Ehdotus neuvoston asetukseksi ympäristön alalla kestävän kehityksen yhteydessä kehitysmaissa toteutetuista toimista (96/C 20/04) KOM(95) 294 lopull. - 95/0161(SYN)

(Komission esittämä 28 päivänä kesäkuuta 1995)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 S ja 130 W artiklat,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa,

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

on vakuuttunut tarpeesta toteuttaa kestävää kehitystä myötävaikuttaen ympäristöllisen ulottuvuuden todelliseen yhdentämiseen kehitysprosessiin,

katsoo, että soveltuvien välineiden luominen ja kokeiluluontoisten toimien toteuttaminen ovat tämän yhdentymisen perusaineksia kyseisten alojen kokonaisuudessa,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 14 päivänä toukokuuta 1992 antaman päätöslauselman ympäristöstä ja kehitysyhteistyöstä,

katsoo, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat hyväksyneet Rion julistuksen ja asialista 21:n toimintaohjelman,

katsoo, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat ratifioineet biologista monimuotoisuutta ja ilmastomuutoksia käsittelevät yleissopimukset ja allekirjoittaneet yleissopimukset aavikoitumisen torjunnasta ja siten sitoutuneet ottamaan huomioon tässä asiassa kehittyneiden osapuolten ja kehittyvien osapuolten yhteiset vaikkakin eriytyneet vastuut,

viittaa neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 1 päivänä helmikuuta 1993 antamaan päätöslauselmaan politiikkaa ja toimintaa ympäristön ja kestävän kehityksen alalla koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta,

sekä katsoo, että

on tärkeätä yhdentää yhteisön ympäristöpolitiikan sisäiset ja ulkoiset näkökohdat, jotta saadaan johdonmukainen vastaus YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssin asettamiin kysymyksiin, erityisesti maailmanlaajuisten ympäristömuutosten vaikutuksiin ympäristön tilaan yhteisössä,

paikallisella vaikutuksella on erityisesti ilmastomuutoksissa sekä biologisen ja geneettisen monimuotoisuuden ja voimavarojen säilyttämisessä (mukaan lukien meret, rannikot ja maaperä) kiistattomia seurauksia koko planeetalle ja tuleville sukupolville ja niin ollen yhteisön kansalaisten hyvinvoinnille, terveydelle ja turvallisuudelle, erityisesti geneettisiin voimavaroihin pääsyn osalta,

yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet yleissopimuksen aavikoitumisen torjunnasta,

nykyisin yhteisön käytössä olevia rahoitusvälineitä säilyttämisen ja kestävän kehityksen alueella voitaisiin hyödyllisesti täydentää,

olisi toteutettava toimenpiteitä tämän asetuksen tarkoittamien toimien rahoittamiseksi, ja

olisi määriteltävä täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja erityisesti toiminnan muoto, avustuksen edunsaajat ja päätöksentekomenettelyt,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1. Yhteisö antaa rahoituksellista apua ja teknistä asiantuntemusta toimille, joiden tarkoitus on helpottaa ympäristöllisen ulottuvuuden sisällyttämistä kestävän kehityksen prosessiin kehitysmaissa.

2 artikla

1. Tämän asetuksen mukaisesti toteutettavat toimet kohdistuvat ensisijaisesti seuraaviin aloihin:

- biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen lajien monimuotoisuuden ylläpitämiselle ja katoamassa olevien lajien säilymiselle tarpeellisten ekosysteemien ja elinympäristöjen säilyttämisellä sekä biologisen vaihtelun voimavarojen tunnistamisella ja arvioinnilla;

- erityisesti kaupunkiympäristön kohentaminen toteuttamalla jätteitä, jätevesiä ja ilman saastumista koskevia hallintosuunnitelmia aluesuunnittelun yhteydessä;

- rannikkoseutujen säilyttäminen saastumista aiheuttavien tekijöiden vähentämisellä ja merien ekosysteemien kestävää hallintaa koskevien aloitteiden tukemisella;

