, toisen 
siviilitaajuuden määrittely mukaan luettuna, ja ottaa uudet satelliitit käyttöön ensi 
8 Länsi-Euroopan unioni (WEU), johon kuuluvat Belgia, Ranska, Saksa, Kreikka, Italia, Luxemburg, 
Alankomaat, Portugali, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta. Siihen kuuluu myös joitakin liitännäisjäseniä 
(Islanti, Norja, Turkki), liitännäiskumppaneita (Bulgaria, Tsekin tasavalta, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, 
Puola, Romania, Slovakia, Slovenia) ja tarkkailijajäseniä (Itävalta, Tanska, Suomi, Irlanti, Ruotsi). 
9 ESA:n vertailevassa GNSS-2 -tutkimuksessa arvioidaan, että Galileo-hanke lisäisi myös työpaikkoja 
laitteiston tuotannossa ja myynnissä alle 25 000:sta (jo pelkän GPS:n pohjalta) enintään 70 000:een (GPS ja 
Galileo) vuonna 2008. Kaiken kaikkiaan siis ennustetaan, että vuoteen 2008 mennessä noin 100 000:n 
välittömän, välillisen ja epäsuoran työpaikan syntyminen riippuu siitä, päätetäänkö Galileo-hanketta viedä 
eteenpäin. 
10 Komission tiedonanto sähköisistä maksunkeruujärjestelmistä, KOM (98) 795 lopull., 21.12.1998. 
12 
vuosikymmenellä. Jos Eurooppa odottaa, uusi lohko-IIF vahvistaa GPS:n nykyistä hallitsevaa 
asemaa, ja markkinat hyväksyvät GPS:n standardiksi. Euroopalle ei silloin käytännössä jää 
kuin tukijan rooli. 
Jos taas Eurooppa toimii nyt, se voi kehittää laajemmat palvelut (signaalirakenne, tehotasot 
jne.), jotka antaisivat Euroopalle todellisen mahdollisuuden päästä markkinoille, vaikka ne 
ovatkin yhteensopivia ja täysin yhteentoimivia GPS:n kanssa. Galileo voitaisiin ottaa 
käyttöön huomattavasti nopeammin kuin muuten, mikä tekisi siitä kilpailukykyisen, jos 
Euroopan lähestymistapa perustuisi GLONASSiin, sillä edellytyksellä, että nähdään tarpeeksi 
vaivaa yleisön luottamuksen kasvattamiseksi ja hankkeen edistämiseksi maailmanlaajuisesti. 
Haasteena on toimia päättäväisesti ja hyvissä ajoin. 
Päätös on tehtävä vuonna 1999 niin varhaisessa vaiheessa kuin mahdollista ja luotava 
näin keskipitkän aikavälin politiikka Euroopan osallistumiselle seuraavan sukupolven 
satelliittivälitteisiin paikantamis-, navigointi- ja ajanmääritysjärjestelmiin. Jos päätöstä 
ei tehdä, rajataan Eurooppa strategisen alan kehityksen ja uusien maailmanlaajuisten 
standardien määrittelemisen ulkopuolelle. Tällä olisi vakavat seuraukset strategiselle, 
talous-, teollisuus-, työllisyys- ja kuljetuspolitiikalle. Viivästynyt päätös merkitsee myös 
Yhdysvaltojen määräävän aseman vahvistumista entisestään, jolloin Euroopalle olisi 
paljon vaikeampaa, todennäköisesti jopa mahdotonta, päästä markkinoille ja sen olisi 
käytännössä hyväksyttävä Yhdysvaltojen asettamat standardit. EU:lta tarvitaan pitkän 
aikavälin sitoumusta markkinasovellusten kehittämiseksi ja järjestelmään tehtävien 
yksityisten investointien tukemiseksi. 
3. VIIMEAIKAINEN KEHITYS JA EUROOPAN STRATEGISIA VALINTOJA KOSKEVAT 
ALUSTAVAT PÄÄTELMÄT 
Viime vuoden tiedonannossa mainittiin kolme yleistä vaihtoehtoa: 
- kaikki tärkeimmät osapuolet kehittävät maailmanlaajuista järjestelmää yhdessä 
- EU kehittää GNSS:ää yhdessä yhden tai useamman kansainvälisen kumppanin kanssa 
(erityisesti Yhdysvaltojen tai Venäjän kanssa); 
- EU kehittää itsenäisesti omaa järjestelmäänsä. 
Tiiviit yhteydet kansainvälisiin kumppaneihin ovat auttaneet rajaamaan näitä vaihtoehtoja 
huomattavasti. 
3.1. Järjestelmän yhteiskehittäminen: mahdollinen yhteistyö Yhdysvaltojen 
kanssa 
Tätä Euroopan kohtaamaa merkittävää haastetta tarkastellessaan neuvosto kehotti 
maaliskuussa 1998 komissiota tutkimaan mahdollisuutta kehittää yhteinen järjestelmä 
Yhdysvaltojen kanssa. Yhdysvalloissa käytiin kolme keskustelukierrosta (vuoden 1998 
toukokuussa, heinäkuussa ja marraskuussa). Kävi pian ilmi, että Yhdysvallat ei voinut harkita 
yhteisomistajuutta tulevaisuudessa eikä Euroopan täyspainoista mukanaoloa 24 satelliitin 
GP S-järjestelmän valvonnassa (lähinnä sotilaallisten näkökohtien takia). Yhteistyön 
Yhdysvaltojen kanssa täytyisi siis perustua joko olemassa olevan, Yhdysvaltojen valvoman 
GPS:n varaan tai siihen, että kehitetään GNSS kahden sellaisen toisiaan täydentävän 
13 
satelliittijärjestelmän ympärille, joista toinen on GPS ja toinen eurooppalainen tai 
kansainvälinen. Hyödylliset keskustelut Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa selvensivät ja 
karsivat vaihtoehtoja, mutta myös mahdollistivat kehityksen kohti periaatteita, jotka voisivat 
olla yhteistyösopimuksen pohjana tulevaisuudessa. 
USA: n ja EU: n yhteistyön lähtökohta 
Hedelmällinen yhteistyö Euroopan kanssa voisi Yhdysvaltojen näkökulmasta olla mahdollista 
ainoastaan, jos Eurooppa hyväksyy GPS:n standardipaikantamispalvelun (SPS) ja 
signaalirakenteen kaikkien tulevan GNSS:n siviilikäyttöön tarkoitettujen sovellusten 
perustaksi. Tämä estäisi erilaisten järjestelmien syntymisen ja takaisi teollisuudelle tärkeän 
politiikan vakauden. Jos Eurooppa sitoutuisi GPS:ään maailmanlaajuisena standardina, 
Yhdysvallat harkitsisi Euroopan osallistumista GPS-järjestelmän kehitys- ja 
nykyaikaistamistyöhön sekä EU:lle sopivaa roolia siviilikäytössä ja -hallinnassa. Yhdysvallat 
harkitsisi myös antavansa julkilausuman aikomuksesta tarjota jatkuva käyttöoikeus GPS-
signaaliin ilman välitöntä käyttäjämaksua, lopettaa rajoitettu saatavuus ja noudattaa sovittua 
ilmoitusaikaa ennen kuin lopettaa GPS-signaalin saatavuuden mistä tahansa syystä. Jos EU 
päättäisi investoida GPS:ää täydentävän järjestelmän kehittämiseen ja toteuttamiseen, EU:n ja 
Yhdysvaltojen yhteinen päämäärä voisi olla täysin yhteentoimiva, maailmanlaajuinen 
järjestelmä, joka koostuisi kahdesta itsenäisestä järjestelmän osasta. Yhdysvaltain ja Euroopan 
välillä on yksimielisyys siitä, että kaksi itsenäistä järjestelmää parantaisivat koko GNSS-
järjestelmän kestävyyttä ja mahdollista suorituskykyä sekä saattaisi mahdollistaa sen käytön 
ainoana navigointimenetelmänä tietyissä turvallisuuteen liittyvissä toimissa. Tällä 
suuntauksella voisi olla merkittäviä seurauksia sille, miten Galileo kehittyy sekä sen 
kustannustehokkuudelle. 
3.2. Järjestelmän yhteiskehittäminen: Venäjän federaatio 
Keskustelut Venäjän federaation kanssa käytiin vuoden 1998 toukokuussa, heinäkuussa ja 
lokakuussa. Venäjän federaatio on ehdottanut maailmanlaajuisen huipputason 
satelliittinavigointijärjestelmän yhteiskehittämistä. Se vaikuttaa halukkaalta täyttämään 
vaatimukset, jotka hahmoteltiin vuoden 1998 tammikuussa annetussa komission tiedonannossa 
ja jotka neuvosto hyväksyi, sekä sallimaan tulevan järjestelmän yhteisen omistuksen ja 
hallinnan. Venäjän viranomaiset ovat laatineet GLONASSia koskeva siirtymäsuunnitelman, 
joka sisältäisi järjestelmän siirtämisen siviilihallintaan ja sen edistämisen siviilikäytössä11. Se 
olisi aluksi itsenäinen GPS:ää täydentävä järjestelmä, jota asteittain kehitettäisiin Galileo-
järjestelmäksi (parantaen asteittain koko GNSS:n kestävyyttä ja suorituskykyä). 
Tämän lähestymistavan merkittävimpiä etuja olisi, että jos yhteistyö kehittyy tyydyttävällä 
tavalla, Eurooppa voisi Venäjän käytännön asiantuntemusta hyödyntämällä kehittää Galileon 
paljon lyhyemmässä ajassa kuin muuten. Lisäksi menetelmä mahdollistaisi arvokkaan 
GLONASS-taajuuskaistan käytön huolimatta siitä, että niukkojen radiotaajuuksien käytöstä 
käydään kovaa kilpailua etenkin kaupallisessa tietoliikenteessä. Se ei rajoittaisi tulevaisuuden 
vaihtoehtoja. 
11 Kolmen uuden satelliitin laukaisu 30.12.1998 osoittaa Venäjän federaation sitoutumista GLONASSin 
ylläpitämiseen taloudellisista paineista huolimatta. Uuden satelliitin laukaisua suunnitellaan. On suunniteltu 
nykyaikaistettua GLONASS-satelliittia, jonka odotettavissa oleva elinikä on pidempi, mutta uusia 
parannuksia odotetaan länsimaisten standardien yhdentymisen myötä. 
14 
Tässä hahmotelmassa pyrittäisiin asteittaiseen lähestymistapaan, alkaen poliittisista puitteista, 
jotka aluksi helpottaisivat asiantuntemuksen vaihtoa teollisuuden osapuolten välillä, kun 
mahdollisia toiminnallisia järjestelyä vielä tutkitaan. Tämä asetettaisiin kumppanuus- ja 
yhteistyösopimuksen yhteyteen, ja huomioon otettaisiin EU:n turvallisuusedut ja yhteisen 
uiko- ja turvallisuuspolitiikan päämäärät. 
3.3. Japani mahdollisena kumppanina järjestelmän yhteiskehittämisessä 
Japani on Yhdysvaltojen kanssa antanut yhteisen julkilausuman, jossa se tunnustaa GPS:n 
maailmanlaajuiseksi standardiksi. Tämän tarkoituksena on lähinnä edistää markkinalähtöistä 
satelliittinavigointiin perustuvien sovellusten kehittämistä. Se ei kuitenkaan sulje pois 
vaihtoehtoisten GNSS-2 -lähestymistapojen mahdollisuutta tai tee tyhjäksi tutkimus- ja 
kehitystyötä. Vaikka Japani siis keskittyykin tässä vaiheessa GNSS-l:een, se on kiinnostunut 
myös eurooppalaisten suhtautumisesta mahdolliseen GNSS-2:een. Sen rakentavan vuoropuhelun 
perusteella, jonka avulla on voitu kehittää ja varmistaa GNSS-l:n avaruuteen sijoittuvien 
laajennusten (EGNOS ja MSAS) yhteentoimivuus, Japanilla voi olla kiinnostusta osallistua 
Euroopan johtamaan Galileon avaruussegmentin kehitystyöhön. Tämä voisi auttaa vähentämään 
Euroopan julkisiin varoihin kohdistuvia vaatimuksia. Galileo-hankkeen jatkamista koskevan 
päätöksen tulisi liittyä jatkuvasti käytäviin keskusteluihin Japanin mahdollisesti merkittävästä 
asemasta hankkeessa. Kartoittavia keskusteluja mahdollisesta tulevaisuudessa tehtävästä 
yhteistyöstä pitäisi käydä nopeasti asianomaisten ministeriöiden ja järjestöjen kanssa. 
Teollisuuden yhteistyö näyttäisi antavan varhaisen mahdollisuuden kehittää suhdetta. 
3.4. Muut maat ja alueet mahdollisina kumppaneina järjestelmän 
yhteiskehittämisessä 
Monet muut maat ovat osoittaneet kiinnostusta yhteistyöhön EU:n kanssa saadakseen GNSS-1 :n 
edut ja harkitakseen GNSS-2:ta. Tällaisella yhteistyöllä voitaisiin korjata nykyisen navigointi-
infrastruktuurin puutteita, luoda ne todella maailmanlaajuiset markkinamahdollisuudet, jotka on 
tunnustettu, sekä tukea teollisuuden yhteistyön tehokasta kehitystä. On kuitenkin selvää, että 
tällainen yhteistyö tuskin vähentää merkittävästi Galileon rakentamiskustannuksia, mutta 
yhteistyö voisi osaltaan vaikuttaa maailmanlaajuiseen yhteentoimivuuteen, mahdollisiin 
markkinamahdollisuuksiin sekä tulolähteisiin. 
Alustavia yhteyksiä on jo luotu Keski- ja Itä-Euroopan maihin, Turkkiin, Sveitsiin, Islantiin, 
IVY-maihin, Afrikkaan ja Etelä-Amerikkaan sekä Kanadaan, Australiaan, Intiaan, Kiinaan ja 
Koreaan. Teollisista, strategisista ja poliittisista syistä sekä tavaroiden ja ihmisten turvallisen ja 
tehokkaan kuljetuksen kannalta on erittäin tärkeää kehittää Euroopan GNSS-toimintatapaa 
kolmansien maiden ja myös EU:n jäsenyyttä hakeneiden valtioiden kanssa siten, että ne voivat 
olla vaikuttamassa sen onnistumiseen. Eurooppa voi siten kehittää uuden maailmanlaajuisen 
standardin ja viedä sitä muualle maailmaan. 
3.5. GNSS-2 -foorumi 
Täyttääkseen neuvoston maaliskuussa esittämän pyynnön 1998 komissio perusti 
GNSS-2 -foorumin12, joka mobilisoi useimmat asiaan liittyvät eurooppalaiset toimijat 
12 GNSS-2 -foorumi, johon osallistui johtavia asiantuntijoita alan yrityksistä, EU:n toimielimistä, 
radionavigointipalvelujen tarjoajien joukosta, käyttäjäyhteisöistä ja korkeakoulujen edustajia, tuki 
komission näkemyksiä institutionaalisissa ja oikeudellisissa kysymyksissä, eri lähestymistapojen teknisessä 
ja rahoitusarvioinnissa, siviili- ja sotilaskäyttöön liittyvissä sekä turvallisuuskysymyksissä ja käyttäjien 
15 
(vuoden 1998 heinäkuun ja joulukuun välillä). GNSS-2 -foorumin työ sekä useiden 
tutkimusten tulokset ja ennen kaikkea ESA:n vertailevan GNSS-2 -tutkimuksen alustavat 
tulokset ovat olleet muokkaamassa komission kantaa ja suosituksia. 
Foorumin keskeisimmät päätelmät viittaavat siihen, että tulevaisuuden GNSS-järjestelmän 
pitäisi perustua yhdistelmään, joka muodostuu GPS:stä ja Euroopan johtamasta 
maailmanlaajuisesta osasta (Galileo). Jälkimmäisen tulisi olla avoin kolmansilta mailta ja 
ulkopuolisilta organisaatioilta saataville täydentäville lisäyksille (teollisuutta koskevien, 
sotilaallisten ja turvallisuusnäkökohtien sallimissa rajoissa). GNSS-2:n eri vaatimusten 
analyysi osoittaa selvästi tarpeen kehittää järjestelmä, joka voi tarjota ainakin kaksi 
palvelutasoa. Näihin pitäisi kuulua julkinen peruspalvelu, joka olisi saatavissa maksutta niin 
kauan kuin vastaava Yhdysvaltojen GPS-palvelu on ilmainen, sekä palvelu, joka on 
suunniteltu korkeatasoisia palveluihin liittyviä takuita tarvitseville käyttäjille (esimerkiksi 
signaalin saatavuuden ja virheettömyyden suhteen). Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön 
kehittämistä pidettiin ensisijaisena: foorumi suositteli konkreettisempaa analyysia siitä, miten 
yksityiset investoijat saataisiin parhaiten kiinnostumaan hankkeesta. Arvioitiin, että 
järjestelmän täytyisi olla maailmanlaajuinen alusta asti, jotta maailmanmarkkinat pääsisivät 
kehittymään kaikilta osin, jotta maailmanlaajuisten teollisuudenalojen (esim. ilmailu- ja 
merenkulkualan, rahoituslaitosten sekä muiden alojen, joilla edellytetään tarkkaa 
ajanmääritystä) tarpeet täytetään ja siksi, ettei yksikään kumppani vaikuttanut tässä vaiheessa 
halukkaalta kehittämään vastaavia alueellisia toimintoja. 
3.6. Euroopan parlamentti 
Parlamentti käsitteli komission tiedonantoa maaliskuulta 1998 ja hyväksyi päätöslauselman 
13. tammikuuta 1999 perusteellisen kertomuksen pohjalta. Siinä todettiin, että Euroopan 
teollisuus oli aiemmin kärsinyt siitä, ettei eurooppalaisilla toimielimillä ollut selviä poliittisia 
suuntaviivoja eikä sitoumusta avaruusteollisuusalaan, ja komission asiakirjaan suhtauduttiin 
myönteisesti, koska strategiaa oli tarvittu jo monta vuotta. Parlamentti pyysi jäsenvaltioita 
tekemään selkeitä päätöksiä GNSS-2:n strategisista, teknisistä ja rahoitukseen liittyvistä 
suuntaviivoista sekä aikataulusta valtionpäämies- tai hallitustasolla. Parlamentti myös pyysi 
komissiota käymään perusteellisia neuvotteluja kansainvälisten kumppanien kanssa, 
johtamaan kansainvälisillä foorumeilla Euroopan satelliittien kiertoratojen sijainteja ja 
satelliittinavigointipalvelujen taajuuksia koskevia neuvotteluja sekä antamaan sääntelyä 
koskevat pääperiaatteet Euroopan avaruusteknologian sovelluksien sisämarkkinoiden 
luomiselle. Samalla parlamentti painotti, että GNSS:ää pitäisi mahdollisimman suuressa 
määrin rahoittaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyömallin kautta ja käyttäjämaksuilla. 
