FI    FI FI
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel, 24.2.2010 
SEC(2010) 150 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUST EN ARVIOINNISTA, 
 
joka liittyy 
 
ehdotukseen:  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS 
 
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiiv isesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan 
viraston (Frontex) perustamisesta anne tun neuvoston asetuk sen (EY) N:o 2007/2004 
muuttamisesta 
   
{KOM(2010) 61 lopullinen} 
{SEC(2010) 149} 
FI 2   FI Rajaturvallisuusvirasto Frontex perustetti in vuonna 2004, ja se aloitti toimintansa vuonna 
2005. 
Haagin ohjelmassa esitetyn pyynnön mukais esti komissio antoi 13. helmikuuta 2008 
tiedonannon EU:n rajaturvallisuusviraston arvioi nnista ja jatkokehityks estä (KOM(2008) 67 
lopullinen), jäljempänä ’tiedonanto’.   
Tämä vaikutusten arviointi perustuu vuoden 2008 tiedonantoon vaikutusten arvioinnista eli 
rajaturvallisuusviraston hallin toneuvoston rajaturvallisuusvira stosta annetun asetuksen 33 
artiklan mukaisesti tilaamaan ulkoiseen arvi ointiin sekä hallintoneuvoston sen pohjalta 
antamiin suosituksiin ja Eu rooppa-neuvoston päätelmiin.  
1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Rajaturvallisuusvirasto on osoittautunut siinä mi elessä erittäin hyödyllise ksi, että se tarjoaa 
jäsenvaltioille mahdollisuuden keskinäis een yhteistyöhön tietyissä ongelmissa. Operatiivinen 
yhteistyö , erityisesti yhteisvastuullinen toiminta, on kuitenkin yhä tehotonta ja 
riittämätöntä . Virasto ei myöskään käytä mahdollisuuksiaan parhaalla mahdollisella tavalla, 
koska nykyiset oikeudelliset säännökset ovat joko epäselviä tai riittämättömiä.  
Ongelmat liittyvät tiettyihin yksi ttäisiin tilanteis iin, joita virasto ei ole kyennyt ratkaisemaan 
toimielinten odotusten mukaisesti tai jois sa oikeudellinen kehys on osoittautunut 
riittämättömäksi.  
Jäsenvaltiot eivät anna käyttöön ri ittävästi teknistä kalustoa 
Vaikka jäsenvaltiot ovat valmiit ilmoittamaan  CRATE-luetteloon runsaasti kalustoa, hyvin 
pieni osa siitä annetaan käyttöön.  
Toiseksi suurin osa käyttöön sa aduista aluksista tul ee vastaanottavasta valtiosta eikä muista 
jäsenvaltioista.  
Kolmanneksi talousarviorajoitukset huomiotta  jättävien arvioiden perusteella kaluston 
nykyinen saatavuus ei millään täytä tulevaisuuden tarpeita. 
Jäsenvaltiot eivät anna riittävä sti henkilöresursseja  yhteisiin operaatioihin – yhtenäisten 
standardien puute  
Rajaturvallisuusviraston toimiva ltuudet organisoida sen yhteisiä tukiryhmiä eivät ole selkeät, 
koska nykyisessä oikeusperusta ssa ei mainita asiaa.  
Toinen ongelma on se, että viraston on pyyde ttävä jäsenvaltioilta tapauskohtaisesti 
rajavartijoita jokaista yksittäistä operaatiota varten.  
Yhteisten operaatioiden riittämät ön yhteensovittaminen ja seuranta 
Nykyisessä asetuksessa ei ole s ääntöjä siitä, miten viraston operaatioita olisi valmisteltava, 
johdettava ja arvioitava. 
Riittämätön ja tehoton yhteistyö kolmansien maiden kanssa 
Virastolla ei ole työjärjestelyjensä vuoksi ma hdollisuuksia auttaa kolmansia maita etukäteen.  
Henkilötietojen keruu, talle ntaminen ja käsittely  
Arvioinnissa todettiin, että viraston suorittamia riskiana lyyseja voitaisiin parantaa 
huomattavasti, jos virasto voisi ke rätä ja käsitellä tietynlaisia henkilötietoja. Tällöin virasto 
voisi antaa jäsenval tioille tehokkaampaa operatiivista tukea.  
