Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Tempus (Phare ja Tacis) - Vuosikertomus 1999 /* KOM/2001/0365 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE - Tempus (Phare ja Tacis) - Vuosikertomus 1999 Sisällys SANASTO 1 JOHDANTO 1.1 Tempus-ohjelman lähtökohdat 1.2 Tempus I- ja II-ohjelmat 2 TEMPUS-OHJELMAN PÄÄPIIRTEET 2.1 Strategia: hajautettu johtaminen ja ylhäältä johtamisen suuntaus 2.2 Hankkeet 2.2.1 Tempus Phare -ohjelma 2.2.2 Tempus Tacis -ohjelma 2.3 Ohjelman hallinta 2.4 Seuranta 2.5 Budjetti 3 OHJELMAT VUONNA 1999 3.1 Tempus III - uusi vaihe 3.2 Tulosten hyödyntäminen 3.3 Hankkeiden hallinta 3.4 Tempus-tiedotuspisteet (TTP) ja kansalliset Tempus-toimistot (KTT) 4 VUODEN 1999 VALINTAKIERROKSET 4.1 Tempus-ohjelman kokonaistalousarvio 4.2 Tempus Phare -ohjelman talousarvio 4.3 Tempus Phare -ohjelman määräajat 4.4 Tempus Phare -ohjelman valinnan tulokset 4.4.1 Yhteiseurooppalaiset hankkeet 4.4.2 Henkilökohtaiset liikkuvuusapurahat 4.5 Tempus Tacis -ohjelman talousarvio 4.6 Tempus Tacis -hankkeiden määräajat 4.7 Tempus Tacis -ohjelman valintamenettely 4.8 Tempus Tacis -ohjelman valinnan tulokset 5 LUETTELO JULKAISUISTA LIITTEET: Liite 1 - Yleistilastot Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare-ohjelman maat Liite 3 - Maakohtaiset tiedot: Tacis-ohjelman maat Liite 4 -Tempus-ohjelman vaikutukset, hanke-esimerkit SANASTO Esi-YE-hanke // Valmistava yhteiseurooppalainen hanke (Tempus Tacis) HLA // Henkilökohtainen liikkuvuusapuraha (Tempus Phare) Komissio // Euroopan komissio Koulutussäätiö // Euroopan koulutussäätiö (Torino, Italia) KTT // Kansallinen Tempus-toimisto (Tempus Phare -ohjelman kumppanuusmaissa) Kumppanuusmaat // Vuonna 1999 uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia, Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, Tsekin tasavalta, Viro, Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakian tasavalta ja Slovenia KYT // Kansallinen yhteystoimisto (Euroopan unionissa) SH // Suppea hanke (Tempus Tacis) ST // Suppea toimenpide (Tempus Phare) TTP // Tempus-tiedotuspiste (joissakin Tempus Tacis -ohjelman kumppanuusmaissa) YE-hanke // Yhteiseurooppalainen hanke (Tempus Phare ja Tacis) 1 JOHDANTO 1.1 Tempus-ohjelman lähtökohdat Keski- ja Itä-Euroopan vuosien 1989 ja 1990 poliittiset tapahtumat vaikuttivat ratkaisevasti Euroopan yhteisöön. Jäsenvaltiot huomasivat yhdessä ja erikseen, että niiden vakiintunut ulkopoliittinen linja ja menettelytavat olivat ennen näkemättömien haasteiden edessä. Alusta alkaen oli selvää, että haasteisiin oli vastattava nopeasti ja tehokkaasti. Nopeaan toimintaan oli ryhdyttävä, jotta uusia nousevia demokratioita voitiin vahvistaa ja jotta odottamatonta tilaisuutta voitiin käyttää hyväksi Euroopan tulevaisuuden suuntaamiseksi uudelleen. Kokonaisvaltaisena yhtenäisenä toimena Euroopan yhteisö pyrki käynnistämään käytännön tukea ja asiantuntija-apua tarjoavan kattavan järjestelmän auttaakseen asianomaisia maita taloudellisten rakenteiden ja poliittisen järjestelmän uudistamisessa. Ministerineuvosto hyväksyi yleisen avustusohjelman joulukuussa 1989. Sen nimi oli Phare [1], ja se muodosti kehyksen taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa uudistusprosessissa oleville Keski- ja Itä-Euroopan maille suunnatulle yhteisön tuelle. [1] Tuolloin Phare tarkoitti tukea Puolan ja Unkarin kansantalouden uudelleenjärjestelyille (Pologne, Hongrie: Assistance à la Restructuration Economique). Nykyisin nimi on Phare - yhteisön tukiohjelma Keski- ja Itä-Euroopan maiden kansantalouden uudelleenjärjestelyille. Kumppanuusmaat pitivät itse korkea-asteen koulutusta Euroopan laajuisen yhteistyön ensisijaisena alana. Phare-ohjelmaan liitettiin jo varhain koulutusalan avustusohjelmia. Tammikuussa 1990 komissio toimitti neuvostolle ja Euroopan parlamentille suunnitelmansa sellaisen uuden Phare-ohjelman luomisesta, joka vastaisi Keski- ja Itä-Euroopan korkea-asteen koulutuksen tarpeita. Tämä oli Tempus-ohjelman lähtölaukaus. 1.2 Tempus I- ja II-ohjelmat Neuvosto hyväksyi Tempus-ohjelman 7. toukokuuta 1990 [2] ja sen kolmevuotisen koejakson alkavaksi 1. heinäkuuta 1990. Myöhemmin tehdyllä neuvoston päätöksellä [3] koejaksoa pidennettiin vuodella kesäkuun 1994 loppuun. Alun perin järjestelmässä oli mukana kolme maata: Puola, Tsekkoslovakia ja Unkari. Maiden määrä lisääntyi vuosien kuluessa kaaviossa 1 esitetyllä tavalla. Vuonna 1999 ohjelmasta hyötyi 24 kumppanuusmaata. [2] EYVL L 131, 23.5.1990, s. 21. [3] EYVL L 122, 7.5.1992, s. 43. Neuvoston päätös, jolla Tempus ohjelman toinen vaihe (Tempus II) hyväksyttiin, tehtiin 29. huhtikuuta 1993 [4]. Päätös merkitsi tuen jatkamista silloisille kumppanuusmaille ja ohjelman toiminnan maantieteellisen alueen laajentamista entisen Neuvostoliiton uusiin tasavaltoihin (uudet itsenäiset valtiot) ja Mongoliaan. Baltian maita lukuun ottamatta näissä maissa aloitettuja hankkeita rahoitettiin Tacis-kokonaistalousarviosta. Tacis on Euroopan unionin aloite, jolla tuetaan sopusointuisten ja kannattavien taloudellisten ja poliittisten yhteyksien kehittymistä Euroopan unionin ja uusien itsenäisten valtioiden sekä Mongolian välillä. Valmisteleva toiminta aloitettiin Valko-Venäjällä, Venäjän federaatiossa ja Ukrainassa jo vuonna 1993. Tarvittaessa Tempus Phare ja Tempus Tacis -ohjelmat on vuosikertomuksessa erotettu toisistaan. [4] EYVL L 112, 6.5.1993, s. 34. Tempus II -ohjelman, jonka toisen vaiheen oli suunniteltu päättyvän kesäkuun 1998 lopulla, soveltamiskautta pidennettiin 21. marraskuuta 1996 tehdyllä neuvoston päätöksellä 1. päivään heinäkuuta 2000. [5] [5] EYVL L306, 28.11.1996, s. 36. >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 1: Phare- ja Tacis-maiden osallistuminen Tempus-ohjelmaan vuosina 1990-1999 (*) Hakemukset jätettiin ja valittiin vuonna 1996, mutta hankkeet aloitettiin vasta vuonna 1999. 2 TEMPUS-OHJELMAN PÄÄPIIRTEET 2.1 Strategia: hajautettu johtaminen ja ylhäältä johtamisen suuntaus Tempus-ohjelman kahdessa ensimmäisessä vaiheessa on noudatettu pääasiassa niin kutsuttua hajautettua johtamista. Keskitetyn suunnittelun sijasta tuki kohdistettiin korkeakouluhierarkian alatasolla tehtäviin aloitteisiin eli yksittäisiin laitoksiin ja tiedekuntiin. Lähestymistapa perustui oletukseen, että uudistukset herättäisivät vähäisempää vastustusta, jos niitä ei toteuteta hierarkkisia rakenteita käyttämällä. Hankkeiden käynnistäminen ja hallinta oppilaitoksissa ja tiedekunnissa lisäsi myös tunnetta siitä, että kysymys on niiden omasta hankkeesta. Näin ohjelma vastasi kokonaisuudessaan myös paremmin perustason uudistustarpeita. Viime vuosina toteutetuissa erityistoimissa niillä ohjelman aloilla, joilla paremmin kohdennetut toiminnat on katsottu tarpeelliseksi, on sovellettu myös keskitettyä johtamista. Vuonna 1997 erityistoimiin kuuluivat myös Tempus Phare -ohjelman suppeat toimenpiteet. Keskitettyä johtamista vahvistettiin edelleen vuonna 1999 rahoittamalla ehdokasmaissa yhä useampia oppilaitosten kehittämishankkeita. Tempus II -ohjelmaan kuuluvia ohjelmia on johdettu ylhäältäpäin myös määriteltäessä erityisiä ensisijaisia aloja eli kansallisia painopisteitä. Näissä säännöllisesti tarkistettavissa luetteloissa kuvataan tarpeita, jotka liittyvät yleisen sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen senhetkiseen tilaan kussakin kumppanuusmaassa. Kansallisten painopisteiden määrittelemisestä vastaavat kansalliset viranomaiset ja komissio, ja ne julkaistaan Tempus-hakuoppaassa. Painopisteiden käyttäminen yhtenä valintatekijänä on merkinnyt, että Tempus-ohjelmalla on onnistuttu lisäämään yksittäisten uudistusprosessien merkitystä kumppanuusmaissa ja samalla ohjaamaan hakijoita tehtävässään. Viime vuosina kansallisissa painopisteissä on painotettu aiempaa vähemmän akateemisia aiheita. Tällä hetkellä niissä pyritään käsittelemään rakenteellisia aiheita, kuten korkeakoulujen hallinnonuudistusta ja hallintojärjestelmien uudenaikaistamista. Kansallisista painopisteistä onkin tullut välineitä, joilla asteittain vahvistetaan keskitettyä johtamistapaa Tempus-ohjelmassa. 