P6_TA(2005)0207

EU:n ja Venäjän suhteet

Euroopan parlamentin päätöslauselma EU:n ja Venäjän suhteista (2004/2170(INI))

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1. joulukuuta 1997 [1],

- ottaa huomioon 31. toukokuuta 2003 pidetyn Pietarin huippukokouksen jälkeen annetussa yhteisessä lausumassa ilmaistun EU:n ja Venäjän tavoitteen luoda yhteinen talousalue, yhteinen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, yhteistyöhön ulkoisen turvallisuuden alalla perustuva alue sekä tutkimus- ja koulutusalue, joka kattaa myös kulttuurinäkökohdat,

- ottaa huomioon monet luotettavat venäläisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen kertomukset Tšetšenian jatkuvista vakavista ihmisoikeusloukkauksista, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 24. helmikuuta 2005 antamat tuomiot kuudessa Tšetšeniaa koskevassa asiassa sekä monet vastaavat ihmisoikeustuomioistuimen käsittelyä odottavat asiat,

- ottaa huomioon 26. helmikuuta 2004 antamansa suosituksen neuvostolle EU:n ja Venäjän suhteista [2] ja 15. joulukuuta 2004 antamansa päätöslauselman 25. marraskuuta 2004 Haagissa pidetystä EU:n ja Venäjän huippukokouksesta [3],

- ottaa huomioon 13. tammikuuta 2005 antamansa päätöslauselman Ukrainan vaalituloksesta [4],

- ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2005 antamansa päätöslauselman Valko-Venäjästä [5],

- ottaa huomioon 10. toukokuuta 2005 pidetyn EU:n ja Venäjän 15. huippukokouksen tulokset,

- ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

- ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A6-0135/2005),

A. ottaa huomioon, että EU:n ja Venäjän väliset hyvät naapurisuhteet ja yhteistyö ovat ratkaisevan tärkeitä koko Euroopan mantereen vakaudelle, turvallisuudelle ja vauraudelle; katsoo, että kyseisten suhteiden on perustuttava yhteisille arvoille ja niihin on näin ollen sisällyttävä ihmisoikeudet, markkinatalous, oikeusvaltio ja demokratia,

B. ottaa huomioon, että EU:lla ja Venäjällä on kumppanuudessaan kunnianhimoiset tavoitteet ja pitää myönteisenä edistystä, jota on saavutettu Venäjän Kioton pöytäkirjan ratifioinnin ja kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen jatkamisen myötä sekä Kaliningradin aluetta koskevassa henkilöiden kauttakulkuoikeuskysymyksessä ja Venäjän WTO-jäsenyyttä koskevissa neuvotteluissa,

C. ottaa huomioon, että Venäjä korostaa monenvälisyyden merkitystä ja pitää täysimääräistä osallistumistaan YK:n, G8-ryhmän ja Euroopan neuvoston toimintaan ulkopolitiikkansa kulmakivinä,

D. ottaa huomioon, että demokratia on heikentynyt Venäjällä ja että sitä on heikentänyt erityisesti kaikkien merkittävien tv-asemien ja useimpien radioasemien ottaminen hallituksen valvontaan, itsesensuurin leviäminen painetuissa viestimissä, uudet rajoitukset julkisten mielenosoitusten järjestämistä koskevaan oikeuteen, kansalaisjärjestöjen toimintamahdollisuuksien huonontuminen, oikeuslaitoksen lisääntyvä poliittinen valvonta sekä muutokset tavassa, jolla duuman jäsenet valitaan, ja että kaikkien näiden toimien tarkoituksena on lisätä Kremlin valtaa,

E. pitää valitettavana, ettei Tšetšenian tilanne edelleenkään ole hallinnassa ja että ääriryhmät ovat tehneet Pohjois-Kaukasiassa ja Moskovassa uusia terrori-iskuja; katsoo, että tarvitaan pikaisesti uutta lähestymistapaa, jonka kehittämiseen EU on valmis antamaan tukea,

F. ottaa huomioon, että EU toivoo voivansa varmistaa, että sen laajentuminen ei muodosta uusia jakolinjoja Eurooppaan vaan päinvastoin auttaa levittämään edelleen vaurautta ja kehitystä; ottaa huomioon, että EU toivoo voivansa käydä Venäjän kanssa vuoropuhelua kysymyksistä, jotka liittyvät niiden yhteiseen naapuruuteen,

