Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto: Yhteisön rakenteelliset toimet ja työllisyys" CdR 306/96 fin



Virallinen lehti nro C 042 , 10/02/1997 s. 0015



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto: Yhteisön rakenteelliset toimet ja työllisyys" () (97/C 42/03) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon valkoisen kirjan kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä uudelle vuosituhannelle siirtyminen ja sen mukanaan tuomat haasteet. COM(93) 700 final., ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksen työllisyyttä koskevasta seurannasta. KOM(95) 74 lopull., 8.3.1995, ottaa huomioon komission tiedonannon työllisyysjärjestelmien suuntauksista ja kehityksestä Euroopan unionissa; Euroopan työllisyysstrategia: uusimmat saavutukset ja näkymät. KOM(95) 465 lopull., 11.10.1995, ottaa huomioon Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten työllisyyttä, uusia ammatteja sekä alueellisia aloitteita ja näkymiä käsitelleen konferenssin tiedonannon (Firenzen kansainvälinen konferenssi, 9. 10.5.1996), ottaa huomioon asiakirjan "Eurooppalainen työllisyyden toimintaohjelma: Luottamussopimus". CSE(96) 1 final, 5.6.1996, ottaa huomioon Roomassa 14. 15.6.1996 järjestetyn, kasvua ja työllisyyttä käsitelleen kolmikantakonferenssin päätelmät, ottaa huomioon Firenzen Eurooppa-neuvoston (21. 22.6.1996) "puheenjohtajiston päätelmät". SN 300/96, ottaa huomioon maaliskuun 8. päivänä 1996 tekemänsä päätöksen laatia Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen 198 c artiklan neljännen alakohdan mukaisesti oma-aloitteinen lausunto aiheesta ja valtuuttaa valiokunta 8 "Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus sosiaalipolitiikka kansanterveys" lausuntoa valmistelemaan, ottaa huomioon valiokunta 8:n lokakuun 7. päivänä 1996 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 306/96 rév., esittelijä Pedro Sanz), sekä katsoo että Euroopassa on tällä hetkellä 18 miljoonaa työtöntä, katsoo että Maastrichtin sopimuksen lähentymiskriteerit laadittiin pääasiassa talous- ja rahaliiton edistämiseksi eikä työttömyyden ja köyhyyden torjumiseksi, katsoo että paikallis- ja alueviranomaisilla on velvollisuus puuttua kansalaisjärjestöjen sekä valtioiden ja unionin toimielinten avulla asioihin, kun työttömyyttä aiheuttavat yhteiskunnalliset prosessit vaarantavat kansalaisten perusoikeudet, sekä haluaa korostaa työllisyystekijöiden merkitystä tasoitettaessa Euroopan eri alueiden välisiä eroja, korostaa, kuinka tärkeää on saavuttaa parempi tasapaino sopivan makroekonomisen kehyksen ja työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen tähtäävien toimien välillä, haluaa tarkastella yhteisön rakennetoimia ja työllisyyttä alueellisesta ja paikallisesta näkökulmasta ja muistuttaa, että suoraan valituilla alue- ja paikallisviranomaisilla tulee olla määräävä osa työllisyysasioissa, ottaa huomioon vakavan työttömyysongelman, hyväksyi 13. ja 14. marraskuuta 1996 pitämässään 15. täysistunnossa (marraskuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. JOHDANTO 1. Tiedonannossaan "Yhteisön rakenteelliset toimet ja työllisyys" komissio erittelee ja arvioi rakennetoimien työllisyysvaikutuksia ja ehdottaa muutoksia kiinnittääkseen ohjelmia laadittaessa entistä enemmän huomiota työllisyyteen. Alueiden komitean mielestä rakennetoimien työllisyysvaikutusten arviointia odoteltaessa on