2.2 Hankkeet Tempus-ohjelmalla tuetaan korkea-asteen koulutukseen liittyviä yhteistyöhankkeita Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Keski- ja Itä-Euroopan kumppanuusmaiden, uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian välillä. Ohjelmaan haetaankin jatkuvasti uusia erityyppisiä hankkeita. 2.2.1 Tempus Phare -ohjelma Suurin osa Tempus-ohjelman toiminnasta on yhteiseurooppalaisia hankkeita (YE-hanke). YE-hanke on monenkeskinen yhteistyöhanke, johon osallistuu vähintään yksi korkeakoulu jostakin EU:n jäsenvaltiosta ja jokin toinen EU:n toimielin toisesta jäsenvaltiosta sekä vähintään yksi korkeakoulu kumppanuusmaasta. Muiden G24-maiden sekä Maltan ja Kyproksen korkeakoulut voivat osallistua ohjelmaan assosioituneiden kumppaneiden tavoin. Tempus/Phare-yhteiseurooppalainen hanke voi kestää 1-2 vuotta ja keskittyä korkeakoulujen hallintoon tai korkeakouluopetuksen akateemiseen sisältöön ja laatuun. Toinen hankeryhmä olivat suppeat toimenpiteet eli ST-hankkeet, joiden tarkoituksena oli lisätä Tempus-ohjelman vaikutuksia korkea-asteen koulutuksen organisointiin ja hallintoon. ST-hankkeita ei jatkettu vuoden 1997 jälkeen, ja 102 hanketta saatettiin loppuun vuonna 1999. Vuonna 1999 Tempus IIa -ohjelman toimintoja kehitettiin Phare-ohjelman suuntaviivojen mukaan. Tällöin pyrittiin oppilaitosten kehittämiseen liittymistä edeltävien toimintatapojen mukaisesti. Assosioituneissa maissa tämä johti hankkeisiin, jotka usein liittyivät instituutioiden rakentamiseen ja jotka oli pääasiassa suunnattu korkea-asteen koulutuksen kapasiteetin parantamiseen niin, että edistettäisiin yhteisön säännöstön hyväksymistä ja täytäntöönpanoa. Tempus-ohjelman kattavuutta on tästä syystä ulotettu laajemmalle; Tempus-verkkoja kannustetaan ottamaan mukaan toimintaansa yhteiskunnan muut osapuolet kuten kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä työmarkkinaosapuolet ja teollisuuden edustajat. Phare-maissa, jotka eivät ole assosioituneet, painotettiin edelleen opinto-ohjelmien kehittämistä ja korkeakoulujen hallintoa. Lisäksi Phare-maissa Tempus-ohjelmasta myönnetään henkilökohtaisia liikkuvuusapurahoja (HLA). Näillä voidaan rahoittaa korkeakoulujen henkilökunnan, ministeriöiden johtavien virkamiesten ja koulutussuunnittelijoiden yksilökohtaisia vierailuja Euroopan laajuisesti, millä tuetaan korkea-asteen oppilaitosten kehittämistä kumppanuusmaissa. HLA-toiminta jaetaan kolmeen ryhmään: | | Sellaisen institutionaalisen lähestymistavan kehittäminen, jonka tarkoituksena on tehostaa korkeakoulujen hallintoa uudelleenkouluttamalla hallintohenkilökuntaa. | | Osallistuminen Sokrates-Erasmus -temaattisiin verkkoihin ja muihin akateemisiin yhdistyksiin. | | Opintokäynnit ja opetushenkilökunnan kehittäminen. 2.2.2 Tempus Tacis -ohjelma Tempus Tacis -ohjelmassa tuettavat yhteiseurooppalaiset hankkeet (YE-hanke) vastaavat muuten Tempus Phare -ohjelman YE-hankkeita paitsi kumppaneiden määrässä; kussakin YE-hankkeessa on oltava kaksi tai kolme EU:n korkea-asteen oppilaitosta vähintään kahdesta EU:n jäsenvaltiosta ja enintään kaksi korkea-asteen oppilaitosta kumppanuusmaasta. Yhteiseurooppalainen Tempus Tacis -hanke saa kestää kolme vuotta. YE-hankkeet olivat tukikelpoisia vuonna 1999 ainoastaan Venäjän federaatiossa, Ukrainassa ja Uzbekistanissa. Hankkeiden tarkoituksena oli kehittää opetussuunnitelmia ja ottaa käyttöön uusia hallintokäytäntöjä kumppanuusmaan korkeakouluissa. Suppeat hankkeet (SH), joita toteutettiin kaikissa maissa vuonna 1999, olivat kaksivuotisia ja ne kohdistettiin tarkkaan määriteltyihin lyhyen aikavälin tarpeisiin. Toimissa oli keskityttävä opetussuunnitelmien kehittämiseen, korkeakoulujen johtamiseen tai tiedotustoimintaan. Toinen kumppanuusmaan organisaatioista voi poikkeuksellisesti olla korkea-asteen oppilaitoksen sijasta yritys tai organisaatio. Liikkuvuushankkeet käynnistettiin ensimmäistä kertaa Georgiassa vuonna 1999 (Venäjän federaatio oli tukikelpoinen jo vuonna 1998). Hankkeissa keskityttiin sellaisen instituutioverkon perustamiseen, jolla voitaisiin helpottaa opiskelijoiden liikkuvuutta EU:n ja kumppanuusmaiden välillä. Yhteenliittymiä syntyi yleensä vaadittua useampien jäsenten välille laajan instituutioverkon edistämiseksi. Tempus Tacis -ohjelmasta ei myönnetä henkilökohtaisia liikkuvuusapurahoja. 2.3 Ohjelman hallinta Järjestelmän toteuttamisessa komissiota avustaa johtoryhmä, joka koostuu kunkin jäsenvaltion nimittämästä kahdesta edustajasta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Johtoryhmästä käytetään myös nimeä Tempus-komitea. Ohjelman toteuttamiseen liittyvissä teknisissä kysymyksissä avustaa Brysselissä sijaitsevan Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosaston antamien suuntaviivojen mukaisesti Euroopan koulutussäätiön Tempus-osasto Torinossa. Phare-maissa koulutussäätiötä avustavat kansalliset Tempus-toimistot (KTT). Ne ovat ohjelman tärkeimmät yhteydenpitäjät KIE-maiden viranomaisiin ja niiden vastuulla on osa ohjelmaan liittyvästä päivittäisestä hallintotyöstä. Paikalla annettavan asianmukaisen tuen takaamiseksi on Tacis-kumppanuusmaissa perustettu Tempus-tiedotuspisteiden (TTP) verkko. Tiedotuspisteet osallistuvat Tempus-ohjelman toteuttamiseen levittämällä tietoa ohjelmasta, tarjoamalla tietoa kumppanuusmaiden korkea-asteen koulutuksesta ja antamalla käytännön tukea hankkeiden toimijoille. Euroopan unionin jäsenvaltioiden nimittämien kansallisten yhteystoimistojen (KYT) tehtävänä on osaltaan antaa tietoja ohjelmasta ja hanke-ehdotusten suuntaviivoista sekä avustaa hakulomakkeiden laatimisessa. Ne tukevat ohjelmaa myös yleisesti järjestämällä muun muassa seminaareja ja hankekoordinaattorien kokouksia. 2.4 Seuranta Pyrkiessään helpottamaan siirtymistä Tempus III -ohjelmaan vuonna 1999 komissio tehosti Tempus Phare -hankkeiden seurantapolitiikkaa, jotta varmistettaisiin lopullisten kaksivuotisten hankkeiden vaikutus ehdokasmaissa. Uusi politiikka koskee ennen kaikkea insituutioiden rakentamiseen liittyviä Tempus-hankkeita. Instituutioiden rakentamiseen liittyvää uutta seurantajaksoa vahvistettiin järjestämällä kolme alueellisten sopimuspuolten kokousta, kun sopimukset vuoden 1999 yhteiseurooppalaisista hankkeista oli tehty (yksi kokous Puolaa ja Baltian maita varten, yksi Bulgariaa ja Romaniaa varten ja yksi Unkaria, Sloveniaa ja Tsekin ja Slovakian tasavaltoja varten). Kokouksissa keskusteltiin suosituksista, miten kussakin hankkeessa olisi parasta toimia. Kehottamalla hyödyntämään kokousten tuloksia hankkeissa ja tehostamalla kansallisten Tempus-toimistojen tarkastuskäyntejä kumppanuusmaissa on interaktiivisesti yhdistetty kolme seurantapolitiikan näkökohtaa, ennaltaehkäisevä sekä asiakirjoihin perustuva ja kentällä tapahtuva seuranta. Sisäisen seurannan tärkein tavoite on varmistaa, että hankkeen toteutuksessa noudatetaan hankkeen yleistavoitteita ja että hankkeet toteutetaan Tempus-ohjelman sopimus- ja rahoitussääntöjen mukaisesti. Asiakirjoihin perustuvassa seurannassa keskitytään raportointivelvoitteeseen (välikertomukset, tarkistetut talousarviot ja toimintasuunnitelmat, seurantakertomukset, vuosikertomukset ja lopulliset kertomukset sekä kustannusselvitykset) arvioimalla