Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission vihreä kirja: Suojattujen palvelujen oikeussuoja sisämarkkinoilla"



Virallinen lehti nro C 030 , 30/01/1997 s. 0010



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission vihreä kirja: Suojattujen palvelujen oikeussuoja sisämarkkinoilla" (97/C 30/03) Komissio päätti 12. maaliskuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Komission vihreä kirja: Suojattujen palvelujen oikeussuoja sisämarkkinoilla". Aiheesta vastaava teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 17. heinäkuuta 1996. Esittelijänä oli Jean Pardon. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. ja 26. syyskuuta 1996 pitämässään 338. täysistunnossa (syyskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 91 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Katsaus komission vihreässä kirjassa esitettyihin ongelmiin 1.1. Komissio järjestää kuulemistilaisuuksia selvittääkseen yhteisötoimien tarpeen suojattujen palvelujen oikeussuojan takaamiseksi sisämarkkinoilla. 2. 2.1. "Suojatuilla palveluilla" tarkoitetaan komission vihreässä kirjassa antaman määritelmän mukaisesti sähköisiä palveluja, joiden signaalit on koodattu siten, että vain lupamaksun maksaneet voivat vastaanottaa lähetyksen. Näihin kuuluvat perinteiset suojatut yleisradiointipalvelut (kaapeleitse välitetyt, taajuusvälitteiset tai satelliittivälitteiset), uudet yleisradiointipalvelut (digitaalinen televisio, ohjelmakohtaisesti maksettavat pay-per-view-palvelut, tilausvideo) sekä tietoyhteiskunnan palvelut eli sähköiset etäpalvelut, jotka tuotetaan palvelun vastaanottajan tilauksesta (etenkin tilausvideo, tilauspohjaiset pelit, sähköinen kaupankäynti, multimediatietopalvelut). 2.2. Koodauksen purkulaitteet on määritelty seuraavasti: "kaikki kojeet, varusteet tai laitteet, jotka on suunniteltu tai joita on erityisesti muutettu, kokonaan tai osittain, jotta ne mahdollistaisivat suojatun palvelun selväkielisen käytön palvelun ominaisuuksia muuttamatta". 3. Laiton kopiointi vaarantaa sellaisten uusien palvelumuotojen kehityksen, joiden lähetyssignaalit koodataan vastaanottajien rajaamiseksi lupamaksun maksaneisiin. Koodauksen purkulaitteiden laillisten valmistajien rinnalle on kehittynyt kukoistava laiton teollisuus. Laittomat valmistajat tuottavat ja markkinoivat ilman lähetystoiminnan harjoittajan lupaa koodauksen purkulaitteita, joiden avulla voidaan vastaanottaa palveluita ilman lupamaksun suorittamista. Laiton vastaanottaminen aiheuttaa lähetystoiminnan harjoittajille huomattavia tulonmenetyksiä. Lisäksi se vaikeuttaa epäsuorasti ohjelmien toimittajien ja valmistajien toimintaa. 4. 4.1. Laittomien, ilman lähetystoiminnan harjoittajan lupaa tuotettujen koodauksen purkulaitteiden markkinointi vaikuttaa kielteisesti suojattuja palveluja tarjoavien operaattoreiden toimintaan. Niille koituu (mahdollisista markkinoista ja tulonmenetyksistä) taloudellisten tappioiden lisäksi ylimääräisiä kustannuksia, jotka johtuvat siitä, että koodauksen purkulaitteiden jakelussa on turvauduttava erittäin kalliisiin järjestelmiin, jotta laitteiden käyttöä voidaan valvoa. 4.2. Laittomien laitteiden markkinointi aiheuttaa lähetysten toimittajille voittojen pienenemistä, sillä laittoman purkulaitteen avulla ohjelmia vastaanottavia ei voi laskea mukaan määriteltäessä tekijänoikeuskorvauksia, jotka perustuvat usein palvelun tilaajien määrään. 4.3. Laittomien purkulaitteiden markkinointi vahingoittaa markkinoiden luottamusta tarjolla oleviin teknisiin järjestelmiin ja pienentää voittoja, koska osa markkinoista menetetään laittomien laitteiden käyttäjille. 4.4. Laittomien laitteiden markkinointi muodostaa riskin myös kuluttajille, joita voidaan ostohetkellä johtaa harhaan koodauksen purkulaitteen alkuperän suhteen. Ostajat saattavat luulla olevansa ostamassa laillista purkulaitetta, vaikka tosiasiassa kyseessä on laiton väline. 