tarpeen kokeilla uusia keinoja pysyvien työllistämismahdollisuuksien luomiseksi. Ei ole kyse rakennetoimien korvaamisesta, vaan niiden täydentämisestä. Komission käyttöönottama käsite "alueelliset työllisyyssopimukset" voisi olla koekenttä, jolla voitaisiin testata uusia, epätavanomaisia työllisyyttä luovia toimia. Alueiden komitean vankan käsityksen mukaan juuri alueellisella ja paikallisella kumppanuudella on oltava ratkaiseva vaikutus, kun näitä kokeiluja suunnitellaan ja toteutetaan. Jotta kokeilutoiminnasta saadaan riittävän laaja, vaaditaan riittäviä taloudellisia voimavaroja sekä sitä, että kansallisella tasolla jäsenvaltiossa tapahtuva lisärahoitus toteutuu. Toisaalta niin yhteisön, jäsenvaltioiden, alueiden kuin paikallistasonkin toimielimet ovat komission kanssa samaa mieltä siitä, että rakennerahastoista osaksi rahoitettujen toimien on edistettävä merkittävästi työpaikkojen luomista ja säilyttämistä, joka on yhteisön ensisijainen tavoite. 2. Firenzen huippukokous 21. 22. kesäkuuta 1996 oli sikäli merkittävä, että Euroopan komissio aikoi hankkia siellä poliittista tukea työllisyyttä ja työpaikkojen säilyttämistä koskeville ehdotuksilleen. Alueiden komitea katsoo, että Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa ottamalla kannalla () on vain suhteellista poliittista merkitystä, mikäli selvitetyn tavoitteen saavuttamisen kannalta välttämättömiä keinoja ei samalla oteta käyttöön jakamalla talousarvion varat uudelleen. Muiden aloitteiden lisäksi, joita AK tukee vilpittömästi, se kehottaa tämän vuoksi lisäämään ponnisteluja, jotta työllisyystoimet ja välittömien ongelmien ratkaisuun tähtäävät toimet saataisiin entistä paremmin täydentämään toisiaan. 3. AK katsoo, että kestävän työllisyyden luomiseksi alueille ja kunnille on annettava keskeinen osa, sillä nämä joutuvat suoraan tekemisiin työttömyysongelman kanssa ja pystyvät parhaiten arvioimaan yhteisön aluepolitiikan työllistämis- ja työpaikkojen säilyttämistoimien vaikutukset. 4. Komitea yhtyy komission tiedonannossa yhteisön rakennetoimista ja työllisyydestä esitetyn arvion yleislinjoihin ja ehdotuksiin ja kannustaa komissiota jatkamaan työtään tällä alalla. I. RAKENNETOIMIEN TYÖLLISTÄMISVAIKUTUKSEN TARKASTELU JA ARVIOINTI 5. AK on samaa mieltä komission kanssa rahastojen rakennetoimien työllistävästä ja työpaikkoja säilyttävästä merkityksestä niin tarjonnan kuin kysynnänkin kannalta. 6. Komitean mielestä on tärkeää, että alueiden perusrakenteiden tukeminen näkyy suoraan uusina, määrällisesti ilmaistavina ja pysyvinä ja säilyvinä työpaikkoina, jos mahdollista siten, että niistä hyötyvät alueen työttömät. 7. AK on samaa mieltä siitä, että myönnettäessä yrityksille suoria tukia on pidettävä tiukasti kiinni tähän liittyvästä työllistämisehdosta työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen osalta. 8. AK korostaa, että erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille tarjottavien palvelujen välillisiä tukitoimia on tehostettava, sillä palvelujen avulla yritykset voivat sopeutua joustavammin kysynnän muutoksiin. Samoin on tarpeen auttaa yhteiskunnallis-taloudellisten ja teknologisten muutosten seurauksena syntyneitä sekä innovaation edistämiseen osallistuvia pk-yrityksiä vakiinnuttamaan asemansa ja luomaan näin eräänlaisia muurinmurtajia taistelussa työllisyyden laadun parantamiseksi. 