hankkeen onnistumista tapahtuneen edistyksen ja/tai tulosten sekä organisoinnin ja hallinnon perusteella ja tarkastamalla varainhoitoa. Yksittäisiä hankkeita koskevat vierailut toteutetaan kenttäseurantatoimina, joiden tarkoituksena on seurata tiiviisti hankkeiden edistymistä. Tempus Phare -ohjelmassa kansallisten Tempus-toimistojen kanssa sovitaan vuosittain täysimittaisesta tarkastuskäyntiohjelmasta. Käynneistä vastaa eri kansallisten Tempus-toimistojen henkilöstö mahdollisuuksien mukaan yhdessä koulutussäätiön henkilöstön kanssa. Tarkastuskäynneillä arvioidaan hanketavoitteiden saavutustasoa kohteena olevissa kumppanuusoppilaitoksissa ja hanketuloksia sekä yksilöidään hanketavoitteiden saavuttamista mahdollisesti haittaavia tekijöitä. Kunkin käynnin jälkeen hankkeiden jatkosta annetaan suosituksia ja hankekumppanit saavat palautetta. Tarkastuskäyntien ohjelmaan kuului yhteensä 210 käyntiä kaikissa Phare-maissa. Tacis-ohjelman seuranta- ja arviointiryhmä vastaa Tempus Tacis -ohjelman YE-hankkeita koskevista tarkastuskäynneistä koulutussäätiön ohjelman johtajien toimittamien tietojen mukaisesti. Tarkastuskäyntien ohjelmaan kuului yhteensä 62 käyntiä kaikissa Tacis-maissa. Tarkastuskäyntien yhteydessä voidaan saada arvokasta tietoa Tempus-toimien vaikutuksista oppilaitoksiin ja mahdollisesti Tempus-toimintaperiaatteiden soveltuvuudesta kyseiseen oppilaitokseen. Ennaltaehkäisevillä seurantatoimilla, kuten sopimuspuolten tapaamisilla kumppanuusmaissa ja hanketta koskevalla tietojenvaihdolla varmistetaan menettelyjen avoimuus ja parannetaan tietojen levittämistä. 2.5 Budjetti Tempus-toimintaan käytössä olevan talousarvion määrittelevät kaksi tekijää: | | Phare- ja Tacis-ohjelman kansalliset talousarviot, jotka komissio määrittelee vuosittain, sekä | | osuus, jonka kansalliset viranomaiset myöntävät Tempus-toimintaan Phare- ja Tacis-ohjelman varoista. Kumppanuusmaat päättävät joka vuosi, kuinka suuren osan Phare- ja Tacis-ohjelmien kokonaistalousarviosta ne haluavat myöntää Tempus-toimintaan. Phare-ohjelman talousarviokehitys (miljoonaa euroa) Tempus-avustusten talousarviokehitys ja prosentuaalinen osuus Phare-ohjelman kokonaistalousarviosta >TAULUKON PAIKKA> Tacis-ohjelman talousarviokehitys (miljoonaa euroa) Tempus-avustusten talousarviokehitys ja prosentuaalinen osuus Tacis-ohjelman kokonaistalousarviosta (kansalliset ohjelmat) >TAULUKON PAIKKA> * Kaksivuotiset avustukset vuosiksi 1999-2000. ** Hankkeet valittiin vuonna 1996, mutta hankkeet käynnistettiin vuonna 1999. Talousarvio perustui 8 miljoonan euron talousarvioon vuosina 1994-1996. 3 OHJELMAT VUONNA 1999 3.1 Tempus III - uusi vaihe Euroopan unionin ministerineuvosto hyväksyi 29. huhtikuuta 1999 ohjelman uusimman vaiheen, Tempus III, joka koskee vuosia 2000-2006. Sen kohteena on kaksi maaryhmää: entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia sekä Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomat maat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia. Kiovassa järjestettiin 23.-24. huhtikuuta 1999 laaja konferenssi, jossa käsiteltiin EU:n mahdollisuuksia tukea yhteistyötä korkea-asteen koulutuksessa ("Perspectives for EU supported co-operation in higher education 2000-2006"). Konferenssiin kutsuttiin korkea-asteen koulutuksen alalla eri tavoin toimivia (ministeriöiden, korkea-asteen koulutuksen ja Tempus-ohjelman tukitoimistojen edustajia jne.). Koska Tempus III -ohjelma hyväksyttiin samanaikaisesti, konferenssissa pystyttiin erinomaisesti vaihtamaan ajatuksia ohjelman tulevasta kehityksestä. Työtä voidaan jatkaa konferenssiasiakirjojen perusteella. Ohjelman uudessa vaiheessa pyritään vaikuttamaan korkea-asteen koulutuksen rakenteiden, oppilaitosten ja niiden hallinnon uudistukseen kohdennetuilla hankkeilla tarkoin määritellyillä alueilla. Näihin kuuluvat korkeakoulujen hallinto, koulutusohjelmien ja instituutioiden kehittäminen, verkot ja liikkuvuushankkeet. Lisäksi kaikissa Tempus III -ohjelman tukikelpoisissa maissa myönnetään yksittäisiä vierailuapurahoja. Ehdokasmaat eli ne Keski- ja Itä-Euroopan maat, jotka ovat allekirjoittaneet assosiaatiosopimuksen Euroopan unionin kanssa, eivät ole enää tukikelpoisia Tempus III -ohjelman uudessa vaiheessa. Ne osallistuvat yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoalan ohjelmiin liittymistä valmisteltaessa. 3.2 Tulosten hyödyntäminen Vuodesta 1995 komissio on pyrkinyt yhteistyössä koulutussäätiön kanssa maksimoimaan Tempus-ohjelman arvon analysoimalla sen saavutuksia ja levittämällä saavutettuja tuloksia. Vuonna 1999 laadittiin useita julkaisuja ja järjestettiin monia tapahtumia, joiden tarkoituksena oli lisätä Tempus-ohjelman näkyvyyttä ja vaikutusta kaikissa osallistuvissa maissa. Tempus-julkaisut on suunnattu vastaamaan sekä ohjelmaa jo toteuttavien että uusien tulokkaiden tarpeisiin. Tempus at Work -sarjan välityksellä levitetään edelleen tietoa Tempus-ohjelmasta. Euroopan unionin jäsenvaltioista ja kaikista kumppanuusmaista laadittiin maakohtaiset esitteet. Esitteet ovat arvokas ja ajanmukainen tietolähde tietyssä kumppanuusmaassa rahoitetuista hankkeista Tempus-ohjelman käynnistämisestä saakka sekä jäsenvaltioiden osallistumisesta eri maantieteellisillä alueilla. Vuoden 1999 Tempus at Work -sarja sisältää: | | esitteitä Tempus Phare- ja Tempus Tacis -ohjelmista | | tiivistelmän Tempus-ohjelman haasteista ja saavutuksista | | esitteitä EU-maista | | esitteitä Phare-maista | | esitteitä Tacis-maista. Vuonna 1999 neuvoteltiin tulostietokannan perustamisesta. Tämä sisältäisi yksityiskohtaisia tietoja kaikista meneillään olevista ja päättyneistä Tempus-hankkeista, ja tiedot levitettäisiin Internetin kautta. Koska Tempus-ohjelmassa on saatu runsaasti kokemusta hankkeista ja tuloksista, tietoja on tarpeen hyödyntää ja levittää laajemmalle yleisölle. Toteutettavuustutkimus on suunniteltu vuodeksi 2000 valmisteluna varsinaisen tietokannan kehittämiselle. 3.3 Hankkeiden hallinta Mahdollisuus YE-hankekoordinaattorina toimimiseen ulotettiin koskemaan Venäjän federaatiota ja Ukrainaa ensimmäisen kerran Tempus Tacis -ohjelmassa vuonna 1999. 3.4 Tempus-tiedotuspisteet (TTP) ja kansalliset Tempus-toimistot (KTT) Keski- ja Itä-Euroopan kansalliset Tempus-toimistot ja uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian Tempus-tiedotuspisteet välittävät edelleen tietoja asiasta kiinnostuneille oppilaitoksille ja avustavat käynnissä olevien hankkeiden toteuttamisessa. Kansallisia Tempus-toimistoja on kaikissa Phare-kumppanuusmaissa. Tempus-tiedotuspisteet olivat koko vuoden 1999 edustettuina Tacis-maista Armeniassa, Azerbaidzanissa, Valko-Venäjällä, Georgiassa, Kirgisiassa, Moldovassa, Turkmenistanissa, Ukrainassa ja Uzbekistanissa. Tempus-tiedotuspiste toimi osan vuotta Kazakstanissa (toukokuuhun 1999) ja Mongoliassa (syyskuuhun 1999). Myöhemmin ilmaantui uusia ehdokkaita, mutta vuoden loppuun mennessä ei ollut lopullisesti viimeistelty uusia sopimuksia. Tempus-tiedotuspistettä yritettiin uudestaan perustaa Venäjän federaatiota varten. Marraskuussa 1999 nimettiin kaksi toimihenkilöehdokasta (johtaja ja apulaisjohtaja), mutta sopimusta ei tehty. Sen varmistamiseksi, että tuoretta tietoa olisi saatavana kaikkialla Venäjän federaation alueella, kehitettiin kiinteät yhteydet komission Moskovan edustuston ja eri alueilla olevien Tacis-ohjelman teknisten toimistojen välillä. tempus-tiedotuspisteiden asema vaihtelee. Useimmat on sijoitettu Tacis-koordinointiyksiköihin, jolloin yksikköä johtaa henkilö, joka ennestään työskentelee koordinaatioyksikön muissa tehtävissä ja joka ei sen vuoksi voi toimia kokopäiväisesti Tempus-ohjelman hyväksi. Näin on asianlaita Azerbaidzanissa, Georgiassa, Kirgistanissa, Turkmenistanissa ja Uzbekistanissa. Valko-Venäjällä ja Moldovassa Tempus-tiedotuspisteiden edustajat kuuluvat paikallisen yliopiston henkilökuntaan, ja Ukrainan TTP on komission Kiovan edustustossa. Lisäksi Armenian TTP on asemaltaan itsenäinen. 