Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen toteuttamisesta /* KOM/2004/0477 lopull. - COD 2004/0156 */





Bryssel 14.07.2004 KOM(2004) 477 lopullinen 2004/0156 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen toteuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1) Galileo: Euroopan unionin strateginen ohjelma Galileo-ohjelman tavoitteena on luoda ensimmäinen maailmanlaajuinen erityisesti siviilikäyttöön tarkoitettu infrastruktuuri satelliittinavigointia ja -paikannusta varten. Sillä on samalla sekä teknologinen että poliittinen ja taloudellinen ulottuvuus. Satelliittinavigoinnin kehittäminen vaikuttaa kaikkiin talouden sektoreihin ja yhteiskunnan osa-alueisiin, ja kaikkien arvioiden mukaan ala jatkaa kasvuaan. Tähän teknologiaan liittyvät markkinat kasvavat vuosittain 25 prosenttia, ja vuonna 2020 käytössä odotetaan olevan noin kolme miljardia vastaanotinta. Galileo-ohjelman sinällään pitäisi pitkällä tähtäimellä synnyttää arviolta 100 000 työpaikkaa. Euroopan unionin investoinnit Galileo-ohjelmaan ja sen käyttöön edistävät myös voimakkaasti Euroopan unionin avaruuspolitiikan ja -ohjelman toteuttamista, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan unionin tulevaa avaruuspolitiikkaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa[1] ja hahmoteltu Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksessa[2]. Satelliittinavigointi on täysin luonnollinen jatko komission valkoisessa kirjassaan kuvaamalle liikennepolitiikalle[3], kun otetaan huomioon kirjassa kuvatut tavarankuljetukseen, infrastruktuurien käyttömaksuihin ja liikenneturvallisuuteen liittyvät kysymykset. Satelliittinavigoinnista on tullut osa Euroopan kansalaisten arkipäivää, ja sitä hyödynnetään ajoneuvojen ja matkapuhelinten lisäksi myös pankkiyhteyksissä ja pelastuspalvelujärjestelmissä, jotka huolehtivat kansalaisten turvallisuudesta. Tämä luo Galileo-ohjelmalle "kansalaisulottuvuuden". On myös tärkeää tuoda esille ohjelman eurooppalainen ulottuvuus sekä sen lisäarvo yhteisön kannalta, sillä yksikään jäsenvaltio ei yksin olisi ollut valmis toteuttamaan vastaavaa hanketta. Euroopan parlamentti on toistuvasti antanut tukensa ohjelmalle. Tammikuun 29. päivänä vuonna 2004 hyväksymässään päätöslauselmassa parlamentti korosti "Galileon valtavaa merkitystä Euroopan unionin teollisuus-, liikenne-, teknologia- ja ympäristökehitykselle ja samalla Lissabonin strategisten tavoitteiden saavuttamiselle, joiden mukaan Euroopan unionista on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon pohjautuva talous". Neuvosto puolestaan totesi jo heinäkuussa 1999, että siviilikäyttöön tarkoitetun satelliittinavigointijärjestelmän luomisella voitaisiin päästä entistä riippumattomampaan asemaan yhdellä kaikkein tärkeimmistä teknologian aloista ja että tällaisen järjestelmän kehittäminen tarjoaa Euroopan unionin teollisuudelle mahdollisuuden parantaa kilpailukykyään ja hyötyä taloudellisesti laajassa mittakaavassa kyseisen tulevaisuuden teknologian tarjoamista mahdollisuuksista. Tämän jälkeen sekä neuvosto että Eurooppa-neuvosto ovat useissa eri yhteyksissä korostaneet ohjelman strategista merkitystä ja kehottaneet komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin sen toteuttamiseksi. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on sekin ilmaissut tukensa ohjelmalle. Kesäkuun [ ] päivänä 2004 antamansa, Galileo-ohjelman kehitysvaihetta käsittelevän lausunnon päätelmissä se painottaa jälleen Galileo-ohjelman huomattavaa strategista merkitystä Euroopan unionille ja sen avaruussektorin tulevaisuudelle. Galileo-ohjelma kuuluu suurten infrastruktuurihankkeiden joukkoon, joita on käsitelty komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassa, 10. helmikuuta 2004 päivätyssä tiedonannossa "Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen - politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007-2013"[4]. Galileo mainitaan myös ensisijaisena hankkeena komission ehdottamassa ja Eurooppa-neuvoston tukemassa kasvua koskevassa aloitteessa. 2) Ohjelman eri vaiheiden rahoitus Ohjelma koostuu neljästä peräkkäisestä vaiheesta: - Määrittelyvaihe, joka kesti vuodesta 1999 vuoteen 2001; tällöin laadittiin järjestelmän arkkitehtuuri[5] ja määriteltiin tarjottavat palvelut, - kehittämis- ja validointivaihe vuosina 2002-2005, jolloin järjestelmän satelliitteja ja maan päällä toimivia osia kehitetään ja järjestelmä validoidaan kiertoradalla, - rakennus- ja käyttöönottovaihe, joka kestää vuodet 2006-2007 ja johon kuuluvat satelliittien rakentaminen ja lähettäminen kiertoradalle sekä maan päällä toimivan infrastruktuurin asentaminen kokonaisuudessaan, - käyttövaihe, joka alkaa vuonna 2008; tähän vaiheeseen sisältyy myös järjestelmän hallinto sekä sen huolto ja jatkuva kehittäminen. Määrittely- ja kehittämisvaiheet muodostavat ohjelman tutkimukseen painottuvan osan. Neuvoston 21. toukokuuta 2002 antamalla asetuksella[6] perustettiin Galileo-yhteisyritys