EUROPAAN YHTEISÖJEN KOMMISSIO 
Bryssel, 12.10.1995 
KOM(95) 467 lopull. 
95/0244 (CNS) 
KOMMISSIQN KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
tiettyjen Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahaston tukiosastosta kaudella 1991-1993 
maksettavien menojen valvonnan tarkistamisesta 4 päivänä helmikuuta 1991 annetun 
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 307/91 soveltamisesta 
Ehdotus 
95/0244 (CNS) 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
jäsenvaltioiden toimintaohjelmien toteuttamisesta Emotrrn tukiosaston 
menojen valvonnan osalta 
(Kömmission esittämä) 

SISÄLTÖ 
1. Johdanto 
2. Jäsenvaltioiden aloittamat toimet 
3. Jäsenvaltioiden toteuttama valvonta 
4. Yhteisön varojen käyttö 
5. Komission arvio asetuksen soveltamisesta 
6. Tulevaisuuden näkymät 
Liite: Ehdotus asetukseksi 
1, Johdanto 
Neuvoston 9 päivänä helmikuuta 1991 voimaan tulleella asetuksella (ETY) N:o 307/91 
pyritään rohkaisemaan jäsenvaltioita tiukentamaan valvontaa maataloustuotteiden ja 
liitteeseen II kuulumattomien tavaroiden (1 artikla) vientitukien alalla sekä tiettyjen 
korvaavien tukien ja tukitoimenpiteiden alalla (2 artikla). (*) 
Jäsenvaltioiden auttamiseksi valvonnan tehostamisesta seuraavan ylimääräisen talousarvi­
oon kohdistuvan rasitteen osalta asetuksessa säädetään yhteisön alenevasta 
rahoitusosuudesta 5 vuoden ajalla (50 prosenttia kolmena ensimmäisenä vuotena ja 25 
prosenttia kahtena viimeisenä vuotena) yhteisön vuosittaisen 20 miljoonan ecun 
enimmäismäärän rajoissa (10 miljoonaa ecua 1 artiklan mukaisiin menoihin ja 10 
miljoonaa ecua 2 artiklan mukaisiin menoihin). 
Komissio jakaa vuosittain yhteisön määrärahat niiden jäsenvaltioiden kesken, joita asia 
koskee, asetuksen säädösten mukaisesti, EMOTR:n edellä mainittujen alojen kahden 
viimeisen varainhoitovuoden keskimääräisten menojen mukaisesti. 
Asetuksessa määritellään tarkasti menoluokat, joihin voidaan myöntää yhteisön rahoitustu­
kea. Ne ovat pääasiassa ylimääräisissä viroissa olevien henkilöstöön kuuluvien palkkoja, 
valvonnasta vastaavan henkilöstön koulutus- ja tiedotuskuluja, laitteistokuluja sekä 
sellaisten vientituotteiden laboratoriokuluja, joille myönnetään vientitukea. 
2, Jäsenvaltioiden aloittamat toimet 
Kyseisellä kaudella ainoastaan neljä jäsenvaltiota (BE, FR, IRL, NL) on toteuttanut 
suunnitellut toimet kokonaisuudessaan, kaikki 'muut jäsenvaltiot ovat toteuttaneet vain 
joitakin, jotkut vain yhden. 
(*) hehtaaritukia, tukea maan viljelykäytöstä poistamiseen, naudanliha-, lampaanliha- ja vuohenliha-aloilla säädettyjä palkkioita, tukia öljykasvien 
siemenille, viinialalla säädettyjä toimenpiteitä, hedelmä- ja vihannesalalla säädettyjä toimenpiteitA, tupakka-alalla säädettyjä toimenpiteitä, rusinoita 
koskevia toimenpiteita, tukea puuvillalle. 
Jäsenvaltiot ovat yleisesti suosineet vientitukien alaa verrattuna korvaaviin tukiin ja muihin 
tukiin liittyviin toimenpiteisiin; erityisesti kolme valtiota (GR, IRL, UK) ovat toteuttaneet 
ainoastaan valvontatoimia vientiin tarkoitettujen tuotteiden osalta. Sitä vastoin Espanja ja 
Portugali (kahtena ensimmäisenä vuotena) ovat keskittäneet toimensa tukialaan, sulkien 
pois kaikki interventiot toisella alalla. 
Menojen taso on osoittautunut erittäin vaihtelevaksi jäsenvaltioiden välillä. Myöskään 
asetuksessa säädettyjen erilaisten toimien toteutusaste ei ole samanlainen. Liitteessä I 
esitetään jäsenvaltioiden menot vuosittain ja toimiluokittain. 
2.1 Henkilöstöön kuuluvien palkat 
Valvonnasta vastaavan henkilöstön palkkojen ja matkakustannusten kiinteää määrää, 
sellaisena kuin se on vahvistettuna 19 päivänä huhtikuuta 1991 annetussa komission asetuk­
sessa (ETY) N:o 967/91(1), ja joka on voimassa koko yhteisössä (28 500 ecua henkilöä 
kohti vuodessa), on käytetty yleisesti laskentaperusteena henkilöstökulujen määrittämisessä. 
Useimmissa jäsenvaltioissa nämä kulut ovat merkittävä, yleensä olennainen osa niiden 
menoja, lukuun ottamatta Italiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa, jotka eivät koskaan ole 
ilmoittaneet menoja tällä alalla. 