5. 5.1. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan säännöksiä, ja jäsenvaltioissa onkin ryhdytty toimiin niiden laatimiseksi. 5.2. Euroopassa ei ole nykyisellään yhtenäistä ja systemaattista lähestymistapaa ongelmiin, jotka aiheutuvat suojattujen palvelujen laittomasta vastaanottamisesta. 5.3. Eräissä valtioissa on annettu erityissäännöksiä, toisissa turvaudutaan entisiin säädöksiin, kuten esimerkiksi tekijänoikeuksia koskevaan lainsäädäntöön, ja eräissä valtioissa ei ole mitään oikeudellisia suojakeinoja. 6. Komitean kanta 6.1. Komitea on pohtinut asian vaatimien yhteisötoimien sovellusalaa. 6.2. Viestien koodaus kokonaisuudessaan on ehdottoman tarpeellista viestien luottamuksellisuuden, koskemattomuuden ja aitouden turvaamiseksi ja sen estämiseksi, että asiaankuulumattomat henkilöt pääsisivät viesteihin käsiksi ja voisivat muuttaa niitä. 6.3. Asiaa on tutkinut kansainvälisen kauppakamarin tiedonkäsittely-, televiestintä- ja tiedotusvaliokunta, joka on hyväksynyt äskettäin koodauksen purkuperiaatteiden kansainväliset suuntaviivat. Asiakirjassa luodaan yleiskatsaus ilmenneisiin ongelmiin ja korostetaan, kuinka tarpeellista on selvästi määritellä kansainvälisen yhteistyön kautta koodauksen purkua koskeva yhtenäinen politiikka. 6.4. Ongelmaa tutkitaan OECD:n piirissä, ja neuvosto on tehnyt sitä koskevan suosituksen Euroopan neuvoston jäsenmaille. 6.5. Komitean käsityksen mukaan vihreässä kirjassa pyritään ainoastaan tekijänoikeuksien ja koodattujen lähioikeuksien suojaan ja yritetään toistaiseksi ratkaista vain koodauksen luvattoman purkamisen ongelma. 6.6. TSK kannattaa tätä lähestymistapaa ensimmäisenä askelena koodauksesta johtuvien ongelmien ymmärtämiseen yleensä, mutta kehottaa komissiota tutkimaan kysymystä jatkossa laajemmin ja muotoilemaan ehdotuksensa vastaavasti. 6.7. Komitea kannattaa samassa hengessä myös vihreän kirjan ehdotusta sovellusalasta, mutta ehdottaa, että koodatut palvelut määritetään palveluiksi, joiden toimittamisessa turvaudutaan koodaukseen ja joiden vastaanotto edellyttää maksun suorittamista; muutoin viitataan kysymykseen 5 annettuun vastaukseen. 6.8. Koska laittoman vastaanottamisen ongelma on maailmanlaajuinen, kansainvälisellä tasolla, erityisesti kahdenvälisten sopimusten sekä yhteisten markkinajärjestelyjen yhteydessä olisi ryhdyttävä toimiin tehokkaiden yleismaailmallisten sääntöjen laatimiseksi. Sisämarkkinoiden säännöspuitteita vahvistava toiminta osoittautuu epätäydelliseksi, ellei siihen liity ulkoista osaa, jonka avulla pyritään ratkaisemaan ongelma kansainvälisellä tasolla ja joka antaa suojan kolmansista maista tulevaa tuontia vastaan. 6.9. TSK ymmärtää, että ensi vaiheessa yhteisötaso on tarkoituksenmukaisin, mutta vaatii, että työtä jatketaan pikaisesti kansainvälisellä tasolla. 6.10. Komitea katsoo, että yhteisötoimin hankittu suoja ei saisi enää nykyisin rajoittua jossain jäsenvaltiossa käytetyn signaalin avulla koodattuihin palveluihin, vaan samalla tulisi tunnustaa, että Euroopan unionissa tapahtuva signaalin laiton kopiointi loukkaa oikeudenomistajien merkittäviä etuja, olipa signaalin alkuperä mikä tahansa. 7. 7.1. Ottaen huomioon edellä kirjatut pohdinnat lainsäädännön hajanaisuus saattaa komitean mielestä hankaloittaa tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkumista sekä vahingoittaa sisämarkkinoiden toimivuutta. 7.2. Kansallisten säännösten erot sekä säännösten puuttuminen kokonaan joistain valtioista voivat vääristää kilpailutilannetta sisämarkkinoilla. 7.3. Valtioiden välisillä kilpailueroavuuksilla voi olla kielteisiä vaikutuksia suojattujen palvelujen kehitykselle sisämarkkinoilla, koska lähetystoiminnan harjoittajat eivät noudata Euroopan unionin alueella samoja markkinaehtoja. 