Valmistelukunnan tehtävä ja aikataulu
20. pitää unionin tehokkaan uudistuksen kannalta äärimmäisen tärkeänä, että valmistelukunta ottaa
käyttöön päätöksentekomenettelyn, jonka avulla sen on mahdollista laatia yhteisymmärryksessä yhtenäinenja johdonmukainen ehdotus, joka on tarkoitus esittää hallitustenväliselle konferenssille ainoaksi neuvottelu-ja päätöksentekoperustaksi;
21. toivoo, että valmistelukunta aloittaa työnsä viipymättä Laekenin Eurooppa-neuvoston kokouksen
jälkeen ja päättää työnsä siten, että hallitustenvälinen konferenssi voi päättää työnsä Italian puheenjohtaja-kauden aikana vuoden 2003loppuun mennessä, jotta uusi perussopimus voitaisiin hyväksyä viimeistäänjoulukuussa 2003, millä varmistetaan, että vuoden 2004 Euroopan parlamentin vaalit voivat viedä Euroo-pan yhdentymistä demokraattisesti eteenpäin ja että Euroopan parlamentti voi osallistua prosessiin komis-sion rinnalla mahdollisimman hyvin edellytyksin; katsoo, että valmistelukunnan tulosten esittämisen jaavaushuippukokouksen välisen ajanjakson olisi oltava mahdollisimman lyhyt, eikä missään tapauksessapidempi kuin kolme kuukautta;
*
**
22. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsen-
valtioiden ja ehdokasvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehille sekä parlamenteille.
20.Eurooppalainenhallintotapa
A5-0399/2001
Euroopan parlamentin päätöslauselma komission valkoisesta kirjasta eurooppalaisesta hallinto-
tavasta(KOM(2001)4287dashC5-0454/20017dash2001/2181(COS))
Euroopan parlamentti, joka
Ndash ottaa huomioon komission valkoisen kirjan eurooppalaisesta hallintotavasta (KOM(2001)428(1)Ndash
C5-0454/2001),
Ndash ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 1, 3, 5 ja 6 artiklan,
Ndash ottaa huomioon Amsterdamin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 7 toissijaisuus- ja suhteellisuus-
periaatteiden soveltamisesta ja pöytäkirjan N:o 9 kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroo-pan unionissa,
Ndash ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, erityisesti sen 39 artiklan (Äänioikeus ja vaa-
likelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa), 41 artiklan (Oikeus hyvään hallintoon) ja 42 artiklan(Oikeus tutustua asiakirjoihin),
Ndash ottaa huomioon Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa komissiota, neuvostoa ja jäsen-
valtioita pyydetään laatimaan vuoteen 2001 mennessä yhteensovitettuja lisätoimia koskeva strategia
sääntelyn, myös julkisen hallinnon, yksinkertaistamiseksi sekä kansallisella että yhteisön tasolla,
Ndash ottaa huomioon eurooppalaisten hallintoministerien 7. marraskuuta 2000 Strasbourgissa perustaman
korkean tason neuvoa-antavan ryhmän, jonka olisi osallistuttava Lissabonin Eurooppa-neuvoston mai-nitseman strategian valmisteluun,
(1) EYVL C 287, 12.10.2001, s. 1.C153E/314 FI27.6.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai29.marraskuuta2001
Ndash ottaa huomioon 10. joulukuuta 1996 antamansa päätöslauselman kansalaisten ja yhteiskunnallisten
toimijoiden osallistumisesta Euroopan unionin toimielinjärjestelmään(1),
Ndash ottaa huomioon 15. huhtikuuta 1999 antamansa päätöslauselman EU:n toimielinten toiminnan paran-
tamisesta perustamissopimuksia muuttamatta(2),
Ndash ottaa huomioon 26. lokakuuta 2000 antamansa päätöslauselman komission kertomuksista Eurooppa-
neuvostolle: ”Säädöskäytännön parantaminen 1998 Ndash yhteinen vastuu” ja ”Säädöskäytännön paran-taminen 1999”(
3),
Ndash ottaa huomioon 25. lokakuuta 2001 antamansa päätöslauselman neuvoston uudistuksesta(4),
Ndash ottaa huomioon komission valkoisen kirjan komission uudistamisesta (KOM(2000)200) ja erityisesti
sen II luvun IV kohdan komission ja kansalaisyhteiskunnan välisen vuoropuhelun parantamisesta,
Ndash ottaa huomioon 30. marraskuuta 2000 antamansa päätöslauselman valkoisesta kirjasta komission
uudistamisesta (budjettivaliokuntaa koskevat näkökohdat)(5),
Ndash ottaa huomioon alueiden komitean 14. joulukuuta 2000 antaman lausunnon aiheesta ”Uudet hallinto-
mallit: Eurooppa kansalaisten aloitteellisuuden puitteina”(6),
Ndash ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2001 annetun komission väliraportin Tukholman Eurooppa-neuvos-
tolle lainsäädännön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta (KOM(2001)130),
Ndash ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2001 antaman lausunnon järjestäytyneestä
kansalaisyhteiskunnasta ja eurooppalaisesta hallintotavasta(7),
Ndash ottaa huomioon alueiden komitean 20. syyskuuta 2001 antaman kertomuksen kansalaisläheisyy-
destä(8),
Ndash ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan,
Ndash ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjetti-
valiokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan, oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan,ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan, kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-,tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan, naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan ja vetoomus-valiokunnan lausunnot (A5-0399/2001),
A. ottaa huomioon, että eurooppalaisen hallintotavan uudistus edellyttää perusteellista kriittistä analyysiä
demokratiavajeesta ja siten myös selvitystä oikeutuksen, parlamentarismin, avoimen hallinnon, valvon-nan ja osallistumisen periaatteiden toteutumisesta,
B. ottaa huomioon, että komissio pitää itse valkoista kirjaansa ensimmäisenä askelena useille vuosille
ulottuvassa uudistuksessa, joka toteutetaan yhdessä muiden toimielinten kanssa, ja osallistuu keskuste-luun Euroopan tulevaisuudesta,
C. katsoo, että uusi kansainvälinen tilanne edellyttää Euroopan unionin parantavan toimintaansa ja yhtei-
sön politiikan johdonmukaisuutta ulkopoliittisen toimintansa tehostamiseksi ja vaikutusvaltansa lisää-miseksi maailmassa,
D. katsoo, että itse komission uudistus, hallintotapauudistus ja unionin tulevaisuutta koskeva perussopi-
musten kirjoittaminen perustuslain muotoon liittyvät asiasisällöltään läheisesti ja osin erottamattomastiyhteen,
E. katsoo, että unionin laajentuminen asettaa sen toimielimille aivan uusia haasteita, jotka edellyttävät
työtapojen täydellistä uudelleentarkastelua, ja ilmoittaa antavansa tähän uudelleentarkasteluun omanpanoksensa jo aloitetun sisäisen uudistuksen muodossa ja lisäksi unionin perussopimuksiin liittyvääjatkokehitystä käsittelevää vuoden 2004 hallitustenvälistä konferenssia (HVK) varten perustettavanvalmistelukunnan työssä,
(1) EYVL C 20, 20.1.1997, s. 31.