9. Komitea korostaa inhimillisten voimavarojen kehittämisen merkitystä sen monien kilpailukykyyn, kasvuun ja työllisyyteen kohdistuvien vaikutusten vuoksi ja katsoo, että koulutusjärjestelmä varsinkin ammattikoulutus tulee kytkeä yritysmaailmaan työvoiman kysynnän ja tarjonnan sovittamiseksi toisiinsa. II. TYÖLLISYYSVAIKUTUKSET VAIHTELEVAT TAVOITTEEN MUKAAN 10. Alueiden komitea pitää valitettavana, että alueiden välillä on rakennetoimien ponnisteluista huolimatta edelleen eroja työllistämismahdollisuuksissa, ja vaatii, että nämä erot poistetaan ja työllisyys nähdään osana kilpailukykyä. Komitea varoittaa kuitenkin pyrkimästä rakennerahoituksella liian moniin samanarvoisiin tavoitteisiin, koska sellainen saattaa johtaa hajanaisuuteen. 11. Alueiden komitea on tietoinen siitä, että rakennetoimien tavoitteena on parantaa alueiden yleisiä taloudellisia edellytyksiä sellaisten olosuhteiden luomiseksi, joissa yritysten on mahdollista luoda pysyviä työpaikkoja. Alueiden komitean mielestä kestävän talouskehityksen kannalta rakennerahastojen luomia välineitä ei sen vuoksi pidä käyttää kulutusmenoihin, jotka luovat työllisyyttä vain tilapäisesti. 12. AK kehottaa painokkaasti yhteisöä ja jäsenvaltioita tukemaan laajaa alueellisten strategisten työmarkkinaryhmien perustamista maissa, joissa ei ole julkisen ja yksityisen sektorin työmarkkinaosapuolten yhteistoimintajärjestelmää. Ryhmien tehtävänä olisi ohjata eri ohjelmia ja hankkeita käyttäen hyväkseen Euroopan eri alueilla saatuja kokemuksia. Tavoitteen 1 kohdealueet 13. Alueiden komitea katsoo, että näillä alueilla tärkeintä on työpaikkojen luominen. Talouslaman iskiessä työttömyys alkaa perinteisesti kasvaa nopeimmin juuri näillä alueilla, mikä on merkki niiden taloudellisen pohjan hauraudesta. Komitea huomauttaa, että henkeä kohden lasketun BKT:n erojen tasoittumisen tulee heijastua nykyistä suoremmin työllisyyden yleiseen kasvuun sekä työttömyyslukujen alueellisten erojen kaventumiseen. Komitea katsoo, että kestävän työllistämiskehityksen vahva taloudellinen pohja luodaan yhdistämällä uudenaikaistamistoimia ja perusrakenneinvestointeja oikeassa suhteessa henkisiin investointeihin sellaisen yleissuunnitelman mukaan, jota leimaavat paikallisten julkisten ja yksityisten toimijoiden vuorovaikutus. 14. AK painottaa tarvetta laatia paikallisia kehitysstrategioita, sillä tämä edellyttää monien sekä julkis- että yksityissektorin toimijoiden osallistumista. Tässä yhteydessä ehdotetaan yhteistyösuhteiden edistämistä sekä yleisiä tukia syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden palauttamiseksi työelämään ja yhteiskuntaan toteutettavien ohjelmien ja alaohjelmien hallinnolle. Tavoitteen 2 kohdealueet 15. AK:n mielestä uusi toimintaohjelma vuosille 1997 1999 tarjoaa mahdollisuuden tukea toimia, joilla on suoria työllisyysvaikutuksia, mikäli etusijalle asetetaan todellinen monipuolistaminen ja tuetaan sellaisten yritysrakenteiden luomista, joilla on mahdollisuus säilyä hengissä ja vahvistua. 16. AK kehottaa komissiota hyväksymään sellaisen valintaperusteen, jonka avulla taantuvat teollisuusalueet voitaisiin ottaa alueellisten tukitoimien piiriin vaihtoehtona rakenteellisille tukitoimille. Tavoitteena on luoda työllistävä yhtenäinen yrityskehityspolitiikka. 17. Komitea on tyytyväinen paikallistason, jolla kaikki poliittisten tukitoimien osat sekoittuvat, kasvavaan merkitykseen. Se korostaa, että kaikkien yhteiskunnallis-taloudellisten toimijoiden osallistuminen tavoitteen 2 toimintaohjelman laadintaan ja kehittämiseen on tärkeää. 