Palauttaminen 
FI 3   FI Ensisijaisena tavoitteena on oltava oikeuspe rustan muuttaminen siten, että se vastaa 
todellisuutta. Tällä hetkellä oikeusperustassa  mainitaan ainoastaan, että virasto avustaa 
jäsenvaltioita ja että sen tehtävän ä on vastata yhteensovittamisesta.  
Jäsenvaltiot vaativat virastolta enemmän tukea tällä alueella.  
Rajaturvallisuusviraston kokemus ta ei hyödynnetä arvioitaessa jäsenvaltioiden suoriutumista 
rajavalvonnasta 
Ensinnäkin viraston risk ianalyysi on edelleen puutteelline n arvioitaessa jäsenvaltioiden 
rajavalvontajärjestelmien valm iuksia selviytyä uhkista.  
Toiseksi virastolla ei ole to imivaltaa arvioida tai reagoida  puutteisiin EY:n lainsäädännön 
soveltamisessa eikä myöskään perusoikeuksien kunnioittamisessa.  
Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate 
Kaikissa vaihtoehdoissa noudatetaan nykyisen oikeus perustan periaatteita ja rajoituksia sekä 
toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita: 
• Rajavalvonta kuuluu EU:n ja sen jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan. Jäsenvaltiot 
vastaavat niille kuuluvan Schenge n-alueen ulkorajan valvonnasta. 
• Virasto ei voi määrätä minkäänlaisesta toimi nnasta jäsenvaltion alueella tai rajalla ilman 
kyseisen jäsenvaltion suostumusta. 
• Jokaisen toisessa jäsenvaltio ssa toimivan rajavartijan on noud atettava kyseisen jäsenvaltion 
viranomaisten ohjeita. 
• Ainoastaan sen jäsenvaltion rajava rtijat, jonka alueelle henkilö pyrkii, voivat tehdä kyseistä 
henkilöä koskevan käännyttämispäätöksen. Ainoastaan jäsenval tion kansallinen 
viranomainen voi tehdä henkilön pa lauttamista koskevan päätöksen. 
Rajaturvallisuusvirasto ei voi  olla kaluston (kuten alus ten tai ilma-alusten) ainoa 
rekisteröity omistaja (lippuvaltio) eikä antaa kyseisen kaluston käyttämise ssä tarvittavaa 
miehistöä (omasta henkilöstöstään). 
2. T AVOITTEET  
Yleiset tavoitteet (katso aset uksen (EY) N:o 2007/2004 1 artikla) 
Erityistavoitteet (kat so asetuksen (EY) N:o 2007/2004 2 artikla) 
Operatiiviset tavoitteet 
• Varmistetaan teknisen kaluston saat avuus yhteisiä operaatiota varten. 
• Varmistetaan pätevien rajavartijoiden saatavuus yhteisiä operaatiota varten. 
• Varmistetaan yhteisten operaatioiden tehok as yhteensovittamine n, täytäntöönpano ja 
arviointi. 
• Varmistetaan rajaturvallisuusviraston ja kolmansien maiden tehokas rajavalvontayhteistyö. 
• Parannetaan viraston riskianalyysiä anta malla sille pääsy uusiin tietolähteisiin. 
• Tehostetaan yhteisiä pa lauttamisoperaatioita. 
• Parannetaan arviointia siitä, miten jäse nvaltiot suoriutuvat rajavalvonnasta.  
FI 4   FI 3. K UVAUS VAIHTOEHDOISTA JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Seuraavista osatekijöistä jokainen vastaa yhtä operatiivista tavoitetta. Kutakin osatekijää 
kohden arvioidaan kahta tai us eampaa toimintavaihtoehtoa: 
3.1. Tarkistetaan teknisen kaluston käy ttöä yhteisissä oper aatioissa koskevia 
nykyisiä säännöksiä ja sitä, miten jäsenvaltiot antavat kyseistä kalustoa 
käyttöön 
Vaihtoehto 1 : Teknisen kaluston reservi, johon jäsenva ltiot velvoitetaan osallistumaan.  
Vaihtoehto 2:  Virasto hankkii tai vuokraa omaa kalustoa.  
Vaihtoehto 3: Vaihtoehtojen 1 ja 2 yhdistelmä 
Onko mahdollista kattaa tällaiset kustannukset rajaturvallisuusvira ston talousarviosta nyt (tai 
tulevaisuudessa), ja kuinka suurista määristä on kyse? 
On lähes mahdotonta laatia ennustetta kustann usten vaikutuksesta viraston talousarvioon, 
koska epävarmuustekijöitä on liikaa. On myös ot ettava huomioon se, että käytettävissä olevan 
kaluston lisäykset on otettava käyttöön asteitta in hallinnollisista ja operatiivisista syistä. 
Voidaan kuitenkin olettaa, että jäsenvaltioiden käyttöön annetta vista kolmesta partioaluksesta 
ja kolmesta ilma-aluksesta aiheutuisi rajaturv allisuusviraston talous arvioon noin 6 miljoonan 
euron vuotuiset menot.  
Miten tämä vaikuttaisi perusoikeuksiin? 
Kaluston parempi saatavuus ei  vaikuta perusoikeuksiin. 
Vaihtoehtojen vertailu 
Vaihtoehtoa 3 pidetään parhaana. Olisi luot ava sellainen menettely, jolla velvoitetaan 
jäsenvaltiot antamaan kalustoa käyttöön. Tällöin  voitaisiin varmistaa, että vähimmäismäärä 
kalustoa on käytettävissä joka vuosi. Virasto voisi lis äksi ostaa tai vuokrata omaa kalustoa.  
3.2. Parannetaan rajavartijoiden saatavuu tta yhteisiä operaatioita varten  
Vaihtoehto 1: Perustetaan rajaturvallisuusviraston yht eisiä tukiryhmiä, jotka osallistuvat 
yhteisiin operaatioihin ja kokeiluhankkeisiin ja joihin jäsenv altioilla on vel vollisuus lähettää 
vierailevia virkamiehiä. Näin luodaan va lmiusjoukko, joka on viraston käytettävissä.  
Vaihtoehto 2:  Alennetaan kynnystä lähettää raja interventioryhmiä. Tällöin nykyisiä 
rajainterventioryhmiä voitaisiin käyttää yhteisten operaatioiden tukemiseen.  
Vaihtoehto 3:  Esitetään perustettavaksi asteittain sellaisten rajavartijoiden valmiusjoukko, 
jotka siirretään jäsenvaltiois ta rajaturvallisuusviraston käyttöön puolipysyvästi kuudeksi 
kuukaudeksi.  
Onko mahdollista kattaa tällaiset kustannukset rajaturvallisuusvira ston talousarviosta nyt (tai 
tulevaisuudessa), ja kuinka suurista määristä on kyse? 
Kahdessa ensimmäisessä vaihtoehdossa yksi kkökustannukset eivät eroaisi nykyisistä.  
Kolmannen vaihtoehdon osalta voidaan todeta, että vuonna 2009 varoja käytettiin yhtä 
rajaturvallisuusvirastoon lähe tettyä kansallista asiantuntija a kohden 4 127 euroa kuukaudessa. 
Jäsenvaltioiden yhteisiin opera atioihin lähettämien vierailevien virkamiesten kustannukset 
olivat keskimäärin 180 euroa päivässä (noin 3 960 euroa kuukaudessa). Näistä luvuista käy 
ilmi, että erot ovat pieniä. 
Miten tämä vaikuttaisi perusoikeuksiin? 
FI 5   FI Rajavartioiden parempi saatavuus  ei sinällään vaikuta perusoik euksiin. On kuitenkin vaara, 
että EU:n elin ja sen henkilöstö joutuisivat useam min alttiiksi tilanteille, joissa perusoikeuksia 
saatetaan rikkoa.  
Vaihtoehtojen vertailu 
Toisen vaihtoehdon haittavaikutuks ena on se, että EU jäisi ilman todellista hätätilanteisiin 
vastaavaa mekanismia. Tämä vaihtoehto olisi sen vuoksi hylättävä. 
On yhdistettävä vaihtoehdot 1 ja 3. Perustetaan valmiusj oukko, joka koost uu yksittäisiin 
operaatioihin jäsenvaltioista tilapäisesti siir rettävistä vierailevist a virkamiehistä sekä 
rajaturvallisuusvirastoon lyhyelle komennukselle kansallisiksi asiantuntijoiksi palkattavista vierailevista virkamiehistä.  
