EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 31.5.2017 COM(2017) 280 final 2017/0128(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuudesta ja tiemaksujen laiminlyöntiä koskevien tietojen rajatylittävän vaihtamisen helpottamisesta unionissa (uudelleenlaadittu) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SWD(2017) 190 final}

{SWD(2017) 191 final}

{SWD(2017) 192 final}

{SWD(2017) 193 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Sähköisiä tiemaksunkeruujärjestelmiä on otettu käyttöön 20 jäsenvaltiossa kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, ja tällaisten järjestelmien määrä lisääntyy koko ajan. Suurin osa niistä edellyttää tienkäyttäjiltä erityisten laitteiden, jäljempänä ’ajoneuvolaitteet’, asentamista ajoneuvoihin. Jotkin järjestelmistä ovat yhteentoimivia eri maissa, mutta suurin osa ei ole. Tästä aiheutuu käyttäjille ylimääräisiä kustannuksia ja rasitteita, kun ajoneuvoihin on asennettava useita ajoneuvolaitteita, jotta niillä voi sujuvasti liikkua eri maissa. Kustannusten määrä on nykyisin arviolta 334 miljoonaa euroa vuodessa, ja sen odotetaan laskevan vuoteen 2025 mennessä vähän alle 300 miljoonaan euroon (jos EU:n tasolla ei tehdä asian suhteen mitään). Valtioiden rajat ylittävän yhteentoimivuuden puute lisää myös viranomaisten kustannuksia. Niitä aiheutuu sellaisten ylimääräisten ajoneuvolaitteiden hankinnasta ja huollosta, joita ei voi käyttää oman maan ulkopuolella. Ajoneuvolaitteiden hankinnan kertakustannus on 120 miljoonaa euroa ja huoltokustannukset 14,5 miljoonaa euroa vuodessa pelkästään yhdessä kansallisessa järjestelmässä, kun ajoneuvojen paikannukseen käytetään satelliittipaikannusta . Näiden kysymysten käsittelemiseksi hyväksyttiin vuonna 2004 direktiivi sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuudesta. Vuonna 2009 komissio teki päätöksen siitä, miten yhteentoimivuus olisi käytännössä toteutettava. Siinä säädettiin, että erityiset eurooppalaisen sähköisen tietullipalvelun (EETS) palveluntarjoajat tarjoaisivat tienkäyttäjille ajoneuvolaitteita, jotka ovat yhteensopivia kaikkien sähköisten tiemaksunkeruujärjestelmien kanssa EU:ssa. Suuri osa lainsäädännön tavoitteista on saavuttamatta. Yhteentoimivuutta yli rajojen on saatu aikaan jonkin verran, mutta Kroatiassa, Tšekissä, Saksassa, Kreikassa, Unkarissa, Irlannissa, Italiassa, Puolassa, Slovakiassa, Sloveniassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa tiemaksujen maksamiseen voi käyttää ainoastaan kansallisia ajoneuvolaitteita. Tähän on löydetty kaksi syytä: –EETS-palveluntarjoajilla on muun muassa seuraavanlaisia merkittäviä markkinoillepääsyn esteitä: ·syrjivä kohtelu viranomaisten taholta (mukaan lukien vakiintuneiden toimijoiden suojelu); ·pitkäkestoiset ja muuttuvat hyväksyntämenettelyt; sekä ·paikallisten järjestelmien tekniset erityispiirteet, jotka eivät vastaa vakiintuneita standardeja. Koska nykyisessä lainsäädännössä ei määritellä riittävän selkeästi tietullioperaattorien (jotka hallinnoivat tiemaksujärjestelmiä) ja jäsenvaltioiden velvollisuuksia EETS-palveluntarjoajien suhteen, esteet eivät riko EU-lainsäädäntöä ja ovat niin ollen voineet jäädä olemaan. Sen vuoksi on tärkeää eritellä velvollisuudet yksityiskohtaisesti, jotta EETS-palvelut voivat kehittyä kansallisten palvelujen rinnalla. –EETS-lainsäädäntö on asettanut EETS-palveluntarjoajille raskaita vaatimuksia, kuten ·velvollisuus tarjota palvelujaan kaikissa jäsenvaltioissa viimeistään 24 kuukauden kuluttua palveluntarjoajan virallisesta rekisteröinnistä. Tämä on tiettävästi rajoittanut mahdollisten palveluntarjoajien haluja rekisteröityä, koska ne ovat pelänneet rekisteristä poistamista sijoittautumisjäsenvaltiossaan, jos ne eivät ajoissa pysty kattamaan kaikkia EETS-osa-alueita; ja ·velvollisuus tarjota kevyiden ajoneuvojen markkinoille kalliita satelliittiperusteisia ajoneuvolaitteita (vaikka nykyisin mikään kevyiden ajoneuvojen sähköisistä tiemaksujärjestelmistä ei käytä satelliittipaikannusta), minkä vuoksi EETS-palveluntarjoajat eivät kykene tarjoamaan kilpailukykyisiä palveluja kevyiden ajoneuvojen omistajille. Satelliittiperusteiset ajoneuvolaitteet ovat edelleen kalliimpia kuin kansallisten palveluntarjoajien käyttämät yksinkertaiset mikroaaltoteknologiaan perustuvat ajoneuvolaitteet ja niiden lisätoiminnot ja laskentateho ovat tarpeettomia kevyiden ajoneuvojen tiemaksujen keräämisessä. Niin kauan kuin satelliittiteknologiaan perustuvat ajoneuvolaitteet ovat näin kalliita, on tärkeää vahvistaa aika, jonka kuluessa EETS-markkinat voidaan kevyiden ajoneuvojen osalta vakiinnuttaa siten, että EETS-palveluntarjoajat voivat tarjota asiakkailleen yksinkertaisia ajoneuvolaitteita, jotka ovat yhteensopivia olemassa olevien tiemaksujärjestelmien kanssa. Toinen ongelma koskee tiemaksujen perimisen vaikeutta toisessa jäsenvaltiossa rekisteröityjen ajoneuvojen omistajilta. Jäsenvaltio, joka havaitsee tiemaksuvelvollisuuden rikkomisen automaattisilla valvontalaitteilla, ei voi tunnistaa rikkojaa rekisterinumeron perusteella, jos ajoneuvo on rekisteröity ulkomailla. EU:ssa ei ole oikeusperustaa ajoneuvojen rekisteröintitietojen vaihtamiselle jäsenvaltioiden välillä tiemaksujen perimistä varten. Tästä seuraa kansallisille, alueellisille ja paikallisille tiemaksujärjestelmille vuosittain noin 300 miljoonan euron tulonmenetykset. On tärkeää seurata uusien palvelujen ja sovellusten ja erityisesti yhteentoimivien älykkäiden liikennepalvelujen kehittymistä, jotta voidaan mahdollisimman aikaisin hyödyntää niiden synergiamahdollisuudet tiemaksujen sähköisen keräämisen kanssa. Lisäksi on tärkeää sallia lisäarvopalvelujen tarjoaminen samalla teknologisella alustalla (ajoneuvolaitteet), jota käytetään sähköiseen tiemaksujen keräämiseen. Tämä ehdotus on osa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa REFIT-ohjelmaa, jossa keskitytään yritysten sääntelytaakan keventämiseen.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tämä aloite koskee olemassa olevan säädöksen (direktiivi 2004/52/EY) uudelleenlaadintaa. Sen tarkoituksena on käsitellä nykyisen lainsäädännön puutteita ja tehostaa sen tavoitteiden saavuttamista. Siinä ehdotetaan myös, että direktiivissä olisi otettava paremmin huomioon EETS-markkinoiden eri toimijaryhmien roolit, jotka määritellään nykyisin vain päätöksessä 2009/750/EY. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Aloitteella on tarkoitus parantaa sähköisten tiemaksunkeruujärjestelmien markkinoiden puite-edellytyksiä ja siten auttaa edistämään sisämarkkinoiden ja digitaalisten yhtenäismarkkinoiden toteuttamista. Lisäksi sähköisten tietullien käyttöönoton ja soveltamisen helpottaminen edistää ”käyttäjä maksaa”- ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteiden laajempaa soveltamista ja sen myötä energiaunionin tavoitteiden saavuttamista. Erityisesti aloitteella tehostetaan sen kanssa samaan aikaan esitettävän verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY tarkistamista koskevan ehdotuksen toimivuutta ja vaikuttavuutta. Aloitteessa ehdotetaan myös sääntelykehystä ajoneuvojen rekisteritietojen vaihtamiselle tiemaksuvelvoitteiden noudattamisen valvomiseksi. Tämä edistää osaltaan tavoitteiden saavuttamista oikeuden ja perusoikeuksien aloilla. Toiminnallisemmalla tasolla säännökset ovat yhdenmukaisia liikenneturvallisuuteen liittyviä liikennerikkomuksia koskevan rajat ylittävän tietojenvaihdon helpottamisesta annetun direktiivin (EU) 2015/413 kanssa. Säännöksissä on myös otettu huomioon henkilötietojen suojaa koskeva sovellettava lainsäädäntö. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperusta on sama kuin nykyisen direktiivin (2004/52/EY) eli perussopimuksen 91 artikla. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Sähköisten tiemaksunkeruujärjestelmien markkinoiden puutteellinen organisointi jäsenvaltiossa A vaikuttaa negatiivisesti jäsenvaltiossa B rekisteröityihin tienkäyttäjiin ja päinvastoin. Yksittäisillä jäsenvaltioilla ei ole kannustimia muuttaa asioita, ellei EU:n kansalaisten ja yritysten etuja oteta huomioon. Tämä on saavutettavissa ainoastaan EU:n tason toimilla. Tiemaksujen rajat ylittävän valvonnan osalta pelkästään hallitustenvälinen lähestymistapa on osoittanut rajoituksensa: asiasta on tehty jäsenvaltioiden välillä vain muutamia kahdenvälisiä sopimuksia. Vain EU voi toteuttaa toimivan järjestelmän tietojen vaihtamiseksi maksujen laistajista kaikkien jäsenvaltioiden välillä. •Suhteellisuusperiaate Uusien osatekijöiden (verrattuna direktiiviin 2004/52/EY) laatimista edelsi perusteellinen ennakkoarviointi kaikista niistä politiikkatoimista, joita sidosryhmät olivat ehdottaneet julkisen kuulemisen aikana. Yksi tärkeimmistä arviointiperusteista oli suhteellisuusperiaate. Toimenpiteet, joita ei pidetty oikeasuhteisina – erityisesti sähköisten tiemaksujärjestelmien ehdoton yhdenmukaistaminen EU:ssa – analysoitiin vaikutustenarvioinnissa ja hylättiin. •Sääntelytavan valinta Aloitteella muutetaan huomattavasti direktiivin 2004/52/EY säännöksiä sekä lisätään monia uusia säännöksiä. Selvyyden vuoksi ehdotus koskee siksi uuden (uudelleenlaaditun) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamista. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Direktiivistä 2004/52/EY ja päätöksestä 2009/750/EY tehtiin yhteinen jälkiarviointi komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Se johti seuraaviin päätelmiin: –Lainsäädännöllä ei ole onnistuttu useimpien sen tavoitteiden saavuttamisessa: tietullioperaattorien kannalta sähköisten tiemaksujärjestelmien kustannukset eivät ole juurikaan vähentyneet, ja tienkäyttäjille ei ole edelleenkään EETS-järjestelmää; –Sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuudessa ei ole juuri edistytty, ja ajoneuvolaitteita ei ole muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta integroitu muihin laitteisiin. Jos yhteentoimivuutta on, sitä esiintyy pääasiassa kansallisella tasolla. Valtioiden rajat ylittäviä melko suppeita sopimuksia on tehty vain muutamia. Valtioiden rajat ylittävän yhteentoimivuuden puuttuminen johtuu kilpailulle vieraista rakenteista monilla kansallisilla markkinoilla, joilla viranomaiset voivat antaa etuoikeutetun markkina-aseman yhdelle tiemaksuoperaattorille, sekä itse EETS-lainsäädännön asettamista esteistä (erityisesti EETS-palveluntarjoajien velvollisuudesta kyetä tarjoamaan palvelujaan kaikkialla EU:ssa 24 kuukauden kuluessa). Rajatylittävä yhteentoimivuus on kallista ja vaikea saavuttaa, koska EETS-lainsäädännön sallimia kolmea erilaista teknologiaa sovelletaan hyvin eri tavoin eri kansallisissa tiemaksujärjestelmissä. Lisäksi yhteentoimivuutta haittaa sellaisten tehokkaiden säännösten puuttuminen, joilla voitaisiin vaikuttaa tiemaksuvelvollisuuden noudattamisen toteutumiseen toisessa jäsenvaltiossa rekisteröityjen ajoneuvojen tapauksessa;

