Alueiden komitean lausunto aiheista:

- "Komission tiedonanto Yrityspolitiikan haasteet osaamiselle rakentuvassa taloudessa", ja

- "Ehdotus: neuvoston päätös monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005)"

(2001/C 22/04)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta "Yrityspolitiikan haasteet osaamiselle rakentuvassa taloudessa - Ehdotus: Neuvoston päätös monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005)" KOM(2000) 256 lopullinen - 2000/0107 (CNS),

ottaa huomioon neuvoston 31. toukokuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 2. kesäkuuta 1999 tekemän päätöksen laatia aiheesta lausunto ja antaa lausunnon valmistelu valiokunta 6:n "työllisyys, talouspolitiikka, yhteismarkkinat, teollisuus, pk-yritykset" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 6:n kesäkuun 30. päivänä 2000 yksimielisesti hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 185/2000 rev. 1, jonka esittelijä oli Henning Jensen (DK, PES),

hyväksyi 20. ja 21. syyskuuta 2000 pitämässään 35. täysistunnossa (syyskuun 21. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Alueiden komitean kanta monivuotista ohjelmaa koskevaan tiedonantoon ja ehdotukseen

1.1. Alueiden komitea pitää komission tiedonantoa "Yrityspolitiikan haasteet osaamiselle rakentuvassa taloudessa" ja ehdotusta neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (2001-2005) yleisesti ottaen kauaskatseisena ja rakentavana panoksena EU:n yrityspolitiikan uudistamiseen ja uudelleensuuntaamiseen.

1.2. Alueiden komitea yhtyy komission analyysiin haasteista, joita maailmanlaajuistuminen ja uusi tietoon perustuva talous EU:lle asettaa. Alueiden komitea katsoo, että jäsenvaltioiden koordinoidulla panoksella, jossa maiden alue- ja paikallisviranomaiset ovat osallisina, päästään tuloksiin tehokkaammin kuin yksittäisten jäsenvaltioiden aloitteilla.

1.3. Komitea katsoo myös, että uuden tietotalouden taloudellisia ulottuvuuksia ja sen seurauksia alueille ja alueviranomaisille voi olla syytä tarkastella tarkemmin. Monissa jäsenvaltioissa on tehty tämäntyyppisiä analyysejä, ja ne ovat osoittaneet, että uudella tietotaloudella on monenlaisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia alue- ja paikallistasolla.

1.4. Alueiden komitea tukee komission näkemystä, jonka mukaan EU:n yrityspolitiikan ja yrityspoliittisten ohjelmien uudelleensuuntaaminen on välttämätön edellytys, jotta voidaan saavuttaa EU:n uusi kunnianhimoinen strateginen tavoite, jonka valtion- ja hallitusten päämiehet asettivat Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa Lissabonissa. Tavoitteena on tehdä EU:sta maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamiselle rakentuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää kasvua, luomaan uusia ja entistä parempia työpaikkoja, lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä toteuttamaan komission puheenjohtajan Romano Prodin näkemyksen "yrittäjyyden Euroopasta".

1.5. Alueiden komitea edellyttää, että kyseinen kestävä kehitys tarkoittaa kestävää kehitystä myös alueille ja alueilla. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että alue- ja paikallisviranomaisilla on erittäin läheiset suhteet yritysten vastuuhenkilöihin ja työmarkkinaosapuoliin.

1.6. Alueiden komitea arvostaa ja kannattaa Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiä uuden tietotalouden ja hyvinvointiyhteiskunnan keskinäisestä riippuvuudesta, mutta katsoo, että niitä ei ole otettu riittävästi huomioon komission tiedonannossa ja ehdotuksessa monivuotiseksi ohjelmaksi. Sosiaalivakuutusjärjestelmät on mukautettava uuteen tietotalouteen siten, että ne yhtäältä suosivat yrittäjyyttä ja itsenäistä ansiotoimintaa ja ovat toisaalta työntekijöiden etujen mukaisia.

1.7. Alueiden komitea panee lisäksi merkille, että komissio ei ole juurikaan pohtinut alue- ja paikallisviranomaisten roolia uudessa tietotaloudessa ja siis niiden haasteiden ratkaisemisessa, joita maailmanlaajuistuminen ja uusi tietoon perustuva talous asettavat EU:lle. Kyseisillä viranomaisilla on useissa jäsenvaltioissa tunnetusti ratkaiseva tehtävä julkisten hyvinvointipalvelujen hoitamisessa. Ne odottavat sen vuoksi saavansa keskeisen roolin siirryttäessä uuteen tietopohjaiseen talouteen. Lisäksi jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset toteuttavat - usein vapaaehtoisesti - yrityspolitiikkaa, jolla pyritään luomaan mahdollisimman suotuisat puite-edellytykset yrittäjille ja yrityksille ja siten lisäämään alueellista kasvua ja työllisyyttä. Alueiden komitea pitää sen vuoksi asiaankuuluvana, että näille viranomaisille myönnetään virallinen asema EU:n yrityspolitiikassa ja monivuotisessa ohjelmassa, jotta kyseisellä tasolla saatavaa kokemusta voidaan hyödyntää laajemmissakin yhteyksissä.

1.8. Alueiden komitea pitää huomionarvoisena, että komissio tunnustaa tiedonannossaan "Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi - Euroopan työllisyysstrategian paikallinen ulottuvuus"(1) alue- ja paikallisulottuvuuden merkityksen työllisyys- ja yrityspolitiikassa, mutta ei toimi samoin tiedonannossaan ja ehdotuksessaan monivuotisesta ohjelmasta.

1.9. Alueiden komitea pitää valitettavana, että alue- ja paikallisviranomaisille ei ole annettu virallista asemaa uudessa avoimessa koordinointimenetelmässä eli "paras käytäntö" -menetelmässä. Seikka on kummastuttava, kun otetaan huomioon, että Eurooppa-neuvoston Lissabonin kokouksen päätelmissä nimenomaan todettiin, että menetelmän tulee kattaa kaikki tasot. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat yritysmaailman portti julkiseen sektoriin, olisi luonnollista, että niille tarjottaisiin mahdollisuus osallistua sekä esikuva-analyysimenetelmän kehittämiseen että soveltamiseen. Komitean mukaan esikuva-analyysissä tulisi keskittyä selvittämään, miten yritysmaailman julkisen ja yksityisen sektorin välinen työnjako sekä julkisen sektorin eri toimijoiden - alueviranomaiset mukaan luettuina - välinen työnjako vaikuttavat yrityspolitiikan tehoon.

1.10. Alueiden komitea odottaa erittäin kiinnostuneena, että komissio laatii ennen vuoden 2001 kesää valkoisen kirjan päätöksentekorakenteista (white paper on governance). Komission on siinä mm. määrä kuvailla, miten voidaan lisätä alue- ja paikallisviranomaisten panosta yhteisötason tehtävissä. Komitea katsoo, että komission olisi jo nyt hyvä sisällyttää tämä näkökohta tiedonantoon sekä monivuotiseen ohjelmaan, jotta alue- ja paikallisviranomaiset saisivat virallisen aseman EU:n yrityspolitiikassa.

1.11. Alueiden komitea pitää lupaavana, että nyt laaditaan uusi EU:n yrityspolitiikka, joka suunnataan kaikille yrityksille koosta, alasta tai sijainnista riippumatta. Komitea katsoo, että yhdessä yritystoiminnan uuden pääosaston kanssa tämä aloite tarjoaa uuden ja entistä paremman poliittisen ja organisatorisen kehyksen EU:n yrityspolitiikalle.

1.12. Komission mainitsemien dynaamista ja innovatiivista toimintaympäristöä edistävien tärkeimpien tekijöiden osalta alueiden komitea katsoo komission painottavan liikaa tutkimustoimintaa suhteessa yleiseen koulutusjärjestelmään. Kokemukset osoittavat, että tietotalouden yrityksillä on taipumusta ryhmittyä erityisesti yliopistokaupunkien ympärille, joten pelkästään tutkimukseen panostamisella saattaa olla lukuisasti välittömiä alueiden talouteen vaikuttavia seurauksia.

1.13. Alueiden komitean mielestä on yleisesti ottaen vaikeaa muodostaa kantaa niin yleisluonteisesti laadittuun monivuotiseen ohjelmaan yritysten ja yrittäjyyden hyväksi Euroopassa, kuin käsillä oleva ohjelma on. Ohjelmassa ei erotella yrityksiä tyypin eikä koon mukaan, vaan niiden oletetaan kaikkien pystyvän toimimaan uudessa tietotaloudessa samalla tavoin.

1.14. Alueiden komitea myöntää, että ne tarpeet, jotka on täytettävä yritysten ja yrittäjyyden kehittämiseksi Euroopassa, muuttuvat aikaa myöten, mutta katsoo tarkoituksenmukaiseksi laatia ainakin ensimmäisen vuoden aloitteista yksityiskohtainen ohjelma. Komitea pitää hyväksyttävänä, että uudessa monivuotisessa ohjelmassa keskitytään politiikan kehittämiseen ja laajoihin toimiin, vaikka se onkin tietyssä määrin "lähde pienestä liikkeelle" -periaatteen vastaista.

1.15. Komitean perusnäkemyksen mukaan yrittäjyyden Euroopan toteuttaminen edellyttää, että komissio ottaa huomioon uuden tietotalouden toimintatavan. On osoittautunut, että yrityksillä ja tuotannolla on tietotaloudessa taipumus keskittyä yhä enemmän alueellisiksi ryhmittymiksi, ns. osaamiskeskuksiksi. Näissä ryhmittymissä tehdään laajaa yhteistyötä, mutta samalla niissä kilpaillaan mm. korkeasti koulutetusta työvoimasta. Yhteistyön ja kilpailun yhdistelmä synnyttää dynaamisia ja kilpailukykyisiä alueita, jotka vetävät puoleensa sekä yrittäjiä että jo vakiintuneita yrityksiä. Tällaisella kehityksellä on tiettyjä selkeitä aluetaloudellisia vaikutuksia, ja se tuo myös yritys- ja yrittäjäpolitiikkaan joitakin selkeitä alueellisia ulottuvuuksia.

1.16. Alueiden komitean mielestä EU:n yritys- ja yrittäjäpolitiikassa tulee ottaa aiempaa paremmin huomioon, että monialaisen yhteistyön taidot ja kyky tehdä yhteistyötä ja toimia niin fyysisissä kuin virtuaaliverkostoissa muiden alueiden yrittäjien ja yritysten kanssa samoin kuin valmius ottaa käyttöön ja omaksua uusi tekniikka on ratkaisevan tärkeää menestyksen kannalta. Kyseisiin verkostoihin liittyy usein selvä alueellinen ulottuvuus, sillä ryhmittymiä syntyy sellaisten alueiden välille, jotka voivat täydentää toisiaan ja tukea kulloisenkin alueen tietyn osaamisalan tietopohjaa. Mielikuva yksittäisestä keksijästä, yksityisyrittäjästä tai insinööristä uusien eurooppalaisten yritysten perustajana tuskin kestää tulevaisuudessa. Tulevaisuuden yrittäjät ja yritykset järjestäytyvät yhä enenevässä määrin fyysisiin tai virtuaaliverkostoihin, joissa kyky alueelliseen yhteistyöhön ja organisointiin on menetyksen tärkein edellytys.

1.17. Alueiden komitea katsoo yleisesti ottaen olevan hyvin tarpeellista, että uutta tietotaloutta analysoidaan tarkemmin osana alan politiikan kehittämistä erityisesti siksi, että voitaisiin selvittää Euroopan tietotalouden alueellisia ulottuvuuksia ja vaikutuksia.

2. Alueiden komitean suositukset monivuotista ohjelmaa koskevasta tiedonannosta ja ehdotuksesta

2.1. Alueiden komitea suosittaa, että komissio ottaa tiedonannossa ja monivuotisessa ohjelmassa aiempaa enemmän huomioon uuden tietotalouden ja hyvinvointiyhteiskunnan välisen keskinäisen riippuvuuden sekä alue- ja paikallisviranomaisten aseman ja roolin hyvinvointiyhteiskunnassa.

2.2. Alueiden komitea suosittaa komissiolle, että se pyrkisi kokonaisvaltaiseen, poikkialaiseen paikalliskehitykseen tähtäävään politiikkaan.

Alueiden komitea kehottaa nimenomaisesti komissiota pohtimaan tarkemmin läheisyysperiaatteen mukaista alue- ja paikallisviranomaisten roolia uudessa tietotaloudessa ja siis niiden haasteiden ratkaisemisessa, joita maailmanlaajuistuminen ja uusi tietoon perustuva talous asettavat EU:lle. On toivottavaa, että tällöin pohditaan alue- ja paikallisviranomaisten roolia sekä yrityspolitiikan ja siihen liittyvien menetelmien ja toimien kehittämisessä että monivuotiseen ohjelmaan sisältyvien konkreettisten toimien soveltamisessa. Komitean mielestä tämä voidaan toteuttaa Euroopan eri edunvalvontaorganisaatioiden ja viranomaisten välisten uusien kumppanuus- ja yhteistyömallien avulla.

2.3. Alueiden komitea suosittelee, että komissio ottaa huomioon, miten yrityspolitiikka on järjestetty ja miten toimivalta on jaettu kussakin yksittäisessä jäsenvaltiossa ja mikä on alue- ja paikallisviranomaisten vastuu yrityspolitiikasta. Komitea kehottaa komissiota laatimaan tiedonannon, jossa selvitetään alue- ja paikallisviranomaisten rooli ja tehtävä yrityspolitiikassa ja näin ollen alue- ja paikallisulottuvuuden merkitys yritys- ja yrittäjäpolitiikassa. Samassa yhteydessä komission olisi syytä hyödyntää työllisyysalan kokemuksiaan.

2.4. Alueiden komitea kehottaa komissiota laatimaan nykyistä konkreettisempia työohjelmia, joissa monivuotisen ohjelman käsitteellinen nykysisältö muutetaan operatiivisempaan muotoon. Komitean mielestä on tärkeää korostaa, että kyseisissä konkreettisissa toimissa tulee ottaa huomioon kunkin maan poliittinen ja hallinnollinen rakenne.

2.5. Alueiden komitea kehottaa komissiota analysoimaan tarkemmin uuden tietotalouden alueellisia ulottuvuuksia ja vaikutuksia osana alalla toteuttamansa politiikan kehittämistä. Komitean mielestä uuteen tietotalouteen liittyy muutamia ilmeisiä alueellisia ja paikallisia ulottuvuuksia, ja se kehottaa siksi komissiota laatimaan ja priorisoimaan sellaisia yrityspoliittisia toimia, joihin sisältyy selkeä tämäntyyppinen ulottuvuus. Toimissa on otettava huomioon se, että uuden tietotalouden yrityksillä on taipumus keskittyä alueellisiksi ryhmittymiksi. EU:n tasolla voi esimerkiksi olla tarpeen tukea aiempaa enemmän alueellisia osaamiskeskuksia ja virtuaalista koulutustarjontaa alueellisen keskittymisen vastapainona. Tämän vuoksi on suosittava osaamisverkkojen luomista ja helpotettava heikoimmin edistyneiden alueiden pääsyä verkkoihin.

2.6. Alueiden komitea kehottaa komissiota tarjoamaan alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuuden osallistua "paras käytäntö" -menetelmän kehittämiseen ja soveltamiseen. Komitea kehottaa nimenomaisesti komissiota selvittämään osana esikuva-analyysiään, miten markkinoiden ja julkisen ja sektorin välinen työnjako sekä julkisen sektorin viranomaisten välinen työnjako vaikuttavat yrityspolitiikan tehoon. Näin voidaan määritellä, mitkä yrityspoliittiset tehtävät yksityinen sektori ja mitkä taas julkinen sektori, alueviranomaiset mukaan luettuina, pystyvät hoitamaan parhaiten.

2.7. Alueiden komitea esittää lopuksi, että vuosittaisten työohjelmien asiaankuuluvista osista, vuonna 2003 annettavasta keskipitkän aikavälin arviointikertomuksesta sekä lopullisesta arviointikertomuksesta pyydetään alueiden komitean lausunto.

Bryssel 21. syyskuuta 2000.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert

(1) KOM(2000) 196 lopullinen.