3.3. Tarkistetaan viraston asemaa operaatio iden valmistelussa, yhteensovittamisessa 
ja täytäntöönpanossa sekä tehtävien jak oa viraston ja jäsenvaltioiden kesken 
Vaihtoehto 1:  Virastolle myönnetään yksinomainen johtoasema yhteisten operaatioiden 
täytäntöönpanossa ja toimintasuunnitelman l aatimisessa sekä yksinomainen aloiteoikeus 
operaatioiden käynnistämiseksi. 
Vaihtoehto 2:  Virastolle myönnetään johtoasema yhdessä vastaanottavan valtion kanssa 
yhteisen operaation täytäntöönpa nossa. Virasto vastaa toimintasuunnitelman laatimisesta, 
mutta sille on saatava vastaanottavan valtion lopullinen suostumus.  
Onko mahdollista kattaa tällaiset kustannukset rajaturvallisuusvira ston talousarviosta nyt (tai 
tulevaisuudessa), ja kuinka suurista määristä on kyse? 
Näillä muutoksilla selkeytetään ja vähennetään viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten 
viranomaisten nykyisin soveltamia erilaisia käyt äntöjä. Työtapojen optimoinnista ei arvioida 
aiheutuvan ylimääräisiä kustannuksia. 
Miten tämä vaikuttaisi perusoikeuksiin? 
Olisi suurempi vaara, että EU:n elin ja sen he nkilöstö joutuisivat useammi n alttiiksi tilanteille, 
joissa perusoikeuksia saat etaan rikkoa, koska virasto os allistuisi nykyistä useammin 
konkreettisiin operaatioihin ja kos ka se saattaisi osallistua operaatioiden johtamiseen.  
Vaihtoehdossa 1 virastolla olis i suurempi vastuu perusoikeuks ien kunnioittamisesta verrattuna 
nykytilanteeseen, jossa tämä oikeudellinen velvo ite on pääasiassa kansallisilla viranomaisilla 
yhteisön lainsäädäntö ä sovellettaessa.  
Mainittu vaikutus olisi lievempi vaihtoehdossa 2 sillä oletuksella, että on selkeä, virastolle 
puolipysyvästi siirrettyjä rajavartijo ita koskeva oikeudellinen kehys. 
Vaihtoehtojen vertailu 
Parhaana pidetään vaihtoehtoa, jossa virasto jakaa johtoaseman ja jossa määritellään selkeästi 
kunkin tahon tehtävät ja vastuu alueet. Tässä vaihtoehdossa määrätään yksityiskohtaisista 
säännöksistä, jotka koskevat toimintasuunnitelmaa ja operaatioiden arviointia sekä 
välikohtauksista ilmoittamista. 
3.4. Laajennetaan viraston toimivaltaa te hdä rajavalvontayhteistyötä kolmansien 
maiden kanssa 
Vaihtoehto 1:  Annetaan virastolle mahdollisuus toteuttaa teknisen avun hankkeita 
kolmansissa maissa siten, että  siihen käytetään joko virast on omaa talousarviota tai EU:n 
ulkoisia rahoitusohjelmia.  
Vaihtoehto 2:  Annetaan virastolle mahdollisuus käyttä ä yhteyshenkilöitä kolmansissa maissa.  
FI 6   FI Vaihtoehto 3:  Annetaan virastolle toimivalta toteuttaa rajavalvontatehtäviä kolmansien 
maiden rajoilla.  
Miten vaihtoehto vaikuttaa EU:n ulkopuolisiin maihin/kumppaneihin?  
Kaikki vaihtoehdot vaikuttava t suhteisiin kolmansien maid en kanssa. Kaiken kaikkiaan 
myönteisin vaikutus on se, että EU:lla tulee olemaan paremmat valmiudet täyttää kolmansilta 
mailta tulevia avunpyyntöjä osana EU:n ja kolmansien maiden välisen maahanmuuttoa koskevan yhteistyön tehostamista.  
Onko mahdollista kattaa tällaiset kustannukset rajaturvallisuusvira ston talousarviosta nyt (tai 
tulevaisuudessa), ja kuinka suurista määristä on kyse? 
Koska hankkeet rajattaisiin ensisijaisina pi dettyihin maihin, viraston voitaisiin olettaa 
toteuttavan vuosittain 1–2 hanketta, joiden kustannukset olisivat enintään 2 miljoonaa euroa hanketta kohden. Voitaisiin harkita enintään v iiden yhteyshenkilön kiinnittämistä yksi 
kerrallaan, mistä aiheutuvat kustannukset olisivat rajal liset. Kolmannen vaihtoehdon 
kustannukset olisivat merkittävät. Vertailun vuo ksi voidaan todeta, et tä EU:n rajavalvonnan 
avustusoperaation (EUBAM) kustannukset vuosina 2005–2009 olivat noin 44 miljoonaa euroa.  