(2) EYVL C 219, 30.7.1999, s. 427.
(3) EYVL C 197, 12.7.2001, s. 433.
(4) Hyväksytyt tekstit, kohta 12.
(5) EYVL C 228, 13.8.2001, s. 211.
(6) CdR 182/2000.
(7) EYVL C 193, 10.7.2001, s. 117.
(8) CdR 436/2000.27.6.2002 FI C153E/315 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai29.marraskuuta2001
F. pitää valitettavana, ettei valkoisessa kirjassa mainita selvästi, miten hallintotapaa voidaan parantaa
lisäämällä yhtenä lainsäädäntövallan käyttäjänä toimivan neuvoston avoimuutta sen työjärjestyksenkautta ja perussopimuksia muuttamatta,
G. katsoo, että jos tehokkuus ymmärretään hallinnon tehokkuudeksi, se ei saa vaarantaa demokraattista
oikeutusta,
H. katsoo, että Euroopan unionin oikeutus ja hyväksyntä riippuvat huomattavasti sen päätösten tehok-
kuudesta,
I. katsoo, että oikeudelliset järjestelyt ja toimielinten välinen vallanjako eivät yksistään riitä lisäämään
kansalaisten kiinnostusta, vaan on otettava käyttöön uudenlainen metodi ja siihen mukautettu tiedo-tuskampanja,
J. katsoo, että valkoisen kirjan päätehtävänä on lisätä Euroopan unionin hyväksyttävyyttä ja oikeutusta
ottamalla kansalaiset ja kansalaisyhteiskunta paremmin mukaan unionin toimintalinjojen valmisteluunja toteuttamiseen,
K. katsoo, että toisaalta osallistuvan demokratian perustekijöitä on lisättävä unionin poliittiseen järjestel-
mään varovasti eikä siinä yhteydessä saa kadottaa näkyvistä edustuksellisen demokratian ja oikeus-valtion tunnustettuja periaatteita ja sen rakenneosia ja että toisaalta unionin kansalaiset odottavat uni-onilta oikeutetusti päätöksentekoprosessien avoimuutta ja samalla selkeää poliittista vastuutapäätöksistä,
L. ottaa huomioon, että erityistoimivallan (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artikla ja EY:n
perustamissopimuksen 5 artiklan ensimmäinen kohta), toissijaisuuden (Euroopan unionista tehdynsopimuksen 2 artiklan toinen kohta ja EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan toinen kohta), tarpeelli-suuden (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 4 kohta ja EY:n perustamissopimuksen5 artiklan kolmas kohta) ja jäsenvaltioiden kansallisen ominaislaadun arvossa pitämisen (Euroopanunionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 3kohta) periaatteet asettavat tiukat rajat toimivallan horison-
taaliselle siirtämiselle itsenäisille unionin sääntelyvirastoille sekä toimivallan ja tehtävien vertikaaliselle
siirtämiselle unionilta suoraan alue- tai paikallistasolle tavoitteena komission sanojen mukaan alue- japaikallistason yhä tiiviimpi osallistuminen unionin päätöksentekoon(
1),
M. katsoo toisaalta, että väittämä, jonka mukaan unionin nykyinen hallintomalli ei anna tilaa kumppa-
nuudelle, ”jossa kansalliset hallitukset ottavat alueet ja paikallisyhteisöt täysipainoisesti mukaan EU:npäätöksentekoon”(
1), ei vaikuta oikeutetulta, koska perussopimusten mukaan jäsenvaltiot voivat vallan
hyvin varmistaa alueidensa ja kuntiensa asianmukaisen osallistumisen EU:n politiikan muotoiluun jatoteuttamiseen omien perustuslakiensa mukaisesti,
N. katsoo, että komission tukena toimivien melkein 700 neuvoa-antavan elimen ”raskasta koneistoa” olisi
pitänyt harventaa jo ajat sitten mutta komission uudistusta käsittelevän valkoisen kirjan mukaan jokesäkuussa 2001 oli tarkoitus laatia ja julkaista ”toimi 5” eli ”Luettelon laatiminen virallisiin tai muihinjärjestelmällisiin kuulemisprosesseihin osallistuvista komiteoista ja työryhmistä”(
2), kun taas toisaalta
tietyt valkoisessa kirjassa mainitut ehdotukset, kuten ”interaktiivista politiikan valmistelua koskevaaloite sähköisen konsultoinnin kehittämiseksi”(
1), suorastaan manaavat esiin ”kuulemisinflaation” vaa-
ran ja tällainen kehitys olisi vastoin valkoisessa kirjassa myös mainittua tavoitetta ”lyhentää säädöstenantamiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä pitkiä viiveitä”(
3),
O. katsoo, että helposti toteutettava mutta tärkeä edistysaskel avoimuuden tiellä olisi se, että komissio
sitoutuisi liittämään tulevaisuudessa jokaiseen lainsäädäntöehdotukseen luettelon kaikista ehdotustalaadittaessa kuulluista komiteoista, asiantuntijoista, yhdistyksistä, järjestöistä ja laitoksista,
(1) Valkoinen kirja 3.1.
