EU:lla on erinomaiset mahdollisuudet muuttaa ilmastonmuutoksen haasteet mahdollisuuksiksi. Eurooppa on maailmanlaajuisesti johtavassa asemassa kehitettäessä innovatiivisia vähähiilisiä teknologioita ja palveluja niin energia-alalla kuin myös teollisuudessa, rakennusalalla ja liikenteessä. EU:n olisi säilytettävä tämä johtoasema. Eurooppalaisten on jatkossakin hallittava vähähiilisen talouden edellyttämät taidot, investoitava lastensa tulevaisuuteen ja autettava teollisuutta sopeutumaan muuttuviin tarpeisiin. Eurooppa on luvannut toteuttaa kunnianhimoisia toimia, ja nyt on aika täyttää nämä lupaukset.

EU tekee kaikkensa, jotta ilmastotoimien myönteinen kehitysvauhti maailmanlaajuisella tasolla voidaan säilyttää. Mikään maa ei ole turvassa katastrofaalisen ilmastonmuutoksen uhkalta. Tästä syystä G7-maiden johtajat ovat korkeimmalla poliittisella tasolla sitoutuneet nopeuttamaan siirtymistä energiajärjestelmään, joka mahdollistaa hiilivapaaseen maailmantalouteen pyrkimisen. He ovat sitoutuneet myös asettamaan määräajan useimpien fossiilisten polttoaineiden tukien lopettamiselle ja luvanneet poistaa hiilen, kaasun ja öljyn valtiontuet vuoden 2025 loppuun mennessä. EU:n kaupungeilla on keskeinen rooli uudessa maailmanlaajuisessa kaupunkikoalitiossa, joka voisi tarjota uuden tilaisuuden jatkaa kansainvälistä yhteistyötä ilmastonmuutoksen torjumiseksi paikallistasolla. Yhä kiireellisempi tarve puuttua ilmastonmuutoksen sekä epävakauden ja turvallisuuden välisiin yhteyksiin vahvistettiin jälleen tämänvuotisessa EU:n ilmastodiplomatiaa koskevassa toimintasuunnitelmassa.

Maailmanlaajuinen siirtyminen vähähiiliseen kiertotalouteen on alkanut Pariisin ilmastonmuutossopimuksen ja kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 vauhdittamana. Siirtyminen on välttämätöntä, jotta nykyisten ja tulevien sukupolvien eurooppalaisille voidaan tarjota työpaikkoja ja kasvu- ja investointimahdollisuuksia sekä samalla hillitä vaarallista ilmastonmuutosta. Jos EU ei säilytä ja hyödynnä etulyöntiasemaansa edistämällä uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta sekä kilpailemalla muun vähähiilisen teknologian kehittämisessä maailmanmarkkinoilla, muut alueet kyllä tekevät niin. Euroopan taloudellisen mallin odotetaan muuttuvan. Eurooppalaisten yhteinen tehtävä onkin varmistaa, että siirtyminen tapahtuu oikeudenmukaisesti ja perustuu solidaarisuuteen, jotta kukaan ei jää muista jälkeen. Energiaunionin puitestrategia edistää osaltaan tämän tavoitteen saavuttamista.

Jäsenvaltiot voivat saada näiden EU:n laajuisten toimenpiteiden tarjoamat hyödyt vain panemalla ne täytäntöön ja valvomalla niitä asianmukaisesti.

3.2.Monialaiset välineet ja edistävät tekijät

Energiaunionihanke eri ulottuvuuksineen muodostaa laajan toimintakehyksen, jonka puitteissa EU voi luoda energia-alan muutokselle suotuisan toimintaympäristön. Tämän lisäksi olemassa on joitakin muita mahdollistavia tekijöitä, jotka tukevat tätä siirtymistä kaikilla talouden aloilla.