18. AK katsoo, että paikallistason toimijat ovat osoittautuneet erityisen tehokkaiksi tavoitteen 2 alueilla: inhimillisten ja taloudellisten voimavarojen valjastamisessa tukemaan uusien yritysten perustamista ja kehittämistä sekä työpaikkojen luomista ja säilyttämistä nykyisissä yrityksissä, rakennemuutoksesta johtuvan työttömyyden voittamisessa (pitkäaikaistyöttömät, nuoret, naiset, vammaiset jne.), uusien työllistävien alojen kehittämisessä. Tavoitteiden 5 ja 6 kohdealueet 19. Alueiden komitea on tietoinen rakennerahastojen maaseudun kehitykselle antamasta etusijasta. Komitea on huolissaan tavoitteisiin 5a, 5b ja 6 kuuluvien alueiden poikkeusasemasta: ne eivät voi jäädä maailmantalouden ulkopuolelle, mutta yhteiskunnallis-taloudellisten ominaispiirteidensä takia niiden on myös vaikea liittyä sen osaksi. Haasteena on edistää maaseudun erityispiirteet huomioon ottavia tuottavia investointeja. 20. AK muistuttaa, että tulee kehittää yleisstrategia rakennerahastoista osittain rahoitettujen toimien tehokkaaksi yhdistämiseksi yhteisen maatalouspolitiikan toimiin. Vaikeutena on ristiriita maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantamisen ja maaseudun asuttuna pitämisen tavoitteiden välillä. Alueiden komitea muistuttaa lisäksi, että komission tiedonannossa ei ole tuotu esille tavoitteeseen 6 liittyviä päämääriä ja menettelytapoja samalla tavalla kuin muiden tavoitteiden osalta. Tavoite 6 rinnastetaan EU:n säännöksissä ja käytännössä tavoitteeseen 1. Tavoite 6 ei koske ainoastaan maaseutualueita. Tavoitteen 5a kohdealueet 21. Alueiden komitea katsoo, että maatalouden rakenteita sekä jalostus- ja jakeluteollisuutta on ajanmukaistettava, ja kehottaa lisäämään aloitteita maanviljelyn monimuotoistamiseksi sekä toteuttamaan nuorille tarkoitettuja erityiskoulutusohjelmia, jotka houkuttelevat kehittämään täydentävää toimintaa maaseudulle. 22. AK kehottaa komissiota tukemaan kansainvälisiä messuja maanviljelyksen ja elintarviketeollisuuden laadun parantamiseksi sekä vastaavanlaisia toimia tuotteille, joista ei käydä kansainvälistä kilpailua ja joita erottaa vain niiden alkuperä. Tavoitteiden 5b ja 6 kohdealueet 23. AK yhtyy komission näkemyksiin muita aloja kuten ympäristöä, palveluja, kulttuuria ja matkailua koskevien toimien monipuolistamisesta. Maaseutumatkailun edistäminen on osoittautunut hyväksi käynnistimeksi muun siihen liittyvän toiminnan kehittämiselle. Tavoitteiden 3 ja 4 kohdealueet 24. Alueiden komitea korostaa, että tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvät toimet koskevat läheisimmin työllisyyttä. AK toteaa, että nämä toimet toteutetaan epäsuotuisissa oloissa, jotka johtuvat sitkeästä joukko- ja pitkäaikaistyöttömyydestä ja kiihtyvästä talouden rakennemuutoksesta, joiden uhriksi joutuvat ensimmäisinä työmarkkinoilla heikoimmassa asemassa olevat henkilöt. 25. AK toteaa, että jäsenvaltioiden kansallisen työllisyyspolitiikan on syytä olla yhdenmukaista rakenteellisten tukitoimien kanssa. III. MAHDOLLISET MUKAUTUKSET: ENEMMÄN JA PAREMPIA TOIMIA TYÖLLISYYDEN PARANTAMISEKSI NYKYISEN TOIMINTASUUNNITELMAN RAJOISSA Kestävän kehityksen edellytysten varmistaminen pitkällä aikavälillä 26. AK on vakuuttunut siitä, että aineettomat investoinnit ovat merkittävä tekijä työllisyyden kiihtyvän kasvun sekä työn entistä dynaamisemman organisoinnin kannalta, joka liittyy välittömästi työllisyyden lisääntymiseen. 