G. tunnustaa täysin Neuvostoliiton kansojen valtavat ponnistelut ja uhraukset taistelussa natsien hirmuhallintoa vastaan, jolla ei ole vertaa historiassa, ja monien Euroopan maiden ja kansojen vapauttamisessa mutta pitää valitettavina niitä suunnattomia kärsimyksiä ja uhrauksia, joita Neuvostoliiton miehitys, sitä seurannut liittäminen Neuvostoliittoon ja hirmuhallinto hyvin usein toivat mukanaan joillekin maille ja kansoille, Baltian maat mukaan luettuina; toivoo, että näiden tosiseikkojen täysimääräinen tunnustaminen Venäjällä toimii Venäjän ja EU:n kaikkien jäsenvaltioiden välisen mittavan sovintoprosessin perustana,

H. katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden lähestymistavan johdonmukaisuus ja objektiivisuus on asianmukaisen ja tehokkaan Venäjä-politiikan välttämätön edellytys; ottaa huomioon, että komissio ja neuvosto tunnustivat vuoden 2004 alussa EU:n poliittisen päätöksentekoprosessin huomattavat heikkoudet sen Venäjää koskevassa politiikassa ja että johdonmukaisuuden varmistamiseksi otettiin käyttöön uusi menetelmä, joka perustuu keskeisiä kysymyksiä ja niistä kutakin varten noudatettavaa toimintalinjaa koskevaan asiakirjaan; ottaa huomioon, että tämä ei ole tuottanut riittäviä parannuksia ja julkista ja parlamentaarista valvontaa on lisättävä jonkin verran.

EU:n ja jäsenvaltioiden politiikan valmistelu

1. tunnustaa Venäjän merkityksen sellaisena käytännön yhteistyön kumppanina, jonka kanssa unionilla ei ole ainoastaan yhteisiä taloudellisia etuja ja kauppaetuja vaan jonka kanssa sillä on myös yhteinen tavoite toimia sekä kansainvälisissä yhteyksissä että yhteisellä naapuruusalueella strategisina kumppaneina;

2. tunnustaa valmiudet, jotka Venäjällä on erityisenä strategisena kumppanina Euroopan naapuruuspolitiikassa yhteistyössä Etyjin ja muiden kansainvälisten foorumien kanssa tarjota rauhaa, vakautta ja turvallisuutta, torjua kansainvälistä terrorismia ja väkivaltaisia ääriliikkeitä sekä puuttua "pehmeisiin" turvallisuuskysymyksiin, joita ovat ekologiset ja ydinvaarat, huumausaine-, ase- ja ihmiskauppa sekä rajatylittävä järjestäytynyt rikollisuus;

3. korostaa tarvetta kehittää edelleen ja toteuttaa Euroopan yhteistä energiastrategiaa, jonka piiriin kuuluu tuottajia, jakelijoita ja kuluttajia ja jonka tavoitteena on luoda avoin ja kestävä energiajärjestelmä ja parantaa energiavarantojen alueellista monipuolisuutta; panee merkille, että kyseisenlaisen strategian kehittäminen on EU:n ja Venäjän yhteisen edun mukaista;

4. kehottaa komissiota ja neuvostoa osoittamaan solidaarisuutta ja yhteishenkeä EU:n keskuudessa samalla tavoin vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välillä sen varalta, että Venäjä aikoisi eriyttää suhtautumistaan niihin;

5. kehottaa neuvostoa sopimaan raportointivaatimuksista ja muista järjestelyistä, joilla varmistetaan, että sekä EU että yksittäiset jäsenvaltiot noudattavat aina täydellisesti sovittuja kantoja suhteissaan Venäjään, kuten niiden olisi aina tehtävä suhteissaan kolmansiin maihin; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan EU:n yhteisiä kantoja kahdenvälisissä yhteyksissään Venäjän kanssa sekä varmistamaan avoimuuden ja tarvittavan kuulemisen;

6. korostaa sitä, että laajentuneessa unionissa ja erityisesti uusien rahoituskehysten ja ulkosuhdeinstrumenttien myötä alueellisen yhteistyön merkitystä olisi korostettava ja EU:n pohjoisilla alueilla ja Venäjän luoteisalueilla pohjoisen ulottuvuuden olisi oltava tämän alueellisen yhteistyön puitteet.