Yleensä ilmoitetut palkat koskevat kyseisten yksiköiden uudelleen järjestelyn seurauksena 
uudelleen palkattua henkilöstöä; kyseessä on harvoin kokonaan uusi henkilöstö. Tilanne 
johtuu ensinnäkin vaikeudesta palkata uutta henkilöstöä useimpia kansallisia hallintoja 
rajoittavien talousarvioiden turvin sekä toisaalta tarpeesta sijoittaa uudelleen ylimääräiseksi 
joutunut henkilöstö, erityisesti tulliyksiköistä, valvonnan vähentyessä yhteisön sisärajoilla. 
(1) EYVL N:o L 100, 20.4.1991, i. 18 
Taulukko 1 Jäsenvaltioiden vuosittain ilmoittamat "ylimääräiset" henkilöstöön 
kuuluvat (henkilöä/vuosi) 
Jäsenvaltio 1991 1992 1993 Yhteensä 
B 8 8 9 25 
DK 10 11 15 36 
D 19 31 82 132 
GR 0 4 11 15 
E 111 75 55 241 
F 75 209 165 449 
IRL 2 6 8 16 
I 0 0 0 0 
NL 112 131 136 379 
P 0 22 27 49 
UK 0 0 0 0 
Yhteensä 337 497 508 1342 
Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, on vientitukia saavien tuotteiden alan valvonnasta 
vastaavan henkilöstön määrä suurempi kuin tukien ja tukitoimenpiteiden alan valvonnasta 
vastaavien. 
Taulukko 2 - Jäsenvaltioiden koko kaudella ilmoittamat henkilöstömäärät aloittain 
Jäsenvaltio 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
NL 
P 
UK 
Yhteensä vientituotteet (1 
artikla) 
14 
22 
132 
15 
0 
213 
16 
0 
330 
0 
0 
742 tuki ja tukitoimen­
piteet (2 artikla) 
11 
14 
0 
0 
241 
236 
0 
0 
49 
49 
0 
600 Yhteensä 
25 
36 
132 
15 
241 
449 
16 
0 
379 
49 
0 
1342 
2.2 Koulutus ja tiedotus 
Jäsenvaltioiden valvojilleen järjestämät koulutus- ja tiedotustoimet ovat kokonaisuudessaan 
olleet merkitykseltään vähäisiä. Kun toimia on järjestetty, ne ovat jakautuneet koko 
kaudelle kestoltaan erilaisina harjoitteluina ja seminaareina. Niihin osallistuneen henkilös­
tön määrä voidaan yleisesti arvioida noin 9 900:ksi (katso yksityiskohdat seuraavasta 
taulukosta). 
Menojen taso on ollut erityisen alhainen, ja tämä ilmiö, toisin kuin muiden menojen osalta, 
on ollut yhteinen kaikissa jäsenvaltioissa (katso taulukko menojen jakautumisesta - Liite I). 
Taulukko 3 - Henkilöstöön kuuluville tarjotun koulutuksen päälajit 
Jäsenvaltio koulutuksen laji osanottajien 
määrä yhteensä 
B maataloustuotteiden tarkastustekniikat, tietojenkäsittely 428 
DK tarkastusten metodologia ja säännöt 498 
D kirjanpito, valvontatekniikka 150 
GR voimassaoleva lainsäädäntö, kemia 35 
E hehtaaritukien, puuvillan, viinialan valvonta 359 
F valvontamenettely ja säännöt, tietojenkäsittely, elintar- 7343 
vikekemia 
IRL valvontatekniikat 168 
I vilpilliset menettelyt, kemia 36 
NL oikeudelliset ja valvonnan säännöt 194 
P yhteisön lainsäädäntö, tietojenkäsittely 69 
UK vientiin tarkoitettujen maataloustuotteiden valvonta 596 
Yhteensä 9876 
2.3 Laitteistokulut 
Kaikki jäsenvaltiot ovat turvautuneet yhteisön rahoitukseen laitteistojen hankinnassa, 
erityisesti tietojenkäsittelylaitteistojen ja ajoneuvojen, jotka parantavat valvonnasta 
vastaavan henkilöstön työtä, lisäävät heidän liikkuvuuttaan vastaamaan suurempaa määrää 
tarkastuksia sekä takaavat tarkastusten paremman laadun ja nopeuden. 
Tietojenkäsittelyn alalla menot ovat kattaneet mikrotietokoneiden, ohjelmistojen ja 
kirjoittimien hankinnan sekä uusien tietojenkäsittelyjärjestelmien kehittämisen ja olemassa 
olevien ohjelmien päivittämisen. 
Kuljetusten osalta ostot ovat liittyneet olemassa olevan autokannan uusimiseen ja vahvista­
miseen. Autonvuokraukseen on turvauduttu harvoin, lukuun ottamatta eräitä ranskalaisia 
valvontayksiköitä. 
Laitteistomenot ovat yleisesti olleet kohtalaisen suuria, erityisesti Tanskassa ja Ranskassa. 
Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ne ovat kattaneet menot lähes kokonaisuudes­
saan. 
2.4 Laboratoriokulut (analyysit) 
Vientitukien alan kaupallisten toimenpiteiden valvonnasta vastaavat kansalliset yksiköt, 
erityisesti tulliyksiköt, ovat suorittaneet tai pyytäneet erityisiä laboratorioita suorittamaan 
analyysejä vientiin tarkoitettujen tuotteiden laadun ja/tai määrän tarkistamiseksi sääntöjen­
vastaisuuksien paljastamiseksi. 
Analyyseistä on aiheutunut menoja seitsemässä jäsenvaltiossa, tarkemmin Belgiassa, 
Tanskassa, Ranskassa, Kreikassa, Irlannissa, Alankomaissa ja Portugalissa. Analysoitujen 
näytteiden määrä, joka kattaa käytännössä kaikki vientitukia saavat alat, on ollut erittäin 
suuri, erityisesti Ranskan tulliyksiköiden (noin 15 500) ja Portugalin viini-instituutin (noin 
14 000) ilmoittamat. 