Miten tämä vaikuttaisi perusoikeuksiin? 
Kolmansille maille ei pitäisi tarjota teknistä apua sellaisiin operaatioihin, jotka saattaisivat 
johtaa perusoikeuksien loukkaamiseen.  
Toisessa vaihtoehdossa olisi k iinnitettävä asianmukaista huomiota  etnisen profiloinnin vaaran 
välttämiseen muuttovirtoja kos kevien tietojen keruussa.  
Kolmannessa vaihtoehdossa oikeudellisen kehyksen antaminen on osittain kyseisten 
kolmansien maiden vastuulla. Tällaisia operaat ioita toteutettaessa olisi oltava kehys 
perusoikeuksien täysimääräistä kunnioittamista varten. 
Vaihtoehtojen vertailu 
Selkeästi parhaana vaihtoehtona pidetään sitä, että toteutet aan teknisen avun hankkeita ja 
käytetään viraston omia yhteyshen kilöitä kolmansissa maissa.  
Rajavalvontatehtävistä huolehtiminen kolmansie n maiden rajoilla aihe uttaisi merkittäviä 
kustannuksia ja herättäisi huolta perusoikeuksista . Tämä vaihtoehto olisi sen vuoksi hylättävä. 
3.5. Annetaan virastolle toimivalta ke rätä ja käsitellä henkilötietoja 
Vaihtoehto 1:  Annetaan viraston käsitellä, tallentaa,  kerätä ja siirtää (myös kolmansille 
maille) viraston yhteisissä operaatioissa kerättyjä kaikkia henkilötietoja ja käyttää niitä riskianalyyseihin ja operaa tioiden yhteensovittamiseen.  
Vaihtoehto 2:  Annetaan viraston kerätä, käsitellä ja  tallentaa henkilötietoja riskianalyysien 
suorittamiseksi ja turvallisuuden edistämiseksi EU:n ulkorajoilla. 
Onko mahdollista kattaa tällaiset kustannukset rajaturvallisuusvira ston talousarviosta nyt (tai 
tulevaisuudessa), ja kuinka suurista määristä on kyse? 
Kummankaan vaihtoehdon kustannuks ia ei arvioida huomattaviksi.  
Miten tämä vaikuttaisi perusoikeuksiin? 
Vaikutus saattaisi olla merkittävä, mitä olisi lievennettävä tiukalla tietosuojajärjestelyllä.  
Vaihtoehtojen vertailu 
FI 7   FI Vaihtoehto 2 on oikeasuhteinen ja sen vaik utus operatiiviseen tavoitteeseen on selkeästi 
myönteinen. Vaihtoehdon 1 vaikutus on vain vä hän vaihtoehdon 2 vaikutusta suurempi, mutta 
se herättää tärkeitä oikeasuht eisuutta ja tarvetta koskevia kysymyksiä. Sen vuoksi ainoastaan 
vaihtoehto 2 olisi säästettävä. 
3.6. Tarkistetaan viraston toimivaltaa palauttamisoperaatioiden osalta  
Vaihtoehto 1:  Virasto ottaa yhteensovittamistehtävän  yhdessä johtavan jäsenvaltion kanssa.  
Vaihtoehto 2:  Virasto ottaa vastuun johtavalta jäse nvaltiolta ja hoitaa suurimman osan koko 
yhteisen palauttamisoperaation organisatorisista tehtävistä.  
Onko mahdollista kattaa tällaiset kustannukset rajaturvallisuusvira ston talousarviosta nyt (tai 
tulevaisuudessa), ja kuinka suurista määristä on kyse? 
Viraston talousarvio kattaa jo  tällaiset kustannukset. On ma hdotonta ennustaa, minkä verran 
viraston vahvempi asema nostaisi operaatioid en lukumäärää, koska ennakkoedellytykset 
pysyvät samoina.  
Miten tämä vaikuttaisi perusoikeuksiin? 
Ei vaikutusta, kunhan kunnioitetaan edellä kuvailtu ja virastolle annettavien valtuuksien rajoja.  
