EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 17.9.2021 COM(2021) 548 final 2021/0292(NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Yhteistä kalastuspolitiikkaa (YKP) koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteena on varmistaa elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden kannalta kestävin edellytyksin. Tärkeä väline tämän tavoitteen saavuttamiseksi on kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen vuosittain. Kaikilla kalastusmahdollisuuksista annettavilla asetuksilla on rajoitettava kalakantojen hyödyntäminen yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) yleisiä tavoitteita vastaaville tasoille. Tämän ehdotuksen tavoitteena on määrittää kalastusmahdollisuudet tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien osalta Välimerellä ja Mustallamerellä. Koska monivuotinen suunnitelma läntisen Välimeren pohjakalakannoille on hyväksytty ja tullut voimaan, tässä ehdotuksessa vahvistetaan suurimman sallitun pyyntiponnistuksen muodossa ilmaistuna kalastusmahdollisuudet asianomaisille jäsenvaltioille (Espanja, Ranska ja Italia). Tässä ehdotuksessa vahvistetaan myös kalastusmahdollisuudet, jotka perustuvat sopimuksiin, jotka on tehty Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) puitteissa; se on alueellinen kalastuksenhoitojärjestö, jonka toimivaltaan kuuluu meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja hoito Välimerellä ja Mustallamerellä. Euroopan unioni on GFCM:n jäsen yhdessä Bulgarian, Espanjan, Italian, Kreikan, Kroatian, Kyproksen, Maltan, Ranskan, Romanian ja Slovenian kanssa. GFCM:n puitteissa hyväksytyt toimenpiteet sitovat sen jäseniä. Lisäksi tässä ehdotuksessa vahvistetaan autonominen kiintiö Mustanmeren kilohailille, jotta kalastuskuolevuus ei kasvaisi nykyisestä. Ehdotuksessa myös otetaan käyttöön GFCM:n vahvistamat piikkikampelan suurin sallittu saalis (TAC) ja kiintiöt. Perimmäisenä tavoitteena on saattaa kalakannat kestävän enimmäistuoton (MSY) mahdollistaville tasoille ja säilyttää ne näillä tasoilla. Tämä tavoite vahvistetaan nimenomaisesti YKP-perusasetuksessa, jonka 2 artiklan 2 kohdassa todetaan, että tavoite ”on saavutettava mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2015 mennessä ja [...] viimeistään vuoteen 2020 mennessä kaikkien kantojen osalta”. Unioni sitoutui tähän tavoitteeseen hyväksyessään Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyn kestävän kehityksen huippukokouksen päätelmät ja kyseisen huippukokouksen toimeenpanosuunnitelman. Läntisen Välimeren pohjakalakantoja koskevan monivuotisen suunnitelman tarkoituksena on saavuttaa kestävän enimmäistuoton (MSY) mahdollistava kalastuskuolevuus asteittain mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2020 mennessä ja viimeistään 1. tammikuuta 2025. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Ehdotetut toimenpiteet on laadittu YKP:n tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotetut toimenpiteet ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan 3 kohta. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Ehdotus kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. •Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska yhteinen kalastuspolitiikka (YKP) on yhteistä politiikkaa. SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet. Ehdotetussa asetuksessa jaetaan kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioille. YKP-perusasetuksen 16 ja 17 artiklan nojalla jäsenvaltiot voivat jakaa mainitut mahdollisuudet parhaaksi katsomallaan tavalla lippunsa alla purjehtiville aluksille. Jäsenvaltioilla on siten runsaasti liikkumavaraa päättäessään mahdollisuuksien hyödyntämisestä sosiaalisten ja taloudellisten malliensa mukaisesti. Ehdotuksella ei ole uusia rahoitusvaikutuksia jäsenvaltioille. •Toimintatavan valinta Ehdotettu sääntelytapa on neuvoston asetus. Kyseessä on SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohtaan perustuva ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan mukainen kalastuksenhoitoa koskeva ehdotus. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Ei sovelleta. •Sidosryhmien kuuleminen Sidosryhmiä kuultiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission tiedonannon Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2022 pohjalta. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Kalakantojen tilan arviointi Välimerellä ja Mustallamerellä perustuu tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean, GFCM:n kalastusta käsittelevän tieteellisen neuvoa-antavan komitean ja GFCM:n Mustaamerta käsittelevän työryhmän tuoreimpaan työhön. •Vaikutustenarviointi Kalastusmahdollisuuksia koskevan asetuksen soveltamisala rajataan SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa. Komission ehdotukset YKP-perusasetukseksi ja läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevaksi monivuotiseksi suunnitelmaksi laadittiin asianmukaisesti vaikutustenarviointien perusteella. Yksi YKP-perusasetuksen tärkeimmistä välineistä kyseisen asetuksen 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen. Monivuotisessa suunnitelmassa otettiin käyttöön pyyntiponnistusjärjestelmä liikakalastusongelman ratkaisemiseksi läntisen Välimeren pohjakalakantojen kalastuksessa. GFCM:n Välimerellä ja Mustallamerellä vahvistamien kalastusmahdollisuuksien osalta tällä ehdotuksella pannaan täytäntöön kansainvälisesti sovitut toimenpiteet. Kaikkia kalastusmahdollisuuksien mahdollisten vaikutusten arviointiin liittyviä näkökohtia käsitellään valmisteltaessa ja käytäessä kansainvälisiä neuvotteluja, joissa sovitaan unionin kalastusmahdollisuuksista kolmansien osapuolten kanssa. Ehdotus ei perustu ainoastaan lyhyen aikavälin tavoitteisiin vaan myös pidemmän aikavälin lähestymistapaan, jonka avulla pyyntiponnistus saadaan asteittain mukautettua pitkän aikavälin kestävälle tasolle. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Ei sovelleta.

