FI    FI 
 
 
 EUROOPAN  
KOMISSIO   
Bryssel 2.6.2015  
COM(2015) 232 final  
  
Ehdotus  
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS  
Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta  
(Suomen hakemus - EGF/2015/001 FI/Broadcom)   
FI 2   FI PERUSTELUT  
EHDOTUKSEN  TAUSTA  
1. Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n rahoitustukeen sovellettavat säännöt 
vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014 –2020) ja asetuksen (EY) N:o 
1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/20131 (EGR -asetus).  
2. Suomi jätti 30.  tammikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/001  FI/Broadcom EGR:n 
rahoitustuen saamiseksi Broadcom Communications Finlandin ja sen kahden 
toimittajan tai jatkojalostajan Suomessa toteuttamien henkilöstövähennysten2 vuoksi.  
3. Tutkittuaan hakemuksen komissio on tullut EGR -asetukse n kaikkien sovellettavien 
säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset EGR:n rahoitustuen 
saamiseksi täyttyvät.  
HAKEMUKSEN  TIIVISTELMÄ  
EGR -hakemus  EGF/2015/001  FI/Broadcom  
Jäsenvaltio  Suomi  
Asianomaiset alueet (NUTS -taso 2)  Koko Suomi Ahvenanmaata lukuun 
ottamatta  
Hakemuksen jättämispäivä  30. tammikuuta 2015  
Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta  13. helmikuuta 2015  
Lisätietopyyntö  13. helmikuuta 2015  
Lisätietojen toimittamisen määräaika  27. maaliskuuta 2015  
Arvioinnin päättämisen määräaika  19. kesäkuuta 2015  
Toimintakriteeri  EGR -asetuksen 4  artiklan 1  kohdan 
a alakohta  
Ensisijainen yritys  Broadcom Communications Finland  
Toimiala(t)  
(NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)3 Kaksinumerotaso 46 (Tukkukauppa, pl. 
moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien 
kauppa)  
Tytäryhtiöiden, toimittajien ja jatkojalostajien määrä  2 
Viiteajanjakso (neljä kuukautta):  11. elokuuta  2014 – 11. joulukuuta  2014 
Vähennettyjen työntekijöiden määrä ( a) 568 
Vähennettyjen työntekijöiden määrä ennen 
viiteajanjaksoa tai sen jälkeen ( b) 0 
Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä ( a + b) 568 
                                                 
1 EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.  
2 EGR -asetuksen 3  artiklan mukaisessa merkityksessä.  
3 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o  1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, 
tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) 
N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 
30.12.2006, s. 1).  
FI 3   FI Kohteena olevien tukeen oikeutettujen edunsaajien 
kokonaismäärä  568 
Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä  500 
Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen 
ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET -nuoret) 
määrä  0 
Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina  2 172 000 
EGR:n täytäntöönpanon4 talousarvio euroina  103 000 
Kokonaisbudjetti euroina  2 275 000 
EGR -tuen osuus euroina (60  %) 1 365 000 
HAKEMUKSEN  ARVIOINTI  
Menettely  
4. Suomi jätti 30.  tammikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/001  FI/Broadcom 12  viikon 
kuluessa siitä päivästä, jolloin EGR -asetuksen 4  artiklassa tarkoitetut 
toimintakriteerit täyttyivät. Komissio ilmoitti hakemuksen vastaanottamisesta 
13. helmikuuta 2015, kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämispäivästä, ja pyysi 
Suomelta lisätietoja samana päivänä. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon 
kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 
12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen 
arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 
19. kesäkuuta 2015.  
Hakemuksen tukikelpoisuus  
Asianomaiset yritykset ja  edunsaajat  
5. Hakemus koskee 568:aa työntekijää, jotka irtisanottiin Broadcom Communications 
Finlandilta ja kahdelta toimittajalta tai jatkojalostajalta. Ensisijainen yritys toimi 
NACE Rev.2 -kaksinumerotasoon 46 (Tukkukauppa. pl. moottoriajoneuvojen ja 
moottoripyörien kauppa) luokitetulla toimialalla. Irtisanomiset tehtiin kaikilla 
NUTS5 2 -tason alueilla Suomessa (Ahvenanmaata lukuun ottamatta), joista Pohjois -
Pohjanmaalla (FI1A) vaikutukset ovat tuntuvimmat.  
Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viit eajanjaksolla  
Broadcom Communications Finland  563 
Nice -Business Solutions Finland  4 
Infocare  1 
Yritysten kokonaismäärä: 3  Työntekijävähennysten 
kokonaismäärä:  568 
Toimintakriteerit  
6. Suomi jätti hakemuksen käyttäen perustana EGR -asetuksen 4  artiklan 1  kohdan 
a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500  työntekijää 
vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden 
                                                 
4 Asetuksen (EU) N:o  1309/2013 7  artikla n 4 kohdan mukaisesti.  
5 Komission asetus (EU) N:o  1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten 
alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista 
jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).  
FI 4   FI viiteajanjaksona, mukaan lue ttuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen 
toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, 
jotka lopettavat työskentelynsä yrityksen toimittajille tai jatkojalostajille.  
7. Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanj akso alkoi 11.  elokuuta 2014 ja päättyi 
11. joulukuuta 2014.  
8. Henkilöstövähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti:  
– Broadcom Communications Finland vähensi 563 työntekijää,  
– kaksi Broadcomin toimittajaa tai jatkojalostajaa vähensi 5 työntekijää.  
Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen  
9. Henkilöstövähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:  
– 563 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen 
työntekijän irtisanomisesta tai työsopim uksen päättämisestä,  
– 5 henkilöä päivästä, jona työsopimus päättyy tosiasiallisesti tai jona sen 
voimassaolo päättyy.  
Tukeen oikeutetut edunsaajat  
10. Tukeen oikeutettuja edunsaajia on näin ollen yhteensä 568.  
Henkilöstövähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien 
rakenteellisten muutosten välinen yhteys  
11. Osoittaakseen yhteyden henkilöstövähennysten ja globalisaatiosta johtuvien 
maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Suomi perustelee, 
että piirisarjojen  kehittämisen (jolla alalla Broadcom Communications Finland toimi) 
arvioidaan tarjonneen vuonna 2005 työtä noin 5  000 henkilölle Euroopassa. 
Tuotekehityksen parissa työskentelevien määrän noustessa maailmanlaajuisesti 
(erityisesti Aasiassa ja Yhdysvalloiss a) määrä on laskenut jyrkästi Euroopassa, missä 
kehitystyö työllisti enää joitain satoja henkilöitä vuonna 2014.  
12. Matkapuhelimissa käytettäviä piirisarjoja kehittää ja myy pieni joukko yrityksiä, 
joista ylivoimaisesti suurin on Qualcomm (Yhdysvallat; St rategy Analyticsin 
mukaan noin 66 %:n markkinaosuus vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä6). 
Seuraavaksi suurimpia yrityksiä ovat MediaTek Taiwanissa, Spreadtrum Kiinassa 
sekä Marvell ja Intel Yhdysvalloissa.  
13. Broadcomin henkilöstövähennykset liittyv ät yleiseen suuntaukseen, joka on 
vaikuttanut koko Suomen elektroniikkateollisuuteen ja kulminoitunut Nokian vuonna 
2011 ilmoittamiin laajoihin henkilöstövähennyksiin. Vuonna 2012 Nokia irtisanoi 
ensin 1  000 työntekijää Salon tehtaaltaan (EGF/2012/006  FI/N okia Salo) ja 
myöhemmin 3  700 työntekijää lisää vuoden 2012 lopussa sekä keväällä 2013 
(EGF/2013/001  FI/Nokia). Laaja tuotekehitysohjelma lakkautettiin ja huomattava 
määrä työpaikkoja leikattiin.  
14. 2000 -luvun alussa elektroniikka - ja sähköteollisuuden he nkilöstömäärien kehitys 
Suomessa ja tytäryrityksissä ulkomailla oli suhteellisen tasaista, mutta vuodesta 2007 
lähtien suhde on muuttunut jyrkästi siten, että henkilöstömäärät ovat kasvaneet 
ulkomailla Suomen henkilöstömäärien kääntyessä tasaiseen laskuun.  
                                                 
6 https://www.strategyanalytics.com/default.aspx?mod=pressreleaseviewer&a0=5482  
FI 5   FI 15.
 
2000 -luvulla kasvua suomalaisten tytäryritysten henkilöstömäärissä on tapahtunut 
kaikilla mantereilla, mutta vuodesta 2004 lähtien Aasia on noussut selvästi 
suurimmaksi elektroniikka - ja sähköteollisuuden työllistäjäksi.  Euroopassa 
henkilöstömäärät kasvoivat vuoteen 2008 asti, jonka jälkeen lukumäärät ovat 
kääntyneet laskuun.  
 
16. Tähän mennessä EGR -tukea on haettu kahdelle NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 
46 (Tukkukauppa, pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa) luokitetulle 
yritykselle (t oisena hakemuksena oli EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), joista 
Electronics and electrical industry
personnel
020 00040 00060 00080 000100 000120 000140 000160 000180 000
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 
(30.6)
Personnel in Finland Personnel in overseas subsidiaries
Source : Statistics Finland, personnel survey for Technology Industries16.1.2015 8
Electronics and electrical industry
personnel in overseas subsidiaries
010,00020,00030,00040,00050,00060,00070,00080,00090,000
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
Western Europe Central and Eastern Europe Northern Africa
Asia and Oceania Middle East and Africa Latin America
Source : Statistics Finland, personnel survey for Technology Industries12.2.2015 9
FI 6   FI molemmat toimivat tieto - ja viestintäteknologia -alalla ja hakivat tukea kauppaan 
liittyvään globalisaatioon perustuen.  
Henkilöstövähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat  
17. Broadcomin henkilöstövähennykset ovat seurausta päätöksestä ajaa alas yrityksen 
koko Cellular Baseband -liiketoiminta. Päätöksen vaikutukset koskivat 
maailmanlaajuisesti noin 3000 henkeä, joista noin 600 työskenteli Suomessa. 
Broadcom lopettaa kaiken liiketoimintansa Suomessa; matkapuhelinten piirisarjojen 
suunnittelu siirretään jatkumaan Yhdysvalloissa ja Aasiassa.  
18. Vuonna 2005 Euroopassa oli neljä merkittävää matkapuhelinten piirisarjojen 
valmistajaa. Nokia ja Philips suunnittelivat piirisarjoja o maan käyttöönsä, Ericsson 
Mobile Platforms (EMP) suunnitteli niitä lähinnä Sony -Ericssonille ja Infineon 
valmisti niitä kaupallisesti puhelinvalmistajille. Nokia oli suunnitellut piirisarjat 
puhelimiinsa 1980 -luvulta lähtien. Se teki pääosan suunnittelusta  itse, ja varsinainen 
piirien tuotanto tapahtui lähinnä Texas Instrumentsin (TI) ja STMicroelectronicsin 
(STM) tuotantolaitoksissa. Nokia päätti luopua omien piirisarjojen kehittämisestä 
vuonna 2007, jolloin se myi kehitysyksikkönsä STMicroelectronicsille.   
19. Siinä vaiheessa Nokia jätti vielä langattoman modeemien suunnittelun itselleen 
lisensoidakseen sitä piirisarjojen valmistajille, kuten STM:lle.  Nokia luopui 
modeemien suunnittelusta vuonna 2010, jolloin se myi toiminnot japanilaiselle 
Renesas Mobile  Corporationille (RMC), joka on Renesas Electronicsin (REC) 
tytäryhtiö. Kaupan yhteydessä noin 1  100 Nokian tuotekehittelijää vaihtoi 
työnantajaa.  
20. REC:n suurien, pitkäaikaisten tappioiden vuoksi RMC päätettiin ajaa alas vuonna 
2013. Syksyllä 2013 REC m yi modeemiliiketoiminnasta LTE7-alueen Broadcomille 
(BCM), jolloin noin 800 työntekijää siirtyi Renesasilta Broadcomin palvelukseen. 
Vain joitain kuukausia myöhemmin Broadcom puolestaan ilmoitti ajavansa alas koko 
Cellular Baseband -liiketoimintansa. Tässä  vaiheessa toiminnoille ei enää löytynyt 
uusia ostajia.  
Henkilöstövähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen 
ja työllisyyteen  
21. Henkilöstövähennyksillä on huomattava haitallinen vaikutus erityisesti alueelliseen 
talouteen Pohjois -Pohjanmaalla (osa NUTS 2 -tason aluetta FI1A). Yhteensä 
568 irtisanomisesta 424 tapahtui kyseisellä alueella. Pohjois -Pohjanmaalla 
työttömyysaste on jatkuvasti pari prosenttiyksikköä maan keskiarvon yläpuolella. 
Elokuussa 2014 koko Suomen työttömyysaste oli 12,2  %, Pohjois -Pohjanmaalla 
14,1 % sekä 16,1  % Oulussa, joka kärsi irtisanomisista eniten.  
22. Tieto - ja viestintätekniikan (TVT) alalla on tällä hetkellä noin 1250 
yritystoimipaikkaa Pohjois -Pohjanmaalla, ja näistä valtaosa sijaitsee O ulussa. Ala on 
kärsinyt kansainvälisestä talouden taantumasta jo vuosia, mutta erityisesti sitä on 
koetellut huomattava toimialan sisäinen rakennemuutos, jossa isot veturiyritykset 
ovat linjanneet strategiansa uudelleen, siirtäneet toimintaansa muille mark kina-
alueille ja rationalisoineet tuotantoa kilpailun kiristyessä.  TVT -ala on vuosia ollut 
Oulun seudun talouden tukipilari.  Koko informaatiosektorin suhteellinen osuus 
seudun työpaikoista on noin 12 %. Suomessa vastaavaan yltää vain Helsingin seutu.  
                                                 
7 LTE, lyhenne sanoista Long -Term Evolution, on matkapuhelimie n ja datapäätteiden langattoman 
nopean datasiirron standardi.  
