EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.12.2011 
SEK(2011) 1473 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
 
Oheisasiakirja 
NEUVOSTON ASETUS 
välineen perustamisesta  ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten 
 
{KOM(2011) 841 lopullinen} 
{SEK(2011) 1472 lopullinen}  
 
FI 2   FI Tšernobylin onnettomuus vuonna 1986 ja Fukus hima-Daiichin onnettomuus vuonna 2011 
osoittivat ydinturvallisuuden maailmanlaajui sen tärkeyden. Jotta täytettäisiin Euratomin 
perustamissopimuksen tavoite saada aikaan sellaiset turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuva t, Euroopan atomienergiayhteisön (jäljempänä 
’yhteisö’) olisi voitava tukea ydintur vallisuutta kolmansissa maissa.  
Yhteisön on erityisesti tarpeen jatkaa pyrkimyksiään tukea to imivan ydinmateriaalivalvonnan 
toteuttamista kolmansissa maissa hyödyntäen sen ydinmateriaalivalvontatoimiaan Euroopan 
unionissa. 
Aikaisemmin edellä mainittuja tavoitteita edistettiin TACIS- ja PHARE-ohjelmien 
ydinturvallisuusohjelmilla. Vuodesta 2007 lähtie n ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä 
kolmansien maiden kanssa on edistetty ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineellä ja yhteistyötä EU:hun liittymistä valmistelevien ma iden kanssa liittymistä valmistelevalla 
tukivälineellä (IPA).  
1. O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
Ydinturvallisuuden ja säteilysuojelun korkean tason edistäminen ja täytäntöönpano pelkästään 
EU:n rajojen sisäpuolella ei välttämättä riit ä suojaamaan asianmukaisesti unionin väestöä ja 
ympäristöä. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet selvästi, että ydinonnettomuuksien 
terveydelliset, sosiaaliset, ympäristölliset ja talo udelliset vaikutukset voivat laajeta pitkälle yli 
kansallisten rajojen ja mahdollisesti koko ma ailmaan. Sen vuoksi EU:n on suunniteltava 
yhdessä kolmansien maiden ja etenkin naapurim aidensa kanssa toimia, joiden yleisenä 
tavoitteena on edistää ydinturv allisuuden ja säteilysuojelun korkeaa tasoa koko maailmassa. 
Samalla tarvitaan toimia tehokkaan ydinmateri aalivalvonnan tukemiseksi kolmansissa maissa. 
Tähänastisen kokemuksen ja kansainvälis en tilanteen keh ityksen tarkastelu  
Suurten ydinonnettomuuksien perussyyt ovat liittyneet pääasiallisesti 
ydinturvallisuuskulttuurin, turvasuunnittelun (ydinlaitosten turvallisuuteen liittyvät 
näkökohdat) ja käyttöturvallisuuden puutteeseen. Sen vuoksi Euroopan unionin ydinturvallisuutta koskevissa yh teistyöohjelmissa katsottiin aihe elliseksi keskittyä ydinalan 
toiminnanharjoittajiin, jotta parannettaisii n tilannetta kentällä, sekä ydinalan 
sääntelyviranomaisiin, jotta nii llä olisi riittävät te kniset valmiudet ja riippumattomuus asiaa 
koskevien ydinturvallisuusvaatimusten noudatt amisen valvomiseen. Ydinturvallisuuteen 
liittyvässä yhteistyössä olisi edelleen keskityttävä ensisijaisesti ydinalan 
sääntelyviranomaisiin. Lisäksi olisi säilyte ttävä mahdollisuus tehdä erityistilanteissa 
yhteistyötä ydinalan toiminna nharjoittajien kanssa EU:ssa Fukushima-Daiichin 
onnettomuuden jälkeen laadittujen kattavien ja a vointen turvallisuus- ja riskinarviointien 
(stressitestien) toteuttamise n ja tulosten perusteella.  
Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen  huoltoa ja loppusijoitusta koskeva yhteistyö 
on ollut tärkeä osa ohjelmaa; yhtä tärkeää on yhteistyö entisten ydinvoimala-alueiden kunnostamisessa ympäristön kannalta turvallisiks i, mihin vaaditaan kansainvälistä apua. 
Näiden olisi tulevaisuudessakin kuuluttava välin eestä ensisijaisesti rahoitettaviin aloihin. 
 
FI 3   FI Kansainvälisen yhteistyön edistäminen erityises ti Kansainvälisen atomienergiajärjestön 
(IAEA) kautta on jatkossakin erittäin tärke ää eri toimijoiden tote uttamien hankkeiden 
koordinoinnin ja resurssien mahdollisimma n tehokkaan käytön varmistamiseksi. 
2. TOISSIJAISUUSPERIAATETTA KOSKEVA ANALYYSI  
Vain EU, jossa on 27 yhteistä politiikkaa ja strategiaa noudattavaa jäsenvaltiota, kykenee 
saavuttamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi tarvittavan kriittisen massan. 
Yksittäisten jäsenvaltioiden toiminta jää helposti rajalliseksi ja hajanaiseksi, ja hankkeet ovat usein liian pieniä, jotta niillä voitaisiin saad a aikaan kestäviä vai kutuksia. Samalla tämä 
kriittinen massa antaa EU:lle paremmat mahdollisuudet käydä poliittista vuoropuhelua 
kumppanimaiden hallitusten kanssa. Tämän osoittaa esimerkiksi EU:n vahva asema G8-
maiden sekä suuria ydinturvallisuusrahas toja kansainvälisten lahjoittajien puolesta 
hallinnoivan Euroopan jälleenrake nnus- ja kehityspankin kanssa  (EBRD) kanssa käytävissä 
neuvotteluissa. Koordinoijana toimiminen on EU:lle luontaista, ja se voi näin käyttää vaikutusvaltaansa lähes kaikilla kansainväliste n suhteiden osa-alueil la, mihin sen yhteistä 
politiikkaa ja strategiaa noudattavat jä senvaltiot eivät yksinään pysty.   
3. EU:
N ALOITTEEN TAVOITTEET  
Nykyisellä välineellä on tarkoitus edistää ydint urvallisuuden, säteilysuoj elun ja tehokkaan ja 
toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa.  
Nyt ehdotetun uuden välineen yleiset tavoitteet ja soveltamisala ovat samat kuin nykyisessä 
ydinturvallisuuteen liitty vän yhteistyön välineessä: yhteisö rahoittaa tukitoimenpiteitä, joilla 
on tarkoitus edistää ydinturvallisuuden, säte ilysuojelun ja tehokkaan ja toimivan 
ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa tämän asetuksen 
säännösten mukaisesti . Näitä tavoitteita edistetään seuraavilla toimenpiteillä: 
• mahdollisimman tiukkojen ydinturvallisuusvaatimust en ja säteilysuojelun edistämisen ja 
täytäntöönpanon tukeminen kolmansien maiden  ydinlaitoksissa ja  radiologisissa 
käytännöissä; 
• käytetyn ydinpolttoaineen loppus ijoitusta, ydinjätehuoltoa, ydi nlaitosten käytöstäpoistoa 
ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostami sta koskevien vastuullisten strategioiden 
laatimisen ja täytäntöönpanon tukeminen;  
• toimivien kehysten ja menetelmien edistämisen ja täytäntöönpanon tukeminen 
ydinmateriaalivalvonnan parantamiseksi maailmanlaajuisesti. 
EU:n toimien painopisteet ja edellytykset määritellään kuitenkin tarkemmin uudelleen uuden 
välineen puitteissa. 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Vaikutusten arvioinnissa tarkasteltiin seuraavia neljää toimintavaihtoehtoa: i) ”EU:n toimia ei 
jatketa” (luovuttaisiin ydinturvallisuuteen liitty vän yhteistyön välineest ä); ii) ”ei muutosta” 
(yhteistyötä kolmansien maiden kanssa jatke ttaisiin nykyisen asetuks en puitteissa); iii) 
 
FI 4   FI ”nykyisen asetuksen tarkistaminen” ja iv) ”uud en välineen perustamin en”, johon sisältyisi 
nykyisen asetuksen soveltamisalan lisäksi osa ny kyisen vakautusvälineen soveltamisalasta. 