•Perusoikeudet Ei sovelleta. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Ehdotus pannaan täytäntöön YKP:n sääntöjen mukaisesti. Seuranta ja vaatimusten noudattaminen varmistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 mukaisesti. •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta) Ei sovelleta. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotuksessa vahvistetaan eräiden kalakantojen tai kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet Välimerellä ja Mustallamerellä vuodeksi 2022, erityisesti 1.pyyntiponnistusjärjestelmä troolareille, jotka hyödyntävät läntisen Välimeren pohjakalakantoja. Kyseisiä kalastuksia koskevan, 16. heinäkuuta 2019 voimaan tulleen monivuotisen suunnitelman mukaan neuvosto vahvistaa vuosittain suurimman sallitun pyyntiponnistuksen kullekin pyyntiponnistusryhmälle jäsenvaltioittain samoin kuin suunnitelman liitteessä I määritellyille kalakantaryhmille. Suunnitelman ensimmäisenä täytäntöönpanovuotena eli vuonna 2020 suurinta sallittua pyyntiponnistusta vähennettiin 10 prosenttia perustasoon nähden (1. tammikuuta 2015 – 31. joulukuuta 2017) laskettuna jäsenvaltioittain kunkin pyyntiponnistusryhmän tai maantieteellisen osa‑alueen osalta; vuosiksi 2–5 suunnitelmassa vahvistetaan enimmillään 30 prosentin vähennys. Vuodeksi 2021 vahvistettiin neuvoston asetuksessa (EU) 2021/90 7,5 prosentin vähennys. [Täydennetään parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen osalta] Vuoden 2022 vähennyksen olisi oltava pm prosenttia; 2.Välimerellä sovellettavat GFCM:n toimenpiteet, mukaan lukien seuraavat: vuoden 2018 vuosikokouksessa hyväksytyt toimenpiteet 2.1.ankeriaan kalastuksessa sovellettavat saalis- ja pyyntiponnistusrajoitukset sekä kalastuskieltoaika koko Välimerellä (maantieteelliset osa-alueet 1–27); 2.2.Joonianmerellä (maantieteelliset osa-alueet 19–21) ja Levantinmerellä (maantieteelliset osa-alueet 24–27) Aristaeomorpha foliacea -katkarapua ja Aristeus antennatus -katkarapua pyytävien kalastusalusten lukumäärän rajoitukset; vuoden 2019 vuosikokouksessa hyväksytyt toimenpiteet 2.3.pyyntiponnistusrajoitukset ja laivaston enimmäiskapasiteetti pohjakalakannoille Adrianmerellä (maantieteelliset osa-alueet 17 ja 18); 2.4.jalokorallin pyyntirajoitukset ja jalokorallin kalastuslupien lukumäärän rajoitukset koko Välimerellä (maantieteelliset osa-alueet 1–27);

