Alueiden komitean lausunto aiheesta "Naisten ja miesten tasavertaiset mahdollisuudet"

(97/C 34/09)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon lokakuun 2. päivänä 1995 tekemänsä, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen kohdan mukaisen päätöksen antaa lausunto naisten ja miesten tasavertaisista mahdollisuuksista sekä antaa sen valmistelu valiokunta 8:lle "Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Sosiaalipolitiikka Kansanterveys",

ottaa huomioon valiokunta 8:n heinäkuun 15. päivänä 1996 hyväksymän lausuntoluonnoksen, jonka esittelijöinä ovat Konstantinos Papastergiou ja Rosemary McKenna (apulaisesittelijä valiokunta 6:sta "Koulutus") (CdR 161/96 rev. 2),

sekä ottaa huomioon

ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisten ja miesten tasavertaisia mahdollisuuksia koskevasta yhteisön neljännestä keskipitkän aikavälin toimintaohjelmasta (1996 2000) COM(95) 381 final () sekä neuvoston siitä 22. joulukuuta 1995 antaman päätöksen (),

ehdotuksen neuvoston suositukseksi naisten ja miesten tasapainoisesta osallistumisesta päätöksentekoon KOM(95) 593 lopull.,

komission tiedonannon naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla KOM(96) 67 lopull.,

komission tiedonannon Kalanke-päätöksen tulkinnasta COM(96) 88 final,

Dublinissa 6. 8. heinäkuuta 1995 pidetyn, paikallis- ja aluehallintoon valittujen naisedustajien viidennen Eurooppa-konferenssin päätöslauselman sekä alueiden komitean tämän lausunnon valmistelua varten perustamaan työryhmään osallistuneiden, Euroopan kuntien ja alueiden neuvostoon (CEMR) valittujen naisedustajien panoksen,

Katalonian autonomisen alueen toimintaohjelman naisten ja miesten tasavertaisista mahdollisuuksista,

että neuvosto on jo tehnyt päätöksensä, minkä takia AK haluaa keskittää huomautuksensa toimeenpanoon ja vaikutuksiin paikallis- ja aluetasolla, jotta saavutettaisiin sanojen ja tekojen tasapaino, sillä paikallis- ja alueviranomaiset toimivat vaikuttajina, tukijoina ja auttajina tarjoten naisille vaadittavat edellytykset, jotta nämä pääsisivät osallistumaan työmarkkinoiden ja yhteiskunnan toimintaan,

että paikallis- ja alueviranomaisten edustama taso täyttää Euroopan paikallishallintojulistuksen ehdot, sillä se on kaikkein lähimpänä kansalaista, valmistaa olosuhteita tehokkaan kansanvallan toteutumiselle (mikä on tasavertaisten mahdollisuuksien edellytys), vahvistaa yhteiskunnallisten palveluiden ja perusrakenteiden luomista, (järjestää lastenhoidon, vanhustenhuollon, sosiaaliset ohjelmat jne.) ja varmistaa paikallisen kehityksen ja itsehallinnon, sillä näillä on huomattava vaikutus uusien käsitysten ja ajatusmallien muodostumiseen nykyaikaisiin yhteiskunnallisiin arvoihin perustuvista tasavertaisista mahdollisuuksista (välineinä ohjelmat kouluissa, yleiseen mielipiteeseen vaikuttaminen ja hyvien paikallisten esimerkkien tarjoaminen),

on hyväksynyt 18. ja 19. syyskuuta 1996 pitämässään 14. täysistunnossa (syyskuun 19. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

I MAHDOLLISUUKSIEN TASAVERTAISUUS DEMOKRATISOINNIN VÄLINEENÄ

Yleistä

1. Alueiden komitea korostaa, että yhteisön merkittävä osuus naisten aseman kehittämisessä on nykyään ilmeinen. Samapalkkaisuuden periaatteen (EU:n perustamissopimuksen 119 artikla) lisäksi yhteisö on vahvistanut tasa-arvoisen kohtelun oikeudellisen periaatteen työpaikoilla sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä. Yhteisö on antanut suuren joukon direktiivejä, päätöslauselmia ja uudistusaloitteita, joilla se on edistänyt merkittävästi aikamme ehkä tärkeintä yhteiskuntapoliittista vaatimusta "naisten ja miesten tasa-arvoisista mahdollisuuksista".

2. AK huomauttaa, että yhteisön ensimmäiset kolme keskipitkän aikavälin toimintaohjelmaa, jotka koskevat naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia (1982 1985, 1986 1990 ja 1991 1995), ovat vaikuttaneet merkittävästi naisten aseman parantumiseen sekä sosiaalisen hyväksynnän ja yhteistyöhengen leviämiseen melkein kaikilla tasoilla. Kolmesta edellisestä ohjelmasta saadut kokemukset ovat arvokkaita, kun hienosäädetään alkavaa neljättä keskipitkän aikavälin toimintaohjelmaa 1996 2000.

3. Komitea painottaa, että monilla aloilla, erityisesti politiikassa, naisten ja miesten välinen eriarvoisuus on edelleen suuri, ja tilanne vaihtelee jäsenvaltioiden välillä. Tämä seikka on käynyt ilmi sekä kolmen edellisen ohjelman loppuarvioista että Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn naisten 4. maailmankokouksen päätelmistä.

4. Yhteisö on vahvistanut ja julistuksin ilmaissut tavoitteet yhtäläisten mahdollisuuksien luomisesta naisille ja miehille. Nämä ponnistukset huipentuivat joulukuussa 1994 Essenissä pidetyn huippukokouksen julistukseen, jonka Eurooppa-neuvostot vahvistivat kesäkuussa 1995 Cannesissa ja joulukuussa 1995 Madridissa ja jossa todetaan, että naisten ja miesten tasa-arvoiset mahdollisuudet ovat EU:n ja sen jäsenvaltioiden tärkein velvollisuus. Myös kaikkien EU:n toimielinten velvollisuus kyseisessä asiassa on ilmiselvä. Näin ollen tulee vastuullisesti ja tietoisesti vahvistaa tarpeelliset ja kunnolliset määräykset neljännen toimintaohjelman (1996 2000) onnistumisen ja tuloksellisuuden takaamiseksi.

5. Jotta naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien täytäntöönpano EU:ssa on tehokasta, tarvitaan huomattavan suuria taloudellisia voimavaroja. Tarkemmin sanoen neljännen toimintaohjelman toteuttamiseen varattu summa (30 miljoonaa ecua) tuottaa pettymyksen, ja alueiden komitean mielestä 60 miljoonan ecun talousarviomäärärahalla varustettu Euroopan komission ehdotus neljänneksi toimintaohjelmaksi olisi tasavertaisia mahdollisuuksia tyydyttävästi edistävän ohjelman vähimmäistaso. Alueiden komitea on huolissaan siitä, että neuvoston nykyinen naisten ja miesten tasavertaisia mahdollisuuksia koskevan neljännen toimintaohjelman budjetti ei riitä kehittämään toimivien käytäntöjen laajaa vaihtoa tasavertaisten mahdollisuuksien moniulotteisella alalla.