3. Jäsenvaltioiden suorittamat tarkastukset 
Toteutettujen tarkastusten tarkkaa määrää koskevat saatavilla olevat tiedot eivät ole 
yhtenäisiä, eikä niiden perusteella voida laatia tilastoja yhteisön tasolla . Tietyt jäsenvaltiot 
eivät ole peitelleet vaikeuksiaan luetella tarkasti asetuksen (ETY) N:o 307/91 mukaisesti 
toteutettuja ylimääräisiä tarkastuksia johtuen toimivaltaisten yksiköiden tarkastustoiminnas­
ta, joka kattaa muitakin aloja, sekä niiden vuosittain suorittamien tarkastusten suuresta 
määrästä. 
8 
Taulukko 4 Pääasialliset valvotut alat (vientituotteet ja tuet) 
Jäsenvaltio Ala 
BE Viljatuotteet, sokeri, naudan-, lampaan- ja vuohenliha, hehtaarituki, tavarat, 
joita liite II ei koske, jalostetut tuotteet 
DK Viljatuotteet, yhdistelmätuotteet, maito ja maitovalmisteet, liha 
DE Viljatuotteet, sokeri, maito, siipikarja, naudan-, lampaan- ja vuohenliha, 
tavarat, joita liite II ei koske, tupakka 
EL Tavarat, joita liite II ei koske, viljatuotteet, jalostetut hedelmät ja kasvikset 
ES Hehtaarituki, viiniala, tuki puuvillalle 
FR Viljatuotteet, maito, tupakka, viini, hehtaarituki, tuki maan viljelykäytöstä 
poistamiseen, naudan-, lampaan- ja vuohenliha, hedelmien ja kasvisten 
tuotannosta luopuminen, tavarat, joita liite II ei koske 
IRL Naudan- ja sianliha, maitovalmisteet, tavarat, joita liite II ei koske 
IT Oliiviöljy, jalostetut hedelmät ja kasvikset, viiniala, maitovalmisteet 
NL Viljatuotteet, sokeri, tuki maan viljelykäytöstä poistamiseen, naudan-, sian-
ja lampaanliha, jalostetut tuotteet, maitovalmisteet, tupakka, jalostetut 
tuotteet 
PT Viljatuotteet, viiniala 
UK Kaikki alat 
°) 
4, Yhteisön varojen käyttö 
Kaikki jäsenvaltiot ovat turvautuneet käytettävissä olevaan yhteisön rahoitustukeen lukuun 
ottamatta Luxemburgia, joka on aina kieltäytynyt siitä, Kreikkaa, joka ei käyttänyt sitä 
vuonna 1991 sekä Yhdistynyttä kuningaskuntaa, joka ei pyytänyt sitä. 
Vuonna 1991 jäsenvaltioiden menot olivat 7,3 miljoonaa ecua. Yhteisön määrärahojen 
yleinen käyttöaste oli siis ainoastaan 37 prosenttia käytettävissä olevasta määrästä. Lukuun 
ottamatta Belgiaa, Tanskaa, Espanjaa, Ranskaa ja Alankomaita, joiden kulutus oli tätä 
prosenttimäärää suurempi (45 prosentista 86 prosenttiin), jäsenvaltiot kuluttivat ainoastaan 
3-15 prosenttia niiden käytettävissä olevista määristä. 
Tilanne parani hieman vuonna 1992. jolloin jäsenvaltioiden menot nousivat 9,3 miljoonaan 
ecuun, eli 47 prosenttiin käytettävissä olevasta kokonaismäärästä. Tulos kattaa kuitenkin 
erilaisia kansallisia tuloksia: Tanskan, Espanjan ja Ranskan kulutusaste oli keskiarvoa 
korkeampi (64 - 83 prosenttia), Belgiassa, Saksassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningas­
kunnassa aste oli noin 30 prosenttia, kun taas Kreikka, Italia ja Portugali kuluttivat 
ainoastaan 3-17 prosenttia niiden käytettävissä olevista määrärahoista. Ainoastaan 
Alankomaat käytti koko rahoitusmääränsä. 
Vuonna 1993 jäsenvaltioiden menot nousivat 10,3 miljoonaan ecuun, eli 52 prosenttiin 
niiden käytettävissä olevasta kokonaisrahoituksesta. 
Tämä tilanteen asteittainen paraneminen on selitettävissä sillä, että tietyt jäsenvaltiot ovat 
yhä enemmän käyttäneet yhteisön rahoitusta, erityisesti Saksa (15 prosenttia vuonna 1991, 
59 prosenttia vuonna 1993), Irlanti (9 prosenttia vuonna 1991, 52 prosenttia vuonna 1993) 
Portugali (5 prosenttia vuonna 1991, 45 prosenttia vuonna 1993), sekä Tanskan, Ranskan 
ja Alankomaiden, jotka ovat jatkaneet rahoitusosuutensa käyttämistä loppuun ja saaneet 
jopa komission asetuksen (EY) N:o 1116/94 (1) mukaisesti muilta jäsenvaltioilta käyttämättä 
jäänyttä lisärahoitusta, suhteellisen suurella käytöllä. 
(1) Asetus komission asetuksen (ETY) N:o 967/91 muuttamisesta (EYVL N:o L 122, 17.5.1994, s. 13) 
10 
Kreikan ja Italian menot puolestaan, jotka ovat kattaneet ainoastaan valtionvarainminis­
teriön alaisten valvontayksiköiden toteuttamia toimia, ovat edelleen jääneet alhaiselle 
tasolle, niin myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
Jäsenvaltioiden yhteisön määrärahojen kulutus vuosina 1991 - 1993 esitetään liitteessä II. 