3.7. "Nollavaihtoehdon" hylkääminen 
Kaikkia hahmotelmia täytyy verrata nollavaihtoehtoon: tietoiseen päätökseen luopua 
Euroopan osallistumisesta tulevan GNSS:n avaruussegmentin perusjärjestelmään. Tämä 
merkitsisi riippuvuutta Yhdysvaltojen GPS-järjestelmästä sekä mahdollisesti Venäjän 
federaation GLONASSista tai jostakin muiden valtioiden kehittämästä uudesta järjestelmästä. 
tarpeiden määrittämisessä. Foorumi kokoontui täys- ja ryhmäistunnoissa ja laati loppuraportin joulukuussa 
1998. 
16 
Yhdysvallat ottaisi selvästi mielellään vastaan Euroopan päätöksen keskittyä sovelluksiin ja 
järjestelmälaajennuksiin ja luopua satelliittivälitteiseen navigointiin siirtymisestä, sillä tämä 
vahvistaisi GPS:n nykyisen valta-aseman ja takaisi sen jatkumisen myös tulevaisuudessa. 
Lisäksi eurooppalaiset tutkimusvarat ja Euroopan laajuisen verkon varat voitaisiin keskittää 
GPS:n laajennuksiin (myös EGNOSin kaltaisten järjestelmien kautta) ja GPS:ään perustuvien 
sovellusten kehittämiseen älykkäissä liikennejärjestelmissä ja muilla osa-alueilla. 
Aiemmin luvussa 2 Haaste Euroopalle esitetyt seikat puhuvat sitä vastaan, että Eurooppa 
luopuisi halustaan osallistua avaruussegmentin hallintaan. On kuitenkin selvää, että julkisten 
varojen käyttöä täytyisi arvioida, suunnitella ja valvoa tarkasti ja että yksityisten tahojen 
täytyisi myös ottaa kohtuullisessa määrin riski Galileon kehittämistyössä. Teknisten seikkojen 
ja organisaatiokysymysten tarkastelemisen lisäksi tämän tiedonannon päätarkoitus on antaa 
suosituksia siitä, kuinka voidaan varmistaa, että Euroopan on talodellisesti mahdollista 
osallistua tulevaisuuden maailmanlaajuiseen satelliittinavigointijärjestelmään. 
Päätelmä: "Nollavaihtoehto" jättää Euroopan vaille kunnon takeita Euroopan 
poliittisten, strategisten, taloudellisten sekä työllisyyttä, teollisuutta, turvallisuutta, 
avaruutta ja erityisesti liikennettä koskevien sekä muiden etujen turvaamisesta. 
Yhteenvetona Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation kanssa käytyjen keskustelujen 
tuloksista ja GNSS-2 -foorumin suosituksista sekä neuvoston ja parlamentin esittämien 
kannanottojen pohjalta komissio on päättänyt, että pitäisi kehittää Galileo, jolla olisi 
seuraavat ominaisuudet: 
Se olisi riippumaton Yhdysvaltojen GPS:stä, mutta sitä täydentävä ja sen kanssa 
yhteentoimiva. 
Sen olisi avoin muiden kumppanien osallistumiselle. Euroopalle voisi olla erityisesti 
hyötyä Venäjän osallistumisesta, jos tämä voidaan järjestää tyydyttävällä tavalla. 
Niissä rajoissa, joita yhteentoimivuus GPS:n kanssa asettaa, Galileo hyödyntäisi 
siviilijärjestelmässä uusia, huippuluokan ominaisuuksia, jotka mahdollistavat uusien 
sovellusten kehittämisen, tekevät koko GNSS:stä kestävän ja korjaavat eräitä 
nykyisen GPS:n teknisiä heikkouksia (esim. heikon peiton kaupunkialueilla ja 
pohjoisiin millä leveysasteilla sekä ennalta arvaamattomat väliaikaiset aukot 
peittoalueessa myös Euroopan mannerlaatan alueella). 
Sen peitto olisi maailmanlaajuinen alusta alkaen käytännön riippumattomuuden 
varmistamiseksi sekä järjestelmän ja sen sovellusten maailmanlaajuisten 
markkinoiden tarjoamiseksi 
Galileo sisältäisi kohderyhmältään rajoitetun palvelun. 
17 
4. JÄRJESTELMÄARKKITEHTUURI JA TEKNISET OMINAISUUDET 
Tässä luvussa selvitetään, mikä arkkitehtuuri soveltuisi parhaiten vastaamaan käyttäjien 
tarpeita kustannustehokkaasti. Siinä kuvataan Galileon ensimmäinen hahmotelma. 
4.1. Suorituskyky vaatimukset 
Ilmailu- ja meriliikenteen käyttötarkoituksissa on jo kansainvälisiä navigointijärjestelmien 
suorituskyky vaatimuksia. Oleellisin on kansainvälinen 10 metrin tarkkuus vaakasuunnassa, 
joka on vähimmäisstandardi, jonka Galileo joutuu täyttämään, jotta se voitaisiin kelpuuttaa 
maailmanlaajuisen radionavigointi]ärjestelmän vakio-osaksi.13 
Muut käyttäjät eivät ole kehittäneet yhtä tarkkoja vaatimuksia, joita olisi myös tuettu 
säädöksin. On myös mahdollisia käyttäjiä, joiden tarpeita ei ole määritelty, vaikka 
markkinapotentiaali on tunnistettu. 
GNSS-2 -foorumi esitti eräitä yleisiä Galileon suorituskykyvaatimuksia. Näihin kuuluu se, 
että järjestelmän suorituskyvyn on kyettävä vastaamaan GPS:n seuraavan sukupolven (lohko-
IIF) suorituskykyä ollakseen uskottava järjestelmä14. Lisäksi avaruussegmentti ei saisi pyrkiä 
tarjoamaan kaikkia navigointiratkaisuja15 ja satelliitteihin olisi hyödyllistä sisällyttää muita 
navigointiin liittyviä tietoliikenneominaisuuksia. 
Hankkeen määritysvaiheessa käyttäjien, mahdollisten palveluntarjoajien ja viranomaisten 
antama palaute on erittäin tärkeää. Vasta tämän jälkeen voidaan asettaa tarkat vaatimukset 
tehtävälle ja tehdä lopulliset päätökset tarvittavasta maassa ja avaruudessa sijaitsevasta 
infrastruktuurista. 
Euroopan radionavigointistrategian täytyy kyetä vastaamaan suorituskykyvaatimuksiin siten, 
että turvallisuus ja varmuus huomioidaan kustannustehokkaasti. Järjestelmään tarvitaan ilman 
muuta satelliittivälitteisiä ja maanpäällisiä osia, jotka tukevat järjestelmän yleistä kestävyyttä. 
Komission hyväksymät asiantuntijalausunnot, jossa määritellään Euroopan osuutta GNSS:ssä, 
ovat seuraavat. 
Arkkitehtuurin määrittelyn perustana ovat maailmanlaajuisen peittoalueen saavuttaminen, 
massamarkkinasovellusten käyttömahdollisuuden tarjoaminen, riittävä perusturvallisuustaso 
Euroopan liikennetoiminnoille ja samalla mahdollisimman pieni avaruudessa sijaitseva 
14 13 Käyttäjät voivat suoraan määrittää navigointiratkaisunsa (kolmiulotteinen paikan-, nopeuden- ja 
ajanmääritys) reaaliaikaisesti saadessaan ainakin neljä signaalia neljältä eri satelliitilta käyttämättä toisia 
järjestelmiä. 
Tämän on tulkittu tarkoittavan maamassan ja rannikkovetten peittoa vähintään 9,1 metrin vaaka- ja 
pystytarkkuudella ilman paikallisen alueen laajennusta 95 %:n varmuudella. Järjestelmän pitäisi pystyä 
antamaan korkeammat palvelutasot, kun se integroidaan maanpäällisiin laajennuksiin. 
15 Kun päätökset Euroopan osallistumisesta GNSS:ään on tehty, komissio suunnittelee Euroopan kattavan 
navigointiverkon, sen edellyttämät kestävyystasot sekä satelliittivälitteisen ja maanpäällisen teknologian 
integroinnin ja antaa asiasta ehdotuksia. 
18 
infrastruktuuri (mikä mahdollistaa laajennusten kehittämisen tarpeen mukaan vaativampiin 
turvallisuustarpeisiin tai kaupallisiin erikoissovelluksiin). 
Kiertoratoja, jotka voisivat antaa tasalaatuisen signaalin avaruudesta maailmanlaajuiselle 
palvelualueelle, on neljä eri lajia (katso liite II a)16. 
Järjestelmän optimaalisessa määrittelyssä tulisi ottaa huomioon eri kiertoratojen erilaiset 
vahvuudet (esim. mittaustuloksen luotettavuutta koskevien tietojen saatavuus mukaan 
luettuna) suorituskyvyn takaamiseksi turvallisuusvaatimusten ja käyttäjien tarpeiden 
mukaisesti. Tarkat suositukset tehdään ESA:n vertailevan tutkimuksen avulla. 
Nykytilanteessa vaikuttaa kuitenkin selvältä, että Euroopan perusjärjestelmä käyttää 
todennäköisesti keskikorkeuskiertorataa (MEO, Medium Earth Orbit), jonka tekniset 
riskit ovat alhaiset ja joka on tunnettu suorituskyvystään. 
Sekä Yhdysvallat että Neuvostoliitto ovat soveltaneet MEO-lähestymistapaa kehittämiinsä 
järjestelmiin. Se on osoittautunut erittäin tehokkaaksi, ja se on säilytetty näiden kahden 
järjestelmän myöhemmissä sukupolvissa GPS:n lohko-IIF:ssä ja GLONASSin M:ssä. Tämä 
vaihtoehto edustaa siksi vähäisintä riskiä teknisesti ja alan yritysten kannalta varsinkin, jos 
Eurooppa ja Venäjän federaatio voivat hyödyntää toistensa vahvuuksia ja kokemusta. 
Yhdysvaltojen, Japanin ja Euroopan kehittämät suuraluelaajennuspalvelut (WAAS, MSAS ja 
EGNOS) lisäävät GPS-signaaleihin mittaustuloksen luotettavuutta koskevia tarkistuksia ja 
differentiaalikorjauksen17, ja EGNOS laajentaa GLONASSia samalla tavalla. Nämä palvelut 
antavat myös etäisyyden mittaussignaalin. 
Tällä hetkellä ESA:n tehdyssä työssä, johon alan yritykset ovat osallistuneet tiiviisti, on 
keskitytty kahteen yleiseen vaihtoehtoon: 
• 21 MEO-satelliitin perusjärjestelmä, joka vastaisi melko hyvin Euroopan vaatimuksia. 
GPS:n ja paikallisten alueiden laajennusten liittäminen järjestelmän yleiseen 
toimintamalliin takaisi Euroopan vaatimusten täyttymisen. 
• 36 MEO-satelliitin perusjärjestelmä, joka yksinään vastaisi täysin Euroopan vaatimuksia. 
Käyttäjät tarvitsevat reaaliaikaista tietoa järjestelmän tilasta (jotta he voivat olla varmoja 
signaalien oikeellisuudesta). Mittaustuloksen luotettavuutta koskeva sanoma voitaisiin ainakin 
osittain toimittaa MEO-perusjärjestelmästä, mutta tässä vaiheessa harkitaan, tarvitaanko myös 
3-9 täydentävää GEO- ja/tai IGSO-satelliitin järjestelmää, johon voisi sisältyä EGNOS-
satelliitteja18. On myös varauduttu maanpäällisten verkkojen optimaaliseen yhdistämiseen, 
16 GNSS-2 -foorumin teknisen ja taloudellisen ryhmän raportti, joulukuu 1998. 
17 Mittaustuloksen luotettavuus voidaan määritellä käyttäjille annettavaksi luotettavuustasoksi siitä, että 
laskettu sijainti vastaa annettuja tietoja. Se perustuu siihen, että käyttäjiä varoitetaan virheistä 
varoitusviestillä määräajan sisällä. Differentiaalikorjaus tarkoittaa sitä, että vähennetään ionosfäärin läpi 
välitettävien radioaaltojen vaikutusta, mikä on paikanmäärityksessä pääasiallinen virheiden aiheuttaja. 
18 Vahvistetaan ESA:n vertailevan GNSS-2 -tutkimuksen määritysvaiheessa. GNSS-2 -foorumin teknisen ja 
taloudellisen ryhmän joulukuussa 1998 antamassa raportissa todettiin, että 36 MEO- ja 9 GEO-satelliittia 
olivat vähimmäisvaatimus, jotta käyttäjien vaatimukset voitaisiin täyttää (9,1 metrin vaaka-ja pystytarkkuus 
ilman paikallisen alueen laajennusta 95 %:n varmuudella). 
19 
mukaan luettuina EGNOSia ja - jos soveltuvat sopimukset saadaan aikaan - GLONASSia 
varten kehitetyt verkot. Galileon työohjelman täytyy myös sisältää strategia avaruusromun 
aiheuttamaa ongelmaa varten. 
Vaikka kyseessä on vasta Galileon alustava luonnos, periaatepäätös Euroopan osallistumisesta 
GNSS:ään voidaan jo tehdä, sillä järjestelmän ominaisuuksista on jo riittävästi 
yksityiskohtaista tietoa, ja budjettivaikutuksetkin ovat melko tarkkaan selvillä. 
Paikanmäärityksen, navigoinnin ja ajanmäärityksen lisäksi odotetaan myös, että joidenkin 
navigointiin liittyvien tietoliikenneominaisuuksien sisällyttäminen Galileoon voisi lisätä 
turvallisuuden kannalta tärkeiden palvelujen luotettavuutta ja luoda tulolähteitä.19 
4.2. Turvallisuuskysymykset 
Ratkaisevan infrastruktuurin (kuten valvontakeskusten ja tietoliikenneverkkojen) fyysiseen 
suojaukseen ja tarkkojen navigointisignaalien tarjontaan kriisi- tai sotatilanteissa liittyy 
selvästi turvallisuusvaatimuksia. Täytyy myös varmistaa suojaukset väärennettyjä signaaleja 
ja muuta väärinkäyttöä sekä avaruudessa kulkevan signaalin häiriöitä vastaan. Toisaalta täytyy 
myös olla mahdollista estää järjestelmän käyttö vihollisjoukoilta sotatilanteessa. Järjestelmän 
suunnittelussa täytyy huomioida nämä yleiset vaatimukset. Lisäksi on perustettava häiriöiden 
tarkkailujärjestelmä ja luotava yhtymäkohta sotilaskäytön kanssa. Komissio aikoo jatkaa 
kartoittavia neuvotteluja tarkoituksenaan löytää sopivat kumppanit ja rakenteet tällaista 
yhtymäkohtaa varten komission teettämän tutkimuksen20 sekä kansainvälisten keskustelujen 
ja neuvottelujen pohjalta ja laatii ehdotuksia niin pian kuin se on mahdollista yhteisön 
yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa. 
GNSS-2 -foorumin asiantuntijoiden suosima lähestymistapa oli sellaisen palvelun 
kehittäminen, jonka vastaanottoa valvotaan. He suunnittelivat, että massamarkkinoiden 
sovelluksissa olisi perussignaalin yleinen käyttömahdollisuus. Järjestelmässä olisi myös toista 
signaalia käyttävä valvotun vastaanoton palvelu, jonka saatavuus ja tarkkuus olisi taattu. Sen 
käyttäjät voisivat myös olla oikeutettuja saamaan korvauksia, jos järjestelmä ei kykenisi 
saavuttamaan luvattua suorituskykyä. Valvottu käyttö voisi myös täyttää kansainväliset 
velvoitteet kuten hengenpelastuspalvelut. Esimerkiksi etsintä- ja pelastusoperaatiot voisivat 
luottaa tähän palveluun millaisissa olosuhteissa tahansa. Tätä palvelua pidetään keskeisenä 
tekijänä yksityisen sektorin osallistumisen edistämisessä ja tulolähteiden luomisessa. 
Vakavissa kriisi- tai konfliktitilanteissa tämän palvelun käyttöoikeus täytyisi kuitenkin 
rajoittaa valtuutettuihin käyttäjäryhmiin. 
Kaikilla näillä turvallisuuskysymyksillä on merkitystä järjestelmän suunnittelussa, ja ne 
täytyy ratkaista ennen kuin Galileon testaus- ja vahvistamisvaiheet {tarjouskilpailu ja 
valmistus) voidaan käynnistää (suunnittelussa täytyy välttää muutoksia, jotka edellyttäisivät 
satelliittien uutta käyttöönottoa tai muutoksia maanpäällisissä osissa). Näiden alustavat 
kustannukset on lueteltu rahoitusta käsittelevässä luvussa 5.1. 
19 GNSS-2 -foorumin tekninen ja taloudellinen ryhmä tarkasteli näitä kysymyksiä perusteellisesti. Päätelmänä 
oli, että navigointilaitteiden sisällyttäminen tietoliikennesatelliitteihin ("reppuselkäkyyti") ja päinvastoin 
olisi epärealistista. Joidenkin navigointiin liittyvien tietoliikennetoimintojen lisääminen voisi sen sijaan olla 
toteutettavissa ja tuoda lisäarvoa. 