ohjelman kehittämisvaiheen toteuttamista varten. Alusta alkaen Galileo-ohjelma on saanut rahoituksensa pääasiassa yhteisön talousarviosta. Määrittelyvaihe rahoitettiin suurimmaksi osaksi viidennestä TTK-puiteohjelmasta. Yhteisön osallistuminen rahoitukseen on lisääntynyt kehittämis- ja validointivaiheen myötä tuen ollessa 550 miljoonaa euroa. Nämä varat ovat peräisin Euroopan laajuisten verkkojen talousarviosta. Rahoitukseen osallistuvat vastaavansuuruisella panostuksella myös Euroopan avaruusjärjestöön kuuluvat jäsenvaltiot, joista useimmat ovat myös Euroopan unionin jäsenvaltioita. Kuudennesta TTK-puiteohjelmasta rahoitetaan kehittämis- ja validointivaihetta 100 miljoonalla eurolla. Jotta komissio voisi varmistaa ohjelman etenemisen, sen on valvottava ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä varsinaisen käyttövaiheen rahoitusta, sillä se muodostuu huomattavassa määrin yhteisön varoista. Rakennus- ja käyttöönottovaiheen kustannuksiksi on arvioitu 2,1 miljardia euroa. Yksityisen sektorin odotetaan osallistuvan suurelta osin kyseisen vaiheen tukemiseen. Neuvosto on eri yhteyksissä vuodesta 2001 lähtien painottanut, että yksityisen sektorin pitäisi voimakkaasti tukea hankkeen rahoitusta[7]. Neuvosto totesi päätelmissään, jotka se hyväksyi 25. ja 26. maaliskuuta 2002 pitämässään kokouksessa, että rakennus- ja käyttövaiheen rahoituksessa on pyrittävä siihen, että korkeintaan kolmasosa rahoituksesta otettaisiin yhteisön budjettivaroista ja ainakin kaksi kolmasosaa yksityiseltä sektorilta. Näin ollen yksityisen sektorin odotetaan vastaavan vähintään 1,4 miljardista eurosta ja loput rahoituksesta - noin 700 miljoonaa euroa - otettaisiin julkisista varoista. Tästä seuraa, että jos jo päätettyjen rahoitusnäkymien määrärahojen lisäksi otetaan huomioon uusien rahoitusnäkymien sisältämät osuudet, yhteisön talousarviosta rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen suunnattavan rahoituksen kokonaismäärä on arviolta [500] miljoonaa euroa. Vuonna 2008 käynnistyvän käyttövaiheen rahoitus perustuu lähinnä yksityisen sektorin varoihin. On kuitenkin otettava huomioon satelliittinavigoinnin erityisluonne, siihen liittyvien palvelujen kaupallistaminen sekä se, että julkiselle sektorille täytyy voida taata mahdollisuus palvelujen käyttöön, minkä vuoksi vaiheen ensimmäisinä vuosina tarvitaan tiettyä poikkeusrahoitusta julkisista varoista. Neuvosto hyväksyi 25. ja 26. maaliskuuta 2002 sekä 8. ja 9. maaliskuuta 2004 pitämissään kokouksissa päätelmät, joissa se nimenomaisesti viittaa yhteisön varojen myöntämiseen käyttövaiheen rahoitusta varten. Yhteisön osuuden tarkka määrä tiedetään vasta, kun neuvottelut toimilupasopimuksesta[8] käynnistyvät uudelleen vuonna 2005. PricewaterhouseCoopers-konsultointiyrityksen vuonna 2001 tekemän, erityisesti hankkeen kustannus-hyöty-analyysiin painottuneen tutkimuksen tulosten valossa voidaan arvioida, että kyseinen, uusiin rahoitusnäkymiin sisällytettävä summa on suuruudeltaan [500] miljoonaa euroa. 3) Rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen hallintorakenne Rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen hallintorakenne poikkeavat huomattavasti kehitysvaiheen hallintokaavasta. Kahdessa ensiksi mainitussa järjestelmän rakentaminen ja sittemmin sen hallinto uskotaan yksityiselle toimiluvan haltijalle, joka toimii valvontaviranomaisen eli yhteisön viraston alaisena. Valvontaviranomaisella on toimiluvan myöntävän viranomaisen asema. Toimilupamenettelyn käyttö vaikutti käytännössä parhaalta ratkaisulta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvan ohjelman onnistumisen varmistamiseksi. Valvontaviranomaisen perustamisesta säädettiin eurooppalaisen satelliittinavigointiohjelman hallintorakenteista ___ annetulla neuvoston asetuksella N:o ___/2004. Käytännössä virasto perustetaan vuoden 2005 ensimmäisen puoliskon aikana. Sen tavoitteena on varmistaa eurooppalaisiin satelliittinavigointiohjelmiin liittyvien julkisten etujen valvonta ja toimia toimiluvan myöntävänä viranomaisena tulevaa toimiluvan haltijaa silmälläpitäen. Sen tehtäviin kuuluu myös eurooppalaisille satelliittinavigointiohjelmille myönnettyjen julkisten varojen hallinnointi sekä näiden ohjelmien varainhoito sen varmistamiseksi, että julkisia varoja käytetään tehokkaimmalla mahdollisella tavalla. Lisäksi valvontaviranomainen suorittaa talousarvioon liittyviä tehtäviä, jotka komissio uskoo sille Euroopan yhteisön talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Valvontaviranomaisen perustaminen ja tämän viranomaisen suorittama eurooppalaiselle satelliittinavigointiohjelmalle myönnettyjen varojen valvontatehtävä ovat tietynlaista ulkoistamista, jolla pyritään toteuttamaan komission omaksumaa hallintotapojen yksinkertaistamispolitiikkaa. Koska valvontaviranomaiselle halutaan taata parhaat mahdolliset toimintaedellytykset, sen hallintoneuvostolle, joka koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista, on myönnetty laajennetut valtuudet talousarvion laadintaan ja täytäntöönpanon valvontaan, työohjelman hyväksymiseen, tarkoituksenmukaisten rahoitusjärjestelyjen hyväksymiseen ja avointen päätöksentekomenettelyjen kehittämiseen. Valvontaviranomaisen toimintaa valvoo tilintarkastustuomioistuin. Yksityinen toimiluvan haltija nimetään, kun tämä on valittu Galileo-yhteisyrityksen tarjouskilpailulla. Toimilupasopimus allekirjoitetaan vuonna 2005. Asetuksen N:o __/2004 3 artiklan nojalla järjestelmä kuuluu valvontaviranomaiselle ja säilyy kokonaisuudessaan julkisessa omistuksessa. Ainoastaan järjestelmän rakentaminen ja hallinto on tietyn rajoitetun ajan uskottu toimiluvan haltijalle. 4) Rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen julkista rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Edellä esitetystä seuraa, että yhteisön talousarvioon on varattava [yksi miljardi] euroa Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen rahoitusta varten vuosiksi 2007-2013. Tämä summa annetaan valvontaviranomaisen käyttöön, joka hyödyntää sen asetuksessa N:o ___/2004 säädetyllä tavalla. Budjettikohta, johon tämä summa sisällytetään, ei ole tutkimustalousarvion eikä myöskään Euroopan laajuisten verkkojen talousarvion budjettikohta, vaan erityisesti Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihetta sekä käyttövaihetta varten perustettu kohta, sillä: - ohjelma on nyt saavuttanut riittävän kypsyysvaiheen ja saanut oman ulottuvuutensa, joka ei enää kuulu komission toteuttamien eri alojen politiikkojen piiriin, ja näin erityisesti, jos otetaan huomioon tutkimuksen ja innovaatioiden sekä liikenteen ja televiestinnän kaltaiset alat. Galileo-ohjelma on myös tulevan eurooppalaisen avaruuspolitiikan merkittävä konkretisoituma, jollaisena se esitetään eurooppalaista avaruuspolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa, - Galileo-ohjelman piiriin kuuluvan toiminnan laajuus edellyttää avoimuutta ja tarkkuutta talousarvion osalta samoin kuin ohjelman pikkutarkkaa seurantaa, - on tärkeää, että hallintokaava ja budjettikehys ovat selviä, johdonmukaisia ja yksiselitteisiä järjestelmän toimiluvan haltijan näkökulmasta, sillä yhteisö puolestaan asettaa tälle vastaavia avoimuutta ja vakautta koskevia vaatimuksia. On syytä korostaa, että Galileo-ohjelmalle myönnetään rahoitusta yhteisön talousarviosta vain tietyn ajan, sillä järjestelmän käytön kaupallisten tuottojen on määrä pitkällä tähtäyksellä tasapainottaa toiminnan taloudellisia edellytyksiä. Tulojen arvioidaan jopa riittävän järjestelmän kehittämiseen ja uudistamiseen. Yhteisön talousarviosta peräisin olevien varojen lisäksi rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen rahoitussuunnitelmaan sisältyy kolme muuta lähdettä, jotka toimilupaa hakeneet yhteenliittymät ovat määritelleet ja kuvanneet. Ensinnäkin järjestelmän toimiluvan haltija saa tuloja Galileo-järjestelmään perustuvien erilaisten palvelujen toimittamisesta. Toiseksi toimiluvan tuleva haltija saa osuuden järjestelmän osien lisenssimaksuista ja tekijänoikeusmaksuista. Tämän oikeuden hänelle myöntää valvontaviranomainen toimilupaa koskevan sopimuksen mukaisesti. Kolmanneksi Euroopan investointipankki on ilmoittanut olevansa valmis myöntämään lainoja. On tunnetusti tärkeää saada pitkäaikaisia lainoja, joihin liittyy lyhennysvapaa ajanjakso, joka puolestaan mahdollistaa lainojen lyhennysten aloittamisen vasta sitten, kun järjestelmä alkaa tuottaa merkittäviä kaupallisia tuottoja. Julkisista lähteistä peräisin olevien varojen suhteen on vielä syytä mainita, että useat kolmannet maat - pääasiassa Kiina, Israel ja Intia - ovat suunnitelleet osallistuvansa ohjelman rahoitukseen yhteistyösopimusten puitteissa. 5) Päätelmät Galileo-ohjelma on saavuttanut merkittävän kypsyysvaiheen, eikä sitä millään muotoa voida enää tarkastella pelkkänä tutkimushankkeena. Ohjelmalle on syytä luoda erityinen, sen tarpeita paremmin vastaava oikeudellinen väline, jolla varmistetaan myös varainhoidon moitteettomuus. Näin ollen tarvitaan yhteisön asetus, jolla voidaan panna täytäntöön ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihe sekä käyttövaihe edellä esitettyjen periaatteiden mukaisesti. 2004/0156 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o .../.. eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen toteuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[9], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [10], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[11], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[12], sekä katsovat seuraavaa: (1) Galileo-ohjelman tavoitteena on luoda ensimmäinen maailmanlaajuinen erityisesti siviilikäyttöön tarkoitettu infrastruktuuri satelliittinavigointia ja -paikannusta varten. (2) Euroopan parlamentti, neuvosto sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ovat toistuvasti ilmaisseet tukensa Galileo-ohjelmalle. (3) Galileo-ohjelmassa on kyse teknologiasta, jonka tarkoituksena