Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto tietoyhteiskunnan sosiaalisista ja työmarkkinanäkökohdista 'Ihmisläheisyys etusijalle - seuraavat vaiheet'"



Virallinen lehti nro C 129 , 27/04/1998 s. 0020



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto tietoyhteiskunnan sosiaalisista ja työmarkkinanäkökohdista 'Ihmisläheisyys etusijalle seuraavat vaiheet'" (98/C 129/06) Komissio päätti 29. heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 12. helmikuuta 1998. Esittelijä oli Giampaolo Pellarini. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. helmikuuta 1998 pitämässään 352. täysistunnossa seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 97 ääntä puolesta ja 9 vastaan. 1. Johdanto 1.1. Komissio on julkaisut tietoyhteiskunnan vaikutusten ja siihen liittyvien ongelmien seurannan, arvioinnin ja ohjailun jatkoksi uuden asiakirjan, joka käsittelee pääasiassa tietoyhteiskunnan sosiaalista ulottuvuutta ja vaikutuksia työmarkkinoihin. 1.2. Lähtökohtina ovat olleet vuonna 1994 laadittu toimintasuunnitelma "Kohti eurooppalaista tietoyhteiskuntaa" ja vuonna 1996 aiheesta "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa Ihmisläheisyys etusijalle" julkaistu vihreä kirja. Tiedonannolla on edellä mainituissa perusasiakirjoissa hahmoteltujen suuntaviivojen mukaisesti seuraavat tavoitteet: lisätä tietoisuutta tietoyhteiskunnan sosiaalisista vaikutuksista, sisällyttää tietoyhteiskunnan ulottuvuus sosiaalipolitiikkaan ja sosiaalialan toimintaan, yksilöidä erityistoimet, joilla pyritään hyödyntämään tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia mahdollisimman tehokkaasti työllisyyden edistämiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. 1.3. Ensimmäisessä osassa komissio korostaa tarvetta helpottaa kansalaisten osallistumista tietoyhteiskuntaan, koska tietoyhteiskunnan on "perustuttava kaikkien kansalaisten yhtäläisten mahdollisuuksien, osallistumisen ja integroinnin periaatteisiin". Perusrakenteiden ja palvelujen "olisi oltava saatavilla kohtuulliseen hintaan". Käsitteitä "kokonaisvaltainen palvelu" ja "saatavuus" pohditaan yksityiskohtaisesti dynaamisina käsitteinä. Ohjelmistojen ja laitteistojen tulee olla entistä käyttäjäystävällisempiä. Lisäksi uuden tekniikan tarjoamista mahdollisuuksista on tiedotettava yhteiskunnan passiivisille ja vähän tietoa saaneille ryhmille niin, että ne saadaan mukaan jatkuvaan oppimiseen. 1.4. Tietoyhteiskunnan apuvälineiden soveltaminen julkisiin palveluihin voi tukea ja kehittää demokratiaa sekä edistää kansalaisten osallistumista ja hallinnon avoimuutta. Tässä yhteydessä komissio mainitsee valmistelevansa vihreää kirjaa julkista sektoria koskevan tiedon saannista ja hyödyntämisestä. 1.5. Huomattavia tuloksia voidaan saavuttaa myös puhtaasti sosiaalisella tasolla: voidaan esim. parantaa vammaisten tasavertaisia mahdollisuuksia, elämänlaatua ja työmahdollisuuksia. 1.6. Toisaalla tiedonannossa käsitellään työn organisointiin ja työmarkkinoihin kohdistuvia muutoksia. Jo aihetta "Ihmisläheisyys etusijalle" käsitelleessä vihreässä kirjassaan komissio ehdotti perusteellista keskustelua työelämän uudistamisesta. Työnteko on viime vuosina muuttunut huomattavasti ja muuttuu edelleen. Uudet työtavat vaikuttavat erityisesti joustavuuden ja sosiaalisen suojelun väliseen suhteeseen. 1.7. Toisaalta, kuten aihetta "Yhteistyössä työn uudelleen organisointiin" käsitelleessä vihreässä kirjassa todettiin, työn uudet organisointimuodot voivat osaltaan parantaa merkittävästi talouden kilpailukykyä. On siis erittäin tärkeää, että Eurooppa pystyy toimimaan aktiivisesti tuotannon ja markkinoiden maailmanlaajuistuessa. 1.8. Sitä vastoin komission järjestämällä lausuntokierroksella ilmeni, "että työntekijät ja ammatilliset järjestöt ovat huolissaan siitä, että uuden tekniikan käyttöönotto ja uudet työn organisointitavat voivat lisätä epävarmuutta työpaikasta ja madaltaa työvoimalle asetettua vaatimustasoa" (). 1.9. Erityistä huomiota kiinnitetään etätyön eri muotoihin. Työntekijöiden laajasta kiinnostuksesta huolimatta etätyö ei ole kuitenkaan vielä saanut vauhtia odotetulla tavalla. 1.10. Uusi teknologia vaikuttaa myös työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun, koska "työmarkkinaosapuolet neuvottelevat yhä harvemmin perinteisten työehtosopimusjärjestelmien mukaisesti". Syynä ovat työn entistä joustavampi organisointi sekä markkinoiden ja tuotannon maailmanlaajuistuminen (). 1.11. Lopuksi tiedonannossa käsitellään tieto- ja tietoliikennetekniikan tarjoamia työllistämismahdollisuuksia. 1.12. Televiestintämarkkinoiden vapautuminen voi synnyttää uusia työpaikkoja. Se riippuu kuitenkin "vapauttamisen vauhdista ja teknologian jakelunopeudesta" (kohta 42). Euroopassa uusia työpaikkoja ovat luoneet erityisesti ohjelmisto- ja tietokonepalveluja toimittavat pk-yritykset. Ammattitaidon puutteellisuus ja nopeasti vanhenevan ammattitaidon jatkuvan uudistamisen tarve aiheuttavat kuitenkin tässä yhteydessä ongelmia. 1.13. Alue- ja paikallishallinnolla on tärkeä asema pk-yritysten tukemisessa ja niiden mahdollisuuksien kehittämisessä. 1.14. Osuus- ja yhteisötaloudella voi niin ikään olla huomattava merkitys käytettäessä uutta teknologiaa heikossa asemassa olevien ryhmien syrjäytymisen estämiseksi. 1.15. Tieto- ja tietoliikennejärjestelmät tarjoavat julkiselle työnvälitykselle entistä tehokkaammat ja nopeammat keinot yhdistää työn kysyntä ja tarjonta. 1.16. Asiakirjassa päädytään siihen tulokseen, että sosiaalinen ulottuvuus tulee integroida tiiviisti jäsenvaltioissa laadittaviin tietoyhteiskunnan kehitysstrategioihin. 2. Yleistä 2.1. Aiheesta "Komission tiedonanto: Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan eturintamassa: jatkuva toimintasuunnitelma" antamassaan lausunnossa komitea ilmaisi olevansa "tyytyväinen komission ja muiden yhteisön elinten paneutumiseen" () aiheeseen. 2.2. Käsiteltävien kysymysten ja esiin tulleiden ongelmien monimutkaisuuden vuoksi nyt käsiteltävä asiakirja epäilemättä vahvistaa tämän talouden, yhteiskunnan ja kulttuurin kaikkiin osa-alueisiin perusteellisesti vaikuttavan uuden teknologisen vallankumouksen objektiivista merkitystä. 2.3. Mutta vaikka mahdollisuudet ovat suuret, huomattaviin väestönosiin kohdistuu myös tuntuva syrjäytymisen vaara. 2.4. Komissio ei suinkaan käsittele tietoyhteiskunnan sosiaalisia ja ennen kaikkea työllisyysvaikutuksiin liittyviä ongelmia ensimmäistä kertaa. Sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen sekä työllisyyden ja uuden teknologian väliseen suhteeseen liittyvien monimutkaisten aiheiden osalta nyt käsiteltävä tiedonanto on kuitenkin laadullinen edistysaskel. 2.5. Ennen kaikkea on myönteistä, ettei tiedonannossa ehdoteta yksittäisiä toimia, jotka voisivat eri tavoin tehota yksittäisiin näkökohtiin, vaan esitetään todellinen strategia, johon unioni tulevien vuosien aikana sitoutuu. Tämä ei koske ainoastaan rahoitusta, vaan myös talous-, sosiaali- ja kulttuuripolitiikan yleisluonteisia valintoja. 2.6. Komitea ilmaisi tämänsuuntaisen kantansa edellä mainitusta toimintasuunnitelmasta antamassaan lausunnossa, jossa se totesi, että tietoyhteiskunnanrakentamiseen "sisältyy valintoja, joita ei voida käsitellä erikseen, vaan joita on vietävä eteenpäin yleisissä puitteissa ottaen huomioon oikeudelliset, organisatoriset, taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset vaikutukset" (). 2.7. Asiakirjassa voidaan selvästi havaita etusijan antaminen inhimilliselle ulottuvuudelle. Tiedonannossa ei ainoastaan esitellä strategiaa, "jota komissio noudattaa jatkaessaan tietoyhteiskunnan sosiaalisten näkökohtien kehittämistä", vaan jokaisen käsitellyn kohdan lopussa esitetään toimintaehdotuksia, joiden toimivuus varmasti testautuu niitä toteutettaessa. Ne muodostavat kuitenkin jo nyt mielenkiintoiset kehykset komission tulevien vuosien toiminnalle. 2.8. Tiedonannon jokaisessa tietoyhteiskunnan tärkeimpiä sosiaalisia piirteitä käsittelevässä osassa esitellään virallisia toimia, selvityksiä ja arviointeja sekä konkreettisia aloitteita keskustelun ja tiedonvälityksen edistämiseksi. 2.9. Esitettyjä kysymyksiä pyritään luotaamaan syvältä. Kannattaa esimerkiksi panna merkille, että komissio ilmaisee halunsa "tarkastella uudelleen" sekä tarvittaessa tarkistaa ja muuttaa tiettyjä perusasioita, kuten "kokonaisvaltaisten palvelujen laajuutta, laatua, tasoa ja hintojen kohtuullisuutta 1. tammikuuta 1998 mennessä" taatakseen kaikille palvelujen saatavuuden. 2.10. Edistääkseen demokraattista osallistumista komissio hyväksyy parlamentin ehdotuksen valmistella tiedotusstrategia, jonka tavoitteena on helpottaa kansalaisten ja järjestöjen tiedonsaantia toimielimistä. 2.11. Työllisyysongelma on tiedonannon keskeinen ja merkittävin ydin. Siitä todetaan selvästi, että tietoyhteiskunnan mukanaan tuomia perusteellisia muutoksia tulee seurata tarkasti ja analysoida, jotta toisaalta voidaan taata yritysten suorituskyvyn parantaminen, toisaalta työntekijöiden oikeuksien kunnioittaminen. 2.12. Päätös perustaa eurooppalainen verkko tutkimus- ja kehitystoiminnan tehostamiseksi ja työn ja tuotannon uusiin organisointimuotoihin liittyvien hyvien käytäntöjen levittämiseksi on siten kannatettava. Tutkimuksia ja selvityksiä tehdään jatkossa myös tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmien sekä innovaation toimintaohjelman yhteydessä. 2.13. Erityisesti halutaan puuttua etätyön oikeudellisen määrittelyn ongelmaan ja kuulla työmarkkinaosapuolia sen selvittämiseksi, onko etätyötä tekevien suojelun osalta mahdollista ryhtyä yhteisötason toimiin. 2.14. On tärkeää, että komissio korostaa työllisyyttä, joustavuuden ja sosiaalisen suojelun suhdetta sekä työoloja työmarkkinaosapuolten tulevan vuoropuhelun ensisijaisina tavoitteina. Vuoropuhelua on mahdollista kehittää osaksi juuri tieto- ja tietoliikennetekniikan tarjoamien keinojen ansiosta. 2.15. Uusiin työpaikkoihin liittyvien mahdollisuuksien osalta syvennetään näkökohtia, jotka liittyvät talouden painopisteen siirtymiseen tuotannosta palveluihin. Komissio pyrkii tarkastelemaan kysymystä osana viidettä T& K-puiteohjelmaa ja seuraamaan samalla todellisia suuntauksia Eurostatin ja ESISin (European Survey of Information Society Projects and Actions, tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita ja toimia koskeva eurooppalainen tutkimus) seuranta- ja tilastopalvelun avulla. 2.16. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen panokseen, joka uuden teknologian käyttöönoton yleistymisellä on paikallisessa kehityksessä uusien työpaikkojen luomiseksi. Kuten komitea on useasti todennut, alaa on syytä hyödyntää tulevina vuosina mahdollisimman paljon, koska se on merkittävä uusien työpaikkojen lähde. Uuden teknologian käyttöönotto voi lisätä ja nopeuttaa tarjoutuvia mahdollisuuksia. 2.17. Yritysten tarvitseman korkeatasoisen, ajantasaistetun ammattitaidon ja usein riittämättömän ammatillisen koulutuksen väliseen rakenteelliseen kuiluun on välttämättä puututtava. Tiedonannossa mainittu tutkimus paljastaa, että 52 prosentilla työnhakijoista ei ole minkäänlaista ammatillista koulutusta ja että vain hyvin harvalle heistä tarjotaan todellisia koulutusmahdollisuuksia. 2.18. Niinpä komissio toteaa, että se "sitoutuu myös Agenda 2000:n yhteydessä tehtävissä ehdotuksissa tiukasti sellaisten inhimillisten voimavarojen kehittämisjärjestelmien parantamiseen, joilla pyritään ennakoimaan taloudellisia ja sosiaalisia muutoksia, ylläpitämään työllistettävyyttä ja hyödyntämään tietoyhteiskunnan työllistämismahdollisuuksia" (kohta 48). 3. Yleispalvelut 3.1. Komitean mielestä tietoyhteiskuntaa koskeva komission yleisstrategia on oikean suuntainen. Sitä voitaisiin kuitenkin vielä syventää ja tarkentaa etenkin kokonaisvaltaisten eli yleispalvelujen hallinnon osalta. 3.2. Komissio on asiakirjassaan omaksunut uuden ja aiempaa kriittisemmän asenteen yleispalveluihin. Komitea on jo useasti ilmaissut epäilevänsä liian vapaamielisen lähestymistavan sopivuutta tässä herkässä ja erittäin tärkeässä asiassa. Komission varovaisuus näyttää osoittavan, että komitean lähestymistapa ja useasti toistamat kehoitukset ovat oikeutettuja. 3.3. Huomioon tulee ottaa useita näkökohtia: todelliset mahdollisuudet taata, että tietoyhteiskunta on kaikkien kansalaisten ulottuvilla; sen takaaminen, etteivät syrjäisillä tai maaseutualueilla asuvat tai yhteiskunnan heikompiosaiset jää tietoyhteiskunnan ulkopuolelle tai kärsi rajoituksista; tietoyhteiskuntaan liittyvän tekniikan ja osaamisen laaja levittäminen. 3.4. Ongelmaksi muodostuu ennen kaikkea käytön esteettömyys. Komitea kannattaa komission jäsenvaltioille kohdistamaa kehotusta varmistaa, "että käytön esteettömyys on yksi niiden tietoyhteiskuntastrategioiden keskeisistä tavoitteista". Komitea viittaa myös korkean tason asiantuntijaryhmän lausuntoon, jonka mukaan syrjäytymisen torjuminen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden säilyttäminen edellyttävät yleispalvelun käsitteen nykyisen sisällön muuttamista siten, että huomiota kiinnitetään paikallisyhteisöjen koulutus-, kulttuuri-, terveydenhoito- ja sosiaalialan sekä taloudellisten instituutioiden palvelujen yleisen saatavuuden velvoitteeseen (). 3.5. Tässä yhteydessä komitea viittaa komission tiedonannosta "Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta" hiljattain antamaansa lausuntoon () ja kehottaa komissiota erityisesti: määrittelemään entistä yksityiskohtaisemmin palvelut, joiden tulee kuulua yleispalvelun käsitteen piiriin pitäen kuitenkin mielessä, ettei enää ole syytä rajoittua ainoastaan kiinteään puhelinverkkoon, vaan mukaan tulee myös ottaa kehittyneet palvelut kuten esim. Internet-yhteydet; määrittelemään ne paikat ja julkiset laitokset, joissa nämä palvelut ovat kaikkien saatavilla; täsmentämään em. yleisen saatavuuden mahdollistavaa rahoitus- ja käyttömaksujen alennusjärjestelmää, esim. yleispalvelurahasto, jonka varat kerättäisiin televiestintää hoitavilta yrityksiltä. 3.6. Nämä ongelmat ovat erityisen vaikeita syrjäisille ja maaseutualueille ja yleisesti muita heikommin kehittyneille alueille. Komitea on huolestunut siitä, että kaikki verkkoihin ja palveluihin liittyvät indikaattorit () osoittavat selvästi, että vaikka kehitystä epäilemättä tapahtuu, voi tekninen kuilu tulevien vuosien kuluessa kasvaa. Jäsenvaltioiden ja komission on huolehdittava tarkasti, ettei markkinoiden vapautumisesta aiheudu nykyistä suurempaa haittaa kulujen lisääntymisen ja voittojen supistumisen vuoksi. Se saattaisi vähentää yksityisten operaattoreiden halukkuutta panostaa kyseisiin alueisiin. Uuden yleispalveluvelvoitteen tulisi vaikuttaa siten, että televiestintäpalvelut olisivat kaikkien saatavilla kohtuullisin hinnoin. 3.7. Komitea tukee komission pyrkimyksiä lisätä näiden uusien palvelujen käyttöä muita vaikeammassa asemassa olevilla alueilla toimivissa pk-yrityksissä, koska näin edistetään taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä työpaikkojen luomista ja parannetaan alueiden yleistä kilpailukykyä. Wolf -kokeiluhankkeita sekä Implace- ja Marsource-aloitteita tulisi lujittaa ja laajentaa. 3.8. Komission tulisi myös seurata vuosittain tietoyhteiskunnan kehitystä Euroopassa taloudelliselta ja yhteiskunnalliselta kannalta tietojensa lisäämiseksi ja arviointinsa pohjustamiseksi (). 4. Koulu ja elinikäinen oppiminen 4.1. Todellinen tietoyhteiskunta merkitsee uusien palvelujen laajamittaista käyttöä ja yleistä "lukutaitoa" osana kognitiiviseen yhteiskuntaan siirtymistä. 4.2. Koulujen rooli on tässä yhteydessä ensisijaisen tärkeä. Komitea toistaa aiemmassa lausunnossa esittämänsä ajatuksen (), että tieto- ja viestintätekniikan tule olla mukana kaikilla opetuksen tasoilla ja koko koulutusjärjestelmässä. 4.3. Joissain jäsenvaltiossa viranomaiset ovat laatineet ja toteuttavat tietotekniikkaan liittyviä suunnitelmia kaikilla opetuksen tasoilla. Kaikkein jäsenvaltioiden tulisi pyrkiä tavoitteeseen "tietokone jokaiseen luokkahuoneeseen". Komission tulee lisäksi ohjelmin ja aloittein tukea ja kannustaa kansallisten hallitusten pyrkimyksiä, koulutuskokeiluja ja kokemusten vaihtoa. Erityistä huomiota tulee kiinnittää opettajankoulutukseen sekä opettajien jatko- ja täydennyskoulutukseen. Näin heille tarjotaan mahdollisuus liittää uuden tieto- ja viestintätekniikan käyttö osaksi opetustaan. 4.4. Kaikkien jäsenvaltioiden koulut yhdistävän "oppimisverkon" luominen voisi olla erittäin arvokas keino edistää kulttuurin liikkuvuutta. 4.5. Komitea mainitsee tässä yhteydessä korkean tason asiantuntijaryhmän ehdotuksen perustaa Euroopan oppimistoimisto ja -verkko (ELAN), jonka tarkoituksena on edistää ja levittää uusimpiin tietoja viestintätekniikan sovelluksiin liittyvää taitotietoa koulutuksen kannalta erityisen kiinnostavilla aloilla kaikkialla Euroopassa. 4.6. Todelliset ponnistelut tietoyhteiskunnan tuomiseksi kouluihin edistäisivät sen leviämistä myös koteihin. 4.7. Vaikka nuorten mielestä on lähes itsestään selvää, että tietoyhteiskunta on kaikkien ulottuvilla, monet aikuiset ja erityisesti vanhukset ovat vaarassa jäädä suurelta osin sen ulkopuolelle. Korkean tason työryhmä toteaa, että "tietoyhteiskuntaa on pidettävä olennaisesti oppimisyhteiskuntana". Työryhmä ilmaisee huolestuneisuutensa siitä, "että Euroopassa ei riittävästi kannusteta investoimista elinikäiseen oppimiseen" (). 4.8. Komitea tukee komission suunnitelmaa edistää tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä aloitteita esim. työttömien, naisten ja vanhusten kaltaisten väestöryhmien osalta. Nämä ryhmät ovat nykyisellään kaikkein vähiten tekemisissä tietoyhteiskunnan kanssa, ja niiden syrjäytyminen on kaikkein todennäköisintä. 4.9. Vanhentumisen riski on laajentunut laitteiden lisäksi koskemaan ammattitaitoa. Myös ihmisiltä vaaditaan nykyään aiempaa enemmän joustavuutta ja sopeutumiskykyä tekniikan muutosvauhdissa pysymiseksi ja sen edellyttämien taitojen hankkimiseksi. Ne, jotka eivät tähän pysty, syrjäytyvät työmarkkinoilta eivätkä pääse enää takaisin työelämään. Julkisten ja yksityisten koulutusjärjestelmien onkin tarjottava ihmisille mahdollisuudet ajantasaistaa tietoja viestintätekniikan alan tietonsa ja taitonsa, koska tätä tekniikkaa tarvitaan nykyään kaikilla tuotannon ja kaupan aloilla. 4.10. Komitea tukee komission aikomusta selvittää sellaisten oppimisresurssikeskusten toteutettavuus, joissa syrjäytymisvaarassa olevat voisivat hankkia tietoyhteiskunnan edellyttämät perustaidot ja käyttää tietotekniikkaa, jotta he oppisivat tietoyhteiskunnassa tarvittavat taidot. 4.11. Kehitettäessä eurooppalaisen tietoyhteiskunnan mallia yhden tärkeimmistä tavoitteista tulee olla pyrkimys siihen, että tietoyhteiskunta on todella kaikkien ulottuvilla. Eurooppalaisen mallin eräänä piirteenä tulisi olla sosiaalisen syrjäytymisen vähentäminen ja uusien mahdollisuuksien luominen muita heikommassa asemassa oleville ryhmille. Tämä on erityisen tärkeää aikana, jolloin kaikkien jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät ovat ankarien muutosten kourissa. 5. Demokratia ja julkiset palvelut 5.1. Koska kaikkien ulottuvilla oleva tietoyhteiskunta tarjoaa kansalaisille uusia tiedonsaanti- ja osallistumismahdollisuuksia ja mahdollistaa hallintomenettelyjen entistä tarkemman seurannan ja avoimuuden, sillä on myös merkittävä vaikutus demokratiaan. 5.2. Komitean mielestä on ansiokasta, että komissio aikoo laatia tiedonannon tietostrategiasta, jonka tavoitteena on parantaa kansalaisten ja järjestöjen yhteyksiä unionin toimielimiin. Komitea katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan soveltamista jäsenvaltioissa tulisi kehittää, koska sovelluksia voitaisiin etenkin paikallistasolla käyttää myös otettaessa selvää kansalaisten mielipidettä yhteisistä asioista (esim. kaupunkien elämänlaatu, hallitusten suunnittelupolitiikan painopistealueet, talous- ja veropoliittiset vaihtoehdot, liikenne, julkisten laitosten ja yksityisten yritysten aukioloajat, sosiaali- ja kulttuuriasiat, jne.). Tieto- ja televiestintätekniikka voisi tarjota julkishallinnon viranomaisten ja kansalaisten välille suorat ja pysyvät yhteydet mahdollistaessaan tehokkaan tietojen vaihdon. 5.3. Komitea kehottaa komissiota lisäksi suunnittelemaan jäsenvaltioiden kansalaisille sekä keskusja paikallisviranomaisille suunnattuja tehokkaita valistuskampanjoita unionin toimielimistä sähköisessä muodossa (Internetissä) saatavilla olevasta tiedosta. Erityisen mielenkiintoisia voisivat olla sellaiset Eurooppa-kysymyksiä käsittelevät kansalliset ja alueelliset tietokannat ja Internet-sivut, jotka edistäisivät osaltaan kaikkien unionilta avustuksia ja rahoitusta saavien sekä muihin yhteisön aloitteisiin osallistuvien entistä aktiivisempaa panosta. 5.4. Julkishallinto voisi yhdessä koulujen kanssa toimia kaikille avoimen tietoyhteiskunnan veturina tarjoa malla mahdollisuuden hankkia tarvittavaa taitotietoa ja auttaa soveltamaan sitä käytäntöön. 5.5. Komitea aikoo arvioida asiaa yksityiskohtaisemmin osittain komission lähikuukausina julkaiseman tiedonannon perusteella jatkaakseen Euroopan julkisten alojen tietojen hyödyntämistä käsittelevästä vihreästä kirjasta käytävää keskustelua. 5.6. Komitea korostaa joka tapauksessa, että tieto- ja viestintätekniikan käytön lisääntyminen julkisten palvelujen yhteydessä vaikuttaa merkittävällä tavalla palvelujen laatuun, etenkin kaukopalvelujen avulla. Kaukopalvelu lyhentää odotusaikoja ja mahdollistaa liikuntavammaisille palvelujen itsenäisen käytön. Julkishallinto voi tarjota tieto- ja viestintätekniikkaa soveltaen kansalaisille uusia mahdollisuuksia monilla aloilla alkaen väestökirjanpidosta ja todistusten myöntämisestä terveys- ja kulttuuripalveluihin. 5.7. Komitea on erityisen tyytyväinen komission suuntaviivoihin, jotka koskevat tieto- ja viestintätekniikan terveydenhuollossa tarjoamiin mahdollisuuksiin liittyvän tietoisuuden lisäämistä sekä suunnitelmaa perustaa yhteisön laajuinen verkko välittämään tartuntatauteihin ja unionin kansanterveysohjelmiin liittyvää tietoa. 6. Vammaiset 6.1. Todella kaikille tarkoitetun tietoyhteiskunnan tulee parantaa myös vammaisten elämänlaatua ja tarjota heille uudenlaisia työmahdollisuuksia. Tieto- ja viestintätekniikan myötä tarjoutuu mahdollisuus hyödyntää teknologiaa ja monenlaisia sovelluksia, joilla tämä kysyntä voidaan tyydyttää. 6.2. Komitea samoin kuin komissio kehottaa ottamaan vammaisten tietoyhteiskuntaan osallistumiseen liittyvät vaikeudet yhdeksi yleispalvelujen tulevan tarkistamisen päätavoitteista määrittelemällä yleispalvelujen piiriin kuuluvat palvelut. 6.3. Komitean mielestä komission tulisi kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan vammaisille suhteutettuja perus- ja kehittyneitä palveluja. Komissio voisi tukea ja mahdollisesti rahoittaa erityisesti vammaisille suunnattuun tieto- ja viestintätekniseen koulutukseen liittyviä kokeiluhankkeita. 6.4. Etätyön yleistymisen tulisi parantaa etenkin vaikeasti liikuntavammaisten työmahdollisuuksia, mutta sen ei pidä antaa johtaa heidän eristäytymiseensä. 6.5. Lopuksi teollisuuden ja vammaisjärjestöjen tulisi tiivistää yhteistyötään laitteistojen käytön helpottamiseksi ja pääasiassa kommunikointivaikeuksista kärsiville tarkoitettujen ohjelmistokokeiluhankkeiden aloittamiseksi. 7. Etätyö 7.1. Etätyö ansaitsee erityishuomiota. Viime vuosina etätyöstä on tullut vaikka arviot usein vaihtelevatkin yksi tärkeimmistä tietoyhteiskunnan tarjoamista uusista mahdollisuuksista. 7.2. Kaikissa kehittyneissä maissa sovelletaan työn organisoinnissa monia erilaisia joustavia työmuotoja, mm. etätyötä. Työntekijöille etätyö on yhtäältä uusi mahdollisuus tai toisaalta heidän asemansa huomattava heikentäjä ja epävarmuustekijä. 7.3. Teknisen ja organisatorisen arvioinnin lisäksi sosiaalinen suojelu sekä työntekijöiden oikeuksiin ja työsuojeluun liittyvät seikat ovat erityisen tärkeitä, ja niitä tulisi tutkia entistä perusteellisemmin uusien ratkaisujen löytämiseksi. 7.4. Etätyötä tekevien asemasta keskustellaan parhaillaan lähes kaikissa jäsenvaltioissa, mutta heidän asemansa määrittely edellyttää myös yhteisön panosta. Yhdessäkään jäsenvaltiossa ei nykyisellään ole erityistä ja rakenteeltaan johdonmukaista, etätyötä koskevaa lainsäädäntöä. On siis paikallaan, että komissio käsittelee tätä seikkaa erikseen tiedonannon kohdassa III.3 tavoitteenaan luoda etätyölle riittävä toimintakehys. 7.5. Komitea panee tyytyväisenä merkille komission aloitteen kuulla työmarkkinaosapuolia mahdollisuudesta ryhtyä yhteisötoimiin etätyötä tekevien oikeusturvan ja sosiaalisen suojelun osalta. Komitea osallistuu varmasti tähän keskusteluun, jonka muodoista toimivaltaiset viranomaiset jatkossa päättävät. Kuten korkean tason työryhmä ehdotti, kansainvälisen työkonferenssin vuonna 1995 hyväksymää sopimusta ja suositusta etätyötä tekevien suojelusta voitaisiin käyttää EU-komission epätyypillisistä työsuhteista tekemän direktiiviehdotuksen () ohella mallina Euroopan tason ohjeille. 7.6. Komitea ehdottaa, että komissio kannustaisi jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolia sisällyttämään uusiin alakohtaisiin sopimuksiin etätyötä koskevat erityismääräykset. Komissio voisi myös koota hyviä sopimusneuvottelukäytäntöjä ja käytännön kokemuksia sekä välittää niitä työmarkkinaosapuolille yhteiskunnallisen vuoropuhelun yhteydessä. 7.7. Lopuksi komitea suosittelee "teletupien" tai paikallistasolla toimivien yhteisön telepalvelukeskuksien laajamittaista käyttöönottoa. Ne voisivat toimia myös koulutus- ja tiedotuskeskuksina. Teletuvat voisivat auttaa syrjäytymisvaarassa olevia henkilöitä, kuten pitkäaikaistyöttömiä, joilla ei ole varaa sijoittaa laitteistoihin, löytämään etätyötä. Samoin ne voisivat edistää sosiaalista kanssakäymistä ja torjua etätyöhön liittyvää eristäytymisen vaaraa. 8. Päätelmät ja ehdotukset 8.1. Komitea tukee komission strategiaa tietoyhteiskuntaan osallistumisen helpottamiseksi. Strategian tulee perustua kaikkien kansalaisten yhtäläisten mahdollisuuksien, osallistumisen ja integroinnin periaatteisiin. 8.2. Tätä strategiaa tulee toteuttaa sisällyttämällä tietoyhteiskunnan konkreettinen ulottuvuus politiikkoihin ja sosiaalialan toimintaan pyrkimällä aktiivisesti edistämään työllisyyttä ja torjumaan syrjäytymistä. Erityisesti komitea suosittaa, että kaikissa toteutettavissa tai suunnitelluissa toimissa tarjotaan komission suosituksen mukaisesti todellinen mahdollisuus "edistää sukupuolten välistä tasa-arvoa" () siten, että naisille annetaan mahdollisuus osallistua aktiivisesti tiedon tuottamiseen ja tiedottamiseen. 8.3. Yleispalvelujen osalta komitea kehottaa komissiota miettimään, miten yleispalvelun käsitteeseen voidaan liittää peruspalveluiden lisäksi myös kehittyneitä palveluita (kuten Internet-yhteydet) ja samalla helpottaa niiden saatavuutta ja alentaa kustannuksia. 8.4. Komitea kiinnittää huomiota korkean tason asiantuntijaryhmän ehdotuksiin, joiden mukaan syrjäytymisen torjumiseksi ja alueellisen yhteenkuuluvuuden säilyttämiseksi yleispalvelun käsitteeseen tulisi kuulua paikallisyhteisöjen koulutus-, kulttuuri-, terveydenhoito- ja sosiaalialan sekä taloudellisten instituutioiden tietoyhteiskuntaan osallistumisen helpottaminen. 8.5. Komitean mukaan tieto- ja viestintätekniikan tulee olla mukana kaikilla opetustasoilla ja koko koulutusjärjestelmässä. Erityistä huomiota tulee kiinnittää opettajankoulutukseen ja opettajien jatko- ja täydennyskoulutukseen. Näin heille tarjotaan mahdollisuus liittää uuden tieto- ja viestintätekniikan käyttö osaksi opetustaan. 8.6. Komitea tukee komission suunnitelmaa edistää tietoisuuden lisäämiseen ja elinikäisen oppimiseen tähtääviä aloitteita esim. työttömien, naisten ja vanhusten kaltaisten väestöryhmien osalta. Nämä ryhmät ovat nykyisellään kaikkein vähiten tekemisissä tietoyhteiskunnan kanssa, ja niiden syrjäytyminen on kaikkein todennäköisintä. 8.7. Komitean mukaan keskus- ja paikallishallinto voisivat yhdessä koulujen kanssa toimia kaikille avoimen tietoyhteiskunnan veturina. Tieto- ja viestintätekniikan entistä laajempi käyttö julkisten palvelujen yhteydessä vaikuttaisi merkittävällä tavalla palvelujen laatuun, sillä näin kansalaisille tarjottaisiin uusia mahdollisuuksia ja palveluja myös työllistämisnäkökohdasta käsin. 8.8. Todella kaikille tarkoitetun tietoyhteiskunnan tulee parantaa vammaisten elämänlaatua ja tarjota heille uusia työmahdollisuuksia. Komitea tukee komission kantaa, jonka mukaan vammaisten tietoyhteiskuntaan osallistumiseen liittyvät vaikeudet liitetään yleispalvelujen tulevan tarkistamisen painopistealueihin. 8.9. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission aloitteeseen kuulla työmarkkinaosapuolia mahdollisuudesta ryhtyä yhteisötoimiin etätyön oikeus- ja sosiaaliturvan osalta parantamalla erityisesti terveys- ja suojelukysymysten määrittelyä. 8.10. Edellä mainittujen toimien tarkoituksena on tarjota konkreettisia vastauksia tieto- ja viestintätekniikan ongelmiin ja tiedottaa tietoyhteiskunnan mahdollisuuksista mahdollisimman laajalti. Peruskysymykseksi jää, miten tietoyhteiskunnasta syntynyttä kuvaa voidaan muuttaa. Komission tiedonannossa ja kaikissa sen edeltäjissä kysymystä käsitellään ainoastaan epäsuorasti, mutta komitean mielestä se vaatii erityistoimia. 8.11. Tieto- ja viestintätekniikan alettua vaikuttaa tuotannon ja kaupan maailmaan monet ovat pitäneet sitä työpaikkoja vähentävänä tekijänä. Kuitenkin viime vuosina, samalla kun automaation ja televiestinnän vuoksi on menetetty miljoonia työpaikkoja, tieto- ja viestintätekniikan ansiosta on syntynyt uusia työpaikkoja laitteistojen ja ohjelmien tuotannossa sekä tuotannon ja kaupan alalla. 8.12. Myönteinen kuva tietoyhteiskunnasta kehittyy kuitenkin hitaasti. Komission hiljattain julkaisemissa asiakirjoissa ehdotetut toimet () ovat epäilemättä auttaneet ohjaamaan keskustelua tietoyhteiskunnan myönteisiin piirteisiin myös työllisyyskysymysten osalta. Nyt käsiteltävä asiakirja yhteiskunnallisine ja työmarkkinaulottuvuuksineen seuraa selvästi samaa suuntaa, ja sitä tulisikin hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti. 8.13. Komitea tukee sen vuoksi komission pyrkimyksiä yhdistää tietoyhteiskuntaan liittyvän politiikan toteuttamiseen yhteiskunnallinen ulottuvuus ja aikoo itse ryhtyä asiassa samansuuntaisiin toimiin. Tiedotushankkeet on tarkoitus kohdistaa pääasiassa nuoriin, pitkäaikaistyöttömiin ja naisiin. Monilla alueilla työttömyys kohdistuu kaikkein välittömimmin juuri näihin ryhmiin. 8.14. Komitean mielestä tällainen strategia, jossa kiinnitetään huomiota sosiaaliseen ulottuvuuteen sekä työllisyyttä edistäviin ja sosiaalista syrjäytymistä torjuviin konkreettisiin toimiin, voi antaa tietoyhteiskunnasta entistä myönteisemmän kuvan. Bryssel, 26. helmikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () Komission tiedonanto tietoyhteiskunnan sosiaalisista ja työmarkkinanäkökohdista, KOM(97) 390 lopull., kohta 26. () Komission tiedonanto tietoyhteiskunnan sosiaalisista ja työmarkkinanäkökohdista, KOM(97) 390 lopull., kohta 32. () EYVL C 296, 29.9.1997, s. 13. () Korkean tason asiantuntijaryhmän loppupäätösraportti "Eurooppalainen tietoyhteiskunta kaikkien yhteiskunta, huhtikuu 1997, suositus 10a". () Lausunto EYVL C 355, 21.11.1997, aiheesta "Komission tiedonanto: Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta", 1. 2. lokakuuta 1997. () Ks. komission aiheesta "Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta" julkaiseman tiedonannon tilastoliite. () Tällä hetkellä saatavilla on ainoastaan Nexus et al. tutkimus vuodelta 1995, jonka tietoja voidaan pitää pitkälti vanhentuneina, koska tietoyhteiskuntaan liittyvä tekniikka muuttuu muuta tekniikkaa nopeammin. Asiakirjasta voi siis muodostua kuva, joka ei vastaa nopeasti muuttuvaa tilannetta. () Lausunto aiheesta "Vihreä kirja Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle" (EYVL C 206, 7.7.1997). () Korkean tason asiantuntijaryhmän päätösraportti "Eurooppalainen tietoyhteiskunta kaikkien yhteiskunta", jossa lainataan Delorsin selvitystä "Learning: The Treasure Within", International Commission on Education for the Twenty-First Centuryn Unescolle laatima selvitys, Unesco, 1996. () COM(90) 228 final SYN 280 ja SYN 281. () KOM(97) 390 lopull., kohta 18. () Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsitellyt valkoinen kirja, tiedonanto yhteenkuuluvuudesta ja tietoyhteiskunnasta, vihreä kirja "Ihmisläheisyys etusijalle" jne. LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava muutosehdotus sai yli neljänneksen äänistä, mutta se hylättiin keskustelussa. Kohta 7.5 Poistetaan kohdan viimeinen virke, jossa viitataan kansainvälisen työkonferenssin vuonna 1995 hyväksymään sopimukseen ja suositukseen etätyötä (engl. homeworkers) tekevien suojelusta ja sen mahdolliseen käyttöön mallina Euroopan tason ohjeille. Perustelu Englanninkielinen ilmaus "homeworkers" rajoittuu paikkaan, jossa työ tehdään. Ilmaus "telework" on sitä paljon laajempi. Työnantajat vastustivat ryhmänä etätyötä koskevaa sopimusta eivätkä osallistuneet siitä käytyihin keskusteluihin. Vain harvat hallitukset ovat sittemmin hyväksyneet sopimuksen. Viittaus tulisi tästä syystä poistaa. Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 34, ei-ääniä: 71, tyhjiä: 3.