PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

1.1. Perussopimuksen 78 artiklan 3 kohta ja käytössä olevat sisäisten siirtojen väliaikaiset järjestelmät

Päätöksen (EU) 2015/1601 4 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaan jäsenvaltio voi ilmoittaa komissiolle ja neuvostolle joutuneensa hätätilanteeseen, jolle on ominaista kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo muuttovirroissa tapahtuneen voimakkaan muutoksen seurauksena. Sen on myös esitettävä asianmukaisesti perustellut syyt. Komissio arvioi esitetyt syyt ja tekee neuvostolle tarvittaessa ehdotuksia.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä 'SEUT-sopimus’, 78 artiklan 3 kohta on osa turvapaikka-asioita koskevaa yhteistä politiikkaa ja samalla oikeusperusta hätätilanteissa toimimiselle. Sen ansiosta neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä yhden tai useamman sellaisen jäsenvaltion hyväksi, jossa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo on aiheuttanut hätätilanteen. SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut väliaikaiset toimenpiteet ovat luonteeltaan poikkeuksellisia. Niitä voidaan ottaa käyttöön vain siinä tapauksessa, että kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo aiheuttaa asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n turvapaikkajärjestelmälle kiireellisyydeltään ja vakavuudeltaan tietyn kynnyksen ylittäviä ongelmia.

1.2. Neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 9 artiklan soveltamisen käynnistäminen Ruotsin osalta

Ruotsissa on hätätilanne, jolle on ominaista kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen tulo sen alueelle.

Unioniin suuntautuvien laittomien rajanylitysten ja luvattoman Euroopassa edelleen liikkumisen tuntuva lisääntyminen on johtanut kansainvälistä suojelua hakevien määrän rajuun nousuun Ruotsissa.

Eurostatin luvut vahvistavat, että turvapaikanhakijoiden määrä Ruotsissa on lisääntynyt voimakkaasti. Kansainvälistä suojelua hakevien määrä on kasvanut yli 60 prosenttia: ajanjaksolla 1.1.–31.10.2015 hakijoita oli 112 040, kun ajanjaksolla 1.1.–31.10.2014 heitä oli 68 245.

Lisäksi kansainvälistä suojelua hakevien kuukausittainen määrä nousi hiljattain vieläkin enemmän: määrä kaksinkertaistui elokuusta (11 735) syyskuuhun (24 261) ja nousi 39 055:een lokakuussa 2015 (lisäystä syyskuusta 61 prosenttia).

Vuonna 2015 Ruotsissa oli EU-maista asukaslukuun suhteutettuna ylivoimaisesti suurin määrä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä (11 503 hakijaa miljoonaa asukasta kohti).

Ruotsissa on vaikea tilanne myös siksi, että ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten määrä on noussut viime aikoina huomattavasti; joka neljäs hakija väittää olevansa ilman huoltajaa oleva alaikäinen.

Edellä kuvattu tilanne on rasittanut pahoin Ruotsin turvapaikkajärjestelmää, ja käytännön seuraukset näkyvät vastaanotto-olosuhteiden heikentymisenä ja turvapaikkahakemusten käsittelyn ruuhkautumisena.

Tämän vuoksi Ruotsissa vallitseva tilanne on EU:n mittakaavassa ainutlaatuinen. Paine, joka kohdistuu maan kykyyn käsitellä kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset ja tarjota asianmukaiset vastaanotto-olosuhteet kansainvälisen suojelun tarpeessa selvästi oleville henkilöille, on sellainen, että sisäisten siirtojen järjestelmään perustuvat Ruotsin velvoitteet on keskeytettävä toistaiseksi ja maalle on tarvittaessa annettava operatiivista tukea.