5. Komission arvio asetuksen soveltamisesta 
Komission yksiköt ovat säännöllisesti ottaneet huomioon asetuksen soveltamisen tilanteen 
jäsenvaltioissa "EMOTR säännönvastaisuudet ja keskinäinen avunanto"- asiantuntijaryhmän 
kokouksissa. Vaikkakin tyytyväisenä siihen kiinnostukseen, jota tietyt jäsenvaltiot ovat 
osoittaneet sitä kohtaan käyttämällä säännöllisesti niiden käytettäväksi annetun yhteisön 
rahoituksen, komissio ei salaa pettymystään ja huoltaan tiettyjen kansallisten yksiköiden 
määrärahojen käyttämättä jättämisestä, erityisesti sellaisten, joiden osalta niitä olisi voitu 
pitää erittäin tarpeellisina. 
Komissio on erityisesti pahoillaan siitä, että jäsenvaltiot ovat yleensä turvautuneet hyvin 
vähän yhteisön rahoitusapuun toimien toteuttamiseksi koulutuksen alalla, jolla on suuri 
merkitys valvonnan tehokkuuden takaamisessa, ja jonka puute yksimielisesti myönnettiin. 
Lisäksi komissio haluaisi tietää ovatko jäsenvaltioiden toteuttamat toimet osa huolellisesti 
määritettyä toimintasuunnitelmaa, vaiko ainoastaan vastausta välittömiin yksittäisiin 
tarpeisiin. Se haluaisi myös tietää minkälaisena jäsenvaltiot pitävät yhteisön rahoitusta: 
todellisena rahoitustukena valvonnan tehostamiseen vai pelkkänä talousarvioon kohdistuvan 
rasitteen kevennyksenä ja yhteisön rahoituslisänä talousarvioon, joka olisi joka tapauksessa 
olemassa. 
Tässä tilanteessa, ottaen huomioon, että edistystä on tapahtunut, komissio epäilee kuitenkin 
onko asetuksessa tarkoitettu tavoite valvonnan tehostamisesta todella toteutunut. 
11 
Myöntäen tuen myöntämistä koskevien sääntöjen jäykkyyden, joka ilmeni erityisesti 
asetuksen soveltamisen toisena vuonna, komission yksiköt tekivät vuonna 1993 aloitteen 
komission asetuksen (ETY) N:o 967/91 tarkistamisesta, muun muassa jotta jäsenvaltiot 
voisivat kerätä eri aloille myönnetyn rahoituksen ja ohjata ne alalle, jonka vahvistamistar-
peet ovat ilmeisimmät. Työstä seurasi edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 1116/94 
hyväksyminen. 
Tarjotessaan jäsenvaltioille mahdollisuuden muotoilla yhteisön määrärahoja vastaamaan 
paremmin niiden tarpeita sekä mahdollisuuden saada ylimääräinen rahoitusmäärä muilta 
jäsenvaltioilta käyttämättä jääneestä rahoituksesta komission yksiköt ovat mielestään 
toimineet sekä jäsenvaltioiden edun mukaisesti, erityisesti niiden, jotka ovat osoittautuneet 
erityisen aktiivisiksi ja halukkaiksi käyttämään kokonaan niiden käytettäväksi annetun 
rahoituksen, että moitteettoman taloushallinnon periaatteen mukaisesti. 
On kuitenkin ilmeistä, että tiettyjen jäsenvaltioiden vaikeudet käyttää niille tarjottuja 
yhteisön varoja voivat liittyä myös yhteisrahoituksen käytäntöön, jossa oletetaan, että 
kansallisessa talousarviossa on yhteisön tukea vastaava määrä varattuna. 
Lisäksi kokemus tuntuu osoittavan, että korkean asteen yhteisrahoituksen käynnistämisessä 
ei oteta huomioon kansallisten talousarvioiden käsittelyn määräaikoja, ja näin osa yhteisön 
määrärahoista menee hukkaan heti alussa. Paremmin soveltuva olisi aluksi rajoitettu 
yhteisrahoituksen aste, joka kohoaisi asteittain ja saavutettuaan enimmäismäärän alenisi 
asteittain mahdollistaen siirtymisen pelkkään kansalliseen talousarvioon. 
On myöskin selvää, että koska yhteisrahoitus on ajallisesti rajoitettua, jäsenvaltiot 
rajoittavat menojaan, varsinkin työllistämisen osalta, sellaiseen tasoon, jonka tietävät 
pystyvänsä rahoittamaan pitkällä tähtäimellä. 
Kaikkia näitä arvioita on pohdittava tulevaisuuden varalle. 
12 
6. Tulevaisuuden näkymät 
Keskustelua siitä, kuuluuko komission osallistua jäsenvaltioiden EMOTR-ohjauksen 
menojen valvonnasta aiheutuvien kulujen rahoitukseen vai ei, voidaan jatkaa kauan. 
Yhteisön edun suojelemiseksi vaikuttaa asianmukaiselta että rahoitustuki jäsenvaltioille 
valvonnan alalla jatkuu, mutta paremmin muotoiltujen aloitteiden yhteydessä ja muussa 
kuin asetuksen (ETY) N:o 307/91 tarkoittamassa muodossa. 
Itse asiassa rahoituksen myöntäminen jäsenvaltioille ainoastaan asetuksen kattamille aloille 
suunnattuna on liian rajoitettua, sillä siinä ei voida huomioida niistä jokaisen erityisiä 
ongelmia eikä kykyä käyttää yhteisön tukea. 