2.5.Aristaeomorpha foliacea -katkarapua ja Aristeus antennatus -katkarapua Sisiliansalmessa (maantieteelliset osa-alueet 12–16) pyytävien alusten lukumäärän rajoitukset; 2.6.pilkkupagellin saalisrajoitukset Alboráninmerellä (maantieteelliset osa-alueet 1–3); 2.7.dolfiinin kalastuslupien lukumäärän rajoittaminen koko Välimerellä (maantieteelliset osa-alueet 1–27); 3.Mustallamerellä sovellettavat GFCM:n toimenpiteet, mukaan lukien seuraavat: 3.1.kilohailin autonominen kiintiö tieteellisen lausunnon perusteella, 3.2.piikkikampelan TACit ja kiintiöt piikkikampelan kalastusta koskevassa monivuotisessa hoitosuunnitelmassa, jolla pannaan täytäntöön suositus GFCM/43/2019/3 (maantieteellinen osa-alue 29). GFCM:n suositukset saatetaan osaksi EU:n oikeutta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1343/2011, ja komissio on hyväksynyt ehdotuksen GFCM:n vuosina 2018 ja 2019 antamien suositusten täytäntöönpanemiseksi. Kalastusmahdollisuuksiin toiminnallisesti liittyvien toimenpiteiden, kuten kutualueiden rauhoittaminen, olisi oltava osa tätä asetusta, koska ilman tällaisia rauhoitus- tai kalastuskieltoaikoja (kuten piikkikampelan osalta Mustallamerellä) kalastusmahdollisuuksia ei voitaisi vahvistaa samalle tasolle. Rauhoitus- tai kalastuskieltoajan pituus voi vaihdella riippuen kannan tilasta sellaisena kuin se on arvioitu tieteellisessä lausunnossa. 2021/0292 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 6 artiklassa edellytetään säilyttämistoimenpiteitä, joissa otetaan huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot, mukaan lukien tarvittaessa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean laatimat kertomukset sekä asianomaisia maantieteellisiä alueita tai toimivalta-aloja varten perustetuilta neuvoa-antavilta toimikunnilta saadut lausunnot sekä jäsenvaltioiden antamat yhteiset suositukset. (2)Kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet hyväksyy neuvosto, mukaan lukien tarvittaessa tietyt niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 1 kohdan mukaan kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioille siten, että varmistetaan kullekin jäsenvaltiolle kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kalakannan tai kalastuksen osalta. (3)Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa asetetaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteeksi saavuttaa kestävän enimmäistuoton hyödyntämistaso mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2015 mennessä ja asteittain viimeistään vuonna 2020 kaikkien kalakantojen osalta. (4)Suurimmat sallitut saaliit, jäljempänä ’TACit’, olisi sen vuoksi vahvistettava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaisesti ja saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat ja varmistaen samalla eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu sekä ottaen huomioon myös näkemykset, jotka on tuotu esiin sidosryhmien kuulemisissa. (5)Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaan yksittäisten monivuotisten suunnitelmien alaisten kantojen kalastusmahdollisuudet on vahvistettava kyseisissä suunnitelmissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

