KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja yritysryhmiltä edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta /* SWD/2013/0128 final */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja yritysryhmiltä edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta 1. Johdanto Muut kuin taloudelliset tiedot katsotaan yleensä ympäristö- ja sosiaaliasioita sekä yritysten hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskeviksi tiedoiksi. Nämä tiedot kattavat myös monimuotoisuutta koskevat tiedot, sillä johtokunnan kokoonpano on yrityksen hallinto- ja ohjausjärjestelmän kannalta keskeinen seikka. Tällaiset tiedot voidaan julkistaa toimintakertomuksiin sisältyvän selvityksen, erillisen hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen tai erillisen raportin muodossa, verkkosivustolla jne. Ympäristö- ja sosiaaliasioita sekä yritysten hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskevien tietojen virallisesta julkistamisesta säädetään EU:n lainsäädännössä tällä hetkellä tilinpäätösdirektiiveissä[1]. Sisämarkkinoiden toimintasuunnitelmassa[2] korostettiin kuitenkin tarvetta parantaa avoimuutta tällä alalla. Tämä tarve otettiin toistamiseen esille tiedonannossa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevasta uudistetusta strategiasta vuosiksi 2011–2014[3]. Tässä vaikutusten arvioinnissa tarkastellaan EU:n yrityksiltä edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen parantamista osana yritysten hallinto- ja ohjausjärjestelmää ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa laajempaa aloitekokonaisuutta, jonka tavoitteena on luoda erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous. 2. Ongelman määrittely Komission yksiköt ovat yksilöineet seuraavat kaksi keskeistä kysymystä: 1) muiden kuin taloudellisten tietojen riittämätön avoimuus ja 2) riittämätön monimuotoisuus yritysten johtokunnissa. 2.1. Muiden kuin taloudellisten tietojen riittämätön avoimuus Huolimatta havaittavissa olevasta myönteisestä kehityssuuntauksesta valtaosa EU:n suurista yrityksistä ei julkista riittävästi muita kuin taloudellisia tietoja, joiden muuttamista avoimemmiksi sidosryhmät (mukaan lukien sijoittajat, osakkaat, työntekijät ja kansalaisjärjestöt) pyytävät yhä painokkaammin. Tässä yhteydessä on korostettu tiettyjä kysymyksiä, jotka liittyvät saatavilla olevien tietojen määrään ja laatuun. – Määrä: Arvioiden mukaan vain noin 2 500 EU:n yhteensä noin 42 000 suuresta yrityksestä julkistaa vuosittain virallisesti muita kuin taloudellisia tietoja. – Laatu: Julkistetut tiedot ovat usein epäolennaisia, tai ne eivät ole riittävän tasapuolisia, paikkansapitäviä ja ajankohtaisia. Toimintalinjoja ja riskienhallintaa koskevissa olennaisissa tiedoissa samoin kuin yksittäisillä aihealueilla (esim. ihmisoikeudet ja korruptio) on tiettyjä puutteita. Tämä ongelma johtuu pääasiassa markkinoilla ja sääntelyssä havaituista puutteista. Markkinoiden toimintapuute: Vaikuttaa siltä, että markkinapohjaiset kannustimet ovat riittämättömiä tai jakautuvat epätasaisesti. Vaikka yrityksiin kohdistuu yhä kasvavaa painetta lisätä avoimuuttaan, muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen katsotaan tuottavan hyötyjä vasta pitkällä aikavälillä ja hyödyt katsotaan myös epävarmoiksi. Niistä aiheutuvat lyhyen aikavälin kustannukset ovat sen sijaan suhteellisen korkeat ja helposti mitattavissa. Tämän vuoksi yritykset jättävät mahdollisesti merkitykselliset ulkoisvaikutukset raportoinnin ulkopuolelle. Puutteet sääntelyssä: Useimmat kuulemiseen osallistuneet sidosryhmät olivat sitä mieltä, että tilinpäätösdirektiiveillä asetettu velvollisuus on epätäsmällinen, mikä heikentää oikeusvarmuutta. Vaikka joidenkin jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädetään jo kyseistä velvollisuutta tiukemmista velvollisuuksista[4], kansallisissa vaatimuksissa on olennaisia eroja, jotka vaikeuttavat yritysten vertailua sisämarkkinoilla. 2.2. Ongelma 2: Riittämätön monimuotoisuus yritysten johtokunnissa Yritysten johtokunnat, joiden jäsenillä on samankaltainen koulutus- ja ammattitausta ja sama kansalaisuus ja jotka edustavat samaa ikäluokkaa tai sukupuolta, saattavat kärsiä kapeasta ryhmäajattelusta. Moninaisten näkemysten, arvojen ja taitojen puuttuminen voi köyhdyttää vuoropuhelua, ideoita ja kritiikin esittämistä johtokunnissa. Tämä voi vaikuttaa kielteisesti kritiikkiin ja valvontaan, joita johtokuntaa kohdistaa johdon päätöksiin. Vaikka ongelman laajuutta on vaikea arvioida täsmällisesti tietojen hajanaisuuden vuoksi, vaikuttaa siltä, että eurooppalaisten yritysten johtokuntien monimuotoisuus on melko vähäistä. Markkinoiden toimintapuute: Johtokuntien riittämätön monimuotoisuus on kytköksissä ennen kaikkea liian vähäisiin markkinapohjaisiin kannustimiin, jotka saisivat yritykset pyrkimään muuttamaan tilannetta. Johtokuntien jäsennimityksiin liittyvät puutteelliset käytännöt edistävät profiililtaan samankaltaisten jäsenten valintaa. Riittämätön tiedotus johtokuntien monimuotoisuudesta pahentaa ongelmaa. Yritysten antamista tiedoista ei käy ilmi se, kuinka johtokunta suhtautuu monimuotoisuuteen valintaprosessissa, mitä tavoitteita sillä on tai missä määrin tavoitteet on saavutettu. Puutteet sääntelyssä: Markkinoiden toimintapuutteita ei ole korjattu riittävässä määrin asianmukaisella sääntelyllä. EU:n tasolla ei ole voimassa erityisiä sääntöjä johtokuntien monimuotoisuudesta, ja vaikka eräät jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tiettyjä säännöksiä ja määräyksiä (sukupuolijakauman tasapainottamiseksi), niiden noudattamissa menettelytavoissa on huomattavia eroja. Tällaiset ongelmat aiheuttavat lisäongelmia tietyille sidosryhmille (ts. yrityksille, sijoittajille, kansalaisjärjestöille, viranomaisille jne.). Ne vaikuttavat kielteisesti yritysten tulokseen (yrityksille aiheutuvia muita kuin taloudellisia riskejä ja ulkoisvaikutuksia ei oteta asianmukaisesti huomioon), vastuuvelvollisuuteen (kun yrityksillä ei voida katsoa olevan täyttä vastuuta yhteiskunnallisista vaikutuksistaan) ja finanssimarkkinoiden tehokkuuteen (kun sijoittajat eivät saa päätöksentekoprosessien kannalta merkityksellisiä tietoja). 2.3. Kuinka ongelmat kehittyvät, jos niihin ei puututa? Globaalilla tasolla on tehty monia aloitteita, joiden puitteissa yrityksille annetaan ei-sitovaa ohjeistusta.[5] Toisin kuin taloudellisille tiedoille, muille kuin taloudellisille tiedoille ei ole tällä hetkellä yleisesti hyväksyttyä standardien laatijaa. Monimuotoisuutta koskevat aloitteet ovat myös hajanaisia, ja ajan mittaan on saatu aikaan vain vähäisiä parannuksia. Tarvitaan lisätoimia, sillä yhdenkään nykyisistä aloitteista ei odoteta tuovan lyhyellä aikavälillä merkittäviä ratkaisuja havaittuihin ongelmiin. 2.4. Toissijaisuusperiaate Muita kuin taloudellisia tietoja säännellään jo osittain EU:n tasolla. Jäsenvaltioiden erilaiset lähestymistavat voivat kuitenkin aiheuttaa vielä suurempia eroja sisämarkkinoilla, ja kestävyysaiheiset tiedot vaikuttavat luonteeltaan kansallisilta. Monimuotoisuuden osalta tämänhetkiset aloitteet ovat erittäin pirstaleisia. Ilman EU:n tasolla toteutettavia toimia monissa jäsenvaltioissa ei tapahdu tulevina vuosina lainkaan edistymistä tai edistyminen on erittäin hidasta. Sen vuoksi tarvitaan koordinoituja toimia EU:n tasolla. Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus mahdollistaa toimet, joilla puututaan havaittuihin ongelmiin.[6] 3. Tavoitteet Ehdotuksen yleistavoitteena on edistää sisämarkkinoiden potentiaalia saada aikaan kestävää kasvua ja työllisyyttä. Avoimuuden lisäämisen katsotaan olevan keskeisessä asemassa yritysten tulosten parantamiseksi. Sen odotetaan myös lisäävän kansalaisten luottamusta yrityksiin ja markkinoihin sekä mahdollistavan pääoman tehokkaamman kohdentamisen. Ehdotuksen toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat: (1) tietojen määrän (ts. raportoivien yritysten lukumäärän) kasvattaminen (2) julkistettavien tietojen laadun parantaminen (3) johtokuntien monimuotoisuuden lisääminen. 4. Toimintavaihtoehdot 4.1. Muiden kuin taloudellisten tietojen avoimuus Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi komission yksiköt ovat tarkastelleet useita toimintavaihtoehtoja, jotka perustuvat erityisesti julkistettavien tietojen muotoon, sisältöön ja viittauksiin sekä vaatimuksen luonteeseen. Nämä vaihtoehdot ovat seuraavat: (0) Politiikkaa ei muuteta. (1) Edellytetään muita kuin taloudellisia tietoja sisältävän selvityksen sisällyttämistä toimintakertomukseen. Tällä vaihtoehdolla lujitettaisiin nykyistä säännöstä sisällyttämällä siihen julkistettavien tietojen sisältöä koskevia vähimmäisvaatimuksia[7]. (2) Edellytetään yksityiskohtaista raportointia. Tämän vaihtoehdon mukaan yritysten edellytettäisiin antavan tietoja kansainvälisten kehysten mukaisissa erillisissä raporteissa. Tästä mahdollisesti aiheutuvan hallinnollisen rasituksen vuoksi on pohdittu seuraavantyyppisiä vaatimuksia: (a) pakollinen raportointi (b) ”raportti tai selvitys” -malli (c) vapaaehtoinen raportointi. Tämän vaihtoehdon mukaan yritykset, jotka päättävät antaa yksityiskohtaisen raportin, vapautettaisiin muista tiedotusvelvollisuuksista edellyttäen, että raportti täyttää tietyt edellytykset[8]. (3) Vahvistetaan EU:n pakollinen raportointistandardi. Seuraavassa taulukossa luodaan katsaus kyseisiä toimintavaihtoehtoja koskevaan arviointiin. Taulukko 1 – Arviointi eri toimintavaihtoehdoista || Tuloksellisuus || Tehokkuus (vaatimusten noudatta-misesta aiheutuvat kustannukset) || Kilpailukyky || Johdon-mukaisuus EU:n lainsäädännön kanssa Määrä || Laatu 0. Ei muutosta || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 1. Vaatimus tietojen julkistamisesta toimintakertomuksessa || + || + || + || + || + 2. Yksityis- kohtainen raportointi: || a) Pakollinen || + || ++ || -- || +/? || + b) Raportti tai selvitys || +/? || + || - || +/? || + c) Vapaa-ehtoinen || ? || + || + || + || + 3. Vahvistetaan EU:n pakollinen standardi || ++ || + || -- || ? || + Vaikutusten voimakkuus verrattuna perusskenaarioon (jota merkitään nollalla): ++ erittäin positiivinen; + positiivinen; – – erittäin negatiivinen; – negatiivinen; ≈ vähäinen/neutraali; ? epävarma; n.a. = ei sovelleta (komission yksiköiden analyysi). 4.2. Johtokuntien monimuotoisuuden lisääminen Komission yksiköt tarkastelivat seuraavia toimintavaihtoehtoja: (0) Politiikkaa ei muuteta. (1) Yritysten edellytetään esittelevän toimintakertomukseen sisällytettävässä hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä johtokuntansa monimuotoisuutta tukevat toimintalinjansa sellaisten näkökohtien osalta kuin ikä, sukupuoli, kansalaisuus sekä koulutus- ja ammattitausta. (2) Yritysten edellytetään ottavan monimuotoisuuden huomioon yhtenä johtokunnan jäsenehdokkaiden valintakriteereistä. (3) Yrityksille asetettaisiin sitova velvollisuus ottaa käyttöön johtokuntien monimuotoisuutta koskevat toimintalinjat.[9] On syytä huomauttaa, että kiintiöiden käyttöönottoon perustuva vaihtoehto on jätetty tarkastelun ulkopuolelle, koska sitä käsitellään komission erillisessä aloitteessa. Taulukko 4 – Arviointi eri toimintavaihtoehdoista || Tuloksellisuus || Tehokkuus (vaatimusten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset) || Kilpailukyky || Johdon-mukaisuus EU:n lainsäädännön kanssa || Arvioidut yrityskohtaiset kustannukset 0. Politiikkaa ei muuteta || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 1. Sisäisten monimuotoisuus-toimintalinjojen julkistaminen toimintakertomuksessa || + || + || + || ++ || 600–1000 euroa 2. Monimuotoisuuden ottaminen yhdeksi johtokunnan jäsenten valintaperusteista || +/? || -/? || +/? || +/? || ? Henkilöstöalan asiantuntijoiden palkkioihin mahd. liittyvät kustannukset 3. Vaatimus monimuotoisuutta koskevien toimintalinjojen käyttöönotosta || + || - || - || -/? || ? Henkilöstöalan asiantuntijoiden palkkioihin ja johtokunnan jäsenmäärän lisäykseen mahd. liittyvät kustannukset Vaikutusten voimakkuus verrattuna perusskenaarioon (jota merkitään nollalla): ++ erittäin positiivinen; + positiivinen; – – erittäin negatiivinen; – negatiivinen; ≈ vähäinen/neutraali; ? epävarma; n.a. = ei sovelleta 4.3. Parhaiksi arvioidut vaihtoehdot Muiden kuin taloudellisten tietojen avoimuuden osalta eri toimintavaihtojen vertailun perusteella parhaaksi arvioitu vaihtoehto on vaihtoehtojen 1 ja 2 c yhdistelmä. Yritysten edellytettäisiin julkistavan olennaisia tietoja toimintakertomukseen liitettävän selvityksen muodossa. Yritykset, jotka ovat halukkaita laatimaan yksityiskohtaisen muita kuin taloudellisia tietoja koskevan raportin vapaaehtoisuuden pohjalta, vapautettaisiin tästä velvollisuudesta edellyttäen, että raportti täyttää tietyt edellytykset. Uusi vaatimus koskisi vain suuria pörssiyhtiöitä ja listaamattomia yhtiöitä, joiden palveluksessa on yli 500 työntekijää. On arvioitu, että vaatimuksen soveltamisalaan kuuluisi noin 18 000 yritystä. Yritysryhmään kuuluvat tytäryritykset vapautettaisiin vaatimuksesta edellyttäen, että niitä koskevat tiedot sisällytetään emoyrityksen konsolidoituun toimintakertomukseen. Tällaisen toimintalinjan odotetaan mahdollistavan avoimuuden lisäämisen tyydyttävässä määrin, samalla kun hallinnollinen rasite pysyy vähäisenä. Monimuotoisuuden osalta parhaaksi arvioitu toimintavaihtoehto on vaihtoehto 1. Yritysten olisi annettava hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä tietoja monimuotoisuutta tukevista toimintalinjoistaan, mukaan lukien sellaiset näkökohdat kuin ikä, sukupuoli, kansalaisuus sekä koulutus- ja ammattitausta. Selvityksessä esiteltäisiin toimintalinjojen tavoitteet, täytäntöönpano ja saavutetut tulokset. Yritykset, joilla ei ole monimuotoisuutta tukevia toimintalinjoja, velvoitettaisiin ainoastaan antamaan selvitys toimintalinjojen puuttumisesta. Tämä vaihtoehto lisäisi avoimuutta, mikä kannustaisi yrityksiä pohtimaan aihetta syvällisemmin ja ottamaan paremmin huomioon tarve lisätä monimuotoisuutta johtokunnassaan. Tällä vaihtoehdolla jätettäisiin myös runsaasti joustovaraa. Johdonmukaisuuden säilyttämiseksi suhteessa yritysten hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskevaan selvitykseen liittyviin nykyisiin vaatimuksiin ja sen välttämiseksi, että pk-yrityksille aiheutettaisiin lisärasitetta, vain suurten pörssiyhtiöiden edellytettäisiin antavan tietoja johtokunnan monimuotoisuutta koskevista toimintalinjoista. 5. Suositeltavien toimintavaihtoehtojen keskeisten vaikutusten arviointi 5.1. Avoimuuden lisääntyminen Parhaaksi arvioidut vaihtoehdot lisäisivät yleisesti ottaen saatavilla olevien tietojen määrää verrattuna perusskenaarioon. Muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen osalta tukeutuminen kansainvälisiin kehyksiin mahdollistaisi todennäköisesti sen, että julkistettavien tietojen laatua ja vertailukelpoisuutta voitaisiin parantaa jossain määrin. Jos yritykset päättävät antaa vapaaehtoisuuden pohjalta muita kuin taloudellisia tietoja koskevan raportin, julkistettavat tiedot olisivat väistämättä yksityiskohtaisempia. Monimuotoisuuden osalta saataisiin – usein ensimmäistä kertaa – käyttöön tietoja kattavasta valikoimasta monimuotoisuusindikaattoreita. 5.2. Yritysten tuloksen paraneminen Ehdotuksen luonteen vuoksi hyötyjä on useimmissa tapauksissa vaikea mitata. Koska ehdotuksella lisätään avoimuutta vähäisin kustannuksin, sillä olisi yleisesti ottaen myönteinen vaikutus yritysten tulokseen, sillä muita kuin taloudellisia riskejä ja mahdollisuuksia voitaisiin arvioita ja hallita paremmin. Muilla kuin taloudellisilla indikaattoreilla mitatun tuloksen paraneminen alentaisi pääomakustannuksia, mahdollistaisi resurssien (mukaan lukien henkilöresurssit) paremman hallinnan, lisäisi kuluttajien luottamusta ja parantaisi yritysten hallinnointia. Avoimuus lisäisi myös johtokuntien monimuotoisuutta, mikä antaisi todennäköisesti johtokunnalle paremmat mahdollisuudet johdon valvontaan ja parantaisi päätöksentekoprosesseja. 5.3. Vastuuvelvollisuuden lisääntyminen Olennaisia muita kuin taloudellisia tietoja julkistettaisiin säännöllisin väliajoin, ja kansalaisjärjestöt ja paikallisyhteisöt voisivat käyttää niitä arvioidakseen yrityksen toimintoihin liittyviä vaikutuksia ja riskejä. Avoimemmat raportointikäytännöt voisivat myös kannustaa yrityksiä parantamaan tuloksiaan yhteiskuntavastuun alalla tai ottamaan ensimmäistä kertaa käyttöön yhteiskuntavastuuta koskevat toimintalinjat. Tämä vaikuttaisi myönteisesti yritysten yhteiskunnalliseen imagoon. Mahdollinen lisäys kuluttajien luottamuksessa voi myös vaikuttaa myönteisesti kysyntään. 5.4. Pääomamarkkinoiden tehostuminen Ehdotettu toimintavaihto vastaisi lyhyellä aikavälillä kasvavaan markkinalähtöiseen kysyntään saada vertailukelpoisempia ja tarkempia tietoja, joiden perusteella sijoittajat voivat kehittää kattavampia arvostusmalleja. Pitkällä aikavälillä se voisi saada sijoittajat ottamaan paremmin huomioon kestävyyteen liittyvät näkökohdat ja kokonaistuloksen. Ehdotettu monimuotoisuutta koskeva toimintavaihtoehto antaisi sijoittajille mahdollisuuden tehdä laajemmin tietoihin perustuvia päätöksiä yritysten hallinto- ja ohjausjärjestelmäkäytännöistä. 5.5. Hallinnollisen rasitteen lisääntyminen Uusi tiedotusvaatimus kasvattaisi kustannuksia verrattuna tilanteen säilyttämiseen ennallaan. Lisäkustannuksia voi syntyä selvitysten laatimisesta, julkaisemisesta, henkilöstön erityiskoulutuksesta tai tiedonkeruusta. Ehdotetun tiedotusvaatimuksen yrityskohtaiset vuosikustannukset arvioidaan 600–4 300 euroksi, eli kokonaiskustannukset olisivat 10,5–75,25 miljoonaa euroa. Yrityksille, jotka päättävät antaa yksityiskohtaisen raportin vapaaehtoisuuden pohjalta, saattaisi aiheutua korkeampia kustannuksia, mutta kyseiset yritykset vapautettaisiin julkistamisvelvollisuudesta.[10] Monimuotoisuutta koskevien toimintalinjojen julkistamiskustannukset arvioidaan 600–1000 euroksi, eli kokonaiskustannukset olisivat 3,6–6 miljoonaa euroa. Koska parhaaksi arvioitua vaihtoehtoa ei sovellettaisi listattuihin pk-yrityksiin, sen vaikutusten odotetaan jäävän vähäisiksi. Ehdotettu toimintalinja ei merkitsisi uusien todentamisvaatimusten antamista. Ehdotuksen ei odoteta kasvattavan olennaisesti tilintarkastuskustannuksia. 5.6. Muut vaikutukset 5.6.1. Sosiaaliset vaikutukset Toimenpide voisi kannustaa johtokuntia ottamaan sosiaaliset seikat paremmin huomioon liiketoimintastrategioissaan. Avoimuuden lisääntyminen voisi myös tukea parempia työsuhteita ja työselkkauksiin liittyvien riskien ja kustannusten vähentämistä. Monimuotoisuutta koskevan avoimuuden lisääntyminen yrityksen ylimmällä päätöksentekotasolla voisi lisätä monimuotoisuutta kaikilla organisaatiotasoilla. Monimuotoisempi johtokunta heijastaisi paremmin sidosryhmien monimuotoisuutta. 5.6.2. Ympäristövaikutukset Vaatimus ympäristöpolitiikkaan ja riskienhallintanäkökohtiin liittyvien olennaisten tietojen julkistamisesta parantaisi todennäköisesti resurssienhallintaa ja kestävyyttä koskevaa tietoisuutta yritysten sisällä. 5.6.3. Vaikutus perusoikeuksiin Parhaaksi arvioitujen vaihtoehtojen katsotaan vaikuttavan myönteisesti perusoikeuksiin, sillä ne kannustaisivat EU:n yrityksiä tarkastelemaan toimintalinjojaan ja sisäisiä menettelyitään säännöllisesti uudelleen monien näkökohtien kannalta. Tämä johtuu erityisesti kattavammasta julkisesta valvonnasta. 5.6.4. Muut taloudelliset vaikutukset Toimenpiteellä ei ole merkittäviä vaikutuksia viranomaisten käytettävissä oleviin varoihin eikä EU:n talousarvioon. 5.6.5. Kolmannet maat ja kansainväliset näkökohdat Ehdotettu toimintalinja veisi EU:n maailmanlaajuisesti katsottuna johtavaan asemaan. Toimintalinja olisi linjassa kolmansien maiden tekemien muiden aloitteiden kanssa ja voisi mahdollisesti kannustaa kyseisiä maita jatkokehittämään aloitteitaan. Toimenpiteen ei ole havaittu eikä ilmoitettu vaikuttavan olennaisesti kauppavaihtoon kolmansien maiden kanssa. 6. Seuranta ja arviointi Komissio seuraa tarkistettujen direktiivien täytäntöönpanoa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa koko täytäntöönpanojakson ajan. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden olisi kerättävä kyseiset tiedot pääasiassa asianomaisten virastojen tai arvopaperimarkkinoiden sääntelyviranomaisten välityksellä. Parhaaksi arvioidun politiikan vaikutuksista on laadittava arviointi sen selvittämiseksi, missä määrin ennakoidut vaikutukset toteutuvat. [1] Direktiivi 78/660/ETY ja 83/349/ETY. [2] ”12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi” KOM(2011) 206. [3] ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014”, KOM(2011) 681. [4] Muun muassa Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi, Espanja, Tanska ja Ranska. [5] Kuten YK:n Global Compact -aloite, OECD:n monikansallisille yrityksille antamat toimintaohjeet, ILO:n kolmikantainen periaatejulistus monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta, ISO-standardi 26000, yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet ja GRI-ohjeisto (Global Reporting Initiative). [6] Ks. SEUT-sopimuksen 8, 10 ja 11 artikla. [7] Aiheisiin, joihin säännöksessä viitataan nykyisin (ympäristö ja työntekijät), lisättäisiin sosiaaliset kysymykset sekä ihmisoikeuksiin ja korruption torjuntaan liittyvät seikat. Näiltä aloilta julkistettavat tiedot kattaisivat i) toimintalinjat, ii) tuloksen ja iii) riskienhallinnan, ja niiden olisi tukeuduttava voimassa oleviin kansainvälisiin kehyksiin. Yritysten, joilla ei ole erityisiä toimintalinjoja, edellytettäisiin vähintään esittävän syyt siihen, miksi näin on. [8] Edellytykset ovat seuraavat: i) raportti kattaa vaaditun sisällön, ii) siinä viitataan kansainvälisiin kehyksiin ja iii) se liitetään toimintakertomukseen. [9] Yritysten olisi määritettävä toimintalinjojen sisältö, asetettava tavoitteet ja arvioitava niiden saavuttamista. [10] Nämä kustannukset arvioidaan 33 000–604 000 euroksi, riippuen lähinnä yrityksen ja sen toimintojen koosta ja monimutkaisuudesta.