4 VUODEN 1999 VALINTAKIERROKSET 4.1 Tempus-ohjelman kokonaistalousarvio Keski- ja Itä-Euroopan maissa valtio myönsi vuonna 1999 yhteensä 25,85 miljoonaa euroa Tempus Phare -ohjelman toimintaan. Tempus Tacis -ohjelmaan osallistuvien maiden osalta tämä luku oli 20 miljoonaa euroa. Jäljempänä olevassa taulukossa (taulukko 2) vertaillaan eri vuosille myönnettyjä summia. >VIITTAUS KAAVIOON> Taulukko 2: Tempus-avustukset (miljoonaa euroa) vuosina 1990-1999 4.2 Tempus Phare -ohjelman talousarvio Vuonna 1999 Phare-maissa Tempus-toimintaan käytettävissä oleva kokonaistalousarvio oli 25,85 miljoonaa euroa. Taulukossa 3 nähdään kansallisten avustusten osuus kokonaissummasta vuoden 1999 Tempus-toiminnassa. Vertailun mahdollistamiseksi taulukkoon on lisätty kunkin maan vuotuinen keskiarvo järjestelmään hyväksymisestä lähtien. >VIITTAUS KAAVIOON> Taulukko 3: Tempus-avustukset (miljoonaa euroa) kussakin Phare-kumppanuusmaassa vuonna 1999 verrattuna vuosittaiseen keskiarvoon järjestelmään hyväksymisen jälkeen . 4.3 Tempus Phare -ohjelman määräajat YE-hankehakemusten jättämisen määräaika oli 29. tammikuuta 1999. Kuten edellisinä vuosina, henkilökohtaisten vierailuapurahojen hakemuksille oli kaksi määräaikaa vuonna 1999: 12. maaliskuuta ja 25. kesäkuuta. 4.4 Tempus Phare -ohjelman valinnan tulokset 4.4.1 Yhteiseurooppalaiset hankkeet YE-hankkeita koskevien hakemusten perusteella myönnettävästä tuesta päätetään yhteispäätösmenettelyllä, joka koostuu useista eri vaiheista. Samoin kuin vuosina 1997 ja 1998, vuonna 1999 YE-hankkeiden valinnasta vastasivat merkittävässä määrin kansalliset Tempus-toimistot. Tämän järjestelyn peruste oli se, että lisävastuu valintamenettelyssä hyödyttäisi assosioituneiden maiden valmistautumista EU:n koulutusohjelmiin osallistumiseen. Valintamenettelyssä hankkeiden teknisestä arvioinnista vastasivat kansalliset Tempus-toimistot, ja akateemisen arvioinnin suorittivat kumppanuusmaassa asiantuntijaryhmät, jotka koostuivat Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja kumppanuusmaiden asiantuntijoista. Valintamenettelyä on kuvattu jäljempänä vuokaaviossa 1. Vuoden 1999 Tempus Phare YE-hankkeiden valintakierroksen tulokset Valintakierroksen tulokset on esitetty alla olevassa taulukossa. Vuosien 1997 ja 1998 luvut on merkitty siihen vertailun vuoksi. >TAULUKON PAIKKA> Saapuneista 462 hakemuksesta 149 hankkeelle ehdotettiin rahoitusta. Edellisvuoteen verrattuna saatujen hakemusten määrä väheni 20 prosenttia. Tänä vuonna niiden 149 hankkeen osuus, joille ehdotettiin rahoitusta, oli 32 prosenttia kaikista saaduista hakemuksista. Hyväksymisaste vuosina 1999 ja 1998 on pysynyt tasaisesti 32 prosenttina. Tilastotiedot, jotka liittyvät maiden osallistumiseen, aiheiden jakaumaan ja yksityiskohtiin maittain, on esitetty tämän kertomuksen liitteissä. TEMPUS PHARE YE-HANKEVALINTA VUONNA 1999 >TAULUKON PAIKKA> Vuokaavio 1 4.4.2 Henkilökohtaiset liikkuvuusapurahat Kansalliset Tempus-toimistot vastasivat kaikesta arvioinnista, joka liittyi idästä länteen suuntautuvaan liikkuvuuteen. Koulutussäätiö arvioi lännestä itään suuntautuvaa liikkuvuutta koskevat sekä Bosniasta ja Hertsegovinasta tulleet hakemukset. Arvioinnit tehtiin samanaikaisesti, ja niissä noudatettiin Euroopan komission kanssa sovittuja suuntaviivoja. Koska Bulgaria, Viro, Latvia ja Liettua kelpuutettiin Sokrates-Erasmus-ohjelmaan, niitä ei enää vuonna 1999 kelpuutettu henkilökohtaisten liikkuvuusapurahojen piiriin (Tsekin tasavalta, Unkari, Puola, Romania ja Slovakian tasavalta eivät olleet tukikelpoisia enää vuonna 1998). Sama koski Sloveniaa mutta vain vuoden 1999 toisella valintakierroksella. Vuoden 1999 henkilökohtaisten liikkuvuusapurahojen valintakierroksen tulokset: Ensimmäinen valintakierros (maaliskuu 1999, neljä kumppanuusmaata) // Hakemusten määrä // 222 Tuetut hakemukset // 76 Hyväksymisprosentti // 32% Kokonaisbudjetti // 199 080 euroa Apurahan suuruus keskimäärin // 2 619 euroa Toinen valintakierros (kesäkuu 1999, kolme kumppanuusmaata) // Hakemusten määrä // 163 Tuetut hakemukset // 112 Hyväksymisprosentti // 69% Kokonaisbudjetti // 264 650 euroa Apurahan suuruus keskimäärin // 2 363 euroa 4.5 Tempus Tacis -ohjelman talousarvio Tempus Tacis -hankkeen valintakierroksella vuonna 1999 (avoin ehdotuspyyntö) olivat mukana seuraavat Tacis-maat: Armenia, Azerbaidzan, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Mongolia, Moldova, Venäjän federaatio, Turkmenistan, Ukraina ja Uzbekistan. Ainoastaan Venäjän federaatio ja Ukraina saivat yksivuotista avustusta vuoden 1999 hankkeille, muut maat saivat kaksivuotista avustusta vuosille 1998-1999 tai 1999-2000 seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Eri maissa haettiin avustusta erityyppisiin hankkeisiin seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Tempus Tacis -ohjelman vuosia 1999-2000 koskevalla valintakierroksella saatiin 11 mukana olleesta kumppanuusmaasta 263 hakemusta seuraavissa luokissa: yhteiseurooppalaiset hankkeet - 104, liikkuvuutta koskevat yhteiseurooppalaiset hankkeet - 41, suppeat hankkeet - 118. 4.6 Tempus Tacis -hankkeiden määräajat YE-hankkeita ja suppeita hankkeita koskevien hakemusten jättämisen määräaika oli 15. maaliskuuta 1999. 4.7 Tempus Tacis -ohjelman valintamenettely Tempus Tacis -ohjelmassa yhteiseurooppalaiset hankkeet (YE-hankkeet) ja suppeat hankkeet (SH) ovat keinoja, joilla uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian kumppanuusmaiden, Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja tarvittaessa muiden G24-maiden sekä Kyproksen ja Maltan oppilaitosten yhteenliittymiä kannustetaan yhteistyöhön uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian korkea-asteen koulutuksen uudelleenjärjestelyn edistämiseksi. Jotta ohjelmaan sijoitetuista varoista saataisiin mahdollisimman suuri vaikutus, kunkin kumppanuusmaan kansallisiin ensisijaisiin tavoitteisiin on kiinnitetty erityistä huomiota (täydellinen luettelo on Tempus Tacis -hakuoppaassa 1999-2000). Komissio vahvistaa tavoitteet vuosittain yhteisymmärryksessä kunkin kumppanuusmaan viranomaisten kanssa. Euroopan komissio valitsi Tempus Tacis -hankkeet, ja teknistä apua sille tarjosi Euroopan koulutussäätiö. Kaikki hankkeet arvioidaan teknisin ja akateemisin perustein. Akateemisesta arvioinnista vastaa kumppanuusmaiden ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden akateemisten asiantuntijoiden ryhmä. Osapuolet ovat perustaneet asiantuntijalautakunnan, jonka puheenjohtajana toimii komissio ja johon kuuluu Euroopan unionin ja uusien itsenäisten valtioiden asiantuntijoita. Lautakunnassa keskustellaan hakemuksista, joiden arvioinnit erosivat toisistaan tai joista tarvittiin lisätietoja. Keskustelujen jälkeen lautakunta asettaa Tempus Tacis -ohjelman maiden hakemukset väliaikaiseen paremmuusjärjestykseen. Kaksi EU:n ja uusien itsenäisten valtioiden asiantuntijalautakunnan lopullista kokousta, joissa komissio toimi puheenjohtajana, järjestettiin seuraavasti: Ukrainan ja Moldovan hankkeita koskeva asiantuntijakokous 29. toukokuuta 1999 Kiovassa sekä Armenian, Azerbaidzanin, Georgian, Kazakstanin, Kirgisian, Mongolian, Venäjän federaation, Turkmenistanin ja Uzbekistanin hankkeita koskeva asiantuntijakokous 28.