20 GNSS.n siviili-ja sotilaskäytön yhtymäkohta, tammikuu 1999. 
20 
4.3. GNSS-maaverkon vaatimukset 
GNSS:n maanpäällisten osien tehtävänä on vastata virheettömyyden tarkkailusta, kiertoradan 
määrityksestä sekä ajanmäärityksen synkronoinnista ja järjestelmän yleisen toiminnan 
hallinnasta. EGNOSin maan pinnalle sijoittuvien osien, jotka tällä hetkellä toteutetaan osana 
Euroopan laajuista paikantamis- ja navigointiverkkoa, on kehitetty mahdollisimman paljon 
siten, että sitä voidaan hyödyntää Euroopan GNSS-2 -järjestelmässä. Uusia maa-asemia 
täytyy ehkä ottaa käyttöön EU:n ulkopuolella hyvän maailmanlaajuisen suorituskyvyn 
varmistamiseksi. Järjestelmän suorituskyvyn takaamiseksi fyysisiä turvallisuusvaatimuksia 
tulee harkita. Kyseeseen voisi esimerkiksi tulla rajoitettu pääsy rakennuksiin, erikoistuneet 
tietoliikenneverkot, sopivat tehotasot ja maa-aseman ja satelliitin välisten yhteyksien 
salaaminen. 
Galileon hyvän perusinfrastruktuurin lisäksi, mukaan luettuna siihen liittyvä maanpäällinen 
osa, on myös mahdollista parantaa suorituskykyä suuremman tarkkuuden saavuttamiseksi ja 
muita erikoispalveluja varten, erityisesti käyttämällä soveltuvaa maanpäällistä 
infrastruktuuria. Yhdessä nämä vaikuttavat Euroopan laajuisen paikantamis- ja 
navigointi verkon kehittämiseen, antavat sille kestävyyttä, täyttävät tiettyjen käyttäjäryhmien 
erityistarpeet määritetyillä alueilla ja tarjoavat palvelua alueilla, joilla satelliittiteknologia ei 
pysty tuottamaan kustannustehokasta ratkaisua. Esitetyn Euroopan GNSS:ään osallistumisen 
tarkoituksena ei ole yrittää päästä ainoaksi navigointimenetelmäksi kaikissa 
navigointivaiheissa pelkällä perussatelliittijärjestelmällä. Sen sijaan GNSS-arkkitehtuuri 
täytyy nähdä perusosana paikantamis- ja navigointiverkkojen järjestelmässä, johon se on 
integroitu optimaalisen kustannustehokasta käyttöä varten. 
4.4. Signaalirakenne 
Uuden, 2000-lukua varten suunnitellun satelliittijärjestelmän kehittäminen antaa Euroopalle 
mahdollisuuden harkita nykyisten signaalirakenteiden parantamista niin, että ne vastaavat 
käyttäjien tulevia tarpeita. Useat käyttäjät pitävät GPS-signaalirakennetta tyydyttävänä, 
vaikka signaalia ei ole taattu eikä se ole aina saatavilla. Massamarkkinoiden käyttäjän 
näkökulmasta katsoen Euroopan pitäisi kehittää GPS:n kanssa yhteensopiva ja yhteentoimiva 
signaali. Uudenaikaistetun GPS:n21 ja laajennetun eurooppalaisen signaalin pitäisi 
yhteiskäytössä tuottaa parempaa palvelua kuin mitä pelkästä GPS:stä saataisiin. 
Eurooppalaisen signaalin optimoimiseksi ja häiriö- ja väärentämisriskien vähentämiseksi 
myös taajuudet22 ja lähetystehot on valittava huolellisesti. Vaikka aihe on erittäin tekninen, 
olennaista on, että aloitetaan keskustelu Yhdysvaltojen ja alan eurooppalaisten yritysten 
välillä, jotta saadaan määriteltyä parametrit, joiden pohjalta Eurooppa voi kehittää laajennetun 
21 Yhdysvaltojen varapresidentti Gore julkisti 25. tammikuuta 1999 uuden GPS:n uudenaikaistamisaloitteen 
400 miljoonaa dollaria maksavassa ohjelmassa. Tähän liittyy kahden siviilisignaalin lisääminen tuleviin 
GPS-satelliitteihin. Yhdysvaltojen viranomaiset pitävät tätä aloitetta osana julkisten ja yksityisten tahojen 
jatkuvasti käynnissä olevaa yhteistä työtä. Toinen siviilisignaali on taajuudella 1227,60 MHz nykyisen 
sotilassignaalin ohella, ja se on saatavissa yleiseen käyttöön muita kuin turvallisuuden kannalta tärkeitä 
sovelluksia varten. Kolmas siviilisignaali, joka on tarkoitettu hengenpelastussovelluksia varten, on 
taajuudella 1176,45 MHz, joka kuuluu nykyiseen lentoradionavigointispektriin. 
22 Venäjän federaation ja Yhdysvaltojen kanssa solmittavien sopimusten rajoissa Galileo voisi lähettää 
signaalia kahdella nykyisellä GLONASS-taajuudella sekä yhdellä tai useammalla GPS-taajuudella. Tässä 
yhteydessä otetaan huomioon myös taajuudet, jotka ITUssa on jaettu käytettäviksi Euroopan tasolla. 
21 
signaalirakenteen. Tähän sisältyy tarpeellinen työ ajanmäärityksen ja geodeettisten viitteiden 
maailmanlaajuisten standardien laatimiseksi. 
Päätelmä: Galileon pitäisi pystyä vähintään toimimaan kolmiulotteisesti maa-
alueiden yli, parempaan kuin 10 metrin tarkkuuteen vaakasuunnassa ja antamaan 
yleinen itsenäinen ajanmääritys maailmanlaajuisesti. MEO-perusjärjestelmää 
pidetään kustannustehokkaimpana ja teknisesti varmimpana ratkaisuna 
peruspalvelun käytön aloittamiseksi ja sen tarjoamiseksi. Järjestelmä pitää 
integroida kokonaan yhtenäiseen Euroopan laajuiseen paikantamis- ja 
navigoin tiverkkoon. Hyvä turvallisuustaso ja signaali, jonka vastaanottoa 
valvotaan, ovat myös avaintekijöitä. Riittävien taajuuksien varaaminen pitkällä 
aikavälillä ja yhteentoimivuus GPS:n kanssa ovat ratkaisevan tärkeitä. 
5. RAHOITUKSEEN LIITTYVÄT KYSYMYKSET 
Koska Yhdysvaltojen nykypolitiikkana on tarjota GPS:n perussignaalia ilman maksua, olisi 
harhaanjohtavaa kuvitella, että Galileota voisi kehittää ja tarjota pelkästään yksityinen sektori. 
Kuten useissa merkittävimmissä Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvissä 
infrastruktuurihankkeissa, julkista rahoitusta tarvitaan huomattavasti. Galileo-hankkeessa 
tämä koskisi erityisesti määritys-, testaus- ja validointivaiheita, kun perustutkimus, mallin 
testaus ja avaruussegmentin kehittäminen on toteutettu. 
Tiedonannon tässä osassa esitellään kolmen kohdan rahoitussuunnitelma: 
• huomattava rahoitus Euroopan tasolla EU:n talousarviosta erityisesti Euroopan laajuisten 
liikenneverkkojen määrärahoista ja ESA:n taholta 
• tulolähteiden luominen, mikä todennäköisesti edellyttää sääntelytoimia, sekä 
• julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön kehittäminen, jotta saadaan täydentävää 
rahoitusta sekä vastinetta rahoille. 
5.1. Arvioidut kustannukset 
Julkisen peruspalvelun avaruussegmentin ja tarvittavan maanpäällisen infrastruktuurin 
kustannukset riippuvat satelliittijärjestelmästä. On silti vielä vaihtoehtoja, jotka täytyy 
arvioida, ennen kuin suorituskyky vaatimuksia vastaava optimaalinen järjestelmä voidaan 
määritellä. On kuitenkin jo mahdollista antaa melko tarkka arvio Galileon todennäköisistä 
kustannuksista23. 
Tällä hetkellä ESA:ssa tehdyssä työssä, johon teollisuus on osallistunut tiiviisti, on keskitytty 
kahden yleisen vaihtoehdon kustannusten arviointiin (katso kohta 4.1.)24: 
23 Luvut on esitetty liitteessä III b. 
24 Huom. arviot perustuvat oletukseen, että tutkimus- ja kehittämiskustannukset sekä maanpäällisten osien 
käyttöönotto-ja käyttökustannukset ovat vakioita kaikissa vaihtoehdoissa. 
22 
• 36 MEO- ja 9 GEO-satelliitin järjestelmä, jonka kustannukset ovat noin 2,2 miljardia 
euroa vuosina 1999-2008, ja 
• 21 MEO-satelliitin ja 3 GEO-satelliitin perusjärjestelmä, jonka kustannukset ovat noin 1,6 
miljardia euroa. Paikallisten alueiden laajennusten25 liittäminen järjestelmän yleiseen 
toimintamalliin takaisi Euroopan vaatimusten täyttymisen. 
Tyydyttävä yhteistyösopimus Yhdysvaltojen kanssa voisi periaatteessa antaa molemmille 
osapuolille mahdollisuuden harkita satelliittijärjestelmien pienentämistä, jolloin ne voisivat 
yhdessä antaa tarvittavan palvelutason molemmille osapuolille. Lisäksi yhteistyö Venäjän 
federaation kanssa Galileon suunnittelussa ja toteutuksessa voisi myös vähentää kustannuksia. 
Arviot kohderyhmältään rajoitetun palvelun käyttöönotosta yhdessä turvallisuuden ja 
varmuuden hyväksynnän kanssa edellyttävät 600-750 miljoonan euron lisärahoitusta. 
Galileon kokonaiskustannukset vuosina 1999-2008 arvioidaan tällä hetkellä 2,2-2,95 
miljardiksi euroksi GPS-yhteiskäytön ja maanpäällisten järjestelmien käytön laajuudesta 
riippuen. Mikäli käytetään julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuvaa 
lähestymistapaa, kaiken rahoituksen ei tarvitse olla julkista. 
Muuttuvat kustannukset (käyttö- ja täydennyskustannukset edellä esitettyjen vaihtoehtojen 
mukaisesti) ovat suuruudeltaan 140-205 miljoonaa euroa vuodessa alkaen vuodesta 2008. 
Kustannussäästöjen pitäisi kuitenkin olla jossain määrin mahdollisia, kun nykyiset 
vaihtoehtoiset navigointijärjestelmät voidaan poistaa käytöstä. 
5.2. Galileon julkisen rahoituksen lähteet 
Galileon julkinen rahoitus on jo esitelty edellä. Olisi periaatteessa mahdollista rahoittaa tämä 
kansallisista talousarvioista. Mutta Galileo on selvästi Euroopan laajuisten 
liikenneverkkojen26 ja yhteisen liikennepolitiikan avaintekijä, josta tulee välittömiä etuja 
kaikille jäsenvaltioille (se auttaa jäsenvaltioita täyttämään niiden julkisiin palveluihin liittyvät 
ja kansainväliset velvoitteet tarjoamalla navigointiapua). Niinpä rahoitus EU:n tasolla olisi 
hyvin perusteltua. 
Euroopan tasolla on esitetty useita mahdollisia rahoituksen lähteitä: 
• Ensinnäkin komissio on infrastruktuurin kehittämistä ja käyttöönottoa varten esittänyt 
AGENDA 2000 -ohjelman yhteydessä 5,5 miljardia euroa Euroopan laajuisille verkoille. 
Äskettäin hyväksyttiin yhteinen kanta, joka koskee Euroopan laajuisten verkkojen 
rahoitustuesta annetun asetuksen muuttamista, ja tämän yhteisen kannan pohjalta 
25 Paikallisten alueiden laajennukset, joita tarvitaan Galileon (pienemmän järjestelmän) 
suorituskykytavoitteiden täyttämiseksi, maksavat arviolta 200 miljoonaa euroa (mikäli laitteisto asennetaan 
250:een merkittävään kaupunkiin). 
26 GNSS:ää pidetään selvästi paikannus- ja navigointiverkon keskeisenä osana ja yhteistä etua koskevana 
hankkeena nykyisissä Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivoissa (Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan 
laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, EYVL L 228, 9.9.1996). 
23 
• monivuotisen alustavan ohjelman laatimisen pitäisi olla pian mahdollista27. Tämän pitäisi 
luoda kestävä ympäristö, jota tarvitaan yksityisten investointien rohkaisemiseksi ja 
markkinoiden kehityksen tukemiseksi. Komissiolla olisi aikomuksena ehdottaa tulevassa 
monivuotisessa ohjelmassaan, että noin 500 miljoonaa euroa (10 % Euroopan laajuisille 
liikenneverkoille osoitetuista määrärahoista) varattaisiin Galileolle ja että komissio 
raportoisi säännöllisesti hankkeen edistymisestä neuvostolle ja Euroopan parlamentille. 
Tämä sopii komission tavoitteeseen pitää älykkäitä liikennejärjestelmiä ensisijaisen 
tärkeinä. 
Toiseksi viidennelle puiteohjelmalle varatuista yleisistä talousarviomäärärahoista28 
voitaisiin komission arvion mukaan kohtuudella osoittaa 120 miljoonaa euroa Galileolle. 
Viidennen puiteohjelman voimassaoloaika päättyy vuonna 2002, ja rahoituksen jatkamista 
vuoden 2002 jälkeen esitettäisiin viidennen puiteohjelman arvioinnin perusteella. 
• Kolmanneksi komission Tacis-ohjelma antaa mahdollisuuksia tukea Venäjän federaation 
ja muiden entisen Neuvostoliiton tasavaltojen kanssa tehtävää yhteistyötä koulutusalalla ja 
teollisuuden uudistamisessa sotilaskäytöstä siviilikäyttöön. 
• Lisäksi ESA pystyisi toimielinmekanismiensa yhteydessä mahdollisesti keräämään saman 
verran varoja kuin mitä Euroopan laajuisille verkoille osoitettaisiin. 
Kaiken kaikkiaan enimmillään 1,25 miljardia euroa voitaisiin saada Euroopan tasolla Galileo-
ohjelman rahoitukseen vuosina 2000-2006, kun taas kokonaiskustannukset olisivat 2,2-2,95 
miljardia euroa vuosina 2000-2008. EU:n tasolla tähän ei sisälly uuden ohjelman luomista, 
vaan tämä tehtäisiin varaamalla määrärahoja käynnissä olevista yhteisön ohjelmista. ESA:n 
olisi aloitettava uusi ohjelma. 
Edellä esitettyjen arvioiden pohjalta tarvittaisiin vielä vähintään 950 miljoonan euron ja 
enintään 1,70 miljardin euron lisärahoitusta (tässä ei ole vielä otettu huomioon budjettijakson 
ulkopuolelle jäävää EU:n mahdollista rahoitusta vuosina 2007-2008). Lisärahoituksen 
saamiseksi on olemassa seuraavia vaihtoehtoja: 
• 
• ensinnäkin mahdollisten tulolähteiden yksilöiminen voisi houkutella yksityisiä tahoja 
osallistumaan Galileoon. Tällöin myös EIP (sekä EU:n ja Venäjän yhteistyössä EBRD) 
voisi ehkä rahoittaa osan hanketta pitkän aikavälin lainoilla 
yhteistyö muiden maiden kanssa voi mahdollistaa kustannusten jakamisen kansainvälisten 
kumppaneiden kanssa 
27 Tämän pitäisi olla vastaus parlamentin budjettivaliokunnan lausuntoon, jonka mukaan sillä, että selvä 
poliittinen suunta puuttui eivätkä Euroopan yhteisön toimielimet olleet sitoutuneet asiaan, oli haitallinen 
vaikutus. 
28 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä 
koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002), KOM (97) 142 lopull. Tässä 
yhteydessä voidaan käyttää hyväksi yhteisen tutkimuskeskuksen (kuten avaruusteknisten sovellusten 
tutkimuslaitoksen) asiantuntemusta sekä niitä toimia, jotka sisältyvät aihepiirikohtaisiin ohjelmiin 
Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen ja Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu sekä monialaiseen 
ohjelmaan Yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen. 
24 
• useat jäsenvaltiot voivat ehkä osallistua erikseen erityisesti varmistaakseen, että Euroopan 
GNSS:n turvallisuuteen liittyvät näkökohdat hoidetaan riittävän hyvin. 
5.3. Mahdolliset tulolähteet julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön pohjaksi 
Tulolähteet vähentävät julkisten tukien tarvetta ja helpottavat julkisen ja yksityisen sektorin 
yhteistyötä. Parlamentti pyysi komissiota myös tutkimaan uusia ja jopa epätavallisia 
menetelmiä sen varmistamiseksi, että tulevat käyttäjät maksavat vastaanottamistaan GNSS-
palveluista29. Komissio on siksi tutkinut monia mahdollisia tulolähteitä. 
• 
• Yksi mahdollinen tulolähde liittyy palvelutasoihin (vähintään kaksi avaruussegmentin 
lähettämää signaalia, yksi yleisesti käytettävissä oleva ja vähintään yksi, joka tarjoaa 
valvottuun vastaanottoon perustuvia korkeampia palvelutasoja). Erilaisia 
vastaanottolaitteita tai älykortteja täytyisi kehittää eri palvelutasoille: 
- taso 1 massamarkkinoiden palvelu 
- taso 2 palvelu, jolle hankitaan hyväksyntä 
- taso 3 hengenpelastus- ja turvallisuuteen liittyvät palvelut. 
On suunniteltu, että tason 1 palvelut olisivat saatavissa maksutta. Tämä noudattaisi 
Yhdysvaltain GPS:n vastaavaa standardipaikannuspalvelua koskevaa nykyistä politiikaa ja 
Venäjän federaation siviilikäytön GLONASS-signaalia. Jos Yhdysvaltojen ja/tai Venäjän 
maksujen perintäpolitiikka muuttuu, Euroopan kantaa voidaan tarkistaa. 
Tasot 2 ja 3 olisivat kohderyhmältään rajoitettuja palveluja, joita tilaajat voivat käyttää 
maksusta. Eräissä tapauksissa näiden palvelujen käyttö voisi olla pakollista, esimerkiksi 
infrastruktuurin käyttömaksun sähköisen perimisen, kalastustoiminnan valvonnan, rahti- ja 
linja-autoliikenteen sekä tieliikenteen turvallisuuspalvelujen yhteydessä. On huomattava, 
että kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) edellyttää kansainvälisesti rekisteröidyissä 
laivoissa GNSS-laitteistoa vuodesta 2000 alkaen ja että GNSS on keskeinen osa 
kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) CNS/ATM-järjestelmää30. 