(6)Läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskeva monivuotinen suunnitelma, jäljempänä ’suunnitelma’, vahvistettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/1022, ja se tuli voimaan 16 päivänä heinäkuuta 2019. Suunnitelmalla pyritään varmistamaan, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan sellaisia tasoja suuremmiksi, joilla voidaan saavuttaa kestävä enimmäistuotto, ja pidetään tällaisilla tasoilla. (7)Asetuksen (EU) 2019/1022 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti mainitun asetuksen 1 artiklassa lueteltujen kantojen kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava siten, että saavutetaan kalastuskuolevuus kestävän enimmäistuoton tasolla mahdollisuuksien mukaan asteittain vuoteen 2020 mennessä ja viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2025. Kalastusmahdollisuudet olisi ilmaistava suurimman sallitun pyyntiponnistuksen muodossa ja vahvistettava asetuksen (EU) 2019/1022 7 artiklassa säädetyn pyyntiponnistusjärjestelmän mukaisesti. (8)Vuonna 2022 suurinta sallittua pyyntiponnistusta olisi sen vuoksi vähennettävä pm prosenttia verrattuna perustasoon, ja tämä vähennys olisi tehtävä neuvoston asetuksella (EU) 2021/90 vuodeksi 2021 vahvistetusta suurimmasta sallitusta pyyntiponnistuksesta. (9)Välimeren yleinen kalastuskomissio, jäljempänä ’GFCM’, antoi vuonna 2018 pidetyssä 42. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/42/2018/1 ankeriaan (Anguilla anguilla) hoitotoimenpiteistä Välimerellä (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 1–27). Näihin toimenpiteisiin kuuluu saalis- tai pyyntiponnistusrajoituksia ja kolmen peräkkäisen kuukauden pituinen vuotuinen kalastuskielto, jotka kunkin jäsenvaltion on määritettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1100/2007 säilyttämistavoitteiden ja ankeriasta koskevan kansallisen hoitosuunnitelman tai -suunnitelmien mukaisesti sekä sen mukaan, mitkä ovat ankeriaan vaelluskaudet kyseisessä jäsenvaltiossa. Jos kansalliset hoitosuunnitelmat, joiden tuloksena pyyntiponnistus tai saaliit pienenevät vähintään 30 prosenttia, ovat olleet käytössä ennen suosituksen voimaantuloa, jo vahvistettuja ja täytäntöönpantuja saalis- tai pyyntiponnistusrajoituksia ei saisi ylittää. Kalastuskieltoa olisi suosituksen mukaisesti sovellettava kaikkiin merivesiin Välimerellä sekä murtovesiin, kuten jokisuistoihin, rannikkolaguuneihin ja jokisuiden vaihettumisalueisiin. Kalastuskieltokausi liittyy toiminnallisesti kalastusmahdollisuuksiin, sillä ilman kalastuskieltoa saaliiden tai pyyntiponnistuksen tasoa olisi alennettava kannan elpymisen varmistamiseksi. Kyseiset toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (10)[Täydennetään Adrianmeren pienten pelagisten lajien kantojen osalta.] (11)GFCM antoi vuonna 2018 pidetyssä 42. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/42/2018/3 Aristaeomorpha foliacea -katkaravun ja Aristeus antennatus -katkaravun kestävää kohdennettua troolikalastusta Levantinmerellä koskevasta monivuotisesta hoitosuunnitelmasta (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 24, 25, 26 ja 27). Suunnitelmassa otetaan käyttöön kalastusalusten enimmäismäärään perustuva toimenpide pyyntiponnistuksen jäädyttämiseksi. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (12)GFCM antoi vuonna 2018 pidetyssä 42. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/42/2018/4 Aristaeomorpha foliacea -katkaravun ja Aristeus antennatus -katkaravun kestävää kohdennettua troolikalastusta Joonianmerellä koskevasta monivuotisesta hoitosuunnitelmasta (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 19, 20 ja 21). Suunnitelmassa otetaan käyttöön kalastusalusten enimmäismäärään perustuva toimenpide pyyntiponnistuksen jäädyttämiseksi. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (13)GFCM antoi vuonna 2019 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/43/2019/6 Aristaeomorpha foliacea -katkaravun ja Aristeus antennatus -katkaravun kestävää kohdennettua troolikalastusta Sisiliansalmessa koskevista hoitotoimenpiteistä (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 12, 13, 14, 15 ja 16). Suosituksen mukaisesti otettiin käyttöön kalastusalusten enimmäismäärään perustuva toimenpide pyyntiponnistuksen jäädyttämiseksi. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (14)GFCM antoi vuonna 2019 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/43/2019/5 pohjakalojen kestävää kalastusta Adrianmerellä koskevasta monivuotisesta hoitosuunnitelmasta (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 17 ja 18). Suunnitelmassa otetaan käyttöön pyyntiponnistusjärjestelmä ja laivaston suurin sallittu kapasiteetti tiettyjen pohjakalakantojen osalta. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (15)Ottaen huomioon Slovenian laivaston erityispiirteet ja sen vähäinen vaikutus pienten pelagisten lajien kantoihin ja pohjakalakantoihin on aiheellista säilyttää nykyiset kalastustavat ja varmistaa Slovenian laivaston mahdollisuus kalastaa vähimmäismäärä pieniä pelagisia lajeja ja vähimmäisponnistuskiintiö pohjakalakantojen osalta. (16)GFCM antoi vuonna 2019 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan myös suosituksen GFCM/43/2019/4 jalokorallin (Corallium rubrum) kestävää hyödyntämistä Välimerellä koskevasta hoitosuunnitelmasta (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 1–27). Suunnitelmassa otetaan jalokorallille käyttöön kalastusalusten enimmäismäärään perustuva toimenpide sekä pyyntirajoitukset pyyntiponnistuksen jäädyttämiseksi. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (17)GFCM antoi vuonna 2019 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/43/2019/2 pilkkupagellin (Pagellus bogaraveo) kestävää hyödyntämistä Alboráninmerellä koskevasta hoitosuunnitelmasta (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 1–3). Suunnitelmassa otetaan käyttöön saalis- ja pyyntiponnistusrajoitukset vuosina 2010–2015 hyväksyttyjen ja käytettyjen keskimääräisten tasojen perusteella. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (18)GFCM antoi vuonna 2019 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/43/2019/1 kalaparvien kokoamiseen käytettävien ankkuroitujen välineiden käyttöä dolfiinin (Coryphaena hippurus) kalastuksessa Välimerellä koskevista hoitotoimenpiteistä (GFCM-alueen maantieteelliset osa-alueet 1–27). Suosituksen mukaisesti otettiin käyttöön dolfiinia kohdennetusti pyytävien kalastusalusten enimmäismäärään perustuva toimenpide pyyntiponnistuksen jäädyttämiseksi. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (19)GFCM antoi vuonna 2019 pidetyssä 43. vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/43/2019/3, jolla muutetaan suositusta GFCM/41/2017/4 piikkikampelan kalastusta Mustallamerellä (GFCM-alueen maantieteellinen osa-alue 29) koskevasta monivuotisesta hoitosuunnitelmasta. Mainitussa suosituksessa otetaan käyttöön ajantasaistettu alueellinen suurin sallittu saalis (TAC) ja kiintiöiden jakojärjestelmä piikkikampelalle sekä tätä kalakantaa koskevia uusia säilyttämistoimenpiteitä, erityisesti kahden kuukauden kalastuskielto ja kalastuspäivien rajoitus 180 päivään vuodessa. Lisätoimenpiteet liittyvät toiminnallisesti kalastusmahdollisuuksiin, sillä ilman näitä toimenpiteitä piikkikampelan TAC-tasoa olisi alennettava kannan elpymisen varmistamiseksi. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta. (20)GFCM:n antaman tieteellisen lausunnon mukaisesti on välttämätöntä säilyttää kalastuskuolevuus nykyisellä tasolla, jotta kilohailikannan kestävyys Mustallamerellä voidaan turvata. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa kyseiselle kannalle edelleen autonominen kiintiö. (21)Kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella sekä ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat niin, että samalla varmistetaan eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu ja otetaan huomioon sidosryhmien kuulemisen aikana esittämät kannanotot. (22)Tässä asetuksessa vahvistettujen, unionin kalastusalusten käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 1224/2009 ja erityisesti sen 33 artiklaa, joka koskee saaliiden ja pyyntiponnistuksen kirjaamista, ja 34 artiklaa, joka koskee tietojen ilmoittamista kalastusmahdollisuuksien käyttämisestä loppuun. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää koodit, joita jäsenvaltioiden on käytettävä lähettäessään komissiolle tiedot tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen puretuista saaliista. (23)Tässä asetuksessa vahvistettujen, unionin kalastusalusten käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1343/2011, jolla pannaan täytäntöön eräät GFCM-sopimusalueella harjoitettavaa kalastusta koskevat säännökset. (24)Neuvoston asetuksella (EY) N:o 847/96 otettiin käyttöön TACien vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyviä lisäedellytyksiä, mukaan lukien mainitun asetuksen 3 ja 4 artiklan mukaiset varo-TACeja ja analyyttisiä TACeja koskevat joustosäännökset. Mainitun asetuksen 2 artiklan mukaan neuvosto päättää TACeja vahvistettaessa erityisesti kantojen biologisen tilanteen perusteella niistä kannoista, joihin asetuksen 3 tai 4 artiklaa ei sovelleta. Vuosittainen joustojärjestely on sittemmin otettu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdalla käyttöön kaikkien purkamisvelvoitteen alaisten kantojen osalta. Jotta vältettäisiin liiallinen jousto, joka heikentäisi meren elollisten luonnonvarojen järkiperäisen ja vastuullisen hyödyntämisen periaatetta, haittaisi yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja heikentäisi kantojen biologista tilannetta, olisi vahvistettava, että asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa sovelletaan analyyttisiin TACeihin vain siinä tapauksessa, ettei asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta käytetä. (25)Jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi ja jotta turvattaisiin unionin kalastajien toimeentulo, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2022. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen.