on parantaa Euroopan kansalaisten elämää lukuisilla eri aloilla. Ohjelma muodostaa luontaisen jatkon komission valkoisessa kirjassaan[13] esittämälle liikennepolitiikalle erityisesti tavarankuljetuksen, infrastruktuurien käyttömaksujen ja liikenneturvallisuuden osalta. (4) Galileo muodostaa yhden ensisijaisista hankkeista komission ehdottamassa ja Eurooppa-neuvoston tukemassa kasvua koskevassa aloitteessa. Galileo-ohjelma on myös tulevan eurooppalaisen avaruuspolitiikan merkittävä konkretisoituma, jollaisena se esitetään eurooppalaista avaruuspolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa[14]. (5) Galileo-ohjelma koostuu määrittelyvaiheesta, kehittämisvaiheesta, rakennus- ja käyttöönottovaiheesta sekä käyttövaiheesta. (6) Määrittely- ja kehittämisvaiheet, jotka muodostavat ohjelman tutkimukseen painottuvan osan, ovat saaneet merkittävän osan rahoituksestaan yhteisön varoista Euroopan laajuisten verkkojen talousarviosta. (7) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95[15] vahvistetaan säännöt, joita sovelletaan yhteisön rahoitustuen myöntämiseen, kun kyseessä ovat satelliittinavigointi- ja paikannusjärjestelmiä koskevat yhteisön hankkeet. (8) Neuvoston asetuksella (EY) N:o 876/2002[16] perustettiin Galileo-yhteisyritys Galileo-ohjelman kehittämisvaiheen toteuttamiseksi. (9) Ohjelman jatkuvuuden turvaamiseksi olisi varmistettava myös rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen rahoitus. (10) Kun otetaan huomioon, että neuvoston mukaan korkeintaan kolmasosa rakennus- ja käyttöönottovaiheen rahoituksesta pitäisi ottaa julkisista varoista, sekä pidetään mielessä tämänhetkisten rahoitusnäkymien mukainen rahoitus, uusien rahoitusnäkymien mukaisesta yhteisön talousarviosta rakennus- ja käyttöönottovaihetta varten myönnettävän rahoituksen määrä ollee [500] miljoonaa euroa. (11) Kun otetaan huomioon satelliittinavigoinnin erityisluonne, siihen liittyvien palvelujen kaupallistaminen sekä se, että julkiselle sektorille täytyy voida taata mahdollisuus palvelujen käyttöön, käyttövaiheen ensimmäisinä vuosina tarvitaan tiettyä poikkeusrahoitusta julkisista varoista. Neuvoston 25 ja 26 päivänä maaliskuuta 2002 ja 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2004 hyväksymissä päätelmissä neuvosto nimenomaisesti viittaa yhteisön varojen myöntämiseen kyseisen vaiheen rahoitusta varten. Tarvittava yhteisön rahoituksen määrä on arviolta [500] miljoonan euroa. (12) Sen vuoksi yhteisön talousarvioon olisi varattava [yksi miljardi] euroa Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen rahoitusta varten vuosiksi 2007-2013. (13) Rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen aikana järjestelmän rakentaminen ja sittemmin sen hallinto on uskottu yksityiselle toimiluvan haltijalle, jonka toimintaa valvoo valvontaviranomainen, jonka perustamisesta on säädetty ___ 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o ___ /2004. (14) Valvontaviranomaisen tehtäviin kuuluu myös eurooppalaisille satelliittinavigointiohjelmille myönnettyjen julkisten varojen hallinnointi sekä näiden ohjelmien varainhoito sen varmistamiseksi, että julkisia varoja käytetään tehokkaimmalla mahdollisella tavalla. Lisäksi valvontaviranomainen suorittaa talousarvioon liittyviä tehtäviä, jotka komissio uskoo sille Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[17] 54 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. (15) Koska Galileo-ohjelma on saavuttanut merkittävän kypsyysvaiheen, eikä sitä millään muotoa voida enää tarkastella pelkkänä tutkimushankkeena, sitä varten on syytä luoda erityinen, sen tarpeita paremmin vastaava oikeudellinen väline, jolla varmistetaan myös varainhoidon moitteettomuus. (16) Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelmalle myönnettävän kokonaisrahoituksen määrä, jota budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 33 kohdan mukaisesti, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tässä asetuksessa vahvistetaan yhteisön rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt eurooppalaisen Galileo-satelliittinavigointiohjelman, jäljempänä "ohjelma", rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen toteuttamista varten. 2 artikla Tässä asetuksessa ohjelmalle vahvistettu yhteisön rahoitusosuus myönnetään seuraavien toimien osarahoittamiseksi: a) rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen liittyvä toiminta, johon kuuluu satelliittien rakentaminen ja lähettäminen kiertoradalle sekä maan päällä toimivan infrastruktuurin asentaminen kokonaisuudessaan; b) käyttövaiheen käynnistämiseen liittyvät ensimmäiset toimet, jotka koostuvat satelliittien ja niiden toimintaan liittyvien maa-asemien muodostaman infrastruktuurin hallinnosta sekä tämän järjestelmän huollosta ja jatkuvasta kehittämisestä. 3 artikla Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseen tarvittavan rahoituksen määrä 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi on [yksi miljardi euroa]. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 4 artikla Galileo-ohjelman valvontaviranomainen varmistaa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä asetuksen (EY) N:o .../2004 säännösten mukaisesti eurooppalaiselle satelliittinavigointiohjelmalle osoitettujen yhteisön varojen hallinnon ja niiden käytön valvonnan. Tähän yhteisön rahoitusosuuteen tarvittavat toimintamäärärahat annetaan Galileo-ohjelman valvontaviranomaisen käyttöön asetuksen N:o __/2004 2 artiklan e kohdan säännösten mukaisesti. Kunkin vuosittaisen varojen siirtämistä koskevan sopimuksen sisältämä määrä vahvistetaan valvontaviranomaisen hallintoneuvoston hyväksymän työohjelman perusteella asetuksen N:o __/2004 6 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Sopimuksessa määrätään erityisesti valvontaviranomaiselle uskottujen varojen hallinnoinnin yleisistä ehdoista. 5 artikla Valvontaviranomaisen toteuttaessa tällä asetuksella rahoitetun toiminnan valvontatehtävää, komissio huolehtii yhteisön taloudellisten etujen turvaamisesta toteuttamalla toimenpiteitä petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan estämiseksi, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä sekä väärinkäytösten ilmetessä asettamalla tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[18], neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96[19] sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[20] mukaisesti. Tällä asetuksella rahoitettujen yhteisön toimien osalta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksen käsitteellä ymmärretään kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu oikeussubjektin teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voi olla Euroopan yhteisön yleiselle talousarviolle tai sen hoidossa oleville talousarvioille perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko. Tästä asetuksesta johtuvissa sopimuksissa [ja osallisina olevien kolmansien maiden kanssa solmituissa sopimuksissa] määrätään nimenomaisesti valvontaviranomaisen ja komission tai näiden valtuuttamien edustajien suorittamasta seurannasta ja varainhoidon valvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen tarvittaessa paikalla tekemistä tarkastuksista. 6 artikla Komissio varmistaa tämän asetuksen täytäntöönpanon ja raportoi siitä säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 7 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) Ligne Budgétaire spécifique au programme Galileo 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l'action (partie B): 1.000 millions d'euros en CE La décision de l'autorité législative est sans préjudice aux décisions budgétaires prises dans le contexte de la procédure annuelle. 2.2 Période d'application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) +++++ TABLE +++++ b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d'appui (DDA) (cf. point 6.1.2) Non applicable c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement(cf. points 7.2 et 7.3) Non applicable 2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières [x] Proposition compatible avec la Communication de la Commission concernant 2007-2013 du 10 février 2004 (COM (2004) 101). 2.5 Incidence financière sur les recettes [x] Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en uvre d'une mesure). 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES +++++ TABLE +++++ 4. BASE JURIDIQUE Article 156 du traité instituant la Communauté européenne. 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire[23] 5.1.1 Objectifs poursuivis Le programme GALILEO vise à mettre en place la première infrastructure mondiale de radionavigation et de positionnement par satellite spécifiquement conçue à des fins civiles. Il présente une dimension à la fois technologique, politique et économique. Dès aujourd'hui, la radionavigation par satellite est entrée dans la vie quotidienne du citoyen européen ce qui confère au programme GALILEO une dimension « citoyenne » supplémentaire. Il importe aussi de souligner la dimension européenne et la valeur ajoutée communautaire de GALILEO, aucun Etat membre n'ayant souhaité développer seul un tel projet. Dans ce contexte, le Conseil a considéré dès juillet 1999 que « la mise en place d'un système de navigation par satellite à usage civil permettra de parvenir à une indépendance accrue dans une des technologies clés les plus importantes » et que « la mise au point d'un système de navigation par satellite à usage civil offre à l'industrie européenne des possibilités d'accroître sa compétence et de tirer profit sur une grande échelle des possibilités qu'ouvre cette technologie d'avenir ». Depuis lors, le Conseil et le Conseil européen ont souligné à maintes reprises l'importance stratégique de ce programme et ont demandé à la Commission de prendre toutes les mesures nécessaires afin de le mettre en uvre. Les phases de définition et de développement constituent la partie du programme consacrée à la recherche. Aussi, depuis