Suositus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Espanjalle esitettävästä vaatimuksesta toteuttaa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi tarpeellisina pidettäviä alijäämää pienentäviä toimenpiteitä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 9 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

(2)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyy liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, joka on annettu edistämään julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista.

(3)Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan nojalla, että Espanjassa on liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2012. Neuvosto on sen jälkeen antanut SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla Espanjalle kolme uutta suositusta (2 päivänä joulukuuta 2009, 10 päivänä heinäkuuta 2012 ja 21 päivänä kesäkuuta 2013), joista ensimmäisessä liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa pidennettiin vuoteen 2013, toisessa vuoteen 2014 ja kolmannessa vuoteen 2016. Neuvosto katsoi kaikissa kolmessa suosituksessa, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen.

(4)Neuvosto päätti SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan määräysten mukaisesti 12 päivänä heinäkuuta 2016, että neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2013 antama suositus ei mainitussa suosituksessa asetetussa määräajassa johtanut tuloksellisten toimien toteuttamiseen Espanjassa.

(5)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos osallistuva jäsenvaltio ei toteuta toimia tai jos neuvosto katsoo toimet tehottomiksi, neuvosto tekee välittömästi päätöksen SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan nojalla.

(6) Komissio on tarkistanut kevään 2016 talousennustettaan 19 päivänä heinäkuuta 2016 käytettävissä olleiden tietojen perusteella. Tämän perusteella reaalisen BKT:n kasvuennustetta tarkistettiin kevään talousennusteeseen verrattuna vuoden 2016 osalta ylöspäin 0,3 prosenttiyksikköä (eli 2,9 prosenttiin) ja vuoden 2017 osalta alaspäin (2,3 prosenttiin verrattuna kevään talousennusteen mukaiseen 2,5 prosenttiin). Vuonna 2018 reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 2,1 prosenttia. Kasvu oli 3,2 prosenttia vuonna 2015. Talouskasvun odotetaan näin ollen hidastuvan mutta pysyvän kuitenkin vahvana, sillä sitä edistävät kriisin ratkaisemiseksi toteutetut uudistukset ja rahoitustukiohjelman onnistunut saattaminen päätökseen. Elpymistä tukevat voimakas työpaikkojen luominen, maltillisen palkkakehityksen jatkuminen ja työmarkkinauudistusten aikaansaamat edut. Kasvua tukee myös öljyn alhainen hinta. Samaan aikaan inflaation odotetaan olevan −0,3 prosenttia vuonna 2016. Riskejä kasvuennusteen heikkenemisestä on kuitenkin erityisesti vuodesta 2017 alkaen. Riskit liittyvät muun muassa Euroopan unionin jäsenyydestä Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestetyn kansanäänestyksen tulokseen, mikä on lisännyt epävarmuutta, jolla voi olla kielteisiä vaikutuksia kauppaan ja kotimaiseen kysyntään.

(7)Komission tarkistetun kevään 2016 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016, 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018 (verrattuna vakausohjelman tavoitteisiin, jotka ovat BKT:hen suhteutettuina 3,6 prosenttia vuonna 2016, 2,9 prosenttia vuonna 2017 ja 2,2 prosenttia vuonna 2018, sekä kevään talousennusteen arvioihin, joiden mukaan alijäämä on 3,9 prosenttia vuonna 2016 ja 3,1 prosenttia vuonna 2017). Suurempi alijäämäennuste johtuu osittain siitä, että komission tarkistetussa ennusteessa otetaan huomioon, että maaliskuussa 2016 annetun komission suosituksen mukaisia toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi keskus- ja aluehallinnon tasolla on vähemmän (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) kuin vakausohjelman ennusteessa (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) oletettiin, sillä joitakin toteutettavia toimenpiteitä ei ole vielä riittävästi täsmennetty, jotta ne voitaisiin sisällyttää komission ennusteeseen, jossa oletetaan politiikan säilyvän muuttumattomana. Suurin osa poikkeamasta johtuu kuitenkin yhtiöverotuksen lainsäädäntökehykseen tehdyistä muutoksista, jotka vähentävät yritysten ennakkomaksuja (”pagos fraccionados”) vuonna 2016. Ennakkomaksujen vajeita ei kvantifioitu vakausohjelmassa, ja ne ilmenivät vasta huhtikuussa ensimmäisen maksuerän yhteydessä kevään talousennusteen koontipäivän jälkeen. Komission tarkistetussa kevään 2016 talousennusteessa näiden vajeiden arvioidaan olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Edellä mainitut muutokset aiheuttavat jatkuvaa viivettä veronmaksussa, mutta eivät muuta veroastetta tai veropohjaa. Näin ollen ne eivät vaikuta yhtiöverosta saataviin tuloihin uudessa vakiintuneessa vaiheessa (vuodesta 2017 alkaen). Ne johtavat tilapäiseen verotulojen menetykseen vuonna 2016, mikä on otettu huomioon kertaluonteisena toimenpiteenä tarkistetussa kevään talousennusteessa. Vuoden 2017 osalta tarkistetun kevään talousennusteen ja vakausohjelman väliset erot johtuvat odotettua heikommasta alkuasetelmasta ja siitä, että maaliskuussa 2016 annetun komission suosituksen noudattamiseksi toteutettavia säästötoimenpiteitä ei ole vielä täsmennetty riittävästi, jotta ne voitaisiin ottaa huomioon oletettaessa politiikan säilyvän muuttumattomana. Rakenteellisen alijäämän odotetaan kasvavan 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen 2017. Sen odotetaan säilyvän muuttumattomana vuonna 2018. Rakenteellisen alijäämän ennustettu kasvu vuonna 2016 johtuu kuitenkin osittain siitä, että inflaation ja nimellisen BKT:n kasvun tämänhetkiset näkymät ovat heikommat kuin vuoden 2016 talousarvion taustalla olleet, mikä vaikutti kielteisesti julkisen talouden rakenteellisiin tuloihin eikä mahdollistanut menojen mukauttamista.

