Aarhus on perustettu 700-luvulla luonnonsatamaan joen suulle. Kaupunki oli alkujaan linnoitettu viikinkikylä. Viimeisen kymmenen vuoden aikana Aarhus on kasvanut merkittävästi: kaupunkiin on tullut yli 15 000 uutta asukasta (asukasluku on tällä hetkellä 335 000) ja 20 000 uutta työpaikkaa, pääasiassa tieto-, palvelu- ja innovaatioaloille. Aarhus on Keski-Jyllannin alueen suurin kaupunki. Keski-Jyllanti on yksi Tanskan viidestä alueesta, jotka muodostettiin vuonna 2007. Aarhusin hakemus kulttuuripääkaupungiksi oli osa laajempaa kaupunkikehityssuunnitelmaa, jonka tärkeimpinä kohteina olivat merenranta-alueen rakennukset ja infrastruktuuri, mukaan lukien uusi kirjasto ja taide- ja kulttuurikeskus Dokk1. Hakemuksen motiivina oli myös lisätä 19 kuntaa käsittävän Keski-Jyllannin alueen hallinnollista yhdenmukaisuutta.

Kyproksen länsiosassa sijaitsevassa Pafoksessa on ollut asutusta jo neoliittikaudella. Kaupunki ja koko maa sijaitsevat itäisen Välimeren risteyskohdassa, mikä tekee alueesta kulttuurien sulatusuunin. Pafoksessa on vain 35 000 asukasta, ja kaupunki onkin yksi pienimmistä kulttuuripääkaupungeista. Pafos 2017 ohjelman keskeinen ajatus pohjautui vanhaan perinteeseen, aikaan, jolloin kulttuuri kehittyi avoimilla paikoilla. Kulttuuriohjelman keskeinen osa (ja hakemuksessa usein mainittu käsite), ”Open Culture Factory” (”Avoin kulttuuritehdas”), kiteytti lupauksen viedä Pafos 2017 ohjelman tapahtumia kaikille alueille ja kaikkiin kuntiin Pafoksessa ja luoda yhteinen viestinnän ja yhteistyön tila kaikille Pafoksen asukkaille. Ohjelman keskeisenä ajatuksena olleella avoimuudella tarkoitettiin avointen tilojen lisäksi kulttuurien, ajatusten ja uskomusten suvaitsemista, hyväksymistä, rohkaisemista ja sulautumista.

Euroopan kulttuuripääkaupunki toiminta aloitettiin hallitusten välisellä tasolla vuonna 1985 , ja siitä tuli täysimittainen EU:n toimi vuonna 1999 . Toimintaan sovelletaan nykyisin päätöstä N:o 445/2014/EU . Sen sijaan kaupunkeihin, jotka nimettiin Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuoteen 2019 saakka, sovelletaan päätöstä N:o 1622/2006/EY.

Lisäksi kuulemisvälineenä käytetty julkinen kuuleminen, jota testattiin ensimmäistä kertaa kulttuuripääkaupunkeja koskevassa jälkiarvioinnissa, tuotti melko vähän tietoa: vastauksia saatiin ainoastaan 76. Tämä on ehkä ymmärrettävää, koska kyselyyn vastaaminen vaati sitä, että vastaaja tuntee kulttuuripääkaupunkitapahtumat (ja on mieluiten myös osallistunut niihin).

Arvioinnin budjetti (noin 75 000 euroa vuodessa) on kuitenkin suhteutettu EU:n jokaiselle Euroopan kulttuuripääkaupunki tapahtuman isäntäkaupungille suoraan kohdentaman EU-rahoituksen vaatimattomaan tasoon (1,5 miljoonan euron Melina Mercouri palkinto), eikä se ole riittävä sekä lähtötilanteen että hankkeen jälkeisen tilanteen arviointiin. Vaatimattoman budjetin vuoksi ensisijaisten tietojen keräämisessä keskitytään enemmän kvalitatiiviseen kuin kvantitatiiviseen tietoon. Vaikka kvalitatiivinen tieto on erittäin tärkeää arvioinnin kannalta, monipuolisten tietolähteiden puute heikentää luotettavuutta esimerkiksi pyrittäessä osoittamaan kulttuuripääkaupunkihankkeen objektiivisia tuloksia ja vaikutuksia kulttuuriin osallistumisen lisäämisessä.

Arviointi ja sen menetelmät on suunniteltu vastaamaan päätöksen N:o 1622/2006/EY vaatimuksia ja luomaan yksityiskohtaisempi ymmärrys kulttuuripääkaupunkitoiminnan toteutuksesta ja saavutuksista. Arviointi tarjoaa ennen kaikkea tilaisuuden tarkastella kriittisesti edellistä vuotta, jotta kahden isäntäkaupungin uusien kokemusten pohjalta saadut tiedot ja suositukset voidaan nostaa esiin nykyisen tietämyksen ja näkemysten muokkaamiseksi.

Arvioinnissa todetaan lopuksi, että vuoden 2017 kahdella kulttuuripääkaupungilla on hyvin erilaiset mahdollisuudet tehdä toiminnastaan kestävää ja parantaa kulttuurihallintoa. Aarhusin osalta Euroopan kulttuuripääkaupunki hanke voi luoda pitkän aikavälin vaikutuksia kulttuurialan toimijoiden taitojen ja valmiuksien vahvistumisen, asukkaiden osallistumisen, yleisömäärien lisääntymisen ja kansainvälisen profiilin vahvistumisen myötä. Myös Pafos saa tapahtumasta joitain pitkän aikavälin hyötyjä, mutta toimenpiteitä mahdollisimman suuren hyödyn varmistamiseksi on tehty vähän.

Saatavilla oleva näyttö osoittaa yleisesti ottaen, että Euroopan kulttuuripääkaupunki tapahtuma on edelleen tehokas EU:n toimi, josta saadaan EU:n tasolla hyviä tuloksia suhteellisen vaatimattomilla EU:n investoinneilla. Kulttuuripääkaupungiksi nimeämisellä on merkittävä vipuvaikutus sen rahoituksen määrään, jonka isäntäkaupungit osoittivat kulttuuripääkaupunkihankkeen kulttuuriohjelman suunnitteluun ja toteuttamiseen. Nimeäminen lisää myös merkittävästi erityyppisten sidosryhmien, mukaan lukien alueellisten ja kansallisten viranomaisten ja yksityisten tahojen, mielenkiintoa ja niiden tarjoamaa rahoitusta. Lisäksi Melina Mercouri palkinnon, joka on ainoa isäntäkaupunkien EU:lta saama suora rahallinen avustus, absoluuttinen arvo on vaatimaton (1,5 miljoonaa euroa kaupunkia kohden) verrattuna kulttuuripääkaupunkitapahtuman kokonaiskustannuksiin: vuoden 2017 kulttuuripääkaupunkihankkeen toimintakustannukset olivat Aarhusissa noin 66,7 miljoonaa euroa ja Pafoksessa noin 8,5 miljoonaa euroa.

Arvioinnin tulosten mukaan kahden isäntäkaupungin suunnittelemat ja toteuttamat kulttuuriohjelmat olivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan mukaisia ja niillä edistettiin kyseisen artiklan tavoitetta eli EU:n myötävaikutusta siihen, että ”jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi”. Isäntäkaupunkina toimiminen myös edisti molempien kaupunkien taloudellista ja sosiaalista kehitystä, mikä on päätöksen N:o 1622/2006/EY tavoitteiden mukaista.

5.Päätelmät

Komission johtopäätöksenä tästä kertomuksesta on, että Euroopan kulttuuripääkaupunki toiminnalla on edelleen suuri merkitys EU:n tasolla, siitä on suurta hyötyä tapahtuman isäntäkaupungeille ja sen avulla tuotetaan laajoja kulttuuriohjelmia, joilla on myönteisiä tuloksia ja vaikutuksia, joita ei kuitenkaan voida kaikilta osin arvioida vielä tässä arviointivaiheessa, koska kulttuuripääkaupunkivuoden toteuttamisesta on kulunut liian vähän aikaa. Niitä voidaan kuitenkin tarkastella edellä mainitun pitkän aikavälin arvioinnin yhteydessä myöhemmin.

Lisäksi komission johtopäätöksenä on, että vuodeksi 2017 nimetyn kahden kulttuuripääkaupungin toteuttamat ohjelmat olivat johdonmukaisia kulttuuripääkaupunkitoiminnan tavoitteiden kanssa: Ohjelmat toivat esiin toiminnan eurooppalaisen ulottuvuuden, osallistivat paikallisia asukkaita ja sidosryhmiä ja laajensivat kulttuuritarjonnan saanti- ja osallistumismahdollisuuksia vuonna 2017, vaikkakin tästä on enemmän näyttöä Aarhusin kuin Pafoksen osalta, mikä johtuu suurelta osin Pafoksen rajallisesta budjetista. Molemmat ohjelmat myös auttoivat vahvistamaan paikallisten kulttuurialojen ja luovien toimialojen valmiuksia ja niiden yhteyksiä muihin aloihin. Euroopan kulttuuripääkaupunki tapahtuma kohotti Aarhusin kansainvälistä profiilia kulttuurin kautta, ja molemmat tapahtumat auttoivat tuomaan kaupunkiin tavallista enemmän kansainvälistä kulttuuriyleisöä. Molemmissa tapauksissa kulttuuripääkaupunkivuodesta jää todennäköisesti jonkin verran (aineellista ja aineetonta) perintöä tulevaa varten, vaikka Pafosissa jatkuvuutta ei suunniteltu asianmukaisesti, mikä kertoo siitä, että jatkuvuus on aina pienille isäntäkaupungeille haaste.