–Soveltamisalan kannalta lainsäädännöllä voidaan vaikuttaa vain osittain, sillä vaatimusta siitä, että kaikkien EETS-palveluntarjoajien pitäisi kattaa kaikki ajoneuvotyypit ja kaikki tietullikohteet Euroopassa, pidetään kohtuuttomana. Tehokkaampaa olisi se, että palveluntarjoajat voisivat vapaasti vastata asiakkaidensa tarpeisiin sen sijaan, että ne velvoitetaan tarjoamaan kaikenkattava mutta kallis ja tarpeeton palvelu; –Lainsäädännöllä voitaisiin tuottaa huomattavaa EU:n lisäarvoa, sillä jäsenvaltioiden väliset vapaaehtoisen yhteistyön sopimukset eivät ole merkittävästi edistäneet EETS:n kattavuutta sisämarkkinoilla ja joka tapauksessa tätä potentiaalia on hyödynnetty vain vähän, koska vapaaehtoisesta yhteistyöstä on tehty niin harvoja sopimuksia; ja –Direktiivissä viitataan EETS-palvelujen tarjoamisesta vastaaviin yksiköihin määrittelemättöminä ”toiminnanharjoittajina”, mutta päätöksessä määritellään selkeästi ’EETS-palveluntarjoajat’. Näiden kahden säädöksen välillä on näin ollen epäjohdonmukaisuutta. Jälkiarvioinnin tuloksia käytettiin niiden ongelmien täsmentämiseen, joita tällä aloitteella on tarkoitus ratkaista. •Sidosryhmien kuulemiset Jälkiarviointia ja vaikutustenarviointia laatiessaan komissio toteutti viisi pääasiallista kuulemista: 1) Avoin julkinen verkkokuuleminen kyselylomakkeen pohjalta Kuuleminen oli avoinna 12 viikkoa 8.7.–2.10.2016. Kysymykset oli tarkoitettu pääasiassa suurelle yleisölle, joka sai näin tilaisuuden ilmaista näkemyksiään tiemaksujen sähköisestä keräämisestä puuttumatta teknisiin yksityiskohtiin. Vastaajilla oli kuitenkin mahdollisuus esittää näkemyksiään laajemminkin vastauksissaan moniin avoimiin kysymyksiin sekä liittää mukaan kannanottoja ja muita asiakirjoja. Komission tavoitteena oli kuulemisen avulla tunnustella suuren yleisön mielipiteitä politiikan suurista linjoista (sekä nykyisessä lainsäädännössä että lainsäädännön tarkistamisen yhteydessä). Vastauksia saatiin niin vähän, että niiden edustavuutta voi pitää kyseenalaisena. Niissä kuitenkin kannatettiin selvästi kaikkia käsiteltävänä olevan ehdotuksen suuria linjoja; 2) Kaikille sidosryhmille osoitettu julkinen kehotus toimittaa kirjallisia lausuntoja Sidosryhmille annettiin mahdollisuus toimittaa lausuntoja jälkiarviointia ja vaikutustenarviointia varten. Lausuntoja saatiin yhteensä 22: yhdeksän tietullien/moottoriteiden ylläpitäjiltä, yhdeksän kuljetusyrityksiltä ja neljä viranomaisilta; 3) Rajoitettu ammattialan sidosryhmien kuuleminen jälkiarviointiin liittyvistä kysymyksistä Kohdennettu sidosryhmäkuuleminen käynnistettiin 26.6.2015, ja se oli avoinna vastauksille 10 viikkoa 1.9.2015 saakka. Päätavoitteena oli kerätä tietoja ja dataa komission tiedoissa olevien aukkojen paikkaamiseksi jälkiarviointia valmisteltaessa. Eri EETS-sidosryhmille osoitettuun neljään erilliseen kyselyyn saatiin yhteensä 22 vastausta. Ottaen huomioon, että suuria sidosryhmiä on suhteellisen vähän ja ala on hyvin järjestäytynyt, tämän määrän voidaan kohtuudella olettaa olevan hyvin edustava. Vastausten sisältö oli vaihteleva, mutta noin puolet niistä tarjosi sekä faktoja että laajaa tietoa, joita komissio hyödynsi yksiköidensä valmisteluasiakirjassa. Loput vastaukset sisälsivät lähinnä mielipiteitä ja kannanottoja, jotka auttoivat komissiota ymmärtämään sidosryhmien näkemyksiä nykyisen lainsäädännön toimivuudesta ja vaikuttavuudesta; 4) Rajoitettu ammattialan sidosryhmien kuuleminen tulevasta ehdotuksesta EETS-lainsäädäntökehyksen tarkistamiseksi Kohdennettu sidosryhmäkuuleminen EETS-lainsäädäntökehyksen tarkistamisen vaikutustenarviointia varten käynnistettiin 5.10.2016, ja se oli avoinna vastauksille kuusi viikkoa 13.11.2016 saakka. Päätavoitteena oli kerätä tietoja ja dataa komission tiedoissa olevien aukkojen paikkaamiseksi valmisteltaessa vaikutustenarvioinnin ongelmanmäärittelyosuutta. Lisäksi tarkoituksena oli kuulostella sidosryhmien mielipiteitä vaihtoehdoista ja toimenpiteistä, joita komissio mahdollisesti voisi ehdottaa. Kyselyyn saatiin yhteensä 53 vastausta eli huomattavasti enemmän kuin jälkiarviointia varten toteutettuun vastaavaan kuulemiseen. Monissa erittäin hyvissä vastauksissa analysoitiin ongelmia perusteellisesti, ja niihin sisältyi tilasto- ja muita tietoja sekä ehdotuksia konkreettisiksi ratkaisuiksi. Vastaukset auttoivat huomattavasti vaikutustenarvioinnin näyttöön tukeutuvan perustan lujittamisessa ja mahdollisten toimenpiteiden hahmottelemisessa; 5) Kommentit arvioinnin etenemissuunnitelmaan ja alustavaan vaikutustenarviointiin

Sidosryhmille annettiin tilaisuus kommentoida julkaistua arvioinnin etenemissuunnitelmaa ja alustavaa vaikutustenarviointia. Niiltä ei kuitenkaan saatu kommentteja. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Komissio käytti ulkopuolisia asiantuntijoita apuna vaikutustenarvioinnin laatimisessa. Selvityksen tätä varten teki Ricardo. Lisäksi vaikutustenarvioinnissa käytettiin komission jälkiarvioinnin yhteydessä tekemien kahden aikaisemman tutkimuksen tuloksia. Nämä olivat State of the art of electronic tolling ja Expert review of the EETS legislative acts. •Vaikutustenarviointi Aloitteen tueksi on laadittu vaikutustenarviointi, joka sai sääntelyntarkastelulautakunnalta ensin kielteisen lausunnon. Lautakunta katsoi, ettei vaikutustenarvioinnissa asetettu yksiselitteisesti tavoitteeksi sähköisten tiemaksujärjestelmien täyttä yhteentoimivuutta EU:ssa eikä selitetty, miten vaihtoehdot edistävät yhteentoimivuutta. Vaihtoehdoissa ei myöskään esitetty riittävän selvästi päätöksentekijöiden vaihtoehtoja, eikä vaikutustenarvioinnissa otettu riittävästi huomioon sidosryhmien eikä etenkään jäsenvaltioiden näkemyksiä. Vaikutustenarviointiin tehtiin sääntelyntarkastelulautakunnan suosituksiin vastaamiseksi seuraavia muutoksia: - Yleistä tavoitetta tarkistettiin selittämällä, että aloitteen tarkoituksena on tuoda jokaisen tienkäyttäjän saataville yhteentoimivat tiemaksupalvelut, joiden taso vastaa käyttäjän tarpeita ja vaatimuksia, myös täyden yhteentoimivuuden osalta; ensimmäisen erityistavoitteen kohdalle lisättiin tekstiä, jossa selvennetään, ettei se ainoastaan vastaa yhteentoimivuuden kolmen osatekijän (tekninen, menettelyllinen ja sopimuksellinen) tavoitteen saavuttamista vaan myös sisältää päämäärän, joka koskee EETS-markkinoiden kilpailukykyisen rakenteen luomista. - Kahdessa uudessa jaksossa – 5.1 ja 5.2 – esitetään tulokset ennakkoarvioinnista, joka koski kaikkia politiikkatoimia, joista sidosryhmien kanssa keskusteltiin julkisen kuulemisen aikana; yksi toimintavaihtoehdoista muutettiin pelkästä yhdenmukaistamisesta sellaiseksi, johon sisältyy myös markkinatoimenpiteitä. - Sidosryhmien ja erityisesti jäsenvaltioiden näkemykset esitettiin perusteellisesti 5.1 ja 5.2. jaksossa. Kun sääntelyntarkastelulautakunnalle esitettiin tarkistettu versio vaikutustenarvioinnista, se antoi uuden, myönteisen lausunnon varauksin. Lautakunnan varaukset liittyivät seuraaviin kolmeen pääkohtaan: - Sääntelyntarkastelulautakunta katsoi, ettei vaikutustenarvioinnissa määritelty ydintoimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä tavoiteltujen tulosten saavuttamiseksi, eikä tarkasteltu niiden keskinäisiä riippuvuussuhteita. - Lisäksi sääntelyntarkastelulautakunta totesi, ettei vaikutustenarvioinnissa edelleenkään esitetty selkeästi, miten ehdotetut toimenpiteet edistäisivät toivotun yhteentoimivuuden saavuttamista EU:ssa ja mitä riskejä liittyy parhaana pidettyyn vaihtoehtoon. Lopuksi lautakunta huomautti, ettei vaikutustenarvioinnissa selitetty, miksi ei ollut harkittu ratkaisuja vaikutukseltaan tehokkaimman ja kustannustehokkaimman vaihtoehdon väliltä. Varausten johdosta tehtiin seuraavat lisäykset: –taulukkoon 9 lisättiin yksityiskohtaiset selitykset siitä, mitkä toimenpiteet ovat olennaisia ja mitkä eivät, sekä selvitys niiden keskinäisistä riippuvuussuhteista; –uusi taulukko 19 vaikutuksesta yleisen tavoitteen saavuttamiseen sekä siitä, mitkä ovat riskit, että sitä ei vaihtoehdolla 2 saavutettaisikaan; ja –kohtiin 5.1.4 ja 5.4 selitys siitä, miksi ei ollut harkittu ratkaisuja vaikutukseltaan tehokkaimman ja kustannustehokkaimman vaihtoehdon väliltä. Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin kolmea yleistä toimintavaihtoehtoa: 1.eräiden ongelmien käsittely itsesääntelyn avulla ja muiden lainsäädännön keinoin;

2.kaikkien ongelmien käsittely lainsäädännöllä säilyttäen päätöksen 2009/750/EY markkinapohjainen lähestymistapa; ja 3.eräiden ongelmien käsittely sähköisten tiemaksujärjestelmien täysimittaisella teknisellä ja menettelyllisellä EU-tason yhdenmukaistamisella ja muihin ongelmiin puuttuminen lainsäädännöllä. Vaihtoehto 2 on suositeltavin. Sillä katsottiin olevan hyvä vaikuttavuus ja paras tehokkuus (kustannusten suhde hyötyihin) tavoitteiden saavuttamiseksi sekä yleisesti ottaen myönteisiä sivuvaikutuksia. Odotetut hyödyt ovat seuraavat: ·tienkäyttäjille: kumulatiiviset 370 miljoonan euron säästöt (nettonykyarvona) vuoteen 2025 mennessä. Suurin osa näistä koituu maanteiden liikenteenharjoittajille, joista valtaosa on pk-yrityksiä; ·tieverkon ylläpitäjille: vuoteen 2025 mennessä 48 miljoonan euron säästöt (nettonykyarvona), jotka syntyvät siitä, ettei tarvitse hankkia ylimääräisiä ajoneuvolaitteita, sekä tiemaksutulojen lisääntyminen (150 miljoonalla eurolla vuodessa) rajatylittävän valvonnan parempien sääntöjen ansiosta; ja ·EETS-palveluntarjoajille: kansallisille markkinoille pääsyyn liittyvän sääntelyrasitteen vähentyminen (oletetusti 12 palveluntarjoajan osalta 10 miljoonaa euroa nettonykyarvona vuoteen 2025 mennessä) ja markkinoiden laajentumisen tuottamat 700 miljoonan euron lisätulot vuosittain. Odotetut kustannukset ovat seuraavat: ·tieverkon ylläpitäjille: lisäkustannukset, joita syntyy tiemaksujärjestelmien mukauttamisesta uusiin vaatimuksiin (kumulatiivisesti 174 miljoonaa euroa nettonykyarvona vuoteen 2025 mennessä) ja 700 miljoonan euron maksamisesta EETS-palveluntarjoajille vuosittain (kumulatiivinen arvo, kaikki tieverkon ylläpitäjät, kaikki EETS-palveluntarjoajat). Tällä ei ole kuitenkaan talousarviovaikutuksia, sillä se merkitsee ylläpitäjien itsensä tai näiden alihankkijoiden aikaisemmin itse suorittamien tehtävien ulkoistamista. Parhaana pidetyn vaihtoehdon kumulatiivinen nettohyöty (hyödyt, joista vähennetty kustannukset) on nettonykyarvona 254 miljoonaa euroa vuoteen 2025 mennessä. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Aloitteen odotetaan vähentävän yritysten sääntelyrasitetta kumulatiivisesti 254 miljoonalla eurolla vuoteen 2025 mennessä. Summa muodostuu seuraavasti: –kumulatiivinen 370 miljoonan euron vähennys tienkäyttäjien sääntelyrasitteessa vuoteen 2025 mennessä. Pääosa tästä säästöstä hyödyttää maantiekuljetusyrityksiä, joista suurin osa on pienyrityksiä (enimmäkseen mikroyrityksiä); –kumulatiivinen 126 miljoonan euron lisäys tietullioperaattorien (tieverkon ylläpitäjien) – joiden joukossa ei ole pk-yrityksiä – sääntelyrasitteeseen; ja –kumulatiivinen 10 miljoonan euroa vähennys EETS-palveluntarjoajien (jotka ovat pääosin suurten tai hyvin suurten yritysten tytäryhtiöitä) sääntelyrasitteeseen. Koska suurimmassa sidosryhmässä, johon asialla on vaikutusta, on selvästi eniten pk- ja mikroyrityksiä (maantiekuljetusyrityksiä) ja vaikutukset niihin ovat myönteisiä, ei ole tarpeen säätää niitä koskevista poikkeuksista tai erityisistä säännöistä. Aloite todennäköisesti lisäisi kilpailua, mahdollistaisi uusien toimijoiden tulon tiemaksujen keräämisen aikaisemmin monopoleihin perustuville kansallisille markkinoille. Se pienentää maantiekuljetusten alan sääntelyrasitetta ja sen myötä parantaa alan kilpailukykyä. Lisäksi tiemaksujen sähköisen keräämisen menetelmien parempi yhdenmukaistaminen hyödyttää Euroopan laitevalmistajia, joilla on jo nyt johtava asema maailmanmarkkinoilla EU:n vahvojen ja tehokkaiden standardien ansiosta. Ehdotus edistää digitaalisten sisämarkkinoiden toteutumista •Perusoikeudet Toimivan EETS:n kehittämisen odotetaan helpottavan matkustamista maiden välillä ja siten edistävän tavaroiden ja ihmisten vapaata liikkuvuutta. Maksuvelvollisuuden rikkojia koskevien tietojen vaihtamisen mahdollistama sääntöjen noudattamisen parempi valvonta auttaa varmistamaan kotimaassa ja ulkomailla rekisteröityjen tienkäyttäjien tasavertaisen kohtelun. Ehdotukseen sisältyy myös säännöksiä, joiden pitäisi mahdollistaa EETS-palveluntarjoajien ja vakiintuneiden toiminnanharjoittajien kohtelu tasavertaiselta pohjalta.

Henkilötietojen suojan ja yksityisyydensuojan osalta tärkein vaikutus liittyy mekanismiin, joka velvoittaa jäsenvaltiot vaihtamaan tietoja ajoneuvojen omistajista, joiden on todistettu tai epäilty syyllistyneen tiemaksujärjestelmää koskevaan petokseen. Mekanismi perustuu suurelta osin liikenneturvallisuuteen liittyvien liikennerikkomusten rajatylittävää täytäntöönpanon valvontaa koskevan direktiivin (EU) 2015/413 säännöksiin. Sen vuoksi otetaan käyttöön asianmukaisia suojatoimia, joilla varmistetaan, että ehdotus on kaikilta osin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan sekä henkilötietojen suojaa koskevan sovellettavan lainsäädännön mukainen. Tämän direktiivin nojalla kerättyjä tietoja ei pitäisi käyttää muihin kuin tämän direktiivin mukaisiin tarkoituksiin. Jäsenvaltioiden olisi noudatettava tietojen käyttöä ja väliaikaista säilytystä koskeviin ehtoihin perustuvia velvollisuuksia ja yleisemmin tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita henkilötietojen käytössä. Ehdotuksesta on kuultu Euroopan tietosuojavaltuutettua kahdessa vaiheessa: ensin tietosuojavaltuutettua kuultiin suunnitellun järjestelmän periaatteista tietojen vaihtamiseksi; toiseksi sitä kuultiin itse lainsäädäntötekstistä. Euroopan tietosuojavaltuutettu ei esittänyt kommentteja. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia unionille. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Vaikutustenarvioinnissa esitetään yksityiskohtainen seurantasuunnitelma, joka perustuu 11 indikaattoriin lainsäädännön vaikutusten seuraamiseksi ja arvioimiseksi viisi vuotta voimaantulon jälkeen. Ehdotukseen sisältyy erityinen raportointilauseke, joka koskee sen arviointia, mitä vaikutuksia uusilla säännöksillä on rajatylittävään tiedonvaihtoon tiemaksuvelvollisuuksien noudattamisen valvomiseksi. •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta) Kun otetaan huomioon ehdotuksen soveltamisala ja se, että sillä laaditaan uudelleen direktiivi 2004/52/EY, jonka kaikki jäsenvaltiot ovat siirtäneet kokonaisuudessaan kansalliseen lainsäädäntöön, ei vaikuta olevan perusteltua tai oikeasuhteista vaatia selittäviä asiakirjoja. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Pääasialliset sisältömuutokset direktiiviin 2004/52/EY ovat seuraavat: 1 artikla: Kohde ja soveltamisala Artiklan 1 kohtaan lisätään (sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuuden varmistamisen lisäksi) toinen tavoite: tiemaksujen laiminlyöntiä koskevien tietojen rajatylittävän vaihtamisen helpottaminen. Artiklan 2 kohdasta poistetaan b alakohta, jotta jäsenvaltiot voivat vaihtaa tietoja tiemaksujen laiminlyöjistä, jos tiemaksujärjestelmät eivät edellytä ajoneuvolaitteiden asentamista. Tämä muutos on tarpeen, jotta voidaan mahdollistaa esimerkiksi kaupunkiliikennemaksujen (myös ruuhkamaksujen) ja muiden sellaisten järjestelmien noudattamisen valvonta, jotka perustuvat rekisterinumeron automaattiseen tunnistamiseen sähköisten tiemaksujen perimisessä. Artiklan 3 kohtaa muutetaan sen varmistamiseksi, että EETS-palvelua tarjoavat EETS-palveluntarjoajat eivätkä tietullioperaattorit. 2 artikla: Määritelmät Direktiivissä käytettyjen termien selkiyttämiseksi lisätään määritelmiä koskeva artikla. 3 artikla: Tekniset ratkaisut Artiklan 1 kohdassa täsmennetään, että sen säännöksiä sovelletaan ainoastaan tiemaksujärjestelmiin, jotka edellyttävät ajoneuvolaitteiden asentamista tai käyttöä. Sana ”käyttö” on lisätty sen varmistamiseksi, että sähköisten tiemaksutapahtumien suorittamiseen käytettäviä kannettavia laitteita voidaan pitää direktiivin soveltamiseksi ajoneuvolaitteina. Artiklan 1 kohdassa esitetään uusiin ja jo olemassa oleviin sähköisiin tiemaksujärjestelmiin sovellettavat tekniset ratkaisut. Lisäksi 1 kohdassa oleva luettelo tekniikoista, joita voidaan käyttää sähköisissä tiemaksutapahtumissa, siirretään liitteeseen IV. Komissio valtuutetaan muuttamaan luetteloa delegoidulla säädöksellä, jos tekniikka vanhentuu tai jos luetteloon olisi lisättävä uusia tekniikoita, jotka on testattu pilottikokeilla päätöksen 2009/750/EY 20 artiklan mukaisesti.

Entinen 2 kohta poistetaan, sillä siinä toistetaan direktiivin muita säännöksiä. Uudessa 2 kohdassa säädetään, että ajoneuvolaitteiden, jotka käyttävät satelliittipaikannustekniikkaa, on oltava yhteensopivia Galileon ja Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) paikannuspalvelujen kanssa, ja ne voivat olla yhteensopivia muiden satelliittinavigointijärjestelmien kanssa. Uudessa 3 kohdassa täsmennetään, että direktiivin ja erityisesti liitteen IV teknisten vaatimusten noudattamiseksi EETS-ajoneuvolaitteita voidaan linkittää muihin ajoneuvoon asennettuihin tai ajoneuvossa oleviin laitteisiin, kuten satelliittinavigointijärjestelmiin tai älypuhelimiin. Lisäksi siinä selvennetään, että ajoneuvolaitteiden ja edellä tarkoitettujen muiden laitteiden välisessä viestinnässä voidaan käyttää muitakin kuin liitteessä IV lueteltuja tekniikkoja (esimerkiksi Bluetooth). Sanat ”ja [jota voidaan käyttää] kaikentyyppisissä ajoneuvoissa 3 artiklan 4 kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti” poistetaan kahdesta syystä: –EETS-palveluntarjoajia ei pitäisi velvoittaa tarjoamaan EETS-järjestelmää kaikkiin ajoneuvoihin vaan niiden pitäisi voida valintansa mukaan tarjota sitä ainoastaan raskaisiin tai kevyisiin ajoneuvoihin; ja –kuten 4 kohdassa todetaan, kevyissä ajoneuvoissa voi olla ajoneuvolaitteita, jotka soveltuvat käytettäviksi ainoastaan 5,8 GHz:n mikroaaltotekniikan kanssa eivätkä ne siten sovellu kaikkiin raskaisiin ajoneuvoihin sovellettaviin maksujärjestelmiin, jotka vaativat kaikkien kolmen sallitun tekniikan kanssa käytettäviksi soveltuvia laitteita. Uudessa 4 kohdassa esitetään, että ajoneuvolaitteita voidaan yhdistää muihin laitteisiin ja käyttää muuhun tarkoitukseen kuin tiemaksujen keräämiseen. Lisäksi lisätään poikkeus, jonka mukaan EETS-palveluntarjoajat saavat tarjota kevyiden ajoneuvojen käyttäjille ajoneuvolaitteita, jotka soveltuvat käytettäviksi ainoastaan 5,8 GHz:n mikroaaltotekniikan kanssa. Tätä poikkeusta sovelletaan 31. päivään joulukuuta 2027 asti. Entinen 3 kohta poistetaan, koska siinä viitataan vanhentuneisiin vaatimuksiin. 4 artikla poistetaan. Artiklan 1 kohta poistetaan, koska se on käynyt tarpeettomaksi. Artiklan 2 ja 3 kohta on siirretty muihin artikloihin. Artiklan 4 kohta poistetaan, koska jäsenvaltiot eivät voi vaikuttaa siihen, mihin mennessä EETS-palveluntarjoajien on tarjottava järjestelmää. 5 artikla: Eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän tunnusmerkit Viittaus ’liitteeseen’ 1 kohdassa on muutettu viittaukseksi ’liitteeseen I’, koska liitteiden määrää lisätään, minkä vuoksi kaikki liitteet on numeroitava. Entinen 2, 4 ja 5 kohta korvataan 11 artiklan uusilla säännöksillä valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukauttamiseksi säädösvallan siirtämistä koskevaan menettelyyn Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 290 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Uuteen 5 kohtaan sisältyy erityinen säännös sen varmistamiseksi, että yhteentoimivuuden osatekijöiden jatkuva yhteensopivuus turvataan siirtymäjärjestelyillä, kun eurooppalaiset standardointielimet tarkistavat EETS:n kannalta merkityksellisiä standardeja. Lisäksi uudessa 5 kohdassa korvataan viittaus 2 artiklan 1 kohtaan viittauksella liitteeseen IV, johon kyseiset säännökset siirretään. 6, 7, 8, 9 ja 10 artikla sekä liitteet II ja III

Näissä viidessä artiklassa ja kahdessa liitteessä säädetään menettelystä maksuvelvollisuuden rikkojia koskevien tietojen vaihtamiseksi yli rajojen. Tämä johtuu direktiivin (EU) 2015/413 säännösten mukauttamisesta tiemaksuihin. Euroopan tietosuojavaltuutettu, jota kuultiin lainsäädäntötekstin luonnoksesta, ei vastustanut tätä mukautusta. Direktiivin 2004/52/EY seuraavia säännöksiä ei muuteta ehdotuksessa: 16 artikla (entinen 8 artikla), jossa mainitaan, kenelle direktiivi on osoitettu; ja Liite I (entinen liite), jossa luetellaan EETS:n määrittelemiseen ja käyttämiseen tarvittavat tekijät. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50 (mukautettu) 2017/0128 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuudesta Ö ja tiemaksujen laiminlyöntiä koskevien tietojen rajatylittävän vaihtamisen helpottamisesta Õyhteisössä Ö unionissa Õ (uudelleenlaadittu) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Ö Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen Õ Euroopan yhteisön perustamissopimuksen , ja erityisesti sen 71 Ö 91 Õ artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa:

ò uusi (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/52/EY on muutettu huomattavilta osin. Koska siihen tehdään uusia muutoksia, direktiivi olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 1 kappale (mukautettu) Neuvosto pyysi maantieliikenteen telematiikan käyttöönotosta ja erityisesti sähköisestä maksujen keruusta 17 päivänä kesäkuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa jäsenvaltioita ja komissiota kehittämään strategian sähköisten maksujenkeruujärjestelmien lähentämiseksi, jotta saavutetaan riittävä yhteentoimivuus eurooppalaisella tasolla. Komission tiedonanto Euroopassa käytettävistä yhteentoimivista sähköisistä maksunkeruujärjestelmistä oli tämän strategian ensimmäinen vaihe. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 2 kappale (mukautettu) Jäsenvaltioissa, joissa on otettu käyttöön tieinfrastruktuurien rahoittamiseksi tai tienkäyttömaksujen keräämiseksi sähköisiä tiemaksujärjestelmiä (jäljempänä ”sähköiset tiemaksujärjestelmät”), käytetään pääasiassa lyhyen kantaman mikroaaltotekniikkaa ja noin 5,8 GHz:n taajuuksia, mutta nämä järjestelmät eivät nykyisin ole täysin yhteensopivia. Euroopan standardointikomitean (CEN) mikroaaltotekniikan alalla tekemä työ johti tammikuussa 2003 5,8 GHz:n mikroaaltoja käyttävien sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteensopivuuteen tähtäävien teknisten standardien valmistelemiseen, sen jälkeen kun tekniset esistandardit oli hyväksytty vuonna 1997. Kyseiset esistandardit eivät kuitenkaan kata kaikkia Euroopan yhteisössä käytössä olevia 5,8 GHz:n erikoistuneita lyhyen kantaman tiedonsiirtojärjestelmiä (DSRC), ja ne sisältävät kaksi muunnelmaa, jotka eivät ole täysin yhteensopivia. Nämä standardit perustuvat avointen järjestelmien yhteenliittämismalliin (Open Systems Interconnection, OSI), jonka Kansainvälinen standardointijärjestö (ISO) on määritellyt tietojärjestelmien välistä viestintää varten. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 3 kappale (mukautettu) Laitevalmistajat ja infrastruktuurien hallinnot Euroopan yhteisössä ovat kuitenkin sopineet kehittävänsä yhteentoimivia tuotteita nykyisten 5,8 GHz:n DRSC-järjestelmien pohjalta. Näin käyttäjien ulottuvilla on oltava laitteet, joilla pystytään kommunikoimaan sellaisten tekniikoiden kanssa, joita voidaan käyttää ainoastaan Euroopan yhteisössä 1 päivänä tammikuuta 2007 jälkeen käyttöön otettavissa uusissa sähköisissä tiemaksujärjestelmissä. Kyseisiä tekniikoita ovat satelliittipaikannustekniikka, GSM-GPRS-standardia käyttävä matkaviestintätekniikka ja 5,8 GHz:n mikroaaltotekniikka. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 4 kappale (mukautettu) Standardointityöt olisi saatettava päätökseen mahdollisimman pian sellaisten teknisten standardien aikaansaamiseksi, joilla taataan mikroaaltotekniikkaan ja satelliitti- ja matkaviestintätekniikkaan perustuvien sähköisten tiemaksujärjestelmien tekninen yhteensopivuus, jotta vältettäisiin markkinoiden sirpaloituminen entisestään. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 5 kappale (mukautettu) (2)On Olisi huolehdittava sähköisten tiemaksujärjestelmien laajasta käyttöönotosta yhteisön jäsenvaltioissa ja naapurivaltioissa, ja tarvitaan myös Ö sekä siitä, että käytössä on Õ keskenään yhteentoimivia järjestelmiä, jotka vastaavat tulevan tiemaksupolitiikan tarpeita yhteisön ÖunioninÕ tasolla ja tekniikan tulevaa kehitystä. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 6 kappale (3)Sähköisten tiemaksujärjestelmien olisi oltava yhteentoimivia, ja niiden olisi perustuttava avoimiin ja julkisiin standardeihin, jotka ovat syrjimättömästi kaikkien järjestelmätoimittajien käytettävissä.

ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 7 kappale Kun uudet sähköiset tiemaksujärjestelmät otetaan käyttöön, saatavilla olisi oltava riittävästi laitteita asianomaisten yritysten välisen syrjinnän estämiseksi. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 8 kappale Erityisesti sähköisiin tiemaksujärjestelmiin sovellettavan uuden satelliittipaikannustekniikan (GNSS) ja matkaviestintätekniikan (GSM/GPRS) avulla voidaan niiden huomattavan joustavuuden ja monikäyttöisyyden ansiosta vastata sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa suunniteltujen uusien tiemaksupolitiikkojen vaatimuksiin. Näiden tekniikoiden avulla voidaan laskea ajetut kilometrit tieluokan mukaan ilman infrastruktuuriin tehtäviä kalliita investointeja. Nämä tekniikat mahdollistavat myös uudet matkustajille suunnatut ylimääräiset turvallisuus- ja tiedotuspalvelut, joita ovat muun muassa onnettomuuteen joutuneen ajoneuvon automaattinen hätäilmoitus, josta käy ilmi ajoneuvon sijainti, sekä reaaliaikaiset tiedot liikenneolosuhteista, liikennemääristä tai matka-ajoista. Euroopan yhteisön vuonna 2002 satelliittipaikannuksen alalla käynnistämän Galileo-hankkeen tarkoitus on tarjota vuodesta 2008 alkaen tiedotuspalvelut, jotka tarjoavat parempilaatuisia palveluja kuin nykyiset satelliittinavigointijärjestelmät, jotka soveltuvat parhaalla mahdollisella tavalla tieliikenteen telematiikkaan. Edeltävällä EGNOS-järjestelmällä (Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä), joka on käyttökunnossa jo vuonna 2004, päästään vastaaviin tuloksiin. Nämä innovatiiviset järjestelmät voivat kuitenkin olla ongelmallisia muun muassa valvonnan luotettavuuden ja petosten torjunnan osalta. Edellä mainittujen huomattavien etujen vuoksi on kuitenkin periaatteessa suositeltavaa soveltaa satelliittipaikannus- ja televiestintätekniikkaa, kun otetaan käyttöön uusia sähköisiä tiemaksujärjestelmiä. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 9 kappale (mukautettu) (4)Sähköisissä tiemaksujärjestelmissä käytettävien tai tulevina vuosina käytettäviksi suunniteltujen tekniikoiden lukumäärän lisääntyminen (pääasiassa 5,8 GHz:n mikroaaltotekniikka, satelliittipaikannus ja matkaviestintä) sekä yhteisön jJäsenvaltioiden ja naapurimaiden sähköisille tiemaksujärjestelmilleen asettamien vaatimusten moninkertaistuminen voivat haitata sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja liikennepolitiikan tavoitteiden saavuttamista. Tämä tilanne uhkaa tulevaisuudessa johtaa siihen, että raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen ohjaamoissa on oltava useita keskenään yhteensopimattomia ja kalliita sähköisiä laitteita, mikä lisää vaaraa, että kuljettajat niitä käyttäessään tekevät virheitä ja siten esimerkiksi tahattomasti välttyvät maksamasta. Tällainen tekniikoiden runsaslukuisuus ei ole ajoneuvojen käyttäjien ja valmistajien kannalta hyväksyttävää lainsäädännöllisistä, kustannus- ja turvallisuussyistä. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 10 kappale (mukautettu) (5)Sisämarkkinoiden toimintaa jäsenvaltioiden välillä haittaavat keinotekoiset esteet olisi poistettava estämättä kuitenkaan sitä, että jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö ÖunioniÕ voivat soveltaa erilaisia tiemaksupolitiikkoja kaikkiin ajoneuvotyyppeihin paikallisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla. Ajoneuvoihin asennettujen laitteiden olisi mahdollistettava näiden tiemaksupolitiikkojen soveltaminen siten, että noudatetaan periaatetta, jonka mukaan minkään jäsenvaltion kansalaisia ei saa syrjiä. Sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuus yhteisössä on Öunionissa olisiÕ siksi varmistettava mahdollisimman pian. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 11 kappale Kuljettajat odottavat täysin oikeutetusti, että tieinfrastruktuurien palvelujen laatu paranee erityisesti turvallisuuden osalta ja että tiemaksuasemien ruuhkat vähenevät merkittävästi erityisesti ruuhkaisina päivinä tai tieverkoston tietyissä erityisen ruuhkaisissa paikoissa. Eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän määrittelyssä on vastattava näihin odotuksiin. Lisäksi olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että vaadittavat tekniikat ja laitteet voidaan liittää myös ajoneuvon muihin laitteisiin, esimerkiksi digitaaliseen ajopiirturiin ja hätäilmoitusjärjestelmään. Intermodaalisia järjestelmiä ei pitäisi sulkea pois myöhemmässä vaiheessa. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 12 kappale Mahdollisuus hyödyntää tekniikkaa tulevaisuudessa muuhunkin kuin tiemaksujen keruuseen olisi taattava vastaavilla rajapinnoilla. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 13 kappale

(6)Eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän pitäisi tuottaa tekniikan ja sopimusten sekä menettelyjen yhteentoimivuus seuraavasti: a)asiakkaiden ja palveluntarjoajien välinen yhdenmukainen sopimus, joka noudattaa sopimusperusteisia sääntöjä ja antaa kaikille toiminnanharjoittajille ja/tai palveluntarjoajille mahdollisuuden tarjota palvelua sekä mahdollistaa pääsyn koko verkostoon; b)sellaisten teknisten standardien ja vaatimusten määrittäminen, jotka antavat alan teollisuudelle mahdollisuuden tuottaa tarvittavia välineitä palvelun tarjoamista varten. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 14 kappale (7)Sopimusperusteinen yhteentoimivuus voi huomattavasti helpottaa palvelujen käyttöä joidenkin tienkäyttäjien osalta ja tarjota kaupallisille tienkäyttäjille merkittäviä hallinnollisia säästöjä. ò uusi (8)Olisi vahvistettava, että eurooppalaista sähköistä tietullipalvelua (European Electronic Toll Service, EETS) tarjoavat EETS-palveluntarjoajat, siten kuin täsmennetään komission päätöksessä 2009/750/EY. (9)Jotta EETS-palveluntarjoajat voisivat ajoneuvolaitteillaan kattaa vaadittavat viestintätekniikat, niiden olisi saatava käyttää muita laitteistoja ja ohjelmistoja ja linkittää niihin ajoneuvossa jo olevia järjestelmiä, kuten satelliittinavigointijärjestelmät ja älypuhelimet. (10)Sähköisten tiemaksujärjestelmien ja vuorovaikutteisten älykkäiden liikennejärjestelmien (C-ITS) sovelluksissa käytetään samanlaisia tekniikoita ja vierekkäisiä taajuuskaistoja ajoneuvojen välisessä ja ajoneuvon ja infrastruktuurin välisessä viestinnässä. Tulevaisuudessa olisi tutkittava mahdollisuutta yhdistää sähköiset tiemaksujärjestelmät C-ITS-järjestelmiin 5,9 GHz:n taajuuskaistalla, jota C-ITS nykyisin käyttää. Ennen yhdistämistä olisi kuitenkin arvioitava tarkasti sen kustannukset, hyödyt, tekniset esteet ja mahdolliset ratkaisut niiden poistamiseksi. (11)Sähköisten tiemaksujärjestelmien, joita sovelletaan nykyisin kevyisiin ajoneuvoihin, erityisominaisuudet olisi otettava huomioon. Koska missään tällaisista sähköisistä tiemaksujärjestelmistä ei nykyisin käytetä satelliittipaikannusta tai matkaviestintää, EETS-palveluntarjoajille olisi annettava rajoitetuksi ajaksi mahdollisuus varustaa kevyitä ajoneuvoja ajoneuvolaitteilla, jotka soveltuvat käytettäviksi ainoastaan 5,8 GHz:n tekniikan kanssa. (12)Kun eurooppalaiset standardointielimet tarkistavat EETS:n kannalta merkityksellisiä standardeja, olisi vahvistettava tarvittavat siirtymäjärjestelyt, jotta voidaan varmistaa EETS:n jatkuvuus sekä standardien tarkistamisen aikaan jo käytössä olevien yhteentoimivuuden osatekijöiden yhteensopivuus tiemaksujärjestelmien kanssa. (13)Sähköisten tiemaksujärjestelmien jatkokehittämistä sekä ”käyttäjä maksaa”- ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteiden laajempaa soveltamista unionin teillä haittaavat sähköisten tiemaksujärjestelmien maksuja laistavien ulkomaisten kuljettajien tunnistamisen ongelmat. (14)Johdonmukaisuuden ja resurssien käytön tehokkuuden vuoksi tiemaksun laiminlyöjiä koskevien tietojen vaihtamista koskevassa järjestelmässä olisi käytettävä samoja välineitä kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2015/413 säädetyssä järjestelmässä liikenneturvallisuuteen liittyviä liikennerikkomuksia koskevien tietojen vaihtamiseksi. (15)Jäsenvaltioiden olisi voitava vaihtaa tietoja tiemaksujen laiminlyöjistä yli valtioiden rajojen riippumatta siitä, mitä tekniikkaa sähköisten tiemaksutapahtumien suorittamiseen käytetään. (16)Jäsenvaltioita olisi vaadittava toimittamaan komissiolle tiedot ja data, jotka ovat tarpeen tiemaksun laiminlyöjiä koskevien tietojen vaihtamiseen käytettävien järjestelmien tehokkuuden ja toimivuuden arvioimiseksi. Komission olisi arvioitava saadut tiedot ja data sekä ehdotettava tarvittaessa muutoksia lainsäädäntöön. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 15 kappale Sähköiset tiemaksujärjestelmät vähentävät merkittävästi onnettomuusriskiä ja parantavat siten tieturvallisuutta, ja ne vähentävät myös käteismaksutapahtumia ja vähentävät ruuhkia tiemaksuasemilla varsinkin ruuhkapäivinä. Ne vähentävät myös odotuksesta, ajoneuvojen uudelleen käynnistämisestä ja ruuhkista sekä uusien tiemaksuasemien rakentamisesta tai nykyisten asemien laajentamisesta aiheutuvia ympäristöhaittoja.

ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 16 kappale (mukautettu) Eurooppalaista liikennepolitiikkaa vuoteen 2010 käsittelevässä komission valkoisessa kirjassa esitetään tieliikenteen turvallisuutta ja sujuvuutta koskevat tavoitteet. Yhteentoimivat älykkäät liikennepalvelut ja -järjestelmät ovat tärkeimpiä välineitä näiden tavoitteiden saavuttamisessa. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 17 kappale (mukautettu) (17)Sähköisten tiemaksujärjestelmien käyttöönottoon liittyy henkilötietojen käsittelyä. Se on olisi tehtävä erityisesti Ö noudattaen unionin sääntöjä, joista säädetään muun muassa Õ yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 , Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/680 ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY annettuja yhteisön sääntöjä noudattaen. Oikeus henkilötietojen suojaan tunnustetaan yksiselitteisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklassa. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 18 kappale Tiemaksujen automaattinen veloittaminen pankkitileiltä tai luotto- tai maksukorttitileiltä, joiden kotipaikka on missä tahansa Euroopan yhteisössä (ja sen ulkopuolella) edellyttää täysin toimintavalmista Euroopan yhteisön maksualuetta, jonka palvelumaksut eivät ole ketään syrjiviä. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 19 kappale Jäsenvaltioissa käyttöön otettavien sähköisten tiemaksunkeruujärjestelmien olisi täytettävä seuraavat perusvaatimukset: niihin voidaan tulevaisuudessa liittää valmiita teknisiä ja järjestelmää koskevia parannus- ja kehitysmenetelmiä ilman, että joudutaan kalliisti korvaamaan vanhat mallit ja menetelmät, niiden käyttöönotosta aiheutuvat kustannukset kaupallisille ja yksityisille tienkäyttäjille ovat vähäiset verrattuna heidän ja koko yhteiskunnan saamaan hyötyyn ja että niitä on sovellettava kaikissa jäsenvaltioissa joka suhteessa syrjimättömästi niin kotimaisille kuin muista jäsenvaltioista tuleville tienkäyttäjille. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 20 kappale (mukautettu) Tämän direktiivin tavoitteita eli erityisesti sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuutta sisämarkkinoilla ja eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän käyttöönottoa koko yhteisön maksullisessa tieverkostossa ei voida saavuttaa riittävästi jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan eurooppalaisen ulottuvuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 21 kappale (mukautettu) Olisi huolehdittava siitä, että komissio kuulee asianosaisia osapuolia (tiemaksupalvelutoiminnan harjoittajia, infrastruktuurin tarjoajia, elektroniikka- ja autoteollisuutta sekä käyttäjiä) eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän kehittämiseen liittyvissä teknisissä ja sopimuksia koskevissa kysymyksissä. Komission on tarvittaessa kuultava myös kansalaisjärjestöjä, jotka toimivat yksityisyyden suojan, liikenneturvallisuuden ja ympäristön alalla. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50, johdanto-osan 22 kappale (mukautettu)

Eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän käyttöönotto edellyttää suuntaviivojen laatimista, joka tällä direktiivillä perustettavan sähköisiä maksunkeruujärjestelmiä käsittelevän komitean on tehtävä. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 23 kappale (18)Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden vapauteen vahvistaa sääntöjä tieinfrastruktuurin käyttöä koskevista maksuista ja verotuksesta. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, p. 50, johdanto-osan 24 kappale Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti, ò uusi (19)Sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja tiemaksujen laiminlyöntiä koskevien tietojen rajatylittävän vaihtamisen helpottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat niiden tekniikoiden luettelon mukauttamista tekniikan kehitykseen, joita voidaan käyttää sähköisten tiemaksutapahtumien suorittamiseen sähköisissä tiemaksujärjestelmissä, jotka edellyttävät ajoneuvolaitteiden asentamista tai käyttöä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (20)Velvollisuus saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan niitä säännöksiä, joilla muutetaan aikaisemman direktiivin sisältöä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aikaisempaan direktiiviin. (21)Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä V olevassa B osassa mainittuun jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä. (22)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50 (mukautettu) ð uusi OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tavoite Ö Kohde Õ ja soveltamisala 1. Tässä direktiivissä säädetään välttämättömistä edellytyksistä sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi ð ja tiemaksujen laiminlyöntiä koskevien tietojen rajatylittävän vaihtamisen helpottamiseksi ï yhteisössä Ö unionissa Õ. Direktiiviä sovelletaan kaikentyyppisten tiemaksujen sähköiseen keräämiseen yhteisön Ö unionin Õ koko tieverkostossa, kaupungeissa ja kaupunkien välillä, moottoriteillä, valtateillä ja kantateillä sekä erilaisissa rakenteissa kuten tunneleissa, silloilla ja Ö lautoilla tai Õ losseilla.

ð Tämän direktiivin soveltaminen ei rajoita jäsenvaltioiden päätöksiä periä maksuja tietynlaisilta ajoneuvoilta ja määrittää tällaisten maksujen taso sekä tarkoitus, jota varten niitä kerätään. ï 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta: a)tiemaksujärjestelmiin, joissa tiemaksujen keruu ei tapahdu sähköisesti; b)sähköisiin tiemaksujärjestelmiin, jotka eivät edellytä laitteiden asentamista ajoneuvoihin; cb)pieniin, yksinomaan paikallisiin tiemaksujärjestelmiin, joissa tämän direktiivin vaatimusten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset olisivat suhteettoman korkeat hyötyihin nähden; ð c) pysäköintimaksuihin. ï 3. Edellä 1 kohdassa esitetyn tavoitteen Ö Sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuus unionissa on tavoite, jonka saavuttamiseen on käytettävä Õ saavuttamiseksi luodaan eurooppalainensta sähköinenstä tiemaksujärjestelmää (EETS). Järjestelmällä, jolla täydennetään jäsenvaltioiden kansallisia sähköisiä tiemaksujärjestelmiä. ò uusi 2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan: a) ’eurooppalaisella sähköisellä tiemaksujärjestelmällä’ (EETS) palveluja, joita EETS-palveluntarjoaja tarjoaa sopimuksen perusteella EETS:n käyttäjälle. Näihin palveluihin on sisällyttävä seuraavien saatavuus ja varmistaminen: sellaisten ajoneuvolaitteiden asianmukainen parametrisointi ja toiminta, joita tarvitaan tiemaksujen maksamiseen kaikissa sopimukseen sisältyvissä sähköisissä tietullikohteissa, käyttäjältä tietullioperaattorille veloitettavien tiemaksujen käsittely käyttäjän puolesta sekä muut käyttäjän tarvitsemat palvelut ja tuki, jotka ovat tarpeen, jotta käyttäjä voi täyttää tietullioperaattorien asettamat velvoitteet sopimuksessa sovituissa tietullikohteissa; b) ’tietullioperaattorilla’ julkista tai yksityistä yksikköä, joka perii tiemaksuja EETS-tietullikohteessa liikkuvilta ajoneuvoilta; c) ’EETS-palveluntarjoajalla’ yksikköä, joka tarjoaa sopimuksen perusteella EETS:n käyttömahdollisuuden EETS:n käyttäjälle ja joka on rekisteröity sijoittautumisjäsenvaltiossaan; d) ’EETS:n käyttäjällä’ luonnollista tai oikeushenkilöä, jolla on EETS-palveluntarjoajan kanssa sopimus EETS:n käyttämisestä; e) ’sähköisellä tietullikohteella’ tietä, tieverkostoa taikka rakennetta, kuten tunnelia, siltaa, lauttaa tai lossia, jossa tiemaksuja kerätään käyttäen yksinomaan tai osittain automaattisia mekanismeja, kuten viestintää ajoneuvossa olevien ajoneuvolaitteiden kanssa tai automaattista rekisterikilven tunnistusta; f) ’ajoneuvolaitteilla’ laitteisto- ja ohjelmistokomponenttien kokonaisuutta, joka tarvitaan EETS:n käyttämiseksi ja joka on asennettu ajoneuvoon tietojen keräämistä, tallentamista, käsittelyä, vastaanottamista ja lähettämistä varten; g) ’tiemaksulla’ maksua, joka tienkäyttäjän on maksettava tietyn tien, tieverkoston taikka rakenteen, kuten sillan, tunnelin, lautan tai lossin käyttämisestä; h) ’tiemaksun laiminlyönnillä’ velvollisuuden rikkomista, josta on seurauksena, että tienkäyttäjä ei maksa tiemaksua jäsenvaltiossa, siten kuin tällainen rikkominen määritellään kyseisen jäsenvaltion asiaa koskevassa lainsäädännössä;

i) ’rekisteröintijäsenvaltiolla’ jäsenvaltiota, jossa on rekisteröity ajoneuvo, jolla tiemaksun laiminlyöntiin on syyllistytty; j) ’kansallisella yhteyspisteellä’ ajoneuvojen rekisteritietojen vaihtamiseen nimettyä toimivaltaista viranomaista; k) ’automaattisella haulla’ menettelyä, jolla verkon välityksellä voidaan tehdä hakuja yhden, useamman tai kaikkien jäsenvaltioiden tai osallistujamaiden tietokannoista; l) ’ajoneuvolla’ kaikkia moottorikäyttöisiä ajoneuvoja, joita käytetään yleensä henkilöiden tai tavaroiden kuljettamiseen maanteillä, mukaan lukien moottoripyörät; m) ’ajoneuvon haltijalla’ henkilöä, jonka nimiin ajoneuvo on rekisteröity, siten kuin se määritellään rekisteröintijäsenvaltion lainsäädännössä; n) ’raskaalla ajoneuvolla’ tavaroiden kuljetukseen tarkoitettua ajoneuvoa, jonka suurin sallittu massa on suurempi kuin 3,5 tonnia, tai henkilöiden kuljetukseen tarkoitettua ajoneuvoa, jossa on kuljettajan istuin mukaan luettuna yli yhdeksän istuinpaikkaa; o) ’kevyellä ajoneuvolla’ mitä tahansa ajoneuvoa, joka ei ole raskas ajoneuvo. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50 (mukautettu) ð uusi 2 3 artikla Tekniset ratkaisut 1.Kaikkien uusien sähköisten tiemaksujärjestelmien, ð jotka edellyttävät ajoneuvolaitteiden asennusta tai käyttöä, ï jotka otetaan käyttöön 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen on perustuttava yhteen tai useampaan seuraavista Ö liitteessä IV luetelluista tekniikoista Õ sähköisen tiemaksunkeruun hoitamiseksi:. ð Jos jo olemassa oleviin sähköisiin tiemaksujärjestelmiin, joissa käytetään muita kuin liitteessä IV lueteltuja tekniikoita, tehdään merkittäviä teknisiä parannuksia, on varmistettava yhteensopivuus mainittujen tekniikkojen kanssa.ï a)satelliittipaikannus; b)GSM-GPRS-standardin (viite GSM TS 03.60/23.060) mukainen matkaviestintä; c)5,8 GHz:n mikroaaltotekniikka. ò uusi