Neljä yhteistä aluetta

7. tukee tavoitetta luoda neljä yhteistä politiikan toiminta-aluetta ja laatia etenemissuunnitelma kullekin niistä; edellyttää, että kyseiset neljä aluetta on nähtävä kokonaisuutena ja että laadulle on annettava etusija nopeuteen nähden; kiinnittää huomiota siihen, että ei ole sovittava ainoastaan sanamuodoista vaan että tärkeissä ja herkissä periaatteellisissa kysymyksissä on myös saatava aikaan aitoa lähentymistä;

8. pitää myönteisenä erityisesti sitä, että EU ja Venäjä aikovat tehdä jatkossa yhteistyötä alueellisten konfliktien, kuten Transnistrian, Abhasian, Etelä-Ossetian ja Vuoristo-Karabahin kysymysten ratkaisemisessa; korostaa, että Venäjän on nyt tartuttava EU:n tarjoukseen auttaa myös Tšetšenian humanitaaristen ja poliittisten olojen vakauttamisessa;

9. odottaa neuvoston ja komission mutta myös Venäjän hyödyntävän huippukokouksen synnyttämän liikevoiman ja ryhtyvän konkreettisiin toimenpiteisiin toimintasuunnitelmien täytäntöönpanemiseksi; suosittelee, että neljällä yhteisellä alueella kiinnitetään huomiota varsinkin seuraaviin seikkoihin:

- Yhteinen talousalue: pitää myönteisenä sopimusta ympäristöalan yhteistyön lujittamisesta sekä tele-, liikenne- ja energia-alan yhteistyön parantamisesta, mutta korostaa, että kilpailun alalla kaivataan lisää edistystä ja että investointiedellytyksiä on parannettava lisäämällä niiden ennustettavuutta ja oikeusvarmuutta;

- Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden yhteinen alue: korostaa, että edistystä tällä alueella ei voi rajata pelkästään takaisinottoon ja viisumimääräysten helpottamiseen vaan sen on katettava myös toimet demokratian, oikeusvaltion periaatteiden ja tiedotusvälineiden riippumattomuuden vahvistamiseksi; korostaa, että ihmisoikeuksista käytävistä keskusteluista on tultava pysyvä osa EU:n ja Venäjän kumppanuutta;

- Ulkoisen turvallisuuden yhteinen alue: edellyttää konkreettisia toimia jatkoksi jälleen esitetylle sitoumukselle ratkaista Kaukasian ja Transnistrian jämähtäneet konfliktit sekä vuoropuhelun lisäämistä kriisinhallinnasta ja turvallisuudesta;

- Tutkimusta, koulutusta ja kulttuuria koskeva yhteinen alue: pitää myönteisenä päätöstä perustaa Moskovaan Eurooppa-instituutti vuonna 2006, sillä se on konkreettinen askel kohti alan yhteistyön lisäämistä;

10. korostaa, että takaisinottosopimuksen tekeminen on EU:n ja Venäjän välisen viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisen edellytys; on sitä mieltä, että EU:n olisi pidettävä myönteisenä Venäjän tavoitetta saavuttaa helpotettu viisumijärjestelmä Schengenin alueella ja matkustaminen ilman viisumia sen pitkän aikavälin tavoitteena ja asetettava tarpeelliset edellytykset selkeässä toimintasuunnitelmassa, jossa luetellaan konkreettiset toimet;

11. tukee Venäjän pyrkimystä päästä WTO:n jäseneksi ja pitää yhteisen edun mukaisena Venäjän auttamista kehittymään kumppaniksi, jolla on avoin, dynaaminen ja monipuolinen talous; painottaa tarvetta vahvistaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja avoimuutta investointi-ilmapiirin parantamiseksi;

12. toteaa, että WTO:n jäsenyys on tärkeä viesti ulkomaisille investoijille, mikä myötävaikuttaa kauppasuhteiden vahvistumiseen ja monipuolistumiseen;