(2) Komission uudistus Ndash valkoinen kirja Ndash Osa II Ndash toimintasuunnitelma, II luvun IV kohta (KOM(2000)200).
(3) Valkoinen kirja 3.2.C153E/316 FI27.6.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai29.marraskuuta2001
P. katsoo, ettei unionin jo laajentumisenkaan vuoksi pitäisi enää lykätä lainsäädännön ”sääntelytiheyden”
vähentämistä eli kysymystä siitä, miten yksityiskohtaista sääntelyn pitäisi olla unionin tasolla, sillämuuten vaarana on lainsäädäntään osallistuvien elinten ”luhistuminen kokoon”,
Q. katsoo, että tämän tehtävän ratkaiseminen edellyttää säädäntävallan siirtämisen (”komitologia”) ongel-
man ottamista uudelleenkäsittelyyn ja EY:n perustamissopimuksen (202 artikla) muuttamista siten, ettäneuvoston ja parlamentin välillä vallitsee tasapaino, minkä vuoksi komission huomioita tästä aiheestaon pidettävä myönteisinä ja komission jatkopohdintoja erityisesti ”yksinkertaisesta oikeudellisestamekanismista”(
1) odotetaan erittäin suurella mielenkiinnolla,
R. ottaa huomioon, että unionin talousarviosta rahoitettavat toimet, vaikka niillä olisi suoranainen vaiku-
tus yleisöön, eivät ole tarpeeksi näkyviä eivätkä siten saa ihmisiä tietoisiksi yhteisön tuomasta lisä-arvosta,
1. panee erityisen tyytyväisenä merkille komission valmiuden tarkastella ja muuttaa varauksetta ja myös
itsekriittisesti ”sääntöjä, prosesseja ja käyttäytymistä, jotka vaikuttavat vallan käyttöön hallinnossa Euroopantasolla”(
2);
2. varoittaa kuitenkin komissiota luopumasta muun muassa lainsäädännön alalla etukäteen ja parla-
menttia riittävästi kuulematta toteutettavista toimenpiteistä, jotka saattavat vaikuttaa parlamentin ja neu-voston asemaan lainsäädännössä;
3. ehdottaa sen sijaan pitämään valkoista kirjaa sysäyksenä unionin toimielinten väliselle tavoitteelliselle
vuoropuhelulle hallintotapauudistuksesta, ”alustavat” toimenpiteet mukaan lukien, ja sisällyttämään tuloksettarkistettuun tekstiin vuoden 2002 loppuun mennessä;
4. suhtautuu myönteisesti toimielinten välisen työryhmän perustamiseen puheenjohtaja Prodin 2. loka-
kuuta 2001 tekemän ehdotuksen mukaisesti;
5. toistaa luottavansa yhteisömetodiin ja puolustaa toimielinten välisen tasapainon säilyttämistä par-
haana tapana edistää integraatiota;
6. huomauttaa erityisesti, ettei eurooppalaisen hallintotavan periaatteita voi olla olemassa ilman omia
varoja, joista päätetään demokraattisesti, ja ellei budjettimenettelyjä yksinkertaisteta merkittävästi niin, ettäkansalaiset ymmärtävät ne kunnolla;
7. suhtautuu myönteisesti komission ponnisteluihin menettelyjen suunnittelun parantamiseksi; katsoo
kuitenkin, että strategista suunnittelua olisi tarkistettava budjettivallan käyttäjän esittämien poliittistenpainopistealueiden mukaisesti ja että politiikkojen täytäntöön panemisessa tarvittavat henkilöstövarat olisimitoitettava vastaavasti;
Periaatteet
8. vahvistaa, että unionin päätöksentekojärjestelmän ”parlamentaaristuminen” edellyttää neuvoston
työltä suurempaa avoimuutta ja että parlamenttien Ndash niin Euroopan kuin jäsenvaltioidenkin Ndash osallistumi-nen muodostaa perustan eurooppalaiselle järjestelmälle, joka on demokraattisesti oikeutettu, ja että ainoas-taan demokraattisesti oikeutetut toimielimet voivat tehdä alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla vas-tuullisia lainsäädäntöpäätöksiä;
9. katsoo, ettei se voi hyväksyä sitä, että Euroopan kansalaisten ainoan suoraan vaaleilla valitseman
toimielimen lainsäädäntövaltaa ja lainsäädäntöprosessiin osallistumista yritetään rajoittaa; katsoo, ettäkansalaisten ja unionin toimielinten välisen yhteydenpidon lisääminen liittyy välttämättä parlamentin lain-säädäntövallan vahvistamiseen;
(1) Valkoinen kirja 3.4.
