Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (EY, EHTY, Euratom) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta /* KOM/2001/0691 lopull. - CNS 2001/0318 */





Muutettu ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY, EHTY, Euratom) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. MENETTELY 2. MUIDEN TOIMIELINTEN ESITTÄMIEN MUUTOSEHDOTUSTEN TARKASTELUA 2.1. Yleistä 2.2. Varainhoitoasetuksen soveltamisala 2.3. Talousarvioperiaatteet 2.3.1. Yhtenäisyysperiaate 2.3.2. Vuotuisuusperiaate 2.3.3. Tasapainoperiaate 2.3.4. Yleiskatteisuusperiaate 2.3.5. Erittelyperiaate 2.3.6. Seurattavuusperiaate 2.3.7. Laskentayksikön periaate 2.3.8. Alustavat määrärahat 2.3.9. Käänteinen varautumismahdollisuus 2.4. Talousarvion rakenne 2.4.1. Toimintoperusteisen talousarvion (ABB) laatiminen ja hallinnointi 2.4.2. Luopuminen negatiivisista menoista ja tuloista 2.4.3. Ennakoimattomia menoja koskevan varauksen muodostaminen komission pääluokkaan 2.4.4. Toimielinten henkilöstötaulukossa sovellettava 10 prosentin jousto 2.4.5. Rahoitusnäkymien sisällyttäminen varainhoitoasetukseen 2.5. Talousarvion toteuttaminen 2.5.1. Talousarvion toteuttamistavat (komission alkuperäisen ehdotuksen 50-54 artikla) 2.5.2. Eri toimijoiden tehtävät ja vastuualueet 2.5.2.1. Tulojen ja menojen hyväksyjä (komission alkuperäisen ehdotuksen 56 artikla ja sitä seuraavat artiklat) 2.5.2.2 Sisäinen tarkastaja (komission alkuperäisen ehdotuksen 80-82 artikla) 2.5.3. Luopuminen saamisista 2.5.4. Sitoumus 2.5.5. Kirjanpito ja tilinpäätös 2.6. Ulkoinen tarkastus ja vastuuvapaus (alkuperäisen ehdotuksen 122-133 artikla) 2.7. Erityissäännökset (toinen osa) 2.7.1. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosasto 2.7.2. Rakennerahastot 2.7.3. Tutkimus 2.7.4. Ulkoiset toimet 2.7.5. Yhteisön virastot 2.8. Siirtymä- ja loppusäännökset (kolmas osa) 2.8.1. Erillisvirastot 3. EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUSTEN HUOMIOON OTTAMINEN 4. PÄÄTELMÄT Muutettu ehdotus NEUVOSTON ASETUS (EY, EHTY, Euratom) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta ENSIMMÄINEN OSA YHTEISET SÄÄNNÖKSET I OSASTO TARKOITUS II OSASTO TALOUSARVIOPERIAATTEET 1 luku Yhtenäisyysperiaate 2 luku Vuotuisuusperiaate 3 luku Tasapainoperiaate 4 luku Laskentayksikön periaate 5 luku Yleiskatteisuusperiaate 6 luku Erittelyperiaate 7 luku Moitteettoman varainhoidon periaate 8 luku Seurattavuusperiaate III OSASTO TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE 1 luku TALOUSARVION LAATIMINEN 2 luku TALOUSARVION RAKENNE JA ESITYSTAPA IV OSASTO TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 1 luku YLEISET SÄÄNNÖKSET 2 luku TOTEUTTAMISTAVAT 3 luku TALOUSHALLINNON HENKILÖSTÖ 1 jakso Tehtävänjaon periaatteet 2 jakso Tulojen ja menojen hyväksyjä 3 jakso Tilinpitäjä 4 jakso Ennakoiden hoitaja 4 luku TALOUSHALLINNON HENKILÖSTÖN VASTUUALUEET 1 jakso Yleiset säännöt 2 jakso Valtuutettuihin ja edelleenvaltuutettuihin tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt 3 jakso Tilinpitäjiin ja ennakoiden hoitajiin sovellettavat säännöt 5 luku TULOTAPAHTUMAT 1 jakso Omien varojen käyttöön asettaminen 2 jakso Saamisennuste 3 jakso Saamisten vahvistaminen 4 jakso Perinnän hyväksyminen 3 jakso Perintä 6 luku MENOTAPAHTUMAT 1 jakso Menoihin sitoutuminen 1 jakso Menojen vahvistaminen 3 jakso Menojen hyväksyminen 4 jakso Menojen maksaminen 5 jakso Menotapahtumia koskevat määräajat 7 luku TIETOJENKÄSITTELYJÄRJESTELMÄT 8 luku SISÄINEN TARKASTAJA V OSASTO JULKISET HANKINNAT 1 luku YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 jakso Soveltamisala ja tarjouskilpailujen ratkaisuperiaatteet 2 jakso Julkistaminen 3 jakso Hankintamenettelyt 4 jakso Vakuudet ja valvonta 2 luku EUROOPAN YHTEISÖJEN TOIMIELINTEN OMAAN LUKUUNSA TEKEMIIN HANKINTOIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET VI OSASTO AVUSTUKSET 1 luku SOVELTAMISALA 2 luku AVUSTUSTEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVAT PERIAATTEET 3 luku MYÖNTÄMISMENETTELY 4 luku MAKSAMINEN JA VALVONTA 5 luku TOTEUTTAMINEN VII OSASTO TILINPÄÄTÖS JA KIRJANPITO 1 luku TILINPÄÄTÖS 2 LUKU TALOUSARVION TOTEUTTAMISEN AIKANA TOIMITETTAVAT TIEDOT 3 luku KIRJANPITO 1 jakso yhteiset säännökset 2 jakso Liikekirjanpito 3 jakso talousarviokirjanpito 4 luku OMAISUUSLUETTELO VIII OSASTO ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUS 1 luku ULKOINEN TARKASTUS 2 luku VASTUUVAPAUS TOINEN OSA ERITYISSÄÄNNÖKSET I OSASTO EUROOPAN MAATALOUDEN OHJAUS- JA TUKIRAHASTON TUKIOSASTO II OSASTO RAKENNERAHASTOT III OSASTO TUTKIMUS IV OSASTO ULKOISET TOIMET I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 2 luku TOIMIEN TOTEUTTAMINEN 3 luku JULKISET HANKINNAT 4 LUKU AVUSTUSTEN MYÖNTÄMINEN 5 luku TILIEN TARKASTAMINEN V OSASTO YHTEISÖN VIRASTOT 1 luku Yleiset säännökset 2 luku EUROOPAN PETOSTENTORJUNTAVIRASTO VI OSASTO HALLINTOMÄÄRÄRAHAT KOLMAS OSA SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET I OSASTO SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET II OSASTO LOPPUSÄÄNNÖKSET PERUSTELUT 1. MENETTELY Komissio hyväksyi 26. heinäkuuta 2000 ehdotuksen Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen kokonaisuudistuksesta (KOM(2000) 461 lopullinen); ehdotus kumoaa ja korvaa 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun neuvoston asetuksen (EHTY, ETY, Euratom) nro 356/77. EHTY:n perustamissopimuksen 78 h artiklan, EY:n perustamissopimuksen 279 artiklan ja ETA-sopimuksen 183 artiklan mukaisesti tämä ehdotus on toimitettu neuvostolle, Euroopan parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle. Tilintarkastustuomioistuin antoi lausuntonsa 8. maaliskuuta 2001 ja esitti muutosehdotuksia. Euroopan parlamentti antoi 31. toukokuuta 2001 lausuntoaan valmistelevan päätöslauselman, jossa on noin 180 tarkistusta. Koska komission hallinnonuudistus, Euroopan yhteisön taloudenhoidon uudistaminen ja entistä tiukempi kurinalaisuus on otettu keskeisiksi painopistealueiksi, neuvosto suostui tarkastelemaan ehdotusta alustavasti jo ennen tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin lausuntojen saamista. Neuvosto antoi ehdotusta koskevat päätelmänsä 5. kesäkuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitea on antanut asiasta oma-aloitteisen lausunnon 11. heinäkuuta 2001. Komissio on ottanut huomioon eri toimielinten esittämät näkemykset tässä muutetussa ehdotuksessaan. 2. MUIDEN TOIMIELINTEN ESITTÄMIEN MUUTOSEHDOTUSTEN TARKASTELUA 2.1. Yleistä Lausunnon antaneet toimielimet kannattavat alkuperäisen ehdotuksen selkeyttä ja keskeisiä kohtia, joista voidaan mainita erityisesti seuraavat: * varainhoitoasetuksen yksinkertaistaminen, talousarvion rakenteen järkeistäminen käyttämällä pelkästään jaksotettuja määrärahoja, luopumalla ns. negatiivisista menoista ja rajoittamalla talousarvioperiaatteisiin tehtävien poikkeusten määrää, * toimintoperusteisen talousarvion laatiminen (activity based budgeting, ABB), * talousarvion toteuttamistavat ja ulkoistaminen, * taloushallinnon henkilöstön uudet tehtävät, * sekä ehdotukset julkisia hankintoja ja avustuksia koskeviksi säännöksiksi. 2.2. Varainhoitoasetuksen soveltamisala Varainhoitoasetuksen ensisijaisuuden korostamiseksi Euroopan parlamentti ehdottaa varainhoitoasetukseen täsmennystä, jonka mukaan kaikkien varainhoitoa koskevia säännöksiä sisältävien säädösten on oltava varainhoitoasetuksen mukaisia. Komissio on ottanut tämän tarkistuksen osittain huomioon ja sisällyttänyt sen muutetun ehdotuksen 2 artiklaan, jossa täsmennetään, että kaikkien talousarvion toteuttamista koskevien säädösten on perustuttava varainhoitoasetuksen II osastoon. 2.3. Talousarvioperiaatteet 2.3.1. Yhtenäisyysperiaate Euroopan parlamentti on hyväksynyt useita tarkistuksia, joiden tarkoituksena on sisällyttää Euroopan yhteisöjen talousarvioon yhteisen turvallisuuspolitiikan, yhteisön erillisvirastojen ja EKR:n menot. Yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan menojen osalta komissio muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 28 artiklan 3 kohdassa nimenomaan kielletään ottamasta Euroopan yhteisöjen talousarvioon toimintamenoja, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla. Sen sijaan komissio kannattaa EKR:n menojen ottamista talousarvioon, mutta katsoo, ettei varainhoitoasetus ole tähän tarkoitukseen oikea säädös. EKR:n menojen ottaminen talousarvioon näet edellyttää, että kolmatta, neljättä ja tarkistettua neljättä Lomén sopimusta, Cotonoun sopimusta ja niiden rahoituspöytäkirjoja muutetaan ja että ne ratifioidaan, ja että 6:nnen, 7:nnen, 8:nnen ja 9:nnen EKR:n sisäisiä rahoitussopimuksia muutetaan. Yhteisön erillisvirastojen osalta komissio ei voi ottaa huomioon parlamentin tarkistusta, jonka tarkoituksena on erillisvirastojen sisällyttäminen talousarvioon, sillä se merkitsisi niiden taloudellisen itsenäisyyden kieltämistä. Erillisvirastojen vastuuvapautta koskevan demokraattisen valvonnan ja johdonmukaisuuden tehostamiseksi komissio ehdottaa kuitenkin, että Euroopan parlamentti ottaisi tämän valvonnan tehtäväkseen. Komissio esittää aikanaan ehdotukset erillisvirastojen perustamisasetusten yhdenmukaistamisesta uudelleenlaaditun varainhoitoasetuksen kanssa. 2.3.2. Vuotuisuusperiaate Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt toiveen, että määrärahasiirrot varainhoitovuodelta toiselle poistettaisiin talousarvion vuotuisuusperiaatteen vastaisina. Se on ehdottanut, että määrärahoja voitaisiin sen sijaan siirtää entistä joustavammin budjettikohdasta toiseen. Komissio ei voi hyväksyä tätä ehdotusta. Se muistuttaa, että määrärahasiirroista varainhoitovuodelta toiselle määrätään EHTY:n perustamissopimuksen 78 a artiklassa, EY:n perustamissopimuksen 271 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 175 artiklassa. Vaikka tällaiset määrärahasiirrot muodostavatkin poikkeuksen vuotuisuusperiaatteesta, kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet järjestelyn, ja se vastaa määrärahojen hallinnoinnissa esiintyviä tarpeita. 2.3.3. Tasapainoperiaate Komissio katsoo, että sen ajatus, jonka mukaan Euroopan yhteisö voi ottaa lainaa ainoastaan aineellisten hyödykkeiden rahoittamista varten, on nimenomaan moitteettoman varainhoidon periaatteen mukainen. Se ehdottaa kuitenkin, että alkuperäisen ehdotuksen 13 artiklaa täsmennetään rajoittamalla mahdollisuutta "ottaa lainaa ainoastaan maa-alueiden ja rakennusten hankkimista varten" ja lisäämällä, että lainaa voidaan ottaa vain "jos on olemassa takeet moitteettoman varainhoidon periaatteiden toteutumisesta". Nämä takeet täsmennetään varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimista koskevan muutetun ehdotuksen soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä siten, että niiden avulla on voitava osoittaa varainhoidon paranevan kustannustehokkuusanalyysin perusteella. 2.3.4. Yleiskatteisuusperiaate Tilintarkastustuomioistuin on lausunnossaan nro 1/2001 arvostellut jälleen komission ehdotusta käsitellä EMOTR:n tukiosaston negatiivisia menoja käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina ja ehdottanut niiden ottamista talousarvioon sekalaisina tuloina. Euroopan parlamentti on tässä asiassa samalla kannalla. Komissio katsoo, että negatiiviset menot ovat poikkeus seurattavuusperiaatteesta ja periaatteesta, jonka mukaan tuloja ei pidä vähentää toisistaan. Sen sijaan tulojen sitominen käyttötarkoitukseensa on seurattavuusperiaatteen mukaista - joskin ristiriitaista siihen sääntöön nähden, jonka mukaan tuloja ei saa sitoa käyttötarkoitukseensa - ja sen ansiosta yhteisen maatalouspolitiikan määrärahat voidaan pitää rahoitusnäkymien enimmäismäärien mukaisina. Lisäksi olisi vaikea kannustaa kurinalaisuutta ja määrärahojen tehokasta käyttöä maatalouspolitiikan alalla, jos näiden pyrkimysten tulokset eivät olisi selkeästi sidoksissa kyseiseen toimintalohkoon. Tulojen sitominen käyttötarkoitukseensa on komission näkemyksen mukaan paras tapa varmistaa tällainen yhdysside. Näin ollen komissio pysyttäytyy tältä osin alkuperäisessä kannassaan. 2.3.5. Erittelyperiaate Euroopan parlamentti on hyväksynyt tarkistuksen, jolla se haluaa rajoittaa ehdotusta budjettikohdasta toiseen tehtäviä määrärahasiirtoja koskevan joustavuuden lisäämisestä. Ehdotus antaisi komissiolle mahdollisuuden tehdä määrärahasiirtoja yhden osaston lukujen välillä siten, että tietyn budjettikohdan määrärahoista voitaisiin siirtää enintään 10 prosenttia. Parlamentin toivomuksen mukaan tällainen siirtomahdollisuus rajoitettaisiin 5 prosenttiin budjettikohdan alkuperäisistä määrärahoista ja annettaisiin budjettivallan käyttäjälle mahdollisuus kieltää määrärahasiirrot budjettikohdasta toiseen. Tilintarkastustuomioistuin on sen sijaan antanut tukensa ehdotetulle joustomahdollisuudelle. Komissio haluaa näin ollen säilyttää määrärahasiirtojen joustavuutta lisäävän ehdotuksensa 10 prosentissa budjettikohdan alkuperäisistä määrärahoista, mutta se hyväksyy neuvoston kannattaman parlamentin tarkistuksen, jonka mukaan tällaisista siirroista on ilmoitettava etukäteen budjettivallan käyttäjälle. 2.3.6. Seurattavuusperiaate Tilintarkastustuomioistuin on arvostellut negatiivisen varauksen säilyttämistä sillä perusteella, että se on seurattavuusperiaatteen vastainen. On totta, että kyseinen menettely on enemmän historiallinen kuin looginen, mutta Euroopan parlamentti ja neuvosto kannattavat sitä edelleen, ja myös komissio pitää sitä hyödyllisenä, koska sen avulla on usein ratkaistu budjettivallan käyttäjien väliset näkemyserot talousarvion hyväksymisen yhteydessä. 2.3.7. Laskentayksikön periaate Parlamentti on pyytänyt, että varainhoitoasetukseen lisättäisiin periaate talousarvion toteuttamisesta euroina. Periaate on poliittisesti merkittävä yhteisen rahan aseman kannalta, joten komissio hyväksyy tämän, myös tilintarkastustuomioistuimen kannattaman tarkistuksen. 2.3.8. Alustavat määrärahat Komissio oli esittänyt, että voimassa olevan varainhoitoasetuksen 19 artiklan 4 kohdan säännöksiä olisi täsmennettävä ja selvennettävä varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimista koskevan ehdotuksen 40 artiklalla. Kyseisessä artiklassa säädettiin, että talousarvion jokaisessa pääluokassa voisi olla osasto nimeltä "alustavat määrärahat" sellaisia tilanteita varten, joissa joltakin toimenpiteeltä puuttuu oikeusperusta talousarviota laadittaessa tai jos ei ole varmuutta siitä, riittävätkö budjettikohtiin otetut toimintamäärärahat tai tarvitaanko niitä. Määrärahat oli tarkoitus ottaa käyttöön komission aloitteesta tehtävällä määrärahasiirrolla budjettikohdasta toiseen. Toimielimet suhtautuvat tällaiseen varautumismahdollisuuteen myönteisesti, mutta ne ovat vaatineet siihen täsmennyksiä. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt toiveen, että tätä mahdollisuutta voitaisiin käyttää kaikkiin määrärahoihin (sekä hallinto- että toimintamäärärahoihin). Parlamentti on halunnut lisätä ylimääräisen ehdon, joka koskee mahdollisuutta toteuttaa määrärahat moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, ja on pyytänyt täsmentämään määrärahasiirtomenettelyä siten, että siitä olisi tehtävä budjettivallan käyttäjän päätös komission ehdotuksen perusteella. Komissio ehdottaa sanamuotoa, johon sisältyy moitteetonta varainhoitoa koskeva edellytys ja jossa täsmennetään menettelyä, jonka mukaan varat on siirrettävä varauksesta asianomaiseen budjettikohtaan. 2.3.9. Käänteinen varautumismahdollisuus Parlamentti on ehdottanut, että silloin kun talousarvion toteuttamisessa ilmenee vakavia vaikeuksia, määrärahasiirrosta päättää budjettivallan käyttäjä. Komissio ottaa tämän tarkistuksen huomioon. 2.4. Talousarvion rakenne 2.4.1. Toimintoperusteisen talousarvion (ABB) laatiminen ja hallinnointi Lausunnon antaneet toimielimet suhtautuvat myönteisesti komissiota koskevan talousarvion pääluokan nimikkeistöä koskevaan ehdotukseen. Sen mukaan kutakin toimintalohkoa vastaa talousarviossa osasto ja toimintoa luku, ja hallintomäärärahat on koottu kussakin osastossa yhteen lukuun. Komissio pitäytyy näin ollen alkuperäisessä ehdotuksessaan ja selkeyttää ja täsmentää talousarvionimikkeistöä ottamalla huomioon parlamentin tarkistukset vahvistamatta sitä kuitenkaan varainhoitoasetuksessa. 2.4.2. Luopuminen negatiivisista menoista ja tuloista Tilintarkastustuomioistuin on pyytänyt useaan otteeseen, että yhteisön talousarviossa ei kurinalaisuuden ja seurattavuuden vuoksi pitäisi enää käyttää negatiivisia määriä. Komission alkuperäisen ehdotuksen 39 artikla on tämän pyynnön mukainen, sillä sen mukaan Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen nojalla perityt omat varat merkitään talousarvion tulotaulukkoon nettomääräisinä. Euroopan parlamentti on arvostellut tätä komission ehdotusta ja valittaa, ettei jäsenvaltioille omien varojen kantamisesta maksettava kiinteämääräinen palautus nyt näy talousarvioon otetuista määristä. Tilintarkastustuomioistuin sen sijaan on ehdottanut, että perintäkuluihin liittyvä ongelma voitaisiin välttää mainitsemalla, että talousarvioon otetaan vain käytettävissä olevat tulot. Komissio ymmärtää parlamentin halun esittää kantokulut yhteisöjen talousarviossa, mutta ei pysty sovittamaan tätä oikeutettua toivomusta yhteen sen toivomuksen kanssa, joka koskee talousarvioperiaatteiden noudattamista ja kieltoa negatiivisten määrien ottamisesta talousarvioon. Komissio ei siis aio tältä osin muuttaa varainhoitoasetusta koskevan ehdotuksensa sanamuotoa. EMOTR:n tukiosaston aiempien negatiivisten menojen käsittelyä on selvitelty edellä kohdassa 2.3.4. 2.4.3. Ennakoimattomia menoja koskevan varauksen muodostaminen komission pääluokkaan Euroopan parlamentti on hyväksynyt tarkistuksen, jonka perusteella voitaisiin luoda varaus ennakoimattomia menoja varten niiden kahden varauksen lisäksi, joista säädetään komission alkuperäisen ehdotuksen 42 artiklassa. Komissio ei ole noudattanut tätä ehdotusta, jonka tavoitteen nykyinen korjaava ja täydentävä talousarvio jo täyttää tehokkaasti. 2.4.4. Toimielinten henkilöstötaulukossa sovellettava 10 prosentin jousto Tilintarkastustuomioistuin ja talous- ja sosiaalikomitea suhtautuvat erittäin myönteisesti tähän kaikkia toimielimiä koskevaan joustoon, jota komissio esittää varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimista koskevan ehdotuksen 44 artiklassa. Parlamentti puolestaan ehdottaa, että tällaiset päätökset olisi annettava budjettivallan käyttäjän tehtäväksi komission ehdotuksen perusteella. Komissio pitäytyy tältä osin alkuperäisessä ehdotuksessaan ja korostaa, että joustamista harjoitetaan vain talousarviomäärärahojen sallimissa rajoissa eikä se rajoita komission muita ehdotuksia henkilöstösääntöihin kuuluvissa asioissa. 2.4.5. Rahoitusnäkymien sisällyttäminen varainhoitoasetukseen Komissio katsoo, ettei varainhoitoasetukseen pitäisi sisällyttää rahoitusnäkymien kaltaista luonteeltaan varsin poliittista mekanismia. 2.5. Talousarvion toteuttaminen 2.5.1. Talousarvion toteuttamistavat (komission alkuperäisen ehdotuksen 50-54 artikla) Tilintarkastustuomioistuin on toivonut eri vastuualueiden selkeyttämistä sen mukaan, minkälainen toteuttamistapa on kyseessä. Se haluaisi myös muistuttaa erityisen säännöksen avulla, että talousarvion toteuttamisesta vastaa viime kädessä komissio. Euroopan parlamentti on pyytänyt komissiota täsmentämään, mitä tehtäviä toimeenpanovirastot voivat hoitaa komission nimissä ja sen vastuulla. Parlamentti on myös esittänyt toiveen siitä, että komissio määrittelisi varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjä koskevassa ehdotuksessaan tällaisille elimille siirretyn toimeenpanovallan käyttöä koskevat edellytykset ja yksityiskohtaiset säännöt. Parlamentti on myös hyväksynyt tarkistuksen, jonka tarkoituksena on vahvistaa komission valvontatoimia ja vaatia sitä toimittamaan budjettivallan käyttäjälle kahdesti vuodessa katsaus talousarvion toteuttamisesta siirretyn toimeenpanovallan välityksellä. Neuvosto on yhtynyt tähän näkemykseen ja pyytänyt erityisesti, että varainhoitoasetuksessa kiellettäisiin siirtämästä talousarvion toteuttamista koskevaa toimeenpanovaltaa yksityisoikeuden alaan kuuluville oikeushenkilöille. Komissio ottaa nämä tarkistukset suurelta osin huomioon muutetussa ehdotuksessaan. 2.5.2. Eri toimijoiden tehtävät ja vastuualueet 2.5.2.1. Tulojen ja menojen hyväksyjä (komission alkuperäisen ehdotuksen 56 artikla ja sitä seuraavat artiklat) Toimielimet ovat ilmoittaneet kannattavansa ajatusta tulojen ja menojen hyväksyjän vastuualueen täsmentämisestä. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt toiveen siitä, että varainhoitoasetuksessa säädettäisiin myös heidän korvausvelvollisuudestaan. Tilintarkastustuomioistuin on pyytänyt erityisesti, että varainhoitoasetuksessa määriteltäisiin, millaisten virheiden perusteella tulojen ja menojen hyväksyjä voidaan saattaa kurinpitomenettelyn alaiseksi tai korvausvelvolliseksi, ja että luotaisiin erillinen riippumaton rakenne, jolla olisi toimivalta päättää virkamiesten korvausvelvollisuudesta. Parlamentti on yhtynyt tilintarkastustuomioistuimen kantaan mutta esittänyt samalla toiveen, että olisi ennemminkin perustettava taloudellisia väärinkäytöksiä käsittelevä erityiskomitea, joka määrittää tulojen ja menojen hyväksyjän korvausvelvollisuuden ja päättää, sovelletaanko asiassa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tarkoitettua kurinpitomenettelyä. Parlamentti on myös todennut, että se haluaa vahvistaa yksiköiden sisäistä valvontaa luomalla järjestelmän, jossa kaksi virkamiestä tarkastaa kaikki toimet ennen kuin ne hyväksytään. Lisäksi toimien aloittamista koskeva päätöksenteko ja niiden tarkastaminen on pidettävä erillään. Neuvosto on muiden toimielinten tavoin ollut huolissaan tulojen ja menojen hyväksyjien korvausvelvollisuudesta, mutta se ei ilmoita, pitäisikö vastuu sen mielestä määrittää Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä vai varainhoitoasetuksessa. Siitä, missä yhteydessä tulojen ja menojen hyväksyjän vastuu tulisi määritellä, komissio katsoo, että komission hallinnonuudistusta koskevan valkoisen kirjan perusteella laaditun toimintasuunnitelman toimen 67 mukaisesti kaikkiin virkamiehiin ja toimihenkilöihin olisi sovellettava samanlaista taloudellista vastuuta, joka määriteltäisiin Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä. Komissio ei näin ollen voi noudattaa toimielimien toivomusta, jonka mukaan varainhoitoasetukseen olisi jälleen otettava korvausvelvollisuutta koskeva erityissäännös. Valkoisen kirjan toimessa 66 todetaan niin ikään tarve perustaa taloudellisia väärinkäytöksiä käsittelevä tutkintaelin, jonka tehtävänä on arvioida kaikkien virkamiesten toimia. Komissio noudattaa näin ollen muutetussa ehdotuksessaan toimielinten pyyntöjä, joiden mukaan tällainen elin olisi perustettava varainhoitoasetuksella. Komissio ottaa huomioon Euroopan parlamentin tarkistuksen, joka koskee sisäisen valvonnan järjestelmien tehostamista toimeksiantajayksiköissä (60 artikla). 2.5.2.2 Sisäinen tarkastaja (komission alkuperäisen ehdotuksen 80-82 artikla) Komissio on ottanut huomioon suuren osan Euroopan parlamentin ja muiden toimielinten ehdottamista tarkistuksista. Se ei ole kuitenkaan hyväksynyt parlamentin tarkistuksen 122 sanamuotoa, jonka perusteella voisi luulla, että sisäisen tarkastajan on tarkastettava kaikki taloustapahtumat, mikä olisi aloitetun uudistuksen hengen vastaista, kun tarkoituksena on päinvastoin lisätä tulojen ja menojen hyväksyjien vastuuta. 2.5.3. Luopuminen saamisista Poistaakseen vastuuvapauden myöntäjän ilmaiseman huolenaiheen komissio lisää ehdotukseensa täsmennyksen, jonka mukaan päätös luopua saamisesta on tehtävä tulojen ja menojen hyväksyjän (eli toimielimen) toimesta, ja sitä koskevaa toimivaltaa voidaan siirtää ainoastaan soveltamissäännöissä säädetyin edellytyksin. 2.5.4. Sitoumus Komissio on esittänyt sitoumuksen määritelmää, jossa erotettaisiin toisistaan yhtäältä talousarviositoumus (määrärahojen osoittaminen tiettyyn käyttötarkoitukseen) ja oikeudellinen sitoumus (kolmansille annettu sitoumus) ja toisaalta yksittäinen sitoumus (jossa sekä määrä että edunsaaja on määritelty) ja kokonaissitoumus (jossa ainakin yksi yksittäisen sitoumuksen tunnuspiirre on yksilöimättä). . Ensimmäisen täsmennyksen osalta tilintarkastustuomioistuin on ehdottanut määritelmää, johon sisältyy päätös tietyn rahasumman käyttämisestä tiettyyn tarkoitukseen, mikä pikemminkin hämmentäisi kuin selventäisi asioita, kuten Euroopan parlamentissa käydyissä alustavissa keskusteluissa on käynyt ilmi. Komissio ehdottaa näin ollen pitäytymistä sen alun perin ehdottaman määritelmän periaatteeseen, jota voitaisiin kuitenkin selkeyttää kolmessa vaiheessa: 1) päätös tietyn rahasumman käyttämisestä tiettyyn tarkoitukseen, jonka toimielin tekee sen toimeenpanovallan nojalla, jonka neuvosto on sille uskonut perustamissopimuksen 202 artiklan mukaisesti, 2) seuraavaksi talousarviositoumus (määrärahojen osoittaminen tiettyyn käyttötarkoitukseen) 3) ja lopulta oikeudellinen sitoumus (kolmansille annettu sitoumus). Tilintarkastustuomioistuin on myös halunnut poistaa mahdollisuuden jakaa sitoumukset vuotuisiin eriin silloin kun talousarviositoumukset koskevat toimia, joiden toteuttaminen jakautuu useammalle varainhoitovuodelle. Tältä osin komissio ei voi ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksia, koska ne ovat rakennerahastoja ja kansainvälisiä kalastussopimuksia koskevan lainsäädännön vastaisia ja asettaisivat kyseenalaiseksi koko rahoitusnäkymien periaatteen. Kaikki toimielimet ovat pyytäneet kokonaissitoumuksen määrittelemistä tiukemmin, ja komissio hyväksyykin ajatuksen, minkä vuoksi se on rajoittanut kokonaissitoumuksen ehdotuksessaan tapauksiin, joissa edunsaajaa ei ole yksilöity. 