13. kehottaa komissiota jatkamaan ja vahvistamaan Venäjän viranomaisten ja taloudellisten kumppanien kanssa käytävää vuoropuhelua kauppa- ja talousyhteistyöhön liittyvistä kysymyksistä, jotka kattavat erityisesti tekniset määräykset ja tullimenettelyjen standardoinnin, palvelujen vapauttamisen, monopolien poistamisen sekä pankkijärjestelmän avaamisen, sekä varmistamaan, että Venäjä toteuttaa teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua koskevia toimenpiteitä, joilla merkittävästi vähennetään immateriaalioikeuksien rikkomuksia ennen Venäjän liittymistä WTO:hon;

14. kannustaa Venäjän hallitusta soveltamaan energiavarojen (kaasu) hintojen vahvistamiseen WTO:n vaatimusten mukaista järjestelmää ja lopettamaan rautatieliikenteen tariffeihin kohdistuvan syrjinnän, joka suosii venäläisiä satamia muiden Itämeren alueen satamien kustannuksella, mikä on vastoin markkinatalouden periaatteita ja vaikuttaa kielteisesti Euroopan unionin ja Venäjän väliseen kauppaan;

15. kehottaa EU:ta ja Venäjää kehittämään syvempää integraatiota valmistelemalla ja käynnistämällä vapaakauppa-aluetta koskevat neuvottelut välittömästi Venäjän liityttyä WTO:hon; katsoo, että EU:n ja Venäjän vapaakauppasopimus muodostaa kunnianhimoisen vaiheen, kun kehitetään yhteistä talousaluetta, joka kattaa kaupankäynnin tavaroilla ja palveluilla, asettautumisen, valtiollisia hankintoja koskevat säännöt, sääntelyn yhteensopivuuden ja muut kaupan näkökohdat;

16. pitää parhaillaan käytäviä neuvotteluja eurooppalaisen Galileo-ohjelman ja Venäjän Glonass-satelliittinavigointijärjestelmän välisen yhteistyön laajentamiseksi myönteisinä ja kannustaa molempia osapuolia tekemään sopimuksen näiden navigointijärjestelmien yhteensopivuudesta ja täydentävästä käytöstä.

Demokratia, ihmisoikeudet ja oikeusvaltion periaatteet Venäjällä

17. tuo julki huolensa sen johdosta, että Venäjän sitoutuminen demokratiaan, markkinatalouteen ja ihmisoikeuksien suojelemiseen on selvästi heikentynyt; pitää valitettavina vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden toimintaan kohdistettuja rajoituksia; toistaa arvostelunsa sen johdosta, että oikeuslaitosta käytetään ilmeisen selvästi poliittisten tavoitteiden edistämiseen; toteaa, että tämä kehitys vaikuttaa sekä Venäjän väestön tilanteeseen että Venäjän ulkosuhteisiin ja että niin kauan kuin näitä kehityskulkuja ei käännetä, EU: n ja Venäjän suhteiden syventyminen on vaikeaa;

18. katsoo Jukosin tapauksen testaavaan perusteellisesti, noudattaako Venäjä oikeusvaltion periaatteita, kunnioittaako se omistusoikeutta, toimiiko se avoimesti ja tarjoaako se sijoittajille puolueettomat ja avoimet markkinat;

19. panee merkille EU:n ja Venäjän äskettäin käynnistämät säännölliset kuulemiset, jotka koskevat ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, mukaan lukien vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet; painottaa tässä yhteydessä, että kyseisissä kuulemisissa on noudatettava ihmisoikeusvuoropuhelua koskevia EU:n suuntaviivoja ja että näin ollen EP:n ja valtiosta riippumattomien järjestöjen olisi osallistuttava kyseiseen prosessiin tärkeimpien kuulemisissa käsiteltävien huolenaiheiden määrittämiseksi;

20. korostaa, että kaikkien valtioiden on täytettävä tinkimättä kansalliset ja kansainväliset sitoumuksensa vähemmistöjen oikeuksien alalla; on huolestunut kertomuksista, jotka koskevat tiettyihin etnisiin ryhmiin, esimerkiksi marilaisiin, kohdistuvaa syrjintää;

21. panee huolestuneena merkille antisemitismin esiintymisen Venäjällä.

Naapuruus- ja ulkopolitiikka

22. ei hyväksy sellaisia ulkopolitiikkoja, joilla pyritään luomaan vaikutuspiirejä; korostaa tarvetta kunnioittaa täysimääräisesti kaikkien valtioiden itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta sekä kaikkien valtioiden oikeutta pyrkiä kehittämään suhteitaan muihin valtioihin ja järjestöihin itse määrittelemiensä etujen mukaisesti ja YK:n Etyjin ja Euroopan neuvoston piirissä määriteltyjen periaatteiden mukaisesti;

23. pyytää, ettei Venäjä pitäisi demokratian leviämistä naapurialueillaan ja läheisempien EU-suhteiden kehittymistä, jäsenyys mukaan lukien uhkana, asemaansa kohtaan vaan tilaisuutena uudistaa kyseisten valtioiden kanssa tehtävää poliittista ja taloudellista yhteistyötä tasa-arvon ja molemminpuolisen kunnioituksen pohjalta;

24. kehottaa Venäjää ja kaikkia EU:n jäsenvaltioita avaamaan kokonaan kaikki toisen maailmansodan aikaiset salaiset tiedostonsa ja antamaan tutkijoille mahdollisuuden tutkia niitä yhdessä molemminpuolisen luottamuksen lisäämiseksi;

25. kehottaa Venäjää selvittämään Etyj-suhteidensa pattitilanteen täyttämällä Etyjn talousarvioon suoritettavia maksujaan koskevat velvoitteensa; panee merkille, että talousarvion puuttuminen haittaa Etyjin toimintaa, mikä on johtanut demokratian ja turvallisuuden lisäämiseen tähtäävien ponnistelujen umpikujaan Keskija Itä-Euroopassa; kannattaa Etyjin toiminnan kehittämistä edelleen turvallisuuden alalla ja pitää valitettavana, että Venäjän tuen puuttumisen vuoksi on mahdotonta jatkaa rajavalvontatehtävää Georgiassa; pitää valitettavana, että neuvoston päätöksessä ei esitetä minkäänlaista korvaavaa toimintamuotoa; kannattaa myös talous- ja ympäristökysymyksissä tehtävän yhteistyön edistämistä koskevien Etyjin ponnisteluiden vahvistamista koskevien mahdollisuuksien tutkimisen jatkamista, kuten Venäjä on vaatinut; vastustaa kuitenkin voimakkaasti sitä, että heikennetään Etyjin vaalitarkkailutoimintaa ja muita "inhimilliseen ulottuvuuteen" liittyviä toimintoja, jotka ovat EU:n ja Venäjän kumppanuuden perustana olevien yhteisten arvojen konkreettisia ilmentymiä;

26. korostaa tarvetta luoda yhteinen ulkoisen turvallisuuden alue, joka voisi ajan kuluessa johtaa erityisen korkean tason foorumin perustamiseen EU:n ja Venäjän välisen turvallisuudesta, konfliktien ehkäisemisestä ja konfliktien selvittämisestä, aseiden leviämisen estämisestä ja aseriisunnasta käytävää vuoropuhelua varten; kannattaa Venäjän osallistumista EU:n johtamaan kriisinhallintaan Sevillan Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2002 määrittelemillä ehdoilla [6], mikäli Venäjän joukot voivat osoittaa valmiutensa sopeutua EU:n standardeihin ja toimintamenetelmiin ja yleisemmin yhteisön kehittyvään turvallisuus- ja puolustuskulttuuriin;

27. painottaa, että on tärkeää pyrkiä löytämään rauhanomainen ja poliittinen ratkaisu alueeseen liittyvissä ja poliittisissa konflikteissa, jotka koskevat Venäjän federaation osaa tai naapurimaata, mukaan lukien Kaukasuksen alueen konfliktit ja Transnistrian konflikti Moldovassa; kehottaa Venäjää kunnioittamaan kaikkia rauhanomaisia uudistusliikkeitä IVY-valtioissa ja rohkaisemaan demokraattisia uudistuksia Keski-Aasian valtioissa;

28. kehottaa Venäjää vahvistamaan sitoutumisensa Georgian ka Moldovan alueelliseen koskemattomuuteen ja vetämään joukkonsa Georgiasta ja Moldovasta Etyjille antamiensa sitoumusten sekä näiden itsenäisten valtioiden vaatimusten mukaisesti;

29. on vakuuttunut siitä, että onnistuneet uudistukset Ukrainassa yhdessä tuoreen demokratian kanssa parantavat sekä Venäjän että EU:n edellytyksiä saada taloudellisia, sosiaalisia ja moraalisia etuja; kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään kaikkensa helpottaakseen tällaisten etujen saamista;