Lisäksi jäsenvaltioiden, jotka toivovat saavansa yhteisön rahoitusta, olisi määritettävä 
toimintastrategiansa ja vahvistettava alusta alkaen tavoitteensa, jotta vältettäisiin yhteisön 
rahoituksen käyttämistä toimiin, joiden vaikutusta valvontaan on vaikea määrittää. 
Yhteisön tukitoimenpiteistä olisi päätettävä tapauskohtaisesti ottaen ensisijaisesti huomioon 
ehdotettujen toimien hyödyn, mutta myös jäsenvaltioiden mahdolliset talousarvioon liittyvät 
ongelmat, jotta vältettäisiin näiden ongelmien aiheuttama uhka ensisijaisten toimien 
toteuttamiselle. 
Lisäksi on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltioiden ja komission väliset valvontajärjestelmät 
ja suorat tietojärjestelmäyhteydet pystytään säilyttämään pysyvästi suorituskykyisellä 
tasolla. 
Liitteessä on ehdotus neuvoston asetukseksi tähän tarkoitukseen. Siinä säädetään erityisesti, 
että jäsenvaltiot antavat komissiolle toimintasuunnitelmansa, jotka voivat olla luonteeltaan 
monivuotisia ja sisältävät nykyisen tilanteen analyysin, tavoitteet sekä muussa tapauksessa 
vuosittain toteutettavat toimet. 
13 
Kuultuaan rahastokomiteaa komissio vahvistaa toimintasuunnitelman jokaisen vuosittaisen 
osuuden osalta yhteisön rahoitusosuuden asteen ja enimmäismäärän (joka voi jopa kattaa 
kansalliset menot kokonaisuudessaan), käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa ja ottaen 
huomioon jäsenvaltion ehdottamien toimien tarpeellisuuden, vaikeudet, joita sillä voi olla 
niiden rahoituksessa, sekä toimintasuunnitelman edistymisen. 
Liite: Ehdotus asetukseksi 
14 
LIITE I 
JÄSENVALTIOIDEN MENOT ESITETTYINÄ LUOKITTAIN (% KOKONAISMENOISTA) 
TAULUKKO 1 - MENOT VUONNA 1991 
JÄSENVALTIO 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
ALANKOMAAT 
PORTUGALI 
YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA 
YHTEENSÄ KORVAUSKEL-
POISET KO­
KONAISMENOT 
210.629 
943.473 
.369.520 
0 
1.207.003 
2.508.219 
67.437 
97.431 
1.887.871 
52.684 
0 
7.364.267 HENKILÖSTÖ 
54% 
0% 
57% 
0% 
82 % 
43 % 
21 % 
0% 
82 % 
0% 
0% 
54% KOULUTUS 
8% 
7% 
0% 
0% 
1 % 
8% 
1 % 
7% 
1 % 
0% 
0% 
4% LAITTEISTOT 
35 % 
54% 
43 % 
0 % 
17% 
37% 
1 % 
93 % 
10% 
100% 
0% 
30% ANALYYSIKU-
LUT 
3 % 
39% 
0% 
0% 
0 % 
12 % 
77 % 
0% 
7% 
0 % 
0% 
12 % YHTEENSÄ 
100% 
100% 
100% 
0% 
100% 
100% 
100 % 
100% 
100% 
100% 
0% 
100% 
TAULUKKO 2 - MENOT VUONNA 1992 
JÄSENVALTIO 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
ALANKOMAAT 
PORTUGALI 
YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA 
YHTEENSÄ KORVAUSKEL-
POISET KO­
KONAISMENOT 
182.947 
744.899 
t 580.658 
34.581 
1.302.016 
3.112.522 
173.290 
515.874 
2.058.300 
256.646 
383.205 
9.344.938 HENKILÖSTÖ 
57% 
17% 
74 % 
27% 
82 % 
76% 
52 % 
0% 
83 % 
98% 
0% 
66% KOULUTUS 
3 % 
1 % 
0% 
3% 
1 % 
4% 
2 % 
7% 
4% 
' 2 % 
21 % 
4% LAITTEISTOT 
22 % 
47% 
26 % 
50% 
17% 
14 % 
1 % 
93 % 
7% 
0% 
79% 
22 % ANALYYSIKU-
LUT 
18% 
35 % 
0% 
20 % 
0% 
6% 
45 % 
0 % 
6% 
0 % 
0% 
8% YHTEENSÄ 
100% 
100% 
100% 
100 % 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
15 
TAULUKKO 3 - MENOT VUONNA 1993 
JÄSENVALTIO 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
ALANKOMAAT 
PORTUGALI 
YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA 
YHTEENSÄ KORVAUSKEL-
POISET KO­
KONAISMENOT 
189.497 
700.174 
1.495.586 
191.592 
795.254 
3.319.911 
279.645 
455.079 
2.315.994 
454.465 
172.875 
10.370.072 HENKILÖSTÖ 
68% 
31 % 
78% 
39% 
99% 
71 % 
42% 
0% 
84% 
49% 
0% 
67% KOULUTUS 
1 % 
0% 
1 % 
2% 
1 % 
5% 
1 % 
0% 
0% 
0% 
9% 
2% LAITTEISTOT 
15% 
27% 
21 % 
0% 
0% 
15% 
2% 
100% 
10% 
1 % 
91 % 
18% ANALYYSIKU-
LUT 
16% 
42% 
0% 
59% 
0% 
9% 
55% 
0% 
6% 
50% 
0% 
12% YHTEENSÄ 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
16 
LHTEH 
ASETUS 307/91 - YHTEISÖN MÄÄRÄRAHOJEN KÄYTTÖ KAUDELLA 1991 - 1993 (ECUINA) 
j JÄSENVALTIO 
Belgia 
1 Tanska 
| Saksa 
! Kreikka 
| Espanja 
i Ranska 
; Irlanti 
Italia 
; Alankomaat 
i Portugali 
i Yhdistynyt 
| kuningaskunta 
| Yhteensä 1991 
A 
466.600 
1.114.000 
2.409.200 
1.333.000 
2.121.500 
3.683.400 
726.400 
3.047.800 
2.799.200 
997.100 
1.521.600 
20.000.000 B 
210.629 
963.474 
369.520 
0 
1.207.003 
2.508.219 
67.437 
97.431 
1.887.869 
52.684 
0 
7.364.266 % 
45 % 
86% 
15 % 
0% 
57% 
68% 
9 % 
3 % 
67% 
5 % 
0% 
37% 1992 
A 
799.500 
902.200 
2.436.600 
1.350.200 
2.026.600 
3.935.300 
569.800 
2.988.800 
2.058.300 
1.503.900 
1.428.600 
20.000.000 B 
182.947 
744.899 
580.658 
34.581 
1.302.016 
3.112.522 
