4)Romanian viranomaiset toimittivat aikaisemman ilmoituksensa mukaisesti 9. lokakuuta 2018 tarkistetun hakemuksen, jossa välittömien vahinkojen kokonaisarvoksi ilmoitettiin 327,7 miljoonaa euroa. Määrä on 2,07 prosenttia alueellisesta BKT:sta ja ylittää siten vaaditun kynnysarvon, joka on 1,5 prosenttia alueellisesta BKT:sta (Koillis-Romanian tapauksessa 238 miljoonaa euroa).

3)Itävallan viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 326,2 miljoonaa euroa. Tämä määrä on selvästi alle Itävaltaan suurkatastrofien osalta vuonna 2018 sovellettavan kynnysarvon, joka on 2,1 miljardia euroa. Se jää myös alle niin sanotun alueellisen katastrofin kynnysarvon. Tämä on 1,5 prosenttia alueellisesta BKT:sta, jota on painotettu ottaen huomioon vahinkojen osuus kyseessä olevilla alueilla. Katastrofi ei siten ole suuri luonnonkatastrofi eikä asetuksen mukainen alueellinen luonnonkatastrofi. Koska katastrofi oli kuitenkin seurausta samoista sääolosuhteista, jotka aiheuttivat Italiassa suurkatastrofin, Itävallan viranomaiset esittivät hakemuksensa asetuksen 2 artiklan 4 kohtaan sisältyvän niin sanotun naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla. Tämän säännöksen mukaan solidaarisuusrahastosta voidaan myöntää tukea sellaiselle tukikelpoiselle valtiolle, joka on kärsinyt tukikelpoisessa naapurivaltiossa tapahtuneesta suureksi luonnonkatastrofiksi luokitellusta katastrofista.

10)Vahinkoa kärsineistä alueista kolme (Calabria, Campania ja Sisilia) on ERI-rahastoista (2014–2020) annettujen säännösten mukaisesti ”vähemmän kehittyneitä alueita”, kaksi (Abruzzo ja Sardinia) on ”siirtymäalueita”, ja 9 muuta aluetta ovat ”kehittyneempiä alueita”. Italian viranomaiset eivät ilmoittaneet komissiolle, että ne aikoisivat suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

3)Hakemus esitettiin asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa säädetyn suurta luonnonkatastrofia koskevan kriteerin nojalla. Italian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 6,6 miljardia euroa (päivitetty määrä). Tämä määrä on yli 192 prosenttia Italiaan sovellettavasta kynnysarvosta, joka on 3,4 miljardia euroa.

4)Itävallan viranomaiset antoivat yksityiskohtaisen kuvauksen katastrofin vaikutuksista. Suurimmat vahingot aiheutuivat Itävallan eteläisimmässä osavaltiossa Kärntenissä ja sen viereisessä Itä-Tirolin maakunnassa. Kumpikin näistä Alppien alueista rajoittuu Italiaan. Tulvahälytysjärjestelmän, väestölle annettujen varoitusten ja pelastuspalvelujoukkojen nopean toiminnan ansiosta estettiin henkilöiden loukkaantuminen ja kuolonuhrit. Useita asutuksia evakuoitiin varotoimenpiteenä. Rankkasateet ja myrskytuulet, joiden nopeus oli jopa 130 kilometriä tunnissa, aiheuttivat kuitenkin tulvavahinkoja rakennuksille, merkittäviä metsätuhoja ja maanvyörymiä, jotka katkaisivat teitä ja sähkölinjoja. Yli 7 000 pelastustyöntekijää (mukaan lukien armeija) sekä 5 helikopteria osallistui pelastustöihin useiden päivien ajan.

5)Itävalta arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 214,5 miljoonaa euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osuus tukikelpoisista kustannuksista (yli 85 miljoonaa euroa) liittyy suojainfrastruktuurin (jokien pengerrykset) turvaamiseen. Toiseksi suurin osuus liittyy toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on ehkäistä maaperän eroosio ja joiden kustannukset ovat yli 72 miljoonaa euroa.

6)Itävallan viranomaiset eivät pyytäneet ennakkomaksua.

7)Itävallan viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukikelpoiset vahingot eivät kuulu vakuutusturvan piiriin.

8)Katastrofialueet ovat ERI-rahastoista (2014–2020) annetuissa säännöksissä tarkoitettuja ”kehittyneempiä alueita”. Itävallan viranomaiset ilmoittivat hakemuksessaan aikovansa käyttää Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta rahoitetun Itävallan maaseudun kehittämisohjelman varoja uudistaakseen metsäalueita, joilla on suojaava tehtävä.

9)Itävalta ei pyytänyt unionin pelastuspalvelumekanismin käynnistämistä.

10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä.

2.5Päätelmät

Edellä esitetyistä syistä katastrofit, joihin Romania, Italia ja Itävalta viittaavat hakemuksissaan, täyttävät asetuksessa säädetyt edellytykset Euroopan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle.

3.Rahoitus solidaarisuusrahaston vuoden 2019 määrärahoista

Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013, jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, ja erityisesti sen 10 artiklan nojalla Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta voidaan ottaa käyttöön varoja vuosittain enintään 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina). Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 11 kohdassa vahvistetaan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevat menettelyt.

Koska Euroopan unionin solidaarisuusrahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että ”suurten luonnonkatastrofien” osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 % suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävän vahingon osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävän vahingon osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia.

Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

Seuraavassa esitetään Romanian, Italian ja Itävallan hakemuksiin perustuva laskelma Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta maksettavasta rahoitustuesta, joka perustuu arvioon välittömistä kokonaisvahingoista:





Jäsenvaltiot Katastrofin luokitus Välittömät kokonaisvahingot (milj. euroa) Suurkatastrofin kynnysarvo (milj. euroa) 2,5 % välittömistä vahingoista kynnysarvon alle jäävältä osuudelta (euroa) 6 % välittömistä vahingoista kynnysarvon ylittyessä (euroa) Ehdotetun tuen kokonaismäärä (euroa) Maksetut ennakot (euroa) ROMANIA Alueellinen (2 artiklan 3 kohta) 327,692 986,378 8 192 300 - 8 192 300 0 ITALIA Valtakunnallinen (2 artiklan 2 kohta) 6 630,276 3 446,057 86 151 425 191 053 170 277 204 595 0 ITÄVALTA Naapurimaa (2 artiklan 4 kohta) 326,196 2 118,701 8 154 899 - 8 154 899 0 YHTEENSÄ 293 551 794 0

Rahoituskehysasetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta oli vuoden 2019 alussa käytettävissä yhteensä 851 082 072 euroa. Määrä käsittää vuoden 2019 määrärahat eli 585 829 691 euroa ja vuoden 2018 jäljelle jääneet määrärahat eli 265 252 381 euroa. Koska kyseinen määrä jäi käyttämättä, se siirrettiin vuodelle 2019.

Tässä vaiheessa vuotta 2019 käytettävissä on 704 624 649 euron määrä. Kyseessä on solidaarisuusrahastosta vuoden 2019 alussa käytettävissä ollut kokonaismäärä (851 082 072 euroa), josta on vähennetty rahastossa pidettävä 146 457 423 euron määrä. Jälkimmäinen määrä perustuu rahoituskehysasetuksen 10 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan 25 prosenttia vuoden 2019 määrärahoista on säilytettävä rahastossa lokakuun 1. päivään 2019 saakka.

Tiivistelmätaulukko EUSR-rahoituksesta Määrä (euroa) Vuodelta 2018 vuodelle 2019 siirretyt määrärahat 265 252 381 Vuoden 2019 määrärahat 585 829 691 --------------- Vuoden 2019 alussa käytettävissä oleva kokonaismäärä 851 082 072 josta on vähennetty vuoden 2019 määrärahoista säilytettävä 25 % –146 457 423 ---------------- Tällä hetkellä käytettävissä oleva enimmäismäärä (2018+2019 määrärahat) 704 624 649 Ehdotettu Romaniaa, Italiaa ja Itävaltaa varten käyttöön otettava määrä yhteensä –293 551 794 ---------------- Jäljellä oleva määrä 1. lokakuuta 2019 saakka 411 072 855

Ehdotus