27. Alueiden komitea toteaa, että koulutusta ja työhön perehdyttämistä parannetaan siten, että ihmiset osallistuvat itse koulutukseensa yrityksessä, sekä luomalla uusi viitekehys, jossa alueilla ja kunnilla on merkittävä tehtävä. 28. Komitea kannattaa yhteisön, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistason toimia yrityksille suunnattujen tukipalvelujen tehostamiseksi sekä komission ajatusta käyttää rakennetoimien osarahoitusta pk-yritysten laadukkaiden palvelujen kysynnän tukemiseen. 29. AK pitää pyrkimistä kokonaisvaltaiseen laatuun yritysten kilpailukyvyn avaintekijänä. Alueiden ja kuntien yrityspalveluja tarjoavien elinten tulee soveltaa organisaatioonsa ja toimintaansa sellaisia laatukriteereitä, jotka kannustavat yritysjohtajia ja asiakkaita etsimään näitä palveluja. 30. Komitean mielestä on oleellisen tärkeää yhdistää pk-yritysten neuvonta- ja tukipalveluihin rahoituspalvelut ja edistää näin mahdollisuuksien mukaan yritysten kasvua, mikä johtaa keskipitkällä aikajänteellä työllisyyden kasvuun. 31. AK ymmärtää, että innovaatio on aluekehityksen keskeinen osatekijä. Tämän vuoksi komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdottamiin teknologisen innovaation tukitoimiin ja katsoo, että innovaatiota koskevassa vihreässä kirjassa ehdotettuja toimia on syytä edistää. Erityisesti yritysten välistä yhteistyötä ja muilla alueilla saavutettujen hyvien kokemusten hyödyntämistä tulee tehostaa. Alueiden komitea ehdottaa, että komissio ryhtyisi toimiin, joilla teknologisten innovaatioiden kehittämiseen vaadittavia omavastuuosuuksia alennetaan tukitoimin niin, että työttömillä, työntekijöillä ja toimihenkilöillä on mahdollisuus omatoimiseen innovatiiviseen työhön. Kasvun työllistävän vaikutuksen voimistaminen 32. Alueiden komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että työllisyystekijöitä tulee painottaa mahdollisimman paljon valintaperusteena rahoitettaessa perusrakenteita ja tuottavia investointeja. 33. AK toteaa, että alue- ja paikallistaso sopivat parhaiten tehostamaan perusrakennetöiden ja investointitukien liitännäistoimia. Näin niistä saadaan suuriin mahdollinen hyöty paikalliselle työllisyydelle, kun nämä näkökohdat yhdistetään alueiden strategisiin kehittämissuunnitelmiin. Mahdollisten alueellisten työllisyysstrategiaryhmien perustaminen ja niiden verkostot luovat alueellisia työllisyyssopimuksia tehtäessä puitteet yhteistyölle, joka helpottaa työvoiman määrällisten ja laadullisten tarpeiden kartoitusta sekä alueellisia ja paikallisia mahdollisuuksia hyödyntävän yleisen toimintasuunnitelman laatimista. 34. Komitea kannattaa innovaatioalueiden luomista ja kehottaa komissiota edistämään pk-yritysten keskinäistä ja suurempien yritysten kanssa tehtävää yhteistyötä uusiin työpaikkalähteisiin sopivan rakennemuutoksen aikaansaamiseksi. 35. AK katsoo, että alue- ja paikallishallinnon on mahdollisuuksiensa mukaan toimittava esimerkkinä kannustaen työn ja työaikojen dynaamista uudelleenjärjestelyä, mikäli tämä auttaa parantamaan työllisyystilannetta. Alueiden komitea ehdottaa, että komissio tukitoimin pyrkisi edistämään erilaisia työn uudelleenjärjestelyn ja työnjakamisen kokeiluja, jotta pystyttäisiin hälventämään asiaan kohdistuvia ennakkoluuloja ja saamaan aikaan uusia mahdollisuuksia. Ympäristöä säästävän kasvun edistäminen 36. Alueiden komitea esittää komission tiedonantoa "Yhtenäisyyspolitiikka ja ympäristö" () koskevassa tiedonannossaan huomioita rakennetoimien ja työllisyyden kaksitahoisesta suhteesta. 37. Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että ympäristöön liittyvä toiminta edellyttää yleensä paljon työvoimaa ja edistää suuresti torjumaan työttömyyttä. Tästä huolimatta, kuten mainitussa lausunnossa sanotaan, "Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyviä suuria liikennehankkeita ei seuraa tarkka erittely ulkoisista yhteiskunnallis-taloudellisista ja ympäristövaikutuksista". Tämän vuoksi alueellista ympäristöseurantaa tulee tehostaa, jotta saadaan tarkka kuva ympäristön tilasta kullakin seudulla ja voidaan arvioida tulevien hankkeiden vaikutusta ympäristöön sekä työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen. 38. AK korostaa niin sanotun "ekosektorin" työllistämismahdollisuuksia. Alue- ja paikallishallinto, jotka vastaavat paljolti tämän alan markkinoiden kysynnästä, eivät pysty yksin kattamaan niiden kustannuksia. Tämän lisäksi ympäristöalalla on tiettyjä työpaikkoja, jotka eivät ole suoranaisesti kannattavia, mutta joita kenties tarvitaan ekoalan kasvattamiseksi tulevaisuudessa (esim. ympäristövalvontaan liittyvät työpaikat). AK toistaakin, että paikalliset hallintoelimet eivät kykene yksin kantamaan uusien ympäristöalan työpaikkojen luomisen kustannuksia. 39. Alueiden komitea toteaa, että tavoitteen 2 alueiden rakennemuutos merkitsee joissain tapauksissa tuotantorakenteen monipuolistamista palvelu-, matkailu- ja muiden uusien alojen suuntaan. Tämä edellyttää, että alueen ympäristönparannustoimille jätetään tilaa ja mm. ympäristöalan perusrakenteisiin sekä kulttuuri- ja luonnonympäristön hyödyntämiseen liittyviä toimia voidaan rahoittaa yhdessä. IV. TALOUDELLISEN YHTEISVASTUUN JA YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN ENTISTÄ PÄÄTTÄVÄMPI EDISTÄMINEN 40. AK:n mielestä yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen integrointiin sekä yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen tulisi ottaa entistä päättävämpi asenne, sillä työttömyyden kasvu on huonontanut työmarkkinoilla jo ennestään haavoittuvimpien ryhmien asemaa. 41. Komitea suhtautuu myönteisesti ajatukseen aktiivisen politiikan suosimisesta passiiviseen, työttömyyskorvaukseen perustuvaan politiikkaan nähden. Oikeus työttömyyskorvaukseen olisi liitettävä nykyistä kiinteämmin kouluttautumiseen ja pätevöitymiseen, joilla ehkäistään pitkäaikaistyöttömyyttä ja syrjäytymistä. 42. Komitea muistuttaa, että hyväksytyn ns. "mainstreaming" -periaatteen nojalla on kaikkia hankkeita tarkasteltava myös sen kannalta, miten ne työllistävät erikseen naisia ja miehiä. Naisten työllisyystilanne on monessa jäsenmaassa edelleen huolestuttavan heikko, joten naisten työllisyyteen on kiinnitettävä nopeasti huomiota. Maaseudun naisten työtilaisuuksien luominen vaatii erityisiä ponnistuksia. V. YHTEISTYÖN KEHITTÄMINEN JA LISÄÄMINEN OSANA RAKENTEELLISIA TUKITOIMIA 43. Rakennerahastoista rahoitettavien, julkisia perusrakenteita välittömästi koskevien investointien tärkeyden ja niiden yrityksille aiheuttaman kerrannaisvaikutuksen takia AK katsoo, että talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden on ehdottomasti osallistuttava investointien täytäntöönpanoon liittyvään tutkimukseen, keskusteluun, tiedottamiseen ja analysointiin. Komitea katsoo, että talous- ja yhteiskuntaelämän tahojen roolin vahvistamiseksi on tärkeää liittää ne tehokkaasti seurantakomiteoihin. 