Tasoista 2 ja 3 voitaisiin tehdä vielä kiinnostavampia, jos tilaajien saamiin palveluihin 
liittyisi korvausvastuu. Tämä olisi eräänlainen vakuutus, ja Galileon käyttäjät voisivat sen 
ansiosta luottaa Galileon palveluihin toisin kuin käyttäessään perussignaalia. Se, että 
tasojen 2 ja 3 palveluille voitaisiin hankkia hyväksyntä turvallisuuden kannalta tärkeitä ja 
muita korkeatasoista suorituskykyä vaativia palveluja varten (toisin kuin GPS:lle, jolle ei 
voida hankkia hyväksyntää), olisi myös markkinaetu. Sikäli kuin Galileo voi mahdollistaa 
nykyisten maanpäällisten ilmanavigointitoimintojen korvaamisen ja tarjota 
luotettavamman palvelun lentoliikenteelle, voidaan odottaa, että lentoliikenteestä 
muodostuu yksi tulolähde. 
Toinen mahdollisuus olisi periä satelliitin välittämien radionavigointipa!veluj en kaikilta 
vastaanottajilta maksu. Maksu olisi otettava käyttöön koko EU:n alueella, ja sitä olisi 
29 Budjettivaliokunnan lausunto komission 21.tammikuuta 1998 antamasta tiedonannosta. 
30 Tietoliikenne, navigointi, valvonta/lentoliikenteen hallinta. 
25 
• sovellettava kaikkiin EU:ssa myytäviin tai sinne tuotuihin vastaanottimiin. Maksun etuna 
olisi se, että sitä voitaisiin soveltaa sellaisenaan massamarkkinoilla (esimerkiksi autoihin 
asennettaviin navigointilaitteisiin tai vapaa-ajan toimintoihin) ja se kattaisi siten myös 
tason 1 laitteet. Tämä noudattaisi täysin komission yleistä linjaa marginaalisista 
infrastruktuurin käyttömaksuista, ja se voitaisiin rajoittaa hyvin pieniin summiin. 
Käyttäjien kelpuutukseen liittyvät kysymykset pitäisi käsitellä niin, että osoitetaan 
kustannusten kokonaissäästö sekä palvelun parempi saatavuus etenkin kaupunkialueilla. 
Perityillä maksuilla voitaisiin kattaa esimerkiksi järjestelmän käyttökustannukset ja 
päivityskustannukset, kun se on otettu käyttöön. Useat jäsenvaltiot perivät jo 
käyttömaksuja eräistä tuotteista, mm. äänityslaitteista, valokopiokoneista ja 
videokaseteista. Myös eräät palvelut, kuten julkiset televisiolähetykset, rahoitetaan 
pakollisilla käyttömaksuilla. Suuruudeltaan 20 euron käyttömaksu vastaanottajaa kohden 
tuottaisi 140-205 miljoonaa euroa vuodessa ja kattaisi suurelta osin hankkeen valmistus-ja 
kehittämiskustannukset31. Olisi myös mahdollista ottaa käyttöön 
satelliittinavigointisignaalien vastaanotosta perittävä vuotuinen käyttölupamaksu, vaikka 
sen toteuttaminen olisi todennäköisesti vaikeampaa. 
Yksityinen sektori voisi vastaavasti saada tuloja monipuolisilla sovelluksilla, joiden 
toteuttamista tietoliikenteen ja paikantamisen integrointi helpottaisi, esimerkiksi 
erikoistuneilla kaupallisilla ja huipputarkoilla palveluilla sekä turvallisuuteen liittyvien ja 
sen kannalta keskeisten laitteiden integroinnilla. Näihin voisi myös sisältyä erikoistuneita 
tietoliikennelaitteita joissakin satelliiteissa. Monia tällaisia toimintoja voitaisiin käyttää 
julkisten palveluvelvoitteiden täyttämiseen (esimerkiksi etsinnässä ja 
hengenpelastuksessa). "Varjomaksujärjestelmällä" voidaan ehkä taata tulolähteet 
yksityisille toimijoille. On selvää, että jos Galileoon kehitetään lisäominaisuuksia 
palvelujen tukemiseksi, syntyy myös kustannuksia, joita on verrattava syntyviin 
lisätuloihin. 
Liitteessä IV on Galileosta alustavia markkinaennusteita, joista näkyvät tässä luvussa 
esitettyjen tulolähteiden arvioidut tuotot. Eräät näistä tulolähteistä, esimerkiksi 
käyttömaksujen käyttöönotto ja Galileon eräiden käyttötarkoitusten määrääminen 
pakolliseksi, riippuvat sääntelypäätöksistä. Toiset, kuten esimerkiksi valvottu vastaanotto ja 
salaus, riippuvat järjestelmän teknisten ominaisuuksien määrittämisestä. Muita mahdollisia 
tulolähteitä voidaan saada selville vasta ajan myötä, sillä satelliittiperustaisten sovellusten 
markkinat kasvavat eksponentiaalisesti. Alan yritysten täytyy siis vielä pohtia tätä seikkaa 
rahoituksen kokonaisjärjestelyn yhteydessä, kun taas julkisen sektorin on käsiteltävä 
aiheeseen liittyviä sääntelypäätöksiä. 
5.4. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön luominen 
Kuten muissakin Euroopan laajuisten verkkojen hankkeissa, Galileon yhteydessä on 
huomattavat mahdollisuudet houkutella yksityisinvestointeja infrastruktuurin osien 
kehittämiseksi, kunhan mahdolliset tulolähteet tunnistetaan selvästi ja riskit jaetaan selvästi, 
mikä saattaa edellyttää hallitusten antamia takuita. Yhtenä päämääränä tulisi olla julkisen 
sektorin rahoituksen korvaaminen suurelta osin yksityisellä rahoituksella toimintavaiheessa. 
31 Jos oletetaan, että vuoteen 2010 mennessä 50 prosentissa uusista autoista on GNSS:ään perustuva 
paikannuslaite ja että Euroopassa myydään noin 14 miljoonaa autoa vuodessa, 20 euron käyttömaksu 
tuottaisi 140 miljoonaa euroa vuodessa. 
26 
Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö voisi antaa Galileolle täydentävää rahoitusta, parantaa 
hankkeen suunnittelua ja taata, että rahoille saadaan vastinetta. Se, että on erityisesti lisättävä 
kiinnostusta palveluun tulojen luomiseksi ja kannattavuuden saavuttamiseksi, toimisi 
tehokkaana mekanismina, joka varmistaisi että käyttäjien tarpeet ovat avainasemassa. 
Julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyörakenne puolestaan auttaisi pitämään kulut 
hallinnassa, sillä suuri osa valmistuskulujen ylittämisen riskistä lankeaisi yksityiselle 
sektorille. Se myös heijastaisi sitä, että Galileossa yhdistyvät julkinen palvelu ja kaupalliset 
näkökohdat. 
Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö on siis suositeltava lähestymistapa. Tämä vastaisi 
täysin sitä ensisijaista asemaa, joka on tähän asti annettu tällaiselle lähestymistavalle. 
Komission julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä koskevassa tiedonannossa,32 jonka 
neuvosto ja parlamentti hyväksyivät pääpiirteissään, annetaan eräitä tärkeitä suosituksia, joilla 
on merkitystä Galileolle. Näitä suosituksia ovat: 
• yksityisen sektorin osallistumisen pitäisi alkaa niin varhaisessa vaiheessa kuin 
mahdollista, että se voi osallistua hankkeen suunnitteluun 
• julkisen sektorin pitäisi mahdollisimman suuressa määrin pyrkiä määrittelemään 
hankkeelle asetettavat vaatimukset siitä saatavina tuotoksina (palvelutasoina) teknisten 
määritysten sijasta 
• tehokkaimpaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyörakenteeseen kuuluu yleensä 
tarkoitusta varten luotu välikätenä toimiva yritys, joka on vastuussa hankkeen 
toteutuksesta ja jonka hallinto on tarpeeksi itsenäinen voidakseen ohjata hanketta 
tehokkaasti 
• riski tulisi jakaa hallinnan laajuuden mukaan. Tämä voisi esimerkiksi tarkoittaa sitä, että 
yksityisen sektorin pitäisi olla vastuussa valmistuskustannusten ylityksestä, kun taas 
julkinen sektori olisi vastuussa sääntelyn muutosten aiheuttamista kustannusten 
lisäyksistä. 
Näitä yleisiä periaatteita täytyy soveltaa siten, että otetaan täysin huomioon Galileon 
ainutlaatuiset piirteet, kuten julkiset palvelut (hengenpelastuspalvelut) ja turvallisuusseikat. 
Ihanteellinen ratkaisu olisi luoda täysin julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuva 
malli mahdollisimman pian. Tämä merkitsisi, että suunnittelu-valmistus-toiminta -mallia 
tarvittaisiin ainakin seuraavilla osa-alueilla: 
• suorituskyky vaatimusten tarkempi määrittäminen käyttäjien tarpeiden pohjalta 
• riskien tunnistaminen ja päätökset siitä, kuinka ne jaetaan, jotta yksityisen sektorin 
investoijat voivat tehdä liiketaloudellisia päätöksiä riskin ja tuoton suhteesta 
• tulolähteiden tunnistaminen, mikä merkitsee ensinnäkin tarkempaa arviointia koko 
markkinapotentiaalista ja niistä markkinasegmenteistä, jotka olisivat todennäköisesti 
halukkaita maksamaan kohderyhmältään rajoitetusta palvelusta, sekä toiseksi julkisen 
32 KOM (97)453 lopull., 10.9.1997. 
27 
sektorin sitoutumista toteuttamaan sääntelytoimet, joita tarvitaan näiden tulolähteiden 
varmistamiseksi (esim. käyttömaksu). 
Kaikkia näitä osa-alueita täytyy tutkia yhdessä yksityisen sektorin kanssa. Tämä olisi 
keskeinen osa hankkeen määritysvaihetta, jota kuvataan tarkemmin seuraavassa osiossa. Jos 
tämä kunnianhimoinen lähestymistapa ei osoittaudu toteuttamiskelpoiseksi hyvissä ajoin (jos 
esimerkiksi julkinen sektori ei halua luoda tulolähteitä), perinteisempi malli (jossa hankkeen 
kehittämistoimisto ohjaa hanketta tavanomaisten julkisten tehtävien urakointisopimuksien 
avulla) olisi mahdollinen hätäratkaisu alkuvaiheessa. Hankkeen kehittämistoimisto 
lakkautettaisiin, kun välikätenä toimiva yritys perustettaisiin käyttöönotto-ja toimintavaiheita 
varten. On huomattava, että komissio esittää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön ja 
välikätenä toimivan yrityksen perustamista, mutta se ei itse osallistuisi kaupalliseen 
liiketoimintaan (tämä ei olisi perustamissopimuksen mukaista). 
Päätelmä: Niin kauan kuin Yhdysvallat jatkaa GPS-signaalin ilmaista jakamista, 
Galileolle tarvitaan julkista rahoitusta, jotta sitä voidaan kehittää ja jotta pystyttäisiin 
tarjoamaan vastaava ilmainen julkinen peruspalvelu. Kuitenkin useita potentiaalisia 
tulolähteitä on yksilöity, ja osa näistä riippuu julkisista sääntelytoimista. Komissio tutkii 
yhdessä ESA:n ja EIP:n kanssa mahdollisen välikätenä toimivan yrityksen perustamista 
jo hankkeen alkuvaiheessa. Jos tämä ei ole heti mahdollista sen vuoksi, ettei julkinen 
sektori ole vielä sitoutunut varmistamaan tulolähteiden välttämättömiä edellytyksiä, 
esitetään kaksivaiheista ratkaisumallia. Ensimmäinen eli valmisteluvaihe olisi lähinnä 
julkisen rahoituksen varassa (Euroopan laajuiset verkot, EU:n t&k-puiteohjelmat, ESA 
ja mahdollisesti myös valtioiden osallistuminen), joka maksetaan hankkeen 
kehittämistoimiston kautta (riski jaettaisiin tarkasti valvotulla kustannussopimuksella 
kehittämiseen osallistuvien yritysten kanssa). Toinen eli toteutusvaihe merkitsisi paljon 
suurempia sijoituksia ja kaupallista riskiä yksityiselle sektorille. 
6. ORGANISAATIOITA KOSKEVAT KYSYMYKSET 
6.1. Galileon suunnittelu, valmistus ja käyttö: perusperiaatteet ja välittömät 
päätökset 
Komission tammikuussa 1998 antamassa tiedonannossa esitettiin yhteenveto rooleista ja 
vastuualueista, joiden pitäisi sisältyä GNSS:n organisaatiota koskeviin järjestelyihin. 
GNSS-2 -foorumi on pohtinut näitä kysymyksiä lisää. Kun pidetään mielessä yhteisön 
lähestymistapa, jonka mukaan sääntelytoimet ja käytännön toiminta erotetaan toisistaan, sekä 
aikomus käyttää olemassa olevia elimiä ja rakenteita perustana mahdollisimman paljon, 
komissio esittää nyt seuraavia alustavia päätelmiä (liitteessä I kuvataan kaaviomuodossa 
hankkeen kehittämisvaiheet, joihin viitataan jäljempänä tässä jaksossa). 
Tässä yhteydessä on tärkeää huomata, että joitakin kysymyksiä ei tarvitse ratkaista heti. 
• 
• Jos päätetään toteuttaa Galileo-ohjelma, ainoa tarvittava voimakas sitoumus on 
asianmukaisten rakenteiden perustaminen määritysvaihetta varten (eli vuoden 2000 
joulukuuhun asti). 
Samalla täytyy valmistella myöhempien vaiheiden organisaatiorakennetta. 
Komissiolla on tässä suhteessa vakaa aikomus edistää julkisen ja yksityisen sektorin 
28 
yhteistyötä ja ryhtyä kaikkiin toimiin, mukaan luettuina sääntelyesitykset, mieluiten 
jo kehittämisvaiheen alussa, mutta viimeistään ennen käyttöönottovaihetta. 
• Yksi tarpeellisista välittömistä toimenpiteistä on sen varmistaminen, että 
asianmukaiset taajuudet ovat käytettävissä. 
6.2. Strategiset näkökohdat 
Yleisenä tavoitteena on varmistaa, että kestävä rakenne on toiminnassa, jotta strategiset 
päätökset voidaan tehdä, valvoa kansainvälisiä neuvotteluja ja tarkkailla, että Galileo on 
kansainvälisten, yhteisön ja kansallisten säädösten ja politiikkojen mukainen. Esitetään, että 
EU:n toimielinrakenteita voitaisiin käyttää tähän tarkoitukseen siten, että komissio antaa 
muille toimielimille niiden tarvitsemat tiedot. Tämä on käytännöllinen valinta: lukuisien 
tasapainotettavien arkaluontoisten poliittisten, kansainvälisten, taloudellisten, alan 
teollisuuteen ja turvallisuuteen liittyvien kysymysten takia vain EU:n toimielinrakenteet (eikä 
pelkästään ensimmäinen pilari) vaikuttavat sopivilta. 
Komission (ja eräissä tapauksissa myös jäsenvaltioiden) pitäisi edustaa EU:n etuja 
kansainvälisellä tasolla tarvittaessa neuvoston valtuuttamana. Tähän voisi sisältyä neuvottelut 
kansainvälisistä standardeista sekä eri maailmanlaajuisten ja alueellisten järjestelmien 
yhteentoimivuuden ja yhteensopivuuden varmistaminen. Tämä saattaisi myös merkitä 
keskeistä roolia GNSS:n signaalirakennetta, hyväksynnän hankkimiseen käytettäviä 
maailmanlaajuisia menetelmiä, maailmanlaajuista korvausvastuujärjestelmää ja 
maailmanlaajuista mittaustuloksen luotettavuuden seurantaverkkoa koskevissa 
neuvotteluissa33. 
GNSS:n korkean tason ryhmä34 on osoittautunut hyödylliseksi viime vuosina, ja sillä olisi 
tärkeä tehtävä Galileo-ohjelman ohjauksessa: ohjelman yleinen ohjaus, Euroopan 
radionavigointisuunnitelman35 sovellusten kehittäminen ja seuranta sekä sen varmistaminen, 
että strategiset kysymykset, mukaan luettuna turvallisuuskysymykset36, otetaan huomioon. 
Tähän saattaisi sisältyä Galileon signaalien valvottuun vastaanottoon liittyvä politiikka. 
Komissio varmistaisi, että käyttäjille on olemassa soveltuva keskustelufoorumi, jotta 
toteutettavaa politiikkaa koskevat suositukset heijastaisivat käyttäjien tarpeita.37 
33 EGNOSia varten määriteltävänä oleva maanpäällinen verkko tulisi kustannustehokkuussyistä liittää 
Euroopan GNSS-2:n tarpeisiin. On myös tärkeää tehdä asianmukaiset poliittiset päätökset infrastruktuurin 
sijainnista. Siksi esitetään, että komissio ottaa tämän kysymyksen esille kolmansien maiden kanssa 
käymissään neuvotteluissa (katso kohta 2.4.). 
34 Korkean tason työryhmä perustettiin 19 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston päätöslauselman 94/C 
379/02 mukaisesti (EYVL C 379, 31.12.1994). 
35 Asiantuntijalausuntojen antaminen asianmukaisen maanpäällisiä ja satelliittiperustaisia järjestelmiä 
käsittävän verkon kehittämisestä ottaen kaikilta osin huomioon eri osien ominaisuudet sekä turvallisen ja 
kustannustehokkaan siirtymävaiheen tarve Euroopan laajuisia verkkoja koskevien suuntaviivojen 17 
artiklan mukaisesti. 
36 Katso GNSS-2 -foorumin työryhmä 3:n kertomus turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä. 
37 On suunniteltu, että komission GNSS-2 -foorumin alaisuuteen perustetun käyttäjäryhmän pitäisi kehittyä 
vakituiseksi käyttäjien foorumiksi. 