-29. kesäkuuta 1999 Torinossa. Rahoitettaviksi ehdotettujen hankkeiden lopullinen luettelo laadittiin hankkeiden laatujärjestyksen, muiden Tacis-avustusohjelmien välisen koordinoinnin, ensisijaisten alojen välisen tasapainon ja asianmukaisen maantieteellisen jakauman perusteella. Valintamenettelyä on kuvattu seuraavalla sivulla vuokaaviossa 2. >TAULUKON PAIKKA> Vuokaavio 2 4.8 Tempus Tacis -ohjelman valinnan tulokset // 1999 Avoin ehdotuspyyntö Saadut hanke-ehdotukset // 263 Tuettaviksi ehdotetut hankkeet // 72 Hyväksymisprosentti // 27,3% Avustus keskimäärin // 307 021 euroa Tempus Tacis -ohjelman vuoden 1999 valintakierroksella saatiin yhdestätoista maasta yhteensä 263 hakemusta, ja ne jakautuivat seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Saatujen hankehakemusten määrä on kasvanut 3,5 prosenttia verrattuna edelliseen avoimeen valintakierrokseen vuonna 1998, jolloin saatiin yhteensä 254 hankehakemusta. >TAULUKON PAIKKA> 5 LUETTELO JULKAISUISTA 1. Tempus Tacis -hakuopas 2000-01 ja 2001-02, kaikilla EU:n kielillä ja venäjäksi. 2. Tempus at Work (maakohtaiset esitteet kaikista Phare- ja Tacis-maista sekä EU:n jäsenvaltioista) englannin, ranskan ja saksan kielellä. 3. Tempus Conference Report 23.-24.03.1999/Kiova, Ukraina, monikielinen asiakirja (englannin, ranskan, saksan kielellä ja venäjän kielellä). 4. Tempus-hankeluettelo vuonna 1999, saatavana vain Internet-sivuilla. Kaikki edellä mainitut vuoden 1999 julkaisut sekä muut Tempus-asiakirjat ovat saatavilla Euroopan koulutussäätiön Internet-sivuilla osoitteessa: http://www.etf.eu.int/ Tempus Phare -ohjelma >TAULUKON PAIKKA> Tempus Tacis -ohjelma >TAULUKON PAIKKA> Tempus Phare -ohjelman YE-hankkeiden jakauma jäsenvaltioittain vuosina 1999-2000 >TAULUKON PAIKKA> (*) Tämän sarakkeen luvut ilmaisevat niiden hankkeiden prosentuaalisen osuuden, joihin kyseinen maa on osallistunut (näin summa on yli sata prosenttia, sillä kuhunkin hankkeeseen on osallistunut vähintään kaksi EU:n jäsenvaltiota). Tempus Tacis -ohjelman YE-hankkeiden ja SH:iden jakauma jäsenvaltioittain vuosina 1999-2000 >TAULUKON PAIKKA> (*) Tämän sarakkeen luvut ilmaisevat niiden hankkeiden prosentuaalisen osuuden, joihin kyseinen maa on osallistunut (näin summa on yli sata prosenttia, sillä kuhunkin hankkeeseen on osallistunut vähintään kaksi EU:n jäsenvaltiota). Vuosina 1999-2000 käynnistetyt Tempus Phare -ohjelman YE-hankkeet painopistealoittain >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vuosina 1999-2000 käynnistetyt Tempus Tacis -ohjelman YE-hankkeet painopistealoittain >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Vuosina 1999-2000 käynnistetyt Tempus Tacis -ohjelman SH:t painopistealoittain >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Albania >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat Eurooppa-opinnot ja kansainväliset suhteet 22,3 % Soveltavat tieteenalat ja tekniikka 33,3 % Tieteenalojen väliset tutkimukset 11,2 % Korkeakoulujen hallinto 33,3 % Bulgaria >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat Kääntäminen ja tulkkaus 7,1 % Oppilaitosten kehittäminen 85,8 % Korkeakoulujen hallinto 7,1 % Bosnia ja Hertsegovina >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat Eurooppa-opinnot ja kansainväliset suhteet 25 % Muu hallinto 12,5 % Soveltavat tieteenalat ja tekniikka 37,5 % Taide ja muotoilu 12,5 % Tieteenalojen väliset tutkimukset 12,5 % Tsekkoslovakia [6] [6] Ainoastaan vuodet 1990-1992, ennen Tsekin ja Slovakian tasavaltojen itsenäistymistä. // Tempus I // // 1990-1992 1. Budjetti // Tempus-kokonaistalousarvio (milj. euroa) // 34.96 Kansallinen viiteohjelma // 27.70 Aluerahastot // 7.26 Muut Phare-lähteet // // 2. Hankkeet: // Tuetut YE-hankkeet, // 145 joista uusia // // Tuettujen JEN:ien määrä // - // Uudet ST-hankkeet vuosittain // 53 // Myönnetyt henkilökohtaiset liikkuvuusapurahat // 1,008 Tsekkoslovakiasta // 785 Tsekkoslovakiaan // 223 Tsekki [7] [7] Vuosien 1990-1992 tiedot löytyvät Tsekkoslovakian maakohtaisista tiedoista. >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat EU-politiikka ja yhteisön säännöstö 33,33 % Julkishallinnon uudistus 66,67 % Viro >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat * Oppilaitosten kehittäminen 75 % * Korkeakoulujen hallinto 25 % Entinen Jugoslavian Tasavalta Makedonia >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat * Eurooppa-opinnot ja kansainväliset suhteet 40 % * Luonnontieteet ja matematiikka 10 % * Soveltavat tieteenalat ja tekniikka 10 % * Tieteenalojen väliset tutkimukset 10 % * Kasvatus ja opettajankoulutus 10 % * Korkeakoulujen hallinto 10 % Unkari >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat * Lääketiede ja kirurgia 5,6 % * Oppilaitosten kehittäminen 83,3 % * Korkeakoulujen hallinto 11,1 % Latvia >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat * Oppilaitosten kehittäminen 100 % Liettua >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat * Oppilaitosten kehittäminen 100 % Puola >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat * Oppilaitosten kehittäminen 76 % * Korkeakoulujen hallinto 24 % Romania >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat * Maatalous 4,4 % * Oppilaitosten kehittäminen 86,9 % * Korkeakoulujen hallinto 8,7 % Slovakia [8] [8] Vuosien 1990-1992 tiedot löytyvät Tsekkoslovakian maakohtaisista tiedoista. >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat * Oppilaitosten kehittäminen 70 % * Korkeakoulujen hallinto 30 % Slovenia [9] [9] Taulukosta puuttuvat tiedot sellaisten hankkeiden henkilökohtaisista liikkuvuusapurahoista, jotka toteutettiin Slovenian vielä ollessa osa Jugoslaviaa eli ennen vuonna 1992 tapahtunutta itsenäistymistä. Taulukkoon merkityistä YE-hankkeista 24 oli alunperin Jugoslavian hankkeita, jotka muuttuivat Slovenian hankkeiksi mainittuna vuonna. >TAULUKON PAIKKA> Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden kattamat alat * Eurooppa-opinnot ja kansainväliset suhteet 10 % * Soveltavat tieteenalat ja tekniikka 20 % * Oppilaitosten kehittäminen 30 % * Korkeakoulujen hallinto 40 % Armenia >TAULUKON PAIKKA> (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1996 ja 1997). (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1998 ja 1999). (3) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden ja SH:iden kattamat alat * Taloustiede ja soveltavat tieteenalat 50 % * Sovellettu taloustiede 50 % Azerbaidzan >TAULUKON PAIKKA> (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1996 ja 1997). (2) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1998 ja 1999). (3) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. (4) Kaksivuotinen avustus myönnettiin kokonaisuudessaan vuonna 1996. Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden ja SH:iden kattamat alat * Korkeakoulujen hallinto 50 % * Ympäristötieteet 50 % Valko-Venäjä >TAULUKON PAIKKA> (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1996 ja 1997). (2) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1998 ja 1999). (3) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. (4) Kaksi hanketta valittiin, mutta ne käynnistettiin vasta vuonna 1998. Georgia >TAULUKON PAIKKA> (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1996 ja 1997). (2) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1998 ja 1999). (3) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. (4) Kaksivuotinen avustus myönnettiin kokonaisuudessaan vuonna 1996. Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden ja SH:iden kattamat alat * Oikeustiede 50 % * Taloustiede ja soveltavat tieteenalat 50 % Kazakstan >TAULUKON PAIKKA> (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1996 ja 1997). (2) Hankkeet käynnistettiin vuonna 1997. (3) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. (4) Suljettu ehdotuspyyntö, talousarvio vuosien 1996-1997 avustuksista. (5) Hanke-ehdotukset jätettiin vuonna 1996 mutta hankkeet käynnistettiin vuoden 1997 lopulla. Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden ja SH:iden kattamat alat * Oikeustiede 25 % * Korkeakoulujen hallinto 25 % * Matkailu ja vapaa-aika 25 % * Maatalous- ja elintarviketiede 25 % Kirgisia >TAULUKON PAIKKA> (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1996 ja 1997). (2) Hankkeet käynnistettiin vuonna 1997. (3) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. (4) Suljettu ehdotuspyyntö, talousarvio vuosien 1996-1997 avustuksista. (5) Hanke-ehdotus jätettiin vuonna 1996, mutta hanke käynnistettiin vuoden 1997 lopulla. Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden ja SH:iden kattamat alat * Taloustiede ja soveltavat tieteenalat 14,3 % * Korkeakoulujen hallinto 14,3 % * Yrityshallinto 14,3 % * Matkailu ja vapaa-aika 28,55 % * Soveltavat tieteenalat ja tekniikka 28,55 % Moldova >TAULUKON PAIKKA> (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1996 ja 1997). (2) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. (3) Hankkeet käynnistettiin vuonna 1997. (4) Kaksivuotinen avustus myönnettiin kokonaisuudessaan vuonna 1996. (5) Hanke-ehdotukset jätettiin vuonna 1996 mutta hankkeet käynnistettiin vuoden 1997 lopulla. Vuonna 1999 käynnissä olevien YE-hankkeiden kattamat alat * Oikeustiede 20 % * Korkeakoulujen hallinto 40 % * Sovellettu taloustiede 20 % * Matkailu ja vapaa-aika 20 % Mongolia >TAULUKON PAIKKA> (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1996 ja 1997). (2) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1998 ja 1999). (3) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden ja SH:iden kattamat alat * Korkeakoulujenhallinto 33,33 % * Sovellettu taloustiede 33,33 % * Kasvatus ja opettajankoulutus 33,33 % Venäjän federaatio >TAULUKON PAIKKA> (1) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden ja SH:iden kattamat alat * Sosiologia 3,3 % * Yhteiskuntatieteet 6,7 % * Taloustiede ja soveltavat tieteenalat 16,7 % * Julkishallinto 3,3 % * Eurooppa-opinnot ja kansainväliset suhteet 13,3 % * Korkeakoulujen hallinto 16,7 % * Yrityshallinto 6,7 % * Sovellettu taloustiede 13,3 % * Euroopan nykykielet 13,3 % * Kasvatus ja opettajankoulutus 6,7 % Turkmenistan >TAULUKON PAIKKA> (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1996 ja 1997). (2) Hankkeet käynnistettiin vuonna 1997. (3) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. (4) Suljettu ehdotuspyyntö, talousarvio vuosien 1996-1997 avustuksista. Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden ja SH:iden kattamat alat * Korkeakoulujen hallinto 33,33 % * Sovellettu taloustiede 33,33 % * Euroopan nykykielet 33,33 % Ukraina >TAULUKON PAIKKA> (1) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden ja SH:iden kattamat alat * Yhteiskuntatieteet 9,1 % * Taloustiede ja soveltavat tieteenalat 9,1 % * Eurooppa-opinnot ja kansainväliset suhteet 9,1 % * Kirjasto-, viestintä- ja tiedotusala 9,1 % * Korkeakoulujen hallinto 9,1 % * Henkilöstöhallinto ja työmarkkinasuhteet 9,1 % * Maatalous- ja elintarviketiede 9,1 % Uzbekistan >TAULUKON PAIKKA> (1) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1996 ja 1997). (2) Kaksivuotinen avustus (vuodet 1998 ja 1999). (3) Esi-YE-hankkeet lakkautettiin vuonna 1997. Vuonna 1999 hyväksyttyjen uusien YE-hankkeiden ja SH:iden kattamat alat * Eurooppa-opinnot ja kansainväliset suhteet 33,33 % * Korkeakoulujen hallinto 33,33 % * Tekniset tieteet 33,33 % Tässä liitteessä luetellut Tempus-hankkeet edustavat Tempus-ohjelman määrällistä ja laadullista vaikutusta kumppanuusmaissa. Kuvaukset on laadittu vuosina 1998-1999. Tempus Phare -ohjelma YE-hanke 12211 - 97 Albania Hanketiedot: Nimi: Korkeakoulujen hallinnon kehittäminen Tavoite: Hankkeen tavoitteena on parantaa Tiranan yliopiston ja Tiranan teknillisen korkeakoulun hallintomenetelmiä. Tätä tarkoitusta varten otetaan käyttöön atk-tukijärjestelmät opiskelijarekisterissä sekä henkilöstö-, rahoitus- ja kirjastohallinnossa. Uusilla tietokonejärjestelmillä tuetaan myös kansainvälisten suhteiden yksikön työtä. Lisäksi on kaavailtu, että strategisessa suunnittelussa otetaan käyttöön tietokoneavusteinen päätöksentekojärjestelmä ja opiskelijoita ja opintoneuvontaa varten kehitetään tietokoneavusteinen tietojärjestelmä. Kumppanit: * Universität-Gesamthochschule Siegen (sopimuksen tekevä ja koordinoiva laitos), Saksa * Tiranan polytekninen yliopisto, Tirana, Albania * Tiranan yliopisto, Tirana, Albania * Staffordshire University, Stoke-on-Trent, Yhdistynyt kuningaskunta Hankkeeseen osallistuvat maat: * Saksa * Albania * Yhdistynyt kuningaskunta Kesto Kaksi vuotta, jatkoaika 6 kk (15.12.1997-30.6.2000) YE-hanke 12211 - 97 (jatkoa) Albania Hankekuvaus: Tulokset: * Opiskelijarekisteri: Järjestelmä on käytännössä valmis, mutta vielä on luotava turvajärjestelmä ja ohjeet sekä viimeisteltävä todistustenantoon ja opintonsa päättäviin liittyvät järjestelyt. Vanhan järjestelmän tiedot siirretään asteittain uuteen ohjelmistoon. Uuteen järjestelmään siirtyvä hallintohenkilöstö koulutetaan. * Henkilöstö- ja rahoitushallinto: Ohjelmistot on hankittu ja mukautettu, ja niillä on vuoden takuu. Molemmat järjestelmät ovat yhteensopivia. Osallistuvien oppilaitosten kunkin yksikön edustajat on koulutettu käyttämään ohjelmistoja, ja koulutusta on tarkoitus tarjota myös muiden tiedekuntien henkilöstölle. * Kirjastohallinto: Ohjelmistot on hankittu ja asianomainen henkilöstö on koulutettu käyttämään niitä. On perustettu kaksi verkostoa, yksi kumpaankin kumppanikorkeakouluun, ja niistä on tarkoitus luoda yhteydet korkeakoulujen kanssa yhteistyössä oleviin kahteen säätiöön. * Opiskelijoita ja opintoneuvontaa koskeva tietokoneavusteinen tietojärjestelmä sekä kansainvälisten suhteiden yksikön tehostaminen: molemmat toiminnat liittyvät kiinteästi yhteen. Valmisteilla on opas, jossa opiskelijoille annetaan tietoja yliopistoon pääsystä ja yliopiston sisäisistä säännöksistä. Yliopiston ja tiedekuntien oppaat on tarkoitus saattaa kaikkien opiskelijoiden ulottuville. Teknillinen korkeakoulu on kehittänyt oman Internet-kotisivun, ja hyvin pian myös Tiranan yliopiston sivuston pitäisi olla valmis. SOROS-säätiön kanssa neuvotellaan parhaillaan opiskelijoiden tietokeskuksen perustamisesta. * Strategisen suunnittelun tietokoneavusteinen päätöksentekojärjestelmä: Päätavoitteena on tarjota korkeakoulujen hallinnolle suuntaviivat, joiden mukaan sovelletaan korkea-asteen koulutusta koskevaa uutta lakia ja opetusministeriön ohjeita. Viranomaisille tarkoitettu tietokanta on kehitteillä. Tulosten levitys: Hankkeessa toteutetuista toimista tiedotetaan muille kollegoille raportoimalla järjestelmällisesti hanketta hallinnoiville elimille ja järjestämällä työryhmätapaamisia ja seminaareja kollegoille, jotka työskentelevät näissä oppilaitoksissa asiaan liittyvillä aloilla. Vaikka hankkeen kohteena oli vain Tiranan yliopiston luonnontieteellinen tiedekunta, luonnontieteellisen tiedekunnan käyttämistä malleista on annettu ajan tasalla olevaa tietoa muille tiedekunnille, ja niiden toivotaan hankkivan samat ohjelmistot. Kestävyys: Koska hankkeen tulokset ovat hyvin käytännönläheisiä (ohjelmistot ja oppaat), tulosten kestävyys on taattua. Luonnontieteellisen tiedekunnan ja Tiranan teknillisen korkeakoulun asiantuntijat varmistavat kehitettyjen tuotteiden ylläpidon ja niihin liittyvät jatkotoimet. YE-hanke 13359 - 98 Unkari Hanketiedot: Nimi: EU:n urheiluhallintoa koskevien standardien mukauttaminen Unkarissa Tavoite: Luoda ja toteuttaa urheiluhallinnon henkilöstön uudelleenkoulutuskurssit, joilla henkilöstöä valmistellaan EU:n urheilupolitiikkaan ja -standardeihin. Kumppanit: * Semmelweis-yliopisto, Budapest (koordinoiva ja sopimuksen tekevä laitos) * Unkarin olympiakomitea, Budapest * Unkarin nuoriso- ja urheiluministeriö, Budapest * Katholieke Universiteit, Leuven * Deutsche Sporthochschule, Köln Hankkeeseen osallistuvat maat: * Unkari * Belgia * Saksa Kesto 2 vuotta (15.12.1998-14.3.2001) Hankekuvaus: Tulokset: * Hankkeen ensimmäinen vaihe: Kouluttajien kurssi - urheiluhallintoa varten koulutetaan tulevaisuuden kouluttajia. Koulutusohjelma sisältää 12 moduulia. Näiden aiheena on yleistietous, urheilu ja rahoitus sekä hallinto, joka liittyy urheilutiloihin, henkilösuhteisiin, tiedotusvälineisiin, tapahtumiin ja projekteihin sekä urheilujärjestöihin ja järkevään ympäristöpolitiikkaan. Lisäksi käsitellään uutta teknologiaa, oikeudellista hallintoa, sponsorointia ja markkinointia sekä muita urheilua koskevia aiheita, joita ovat urheilulääketiede, naiset ja urheilu, urheilutiede, doping jne. 15 asiantuntijaa Unkarista ja EU-kumppanuusmaista on mukana ohjelmassa, jossa 15-20 osallistujaa koulutetaan toimimaan kouluttajina tulevaisuudessa. Kouluttajien kurssi järjestettiin syyskuun 1999 ja tammikuun 2000 välisenä aikana kahdeksana viikonloppuna. * Hankkeen toinen vaihe: Koulutuksen antaminen kohderyhmälle alkaa tämän kaksivuotisen hankkeen toiminta-aikana. Potentiaaliseen kohderyhmään kuuluu 1800 urheiluhallinnon toimijaa sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Semmelweis-yliopisto antaa tilat koulutusohjelman käyttöön. Hankkeen päätyttyä ohjelmaa jatketaan Unkarin nuoriso- ja urheiluministeriön rahoituksella. Koska 80 prosenttia kohderyhmästä on maaseudulta, harkitaan mahdollisuutta koulutuksen järjestämiseen aluekeskuksissa. Koulutusta annetaan kahdesti vuodessa 20-25 urheilujohtajalle kerrallaan (vuosittain koulutettaisiin 175-220 henkilöä). YE-hanke 13359 - 98 (jatkoa) Unkari Innovatiiviset seikat: Unkarin urheilupolitiikka on siirtynyt elitistisestä suuntauksesta demokraattisempaan kuntourheiluun. Uusi suuntaus näkyy siinä, että pääasiassa uudelleenkoulutetaan keskiportaan urheilujohtajia, jotka ovat valmistuneet ennen vuotta 1989. Unkarin yhteiskunnallisia avainkysymyksiä on urheilujohtajien ajattelun suuntaaminen kohti kuntourheilua, ja näin asia liittyy kansanterveyspolitiikkaan. Hankkeen tulosten integrointi Semmelweis-yliopiston perustutkinnon opinto-ohjelmaan: Hankkeen tulokset integroidaan urheiluhallinnon opinto-ohjelmaan perustutkinnossa ja etäkurssina. Osallistuminen Tempus III -ohjelmaan: Semmelweis-yliopistolla on yhteyksiä useisiin Tempus III -ohjelmaan osallistuviin maihin, esimerkiksi Kroatiaan (Zagreb), Ukrainaan ja Moldovaan. Semmelweis-yliopisto on Keski-Euroopassa sijaitseva yhteysoppilaitos eurooppalaisessa urheilualan korkea-asteen koulutuksen verkostossa (European Network of Sport Sciences in Higher Education), joka toimii Erasmus-ohjelman temaattisena verkostona. Verkoston tarkoituksena on laajentaa toimintaansa Tempus III -ohjelmaan osallistuviin maihin. Tempus III -ohjelman puitteissa Semmelweis-yliopisto on halukas vastaanottamaan asiantuntijoita opintovierailuille Phare-ohjelman assosioitumattomista maista ja Tacis-maista, jotta voidaan levittää Tempus-ohjelman tuloksia ja osallistua verkostoihin. YE-hanke 12466 - 97 Romania Hanketiedot Nimi: Vedenalaisen teknologian uudelleenkoulutusohjelma avoimena ja etäopiskeluna Tavoite: Jatkokoulutusyksikön sekä avoimen ja etäopetusyksikön kehittäminen Galatin Dunarea de Jos -yliopistossa kouluttamalla henkilöstöä ja kehittämällä kolme uutta kurssia jatkokoulutusta sekä avointa ja etäopiskelua varten vedenalaisen teknologian alalla. Kumppanit: * GKSS Forschungszentrum, Geesthacht, Saksa * Universität Hamburg, Hampuri, Saksa * Instituto de Soldadura e Qualidade - ISQ, Lissabon, Portugali * Romanian opetusministeriö, Bukarest, Romania * Kauppamerenkulun instituutti, Constanta, Romania * Hitsaustekniikan ja aineenkoestuksen instituutti, Timisoara, Romania * Dunarea de Jos -yliopisto, Galati (koordinoiva ja sopimuksen tekevä laitos), Romania Hankkeeseen osallistuvat maat: * Saksa ja Portugali Kesto 3 vuotta, jatkoaika 3 kk (15.12.1997-14.3.2001) Tulokset: Uusi avoimen ja etäopiskelun yksikkö: Galatin yliopistoon on perustettu uusi jatkokoulutuksen sekä avoimen ja etäopiskelun yksikkö, joka on itsenäinen laitos. Yksikön toimintaan kuuluu intensiivikurssien järjestäminen (iltaisin tai viikonloppuisin) yritysten tai tutkimuskeskusten asiantuntijoille (insinööreille). Jatkokoulutus kestää 3-6 kuukautta, yrityksen tarpeen mukaan. Yliopiston jatkokoulutuskeskus huolehtii keskitetysti kaikista yritysten kanssa tehtävistä sopimuksista, maksuista jne. YE-hanke 12466 - 97 (jatkoa) Romania Opinto-ohjelmien kehittäminen Vedenalaisen teknologian alalla on kehitetty kolme uutta kurssia: * Vedenalaiset teknologiat * Vedenalaiset tarkastukset, huollot ja korjaukset * Vedenalaisen toiminnan lupamenettelyt Seuraavat oppikirjat on toimitettu ja julkaistu: kaksi vedenalaista hitsausta käsittelevää teosta ja yksi vedenalaista teknologiaa koskeva teos. Avointa ja etäopiskelua varten tuotetaan myös multimedia-aineistoa. Galatin yliopiston koneenrakennuksen tiedekuntaneuvosto, merikuljetusten elektroniikan tiedekuntaneuvosto (Merchand Marine Institute, Galati) ja näiden laitosten hallintoelimet ovat hyväksyneet uudet opinto-ohjelmat. Ne alistetaan myös Romanian opetusministeriön hyväksyttäviksi. Intensiivikurssien osallistujat saavat opetusministeriön hyväksymän todistuksen Galatin yliopiston mekaniikan tiedekunnalta. Romanian korkeakoulujen ja asiantuntijoiden ryhmä on kehittänyt uudet kurssit yhdessä EU-kumppanien kanssa, joilla on runsaasti kokemusta vedenalaisen teknologian alalla. Uudet kurssit sisällytetään myös säännönmukaisiin opinto-ohjelmiin perus- ja jatkotutkinnoissa. Henkilöstövaihdot: Hankkeen toisena toimintavuonna 19 romanialaista korkeakoulujen opettajaa Romanian eri yhteistyöoppilaitoksista on osallistunut henkilöstön uudelleenkoulutusohjelmaan EU-kumppanuusmaissa. Henkilöstövaihdon merkittävin tulos on ollut tietämyksen ja opetustaitojen parantaminen sekä uusien kurssien ja opetusmateriaalien kehittäminen. Kohderyhmät Kohderyhmään kuuluu laaja-alaisesti korkeakouluopiskelijoita ja työnantajia, mutta päätavoitteena on asiantuntijoiden jatkokoulutus. * 250 perustutkinnon opiskelijaa * 75 lyhytkurssien osallistujaa * 50 vedenalaisen teknologian asiantuntijaa: käyttöhenkilökuntaa, insinöörejä, suunnittelijoita, tarkastajia Tulosten levitys ja kestävyys: Hanke tunnetaan hyvin Romanian suurimmissa yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa, joiden alaan kuuluu vedenalainen teknologia. Tuloksia levitetään kotimaisissa ja kansainvälisissä konferensseissa teknisten julkaisujen ja työryhmien välityksellä. Avoimen ja etäopiskelun yksikkö, joka tekee yhteistyötä Galatin yliopiston jatkokoulutuskeskuksen kanssa, on itsenäinen. Markkinoilla on todellinen tällaisen koulutuksen tarve. Tällä hetkellä useat varustamot pyytävät järjestämään korkeakoulutasoista koulutusta. Tempus Tacis -ohjelma YE-hanke 10266 - 96 Valko-Venäjä Hanketiedot: Nimi: Taloudellinen organisointi ja kauppakorkeakoulun innovaatiot Tavoite: Uudistaa Valko-Venäjän valtiollisen kauppakorkeakoulun opinto-ohjelmat vastaamaan nykyaikaisia kansainvälisiä vaatimuksia. Kumppanit: * Universitat Politécnica de Catalunya, Espanja (koordinoiva ja sopimuksen tekevä laitos) * Université de Montpellier I, Ranska * Valko-Venäjän valtiollinen taloustieteiden yliopisto, Valko-Venäjä Hankkeeseen osallistuvat maat: * Espanja * Ranska * Valko-Venäjä Kesto 3 vuotta (1.1.1997-31.12.1999) Hankekuvaus: Hankkeessa keskitytään opetusmenetelmien ja opinto-ohjelmien sisältöjen mukauttamiseen vastaamaan nykyaikaisia kansainvälisiä vaatimuksia. Strategisesti hanke noudattaa laajempaa tavoitetta opetusfilosofian ja opetusympäristön muuttamisesta siten, että korkeakouluista valmistuvilla on paremmat valmiudet toimia vapaassa markkinataloudessa. Laadullinen vaikutus: Tulokset: * Uudet opinto-ohjelmat ja opetusmateriaalit on kehitetty ja otettu menestyksekkäästi käyttöön. * Länsimaisten korkeakoulujen mukainen kirjalliseen tutkintoon perustuva järjestelmä on otettu käyttöön ja mukautettu korkeakoulun säännöstöön, ja se on osoittautunut onnistuneeksi. * Henkilöstön ja opiskelijoiden vaihto-ohjelma on organisoitu hyvin. Se on ollut tuottoisa sekä opetusmateriaalin kehittämisen että joustavamman opetusympäristön kannalta. * Opiskelijoille, jatko-opiskelijoille ja päättäjille tarkoitettu tukipalvelu on käynnistetty ja toimii. YE-hanke 10266 - 96 (jatkoa) Valko-Venäjä Innovatiiviset seikat: * Valko-Venäjän korkeakouluissa toimivat kollegat ovat kehittäneet EU-kumppanien tuen ja neuvojen avulla huomattavan määrän opetusmateriaalia ja oppikirjoja. Materiaalin työstämisessä etsittiin luovia ratkaisuja, niin että tuloksena saatiin innovatiivista aineistoa käytettäväksi Valko-Venäjällä, eikä tyydytty pelkkiin käännöksiin EU:n yliopistoissa käytettävistä opetusmateriaaleista. * Oppikirjoja myydään todennäköisesti muihin itsenäisin valtioihin, esimerkiksi Ukrainaan. * Yksi tapa levittää hankkeen tuloksia on saattaa oppikirjat ja opetusmateriaalit korkeakoulun Internet-sivuille. Määrälliset vaikutukset: * Hankkeen toiminta-aikana on julkaistu 35 oppikirjaa ja muuta opetusmateriaalia kaikilla tärkeimmillä opintoaloilla. * Konferenssisali on varustettu erittäin asianmukaisesti kansainvälisten kokousten ja symposiumien pitämistä varten. Valko-Venäjän valtiollinen kauppakorkeakoulu käytti 10 000 dollaria omista varoistaan konferenssisalin varustelun loppuun saattamiseen. Tulosten levitys: Hankkeen tulosten levitykseen tarkoitettu verkottumista koskeva hakemus on jätettävä vuonna 2000. YE-hanke 10216 - 96 (Venäjän federaatio) Hanketiedot: Nimi: Permin instituutin erityisopettajien koulutus Tavoite: Kehittää Permin kasvatustieteiden yliopiston valmiuksia tarjota erityisopettajien koulutusta alueella. Kumppanit: * University of Oxford, Yhdistynyt kuningaskunta (koordinoiva ja sopimuksen tekevä laitos) * Universiteit van Amsterdam, Alankomaat * Martin-Luther-Universität, Saksa * Permin valtiollinen kasvatustieteiden yliopisto, Venäjä Hankkeeseen osallistuvat maat: * Yhdistynyt kuningaskunta * Alankomaat * Saksa * Venäjän federaatio Kesto 3 vuotta (1.1.1997-6.2.2000) YE-hanke 10216 - 96 (jatkoa) (Venäjän federaatio) Hankekuvaus: Hankkeessa keskitytään opinto-ohjelman uudistamiseen, opetushenkilöstön uudelleenkoulutukseen ja erityisopetuksen lähestymistavan uudistamiseen. Laajemmin katsottuna Permin alueen erityiskouluissa kehitetään käytännössä asiakaslähtöistä palvelua, ja näin se vastaa yhteisön tämän tyyppisen koulutuksen tarpeita. Laadullinen vaikutus: Tulokset: * Uudet opinto-ohjelmat on kehitety ja otettu käyttöön menestyksekkäästi. Kursseja on kahdenlaisia: jatkokoulutuskursseja sekä lyhytkursseja ja moduuleita. * Korkeatasoinen resurssikeskus on varustettu kokonaisuudessaan ja siihen kuuluu myös kirjasto. * Henkilöstön kehittämistä ja koulutusta tarjottiin monilla pääaloilla, jotka liittyivät esimerkiksi lähi- ja etäopiskeluun, vammaisten lasten esikouluun ja koulunkäyntiin, sekä diagnostisiin ja psykologisia ongelmia korjaaviin tekniikoihin. Lisäksi annettiin menetelmiin liittyvää ohjausta erityisopetusta tarvitsevien lasten vanhemmille. Innovatiiviset seikat: * Opinto-ohjelmien kehittäminen ja opettajien koulutus etenee laaja-alaisesti käyttäen hyväksi eri tieteenaloja; toimintaan osallistuvat korkeakoulun muut tiedekunnat, esimerkiksi taloustieteen ja tietojenkäsittelytieteen tiedekunta. * Vammaisten lasten erityiskoulujen kanssa toimitaan hyvässä yhteistyössä, niin että opinto-ohjelmia kehitetään todella asiakaslähtöisesti, ja Permin paikallishallinto on tukenut työtä aktiivisesti. Määrälliset vaikutukset: * Muodostettiin yhdeksän opettajan ryhmä ja se koulutettiin antamaan säännöllisesti vuoden kestävää tutkintotasoista koulutusta opiskelijoille, joilla on jo työkokemusta. * Hankkeen toiminta-aikana järjestettiin kymmenen pitkää ja lyhyttä kurssia, ja niihin osallistui 20-100 opiskelijaa. Tulosten levitys: * Hankkeen koko toiminta-ajan Permin yliopisto jatkoi yhteistyötään muiden hankkeiden kanssa, jotka koskivat erityisopetuksen kehittämistä Volgogradissa ja Pskovissa. * Hankkeen onnistuttua on mielekästä toteuttaa kokeiluohjelma muualla Uralin ja Udmurtian alueella. YE-hanke 10328 - 97 Uzbekistan Hanketiedot: Nimi: Energiahallintoa koskeva koulutus Uzbekistanisssa Tavoite: Hyvin organisoidun ja toimivan energiahallintoa koskevan kurssin järjestäminen Tashkentin teknillisessä korkeakoulussa. Kurssin suorittaneille annetaan virallisesti hyväksytty jatkotutkintotodistus. Kumppanit: * Technological Educational Institution (TEI), Ateena, Kreikka (koordinoiva ja sopimuksen tekevä laitos) * Technische Universität Berlin (TUB), Saksa * Tashkentin valtiollinen tekninen yliopisto, Uzbekistan Hankkeeseen osallistuvat maat: * Kreikka * Saksa * Uzbekistan Kesto 3 vuotta (15.1.98-14.4.2001, sekä kolmen kuukauden jatkoaika) Hankekuvaus: Hankkeessa keskitytään energiahallintoa koskevan kurssin kehittämiseen Tashkentin valtion teknillisessä korkeakoulussa. Suurin tehtävä on luoda käytännön kurssi asiantuntijoille, jotka jo työskentelevät Uzbekistanin merkittävimpien yritysten energiahallinnossa. Tarkoituksena on tehostaa energiahallintoa ja parantaa näin maan talouden kilpailukykyä sekä vähentää energian tuotannon, kuljetuksen ja kulutuksen aiheuttamia ympäristötuhoja. Laadullinen vaikutus: Tulokset: * Tässä vaiheessa on kehitetty vuoden kestävä energiahallinnon kurssi ja sovitettu se uuteen koulutusrakenteeseen, joka on otettu käyttöön Uzbekistanissa. Kurssista on jo toteutettu onnistuneesti kaksi lukukautta. Ensimmäinen kurssi osoitti Uzbekistanin teollisuusyritysten suuren kiinnostuksen: useimmat maksoivat kurssimaksujen lisäksi täyttä palkkaa kurssille osallistuville työntekijöilleen. * Kuusi uutta laboratoriota perustettiin ja varustettiin uuteen teknologiaan liittyvää koulutusta varten. * Korkeakoulun henkilöstöä koulutettiin toimimaan opettajina kurssilla. Koulutus osoittautui mielekkääksi paitsi sisällöltään myös uusien opetusmenetelmien omaksumisen kannalta. * Kolme opiskelijaa osallistui kuukauden pituisiin vaihtoihin kreikkalaisissa yrityksissä. YE-hanke 10328 - 97 (jatkoa) Uzbekistan Innovatiiviset seikat: * Ensimmäinen opiskelijaryhmä uudelle kurssille valittiin nuorista asiantuntijoista, jotka työskentelivät Uzbekistanin merkittävimpien yritysten energiahallinnossa. Tämä vastasi hyvin hankkeen yleistavoitetta maan energiahallinnon tehostamisesta. * Uuden kurssin opetusmateriaalit ovat saatavana CD-romeina, mikä tekee tulosten levityksen ja tunnetuksi tekemisen helpommaksi ja halvemmaksi. Määrälliset vaikutukset: Uusi kurssi järjestettiin 20 opiskelijalle, jotka kaikki suorittivat kurssin menestyksekkäästi. Toinen saman kokoinen ryhmä on valittu viimeistä hankevuotta varten. Kaksitoista Tashkentin valtion teknillisen korkeakoulun henkilöstöön kuuluvaa sai intensiivikoulutusta, jotta he voivat toimia opettajina uudella kurssilla.