(2) Valkoinen kirja I, alaviite 1.27.6.2002 FI C153E/317 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai29.marraskuuta2001
10. pitää siksi erityisen tärkeänä sitä, että hallintotapakeskustelua jatkettaessa otetaan huomioon seuraa-
vat periaatteelliset kysymykset:
a) unionin toimielinten hallintotapa edellyttää demokraattista oikeutusta; tämän antavat yhdessä Euroo-
pan parlamentti ja jäsenvaltioiden parlamentit, viimeksi mainitut neuvostossa toimivien hallitustendemokraattisina valvontaeliminä,
b) demokraattinen oikeutus edellyttää, että päätöksen takana oleva poliittinen tahto muodostuu parla-
mentaarisessa käsittelyssä; tämä ei ole pelkästään muodollinen vaan myös sisällöllinen vaatimus;
demokraattista oikeutusta ja valvontaa edellyttävät välttämättä myös täytäntöönpanomääräykset, jotka
toimeenpanoelimen on annettava,
c) tällainen oikeutus edellyttää, että poliittisen päätöksen takana on peruskonsensus, jota ilmentää unio-
nin tunnustama Euroopan unionin perusoikeuskirja, jolla tarkoitetaan luetteloa yksilöllisistä oikeuksistaja objektiivista arvojärjestystä,
d) tällaista oikeutusta ei loppujen lopuksi voi ajatella ilman selkeää poliittisen vastuun jakamista eikä sitä
voi korvata ”teknisillä” kategorioilla, kuten ”tehokkuudella” tai ”johdonmukaisuudella”;
Osallistuminen ja kuuleminen
11. toteaa näiden seikkojen perusteella osallistumisesta ja kuulemisesta, että
a) ”järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla” kaikkien sellaisten organisaatiorakenteiden kokonaisuutena,
joiden jäsenet edistävät yleistä etua demokraattisen neuvotteluprosessin ja yhteisymmärryspyrkimyksenavulla ja jotka toimivat myös välittäjinä julkisen vallan ja kansalaisten välillä(
1) ja jotka ovat toki
tärkeitä, mutta väistämättä alakohtaisia, ei voi olla 8 ja 10 kohdassa mainittujen perustekijöiden rin-nalla itsenäistä demokraattista oikeutusta(
2) jo senkään vuoksi, että kansa ei ole valinnut sen edustajia,
joten se ei myöskään voi perua heidän valintaansa,
b) asianosaisten kuuleminen lainsäädäntöluonnosten parantamiseksi voi vain täydentää eikä koskaan kor-
vata lainsäätäjinä toimivien ja demokraattisen oikeutuksen saaneiden toimielinten menettelyjä ja pää-töksiä; vain neuvosto ja parlamentti voivat lainsäätäjinä tehdä vastuullisia päätöksiä lainsäädäntö-menettelyssä ottaen huomioon perussopimuksissa määrättyjen elinten eli erityisesti talous- jasosiaalikomitean ja alueiden komitean lausunnot,
c) kansalaisyhteiskunnan tärkeä puhetorvi on oman käsityksensä mukaan ja Nizzan sopimuksessa
(257 artikla) uudelleen muotoillun tehtävänsä mukaisesti talous- ja sosiaalikomitea, joka on neuvoa-antava elin ja jota neuvosto ja komissio voivat jo voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti kuullamyös ennalta ”aiheellisiksi katsomissaan tapauksissa”(
3); sen, että komissio kuulee talous- ja sosiaali-
komiteaa riittävän ajoissa, voidaan katsoa osaltaan vahvistavan osallistuvaa demokratiaa unionintasolla(
4)(5),
d) ei olisi hyvän hallintotavan mukaista, jos komissio asettaisi asiantuntijaryhmiä, joille se siirtäisi tehtä-
viä, jotka kuuluisivat paremmin talous- ja sosiaalikomitealle, koska se on riippumaton komissiosta(6),
(1) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan tehtävä ja panos Euroopan rakentamisessa”,
22.9.1999, 7.1. kohta (EYVL C 329, 17.11.1999, s. 339).
(2) Ks. myös Euroopan parlamentin 26. lokakuuta 2000 komission kertomuksista Eurooppa-neuvostolle: ”säädös-
käytännön parantaminen 1998 Ndash yhteinen vastuu” (KOM(1998)715 Ndash C5-0266/2000 Ndash 1999/2197(COS)) ja
”säädöskäytännön parantaminen 1999” (KOM(1999)562 Ndash C5-0279/1999 Ndash 1999/2197(COS)) (EYVL C 197,
12.7.2001, s. 433) antaman päätöslauselman 30 kohta.
(3) EY:n perustamissopimuksen 262 artikla.
(4) Talous- ja sosiaalikomitean 25.4.2001 antama lausunto, 4.1, 4.2.1, 4.6 ja 5.5 kohta, ehdotuksia ja suuntaviivoja,
ehdotukset 1 ja 2.
(5) Ks. myös Euroopan parlamentin 10. joulukuuta 1996 antaman päätöslauselman 28 ja 37 kohta (EYVL C 20,
20.1.1997, s. 31).
(6) Talous- ja sosiaalikomitean hallintotapaa käsittelevän alakomitean alustavassa lausuntoluonnoksessa mainitaan esi-
merkkinä teollisuuden kilpailukyvystä vastaava teollisuuspolitiikan ryhmä, jonka jäsenistä 30 nimittävät jäsenvaltiot
ja 40 nimittää itse komissio, mikä johtaa huomattaviin lisäkustannuksiin (asiakirja CES 95/2001, 22.2.2001, 4.2.2).C153E/318 FI27.6.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai29.marraskuuta2001
e) vaikka asianosaisten ja asiantuntijoiden kuuleminen on välttämätöntä erityisesti lainsäädäntöehdotus-
ten valmistelussa, se ei saa johtaa uuden tason lisäämiseen byrokraattiseen hierarkiaan esimerkiksi”akkreditoitujen organisaatioiden” tai ”kumppanuussopimuksen tehneiden organisaatioiden” muodossa,
f) talous- ja sosiaalikomitean yhteydessä komission on löydettävä organisaatiorakenteita, joiden avulla
asianosaisten konsultointimenettely voidaan toteuttaa järkevästi ja tehokkaasti; kaikki käynnissä olevatkonsultoinnit olisi merkittävä rekisteriin, johon voi tutustua Internetin kautta;
12. ehdottaa komission ja talous- ja sosiaalikomitean ehdotusten(
1) mukaisesti demokraattisesta kuu-
lemisesta tehtävää toimielinten välistä sopimusta, jossa kaikki kolme toimielintä velvoitetaan yhdessä sovit-
tuihin kuulemisstandardeihin ja -käytäntöihin unionin tasolla; huomauttaa kuitenkin monen kansalais-järjestön itsenäistä roolia silmällä pitäen, että kuulemisstandardien luomiseen ei pidä liittääkansalaisyhteiskunnan järjestöjen ”vastapalveluksia”, koska elävä demokratia edellyttää riippumatonta, kriit-tistä julkista mielipidettä; vahvistaa kuitenkin, että yhteisön sääntelyprosessille asetettujen vastuuseen jaavoimuuteen liittyvien demokraattisten vaatimusten on koskettava myös näitä järjestöjä;
13. huomauttaa, että mahdollisuus tutustua lainsäädäntöön on tärkeä osa toimivaa osallistumista ja
konsultointia ja siksi lainsäädännön on oltava johdonmukaista ja selkeää, asianosaisilla on oltava käytän-nössä mahdollisuus tutustua siihen ja sen ymmärrettävyyttä on parannettava;
14. katsoo, että tähän tarvitaan hyvää suhdetoimintaa ja parasta mahdollista viestintää suoraan (julki-
sessa mielipiteessä) ja välillisesti (lehdistössä) kansalaisten kiinnostuksen herättämiseksi ja heidän saamiseksimukaan toimintaan;
15. korostaa, että uusi tekniikka tarjoaa mahdollisuuksia vastata uusiin haasteisiin kansalaisyhteiskunnan
kanssa harjoitettavassa yhteydenpidossa, sen kuulemisessa sekä suorassa osallistumisessa;
Itsenäiset sääntelyelimet
16. huomauttaa, että EU:n hallinnollisen toimivallan yhä laajempi siirtäminen päätösvaltaisille yhteisön
virastoille vaikeuttaisi Euroopan parlamentin ja myös neuvoston mahdollisuuksia käyttää yhteispäätösvaltaasekä harjoittaa poliittista valvontaa;
17. katsoo 8 ja 10 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti, että uusien itsenäisempien sääntely-
elinten perustaminen Alicantessa sijaitsevan sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston, Anger-
sissa sijaitsevan yhteisön kasvilajikeviraston ja Lontoossa sijaitsevan Euroopan lääkearviointiviraston lisäksi
voidaan hyväksyä vain valkoisessa kirjassa esitetyissä rajoissa(
2), jos tarvitaan erityistä tieteellistä tai teknistä
asiantuntemusta ja jos hajautettu hallinto vaikuttaa aiheelliselta; huomauttaa, ettei tämä kuitenkaan saajohtaa komission asiasisältöön kohdistaman ja oikeudellisen valvonnan vähenemiseen eikä komissionpoliittisen vastuun heikkenemiseen;
18. korostaa kuitenkin, että komissiolla on aina oltava valmiudet tehdä tällaisten elinten toiminnasta
selkoa parlamentille ja neuvostolle ja että on itsestään selvää, että tällaisten elinten luominen edellyttää
selkeää oikeusperustaa;
Avoimuus ja seurattavuus
19. katsoo, että lainsäätäjänä toimivan neuvoston avoimuutta ja seurattavuutta on välttämättä lisättävä
hyvän hallintotavan edistämiseksi ja että tämä on perusedellytys sille, että suuri yleisö voi ymmärtääparemmin neuvoston lainsäädäntötyötä ja osallistua siihen;
20. korostaa tässä yhteydessä jälleen tarvetta tehdä kokouksista julkisia, kun neuvosto kokoontuu lain-
säätäjänä; katsoo, että keskustelujen ja äänestysten on tässä tapauksessa oltava julkisia; ottaa huomioon,että neuvoston työjärjestyksen mukaan kaikkien lainsäädäntömenettelyjen aluksi ja lopuksi on pidettäväjulkisia keskusteluja ja äänestysten tulos ja neuvoston jäsenten äänestysselitykset on julkaistava;
(1) Valkoinen kirja 3.1. ”Kaikissa EU:n toimielimissä on kehitettävä konsultoinnin ja vuoropuhelun kulttuuria. Tämä
koskee erityisesti Euroopan parlamentin roolia kansalaisten edustajana.” sekä talous- ja sosiaalikomitean 25.4.2001
antama lausunto, 3.5, 3.5.1.