29 
6.3. Kehittämisvaihe 
Jotta kustannukset pysyisivät tarkasti hallinnassa ja julkisia varoja käytettäisiin tehokkaasti, 
täytyy kiinnittää erityistä huomiota hankkeen hallintoon. Täytyy perustaa kestävä ja vakaa 
rakenne sekä yksilöidä tehtävät ja vastuualueet. 
Eräs tärkeä puoli olisi tutkia mahdollisuutta, että EU ja ESA yhdessä muiden osallistujien 
kanssa yhdistäisivät taloudelliset resurssinsa (katso liite I). Näin olisi tarkoitus varmistaa, että 
Galileota ohjataan alusta alkaen yksittäisenä integroituna hankkeena. EIP:ltä pyydetään tätä 
koskevia neuvoja. 
Ohjelman hallintoelin, johon kuuluvat komissio, ESA, kansallisia avaruusjärjestöjä ja muita 
investoijia, täytyisi perustaa muodostamaan välikätenä toimiva yritys julkisen tarjouskilpailun 
kautta. Ennen välikätenä toimivan yrityksen muodostamista hallintoelin hyväksyisi hankkeen 
toteuttajien valinnat ja valvoisi sopimusten noudattamista. 
Hankkeen kokonaistoteutusta ohjaisi välikätenä toimiva yritys, johon voisivat kuulua Galileo-
hankkeen merkittävimmät toteuttajat. Yrityksen toiminta perustuisi sopimukseen (joka koskisi 
mahdollisesti järjestelmän suunnittelua, toteuttamista ja käyttämistä), jonka keskeisenä 
tekijänä olisivat julkisiin tukiin liittyvät määräykset ja tulolähteiden saatavuus. Yhtiö olisi 
periaatteessa vastuussa kaikista kustannusarvioiden ylityksistä. 
Hankkeen määritysvaiheessa ennen välikätenä toimivan yrityksen perustamista ohjelman 
hallintoelin tarvitsisi teknistä tukea. Koska tähän vaiheeseen siirrytään pian, teknistä tukea 
voisi antaa tekninen työryhmä, johon voisi kuulua ESA:n asiantuntijoita, kansallisia 
avaruusjärjestöjä, komissio, mahdollisia palveluntarjoajia ja tarvittaessa myös muita 
organisaatioita. 
Mikäli välikätenä toimivaa yritystä ei ole mahdollista perustaa ajoissa hankkeen seuraavan 
vaiheen (kehittämisvaiheen) johtamiseksi, tekninen työryhmä tarvitsisi virallisemman aseman, 
esimerkiksi ohjelman kehittämistoimistona. Sen tehtävänä olisi koordinoida avaruudessa 
sijaitsevan ja maanpäällisen infrastruktuurin suunnittelua ja kehitystä. Toimiston tulisi 
varmistaa, että käyttäjien sovellusten kehittämistä koskevat tarpeet ja vaatimukset sekä 
paikallisten alueiden järjestelmien ja GNSS-1 -infrastruktuurin integroimisen mahdollisuus 
ovat tärkeässä asemassa palveluja suunniteltaessa ja että ne huomioidaan Galileo-hankkeessa. 
Ohjelman kehittämistoimisto pitäisi lakkauttaa, kun välikätenä toimiva yritys aloittaa 
toimintansa. 
6.4. Käyttövaihe 
6.4.1. Galileon hallinto 
Komissio esittää, että Galileon toimintaa ohjaisi kevyt julkinen organisaatio. Tämä GNSS-
hallinto-organisaatio olisi periaatteessa ohjelman hallintoelimen seuraaja, jonka vastuulla olisi 
Galileon toiminnan varmistaminen ja varsinaisen toiminnan toteutusta koskevien sopimusten 
tekeminen. Hallinto-organisaatio pitäisi perustaa neuvoston päätöksellä, sillä sen täytyisi olla 
oikeushenkilö, jotta se voisi käsitellä esimerkiksi korvausvastuukysymyksiä. Tällaisen 
pysyvän organisaation pitäisi lisätä yleistä luottamusta ja kannustaa teollisuutta kehittämään 
sovelluksia (ja siten helpottaa yksityisinvestointeja ja tulolähteiden syntymistä). 
30 
Vaikka Galileon hallinto-organisaation koko ja tehtävät ovat vielä määrittelemättä, vastaavan 
rakenteen pitäisi olla toiminnassa, aluksi EGNOSille, vuoden 2000 loppuun mennessä38. 
Hallinto-organisaation tehtäviin voisi kuulua suhteiden hoitaminen kansainvälisiin 
organisaatioihin39, jotka osallistuvat GNSS:n hyödyntämiseen. Se voisi myös olla mukana 
mittaustuloksen luotettavuuden kansainvälisen seurantaverkon perustamisessa ja 
asianmukaisten suhteiden luomisessa erityisten laajennuspalveluiden tarjoajiin esimerkiksi 
pohjoisimmilla leveysasteilla. Se voisi myös vastata rauhanajan koordinoinnista ja 
tarkoituksenmukaisista suhteista puolustus- ja turvallisuusorganisaatioihin kuten NATOon ja 
WEU:hun, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöön, Interpoliin ja Europoliin ja 
varmistaa ydinohjuksia ja ydinsulkua koskevien järjestelyjen kunnioittamisen. Käytännössä 
sen tehtävä olisi siis osallistua kohderyhmältään rajoitettuun palveluun liittyvän salauksen 
hallintaan ja vastatoimien määrittämiseen mahdollisissa turvallisuusongelmissa sekä 
häiriöihin liittyvän tiedon tosiaikaiseen levittämiseen. Hallinto-organisaatio olisi vastuussa 
kaikista Galileota koskevista korvausvaatimuksista. 
6.4.2. Galileon käyttö 
Komission mielestä yksityinen sektori voisi huolehtia Galileon tärkeimmistä toiminnoista 
toimiluvan turvin. Jos hyväksytään lähestymistapa, jossa käynnistetään julkisen ja yksityisen 
sektorin yhteistyö järjestelmän suunnittelua, toteutusta ja käyttöä varten, toiminnot hoitaisi 
sama välikätenä toimiva yritys, joka vastasi järjestelmän perustamisesta. Välikätenä toimiva 
yritys olisi siis vastuussa järjestelmän toimimisesta vakaalla taloudellisella pohjalla40 ja 
tarvittaessa uuden teknologian käyttöönotosta palvelujen kehittämiseksi ja käyttäjien uusien 
tarpeiden tyydyttämiseksi. Olisi myös mahdollista tehdä sopimus, jonka mukaan järjestelmän 
käyttö siirretään yksityiselle sektorille, vaikka alkuvaiheisiin ei sisältyisikään julkisen ja 
yksityisen sektorin yhteistyötä. 
6.5. Radiotaajuuksien turvaaminen 
Radiotaajuuksien saatavuuden turvaaminen on Galileon toteutuksen ja häiriöttömän 
toiminnan varmistamisen edellytys. 
Maailmanlaajuisella tasolla päätökset taajuuksien jakamisesta tehdään Maailman 
radiohallintojen konferensseissa (WRC), jotka järjestää Kansainvälinen teleliitto (ITU), jossa 
on 186 jäsenvaltiota. Euroopan kannanotot WRC-konferensseihin laaditaan ja neuvotellaan 
CEPT:ssä (Euroopan posti-ja telehallintojen konferenssi), johon kuuluu 43 Euroopan valtiota. 
38 Mikäli tämä aikataulu ei ole mahdollinen, EGNOSin toimenpide- ja infrastruktuuriryhmän, jota parhaillaan 
ollaan perustamassa, pitäisi pystyä ottamaan hallintovastuu EGNOSista. EGNOSin yhteydessä ei kuitenkaan 
ole tällä hetkellä suunniteltu välikätenä toimivaa yritystä, joka vastaisi järjestelmän toiminnasta, joten 
Galileon hallinto-organisaatiolla olisi laajempi tehtäväkenttä kuin EGNOSin vastaavalla hallintoelimellä. 
39 Se voisi siis hyötyä laajemmasta jäsenkunnasta ja näiden organisaatioiden suhteista kansainvälisillä 
sopimuksilla. 
40 Maksupolitiikka saattaa edellyttää GNSS:n hallinto-organisaation hyväksyntää yhteisön antamien 
suuntaviivojen ja sääntelytoimien mukaisesti; maksujen periminen olisi toimiluvan saaneen operaattorin 
vastuulla. 
31 
Näin ollen tuloksena voi olla yhdenmukainen taajuuksien jakaminen yhteisön rajojen 
ulkopuolella41. 
On tärkeää laatia Euroopan yhteinen kanta sen varmistamiseksi, että GNSS:n ja Galileon 
taajuusvaatimukset tunnustetaan ja niihin vastataan myös ITU/WRC:ssä ja CEPT:ssä. 
Äskettäin julkaistun vihreän kirjan42 mukaan WRC-konferenssien valmisteluun liittyy monia 
ja enenevässä määrin ristiriitaisia etuja sekä suuri joukko toimijoita. Siksi komissio 
suositteleekin, että CEPT:n kohdalla on harkittava, miten poliittinen ja lainsäädännöllinen 
yhteisymmärrys voidaan saavuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä. Tämä olisi 
sopusoinnussa aiemman päätöksen kanssa, joka koskee matkaviestintäjärjestelmien ja 
satelliittivälitteisten henkilökohtaisten viestintäjärjestelmien yhdenmukaistettua käyttöönottoa 
yhteisössä43. 
Erityisesti siksi, että CEPT on vähemmistönä ITU:ssa, koulutus- ja tiedotustoimilla on tärkeä 
tehtävä niiden taajuuksien varaamisessa, joita käyttämällä Galileo voi aloittaa toimintansa, 
sekä Galileon markkinapotentiaalin luomisessa. Täytyisi siis pyrkiä liittoutumaan 
samanhenkisten maiden ja ryhmittymien kanssa WRC:tä varten. 
Koska Yhdysvallat on myös erittäin kiinnostunut nykyisten radionavigointisatelliittien 
taajuuksien (GPS ja GLONASS) suojaamisesta tulevan WRC-2000-konferenssin44 kannalta, 
on mahdollisuus yhteistyöhön ja -ymmärrykseen, mikä tulisi ottaa huomioon määriteltäessä 
valtuuksia kansainvälisiin GNSS-neuvotteluihin. Ennen tätä varhaiset teknisiin seikkoihin 
liittyvät keskustelut Yhdysvaltojen kanssa saattavat olla ratkaisevan tärkeitä molemmille 
osapuolille sopivan lähestymistavan määrittelemiseksi ja Euroopan yritysten 
mahdollisuuksien turvaamiseksi GNSS:ssä uusien laite-ja palvelumallien avulla. Samat seikat 
koskevat myös Venäjän federaatiota, etenkin, jos Galileo rakennetaan yhteistyössä ja 
käytetään GLONASSin taajuuskaistaa. 
41 Yhteisö toimii tarkkailijana ITU/WRC:ssä ja neuvonantajana CEPTissä tiedottaen niille yhteisön 
poliitikoista ja radiotaajuusvaatimuksista. Lisätietoja löytyy asiakirjasta Komission tiedonanto Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle maailman radiohallintojen konferenssista 1997 (WRC-97) (KOM (97) 304 
lopull., 18.6.1997) sekä asiakirjasta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Yhteisön 
toiminnan radiotaajuusvaatimukset ja vuoden 1999 maailman radiohallintojen konferenssi (WRC-99) 
(KOM (98) 298 lopull., 13.5.1998). 
42 Vihreä kirja radiotaajuuspolitiikasta - radiotaajuudet Euroopan yhteisön televiestintä-, yleisradiotoiminta-, 
liikenne-ja t&k-politiikassa ; KOM (98) 596 lopull, 9.12.1998. 
43 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 710/97/EY yhteensovitetusta valtuutusmenettelystä 
satelliittivälitteisten henkilökohtaisten viestintäpalvelujen alalla yhteisössä (EYVL L 105/4, 23.4.1997). 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o .../98/EY kolmannen sukupolven matkaviestinnän ja 
langattoman viestinnän järjestelmän (UMTS) koordinoidusta käyttöönotosta Euroopan yhteisössä. Näiden 
päätösten mukaisesti CEPT:lle annetaan valtuudet taajuuksien sekä UMTS-ja S-PCS-järjestelmiä koskevien 
hyväksymisehtojen yhdenmukaistamiseksi. Jos CEPT:n työ tai toiminnan toteutus jäsenvaltioissa ei ole 
tyydyttävää, yhteisön tasolla ryhdytään lisätoimenpiteisiin. 
44 Seuraava WRC-konferenssi järjestetään Istanbulissa 8.5.-2.7.2000 (WRC-2000). Yksi esityslistalla oleva 
asia on taajuuksien jakaminen GNSS:lle ja muille radionavigointisatelliittipalveluille. CEPT on alustavasti 
hyväksynyt radionavigointisatelliittipalvelujen nykyisten taajuuksien säilyttämisen. 
32 
6.6. Sääntelyä koordinoiva elin 
Yleisesti ottaen kansainvälinen laki antaa puitteet kriittisten toimintojen sääntelylle (esim. 
turvallisuuteen, alan standardeihin, ympäristöön ja politiikan toteutukseen liittyvät toiminnot), 
joka otetaan käyttöön yksityiskohtaisemmalla kansallisella lainsäädännöllä. Navigoinnissa 
sääntelyelimen täytyy varmistaa, että järjestelmä ja siihen liittyvät palvelut täyttävät laissa 
asetetut suorituskykyä ja erityisesti turvallisuutta koskevat vaatimukset. Tässä vaiheessa 
GNSS-navigointia, -paikantamista ja -ajanmääritystä koskevat päätökset jäävät selvästi 
kansalliselle tasolle tai yhteisölle ja määriteltävänä oleville kansainvälisille elimille (esim. 
EASA45), ja sääntelyn tarkistamispäätökset täytyy antaa kansallisille sääntelyelimille 
hyväksyttäviksi. 
Täytyy harkita, onko tarpeen komission nykyisen koordinointitehtävän lisäksi perustaa 
eurooppalainen GNSS:n sääntelyä koordinoiva elin, joka ottaa vastuulleen standardien 
kehittämisen tarvittaessa (esimerkiksi hyväksyntää tai tyyppihyväksyntää varten) Galileota ja 
muita Euroopan laajuisen paikantamis- ja navigointiverkon osia varten46. Eräissä tapauksissa 
saattaa olla tarpeen luoda uusia asiantuntemuskeskuksia kehittämään standardeja47, toisaalta 
taas nykyiset järjestöt voivat olla tässä työssä tukena. Kehitetyt standardit voitaisiin sitten 
ottaa osaksi asianmukaisten elinten sääntelytoimintaa (esim. ICAO, IMO, ISO, CENELEC, 
IEC ja ETSI). Sääntelyä koordinoiva elin pystyy myös huolehtimaan järjestelmän 
suorituskyvyn seurannasta, joten jäsenvaltioille voidaan taata, että ne pystyvät täyttämään 
velvoitteensa. Tällä rakenteella olisi myös tärkeä edistämistehtävä, jotta eri liikennemuodoille 
ja käyttäjäryhmille otettaisiin käyttöön yhdenmukaistetut sääntelyn mukaiset 
suorituskykyvaatimukset. 
Sääntelyä koordinoivan elimen tehtävää voi tässä vaiheessa hoitaa erikoisasiantuntijaryhmä, 
johon jäsenvaltiot nimeävät kansallisia asiantuntijoita ja jota tarvittaessa tukevat tarkkailijat 
muista organisaatioista ja muilta aloilta (esim. kansalliset lainsäätäjät, aiheeseen liittyvät 
kansainväliset ja yhteisön sääntelyelimet, Euroopan standardointielimet, maatalous-, tulli ja 
kalastusviranomaiset, turvallisuuteen liittyviin toimiin keskittyvät organisaatiot ja kolmannet 
maat). Sääntelyä koordinoiva elin valvoo ohjelman hallintoelintä. 
Tulevaisuuden sääntelyä koordinoiva elin saattaa myöhemmin saada valtuutuksen kehittää 
pakollisia standardeja, jotka kaikkien jäsenvaltioiden on otettava käyttöön Euroopan laajuisen 
paikantamis- ja navigointiverkon päämäärien täyttämiseksi. Näin voi tapahtua varsinkin 
silloin, kun GNSS:n hallinto perustetaan ja se tarvitsee tukea sääntelyssä. Asia olisi 
järjestettävä siten, ettei se ole perustamissopimuksen vastaista. 
45 Suositusluonnos neuvoston päätökseksi, jolla komissio valtuutetaan aloittamaan neuvottelut Euroopan 
siviili-ilmailualan turvallisuusjärjestön perustamiseksi, SEC 2152, 16.12.1996. Vaikka todetaankin, että 
siviili-ilmailun ja turvallisuuden sääntelyn alalla perustettava Euroopan siviili-ilmailualan 
turvallisuusjärjestö (EASA) koskee nimenomaan kyseistä liikennemuotoa, EASA:n panos tulee olemaan 
merkittävä GNSS:n turvallisuuspolitiikkaa määriteltäessä. 
46 Sisältää laajennukset, joissa käytetään satelliittiperustaista infrastruktuuria (esim. DGPS:n DGLONASSin ja 
Eurofixin kaltaisia differentiaalijärjestelmiä). 
47 Tämä päätelmä tehtiin komission teettämässä tutkimuksessa Study to Devise a Legal/Certification 
Framework for a Satellite-Based Navigation and Positioning Service (CLAIM GNSS) (tutkimus 
maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää koskevan oikeudellisen ja sertifiointikehyksen 
laatimiseksi), syyskuu 1998. 
33 
Päätelmä: esitetään seuraavanlaista organisaatiorakennetta: 
EU:n tasolla tehtävissä strategisissa päätöksissä komissio toimii tavallisessa 
tehtävässään GNSS:n korkean tason ryhmän tukemana. 
Valmistelu-ja käyttöönottovaiheessa 
soveltuva ohjelmanhallintorakenne, jossa ohjelman hallintoelin toimii aluksi 
teknisen työryhmän tukemana, ja myöhemmin myönnetään toimilupa välikätenä 
toimivalle yritykselle. 
Toimintavaiheessa 
kevyt Galileon hallinto-organisaatio, joka hallinnoi välikätenä toimivan yrityksen 
kanssa satelliittivälitteisten navigointipalvelujen tarjontaa, varmistaa 
suorituskyvyn ja vastaa rauhanajan puolustus- ja turvallisuuskoordinoinnista. 