2. Ajoneuvolaitteiden, jotka käyttävät satelliittipaikannustekniikkaa, on oltava yhteensopivia Galileon ja Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) paikannuspalvelujen kanssa, ja ne voivat olla yhteensopivia muiden satelliittinavigointijärjestelmien kanssa. 3. EETS-palveluntarjoajien on annettava käyttäjien saataville ajoneuvolaite, jota voidaan käyttää kaikissa jäsenvaltioissa käytössä olevissa sähköisissä tiemaksujärjestelmissä, joissa käytetään liitteessä IV lueteltuja tekniikoita, ja joka on yhteentoimiva ja pystyy viestimään kaikkien näiden järjestelmien kanssa. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50 2. Eurooppalainen sähköinen tiemaksujärjestelmä otetaan käyttöön 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Toiminnanharjoittajien on asetettava asianomaisten käyttäjien saataville ajoneuvoon asennettava laite, jota voidaan käyttää kaikissa jäsenvaltioiden käytössä olevissa, 1 kohdassa tarkoitettua tekniikkaa käyttävissä sähköisissä tiemaksujärjestelmissä ja kaikentyyppisissä ajoneuvoissa, 3 artiklan 4 kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti.. Tällaisten laitteiden on oltava yhteentoimivia ja pystyttävä kommunikoimaan ainakin kaikkien niissä jäsenvaltioissa käytettävien järjestelmien kanssa, joissa käytetään yhtä tai useampaa edellä 1 kohdassa luetelluista tekniikoista. Yksityiskohtaisista järjestelyistä päättää 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu komitea. Näihin järjestelyihin kuuluu ajoneuvoihin asennettavien laitteiden saatavuus halukkaiden käyttäjien kysynnän tyydyttämiseksi. ò uusi 4. Ajoneuvolaitteessa voidaan käyttää sen omia laitteistoja ja ohjelmistoja, osia muista ajoneuvossa olevista laitteistoista ja ohjelmistoista tai molempia. Ajoneuvolaite voi käyttää viestimiseen muiden ajoneuvossa olevien laitteiden kanssa muita kuin liitteessä IV lueteltuja tekniikoita. 5. EETS-palveluntarjoajat saavat 31 päivään joulukuuta 2027 asti tarjota kevyiden ajoneuvojen käyttäjille ajoneuvolaitteita, jotka soveltuvat käytettäviksi ainoastaan 5,8 GHz:n mikroaaltotekniikan kanssa. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50 (mukautettu) ð uusi 3. On suositeltavaa, että tämän direktiivin antamisen jälkeen käyttöön otettavissa uusissa sähköisissä tiemaksujärjestelmissä käytetään 1 kohdassa mainittua satelliittipaikannus- ja matkaviestintätekniikkaa. Komissio laatii 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä yhteistyössä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean kanssa kertomuksen, jossa käsitellään mahdollista siirtymistä muita tekniikoita käyttävistä järjestelmistä satelliittipaikannus- ja matkaviestintätekniikkaan perustuviin järjestelmiin. Tähän kertomukseen sisältyy selvitys 1 kohdassa tarkoitettujen tekniikoiden käytöstä sekä kustannus-hyötyanalyysi. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen yhteydessä tarvittaessa ehdotuksen järjestelmästä toiseen siirtymistä koskevaksi strategiaksi. .4 Ajoneuvoon asennettu laite voi myös olla yhteentoimiva muiden tekniikoiden kanssa edellyttäen, ettei tämä aiheuta käyttäjille lisärasitteita tai lisää syrjintää käyttäjien välille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan säännösten soveltamista. Ajoneuvoon asennettu laite voidaan tarvittaessa liittää myös ajoneuvon sähköiseen ajopiirturiin. 5. Jos jäsenvaltioilla on käytössä tiemaksujärjestelmiä, niiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sähköisten tiemaksujärjestelmien käytön lisäämiseksi. Niiden on pyrittävä varmistamaan, että vähintään 50 prosenttia kunkin tiemaksuaseman liikennevirrasta voi käyttää sähköistä tiemaksujärjestelmää 1 päivään tammikuuta 2007 mennessä. Sähköiseen tiemaksunkeruuseen käytettäviä kaistoja voidaan käyttää myös muulla tavoin tapahtuvaan tiemaksunkeruuseen ottaen asianmukaisella tavalla huomioon turvallisuusnäkökohdat. 6. Kun nykyisten sähköisten tiemaksutekniikoiden yhteentoimivuutta kehitetään eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän puitteissa, on varmistettava järjestelmien ja laitteiden yhteensopivuus ja rajapinnat 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien ja niiden laitteiden kesken. 76. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän Ö EETS:n Õ edellyttämä henkilötietojen käsittely tehdään yksilön vapauksien ja perusoikeuksien, erityisesti yksityisyyden, suojaamista koskevia yhteisön Ö unionin Õ sääntöjä noudattaen ja että varsinkin direktiivien 95/46/EY asetuksen (EU) 2016/679, direktiivin (EU) 2016/680 ja direktiivin 2002/58/EY säännöksiä noudatetaan. 3 artikla Eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän käyttöönotto 1. Otetaan käyttöön eurooppalainen sähköinen tiemaksujärjestelmä, joka käsittää kokonaan sen yhteisön tieverkoston, jossa kerätään tie- tai tienkäyttömaksuja sähköisesti. Tämän sähköisen tiemaksujärjestelmän ominaisuuksia ovat sopimusperusteiset säännöt, jotka antavat kaikille toiminnanharjoittajille ja/tai palveluntarjoajille mahdollisuuden tarjota palvelua, ennalta määritellyt tekniset standardit ja vaatimukset sekä yksi ainoa sopimus asiakkaiden ja toiminnanharjoittajien ja/tai palveluntarjoajien välillä. Tämä sopimus tarjoaa järjestelmän käyttömahdollisuuden koko verkostossa, ja se voidaan tehdä verkoston minkä tahansa osan toiminnanharjoittajan ja/tai palveluntarjoajan kanssa.

4. Jos jäsenvaltioilla on kansallisia sähköisiä tiemaksunkeruujärjestelmiä, niiden on huolehdittava siitä, että toiminnanharjoittajat ja/tai palveluntarjoajat tarjoavat eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän mukaista palvelua asiakkailleen seuraavan aikataulun mukaisesti: a) kaikille yli 3,5 tonnin painoisille ajoneuvoille ja kaikille ajoneuvoille, joilla on sallittu useamman kuin 9 henkilön (kuljettaja + 8) kuljettaminen, viimeistään kolmen vuoden kuluttua siitä, kun 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut päätökset eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän määrittelystä on tehty; b) kaikille muille ajoneuvotyypeille viimeistään viiden vuoden kuluttua siitä, kun 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut päätökset eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän määrittelystä on tehty. 4 artikla Eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän ÖEETS:nÕ tunnusmerkit 1. Eurooppalainen sähköinen tiemaksujärjestelmä ÖEETSÕ perustuu tämän direktiivin liitteessä I lueteltuihin tekijöihin. ê 219/2009 1 artikla ja liitteessä oleva 7.7 kohta 2. Liitettä voidaan tarvittaessa mukauttaa teknisistä syistä. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50 (mukautettu) 2. Eurooppalainen sähköinen tiemaksujärjestelmä on riippumaton periaatepäätöksistä, joita jäsenvaltiot tekevät maksun perimisestä joltakin tietyltä ajoneuvotyypiltä, sekä perittävien maksujen tasosta ja perittyjen maksujen käyttötarkoituksesta. Järjestelmä koskee ainoastaan tie- tai käyttömaksujen keräämistapaa. Järjestelmä ÖEETSÕ mahdollistaa sopimusten tekemisen riippumatta siitä, missä ajoneuvo on rekisteröity, mikä on sopimuspuolten kansalaisuus tai minkä tieverkoston vyöhykkeen tai pisteen ÖosuudenÕ osalta tiemaksu peritään. 3. Järjestelmän ÖEETS:nÕ on mahdollistettava intermodaalisuuden kehittyminen siten, että ei aiheuteta haittoja muille liikennemuodoille. 34. Eurooppalaisessa sähköisessä tiemaksujärjestelmässä Ö EETS:ssä Õ on käytettävä 23 artiklassa tarkoitettuja teknisiä ratkaisuja ja julkisesti saatavilla oleviaÖ 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja teknisiä Õ eritelmiä. ê 219/2009 1 artikla ja liitteessä oleva 7.7 kohta 4. Komissio tekee eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän määrittelyä koskevat päätökset. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Päätökset tehdään vain, jos kaikki edellytykset yhteentoimivuudelle kaikilta, myös teknisiä, oikeudellisia ja kaupallisia edellytyksiä koskevilta osin, ovat asianmukaisten tutkimusten perusteella arvioiden olemassa. 5. Komissio tekee eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän toteuttamista koskevat tekniset päätökset. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50 (mukautettu)

ð uusi 75. Komissio pyytää teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/34/EY perustettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2015/1535/EU säädettyä menettelyä noudattaen asianmukaisia standardointielimiä ja erityisesti Euroopan standardointikomiteaa pyrkimään kaikin tarvittavin keinoin siihen, että Öhyväksymään nopeastiÕ sähköisiin tiemaksujärjestelmiin sovellettavat standardit hyväksytään nopeasti 2 artiklan 1 kohdassa liitteessä IV lueteltujen tekniikkojen osalta sekä ð ajantasaistamaan ne tarvittaessa ï. ð Komissio pyytää standardointielimiä varmistamaan yhteentoimivuuden osatekijöiden jatkuvan yhteensopivuuden. ï 86. Eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän laitteiden ÖEETS:n ajoneuvolaitteidenÕ on oltava erityisesti radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/53/EU ja sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/336/ETY Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/30/EU vaatimusten mukaisia. ò uusi 5 artikla Jäsenvaltioiden välisessä tietojenvaihdossa noudatettava menettely 1.Tiemaksujen laiminlyöntien tutkintaa varten jäsenvaltioiden on annettava muiden jäsenvaltioiden kansallisille yhteyspisteille pääsy seuraaviin kansallisiin ajoneuvorekisteritietoihin ja oikeus tehdä niissä automaattisia hakuja: a) tiedot ajoneuvoista; ja b) tiedot ajoneuvon omistajista tai haltijoista. Edellä a ja b alakohdassa tarkoitettuja tietoja koskevan haun suorittamiseen tarvittavien tietoelementtien on oltava liitteen II mukaiset. 2.Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen yhteyspiste 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen vaihtamiseksi. Kansallisen yhteyspisteen toimivaltuudet määräytyvät asianomaisessa jäsenvaltiossa sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan. 3.Sen jäsenvaltion kansallisen yhteyspisteen, jonka alueella on tapahtunut tiemaksun laiminlyönti, on suoritettava kaikki lähetettävien pyyntöjen muodossa tehtävät automaattiset haut täydellistä rekisteritunnusta käyttäen. Tällaisia automaattisia hakuja tehtäessä on noudatettava neuvoston päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 3 luvun 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä ja tämän direktiivin liitteen II vaatimuksia. Jäsenvaltion, jonka alueella on tapahtunut tiemaksun laiminlyönti, on käytettävä saamiaan tietoja sen määrittämiseksi, kuka on vastuussa maksun suorittamisesta. 4.Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tietojenvaihto suoritetaan yhteentoimivin sähköisin keinoin ilman sellaista tietojenvaihtoa, johon liittyy muita tietokantoja, joita ei käytetä tämän direktiivin mukaisia tarkoituksia varten. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällainen tietojenvaihto suoritetaan kustannustehokkaasti ja turvallisesti. Jäsenvaltioiden on huolehdittava toimitettujen tietojen turvallisuudesta ja suojaamisesta, käyttäen mahdollisimman suurelta osin olemassa olevia ohjelmistosovelluksia, kuten erityisesti päätöksen 2008/616/YOS 15 artiklassa tarkoitettua sovellusta ja näiden ohjelmasovellusten muutettuja versioita tämän direktiivin liitettä II ja päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 3 luvun 2 ja 3 kohtaa noudattaen. Ohjelmasovellusten muutettujen versioiden on mahdollistettava sekä verkon välityksellä tapahtuva reaaliaikainen vaihto että erissä tapahtuva vaihto, joista jälkimmäinen mahdollistaa monien pyyntöjen tai vastausten vaihdon yhdessä viestissä. 5.Kukin jäsenvaltio vastaa 4 kohdassa tarkoitettujen ohjelmistosovellusten hallinnoinnista, käytöstä ja ylläpidosta aiheutuvista kustannuksista. 6 artikla Tiemaksun laiminlyöntiä koskeva ilmoitus 1.Jäsenvaltion, jonka alueella on tapahtunut tiemaksun laiminlyönti, on päätettävä, toteutetaanko menettelyjä laiminlyönnin jatkokäsittelemiseksi.

Jos jäsenvaltio, jonka alueella on tapahtunut tiemaksun laiminlyönti, päättää aloittaa tällaisia menettelyjä, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti ajoneuvon omistajalle tai haltijalle taikka muutoin tunnistetulle henkilölle, jota epäillään tiemaksun laiminlyönnistä. Ilmoitukseen on sisällyttävä sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti tiedot oikeudellisista seuraamuksista sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella tiemaksun laiminlyönti tapahtui. 2.Jäsenvaltion, jonka alueella on tapahtunut tiemaksun laiminlyönti, on lainsäädäntönsä mukaisesti sisällytettävä ajoneuvon omistajalle, haltijalle tai muutoin tunnistetulle tiemaksun laiminlyönnistä epäillylle henkilölle lähetettävään ilmoitukseen kaikki asiaan vaikuttavat tiedot, erityisesti tiemaksun laiminlyönnin luonne, tekopaikka, -päivämäärä ja -aika, niiden kansallisten säännösten nimikkeet ja tekstit, joita on rikottu, ja tästä seuraava rangaistus sekä tarvittaessa tiedot rikkomuksen toteamiseen käytetystä laitteesta. Jäsenvaltio, jonka alueella on tapahtunut tiemaksun laiminlyönti, voi käyttää tähän tarkoitukseen liitteessä III annettua mallia. 3.Jos jäsenvaltio, jonka alueella on tapahtunut tiemaksun laiminlyönti, päättää aloittaa tiemaksun laiminlyönnin johdosta jatkotoimia, sen on perusoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi lähetettävä ilmoitus ajoneuvon rekisteröintiasiakirjan kielellä, mikäli tällainen tieto on saatavilla, tai jollakin rekisteröintivaltion virallisista kielistä. 7 artikla Komissiolle toimitettava jäsenvaltioiden kertomus Kunkin jäsenvaltion on lähetettävä komissiolle kattava kertomus [4 vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] ja sen jälkeen joka toinen vuosi. Kattavassa kertomuksessa on ilmoitettava niiden automaattisten hakujen lukumäärä, jotka jäsenvaltio, jonka alueella on tapahtunut tiemaksun laiminlyönti, on osoittanut rekisteröintijäsenvaltion yhteyspisteelle alueellaan tehtyjen tiemaksun laiminlyöntien johdosta, sekä tieto siitä, millaisesta tiemaksun laiminlyönnistä hakupyyntöjä on esitetty, ja tulokseen johtamattomien pyyntöjen lukumäärä. Kattavaan kertomukseen on sisällyttävä myös kuvaus tiemaksun laiminlyönteihin sovellettavien jatkomenettelyjen tilanteesta kansallisella tasolla niiden tiemaksun laiminlyöntien osuuden perusteella, joiden johdosta on lähetetty ilmoituksia. 8 artikla Tietosuoja 1.Tämän direktiivin mukaisesti käsiteltäviin henkilötietoihin sovelletaan asetuksen (EU) 2016/679 säännöksiä sekä direktiivin (EU) 2016/680 täytäntöön panemiseksi annettuja kansallisia lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä. 2.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisesti käsiteltävät henkilötiedot oikaistaan, jos ne ovat virheellisiä, tai poistetaan tai niiden saatavuutta rajoitetaan asianmukaisen ajan kuluessa ja että tietojen säilyttämisen aikaraja vahvistetaan asetuksen (EU) 2016/679 sekä direktiivin (EU) 2016/680 täytäntöön panemiseksi annettujen kansallisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkia tämän direktiivin mukaisesti käsiteltäviä henkilötietoja käytetään ainoastaan tiemaksujen laiminlyöntiä koskevien tietojen rajatylittävän vaihtamisen helpottamiseen ja että rekisteröidyillä on oikeudet tutustua omiin tietoihinsa ja oikaista tai poistaa ne tai kieltää niiden käyttö sekä oikeus vahingonkorvaukseen ja oikeudellisiin muutoksenhakukeinoihin samalla tavoin kuin säädetään asetuksessa (EU) 2016/679 ja direktiivin (EU) 2016/680 täytäntöön panemiseksi annetuissa kansallisissa laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä. 3.Henkilöillä, joita asia koskee, on oltava oikeus saada tietää, mitkä rekisteröintijäsenvaltiossa tallennetut henkilötiedot on toimitettu jäsenvaltiolle, jonka alueella tiemaksun laiminlyönti tapahtui, mukaan lukien pyynnön päivämäärä ja sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jonka alueella tiemaksun laiminlyönti tapahtui. 9 artikla Kertomus Komissio antaa [viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin 6 ja 7 artiklan soveltamisesta jäsenvaltioissa. Kertomuksessa komissio keskittyy erityisesti seuraaviin näkökohtiin sekä tekee tarvittaessa niitä koskevia ehdotuksia: –arvio 6 ja 7 artiklan vaikutuksesta tiemaksujen laiminlyöntien vähenemiseen unionissa, –arvio siitä, onko tarpeen helpottaa entisestään tiemaksujen maksamiseen liittyvää täytäntöönpanon valvontaa luomalla mekanismi, joka koskee rekisteröintijäsenvaltion avunantoa tiemaksujen ja sakkojen perimiseksi jäsenvaltiolle, jonka alueella on tapahtunut tiemaksun laiminlyönti. 10 artikla

Delegoidut säädökset 1.Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 11 artiklan mukaisesti liitteiden I ja IV mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen. 2.Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 11 artiklan mukaisesti EETS:n teknisten eritelmien ja vaatimusten määrittelystä sekä EETS:n tarjontaa koskevista sopimussäännöistä, mukaan lukien EETS-palveluntarjoajien, tietullioperaattorien ja EETS:n käyttäjien oikeudet ja velvollisuudet. 3.Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 11 artiklan mukaisesti tietullioperaattorien ja EETS-palveluntarjoajien välisistä hallinnollisista järjestelyistä, suojalausekkeista ja sovittelumenettelystä. 4.Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 11 artiklan mukaisesti liitteen II ajantasaistamisesta neuvoston päätöksiin 2008/615/YOS ja 2008/616/YOS mahdollisesti tehtävien asiaa koskevien muutosten huomioon ottamiseksi tai jos se on tarpeen muiden asiaa koskevien unionin säädösten vuoksi. 11 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1.Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2.Siirretään komissiolle … päivästä …kuuta … [tämän direktiivin voimaantulopäivä] määräämättömäksi ajaksi 10 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4.Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6.Edellä olevan 10 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole [kahden kuukauden] kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. ê 219/2009 1 artikla ja liitteessä oleva 7.7 kohta 5 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa sähköisiä tiemaksujärjestelmiä käsittelevä komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50 (mukautettu) 6 12 artikla Täytäntöönpano Ö Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Õ 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin Ö 1 artiklan ja 3–8 artiklan ja liitteiden II ja III Õ noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään Ö [18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] Õ 20 päivänä marraskuuta 2005. Jäsenvaltioiden on välittömästi Ö Niiden on viipymättä Õ toimitettava komissiolle kyseiset Ö kirjallisina nämä Õ säännökset sekä mainittujen säännösten ja tämän direktiivin säännösten välinen vastaavuustaulukko. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Ö Niissä on myös mainittava, että voimassa oleviin lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin sisältyviä viittauksia tällä direktiivillä kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin. Õ Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset Ö ja maininta Õ tehdään. Ö 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. Õ ò uusi 13 artikla Kumoaminen Kumotaan direktiivi 2004/52/EC [12 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päivää seuraavasta päivästä], sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia, liitteessä V olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainittu direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja alettava soveltaa sitä. Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä VI olevan vastaavuustaulukon mukaisesti. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50 7 14 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. ê Oikaisu, EUVL L 200, 7.6.2004, s. 50 8 15 artikla