OIKAISUKIRJELMÄ NRO 1 ESITYKSEEN VUODEN 2015 YLEISEKSI TALOUSARVIOKSI MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio Pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies /* COM/2014/0637 final */





OIKAISUKIRJELMÄ NRO 1 ESITYKSEEN VUODEN 2015 YLEISEKSI TALOUSARVIOKSI MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio Pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies Euroopan komissio ottaa huomioon – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa, – unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[1] ja erityisesti sen 39 artiklan, – komission 24 päivänä kesäkuuta 2014 tekemän esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2015[2], ja esittää budjettivallan käyttäjälle oikaisukirjelmän nro 1 Euroopan unionin varainhoitovuoden 2015 talousarvioesitykseen jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. SISÄLLYS 1 Johdanto.. 5 2 Maatalous ja kalastus. 5 2.1 Keskeiset muutosehdotukset. 5 2.2 Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) – markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet 8 2.2.1 Yleistä. 8 2.2.2 Yksityiskohtaiset huomautukset 9 2.3 Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset. 12 2.4 Muutokset selvitysosaan.. 13 3 Maksumäärärahojen uudelleenkohdentaminen.. 13 3.1 Johdanto: maksumäärärahojen niukkuus. 13 3.2 Ehdotettu maksumäärärahojen uudelleenkohdentaminen.. 13 4 Täytäntöönpanotehtävien siirtäminen toimeenpanovirastoille.. 19 4.1 Johdanto: syksyllä 2013 sovittu paketti tehtävien siirtämisestä toimeenpanovirastoille. 19 4.2 Nopeutetun innovoinnin pilottiohjelma.. 19 4.3 Maataloustuotteiden menekinedistämistoimet. 20 4.4 Kokonaisvaikutukset taloudellisiin ja henkilöresursseihin.. 21 5 Henkilöstötaulukkoihin sisältyvien virkojen/toimien muutokset.. 21 5.1 Komissio.. 21 5.2 Euroopan ympäristökeskus. 22 5.3 Euroopan oikeusasiamies. 22 6 Päätelmät.. 22 7 Yhteenvetotaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain.. 23 MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm). Pääluokittaisen tulo- ja menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. 1 Johdanto Oikaisukirjelmä nro 1 vuotta 2015 koskevaan talousarvioesitykseen kattaa seuraavat toimenpiteet: ¾ maatalousmenoja varten tarvittavia ja osoitettavia määrärahoja koskevien arvioiden päivittäminen. Muuttuneiden markkinatekijöiden lisäksi oikaisukirjelmässä nro 1/2015 otetaan huomioon kesäkuussa 2014 laaditun vuoden 2015 talousarvioesityksen jälkeen maatalousalalla tehtyjen päätösten vaikutukset, eräitä suoria tukia varten tarvittavia määrärahoja koskevat tarkistetut arviot sekä kaikki muut sellaiset ehdotukset, joiden odotetaan vaikuttavan merkittävästi tulevaan varainhoitovuoteen; ¾ kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten tilanteen päivittäminen käytettävissä olevien tuoreimpien tietojen pohjalta; ¾ maksumäärärahojen uudelleenkohdentaminen, jossa hyödynnetään maatalousmenoihin vuonna 2015 osoitettuja aiempaa pienempiä määrärahoja (448,0 milj. euroa), jotta voidaan kattaa otsakkeiden 1a, 2, 3 ja 4 kasvaneet maksumäärärahatarpeet ja näin noudattaa aiemmista ja nykyisistä sitoumuksista johtuvia velvoitteita ja välttää velvoitteiden laiminlyönnistä aiheutuvat taloudelliset seuraukset. Määrärahojen uudelleenkohdentaminen on mahdollista sen vuoksi, että Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ovat vuonna 2015 aiempaa suuremmat, jolloin maataloustukirahaston hieman aiempaa suuremmat menot voidaan rahoittaa vuoden 2015 talousarvioon otettujen uusien määrärahojen aiempaa pienemmällä määrällä; ¾ taloudellisten ja henkilöresurssien mukauttaminen vastaamaan suunniteltua nopeutetun innovoinnin pilottiohjelman siirtämistä pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavalle toimeenpanovirastolle (EASME) sekä maataloustuotteiden menekinedistämistoimien siirtämistä kuluttaja-, terveys- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirastolle (CHAFEA); ¾ komission, Euroopan oikeusasiamiehen ja Euroopan ympäristökeskuksen virkojen/toimien muutokset. Pyydetyillä komission virkojen/toimien muutoksilla saadaan aikaan 0,47 miljoonan euron säästö otsakkeen 5 hallintomenoissa. Vastaavat maksumäärärahat voidaan sen johdosta kohdentaa uudelleen. Muutosten nettovaikutus talousarvioon on 448,5 miljoonan euron vähennys maksusitoumusmäärärahoihin vuoden 2015 talousarvioesitykseen verrattuna. Maksumäärärahojen kokonaismäärä ei muutu. 2 Maatalous ja kalastus 2.1 Keskeiset muutosehdotukset Tässä oikaisukirjelmässä nro 1/2015 otsaketta 2 varten vuodeksi 2015 esitetty määrärahojen kokonaismäärä on 58 805,7 miljoonaa euroa. Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 2 maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärään nähden jää näin 793,3 miljoonan euron liikkumavara. Muutokset, joita oikaisukirjelmässä nro 1/2015 ehdotetaan tehtäväksi maataloustukirahastoon verrattuna vuoden 2015 talousarvioesitykseen, kasvattavat liikkumavaraa 448,0 miljoonalla eurolla. Maataloustukirahastoa varten esitettyä maksumäärärahojen määrää tarkistetaan oikaisukirjelmässä nro 1/2015 saman verran kuin maksusitoumusmäärärahojen määrää. Sen ansiosta maksumäärärahoja saadaan käyttöön eräitä muita otsakkeiden 1a, 2, 3 ja 4 ohjelmia varten (ks. jäljempänä 3 jakso). Kestävää kalastusta koskeviin kumppanuussopimuksiin ehdotetuilla muutoksilla ei ole talousarviovaikutuksia, sillä momentin 11 03 01 määrärahoihin ehdotettu lisäys (+710 000 euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin) kompensoidaan vähentämällä vastaavasti varauksessa olevia määrärahoja. Maataloustukirahastosta rahoitettaviin maatalousmenoihin tarkoitettujen määrärahojen määrä on oikaisukirjelmässä nro 1/2015 yhteensä 43 455,8 miljoonaa euroa, joka on vähemmän kuin kyseisiä määrärahoja varten vuodeksi 2015 vahvistettu nettoalaenimmäismäärä (44 189,8 milj. euroa)[3]. Määrärahojen vähentäminen verrattuna vuoden 2015 talousarvioesitykseen kompensoidaan maataloustukirahaston suuremmilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla, joiden ansiosta maataloustukirahaston toimenpiteiden rahoittamiseen on käytettävissä enemmän varoja. Maataloustukirahaston kokonaismäärärahatarve (rahoituskurimekanismin soveltamisen jälkeen ja ennen maatalousalan kriisivarauksen mahdollista käyttöä) kasvaa. Tämä johtuu pääasiassa Venäjän eräille EU:n maataloustuotteille asettaman tuontikiellon takia käyttöön otetuista väliaikaisista hätätoimenpiteistä, joiden taloudellisten vaikutusten arvioidaan olevan 344,3 miljoonaa euroa. Jos näitä poikkeuksellisia vaikutuksia ei oteta huomioon, maataloustukirahaston tavanomaiset määrärahatarpeet kasvavat vain hieman (+17 miljoonaa euroa) vuoden 2015 talousarvioesitykseen verrattuna. Väliaikaisten hätätoimenpiteiden aiheuttamat lisätarpeet eivät edellytä määrärahojen kasvattamista vuoden 2015 talousarvioesitykseen verrattuna, sillä talousarvioesitykseen otettiin jo 433 miljoonan euron määrärahat maatalousalan kriisivarausta varten vuodeksi 2015 (momentti 05 03 10). Kriisivarauksella on tarkoitus kattaa ylimääräiset määrärahatarpeet kriisitilanteissa. Sen jälkeen kun vuoden 2015 talousarvio on hyväksytty, komissio aikoo ehdottaa määrärahojen siirtämistä kriisivarausta koskevasta budjettikohdasta (05 03 10) toimintamenojen budjettikohtiin luvussa 05 02 ottaen huomioon mahdollisuudet määrärahojen uudelleenkohdentamiseen ja noudattaen 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen[4] 22 kohdassa esitettyä menettelyä. Taulukossa esitetään yhteenveto oikaisukirjelmän mukaisista päivitetyistä tarpeista ja määrärahoista ottaen huomioon käytettävissä olevat käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ja kriisivaraus. Maataloustukirahasto || Talousarvioesitys 2015 || Oikaisukirjelmä nro 1/2015 || Talousarvioesitys 2015 (ml. oikaisukirjelmä nro 1/2015) Vuoden 2015 talousarvioesityksen määrärahat || 43 903,8 || –448,0 || 43 455,8 Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot vuonna 2015 || 1 030,0 || +465,0 || 1 495,0 Maataloustukirahaston varat yhteensä || 44 933,8 || +17,0 || 44 950,8 Tarpeet yhteensä (rahoituskurimekanismin jälkeen ja ilman kriisivarausta) || 44 500,8 || +361,3 || 44 862,1 -- josta momentille 05 03 10 otettu kriisivaraus kattaa || 0,0 || +344,3 || 344,3 Momentille 05 03 10 otettu kriisivarauksen määrä || 433,0 || 0,0 || 433,0 -- josta vielä käyttämättä || 433,0 || –344,3 || 88,7 Maataloustukirahaston tarpeet yhteensä || 44 933,8 || +17,0 || 44 950,8 Sen jälkeen kun Venäjä asetti eräät EU:sta peräisin olevat maataloustuotteet tuontikieltoon, komissio on ottanut käyttöön väliaikaisia hätätoimenpiteitä, jotka koskevat hedelmiä/vihanneksia ja maitotuotteita: - eräiden hedelmien ja vihannesten poistaminen markkinoilta ja antaminen ilmaisjakeluun tai muuhun käyttöön, niiden korjaaminen raakana tai korjaamatta jättäminen sekä tuottajaorganisaatioiden toteuttamat tehokkaammat menekinedistämistoimet[5], joiden yhteenlaskettu taloudellinen vaikutus on arviolta 324,4 miljoonaa euroa, sekä - yksityisen varastoinnin tuen myöntäminen voille, rasvattomalle maitojauheelle ja eräille juustoille sekä mahdollisia interventioon ostoja koskevan ajankohdan pidentäminen 31. joulukuuta 2014 asti.[6] Näiden toimenpiteiden yhteenlaskettu taloudellinen vaikutus on arviolta 19,9 miljoonaa euroa. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto oikaisukirjelmän nro 1/2015 vaikutuksesta otsakkeeseen 2: (milj. euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) || Talousarvioesitys 2015 || Oikaisukirjelmä nro 1/2015 || Talousarvioesitys 2015 (ml. oikaisukirjelmä nro 1/2015) Sitoumukset || Maksut || Sitoumukset || Maksut || Sitoumukset || Maksut — || Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) || 43 903,8 || 43 897,0 || –448,0 || –448,0 || 43 455,8 || 43 449,0 — || Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) || 13 823,6 || 11 646,7 || || || 13 823,6 || 11 646,7 — || Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR), alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt ja kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset, joista: || 1 035,5 || 960,1 || || 16,0 || 1 035,5 || 976,1 || — || kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset ¾ toimintamenot (11 03 01) || 56,5 || 56,5 || 0,7 || 0,7 || 57,2 || 57,2 || — || kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset ¾ varaus (40 02 41) || 88,5 || 88,5 || –0,7 || –0,7 || 87,8 || 87,8 — || Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) || 435,1 || 330,1 || || 35,0 || 435,1 || 365,1 — || Komission institutionaalisten oikeuksiensa ja erityisten toimivaltuuksiensa nojalla rahoittamat toimet || 5,3 || 5,3 || || || 5,3 || 5,3 — || Pilottihankkeet ja valmistelutoimet || p.m. || 17,7 || || || p.m. || 17,7 — || Erillisvirastot || 50,4 || 50,4 || || || 50,4 || 50,4 Yhteensä || 59 253,7 || 59 907,3 || –448,0 || –397,0 || 58 805,7 || 56 510,3 Enimmäismäärä || 59 599,0 || || || || 59 599,0 || Liikkumavara || 345,3 || || || || 793,3 || josta maataloustukirahasto || 43 903,8 || 43 897,0 || || || 43 455,8 || 43 449,0 Alaenimmäismäärä || 44 313,0 || || || || 44 313,0 || Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä siirretty nettomäärä || 123,2 || || || || 123,2 || Alaliikkumavara || 286,0 || || || || 734,0 || 2.2 Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) – markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet 2.2.1 Yleistä Oikaisukirjelmän nro 1/2015 tarkoituksena on varmistaa, että maatalousbudjetti perustuu uusimpaan taloudelliseen tietoon ja lainsäädäntökehykseen. Komissio saa syyskuuhun mennessä käyttöönsä ensimmäiset tiedot vuoden 2014 tuotannosta ja maatalousmarkkinoiden näkymistä, jotka muodostavat perustan päivitetyille arvioille vuoden 2015 määrärahatarpeista. Markkinatekijöiden lisäksi oikaisukirjelmässä nro 1/2015 on otettu huomioon vuoden 2015 talousarvioesityksen laatimisen jälkeen tehtyjen muiden maataloutta koskevien lainsäädäntöpäätösten vaikutukset, erityisesti eräät komission delegoidut ja täytäntöönpanosäädökset, jotka koskevat Venäjän joillekin EU:n maataloustuotteille asettaman tuontikiellon takia käyttöön otettuja väliaikaisia hätätoimenpiteitä. Oikaisukirjelmässä nro 1/2015 arvioidaan maataloustukirahaston vuoden 2015 määrärahatarpeiden kokonaismääräksi (rahoituskurimekanismin soveltamisen jälkeen ja ilman kriisivarausta) 44 862,1 miljoonaa euroa, kun vuoden 2015 talousarvioesityksessä vastaava määrä oli 44 500,8 miljoonaa euroa. Jos ei oteta huomioon väliaikaisia hätätoimenpiteitä, jotka voidaan kattaa kriisivarauksesta, muut luvun 05 02 ”Maatalousalan kilpailukyvyn parantaminen maatalousmarkkinoiden interventioiden avulla” määrärahatarpeet vähenevät hieman (–3,7 miljoonaa euroa). Sama koskee lukua 05 03 ”Suorat tuet, joilla tuetaan maataloustuloja, rajoitetaan maataloustulon vaihtelua sekä edistetään ympäristöön ja ilmastoon liittyviä tavoitteita” (–4,8 miljoonaa euroa), kun taas luvun 05 07 ”Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) rahoitettujen maatalousmenojen tarkastaminen” määrärahatarpeet kasvavat (+25,4 miljoonaa euroa). Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä, joka arvioidaan saatavan käyttöön vuonna 2015, kasvaa oikaisukirjelmässä nro 1/2015 huomattavasti (+465 miljoonaa euroa), 1 495 miljoonaan euroon, kun se oli vuoden 2015 talousarvioesityksessä 1 030 miljoonaa euroa. Lisäys johtuu lähinnä maidon lisämaksusta (+295 miljoonaa euroa) ja jossain määrin myös tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien päätösten (+60 miljoonaa euroa) ja sääntöjenvastaisuuksien (+10 miljoonaa euroa) perusteella saatavia määriä koskevien arvioiden tarkistamisesta. Lisäksi oikaisukirjelmässä nro 1/2015 otetaan huomioon varainhoitovuodelta 2014 varainhoitovuodelle 2015 siirrettävät käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (+100 miljoonaa euroa). Nämä tulot eivät sisältyneet vuoden 2015 talousarvioesitykseen, sillä tuolloin oli liian aikaista tehdä olettamuksia maataloustukirahaston täytäntöönpanosta vuonna 2014. Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen lisäksi siirretään 874,7 miljoonaa euroa käyttämättä jääneitä määrärahoja.[7] Määrä vastaa varainhoitoasetuksen 169 artiklan 3 kohdassa säädettyä 2 prosentin enimmäismäärää, ja se maksetaan vuonna 2015 takaisin maanviljelijöille, joihin sovelletaan rahoituskurimekanismia. Näiden päivitysten johdosta maataloustukirahaston vuoden 2015 määrärahatarpeita varten tarvitaan 43 455,8 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja, joihin sisältyy 433 miljoonaa euroa maatalousalan kriisivarausta varten. Vuoden 2015 talousarvioesityksen tavoin tämä määrä jää alle maataloustukirahaston nettoalaenimmäismäärän (44 189,8 miljoonaa euroa). Tämä tarkoittaa sitä, että suoriin tukiin varattuja määrärahoja on vähennettävä ainoastaan soveltamalla rahoituskurimekanismia vuoden 2015 maatalousalan kriisivarauksen luomiseksi.