Sääntelyä koskevissa kysymyksissä 
GNSS:n sääntelyä koordinoiva elin, joka kehittää pakolliset standardit, jotka 
kaikkien jäsenvaltioiden on otettava käyttöön Euroopan laajuisen paikantamis- ja 
navigointiverkon päämäärien täyttämiseksi. 
7. JÄRJESTELMÄN YHTEISKEHITTÄMISEN TOTEUTTAMISKELPOISUUS JA MAHDOLLISET 
KUMPPANIT: LOPPUPÄÄTELMÄT 
Kansainvälisten kumppaneiden kanssa tehtäviä sopimuksia varten tarvitaan vielä neuvotteluja, 
samoin mahdollisesti maanpäällisiä infrastruktuureja ylläpitävien tahojen kanssa. Komissio 
laatii ehdotuksia neuvottelujen suuntaviivoiksi tapauskohtaisesti ja sovittaa sisällön ja 
laajuuden eri maiden kanssa ehdotetun yhteistyön luonnetta vastaavaksi (alan teollisuutta 
koskevat, poliittiset ja turvallisuuskysymykset). Päämääränä on varmistaa, että Euroopan edut 
turvataan kansainvälisellä tasolla, kuten parlamentti pyysi tammikuussa 1999 antamassaan 
päätöslauselmassa. 
Lähitulevaisuudessa vain kahta päätöstä - neuvottelujen käynnistämistä Yhdysvaltojen ja 
Venäjän federaation kanssa - ehdotetaan neuvostolle. Tekniset keskustelut jatkuvat sillä välin 
kun neuvosto harkitsee päätöksistä ja neuvottelujen suuntaviivoista ehdotettuja suosituksia. 
Muiden maiden, esimerkiksi Japanin, kohdalla on vielä tarpeen käydä kartoittavia 
keskusteluja. 
Yhdysvaltojen osalta komissio esittää, että neuvosto käynnistäisi neuvottelut sen 
olettamuksen pohjalta, että Eurooppa kehittää maailmanlaajuisen järjestelmän, joka on täysin 
yhteensopiva GPS:n kanssa. Euroopan tulisi pyrkiä osallistumaan mahdollisimman suuressa 
määrin GPS:n uudenaikaistamisohjelmaan (mukaan luettuna signaalirakenteen kehittäminen) 
ja mittaustuloksen luotettavuutta seuraavan maailmanlaajuisen verkon kehittämiseen 
tulevaisuudessa. Yhdysvaltojen kanssa tehtävän sopimuksen pitäisi myös sisältää määräykset 
sopivasta yhteisestä hallintorakenteesta, joka vastaa politiikkojen ja teknisten kysymysten 
koordinoinnista (signaalirakenne, mittaustuloksen luotettavuutta seuraavat verkot jne.). 
Neuvotteluissa täytyisi myös ottaa huomioon erimielisyyksien ratkaisumenetelmän 
34 
kehittäminen ja mahdolliset lisävaatimukset, joita voi ilmaantua ESA:n vertailevan 
tutkimuksen pohjalta. Yhdysvallat on myös tehnyt selväksi, että se voisi harkita kasvattavansa 
eurooppalaisten näkemysten ja eurooppalaisen panoksen merkitystä GPS:n siviilitoimintojen 
käytössä ja hallinnossa (esim. siviiliedustus siviilikäyttöön tarkoitetun GPS:n 
laajennuskeskuksissa). Vastavuoroisesti voitaisiin odottaa samankaltaista menettelyä 
Yhdysvaltojen kohdalla Galileossa. 
Venäjän federaation osalta komissio esittää neuvostolle, että käynnistettäisiin yhteisen 
eurooppalais-venäläisen Galileon kehittämissopimukseen tähtäävät neuvottelut. Sopimuksen 
täytyisi heijastella edellä kohdassa 3.2. kuvattua asteittaista lähestymistapaa. 
Yhteiskehittämisen hahmotelmassa täytyisi varautua yhteisen ohjauskomitean luomiseen, 
jotta voitaisiin sopia asianmukaisen signaalirakenteen kehittämisestä ja koordinoida poliittisia 
ja teknisiä seikkoja. Tähän kuuluu myös koordinoitu infrastruktuurisuunnittelu tulevien 
paikantamis-ja navigointi verkkojen kustannustehokasta siirtymävaihetta ja toteutusta varten. 
Osapuolten oikeudet ja velvollisuudet yhteisessä kehitysohjelmassa pitäisi myös yksilöidä 
yksityiskohtaisesti, mukaan luettuina erimielisyyksien ratkaisemismenettelyt ja valtuutetut 
keskusteluosapuolet48. Turvallisuuskysymykset täytyisi myös huomioida. 
Venäjän federaation kanssa tehtävän yhteistyön laajuudella on tärkeä merkitys hankkeen 
kehityksen muille näkökohdille, erityisesti rahoitus- ja organisaatiorakenteille, ja 
neuvotteluissa täytyy täsmentää, mitä voidaan realistisesti saavuttaa ajoissa näitä alueita 
koskevien päätösten osalta. 
8. TIE TÄSTÄ ETEENPÄIN : STRATEGIAN TOTEUTUS 
Edellisissä luvuissa esitettyjen päätelmien mukaisesti suositetaan seuraavaa mallia Euroopan 
GNSS-2 -järjestelmän (Galileon) toteutukseen. EU:n ministerineuvoston ja ehkä myös 
Eurooppa-neuvoston otaksutaan tekevän tärkeimpiä kysymyksiä koskevat päätökset kesäkuun 
loppuun mennessä. Euroopan parlamentilla on myös ratkaisevan tärkeä osuus. Tässä 
yhteydessä ESA:n neuvoston maaliskuussa pitämän kokouksen pitäisi selventää ESA:n 
mahdollista roolia Galileon teknisessä, taloudellisessa ja organisaatioita koskevassa 
kehityksessä. 
Päätösten pitäisi koskea koko jaksoa, myös toimintavaihetta. Merkittävä välitavoite 
saavutetaan kuitenkin vuoden 2000 lopulla, jolloin on mahdollista arvioida näitä suuntauksia. 
• strategian käynnistäminen 
Nyt tarvitaan päätös siitä, että Eurooppa kehittää Galileon, jotta voidaan antaa alan yritysten 
investointeja varten tarpeellinen poliittinen sitoumus, jotta Eurooppa voi neuvotella 
järjestelmän ominaisuuksista kansainvälisten kumppanien kanssa ja voidaan varmistaa, että 
Eurooppa pystyy vaikuttamaan näiden strategisten markkinoiden kehittymiseen. Tarvittavana 
48 On tärkeää, että Eurooppa on täysin tietoinen venäläisten kumppanien monista vastuualueista, mukaan 
luettuina teollisuus, Venäjän avaruusjärjestö ja puolustusministeriö. Internavigatsian kehitys teollis-
taloudelliseksi konserniksi, joka on mm. vastuussa GLONASSin kehittämisestä siviilikäyttöön (Venäjän 
federaation hallituksen 15.11. 1997 tekemän päätöksen N° 1435 mukaisesti) ja navigointijärjestelmien 
kehittämisestä Euroopan GNSS-ohjelmien yhteydessä, voi olla hyödyksi hankkeen kohdentamisessa ja 
koordinoinnissa. 
35 
sitoumuksena voisi olla se, että Eurooppa-neuvosto käsittelisi Galileota Euroopan laajuisten 
verkkojen ensisijaisena hankkeena Euroopan parlamentin suosituksen mukaisesti. Tämä 
poliittinen sitoumus täytyy muuntaa useiksi yksittäisiksi päätöksiksi, jotka on hahmoteltu 
tässä. 
Suositellun Galileon tärkeimmät piirteet ovat: 
• Sen on oltava avoin, maailmanlaajuinen järjestelmä, täysin yhteensopiva GPS:n kanssa, 
mutta silti siitä riippumaton, ja Venäjän federaatiolla on merkittävä osa siinä. 
• Sen pitäisi perustua keskikorkeuskiertoradan (MEO) satelliitteihin ja se sisältäisi 
kohderyhmältään rajoitetun palvelun. Nyt tehtävät päätökset eivät kuitenkaan saisi rajoittaa 
mahdollisuuksia mukauttaa suunnittelua teknologian kehitykseen. 
• Sitä täytyisi kehittää yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyönä siten, että huomattava osa 
rahoituksesta saadaan Euroopan tasolla (EU ja ESA) ja siten, että luodaan uusia 
tulolähteitä. 
• Galileon rahoitus 
Tässä tiedonannossa on esitetty Galileon mahdolliset kustannukset ja sen rahoitusvaihtoehdot 
siltä pohjalta, että tarvitaan huomattavaa julkista rahoitusta, koska nykyinen GPS-signaali on 
käytettävissä ilmaiseksi. Ei ole vielä tarpeellista eikä mahdollista tehdä lopullisia päätöksiä 
tarkasta jakautumisesta eri rahoituslähteiden välillä, mutta kaikille rahoitusta koskevan 
lähestymistavan kohdille pyydetään hyväksymistä. 
Ensinnäkin, merkittävä rahoitus EU:lta tässä vaiheessa antaa hankkeelle vankan perustan. 
Tämä edellyttää useita yksittäisiä päätöksiä: 
- asianmukaista rahoitusta Agenda 2000:ssa Euroopan laajuisille 
liikenneverkoille komission ehdotuksen ja parlamentin lausunnon pohjalta 
- Euroopan laajuisten verkkojen rahoitustuesta annetun asetuksen muuttaminen, 
joka mahdollistaa monivuotiset ohjelmat sekä enintään 20 % rahoituksen 
hankkeissa, joista on Euroopalle etua, kuten Galileossa 
- neuvoston ja parlamentin hyväksynnän esitetylle 500 miljoonan euron 
varaamiselle Galileota varten Euroopan laajuisten liikenneverkkojen 
monivuotisohj elmassa 
- komissiolle annettua neuvoston ja parlamentin suositusta, jonka mukaan on 
edistettävä viidennen puiteohjelman varojen käyttöä noin 120 miljoonaa euron 
arvosta Galileon kehittämistyöhön. 
Tulolähteiden osalta: 
- on päätettävä siitä, valitaanko vaihtoehto, jossa peritään käyttömaksuja 
vastaanottajilta, mikä voisi tuottaa merkittävän osa hankkeen rahoituksesta. 
- muut tulolähteet ovat riippuvaisia siitä, kuinka paljon erikoistuneet käyttäjät 
maksaisivat paremmasta laadusta, taatusta tai hyväksynnän saaneesta 
palvelusta. Komissio on perustamassa yksityisen sektorin johtamaa 
36 
erikoistyöryhmää, joka vastaa asiaan perehtymisen edellyttämästä merkittävästä 
lisätyöstä. Kun muut tulolähteet, jotka mahdollistaisivat julkisen ja yksityisen 
sektorin yhteistyön käynnistämisen, sekä tarvittavat sääntelytoimet on eritelty, 
komissio voidaan valtuuttaa valmistelemaan asianmukaisia ehdotuksia. 
Lisäksi: 
- julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön perustuva lähestymistapa on 
hyväksyttävä. Tämä auttaisi parantamaan rahalle saatavaa vastinetta sekä 
antamaan keskeisen aseman käyttäjien tarpeille ja olisi myös selvä merkki 
yksityiselle sektorille, että sen on myös vahvistettava omaa sitoumustaan 
hankkeeseen investoimalla riskipääomaa siihen. Julkisen ja yksityisen sektorin 
yhteistyön käynnistäminen edellyttää huomattavaa lisätyötä 
suorituskykyvaatimuksien, riskien jakamisen ja tulolähteiden osalta, joiden 
kaikkien pitäisi olla ensisijaisessa asemassa määritysvaiheessa. 
• Galileon kehittämisen hallinto 
Tarkkaa organisaatiorakennetta ei tarvitse päättää vielä. Selkeiden järjestelyjen tekeminen 
määritysvaihetta (kesäkuu 1999 - joulukuu 2000) varten on ensisijainen tavoite. Tämä 
merkitsee: 
- sen vahvistamista, että tärkeimmät strategiset päätökset pitäisi tehdä EU:n 
toimielinrakenteen yhteydessä (eikä pelkästään ensimmäisessä pilarissa) siten, 
että GNSS:n korkean tason ryhmä tukee komissiota antamalla strategiaa 
koskevia suuntaviivoja ja osallistumalla Galileo-ohjelman kehitykseen, myös 
kansainvälisiin keskusteluihin ja neuvotteluihin 
- komission johtaman ohjelman hallintoelimen perustamista. Hallintoelin 
kehittäisi asianmukaista ohjelman hallintorakennetta (johon sisältyisi välikätenä 
toimiva yritys), koordinoisi Galileon tutkimusta ja kehittämistä, päättäisi 
lopullisesti suorituskykyvaatimuksista sekä esittäisi yksityiseltä sektorilta 
saadun palautteen perusteella liiketaloudellisia perusteluja julkisen ja yksityisen 
sektorin yhteistyölle. Hallintoelintä tukisi tekninen työryhmä 
määritysvaiheessa. Ohjelman hallintoelimen työn pohjalta komissio antaisi 
suosituksia neuvostolle ja parlamentille määritysvaiheen lopussa ja 
mahdollistaisi siten varmat ohjelman rakennetta ja rahoitusta koskevat 
päätökset. 
Pitkän aikavälin organisaatiorakenteen osalta komissio suunnittelee GNSS:n hallinto-
organisaatiota varsinaisessa toimintavaiheessa hallinnoimaan (välikätenä toimivan yrityksen 
välityksellä) satelliittivälitteisten navigointipalvelujen tarjontaa sekä takaamaan nämä palvelut 
ja suorituskyvyn. Komission täytyy myös kehitellä lisää sääntelyn koordinoinnin käsitettä 
nykyisten sääntelyrakenteiden pohjalta. 
• kansainvälisen ympäristön muodostaminen 
Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation kanssa täytyy edetä kartoittavia keskusteluja 
pidemmälle. Määritysvaiheen tärkeimmät päätökset riippuvat niiden sitoumusten luonteesta, 
joita kumppanit ovat halukkaita tekemään. Komissio aikoo toimittaa mahdollisimman pian 
tässä tiedonannossa hahmotellut neuvottelujen suuntaviivat neuvoston hyväksyttäviksi. 
37 
Myös muiden maiden kanssa täytyy käydä kartoittavia keskusteluja, jotta voidaan arvioida, 
missä laajuudessa ne käytännössä osallistuvat Galileo-hankkeeseen. 
38 
es a es 
'8 e « 
• PM 
-C '8 
> 
c 
es 
a 
o 
I 
o 
es 
o 
-a: 
a 
<u 
a> 
•** 
a 
<u 
-S! es 
k. o 
"•** es »i 
••• c es wo 
s. 
O 
H ON 
O o 
00 o o 
© o (N 
VO o o 
O o «s 
o o 
o o 
o o 
T-4 o o 
o o o 
ON 
ON 
ON 
•H § s 
2 
D J 
o 
I 
< 
C/3 
u 
Toiminnan 
aloittaminen 
• ••N 
es 
p> o 
ts o O :© :0 
-*•• 
'8 
p> 
en 
a 
:eS 
tS 
-S 
JA 
es 
CW 
c 
:es :es 
SOJBKCl-SUUE} 
-JI13J0J U03J-JJBQ 0> 
•11 
+- .s 
SX) 
o> 
ii O a 
o 0> 
«3 
O O 
•+-» 
c 
es f £MI <=» 
/\ 
JS a 
o :^:s? 
fc '~ = 
PJ ^ -S 
a J s 
SI 00 HJ 
S 
o ^> 
<3 > H 
2 
>« 
O -s 
H il 
> ,*> 
c a s E 
u g 2 o 
.s|a 1 
12 
co (•••ISSNO) 
U33S3)nUU3feBI 
ijuiojSajui 
psj(n|i9Aos 
Ijjuaiu 
§3SSnaiEAB/}ES0 
J3SI|IBBdUBBJM a o 
«3 
U3 
o. 
c 
a> 
•O 
i 
! 
O 
3 
J es 
> 
5 
O 
S 
<D 
a o 
C/3 
> 
:m 
a 
CLI 
> 
.S 
eo 
tL> 
1 
J3 
SÖ 
o 8 
1 s o 3 
Liite II a): Galileon suunnitellun kiertoradan pääominaisuudet 
Galileon avaruussegmenttiä varten voidaan tehdä useita eri hahmotelmia. Kiertoradan tai 
kiertoratayhdistelmien valinta on komporomissi, johon vaikuttavat useat eri parametrit, 
kuten satelliittien määrä, peittoalue, kustannukset, tarvittavat maanpäälliset osat jne. 
LEO (matalakiertorata) 
LEO-järjestelmää (enintään 2000 km:n korkeudessa) on aiemmin käytetty useissa 
henkilökohtaisissa tietoliikennejärjestelmissä, kuten Globalstarissa ja Iridiumissa sekä 
navigoinnin Transit-järjestelmässä. Sen pääasiallisena etuna on vastaanotinten ja 
satelliittilaitteiden edullisuus. Kiertoaika radalla on kuitenkin 45-90 minuuttia, ja 
jokainen satelliitti on näkyvissä vain vähän aikaa (noin 15 minuuttia). Siksi satelliitteja 
tarvitaan paljon. 
MEO (keskikorkeuskiertorata) 
MEO (5000-20 000 km:n korkeudessa) valittiin GPS:ään ja GLONASSiin. Molemmat 
toimivat ympyräradalla noin 20 000 km:n korkeudessa, ja jokainen satelliitti kiertää kaksi 
täyttä kiertorataa päivässä (kiertoaika radalla on 12 tuntia). Laukaisukustannukset ovat 
LEO-satelliitteja suuremmat, mutta satelliitteja tarvitaan vähemmän. 
GEO (geostationäärinen kiertorata) 
GEO-järjestelmiä (36 000 km:n korkeudessa päiväntasaajan tasolla) on käytetty 
Yhdysvaltain, Euroopan ja Japanin kehittämissä tietoliikenne-, televisio-, ja 
satelliittinavigointijärjestelmien laajennuksissa (WAAS:ssa, EGNOSissa ja MSAS:ssa). 