Nykyisen asetuksen tarkistaminen oli näistä neljästä tarkimmin ar vioitu vaihtoehto. Asetusta 
tarkistamalla voitaisiin  ottaa huomioon kansainvälisen ydintu rvallisuustilante en kehitys ja 
tähän mennessä saadut kokemukset, ja samalla ol isi tilaisuus määritellä tarkemmin yhteistyön 
edellytykset ja ensisijaiset alat. Tarkistuksessa voitaisiin muuttaa asetuksen maantieteellistä soveltamisalaa sisällyttämällä s iihen kaikki yhteistyön edellyt ykset täyttävät kolmannet maat 
(EU:n ulkopuoliset maat), myös nykyiset lii ttymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) 
tuensaajamaat sekä teollisuusmaat  ja korkean tulotason maat.  
Nykyisen asetuksen oikeusperusta on Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimus. 
Kun otetaan huomioon EU:n nykyinen ydinturv allisuutta koskeva lainsäädäntökehys, 
tulevassa asetuksessa olisi käytettävä tätä  samaa oikeusperustaa, ellei soveltamisalan 
laajentaminen vaadi useita oikeusperustoja. 
5. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Ydinonnettomuuksilla voi olla vakavia terveyde llisiä, sosiaalisia, ympäristöllisiä ja 
taloudellisia vaikutuksia, kuten Tšer nobylin onnettomuus vuonna 1986 ja Fukushiman 
onnettomuus vuonna 2011 osoittivat. Molemmat onne ttomuudet johtivat la ajojen alueiden 
saastumiseen, kuolonuhreihin ja  väestön evakuointiin ja uude lleensijoittamiseen. Lisäksi 
niiden seurauksena poistettiin käytöstä ta i purettiin kalliita ydinvoimalaitoksia, joiden 
menetetty sähköntuotanto oli korvattava muilla  energialähteillä. Tällaiset onnettomuudet 
vaikuttavat myös joidenkin maiden ener gialähdevalikoimaa koskeviin valintoihin 
(ydinenergian käytön lykkääminen  tai asteittainen luopuminen ydinenergiasta), joista voi 
seurata ympäristövaikutuksia , kun ydinlaitokset korvataan  esimerkiksi fossiilisten 
polttoaineiden tai vesivoiman käytöllä.  
EU:n ehdottamien toimien tarkoituksena on auttaa ehkäisemään ennalta ydinonnettomuuksia, 
minimoimaan niiden seuraukset (hätävalmi ustoimilla) sekä lievittämään vaikutuksia 
onnettomuuden sattuessa. Jokaisella arvioinni ssa tarkastelluista toimintavaihtoehdoissa 
pyritään näihin tavoitteis iin. Vaihtoehto ”Ei jatket a EU:n toimia” (luovutaan 
ydinturvallisuuteen liittyvän yht eistyön välineestä) kuitenkin j ohtaisi todennäköisesti siihen, 
että suurin osa nyt käynnissä ol evista ydinturvallisuutta koskevista EU:n ulkoisista toimista 
keskeytettäisiin. 
6. TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
”Nykyisen asetuksen tarkistamista” koskeva vaih toehto poistaisi nykyiset epävarmuustekijät 
ja epäjohdonmukaisuudet ja tarjoaisi tilaisuuden määritellä selkeästi yd inturvallisuuteen ja 
ydinmateriaalivalvontaan liittyvän EU:n yhtei styön painopisteet. Maan tieteellisten ja 
aihekohtaisten tavoitteiden ja painopisteiden selkeämpi määrittely itse asetuksessa tehostaisi 
välineen täytäntöönpanoa. Tämän voitaisiin odo ttaa johtavan hankesyklin hankkeen eri 
vaiheiden nykyistä toimivampaan ja ripeämpään hallinnointiin. 