(26)Kalastusmahdollisuuksia käytettäessä olisi kaikilta osin noudatettava unionin oikeutta, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla

Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan Välimerellä ja Mustallamerellä käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2022 tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien osalta. 2 artikla

Soveltamisala 1.Tätä asetusta sovelletaan unionin kalastusaluksiin, jotka hyödyntävät seuraavia kalakantoja: (a)ankerias (Anguilla anguilla), jalokoralli (Corallium rubrum) ja dolfiini (Coryphaena hippurus) Välimerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan b alakohdassa; (b)Aristeus antennatus -katkarapu (Aristeus antennatus), syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris), Aristaeomorpha foliacea -katkarapu (Aristaeomorpha foliacea), kummeliturska (Merluccius merluccius), keisarihummeri (Nephrops norvegicus) ja rusotäplämullo (Mullus barbatus) läntisellä Välimerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan c alakohdassa; (c)sardelli (Engraulis encrasicolus) ja sardiini (Sardina pilchardus) Adrianmerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan d alakohdassa; (d)kummeliturska (Merluccius merluccius), keisarihummeri (Nephrops norvegicus), meriantura (Solea solea), syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris) ja rusotäplämullo (Mullus barbatus) Adrianmerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan d alakohdassa; (e)Aristaeomorpha foliacea -katkarapu ja Aristeus antennatus -katkarapu Sisiliansalmessa, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan e alakohdassa, Joonianmerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan f alakohdassa, ja Levantinmerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan g alakohdassa; (f)pilkkupagelli (Pagellus bogaraveo) Alboráninmerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan h alakohdassa; (g)kilohaili (Sprattus sprattus) ja piikkikampela (Scophthalmus maximus) Mustallamerellä, sellaisena kuin se on määriteltynä 4 artiklan i alakohdassa. 2.Tätä asetusta sovelletaan myös virkistyskalastukseen, jos se mainitaan nimenomaisesti asiaa koskevissa säännöksissä. 3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklassa säädettyjä määritelmiä. Lisäksi tässä päätöksessä tarkoitetaan: (a)’kansainvälisillä vesillä’ vesialueita, jotka eivät kuulu minkään valtion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan; (a)’virkistyskalastuksella’ ei-kaupallista kalastustoimintaa, jossa meren elollisia vesiluonnonvaroja hyödynnetään virkistys-, matkailu- tai urheilutarkoituksiin; (b)’suurimmalla sallitulla saaliilla’ (TAC)

(i)sellaisissa kalastuksissa, joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 4–7 kohdassa tarkoitettua poikkeusta purkamisvelvoitteesta, kalojen määrää, joka kustakin kannasta voidaan purkaa aluksesta vuosittain; (ff)kaikissa muissa kalastuksissa kalojen määrää, joka kustakin kannasta voidaan pyytää vuosittain; (c)’kiintiöllä’ unionille tai jäsenvaltiolle myönnettyä osuutta TACista; (d)’unionin autonomisella kiintiöllä’ saalisrajaa, joka myönnetään autonomisesti unionin kalastusaluksille, jos sovittua TACia ei ole; (e)’analyyttisellä kiintiöllä’ unionin autonomista kiintiötä, jonka osalta on käytettävissä analyyttinen arvio; (f)’analyyttisellä arvioinnilla’ kannan kehityssuunnan määrällistä arviointia sellaisten kannan biologista tilannetta ja hyödyntämistä koskevien tietojen perusteella, jotka tieteellinen tarkastelu on osoittanut riittävän laadukkaiksi, jotta tulevaisuuden saalismäärävaihtoehdoista voidaan antaa tieteellinen lausunto; (g)’kalaparvien kokoamiseen käytettävillä välineillä’ merenpinnalla kelluvia ankkuroituja välineitä, joilla pyritään houkuttelemaan kaloja. 4 artikla