Satelliitin kiertoaika ympyräradalla on 24 tuntia, joten satelliitit näyttävät olevan 
paikallaan samassa kohdassa maanpinnan yläpuolella. Pääasiallinen haitta on kuitenkin 
se, että peittoalue ei ulotu riittävässä määrin suurille leveysasteille. Lisäksi satelliitit ja 
niiden laukaisu ovat suhteellisen kalliita. 
IGSO (geosynkroninen kiertorata) 
IGSO-järjestelmät (jotka ovat muunnelma GEO-järjestelmästä, samoin 36 000 km:n 
korkeudessa) kiertävät 24 tunnin ympyrärataa, joka on kallistunut päiväntasaajan tasoon 
päin. Tämä helpottaa napa-alueiden peittoa. Yhtään IGSO-järjestelmää ei ole vielä 
käytetty kaupallisessa sovelluksessa. Satelliittien ja laukaisujen kustannukset ovat 
suhteellisen suuret. 
40 
LIITE II b): LYHENTEET 
Maailmanlaajuiset järjestelmät 
GNSS: 
(Global Navigation Satellite System, 
maailmanlaajuinen 
satelliittinavigointijärjestelmä) 
• GNSS-1 
• GNSS-2 
GPS: 
(Global Positioning System, 
maailmanlaajuinen 
paikantamisjärjestelmä) 
GLONASS: 
(Global Navigation Satellite System, 
maailmanlaajuinen 
satelliittinavigointijärjestelmä) 
"GALILEO" Maailmanlaajuinen paikan-, nopeuden-ja ajanmääritysjärjestelmä, 
joka täyttää pysyvästi käyttäjien mahdolliset siviilisovelluksille 
asettamat vaatimukset. 
GNSS:n ensimmäinen toteutusvaihe, joka perustuu siviilijärjestelmillä 
(kuten EGNOSilla, WAASilla ja MSAS:lla) täydennettyihin GPS-ja 
GLONASS-järjestelmiin. 
Toisen sukupolven järjestelmä, joka täyttää siviilikäyttäjien paikan-, 
nopeuden-ja ajanmääritykselle asettamat vaatimukset ja joka pystyy 
määriteltyjä sovelluksia käytettäessä toimimaan ainoana 
navigointikeinona. 
Yhdysvaltain puolustusministeriön kehittämä, omistama ja hoitama 
satelliittipaikantamisjärjestelmä. 
Neuvostoliiton kehittämä satelliittipaikantamis-järjestelmä, joka on 
nyt Venäjän federaation (parhaillaan puolustusministeriön) hoidossa. 
Ehdotettu Euroopan osuus GNSS-2:sta, joka on satelliittijärjestelmään 
perustuva ja täysin yhteentoimiva GPS-signaalirakenteen kanssa. 
Laajennuksiin ja maanpäällisiin järjestelmiin integroituna se muodostaa 
Euroopan laajuisen paikantamis-ja navigointiverkon. 
Alueelliset laajennukset 
on suunniteltu tarjoamaan käyttäjille koko järjestelmän riittävä ja itsenäinen seuranta sekä lisäämään tarkkuutta 
ja satelliittien käytettävyyttä. 
EGNOS: 
(European Geostationary Navigation 
Overlay System, Euroopan 
geostationaarinen 
navigointilisäjärjestelmä) 
MSAS: 
(MTSAT Satellite-based 
Augmentation System, MTSAT-
satelliittien' käyttöön perustuva 
laajennusjärjestelmä) 
WAAS: 
(Wide Area Augmentation System, 
suuralue-laajennusjärjestelmä) 
LAAS: 
(Local Area AugmentationSystem, 
paikallisalue- laaj ennusjärj este lmä) 
Korjaava GNSS: Euroopan kehittämä GPS- ja GLONASS-järjestelmien multimodaalinen 
laajennus. EGNOS integroidaan Galileoon asianmukaisella tavalla. 
Japanin siviili-ilmailuviraston siviili-ilmailua varten kehittämä GPS-
järjestelmän alueellinen laajennus. 
Yhdysvaltain ilmailuviraston FAA:n siviili-ilmailua varten kehittämä 
GPS-järjestelmän alueellinen laajennus. 
Paikalliselle alueelle tehty laajennus, joka on tavallisesti tarpeen tiettyjä 
sovelluksia varten. Näihin kuuluvat tarkkuusnavigointi (esimerkiksi 
lentokoneen laskeutumisen ja laivojen laituriin kiinnittymisen tueksi) ja 
satelliittisignaalien vahvistaminen, kun se on tarpeen maantieteellisten 
tekijöiden vuoksi (esimerkiksi suurilla leveysasteilla). 
Paikallisaluelaajennukset voivat muodostaa pienalueverkkoja. 
Satelliittivälitteisten perussignaalien (tällä hetkellä GPS ja 
GLONASS) korjausjärjestelmä, jonka korjauslaskelmat suoritetaan 
maa-asemalla ja jonka korjaussignaalit lähetetään paikallisten alueiden 
tai suuralueiden palvelujen parantamiseksi. 
1 MTSAT: Multi-functional Transport Satellite, monitoiminen siirtosatelliitti 
41 
LIITE III a): RAHOITUS SELVITYS 
1. TOIMENPITEEN NIMI 
Komission tiedonanto Galileo - Euroopan osallistuminen 
satelliittinavigointipalvelujen uuteen sukupolveen 
2. BUDJETTIKOHDAT 
B5-700 Rahoitustuki Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteisen edun mukaisille 
hankkeille 
B6-6 Viides puiteohjelma, käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta (6-6121) ja 
kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (6-6131) 
Muita budjettikohtia käytetään tarpeen mukaan. 
3. OIKEUSPERUSTA 
Yksi tai useampi seuraavista oikeusperustoista toteutettavan toiminnan mukaan: 
Perustamissopimuksen 74 arktikla, 84 artiklan 2 kohta, 113 artikla, 129 c artikla ja 
130 i artikla. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä 
heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon 
kehittämiseksi. 
Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995, Euroopan 
laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista 
yleisistä säännöistä (ja muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) N:o 2236/95 
Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä 
koskevista yleisistä säännöistä, KOM (98) 723 lopull., 4.12.1998). 
Muut olennaiset asiakirjat 
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kohti Euroopan laajuista 
paikantamis- ja navigointiverkkoa: maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää 
(GNSS) koskeva eurooppalainen strategia 
Neuvoston päätelmät, annettu 17 päivänä maaliskuuta 1998, maailmanlaajuista 
satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevasta eurooppalaisesta strategiasta 
Euroopan parlamentin mietintö tammikuulta 1999 maailmanlaajuista 
satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevasta eurooppalaisesta strategiasta 
42 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS 
4.1. Yleistavoite 
Tiedonannossa ehdotetaan jatkoa komission tiedonannossa Kohti Euroopan 
laajuista paikantamis- ja navigointiverkkoa: maailmanlaajuista 
satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskeva eurooppalainen strategia 
(KOM (98) 29 lopull., 21.1.1998) kehitetylle strategialle. Siinä ennakoidaan 
eurooppalaisen satelliittijärjestelmän Galileon kehittämistä, jolla edistetään 
Euroopan laajuisen paikantamis- ja navigointi verkon toteuttamista. Tällaisen 
verkon perustamisen tavoite on parantaa liikennejärjestelmien tehokkuutta 
antamalla käyttäjille tilaisuus käyttää maantieteellisen paikantamisen ja tarkan 
ajoituksen mahdollistavaa järjestelmää. Tämä edistää henkilöiden ja tavaroiden 
kestävää ja turvallista liikkuvuutta, mikä on yksi yhteisen liikennepolitiikan 
perustavoitteista. Strategia tukee myös muita yhteisön politiikkoja, jotka 
koskevat muun muassa työllisyyttä, teollisuutta, ympäristönsuojelua, 
yhteenkuuluvuutta sekä kehitysyhteistyötä. 
Tarkemmin sanottuna Galileossa lisäarvona olisi kohderyhmältään rajoitettu 
palvelu, jonka tarjonnassa taattaisiin korkea palvelun taso ja joka tekisi siitä 
houkuttelevamman niiden käyttäjien kannalta, joille turvallisuus on olennaista ja 
jotka kiinnittävät huomiota kaupallisiin näkökohtiin. Se myös mahdollistaa 
julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön kehittämisen, jolloin saadaan 
merkittävä määrä yksityisiä sijoituksia yleisten strategisten syiden perusteella 
vaadittavan järjestelmän kehittämiseen. Tiedonannossa on määritelty erilaisia 
mahdollisia tulolähteitä, joista jotkin vaativat sääntelytoimia (komission 
ehdotuksia yhteisön toimielimille). 
Galileo tukee myös Euroopan teollisuuden mahdollisuutta saada osuus nopeasti 
kasvavilla maailmanlaajuisilla vientimarkkinoilla. 
4.2. Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt 
Galileon täydellinen toteuttaminen on odotettavissa vuosina 2000-2008. Tässä 
rahoitusselvityksessä on otettu huomioon EU:n talousarvion mukainen rahoitus 
vain nykyisten rahoitusnäkymien (1999-2006) osalta (varojen myöntämistä on 
mahdollista jatkaa nykyisten Euroopan laajuisten verkkojen ja viidennen 
puiteohjelman jälkeisissä ohjelmissa). 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 
5.1. Ei-pakolliset menot 
5.2. Jaksotetut määrärahat 
5.3. Oletettu tulolaji 
Ei sovelleta 
43 
MENOLAJI 
- Tukea yhteisrahoitukseen muilta osapuolilta (kuten Euroopan avaruusjärjestö, alan 
teollisuus, kansalliset avaruusjärjestöt) saatujen osuuksien lisäksi 
- Tutkimus- j a kehittämistoimet (puiteohj elma) 
- Toteutettavuustutkimukset ja esittelyhankkeet (yhteisön osuuden yläraja 50 
prosenttia), jotka ovat oikeutettuja saamaan Euroopan laajuisten liikenneverkkojen 
hankkeisiin myönnettävää rahoitustukea 
- Tuet ja riskipääomasijoitukset Euroopan laajuisten liikenneverkkojen 
sij oitusrahastoihin 
- Tacis-tuki koulutukseen ja Venäjän teollisuuden muuntamiseen sotilaallisista 
tarkoituksista siviilitarkoituksiin Galileo-ohjelman mukaisesti 
- Euroopan investointipankin lainoilla rahoitetut korkotuet 
- Lainatakuumaksut Euroopan investointirahaston takuista 
RAHOITUSVAIKUTUKSET 
7.1. Galileon arvioidut kustannukset ovat 1,6-2,2 miljardia euroa. Lisäksi 
kohderyhmältään rajoitetun palvelun sekä turvallisuuden ja varmuuden 
hyväksynnän toteuttaminen aiheuttaa kuluja (noin 600-750 miljoonaa euroa). 
EU:n talousarvion osalta nämä kulut katetaan jo talousarvioon sisältyvillä 
rahoitusohjelmilla, pääasiassa Euroopan laajuisiin verkkoihin ja viidenteen 
puiteohjelmaan osoitetuilla varoilla: Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta 
käsitellään Agenda 2000 -neuvotteluissa, ja viidennen puiteohjelman 
rahoituksesta on sovittu. Tiedonannossa tuodaan esiin muita mahdollisia 
rahoituslähteitä. 
GNSS-l:n ja GNSS-2:n kustannukset ovat jakautuneet tähän mennessä 
seuraavasti: 
44 
(Miljoonaa euroa) 
B2-7 Liikenne 
Maksusitoumus­
määrärahat 
Maksumäärärahat 
B5-700 Euroopan 
laajuiset verkot 
Maksusitoumus­
määrärahat 
Maksumäärärahat 
B6-7 Neljäs 
puiteohjelma 
Maksusitoumus­
määrärahat 
Maksumäärärahat 
B7-8 Tiettyjen yhteisten 
politiikkojen ulkoiset 
osat 
Maksusitoumus­
määrärahat 
Maksumäärärahat 
YHTEENSÄ 
Maksusitoumus­
määrärahat 
Maksumäärärahat 1995 
0 
0 
9,50 
4,75 
8,10 
2,80 
0 
0 
17,60 
7,55 1996 
0,75 
0,27 
10,80 
5,39 
0,40 
2,27 
0,23 
0 
12,18 
7,94 1997 
0,81 
0,62 
6,60 
0,55 
5,08 
5,15 
0 
0,23 
12,49 
6,55 1998 
0,81 
0,23 
10,04 
7,83 
4,86 
2,20 
0 
0 
15,71 
10,26 Yhteensä 
2,38 
1,12 
36,94 
18,52 
18,43 
12,43 
0,23 
0,23 
57,98 
32,30 Jotka jakautuvat 
seuraavasti: 
GNSS-1: GNSS-2: 
2,38 
1,12 
36,55 
18,52 
12,45 
9,95 
0,23 
0,23 
51,61 
29,82 0 
0 
0,39 
0 
5,98 
2,47 
0 
0 
6,37 
2,47 
45 
Galileon kehittämisen arvioidut kokonaiskustannukset vuoteen 2008 asti ovat seuraavat1: 
Järjestelmän suunnittelu ja 
hallinta 
Avaruussegmentti 
MEO 
GEO 
Maanpäälliset osat 
Toiminta 
Välisumma 
Hyväksynnät 
Turvallisuus 
Kohderyhmältään rajoitettu 
palvelu 
GNSS-organisaatio 
(vuosittaiset käyttö­
kustannukset, jotka ovat 
aluksi riippuvaisia 
kansallisista hallinnoista 
siirretystä henkilökunnasta) 
YHTEENSÄ Miljoonaa euroa2 
142 
868 
188 
252 
135 
1585 
249 
64 
300 
2198 
Kiinteitä kustannuksia varten on määritetty seuraavat alustavat tulolähteet 
Euroopan tasolla; tämä koskee vain jaksoa 2000-2006: 
Rahoituslähteet kiinteitä kustannuksia varten 
ESA3 
EY 
joka jakautuu seuraavasti: 
Euroopan laajuiset liikenneverkot 
Viides puiteohjelma + kuudes puiteohjelma4 
YHTEENSÄ milj. euroa 
500 
740 
500 
240 
1240 
Kustannusten jakautuminen on esitetty yksityiskohtaisemmin liitteessä III b). 
Luvut perustuvat 21 MEO-satelliitin ja 3 GEO-satelliitin järjestelmään. Kehittämisen 
kokonaiskustannuksia voidaan mahdollisesti vähentää tekemällä teknistä yhteistyötä Venäjän 
federaation kanssa. 
Riippuu ESA:n hyväksymismenettelyistä. 
Tässä oletetaan, että tutkimusohjelman rahoitus jatkuu vuoden 2002 jälkeen, mikä riippuu viidennen 
puiteohjelman arvioinnin tuloksista. 
46 
7.2. Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken5, 
Erittely 
Euroopan 
laajuiset 
verkot 
(B5-700) 
Tutkimus 
(B6-6; vain 
viides 
puiteohjelma) 
Yhteensä 1999 
30 
30 2000 
70 
30 
100 2001 
70 
30 
100 2002 
70 
30 
100 2003 
80 
80 Miljoonaa euroa (nykyisin hinnoin) 
2004 2005 2006 2007 2008 
70 70 70 
70 70 70 määr. määr. 
myöh. myöh. Yht. 
500 
120 
Rahoituksen vuosittainen jakautuminen on viitteellinen ja riippuu sekä hankkeen 
aikataulusta että rahoituksen saatavuudesta. 
PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 
Kaikkiin eri toimien rahoittamiseksi ehdotettuihin välineisiin sisältyvät 
petostenvastaiset toimet toteutetaan. Niihin kuuluvat tarkastukset, kertomukset, 
seuranta ja arviointi Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön 
rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun muutetun asetuksen 
2236/95 mukaisesti. Erityisesti asetuksen 12 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädetään 
komission henkilöstön paikalla suorittamista säännöllisistä tarkastuksista ja 15 artiklan 
5 ja 7 kohdassa säädetään seurannasta ja arvioinnista. Samankaltaiset toimet ovat 
käytössä muissa asiaan liittyvissä yhteisön rahoitusvälineissä. 
KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 
9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 
Galileon kehittäminen edellyttäisi huomattavia investointeja sekä julkiselta että 
yksityiseltä sektorilta. Yhdysvaltain ja Venäjän hallitusten omiin järjestelmiinsä 
tekemien investointien määrät kuvaavat kuitenkin tällaisen infrastruktuurin 
strategista merkitystä. Esimerkiksi Yhdysvaltain tähänastisten julkisten 
investointien nykyiseen GPS-järjestelmään arvioidaan olevan jo 10 miljardia 
dollaria, ja järjestelmän vuosittaisten ylläpitokustannusten arvioidaan olevan 420 
miljoonaa dollaria. 
Ilman Galileoa EU olisi turvallisuuden kannalta tärkeiden sovellusten (ilmailu, 
merenkulku) osalta täysin riippuvainen EU:n ulkopuolelta valvotuista ja 
hallituista järjestelmistä ilman minkäänlaisia takuita palvelun jatkuvuudesta ja 
sen riittävästä tasosta. 
Lisäksi sijoittaminen Galileoon on taloudellisesti järkevää. Yhdysvaltalaisten 
tutkijoiden arvion mukaan Euroopan GPS-laitteistomarkkinat olivat 228,7 
Vuotta 2000 ja sen jälkeistä aikaa koskevat luvut ovat alustavia ja riippuvat asianomaisten 
rahoitusvälineiden hyväksymisestä. Taulukossa ovat vain yhteisön rahoitusvälineet (eikä esimerkiksi 
ESA:n rahoitusta). 
47 
miljonaa dollaria vuonna 1997, ja markkinoiden oletetaan kasvavan siten, että 
vuonna 2004 markkinat ovat 960 miljoonaa dollaria. Komission teettämässä 
tutkimuksessa arvioidaan, että kumulatiiviset GNSS-tuotteiden ja -palveluiden 
markkinat Euroopassa (1998-2007) ovat 39 miljardin euron suuruiset. Uudet 
tutkimukset ovat vahvistaneet, että mikäli GPS-järjestelmän lisäksi käytettävissä 
on Galileo, siitä aiheutuu lisää tärkeitä etuja, kuten 40 miljardia euroa lisää 
laitteiden myynnistä ja 40 miljardia euroa lisäarvopalveluista vuosina 2005-
2023. Arvioidut kokonaisedut pelkästään liikenteen alalla ovat 18 miljardin 
euron luokkaa viiden ensimmäisen toimintavuoden aikana. 
Yhteisön strategialla on seuraavat tavoitteet: 
— multimodaalisen liikennejärjestelmän tehokkuuden parantaminen 
(liikenteen kapasiteetin lisääminen, liikenteestä johtuvien 
ympäristöhaittojen vähentäminen, vaarallisia tai saastuttavia aineita 
sisältävien kuljetusten seuranta jne.) ja samalla turvallisuuden lisääminen 
— lisäarvon tarjoaminen erittäin täsmällisellä palvelulla, jolloin palvelutaso 
on taattu niiden käyttäjien kannalta, joille turvallisuusnäkökohdat ovat 
tärkeitä 
— jäsenvaltioiden ja toimielinten välinen läheinen yhteistyö, jotta yhteisön 
tasolla voidaan saavuttaa mahdollisimman suuret hyödyt 
mahdollisimman pienin kustannuksin ja jotta maailmanlaajuisen 
järjestelmän yhteentoimivuuden kehitystä voidaan tukea niin, että se 
vastaa liikenteen nykyisiä ja tulevia tarpeita, 
— Euroopan taloudellisen kasvun edistäminen luomalla lisäarvotuotteille ja 
-palveluille yhtenäiset standardit ja maailmanlaajuiset markkinat, joilla 
Euroopan teollisuudella on merkittävät mahdollisuudet. 
9.2. Toimenpiteen perustelut 
— Yhteisön osuus olisi nähtävä niiden toimenpiteiden yhteydessä, joiden 
tavoitteena on toteuttaa Euroopan laajuisten liikenneverkkojen, erityisesti 
navigointi- ja paikantamisverkon ja yhteisen liikennepolitiikan 
kehittämistä koskevat suuntaviivat. Yhteistyön järjestäminen niin, että 
noudatetaan Euroopassa käytettävissä olevia resursseja hyödyntävää 
selvää strategiaa, on ainoa keino varmistaa Euroopan osuus GNSS:n 
kehittämisessä. 
— Tiedonannossaan Kohti Euroopan laajuista paikantamis- ja 
navigointiverkkoa (KOM (98) 29 lopull., 21.01.1998), jota neuvoston 17 
päivänä maaliskuuta 1998 annetut päätelmät tukivat, komissio esitti, että 
on tarpeen kehittää tehokas ja kohtuullisin kustannuksin saavutettava 
navigointi- ja paikantamisjärjestelmä, jonka on sovelluttava 
siviilikäyttöön ja oltava yhteensopiva sotilaallisten käyttötarkoitusten 
kanssa. Järjestelmän turvallisuustason on oltava korkea ja on taattava se, 
että järjestelmät, joista turvallisuus on riippuvainen, ovat riittävästi 
Euroopan hallinnassa. Lisäksi on varmistettava, että Euroopan 
48 
teollisuudella on mahdollisuuksia kehittyvillä 
satelliittinavigointimarkkinoilla. 
— Komissio suositteli avaruutta koskevassa tiedonannossaan (KOM (96) 
617 lopull., 4.12.1996), että on valmisteltava erityinen 
toimintasuunnitelma GNSS:n kehittämiseksi Euroopan teollisuuden 
tärkeimpiin kuuluvana avaruussovelluksena. 
9.3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi 
Toimintaa on seurattava ja arvioitava seuraavien perusteiden mukaisesti: 
— kestävän liikkuvuuden edistäminen lisäämällä ilmatilaa hyödyntävää ja 
muuta liikennekapasiteettia, 
— liikenteen aiheuttamien ympäristöhaittojen väheneminen ja vaarallisia tai 
saastuttavia aineita sisältävien kuljetusten seuranta, 
— turvallisuuden paraneminen, minkä seurauksena ohjausjärjestelmien 
virheistä tai pettämisestä aiheutuvat onnettomuudet vähenevät (ilma-
alusten laskeutuminen / alusten laituriin kiinnittyminen, alusten 
yhteentörmäykset jne.), 
— navigointijärjestelmien järkeistäminen ja optimointi, mikä johtaa 
rakenteeltaan yhdenmukaisempaan ja paremmin yhteentoimivaan, 
liikenteen nykyisiä ja tulevia tarpeita vastaavaan maailmanlaajuiseen 
navigoinnin tukijärjestelmään, 
— terveen ja vapaan kilpailun mahdollistaminen Euroopan teollisuudelle 
satelliittinavigoinnin kehittyvien markkinoiden kaikilla lohkoilla, 
mukaan lukien kaupallinen liikenne ja muut sovellukset, 
satelliittilaitteiden, maa-asemien ja vastaanottimien kehittäminen ja 
ylläpito. Tällä on merkittävän myönteinen vaikutus Euroopan 
taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen. 
Ehdotettu organisaatiorakenne on suunniteltu siten, että hankkeen hallinta on 
kustannustehokasta ja että siihen kuuluu tehokas valvonta ja arviointi. 
49 
10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION III PÄÄLUOKAN A OSA) 
Toimenpidettä varten tarvittavat hallintoresurssit riippuvat komission vuotuisista 
resurssien jakoa koskevista päätöksistä, joissa otetaan erityisesti huomioon 
lisähenkilöstö ja budjettivallan käyttäjän myöntämät resurssit. Lisätarpeet eivät saa 
missään tapauksessa vaikuttaa ennalta päätöksiin, joita komission on tehtävä 
seuraavista seikoista: 
lisähenkilöstön tarve vuotuisten talousarvioesitysten puitteissa 
resurssien j akaminen. 
10.1 Vaikutus henkilöstön määrään 
Toimi 
Virkamiehet 
tai väliaikaiset 
toimihenkilöt A 
B 
C 
Muu henkilöstö 
Yhteensä Toimintaa varten nimitettävä 
henkilöstö 
Vakinainen 
4 
2 
2 
8 Väliaikainen josta 
PO:n tai 
kyseisen 
yksikön 
nykyistä 
henkilöstöä 
2 
1 
1 
4 lisä­
henkilöstöä 
2 
1 
1 
4 Kesto 
3 
3 
3 
3 
10.2. Lisähenkilöstön kokonaisvaikutus rahoitukseen 
Virkamiehet 
Väliaikaiset toimihenkilöt 
Muu henkilöstö 
(budjettikohta ilmoitettava) 
YHTEENSÄ Määrä (euroa) 
2 520 000 
2 520 000 Laskentatapa 
8x3 vuottax 105 000 
Määrät tarkoittavat lisähenkilöstöstä aiheutuvia kokonaiskuluja toiminnan koko keston ajalta (jos se on 
vahvistettu) tai 12 kuukaudelta (jos se on avoin). 
10.3. Muiden toimintamenojen lisääntyminen toimenpiteen vuoksi 
Budjettikohta 
(numero ja osasto) 
A-7010 (Työmatkat, matkat) 
YHTEENSÄ Määrä (euroa) 
105 000 
105 000 Laskentatapa 
30 työmatkaa vuosittain 
yhteisössä 
25 työmatkaa vuosittain 
yhteisön ulkopuolelle 
Arvioidut työmatkakulut, kun talousarviossa osoitetut varat jaetaan uudelleen: momentti A-130. 
50 
Liite III b): Galileo - yksityiskohtainen selvitys kustannusten jakautumisesta 
KIINTEÄT 
KUSTANNUKSET 
(Toteutus) 
Järjestelmän 
suunnittelu ja hallinta 
Järjestelmän 
suunnittelu-ja 
hallintokustannukset 
yhteensä 
Avaruudessa 
sijaitsevat osat 
MEO 
Laitteet 
Alusta 
Laukaisut 
Vakuutus 
GEO 
Laitteet 
Alusta 
Laukaisut 
Vakuutus 
Avaruudessa sijaitsevat 
osat yhteensä 
Maanpäälliset osat 
Järjestelmä 
MEO-asema 
GEO-asema 
Maanpäälliset osat 
yhteensä 
Toiminta 
Toiminta yhteensä 
Välisumma 
Hyväksynnät 
Turvallisuus 
Kohderyhmältään 
rajoitettu palvelu 
GNSS-organisaatio 
(vuosittaiset 
käyttökustannukset, 
jotka ovat aluksi 
riippuvaisia 
kansallisista 
hallinnoista siirretystä 
henkilökunnasta) 
YHTEENSÄ Kehitystyö EGNOSin 
uudelleen­
käyttö (2 
koelentoa) 
2000-2005 
15 
65 
83 
25 
173 
-
-
188 
34 
-
50 
272 37 
24 
38 
48 
18 
128 
68 
JJ 
20 
121 
55 
341 
26 
32 
50 
449 21 
MEO:ta 
3 GEO:ta 
2005-
2008 
90 
116 
158 
232 
86 
-
70 
67 
26 
755 
92 
21 
18 
131 
80 
1056 
189 
32 
200 
1477 Toteutus­
kustannukset 
yhteensä 
E 2000/2008 
142 
205 
279 
280 
104 
-
95 
67 
26 
1056 
252 
135 
1585 
249 
64 
300 
2198 MUUTTUVAT 
KUSTAN­
NUKSET 
vuosittain 
Vuoden 2008 
jälkeen 
1,2 
60 
10,8 
70,8 
56 
128 
5,6 
-
6,4 
15 
155 
Edellä mainitut luvut perustuvat alan teollisuuden esittämiin lukuihin ESA:n vertailevan 
GNSS-2 -tutkimuksen yhteydessä. Ne ovat vain suuntaa-antavia eivätkä välttämättä kuvasta 
komission näkemystä. 
51 
LIITE IV : MARKKINATUTKIMUS JA TALOUDELLISET EDUT 
Jotkin Galileon pääeduista ovat poliittisia eivätkä niinkään taloudellisia. Näitä etuja on varsinkin 
se, että turvallisuuden kannalta tärkeät palvelut säilyvät Euroopan hallinnassa. Muita 
taloudellisia etuja, kuten "vakuutusta" tulevia GP S-käyttömaksuja vastaan, on vaikea ilmaista 
määrällisesti. Siitä syystä seuraava analyysi ilmaisee vain osittaisen näkökulman, ja siinä 
keskitytään seuraaviin seikkoihin1: 
• Miten Galileo laajentaa satelliittinavigointimarkkinoita: pääasiassa siksi, että GPS ja Galileo 
voivat yhdessä tarjota tarkempaa ja luotettavampaa palvelua. 
• Miten Galileo parantaa eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksia: koska yritykset saavat 
suuremman osuuden suuremmista markkinoista. 
• Mitkä ovat Galileon suorat ja epäsuorat edut käyttäjille. 
Ei ole olemassa luotettavia lukuja siitä, miten paljon saadaan aikaan säästöjä, kun olemassa 
olevat navigointitukijärjestelmät korvataan Galileolla - tosin säästöt ovat todennäköisesti 
merkittävät. Markkinaennusteisiin on suhtauduttava melkoisen varovaisesti, kun kyseessä on 
näin pitkä aikaväli ja alue, jolla tekninen muutos on nopeaa. Tosin suuruusluokka viittaa siihen, 
että taloudelliset edut ovat kaiken kaikkiaan hyvin merkittävät. (Esimerkiksi seuraavan 
sukupolven matkaviestinjärjestelmä UTMS voi joissakin tapauksissa toimia yhdessä Galileon 
kanssa ja korvata Galileon joidenkin toimintojen osalta.) Hankkeen määritysvaiheen (kesäkuu 
1999 - joulukuu 2000) ensisijaisena tavoitteena on saattaa markkinatutkimus tasolle, jolla 
voidaan tehdä varmoja päätöksiä järjestelmän toiminnasta ja jolla yksityinen sektori on valmis 
tekemään rahoitukseen liittyviä sitoumuksia odotettujen tulojen perusteella. 
On tärkeää tehdä ero tässä liitteessä määritettyjen Galileon sosioekonomisten etujen ja 
taloudellisen kannattavuuden välillä. Monet tässä liitteessä määritetyistä eduista eivät tuota 
tuloja ilman sääntelytoimia. Siitä huolimatta näkymien laajemmista sovellusmarkkinoista pitäisi 
houkutella Euroopan teollisuutta osallistumaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön 
Galileon toteuttamiseksi. 
Galileon vaikutus satelliittinavigointimarkkinoihin 
Markkinakasvun avainmittari on markkinoille pääsyn nopeus, joka osoittaa, kuinka suureen 
osaan tiettyä tuoteluokkaa (esim. uusia autoja) on asennettu navigointilaite. Ennusteiden 
mukaan markkinoille pääsy nopeutuu, ja saturaatiopiste saavutetaan nopeammin, kun 
suunnitelmaan kuuluu Galileo ja GPS, eikä ainoastaan GPS. Muun muassa seuraavilla 
segmenteillä ero on hyvin merkittävä: 
• autojen navigointilaitteet (saavutetaan maksimi 93 % vuonna 2013 verrattuna 90 %:iin 
vuonna 2016) 
• rautatiet (saavutetaan maksimi 50 % vuonna 2019 verrattuna 10 %:iin vuonna 2016) 
• kaluston hallinta (saavutetaan maksimi 95 % vuonna 2013 verrattuna 90 %:iin vuonna 2016) 
1 Suurin osa näistä luvuista on peräisin tiedoista, jotka alan teollisuus toimitti ESA:n 
vertailevaan tutkimukseen. 
52 
• matkapuhelimet (saavutetaan maksimi 70 % vuonna 2014 verrattuna 55 %:iin vuonna 2018). 
Tämä ero selittyy sillä, että nämä segmentit reagoivat erittäin herkästi palvelun ylläpitoon ja 
tarkkuuteen taajamissa ja maastossa (esim. metsämailla ja syvissä laaksoissa), joissa 
"perinteisillä" GP S-vastaanottimilla on vaikeuksia ja joissa palvelu paranee Galileon ja GPS:n 
yhteentoimivuuden kautta. 
Taloudelliset edut Euroopalle 
Seuraavassa taulukossa on esitetty arvio laitemyynnistä ja lisäarvopalveluista koituvista 
taloudellisista kokonaiseduista (alan eurooppalaisten yritysten liikevaihto, suorat edut 
eurooppalaisille käyttäjille) satelliittinavigointimarkkinoilla GP S-perussuunnitelman ja 
GPS+Galileo-suunnitelman osalta. Sen mukaan Galileosta saatavat hyödyt saattaisivat nousta 
noin 80 miljardiin euroon vuosina 2005-2023. Nämä edut syntyvät (kuten edellä on osoitettu) 
sekä suuremmista markkinoista että Euroopan teollisuuden saamasta suuremmasta 
markkinaosuudesta. Markkinaosuuden osalta on oletettu, että Euroopan teollisuuden 
markkinaosuus on huomattavasti korkeampi Galileo+GPS-suunnitelman osalta (vuonna 2005 
30 %, joka nousee 60 %:iin vuonna 2023) kuin pelkän GPS-suunnitelman osalta (15 % vuonna 
2005 ja 30 % vuonna 2023). Nämä luvut perustuvat alan teollisuudesta tehtyihin tutkimuksiin, 
mutta virhemarginaali saattaa olla huomattava. Luvuissa ei ole otettu huomioon siirtojen 
vaikutusta. 
Näissä luvuissa ei ole kuitenkaan otettu huomioon Galileon epäsuoria etuja niille, jotka eivät 
käytä palvelua suoraan (esim. ruuhkien väheneminen ja ympäristöhyödyt). Tällaisten etujen 
voidaan kuitenkin olettaa olevan merkittäviä, sillä yleensä noin puolet ruuhkien aiheuttamista 
haitoista on epäsuoria. 
GPS 
GPS + Galileo 
Galileon edut 2005-2023 
Lisäarvopalvelut 
74 mrd. euroa 
113 mrd. euroa 
39 mrd. euroa Laitemyynti 
79 mrd. euroa 
122 mrd. euroa 
43 mrd. euroa Yhteensä 
154 mrd. euroa 
235 mrd. euroa 
82 mrd. euroa 
53 
o o 
o 
OS 
a 1 
S 
o 
•g 
Cl 
1) 
tn 
Ct, 
O 
O u 
3 
CA 
£> 
u :« :« E S 
« V 
n s 
c a> ^ ~ 
V 
S 
• JJL 
> Vi 
3 
3 
V 
S 
• 
o o •E 3 « •£ 
0> C5 « .S 
-f-o o oo c 
CU 
cu 
* 
:cd ^ cd 
O •*—l 
cd 
'e? 
S 
:cd 
1 
CU T3 
CL 
cd Kd 
•4-> CO 
<L> a> 
52 T3 
•SS w 
.9 :cd" 
•£3 'co 
3 S 
«J h 
en „ 
S .£2 
1-3 5> cu •» M 
Ö to 
oo JS tq s^ 
-$ o 
,« cu 
S* CO 
S 4» 
to :cd 
^•T1 ^ 
O /—. 
•« 3 
mai 
a .A 
•0 rs Glo 
sivi 
R r « CU 
<u cu 
§•1 
hj -2 
53 cu 
«3?. cd ^ 
to G. 
& ^ 
ö II 
"g (* 
«3 b J > (3 to 
CO 
(1) e 0 
J4 0 
a 
CU 
WJ CO 
tco 
'co ^-^ CU 
cu 
C O 
J4 
CO £> 
cd 
1 J-
cd 
'c? 
3 
3 cd 
6 
cd co 
0 
O 
M O 
C 
cd 
to 
.22 3 «r 
CU to 
to 
g 
> C 
>> :cd 
Ö :cd 
:cd 
:cd -^ :cd 
1 CU to CU 
'S 
& 
tu 
CU 
43 
3 CO 
0 
0 
1 0 
•*-> 
C CU 
il—• 
5 
*S 
J2 11 
Cd 
••—> M-
ISSN 1024-4492 
KOM(99) 54 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 16 06 07 
Luettelonumero : CB-CO-99-069-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg