1.Johdanto

Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on tuonut uusia, odottamattomia haasteita Euroopan unionille ja koko maailmalle. Hetkellä, jolloin yhteiskuntamme ovat vasta toipumassa covid-19-pandemiasta, Venäjän hyökkäys on johtanut sotaan ja hävitykseen, kärjistyneeseen geopoliittiseen epävakauteen ja häiriöihin maailmantaloudessa.

EU ei tingi solidaarisuudestaan Ukrainaa ja sen kansaa kohtaan. EU ja sen jäsenvaltiot ovat antaneet maalle yli miljardi euroa humanitaarista apua ja varhaista jälleenrakennusapua vuoden 2014 jälkeen. Venäjän hyökättyä Ukrainaan tätä tukea on lisätty, ja makrotaloudellisen avun, budjettituen, hätäavun, kriisitoimien ja humanitaarisen avun muodossa on osoitettu kaikkiaan yli neljä miljardia euroa Ukrainan talouden, yhteiskunnan ja rahoitusjärjestelmän yleisen selviytymiskyvyn tukemiseen. Tämän lisäksi EU on osoittanut Euroopan rauhanrahastosta kaksi miljardia euroa sotilaalliseen apuun. EU on reagoinut nopeasti ja päättäväisesti Venäjän hyökkäykseen myös ottamalla käyttöön pakotteita, joiden seuraukset Venäjälle ovat laajat ja vakavat.

Helmikuun 24. päivän jälkeen EU:hun on saapunut äkillisesti suuria määriä Venäjän hyökkäystä pakenevia ihmisiä. Tähän mennessä unioniin on saapunut yli 6,2 miljoonaa Ukrainan kansalaista. Vaikka osa heistä on jo palannut takaisin Ukrainaan ja maahantulijoiden määrä on hitaasti tasaantumassa, määrät ovat edelleen merkittäviä ja ne kasvavat jatkuvasti. Maahantulon vaikutukset vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen. Erittäin suuri osuus tulijoista on saapunut tiettyihin jäsenvaltioihin ja tietyille alueille, ja tilapäistä suojelua saavat henkilöt muodostavat jo yli prosentin maan väestöstä kahdeksassa jäsenvaltiossa, Puolassa ja Tšekissä yli kolme prosenttia.

Ponnistelut kotiseuduiltaan siirtymään joutuneiden ihmisten vastaanottamiseksi ja heidän nopeaksi integroimisekseen EU:ssa oleskelunsa ajaksi ovat ennennäkemättömiä. Jäsenvaltioiden aloitteet on jalkautettu paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden pariin. Nämä tahot ovat edelleen etulinjassa vastaamassa humanitaarisiin tarpeisiin, kuten tarjoamassa suojaa, vaatetusta ja hygieniatarvikkeita sekä psykologista tukea.

EU on tarjonnut tukeaan ennennäkemättömin keinoin ja käyttänyt täysin uudenlaisia rahoitustapoja kotiseuduiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden tarpeisiin vastaamiseksi. EU otti ensimmäistä kertaa käyttöön tilapäistä suojelua koskevan direktiivin, jolla myönnetään tilapäistä suojelua välittömästi kaikille Venäjän hyökkäystä pakeneville ihmisille kerralla. Oikeus tilapäiseen suojeluun tarkoittaa oikeutta terveydenhuoltoon, koulutukseen ja työmarkkinoille osallistumiseen, ja noin puoli miljoonaa ukrainalaislasta onkin päässyt kouluun pakolaisia vastaanottaneissa maissa.

Myös Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismin (RescEU) mukaista unionin tukea sekä vielä jäljellä olevia sisäasioiden rahastojen kauden 2014–2020 määrärahoja on otettu välittömästi käyttöön. Stand Up for Ukraine ‑varainkeruutapahtuman ansiosta 400 miljoonaa euroa siirretään sisäasioiden rahastoista hätäapuna tilanteesta eniten kärsimään joutuneille jäsenvaltioille. Osa näistä varoista kohdennetaan paikallis- ja alueviranomaisille sekä kansalaisjärjestöille tunnustuksena niiden keskeiselle merkitykselle Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden ensivastaanotossa.

Tilanteen kiireellisyyden vuoksi on hyväksytty useita ehdotuksia, joilla pyritään lisäämään joustomahdollisuuksia koheesiorahastojen käytössä ja näin tukemaan jäsenvaltioita. Peräkkäisillä koheesiopoliittisen tukitoimen Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE-tukitoimen) paketeilla autetaan jäsenvaltioita tarjoamaan hätäapua ja pääsyä esimerkiksi tilapäismajoituksen, ruoka- ja vesihuollon sekä sairaanhoidon kaltaisten palveluiden piiriin.

CARE-tukitoimen myötä on tullut etenkin mahdolliseksi hyödyntää joustavasti Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) kauden 2014–2020 koheesio-ohjelmissa hankkeisiin, joilla vastataan näihin muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin. Hankkeet ovat takautuvasti tukikelpoisia hyökkäyksen alkamispäivästä lähtien, jotta kaikki pakolaisten tarpeiden kattamiseksi välittömästi toteutetut toimet voivat saada EU:n tukea.

Lisäksi on otettu käyttöön räätälöity yksikkökustannus, jotta edunsaajille ja jäsenvaltioiden hallinnoille koituvaa hallinnollista taakkaa voidaan vähentää näihin haasteisiin vastaamisen yhteydessä.

Myös mahdollisuutta saada täysi korvaus komissiolle ilmoitetuista menoista pidennettiin 30. kesäkuuta 2022 saakka, ja REACT-EU-välineen varoista maksettavia ennakkomaksuja korotettiin huomattavasti, mikä tarkoittaa ennakkomaksujen määrän kasvattamista 3,5 miljardilla eurolla jäsenvaltioiden julkisiin varoihin kohdistuvan taakan keventämiseksi.

Jäsenvaltiot voivat jo nyt käyttää tätä rahoitusta myös kolmansien maiden kansalaisten pitkäaikaiseen kotouttamiseen tarkoitettujen räätälöityjen ratkaisujen kehittämiseen esimerkiksi asumiseen, koulutukseen, työllisyyteen, terveydenhoitoon, sosiaaliseen osallisuuteen ja muihin sosiaalipalveluihin tehtyjen investointien kautta. Jäsenvaltioiden on kuitenkin tehtävä ohjelmamuutokset nopeasti, jotta rahoitusta saadaan varmasti sinne, missä sitä eniten tarvitaan.

Kaikista ponnisteluista huolimatta avun tarve kasvaa edelleen. Lukuisat kansalaisyhteiskuntaa, paikallis- ja alueviranomaisia sekä jäsenvaltioita edustavat sidosryhmät ovat kääntyneet komission puoleen ja kertoneet vaikeuksista, joita Venäjän hyökkäystä pakenevien henkilöiden auttamisen yhteydessä on ilmennyt. Niiden huoleen ovat yhtyneet myös Euroopan parlamentti ja Eurooppa-neuvosto, joka 30.–31. toukokuuta pidetyssä ylimääräisessä kokouksessaan pyysi komissiota esittämään monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa uusia aloitteita tämän toiminnan tukemiseksi.

Aiempiin toimiin tukeutuen komissio on tänään hyväksynyt uusia toimenpiteitä, joilla lisätään entisestään joustavuutta koheesiopolitiikan varojen käytössä sodan seurauksien korjaamiseksi sekä maksuvalmiuden kohentamiseksi 3,5 miljardilla eurolla. Näillä FAST-CARE-toimenpiteillä varmistetaan, että jäsenvaltiot saavat entistä helpommin ja nopeammin käyttöönsä varoja, jotta ne voivat vastata Ukrainan sotaa pakenevien ihmisten tarpeisiin, ja samalla jatketaan Euroopan alueiden elpymisen tukemista.

2.Lisää joustavaa tukea koheesiopolitiikan varoista sodan seurauksien korjaamiseksi

Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan seurauksena ennennäkemätön määrä ihmisiä on joutunut siirtymään kotiseuduiltaan, energian, elintarvikkeiden ja muiden hyödykkeiden hinnat ovat nousseet rajusti ja toimitusketjuihin on jälleen muodostunut pullonkauloja. Näihin haasteisiin on tartuttava siitä huolimatta, että tukea on jo tarvittu ennätysmäisen suuria määriä pandemian torjumiseksi ja elpymisen vahvistamiseksi, mikä rasittaa entisestään jäsenvaltioiden julkista taloutta. Seurauksena alijäämät ja velkatasot ovat kasvaneet, ja useimmissa jäsenvaltioissa niiden uskotaan pysyvän pandemiaa edeltäneen tason yläpuolella lähivuosien ajan. Komissio ehdottaa tässä yhteydessä kattavaa koheesiopoliittista toimenpidekokonaisuutta, jolla täydennetään tähän mennessä tehtyjä aloitteita. Joustavaa tukea alueille koskevilla FAST-CARE-toimilla täydennetään CARE-tukitoimea, ja se perustuu kahteen pääpilariin: yhtäältä lainsäädäntöehdotuksiin, joilla lisätään joustavuutta koheesiopolitiikan puitteissa ja korotetaan ennakkorahoitusta, ja toisaalta edellisiä täydentäviin muihin kuin lainsäädäntötoimiin, joilla saadaan varat käyttöön mahdollisimman tehokkaasti ja kyetään vastaamaan uusiin tarpeisiin. Ehdotettuja lainsäädäntötoimenpiteitä ovat muun muassa seuraavat:

-Vuosina 2022 ja 2023 maksettavien ennakkomaksujen korottaminen 3,5 miljardilla eurolla. Näin pystytään kohentamaan nopeasti kaikkien jäsenvaltioiden maksuvalmiutta.