Kalastusalueet Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia alueiden määritelmiä: (a)’GFCM-alueen maantieteellisillä osa-alueilla’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I määriteltyjä alueita; (b)’Välimerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 1–27, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; (c)’läntisellä Välimerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; (d)’Adrianmerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 17 ja 18, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; (e)’Sisiliansalmella’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 12, 13, 14, 15 ja 16, sellaisena kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; (f)’Joonianmerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 19, 20 ja 21, sellaisena kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; (g)’Levantinmerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 24, 25, 26 ja 27, sellaisena kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; (h)’Alboráninmerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellisiä osa-alueita 1–3, sellaisena kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I; (i)’Mustallamerellä’ tarkoitetaan GFCM-alueen maantieteellistä osa-aluetta 29, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 1343/2011 liitteessä I. II OSASTO

KALASTUSMAHDOLLISUUDET

I LUKU

Välimeri 5 artikla

Ankerias 1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy ankeriaan (Anguilla anguilla) pyyntiin, eli kohdennettuun, tahattomaan ja virkistyskalastukseen kaikilla Välimeren merialueilla, mukaan lukien makean veden alueet ja murtovedet, kuten laguunit ja jokisuistot. 2.Unionin kalastusaluksilta kielletään ankeriaan kalastus Välimerellä sijaitsevilla unionin ja kansainvälisillä vesillä kolmen peräkkäisen kuukauden pituiseksi kaudeksi, jonka kukin jäsenvaltio määrittää. Kalastuskiellon on oltava yhtenäinen asetuksessa (EY) N:o 1100/2007 vahvistettujen säilyttämistavoitteiden ja voimassa olevien kansallisten hoitosuunnitelmien kanssa, ja siinä on otettava huomioon ankeriaan vaelluskaudet asianomaisissa jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava määritetty kausi komissiolle viimeistään kuukautta ennen kalastuskiellon voimaantuloa ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2022. 3.Jäsenvaltiot eivät saa ylittää sitä ankeriaan saaliiden tai pyyntiponnistuksen enimmäistasoa, joka on vahvistettu ja pantu täytäntöön niiden kansallisissa hoitosuunnitelmissa, jotka on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 1100/2007 2 ja 4 artiklan mukaisesti. 6 artikla

Jalokoralli 1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy jalokorallin (Corallium rubrum) pyyntiin, eli kohdennettuun ja virkistyskalastukseen Välimerellä. 2.Kohdennetun kalastuksen osalta kalastuslupien enimmäismäärä ja unionin kalastusalusten ja unionin kalastustoiminnan jalokorallikantojen enimmäispyyntimäärät eivät saa ylittää liitteessä I vahvistettuja tasoja. 3.Niiltä unionin kalastusaluksilta, joihin sovelletaan 2 kohtaa, kielletään jalokorallin jälleenlaivaaminen merellä. 4.Virkistyskalastuksen osalta jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kieltääkseen jalokorallin pyytämisen, aluksella pitämisen, jälleenlaivaamisen ja aluksesta purkamisen. 7 artikla

Dolfiini 1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan kaupalliseen toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, jossa käytetään kalaparvien kokoamiseen käytettäviä välineitä dolfiinin (Coryphaena hippurus) pyytämiseksi Välimerellä sijaitsevilla kansainvälisillä vesillä. 2.Niiden alusten enimmäismäärä, joilla on lupa kalastaa dolfiinia, vahvistetaan liitteessä II. II LUKU

Läntinen Välimeri 8 artikla

Pohjakalakannat 1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy asetuksen (EU) 2019/1022 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen pohjakalakantojen pyyntiin läntisellä Välimerellä. 2.Suurin sallittu pyyntiponnistus vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä III. Jäsenvaltioiden on hallinnoitava suurinta sallittua pyyntiponnistusta asetuksen (EU) 2019/1022 9 artiklan mukaisesti. 9 artikla

Tietojen toimittaminen Jäsenvaltioiden on kerättävä ja toimitettava pyyntiponnistustiedot komissiolle asetuksen (EU) 2019/1022 10 artiklan mukaisesti.