(2) Valkoinen kirja 3.2.27.6.2002 FI C153E/319 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai29.marraskuuta2001
21. pahoittelee, ettei valkoisessa kirjassa mainita ollenkaan oikeutta esittää vetoomus Euroopan parla-
mentille eikä oikeutta esittää kanne Euroopan oikeusasiamiehelle, vaikka komissio antaa tärkeän ja useinratkaisevan panoksen vetoomusten käsittelylle Euroopan kansalaisten eduksi;
22. pahoittelee, ettei komissio ota kantaa Euroopan parlamentin ja Euroopan oikeusasiamiehen hyvää
hallintotapaa koskevaan aloitteeseen, vaikka valkoinen kirja käsittelee lähinnä hyvään hallintotapaan kuu-
luvia asioita;
23. pahoittelee, ettei komissio pidä hyvän hallintotavan säännöstöä lähtökohtana esitellessään konkreet-
tisia toimia valkoisen kirjan seurantatoimiksi;
24. pahoittelee, ettei komissio mainitse valkoisessa kirjassa uusia asiakirjojen saatavuutta koskevia sään-
nöksiä, sillä on selvää, että näiden määräysten asianmukainen täytäntöönpano ja riittävien resurssien
myöntäminen tätä varten on ratkaisevan tärkeää hyvän hallintotavan saavuttamiseksi EU:ssa;
Alue- ja kunnallisviranomaisten osallistuminen
25. huomauttaa vielä 8 ja 10 kohdassa esitettyjen seikkojen perusteella, että toimivallan ja tehtävien
välitön siirtäminen jäsenvaltioiden alueellisille tai paikallisille elimille tai viranomaisille ei tule kyseeseen,koska se vaurioittaisi unionin perusrakennetta ja olisi vastoin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, joi-den mukaan jäsenvaltiot päättävät itse, miten ne järjestävät sisäiset kysymyksensä;
26. suhtautuu myönteisesti valkoisen kirjan ajatukseen alueiden roolista välittäjinä kansalaisten ja yli-
kansallisten elinten välillä; panee tyytyväisenä merkille kaikki valmistelukunnan ehdotukset, joilla pyritäänmuuttamaan EY:n perustamissopimuksen 5 artiklaa niin, että siinä mainitaan perustuslaissa tunnustettujenalueiden tehtävät jäsenvaltioissa; ehdottaa, että alueita ja paikallisviranomaisia, joilla kaikilla on merkittävärooli EU:n lainsäädännön ja politiikan toteuttajina, pitäisi kutsua osallistumaan paljon enemmänneuvottelutyöhön lainsäädännön valmisteluvaiheessa ja myös lainsäädännön vaikutusten seurantaan myö-hemmässä vaiheessa paikan päällä;
27. katsoo lisäksi, että vuoropuhelun kehittämisen kuntien yhteenliittymien kanssa olisi johdettava sii-
hen, että kuntia ja paikallishallintoa kuullaan kaikista komission hankkeista, jotka koskevat niiden etuja;
28. toteaa tässä yhteydessä, että tavoitteena olevat hallinnolliset sopimukset muodostavat myös kiinnos-
tavan ja uudenlaisen lähestymistavan yhteisön oikeuden täytäntöönpanoon mutta niiden vaikutukset jäsen-valtioiden hallinnon alan lainsäädäntöön, erityisesti kuntien itsehallintorakenteisiin, on tutkittava tarkasti;
29. kannattaa periaatetta, jonka mukaan jäsenvaltioiden hallitukset ja alueet panevat itsenäisesti täytän-
töön yhteisön lainsäädäntöä, koska se johtaa avoimeen tehtäväjakoon, selvään vastuuseen ja siihen, ettäEU:n lainsäädäntöä pannaan täytäntöön lähellä kansalaisia; pitää kuitenkin kiinni unionin velvoitteidennoudattamisen toimivasta valvonnasta esimerkiksi jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevanmenettelyn avulla;
Säädöskäytännön parantaminen
30. huomauttaa, että aiheesta on jo vuosia käyty tiivistä ajatustenvaihtoa unionin toimielinten välillä(
1);
31. katsoo, että säädöskäytännön parantamista koskevan toimintasuunnitelman laatimisessa, josta vasta-
sivat samanaikaisesti sekä neuvoston työryhmä (sääntelyn kehittämistä käsittelevä Mandelkernin työryhmä)että vastaava komission työryhmä, poikettiin merkittävissä määrin yhteisömetodista, koska lainsäädäntö-valtaa käyttävälle parlamentille ei kerrottu asiasta eikä sitä ole otettu mukaan työryhmien toimintaan;
(1) Uusimmista teksteistä voidaan mainita Euroopan parlamentin 4. syyskuuta 2001 antama päätöslauselma komission
seitsemännestätoista vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (1999) (KOM(2000)92 NdashC5-0381/2000 Ndash 2000/2197(COS)) (Hyväksytyt tekstit, kohta 6), Euroopan parlamentin 3. heinäkuuta 2001
antama päätöslauselma ehdotuksesta toimielinten väliseksi sopimukseksi säädösten uudelleenlaatimisen tekniikan
järjestelmällisestä käytöstä (2037/1/2000 REV1 Ndash C5-0588/2000 Ndash 2000/2266(ACI)) (Hyväksytyt tekstit, kohta5), Euroopan parlamentin 16. tammikuuta 2001 antama päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle jaEuroopan parlamentille SLIM-aloitteen tarkastelusta: sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen
(KOM(2000)104 Ndash C5-0209/2000 Ndash 2000/2115(COS)) (Hyväksytyt tekstit, kohta 4) sekä Euroopan parlamentin
edellä mainittu 26. lokakuuta 2000 antama päätöslauselma.C153E/320 FI27.6.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai29.marraskuuta2001
32. kehottaa Eurooppa-neuvostoa kuulemaan Euroopan parlamenttia säädöskäytännön parantamista
koskevasta toimintasuunnitelmasta ennen sen hyväksymistä;
33. palauttaa mieleen, että komission puheenjohtaja Prodi antoi Euroopan parlamentille 2. lokakuuta
2001 vakuutuksen siitä, ettei komissio esitä tällaista suunnitelmaa Laekenin Eurooppa-neuvostolle eikämuutenkaan ennen kuin se on kuullut parlamenttia; kehottaa komissiota sen vuoksi pidättäytymään esittä-mästä Laekenin Eurooppa-neuvostolle säädöskäytännön parantamista koskevaa toimintasuunnitelmaa taisamansisältöistä asiakirjaa eri nimellä ennen kuin lainsäädäntövaltaa käyttävä parlamentti on ottanut siihenkantaa;
34. katsoo, että yhteissääntelystä ei ole tällä hetkellä minkäänlaista toimielinten välistä sopimusta, jolla
parlamentille annettaisiin riittävät takeet sen poliittisen roolin ja vastuun tehokkaasta hoitamisesta ja jokaliittyisi asianmukaisen oikeudellisen välineen valitsemiseen (kunnioittaen komission aloiteoikeutta) ja ehdo-tetun yhteissääntelyn muotoon ja toteutukseen;
35. katsoo, että niin sanottujen puitedirektiivien käyttö on hyväksyttävää vain, jos sitä valvotaan demo-
kraattisesti asianmukaisin keinoin; katsoo erityisesti, että parlamentin on jatkossa saatava käyttöönsä ajalli-
sesti rajoitettu takaisinottomenettely annetun lainsäädännön suhteen;
36. huomauttaa, että nämä menetelmät edellyttävät tarkempaa käsittelyä parlamentissa sekä sääntelyä
toimielinten välisen sopimuksen(
1) muodossa; katsoo, että jos komissio lähtee siitä, että yhteissääntelyä ei
pitäisi käyttää, jos ”säännöksiä on noudatettava täsmälleen samalla tavoin kaikissa jäsenvaltioissa”(2), sen
soveltamisala ei olisi kovin laaja; ei missään tapauksessa hyväksy sitä, että teollisuuden ympäristönsuojelu-tavoitteet vahvistetaan ”parlamentin ohi” ja vain neuvoston(
3) suostumuksella sopimuksin, joiden osapuo-
lina ovat komissio ja ammattiliitot, jotka eivät ole ”edustavia” eivätkä ”tilivelvollisia”(4);
37. suhtautuu vähemmän varauksellisesti niin sanottuun avoimen koordinaation menetelmään, jos siinä
rajoitutaan hyväksi osoittautuneiden menettelyjen vaihtoon ja saavutetun edistyksen vertailuun eikä senfoorumina käytetä Eurooppa-neuvoston kokousten valmisteluja, joihin parlamentti ei pääse; huomauttaa,ettei se saa johtaa huomaamatta rinnakkaislainsäädäntöön siten, että kierretään EY:n perustamissopimuk-sessa vahvistettuja lainsäädäntömenettelyjä;
38. huomauttaa, että säädöskäytännön parantamisesta on Euroopan unionissa tultava kaikilla tasoilla
oma julkisen hallinnon ”kulttuurinsa”, jonka on katettava myös jäsenvaltioiden viranomaisille kuuluvalakien ja sääntöjen täytäntöönpano; katsoo, että tähän tarvitaan myös viranomaisten hyvää ja asian-mukaista neuvontaa ja koulutusta sekä Euroopan tasolla että kansallisella, alueellisella ja kunnallisellatasolla, jotta voidaan varmistaa hajautettu hallinto ja ”Eurooppa-myönteinen käyttäytyminen” kaikillatasoilla;
39. katsoo, että hallintotapaan liittyviä institutionaalisia ja juridisia aspekteja koskevan yhteisön lain-
säädännön muuttaminen pitää tehdä voimassa olevia perussopimuksia muuttamalla ja näin ollen se pitää
ottaa tulevan valmistelukunnan asialistalle;
40. katsoo, että komission on esitettävä pidemmälle meneviä ehdotuksia komitologiajärjestelmän uudis-
tamisesta, sillä avoimuutta ja parlamentin lainsäädäntövallan käyttäjänä suorittamaa valvontaa on tarpeenlisätä myös silloin, kun komissio panee täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä;
41. pyytää komissiota käynnistämään empimättä toimenpiteet, joilla jäsenvaltioiden mahdolliset jäse-
nyysvelvoitteiden noudattamatta jättämiset voidaan saattaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltä-väksi perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti, jotta yhteisön lainsäädännön rikkomista koskevilletutkimuksille annetaan ensisijainen asema, kuten komissio on ilmoittanut tekevänsä;
42. kehottaa komissiota lisäämään ponnistelujaan saattaakseen loppuun oman hallintouudistuksensa,
jonka tuloksena saavutetaan ensiluokkainen, avoin ja seurattava julkishallinto, sillä muussa tapauksessa seei voi pyrkiä olemaan pääasiallinen toimeenpanovallan käyttäjä hyvin hallinnoidussa ja tilivelvollisessaunionissa;
(1) Parlamentti on jo viitannut ”osapuolien vapaaehtoisten sopimusten” vaaroihin 26. lokakuuta 2000 antamassaan
päätöslauselmassa säädöskäytännön parantamisesta (edellä johdanto-osan seitsemäs viite, päätöslauselman 23ja 24kohta, Würmelingin mietintö).
(
2) Valkoinen kirja 3.2, laatikko ”Edellytykset yhteissääntelyn käyttämiselle”.
(3) Ks. Euroopan parlamentin 14. heinäkuuta 1997 antama päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja
Euroopan parlamentille ympäristösopimuksista (EYVL C 286, 22.9.1997, s. 254). Tuorein esimerkki suunnitelluistasitoumussopimuksista (”Volyntary agreement”) teollisuuden kanssa koskee jalankulkijoiden suojelemista törmäyk-
sessä ajoneuvon kanssa saatavilta vammoilta (komission tiedonanto KOM(2001)389, 11.7.2001).
