Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 450/11)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Arbois”

PDO-FR-A0994-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 28.9.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 1 alakohdan a ja b alakohdassa korvataan ilmaus ”on suoritettava” ilmauksella ”toteutetaan” ja lisätään ilmauksen ”seuraavien Juran departementin kuntien alueella” perään ilmaus ”vuoden 2021 virallisen geokoodin mukaan”.

Kyseisen toimituksellisen muutoksen ansiosta maantieteellisen alueen yhteydessä voidaan viitata INSEEn julkaiseman virallisen geokoodin vuonna 2021 voimassa olevaan versioon. Näin voidaan varmistaa maantieteellisen alueen määrittely oikeudellisesti.

Maantieteellisen alueen muodostavien kuntien luettelo sekä kuntien nimet on päivitetty maantieteellisen alueen rajoja muuttamatta, jotta on voitu ottaa huomioon tapahtuneet hallinnolliset muutokset, sellaisina kuin ne täsmennetään virallisessa geokoodissa.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

Lisätään myös IV kohdan 1 alakohtaan virke, jossa kerrotaan, että INAOn verkkosivustolla on saatavilla maantieteelliseen alueeseen liittyviä kartta-asiakirjoja.

2. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Lisätään tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 3 alakohdan a alakohtaan ilmaisun ”seuraavien kuntien alueesta” jälkeen ilmaisu ”vuoden 2021 virallisen geokoodin mukaan”.

Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen yhteydessä voidaan viitata INSEEn julkaiseman virallisen geokoodin vuonna 2021 voimassa olevaan versioon.

Lisäämällä kyseinen viittaus varmistetaan oikeudellisesti välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen määrittely.

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen muodostavien kuntien luettelo sekä kuntien nimet on päivitetty kyseisen alueen rajoja muuttamatta tapahtuneiden hallinnollisten muutosten huomioon ottamiseksi.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Lisäedellytykset”.

3. Viiniköynnöslajikkeet

Tuote-eritelmän I luvun V kohdan 1 alakohtaan on lisätty sopeutumista edesauttavat lajikkeet Aligoté B, Chenin B, Enfariné B, Marsanne B, Roussane B, Sacy B, Béclan N, Franc noir de Haute-Saône N ja Gamay N seuraavien viinien köynnöslajikkeisiin:

— Hiilihapottomat valkoviinit: Aligoté B, Chenin B, Enfariné N, Marsanne B, Roussane B ja Sacy B;

— Hiilihapottomat puna- ja roseeviinit: Béclan N, Enfariné N, Franc noir de Haute-Saône N ja Gamay N;

— Hiilihapottomat viinit, jotka voivat saada merkinnän ”vin jaune” (”keltainen viini”): Enfariné N.

Tuotteiden alkuperää ja laatua valvovan kansallisen laitoksen (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) toimivaltainen kansallinen komitea on päättänyt sallia nimityksille, joiden osalta sitä haetaan, sellaisten lajikkeiden käyttöönoton, jotka edesauttavat sopeutumista ilmastonmuutokseen tai viljelmiä suojaavien tuotteiden käyttöön kohdistuviin yhteiskunnallisiin odotuksiin.

Näistä viinirypälelajikkeista, joista osa on peräisin Juran alueelta, voi olla hyötyä, kun ilmasto lämpenee. Jotkin lajikkeista ovat myöhäisiä ja mahdollistavat sopeutumisen hallan vaaraan, toiset taas tuovat hapokkuutta ja antavat näin mahdollisuuden jalostaa tasapainoisia viinejä. Nämä lajikkeet ovat vähintään yhtä vastustuskykyisiä taudinaiheuttajille kuin lajikkeet, jotka on jo hyväksytty käytettäväksi tällä nimityksellä varustetuissa viineissä. Näiden lajikkeiden käyttöönotolla pyritään lisäksi tuomaan entistä vahvemmin esiin nimityksellä varustettujen viinien erityispiirteitä.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4. Lajikkeiden osuutta viinitilalla koskevat säännöt

Tuote-eritelmän I luvun V kohdan 2 alakohtaan lisätään määräys, jossa täsmennetään, että sopeutumisen edesauttamiseksi käytettävien lajikkeiden osuus saa olla enintään 5 prosenttia viinitilan viiniköynnöslajikkeista ja että tämä pätee kaikilla viljelylohkoilla, joilla tuotetaan SAN-viiniä.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Viiniköynnösten leikkuuta koskevat säännöt

Tuote-eritelmän I luvun VI kohdan 1 alakohdan b alakohdassa olevia viiniköynnösten leikkuuta koskevia määräyksiä muutetaan sopeutumisen edesauttamiseksi käytettävien lajikkeiden huomioon ottamiseksi.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Erityiset viininvalmistusmenetelmät”.

6. Viinitarhan viljely-ympäristön yleinen tila

Viininviljelyn ympäristövaikutusten rajoittamiseksi tuote-eritelmän I luvun VI kohdan 1 alakohdan f alakohdassa täsmennetään, että synteettisiä typpipitoisia mineraalilannoitteita saa käyttää enintään 40 yksikköä hehtaarilla vuodessa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7. Muut viljelykäytännöt

Tuote-eritelmän I luvun VI kohdan 2 alakohdassa täsmennetään, että fyysisen ja biologisen ympäristön ominaispiirteiden säilyttämiseksi viljelylohkoilla, joiden kaltevuus on yli 15 prosenttia, kylvettyjen tai luontaisten kasvien hoito toteutetaan vähintään joka toisessa rivivälissä mekaanisin tai manuaalisin keinoin. Tällä määräyksellä korvataan rivien pituutta koskeva rajoitus viljelylohkoilla, joiden kaltevuus on yli 15 prosenttia.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8. Rypäleiden korjuu

Poistetaan tuote-eritelmän I luvun VII kohdan 1 alakohdan a alakohdasta määräys, joka koskee rypäleiden korjuun alkamisajankohdan määritystä. Tämä määräys poistetaan, koska tuote-eritelmässä ilmoitetaan rypäleiden vähimmäissokeripitoisuudet niiden korjuuhetkellä, mikä antaa toimijoille mahdollisuuden korjata rypäleet kulloisenkin vuoden erityispiirteiden ja maantieteellisen asemansa mukaan.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9. Tuotos

Tuote-eritelmän I luvun VIII kohdan 2 alakohdan a alakohdassa hiilihapottomien valkoviinien enimmäistuotos nostetaan 72 hehtolitrasta hehtaaria kohden 78 hehtolitraan hehtaaria kohden. Tämän muutoksen ansiosta viininviljelijät pääsevät hyötymään tuottoisista vuosista tilanteessa, jossa keskimääräiset tuotantomäärät pienenevät.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Enimmäistuotokset”.

10. Rypälelajikkeiden sekoittaminen

Tuote-eritelmän I luvun IX kohdan 1 alakohdan a alakohdassa täsmennetään, että sopeutumisen edesauttamiseksi käytettäviä lajikkeita saa yhdessä tai erikseen olla enintään 10 prosenttia lopullisesta viinisekoituksesta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

11. Liikkuminen valtuutettujen varastonpitäjien välillä

Poistetaan tuote-eritelmän I luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee ajankohtaa, jolloin viinit lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Ajankohta, josta alkaen viinit voivat liikkua valtuutettujen varastonpitäjien välillä, poistetaan, jotta mahdollistetaan varhain kypsyvien viinien kuljetukset erityisesti kaupan alan toimijoille.

Muutetaan IX kohdan 5 alakohdan otsikkoa poistamalla sanat ”tuotteiden liikkumista ja”.

Poistetaan IX kohdan 5 alakohdan a alakohdan otsikko.

Nämä tuote-eritelmän muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuote-eritelmän I luvun X kohdan 3 alakohdasta poistetaan ilmaus ”rivien pituuden rajoittaminen”. Tämä muutos on yhdenmukainen tuote-eritelmän I luvun VI kohdan 2 alakohdan kohtaan ”Muut viljelykäytännöt” tehdyn muutoksen kanssa.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen”.

13. Ilmoitusvelvollisuudet

Tuote-eritelmän II luvun I kohdan 2 alakohdassa muutetaan haettuja määriä koskevan ilmoituksen viimeistä jättöpäivää, jotta se on linjassa sadonkorjuuilmoituksen viimeisen jättöpäivän kanssa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

14. Tärkeimmät tarkastettavat kohdat ja arviointimenetelmät

Muutetaan tuote-eritelmän III luvun I kohdassa tärkeimpiä tarkastettavia kohtia koskevaa taulukkoa uusien toimitussääntöjen huomioon ottamiseksi.

Nämä tuote-eritelmän muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

15. Viittaus valvontaelimeen

Tuote-eritelmän III luvun II kohdassa on päivitetty asianomaisen kohdan ensimmäisessä alakohdassa mainittu valvontaelimen osoite.

Toinen alakohta, jossa on viitattu valvontaelimeen, on poistettu tuote-eritelmän tämän osan uusien toimitussääntöjen noudattamiseksi.

Kolmatta alakohtaa on muutettu ja neljäs alakohta on poistettu uusien toimitussääntöjen mukaisesti.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Arbois

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

15. Kuivuneista rypäleistä valmistettu viini

4. Viinin/viinien kuvaus

1. Hiilihapottomat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinit ovat hyvin raikkaita. Niissä on usein runsaasti hedelmäisiä aromeja, jotka yhdistyvät mineraalien ja piikiven vivahteisiin. Valkoviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia. Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 14 tilavuusprosenttia. Pakkaamisen ja kuluttajamarkkinoille saattamisen vaiheessa viinien käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 grammaa litraa kohden.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

2. Hiilihapottomat puna- ja roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Puna- ja roseeviinit ovat aromeiltaan erittäin moniulotteisia. Rypälelajike Poulsard N, josta näitä viinejä jalostetaan erityisesti Pupillinin kunnan alueella ja joka viiniytetään yleensä punaviiniksi, antaa viineille niille omaleimaisen kirkkaan rubiininpunaisen sävyn ja tuo niihin hedelmäisiä aromeja. Kun tuotannossa käytetään Pinot noir N -lajiketta, väri on tummempi ja makuvivahteista tulevat mieleen punaiset marjat. Kun käytetään Trousseau N -lajiketta, viinit ovat tanniinisia ja usein värikylläisiä ja niissä on yleensä eläimiin viittaavia vivahteita. Kun punaviinejä (tai roseeviinejä) kypsytetään, makuun kehittyy yleensä aluskasvillisuuden, kasvumaan ja sienten vivahteita. Puna- ja roseeviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia. Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13,5 tilavuusprosenttia. Pakkaamisen ja kuluttajamarkkinoille saattamisen vaiheessa punaviinien omenahappopitoisuus on enintään 0,4 grammaa litraa kohden. Pakkaamisen ja kuluttajamarkkinoille saattamisen vaiheessa viinien käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 grammaa litraa kohden.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

3. Perinteisellä merkinnällä ”vin de paille” (”olkiviini”) varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Merkinnällä ”vin de paille” (”olkiviini”) varustettu viini on väkevä viini, johon kehittyy luumua tai sokerilla säilöttyä appelsiinia muistuttavia kandeerattujen hedelmien aromeja tai hunaja-aromeja. Tämän viinin aromit ja maut vaihtelevat paitsi niiden alkuperän mukaan myös viinin valmistuksessa käytettyjen rypälelajikkeiden ja kunkin tuottajan tai kellarimestarin taitotiedon mukaan. Perinteisellä merkinnällä ”vin de paille” varustettujen viinien todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 14 tilavuusprosenttia, ja niiden kokonaisalkoholipitoisuus on vähintään 19 tilavuusprosenttia. Merkinnällä ”vin de paille” varustetuissa viineissä haihtuvien happojen pitoisuus on pakkaamisen ja kuluttajamarkkinoille saattamisen vaiheessa alle 25 milliekvivalenttia litrassa.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

4. Perinteisellä merkinnällä ”vin jaune” (”keltainen viini”) varustetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Merkinnällä ”vin jaune” (”keltainen viini”) varustetun viinin ominaispiirteitä ovat ennen kaikkea sen jäljittelemätön ja moniulotteinen, sherrymäinen ominaismaku (”goût de jaune”). Ominaismaussa on sherryhiivan, pähkinän, omenan, kandeerattujen hedelmien ja mausteiden vivahteita. Viinin väri on kauniin kullanruskea. Merkinnällä ”vin jaune” varustettujen viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia. Pakkaamisen ja kuluttajamarkkinoille saattamisen vaiheessa viinien käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 grammaa litraa kohden.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.

Viljelykäytäntö

— Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaarilla, paitsi silloin, kun on kyse pengermille istutettavista viiniköynnöksistä. Kun on kyse viiniköynnöksistä, joita ei istuteta pengermille, ja pengerviljelmistä, joissa on vähintään kaksi viiniköynnösriviä, kunkin köynnöksen enimmäispinta-ala on kaksi neliömetriä. Tämä pinta-ala saadaan kertomalla rivien väliset etäisyydet samalla rivillä olevien köynnösten välisellä etäisyydellä. Näiden viiniköynnösten rivien välinen etäisyys saa olla enintään kaksi metriä.

— Sallittuja ovat ainoastaan yksin- tai kaksinkertainen Guyot-leikkaus ja matalaleikkaus (Royat-leikkaus);

— Kun kasvatetaan lajikkeita Chardonnay B, Poulsard N, Savagnin B, Trousseau N, Aligoté B, Chenin B, Enfariné N, Marsanne B, Roussane B, Sacy B, Béclan N, Franc noir de Haute-Saône N ja Gamay N, silmujen enimmäismäärä on 20 silmua köynnöstä kohden ja 120 000 silmua hehtaaria kohden. Yksin- tai kaksinkertaisessa Guyot-leikkauksessa satoversoon jätetään enintään 10 silmua ja lisäksi jätetään enintään kaksi kaksisilmuista kannusversoa.

— Kun kasvatetaan lajiketta Pinot noir N, silmujen enimmäismäärä on 80 000 silmua hehtaarilla. Yksin- tai kaksinkertaisessa Guyot-leikkauksessa satoversoon jätetään enintään 8 silmua ja lisäksi jätetään enintään kaksi kaksisilmuista kannusversoa.

— Viinit, jotka voivat saada perinteisen merkinnän ”vin de paille”, valmistetaan käsin useassa eri vaiheessa korjatuista rypäleistä.

2.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen puna- ja roseeviineillä enintään 13,5 tilavuusprosenttia ja valkoviineillä enintään 14 tilavuusprosenttia.

Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kielletty roseeviinien valmistuksessa. Puupalasten käyttö on kielletty kaikkien viinien osalta.

Vettä poistavia väkevöintimenetelmiä on sallittua käyttää rypäleen puristemehuun punaviinien valmistuksessa. Osittaisen tiivistämisen enimmäismääräksi on asetettu 10 prosenttia. Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

5.2. Enimmäistuotokset

1. Hiilihapottomat valkoviinit 78 hehtolitraa hehtaaria kohden

2. Hiilihapottomat puna- ja roseeviinit 66 hehtolitraa hehtaaria kohden

3. Merkinnällä ”vin de paille” (”olkiviini”) varustetut viinit 20 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

a) Viinirypäleiden korjuu ja viiniytys sekä viinien valmistus ja kypsytys toteutetaan seuraavien Juran departementin kuntien alueella vuoden 2021 virallisen geokoodin mukaan: Abergement-le-Grand, Arbois, Les Arsures, Mathenay, Mesnay, Molamboz, Montigny-lès-Arsures, Les Planches-près-Arbois, Pupillin, Saint-Cyr-Montmalin, Vadans ja Villette-lès-Arbois.

b) Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Pupillin” yhteydessä viinirypäleiden korjuu ja viiniytys sekä viinien valmistus ja kypsytys toteutetaan seuraavan Juran departementin kunnan alueella vuoden 2021 virallisen geokoodin mukaan: Pupillin. Maantieteellisen alueen kattavat kartta-asiakirjat ovat saatavilla INAOn verkkosivustolla.

7. Viininvalmistuksessa käytettävä(t) rypälelajike (-lajikkeet)

Chardonnay B

Pinot noir N

Poulsard N – Ploussard

Savagnin blanc B

Trousseau N

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä luontoon liittyvistä tekijöistä

Maantieteellinen alue sijaitsee Jura-vuoriston länsireunalla. Se kuuluu Revermontin luonnonalueeseen ja sen rajana on

— idässä Juran ensimmäinen kalkkikivitasanne, jonka keskikorkeus on 550 metriä,

— lännessä tasanko, Bressen hautavajoaman itäinen reuna.

Maantieteellinen alue sijaitsee Arbois’n kantonin 13 kunnan alueella Juran departementissa.

Rypäleiden korjuuta varten tarkasti rajatut viljelylohkot on istutettu yleensä tasanteen reunan länsipuolisille rinteille. Lohkot sijaitsevat varhaisjurakaudella ja triaskaudella muodostuneilla merkeli- tai savipitoisilla mäillä, joilla on paljon keskijurakauden kellertävästä kalkkikivestä syntyneitä vaikuttavia kielekkeitä. Viljelylohkoja sijaitsee myös pääjyrkänteen juurella muutamilla kukkuloilla, jotka ovat muodostuneet näistä samoista saviaineksista. Jyrkänteessä on paljon kalkkikivipitoisia vyörysoraikkoja, jotka ruokkivat ja parantavat alla olevaa merkelisaviainesta. Paikallisesti savimaahan on sekoittunut serttikiveä (ransk. chaille), tiettyjen kalkkikivikerrostumien hajoamisesta jäljelle jääneitä piipitoisia lohkareita. Viljelylohkot sijaitsevat 250–400 metrin korkeudessa.

Täydentävällä maantieteellisellä nimityksellä ”Pupillin” varustettavia viinejä tuotetaan ainoastaan Pupillinin kunnassa, joka sijaitsee Arbois’n eteläpuolella. Rypäleiden korjuuseen rajatut viljelylohkot sijaitsevat kumpuilevassa maastossa, jossa on runsaasti kalkkikivipitoisia vyörysoraikkoja. Niiden maa-aines lepää kuultavan sävyisten ja erittäin paksujen, savipitoisten ja tiiviiden merkelikerrosten päällä.

Maantieteellisellä alueella vallitsee viileä valtameri-ilmasto, jossa on selkeitä mantereisia vaikutteita: vuotuiset lämpötilat vaihtelevat voimakkaasti, keskilämpötila on 10,5 °C, kesällä on lämmintä ja kosteaa. Revermontin luonnonalue saa sateita huomattavasti viereistä tasankoa enemmän. Vuotuinen sademäärä on yli 1 000 millimetriä, ja sateita saadaan tasaisesti pitkin vuotta. Syksy on yleensä aurinkoinen ja kuiva mutta tuulinen.

Maantieteellisen alueen ilmasto-olot, jotka riippuvat paikan erityispiirteistä (suojaisat rinteet, ylimääräisten vesien luonnollinen poisjohtuminen, aurinkotuntien enimmäismäärä), ovat olennaisen tärkeitä viinitarhojen perustamiselle alueen vaativassa ilmastossa. Erittäin korkeat jyrkänteet suojaavat viinitarhoja pohjois- ja itätuulilta.

8.2. Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Juran alueella on harjoitettu viininviljelyä jo kelttien aikaan. Tästä löytyy runsaasti mainintoja vuodesta 1000 alkaen. Salinsin hallitsijat, OTTO IV ja tämän seuraajat, ja myöhemmin Burgundin herttua FILIP II ROHKEA omistivat 1200-luvulta alkaen suuren osan Arbois’n viininviljelyalueesta. He vaikuttivat ratkaisevalla tavalla viininviljelyalueen taloudelliseen kehitykseen tekemällä alueen viinejä tunnetuiksi kaikkialla Euroopassa ja kuninkaallisissa hoveissa.

Arbois on ”enologian isänä” usein pidetyn Louis PASTEURin kotiseutua. Hänellä oli myös viinitarha Arbois’n laitamilla.

Viinikirva aiheutti ankaria tuhoja viininviljelyalueella 1800-luvun lopussa, ja 1900-luvulla se kärsi sodista ja talouskriiseistä, mutta viininviljely on elpynyt alueen tuottajien tahdosta ja heidän tekemiensä valintojen ansiosta. Vuonna 1858 perustettiin Arbois’n viininviljelijöiden yhdistys (Société de viticulture d’Arbois), jonka tarkoituksena on ”edistää hyvien menetelmien käyttöä viininviljelyssä ja viinien valmistuksessa”.

Ranskan ensimmäinen viiniosuuskunta syntyi vuonna 1906 Arbois’n alueella. Tuottajat järjestäytyivät näin saadakseen käyttöönsä asianmukaisia välineitä viinien jalostukseen ja kypsytykseen ja noudattaakseen toiminnassaan yhteisiä sääntöjä.

Vuonna 1908 perustettiin Arbois’n kantonin viinin alkuperänimityksen suojaamista ajava liitto ”Syndicat de défense viticole de l’appellation d’origine du canton d’Arbois”, joka alkoi myöntää alkuperätodistuksia Arbois’n viininviljelyalueen suojaamiseksi.

Sukupolvien saatossa tuottajat ovat valikoineet käyttöönsä kolme Juran alueelle tyypillistä viinirypälelajiketta eli lajikkeet Savagnin B, Poulsard N ja Trousseau N. Lisäksi he ovat ottaneet käyttöön kaksi viereiseltä Burgundin viininviljelyalueelta peräisin olevaa viinirypälelajiketta, nimittäin lajikkeet Chardonnay B ja Pinot noir N.

Koska viljelylohkot on istutettu rinteille ja valtaosa rinteistä on vieläpä hyvin jyrkkiä, tuottajien työ on vaativaa – viinitarhoissa on työskenneltävä telaketjutraktoreilla, on muokattava maata ja muotoiltava pengermiä.

Merkinnällä ”vin jaune” varustettujen viinien tuotanto on Juran alueen erityispiirre, jonka alkuperä on epäselvä. Juran tuottajat ovat määritelleet näiden viinien tuotantoon tiukat säännöt: tähän tarkoitukseen on valittu viinirypälelajike Savagnin B, tuotannossa on vaalittava endogeenisten mikrobikantojen luontaista kehittymistä, jonka seurauksena muodostuu viineille tyypillinen ”huntu” (”voile”), ja kypsytyksessä ei saa käyttää täyttöviinejä. Rypäleet korjataan, kun ne ovat saavuttaneet optimaalisen kypsyysasteen, ja sen jälkeen ne viiniytetään kuivaksi valkoviiniksi. Tämän jälkeen viiniä kypsytetään vähintään kuuden vuoden ajan tammitynnyrissä ilman, että viinitynnyriä tällä välin täytetään. Tämän pitkän kypsymisen aikana viinin pinnalle muodostuu luonnollisesti hiivahuntu. Se takaa kypsytyksen aikana viinin hallitun hapettumisen. Lopulta ”keltainen viini” pakataan erityiseen 62 senttilitran pulloon, josta käytetään nimitystä ”Clavelin”.

Merkinnällä ”vin de paille” varustettujen viinien tuotanto on niin ikään Juran alueen erikoisuus. Suurten sokeripitoisuuksien aikaansaamiseksi verraten kosteassa ja viileässä ilmastossa tuotannossa käytetään menetelmää, jossa valitut rypäletertut irrotetaan köynnöksestä ja niitä kuivataan vähintään kuuden viikon ajan. Tertut ripustetaan rautalankoihin, tai ne asetetaan pieniin rei’itettyihin laatikoihin tai seuloihin ja varastoidaan kuiviin ja ilmastoituihin mutta lämmittämättömiin rakennuksiin. Tämän jälkeen rypäleet puristetaan hitaasti, jolloin niistä saadaan hyvin vähän mehua. Menetelmä tuottaa hyvin sokeripitoisia puristemehuja, jotka käyvät hitaasti.

Vuonna 2009 alkuperänimityksellä ”Arbois” varustettuja viinejä tuotettiin 820 hehtaarin alueella: puna- tai roseeviinejä tuotettiin vuodessa noin 15 000 hehtolitraa, valkoviinejä noin 12 000 hehtolitraa, merkinnällä ”vin jaune” varustettuja viinejä noin 1 000 hehtolitraa ja merkinnällä ”vin de paille” varustettuja viinejä noin 500 hehtolitraa. Alueen 252 rypäleiden korjaajasta 55 viiniyttää oman satonsa ja tuottaa 60 prosenttia viineistä, kolme viiniosuuskuntaa viiniyttää 30 prosenttia tuotannosta ja seitsemän kauppiasta ostaa rypäleitä ja valmistaa niistä loput 10 prosenttia näistä viineistä.

8.3. Syy- ja seuraussuhteet

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Arbois” varustettujen viinien erityispiirteet ovat ennen muuta yhteydessä tarkasti rajattuihin viljelylohkoihin ja niiden (savea ja kalkkikiveä sisältävään) merkelipitoiseen maa-ainekseen, jonka peitteenä on tavanomaista enemmän kalkkikivipitoisia vyörysoraikkoja, mutta myös viinitarhojen kaltevuuteen ja niiden ilmansuuntaan. Viinitarhojen maaperä on syvällä aina viileä, kun taas pinnalla vyörysoraikot helpottavat maaperän lämpenemistä ja kuivumista.

Tuottajat ovat osanneet istuttaa viiniköynnöslajikkeet niille parhaiten sopiville maa-alueille pitkällisen havainnoinnin ansiosta. Rypälelajikkeilla Trousseau N ja Savagnin B on tiukat edafiset vaatimukset. Trousseau N tarvitsee hyvin lämmintä ja karkea-aineksista maaperää, kun taas Savagnin B edellyttää maaperää, jonka pintakerros on hyvin kivistä mutta jonka syvemmissä kerroksissa on paljon viileyttä.

Näiden maaperään, maastonmuotoihin ja paikallisilmastoon liittyvien tekijöiden yhdistelmä luo maantieteellisellä alueella optimaaliset olosuhteet aromaattisten valkoviinien tuotantoon, viinien, joissa on hedelmäisyyttä ja mineraalisuutta sekä raikkautta, joka takaa sen, että viineillä on hyvä kypsytyspotentiaali.

Viininviljelijä huolehtii viiniköynnöksen optimaalisesta hoidosta ja tuotannon elinvoimaisuudesta ja potentiaalista, mikä ilmenee satomäärien maltillisuuteen liittyvissä käytännöissä. Viljelijä ottaa käyttöön maaperän säilymistä edesauttavia käytäntöjä (esimerkiksi nurmikaistaleiden käyttö) ehkäistäkseen eroosioon liittyviä riskejä, jotka ovat koko ajan läsnä jyrkkiin rinteisiin ja merkelipitoiseen maahan istutetuissa viinitarhoissa.

Täydentävällä maantieteellisellä nimityksellä ”Pupillin” varustettujen viinien osalta todetaan, että hyvin jyrkillä rinteillä sijaitseva syvä, merkelipitoinen ja tiivis maaperä soveltuu erityisen hyvin eritoten Poulsard N -lajikkeesta valmistettavien punaviinien tuotantoon.

Maantieteellisen alueen vaativa ilmasto on osaltaan edesauttanut ”keltaisen viinin” erityispiirteiden syntymistä. Talven ja kesän väliset suuret lämpötilaerot edistävät ”huntukerroksen” synnyttävien hiivojen kehittymistä, minkä ansiosta syntyy ”keltaisen viinin” ominaismaku. Tuote-eritelmässä kuvattu hyvin pitkäkestoisen kypsytyksen perinne ilman tynnyreiden täyttöä kypsytyksen aikana edesauttaa ”keltaisen viinin” erityispiirteiden esiintuloa. Kypsytyksen aikana aromit tiivistyvät ja niistä kehittyy entistä moniulotteisempia.

Tuulisen syksyn suhteellinen kuivuus edistää ”olkiviinin” valmistukseen tarkoitettujen rypäleiden kuivumista. Kypsytysjakso, joka ulottuu 15. päivään marraskuuta saakka kolmantena satovuoden jälkeisenä vuonna ja josta vähintään 18 kuukauden ajan viiniä kypsytetään puuastioissa, edistää moniulotteisten aromien kehittymistä ja viinien jalostumista.

Vuonna 1285 Arbois-viini on jo ollut erittäin kuuluisa, sillä kyseistä viiniä Henri DE BRIEYn seurassa nauttineen truveeri Jacques BRETELin mukaan Chinyn kreivi tarjoili sitä kutsuvierailleen Chauvencyn turnajaisissa!

Louis PASTEUR osti viinitarhan Arbois'ta ja teki siellä käymisprosesseihin liittyviä kokeita, joilla hän ratkaisi lopullisesti väittelyn, jota hän oli käynyt ”spontaanin sikiämisen” teorian kannattajia vastaan. Lisäksi hän osoitti, että paikallinen mikrofloora vaikuttaa osaltaan paikan ja sen tuotosten ominaispiirteiden väliseen, yhä osin salaperäiseen, yhteyteen.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2021 virallisen geokoodin mukaan seuraavien kuntien alueesta:

– Doubs’n departementti: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson, Le Val;

– Juran departementti: Abergement-le-Petit, Abergement-lès-Thésy, Aiglepierre, Aresches, Arlay, Augea, Augerans, Augisey, Aumont, Balanod, Bans, Barretaine, Baume-les-Messieurs, Beaufort-Orbagna, Belmont, Bersaillin, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blois-sur-Seille, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Brainans, Briod, Buvilly, Cernans, Césancey, La Chailleuse (ainoastaan entisen Saint-Laurent-la-Rochen kunnan aluetta vastaava osa), Chamblay, Chamole, Champagne-sur-Loue, Champrougier, La Chapelle-sur-Furieuse, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, Château-Chalon, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Conliège, Cosges, Courbette, Courbouzon, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Desnes, Les Deux-Fays, Digna, Domblans, Dournon, Ecleux, L’Etoile, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Frébuans, Frontenay, Geraise, Germigney, Geruge, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Graye-et-Charnay, Grozon, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Ladoye-sur-Seille, Larnaud, Lavigny, Lemuy, Loisia, Lombard, Lons-le-Saunier, Le Louverot, La Loye, Macornay, Mantry, Marnoz, La Marre, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molain, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montbarrey, Montholier, Montmarlon, Montmorot, Mont-sous-Vaudrey, Mouchard, Nance, Neuvilley, Nevy-sur-Seille, Nogna, Ounans, Oussières, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Picarreau, Plainoiseau, Plasne, Poids-de-Fiole, Poligny, Pont-d’Héry, Pont-du-Navoy, Port-Lesney, Pretin, Publy, Quintigny, Recanoz, Relans, Repots, Revigny, Rosay, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Rye, Saint-Amour, Saint-Didier, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Sainte-Agnès, Saizenay, Salins-les-Bains, Santans, Sellières, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Les Trois-Châteaux, Val-d’Epy (ainoastaan entisten kuntien Nantey, Val d’Epy ja Senaud aluetta vastaava osa), Val-Sonnette, Vaudrey, Vaux-sur-Poligny, Verges, Véria, Vernantois, Le Vernois, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d’Aval, Villeneuve-sous-Pymont, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey, Vincent-Froideville, Voiteur.

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Pupillin” osalta viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu IV kohdassa (1 alakohdan a alakohta) ja IV kohdassa (3 alakohdan a alakohta) tarkoitettujen kuntien alueesta, johon ei kuulu Pupillinin kuntaa, joka muodostaa kyseisen maantieteellisen nimityksen maantieteellisen alueen.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Arbois” voidaan täydentää perinteisellä merkinnällä ”vin de paille” (”olkiviini”).

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Arbois” voidaan täydentää perinteisellä merkinnällä ”vin jaune” (”keltainen viini”).

Merkinnän ”vin de paille” saavat viinit on varustettava vuosimerkinnällä.

Viineissä, jotka varustetaan täydentävällä maantieteellisellä nimityksellä ”Pupillin”, täydentävä maantieteellinen nimitys on merkittävä tarkistetun alkuperänimityksen perään ja painettava kirjaimin, joiden mitat eivät sen paremmin leveydeltään kuin korkeudeltaan ylitä tarkistetun alkuperänimityksen kirjainten mittoja.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:

— kyseessä on kiinteistörekisterialue;

— paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Kiinteistörekisterialueen nimi painetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu.

Pakkaaminen

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Pullo, josta käytetään nimitystä ”Clavelin” tai ”bouteille à vin jaune” ja jonka tilavuus on noin 62 senttilitraa, varataan yksinomaan sellaisten alkuperänimityksen saaneiden viinien pakkaamiseen, jotka varustetaan perinteisellä merkinnällä ”vin jaune” (”keltainen viini”).

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f3ff41c6-ac5a-4378-aec8-0837f4d9d8d6

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.