30. kehottaa neuvostoa ottamaan Valko-Venäjän kysymyksen esille Venäjän kanssa ja huomauttaa, että kyseisen maan demokratisointi on sekä EU:n että Venäjän federaation etujen mukaista ja että kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi olisi ryhdyttävä yhteisiin toimiin;

31. painottaa ehdotetun, Tacis-ohjelman Venäjällä ja muissa maissa korvaamaan tarkoitetun eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen innovatiivisen rajat ylittävän osatekijän merkitystä; korostaa, että on tärkeää edistää rajat ylittäviä taloudellisia ja sosiaalisia yhteyksiä ja että EU:n toimia on tässä suhteessa vahvistettava huomattavasti;

32. korostaa monenvälisyyden ja EU:n ja Venäjän välisen yhteistyön merkitystä pyrittäessä tukemaan YK:n auktoriteettia sekä koordinoimaan kantoja YK:n ja erityisesti turvallisuusneuvoston uudistamisen yhteydessä; korostaa Venäjän Kansainväliselle rikostuomioistuimelle ja Kioton pöytäkirjalle antaman tuen tärkeyttä;

33. toteaa, että terrorismin vastainen taistelu on nostanut joukkotuhoaseiden leviämisen estämisen ja ydinaseiden turvallisuuden yhdeksi tärkeimmistä maailmanlaajuisista turvallisuutta koskevista huolen aiheista; kehottaa Venäjää edistämään maailmanlaajuisesti, mukaan lukien Iranissa, aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa erityisesti luopumalla uusien ydinasetyyppien kehittämisestä, sijoittamalla ydinjätteen turvallisesti ja purkamalla jatkuvasti ja todistettavasti ydinaseistustaan; kehottaa komissiota ja neuvostoa tarjoamaan Venäjälle merkittävää teknistä tukea ja materiaaliapua auttaakseen sitä kyseisessä purkutyössä; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita "tehokkaan monenvälisyyden" ja solidaarisuuden hengessä sekä joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan EU:n strategian mukaisesti kehittämään ja tukemaan uusia ydinaseriisuntaan ja YK:n aseriisuntakonferenssin elvyttämiseen tähtääviä aloitteita;

34. tunnustaa Venäjän kriittisen merkityksen mahdollisesti äärimmäisen tärkeiden Euroopan Aasiaan yhdistävien liikennekäytävien luomisessa ja rohkaisee Venäjän federaatiota tekemään tiivistä yhteistyötä liikenteen perusrakenteiden kehittämisessä;

35. kehottaa Venäjää lopettamaan energia-alan valtionyhtiöidensä käyttämisen poliittisena painostuskeinona naapurivaltioitaan kohtaan.

Baltian maita koskevat erityiskysymykset

36. toistaa Venäjälle osoittamansa kehotuksen ratifioida Viron kanssa äskettäin tehty rajasopimus sekä allekirjoittaa ja ratifioida rajasopimus Latvian kanssa enää viivyttelemättä; katsoo, että kaikkien Venäjän ja EU:n uusien jäsenvaltioiden välisten rajojen määrittäminen lopullisesti ja takaisinottosopimuksen tekeminen ovat edellytyksiä EU:n ja Venäjän välisen viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen allekirjoittamiselle, ja uskoo, että kun Venäjä täyttää kaikki EU:n selkeässä toimintasuunnitelmassa, jossa luetellaan konkreettiset toimet, asettamat tarpeelliset edellytykset, EU:n pitäisi pitää myönteisenä Venäjän tavoitetta helpotetusta viisumijärjestelmästä Schengenin alueella ja matkustamista ilman viisumia sen pitkän aikavälin tavoitteena;

37. ehdottaa, että Venäjä poistaa nykyisestä sosiaaliturvalainsäädännöstään viittauksen Baltian valtioihin alueena, minne Venäjän armeija voidaan vielä nykyäänkin sijoittaa ja missä sille voi koitua vahinkoa sotilastoimien yhteydessä.