3.2.1.Kiertotalous

Kiertotaloudella on oma roolinsa toimenpidepaketin kattamilla aloilla ja myös laaja-alaisemmin. Käytetyn raaka-aineen määrän, tarvitun energian ja kasvihuonekaasupäästöjen välillä on suora fyysinen yhteys. EU on onnistunut katkaisemaan talouskasvun ja hiilidioksidipäästöjen kasvun välisen kytköksen, mutta toistaiseksi se ei vielä ole onnistunut tekemään samaa materiaalien käytön ja resurssitehokkuuden kohdalla.

Tämän vuoksi komissio julkaisi viime vuonna kunnianhimoisen kiertotalouspaketin, jolla pyritään vastaamaan tähän haasteeseen. Ehdotetuilla toimilla ”suljetaan ympyrä”, joka kattaa tuotteiden koko elinkaaren, lisäämällä kierrätystä ja uudelleenkäyttöä. Niiden avulla varmistetaan raaka-aineiden, tuotteiden ja jätteiden maksimaalinen hyöty ja käyttö.

3.2.2.Kilpailukykyä edistävät innovaatiot

Jotta innovaatioiden luomia mahdollisuuksia keskeisinä vähähiiliseen talouteen siirtymisen mahdollistajina voidaan hyödyntää ja jokaisen investoidun euron vaikutukset maksimoida, komissio aikoo esittää tänä vuonna tutkimusta, innovointia ja kilpailukykyä edistävän yhdennetyn energiaunionistrategian. Tämän uuden strategian mukaisilla konkreettisilla toimilla olisi tuettava suoraan Euroopan ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamista ja edistettävä EU:n talouden uudenaikaistamista ja kilpailukykyä lujittamalla EU:n johtoasemaa puhtaan teknologian alalla.

Eurooppa on edelleen energiaan liittyvän tutkimuksen ja kehityksen suurin rahoittaja maailmassa (3,9 miljardia euroa vuonna 2014 eli 36 % kokonaismäärästä) ja on ensimmäisellä sijalla ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävää huipputeknologiaa koskevien patenttihakemusten määrässä (40 % kokonaismäärästä). Monia arvokkaita mahdollisuuksia on kuitenkin vielä hyödyntämättä, erityisesti puhtaan energiateknologian ja päästöttömien ajoneuvojen osalta. Muilla aloilla, myös uusiutuvan energian teknologioiden aloilla, EU on jo alkanut menettää asemiaan kilpailijoihinsa nähden. Vielä tärkeämpää on kuitenkin, että Euroopan on kaikilla teknologian ja innovaation aloilla kehitettävä toimiaan, jotka koskevat innovaatioiden saattamista markkinoille ja niiden kaupallisen menestyksen turvaamista.

3.2.3.Investointien painopisteen siirtäminen ja määrän kasvattaminen

Yksityisiä investointeja on välttämättä kasvatettava nopeasti ja niiden painopistettä on siirrettävä, jotta tuettaisiin siirtymistä vähäpäästöiseen ja ilmastonmuutokseen sopeutuvaan talouteen ja vältettäisiin pitkäaikainen lukkiutuminen runsaspäästöiseen infrastruktuuriin ja teollisuuteen.

EU:ssa on jo ryhdytty mukauttamaan yksityisiä investointeja ilmasto- ja resurssitehokkuustavoitteisiin sekä politiikan että strategisten julkisten investointien avulla.

EU:n päästökauppajärjestelmä määrittää hiilen hinnan. Niiden alojen osalta, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään, myös jäsenvaltioiden veropolitiikalla on merkitystä oikeiden kannustimien asettamiseksi.

Pääomamarkkinaunionia koskevassa aloitteessa käsitellään pitkäaikaisten ja kestävien investointien merkitystä EU:n kilpailukyvyn säilyttämisen ja lisäämisen sekä vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen talouteen siirtymisen kannalta. Äskettäin käyttöön otetuilla vihreillä joukkovelkakirjoilla voidaan myös edistää suoria pääomavirtoja vähähiilisiin investointeihin.