Vaihtoehtojen vertailu 
Toiseen vaihtoehtoon liittyy tiettyjä myönteisiä lisävaikutuksia, jotka kuitenkin ovat lähinnä 
teoreettisia, kun otetaan huomioo n sen merkittävät haittavaikut ukset. Selkeästi parhaana 
vaihtoehtona pidetään sitä, että virasto sa a yhteensovittamistehtävän, mutta vastuuta ja 
suurinta osaa tehtävistä ei kuitenkaan siir retä johtavalta jäsenv altiolta virastolle. 
3.7. Annetaan virastolle toimivalta ar vioida jäsenvaltioiden suoriutumista 
rajavalvonnasta 
Vaihtoehto 1:  Annetaan virastolle toimivalta suorittaa tarkastuksia jäsenvaltioissa ja arvioida 
jäsenvaltioiden valmiuksia selv itä uhkista ja paineista ulkoraj oilla arvioimalla erityisesti 
niiden kansallisia rakenteita, kalustoa ja resursseja.  
Vaihtoehto 2:  Annetaan virastolle selkeä tehtävä va lvoa sitä, miten jäsenvaltiot noudattavat 
EY:n lainsäädäntöä yhteisten operaati oiden aikana, ja raportoida siitä. 
Onko mahdollista kattaa tällaiset kustannukset rajaturvallisuusvira ston talousarviosta nyt (tai 
tulevaisuudessa), ja kuinka suurista määristä on kyse? 
Ensimmäisestä vaihtoehdosta aiheutuisi j onkin verran henkilöstökustannuksia, toisesta 
vaihtoehdosta ei aiheutuisi merkittäviä kustannuksia. 
Miten tämä vaikuttaisi perusoikeuksiin? 
Ei suoraa vaikutusta, kun toisen vaihtoehdon osa lta otetaan huomioon, että jäsenvaltioilla on 
ehdoton velvollisuus noudattaa EY:n lainsäädäntöä.  
Vaihtoehtojen vertailu 
Toisen vaihtoehdon haittavaikut ukset kumoavat selvästi sen myönteiset vaikutukset. Sitä 
vastoin ensimmäinen vaihtoehto vaikuttaisi se lkeästi myönteisesti rajaturvallisuusviraston 
ydintavoitteiden (kuten operaatio iden yhteensovittamisen ja riskianalyysien suorittamisen) 
saavuttamiseen sillä edellytyksellä, että toiminnan konkreettinen pä ämäärä määritellään 
huolellisesti.  
FI 8   FI 4. T IIVISTELMÄ PARHAINA PIDETYISTÄ VAIHTOEHDOISTA  
Parhaana vaihtoehtona olisi pidettävä sitä, että  rajaturvallisuusvirastosta annettuun asetukseen 
lisätään seuraavia seikkoja koskevia uusia säännöksiä: 
(1) Tarkistetaan menettelyä, jolla jäsenvaltiot velvoitetaan antamaan kalustoa käyttöön, 
minkä lisäksi virasto hankkii tai vuokraa omaa kalustoa asteit tain tarve- ja 
kustannusanalyysien perusteella. 
(2) Tarkistetaan menettelyä, jolla jäsenvaltiot velvoitetaan antamaan henkilöresursseja 
käyttöön, ja perustetaan se llaisten rajavartijoiden va lmiusjoukko, jotka siirretään 
jäsenvaltioista viraston käyttöön puolipys yvästi kansallisina asiantuntijoina. 
(3) Myönnetään virastolle jaettu johtoasema  yhteisen operaation täytäntöönpanossa, ja 
määrätään yksityiskohtaisista säännöksistä , jotka koskevat toimintasuunnitelmaa, 
arviointia sekä välikoh tauksista ilmoittamista. 
(4) Annetaan virastolle mahdollisuus rahoittaa ja toteuttaa teknisen avun hankkeita ja 
käyttää yhteishenkilöitä kolmansissa maissa. 
(5) Annetaan virastolle rajallinen toimivalta  käsitellä henkilötietoja, jotka liittyvät 
laittomassa maahanmuutossa avustamiseen. 
(6) Annetaan virastolle yhteensovittamisteht ävä yhteisten palau ttamisoperaatioiden 
toteuttamisessa. 
(7) Annetaan virastolle toimivalta analysoida operaatioihin liittyviä ri skejä ja vaatimuksia 
jäsenvaltioissa. 
***