(
4) Valkoinen kirja, ks. edellä.27.6.2002 FI C153E/321 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai29.marraskuuta2001
Yhteistyö Euroopan parlamentin kanssa
43. odottaa komission ennen kaikkea lisäävän yhteistyötä Euroopan parlamentin jäsenten kanssa ja aut-
tavan jäseniä hoitamaan merkittävintä heidän tehtävistään Ndash vuoropuhelua kansalaisten kanssa Ndash siten,että komission kulloisestakin asiasta vastaavat yksiköt antavat käyttöön kaikki tarvittavat tiedot esimerkiksihallinnollisista prosesseista ja tulevista määräajoista ja erityisesti antavat kyselyihin täydelliset ja kattavatvastaukset;
44. korostaa, että välittömillä vaaleilla valitut Euroopan parlamentin jäsenet ovat Euroopan unionin
kansalaisten edustajia;
Laajentuminen
45. toteaa, että laajentuminen poliittisena ulottuvuutena ei juuri esiinny valkoisessa kirjassa, vaikka
komissio esitti vielä lausunnossaan edellisen hallitustenvälisen konferenssin koollekutsumisesta(
1) osuvasti,
että ”unionin laajentuminen edellyttää toimielinten toimintatapojen muuttamista, jotta voidaan taata niidentoimivuus jäsenmäärältään kaksinkertaisessa unionissa”; toteaa, että laajentuminen tuo aivan eri valoonkysymyksen kustannuksista, jotka liittyvät komission ehdottamiin uudistuksiin kansalaisten ja kansalais-yhteiskunnan osallistumisen edistämiseksi(
2);
Valmistelukunta ja hallitustenvälinen konferenssi
46. huomauttaa aikovansa käsitellä tarkemmin erityisesti valkoisen kirjan viimeisessä luvussa käsiteltyjä
aiheita (”Euroopan tulevaisuus”) asiasta vastaavien valiokuntien erillisten mietintöjen perusteella, joten näitäaiheita ei käsitellä tässä päätöslauselmassa päällekkäisyyksien ja toistojen välttämiseksi;
Komission ehdottamat erityistoimenpiteet
47. aikoo käsitellä tarkasti seuraavat valkoisessa kirjassa esitetyt lukuisat yksittäiset ehdotukset ja
toimenpiteet heti, kun ne on toimitettu sille:
Ndash asiantuntijalausuntojen pyytämistä ja käyttöä koskevat ohjeet(
3),
Ndash yhteisön lainsäädännön rikkomista koskevien tutkimusten kohdentaminen(4),
Ndash kriteerit uusien sääntelyvirastojen perustamiselle(5),
Ndash konsultointia koskevien vähimmäisvaatimusten julkaiseminen toimintasääntöinä(6),
Ndash yhteistyö keskeisten verkostojen kanssa(6),
Ndash ohjelma ennen vuotta 2000 hyväksytyn lainsäädännön tarkistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi nopeu-
tetun menettelyn avulla(7),
Ndash kantelujen käsittelyä koskevien hallinnollisten sääntöjen kodifiointi(7),
(1) Toimielinjärjestelmän muuttaminen laajentumisen onnistumiseksi, 26. tammikuuta 2000, KOM(2000)34, s. 6.
(2) Ks. parlamentin osalta puhemiehistön 3. syyskuuta 2001 hyväksymä kertomus ”Parlamentin valmistautuminen
Euroopan unionin laajentumiseen”, PE 305.269/BUR/def.
(3) Valkoinen kirja 3.2.
(4) Valkoinen kirja 3.2 (laatikko).
(5) Valkoinen kirja Muutosehdotukset.
(6) Valkoinen kirja 3.1. Toteutettavat toimet.
(7) Valkoinen kirja 3.2. Toteutettavat toimet.C153E/322 FI27.6.2002 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai29.marraskuuta2001
Ndash sen tarkasteleminen, miten alueellisten ja paikallisten toimijoiden välisen valtioiden rajat ylittävän
yhteistyön sääntelykehystä voitaisiin tukea paremmin EU:n tasolla(1),
Ndash ehdotus kansallisten hallintojen kumppanuusjärjestelyistä(2),
Ndash unionin kansainvälisen edustuksen tarkistaminen(3),
*
**
48. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, talous- ja sosiaali-
komitealle, alueiden komitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.
(1) Valkoinen kirja 3.1. Toteutettavat toimet.
(2) Valkoinen kirja 3.2. Toteutettavat toimet.
(3) Valkoinen kirja 3.3. Toteutettavat toimet.
21.EU:nstrategiatyönjasosiaalipolitiikanlaadunedistämiseksi
B5-0739/2001
Euroopan parlamentin päätöslauselma EU:n strategiasta työn ja sosiaalipolitiikan laadun edistämi-
seksi
Euroopan parlamentti, joka
Ndash ottaa huomioon Nizzan Eurooppa-neuvoston 7.Ndash9. joulukuuta 2000 hyväksymän sosiaalipoliittisen
toimintaohjelman,
Ndash ottaa huomioon Lissabonin (23.Ndash24. maaliskuuta 2000), Tukholman (23.Ndash24. maaliskuuta 2001) ja
Göteborgin (15.Ndash16. kesäkuuta 2001) Eurooppa-neuvostojen päätelmät,
Ndash ottaa huomioon komission tiedonannon ”Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: investoiminen laatuun”
(KOM(2001)313),
Ndash ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista vuodeksi 2002 (KOM(2001)511),
A. katsoo, että Lissabonin Eurooppa-neuvosto asetti strategiseksi päämääräkseen sen, että unionista on
tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous, jonka tunnusmerkkejä ovatkestävä talouskasvu, uusien ja parempien työpaikkojen luominen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuudenlisääminen,
B. katsoo, että Nizzan Eurooppa-neuvoston hyväksymä sosiaalipoliittinen toimintaohjelma heijastaa tar-
vetta keskittyä laatuun keinona taata myönteinen ja vastavuoroisesti hyödyttävä yhteisvaikutus talous-,työllisyys- ja sosiaalipolitiikan kesken,
C. katsoo, että työpaikkojen laadun tulisi olla tavoitteena aina taloudellisen kasvun tilanteesta riippu-
matta,
D. panee merkille, että vuoden 2002 työllisyyden suuntaviivoissa ”työn laatu” on yleisenä tavoitteena,E. panee merkille, että Tukholman Eurooppa-neuvosto pyysi neuvostoa ja komissiota kehittämään työn
laatua koskevia indikaattoreita ja esittämään ne ennen Laekenissa pidettävää Eurooppa-neuvostonkokousta,27.6.2002 FI C153E/323 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai29.marraskuuta2001