son origine, le programme GALILEO a-t-il été financé de façon significative par le budget communautaire. La participation financière communautaire s'est accrue avec la phase de développement et de validation, pour laquelle elle s'élève à 550 millions d'euros, prélevés sur le budget des réseaux transeuropéens. Afin d'assurer la poursuite du programme, la Commission doit veiller au financement des phases de déploiement et d'exploitation, qui comprendra notamment une contribution communautaire. La contribution communautaire allouée au programme Galileo par le présent règlement est octroyée dans le but de co-financer : - des activités liées à la phase de déploiement, qui comprend la construction et le lancement des satellites ainsi que la mise en place complète de l'infrastructure terrestre; - la première série des activités liées au lancement de la phase d'exploitation, qui comprend la gestion de l'infrastructure composée des satellites et des stations terrestre associées à son fonctionnement, ainsi que l'entretien et le perfectionnement constant de ce système. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante : Pendant la phase de définition du programme, plusieurs études ont été menées à bien. Elles portaient notamment sur le coût des différentes phases du programme, la viabilité du projet ainsi que sur la contribution financière du secteur public. En outre, faisant suite à une demande du Conseil, la Commission a fait appel à un consultant indépendant, le cabinet PricewaterhouseCoopers, pour effectuer une analyse du projet comportant, entre autres, le calcul du ratio bénéfice/coût et une proposition sur la structure la plus adéquate pour associer le secteur privé. En mars 2002 et en mars 2004, sur la base en particulier de ces différentes études, le Conseil a adopté des conclusions prévoyant explicitement une intervention des fonds communautaires pour financer les phases de déploiement et d'exploitation. Le coût de la phase de déploiement est estimé à2,1 milliards d'euros. Il devrait être en grande partie supporté par le secteur privé. En effet, à diverses reprises depuis 2001, le Conseil a souligné que le secteur privé devait participer substantiellement au financement du projet. Plus précisément, dans les conclusions qu'il a adoptées lors de sa réunion des 25 et 26 mars 2002, il a convenu, pour le financement de la phase de déploiement, « de s'efforcer de garantir une répartition selon laquelle un tiers au maximum provienne du budget communautaire et deux tiers au minimum du secteur privé ». Sur cette base, le secteur privé devrait prendre en charge au moins 1,4 milliards d'euros et le reste, soit quelque 700 millions d'euros, serait financé par le secteur public. En conséquence, compte tenu des financements déjà prévus par les actuelles perspectives financières, le montant du financement de la phase de déploiement supporté par le budget communautaire dans le cadre des nouvelles perspectives financières devrait s'élever à [500] millions d'euros. Le financement de la phase d'exploitation, qui débutera en 2008, sera assuré par le secteur privé. Néanmoins, compte tenu de la nature particulière du marché de la radionavigation par satellite et de la commercialisation de ses services ainsi que de la garantie de mise à disposition de ceux-ci dans l'intérêt du secteur public, il sera nécessaire d'apporter une part de financements publics exceptionnels pendant les premières années de la phase d'exploitation. Dans les conclusions qu'il a adoptées lors de sa réunion des 25 et 26 mars 2002 ainsi que lors de sa réunion des 8 et 9 mars 2004, le Conseil a d'ailleurs explicitement prévu l'intervention de fonds communautaires pour le financement de la phase d'exploitation. Le montant exact de la contribution communautaire ne sera connu qu'à l'issue des négociations sur le contrat de concession, qui se poursuivront en 2005. Toutefois, à la lumière des résultats de l'étude PricewaterhouseCoopers(http://europa.eu.int/comm/dgs/energy_transport/galileo/documents/technical_en.htm) effectuée en 2001 et portant en particulier sur le ratio coûts/bénéfices du projet, il est raisonnable de prévoir à ce titre une somme d'un montant de [500] millions d'euros dans les nouvelles perspectives financières. Sur le schéma institutionnel il convient à signaler que pendant ces deux phases la construction, puis la gestion du système seront confiées à un concessionnaire privé placé sous le contrôle de l'Autorité de Surveillance, agence communautaire qui jouera le rôle d'autorité concédante. La solution de la concession est, en effet, apparue comme la plus appropriée pour assurer le succès du programme dans le cadre d'un partenariat public privé. Pendant les phases de déploiement et d'exploitation, l'Autorité de Surveillance surveillera en particulier les activités du concessionnaire et vérifiera qu'elles correspondent aux spécifications du contrat et du cahier des charges. GALILEO étant un service public mondial, le nombre de récepteurs en service dans le monde constituera, à moyen et long terme, l'un des principaux indicateurs de la réussite du programme et du bon emploi des fonds communautaires. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire La contribution communautaire allouée au programme Galileo par le présent règlement est octroyée dans le but de co-financer : - des activités liées à la phase de déploiement, qui comprend la construction et le lancement des satellites ainsi que la mise en place complète de l'infrastructure terrestre; - la première série des activités liées au lancement de la phase d'exploitation, qui comprend la gestion de l'infrastructure composée des satellites et des stations terrestre associées à son fonctionnement, ainsi que l'entretien et le perfectionnement constant de ce système. Il résulte de ce qui précède qu'il convient de prévoir à la charge du budget communautaire une somme d'[un milliard] d'euros pour le financement des phases de déploiement et d'exploitation de GALILEO pendant la période s'étendant de 2007 à 2013. Cette somme sera versée à l'Autorité de Surveillance qui en fera usage conformément aux dispositions précitées du règlement n° ___/2004. La ligne budgétaire sur laquelle sera imputée cette somme ne saurait être celle du budget de la recherche ou celle des réseaux transeuropéens des transports, mais une ligne particulière créée pour les phases de déploiement et d'exploitation du programme GALILEO, dès lors que : - le programme est maintenant parvenu à maturité et a pris une dimension qui s'étend bien au-delà des politiques sectorielles poursuivies par la Commission, notamment en matière de recherche et d'innovation, de transports, de télécommunications, etc ; - la taille des actions couvertes impose des obligations de transparence et de rigueur budgétaire ainsi qu'un suivi scrupuleux du programme ; - il importe que le schéma institutionnel et le cadre budgétaire apparaissent clairs, cohérents et sans équivoques vis à vis du concessionnaire du système, à qui la Communauté impose de son côté des exigences de transparence et de solidité comparables. Il convient d'insister sur le fait que le financement du programme GALILEO par le budget communautaire sera limité dans le temps, les revenus commerciaux générés par l'exploitation du système devant à terme en assurer l'équilibre financier. Ils devraient même être suffisants pour assurer le perfectionnement et le renouvellement du système. A cet égard, outre les fonds provenant du budget communautaire, le plan de financement des phases de déploiement et d'exploitation comprend trois autres ressources qui ont été identifiées et décrites par les consortia candidats à la concession. En premier lieu, le concessionnaire du système se rétribuera par la fourniture des différents services générés par le système GALILEO. En second lieu, le concessionnaire tirera également partie des licences et des droits de propriété intellectuelle sur les composants du système, dont la jouissance lui aura été gratuitement concédée par l'Autorité de Surveillance. En troisième lieu, la Banque Européenne d'Investissement s'est déclarée favorable à l'octroi de prêts. A cet égard, l'importance de disposer de prêts à long terme assortis d'une période de grâce permettant un remboursement à partir du moment où le système commencera à générer des flux commerciaux conséquents, n'est plus à démontrer. Par ailleurs, s'agissant des fonds d'origine publique, il convient de mentionner que plusieurs pays tiers, principalement la Chine, Israël et l'Inde, ont prévu de participer financièrement au programme dans le cadre d'accords de coopération. Enfin, l'Autorité de Surveillance pourra utiliser les fonds destinés au financement des actions de recherche et de développement technologique dans les domaines associés à la radionavigation par satellite et à ses multiples applications, notamment pour moderniser et améliorer constamment le système. 5.3 Modalités de mise en uvre La création de l'Autorité de Surveillance et la gestion par cette Autorité des fonds alloués au programme européen de radionavigation par satellite constituent une forme d'externalisation qui va dans le sens de la politique de simplification des modes de gestion que s'est fixée la Commission. L'Autorité de Surveillance a été créée par le règlement du Conseil n° ___/2004 du ___ 2004 sur les structures de gestion du programme européen de radionavigation par satellite. Elle sera mise en place durant la première moitié de l'année 2005. Elle a pour objet d'assurer la gestion des intérêts publics relatifs aux programmes européens de radionavigation par satellite et de jouer le rôle d'autorité concédante à l'égard du futur concessionnaire. Parmi ses missions figurent la gestion des fonds publics alloués aux programmes européens de radionavigation par satellite ainsi que le suivi de la gestion financière de ces programmes afin d'optimiser l'utilisation des fonds publics. En outre, l'Autorité de Surveillance exécutera les tâches budgétaires qui lui seront confiées par la Commission conformément aux dispositions de l'article 54 (2) (b) du règlement financier applicable au budget de la Communauté européenne. Il importe de souligner qu'afin de permettre à l'Autorité de Surveillance de mener à bien ses missions, son Conseil d'Administration, composé de représentants des Etats membres et de la Commission, a reçu des pouvoirs étendus pour établir le budget, en contrôler l'exécution, approuver le programme de travail, adopter les mesures financières adéquates et mettre en place des procédures transparentes de prise de décision. Par ailleurs, les activités de l'Autorité de Surveillance sont soumises au contrôle de la Cour des comptes. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) La contribution communautaire affectée au programme européen de radionavigation par satellite sera octroyée à l'Autorité de surveillance Galileo qui assurera la gestion et le contrôle de l'utilisation des fonds. Le financement prendra la forme d'une subvention au budget de l'Autorité de surveillance Galileo, conformément aux dispositions de l'article 2e) du règlement n° ___/2004. 6.1.1 Intervention financière Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) +++++ TABLE +++++ 6.1.2 Assistance technique et administrative (ATA), dépenses d'appui (DDA) et dépenses TI (crédits d'engagement) 6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation)[25] Les conventions de financements seront conclues entre la Commission, agissant au nom de la Communauté, et l'Autorité de surveillance Galileo. Le montant de chaque convention annuelle sera déterminé sur la base du programme de travail de l'Autorité de surveillance approuvé par son Conseil d'administration, conformément à la procédure prévue par l'article 6 du règlement XXXX. Les termes de ces conventions stipulent en particulier les conditions générales de la gestion des fonds confiés à l'Autorité de surveillance. 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES Non applicable 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Le suivi sera assuré par l'Autorité de Surveillance Galileo. Elle fixera les objectives et les indicateurs au début de chaque année. (voir point 5.3) 8.2 Modalités et périodicité de l'évaluation prévue L'Autorité de Surveillance, selon les modalités prévues par son Règlement, assurera l'évaluation, la gestion et le contrôle de l'utilisation des fonds communautaire. (voir point 5.3) 9. MESURES ANTIFRAUDE Selon l'article 6 du présent Règlement, les conventions de financement, ainsi que tout contrat ou instrument de mise en uvre qui en découle, prévoient expressément que la Cour des comptes et l'Office européen de lutte antifraude (OLAF) peuvent, au besoin, procéder à un contrôle sur place. [1] KOM (2003) 673, 11.11.2003. [2] III-150 artikla. [3] KOM (2001) 370 lopullinen, 12.9.2001. [4] KOM (2001) 101 lopullinen. [5] Galileo-järjestelmällä tarkoitetaan infrastruktuuria, joka koostuu kiertoradalla olevista satelliiteista ja niiden toimintaan liittyvistä maa-asemista. [6] Neuvoston asetus (EY) 876/2002, annettu 21 päivänä toukokuuta 2002. [7] Katso asetuksen (EY) 876/2002 johdanto-osan 13 kohta. [8] Kuten Galileo-yhteisyrityksen sääntöjen 2.3 artiklassa vahvistetaan. [9] EYVL C [...], [...], s. [...]. [10] EYVL C , , s. . [11] EYVL C , , s. . [12] EYVL C , , s. . [13] KOM (2001) 370 lopullinen, 12.9.2001. [14] KOM (2003) 673 lopullinen, 11.11.2003. [15] EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) 807/2004 (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 46). [16] EYVL L 138, 28.5.2002, s. 1. [17] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [18] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [19] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [20] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [21] Compte tenu des financements déjà prévus par les actuelles perspectives financières (130 millions d'euro), le montant du financement de la phase de déploiement supporté par le budget communautaire dans le cadre des nouvelles perspectives financières devrait s'élever à [500] millions d'euros [22] La ventilation annuelle de la contribution communautaire est indicative et sera conditionnée aux résultats des négociations sur le contrat de concession, qui se poursuivront en 2005 [23] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation déparé [24] Compte tenu des financements déjà prévus par les actuelles perspectives financières (130 million d'euro) pour la première année de la phase de déploiement (2006), le montant du financement, pour la deuxième année de ladite phase, supporté par le budget communautaire dans le cadre des nouvelles perspectives financières devrait s'élever à [500] millions d'euros [25] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé