1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen

EU:n takuun pitäisi tuottaa kerrannaisvaikutuksia. EKKR-takuurahaston tarkoituksena on saada aikaan lisäinvestointeja erityisesti yksityisiltä sijoittajilta samaan tapaan kuin Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) ja useat rahoitusvälineet, joita on tuettu rahoitusta yhdistävillä EU:n välineillä vuodesta 2007. EKKR-takuurahasto tarjoaa välittäjinä toimiville rahoituslaitoksille (yleensä kansainvälisille rahoituslaitoksille) osittaisia takuita joko investoinnin suuririskisimmälle osalle (first loss) tai tasavertaisin ehdoin (pari passu). Kyseiset rahoituslaitokset puolestaan tarjoavat tukea (lainoina, takauksina, oman pääoman ehtoisina sijoituksina tai vastaavina tuotteina) rahoitusketjun loppupään tuensaajille. EU:n talousarviotakuun ja aikaansaatujen investointien kokonaismäärän välissä on siis kaksi vipuvaikutuksen tasoa. Ensimmäisellä tasolla EU:n takuu mahdollistaa sen, että välittäjänä toimiva kansainvälinen rahoituslaitos voi tarjota tietyn määrän lisärahoitusta (sisäinen vipuvaikutus). Toisella tasolla (ulkoinen vipuvaikutus) kansainvälisen rahoituslaitoksen tarjoama rahoitus saa liikkeelle lisäinvestointeja hankevaiheessa.

1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit

Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan

1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset

Komissio on saanut arvokasta kokemusta innovatiivisista rahoitusvälineistä.

Rahoituslähteiden yhdistäminen otettiin ensimmäisen kerran käyttöön vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen alussa, ja siitä on asteittain tullut EU:n ulkoisen yhteistyön tärkeä väline, jolla täydennetään muita rahoituksen toteutusmenetelmiä. EU:n alueellisia rahoitusta yhdistäviä välineitä on perustettu kaikille alueille, joilla EU harjoittaa ulkoista yhteistyötä. Vuoden 2015 loppuun mennessä näiden välineiden puitteissa hyväksytyn, EU:n talousarviosta ja EKR:n varoista myönnetyn tuen yhteismäärä oli jo noin 2,7 miljardia euroa, jolla on saatu aikaan noin 50 miljardin euron kokonaisinvestoinnit.

Naapuruuspolitiikan investointijärjestelyn edeltäjä naapuruuspolitiikan investointiväline on saavuttanut hyviä tuloksia: EU:n talousarviosta on osoitettu naapuruuspolitiikan investointivälineeseen vuodesta 2007 varoja yhteensä 1,432 miljardia euroa. Lisäksi jäsenvaltiot ovat rahoittaneet naapuruuspolitiikan investointivälineen erityisrahastoa yli 80 miljoonalla eurolla. Tämä on mahdollistanut 112 hankkeen toteuttamisen naapuruuspolitiikan investointivälineen tuella. Naapuruuspolitiikan investointivälineen avulla on saatu vuodesta 2008 liikkeelle noin 13,83 miljardia euroa rahoitusta eurooppalaisilta ja kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, ja investointien kokonaismäärä on noin 28,10 miljardia euroa. Tämä merkitsee sitä, että jokaisella investointivälineestä sijoitetulla eurolla on ollut noin 20-kertainen vipuvaikutus investointien kokonaismäärään.

EU–Afrikka-infrastruktuurirahasto perustettiin vuonna 2007, ja se on siitä lähtien tukenut hankkeita yhteensä yli 500 miljoonalla eurolla pääasiassa energia-, liikenne- ja vesialalla. Afrikan investointiväline perustettiin vuonna 2015 komission päätöksellä C (2015)5210.