44. Arvioinnin suhteen AK toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen ja vastuun aste ja muoto vaihtelevat suuresti yleensä kunkin jäsenvaltion institutionaalisten erityispiirteiden ja rahastojen niissä rahoittamien "tukimuotojen" () mukaan. Alueviranomaiset osallistuvat arviointiin muita enemmän sellaisissa jäsenvaltioissa, joiden poliittisessa ja institutionaalisessa järjestelmässä alueparlamentit ja -hallitukset ovat tärkeässä osassa. Näissä maissa aluehallinnot vaativat lisää taloudellisia ja inhimillisiä voimavaroja arvioinnin kustannuksiin ja arviointimenetelmien parantamiseen, jotta ne voivat täyttää tehtävänsä tehokkaammin. Kun arvioinnista vastaavat sekä kansalliset että alueelliset viranomaiset, aluehallinnon osuutta tulee lisätä arvioinnin tehostamiseksi. Maissa, joissa alueviranomaisilla ei ole rakennerahastojen toimintaohjelmia ja hallintoa koskevia toimeenpanotehtäviä, olisi hyvä lisätä alue- ja paikallistason poliittista osallistumista päätöksentekoon ja ohjelmien arviointiin. VI. UUDET NÄKYMÄT Alueiden komitea, jonka tavoitteena on tehostaa rakennetoimien työllistävää vaikutusta, toteaa seuraavaa: 45. Firenzen huippukokouksen päätelmät AK kehottaa harkitsemaan käynnissä olevassa hallitusten välisessä konferenssissa työpaikkojen luomis- ja säilyttämistavoitteen liittämistä Euroopan unionin perustamissopimukseen samalle tasolle kuin muut rakennerahastojen 130 a artiklassa mainitut tavoitteet, kuitenkin huomioon ottaen, että vastuu työllisyyspolitiikasta kuuluu jäsenvaltioille. AK kehottaa komissiota läheisyysperiaatteen laajan tulkinnan nojalla, ja jotta tästä periaatteesta ei tulisi liian abstraktia, muuttamaan tulevaisuudessa asetuksia niin, että niissä säädetään alueidemme ja kuntiemme edustuksellisesta osallistumisesta rakennerahastoista myönnettävien tukien hakemus- ja myöntömenettelyyn. AK toivoo, että Firenzen Eurooppa-neuvostossa pk-yrityksille varattujen tukikehyksien ohjelmointia ja uudelleenohjelmointia koskevat suuntaviivat pannaan täytäntöön. AK katsoo, että on tarpeen kehittää sopivia keinoja valvoa alueellisesti välitöntä ja välillistä työpaikkojen luomista ja säilyttämistä koskevien vaikutussuunnitteiden sekä lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä tavoitteen 1 (uudelleenohjelmointi ja devalvaatiokynnys) ja tavoitteen 2 toisen vaiheen (1997 1999) uusien hankkeiden määräysten noudattamista. AK on tyytyväinen Firenzen Eurooppa-neuvoston myönteiseen mainintaan paikallisista työllistämisaloitteista, sillä näiden avulla voidaan tunnistaa paikalliset vahvat puolet ja heikkoudet, mikä tehostaa yhteisön ja jäsenvaltioiden työllistämisohjelmia. 46. Alueelliset työllisyyssopimukset Komitea arvioikin, että komission Firenzen Eurooppa-neuvoston kokouksessa esittämät alueelliset työllisyyssopimukset tarjoavat esimerkillisen mahdollisuuden saada alue- ja paikallistason toimijat liikkeelle työllisyyden hyväksi siten, että toiminta lähtee rakennerahastoista. Alue- ja paikallisyhteisöt ovat valmiita sitoutumaan komission ajatukseen alueellisten työllisyyssopimusten luomisesta; nämä yhteisöt voivat neuvotella ja muotoilla sopimusten sisällön täyttä itsemääräämisoikeutta käyttäen; komitea tukee komission