(4)Viro toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(6)Viroon sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee, että vuonna 2017 vallinnut julkisen talouden 0,3 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen vaihtuu 0,2 prosentin ylijäämäksi vuonna 2018, 0,5 prosentin ylijäämäksi vuonna 2019, ja sen jälkeen rahoitusasema lähenee tasapainoa. Sen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Uudelleenlasketun rakenteellisen alijäämän arvioidaan vuoden 2018 vakausohjelman perusteella olevan 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, ja rahoitusaseman arvioidaan tämän jälkeen pysyvän hieman alijäämäisenä. Julkisen talouden velan arvioidaan pysyvän alle 9 prosentin suhteessa BKT:hen vuosina 2018 ja 2019 ja supistuvan 5,3 prosenttiin vuoteen 2022 mennessä. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Tuloja koskeviin oletuksiin kohdistuvat negatiiviset riskit liittyvät lähinnä joihinkin toimenpiteisiin, joita ei ole määritetty tarkasti. Tämä vaikuttaa ohjelmakauden kaikkiin vuosiin.

(7)Virolle on suositettu pysymistä keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuonna 2018. Tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 6,1 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia. Tällöin rakenteellisen rahoitusaseman sallittu heikkeneminen olisi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2018. Kun otetaan huomioon, että viron tuotantokuilun on arvioitu olevan 2,7 prosenttia ja BKT:n kasvavan potentiaalista kasvuvauhtia hitaammin, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen vaatimuskaavion perusteella nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu vuonna 2019 ei saisi olla yli 4,1 prosenttia, mikä vastaisi 0,6 prosentin vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan on vaarana, että politiikan pysyessä muuttumattomana tästä vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Viron on oltava valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuosina 2018 ja 2019.

(8)Riittävämmän sosiaalisen turvaverkon tarjoaminen ja sitä tukevan palvelutarjonnan parantaminen on edelleen Virolle suuri haaste. Viro käyttää sosiaaliseen suojeluun vähemmän rahaa (noin 16 prosenttia suhteessa BKT:hen) kuin Euroopan unioni keskimäärin (noin 28 prosenttia suhteessa BKT:hen). Sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyyden vähentämiseen on paranemassa, mutta vaikutus on edelleen heikko ja alle Euroopan unionin keskiarvon. Virossa on edelleen suuri köyhyysriski, joka koskee varsinkin vammaisia, työttömiä kotitalouksia ja ikääntyneitä, ja erityisesti yksin asuvia. Tuloerot (5,6 prosenttia) ovat vuonna 2016 edelleen Euroopan unionin keskiarvoa (5,2 prosenttia vuonna 2016) suuremmat tilanteen viimeaikaisesta kohenemisesta huolimatta. Joitakin toimia on toteutettu riittävien perhe-etuuksien tarjoamiseksi suuremmille perheille, mikä on edelleen vähentänyt lasten suhteellista köyhyyttä. Vähimmäistoimeentuloetuuden määrää on korotettu, ja sen rinnalla on luotu kannustimia palata työelämään. Ensimmäinen askel, jolla tämän ryhmän erittäin suurta köyhyysriskiä vähennetään, on 115 euron avustus yksin asuville, joiden eläke on pieni. Myös vammaisten ja ei-vammaisten köyhyys- ja syrjäytymisriskin välinen ero (20,9 prosenttia vuonna 2016) oli Euroopan unionin keskiarvoa (10,1 prosenttia) korkeampi. Pitkäaikaishoitopalvelujen rahoitus ei vastaa ikääntyvän väestön tarpeita. Käynnissä olevan hallinnonuudistuksen vaikutus palvelutarjonnan laatuun jää nähtäväksi.

(9)Sukupuolten välinen palkkaero on edelleen unionin suurimpia (25,3 %), vaikka se onkin kaventumassa. Työn ja yksityiselämän yhteensovittamista edistetään viimeaikaisilla muutoksilla vanhempainlomaan ja etuusjärjestelmään. Muutoksilla on tarkoitus kannustaa naisia palaamaan töihin aikaisemmin ja siten pienentää sukupuolten välistä palkkaeroa. Muutokset toteutetaan vuosina 2018–2020. Vanhempainlomauudistuksen toista vaihetta koskeva ehdotus on parhaillaan käsiteltävänä. Jatkuva yhteistyö työmarkkinaosapuolten kanssa ja niiden valmiuksien vahvistaminen on alhaisen järjestäytymisasteen huomioon ottaen tärkeää tässä yhteydessä ja laajemminkin. Tasa-arvolain muutokset, joilla parannetaan palkkojen läpinäkyvyyttä, on vielä hyväksymättä, ja kun ne on hyväksytty, niitä sovelletaan ainoastaan julkisella sektorilla. Sukupuolten välisten palkkaerojen analysointiin tarkoitetun välineen ei odoteta valmistuvan ennen vuotta 2019.

(10)Viron tuottavuuden hidas kasvu on sidoksissa sen vaatimattomiin tutkimus-, teknologia- ja innovointipanostuksiin. Vuonna 2016 alle 0,5 prosenttia Viron yrityksistä ilmoitti harjoittavansa tutkimustoimintaa, ja yritysten tutkimus- ja kehitysintensiteetti on vain 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen – puolet EU:n keskiarvosta, joka oli 1,3 prosenttia. Lisäksi useat innovointia mittaavat indikaattorit, kuten uusia tuotteita ja prosesseja luovat tai sisäistä innovointia harjoittavat pienet ja keskisuuret yritykset, ovat heikentyneet huomattavasti viime vuosina. Vaikka taloudessa onkin jonkin verran korkean lisäarvon ja osaamisvaltaista toimintaa, yritysten tutkimus- ja kehitysintensiteetti, tiedemaailman ja yritysten väliset yhteydet sekä yritysten innovointi- ja teknologiakapasiteetti ovat edelleen alhaiset. Julkisen sektorin tutkimus-, teknologia- ja innovointimenot ovat perinteisesti olleet Euroopan unionin keskiarvon yläpuolella. Riittämätön priorisointi julkisessa tutkimuksessa on kuitenkin haaste. Viro on ottanut käyttöön useita toimenpiteitä, joilla edistetään talouden tutkimus- ja innovointitoimintaa, mutta haasteena on toimenpiteiden vaikutuksen maksimoiminen.

(11)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Viron talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Virolle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Viron finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(12)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Viro toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

1.varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 4,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen; parantaa sosiaalisen turvaverkon riittävyyttä, erityisesti ikääntyneiden ja vammaisten osalta; toteuttaa toimenpiteitä sukupuolten palkkaeron kaventamiseksi muun muassa lisäämällä palkkojen läpinäkyvyyttä yksityisellä sektorilla;

2.edistää tutkimusta ja innovointia, erityisesti tarjoamalla toimivia kannustimia innovaatiopohjan laajentamiseksi.

Tehty Brysselissä