6. Vaikka alueiden komitea on samaa mieltä siitä, että päävastuu tasa-arvoisista mahdollisuuksista ei ole Euroopan unionin tasolla, sen mielestä toimivien käytäntöjen vaihdosta sekä valtioiden välisten innovatiivisten hankkeiden kehittämisestä on paljon hyötyä. Vielä tärkeämpää on se, että Euroopan tason lainsäädäntö tasavertaisista mahdollisuuksista on tärkeä yhtenäismarkkinoiden edellytys.

7. Alueiden komitea arvostaa Euroopan unionin tähänastista tärkeää työtä tasavertaisten mahdollisuuksien edistämisen alalla, mutta ymmärtää nykyisen perustamissopimuksen rajoittavan sitä. Komitea toteaa, että nykyisen sopimuksen 235 artiklassa otettiin käyttöön uusi toimintaohjelma, ja on sitä mieltä, että jotkin jäsenvaltiot ovat haluttomia toimimaan artiklan mukaisesti. AK pahoittelee, että näinkin tärkeä kansalaisen perusoikeuksiin liittyvä ohjelma esitetään 235 artiklassa, jossa vaaditaan ensinnäkin neuvoston yksimielisyyttä ja lisäksi edellytetään vain Euroopan parlamentin kuulemista, muttei pakollista lausuntopyyntöä alueiden komitealle. Komitean mielestä tämä voi ainoastaan kasvattaa EU:n demokratiavajetta, ja se vaatii, että tiukempi naisten ja miesten välisen tasa-arvon ja tasa-arvoisen kohtelun periaate sisällytetään perustamissopimukseen seuraten avointa ja demokraattista menettelyä.

Tässä tilanteessa alueiden komitea puoltaa perustamissopimukseen tehtävää muutosta. Sopimuksen 119 artikla kirjoitetaan uudestaan koskemaan tasavertaisia mahdollisuuksia kaikilla aloilla ja erityisesti niiden edistämistä myönteisin toimin sekä pakollisen neuvoa-antavan lausunnon pyytämistä alueiden komitealta. Komitea kannattaa myös Euroopan parlamentin 13. maaliskuuta 1996 antamassa, hvk:ta koskevassa päätöslauselmassa (esittelijät: Dury ja Maij-Weggen) esittämää pyyntöä, että perustamissopimukseen sisällytetään tasa-arvoisen kohtelun periaate eikä sallita syrjintää rodun, sukupuolen, sukupuolisen suuntautumisen, iän, uskonnon tai vamman perusteella.

8. Neljännen toimintaohjelman lisäksi kyseisen politiikan alalla on tapahtunut muutakin tärkeää kehitystä. Mm. Kalanke-päätöksessä julistettiin langettava päätös yksinomaan automaattisia ja "tiukkoja" naiskiintiöitä vastaan samalla kun siinä haluttiin varmistaa positiiviset toimet naisten puolesta joustavat kiintiöt mukaan lukien. Valkoinen kirja koulutuksesta vaikuttaa merkittävästi tasavertaisiin mahdollisuuksiin, ja tiedonantoa rakennerahastojen tasavertaisista mahdollisuuksista odotetaan malttamattomasti.

9. Alueiden komitean mielestä tasavertaisten mahdollisuuksien takaaminen on erittäin tärkeää, koska ne ovat demokraattisen yhteiskunnan perusoikeus sekä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden peruselementti. Lisäksi naisten täysi osallistuminen yhteiskunnassa tarkoittaa, että heidän älykkyyttään, luovuuttaan sekä taitojaan voidaan kanavoida tehokkaasti taloudellisille, sosiaalisille ja poliittisille elämänaloille.

10. AK tähdentää, että neuvoston päätöksessä neljänneksi toimintaohjelmaksi mainitut kuusi tavoitetta täyttävät tasapainoisen ohjelman vaatimukset. Niin muodoin yhteisö-, kansallis-, alue- ja paikallistasolla tulisi koordinoida ponnisteluja seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:

kaikkien talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden liikkeelle saaminen,

tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen muuttuvassa taloudessa,

tuki yhtäältä naisten ja miesten työssäkäynnin sekä toisaalta perhe-elämän tarpeiden sopusointuun saattamiselle,

tasapainoisen sukupuolijakauman edistäminen päätöksenteossa,

tasa-arvo-oikeuksien harjoittamisen edellytysten parantaminen,

ryhtyminen soveltamaan miesten ja naisten välisten tasavertaisten mahdollisuuksien ulottuvuutta kaikissa politiikoissa ja toiminnoissa EU:n jäsenvaltioiden kaikkien poliittisten toimien laadinnassa, toteuttamisessa ja seurannassa.

Ohjelman arviointi

Alueiden komitea tervehtii tyytyväisenä neuvoston päätöstä sisällyttää tasavertaisten mahdollisuuksien ulottuvuus EU:n kaikkiin poliittisiin toimiin. Tämän tavoitteen asettaminen vaikuttaa merkittävästi paikallis- ja alueviranomaisten osuuteen tasa-arvon edistämiseen kaikilla toteuttamisaloilla (liikenteessä, koulutuksessa, tutkimuksessa jne).

Yritykset yhdistää jäsenvaltioiden parhaat ehdotukset ja yhtenäistää lainsäädäntöä luovat hyvät menestyksen näkymät sekä neljännelle toimintaohjelmalle että muille Euroopan unionin yrityksille tähän suuntaan 2000-luvun lähestyessä.

11. Alueiden komitea toteaa, että kyseiset päämäärät on säilytetty neuvoston päätöksessä, mutta pahoittelee, että yhteisön toimia on rajoitettu heikentämällä aloitteiden rahoitusta alue- ja paikallistasolla. Tämä koskee erityisesti kaikkien talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden saamista liikkeelle.

12. Alueiden komitea korostaa alue- ja paikallisviranomaisten osuuden tärkeyttä tasavertaisten mahdollisuuksien edistämisessä. Niiden osuus on mainittu komission ehdotuksessa neljänneksi toimintaohjelmaksi, muttei neuvoston 22. joulukuuta 1995 antamassa päätöksessä. Alue- ja paikallishallinto on merkittävä työllistäjä EU:n alueella, ja sen asema koulutuksessa on keskeinen. Sillä on myös paljon toimivaltaa taloudellisen kehityksen, sosiaalipolitiikan ja liikenteen aloilla, joilla tasavertaiset mahdollisuudet ovat keskeisiä. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat lähellä kansalaisia, niiden osuus tasavertaisten mahdollisuuksien suuntaviivojen kehittämisessä on merkittävä. Useat viranomaiset ovat kehittäneet innovatiivisia toimintalinjoja ja toimia tasavertaisten mahdollisuuksien alalla.

13. AK huomauttaa, että kansainvälisellä tasolla tapahtuva kiihkeä kehitys, johon kuuluvat rajut muutokset teknologiassa, yhteiskunnassa ja taloudessa, samoin kuin kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskeva valkoinen kirja kehottavat etsimään tapoja laajentaa työllisyyden piiriä (naisille ja miehille) uusiin ammatteihin ().

14. Komitea painottaa, että mikäli työllisyyskakkua ei laajenneta, kiista sen jakamisesta pitkittyy, yhteiskunnallinen levottomuus jatkuu ja toive naisten ja miesten välisen tasa-arvon saavuttamisesta jää toteutumatta. Seuraukset on helppo arvata: yhteiskunnallinen levottomuus, epäonnistuminen EU:n sosiaalisten ja taloudellisten yhdentymistavoitteiden saavuttamisessa ja pahimmassa tapauksessa Euroopan väestöromahdus mikä tukee maanosamme luonnehdintaa "vanhaksi Euroopaksi" ei ainoastaan sen iän takia vaan sen kansalaisten ikääntymisen vuoksi.

II ERITYISEHDOTUKSIA TOIMINNAN SISÄLLÖKSI

1. Kaikkien talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden saaminen liikkeelle

1.1. Keskeisenä toimenpiteenä tasavertaisten mahdollisuuksien saavuttamiseksi pidetään talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden yhteistyötä yhteisö-, valtio-, alue- ja paikallistasolla.

1.2. Tukeminen, rohkaiseminen ja yhteistyö tärkeimpien kumppaneiden välillä on tärkeää voimien yhdistämiseksi yhteistyön hengessä, jotta paikallisista hankkeista saadun kokemuksen perusteella saadaan aikaan kerrannaisvaikutuksia. Joka tapauksessa arvioidaan, että tähänastisissa kolmessa ohjelmassa paikallisviranomaiset eivät olleet tarpeeksi hyvin mukana, jotta paikallinen henkilöstö olisi voinut käyttää hyväkseen yhtäläisiä mahdollisuuksia. Paikallisviranomaiset hajautettuine toimielimineen voivat auttaa tähän suuntaan tuloksellisesti.

1.3. On oikein sanoa, että jäsenvaltioiden alueiden ja kuntien välistä yhteistyötä naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien alalla voitaisiin kehittää edelleen. Yhteistyö on keskeistä, sillä alueiden ja kuntien sosiaalinen, historiallinen, kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus on Euroopan voima, ja yhteistyö näillä tasoilla on oleellista maanosan demokratisoinnin jatkamiseksi.

1.4. Tasa-arvon vakiinnuttamisen ja edistämisen tulee tapahtua kolmenväliseltä kumppanuuspohjalta, jossa paikallishallinto on mukana monella tasolla käytävässä laajassa yhteiskunnallisessa keskustelussa (naisjärjestöt, tasa-arvojärjestöt, jne.).

1.5. Joillakin alueilla eriarvoisuus on suurinta pääasiassa (maatalous)alkutuotannossa, mutta monilla Euroopan alueilla on omat erikoispiirteensä.

Siksi AK kannattaa komission hiljattain rakennerahastoista antamaa tukea kokeiluhankkeille, jotka koskevat maaseudun naisia.

1.6. Muuttuvassa yhteiskunnassa suurin ongelma sekä este naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien toteuttamiselle ovat eri jäsenmaiden väliset käsitysten ja lainsäädännön eroavaisuudet.

1.7. AK tukee komission tiedonannossaan painottamaa "mainstreaming"-periaatetta naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä kaikkiin yhteisön suuntaviivoihin ja toimiin tasavertaisista mahdollisuuksista vastaavan komissaariryhmän aloitteesta. Kyseessä ei ole vain yhteisön ohjelmien saattaminen naisten ulottuville vaan lainsäädäntövälineiden, taloudellisten voimavarojen sekä yhteisön analyyttisten ja organisatoristen ominaisuuksien paneminen liikkeelle, jotta kaikilla aloilla huolehdittaisiin naisten ja miesten välisen tasapainoisen suhteen rakentamisesta.

1.8. Alueiden komitea uskoo tavoitteen olevan erittäin tärkeä, koska se tähtää asenteiden muuttamiseen laajasti talous- ja yhteiskuntaelämässä ja koska siten toteutetaan rakennerahastojen tavoitteiden osalta miesten ja naisten tasavertaisten mahdollisuuksien "mainstreaming"-periaatetta, joka on yksi neuvoston 22. joulukuuta 1995 antaman päätöksen tavoitteista.

1.9. Alueiden komitea on äärimmäisen pettynyt siihen, että monia Euroopan komission aloitteita ei ole otettu esille neuvoston päätöksessä.

1.10. Alueiden komitea on erittäin tyytyväinen aikomukseen kehittää edelleen kumppanuuksia alue- ja paikallistasoilla. AK:n mielestä on hyvä, että ohjelmassa on viitattu alueiden antamaan panokseen talous- ja sosiaalipolitiikassa sekä Euroopan demokratisoinnissa. AK ihmettelee kuitenkin, miksi ohjelmassa ei viitata paikallishallinnon myönteiseen panokseen, ja on huolissaan siitä, että sosiaaliasiain neuvosto on jättänyt kyseiset toimet pois, minkä vuoksi komitea pyytää neuvostoa lisäämään mainitut toimet 22. joulukuuta 1995 sovittuun ohjelmaan.

1.11. Alueiden komitea on erityisen tyytyväinen olemassa olevien rakenteiden ja järjestöjen käyttöön ja alueellisten tasavertaisten mahdollisuuksien keskusten kasvuun Euroopan aluekehitysrahaston 10 artiklan nojalla. Keskuksista tulisi luoda "monipalvelupisteitä", jotka antavat neuvontaa ja levittävät tietoutta sekä järjestävät koulutusta. Ne ovat tärkeä yhteys- ja tiedotuspaikka yhtenäistettyjen tasa-arvohankkeiden kehittämiselle, joita AK tukee voimakkaasti. Euroopan laajuisen keskusverkoston luominen on myös tärkeää, jotta innovaatiota ja hyviä käytäntöjä voidaan kehittää ympäri EU:n.