Kun jäsenvaltiot toimittavat pyyntiponnistustiedot komissiolle tämän artiklan mukaisesti, niiden on käytettävä liitteessä III esitettyjä pyyntiponnistusryhmän koodeja. III LUKU

Adrianmeri 10 artikla

[Täydennetään pienten pelagisten lajien kantojen osalta]

11 artikla

Pohjakalakannat 1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy kummeliturskan (Merluccius merluccius), keisarihummerin (Nephrops norvegicus), merianturan (Solea solea), syvänmerenkatkaravun (Parapenaeus longirostris) ja rusotäplämullon (Mullus barbatus) pyyntiin Adrianmerellä. 2.Tämän artiklan soveltamisalaan kuuluvien pohjakalakantojen suurin sallittu pyyntiponnistus ja laivaston suurin sallittu kapasiteetti vahvistetaan liitteessä IV. 3.Jäsenvaltioiden on hallinnoitava suurinta sallittua pyyntiponnistusta asetuksen (EY) N:o 1224/2009 26–35 artiklan mukaisesti. 12 artikla

Tietojen toimittaminen Kun jäsenvaltiot toimittavat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti komissiolle tiedot pyydettyjen kantojen puretuista määristä, niiden on käytettävä liitteessä IV ilmoitettuja kantojen koodeja. IV LUKU

Joonianmeri, Levantinmeri ja Sisiliansalmi 13 artikla 1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy Aristaeomorpha foliacea -katkaravun ja Aristeus antennatus -katkaravun pyyntiin Joonianmerellä, Levantinmerellä ja Sisiliansalmessa. 2.Niiden pohjatroolareiden enimmäismäärä, joilla on lupa kalastaa pohjakalakantoja, vahvistetaan liitteessä V. V LUKU

Alboráninmeri 14 artikla 1.Tätä artiklaa sovelletaan unionin kalastusalusten pitkälläsiimalla ja käsisiimalla harjoittamaan kaupalliseen kalastukseen, joka liittyy pilkkupagellin (Pagellus bogaraveo) pyyntiin Alboráninmerellä. 2.Enimmäissaalit eivät saa ylittää liitteessä VI vahvistettuja tasoja.

VI LUKU

Mustameri 15 artikla

Kalastusmahdollisuuksien jakaminen kilohailin osalta 1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy kilohailin (Sprattus sprattus) pyyntiin Mustallamerellä. 2.Unionin autonominen kilohailin kiintiö, tällaisen kiintiön jakaminen jäsenvaltioiden kesken ja tarvittaessa siihen toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä VII. 16 artikla

Kalastusmahdollisuuksien jakaminen piikkikampelan osalta 1.Tätä artiklaa sovelletaan kaikenlaiseen unionin kalastusalusten harjoittamaan toimintaan ja muuhun unionin kalastustoimintaan, joka liittyy piikkikampelan (Scophthalmus maximus) pyyntiin Mustallamerellä. 2.Unionin vesillä Mustallamerellä sovellettava piikkikampelan TAC ja tällaisen TACin jakaminen jäsenvaltioiden kesken ja tarvittaessa siihen toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä VII. 17 artikla

Piikkikampelaan kohdistuvan pyyntiponnistuksen hallinnointi Unionin kalastusaluksilla, joilla on lupa kalastaa piikkikampelaa 16 artiklan soveltamisalalla, saa olla aluksen suurimmasta pituudesta riippumatta enintään 180 kalastuspäivää vuodessa. 18 artikla

Piikkikampelaa koskeva kalastuskielto Unionin kalastusaluksilta on kiellettyä harjoittaa piikkikampelan osalta mitään kalastustoimintaa, mukaan luettuna jälleenlaivaus, aluksella pitäminen, purkaminen aluksesta ja ensimyynti, unionin vesillä Mustallamerellä 15 päivästä huhtikuuta 15 päivään kesäkuuta. 19 artikla Kalastusmahdollisuuksien jakamista Mustallamerellä koskevat erityiset säännökset 1.Tämän asetuksen 15 ja 16 artiklassa vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista: (a)asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan nojalla tehtävät vaihdot; (b)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan nojalla tehtävät vähennykset ja uudelleen jakamiset; sekä (c)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 ja 107 artiklan nojalla tehtävät vähennykset. 2.Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa ei sovelleta silloin, kun jäsenvaltio käyttää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta.