Komission kertomus - Komission vuosikertomus takuurahaston tilanteesta ja hoidosta varainhoitovuonna 2002 /* KOM/2003/0405 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS - Komission vuosikertomus takuurahaston tilanteesta ja hoidosta varainhoitovuonna 2002 SISÄLLYSLUETTELO 1. Oikeusperustat 2. Rahaston tilanne 31.12.2002 3. Rahaston rahoittaminen 3.1. Yleisestä talousarviosta varainhoitovuonna suoritetut maksut 3.2. Rahaston rahoitusomaisuuden sijoittamisesta saadut korot 3.3. Maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityt suoritukset 4. Rahaston varojen käyttö 4.1. Viivästyneiden erien suorittaminen 4.2. EIP:n palkkio LIITE I Yleisestä talousarviosta takuurahastoon suoritettujen maksujen oikeusperustat 1. Määrärahasiirtoa nro 13/20002 koskevat päätökset 2. Määrärahasiirtoa nro 54/2002 koskevat päätökset LIITE II Takuurahasto - toimintakertomus 31. joulukuuta 2002 1. Rahaston kehitys vuonna 2002 2. Rahaston tilanne 2.1 Rahaston rahoituslaskelma 31. joulukuuta 2002 2.2 Rahaston rahoitusomaisuus 31.12.2002 3. Takuurahaston sijoitukset: kokonaistuloksen analyysi ja tarkempi erittely 3.1 Likviditeettianalyysi 3.2 Kokonaistuloksen analyysi 3.3 Tarkempi erittely 3.3.1 Rahamarkkinasijoitusten tuottoanalyysi 3.3.2 Joukkovelkakirjasalkun tuottoanalyysi LIITE III.1 Takuurahaston tilanne LIITE III.2 Sijoitussalkku: liikkeeseenlaskijat 31.12.2002 LIITE III.3 Takuurahaston konsolidoitu tase 31.12.2002 1. Oikeusperustat Neuvosto antoi 31 päivänä lokakuuta 1994 asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 (jäljempänä 'asetus') takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille. Jos lainansaaja laiminlyö yhteisön myöntämän tai takaaman lainan takaisinmaksun, laina maksetaan takaisin takuurahastosta (EYVL L 293, 12.11.1994, s. 1-4). Kyseisen asetuksen 6 artiklan mukaisesti komissio antoi rahaston varainhoidon Euroopan investointipankin (EIP) hoidettavaksi yhteisön ja EIP:n 23. marraskuuta 1994 Brysselissä ja 25. marraskuuta 1994 Luxemburgissa allekirjoittaman yleissopimuksen mukaisesti (jäjempänä 'yleissopimus'). Kyseisen yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa määrätään, että EIP toimittaa komissiolle kunkin vuoden maaliskuun 1 päivään mennessä kertomuksen rahaston tilanteesta ja hoidosta sekä rahaston edellisen vuoden tuloslaskelman ja taseen. Ote varainhoitovuoden 2002 kertomuksesta on liitteessä II. Rahaston perustamisasetuksen 7 artiklassa säädetään, että komissio toimittaa viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivänä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosikertomuksen rahaston tilanteesta ja hoidosta edellisenä varainhoitovuotena. 2. Rahaston tilanne 31.12.2002 Varainhoitovuoden 2002 lopussa rahaston varat olivat yhteensä 1 646 291 687,98 euroa (liite III.1). Summaan sisältyvät seuraavat rahaston perustamisesta lähtien kertyneet määrät: -maksut rahastoon (2 198 599 500,00 euroa) -päättyneiden varainhoitovuosien tulokset (456 474 871,71 euroa), joista on vähennetty provisiot, ja myöhästyneistä takaisinmaksuista perityt viivästyskorot -myöhästyneet suoritukset yhteisön ulkopuolisilta mailta (568 217 579,44 euroa) -maksamattomista EIP:n palkkioista johtuvat velat (737 316,27 euroa) -takausvaateisiin perustuvat vähennykset (468 662 140,15 euroa) ja takuurahaston ylijäämän palautukset talousarvioon (1 009 520 000,00 euroa). Rahaston kumulatiiviset varat vähennettynä EIP:lle maksettavalla palkkiolla olivat 31. joulukuuta 2002 yhteensä 1 645 554 371,71 euroa. Konsolidoidun taseen loppusumma (liite III.3) eli 1 646 291 687,98 euroa muodostuu 299 500 000,00 euron määräaikaisista pankkisaamisista (pankkitalletukset), 1 863 221,88 euron vaadittaessa maksettavista pankkisaamisista (avistatili) ja 1 311 255 202,45 euron arvopaperisalkusta. Rahaston perustamisasetuksen 3 artiklassa säädetään, että rahaston varojen on saavutettava tarkoituksenmukainen taso, ja tavoitesummaksi vahvistetaan 9 prosenttia kuhunkin toimenpiteeseen liittyvien yhteisön pääomasitoumusten kokonaismäärästä, johon lisätään maksamattomat erääntyneet korot. Yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen luottojen ja lainatakausten määrä lisättynä maksamattomilla erääntyneillä koroilla oli 31.12.2002 yhteensä 15 357 955 465,62 euroa, josta 142 811 943,97 euroa oli maksamattomia erääntyneitä korkoja. Asetuksessa N:o 2728/94 määritelty rahaston varojen ja pääomasitoumusten suhde oli 10,71 prosenttia eli suurempi kuin takuurahaston perustamisasetuksessa mainittu 9 prosentin tavoitesumma. Tämän vuoksi rahaston ylijäämä on palautettava yhteisöjen yleiseen talousarvioon; asetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti näin on tehtävä aina kun rahasto saavuttaa tavoitesumman. Talousarvioon palautettava määrä on 263 330 000,00 euroa. Rahaston varojen muodostumisen ja käytön kehitys vuonna 2002 esitetään yksityiskohtaisesti seuraavissa luvuissa. 3. Rahaston rahoittaminen 3.1. Yleisestä talousarviosta varainhoitovuonna suoritetut maksut Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen N:o 2728/94 muuttamisesta 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun asetuksen N:o 1149/99 1 artiklassa täsmennetään, että rahaston varoja kartutetaan yleisestä talousarviosta suoritettavilla maksuilla, jotka ovat 9 prosenttia luottojen ja lainatakausten pääoma-arvosta, kunnes rahasto saavuttaa tavoitesumman. Asetuksen kyseisessä artiklassa säädetään, että jos rahaston varat ovat maksulaiminlyönnistä aiheutuneiden takausvaateiden vuoksi alle 75 prosenttia tavoitesummasta, suoritettavien määrien osuutta nostetaan uusien toimenpiteiden osalta 10 prosenttiin (EYVL L 139, 2.6.1999, s. 1-2). Maksusuorituksia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen oikeusperustat esitetään liitteessä I. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta 31 päivänä lokakuuta 1994 tehdyssä neuvoston päätöksessä (94/729/EY) säädetään, että yleiseen talousarvioon voidaan merkitä varaus luottoja ja lainatakauksia varten. Vuonna 2002 kyseiseen varaukseen merkittiin 213 miljoonan euron alustavat määrärahat. Tämä budjettikohta on tarkoitettu takuurahaston kartuttamiseen, ja se käytetään suorittamalla määrärahasiirtoja takuurahaston maksuja koskevaan budjettikohtaan (EYVL L 293, 12.11.1994, s. 14-18). Edellä mainittujen oikeusperustojen nojalla budjettivallan käyttäjä hyväksyi vuonna 2002 kaksi takuurahaston kartuttamiseen tarkoitettua määrärahasiirtoa, joiden kokonaismäärä oli 170 490 000 euroa. -Määrärahasiirto nro 13/2002 oli 166 720 000 euroa. Tämä ensimmäinen siirto tehtiin varainhoitovuoden alussa takuurahaston kartuttamiseksi, ja se perustui neuvoston 24 päivänä tammikuuta 1994, 19 päivänä toukokuuta 1998, 22 päivänä huhtikuuta 1999, 29 päivänä marraskuuta 1999, 22 päivänä joulukuuta 1999 ja 6 päivänä marraskuuta 2001 tekemiin päätöksiin ja yksityiskohtaisiin suorituksia koskeviin sääntöihin, joista säädetään takuurahaston perustamisasetuksen liitteessä. -Määrärahasiirto nro 54/2002 oli 3 770 000 euroa. Tämä toinen takuurahaston kartuttamiseksi suoritettu siirto perustui neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2002 ja 5 päivänä marraskuuta 2002 hyväksymiin lainatoimiin. Kyseistä määrärahasiirtoa koskevat päätökset esitetään liitteessä I. Vuoden ensimmäinen siirto suoritettiin rahastolle 1 päivänä heinäkuuta 2002 kompensaatiojärjestelmän puitteissa yhdessä rahastolle palautettavan ylijäämän kanssa, ja toinen maksu suoritettiin rahastolle arvopäivällä 8. tammikuuta 2003. 3.2. Rahaston rahoitusomaisuuden sijoittamisesta saadut korot Rahaston rahoitusomaisuus on sijoitettu niiden varainhoitoperiaatteiden mukaan, joista määrätään 25 päivänä marraskuuta 1994 allekirjoitetun Euroopan yhteisön ja EIP:n yleissopimuksen liitteessä, sellaisena kuin se on muutettuna 17 ja 23 päivänä syyskuuta 1996 tehdyllä täydennyksellä N:o 1 sekä 26 päivänä huhtikuuta ja 8 päivänä toukokuuta 2002 tehdyllä täydennyksellä N:o 2. Täydennyksellä N:o 2 muutettiin sijoitusperiaatteita, tarkoituksena korjata ylilikviditeettiä, joka oli yli 50 prosenttia rahoitusomaisuudesta ja joka rajoitti rahaston tuottoa. Lyhytaikaiseen likviditeettiin soveltuvia instrumentteja laajennettiin noudattaen rajoitusta, jonka mukaan vähintään kolmasosa varoista on sijoitettava lyhytaikaisiin sijoituksiin (enintään yksi vuosi). Niissä otetaan nyttemmin huomioon vaihtuvakorkoiset arvopaperit niiden erääntymisajasta riippumatta sekä kiinteäkorkoiset arvopaperit, joiden jäljellä oleva erääntymisaika on enintään vuoden, alkuperäisestä erääntymisajasta riippumatta. Kiinteäkorkoiset arvopaperit ovat lunastettavissa 100 prosenttiin nimellisarvosta erääntymispäivänä (eli enintään vuoden kuluttua) , kun taas vaihtuvakorkoiset arvopaperit voidaan milloin tahansa myydä lähes 100 prosentin hintaan riippumatta niiden jäljellä olevasta erääntymisajasta. Jotta säilytetään tasapaino niiden instrumenttien välillä, joiden likviditeetti on varmistettu, vähintään 18 prosenttia (joka vastaa kaksinkertaista rahoitusastetta) pidetään rahamarkkinasijoituksina, erityisesti pankkitalletuksina. Uuden rakenteen tarkoituksena on parantaa rahaston tuottoa ja pitää samalla yllä varovaisuusperiaatteen mukaista likviditeettitasoa. Ylilikviditeetin vähentämisen seurauksena vuonna 2002 otettiin vaiheittain käyttöön strategia, jonka mukaan kiinteäkorkoisiin joukkovelkakirjoihin sijoitetun salkun osuutta kasvatettiin ja sijoitusaikaa pidennettiin aiemmin sovelletusta 2,5 vuodesta 4,2 vuoteen. Tämä kasvatti merkittävästi rahaston kokonaistuottoa. Komission ja EIP:n yhteisellä sopimuksella laadittiin luettelo pankeista, joihin talletuksia voidaan tehdä. Alkuperäistä luetteloa on komission suostumuksella jouduttu tarkistamaan säännöllisin väliajoin, koska talletuspankkien luokitukset muuttuvat. Suurin osa kyseisistä pankeista kuuluu euron selvitysjärjestelmään. Niiden Moody's-luokitus on vähintään A1 pitkällä aikavälillä ja P1 lyhyellä aikavälillä, samoin Standard & Poors- ja Fitch-luokitukset ovat tätä vastaavia. Näihin pankkeihin tehtävissä sijoituksissa sovelletaan sääntöjä, joiden tarkoituksena on turvata riskien hajauttaminen. Pankkitalletuksista, takuurahaston tililtä ja arvopaperisijoituksista saadut korot olivat vuonna 2002 yhteensä 75 437 331,41 euroa, josta -pankkitalletusten osuus oli 12 898 616,22 euroa. Kyseessä on tilanne 31. joulukuuta 2002, ja määrässä on mukana pankkitalletusten muodossa tehdyistä sijoituksista saadut korot (14 229 202,09 euroa) ja vuonna 2002 kertyneiden korkojen muutos (-1 330 585,87 euroa). Kertyneillä koroilla tarkoitetaan korkoja, jotka maksetaan rahastoon vasta sijoitusten eräpäivinä eikä varainhoitovuoden lopussa. Kirjanpitoon 31.12.2002 mennessä viedyistä, kertyneistä koroista (1 389 568,47 euroa) vähennetään vuonna 2001 kirjatut ja vuonna 2002 saadut korot (2 720 154,34 euroa). -käyttötilien osuus oli 175 770,26 euroa, joka vastaa avistatilille kirjattuja korkoja. -arvopaperisalkun osuus oli 61 001 453,32 euroa. Arvopaperisijoitusten korot kertyvät arvopaperimuodossa tehdyistä sijoituksista, joihin sovelletaan sen yleissopimuksen sijoitusperiaatteita, jolla EIP valtuutettiin toimimaan rahaston varainhoitajana. Näistä tuloista on kuitenkin vähennettävä varainhoitovuodelle kohdistettavaa hankinta-arvon ja lunastusarvon erotusta vastaava 2 712 785,37 euron erä, joka suhteutetaan salkussa olevien arvopapereiden jäljellä olevaan erääntymisaikaan (vastaa jaksotettua preemiota tai hinnanalennusta, joka on kirjattu tuloslaskelmaan). Korkotuotot esitetään varainhoitovuoden tuloksessa. 3.3. Maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityt suoritukset Koska rahasto ei ole suorittanut maksua takausvaateen perusteella varainhoitovuoden 2002 aikana ja sen varoja ei ole käytetty maksamattomien lainojen takaamiseen (kaikki saamiset tulivat takaisinperityiksi varainhoitovuoden 2001 aikana), suorituksista kertyi 31.12.2001 varoja yhteensä 568 217 579,44 euroa. 4. Rahaston varojen käyttö 4.1. Viivästyneiden erien suorittaminen Vuonna 2002 rahasto ei ole suorittanut maksuja takausvaateen perusteella. 4.2. EIP:n palkkio Komission ja EIP:n välisen, rahaston hoitoa koskevan yleissopimuksen 6 artiklassa määrätään, että EIP:n vuosipalkkio on 0,125 prosenttia rahaston keskimääräisestä kuukausittaisesta rahoitusomaisuuden arvosta. Palkkion määrä tarkistetaan sen vuoden lopussa, jonka aikana rahaston rahoitusomaisuus saavuttaa 300 miljoonaa ecua, ja viimeistään kolmen vuoden kuluessa ensimmäisen maksun suorittamisesta rahastoon. Samalla otetaan huomioon mm. rahaston toiminnan kehitys. Koska rahoitusomaisuuden määrä saavutti 300 miljoonaa ecua vuoden 1995 lopulla, EIP:n palkkion määrää tarkistettiin. Syyskuun 17. ja 23. päivänä 1996 tehdyllä yleissopimuksen täydennyksellä vuosipalkkiota alennettiin 0,05 prosenttiin rahoitusomaisuuden määrästä. Laskentaperustetta sovellettiin takautuvasti 31. päivästä joulukuuta 1994. Toisessa täydennyksessä, joka allekirjoitettiin 26. huhtikuuta ja 8. toukokuuta 2002, määrätään, että pankin palkkio määräytyy soveltamalla vastaavasti rahaston rahoitusomaisuuden kuhunkin erään alenevaa vuosipalkkioprosenttia. Palkkio lasketaan rahaston keskimääräisestä rahoitusomaisuuden arvosta. Täydennystä voidaan soveltaa taannehtivasti 1. päivästä tammikuuta 2001, ja vuodeksi 2002 EIP:n palkkio vahvistettiin 737 316,27 euroksi, joka sisällytettiin tuloslaskelmaan ja kirjattiin taseen vastattaviin siirtovelkana. Siirtovelka maksetaan EIP:lle vuoden 2003 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana. LIITE I Yleisestä talousarviosta takuurahastoon suoritettujen maksujen oikeusperustat Takuurahaston perustamisasetuksen N:o 2728/94 liitteessä esitetään takuurahastoon suoritettavia maksuja koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja säädetään, että kun on kyse varainhankinnasta/luotonannosta tai rahoituslaitoksille myönnettävistä lainatakauksista osana usealle vuodelle jakautuvaa puitejärjestelmää, jonka tavoite on liiketaloudellinen ja rakenteellinen, maksut rahastoon suoritetaan vuosierinä komission ehdotukseen liitettävässä rahoitusselvityksessä ilmoitettujen vuosittaisten määrien perusteella, joita voidaan tarvittaessa mukauttaa neuvoston päätöksellä. Kun on kyse yhteisön muusta varainhankinnasta/luotonannosta (esim. yhteisön ulkopuolisten maiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut luotot, jotka voidaan maksaa yhtenä tai useampana eränä), rahastoon suoritettava määrä lasketaan sen lainaoperaation kokonaismäärän perusteella, josta neuvosto tekee päätöksen. Vuonna 2002 näiden yksityiskohtaisten sääntöjen nojalla takuuvarauksesta tehtiin kaksi määrärahasiirtoa: 1. Määrärahasiirtoa nro 13/20002 koskevat päätökset -EIP - Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat: kaikkia Välimeren alueen maita koskevan rahoitusyhteistyön puitteissa EIP:n Välimeren alueen maille myöntämien lainojen vakuutena on yleistakaus. Takauksen määrä on 75 prosenttia asianomaisissa maissa lainanantotoimenpiteenä avattujen luottojen yhteismäärästä. -EIP - Venäjän Itämeren-rannikko: neuvoston päätös (2001/777/EY), tehty 6 päivänä marraskuuta 2001 yhteisön takauksen myöntämisestä Euroopan investointipankille pohjoisen ulottuvuuden puitteissa Venäjän Itämeren altaan valituille ympäristöhankkeille myönnetyistä erityislainoista aiheutuvien tappioiden varalta. EIP:n lainana myönnettävän tuen määrä on 100 miljoonaa euroa (EYVL L 292, 9.11.2001, s. 41-42). -Neuvoston päätös (2000/24/EY), tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Eurooppa, Välimeren maat, Latinalainen Amerikka ja Aasia sekä Etelä-Afrikan tasavalta). Lainojen enimmäismäärä on 18 410 miljoonaa euroa, ja ne myönnetään seitsemän vuoden aikana 1 päivästä helmikuuta 2000 alkaen Keski- ja Itä-Euroopan maiden, Välimeren alueen maiden sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian osalta, ja 1 päivästä heinäkuuta 2000 alkaen Etelä-Afrikan tasavallan osalta. Takuu päättyy kaikkien alueiden osalta 31 päivänä tammikuuta 2007 (EYVL L 9, 13.1.2000, s. 24-26). -Neuvoston päätös (1999/786/EY), tehty 29 päivänä marraskuuta 1999, yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille maanjäristyksen Turkissa vaurioittamien alueiden jälleenrakentamiseen liittyviin hankkeisiin myönnettävistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta. Lainojen yhteismäärä on enintään 600 miljoonaa euroa, ja ne myönnetään kolmen vuoden aikana (EYVL L 308, 3.12.1999, s. 35-37). -Neuvoston päätös (1999/282/EY), tehty 22 päivänä huhtikuuta 1999, 20 miljoonan euron täydentävän makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Albanialle. Lainana myönnettävä tuki, joka ei ole johtanut lainasopimusten allekirjoittamiseen ja jota ei todennäköisesti tämän päätöksen nojalla käytetä, on 20 miljoonaa euroa (EYVL L 110, 28.4.1999, s. 13-15). 2. Määrärahasiirtoa nro 54/2002 koskevat päätökset -Neuvoston päätös (2002/639/EY), tehty 12 päivänä heinäkuuta 2002, neuvoston päätöksen 98/592/EY kumoamisesta ja lisärahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle. Lainan muodossa myönnettävän tuen määrä on 110 miljoonaa euroa (EYVL L 209, 6.8.2002, s. 22-23). -Neuvoston päätös 2002/882/EY, tehty 5 päivänä marraskuuta 2002, makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Jugoslavian liittotasavallalle. Lainan muodossa myönnettävän tuen määrä on 55 miljoonaa euroa (EYVL L 308, 9.11.2002, s. 25-27). -Neuvoston päätös 2002/883/EY, tehty 5 päivänä marraskuuta 2002, makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Bosnia ja Hertsegovinalle. Lainan muodossa myönnettävän tuen määrä on 20 miljoonaa euroa (EYVL L 308, 9.11.2002, s. 28-29). - LIITE II Takuurahasto - toimintakertomus 31. joulukuuta 2002 1. Rahaston kehitys vuonna 2002 1.1. Rahoitusomaisuus oli yhteensä 1 612,6 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2002 (vrt. kohta 2.2), kun se oli 1 744,7 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2001, joten se on vähentynyt 132,1 miljoonalla eurolla. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 1: Rahoitusomaisuuden kehitys vuonna 2002 1.2. Vuonna 2002 rahaston rahoitusomaisuuteen vaikutti pääasiassa kaksi tapahtumaa: Lokakuun 10. päivänä 2001 rahasto kirjasi maksun, joka koski FRY:n erääntynyttä, viivästynyttä velkaa ja siihen liittyviä palkkioita. Toukokuun 29. päivänä 2002 vastaanotettiin 5,1 miljoonaa euroa EIP:ltä sen omien palkkioiden osittaisena takaisinmaksuna 13.5.2002 päivätyn kirjeen mukaisesti, jonka Klaus Regling osoitti EIP:n johtokunnan puheenjohtaja Philippe Maystadtille. Rahastolla oli 31.12.2001 ylijäämävaroja 372,4 miljoonaa euroa, ja 1.7.2002 rahaston varoja kartutettiin 166,7 miljoonalla eurolla maksamalla komissiolle erotus eli 205,7 miljoonaa euroa. Vuonna 2002 rahaston varat karttuivat yhteensä 171,8 miljoonalla eurolla (166,7 miljoonaa euroa + 5,1 miljoonaa euroa). 1.3. Tuottojakauman suhde vastaa omaisuuserien jakautumista joukkovelkakirjoihin ja rahamarkkinasijoituksiin siten kuin Euroopan investointipankki ja komissio ovat sopineet. Varainhoidon tulos oli 71,8 miljoonaa euroa 31.12.2002, kun se oli 69,6 miljoonaa euroa 31.12.2001. Joukkovelkakirjasalkun tuotot (joihin on laskettu mukaan myynnistä saadut voitot ja joista on vähennetty jaksotetut preemiot/hinnanalennukset) olivat 59,7 miljoonaa euroa eli 83 prosenttia 31.12.2002 kirjatusta tuloksesta. Rahamarkkinasalkun tuotot olivat 12,9 miljoonaa euroa eli 18 prosenttia kokonaistuloksesta, ja loput (-1 %) olivat provisioita ja pankkikuluja (katso liite III.1). 2. Rahaston tilanne 2.1 Rahaston rahoituslaskelma 31. joulukuuta 2002 Takuurahaston saldoksi muodostui 1 294 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2002, kun se oli edellisen vuoden vastaavana ajankohtana 1 494 miljoonaa euroa, joten se vähentyi 200 miljoonalla eurolla eli yli 13 prosenttia. Tähän kehitykseen vaikuttivat seuraavasta taulukosta ilmenevät muutokset: >TAULUKON PAIKKA> Rahasto ei suorittanut 1.1.2002-31.12.2002 maksuja takausvaateen perusteella eikä maksunsa laiminlyöneiltä velallisilta perittyjä takausmääriä. 2.2 Rahaston rahoitusomaisuus 31.12.2002 Rahaston rahoitusomaisuus oli 31. joulukuuta 2002 yhteensä 1 612,6 miljoonaa euroa, ja se jakautui seuraavassa esitetyllä tavalla. Rahaston valuuttana on ainoastaan euro. -299.5 miljoonan euron rahamarkkinasalkku (pankkien väliset määräaikaistalletukset) -1.9 miljoonaa euroa käyttötileinä -1311,2 miljoonan euron sijoitussalkku (kiinteä- ja vaihtuvakorkoiset arvopaperit) (katso kohdan 3.1. taulukko). 3. Takuurahaston sijoitukset: kokonaistuloksen analyysi ja tarkempi erittely 3.1 Likviditeettianalyysi Sijoitussalkulle oli tunnusomaista kiinteäkorkoisten instrumenttien osuuden kasvattaminen siten, kuin Euroopan investointipankin ja komission yksiköt sopivat vuonna 2001: viimeisellä vuoden 2001 vuosineljänneksellä toteutettiinkin strategiaa, jonka mukaan edellä mainittujen instrumenttien osuutta kasvatettiin ja sijoitusaikaa pidennettiin. Voidaankin todeta, että 31. joulukuuta 2002 kiinteäkorkoisten osuus oli yli kaksi kolmasosaa joukkovelkakirjasijoituksista, kun edellisvuosien strategiassa niiden osuudeksi vahvistettiin noin 50 prosenttia. Näiden sijoitusten maturiteetti on lähes 4,22 vuotta (sijoitusten maturiteettijakauma on 0-10 vuotta), kun edellisvuosien taso oli 2,20-2,50 (ainoastaan 0-5 vuoden ajalle jakautuvat sijoitukset). Takuurahaston rahoitusomaisuus jakautui 31.12.2002 seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> 3.2 Kokonaistuloksen analyysi Takuurahasto on koko toiminnallaan saavuttanut 71,8 miljoonan euron kirjanpidollisen nettotuoton, joka merkitsee 4,21 prosentin keskimääräistä kokonaistuottoa [1] 1 682 miljoonan euron keskipääomalle. Kauden kolmen kuukauden EURIBID-viitekorko oli 3,20 prosenttia, jolloin positiiviseksi kokonaiskorkoeroksi (spread) saadaan 101 peruspistettä yli vertailuarvon (benchmark) (vrt. kohta 3.3.1). [1] Kokonaistuoton laskenta perustuu oletukseen, että vuodessa on 360 päivää. Talletusten ja arvopaperisijoitusten tuotot jakautuvat 31.12.2002 seuraavasti. >VIITTAUS KAAVIOON> 3.3 Tarkempi erittely 3.3.1 Rahamarkkinasijoitusten tuottoanalyysi Rahamarkkinasijoitusten keskituotto oli 3,33 prosenttia vuonna 2002, kun vertailuarvon keskituotto oli 3,21 prosenttia. Vuoden 2002 korkoeroksi saadaan näin laskemalla 12 peruspistettä yli vaihtuvan viitekoron, joka on vuoden 2002 kolmen kuukauden EURIBID-korko [2], kun korkoero oli 31 peruspistettä vuonna 2001. On huomattava, että tässä korkoerossa ei ole mukana operaation alkuvaiheessa saatu marginaali, jota ei oteta huomioon tuoton laskennassa. [2] Talletusten "korkoerolla" mitataan saadun pankkien välisen talletuskoron ja kolmen kuukauden EURIBID-viitekorkoa vastaavan vaihtuvan päivittäin noteeratun vertailuarvon välistä erotusta. >TAULUKON PAIKKA> Realisoidut pankkien väliset rahamarkkinatalletukset tuottivat vuonna 2002 12,9 miljoonan euron koron 381 miljoonan euron keskipääomalle. Tuoton ja viitekoron kehitys vuonna 2002 Taulukosta käy ilmi lyhytaikaisten talletusten korko kolmen kuukauden EURIBID-viitekorkoon verrattuna. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 2: Tuoton kehitys suhteessa vertailuarvoon Tuoton laskentamenetelmä perustuu rahamarkkinasijoitusten (sijoitusaika tavallisesti kolme kuukautta) keskituoton ja kolmen kuukauden libid-viitekoron päiväkohtaisen keskiarvon vertailuun Näin ollen vertailuarvo heijastaa kolmen kuukauden libid-viitekoron keskimääräistä päiväkohtaista vaihtelua, kun taas Buy and Hold -sijoitukset reagoivat kehitykseen vain viipeellä. Tästä on seurauksena mekaaninen vaikutus, joka näkyy seuraavasti: -Lyhyiden korkojen laskiessa rahamarkkinasalkun tuotto on yleensä vertailuarvoa korkeampi (kuvio 2, kesäkuu-joulukuu 2002) -Vastaavasti rahamarkkinakorkojen noustessa asteittain suhteellisen pitkänä aikana (kuusi kuukautta) rahamarkkinasalkun tuotto yleensä lähestyy vertailuarvoa (kuvio 2, tammikuu-kesäkuu 2002) Rahalaitosprofiili Euroopan yhteisön ja EIP:n välisessä takuurahaston hoitoa koskevassa yleissopimuksessa määrätään, että kaikki talletukset on tehtävä sellaisiin rahalaitoksiin, joilla on vähintään A1-luottokelpoisuusluokitus. >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 3: Lyhytaikaiset sijoitukset rahalaitosten luottokelpoisuuden mukaan 31.12.2002. Maantieteellinen jakauma Rahaston lyhytaikaiset pankkien väliset rahamarkkinatalletukset (keskipääomana ilmaistuna) jakautuivat vuonna 2002 seuraavasti: >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 4: Pankkien väliset lyhytaikaiset rahamarkkinatalletukset: keskipääomien maantieteellinen jakautuminen EIP:n tarkoituksena on jakaa talletukset tasaisesti kaikkiin Euroopan unionin jäsenvaltioihin, ja se pyrkii samalla mahdollisimman hyvään tuottoon. 3.3.2 Joukkovelkakirjasalkun tuottoanalyysi Pitkäaikaiseksi sijoitussalkuksi tarkoitettu arvopaperisalkku muodostuu euromääräisistä arvopapereista, jotka pyritään säilyttämään salkussa niiden lopulliseen eräpäivään saakka; 31. joulukuuta 2002 kiinteäkorkoiset arvopaperit, joiden jäljellä oleva erääntymisaika oli alle kolme kuukautta, olivat yhteensä 23,7 miljoonaa euroa, ja ne kiinteäkorkoiset arvopaperit, joiden jäljellä oleva erääntymisaika oli kolmesta kuukaudesta yhteen vuoteen, olivat yhteensä 102,2 miljoonaa euroa, muut kiinteäkorkoiset arvopaperit, joiden jäljellä oleva erääntymisaika oli vuodesta kymmeneen vuoteen, olivat yhteensä 985,3 miljoonaa euroa, ja vaihtuvakorkoiset arvopaperit olivat yhteensä 200 miljoonaa euroa. Salkun tuotto oli 31. joulukuuta 2002 mennessä 58,3 miljoonaa euroa. Tulos muodostuu seuraavista eristä: Saadut korot // 61 001 453,32 Preemioiden/hinnanalennusten jaksotus // -2 712 785,37 // 58 288 667,95 Lisäksi kolmen arvopaperin myyntivoitto oli 1,4 miljoonaa euroa. Kyseiset Jumbo-Pfandbriefe -arvopaperit myytiin hallinnollisten suuntaviivojen mukaisesti, kun arvopapereiden luokitus laski luokasta Aaa luokkiin Aa1 tai Aa2. Rahamarkkinasalkun kokonaistuotto oli siten 59,7 miljoonaa euroa. Arvopaperit kirjataan salkkuun hankintahintaan. Kirjanpitoon viedyn hinnan ja lunastusarvon välinen ero on preemio/hinnanalennus, joka jaksotetaan tasasuhteessa kunkin arvopaperin jäljellä olevalle erääntymisajalle. Sijoitussalkun nimellisarvo oli 31. joulukuuta 2002 yhteensä 1 298,4 miljoonaa euroa ja kirjanpitoarvo 1 311,3 miljoonaa euroa (preemioiden ja hinnanalennusten jaksotuksen jälkeen). Sijoitussalkun kirjanpidollinen tuotto oli 31. joulukuuta 2002 yhteensä 4,48 prosenttia [3], kun se oli 4,61 prosenttia 31. joulukuuta 2001. Kun otetaan huomioon kokonaisvertailuarvona käytettävä viitekorko (joka muodostuu Salomon-indeksistä kiinteäkorkoisten arvopapereiden [4] osalta ja kolmen kuukauden euribidkorosta vaihtuvakorkoisten arvopapereiden osalta), kokonaiskorkoero on 73 peruspistettä positiivinen suhteessa 3,75 prosentin yhdistetyn vertailuarvon tuottoon (vrt. liite 2). Positiivinen tulos selittyy suurelta osin vuoden 2002 alusta lähtien tapahtuneella yleisellä korkojen laskulla. Uudet sijoitukset on tehty valtaosin arvopapereihin, joiden maturiteetit ovat viidestä kymmeneen vuoteen, mikä on pidentänyt merkittävästi salkun sijoitusaikaa. On kuitenkin pidettävä mielessä, että vertailuarvon tuotto heijastaa havaittuja korkomuutoksia, kun taas salkun tuotto heijastaa hankintahintoihin perustuvaa keskituottoa. [3] Sijoitussalkun tuoton laskenta perustuu oletukseen, että vuodessa on 365 päivää. [4] Euroopan investointipankin ja komission uuden strategian virallistamisen jälkeen vertailuarvoa muutetaan, jotta se heijastaisi sijoitusaikojen pidentämistä ja mahdollisuutta sijoittaa maturiteetiltaan kymmenen vuoden instrumentteihin. Saksan valtion liikkeelle laskemien joukkovelkakirjojen korkokehitystä 2002 kuvaava taulukko (lähde Bloomberg): >TAULUKON PAIKKA> Tiedoksi: sijoitussalkun markkina-arvo oli 1 355,10 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2002, kun salkun kirjanpitoarvo oli 1 311,3 miljoonaa euroa (preemioineen ja hinnanalennuksineen), joten piilevä arvonnousu oli 43,84 miljoonaa euroa, kun taas 31. joulukuuta 2001 piilevä arvonnousu oli 4,70 miljoonaa euroa ja kirjanpitoarvo 1 244,1 miljoonaa euroa. Tämänkin tilanteen selityksenä on yleinen korkojen lasku vuonna 2002. Tuoton ja viitekoron laskentaan on tulossa muutoksia vuonna 2003. Suunnitellut rahaston sijoitusstrategian muutokset huomioon ottaen joukkovelkakirjojen vuosittainen uudelleensijoittaminen on päätetty keskittää tiettyyn vuodenaikaan. Samassa yhteydessä kyseisten uudelleensijoitusten tuotto arvioidaan ja jaksotetaan realisointihetkeen. Tuotto mitataan laskemalla ostettujen arvopapereiden tuoton ja vastaavia maturiteettiluokkia edustavien IBOXX-indeksien tuoton erotus uudelleensijoitusjaksolla. Markkina-arvon kehittyminen kirjanpitoarvon suhteen vuonna 2002 >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 5: Markkina-arvon kehittyminen kirjanpitoarvon suhteen vuonna 2002 Tammikuun 1. päivänä 2002 kyseisen vuoden suunnitellut arvopapereiden takaisinmaksut olivat seuraavat: 108 miljoonaa euroa kiinteäkorkoisia 202 miljoonaa euroa vaihtuvakorkoisia eli yhteensä 310 miljoonaa euroa. Huhtikuun lopussa oli kuitenkin 188 miljoonan euron takaisinmaksukeskittymä. Ajoitusriskiä pienentääkseen pankki päätti jakaa vastaavat uudelleensijoitukset tammi-toukokuulle 2002 nostamalla varat rahamarkkinasijoituksista. Toukokuun lopussa saatiin siten takaisin arvopapereihin vuoden alussa kohdistettu määrä, etenkin kun heinäkuulle ajoitettu merkittävä rahaston kartuttaminen ei edellyttänyt enää kiinteäkorkoisen osuuden lisäämistä. Rahaston kartuttamisen jälkeen tehtiin lisäsijoituksia tavoitejakauman saavuttamiseksi. Lisäksi korkojen laskun nopeutuminen toisella vuosineljänneksellä kasvatti potentiaalista tuottotasoa. Salkun jakautuminen kiinteäkorkoisiin ja vaihtuvakorkoisiin arvopapereihin >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 6: Sijoitussalkun jakautuminen kiinteäkorkoisiin ja vaihtuvakorkoisiin arvopapereihin 31.12.2002 Sijoitussalkun takaisinmaksuprofiili: >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 7: Sijoitussalkku: takaisinmaksuprofiili 31.12.2002 Kiinteäkorkoiset arvopaperit erääntyvät viimeistään 13.9.2012 Liikkeeseenlaskijaprofiili Rahaston salkussa olevien arvopaperien on täytettävä seuraavat vaatimukset: -Ne ovat joko Euroopan unionin valtioiden tai Euroopan unionin takaamien laitosten, G10-valtioiden tai ylikansallisten laitosten liikkeeseen laskemia tai -muun sellaisen suvereenin valtion liikkeeseen laskemia, jonka luottokelpoisuusluokitus on vähintään Aa3 tai -liikkeeseenlaskijana on jokin muu taho, jonka luottokelpoisuusluokitus on Aaa. Liikkeeseenlaskijat jakautuivat 31. joulukuuta 2002 seuraavasti: >VIITTAUS KAAVIOON> Kuvio 8: Liikkeeseenlaskijaprofiili 31. joulukuuta 2002 LIITE III.1 Takuurahaston tilanne >VIITTAUS KAAVIOON> LIITE III.2 Sijoitussalkku: liikkeeseenlaskijat 31.12.2002 TAKUURAHASTON VELKAPAPERISALKUN TULOS >VIITTAUS KAAVIOON> Velkapaperisalkun tulos mitataan laskemalla peruspisteinä ilmaistu erotus seuraavien välillä: salkun tuotto, joka lasketaan salkun sisältämien arvopaperien hankinta-arvolle saadun tuoton perusteella, ja yhdistetyn vertailuarvon tuotto, joka lasketaan raportointipäivän YTM-arvojen perusteella. Näistä jälkimmäisessä yhdistyvät Salomon-viitearvon tuotto ja kolmen kuukauden libid-viitekorko suhteessa salkun sisältämiin kiinteäkorkoisiin ja vaihtuvakorkoisiin arvopapereihin. LIITE III.3 Takuurahaston konsolidoitu tase 31.12.2002 >VIITTAUS KAAVIOON>