FI 7   FI 23. Toimialan vaikeudet ja yritysten uudet linjaukset ovat johtaneet lukuisiin 
irtisanomisiin yksityissektorilla. TVT -alan yritykset työllistivät maakunnassa lähes 
13 000 työntekijää vuonna 2008, mutta vuoteen 2012 mennessä määrä oli laskenut 
noin 10  500 henk een. Tämän jälkeen on toteutettu lukuisia irtisanomisia, joten 
tämänhetkinen arvio työntekijöistä on alle 10  000 henkeä. Yritykset siirtyvät 
tuotannollisesta toiminnasta kohti sisällöntuotantoa ja globaalista suurteollisuudesta 
kohti pienemmissä yksiköissä  tapahtuvaa toimintaa. Yritysten ohella julkinen sektori 
on merkittävä TVT -asiantuntijoiden työllistäjä. Julkisen sektorin säästötavoitteista 
johtuen se ei enää työllistä aiempaan tapaan, ja sama trendi tulee jatkumaan.  
24. Oulun seudun erityispiirre on, e ttä työttömistä noin kaksi kolmasosaa on korkeasti 
koulutettuja ammattilaisia, joilla on hyvin työkokemusta. Oulun seutu on ollut 
pitkään merkittävä TVT -alan tutkimus - ja tuotekehityskeskittymä, joka on 
työllistänyt insinöörialojen ja tietojenkäsittelyn er ityisosaajia.  
25. TVT -alan ikärakenne on nuorekas. Puolet tämänhetkisistä työttömistä työnhakijoista 
on alle 40 -vuotiaita. Erityisesti ikääntyneemmillä on vaikeuksia työllistyä uudelleen, 
ja pitkäaikaistyöttömyys on kasvussa. Pohjois -Pohjanmaan TVT -taustai sista 
työttömistä noin puolella (450 henkeä) työttömyysjakso on kestänyt yli vuoden, ja 
näistä lähes 300 työttömällä työnhakijalla on korkea koulutustaso.  
26. Broadcomin henkilöstövähennykset lisäävät merkittävästi TVT -alan työttömyyttä 
Oulussa. Erityisesti kokeneiden asiantuntijoiden työttömyys kasvaa. Oulun seudulla 
kehitetään aktiivisesti uusia kasvualoja, ja työttömät TVT -osaajat on saatava 
osallisiksi tätä kehitystä. Monilla on vahva suunnittelu - ja tuotekehityskokemus, mitä 
voidaan hyödyntää  jatkossa joko TVT -alalla tai TVT:tä soveltavilla aloilla.  
Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet  
Kohteena olevat edunsaajat  
27. Arviolta 500 irtisanotun työntekijän odotetaan osallistuvan toimiin. Kyseisten 
työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansa laisuuden ja iän mukaan on seuraava:  
Ryhmä  Kohteena olevien  
edunsaajien lukumäärä  
Sukupuoli:  Miehiä:  442 (88,4  %) 
 Naisia:  58 (11,6  %) 
Kansalaisuus:  EU-kansalaisia:  487 (97,4  %) 
 Muita kuin EU -
kansalaisia:  13 (2,6 %) 
Ikäryhmä:  15–24-vuotiaita:  1 (0,2 %) 
 25–29-vuotiaita:  19 (3,8 %) 
 30–54-vuotiaita:  470 (94,0  %) 
 55–64-vuotiaita:  10 (2,0 %) 
 yli 64 -vuotiaita:  0 (0,0 %) 
28. Toimenpiteisiin osallistuvien kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärän 
odotetaan näin ollen olevan 500.  
FI 8   FI Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus  
29. Suomi suunnittelee kolmenlaisia toimenpiteitä tämän hakemuksen piiriin kuuluville 
vähennetyille työntekijöille: i) heitä autetaan siirtymään uuteen työpaikkaan, ii) heitä 
autetaan perustamaan oma yritys ja iii) heille tarjotaan koulutusta. Kaikki 
seuraavassa lueteltavat toimenpiteet muodostavat yhdessä koordinoidun yksilöllisten 
palvelujen paketin, jonka tavoitteena on vähennettyjen työntekijöiden 
integroituminen uudelleen työmarkkinoille:  
30. Valmennus ja muut valmistelevat toim enpiteet:  Työttömiä työntekijöitä voidaan 
auttaa työnhakutekniikoissa, heille tarjotaan neuvontaa ja opastusta, järjestetään 
käyntejä työpaikkamessuilla ja heitä avustetaan työhakemusten ja ansioluetteloiden 
tekemisessä. Palvelu tarjotaan ryhmille, joiden koko vaihtelee. Ryhmästä riippuen 
koulutuksen kesto on 5 –20 päivää. Ryhmille annetaan myös yksityiskohtaista 
uraohjausta, jossa painotetaan vuorovaikutusta ja työharjoittelua. Tämä valmennus 
voi kestää enintään 40 päivää. Yksilöille tai ryhmille voidaan jä rjestää 
työnhakuvalmentaja, joka toimii työnhaun sparraajana ja mentorina niin 
työntekijöille kuin työnantajillekin uuden työsuhteen alkuvaiheessa. Työhön 
valmennusta tarjotaan enintään 50 tuntia työnhakijaa kohden vuodessa.  
31. Työntekijöille voi olla hyö tyä myös erilaisista asiantuntija -arvioinneista. Niiden 
avulla voidaan esimerkiksi arvioida työntekijän työkyky terveyteen liittyvät 
näkökohdat, pätevyys ja ammattitaito mukaan luettuina, tai työntekijän 
yrittäjyystaidot ja -potentiaali.  
32. Palvelupistees sä tarjottavat työllistymis - ja yrityspalvelut:  Irtisanotuille työntekijöille 
on järjestetty omia palvelupisteitä, jotka palvelevat heitä toimenpiteiden toteutuksen 
ajan. Palvelupisteet antavat työttömiksi jääville työntekijöille heti alusta alkaen 
yksilöl lisempää ja perusteellisempaa neuvontapalvelua kuin julkinen 
työvoimatoimisto kykenisi antamaan. Jos kohderyhmän henkilöt eivät löydä uutta 
työpaikkaa kohtuullisessa ajassa, nimitetään TVT -alaa tunteva mentori. Mentori voi 
auttaa työntekijöitä erityisten t yönhakutekniikoiden kanssa tai yrityksen 
perustamisen alkuvaiheissa.  
33. Koulutus ja uudelleenkoulutus:  Koulutustoimenpiteiden tavoitteena on perus - tai 
ammattitutkinto työllistävillä aloilla tai täydennyskoulutus tai korkeakouluopinnot 
nykyistä osaamista vahvistamalla taikka ohjaava/valmentava työvoimakoulutus niille 
henkilöille, joilla ei ole suunnitelmaa tulevasta työurasta. Koulutus räätälöidään 
kohderyhmän mukaan, ja kursseihin voi sisältyä esimerkiksi tieto - ja 
viestintätekniikan osaamisen laajentamis ta, projektin - ja laadunhallintaa, 
varainhoitoa sekä liiketoimintaosaamisen kehittämistä. Laaja yritysten 
kehittämiskoulutus (KEKO -koulutus) voi antaa koulutettavalle työkalut yrityksen 
kehittämishankkeen hallintaan.  
34. Palveluntarjoajat voivat maksaa tal oudellisia kannustimia ( palkkatuki ) osana 
kaikkien kohderyhmän työntekijöiden solmimien uusien työsuhteiden palkkoja. 
Vuodesta 2015 alkaen palkkatuki on 30 –50 % palkkakustannuksista riippuen 
palkatun henkilön työttömyyden kestosta. Palkkatuen kesto määräyt yy kyseisen 
henkilön yksilöllisten tarpeiden pohjalta (esimerkiksi pätevyys työtehtävään).  
35. Yrittäjyyteen ohjaaminen ja palvelut uusille yrittäjille:  Yrittäjyyttä edistetään 
yrityshautomotyyppisillä koulutuksilla ja työvoimapoliittisilla koulutuksilla. Lisäksi 
uusille yrittäjille tarjotaan opastusta, neuvontaa ja tukea. Uuden yritystoiminnan 
synnyttämistä alueelle edistetään seudullisen yrityspalveluverkoston sekä TEM -
FI 9   FI konsernin (työ - ja elinkeinoministeriön hallinnonala) yritysasiakkuussuunnittelun 
avull a. Yrityshautomokonseptin avulla toteutetaan monipuolista 
työmarkkinakoulutusta yhdistettynä koulutusorganisaation ohjaamiin 
tiimityöharjoituksiin.  
36. Starttirahat:  Starttirahalla turvataan yrittäjän toimeentulo sinä aikana, jonka 
yritystoiminnan käynnist ämisen ja vakiinnuttamisen arvioidaan kestävän, kuitenkin 
enintään 18 kuukauden ajan. Starttiraha muodostuu kahdesta osasta, perustuesta ja 
lisäosasta. Vuonna 2014 perustuen suuruus oli 32,66 euroa/päivä. Lisäosan suuruus 
on enintään 60 % perustuen määräst ä. Keskimääräisen starttirahan suuruudeksi 
arvioidaan 6  000 euroa, mutta tukisumma määräytyy tapauskohtaisesti.  
37. Matka -, oleskelu - ja muuttokustannusten korvaus:  Työnhakija voi saada korvauksen 
työnhakuun liittyvistä matkoista aiheutuvista matka - ja ole skelukustannuksista sekä 
työllistymistä edistävään koulutukseen osallistumisesta aiheutuvista matka - ja 
oleskelukustannuksista. Lisäksi hän voi saada muuttokustannusten korvausta 
siirtyessään työhön työssäkäyntialueen ulkopuolelle. Korvauksien avulla tuens aajia 
kannustetaan hakemaan töitä laajemmalta maantieteelliseltä alueelta.  
38. Yrityskyselyt ja -vierailut:  Hankkeen tarkoituksena on syventää TVT -toimialan 
tuntemusta tuottamalla TVT -alan alueellista ennakointitietoa yrityskyselyiden ja -
vierailujen kautt a. Tietoa tarvitaan kohderyhmälle räätälöityjen palvelujen 
suunnitteluun ja lisäämään osaamista kohderyhmän työllistymistä tukevien 
palvelujen hankintaan. TVT -alan ennakointitieto antaa suuntaviivoja myös yrityksen 
perustamista suunnitteleville työnhakijoi lle. Nämä toimet jatkavat aiemman EGR -
tapauksen (EGF/2013/001  FI/Nokia) työtä, jolla yhdistettiin selontekoja ja yritysten 
puhelinhaastatteluihin perustuvia tilastotietoja.  
39. Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa E GR-
asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa 
passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.  
40. Suomi on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle 
pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Se on 
vahvistanut, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.  
Alustava talousarvio  
41. Arvioidut kokonaiskustannukset ovat 2  275 000 euroa, johon sisältyy yksilöllisten 
palvelujen kustannuksia 2 172 000 euroa ja valmistelu -, hallinnointi -, tiedotus - ja 
mainonta -, valvonta - ja raportointitoimien kustannuksia 103 000 euroa.  
42. EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 1  365 000 euroa (60  % 
kokonaiskustannuksista).  
  
FI 10   FI Toimet  Arvioitu 
osallistujamäärä  Arvioidut 
kustann ukset 
osallistujaa 
kohti  
(euroa)  Arvioidut 
kokonaiskustannukset  
(euroa)  
Yksilölliset palvelut (EGR -asetuksen 7  artiklan 1  kohdan a  ja c alakohta)  
Valmennus ja muut valmistelevat 
toimenpiteet  222 400 88 800 
Palvelupisteessä tarjottavat työllistymis - ja 
yrityspalvelut  500 600 300 000 
Koulutus ja uudelleenkoulutus  145 5 000 725 000 
Yrittäjyyteen ohjaaminen ja palvelut 
uusille yrittäjille  13 5 000 65 000 
Starttirahat  19 6 000 114 000 
Yrityskyselyt ja -vierailut  424 1 1798 500 000 
Välisumma a):  
Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen 
paketista  – 1 792 800 
(82,54  %) 
Avustukset ja kannustimet (EGR -asetuksen 7  artiklan 1  kohdan b  alakohta)  
Palkkatuki  62 6 000 372 000 
Matka -, oleskelu - ja muuttokustannukset  48 150 7 200 
Välisumma b):  
Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen 
paketista  – 379 200 
(17,46  %) 
EGR -asetuksen 7  artiklan 4  kohdan mukaiset toimet  
1. Valmistelutoimet  – 8 000 
2. Hallinnointi  – 70 000 
3. Tiedotus ja mainonta  – 20 000 
4. Valvonta ja raportointi  – 5 000 
Välisumma c):  
Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:  – 103 000 
(4,53  %) 
                                                 
8 Luku on pyöristetty.  
FI 11   FI Kustannukset yhteensä (a + b + c):  – 2 275 000 
EGR:n rahoitusosuus (60 prosenttia 
kokonaiskustannuksista)  – 1 365 000 
43. Edellä olevassa taulukossa EGR -asetuksen 7  artiklan 1 kohdan b  alakohdan 
mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35  prosenttia 
yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Suomi on 
vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edun saajat 
osallistuvat aktiivisesti työnhaku - tai koulutustoimiin.  
44. Suomi on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten 
perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät 
investointikustannukset ovat eni ntään 15  000 euroa edunsaajaa kohti.  
Menojen tukikelpoisuuskausi  
45. Suomi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 
11. elokuuta 2014. Kohdissa  29–39 tarkoitettujen toimien menoihin voidaan näin 
ollen myöntää EGR:n rahoit ustukea 11.  elokuuta  2014 ja 30.  tammikuuta  2017 
väliseltä ajalta. Poikkeuksena on kuitenkin korkeakoulutus (jos sellaista on tarjolla), 
johon voidaan myöntää rahoitustukea 11.  elokuuta  2014 ja 30.  heinäkuuta  2017 
väliseltä ajalta.  
46. Suomelle on aiheutun ut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 
11. elokuuta  2014 lähtien. Valmistelu -, hallinnointi -, tiedotus - ja mainonta - sekä 
valvonta - ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n 
rahoitustukea 11.  elokuuta  2014 ja 30.  heinäkuuta  2017 väliseltä ajalta.  
Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin  
47. Kansalliset ennakkomaksut tai yhteisrahoitus rahoitetaan pääosin julkisten 
työvoimapalveluiden budjettikohdasta työ - ja elinkeinoministeriön hallinnonal alta. 
Joitakin palveluja rahoitetaan lisäksi elinkeino -, liikenne ja ympäristökeskusten 
(ELY -keskusten) ja työ - ja elinkeinotoimistojen (TE -toimistojen) toimintamenoista. 
Teknisen tuen tehtävät rahoitetaan työ - ja elinkeinoministeriön sekä ELY -keskusten 
toimintamenoilla. Suomen viranomaiset pyrkivät ennakkorahoittamaan kaikki 
toimenpiteet ja tehtävät kokonaan kansallisesti, jolloin EGR -tuettu toiminta pääsee 
käynnistymään mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti.  
48. Suomi valmistelee parhaillaan myös Microso ftin henkilöstövähennyksiin liittyvää 
EGR -hakemusta. Kuten Broadcomin irtisanotut, myös Microsoftilta irtisanotut ovat 
entisiä Nokian työntekijöitä ja heidän toimipaikkansa olivat samoilla paikkakunnilla: 
Oulussa, Tampereella, Salossa ja pääkaupunkiseudull a. Näiden kahden hakemuksen 
toteuttamisessa pyritään hyödyntämään synergiaetuja.  
49. Broadcom -EGR -hanke toteutetaan yhteistyössä myös ”Työvoiman liikkuvuus 
Euroopassa 2014 –2020” -hankkeen kanssa, joka on valtakunnallinen EURES -
palvelujen kehittämishanke. Hanke käynnistyy vuoden 2015 alussa ESR -
rahoituksella ja sitä koordinoi Pohjois -Karjalan ELY -keskus.  
50. Uuden ESR -ohjelmakauden puitteissa valmistellaan valtakunnallista 
toimenpidekokonaisuutta, jonka nimi on ”Mallit rekrytoivan ja irtisanovan yrityksen 
välillä”. Toimenpidekokonaisuuden tavoitteena on täydentää ja kehittää 
rakennemuutoksiin liittyvää kansallista toimintaa ja muutosturvaa. Tavoitteina ovat 
FI 12   FI yhteinen tuotekehitys, hyvien ja huonojen käytäntöjen tunnistaminen, viestinnän 
parantuminen sekä han kkeiden hyvien tulosten juurruttaminen.  
51. Suomi on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei 
saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.  
Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajien sa tai 
työmarkkinaosapuolten sekä paikallis - ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi  
52. Suomi on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa 
on kuultu kohteena olevien edunsaajien edustajia, työmarkkinaosapuolia ja 
alueellisia kumppaneita. 1.  lokakuuta  2014 järjestettiin keskustelutilaisuus, jonka 
tarkoituksena oli suunnitella toimenpiteitä osaksi alueellisia EGR -hankkeita. Sekä 
kohteena olevien edunsaajien että henkilöstöä vähentävän yrityksen edustajat 
osallistuivat ke skusteluun, samoin kuin useat muut sidosryhmät. Tilaisuudessa 
saatiin ehdotuksia Oulun alueella toteutettaviksi EGR -hankkeen toimenpiteiksi, jotka 
otettiin mukaan tukihakemukseen.  
53. Työ- ja elinkeinoministeriö on kutsunut koolle laajan sidosryhmien edust ajien 
joukon, joka on käsitellyt Broadcomin irtisanomisia ja osallistui EGR -hakemuksen 
valmisteluun. Työryhmässä ovat mukana asianomaisten ELY -keskuksien, 
työmarkkina -osapuolten, Broadcomin sekä muiden sidosryhmien edustajat. ELY -
keskukset vastaavat keskus hallinnon tehtävien alueellisesta täytäntöönpanosta ja 
kehittämisestä.  
54. Työ- ja elinkeinohallinnon asiakaspalvelukeskus sekä ELY -keskukset toimivat 
yhteistyössä muiden sidosryhmien kanssa. Yhteistyön tavoitteena on tukea julkisen 
työvoima - ja yrityspalv elun toteutusta, suunnittelua ja kehittämistä. Sitä varten työ - 
ja elinkeinotoimiston yhteydessä toimii työvoima - ja yrityspalveluneuvottelukunta.  
Hallinnointi - ja valvontajärjestelmät  
55. Hakemuksessa on hallinnointi - ja valvontajärjestelmien kuvaus, joss a täsmennetään 
eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Suomi on ilmoittanut komissiolle, että 
rahoitustukea hallinnoi työ - ja elinkeinoministeriö, joka hallinnoi myös ESR:n 
varoja. Sama ministeriö toimii todentamisviranomaisena. Näistä kahdesta tehtävästä 
vastaavien yksiköiden velvollisuudet ja raportointisuhteet on erotettu tiukasti 
toisistaan. EGR:n hallinnointitehtävät on annettu työllisyys - ja yrittäjyysosastolle, 
kun taas Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) koskevat hallinnointitehtävät kuuluvat 
alueosastol le. Molempien rahastojen todentamisesta vastaa henkilöstö - ja 
hallintoyksikkö. Ministeriö on laatinut ohjeet, joissa esitetään noudatettavat 
menettelyt yksityiskohtaisesti.  
56. Tarkastuksesta vastaa kyseisen ministeriön kansliapäällikön suorassa alaisuudes sa 
toimiva riippumaton sisäisen tarkastuksen yksikkö. Valvontaan ja tarkastuksiin 
liittyviä toimintoja sisältyy myös niin hallinto - kuin todentamisviranomaistenkin 
toimintoihin.  
Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset  
57. Suomi on toimittanut kaikki tarvitta vat vakuutukset seuraavista:  
– Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan 
yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.  
– Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä 
vaatimuksia on noudatettu.  
FI 13   FI – Broadcom Communications Finland, joka on jatkanut toimintaansa 
irtisanomisten jälkeen, on noudattanut henkilöstön vähentämistä koskevia 
oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti.  
– Suunniteltuihin toimiin ei saada  rahoitustukea muista unionin rahastoista tai 
rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.  
– Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastoista rahoitettuja toimia.  
– EGR -rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten 
valtion tukisääntöjen mukaista.  
TALOUSARVIOVAIKUTUKSET  
Talousarvioesitys  
58. EGR ei saa ylittää 150  miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden  2011 
hintoina), kuten vuosia 2014 –2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen 
vahvistamisesta 2.  joulukuuta  2013 an netun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 
1311/20139 12 artiklassa säädetään.  
59. Tutkittuaan hakemuksen EGR -asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen 
edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, 
suunnitellut toim et ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan 
käyttöön 1  365 000 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien 
kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.  
60. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviot a koskevasta kurinalaisuudesta, 
talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2.  joulukuuta 2013 tehdyn 
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen10 
13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen  käyttöönotosta.  
Muut asiaan liittyvät asiakirjat  
61. Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen 
käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaisia 
budjettikohtia koskevan määrärahasiirtoehdotuks en, jonka määrä on 1  365 000 euroa.  
62. Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n 
varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa 
rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopa n 
parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.  
                                                 
9 EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.  
10 EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.  
FI 14   FI Ehdotus  
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS  
Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta  
(Suomen hakemus - EGF/2015/001 FI/Broadcom)  
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka  
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,  
ottavat huomioon Euroopan globalisa atiorahastosta (2014 –2020) ja asetuksen (EY) 
N:o 1927/20061 kumoamisesta 17  päivänä joulukuuta  2013 annetun Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU) N:o  1309/2013 ja erityisesti sen 15  artiklan 4  kohdan,  
ottavat huomioon talousarviota koskevasta ku rinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja 
moitteettomasta varainhoidosta 2  päivänä joulukuuta  2013 tehdyn Euroopan parlamentin, 
neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen2 ja erityisesti sen 13  kohdan,  
ottavat huomioon Euroopan komission ehdo tuksen,  
sekä katsovat seuraavaa:  
(1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea 
globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, 
maailmanlaajuisen rahoitus - ja talouskriisin jatkumisen taikka u uden 
maailmanlaajuisen rahoitus - ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille 
ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän 
auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.  
(2) EGR ei saa ylittä ä 150  miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 
hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o  1311/20133 12 artiklassa 
säädetään.  
(3) Suomi jätti 30  päivänä  tammikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/001  FI/Broadcom 
EGR:n rahoitustuen saamise ksi Broadcom Communications Finlandin ja sen kahden 
toimittajan tai jatkojalostajan Suomessa toteuttamien henkilöstövähennysten vuoksi. 
Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o  1309/2013 8  artiklan 3  kohdan 
mukaisesti. Hakemus noudattaa kyseisen asetuksen 13  artiklassa säädettyjä EGR:n 
rahoitustuen vahvistamista koskevia vaatimuksia.  
(4) Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1  365 000 euroa rahoitustuen 
myöntämiseksi Suomen hakemuksen perusteella.  
(5) Jotta EGR -rahaston varat saataisiin kä yttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä 
olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,  
                                                 
1 EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.  
2 EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.  
3 Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o  1311/2013 vuosia 2014 –2020 koskevan monivuotisen 
rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).  
FI 15   FI OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:  
1 artikla  
Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 1  365 000 euroa 
maksusitoumusmäärärahoina ja maksumääräraho ina osana varainhoitovuotta 2015 koskevaa 
Euroopan unionin yleistä talousarviota.  
2 artikla  
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa 
lehdessä. Sitä sovelletaan [… päivästä … kuuta …*].  
 
Tehty Brysselissä  
Euroop an parlamentin puolesta  Neuvoston puolesta  
Puheenjohtaja  Puheenjohtaja  
                                                 
  Parlamentti lisää hyväksymispäivämäärän ennen kuin päätös julkaistaan EUVL:ssä.