[8] 2.2.2 Yksityiskohtaiset huomautukset 05 02 ¾ Maatalousmarkkinoiden interventiot (–3,7 miljoonaa euroa) (milj. euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Maatalousmarkkinoiden interventiot || Talousarvioesitys 2015 || Oikaisukirjelmä nro 1/2015 || Talousarvioesitys 2015 (ml. oikaisukirjelmä nro 1/2015) Tarpeet || 2 654,4 || +340,6 || 2 995,0 -- josta momentille 05 03 10 otetun kriisivarauksen nykyiset määrärahat kattavat || 0,0 || +344,3 || 344,3 - arvio käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuonna 2015 || 250,0 || 0,0 || 250,0 Pyydetyt määrärahat || 2 404,4 || –3,7 || 2 400,7 Oikaisukirjelmässä nro 1/2015 ehdotetut muutokset (määrärahojen supistaminen 3,7 miljoonalla eurolla) ovat hyvin vähäisiä tavanomaisten markkinainterventioiden osalta. Sen sijaan muutokset ovat merkittävämmät niiden tilapäisten hätätoimenpiteiden osalta, jotka komissio on ottanut käyttöön Venäjän asetettua eräät EU:n maataloustuotteet tuontikieltoon. Maatalousmarkkinoiden interventioita koskeva kokonaismäärärahatarve on 340,6 miljoonaa euroa suurempi kuin vuoden 2015 talousarvioesityksessä. Hätätoimenpiteet (344,3 miljoonaa euroa) katetaan kuitenkin maatalousalan kriisivarauksesta käytettävissä olevilla määrärahoilla. Toistaiseksi nämä määrät ovat arvioita. Kriisivarauksen käyttöönottoa on tarkoitus arvioida vuoden 2015 talousarvion hyväksymisen jälkeen, kun määrärahoja suunnitellaan siirrettäväksi varauksesta (momentti 05 03 10) toimintamenojen budjettikohtiin luvussa 05 02 toimielinten sopimuksen 22 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Koska luvussa 05 02 käytettävissä olevien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrän (250 miljoonaa euroa) arvioidaan pysyvän muuttumattomana vuoden 2015 talousarvioesitykseen verrattuna, määrärahoja pyydetään hieman vähemmän kuin vuoden 2015 talousarvioesityksessä (–3,7 miljoonaa euroa) muita kuin hätätoimenpiteitä koskevien määrärahatarpeiden mukaisesti. Tärkeimmät muutokset esitetään seuraavassa. Hedelmien ja vihannesten osalta tuottajaorganisaatioiden toimintarahastojen (alamomentti 05 02 08 03) arvioidut tarpeet ovat vuoden 2015 talousarvioesityksessä ennakoitua suuremmat (+161,5 miljoonaa euroa). Vain pieni osa tästä määrästä (9,5 miljoonaa euroa) johtuu kuitenkin toimenpiteiden todellista toteutumista koskevan arvion päivittämisestä, vuosien 2013, 2014 ja 2015 kansallisia suunnitelmia koskevien lukujen tarkistamisesta sekä siitä, että lisäksi on otettu huomioon eräiden jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 1308/2013 35 artiklan mukaisesti myöntämän kansallisen taloudellisen tuen mahdollinen osittainen takaisinmaksu EU:n talousarviosta ja tämän toimenpiteen arvioitu taloudellinen vaikutus. Suurin ero (+151,5 miljoonaa euroa) johtuu niiden väliaikaisten kriisitoimenpiteiden (hedelmien ja vihannesten poistaminen markkinoilta ja antaminen ilmaisjakeluun tai muuhun käyttöön, niiden korjaaminen raakana tai korjaamatta jättäminen sekä tehostettu menekinedistäminen) taloudellisesta vaikutuksesta, joita tuottajaorganisaatiot ovat toteuttaneet tavallisten suunnitelmiensa lisäksi. Lisäksi arvioidaan, että hyväksyttyjen tuottajaryhmien ulkopuolella olevien tuottajien toteuttamiin vastaaviin kriisitoimenpiteisiin tarvitaan 172,9 miljoonaa euroa, jotka rahoitetaan alamomentilta 05 02 08 99. Maatalousalan kriisivarauksesta (momentilta 05 03 10) olisi kuitenkin mahdollisesti käytettävissä arviolta 324,4 miljoonaa euroa, joilla voitaisiin rahoittaa hedelmä- ja vihannesalan kriisitoimenpiteitä. Näin ollen oikaisukirjelmässä nro 1/2015 ehdotettava määrärahojen määrä on hyvin lähellä vuoden 2015 talousarvioesitystä, ottaen huomioon tuottajaryhmittymille esihyväksyntää varten tarkoitettuun tukeen (alamomentti 05 02 08 11) osoitettujen määrärahojen pieni vähennys (–10 miljoonaa euroa), joka perustuu tuoreimpiin tietoihin määrärahojen alustavasta toteutumisesta vuonna 2014. Maataloustuotteiden menekinedistämistoimia varten alamomentille 05 02 10 01 varattuja määrärahoja lisätään 3 miljoonaa euroa, jotta voidaan ottaa huomioon komission käynnistämän ehdotuspyynnön arvioitu taloudellinen vaikutus vuoden 2015 osalta. Ehdotuspyynnön tarkoituksena on tukea viennin suuntaamista uusille alueille Venäjän markkinoiden sulkeuduttua. Lisäksi alamomentin 05 02 10 02 määrärahoihin ehdotetaan pientä vähennystä (–99 000 euroa) sen varmistamiseksi, ettei ehdotetulla maataloustuotteiden menekinedistämistoimien osittaisella siirtämisellä kuluttaja-, terveys- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirastolle (CHAFEA) ole talousarviovaikutuksia. Myös otsakkeen 5 määrärahoihin ehdotetaan vähennystä (ks. jäljempänä 4.3 kohta). Muita kasvituotteita/toimenpiteitä varten varattujen määrärahojen (momentti 05 02 11) muutokset liittyvät POSEI-ohjelmiin (–16,0 miljoonaa euroa). Vuoden 2015 talousarvioesityksessä esitettyjä arvioita POSEI-alueita[9] koskevien mukautettujen enimmäismäärien käytöstä on päivitetty, mikä lisää hieman alamomentilta 05 02 11 04 rahoitettaviin markkinatukitoimenpiteisiin tarkoitettuja määrärahoja (+2,8 miljoonaa euroa). Tämä kompensoidaan selvästi siirtämällä määrärahoja POSEI-ohjelman suoriin tukiohjelmiin: 1 miljoona euroa POSEIMA-ohjelmalle (alamomentti 05 03 02 50) ja 17,8 miljoonaa euroa Egeanmeren saaria varten (alamomentti 05 03 02 52). Maidon ja maitotuotteiden osalta oikaisukirjelmässä nro 1/2015 otetaan huomioon 19,9 miljoonan euron lisämäärärahatarve. Tämä vastaa niiden väliaikaisten hätätoimenpiteiden (yksityisen varastoinnin tuen myöntäminen voille, rasvattomalle maitojauheelle ja eräille juustoille) arvioitua taloudellista vaikutusta, jotka komissio on toteuttanut vastauksena Venäjän asettamalle EU:n tuotteiden tuontikiellolle. Samoin kuin hedelmien ja vihannesten kohdalla, toimenpiteet katetaan todennäköisesti maatalousalan kriisivarauksesta käytettävissä olevilla määrärahoilla. Sen jälkeen kun vuoden 2015 talousarvio on hyväksytty, komissio voi ehdottaa kyseisten määrärahojen siirtämistä momentin 05 02 12 alamomenteille tarpeita vastaavasti (alamomentit 05 02 12 02, 05 02 12 04 ja 05 02 12 99). Sen vuoksi momenttia 05 02 12 varten pyydetyt määrärahat eivät muutu verrattuna vuoden 2015 talousarvioesitykseen. Momenttia 05 02 15 (sianliha, munat ja siipikarjanliha, mehiläishoito ja muut eläintuotteet) varten varattuihin määrärahoihin esitetään 8,8 miljoonan euron lisäystä, sillä määrärahatarpeita on jouduttu tarkistamaan Italiassa syyskuun 2013 ja kesäkuun 2014 välisenä aikana lintuinfluenssan johdosta toteutettujen muna- ja siipikarja-alan poikkeuksellisten markkinatukitoimenpiteiden[10] takia. 05 03 ¾ Suorat tuet (–469,8 miljoonaa euroa) (milj. euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Suorat tuet || Talousarvioesitys 2015 || Oikaisukirjelmä nro 1/2015 || Talousarvioesitys 2015 (ml. oikaisukirjelmä nro 1/2015) Rahoituskurimekanismin jälkeen (ml. maatalousalan kriisivarauksen määrärahat) Tarpeet || 42 158,4 || –4,8 || 42 153,6 - arvio käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuonna 2015 || 780,0 || +465,0 || 1 245,0 Pyydetyt määrärahat || 41 378,4 || –469,8 || 40 908,6 Lukua 05 03 varten pyydettyjä määrärahoja vähennetään 469,8 miljoonaa euroa vuoden 2015 talousarvioesitykseen verrattuna. Muutos johtuu hieman pienemmistä tarpeista (–4,8 miljoonaa euroa) ja käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kasvusta (+465 miljoonaa euroa). Suurimmat muutokset johtuvat määrärahojen siirrosta erityisesti tilatukijärjestelmästä ja yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmästä uudelleenjakotukeen (05 03 01 07), POSEI-ohjelman suoriin tukiin varattujen määrärahojen lisäämisestä sen jälkeen kun markkinatukitoimenpiteistä siirrettiin määrärahoja näillä alueilla ja asetuksen (EU) N:o 73/2009 68 artiklan mukaista tuotannosta irrotettua erityistukea ja tuotantoon sidottua erityistukea varten varattujen määrärahojen vähentämisestä. Viimeksi mainittuja määrärahoja vähennettiin sen jälkeen, kun määrärahojen toteutumista vuonna 2015 koskevia oletuksia tarkistettiin. Oikaisukirjelmässä nro 1/2015 vähennetään tilatukijärjestelmää (alamomentti 05 03 01 01) varten varattuja määrärahoja 810 miljoonaa euroa vuoden 2015 talousarvioesitykseen verrattuna. Järjestelmän määrärahatarpeet (ennen rahoituskurimekanismin soveltamista) ovat vähentyneet 345 miljoonaa euroa. Tämä vastaa pääasiassa eräiden jäsenvaltioiden tekemää siirtoa uudelleenjakotukeen (05 03 01 07). Lisäksi tilatukijärjestelmään osoitettavat käyttötarkoitukseensa sidotut tulot kasvavat 465 miljoonaa euroa. Oikaisukirjelmässä nro 1/2015 esitetään yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää (alamomentti 05 03 01 02) varten varattujen määrärahojen vähentämistä 92 miljoonalla eurolla. Vähennys johtuu lähinnä määrärahojen siirrosta uudelleenjakotukeen (05 03 01 07). Kyseisen budjettikohdan määrärahat kasvavat 440 miljoonaa euroa verrattuna vuoden 2015 talousarvioesitykseen, jossa alamomentin kohdalla oli merkintä ”p.m.”, sillä komissiolla ei ollut käytettävissään tätä uutta järjestelmää koskevia jäsenvaltioiden ilmoituksia. (milj. euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) (Valikoidut) tuotannosta irrotetut suorat tuet[11] || Talousarvioesitys 2015 || Oikaisukirjelmä nro 1/2015 || Talousarvioesitys 2015 (ml. oikaisukirjelmä nro 1/2015) 05 03 01 01 ¾ Tilatukijärjestelmä || 29 152,0 || –810,0 || 28 342,0 05 03 01 02 ¾ Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä || 7 898,0 || –92,0 || 7 806,0 05 03 01 07 ¾ Uudelleenjakotuki || p.m. || +440,0 || 440,0 Yhteensä || 37 050,0 || –462,0 || 36 588,0 Oikaisukirjelmässä nro 1/2015 ehdotetaan asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan mukaista erityistukea varten varattujen määrärahojen vähentämistä 4 miljoonalla eurolla tuotannosta irrotetun tuen osalta (alamomentti 05 03 01 05) ja 17 miljoonalla eurolla tuotantoon sidotun tuen osalta (alamomentti 05 03 02 44). Muutokset johtuvat lähinnä mukautuksista, joita odotettavissa olevaan toteutuma-asteeseen on tehty tuoreimpien vuotta 2014 koskevien lukujen perusteella. (milj. euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Suorat tuet[12] || Talousarvioesitys 2015 || Oikaisukirjelmä nro 1/2015 || Talousarvioesitys 2015 (ml. oikaisukirjelmä nro 1/2015) 05 03 01 05 ¾ Tuotannosta irrotetut tuet || 511,0 || –4,0 || 507,0 05 03 02 44 ¾ Tuotantoon sidotut tuet || 1 447,0 || –17,0 || 1 430,0 Yhteensä || 1 958,0 || –21,0 || 1 937,0 Luvun 05 03 budjettikohtiin on tehty myös eräitä muita muutoksia, mutta ne ovat melko pieniä. Merkittävin muutos koskee määrärahojen siirtoa markkinatoimenpiteistä suoriin tukiin POSEI-alueilla, erityisesti Egeanmeren saarten osalta (alamomentti 05 03 02 52). (milj. euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Suorat tuet[13] || Talousarvioesitys 2015 || Oikaisukirjelmä nro 1/2015 || Talousarvioesitys 2015 (ml. oikaisukirjelmä nro 1/2015) 05 03 01 03 ¾ Erillinen sokerituki || 282,0 || –4,0 || 278,0 05 03 02 50 ¾ Posei – Euroopan unionin tukiohjelmat || 420,0 || +1,0 || 421,0 05 03 02 52 ¾ Posei – Egeanmeren saaret || 0,2 || +17,8 || 18,0 05 03 02 99 ¾ Muut (suorat tuet) || 7,8 || –1,6 || 6,2 Yhteensä || 710,0 || +13,2 || 723,2 05 07 Maatalousmenojen tarkastaminen (+25,4 miljoonaa euroa) (milj. euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Maatalousmenojen tarkastaminen || Talousarvioesitys 2015 || Oikaisukirjelmä nro 1/2015 || Talousarvioesitys 2015 (ml. oikaisukirjelmä nro 1/2015) 05 07 02 ¾ Riitojen ratkaisu || 61,9 || +25,4 || 87,3 Yhteensä || 61,9 || +25,4 || 87,3 Momentin 05 07 02 (Riitojen ratkaisu) määrärahoja on lisättävä 25,4 miljoonaa euroa mahdollisten jäsenvaltion lainsäädännön mukaisten hyvityskorkojen kattamiseksi unionin tuomioistuimen asiassa C-113/10 (Jülich ym.) tekemän päätöksen seurauksena. Päätöksellä mitätöitiin komission asetukset, joissa vahvistettiin markkinointivuosilta 2002/2003–2005/2006 maksettavat sokerin tuotantomaksut. 2.3 Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset Toimielinten sopimuksen II osan C kohdan mukaisesti komissio on tarkastellut tuoreimpia tietoja, joita on saatavilla kestävää kalastusta koskevista kumppanuussopimuksista. São Tomé ja Príncipen kanssa hiljattain tehdyn sopimuksen huomioon ottamiseksi komissio ehdottaa, että maksusitoumus- ja maksumäärärahoja siirretään 0,7 miljoonaa euroa varauksesta (momentti 40 02 41) momentille 11 03 01 ”Unionin kalastusalusten kolmansien maiden vesillä harjoittamaa kalastustoimintaa koskeva hallintokehys (kestävän kalastuksen sopimukset)”. (milj. euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset || Talousarvioesitys 2015 || Oikaisukirjelmä nro 1/2015 || Talousarvioesitys 2015 (ml. oikaisukirjelmä nro 1/2015) Sitoumukset || Maksut || Sitoumukset || Maksut || Sitoumukset || Maksut Toimintamenojen budjettikohta (11 03 01) || 56,5 || 56,5 || +0,7 || +0,7 || 57,2 || 57,2 Varaus (40 02 41) || 88,5 || 88,5 || –0,7 || –0,7 || 87,8 || 87,8 Yhteensä || 145,0 || 145,0 || 0,0 || 0,0 || 145,0 || 145,0 2.4 Muutokset selvitysosaan Seuraavia lukuja, momentteja ja alamomentteja koskevia selvitysosia on muutettu: Otsake || Selitys Menot 05 02 || Maatalousmarkkinoiden interventiot || Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat määrät 05 03 || Suorat tuet || Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat määrät 11 03 01 || Kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset || Muutos selvitysosaan: taulukko Tulot 6 7 0 1 || Euroopan maatalouden tukirahaston tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot || Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat määrät 6 7 0 2 || Euroopan maatalouden tukirahastoon liittyvät sääntöjenvastaisuudet – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot || Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat määrät 6 7 0 3 || Lisämaksut maidontuottajilta – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot || Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat määrät 3 Maksumäärärahojen uudelleenkohdentaminen 3.1 Johdanto: maksumäärärahojen niukkuus Esitellessään vuoden 2015 talousarvioesitystä komissio korosti maksumäärärahojen yleisesti vähäistä määrää tilanteessa, jossa vuosia 2007–2013 koskevien ohjelmien maksattamatta olevien sitoumusten määrä on saatava kuriin ja käytettävissä on oltava riittävästi maksumäärärahoja vuosien 2014–2020 ohjelmien käynnistämiseen. Komissio pyysi vuoden 2015 talousarvioesityksessä maksumäärärahoja monivuotisessa rahoituskehyksessä vuodeksi 2015 vahvistetun enimmäismäärän verran, mikä on 2 miljardia euroa vähemmän kuin vuoden 2013 toteutuneessa talousarviossa. Komissio ilmoitti seuraavansa maksujen tilannetta hyvin tarkasti ja ehdottavansa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä varmistaakseen sen tehtäväksi annettujen politiikkojen täysimääräisen täytäntöönpanon ja tuloksellisuuden. Maksujen jatkuvasti korkea täytäntöönpanoaste vuonna 2014 kaikilla politiikan aloilla ja vuoden 2014 lopussa todennäköisesti jäljellä olevat maksutarpeet tarkoittavat sitä, että vaikka lisätalousarvioesitys nro 3/2014 hyväksyttäisiin komission esittämässä muodossa, vuoden 2015 arvioidut maksutarpeet ylittävät komission vuoden 2015 talousarvioesityksessä pyytämät määrät useiden ohjelmien osalta. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että 448,0 miljoonaa euroa maksumäärärahoja, jotka on saatu käyttöön edellä 2 jaksossa kuvatun maatalousmenojen kattamiseen tarvittavien määrärahojen määrän tarkistamisen jälkeen, kohdennetaan uudelleen. Lisäksi käyttöön saadaan 0,47 miljoonaa euroa, kun AST-virkoja/-toimia muutetaan AST/SC-viroiksi/-toimiksi komission henkilöstötaulukoissa jäljempänä 5 jaksossa kuvatulla tavalla. 3.2 Ehdotettu maksumäärärahojen uudelleenkohdentaminen Tässä oikaisukirjelmässä ehdotetulla uudelleenkohdentamisella on tarkoitus lisätä useiden sellaisten ohjelmien/toimien maksumäärärahoja, joiden osalta maksujen toteutuminen vuonna 2014 viittaa maksumäärärahatarpeiden kasvaneen vuoden 2015 talousarvioesitykseen verrattuna, vaikka otettaisiin huomioon aiemmin lisätalousarvioesityksessä nro 3/2014 ja kokonaismäärärahasiirrossa (DEC 31/2014) esitetyt maksumäärärahojen lisäykset. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto maksumäärärahojen ehdotetusta uudelleenkohdentamisesta otsakkeittain ja budjettikohdittain jaoteltuna. milj. euroa, luvut pyöristetty Budjetti­kohta || Nimi || Maksumäärärahojen uudelleenkohdennus oikaisukirjelmässä nro 1/2015 Otsake 1a || Rahoitustoiminnot ja -välineet || 5,5 01 04 51 || Pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitettujen ohjelmien loppuun saattaminen (ennen vuotta 2014) || 5,5 Horisontti 2020 || 75,0 09 04 51 || Seitsemännen puiteohjelman (2007–2013) loppuun saattaminen || 57,0 15 03 01 01 || Marie Skłodowska-Curie -toimet — Uusien taitojen, tietämyksen ja innovaatioiden luominen, kehittäminen ja siirtäminen || 18,0 Tulli ja Fiscalis || 9,0 14 02 51 || Tullialan aiempien ohjelmien loppuun saattaminen || 6,5 14 03 51 || Verotusalan aiempien ohjelmien loppuun saattaminen || 2,5 Petostentorjunta || 1,5 24 02 01 || Petosten, lahjonnan ja muun unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavan laittoman toiminnan ehkäisy ja torjunta || 1,5 Yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) || 4,0 26 03 01 01 || Yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille || 4,0 Euroopan energia-alan elvytysohjelma (EEPR) || 145,0 32 02 52 || Talouden elpymistä edistävien energiahankkeiden loppuun saattaminen || 145,0 Otsake 1a yhteensä || 240,0 Otsake 2 || Life+ || 35,0 07 02 51 || Aiempien ympäristöohjelmien saattaminen päätökseen || 35,0 Euroopan kalatalousrahasto || 16,0 11 06 12 || Euroopan kalatalousrahaston (EKTR) toimenpiteiden loppuun saattaminen – Lähentymistavoite (2007–2013) || 16,0 Otsake 2 yhteensä || 51,0 Otsake 3 || Luova Eurooppa || 5,5 15 04 03 || Media-alaohjelma — Rajatylittävä ja kansainvälinen toiminta ja kansainvälisen levityksen ja liikkuvuuden edistäminen || 5,5 Otsake 3 yhteensä || 5,5 Otsake 4 || Euroopan naapuruusväline || 50,0 21 03 51 || Euroopan naapuruuspolitiikan ja Venäjän suhteiden alan toimien loppuun saattaminen (vuotta 2014 edeltävä aika) || 50,0 Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) || 87,0 21 02 51 01 || Yhteistyö kolmansien maiden kanssa maahanmuutto- ja turvapaikkakysymyksissä || 7,0 21 02 51 02 || Yhteistyö Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa || 13,0 21 02 51 03 || Yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa, Keski-Aasia ja Lähi-itä mukaan luettuina || 20,0 21 02 51 04 || Elintarviketurva || 12,0 21 02 51 05 || Valtiosta riippumattomat kehitysyhteistyöalan toimijat || 5,0 21 02 51 06 || Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan luettuna || 5,0 21 02 51 07 || Inhimillinen ja sosiaalinen kehitys || 5,0 21 02 51 08 || Alueellinen yhteistyö Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden kanssa || 20,0 Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (EIDHR) || 5,0 21 04 51 || Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen loppuun saattaminen (vuotta 2014 edeltävä aika) || 5,0 Vakautta ja rauhaa edistävä väline || 10,0 19 