2.5.5. Kirjanpito ja tilinpäätös Tilintarkastustuomioistuin arvostelee komission alkuperäistä ehdotusta siitä, että komissio ei täsmennä selkeästi valitsemaansa kirjanpidon perusjärjestelmää eikä kirjanpitomenettelyjä, -sääntöjä ja -tavoitteita, joita se aikoo soveltaa. Neuvosto puolestaan korostaa pitävänsä erityisen tärkeänä sitä, että kirjanpidon avulla saadaan selville yhteisön eri toimien todelliset kustannukset. Komissio on toteuttanut toimia näiden kannanottojen perusteella. Kyseisiä artikloja on tarkistettu muutetussa ehdotuksessa perusteellisesti tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaan. Toimintoperusteinen talousarvio vahvistaa hallinnoinnin ja seurannan välineitä, kuten neuvosto on toivonut. Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin pyyntöihin komissio ehdottaa, että alustavien tilinpäätösten esittämistä aikaistetaan seuraavan varainhoitovuoden toukokuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään. Parlamentti on myös pyytänyt, että lopullisen tilinpäätöksen yhteydessä sovellettavaa menettelyä lyhennettäisiin puolellatoista kuukaudella. Komissio esittää, että sitä aikaistettaisiin saman verran kuin alustavan tilinpäätöksen esittämisen aikataulua eli yhdellä kuukaudella. Lisäksi komissio ehdottaa, että näitä kahta uutta määräaikaa sovellettaisiin ensimmäisen kerran varainhoitovuoden 2005 osalta, jolloin uusi kirjanpitojärjestelmä on jo käytössä. 2.6. Ulkoinen tarkastus ja vastuuvapaus (alkuperäisen ehdotuksen 122-133 artikla) Tilintarkastustuomioistuin vastustaa ajatusta, jonka mukaan varainhoitoasetukseen laadittaisiin erillinen ulkoista tarkastusta koskeva osasto. Se pitää perustamissopimuksen määräyksiä riittävinä ja pelkää, että erillinen varainhoitoasetuksen osasto tästä aiheesta rajoittaisi sen tarkastusoikeuksia. Komissio ei ymmärrä tilintarkastustuomioistuimen perusteluja. EY:n perustamissopimuksen 279 artiklan a alakohdassa oleva viittaus varainhoitoasetukseen edellyttää, että ulkoista tarkastusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään varainhoitoasetuksessa (voimassa olevan varainhoitoasetuksen ensimmäisen osan VI osasto). Sitä paitsi perustamissopimuksen määräykset eivät itsessään riitä, vaan tarvitaan johdetun oikeuden säädös (varainhoitoasetus), jossa määritellään tilintarkastustuomioistuimelle uskotun tarkastustehtävän suorittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, kuten voimassa olevassa varainhoitoasetuksessa tehdään. Komissio pitäytyykin tältä osin alkuperäisessä kannassaan. Tilintarkastustuomioistuin ja muut toimielimet ovat sen sijaan suhtautuneet myönteisesti vastuuvapautta koskevan erillisen osaston säilyttämiseen. Parlamentti on tehnyt tarkistuksen, jonka mukaan se päättää itse vastuuvapauden myöntämisestä tai myöntämättä jättämisestä ja jonka mukaan sille on toimitettava kaikki tätä varten tarvittavat tiedot, myös luottamukselliset. Komissio ei ole ottanut huomioon tarkistuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa parlamentille rajoittamaton oikeus tutustua kaikkiin asiakirjoihin, sillä tarkistukset menevät perustamissopimuksen määräyksiä pidemmälle. 2.7. Erityissäännökset (toinen osa) 2.7.1. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosasto Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että EMOTR:n tukiosastosta ei ole tarpeen antaa erityissäännöksiä, sillä niiden sisältämät poikkeukset voitaisiin joko poistaa (kuten edellä kohdassa 2.3.4 käsitellyt käyttötarkoitukseensa sidotut tulot) tai sisällyttää varainhoitoasetuksen ensimmäiseen osaan. Komission mukaan tällainen menettely johtaisi siihen, että noin puolta yhteisöjen talousarvion menoista ei voitaisi enää seurata varainhoitoasetuksessa, ja hämärtäisi siten tekstin selkeyttä. 2.7.2. Rakennerahastot Tilintarkastustuomioistuin on ehdottanut, että tämä osasto poistetaan. Parlamentti on esittänyt, että olisi laadittava oikaisujen tekemistä koskeva säännös. Komissio pitäytyy myös tältä osin alkuperäisessä kannassaan: rakennerahastoja koskeva osasto on välttämätön, jotta kyseisten määrärahojen hallinnointiin liittyvät poikkeukset voidaan vahvistaa varainhoitoasetuksessa. Oikaisujen tekemiseen taas voidaan soveltaa ensimmäisen osan IV osaston yleisiä säännöksiä, ja niihin liittyvät menettelylliset yksityiskohdat, joita parlamentti on esittänyt, esitetään soveltamissäännöissä. 2.7.3. Tutkimus Tilintarkastustuomioistuin on jälleen ehdottanut tämän osaston poistamista. Komissio aikoo kuitenkin säilyttää osaston, koska se sisältää toimintoperusteista talousarviota, määrärahasiirtoja ja YTK:ta koskevia erityissäännöksiä, jotka muodostavat poikkeuksia ensimmäisen osaston säännöksiin. 2.7.4. Ulkoiset toimet Tilintarkastustuomioistuimen mielestä tämä osasto on tarpeeton. Neuvosto puolestaan kannattaa sitä, erityisesti koska se muodostaa perustan yhteistyölle kansainvälisten järjestöjen kanssa (164 artikla). Komissio säilyttää tämän osaston johdonmukaisuuden ja selkeyden vuoksi. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että vähimmäisperusteet, joiden täyttymisestä komission on varmistuttava ennen kuin se voi siirtää tiettyjen toimien hallinnoinnin kolmansiin maihin (165 artikla), ovat epärealistisia ja vaikeasti valvottavissa. Komissio on tarkistanut kyseisiä vähimmäisperusteita ja ehdottaa uutta sanamuotoa, jossa ne vahvistetaan tavoitteiden perusteella siten, etteivät ne edellytä Euroopan yhteisöjen toimielinten kaltaista hallinnollista rakennetta. Komissio esitti alun perin, että ulkoisten toimien alalla sovellettaisiin kolmansille annettavan sitoumuksen osalta pidempää määräaikaa kuin yleisissä säännöksissä vahvistettu määräaika (77 artiklan 2 kohta), joka on vuoden n+3 joulukuun 31 päivä; vuosi n on vuosi, jolloin määrärahat on osoitettu kyseiseen käyttötarkoitukseen (talousarviositoumus). Tilintarkastustuomioistuin pitää tätä määräaikaa liian lyhyenä etenkin kehitysyhteistyöhankkeiden alalla, kun taas neuvoston mielestä määräaika on liian pitkä; se kannattaa määräaikaa n+2. Komissio pitäytyy näin ollen alkuperäisessä ehdotuksessaan, joka muodostaa tässä tapauksessa kompromissin. Komissio ehdotti alun perin tässä osastossa (170 artikla) myös, että avustusten osalta voitaisiin poiketa yhteisrahoituksen periaatteesta. Tilintarkastustuomioistuin torjuu itse periaatteen ja pitää poikkeusta näin ollen aiheettomana. Neuvoston mukaan taas sekä sääntö että poikkeus ovat perusteltuja, mutta poikkeus olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan humanitaarista apua. Tämä taas keskeyttäisi kaikkein köyhimpien maiden kehityshankkeiden täytäntöönpanon. Komissio pitäytyy alkuperäisessä ehdotuksessaan, joka muodostaa kompromissin. 2.7.5. Yhteisön virastot Tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan parlamentti ovat ehdottaneet, että koska vastaavanlaisia virastoja todennäköisesti perustetaan myöhemmin lisää, niitä varten olisi luotava oma osasto, joka ei koskisi pelkästään virallisten julkaisujen toimistoa ja petostentorjuntavirastoa. Komissio aikoo ottaa tämän suosituksen huomioon sisällyttämällä ehdotukseen virastoja koskevan erillisen osaston. Osaston sisällä esitetään yleisessä luvussa kaikkiin virastoihin sovellettavat yleiset säännökset ja erillisessä luvussa petostentorjuntavirastoa koskevat erityissäännökset. 2.8. Siirtymä- ja loppusäännökset (kolmas osa) 2.8.1. Erillisvirastot Tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan parlamentti ovat esittäneet, että erillisvirastojen varainhoitoasetus laadittaisiin sellaisen puitesäädöksen mukaisesti, jonka komissio hyväksyy saatuaan lausunnon tilintarkastustuomioistuimelta, Euroopan parlamentilta ja neuvostolta. Komissio hyväksyy ehdotuksen ja määrittelee määräajan, jonka kuluessa kyseiset lausunnot on annettava. Komissio ehdottaa lisäksi, että erillisvirastojen talousarvioiden toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen annetaan Euroopan parlamentin tehtäväksi ja että komission sisäisellä tarkastajalla on erillisvirastojen osalta samat toimivaltuudet kuin komission yksiköiden osalta. Erillisvirastoja koskevat säädökset on näin ollen mukautettava varainhoitoasetukseen. 3. EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUSTEN HUOMIOON OTTAMINEN Liitteenä esitetään yksityiskohtainen kannanotto kaikista Euroopan parlamentin 31. toukokuuta 2001 esittämistä tarkistuksista. 4. PÄÄTELMÄT EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan mukaisesti komissio toimittaa tämän ehdotuksen neuvostolle, jotta se voitaisiin hyväksyä Göteborgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamassa määräajassa [1]. [1] Göteborgin Eurooppa-neuvoston päätelmien 18 kohdan mukaan "uudelleenlaadittu varainhoitoasetus on määrä antaa vuoden 2002 loppuun mennessä". 2001/0318 (CNS) Muutettu ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY, EHTY, Euratom) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 279 artiklan, ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 78 h artiklan, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 183 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [2], [2] EYVL C 96 E, 27.3.2001, s. 1. ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [3], [3] EYVL C ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon [4], [4] EYVL C 162, 5.6.2001, s. 1. ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [5] [5] EYVL C 260, 17.09.2001, s. 42. sekä katsoo seuraavaa: (1) Olosuhteet, joissa Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus [6] 21 päivänä joulukuuta 1977 annettiin, ovat huomattavasti muuttuneet erityisesti uusien jäsenmaiden liittymisen johdosta sekä lukuisten merkittävien talousarviopuitteiden ja institutionaalisten muutosten vuoksi. Uusien tarpeellisten muutosten erityisesti lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamisen vaatimusten huomioon ottamiseksi sekä yhteisöjen lisääntyneen talouden tiukkuuden takia olisi laadittava uudelleen 21 päivänä joulukuuta 1977 annettu varainhoitoasetus. [6] EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. (Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 762/2001, EYVL L 111, 20.4.2001, s. 1.). (2) Tässä asetuksessa olisi rajoituttava määrittelemään ainoastaan ne pääperiaatteet ja perussäännöt, jotka sääntelevät perussopimuksissa tarkoitettuja talousarvioasioita. Yksityiskohtaiset säännökset olisi koottava erilliseen asetukseen, jossa vahvistetaan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännökset, jäljempänä 'soveltamissäännöt', siten, että eri säännöt voidaan asettaa paremmin keskinäiseen arvojärjestykseen ja parantaa varainhoitoasetuksen selkeyttä. (3) Talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa olisi noudatettava talousarvioperiaatteista neljää keskeistä budjettioikeusperiaatetta (yhtenäisyys, yleiskatteisuus, erittely ja vuotuisuus) sekä tasapainon, laskentayksikön, moitteettoman varainhoidon ja seurattavuuden periaatteita. (4) Tässä asetuksessa olisi vahvistettava uudelleen nämä periaatteet ja rajoitettava niihin tehtävät poikkeukset ehdottoman välttämättömään sekä säädettävä poikkeuksille tiukat puitteet. (5) Yhtenäisyysperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa olisi todettava, että sitä sovelletaan myös yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä oikeus- ja sisäasioissa tehtävän yhteistyön menoihin silloin, kun ne suoritetaan talousarviosta. Budjettivallan käyttäjän on vahvistettava yhteisöjen elimiä koskeva henkilöstötaulukko talousarviomenettelyn puitteissa siten, että otetaan huomioon sen todellinen tai mahdollinen vaikutus yhteisöjen henkilöstöön ja yleiseen talousarvioon näille elimille mahdollisesti maksettavina avustuksina tai niiden henkilöstölle maksettavina eläkkeinä. (6) Yleiskatteisuusperiaatteen osalta olisi poistettava mahdollisuus maksaa takaisin etumaksuja ja mahdollisuus määrärahojen uudelleenkäyttöön; nämä mahdollisuudet korvataan osittain tulojen sitomisella niiden käyttötarkoitukseen. Muutokset eivät saisi koskea rakennerahastoihin sovellettavia erityissääntöjä. (7) Erittelyperiaatteen osalta komission on voitava siirtää joustavasti henkilöstö- ja hallintomäärärahoja eri toimintalohkoja koskevien osastojen sekä toimintamenoja koskevien lukujen välillä. Tässä asetuksessa olisi tätä varten säädettävä mahdollisuudesta esittää tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut taloudelliset ja hallintoresurssit yhtenä kokonaisuutena. Lisäksi olisi yhtenäistettävä hallintomäärärahojen siirtämismenettelyjä muissa toimielimissä, jotta voidaan säätää, että määrärahasiirroista talousarvion osastojen välillä päättää budjettivallan käyttäjä ja tätä alemmalla tasolla tehtävistä määrärahasiirroista kukin toimielin itse. Budjettivallan käyttäjän oikeus tehdä varauksia on rajattava kahteen tilanteeseen: toimenpiteeltä puuttuu oikeusperusta tai on epävarmuutta joko määrärahojen riittävyydestä tai mahdollisuudesta käyttää määrärahoja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti. (8) Vuotuisuusperiaatteen osalta olisi koko talousarviossa otettava käyttöön jaksotetut määrärahat. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) määrärahoihin nykyisin sovellettava tekninen järjestely kuitenkin säilytetään. Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen siirtämisestä varainhoitovuodelta toiselle päättää asianomainen toimielin, koska jaksottamattomien määrärahojen käytöstä luopuminen selkeyttää järjestelmää. Voimassaolon jatkaminen olisi rajoitettava niihin tapauksiin, joissa se on ehdottoman välttämätöntä, eli EMOTR:n maksuihin. (9) Seurattavuusperiaatteen osalta on varmistettava, että talousarvion toteuttamisesta ja kirjanpidosta tiedotetaan paremmin. On myös vahvistettava määräaika, johon mennessä talousarvio viimeistään on julkaistava ja otettava periaatteeksi, että komissio julkistaa talousarvion alustavasti sen jälkeen kun Euroopan parlamentin puhemies on sen vahvistanut ja ennen kuin se julkaistaan virallisesti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Lisäksi negatiivisten määrien poistamiseksi negatiivisia menoja käsitellään tästedes käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina. Negatiivisen varauksen mahdollisuus kuitenkin säilytetään. (10) Lopuksi olisi määriteltävä moitteettoman varainhoidon periaate viittaamalla taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteisiin ja varmistettava niiden noudattaminen seuraamalla ja arvioimalla tavoitteiden toteutumista erilaisten mittarien avulla. Arviointia on suoritettava ohjelmien koko toteuttamisen ajan. (11) Talousarvion laatimisen ja esitystavan osalta olisi yhtenäistettävä ja selkeytettävä talousarviomenettelyjä poistamalla täydentävien ja korjaavien talousarvioiden välinen ero, jolla ei käytännössä ole merkitystä. (12) Olisi säädettävä, että komissiota koskevassa talousarvion pääluokassa määrärahat ja resurssit voidaan esittää käyttötarkoituksen mukaan ryhmiteltyinä ('toimintoperusteinen budjetointi'); näin voidaan lisätä talousarvion hallinnoinnin avoimuutta suhteessa moitteettoman varainhoidon tavoitteisiin ja erityisesti tehokkuuteen ja vaikuttavuuteen. (13) Komission olisi voitava hallinnoida henkilöstöresursseja joustavasti suhteessa budjettivallan käyttäjän myöntämien virkojen ja toimien määrään erityisesti uuden, keinojen sijasta tuloksiin keskittyvän hallintomallin mukaisesti. Tätä joustavuutta rajoittavat kuitenkin yhtäältä talousarviomäärärahat ja toisaalta virkojen ja toimien hyväksytty enimmäismäärä; joustava hallinnointi ei myöskään koske palkkaluokkia A1 ja A2. (14) Talousarvion toteuttamisen osalta olisi selkeytettävä talousarvion eri toteuttamistapoja: joko keskitetysti komission toimesta tai yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai hajautetusti ulkoisen avun saajina olevien kolmansien maiden kanssa taikka yhdessä kansainvälisten julkisoikeudellisten järjestöjen kanssa. Keskitetystä hallinnoinnista voivat huolehtia joko komission yksiköt suoraan tai tehtävät voidaan välillisesti delegoida kansallisen tai yhteisön oikeuden mukaisille muille julkisoikeudellisille järjestöille. Eri toteuttamisjärjestelyissä on varmistettava, että Euroopan yhteisöjen varojen suojaamismenettelyjä noudatetaan riippumatta siitä, mikä yksikkö on vastuussa talousarvion tai sen osan toteuttamisesta ja taattava, että lopullinen vastuu talousarvion toteuttamisesta on komissiolla EY:n perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti. (15) Talousarvion toteuttamisesta vastaavana komissio ei voi delegoida sille kuuluvia julkisen vallan tehtäviä, jos niihin sisältyy harkintavaltaa. Tässä asetuksessa olisi mainittava tämä periaate ja täsmennettävä, mitä tehtäviä voidaan delegoida. Lisäksi olisi täsmennettävä, että talousarvion toteuttamiseen liittyvää tehtävää ei saa antaa yksityisoikeudellisille yhteisöille (valtion vastuulla julkisen palvelun tehtäviä suorittavia yhteisöjä lukuun ottamatta); ne voivat suorittaa ainoastaan teknisiä asiantuntijatehtäviä, hallintotehtäviä tai muita valmistelu- ja avustustehtäviä. (16) Seurattavuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattaminen edellyttää, että julkisoikeudelliset tai valtion vastuulla julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yhteisöt, joille komissio delegoi toimeenpanotehtäviä, huolehtivat julkisten hankintojen avoimuudesta ja tehokkaasta sisäisestä valvonnasta, hoitavat komission lukuun suoritettavien toimenpiteiden kirjanpidon erillään muusta toiminnastaan ja järjestävät ulkoisen tarkastuksen. (17) Tässä asetuksessa noudatetaan EY:n perustamissopimuksen 279 artiklassa esitettyä velvoitetta määritellä tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjän ja sisäisen tarkastajan toimivaltuudet ja tehtävät. Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat täysin vastuussa kaikista heidän alaisuudessaan suoritetuista tulo- ja menotapahtumista. He ovat niistä tilivelvollisia ja heihin voidaan (tarvittaessa) kohdistaa kurinpitomenettely. Sen vuoksi tulojen ja menojen hyväksyjien vastuuta on lisättävä poistamalla keskitetyt ennakkotarkastukset ja erityisesti varainhoidon valvojan tulo- ja menotapahtumille antama ennakkohyväksyntä sekä tilinpitäjän toimittama suorituksen oikeellisuuden tarkastus. Tilinpitäjälle jää vastuu maksujen moitteettomasta suorittamisesta, tulojen kantamisesta ja vahvistettujen saamisten perinnästä. Hänellä on vastuu kassanhallinnasta, kirjanpidosta sekä toimielinten tilinpäätösten laadinnasta. Sisäinen tarkastaja hoitaa tehtäviään sisäistä tarkastusta koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti. Hänen tehtävänään on antaa toimielimelle riittävät takeet siitä, että tulojen ja menojen hyväksyjien kehittämät hallinnointi- ja valvontajärjestelmät toimivat moitteettomasti. Sisäinen tarkastaja ei osallistu taloustapahtumien hoitamiseen. Hänen tehtävänään ei ole tarkastaa taloustapahtumia ennen tulojen ja menojen hyväksyjien päätöksiä, sillä he ovat vastedes itse vastuussa kyseisistä ennakkotarkastuksista. (18) Tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien vastuu ei poikkea muiden virkamiesten ja muun henkilöstön vastuusta, vaan heihin voidaan soveltaa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisia kurinpitoseuraamuksia ja heidät voidaan saattaa korvausvelvollisiksi. Tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien tehtävien erityisluonteen vuoksi heidän virheitään koskevat tietyt erityissäännökset säilyvät ennallaan; he eivät kuitenkaan enää saa erityiskorvausta eivätkä vakuutusta. Jotta nimittävä viranomainen saisi käyttöönsä tarvitsemaansa asiantuntemusta sääntöjenvastaisuustapauksissa, kukin toimielin perustaa taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen määrittämään, onko tapahtunut sääntöjenvastaisuus, jonka vuoksi virkamieheen tai toimihenkilöön on sovellettava kurinpitoseuraamuksia tai hänet on saatettava korvausvelvolliseksi, ja raportoimaan tulojen ja menojen hyväksyjälle ja sisäiselle tarkastajalle havaitsemistaan järjestelmään liittyvistä ongelmista. Petostapausten varalta varainhoitoasetuksessa on syytä viitata Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta tehtyyn yleissopimukseen ja sellaisen lahjonnan, jossa on osallisina Euroopan yhteisöjen virkamiehiä tai jäsenvaltioiden virkamiehiä, torjumisesta tehtyyn yleissopimukseen. (19) Olisi määriteltävä menoon liittyvät talousarviositoumuksen ja oikeudellisen sitoumuksen käsitteet ja niiden toteuttamisedellytykset. Komission päätösten mahdollisten talousarviovaikutusten ajalliseksi rajoittamiseksi ja lepäävien sitoumusten määrän pitämiseksi vähäisenä on tarpeen rajoittaa aikaa, jonka kuluessa talousarvioon tehtyjen kokonaissitoumusten perusteella voidaan tehdä yksittäisiä oikeudellisia sitoumuksia. (20) Tässä asetuksessa olisi määriteltävä ne maksujen lajit, joita tulojen ja menojen hyväksyjät saavat hoitaa. Maksuja suoritettaessa on otettava ensisijaisesti huomioon toimen vaikuttavuus ja siitä saatavat tulokset. (21) Tässä asetuksessa olisi täsmennettävä, että menot on vahvistettava, hyväksyttävä ja maksettava täytäntöönpanosäännöissä vahvistettuna määräaikana ja että näiden määräaikojen ylittyessä velkojilla on oikeus talousarviosta maksettaviin viivästyskorkoihin. (22) Julkisia tavara- ja palveluhankintoja sekä julkisia rakennusurakoita koskevien menettelyjen yhteensovittamisesta annettuja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivejä on sovellettava toimielinten omaan lukuunsa tekemiin julkisiin hankintoihin ja niiden periaatteet olisi sisällytettävä myös sääntöihin, joita sovelletaan yhteisöjen talousarviosta rahoitettaviin, kolmansien lukuun suoritettaviin hankintoihin. (23) Sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi, petosten ja lahjonnan torjumiseksi sekä moitteettoman ja tehokkaan varainhoidon edistämiseksi olisi annettava erityissäännökset, joilla suljetaan hankintamenettelyn ulkopuolelle ehdokas tai tarjoaja, joka syyllistyy mainittuihin tekoihin taikka on jäävi. (24) Avoimuuden lisäämiseksi olisi annettava ehdokkaille ja tarjoajille asianmukaiset tiedot tarjouskilpailun ratkaisusta. (25) Keskitetty valvontaelin eli hankintoja ja sopimuksia käsittelevä neuvoa-antava komitea olisi lakkautettava osana tulojen ja menojen hyväksyjien vastuun lisäämistä. (26) Yhteisöjen avustusten myöntämisestä ja seurannasta olisi annettava erityiset säännökset seurattavuuden, tasapuolisen kohtelun, yhteisrahoituksen, taannehtimat- tomuuden, kollektiivisen arvioinnin ja valvonnan periaatteiden toteuttamiseksi. (27) Päällekkäisyyden välttämiseksi samaa toimintaa varten saadaan myöntää ainoastaan yksi avustus eikä avustusta saa myöntää saman varainhoitovuoden juoksevien menojen rahoittamiseen. (28) Petosten ja lahjonnan torjumiseksi olisi annettava avustusten myöntämismenettelyn ulkopuolelle sulkemisesta säännöt, jotka vastaavat hankintamenettelyn ulkopuolelle sulkemista koskevia sääntöjä. (29) Toimielimen ja avustuksen saajan oikeuksien ja velvollisuuksien täsmentämiseksi avustuksista on tehtävä kirjallinen sopimus. (30) Kirjanpidon ja tilinpäätöksen osalta olisi täsmentää, että kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta ja korostettava, että liikekirjanpito on suoriteperusteista kirjanpitoa kun taas talousarviokirjanpidon tarkoituksena on laatia talousarvion toteutumalaskelma ja selvitykset talousarvion toteuttamisesta. (31) Olisi määriteltävä ne periaatteet, joiden pohjalta liikekirjanpito laaditaan ja tilinpäätös esitetään kansainvälisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden ja yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä annettujen neuvoston direktiivien mukaisesti, siltä osin kuin niitä voidaan soveltaa julkisen palvelun tehtäviin. (32) On tarpeen mukauttaa säännöksiä talousarvion toteuttamisesta annettavista tiedoista siten, että näihin tietoihin voidaan sisällyttää myös tiedot varainhoitovuodelta toiselle siirrettyjen, uudelleen käyttöön otettujen ja uudelleen käytettyjen määrärahojen käytöstä sekä yhteisön toimintaan liittyvistä elimistä ja että kuukausittain esitettävien tietojen ja budjettivallan käyttäjälle kolme kertaa vuodessa esitettävien toteuttamis- selvitysten toimittamista voidaan kehittää. (33) Olisi yhtenäistettävä toimielimissä käytettyjä kirjanpitomenetelmiä ja tunnustettava komission tilinpitäjän aloiteoikeus tällä alalla. (34) Olisi täsmennettävä, että tietojenkäsittelyjärjestelmien käyttö taloushallinnossa ei saa vaikuttaa tilintarkastustuomioistuimen oikeuteen saada tutustua tositteisiin. (35) On luovuttava ennakko- ja etumaksujen käsitteiden erottamisesta niiden epätäsmällisyyden vuoksi. Maksut olisi suoritettava vastedes ennakko-, väli- ja loppumaksuina, paitsi silloin kun ne maksetaan kertasuorituksina. (36) Ulkoisen tarkastuksen ja vastuuvapauden osalta pätee se, että komissiolle kuuluu täysi vastuu talousarvion toteuttamisesta. Niin suuri osa hallinnoinnista toteutetaan kuitenkin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että molempien on osallistuttava täysipainoisesti tilintarkastustuomioistuimen tarkastusmenettelyihin ja budjettivallan käyttäjälle kuuluvaan vastuuvapauden myöntämiseen. (37) Tilinpäätöksen kattavuuden ja vastuuvapausmenettelyn sujuvuuden varmistamiseksi olisi muutettava vastuuvapauden myöntämisaikataulua. (38) Toimielinten välisen yhteistyön parantamiseksi komission olisi annettava Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki vastuuvapausmenettelyä varten tarvittavat tiedot kyseiseltä varainhoitovuodelta yksilön perusoikeuksia, liikesalaisuutta sekä oikeudellisia ja kurinpitomenettelyjä koskevia säännöksiä ja unionin etuja noudattaen. (39) Eräiden yhteisöpolitiikkojen osalta olisi annettava erityissäännöksiä, joiden on perustuttava tämän asetuksen periaatteisiin. (40) EMOTR:n osalta on säilytettävä erityispiirteet, jotka liittyvät muun muassa siihen, että maksusitoumus- ja maksumäärärahoja on yhtä paljon, sekä määrärahojen siirtämiseen varainhoitovuodelta toiselle, lukuun ottamatta maaseudun kehittämiseen liittyviä määrärahoja 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen. (41) Käytettävissä olevien määrärahojen kokonaismäärän säilyttämiseksi EMOTR:n tukiosaston tulot olisi osoitettava kokonaan EMOTR:n tukiosaston määrärahoihin. (42) EMOTR:n määrärahojen ja hallintomäärärahojen osalta olisi säädettävä mahdollisuudesta tehdä 15 päivästä marraskuuta alkaen seuraavan varainhoitovuoden talousarviota koskevia ennakkositoumuksia. (43) Rakennerahastojen osalta olisi säilytettävä ennakkorahoituksena maksettujen maksujen palautukset ja määrärahojen uudelleen käyttöön ottaminen niiden edellytysten mukaisesti, jotka esitetään rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1260/1999 liitetyssä komission julistuksessa. (44) Olisi yhtenäistettävä tutkimustalousarvion esitystapa toimintoperusteista budjetointia koskevien säännösten kanssa; samalla olisi kuitenkin säilytettävä nykyinen joustavuus yhteisen tutkimuskeskuksen varojen hallinnassa. (45) Ulkoisten toimien osalta olisi annettava valtuudet ulkoisen avun hallinnoinnin hajauttamiseksi, edellyttäen että komissio saa takeet siitä, että toimet toteutetaan moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että edunsaajavaltio vastaa saamiensa varojen käytöstä komissiolle. (46) Edunsaajavaltion tai tämän nimeämän kansallisen, yhteisöjen tai kansainvälisen oikeuden mukaisen julkisoikeudellisen yhteisön tai luonnollisen henkilön taikka yksityisoikeudellisen oikeushenkilön kanssa tehtyjen rahoitussopimusten tai muiden sopimusten olisi oltava tämän asetuksen ensimmäisen osan V osaston ja toisen osan IV osaston ulkoisia toimia koskevissa säännöksissä esitettyjen, julkisia hankintoja koskevien yleisten periaatteiden mukaisia. (47) Yhteisön virastojen osalta olisi määriteltävä omassa osastossaan niiden hallinnointia koskevat yleiset säännökset. Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) erityisaseman ja -tehtävän vuoksi viraston hallinnointia koskevat erityissäännökset olisi koottava edellä mainitussa osastossa omaan erilliseen lukuun. (48) Hallintomäärärahoja koskevat erityissäännökset olisi myös koottava omaan erilliseen osastoon. (49) Maaseudun kehittämiseen ja liitännäistoimenpiteisiin liittyvien ohjelmien osalta olisi säädettävä, että EMOTR:n tukiosaston määrärahajärjestelyjä koskevia erityis- säännöksiä sovelletaan ainoastaan kuluvan ohjelmakauden loppuun saakka. (50) Toimielinten tilinpäätösten konsolidointiaikataulua koskevaa muutosta olisi lykättävä varainhoitovuoteen 2005 saakka, jotta toimielimillä olisi riittävästi aikaa luoda siihen tarvittavat sisäiset menettelyt. (51) Tämän asetuksen soveltamissääntöjen vahvistamismenettelylle olisi asetettava määräaika, jotta kaikki varainhoitoasetukseen tehdyt muutokset voivat tulla voimaan kohtuullisessa ajassa. (52) Sellaisille yhteisöjen perustamille elimille, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka voivat saada avustuksia talousarviosta, olisi laadittava niiden hallinnointiin liittyviä erityistarpeita vastaava varainhoidon puiteasetus. On myös yhdenmukaistettava muun muassa vastuuvapautta ja kirjanpitoa koskevia sääntöjä loukkaamatta kuitenkaan tällaisten elinten tehtävien edellyttämää toiminnan riippumattomuutta. Komission sisäisellä tarkastajalla on kyseisten elinten osalta samat toimivaltuudet kuin komission yksiköiden osalta. Kyseisiä elimiä koskevat erityissäännökset olisi sen vuoksi mukautettava varainhoitoasetukseen, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: ENSIMMÄINEN OSA YHTEISET SÄÄNNÖKSET I OSASTO TARKOITUS 1 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 1 artikla) Tässä asetuksessa esitetään säännöt, jotka koskevat Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion, jäljempänä 'talousarvio', laatimista ja toteuttamista. Tätä asetusta sovellettaessa talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja oikeusasiamies rinnastetaan yhteisöjen toimielimiin. 2 artikla (Uusi) Kaikkien muiden säännösten, jotka liittyvät talousarvion toteuttamiseen tuloina tai menoina, on perustuttava II osastossa esitettyihin periaatteisiin. II OSASTO TALOUSARVIOPERIAATTEET 3 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 2 artikla) Tässä asetuksessa määritellyin edellytyksin noudatetaan talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa yhtenäisyyden, vuotuisuuden, tasapainon, laskentayksikön, yleiskatteisuuden, erittelyn, moitteettoman varainhoidon sekä seurattavuuden periaatteita. 1 luku Yhtenäisyysperiaate 4 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 3 artikla) 1. Talousarvio on säädös, jossa arvioidaan ja vahvistetaan joka vuosi yhteisöjen tarpeellisiksi katsotut tulot ja menot. 2. Yhteisöjen menoihin ja tuloihin kuuluvat: a) Euroopan yhteisön menot ja tulot, mukaan lukien yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja oikeus- ja sisäasioissa tehtävän yhteistyön hallintomenot sekä niitä vastaavat toimintamenot, kun ne suoritetaan talousarviosta; b) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön hallintomenot ja niitä vastaavat tulot; c) Euroopan atomienergiayhteisön menot ja tulot. 3. Talousarvioon otetaan yhteisöjen lainanotto- ja lainanantotoimintaan liittyvät takaukset ja suoritukset takuurahastoon ulkosuhteisiin liittyville hankkelle. 5 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 4 artikla) 1. Tulon tai menon saa suorittaa ainoastaan ottamalla sen johonkin budjettikohtaan, jollei 74 artiklasta muuta johdu. 2. Menoon ei saa sitoutua eikä sitä saa hyväksyä maksettavaksi, jos se ylittää vahvistetun määrärahan. 3. Talousarvioon saadaan ottaa määrärahoja vain tarpeelliseksi katsottuja menoja varten. 4. Euroopan yhteisöille kertyvät korkotuotot otetaan talousarvioon yleisinä tuloina, jollei 74 artiklasta muuta johdu. 2 luku Vuotuisuusperiaate 6 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 5 artikla) Talousarvioon otetaan määrärahat yhden varainhoitovuoden ajaksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta. 7 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 6 artikla) 1. Talousarvio koostuu jaksotetuista määrärahoista, jotka ovat maksusitoumusmäärärahoja tai maksumäärärahoja. 2. Maksusitoumusmäärärahat kattavat tietyn varainhoitovuoden aikana tehtyjen oikeudellisten sitoumusten kokonaiskustannukset, jollei 77 artiklan 2 kohdasta tai 167 artiklan 2 kohdasta muuta johdu. 3. Maksumäärärahat kattavat tietyn varainhoitovuoden ja/tai sitä edeltävien varainhoitovuosien aikana tehtyjen oikeudellisten sitoumusten toteuttamiseen tarvittavat maksut. 4. Edellä 1 ja 2 kohta ei rajoita toisen osan I, IV ja VI osaston erityissäännösten soveltamista. Ne eivät estä sitomasta kaikkia määrärahoja kerralla tai jakamasta talousarviositoumuksia vuotuisiin eriin. 8 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 7 artikla) 1. Varainhoitovuoden tulot kirjataan kyseisen varainhoitovuoden tileille sen kuluessa toteutuneiden määrien mukaisina. Seuraavan varainhoitovuoden tammikuun omat varat saadaan kuitenkin suorittaa etukäteen yhteisöjen omista varoista annetun neuvoston asetuksen soveltamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti. 2. Arvonlisäveroon perustuviin omiin varoihin, bruttokansantuloon (BKTL) perustuviin täydentäviin omiin varoihin ja myös rahoitusosuuksiin saadaan tehdä mukautuksia 1 kohdassa mainitun asetuksen mukaisesti. 3. Tietylle varainhoitovuodelle myönnettyjä määrärahoja saadaan käyttää ainoastaan kattamaan menot, joihin on sitouduttu ja jotka on maksettu saman varainhoitovuoden aikana, lukuun ottamatta toisen osan I osaston säännöksissä säädettyjä poikkeuksia, sekä sellaisista sitoumuksista johtuvat määrät, jotka siirtyvät edellisiltä varainhoitovuosilta. 4. Maksusitoumukset otetaan kirjanpitoon kattamaan 31 päivään joulukuuta mennessä tehdyt oikeudelliset sitoumukset, jollei muuta johdu 77 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista kokonaissitoumuksista tai 167 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista rahoitussopimuksista, jotka viedään kirjanpitoon 31 päivään joulukuuta mennessä tehtyjen talousarviositoumusten perusteella. 5. Maksut kirjataan tietyn varainhoitovuoden tileille niiden maksujen perusteella, jotka tilinpitäjä on suorittanut saman vuoden joulukuun 31 päivään mennessä. 6. Poiketen siitä, mitä 4 ja 5 kohdassa säädetään, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosaston menot kirjataan varainhoitovuoden tileille toisen osan I osastossa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. 9 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 8 artikla) 1. Jos maksusitoumusmäärärahoja ja maksumäärärahoja ei ole käytetty sen varainhoitovuoden aikana, jota varten ne on otettu talousarvioon, ne peruutetaan. Käyttämättömät määrärahat voidaan kuitenkin viimeistään 15 päivänä helmikuuta 2 ja 3 kohdan mukaisesti asianomaisen toimielimen päätöksellä siirtää yksinomaan seuraavan varainhoitovuoden aikana käytettäviksi. 2. Maksusitoumusmäärärahoista voidaan siirtää a) joko määrät, jotka vastaavat maksusitoumusmäärärahoja, joiden osalta kaikki 60 artiklassa määritellyt sitoumusten edellyttämät alustavat muodollisuudet on tehty joulukuun 31 päivään mennessä; näitä määriä voidaan sitoa seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivään saakka. b) tai määrät, jotka osoittautuvat tarpeellisiksi lainsäädäntövallan käyttäjän annettua menojen perusteena olevan säädöksen varainhoitovuoden viimeisellä neljänneksellä ilman, että komissio on voinut ennen joulukuun 31 päivää sitoa talousarviossa tähän tarkoitukseen tarkoitettuja määrärahoja. 3. Maksumäärärahoista voidaan siirtää määrät, jotka tarvitaan aiempien maksusitoumusten kattamiseen tai jotka liittyvät siirrettyihin maksusitoumus- määrärahoihin, kun seuraavan varainhoitovuoden asianomaiseen budjettikohtaan osoitetut määrärahat eivät kata rahoitustarvetta. Asianomainen toimielin käyttää ensisijaisesti kuluvalle varainhoitovuodelle vahvistettuja määrärahoja ja vasta näiden loputtua siirrettyjä määrärahoja. 4. Asianomainen toimielin ilmoittaa viimeistään 15 päivänä maaliskuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä 'budjettivallan käyttäjä', päätöksestään siirtää määrärahoja täsmentäen jokaisen budjettikohdan osalta, miten 2 ja 3 kohdassa säädettyjä perusteita on sovellettu. 5. Varauksiin otettuja tai henkilöstömenoihin liittyviä määrärahoja ei saa siirtää. 10 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 9 artikla) Käyttämättömät tulot ja 18 artiklassa tarkoitetuista tuloista saadut, 31 päivänä joulukuuta käytettävissä olevat määrärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä. Ensin on käytettävä ne määrärahat, jotka vastaavat edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä käyttötarkoitukseensa sidotut tuloja. 11 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 10 artikla) Määrärahojen vapautuminen, joka aiheutuu niillä rahoitettavan toiminnan osittaisesta tai täydellisestä toteuttamatta jättämisestä ja joka tapahtuu sen varainhoitovuoden jälkeisten varainhoitovuosien aikana, jota varten määrärahat on otettu talousarvioon, johtaa määrärahojen peruuntumiseen. 12 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 11 artikla) Talousarvioon otetut määrärahat voidaan sitoa talousarvion vahvistamisen jälkeen 1 päivästä tammikuuta alkaen, jollei toisen osan I tai VI osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu. 13 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 12 artikla) 1. Jos talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa vahvistettu, sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 273 artiklaa, EHTY:n perustamissopimuksen 78 b artiklaa ja Euratomin perustamissopimuksen 178 artiklaa tehtäessä maksusitoumuksia ja suoritettaessa maksuja menoista, joiden peruste on hyväksytty viimeksi vahvistetussa talousarviossa. 2. Jos jossain luvussa kahden tai useamman väliaikaisen kahdestoistaosan hyväksyminen perustamissopimuksissa määritellyissä tilanteissa ei riitä kattamaan menoja, jotka ovat tarpeellisia yhteisöjen toiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi kyseisellä alalla, hyväksytyn määrän ylitys voidaan poikkeuksellisesti hyväksyä perustamissopimuksissa määrättyä menettelyä noudattaen. Tässä tapauksessa ei saa ylittää edellisen varainhoitovuoden talousarviossa käyttöön annettujen määrärahojen kokonaismäärää. 3 luku Tasapainoperiaate 14 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 13 artikla) 1. Talousarvion tulojen ja maksumäärärahojen on oltava tasapainossa. 2. Euroopan yhteisöt eivät saa ottaa lainaa budjettivajeen kattamista varten. Ne saavat ottaa lainaa ainoastaan maa-alueiden ja rakennusten hankkimista varten, jos on olemassa takeet moitteettoman varainhoidon periaatteiden toteutumisesta. 15 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 14 artikla) 1. Varainhoitovuoden ylijäämä otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon tulona ja alijäämä maksumäärärahana. 2. Arviot näistä tuloista tai maksumäärärahoista otetaan talousarvioon talousarviomenettelyn kuluessa ja niitä voidaan tarvittaessa tarkistaa 34 artiklan mukaisella oikaisukirjelmällä. Nämä arviot laaditaan yhteisöjen omista varoista annetun neuvoston asetuksen soveltamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti. 3. Varainhoitovuoden tilinpäätöksen jälkeen poikkeamat arvioista otetaan 37 artiklan mukaisessa lisätalousarviossa seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon. 4 luku Laskentayksikön periaate 16 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 15 artikla) Talousarvio laaditaan, toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina. Jäljempänä 61 artiklassa tarkoitettuja kassavaroja varten tilinpitäjällä ja ennakkomaksu- järjestelmien osalta ennakoiden hoitajalla on valtuudet suorittaa maksutapahtumia kansallisissa valuutoissa asetuksessa, jolla vahvistetaan tämän asetuksen soveltamissäännöt (jäljempänä 'soveltamissäännöt'), täsmennetyin edellytyksin. 5 luku Yleiskatteisuusperiaate 17 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 16 artikla) Tulojen kokonaismäärän on katettava maksumäärärahat, jollei 18 artiklasta muuta johdu. Tulot ja menot otetaan talousarvioon vähentämättä niitä toisistaan, jollei 20 artiklasta muuta johdu. 18 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 17 artiklan 1 kohta) 1. Seuraavat tulot osoitetaan tietyn menoerän rahoittamiseen: a) jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tiettyihin tutkimusohjelmiin yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti; b) liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa asetuksessa tarkoitetuista sakoista ja talletuksista kertyvät korot; c) määrättyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, kuten tulot rahastoista, avustukset, lahjat ja testamenttilahjoitukset; d) kolmansien maiden tai eri toimielinten osuudet yhteisöjen toimintaan liittyvistä maksuista; e) tulot, jotka ovat peräisin kolmansilta näille tilauksesta toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista; f) tulot, jotka saadaan aiheettomasti maksettujen budjettimäärärahojen palauttamisesta; g) tulot muille toimielimille tai elimille toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan lukien muiden toimielinten tai elinten lukuun maksetut ja näiden korvaamat virkamatkakulut; h) vakuutuskorvauksista saadut määrät; i) vuokrasopimuksiin liittyvät tulot; j) julkaisujen ja elokuvien sekä niiden sähköisten tallenteiden myynnistä saatavat tulot. 2. Asiaan sovellettavassa oikeusperustassa voidaan myös säätää, että siitä seuraavat tulot sidotaan tiettyihin menoihin. 3. Talousarviossa on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varten erityisiä budjettikohtia, joissa ilmoitetaan mahdollisuuksien mukaan myös tulojen määrä. 19 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 17 artiklan 2 kohta) 1. Komissio voi ottaa vastaan erilaisia yhteisöjen hyväksi tarkoitettuja lahjoituksia, kuten rahastoja, avustuksia, lahjoja ja testamenttilahjoituksia. 2. Sellaisten lahjoitusten vastaanottamiseen, joista voi aiheutua kuluja, tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston lupa; niiden on annettava lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun ne ovat vastaanottaneet komission pyynnön. Jos lahjoitusta ei tässä määräajassa ole vastustettu, komissio päättää lopullisesti sen vastaanottamisesta. 20 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 18 artikla) 1. Soveltamissäännöissä voidaan säätää tapauksista, joissa laskuista ja maksupyynnöistä voidaan vähentää erilaisia tuloja; tässä tapauksessa ne voidaan hyväksyä nettomääräisinä. 2. Talousarvioon kirjataan verottomana niiden yhteisöille toimitettujen tuotteiden tai palvelujen hinta, joihin sisältyvät verot jäsenvaltiot palauttavat yhteisöille Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan mukaisesti tai kolmannet maat palauttavat yhteisöille asiaan sovellettavien sopimusten perusteella. 3. Varainhoitovuoden aikana kirjatut valuuttakurssierot voidaan oikaista. Lopputulos sisällytetään varainhoitovuoden yli- tai alijäämään. 6 luku Erittelyperiaate 21 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 19 artikla) Määrärahat eritellään osastoittain ja luvuittain; luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin. 22 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 20 artikla) 1. Toimielimet voivat omissa pääluokissaan esittää budjettivallan käyttäjälle määrärahasiirtoja osastosta toiseen. Komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle muiden toimielinten esitykset määrärahojen siirtämisestä osastosta toiseen. Komissio voi liittää näihin ehdotuksiin lausuntonsa. 2. Toimielimet voivat omissa pääluokissaan tehdä määrärahasiirtoja luvusta toiseen ja momentilta toiselle. Ne ilmoittavat tekemistään määrärahasiirroista budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. 3. Komissiota koskevat erityissäännökset annetaan 23 artiklassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan säännösten soveltamista. 23 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 21 artikla) 1. Komissio voi omassa pääluokassaan tehdä määrärahasiirtoja: a) saman luvun kunkin momentin sisällä ja henkilöstö- ja hallintomenoja lukuun ottamatta saman luvun momentilta toiselle; b) henkilöstö- ja hallintomenojen osalta osastosta toiseen, kun kyseessä ovat samaan tarkoitukseen käytettävät määrärahat; c) toimintamenojen osalta saman osaston luvusta toiseen. Kultakin momentilta voidaan siirtää enintään 10 prosenttia siihen osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista. Kolme viikkoa ennen kuin komissio tekee ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa mainittuja määrärahasiirtoja, se ilmoittaa päätöksestään budjettivallan käyttäjälle. 2. Komissio voi omassa pääluokassaan esittää myös muita kuin 1 kohdassa tarkoitettuja määrärahasiirtoja budjettivallan käyttäjälle. 24 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 22 artikla) 1. Budjettivallan käyttäjä päättää määrärahasiirroista 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyin edellytyksin, jollei toisen osan I osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu. 2. Jos määrärahasiirtoesitykset koskevat perussopimuksista tai niiden nojalla annetuista säädöksistä johtuvia pakollisia menoja, neuvosto tekee ratkaisunsa Euroopan parlamenttia kuultuaan määräenemmistöllä kuuden viikon kuluessa, kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta. Euroopan parlamentti antaa lausuntonsa niin ajoissa, että neuvosto voi ottaa sen huomioon ja tehdä ratkaisunsa annetussa määräajassa. Jos neuvosto ei tee päätöstä tässä määräajassa, siirtoesitys katsotaan hyväksytyksi. 3. Jos määrärahasiirtoesitykset koskevat muita menoja kuin perussopimuksista tai niiden nojalla annetuista säädöksistä johtuvia pakollisia menoja, Euroopan parlamentti tekee ratkaisunsa neuvostoa kuultuaan kuuden viikon kuluessa, kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta. Neuvosto antaa lausuntonsa määräenemmistöllä niin ajoissa, että Euroopan parlamentti voi ottaa sen huomioon ja tehdä ratkaisunsa annetussa määräajassa. Jos päätöstä ei tehdä tässä määräajassa, siirtoesitys katsotaan hyväksytyksi. 4. Määrärahasiirtoesitykset, jotka koskevat sekä perussopimuksista tai niiden nojalla annetuista säädöksistä johtuvia pakollisia menoja että muita menoja, katsotaan hyväksytyiksi, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät kumpikaan ole tehneet kielteistä päätöstä kuuden viikon kuluessa ehdotusten vastaanottamisesta. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto vähentävät esitettyä määrää eri tavalla, alemman määrän katsotaan tulleen hyväksytyksi. Jos jompikumpi toimielin kieltäytyy hyväksymästä määrärahasiirtoa, sitä ei saa tehdä. 25 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 23 artikla) 1. Määrärahoja saadaan siirtää ainoastaan budjettikohtiin, joihin on talousarviossa vahvistettu määräraha tai jotka on varustettu merkinnällä "pro memoria" (p.m.). 2. Sidotut tulot saadaan siirtää ainoastaan, jos ne pysyvät sidottuina käyttötarkoitukseensa. 26 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 24 artikla) 1. EMOTR:n tukiosaston ja rakennerahastojen määrärahojen sekä tutkimusmäärärahojen siirtämistä talousarvion osastosta toiseen koskevat toisen osan I, II ja III osastossa vahvistetut erityissäännökset. 2. Budjettivallan käyttäjä päättää komission esityksestä määrärahasiirroista, joiden tarkoituksena on käyttää yhteisöjen kolmansien maiden hyväksi myöntämiä lainoja ja lainatakuita koskevaa varausta sekä hätäapua koskevaa varausta. Tässä tapauksessa sovelletaan 24 artiklassa säädettyä menettelyä. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät kuitenkaan pääse yksimielisyyteen komission määrärahasiirtoesityksestä poikkeavasta määrästä, ne pidättyvät esityksen käsittelystä ja sen katsotaan tulleen hyväksytyksi. 7 luku Moitteettoman varainhoidon periaate 27 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 25 artikla) 1. Talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti. 2. Taloudellisuuden periaate edellyttää, että varat, joita toimielin käyttää toimintojensa toteuttamiseksi, ovat käytettävissä oikeaan aikaan ja että ne ovat määrältään riittävät, laadultaan asianmukaiset sekä kustannuksiltaan mahdollisimman edulliset. Tehokkuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa käytetyillä varoilla parhaat mahdolliset tulokset. Vaikuttavuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa toiminnalle asetetut tavoitteet ja siltä odotetut tulokset. 3. On määriteltävä tavoitteet, joiden toteutumista voidaan seurata erilaisten mittareiden avulla, sekä seurattava tavoitteiden toteutumista. 4. Moitteettoman varainhoidon periaatteen toteutuminen edellyttää, että toimielimet arvioivat ohjelmia tai toimintoja säännöllisesti. 28 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 26 artikla) 1. Jokaiseen lainsäädäntövallan käyttäjälle esitettävään ehdotukseen, joka saattaa vaikuttaa talousarvioon sekä henkilöstön määrään, on liitettävä rahoitusselvitys. 2. Komissio antaa talousarviomenettelyn yhteydessä tarvittavat tiedot määrärahatarpeen kehityksen vertailemiseksi rahoitusselvityksessä annettuihin alustaviin arvioihin. Näihin tietoihin sisältyy tilannekatsaus ja selvitys siitä, miten lainsäädäntövallan käyttäjän työ ehdotusten käsittelemiseksi on edistynyt. Määrärahatarvetta voidaan tarkistaa oikeusperustan käsittelyn edetessä. 8 luku Seurattavuusperiaate 29 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 27 artikla) 1. Talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa ja tilinpäätöksen laatimisessa noudatetaan seurattavuusperiaatetta. 2. Talousarvio ja lisätalousarviot julkaistaan lopullisessa muodossaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä Euroopan parlamentin puhemiehen pyynnöstä. Julkaiseminen suoritetaan kahden kuukauden kuluessa päivästä, jona talousarvion vahvistaminen on todettu. Konsolidoitu tilinpäätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Myös toimielinten taloushallintoa koskevat kertomukset ja selvitykset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 30 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 28 artikla) 1. Talousarvioon kuuluu liitteenä selvitys lainoista, joita yhteisöt ovat antaneet tai ottaneet kolmansien hyväksi. 2. Ulkoisiin toimiin liittyvät takuurahaston toimenpiteet esitetään tilinpäätöksessä. III OSASTO TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE 1 luku TALOUSARVION LAATIMINEN 31 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 29 artikla) Euroopan parlamentti, neuvosto, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, tilintarkastus- tuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja oikeusasiamies laativat ennakkoarvion menoistaan ja tuloistaan tulevaa varainhoitovuotta varten ja toimittavat sen komissiolle joka vuosi ennen 1 päivää heinäkuuta. Kyseiset toimielimet toimittavat ennakkoarvionsa tiedoksi myös budjettivallan käyttäjälle joka vuosi ennen 1 päivää heinäkuuta. Komissio laatii oman ennakkoarvionsa ja toimittaa sen budjettivallan käyttäjälle ennen mainittua päivää. Omaa ennakkoarviotaan laatiessaan komissio käyttää 32 artiklassa mainittuja tietoja. 32 artikla (Uusi) Jokainen 190 artiklassa tarkoitettu elin toimittaa oman perussäädöksensä mukaisesti komissiolle vuosittain ennen 1 päivää huhtikuuta ennakkoarvion menoistaan ja tuloistaan ja sen mukana henkilöstötaulukon sekä työohjelmansa. Komissio toimittaa nämä asiakirjat budjettivallan käyttäjälle tiedoksi muissa paitsi 46 artiklan 1 kohdan 3 alakohdan d alakohdassa säädetyssä tapauksessa. 33 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 30 artikla) 1. Komissio toimittaa alustavan talousarvioesityksen neuvoston käsiteltäväksi joka vuosi viimeistään 1 päivänä syyskuuta. Alustava talousarvioesitys toimitetaan samanaikaisesti Euroopan parlamentille. Alustava talousarvioesitys käsittää yhteenvedon yhteisöjen menoista ja tuloista sekä 31 artiklassa tarkoitetut ennakkoarviot. 2. Komissio liittää alustavaan talousarvioesitykseen: a) selvityksen kuluneen varainhoitovuoden taloushallinnosta; b) lausunnon muiden toimielinten ennakkoarvioista; lausunnossa voi olla asianmukaisesti perusteltuja poikkeavia arvioita; c) tarpeellisiksi katsottuja valmisteluasiakirjoja, jotka koskevat toimielinten henkilöstötaulukkoja ja avustuksia, joita komissio myöntää 190 artiklassa tarkoitetuille elimille ja Eurooppa-kouluille; d) tietoja toimintokohtaisista tavoitteista ja käytettävissä olevista arvioinneista. 34 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 31 artikla) 1. Komissio voi omasta aloitteestaan tai muiden toimielinten pääluokan osalta näiden pyynnöstä saattaa neuvoston käsiteltäväksi oikaisukirjelmän, jolla muutetaan alustavaa talousarvioesitystä sellaisten tietojen perusteella, jotka eivät olleet tiedossa sitä laadittaessa. 2. Lukuun ottamatta poikkeustilanteita tai jos toimielimet toisin sopivat, komission on toimitettava oikaisukirjelmä neuvoston käsiteltäväksi vähintään kolmekymmentä päivää ennen talousarvioesityksen ensimmäistä käsittelyä Euroopan parlamentissa. Neuvoston on toimitettava talousarvioesitystä koskeva oikaisukirjelmä Euroopan parlamentin käsiteltäväksi vähintään viisitoista päivää ennen mainittua ensimmäistä käsittelyä. 35 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 32 artikla) 1. Neuvosto hyväksyy talousarvioesityksen EY:n perustamissopimuksen 272 artiklassa, EHTY:n perustamissopimuksen 78 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. 2. Neuvosto toimittaa talousarvioesityksen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi vuosittain viimeistään lokakuun 5 päivänä. Neuvosto liittää siihen perustelut ja täsmentää syyt, jos se poikkeaa alustavasta talousarvioesityksestä. 36 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 33 artikla) 1. Euroopan parlamentin puhemies toteaa talousarvion vahvistetuksi EY:n perustamissopimuksen 272 artiklassa, EHTY:n perustamissopimuksen 78 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. 2. Kun talousarvio on todettu vahvistetuksi, kullakin jäsenvaltiolla on seuraavan varainhoitovuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen tai siitä päivästä alkaen, jona vahvistaminen todetaan, jos tämä tapahtuu myöhemmin, velvollisuus saattaa yhteisöjen käyttöön maksut, jotka on suoritettava yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen soveltamisesta annetussa neuvoston asetuksessa vahvistetuin edellytyksin. 37 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 34 artikla) 1. Komissio voi tehdä muun muassa 15 artiklan 3 kohdassa säädetyssä tapauksessa alustavia lisätalousarvioesityksiä. Muiden toimielinten laatimat alustavat lisätalousarvioesitykset toimitetaan komissiolle. 2 Komissio toimittaa neuvoston käsiteltäväksi vuoden kaikki alustavat lisätalousarvioesitykset viimeistään 1 päivänä syyskuuta, poikkeustilanteita lukuun ottamatta. Se voi liittää eriävän lausunnon muiden toimielinten laatimiin alustaviin lisätalousarvioesityksiin. 3. Budjettivallan käyttäjä käsittelee asian ottaen huomioon sen kiireellisyyden. 38 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 35 artikla) 1. Saatuaan käsiteltäväkseen alustavan lisätalousarvioesityksen neuvosto vahvistaa lisätalousarvioesityksen 35 artiklan mukaisesti. 2. Lisätalousarvioihin sovelletaan 35 ja 36 artiklan säännöksiä, aikataulua koskevia säännöksiä lukuun ottamatta. Lisätalousarviot on perusteltava viittaamalla siihen talousarvioon, jonka arvioita niillä muutetaan. 39 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 36 artikla) Komissio ja budjettivallan käyttäjä voivat sopia siitä, että tiettyjä ennakkoarvioiden toimittamiseen sekä alustavan talousarvioesityksen ja talousarvioesityksen vahvistamiseen ja toimittamiseen liittyviä päivämääriä aikaistetaan; tällainen sopimus ei kuitenkaan voi johtaa siihen, että näiden tekstien tarkasteluun EY:n perustamissopimuksen 272 artiklassa, EHTY:n perustamissopimuksen 78 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklassa asetetut määräajat lyhenevät tai siirtyvät myöhemmäksi. 2 luku TALOUSARVION RAKENNE JA ESITYSTAPA 40 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 37 artikla) Talousarvioon kuuluu: a) yhteenveto tuloista ja menoista; b) kunkin toimielimen pääluokat, jotka on jaoteltu tulo- ja menotaulukoihin. 41 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 38 artikla) 1. Budjettivallan käyttäjä luokittelee komission tulot sekä muiden toimielinten tulot ja menot niiden lajin tai käyttötarkoituksen mukaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin. 2. Komission pääluokan menotaulukko perustuu budjettivallan käyttäjän vahvistamaan budjettinimikkeistöön, jossa menot luokitellaan niiden käyttötarkoituksen mukaan. Osasto vastaa toimintalohkoa ja luku pääsääntöisesti toimintoa. Kussakin osastossa voi olla toimintamäärärahoja ja hallintomäärärahoja. Hallintomäärärahat on koottu kussakin osastossa yhteen lukuun. 42 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 39 artikla) Talousarvio ei saa sisältää negatiivisia tuloja tai menoja. Yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen nojalla perityt omat varat ovat nettomääräisiä ja ne merkitään talousarvion tuloja koskevaan yhteenvetoon nettomääräisinä. 43 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 40 artikla) 1. Jokaiseen talousarvion pääluokkaan voi kuulua osasto "alustavat määrärahat". Tähän osastoon otetaan määrärahoja kahdessa seuraavassa tapauksessa: a) kyseiseltä toimenpiteeltä puuttuu oikeusperusta talousarviota laadittaessa; b) on vahvoja epäilyjä määrärahojen riittävyydestä tai mahdollisuudesta käyttää budjettikohtiin otettuja määrärahoja moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti. Tämän osaston määrärahoja voidaan käyttää ainoastaan 22, 23 ja 24 artiklassa säädetyn menettelyn mukaan tehdyn määrärahasiirron jälkeen. 2. Jos määrärahojen toteuttamisessa ilmenee vakavia vaikeuksia, komissio voi varainhoitovuoden kuluessa ehdottaa määrärahojen siirtämistä osastoon "alustavat määrärahat". Budjettivallan käyttäjä päättää näistä siirroista 26 artiklassa säädetyin edellytyksin. 44 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 41 artikla) Komission pääluokkaan voi kuulua "negatiivinen varaus", jonka enimmäismäärä on 200 miljoonaa euroa. Tämä varaus, joka otetaan erilliseen osastoon, voi koskea sekä maksusitoumusmäärärahoja että maksumäärärahoja. Varaus on otettava käyttöön ennen varainhoitovuoden loppua 22, 23 ja 25 artiklassa säädetyn menettelyn mukaan tehtävällä määrärahasiirrolla. 45 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 42 artikla) 1. Komissiota koskevassa talousarvion pääluokassa on kaksi seuraavaa varausta: a) kolmansien maiden hyväksi annettavaa hätäapua koskeva varaus; b) yhteisöjen kolmansien maiden hyväksi toteutettavia toimia varten myöntämiä lainoja ja lainatakuita koskeva varaus. 2. Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetun varauksen perustamista, käyttöä ja rahoitusta koskevista edellytyksistä säädetään talousarvion kurinalaisuudesta annetussa neuvoston asetuksessa ja yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen soveltamisesta annetussa neuvoston asetuksessa. 46 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 43 artikla) 1. Talousarviossa esitetään: 1) tuloja ja menoja koskevassa yhteenvedossa: a) yhteisöjen arvioidut tulot asianomaisen varainhoitovuoden aikana; b) edellisen varainhoitovuoden arvioidut tulot sekä varainhoito- vuoden n-2 tulot; c) asianomaisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat; d) edellisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat; e) varainhoitovuoden n-2 aikana sidotut ja maksetut menot; f) yhteenveto niiden tulevina varainhoitovuosina suoritettavien maksujen erääntymisaikatauluista, jotka perustuvat aiempina varainhoitovuosina tehtyihin talousarviositoumuksiin; g) asianmukainen selvitysosa kustakin alajaottelusta. 2) kunkin toimielimen pääluokassa esitetään 1 alakohdassa olevan rakenteen mukaisesti tulot ja menot ja asianmukainen selvitysosa kustakin alajaottelusta sekä niiden tulevina varainhoitovuosina suoritettavien maksujen erääntymisaikataulut, jotka perustuvat aiempina varainhoitovuosina tehtyihin talousarviositoumuksiin. Tulevien varainhoitovuosien vuotuinen maksumäärärahatarve suhteessa varainhoitovuoden maksusitoumusmäärärahoihin esitetään tiedoksi talousarvion selvitysosassa olevassa maksujen erääntymisaikataulussa. 3) henkilöstön osalta: a) henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan talousarvion jokaisen pääluokan osalta toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella ja kussakin virkaryhmässä, sekä talousarviomäärärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä; b) henkilöstötaulukko, joka käsittää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen määrärahoista rahoitettavan suoran tutkimustoiminnan henkilöstön, ja henkilöstötaulukko, joka käsittää samoista määrärahoista rahoitettavan epäsuoran tutkimustoiminnan henkilöstön; taulukot jaotellaan palkkaluokittain ja ura-alueittain ja niissä erotellaan talousarviomäärärahojen perusteella hyväksytyt vakinaiset ja väliaikaiset toimet; c) tieteellisen ja teknisen henkilöstön osalta jakauma voidaan esittää palkkaluokkaryhmittäin kussakin talousarviossa määritettyjen ehtojen mukaisesti. Henkilöstötaulukossa on eriteltävä ne tieteellisesti tai teknisesti erityisen pätevät henkilöt, joille myönnetään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa, jäljempänä 'henkilöstösäännöt', olevien erityissäännösten mukaisia erityisetuja; d) henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan jokaiseen 190 artiklassa tarkoitettuun elimeen talousarviomäärärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä palkkaluokittain ja ura-alueittain. Henkilöstötaulukoissa esitetään varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrän rinnalla vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta; 4) lainanotto- ja lainanantotoimenpiteiden osalta: a) yleisessä tulotaulukossa kyseisiä toimenpiteitä vastaavat budjettikohdat, joihin otetaan maksusuoritukset niiltä edunsaajilta, jotka ovat aluksi laiminlyöneet niille kuuluvat maksut, minkä vuoksi on ollut tarpeen ottaa käyttöön niin sanottu suoritustakuu. Nämä kohdat varustetaan merkinnällä "pro memoria" (p.m.) ja niihin liitetään tarpeelliset selvitykset; b) komission pääluokassa: i) budjettikohdat, joilla on Euroopan yhteisöjen suoritustakuu kyseisten toimenpiteiden osalta. Näissä kohdissa on merkintä "pro memoria" (p.m.) kunnes ilmenee todellinen menoerä, joka on katettava lopullisesta talousarviosta; ii) selvitysosat, joista ilmenevät oikeusperustan viitetiedot ja suunniteltujen toimien laajuus ja kesto sekä niiden toteuttamiseen myönnetty Euroopan yhteisöjen rahoitustakuu; c) komission pääluokkaan tiedoksi liitetyssä asiakirjassa: i) vireillä olevat pääomaoperaatiot ja velanhoitoon liittyvät toimet; ii) asianomaisen varainhoitovuoden pääomaoperaatiot ja velanhoito; 5) ne tulo- ja menopuolen budjettikohdat, jotka tarvitaan Euroopan yhteisöjen kolmansien maiden hyväksi myöntämiä lainoja ja lainatakuita koskevan varauksen sekä takuurahaston täytäntöönpanoa varten. 2. Edellä 1 kohdassa mainittujen asiakirjojen lisäksi budjettivallan käyttäjä voi lisätä talousarvion liitteiksi muita asiakirjoja. 47 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 44 artikla) 1. Edellä 46 artiklan 1 kohdan 3 alakohdassa esitetty henkilöstötaulukko muodostaa kussakin toimielimessä tai muussa elimessä ehdottoman ylärajan nimityksille. Kukin toimielin tai muu elin voi kuitenkin tehdä sille myönnettyjen talousarviomäärärahojen ja toimien kokonaismäärän puitteissa henkilöstötaulukkoihinsa muutoksia, jotka koskevat enintään 10:tä prosenttia toimista, palkkaluokkiin A1 ja A2 kuuluvia toimia lukuun ottamatta. 2. Edellä 1 kohdan ensimmäisestä alakohdasta poiketen osa-aikaiset toimet, jotka nimittävä viranomainen on hyväksynyt henkilöstösääntöjen mukaisesti, voidaan korvata muilla nimityksillä. IV OSASTO TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 1 luku YLEISET SÄÄNNÖKSET 48 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 45 artikla) 1. Komissio toteuttaa talousarvion tuloja ja menoja tämän asetuksen mukaisesti, omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa. 2. Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti. 49 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 46 artikla) 1. Talousarvioon yhteisöjen toimintaa tai muuta unionin toimintaa varten osoitettuja määrärahoja voidaan käyttää vasta kun on annettu perussäädös. 2. Ilman perussäädöstä voidaan käyttää seuraavia määrärahoja edellyttäen, että niillä rahoitettavat toimet kuuluvat yhteisön toimivaltaan: a) määrärahat kokeiluluonteisiin pilottihankkeisiin, joiden tarkoituksena on toiminnan toteutettavuuden ja sen hyödyllisyyden selvittäminen; b) määrärahat toimintaan, jolla valmistellaan yhteisön tulevia toimia koskevia ehdotuksia; c) määrärahat kertaluonteisiin tai pysyviin toimiin, joita komissio toteuttaa niiden tehtävien perusteella, jotka johtuvat sen muista institutionaalisista oikeuksista kuin lainsäädännöllisestä aloiteoikeudesta, sekä sille suoraan perussopimusten nojalla kuuluvasta erityisestä toimivallasta; d) määrärahat kunkin hallinnollisesti itsenäisen toimielimen toimintaan. 50 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 47 artikla) Komissio tunnustaa muiden toimielinten toimivallan toteuttaa niitä koskevia talousarvion pääluokkia. 51 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 48 artikla) Komissio ja muut toimielimet voivat siirtää talousarvion toteuttamisvaltuuksia yksiköidensä sisällä tässä asetuksessa ja toimielinten työjärjestyksissä määritettyjen edellytysten mukaisesti ja valtuutusasiakirjassa vahvistamissaan rajoissa. Valtuutetut voivat toimia ainoastaan heille erikseen myönnettyjen valtuuksien rajoissa. 52 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 49 artikla) Taloushallinnon toimija ei saa ryhtyä sellaisiin talousarvion toteuttamista koskeviin toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita hänen omien etujensa ja yhteisön etujen välille. Ristiriitatapauksessa kyseisen toimijan on pidättäydyttävä toimista ja jätettävä asia toimivaltaisen viranomaisen ratkaistavaksi. 2 luku TOTEUTTAMISTAVAT 53 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 50 artikla) 1. Komissio toteuttaa talousarviota: a) keskitetysti; b) yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai hajautetusti; c) tai yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa. 2. Kun komissio toteuttaa talousarviota keskitetysti, toteuttamistehtävät suoritetaan joko suoraan sen yksiköissä tai siten, että toimeenpanovalta siirretään 54-57 artiklan säännösten mukaisesti. 3. Kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, talousarvion toteuttamistehtävät uskotaan jäsenvaltioille toisen osan I ja II osaston säännösten mukaisesti. 4 Kun komissio toteuttaa talousarviota hajautetusti, talousarvion toteuttamistehtävät uskotaan kolmansille maille toisen osan IV osaston säännösten mukaisesti. 5. Kun toteuttaminen tapahtuu yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai hajautetusti, komissio toteuttaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä tai tekee rahoituskorjauksia varmistaakseen, että varat käytetään asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja että sen on mahdollista kantaa vastuu talousarvion toteuttamisesta EY:n perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti. 6. Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuissa talousarvion toteuttamistavoissa jäsenvaltiot ja kolmannet maat tarkastavat säännöllisesti, että Euroopan yhteisöjen talousarviosta rahoitettavat toimet on toteutettu oikein. Ne toteuttavat toimenpiteitä estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja petokset ja ryhtyvät tarvittaessa oikeustoimiin periäkseen takaisin aiheettomasti maksetut varat. 7. Kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa, eräät toteuttamistehtävät on uskottu kansainvälisille julkisyhteisöille soveltamissääntöjen mukaisesti. Nämä järjestöt soveltavat kirjanpidossa, tilintarkastuksessa ja julkisten hankintojen valvonnassa standardeja, jotka antavat samat takeet kuin kansainvälisesti tunnustetut standardit. 54 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 51 artikla) 1. Komissio ei saa siirtää kolmansille perussopimusten mukaisia toimeen- panovaltuuksiaan, jos niihin sisältyy poliittisia valintoja edellyttävää laajaa harkintavaltaa. Kolmansille uskotut toteuttamistehtävät on määriteltävä tarkasti ja niitä on valvottava. 2. Toteuttaessaan talousarviota keskitetysti 53 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti komissio voi edellä 1 kohdassa säädetyin rajoituksin siirtää julkisen vallan tehtäviä, kuten talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä: a) jäljempänä 55 artiklassa tarkoitetuille yhteisön oikeuden mukaisille virastoille, jäljempänä 'toimeenpanovirastot'; b) jäljempänä 190 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille; c) kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai yhteisöille, jotka suorittavat julkisen palvelun tehtäviä valtion vastuulla. 3. Kun toteuttamistehtäviä suorittavat 2 kohdassa tarkoitetut yhteisöt tai elimet, ne tarkastavat säännöllisesti, että talousarviosta rahoitettavat toimet on toteutettu oikein. Nämä elimet toteuttavat toimenpiteitä estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja petokset ja ryhtyvät tarvittaessa oikeustoimiin periäkseen takaisin menetetyt, aiheettomasti maksetut tai väärinkäytetyt varat. 55 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 52 artikla) 1. Toimeenpanovirastot perustetaan komission päätöksellä. Ne ovat yhteisön oikeuden mukaisia oikeushenkilöitä, joille komissio voi kokonaan tai osittain siirtää omalla vastuullaan yhteisön ohjelman tai hankkeen toimeenpanon. 2. Toimeenpanovirastojen perustamista ja toimintaa koskevat edellytykset ja yksityiskohtaiset säännöt määritellään niin, että komissiolla säilyy päävastuu talousarvion toteuttamisesta ja virastojen toiminnan valvomisesta. 56 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 53 artikla) 1. Päätöksissä, joilla toteuttamistehtäviä siirretään 54 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille yhteisöille tai elimille, on oltava kaikki asianmukaiset säännökset toteutettavien toimien avoimuuden varmistamiseksi sekä ainakin seuraavat järjestelyt: a) julkisia hankintoja ja avustusten myöntämistä koskevat avoimet, syrjimättömät ja kaikki eturistiriidat estävät menettelyt; b) hallinnointitoimien tehokas sisäinen valvontajärjestelmä; c) kirjanpito näistä toimista sekä sellaiset tilinpäätösmenettelyt, joiden avulla voidaan varmistua yhteisöjen varojen käytön moitteettomuudesta ja joita soveltamalla yhteisön tilit ilmentävät varojen todellista käyttöastetta; d) riippumaton ulkoinen tarkastus. 2. Komissio voi tunnustaa 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kansallisten yhteisöjen valvonta- ja laskentajärjestelmät ja hankintamenettelyt omien sääntöjensä mukaisiksi ottaen tällöin huomioon kansainvälisesti hyväksytyt standardit. 3. Komissio huolehtii siitä, että muille siirrettyjen tehtävien suorittamista valvotaan, arvioidaan ja tarkastetaan säännöllisesti. 57 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 54 artikla) 1. Komissio ei saa siirtää talousarviosta peräisin olevien varojen käyttöön liittyviä tehtäviä eikä etenkään maksu- ja perintätehtäviä ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai yhteisöille paitsi jos nämä ovat 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan säännösten mukaisia, julkisen palvelun tehtäviä valtion vastuulla suorittavia yhteisöjä. 2. Ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai yhteisöille voidaan siirtää sopimuksella ainoastaan teknisiä asiantuntijatehtäviä sekä sellaisia hallinto-, valmistelu- ja avustustehtäviä, joiden suorittaminen ei edellytä julkisen vallan eikä arviointiin tai asianmukaisuuteen liittyvän harkintavallan käyttöä; poikkeuksen muodostavat valtion vastuulla julkisen palvelun tehtäviä suorittavat yhteisöt. 3 luku TALOUSHALLINNON HENKILÖSTÖ 1 jakso Tehtävänjaon periaatteet 58 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 55 artikla) Tulojen ja menojen hyväksyjä ja tilinpitäjä hoitavat eri tehtäviä. 2 jakso Tulojen ja menojen hyväksyjä 59 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 56 artikla) 1. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävistä vastaa toimielin. 2. Kukin toimielin määrittää sisäisissä säännöissään sen henkilöstötason, joka saadaan valtuuttaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviin, tehtävien laajuuden sekä valtuutettujen mahdollisuuden siirtää valtuutusta. 3. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä voidaan siirtää ja siirrettyjä tehtäviä siirtää edelleen ainoastaan henkilöstösääntöjen alaisina oleville henkilöille. 4. Valtuutetut ja edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät saavat toimia vain valtuutus- tai edelleenvaltuutusasiakirjassaan määrätyissä rajoissa. 60 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 57 artikla) 1. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävänä on käsitellä toimielimensä tuloja ja menoja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja huolehtia siitä, että käsittely on laillista ja asianmukaista. 2. Menojen toteuttamiseksi valtuutettu ja edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä tekee talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia, vahvistaa menoja, hyväksyy niitä maksettavaksi ja valmistelee määrärahojen käyttöä. 3. Tulojen toteuttamiseen kuuluu saamisennusteiden laatiminen, perittävien maksujen vahvistaminen sekä perintämääräysten lähettäminen. Tulojen käsittelyyn voi kuulua myös vahvistetuista saatavista luopuminen. 4. Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä laatii toimielimen vahvistamien vähimmäissääntöjen mukaisesti ja ottaen huomioon toimintaympäristön ja rahoitettavien toimien luonteeseen liittyvät riskit tehtäviensä tarpeisiin muokatun organisaatiorakenteen sekä hallinnointia ja sisäistä valvontaa koskevat järjestelmät ja menettelyt. Ennen toimen hyväksymistä sen toiminnalliset ja taloudelliset näkökohdat tarkastetaan; toimen aloittanut henkilö ei saa toimia tarkastajana. Toimen aloittaminen ja sen tarkastaminen on pidettävä erillään. 5. Taloustapahtumia valvovalla henkilöllä on oltava tehtäviensä edellyttämä ammatillinen pätevyys. Hänen on noudatettava kyseisen toimielimen vahvistamia ammattistandardeja. 6. Jos toimien taloushallintoon ja valvontaan osallistuva henkilö katsoo, että päätös, jonka hänen esimiehensä antaa hänen täytäntöönpantavakseen tai hyväksyttäväkseen, on sääntöjenvastainen tai vastoin moitteettoman varainhoidon periaatteita, hänen on ilmoitettava asiasta kirjallisesti valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle ja, jos tämä ei puutu asiaan, 66 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulle elimelle. Jos kyseessä on laiton toiminta, petos tai lahjonta, joka saattaa vahingoittaa yhteisön etuja, hänen on ilmoitettava asiasta voimassa olevassa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille ja elimille. 7. Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä laatii toimielimelleen vuosittain toimintakertomuksen tehtäviensä suorittamisesta ja siitä, vastaavatko hänen saavuttamansa tulokset tavoitteita, millaisia riskejä tehtäviin liittyy ja miten hänen käyttöönsä asetetut varat on käytetty. Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä esittää toimielimelleen vuosittain toimintakertomuksen, joka sisältää taloutta ja hallinnointia koskevat tiedot. 3 jakso Tilinpitäjä 61 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 58 artikla) 1. Kukin toimielin nimeää tilinpitäjän, jolla on seuraavat tehtävät: a) maksujen moitteeton suorittaminen, tulojen kantaminen ja vahvistettujen saamisten perintä; b) tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen VII osaston mukaisesti; c) kirjanpito VII osaston mukaisesti; d) kirjanpidossa noudatettavien sääntöjen ja menetelmien sekä tilikartan määritteleminen VII osaston mukaisesti; e) kirjanpitojärjestelmien määritteleminen ja hyväksyminen sekä sellaisten tulojen ja menojen hyväksyjän määrittelemien järjestelmien hyväksyminen, joiden tarkoituksena on tuottaa tai perustella kirjanpitotietoja; f) kassanhallinta. 2. Tilinpitäjä saa tulojen ja menojen hyväksyjiltä kaikki näiden luotettaviksi vahvistamat tiedot, joita tarvitaan, jotta tilinpäätöksessä voidaan antaa oikea kuva yhteisöjen varallisuudesta ja talousarvion toteuttamisesta. 3. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, yksin tilinpitäjällä on toimivalta hoitaa raha- tai muita varoja. Hän on vastuussa niiden säilyttämisestä. 62 artikla (Uusi) Tilinpitäjä voi tehtäviensä suorittamiseksi siirtää joitakin niistä henkilöstösääntöjen alaisille henkilöille, jotka toimivat hänen alaisuudessaan. Heille siirretyt tehtävät määritellään valtuutusasiakirjassa. 4 jakso Ennakoiden hoitaja 63 artikla (Alkuperäinen ehdotus: 59 artikla) Vähäisten menojen maksamista ja muita kuin omia varoja koskevien tulojen kantamista varten voidaan perustaa ennakkomaksujärjestelmiä, joihin toimielimen tilinpitäjä hankkii varat ja joista vastaavat toimielimen tilinpitäjän nimeämät enna