Vielä on tehtävä enemmän, ja EU jatkaa sisämarkkinoiden syventämistä sekä investointien esteiden poistamista.

Komissio pyrkii aktiivisesti varmistamaan, että EU käyttää nykyisiä budjettivarojaan ilmastotavoitteiden mukaisesti. Poliittinen sitoutuminen siihen, että ainakin 20 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen varoista liittyy suoraan ilmastotoimiin, tuottaa tuloksia. Komissio onkin äskettäin liittynyt ”Mission Innovation” -aloitteeseen, jonka jäsenet ovat sitoutuneet kaksinkertaistamaan viiden vuoden aikana eli vuoteen 2020 mennessä puhdasta energiaa koskevalle tutkimus- ja kehitystyölle myönnettävän julkisen rahoituksen.

EU:n rahoitusvälineillä edistetään myös merkittävästi EU:n ilmastotoimia, kuten Euroopan strategisten investointien rahasto osoittaa. Rahaston toiminta on edennyt asetetussa aikataulussa, ja sen tavoitteena on koota vähintään 315 miljardin euron lisäinvestoinnit reaalitalouteen vuoden 2018 puoliväliin mennessä. Tähän mennessä hyväksytyistä investoinneista yli 50 prosenttia liittyy ilmastotoimiin. Yhteissijoitukset Euroopan strategisten investointien rahaston hankkeisiin voidaan toteuttaa joko hankkeen tai investointijärjestelyn tasolla. Investointijärjestelyillä voidaan helpottaa pienten hankkeiden rahoitusta ja yhdistää eri lähteistä saatavaa rahoitusta monipuolisiksi investoinneiksi, joilla on maantieteellinen tai aihekohtainen painopiste. Ne voivat myös tehdä pienistä tai paikallisista investointikohteista houkuttelevia uusille sijoittajaryhmille, esimerkiksi eläkerahastoille ja ulkomaisille yhteisösijoittajille. Komissio selvittää parhaillaan keinoja yhdistää muiden EU:n ohjelmien, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman, perusteella käytettävissä olevia varoja lisäinvestointien aikaansaamiseksi erityisesti investointijärjestelyjen kautta (esimerkiksi energiatehokkuuden, älykkään kaupunkiliikenteen ja innovatiivisten teknologioiden aloilla).

Myös EU:n uudistetulla koheesiopolitiikalla tuetaan siirtymistä vähähiiliseen talouteen, ja sen puitteissa toteutettavat hankkeet tuottavat tuloksia vuoden 2020 jälkeen. Sillä tuetaan julkisten rakennusten ja asuinrakennusten (13,3 miljardia euroa) sekä yritysten (3,4 miljardia euroa, painopiste pk-yrityksissä) energiatehokkuuteen tähtääviä toimenpiteitä sekä siirtymistä kohti energiatehokasta ja vähäpäästöistä liikennesektoria (39,7 miljardia euroa kestävään kaupunkiliikenteeseen ja vähähiilisiin liikennemuotoihin, kuten rautatie-, meri- ja sisävesiliikenteeseen). Lisäksi riskien ehkäisyyn ja hallintaan on osoitettu 8 miljardia euroa, joista 6,4 miljardia euroa on kohdennettu ilmastoon liittyviin riskeihin. Uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan määrärahoista tuetaan ilmastotoimia yhteensä 115 miljardilla eurolla parannetun maankäytön ja kohdennettujen investointien kautta.

Jotta voidaan tukea innovointiin (esimerkiksi hiilen talteenottoa, uusiutuvaa energiaa ja uusien teknologisten läpimurtojen käyttöönottoa teollisuudessa) tehtäviä investointeja, EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamista koskevassa komission ehdotuksessa kaavaillaan, että tähän tarkoitukseen olisi varattava 450 miljoonaa päästöoikeutta.

3.2.4.Oikeudenmukainen sosiaalinen siirtyminen ja uudenlainen osaaminen