Alueiden komitean antama päätöslauselma aiheesta "Seuraava hallitustenvälinen konferenssi" cdr 54/99 FIN -



Virallinen lehti nro C 293 , 13/10/1999 s. 0074



Alueiden komitean antama päätöslauselma aiheesta "Seuraava hallitustenvälinen konferenssi" (1999/C 293/16) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon työvaliokuntansa 10. maaliskuuta 1999 tekemän päätöksen antaa institutionaalisten asiain valiokunnan tehtäväksi valmistella päätöslauselma seuraavasta hallitustenvälisestä konferenssista, ottaa huomioon institutionaalisten asiain valiokunnan huhtikuun 27. päivänä 1999 hyväksymän päätöslauselmaluonnoksen (CdR 54/99, esittelijät: Luc Van den Brande ja Risto Koivisto), jota esittelijät ovat edelleen työstäneet saamiensa ohjeiden mukaisesti, ottaa huomioon Cardiffissa 15.-16. kesäkuuta 1998 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joiden mukaan läheisyysperiaatteen toteuttamisen käytännön kysymykset vaativat lisäselvityksiä, ottaa huomioon Wienissä 11.-12. joulukuuta 1998 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, jotka vahvistavat alueiden komitean konsultatiivista roolia läheisyysperiaatetta koskevissa kysymyksissä, hyväksyi 2. ja 3. kesäkuuta 1999 pitämässään 29. täysistunnossa (kesäkuun 3. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman. 1. Euroopan integraatio on viimeisten kymmenen vuoden aikana ollut erittäin dynaaminen prosessi, jonka virstanpylväitä ovat sisämarkkinat, Maastrichtin sopimus sekä talous- ja rahaliiton toteutuminen. 2. Edellinen hallitustenvälinen kokous ei kuitenkaan pystynyt vastaamaan kaikkiin EU:n seuraavaan laajentumiseen liittyviin kysymyksiin. 3. Amsterdamin sopimukseen liitetyt toimielimiä käsittelevä pöytäkirja sekä Belgian, Italian ja Ranskan julistus osoittavat, että seuraavan hvk:n institutionaalisia asioita ovat Euroopan komission kokoonpanon selvittäminen, jäsenvaltiokohtaisten äänimäärien jakaantumisen tarkistaminen sekä määräenemmistöäänestysten yleistäminen ministerineuvostossa. 4. Välittömästi Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan päättää Kölnissä kokoontuva Eurooppa-neuvosto Wienissä joulukuussa 1998 annetun tehtävän mukaisesti, milloin ja miten "järjestetään Amsterdamin sopimuksessa ratkaisematta jääneet institutionaaliset kysymykset, jotka on ratkaistava ennen laajentumista". Samalla Euroopan unionissa on tarvetta muihinkin uudistuksiin. 5. Alueiden komitea pitää institutionaalisten uudistusten toteuttamista ripeän laajentumisen kannalta välttämättömänä. Jatkouudistuksissa on pyrittävä institutionaalisten kysymysten ohella myös määrätietoisesti vahvistamaan sisäistä turvallisuutta ja oikeusasioita, kehittämään yhteisön ulko- ja turvallisuuspoliittista identiteettiä ja takaamaan kansalaisläheinen ja demokraattinen Eurooppa. Lähivuosina käytävässä laajassa uudistuskeskustelussa alueiden komitea toivoisi huomiota kiinnitettävän myös seuraaviin itseään koskeviin seikkoihin: 5.1. Läheisyysperiaatteesta käytävää keskustelua tulee jatkaa, sillä Euroopan unioni, jäsenvaltiot, osavaltiot ja alueet sekä paikallisviranomaiset voivat toimivaltansa puitteissa myötävaikuttaa läheisyys- eli toissijaisuusperiaatteen konkreettiseen ja oikeaan soveltamiseen. Tämä on todettu jo Amsterdamin sopimukseen liitetyssä Saksan, Itävallan ja Belgian julistuksessa toissijaisuudesta. Julistuksessa todetaan selkeästi, että Euroopan yhteisön toiminta koskee toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden lisäksi myös niiden alueita siltä osin kuin niillä on omaa, kansallisen valtiosäännön mukaista lainsäädäntövaltaa. Komitea vaatii, että EY-sopimuksen 5 artiklaan tehdään läheisyysperiaatteen näkökulmasta muutos, jossa otetaan huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen erityisasema(1). 5.2. Alueiden komitea korostaa, että välttämättömään uudistusprosessiin kuuluu myös selkeä tehtäväjako Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä. Se edistäisi myös enemmistöpäätösten hyväksyntää. EU:n tulee keskittyä nimenomaan eurooppalaisiin tehtäviin. Jatkouudistusten aikataulun ja tavoitteiden on oltava helposti nähtävissä. Perustana tulee olla alueiden komitean antama läheisyysperiaatetta käsittelevä lausunto "Kohti todellista subsidiariteetin kulttuuria - Alueiden komitean vetoomus"(2). 5.3. Alueiden komitea tulee kutsua alusta alkaen mukaan uuden hvk:n valmisteluun täysivertaisena kumppanina Euroopan parlamentin kanssa, ja sen tulee voida osallistua aktiivisesti uudesta hvk:sta käytäviin neuvotteluihin ja päätöksentekoon. 5.4. Alueiden komitea haluaa, että sen asema toimielimenä EY-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä tunnustetaan. 5.5. Komitean jäseniä nimitettäessä on edellytettävä, että jäsenet ovat paikallis- tai alueyhteisöjen vaaleilla valittuja luottamushenkilöitä tai poliittisessa vastuussa jollekin yleisillä ja välittömillä vaaleilla valitulle edustuselimelle(3). 5.6. Alueiden komitealle on annettava kanneoikeus vedota Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen omien oikeuksiensa ajamiseksi. Kanneoikeus on annettava myös niille alueille, joilla on lainsäädäntövaltaa(4). Bryssel 3. kesäkuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER (1) CdR 305/97 fin - EYVL C 64, 27.2.1998, s. 98. (2) CdR 302/98 fin. (3) CdR 305/97 fin - EYVL C 64, 27.2.1998, s. 98. (4) CdR 305/97 fin - EYVL C 64, 27.2.1998, s. 98.