- ympäristön asettamiin rajoitteisiin mukautetun teknologian käyttö ja siirto erityisesti energian alalla;

- maaperän suojelu- ja hallintakeinojen kehittäminen karjankasvatuksen, metsäalueiden suojelun ja aavikoitumisen torjunnan aloilla;

- tuotantoprosessien mukauttaminen kehitysmaissa ja kaikkien taloudellisten toimijoiden tietoisuuden lisääminen ympäristön asettamista rajoitteista, jotka ovat omiaan vaikuttamaan kauppaan kehitysmaiden kanssa (esimerkiksi ympäristövaatimukset, tavaramerkit, todistusten antaminen tuotteille).

2. Kyseeseen tulevat seuraavat pilottiluonteiset käynnistystoimet:

- paikalla toteutettavat pilottihankkeet, jotka ovat omiaan edistämään kestävää kehitystä, ympäristönsuojelua sekä luonnonvarojen kestävää hallinnointia;

- suuntaviivojen ja keinojen laatiminen kestävän kehityksen edistämiseksi ja ympäristön yhdentämiseksi erityisesti suunnitelmina ja ohjelmina;

- analyysi hankkeiden, ohjelmien ja politiikan vaikutuksesta ympäristöön (vaikutustutkimukset) kehitysmaissa sekä niiden arviointi.

3. Erityistä huomiota kiinnitetään

- toimiin kehitysmaiden toimielimien toimintakyvyn kehittämiseksi sekä kansallisella että alueellisella tai paikallisella tasolla;

- paikallisen väestön osallistumiseen toimien yksilöimiseen, suunnitteluun ja toteuttamiseen.

3 artikla

Avustuksen edunsaajia ja yhteistyökumppaneita voivat olla valtioiden ja alueiden lisäksi hajasijoitetut palvelut, alueelliset järjestöt, virastot, perinteiset tai paikalliset yhteisöt, yksityiset toimijat ja teollisuusyritykset mukaan lukien osuuskunnat, hallituksista riippumattomat järjestöt ja paikallista väestöä edustavat yhdistykset.

4 artikla

1. Edellä 2 artiklassa tarkoitettuihin toimiin kuuluvat erityisesti tutkimukset, tekninen apu, koulutus tai muut palvelut, hankinnat ja työsuoritukset sekä tilintarkastus ja arvointi- ja valvontatehtävät.

2. Yhteisön rahoitus voi kattaa sekä sijoituskustannuksia, ei kuitenkaan kiinteän omaisuuden ostoa, että toimintakustannuksia ulkomaan valuutassa tai paikallisessa valuutassa tarpeen mukaan toimia toteutettaessa. Koulutusohjelmia lukuun ottamatta toimintakustannukset voidaan yleensä kattaa vain alkuvaiheessa ja asteittain vähenevästi.

3. Pyritään järjestelmällisesti hankkimaan erityisesti rahoitustukea toimijoilta tai kumppaneilta, jotka ovat toiminnan lopullisia edunsaajia (maat, paikalliset yhteisöt, yritykset tai muut) niiden mahdollisuuksien rajoissa ja jokaisen toimen luonteen mukaisesti.

4. Yhteisrahoitusmahdollisuuksia etsitään erityisesti jäsenvaltioiden taikka alueellisten tai muiden monenkeskisten järjestöjen kanssa.

5. Yhteisön rahoittamien toimien ja jäsenvaltioiden rahoittamien toimien yhtenäisyyden ja yhteensopivuuden vahvistamiseksi ja toimien kokonaisuuden mahdollisimman suuren tehokkuuden takaamiseksi yhteisö ryhtyy kaikkiin tarpeellisiin yhteensovitustoimenpiteisiin, joista mainittakoon erityisesti:

a) järjestelmällisen tiedonvaihtojärjestelmän laatiminen toimista, jotka on jo rahoitettu tai joiden rahoittamista yhteisö ja jäsenvaltiot suunnittelevat;

b) toimien toteuttamispaikalla tapahtuva yhteensovitus säännöllisten kokousten kautta sekä komission edustajien ja jäsenvaltioiden edustajien välisen tiedonvaihdon kautta edunsaajamaassa.

5 artikla

Tämän asetuksen mukaista rahoituksellista tukea annetaan avustuksina, joita ei tarvitse maksaa takaisin.

6 artikla

1. Komissio vastaa tässä asetuksessa tarkoitettuihin toimiin liittyvästä valmistelusta, päätöksenteosta ja hallinnoinnista voimassa olevia talousarviota koskevaa menettelyä ja muita menettelyjä noudattaen ja erityisesti Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa säädettyjä menettelyjä noudattaen.

2. Päätökset, jotka koskevat toimia, joiden tämän asetuksen mukainen rahoitus ylittää kaksi miljoonaa ecua toimelta, sekä kaikki näiden toimien muutokset, jotka merkitsevät yli 20 prosentin korotusta kyseistä toimintaa varten alun perin sovittuun määrään, tehdään 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

3. Kaikissa tämän asetuksen mukaisesti tehdyissä rahoitussopimuksissa määrätään erityisesti, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikalla tapahtuvia tarkastuksia komission määrittelemien tavanomaisten yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti voimassa olevien säännösten, erityisesti yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.

4. Jos toimiin liittyy yhteisön ja edunsaajamaan välisiä rahoitussopimuksia, niissä määrätään, että yhteisö ei rahoita veroja, tulleja eikä maksuja.

5. Osallistuminen tarjouskilpailuihin ja hankintasopimuksiin on avoin yhtäläisesti kaikille jäsenvaltioiden ja edunsaajavaltion fyysisille henkilöille ja oikeushenkilöille. Se voidaan laajentaa koskemaan toisia kehitysmaita.

6. Hankinnat ovat peräisin jäsenvaltioista tai edunsaajamaasta taikka toisista kehitysmaista. Poikkeustapauksissa ne voivat olla asianmukaisesti perusteltuina peräisin toisista maista.

7 artikla

1. Komissiota avustaa edunsaajamaata tai -aluetta vastaava neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja:

a) Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat: jäsenvaltioiden edustajien neuvostossa 16 päivänä heinäkuuta 1990 tekemän sisäisen sopimuksen N:o 91/401/ETY yhteisön avustusten rahoituksesta ja hallinnasta neljännen Lomén yleiskokouksen yhteydessä 21 artiklassa perustettu EKR-komitea.

b) Välimeren kolmannet maat: neuvoston 29 päivänä kesäkuuta 1992 antaman asetuksen (ETY) N:o 1762/92 6 artiklassa säädetty Välimeri-komitea.

c) Aasian ja Latinalaisen Amerikan maat: neuvoston 25 päivänä helmikuuta 1992 antaman asetuksen (ETY) N:o 443/92 15 artiklassa säädetty Aasian ja Latinalaisen Amerikan komitea.

2. Komission edustaja tekee komitealle luonnoksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa luonnoksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.

Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.

Komission on otettava komitean lausunto huomioon mahdollisimman laajalti. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.

3. Kerran vuodessa vaihdetaan mielipiteitä komission edustajan seuraavana vuonna tehtävien toimien yleisistä suuntaviivoista pitämän esityksen pohjalta ensimmäisessä kohdassa mainittujen kolmen komitean yhteisessä kokouksessa.

8 artikla

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle jokaisen varainhoitovuoden jälkeen kertomuksen, joka sisältää yhteenvedon varainhoitovuoden aikana rahoitetuista toimista sekä arvioinnin tämän asetuksen täytäntöönpanosta varainhoitovuoden aikana.

Yhteenveto sisältää erityisesti tietoja toimijoista, joiden kanssa on tehty sopimuksia.

Kertomus sisältää myös tiivistelmän ulkoisista arvioinneista, joita on tarvittaessa suoritettu erityistoimien johdosta.

9 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun seon julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.