7.4. Yhteisötoimet ovat yhtä välttämättömiä tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien turvaamiseksi. Tässä suhteessa toimien edunsaajina ei pitäisi olla ainoastaan koodattujen palvelujen toimittajat, vaan myös lähetettyjen ja/tai luvattomin keinoin vastaanotettujen ohjelmien oikeudenomistajat. 7.5. Koodattuja palveluita tuottavaa teollisuutta kannustavan yhdenmukaistamisvälineen tulisi olla sellainen, että se tarjoaa tekijänoikeussäännösten mukaisesti valitusmahdollisuuden ja rangaistusseuraamuksia koodattujen palvelusten laittomasta vastaanotosta ja edelleen levittämisestä samoin kuin signaalien luvattomaan kopiointiin tähtäävistä valmistelutoimista. 7.6. Kielletyiksi valmistelutoimiksi olisi katsottava luvattomien koodauksen purkulaitteiden ja -järjestelmien valmistaminen, levittäminen, tuonti, vienti (sekä vientiin valmistaminen), markkinointi, käyttö ja hallussapito. 7.7. Lisäksi voi olla aiheellista erikseen kieltää koodauksen purkamista helpottavien tietojen julkaiseminen, joka on yleistynyt elektronisessa ympäristössä. 8. On myös pyrittävä välttämään koodattujen verkkojen yhteensopimattomuus, koska se johtaa aina keskittymien syntyyn. Tällaisen tilanteen torjumiseksi komissiota kehotetaan valmistelemaan koodinpurkulaitteiden standardoimisehdot, jotta kuluttajien ei tarvitse ostaa erillistä purkulaitetta jokaista käyttämäänsä verkkoa kohden. VASTAUKSET KYSYMYKSIIN 9. (Vihreän kirjan kysymys 3) 9.1. Samanlaiseen suojatasoon kaikissa jäsenvaltioissa tähtäävä toiminta on tarpeen, jotta voidaan poistaa havaitut esteet ja täydentää Euroopan audiovisuaalisen alan säännöksiä, joista määrätään direktiiveissä "Rajaton televisio" (89/552/ETY) () ja "Kaapeli- ja satelliittilähetykset" (92/83/ETY) (). 9.2. Mikäli tavoitteena on pyrkiä poistamaan sisämarkkinoiden toimivuuden esteet, jotka aiheutuvat suojattujen palvelujen oikeussuojaa koskevien kansallisten säännösten eroista, tavoite voidaan saavuttaa tehokkaasti vain yhteisötason yhdenmukaistamistoimin. 9.3. Selkeät säännöspuitteet, joiden avulla toteutetaan koko yhteisön kattava oikeussuoja palvelujen laittoman vastaanottamisen estämiseksi sekä taataan tavaroiden ja palveluiden vapaa liikkuvuus, ovat välttämätön ehto uusien palvelujen kehittämiselle. 10. (Vihreän kirjan kysymys 4) 10.1. Komitean mielestä komission pitäisi ehdottaa neuvostolle asetusta. Etuna olisi, että saavutettaisiin tehokkaampi yhdenmukaistamisen taso, koska asetuksen luonteeseen kuuluu, että sitä voidaan soveltaa jäsenvaltioissa suoraan tarvitsematta siirtää säännöksiä kansalliseen lainsäädäntöön, mikä aiheuttaa aina viivytyksiä. 11. (Vihreän kirjan kysymys 5) 11.1. 11.1.1. Komitean mielestä on parempi olla rajaamatta yhdenmukaistamisen sovellusalaa lähetystoimintaan. Sitä olisi mieluummin laajennettava kaikkiin koodattuihin palveluihin. 11.1.2. Esitetty peruste, jonka mukaan koodatun palvelun vastaanotto on mahdollinen lupamaksun tultua suoritetuksi, vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta. 11.2. Yhdenmukaistamisvälineen sovellusalaan olisi sisällytettävä luvattomien koodauksenpurkulaitteiden tietoinen hallussapito myös yksityishenkilön toimesta. 11.3. Mahdollisuus vahingonkorvauksen hakemiseen on syytä ottaa huomioon. 11.4. 11.4.1. Rangaistuskäytäntö olisi syytä perustaa komission rangaistuspakotteita koskevaan tiedonantoon (ks. myös neuvoston 10. kesäkuuta 1991 antaman, rahoitusjärjestelmän rahanpesuun käyttämistä käsittelevän direktiivin (91/308/ETY) () viimeinen perustelu ja 2 artikla). 11.4.2. Komitea katsoo, että viimeksi mainittu suositus ei ole mitenkään ristiriidassa näkemyksen kanssa, jonka mukaan suunnitellun välineen tulisi olla pikemminkin asetus kuin direktiivi, vaikka asetus ei rangaistusten osalta olekaan sovellettavissa heti vaan edellyttää jäsenvaltioilta lainsäädäntötoimia. Bryssel, 25. syyskuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o C 301, 13. 11. 1995. () EYVL N:o C 98, 21. 4. 1992. () EYVL N:o C 166, 28. 6. 1991.