Vaihtoehtoihin ”ei muutosta” ja ”uuden välineen perustaminen” verrattuna se mahdollistaisi 
jatkuvuuden ja jo toimivaksi osoittautunees ta järjestelmästä saatujen kokemusten 
hyödyntämisen sekä ratkaisisi monia toiminnassa havaittuja ongelmia. Nämä tekijät ja yhden 
 
FI 5   FI ainoan oikeusperustan käyttäminen (verrattuna vaihtoehtoon ”uuden välineen perustaminen”) 
yksinkertaistaisivat lähestymistapaa ja neuvotte luja. Nämä hyödyt näyttäisivät enemmän kuin 
kompensoivan ne mahdolliset yhdenmukaistamisedut, jotka saavutettaisiin perustamalla ydinturvallisuuden, ydinturvajärjes telyt ja ydinmateriaalivalvo nnan kattava ”uusi väline”.  
Maantieteellisen soveltamisala n sekä yhteistyön edellytysten ja ensisijaisten alojen 
uudelleenmäärittely ”nykyisen asetuksen tarkistamisen” yht eydessä auttais i ymmärtämään 
selkeämmin toimenpiteiden rajat. 
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön väline on valtuutusasetus, jossa määritetään EU:n 
rahoituksen päälinjat ja perusta. Vuotuisissa toimintaohjelmissa tarkennetaan EU:n toteuttamien toimien yksityiskohdat, kuten to imien tavoitteet ja odotetut tulokset. Ennen 
täytäntöönpanoa määritellään er ityiset indikaattorit, joissa  otetaan huomioon kunkin toimen 
erityispiirteet.  
Toimien täytäntöönpanossa noudatetaan tulosj ohtamisen periaatteit a, joilla pyritään 
– rajallisten resurssien mahdo llisimman tehokkaaseen käyttöön; 
– päätöksentekomenettelyjen ja  päätösten parantamiseen; 
– avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden saavuttamiseen. 
Euroopan komission seuranta- ja arviointijärjestelmissä keskity tään yhä enemmän tuloksiin 
(tulosperusteinen seuranta, Results Oriented M onitoring). Seurantaan ja arviointiin osallistuu 
sekä komission henkilöstöä että ulkoisia asiant untijoita. Edustustojen ja päätoimipaikan 
vastuuhenkilöt seuraavat jat kuvasti hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpanoa monin eri 
tavoin, mahdollisuuksien mukaan myös tekemällä tarkastuskäyntejä. EU:n ulkoisten toimien tuloksekkuuden arviointiin käytetään riippumattomia ulkoisia asiantuntijoita kolmen eri järjestelmän puitteissa. Ulkoiset arvioinnit lisä ävät vastuuvelvollisuutta ja auttavat tuomaan 
parannuksia käynnissä oleviin toim iin. Lisäksi ne mahdollistavat  sen, että aiemmin saatuja 
kokemuksia pystytään hyödyntämään tulevien politiikkojen ja toimien suunnittelussa. Kaikissa ulkoisen arvioinnin vä lineissä sovelletaan kansainvä lisesti tunnustettuja OECD:n 
kehitysapukomitean arviointiperusteita, joihin sisältyy (mahdollinen) vaikutus. 
Lisäksi komissio laatii omista politiikoistaan strategisia arviointeja, jotka ulottuvat 
ohjelmoinnista ja strategiasta aina toim ien täytäntöönpanoon kyseisellä alalla. Nämä 
arvioinnit ovat tärkeä osa polit iikan muotoilua ja välineiden ja hankkeiden suunnittelua. 
Kaikki arvioinnit julkaistaan komission verkkosivustolla, ja niiden tuloksista laadittu yhteenveto sisällytetään neuvostolle ja Eur oopan parlamentille laad ittavaan vuotuiseen 
kertomukseen.