Nämä tärkeimmät havainnot vahvistavat vuoden 2016 arvioinnissa ja aiemmissa Euroopan kulttuuripääkaupunki toiminnan arvioinneissa havaitun seikan, että kulttuuripääkaupungit toteuttavat kulttuuriohjelmia, jotka ovat laajempia ja innovatiivisempia kuin kaupunkien tavalliset vuosittaiset kulttuuritarjonnat, joissa on vahva eurooppalainen ulottuvuus ja joihin otetaan mukaan paikalliset asukkaat ja kansainväliset vierailijat perussopimuksen ja Euroopan kulttuuripääkaupunki toiminnan tavoitteiden mukaisesti.

Arvioinnissa nousi esiin yksittäisiä parannuskohteita, erityisesti tarve toteuttaa institutionaaliset järjestelyt ajoissa, muodostaa vakaa ja tehokas toteutuksesta vastaava ryhmä, jolla on takanaan vahva poliittinen tuki, varmistaa kansallinen hyväksyntä ja osallistuminen, varmistaa sopiva tasapaino valvonnan ja taiteellisen vapauden välillä, pitää kulttuurialan sidosryhmät sitoutuneina, sisällyttää eurooppalainen yhteistyö kulttuuriohjelmaan sekä pyrkiä aktiivisesti laajentamaan osallistumista kulttuuriin ja suunnitella toiminnan jatkuvuutta varhaisessa vaiheessa.

Euroopan kulttuuripääkaupunki tapahtuman pitkän aikavälin vaikutuksia ei ole mahdollista tarkastella päätöksen N:o 1622/2006/EY 12 artiklan mukaisesti toteutettavassa komission vuosittaisessa arvioinnissa arvioinnin laajuuden ja keston rajoitteiden vuoksi. Näin ollen komissio haluaa toteuttaa pitkän aikavälin vaikutustenarvioinnin osana päätöksen N:o 445/2014/EU 16 artiklan mukaista arviointia. Tässä arvioinnissa ”keskitytään tarkastelemaan kaikkia entisiä Euroopan kulttuuripääkaupunkeja eurooppalaisen ulottuvuuden kannalta, jotta voidaan tehdä vertailuja ja saada hyödyllistä kokemuspohjaista tietoa ja opastusta tuleville Euroopan kulttuuripääkaupungeille sekä kaikille Euroopan kaupungeille”. Arvioinnissa hyödynnetään tuloksia, jotka on saatu joulukuussa 2017 julkaistusta tutkimuksesta ”European Capitals of Culture: Success Strategies and Long-Term Effects”, ja se mahdollistaa pitkän aikavälin vaikutusten analysoinnin.

Lisätyötä tarvitaan, jotta nimetyt ja tulevaisuuden kulttuuripääkaupungit saavat ohjausta arviointilähestymistapaansa, mukaan lukien massadatan käyttöön. Tämän toteuttamiseksi komissio päivitti vuoden 2018 puolivälissä kaupunkien omia arviointeja koskevan ohjeistuksensa, joka kattaa nyt myös massadatan käsitteen. Tämän lisäksi komissio julkaisi syyskuussa 2018 tarjouspyynnön tarkoituksenaan koota asiantuntijaryhmä ja tarjota valmiuksia vahvistavia palveluita ja vertaisoppimistoimintaa tulevien kulttuuripääkaupunkiohjelmien toteutuksesta vastaaville tiimeille. Tarjouspyyntöön sisältyviin koulutuskokonaisuuksiin kuuluu toiminnan seuranta ja arviointi. Toimeksisaaja valitaan vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla.

Seurantajärjestelyiden osalta komissio nostaa esiin, että sillä on meneillään keskustelu lautakunnan kanssa siitä, kuinka voidaan parhaiten varmistaa, että tulevat kulttuurikaupungit noudattavat hakemuksissa tekemiään sitoumuksia erityisesti taloudellisten sitoumusten osalta. Lautakunnan laatimissa edistymis- ja seurantakertomuksissa käsitellään jo nimenomaisesti päätöksessä N:o 445/2014/EU lueteltuja valintaperusteita koskevia kysymyksiä.

Euroopan kulttuuripääkaupunki hankkeen verkkosivujen näkyvyyden osalta komissio nostaa esiin, että se on aloittanut sekä Kulttuuri että Luova Eurooppa verkkosivujen päivityksen ja että tässä yhteydessä tarkastellaan, kuinka Euroopan kulttuuripääkaupunki toimintaa voidaan esitellä näillä sivuilla entistä paremmin.