1.12. Näin ollen aikomusta valita 30 40 tasavertaisia mahdollisuuksia koskevaa yhtenäishanketta neljännen ohjelman vastuualueelta pidetään myönteisenä. Vaihtelevat ja laajat ohjelmat vaikuttavat hyvin myönteisesti sellaisten käytäntöjen ja menetelmien määrittelyyn, joilla vähennetään syrjintää työmarkkinoilla, edistetään naisten tasa-arvoa, sovitetaan paikallistasot muuttuviin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin oloihin, ja joissa naiset voivat osallistua täysin tasa-arvoisesti yhteiskunnalliseen, taloudelliseen ja poliittiseen elämään.

1.13. Alueiden komitea yhtyy siihen, että yhtenäisten tasa-arvohankkeiden rahoituksen olisi tultava neljännestä toimintaohjelmasta, ja korostaa valtioiden rajat ylittävän vaihdon sekä toimivien käytäntöjen levittämistä.

1.14. On erittäin tärkeää muokata asenteita koulutuksessa, kulttuurin piirissä ja tiedotusvälineissä. Alueiden komitea on tyytyväinen ehdotukseen kehittää Sokrates-, Leonardo- ja Media-ohjelmien avulla uusia tapoja taistella kaavamaisia sukupuolirooleja vastaan. Naisten epävarmuutta tulee tutkia seikkaperäisesti näissä ohjelmissa; näihin tutkimuksiin tulee käyttää jo olemassa olevia verkostoja.

1.15. Toimintaohjelmalla on tarkoitus yhdistää tasa-arvo myös Euroopassa käytävään yhteiskunnalliseen keskusteluun, ja siinä ehdotetaan erityisesti Euroopan verkostoitumisen ja vaihdon kehittämistä tasavertaisten mahdollisuuksien välillä. Työmarkkinaosapuolet ovat suunnitelleet tasavertaisiin mahdollisuuksiin liittyviä innovatiivisia koulutushankkeita (ks. Euroopan yhteiskunnallinen keskustelu: "Naiset ja koulutus Euroopassa yhteenveto hyvistä käytännön kokemuksista"), ja hyvien kokemusten vaihto on tällä alalla erittäin tärkeää.

1.16. Alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä tehtävä levittää käytännössä hyviksi todettuja tapoja sekä kokemusten vaihtoa moniulotteisissa alue- ja paikallisverkostoissa, joissa ovat mukana kaikki taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat, koulutuslaitokset, vapaaehtoisjärjestöt, naisryhmät, jne. Niiden strateginen sijainti on myös hyvä, niin että ne voivat yhdistää ohjelman erityisiin alueellisiin ja paikallisiin talouskehitys- ja työmarkkinatarpeisiin kulttuurinen monimuotoisuus huomioon ottaen.

1.17. Naisten ja miesten tasavertaisia mahdollisuuksia käsittelevän uuden neuvoa-antavan johtoryhmän luominen on hyvä asia, mutta alueiden komitea kannattaa vahvasti alue- ja paikallishallinnon osallistumista ryhmän toimintaan Euroopan komission, jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten sekä kansalaisjärjestöjen lisäksi. Alue- ja paikallishallinnon mukaanottaminen on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon, kuinka niiden tärkeyttä on painotettu muualla ohjelmassa. Joka tapauksessa AK kuten on mainittu katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulee olla edustus näissä ryhmissä, koska ne vaikuttavat ratkaisevalla tavalla tasa-arvoisen yhteiskunnan luomiseen.

1.18. Neuvoa-antavan komitean tärkeitä tavoitteita on tunnistaa järkevä käytäntö työelämään integroitumisessa, perhe- ja työelämän yhdistämisessä, osallistumisessa päätöksentekoon sekä oikeuksien käyttämisessä. Koulutus on tärkeää näillä aloilla, ja se tulisi lisätä neuvoa-antavan komitean käsittelemiin asioihin.

2. Tasa-arvon edistäminen muuttuvassa taloudessa

2.1. Naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen muuttuvassa taloudessa vaatii valintojen ja toimintalinjojen integroimista kaikilla taloudellisen suunnittelun tasoilla.

2.2. Edellisissä ohjelmissa rakennerahastojen merkittävin tuki tasavertaisten mahdollisuuksien ohjelmalle annettiin Euroopan sosiaalirahastosta, erityisesti NOW-aloitteesta. Yhteisön neljännen ohjelman osalta on tärkeää, että rakennerahastojen vaikutus on huomattava ja taattu.

2.3. Muuttuvassa taloudessa, jossa työttömyyden uhka kasvaa yhä, monia tasavertaisiin mahdollisuuksiin ja palkkaan liittyviä periaatteita ja jopa lakeja on mahdollista kiertää naisten tappioksi (työ, palkka, korvaukset jne.). Täytäntöönpanolle tarvitaan puitelaki, mikä tarkoittaa, että tasavertaisia mahdollisuuksia sovelletaan käytännössä ja hyväksyttyjä yhteisön periaatteita rikkoville asetetaan taloudellinen rangaistus.

2.4. On hyvin tärkeää perustaa erityiselin, joka toimii neuvoston päätöksen 9 artiklan edellyttämän komitean toimivallan alaisena ja joka ajan mittaan voi yhdenmukaistaa asianomaisten maiden epäyhtenäiset tavat ja lainsäädännölliset näkökohdat.

2.5. Alueiden komitea muistuttaa Euroopan komissiota siitä, kuinka tärkeää koulutusulottuvuus on syrjinnän lopettamiseksi työmarkkinoilla.

2.6. Toimintaohjelmassa sanotaan, että komissio on saanut "jonkin verran tietoa" ongelmista, joita naisyrittäjillä on ollut pien- ja keskisuuria yrityksiä koskevissa hankkeissa. Alueiden komitea haluaa muistuttaa Euroopan unionia siitä, että läheisyytensä takia alue- ja paikallisviranomaisten osuus alueiden taloudellisessa kehittämisessä, erityisesti pk-yritysten osalta, on tärkeä ja että Euroopan komission tulee työskennellä yhdessä alue- ja paikallishallinnon kanssa edistääkseen naisyrittäjille tarkoitettuja innovatiivisia koulutusaloitteita.

2.7. Naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien sisällyttäminen yhteisön asianomaisiin toimintalinjoihin on erottamaton sosiaalinen ja taloudellinen tekijä, jota tulee edistää välittömästi ja kaikin tavoin.

2.8. Alueiden komitea odottaa toiveikkaana piakkoin julkaistavaa tiedonantoa tasavertaisista mahdollisuuksista ja rakennerahastojen roolista. Aluepolitiikasta vastaava komissaari on jo painottanut tasavertaisten mahdollisuuksien tärkeyttä tarkistaessaan tavoitteen 2 mukaisia ohjelmia. AK:n mielestä tämä voisi johtaa nykyistä tehokkaampiin ohjelmiin.