(8)Julkisen talouden bruttovelka suhteessa BKT:hen on kasvanut vuosien 2007 ja 2014 välillä 36 prosentista 99 prosenttiin. Vuonna 2015 velkasuhde oli jokseenkin vakaa, sillä rahoitusomaisuuden myynnistä saadut nettotulot tasoittivat kielteisiä vaikutuksia, jotka aiheutuivat siitä, että alijäämä kasvoi nimellisen BKT:n kasvua nopeammin. Komission tarkistetun kevään 2016 talousennusteen mukaan velkasuhteen odotetaan olevan suurimmillaan eli 100,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017, kun kevään talousennusteessa velkasuhteen ennustettiin olevan suurimmillaan eli 100,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Vaikka tämä suuri velkasuhde ei näytä aiheuttavan Espanjalle välitöntä julkisen talouden rahoituspaineen uhkaa, velan kestävyyteen kohdistuvat riskit kasvavat huomattavasti keskipitkällä aikavälillä, jos julkisen talouden rahoitusasema ei parane. Pitkällä aikavälillä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien odotetaan pienenevän ikääntymiseen liittyvien menojen vähentymisen positiivisen vaikutuksen vuoksi.

(9)Asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan mukaan SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan nojalla annettavassa neuvoston päätöksessä, jossa vaaditaan toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, neuvosto pyytää kyseistä jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka vaatimuksen perustana olevan ennusteen mukaan johtavat suhdannekorjatun rahoitusaseman, kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois lukien, vuotuiseen vähimmäisparannukseen, jonka vertailuarvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tällainen toimenpiteiden vaatimista koskeva neuvoston päätös hyväksytään kuitenkin vuoden jälkipuoliskolla, mikä lisää määritetyn rakenteellisen rahoitusaseman vuotuisen paranemisen saavuttamiseen tarvittavia julkisen talouden toimia. On myös tärkeää muistaa, että uuden sopeutusuran perusskenaario alkaa tilanteessa, jossa rakenteellinen alijäämä on heikentynyt 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä on ainakin osittain seurausta siitä, että inflaatio on osoittautunut hitaammaksi kuin vuoden 2016 talousarvion perustana olevassa skenaariossa ennustetaan – ja inflaatiokehitys on suurelta osin tapahtuma, johon hallitus ei voi vaikuttaa. Kun nämä tekijät otetaan huomioon, näyttää aiheelliselta olla pyytämättä uusia rakenteellisia toimenpiteitä vuonna 2016.

(10)Kun otetaan huomioon, ettei vuonna 2016 tulisi pyytää enää uusia rakenteellisia toimenpiteitä, yhden lisävuoden myöntäminen Espanjalle liiallisen alijäämän korjaamiseksi, mikä on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukainen sääntö, edellyttäisi rakenteellisen rahoitusaseman vuotuista paranemista vuonna 2017 tavalla, jolla olisi liian kielteinen vaikutus kasvuun. Sen vuoksi näyttää aiheelliselta pidentää Espanjan määräaikaa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi kahdella vuodella.