1. Ilmastoneutraaliuden ja elpymisen tukeminen edistämällä rakennusten perusparannuksia

Euroopan rakennuskannan ainutlaatuisuus ja heterogeenisuus ilmentää maanosamme kulttuurista monimuotoisuutta ja historiaa. Rakennuskantamme on kuitenkin vanha ja muuttuu todella hitaasti. Yli 220 miljoonaa rakennusta eli 85 prosenttia EU:n rakennuskannasta rakennettiin ennen vuotta 2001. Nykyisistä rakennuksista 85–95 prosenttia on vielä olemassa vuonna 2050.

Suurin osa olemassa olevista rakennuksista ei ole energiatehokkaita. Monien lämmitys ja jäähdytys perustuvat fossiilisiin polttoaineisiin, ja käytössä on paljon vanhaa teknologiaa ja energiaa tuhlaavia laitteita. Miljoonat eurooppalaiset kärsivät edelleen energiaköyhyydestä. Rakennusten osuus EU:n kokonaisenergiankulutuksesta on noin 40 prosenttia ja energian käyttöön liittyvistä kasvihuonepäästöistä 36 prosenttia.

Koronaviruskriisi on nostanut esiin rakennusten merkityksen ihmisten elämässä sekä niiden heikkoudet. Koti on ollut päivittäisen elämän keskipiste miljoonille eurooppalaisille koko pandemian ajan: se on toiminut toimistona etätyötä tekeville, lastentarhana tai luokkahuoneena lapsille ja oppilaille sekä monien verkko-ostos- tai viihdekeskuksena. Koulujen on pitänyt mukautua etäopiskeluun. Sairaalainfrastruktuuriin on kohdistunut valtavia paineita. Yksityisyritysten on täytynyt mukauttaa toimintaansa lähikontaktien välttämiseksi. Jotkin pandemian vaikutuksista voivat jatkua pidempäänkin, mikä luo uusia vaatimuksia rakennuksille ja niiden energia- ja resurssiprofiilille ja lisää entisestään tarvetta pitkälle meneville ja laajamittaisille perusparannuksille.

Kun Eurooppa kamppailee covid-19-kriisin kanssa, perusparannukset tarjoavat ainutlaatuisen tilaisuuden pohtia uudelleen, suunnitella uudelleen ja nykyaikaistaa rakennuksia siten, että ne soveltuvat vihreämpään ja digitaaliseen yhteiskuntaan ja tukevat talouden elpymistä.

Komissio on ehdottanut vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelmassa , että EU:n kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähennetään vuoteen 2030 mennessä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Energiatehokkuus on keskeinen osa toimintaa, ja rakennusala on yksi aloista, joilla toimia on tehostettava. Edellä mainitun 55 prosentin päästövähennystavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä EU:n on vähennettävä rakennusten kasvihuonekaasupäästöjä 60 prosentilla, niiden energian loppukulutusta 14 prosentilla sekä lämmityksen ja jäähdytyksen energiankulutusta 18 prosentilla . Siksi EU:n on kiireellisesti keskityttävä siihen, miten rakennuksista voidaan tehdä energiatehokkaampia, vähemmän hiili-intensiivisiä niiden koko elinkaaren aikana ja kestävämpiä. Kiertotalouden periaatteiden soveltaminen rakennusten perusparannuksiin vähentää materiaaleihin liittyviä rakennusten kasvihuonekaasupäästöjä.

Nykyisin tehdään vuosittain jonkinasteinen perusparannus vain 11 prosentille EU:n olemassa olevasta rakennuskannasta. Perusparannustöissä puututaan kuitenkin hyvin harvoin rakennusten energiatehokkuuteen. Energiaremonttien painotettu vuotuinen osuus on alhainen, yhden prosentin luokkaa. Pitkälle meneviä perusparannuksia, joilla vähennetään energiankulutusta vähintään 60 prosenttia, tehdään vuosittain vain 0,2 prosentille EU:n rakennuskannasta, ja joillakin alueilla energiaremonttien määrä on lähes olematon. Tällä vauhdilla rakennusalan hiilipäästöjen vähentäminen nollaan vaatisi vuosisatoja. Nyt on aika toimia.

Kyse ei ole ainoastaan energialaskujen pienentämisestä ja päästöjen vähentämisestä. Perusparannukset voivat avata lukuisia mahdollisuuksia ja tuottaa kauaskantoisia yhteiskunnallisia, ympäristöön liittyviä ja taloudellisia hyötyjä. Perusparantamisella rakennuksista voidaan tehdä terveellisempiä, ympäristöystävällisempiä, kaupunginosan sisällä toisiinsa liitettyjä, esteettömämpiä ja kestävämpiä äärimmäisiä luonnonilmiöitä vastaan, ja ne voidaan varustaa sähköisen liikkuvuuden latauspisteillä ja pyörätelineillä. Älykkäät rakennukset voivat tarjota yksityisyyttä kunnioittaen olennaisia tietoja kaupunkisuunnittelua ja -palveluja varten. Pitkälle menevät perusparannukset voivat vähentää paineita rakentaa viheralueille, mikä auttaa suojelemaan luontoa, biodiversiteettiä ja hedelmällistä maatalousmaata.

Rakennuksiin investoiminen voi myös antaa kipeästi kaivatun piristysruiskeen sekä rakennusalalle että koko taloudelle. Perusparannustyöt ovat työvoimavaltaisia, luovat työpaikkoja ja investointeja usein paikallisiin toimitusketjuihin, voivat synnyttää erittäin energia- ja resurssitehokkaiden laitteiden kysyntää ja tuovat pitkän aikavälin arvoa kiinteistöille. Vuoteen 2030 mennessä EU:n rakennusalalle voitaisiin luoda 160 000 uutta vihreää työpaikkaa perusparannusaallon avulla. Tämä voi olla erittäin hyödyllistä alalla, jolla yli 90 prosenttia toimijoista on pk-yrityksiä, joihin covid-19-kriisin taloudelliset vaikutukset ovat iskeneet ankarasti. Rakennustoiminta väheni 15,7 prosenttia vuoteen 2019 verrattuna, ja energiatehokkuusinvestoinnit vähenivät 12 prosenttia vuonna 2020. Vaikka elpymistä onkin odotettavissa, alaan kohdistuneet vaikutukset ovat todennäköisesti pysyviä.

Euroopalla on nyt ainutlaatuinen mahdollisuus toteuttaa perusparannuksia tavalla, joka edistää sekä ilmastoneutraaliutta että elpymistä. EU:n Next Generation EU ‑elpymisväline sekä EU:n monivuotinen rahoituskehys tarjoavat ennennäkemättömän määrän resursseja, joita voi käyttää myös elpymistä, selviytymiskykyä ja sosiaalista osallisuutta edistävien perusparannusten käynnistämiseen. Energiatehokkuuden parantaminen yhdessä esteettömyyden kanssa tekee rakennuksista käyttökelpoisempia ja kestävämpiä väestön ikääntyessä.