Kaliningrad

38. pitää myönteisinä transit-liikennettä ja henkilöiden liikkumista Venäjälle kuuluvien osien välillä koskevien ongelmien ratkaisemisessa saavutettuja edistysaskeleita; toteaa, että tarvitaan lisää Venäjän toimia ja EU:n tukea, jotta voidaan vauhdittaa yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä Kaliningradin alueella suhteiden jatkokehityksen mallina, ja että on kiinnitettävä erityishuomiota terveyskysymyksiin (hiv/aids mukaan luettuna), korruption torjuntaan ja rikollisuuteen; korostaa tarvetta toteuttaa täysimääräisesti oikeus liikennöidä vapaasti Itämerellä, Vistulan laguuni ja Kaliningradzkij Zaliv mukaan lukien, sekä oikeus kulkea vapaasti Pilavansalmen/Baltijskij Prolivin kautta.

Tšetšenia

39. tuomitsee Mashadovin, Tšetšenian viimeisen presidentin, jolla oli kansan todellinen valtuutus, tappamisen; kehottaa kaikkia osapuolia lopettamaan väkivallan;

40. toteaa, että tarvitaan ehdottomasti poliittista ratkaisua, johon otetaan mukaan kaikki Tšetšenian yhteiskunnan demokraattiset osat ja joka takaisi kaikille Tšetšeniassa asuville tai sinne palaaville ihmisille muun muassa todellisen oikeuden elämään, vapauteen ja turvallisuuteen sekä tšetšeeniväestölle sen kansallisen ja kulttuuri-identiteetin ja arvon kunnioituksen; katsoo, että tässä ratkaisussa olisi samalla otettava huomioon Venäjän federaation alueellinen koskemattomuus ja sen olisi sovittava yhteen pyrkimyksen kanssa luoda laillisin ja tehokkain keinoin vakautta ja turvallisuutta koko Pohjois-Kaukasukselle ja koko Venäjän federaatioon;

41. on syvästi huolissaan siitä, että laittomuuden tilaa Tšetšeniassa ei ole vieläkään kyetty lopettamaan edes liittovaltion ja paikallisen hallituksen joukkojen piirissä; kehottaa lopettamaan välittömästi rankaisematta jättämisen ja lopettamaan väkivallan molemminpuolisesti ja etsimään poliittisen ratkaisun ja kunnioittamaan Venäjän alueellista koskemattomuutta;

42. palauttaa mieliin 26. helmikuuta 2004 antamansa päätöslauselman 14 kohtaan sisältyvät suositukset neuvostolle sekä suositukset, jotka koskevat tarvetta tavoitella aktiivisemmin poliittista ratkaisua sekä EU:n valmiutta tukea rauhanomaista ja rakentavaa vuoropuhelua; pahoittelee, että neuvosto ei ole toiminut näiden suositusten mukaisesti, ja uskoo, että ne pysyvät voimassa, ja kehottaa neuvostoa ryhtymään toimiin;

43. on syvästi huolissaan siitä, että ihmisoikeusrikkomuksia tutkivat ja niistä raportoivat ihmisoikeuksien puolustajat kohtaavat yhä useammin vapauteensa ja turvallisuuteensa kohdistuvia hyökkäyksiä Tšetšenian aseellisen konfliktin yhteydessä; kehottaa Venäjän viranomaisia lopettamaan kyseisen häirinnän; kehottaa neuvostoa tässä yhteydessä kiinnittämään erityistä huomiota näiden henkilöiden suojeluun kesäkuussa 2004 hyväksyttyjen ihmisoikeuksien puolustajia koskevien Euroopan unionin suuntaviivojen mukaisesti sekä asettamaan tämän kysymyksen EU:n ja Venäjän ihmisoikeuksista käymän vuoropuhelun esityslistan kärkeen;

44. kehottaa Venäjää suojelemaan ihmisoikeuksien puolustajia, jotka joutuvat yhä useammin hyökkäysten kohteiksi, ja sallimaan YK:n erikoisraportoijille ja muille kansainvälisille ihmisoikeustarkkailijoille, riippumattomille tiedotusvälineille ja kansainvälisille humanitaarisille järjestöille pääsyn Tšetšeniaan ja tarjoamaan niille mikäli mahdollista kaikki tarpeelliset turvallisuusjärjestelyt, jotta ne voivat suorittaa tehtävänsä;

45. toistaa tuomitsevansa kaikki terroriteot; uskoo, että terrorismin juuret ovat syvällä Pohjois-Kaukasuksen sosiaalis-taloudellisessa tilanteessa, kuten presidentti Putin myönsi Beslanin tragedian jälkeen; ilmoittaa olevansa valmis toisena budjettivallan käyttäjänä harkitsemaan ehdotuksia, jotka koskevat EU:n osallistumista jälleenrakennus- ja rauhan vahvistamistoimiin, mikäli tulevaisuudessa kyseiset toimet voidaan käynnistää osana rauhaa Tšetšeniassa edistävää toimenpidepakettia ja mikäli voidaan kohtuudella odottaa, että tuki saapuu perille aiotuille vastaanottajille.

Terrorismin vastainen taistelu

46. korostaa, että kansainvälistä yhteistyötä terrorismin torjumiseksi on tehostettava ja että eriävät näkemykset terrorismin syistä ja siitä, keitä olisi pidettävä terroristeina, haittaavat yhteistyötä painottaa jälleen, että tätä taistelua ei voida käydä ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kustannuksella

Ympäristö ja ydinturvallisuus

47. kehottaa lisäämään yhteistyötä meriturvallisuuden alalla, etenkin mitä tulee kaikkia Itämerellä tai Mustalla merellä Venäjän aluevesille saapuvia yksirunkoisia öljysäiliöaluksia koskevan kiellon käyttöönottoon; kehottaa tekemään Venäjän hallituksen määräysvallassa olevan LUKOIL-yhtiön ja Liettuan hallituksen välisen sopimuksen korvausten varmistamisesta Kuronian hiekkasärkän (UNESCOn julkistamaan maailmanperintöluetteloon sisältyvä kohde) läheisyydessä toimivalla D-6-öljynporausasemalla sattuvan ympäristövahingon varalta;

48. kehottaa Venäjää poistamaan vaiheittain käytöstä ensimmäisen sukupolven ydinreaktorinsa ja lisäämään ponnistelujaan ydinjätteen turvallisen poistamisen varmistamiseksi; korostaa sen tärkeyttä, että Venäjä on halukas tekemään yhteistyötä pohjoisen ulottuvuuden ympäristöalan kumppanuuden tukirahaston puitteissa;

49. toistaa tukevansa EU:n markkinoiden avaamista Venäjän sähköviennille, edellyttäen, että Venäjän asianomaiset turvallisuusnormit, erityisesti mitä tulee ydinvoimaloihin ja ydinjätteen turvalliseen käsittelyyn ja poistamiseen, nostetaan EU:n tasolle, jotta vältetään ympäristöperusteisen polkumyynnin riski;

50. pitää myönteisenä Kioton pöytäkirjan ratifiointia duumassa lokakuussa 2004 ja toivoo, että muutkin suurten hiilidioksidipäästöjen maat seuraavat Venäjän esimerkkiä; kehottaa EU:ta ja Venäjää selvittämään yhdessä ja EU:n kevään 2005 Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmien hengessä tulevia strategioita kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten lisäämiseksi pöytäkirjan voimassaolon päättymistä vuonna 2012 seuraavina vuosina;

51. kehottaa komissiota ja neuvostoa ponnistelemaan uudelleen laatiakseen niiden suhteita Venäjään koskevan aidosti yhteisen strategian, jossa otetaan huomioon EU:n laajentuminen vuonna 2004, johon neljä yhteisen edun aluetta sisältyvät ja jossa käsitellään niitä huolia, jotka johtuvat Venäjän demokratiaan ja ihmisoikeuksien suojeluun liittyvistä tapahtumista; kehottaa neuvostoa ponnistelemaan Euroopan unionin edellisen Venäjää koskevan strategian hengessä.

*

* *

52. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Venäjän hallituksille ja parlamentille.

[1] EYVL L 327, 28.11.1997, s. 1.

[2] EUVL C 98 E, 23.4.2004, s. 182.

[3] Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2004)0099.

[4] Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2005)0009.

[5] Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2005)0080.

[6] Euroopan unionin ja Venäjän väliset neuvonpito- ja yhteistyöjärjestelyt kriisinhallinnan alalla — liite IV asiakirjassa Ehdotus puheenjohtajavaltion selvitykseksi Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta (10160/2/02/REV2), joka on mainittu 21. ja 22. kesäkuuta 2002 kokoontuneen Sevillan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien liitteessä VIII.

--------------------------------------------------