173.290 
515.874 
2.058.300 
256.646 
383.205 
9.344.938 % 
23% 
83 % 
24% 
3 % 
64 % 
• 79 % 
30% 
17% 
100 % 
17% 
27% 
47% 1993 
A 
1.137.400 
877.600 
2.526.300 
1.523.900 
1.605.400 
4.126.500 
541.700 
3.360.000 
1.749.100 
1.015.900 
1.536.200 
20.000.000 B 
189.497 
700.174 
1.495.586 
191.592 
795.254 
3.319.911 
279.645 
455.079 
2.315.994 
454.465 
172.875 
10.370.072 % 
17% 
80% 
59 % 
13 % 
50% 
80 % 
52 % 
14% 
132 % 
45 % 
11 % 
52 % yhteensä 
A 
2.403.500 
2.893.800 
7.372.100 
4.207.100 
5.753.500 
11.745.200 
1.837.900 
9.396.600 
6.606.600 
3.516.900 
4.486.400 
60.000.000 B 
583.073 
2.408.547 
2.445.764 
226.173 
3.304.273 
8.940.652 
520.372 
1.068.384 
6.262.163 
763.795 
556.080 
27.079.276 % KÄY­
TETTY 1991 
-1993 
24 % 
83 % 
33 % 
5% 
57% 
76% 
28 % 
11 % 
95 % 
22 % 
12 % 
45% 
A = KÄYTETTÄVISSÄ OLEVA RAHOITUSMÄÄRÄ 
B = JÄSENVALTIOIDEN KÄYTTÄMÄ MÄÄRÄ 
% = B/A KÄYTTÖ PROSENTTEINA 
17 
Ehdotus: 95/0244 (CNS) 
Neuvoston asetus jäsenvaltioiden toimintaohjelmien toteuttamisesta E m o tr: n tukiosaston 
menojen valvonnan osalta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen (,), 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2) 
sekä katsoo, että 
yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä huhtikuuta 1970 annetun neuvoston 
asetuksen (ETY) N:o 729/70 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) 
N:o 1287/95 (4), 8 artiklan mukaan jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet Euroopan 
maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) rahoittamien toimenpiteiden toteuttamisen ja 
säännöllisyyden varmistamiseksi, sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ja niitä koskevien 
seuraamusten toteuttamiseksi sekä tällaisten sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyöntien 
seurauksena menetettyjen summien takaisinperimiseksi, 
(,) EYVL N:o C 
(2) EYVL N:o 
(3) EYVL N:o L 94, 28.4.70, s. 13 
(4) EYVL N:o L 125, 8.6.95, s. 1 
1? 
tiettyjen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksettavien menojen 
valvonnan tehostamisesta 4 päivänä helmikuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 
307/91 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3235/94 (6), 
mukaisesti perustettu yhteisrahoitusjärjestelmä päättyy varainhoitovuoden 1995 lopussa 12 
ensimmäisen jäsenvaltion osalta ja varainhoitovuoden 1997 lopussa kolmen uuden jäsenvaltion 
osalta, 
komissio on antanut neuvostolle kertomuksen asetuksen (ETY) N:o 307/91 soveltamisesta 
vuosina 1991 - 1993, josta voidaan päätellä, että on tarpeellista jatkaa jäsenvaltioiden 
tukemista taloudellisesti Emotr:n tukiosaston vastattavina olevien menojen valvonnan alalla 
kyseessä olevien yhteisön rahoitusetujen laajuus huomioon ottaen, 
sellaisten jäsenvaltioiden toimintaohjelmien osalta, jotka koskevat valvontaa ja sisältävät 
valvontarakenteidensa tai niiden toimintatehokkuuden muutoksen, parantamisen tai 
varmistamisen, on säädettävä yhteisön rahoituksesta tietylle ajanjaksolle ja käytettävissä 
olevien määrärahojen rajoissa, 
kyseisten ohjelmien on sisällettävä tietty määrä osia, joiden avulla komissio voi asiaan 
vaikuttavista seikoista tietoisena arvioida jäsenvaltioiden ehdottamat toimenpiteet, 
toimintaohjelmat voivat olla monivuotisia; tämän vuoksi olisi syytä tarkentaa sellaisiin 
vuosittaisiin eriin liittyviä tietoja, jotka jäsenvaltiot esittävät joka vuosi, 
on tärkeää määrätä rahastokomitean kanssa käytävistä neuvotteluista, jotka koskevat sellaisia 
vuosittaisia eriä, jotka voivat saada yhteisön rahoitusta, 
on syytä tarkentaa, että komissio vahvistaa jokaisen vuosittaisen erän osalta yhteisön 
rahoitusosuuden määrän ja tämän osuuden suurimman mahdollisen määrän, 
(5) EYVL N:o L 37, 9.2.91, s. 5 
(6) EYVL N:o L 338, 28.12.94, s. 16 
fs 
on tarpeellista pitää yllä ja kehittää jäsenvaltioiden ja komission suoria valvonta- ja 
tietoliikennejärjestelmiä, jotka koskevat tiettyjen menojen valvontaa, 
on tärkeää säätää, että tämän asetuksen avulla säädettyä rahoitusta ei voida liittää yhteen 
muiden yhteisön rahoituksien kanssa, ja 
olisi syytä ilmoittaa ecuina ja kansallisina valuuttoina ilmaistujen määrien muuttamiseen 
liittyvistä yksityiskohtaisista säännöistä 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN 
1 artikla 
1. Yhteisö osallistuu jäsenvaltioiden kuluihin sellaisten toimintaohjelmien toteuttamiseksi, 
joiden tarkoituksena on parantaa vaivontayksiköiden rakenteita tai niiden toimintatehokkuutta. 
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimintaohjelmat voivat koskea Emotr:n tukiosaston menojen 
valvonnasta osittain tai kokonaan huolehtivien valvontayksiköiden perustamista tai uudelleen 
järjestelyä. 
3. Näiden ohjelmien avulla määrätyt toimet voivat sisältää valvonnasta vastaavien henkilöiden 
uudelleensijoittamisen tai työhönottamisen tai näiden siirtämisen, valvonnan suorittamiseen 
tarvittavien tarvikkeiden ja välineiden ostamisen tai vuokraamisen, koulutus- ja 
tiedotusjaksojen järjestämisen, sekä kaikki muut aiheelliset aloitteet valvonnan tehokkuuden 
vahvistamiseksi. 
2 artikla 
1. Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle viimeistään toteuttamista edeltävän kalenterivuoden 
heinäkuun 1 päivänä toimintaohjelmat, joiden ne toivovat saavan yhteisön rahoitusosuuden. 
Heinäkuun 1 päivän jälkeen ilmoitettuja ohjelmia ei voida ottaa huomioon. 
lp 
Tämän asetuksen ensimmäiseen soveltamisvuoteen liittyvien ohjelmien osalta komissiolle 
tehtävän ilmoituksen aikaraja vahvistetaan kuitenkin sen täytäntöönpanoa koskevaa asetusta 
seuraavan toisen kuukauden loppuun. 
2. Ohjelmat voivat olla monivuotisia ja niiden on sisällettävä seuraavat seikat: 
- niin valvontahenkilöstöön kuin -varusteisiinkin liittyvän alkutilanteen kuvaus ja analysointi, 
- suunnitellun toimen tavoitteiden yksilöiminen, 
- toimien toteuttamisaikataulu, 
- tarkka kuvaus niistä töistä, joihin rahoitusta on pyydetty, 
-jokaisen toimintamuodon arvioidut kulut ja mikäli kyse on monivuotisesta ohjelmasta, arvio 
vuosittaisista kuluista, 
- arvio toimen kulujen ja tehokkuuden suhteesta. 
3. Komissio tutkii jäsenvaltioiden esittämiä ohjelmia. Komissio voi pyytää lisätietoja, jos se 
katsoo ne tarpeellisiksi kyseisten ohjelmien arvioimiseksi. 
3 artikla 
1. Jäsenvaltioiden esitettyä toimintaohjelmat 2 artiklan mukaisesti, ne ilmoittavat komissiolle 
sen vahvistamaan päivämäärään mennessä seuraavana vuonna toteutettavaan vuosittaiseen 
erään liittyvät tiedot sekä erityisesti: 
a) siinä määrättyjen töiden kuvauksen sekä yksityiskohtaisen arvion kuluista, 
u 
b) vuosittaisen rahoituspyynnön sekä tarvittaessa yhteisön rahoitusosuuden ennakkoa koskevan 
pyynnön, 
c) toimintaohjelman toisesta toteuttamisvuodesta alkaen, edellisenä vuotena toteutettujen 
toimien ensimmäisen arvion ja tarvittaessa ehdotuksen alkuperäisen ohjelman muuttamisesta. 
2. Toimintaohjelman vuosittainen erä pannaan täytäntöön jokaisen vuoden tammikuun 1 päivän 
ja joulukuun 31 päivän välisenä aikana. 
4 artikla 
1. Yhteisön rahoitusosuus myönnetään kalenterivuosittain viiden perättäisen vuoden aikana 
vuodesta 1996 alkaen. 
Se myönnetään vuosittaisten määrärahojen rajoissa, jotka budjettivallan käyttäjä myöntää 
rahoitusnäkymien sallimissa rajoissa. 
2. Asetuksen (ETY) N:o 729/7011 artiklassa tarkoitettua rahastokomiteaa kuultuaan komissio 
vahvistaa jokaisen vuosittaisen erän osalta ja käytettävissä olevat varat huomioon ottaen sekä 
jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella yhteisön rahoitusosuuden ja tämän osuuden 
suurimman mahdollisen määrän. 
Ottaen huomioon vuosittaisen erän osalta määrättyihin toimiin liittyvät edut sekä kyseisten 
jäsenvaltioiden mahdolliset vaikeudet sen rahoituksessa komissio voi päättää, että kyseinen erä 
tai osa siitä maksetaan kokonaan yhteisön talousarviosta. 
Komission suorittamalla vuosittaisen erän rahoituksen hyväksymisellä ei määrätä ennalta 
myöhempien vuosittaisten erien rahoitusosuuden päätöksistä, sillä yhteisön rahoitus, kuten 
myös sen määrä, arvioidaan uudelleen joka vuosi, aikaisempien vuosittaisten erien avulla 
saatujen todellisten tulosten mukaan. 
ê 
ii 
3. Komissio voi määrätä töiden aloittamisesta jäsenvaltioiden ja sen itsensä välisten suorien 
valvonta- ja tietoliikennejärjestelmien ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi. 
5 artikla 
Tämän asetuksen soveltamisalaan eivät kuulu juoksevat menot, jotka saavat muissa asetuksissa 
säädettyä yhteisön rahoitusta ja erityisesti: 
- neuvoston asetus (EY) N:o 165/94, annettu 24 päivänä tammikuuta 1994, yhteisön 
osallistumisesta kaukohavaintotarkastusten rahoitukseen ja tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä 
koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 
3508/92 muuttamisesta (7), 
sekä kolmen uuden jäsenvaltion osalta: 
- neuvoston asetus (ETY) N:o 4045/89, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, Euroopan 
maatalouden ohjaus-ja tukirahaston tukiosaston rahoitusjärjestelmään kuuluviin toimenpiteisiin 
kohdistuvista jäsenvaltioiden suorittamista tarkastuksista ja direktiivin 77/435/ETY 
kumoamisesta (8), 
- neuvoston asetus (ETY) N:o 307/91, annettu 4 päivänä helmikuuta 1991, tiettyjen Euroopan 
maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksettavien menojen yalvonnan 
tehostamisesta (9), 
- neuvoston asetus (ETY) N:o 3508/92, annettu 27 päivänä marraskuuta 1992, tiettyjä 
yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä (10). 
(7) EYVL N:o L 24, 29.1.94, s. 6, 
(8) EYVL N:o L 388, 30.12.89, s. 18, asetusta muutettu asetuksella (EY) N:o 3094/94 (EYVL 
N:o L 328, 20.12.94, s. 1), 
(9) EYVL N:o L 37, 9.2.91, s. 5, 
(,0) EYVL N:o L 355, 5.12.92, s. 1. 
# 
ii 
6 artikla 
Tämän asetuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä päätetään asetuksen (ETY) N:o 
729/70 13 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 
7 artikla 
Komissio esittää neuvostolle tämän asetuksen soveltamisen tulokset viidennen vuoden 
päättymisen jälkeen. 
8 artikla 
Ecuina ja kansallisina valuuttoina ilmoitettujen määrien muuttaminen tapahtuu soveltamalla 
vaihtokurssia, joka on voimassa sen kalenterivuoden ensimmäisenä työpäivänä, jolloin 
kyseinen vuosittainen ohjelma alkaa, sellaisena kuin se on julkaistuna Euroopan yhteisöjen 
virallisen lehden C -sarjassa. 
9 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se julkaistaan Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Ik 
FINANCIAL STATEMENT 
BUDGET HEADING: BI - 360 APPROPRIATIONS: ECU 44 million 
TITLE: Council Regulation (EC) on the implemenUtion of Member States' action programmes on control of EAGGF Guarantee Section expenditure] 
LEGAL BASIS: Article 43 of the EC Treaty 
AIMS: to finance expenditure incurred by Member States on implementing action programmes to improve the structure of inspection services or theiij 
effectiveness 
5. FINANCIAL IMPLICATIONS: PERIOD OF 12 
MONTHS 
(ECU million) CURRENT 
FINANCIAL YEAR 
(95) 
(ECU million) FOLLOWING 
FINANCIAL YEAR 
(96) 
(ECU million) 
5.0. EXPENDITURE 
- CHARGED TO THE EC BUDGET 
(REFUNDS/INTERVENTION) 
- NATIONAL AUTHORITIES 
-OTHER ECU 15 million 
5.1. REVENUE 
- OWN RESOURCES OF THE EC 
(LEVIES/CUSTOMS DUTIES) 
- NATIONAL 
5.0.1. 
5.1.1. 1997 
ESTIMATED EXPENDITURE 
ESTIMATED REVENUE ECU 15 millioo 1998 
ECU 15 millioo 1999 
ECU 15 millioo 2000 
ECU 13 mason 
5.2. METHOD OF CALCULATION: 
Maximum authorized as EAGGF Guarantee contribution 
6.0. CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT CHAPTER OF THE 
CURRENT BUDGET? ¥ES/NO 
6.1. CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT BUDGET? 
¥ES/NO 
6.2. WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? ¥ES/NO 
6.3. WILL FUTURE BUDGET APPROPRIATIONS BE NECESSARY? YES/NO 
OBSERVATIONS 
The 1L996 PDB takes account of this expenditure. 
THE MEASURE INCLUDES EXPENDITURE ON WORK TO MAINTAIN AND DEVELOP SYSTEMS OF CONTROL AND 
DIRECT ELECTRONIC INFORMATION EXCHANGE BETWEEN THE MEMBER STATES AND THE COMMISSION. 
ESTIMATED EXPENDITURE: ECU 300 000 X 5 YEARS - ECU 1.5 MILLION. THIS EXPENDrTURE IS INCLUDED IN 
POINTS 5.0 AND 5.0.1. 
/ 
# 
f> 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 467 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 
Luettelonumero : CB-CO-95-509-FI-C 
ISBN 92-77-94121-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
a