1.Euroopan luonnonperinnön suojelu ja sen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen

Euroopan luonnonperintö on hyvin rikas ja monimuotoinen. Näin on siitä huolimatta, että eräät maailman tiheimmin asutetuista alueista sijaitsevat Euroopassa. EU:n luonnonsuojeludirektiivit tarjoavat perustan suojeltavien lajien ja luontotyyppien suojelulle. Niiden tavoitteena on varmistaa terve luonto EU:ssa. Direktiiveillä on perustettu maailman laajin koordinoitu luonnoltaan monimuotoisten suojelualueiden verkosto, Natura 2000. Tämä verkosto kattaa 18 prosenttia EU:n maa-alueista ja 6 prosenttia sen merialueista. Direktiiveillä suojellaan noin 1 500:aa eläin- ja kasvilajia ja noin 200:aa harvinaista luontotyyppiä Natura 2000 -alueilla ja niiden ulkopuolella. Samalla niiden säännöksillä yhdistetään luonnonsuojelu kestävään maankäyttöön ja taloudelliseen toimintaan.

Komissio käynnisti vuonna 2014 osana sääntelyn parantamista koskevaa sitoumustaan luonnonsuojeludirektiivien kokonaisvaltaisen arvioinnin eli niiden toimivuustarkistuksen (”Fitness Check”). Ympäristö-, meri- ja kalastusasioista vastaava EU-komissaari Karmenu Vella sai virkaan astuessaan komission puheenjohtajalta Jean-Claude Junckerilta tehtäväksi saattaa tämä arviointi päätökseen. Komissio on arvioinnin yhteydessä kuullut kansalaisia ja yrityksiä, joiden mielestä EU:n sääntöjen ymmärtäminen, soveltaminen ja noudattamisen valvonta on toisinaan vaikeaa.

Toimivuustarkistuksessa todettiin, että silloin kun luonnonsuojeludirektiivejä tarkastellaan osana biologista monimuotoisuutta koskevaa laajempaa EU:n politiikkaa, ne vastaavat tarkoitustaan. Samalla kuitenkin katsottiin, että niiden tavoitteiden saavuttaminen ja kaikkien niiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttävät täytäntöönpanon merkittävää parantamista. Luonnonsuojeludirektiivien vaikuttavuutta ja tehokkuutta on tarpeen parantaa. Parannukset olisi tehtävä yhteistyössä jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla toimivien sidosryhmäyhteisöjen kanssa, jotta saavutetaan konkreettisia tuloksia käytännössä.

Vain noin puolet linnuista ja pienempi osuus muista suojeltavista lajeista ja luontotyypeistä EU:ssa on tällä hetkellä tilanteessa, jossa niiden suojelun taso on hyvä. Natura 2000 -verkosto on nyt pitkälti valmis maa-alueiden osalta, mutta merialueilla verkoston kattavuudessa on edelleen merkittäviä aukkoja. Vain 50 prosentilla kaikista Natura 2000 -alueista on suojelutavoitteet ja toimenpiteet sisältävä hoito- ja käyttösuunnitelma. Direktiivien täytäntöönpanossa olevat puutteet johtuvat etenkin seuraavista seikoista: resursseja ei ole riittävästi, säännösten noudattamista valvotaan huonosti, luontoon liittyviä tavoitteita ei ole otettu riittävällä tavalla osaksi muuta politiikkaa, tietoa ei ole riittävästi tai sen saaminen on vaikeaa ja viestintä on heikkoa ja sidosryhmien osallistaminen vähäistä. Lisäksi direktiivien täytäntöönpanosta etenkin alue- ja paikallistasoilla vastaavilla viranomaisilla ei aina ole riittävästi tietoa niissä asetetuista vaatimuksista tai niiden tarjoamasta joustavuudesta ja niiden tarjoamista mahdollisuuksista. Tämä voi johtaa siihen, että luonnonsuojelun ja taloudellisen toiminnan välille syntyy jännitteitä.

Toimivuustarkistus on kuitenkin osoittanut, että kun kohdennettuja toimia toteutetaan riittävän laajalti, lajien ja luontotyyppien suojelutasoa voidaan parantaa. Tämä on toisinaan johtanut merkittävään elpymiseen. Lisäksi nykyisin tunnustetaan yhä laajemmin se, että luonnonympäristö on perustana monille talouden aloille, kuten matkailualalle. Luontoympäristön suojelu ja kestävä hyödyntäminen on nykyään entistäkin tärkeämpää. Se tarjoaa myös lukuisia mahdollisuuksia houkutella investointeja luonnonsuojeluun.

Komissio piti 7. joulukuuta 2016 periaatekeskustelun toimivuustarkistuksen tuloksista ja niiden pohjalta toteutettavista toimenpiteistä. Se päätti keskustelun tuloksena laatia konkreettisen toimintasuunnitelman, jolla on tarkoitus parantaa direktiivien täytäntöönpanoa, varmistaa, että ne ovat nykyistä paremmin linjassa sosioekonomisten tavoitteiden kanssa, sekä parantaa kansallisten, paikallisten ja alueellisten viranomaisten sekä sidosryhmien ja kansalaisten kanssa tehtävää yhteistyötä. Koska alueellisella ulottuvuudella on direktiiveissä keskeinen merkitys ja koska niiden täytäntöönpanosta vastaavat lähinnä alue- ja paikallisviranomaiset, alueiden komitea on osallistunut tiiviisti toimintasuunnitelman valmisteluun. Sillä on myös tärkeä rooli alue- ja paikallisviranomaisten kanssa tehtävässä yhteistyössä ja niille suunnatun tiedotuksen järjestämisessä.

Tällä kokonaisvaltaisella toimintasuunnitelmalla on tarkoitus parantaa nopeasti luonnonsuojeludirektiivien täytäntöönpanoa käytännössä ja auttaa edistymään ripeämmin kohti EU:n vuodeksi 2020 asettamaa tavoitetta, jonka mukaan luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen väheneminen olisi pysäytettävä ja tämä suuntaus käännettävä. Tällä tavoitteella on merkitystä myös ilmastonmuutoksen vaikutusten sietokyvyn ja ilmastonmuutoksen hillinnän kannalta. Toimintasuunnitelmasta hyötyvät sekä Euroopan väestö että sen talous. Etenkin komission ja alueiden komitean on tarkoitus toteuttaa toimia EU:n tasolla, mutta myös jäsenvaltioiden ja sidosryhmien on osallistuttava toimien toteuttamiseen. Ne saavat tähän aiempaa enemmän tukea ja apua EU:lta. Toimintasuunnitelma tarjoaa konkreettisia mahdollisuuksia sidosryhmien ja kansalaisten osallistumiselle ja kumppanuuksien solmimiselle kaikilla politiikan osa-alueilla. Näin voidaan luoda vankka perusta luonnon, ihmisten ja talouden etujen yhteensovittamiselle ja siltojen luomiselle niiden välille.

2.Toimintasuunnitelman sisältö

Toimintasuunnitelma sisältää neljä painopistealaa ja 15 konkreettista toimea. Useimmat toimista käynnistetään vuonna 2017, jotta komissio voi raportoida niiden toteuttamisesta ennen toimikautensa päättymistä vuonna 2019. Toimista on yhteenveto tähän tiedonantoon sisältyvässä taulukossa. Taulukkoa on täydennetty lisätietoa sisältävillä yksityiskohtaisilla tietosivuilla.

Painopisteala A: Ohjeistuksen parantaminen ja tietämyksen lisääminen sekä laaja-alaisten sosioekonomisten tavoitteiden nykyistä parempi huomioon ottaminen

Jäsenvaltiot noudattavat direktiivien täytäntöönpanossa erilaisia lähestymistapoja, mikä voi johtaa turhiin konflikteihin ja ongelmiin. Lajien suojelua koskevien sääntöjen joustamaton soveltaminen, lupamenettelyihin liittyvät viivästykset ja kohtuuttomat rasitteet sekä sidosryhmien tiedonpuute saattavat luoda turhia jännitteitä luonnonsuojelun ja sosioekonomisen toiminnan välille. Toimintasuunnitelmalla tarjotaan käytännön ratkaisuja tällaisiin ongelmiin ja edistetään älykkäämpiä osallistavia lähestymistapoja, joilla kannustetaan maanomistajia ja maankäyttäjiä osallistumaan täysimääräisesti direktiivien täytäntöönpanoon. Komissio parantaa ohjeistustaan ja pyrkii lisäämään lainsäädännön tuntemusta kentällä auttaakseen viranomaisia soveltamaan sitä nykyistä paremmin. Jäsenvaltioiden on parannettava direktiivien täytäntöönpanossa tarvittavaa tietämystä ja helpotettava siinä tarvittavien tietojen saantia. Komissio tukee toimia, joilla pyritään varmistamaan, että terveiden ekosysteemien hyvinvointia ja taloudellista kehitystä tukevan vaikutuksen tärkeä merkitys ymmärretään nykyistä paremmin (toimet 1–3).

Komissio valmistelee parhaillaan toimenpiteitä, joilla on tarkoitus yksinkertaistaa kaikkeen EU:n ympäristölainsäädäntöön liittyvää seurantaa ja raportointia. Näillä toimenpiteillä autetaan myös lisäämään luonnonsuojeludirektiivien vaikuttavuutta ja tehokkuutta.

Painopisteala B: Poliittisen sitoutumisen varmistaminen ja direktiivien noudattamisen parantaminen

Vastuu luonnonsuojeludirektiivien täytäntöönpanosta on viime kädessä jäsenvaltioilla. Komissio aikoo kuitenkin tehdä jäsenvaltioiden kanssa entistä läheisempää yhteistyötä helpottaakseen ja edistääkseen luonnon suojelua ja kestävää hyödyntämistä. Komission ja jäsenvaltioiden on yhdessä varmistettava, että saadaan aikaan kaikilta osin yhtenäinen ja toimiva Natura 2000 -verkosto, että lajeja suojellaan, ja jos on tarkoituksenmukaista hyödyntää niitä, että se tehdään kestävällä tavalla.