aloitetta toimia näiden sopimusten edistäjänä sekä Euroopan alueiden ja kuntien välisen kokemustenvaihdon järjestäjänä. Tämän vuoksi AK ehdottaa, että tarkoitukseen myönnetään käytettävissä olevien varojen puitteissa lisärahoitusta, joka tehostaisi toimenpiteitä, koska näin niihin saataisiin mukaan kaikki julkiset tahot ja työmarkkinaosapuolet. AK jättää Dublinin huippukokoukselle alueellisia työllisyyssopimuksia koskevan erityislausunnon ja toivoo, että tuet tarkistetaan ennen niiden käyttöönottoa vuonna 1997. 47. Rakenteellisten tukitoimien työllisyysvaikutusten määrällinen ilmaiseminen Tällä hetkellä rakennetoimien määrällistä ja laadullista vaikutusta on vaikea arvioida ja vielä vaikeampi ennustaa. Tämän vuoksi AK pitää välttämättömänä määrittää mekanismit, joiden avulla rakennerahastot voivat luoda työpaikkoja, sekä syyt, jotka johtavat kokonaisvaikutuksen aliarvioimiseen tai liioitteluun. AK pahoittelee, että liikumme alueella, jolla ei ole vakiintunutta tieteellistä metodiikkaa, ja pitää kunkin maan institutionaalisten organisatoristen erityispiirteiden vuoksi välttämättömänä löytää joustavia ja käytännöllisiä ratkaisuja. AK painottaa, että on ratkaisevan tärkeää saada aikaan säännöllisiä, tarkkoja ja vertailevia tilastoja, jotka osoittavat, minkätyyppisiä työpaikkoja hankkeet kullakin alueella ovat luoneet. Tämän takia se kehottaa kehittämään entistä parempia tietojenkeruumenetelmiä ja yhdenmukaistamaan kansallisten hallitusten antamia määritysperusteita. Tämän täytyy kuitenkin ensisijassa tapahtua nykyisiä menetelmiä kehittäen. AK tukee komission kantaa, jonka mukaan tulee laatia entistä soveltuvampia ja alueelliset erot paremmin huomioon ottavia arviointimenetelmiä, joiden avulla saadaan parempi käsitys työpaikkojen luomista ja säilyttämistä koskevista määrällisesti ilmaistavista tavoitteista. Näin toimien seuranta helpottuu, kun voidaan kehittää väliaikaisten tulosten arviointikeinoja samaan aikaan hyväksyttyjen toimien (varsinkin työllistämisen kannalta tehokkaimpien toimien) toteuttamisen kanssa. 48. Lopuksi AK kehottaa komissiota käyttämään EAKR:n 10 artiklan sekä Euroopan sosiaalirahaston 6 artiklan puitteissa kaikki asetuksissa kokeiluhankkeisiin määrätyt varat ja käyttämään työllisyystekijöitä valintaperusteena. Alueiden komitea kiirehtii komissiota rahoittamaan määrärahojensa puitteissa tiedon ja kokemusten vaihtoa esimerkiksi seminaariohjelmien sekä kirjallisen ja sähköisen materiaalin avulla, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voisivat hyödyntää olemassaolevaa kokemusta rakennerahastojen alaisia alueellisia ja paikallisia ohjelmia suunnitellessaan. Bryssel, 14. marraskuuta 1996. Alueiden komitean puheenjohtaja Pasqual MARAGALL i MIRA () KOM(96) 109 lopull. () "Eurooppa-neuvosto panee merkille mahdollisuuden suunnata rakennepolitiikka enemmän työllisyyden luomiseen, kuten komissio suosittaa. Tämä ei saa olla perusperiaatteiden tai nykyisen lainsäädännön vastaista eikä vähentää rakennerahastojen varoja. Eurooppa-neuvosto kannattaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseen yhteistyössä EIP:n kanssa myönnettyjen varojen sekä paikallisten työllisyysaloitteiden tukemisen tärkeimpiä tavoitteita. Komissio esittää selonteon näiden periaatteiden soveltamisesta ennen Dublinin Eurooppa-neuvostoa." () KOM(95) 509 lopull. () Kansalliset, alakohtaiset, alueelliset ja paikalliset ohjelmat.