2.9. Naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen on asetettu rakennerahastojen toimista etusijalle. Lisäksi neuvoston 22. kesäkuuta 1994 antamassa päätöslauselmassa painotettiin kokonaisuudessaan rakennetoimien ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston tärkeyttä tasavertaisten mahdollisuuksien edistämisessä, ja siinä vaadittiin jäsenvaltioilta ja komissiolta lisäponnisteluja.

2.10. Rakennerahastot käyttävät noin 30 % EU:n budjeteista, ja merkittävä osa tästä tulee Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) suunnattuna työllistämis- ja koulutustoimiin. ESR:n päätoimien lisäksi on koulutettu naisia ammatteihin, joissa he ovat aliedustettuina, ja NOW-ohjelma ("New Opportunities for Women") on integroitu yhteisön työllisyysaloitteeseen. Vaikka alueiden komitea kannattaa näitä toimenpiteitä, sen mielestä naisten osallistumista rakennerahastojen ohjelmiin on rohkaistava ja seurattava tehokkaasti. Toimintaohjelmassa on keskeistä sitoutua tavoitteiden ja avoimien arviointimenettelyjen kehittämiseen, mikäli tasavertaisia mahdollisuuksia valvotaan.

2.11. AK tukee voimakkaasti komission tiedonannossaan "naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla" KOM(96) 67 lopull. painottamaa perusosoittimien ja sellaisten mittareiden asettamista, joiden avulla nähdään, missä määrin tasavertaisten mahdollisuuksien periaate otetaan huomioon rakennerahastojen ohjelmissa. Tiedonannossa on korostettu myös alueellisten perustilastojen laatimista (sosiaalisten perusrakenteiden saatavuus, pitkäaikaistyöttömien jakautuminen sukupuolen mukaan, naisten aktiivisuus, naisten osuus yhteiskunnallis-ammatillisten luokitusten mukaan), jotta suuntauksia voidaan mitata tehokkaasti.

3. Naiset ja miehet yhdistämässä työtä ja perhe-elämää

3.1. Perheen osallistumista tasa-arvoisten mahdollisuuksien lujittamiseen pidetään välttämättömänä, sillä yhteistyön avulla perheenjäsenet ymmärtävät, että perinteisille rooleille ei ole enää sijaa työnteossa.

3.2. Radikaalina uudistuksena tällä alalla pidetään naisten ja miesten yhtäläistä velvollisuutta ja vastuuta hoitaa lapsia sekä vanhuksia ja perheestä riippuvaisia perheenjäseniä. Siksi kannatetaan varauksettomasti ehdotusta julkaista uudelleen "Hyvän käytännön opas" edellisten ohjelmien ja Euroopan tuomioistuimen tällä välin antamien ennakkopäätösten täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella.

3.3. Jotta perhe- ja työelämä voidaan yhdistää menestyksekkäästi, on luotava tukijärjestelmiä, jolloin myös raivataan esteet naisten täydeltä osallistumiselta talous-, yhteiskunnalliseen sekä poliittiseen elämään. Euroopan unionin tulee auttaa perustamalla sosiaalisen tuen perusrakenteita paikallistasolla, esim. rakennerahastojen kautta.

3.4. Yksilön oikeuksien edistämisessä tulee painottaa myös niiden yksilöllistämistä. Sosiaaliset perusrakenteet, erityisesti lastenhoito, vanhusten huolto, yleisvakuutukset, erillisverotus jne., ovat elintärkeitä vanhemman ja työntekijän rooleja yhdistettäessä.

Alueiden komitean mielestä paikallis- ja alueviranomaiset pystyvät vaikuttamaan ratkaisevasti sosiaalisen perusrakenteen muodostumiseen ja uusien asenteiden omaksumiseen.

3.5. Toimintaohjelman kyseisessä kohdassa sekä kahdessa viimeisessä tavoitteessa (sukupuolten välinen tasapaino päätöksenteossa sekä tasa-arvo-oikeuksien harjoittaminen) painotetaan lainsäädäntöehdotuksia sekä tutkimusta. Alueiden komitea uskoo, että myös näiden tavoitteiden koulutuksellinen ulottuvuus on tärkeä.

3.6. Ohjelmassa todetaan, että eurooppalaisen yhteiskunnan organisaatio ei ole vastannut väestön, kotitalouksien kokoonpanon tai perhetyyppien muutoksiin. Ajan mittaan muutoksiin vastaa uusi taloudellinen ja yhteiskunnallinen perusrakenne. AK huomauttaa, että tarvitaan erityisesti asennemuutoksia, jolloin myös miehet voivat ottaa hoivaavan roolin perhe-elämässä.

3.7. Komission direktiivi vanhempainlomasta hyväksyttiin 29. maaliskuuta 1996 ja julkaistiin 3 kesäkuuta 1996. Tämä direktiivi perustui puitesopimukseen, jonka työmarkkinaosapuolet olivat solmineet. Lastenhoitoa koskeva komission suositus hyväksyttiin 31. maaliskuuta 1992. Toimintaohjelmassa toivotaan korkeampia standardeja lastenhoitoon, mikä vaikuttaa alan koulutukseen ja kursseihin. Se auttaa myös naisia ja miehiä yhdistämään lastenhoidon, paitsi työntekoon, myös opiskeluun ja kouluttautumiseen.

3.8. Työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen vaatii nykyistä parempia koulutusmahdollisuuksia. Teknologian myötä nopeasti muuttuvassa työympäristössä koulutus on usein erittäin tärkeää urakatkon jälkeen. Koulutushankkeiden tulee tarjota joustavia tapoja opiskeluun, jotta naiset ja miehet voivat osallistua siihen täysipainoisesti.

4. Sukupuolien välisen tasapainon edistäminen päätöksenteossa

4.1. Naisten ja miesten osallistumista päätöksentekoon tulisi vaatia nykyisin vallitsevan demokratiavajeen vähentämiseksi kaikilla aloilla, varsinkin poliittisessa edustuksellisuudessa, olipa kyseessä paikallis-, alue-, kansallinen tai Euroopan taso. Kansalaisten Eurooppa on vailla kestävää pohjaa niin kauan kuin naisten muodostama väestön puolisko ei omaa todellista valtaa, joka perustuu naisten lailliseen edustukseen.

4.2. Kaikissa EU:n toimielimissä yhteisö-, kansallisella, alue- ja paikallistasolla nykyään vallitseva tilanne naisten päätöksentekoon osallistumisen suhteen ei todellakaan ole rohkaiseva. Mikään toimintaohjelma ei menesty, ellei sukupuolten välillä ole käytännössä tasapainoa tehtäessä tasa-arvoa koskevia päätöksiä.

4.3. Kolmesta edellisestä toimintaohjelmasta saatujen kokemusten tai yksityisellä ja julkisella sektorilla tehtyjen tutkimusten perusteella kannattaa korostaa naisten myönteistä osallistumista ja panosta yhteiskunnassa ja vastuunalaisten virkojen haltijoina yksityisellä ja julkisella sektorilla.

4.4. Tarvitaan sopivia toimia, jotta viestimissä annettu kuva sukupuolista ei voimista vanhentunutta ja kaavamaista rooliajattelua, vaan tukee sellaisten ohjelmien kehittämistä, joissa naiset ja miehet osallistuvat tasa-arvoisesti päätöksentekoon.

4.5. Komission toimintaohjelmassa mainitaan, että kyseistä tavoitetta tulisi edistää kehittämällä sukupuolten välisen tasapainon strategioita sekä piristämällä tutkimusta ja kokemustenvaihtoa. Alueiden komitea painottaa sukupuolten välistä tasapainoa edistävien koulutusohjelmien tärkeyttä ja korostaa, että innovatiivisten strategioiden edistämiseksi tarvitaan valtioiden välistä vaihtoa.

4.6. Alueiden komitea on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen neuvoston suositukseksi naisten ja miesten tasavertaisesta osallistumisesta päätöksentekoon. AK hyväksyy erityisesti jäsenvaltiotasoiset laajat ja yhdistetyt strategiat naisten ja miesten tasavertaisen osallistumisen edistämiseksi sekä tasavertaisuuden edistämisen alue- ja paikallishallinnon tasolla. Paikallis- ja alueviranomaisilla on suuri vastuu tämän tehtävän edistämisestä jäsenvaltioissaan, minkä vuoksi heidän kaikkien on välttämätöntä osallistua kokonaisvaltaiseen koulutukseen.

4.7. On tärkeää kehittää sopivien säädös- ja sääntelytoimien avulla kokonaisvaltainen ja yhtenäinen strategia, joka varmistaa naisten ja miesten tasavertaisen toiminnan valta-, vaikuttamis- ja päätöksentekokeskittymissä.

4.8. Komitea huomauttaa, että Ruotsissa hallituksen ministerit osallistuvat tasavertaisia mahdollisuuksia käsitteleville kursseille ja että koulutus koskee myös Ruotsin piispoja. Monet Euroopan unionin alue- ja paikallisviranomaiset antavat poliitikoille ja henkilöstölle vastaavaa koulutusta. AK toivoo kaikkien jäsenvaltioiden hyväksyvän tämän näkökulman.

5. Naisille mahdollisuus pitää kiinni oikeuksistaan

5.1. Yhteisöoikeuden soveltaminen on varoventtiili naisten oikeuksistaan kiinni pitämiselle. Tasavertaisten mahdollisuuksien soveltaminen vaatii tasavertaisten oikeuksien harjoittamista koskevien ehtojen vahvistamista. Niinpä tasa-arvoisista oikeuksista tulee levittää tietoa seminaarein ja vastuuntuntoisin tiedotuskampanjoin, joissa käsitellään yksityiskohtaisesti Euroopan yhteisön toimenpiteiden soveltamista. EU:n tulee tukea kansainvälisiä verkkoja, jotka helpottavat tiedotuksen leviämistä ja kokemusten vaihtoa, kuten myös Euroopan aluekehitysrahaston 10 artiklassa sanotaan.

5.2. Vaikka tiedottaminen tasavertaisista mahdollisuuksista EU:n kansalaisille on edistynyt, oikeuksia ei silti vielä tunneta tarpeeksi. Neljännen toimintaohjelman toteuttamisessa tulee kaikin käytettävissä olevin keinoin tehdä järjestelmällisesti tunnetuksi tarve vahvistaa naisten asemaa kansalaisina, joilla on ratkaiseva ja vastuullinen osuus julkisessa elämässä, yksityisellä taloussektorilla sekä yhteiskunnassa kokonaisuudessaan.

5.3. Alueiden komitea toteaa Euroopan komission toivovan, että tavoitteeseen pyritään vahvistamalla yhteisölainsäädäntöä sekä edistämällä naisten ja miesten asemaa työssä ja yhteiskunnassa. AK huomauttaa, että tavoitteeseen saada naiset tietoisiksi oikeuksistaan liittyy tärkeä koulutusulottuvuus.

5.4. Toimintaohjelmassa ehdotetaan myös "Elinikäisen oppimisen eurooppalaiseen teemavuoteen" 1996 liittyvien, erityisesti naisten ja miesten ammatinvalinnan monipuolistumista koskevien toimien kehittämistä. Kyseessä on tärkeä tehtävä, mutta alueiden komitea on huolissaan vuoden niukasta budjetista.

5.5. Lisäksi AK on tyytyväinen komission aikomukseen antaa yhteisön aloitteille 4. lokakuuta 1995 osoitetuista varoista 100 miljoonaa ecua NOW-aloitteen vauhdittamiseen.

5.6. Naisten ryhtymistä yrittäjäksi on rohkaistava. Näkyvien tulosten saavuttamiseksi ja tasavertaisten mahdollisuuksien tasapainottamiseksi naiset tarvitsevat huomattavaa taloudellista tukea lainoina ja liike-elämän tukena järjestäytyneiltä toimijoilta (kauppakamareilta, tasavertaisia mahdollisuuksia ajavilta elimiltä, jne.). "Naiset tarvitsevat naisten roolimalleja, erityisesti yrittäjyyttä koskevaa tukea ja neuvontaa. Tukea voidaan antaa esimerkiksi koulutuksen, verkostojen muodostamisavun ja yleisohjeiden muodossa sekä tarjoamalla rahoitus- ja lainoitustietoutta, mutta aina tasavertaiselta pohjalta ja keskinäisen kilpailun hengessä."

5.7. Tasa-arvo työpaikalla merkitsee myös velvollisuutta käyttäytyä kohteliaasti työtovereita ja kaikkia niitä kohtaan, joiden kanssa joutuu tekemisiin. Sukupuolinen häirintä työpaikalla on ongelma, jota ei voi torjua poliisitoimin. Tulisi luoda yhteisötason väline tällaisten ilmiöiden torjumiseksi. Kunnes tällainen tehokas väline on käytettävissä, eri jäsenvaltioiden tulee kehittää kansalaisjärjestöjen kanssa tiedotus- ja yhteistyöpolitiikkaa sellaisten ohjelmien vahvistamiseksi, jotka lisäävät työntekijöiden toisiaan kohtaan tuntemaa, sukupuolesta riippumatonta kunnioitusta.

5.8. AK on erityisen tyytyväinen tavoitteeseen sisältyvään taisteluun työpaikoilla tapahtuvaa sukupuolista häirintää vastaan ja toteaakin, että tavoite on hyväksytty neuvoston 22. joulukuuta 1995 antamassa päätöksessä. Tavoitteen yksi tärkeä osa on koulutus, jonka tuloksena kaikki työntekijät tietävät, millainen käyttäytyminen on hyväksyttävää.

5.9. Alueiden komitea toivoo, että toimintaohjelman piirissä tehdään aloite monille naisille pelkoa aiheuttavan perheväkivallan poistamiseksi. Olisi hyödyllistä vaihtaa tietoa hyvistä kokemuksista kampanjoin, jotta ongelmat tulevat julkisiksi; erittäin hyvä esimerkki tästä on Skotlannissa toteutettu "Zero Tolerance" -kampanja.

6. Toteutus, seuranta ja arviointi

6.1. Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien kunnioittaminen ja edistäminen ovat ensisijaisen tärkeitä demokraattisessa yhteiskunnassa, sillä niiden ansiosta kaikki kansalaiset voivat osallistua talous-, yhteiskunta- ja poliittiseen elämään.

6.2. Vuosien mittaan on esitetty monta mahtavaa aietta tasavertaisten mahdollisuuksien edistämiseksi. Hyvien aikomusten muuttaminen vankaksi tasa-arvopolitiikaksi voidaan toteuttaa vain tehokkaalla valvonnalla ja arvioinnilla. Oleellista on, että Euroopan komissio käynnistää tällaiset mekanismit.

6.3. Tasa-arvon onnistunut toteuttaminen edellyttää aloitetun neljännen toimintaohjelman lainmukaisen ja tuloksellisen kehityksen hellittämätöntä seurantaa sopivien elimien (hallinto, valvojat, tarkkailijat) avulla. Tällaisia ohjelmia toteutettaessa tulee kuitenkin varata mahdollisuus hienosäätöön.

6.4. Vuoteen 2000 kestävän viisivuotiskauden lopulla EU:n kansojen yhteisten ponnistelujen tulee tulla palkituiksi. Lopuksi tarvitaan kokonaisarviointi naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien toteutumisesta EU:ssa. Tässä arvioinnissa tulee ottaa huomioon kussakin jäsenvaltiossa vallitsevat erityisolot.

6.5. AK valittaa, että komitea, joka avustaa komissiota ohjelman seuranta- ja arviointikriteerien määrittämisessä, koostuu vain jäsenvaltioiden edustajista. AK korostaa, että tällaiseen komiteaan on tärkeää ottaa mukaan myös paikallis- ja alueviranomaisia sekä työmarkkinaosapuolten edustajia, jotta varmistetaan ohjelman tehokas toteutus, seuranta ja arviointi.

7. Koulutuksen merkitys tasavertaisten mahdollisuuksien kannalta

7.1. Usein on vaikeaa erottaa koulutuskysymyksiä ohjelman laajemmista tavoitteista, ja siksi koulutusta on pidettävä toimintaohjelman keskeisenä osana.

7.2. Koko strategian pehmeästä siirtymisestä vallitsevasta tilanteesta tilanteeseen, jossa naisilla ja miehillä on tasavertaiset mahdollisuudet, täytyy perustua myös koulutukseen, ts. asianmukaiseen opetukseen ja kursseihin sekä kunnolliseen opetusmateriaaliin. Naisen aseman kansalaisyhteiskunnassa huomioon ottava koulutuspolitiikka on keskeistä muutettaessa perinteistä käsitystä naisen roolista. On varmaa, että koulutus pienentää sukupuolten eriarvoisuutta työmarkkinoilla. Naisiin kohdistuvaa syrjintää tapahtuu kuitenkin myös koulutuksen piirissä.

7.3. On todettava, että pelkällä lainsäädännöllä ei saavuteta yhtäläisiä mahdollisuuksia, ja tässä suhteessa koulutuksen osa on merkittävä. Vaikka tasavertaiset koulutusmahdollisuudet eivät takaakaan tasavertaisia mahdollisuuksia yhteiskunnassa yleensä, koulutus voi antaa naisille mahdollisuuden hankkia uusia taitoja, ja sen avulla voidaan yhteiskunnassa edistää uudenlaista suhtautumista tasavertaisiin mahdollisuuksiin.

7.4. Pyrkimykset kaavamaisten sukupuolimielikuvien poistamiseksi tulee aloittaa jo koulutuksen ensi asteilta, ja niitä tulee jatkaa koko elämän ajan. Saatavilla tulee myös olla koulutusta, jolla pyritään vähentämään vanhemman polven omaksumia ennakkoluuloja. Työympäristön vaikutuksen (erityisesti pk-yrityksissä) uskotaan olevan tämän suhteen keskeisen tärkeää.

7.5. Neljännessä toimintaohjelmassa hahmotellaan naisten nykyinen tilanne työmarkkinoilla. Siinä todetaan, että naisten työttömyysaste Euroopan unionissa on jatkuvasti korkeampi kuin miesten. Kahdeksan kymmenestä osa-aikatyötä tekevästä, seitsemän kymmenestä perhetyöntekijästä, viisi kymmenestä määräaikaisesta työntekijästä ja kuusi kymmenestä toimistotyöntekijästä on naisia.

7.6. Monet naiset tekevät matalapalkkaisia töitä, joihin ei vaadita ammattikoulutusta; merkittävillä talouden aloilla sekä talouden ja yhteiskuntaelämän johtopaikoilla naiset ovat aliedustettuja. Tutkimukset osoittavat, että köyhyys koskee yhä enemmän naisia. Yhteisön lainsäädännöstä huolimatta palkkatasoissa on edelleen ero, jota ei voi hyväksyä: Naisten palkat ovat keskimäärin 70 % miesten palkoista. Korkeatasoisella koulutuksella on avainasema tämän epäkohdan korjaamisessa, sillä se antaa naisille valmiuksia, joiden avulla nämä voivat integroitua yhteiskuntaan täysivaltaisina jäseninä.

7.7. Koulutukseen tulee liittää tukitoimia kuten työvoimaohjausta ja -neuvontaa. Laajat valintamahdollisuudet käsittävät edulliset ja korkeatasoiset päivähoitopalvelut ovat välttämättömiä, jos naisten halutaan hyötyvän koulutuksesta. Myös sosiaaliturvajärjestelmän muiden osien käyttömahdollisuuksia on parannettava niin että myös vanhuksille ja vammaisille järjestyy hoitoa.

7.8. Laadukkaan uraohjauksen tarjoaminen normaalissa koulutuksessa on tärkeää, jotta nuoret saadaan tietoisiksi heille avautuvien uramahdollisuuksien koko kirjosta ja kaavamaiset sukupuoliroolit vältetään. Neuvontaa tulee antaa myös vanhemmille ja huoltajille, jotta myös he osaavat välttää luutuneiden sukupuolimallien ansat. Odotusten luominen on tärkeä haaste, mutta ohjauksen yhteydessä on huolehdittava siitä, että nuorille ei anneta liian vaikeita tehtäviä ilman tukea, niin että he voisivat vieraantua ja marginalisoitua.

7.9. AK toistaa valkoista kirjaa koulutuksesta koskevassa lausunnossaan esittämänsä kehotuksen tukea ura- ja opinto-ohjausta, jonka tulee olla jatkuvasti sekä nuorten että aikuisten saatavilla erityisesti kaavamaisten sukupuolimielikuvien välttämiseksi.

7.10. Erityistä huomiota on kiinnitettävä naisiin, jotka keskeyttävät uransa perheen tai muiden velvoitteiden takia. Työympäristössä, jossa teknologia muuttaa työmenetelmiä, naisten ammatilliseen kehittämiseen on panostettava erityisen voimakkaasti heidän ollessaan poissa työelämästä ja palatessa työhön.

7.11. Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien yhtenä nimenomaisena tavoitteena on edistää tasavertaisia mahdollisuuksia. Tyttöjen ja poikien sekä miesten ja naisten tasavertaisia mahdollisuuksia korostetaan kautta koko Sokrates-ohjelman sekä ensisijaisena valintaperusteisiin vaikuttavana näkökohtana että valtioiden välisten projektien aiheena. Leonardo-ohjelma keskittyy yhtenä erityistavoitteenaan miesten ja naisten yhtäläisten ammattikoulutusmahdollisuuksien ja -osallistumisen edistämiseen luodakseen naisille uusia ura-alueita ja rohkaistakseen naisia palaamaan työhön.

7.12. Alueiden komitea korostaa, että vaikka näillä hankkeilla voidaan edistää huomattavasti tasavertaisia mahdollisuuksia, syrjinnän tehokkaaksi poistamiseksi ja naisten yhteiskunnallisen aseman parantamiseksi on puututtava syvälle iskostuneisiin kulttuurisidonnaisiin asenteisiin. Tämän suhteen AK korostaa koulutuksen merkitystä ennakkoluulojen poistamisessa ja myönteisten roolien kehittämisessä naisille.

7.13. AK korostaa yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisen merkitystä varsinkin pääsyssä uutta teknologiaa koskevan koulutuksen pariin, kuten komitea teki jo koulutuksen valkoisesta kirjasta antamassaan lausunnossa. Muutokset työn organisoinnissa ja järjestelyssä, etätyö yms. saattavat lisätä joustavuutta ja naisten mahdollisuuksia yhdistää perhe ja työ entistä tehokkaammin.

8. Päätelmät

8.1. Komitea on tyytyväinen Euroopan unionin tähän mennessä tekemään työhön tasavertaisten mahdollisuuksien politiikan luomiseksi, mutta on huolissaan siitä, että neuvoston tekemät suuret budjettileikkaukset johtavat vaikutuksiltaan rajalliseen ohjelmaan.

8.2. Komitea toteaa, että uusi toimintaohjelma on otettu käyttöön perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla, ja uskoo, että jotkin jäsenvaltiot epäröivät toimia tämän artiklan perusteella. Tämän vuoksi alueiden komitea ehdottaa perustamissopimuksen 119 artiklan muuttamista siten, että siinä kielletään sukupuolen, rodun tai ruumiinvamman perusteella tapahtuva syrjintä ja vaaditaan tasavertaisten mahdollisuuksien aktiivista edistämistä.

8.3. Komitea pahoittelee, että neuvosto ei hyväksynyt 22. joulukuuta 1995 tekemässään päätöksessä komission ohjelmassa hahmoteltujen alueellisten ja paikallisten kumppanuuksien kehittämistä. AK:n mielestä tällaiset kumppanuussuhteet ovat tasavertaisten mahdollisuuksien politiikan ydin, ja paikallis- ja aluetason toiminta on näkyvin keino edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia tiedotus- ja koulutuskampanjoiden avulla. Paikallisten ja alueellisten kumppanuuksien verkostoiminen Euroopan tasolla on ratkaisevaa kokemusten ja innovaatioiden vaihdon takaamiseksi, mutta AK toteaa pettymyksekseen, ettei neuvoston päätös näytä sisältävän tällaista tointa.

8.4. Komitea on tyytyväinen aikeeseen aloittaa 10 artiklan mukainen ohjelma Euroopan aluekehitysrahaston puitteissa alueellisten tasavertaisten mahdollisuuksien keskusten kehittämiseksi. AK haluaa korostaa, että näiden keskusten tulisi toimia monipalveluperiaatteella ja tarjota tietoutta, neuvontaa ja koulutusta.

8.5. Komitea kannattaa ehdotuksia integroiduista tasa-arvohankkeista ja katsoo, että hankkeet tulisi yhdistää edellä mainittuihin alueellisiin keskuksiin.

8.6. Komitea korostaa koulutuksen merkitystä kaikissa neljänteen toimintaohjelmaan ja neuvoston 22. joulukuuta 1995 tekemään päätökseen sisällytetyissä tavoitteissa. Koulutus on erityisen tärkeää, sillä vaikka se ei takaa yhtäläisiä mahdollisuuksia yhteiskunnassa yleensä, koulutuksen avulla naiset voivat hankkia uusia taitoja ja asenteita ja näin edistää tasavertaisten mahdollisuuksien toteutumista sekä helpottaa osallistumistaan päätöksentekoon.

8.7. Komitea painottaa, että koulutukseen tulee liittää tukitoimia kuten työvoimaohjausta ja -neuvontaa. Laajat valintamahdollisuudet käsittävät edulliset ja korkeatasoiset päivähoitopalvelut ovat välttämättömiä, jos naisten halutaan hyötyvän koulutuksesta. Myös sosiaalipalvelujärjestelmän muiden osien käyttömahdollisuuksia on parannettava, niin että myös vanhuksille ja vammaisille järjestyy hoitoa.

8.8. Komitea haluaa korostaa tasavertaisten mahdollisuuksien merkitystä rakennerahastoissa. Tämä on erityisen tärkeää, sillä nämä rahastot muodostavat noin 30 % EU:n budjetista, ja AK odottaa malttamattomana suunniteltua komission tiedonantoa tasavertaisista mahdollisuuksista ja rakennerahastoista.

8.9. Komitea muistuttaa neuvostoa ja komissiota siitä, että tasavertaisten mahdollisuuksien politiikkaa tulee valvoa ja arvioida huolellisesti sen tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi.

Bryssel, 19. syyskuuta 1996.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EYVL N:o C 206, 17.11.1995, s. 2

() EYVL N:o L 335, 30.12.1995, s. 37

() Ks. Työpaikkoja luomassa, EU:n julkaisut lokak. 1995. Kasvuprosentin tulisi olla 2,5 % vuodessa, jotta työttömien määrä ei lisääntyisi. Mikäli vuotuinen kasvuprosentti on 3 %, työttömyys vähenee vain 8 prosenttiin vuoteen 2000 mennessä.