02 01 || Vallitsevien ja puhkeamaisillaan olevien kriisien hallinta || 10,0 Otsake 4 yhteensä || 152,0 Yhteensä || 448,5 Seuraavassa jaksossa esitetään perustelut vuotta 2015 koskeville maksumäärärahojen ehdotetuille lisäyksille ohjelmittain ja alenevassa suuruusjärjestyksessä: Euroopan energia-alan elvytysohjelma (EEPR): 145 miljoonaa euroa Euroopan energia-alan elvytysohjelman loppuun saattaminen etenee odotettua nopeammin, ja merkittävä määrä suorittamatta jääneitä maksuja, joita ei otettu huomioon komission esittämässä vuoden 2015 talousarvioesityksessä, siirretään varainhoitovuodelta 2014 varainhoitovuodelle 2015. Komissio on vuoden 2014 osalta jo pyytänyt 55 miljoonaa euroa lisää määrärahoja lisätalousarvioesityksessä nro 3/2014 ja vielä 10 miljoonaa euroa lisää kokonaismäärärahasiirrossa. Lisäksi kaikki mahdollisuudet energian toimintalohkon sisäisiin määrärahojen siirtoihin sekä takaisinperinnästä saatavien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen uudelleen käyttämiseen on jo hyödynnetty. Siitä huolimatta vuoden lopussa erääntyvien maksujen määrä on noin 145 miljoonaa euroa suurempi kuin käytettävissä olevat maksumäärärahat. Nämä vuotta 2014 koskevat maksamatta olevat laskut kuormittavat ennalta arvaamattomalla tavalla vuoden 2015 talousarviota. Olisi huomattava, että osalle erääntyneitä laskuja kertyy jo viivästyskorkoa ja osa laskuista erääntyy pian. Vuoden 2014 lopussa viivästyskorkojen määrä voi olla jopa 1,2 miljoonaa euroa. Kehitysyhteistyön rahoitusväline: 87 miljoonaa euroa Maksumäärärahoja on lisättävä kaikissa budjettikohdissa, jotka liittyvät kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä rahoitettavien vuosia 2007–2013 koskevien temaattisten ja alueellisten ohjelmien päättämiseen. Tarkoituksena on varmistaa, että hankkeiden täytäntöönpano ei vaarannu vuonna 2015. Täytäntöönpanoaste oli syyskuun 2014 lopussa (Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen loppuun saattaminen, vuotta 2014 edeltävä aika, momentti 21 02 51) 92 prosenttia, kun vuoden 2013 täytäntöönpanoaste oli 64 prosenttia. Monet vuoden 2014 lopulla saapuvat maksupyynnöt maksetaan vasta vuonna 2015, mikä kuormittaa edelleen vuoden 2015 talousarviota. Lisäyksiä perustellaan seuraavasti: ¾ Yhteistyö kolmansien maiden kanssa maahanmuutto- ja turvapaikkakysymyksissä: tilanteen paheneminen Välimerellä ja hukkuneiden määrän traaginen kasvu sekä lisääntyvät muuttovirrat Pohjois-Afrikasta ja Afrikan sarvesta EU:n alueelle ovat lisänneet painetta, että unioni kunnioittaisi sopimuksia, jotka se on allekirjoittanut YK:n pakolaisvaltuutetun toimiston kanssa alueellisista suojeluohjelmista. Kaikki vuoden 2014 maksumäärärahat oli käytetty jo syyskuun alussa 2014. Varainhoitovuodelle 2015 siirrettävien suorittamatta olevien maksujen määrä on kokonaismäärärahasiirrossa ehdotetun määrärahojen lisäyksen jälkeen arviolta 14,3 miljoonaa euroa. ¾ Valtiosta riippumattomat kehitysyhteistyöalan toimijat: kansalaisjärjestöjen toiminta on erittäin riippuvaista EU:n rahoitustuesta. Rahoituksen heikkeneminen vaarantaisi hädänalaisten tukemisen kaikkein köyhimmissä maissa. Vuoden 2014 lopussa suorittamatta olevien maksujen määräksi arvioidaan kokonaismäärärahasiirrossa ehdotetun määrärahojen lisäyksen jälkeen 11,9 miljoonaa euroa. ¾ Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan luettuna: pyydettyjen lisämäärärahojen avulla voitaisiin suorittaa vuoden 2014 sopimuksiin liittyvät ennakkomaksut, jotka erääntyvät vuoden 2014 neljän viimeisen kuukauden aikana, mutta joita varten ei ole riittävästi maksumäärärahoja vuonna 2014. Vuoden 2014 lopussa suorittamatta olevien maksujen määräksi arvioidaan kokonaismäärärahasiirrossa ehdotetun määrärahojen lisäyksen jälkeen 31,7 miljoonaa euroa. ¾ Inhimillinen ja sosiaalinen kehitys: pyydetyillä lisämäärärahoilla on tarkoitus varmistaa EU:n rahoitusosuuden maksaminen maailmanlaajuisiin rokotus- ja koulutusaloitteisiin, kuten AIDS:n, tuberkuloosin ja malarian torjunnan maailmanlaajuiseen rahastoon, Maailmanlaajuiseen liittymään rokotusten ja vastustuskyvyn lisäämiseksi ja maailmanlaajuiseen koulutuskumppanuuteen. Maksut eräisiin näistä rahastoista (esim. AIDS:n, tuberkuloosin ja malarian torjunnan maailmanlaajuiseen rahastoon) lykkääntyvät vuoteen 2015. Vuoden 2014 lopussa suorittamatta olevien maksujen määräksi arvioidaan kokonaismäärärahasiirrossa ehdotetun määrärahojen lisäyksen jälkeen 6,2 miljoonaa euroa. ¾ Elintarviketurva: määrärahoja on lisättävä, jotta voidaan suorittaa maksut elintarviketurvaan liittyvissä hankkeissa, joista on jo tehty sopimukset esimerkiksi Myanmarissa ja Nepalissa, sekä kansainvälisissä maatalouden tutkimushankkeissa. Kaikki vuoden 2014 maksumäärärahat oli käytetty jo syyskuun alussa 2014. Vuoden 2014 lopussa suorittamatta olevien maksujen määräksi arvioidaan kokonaismäärärahasiirrossa ehdotetun määrärahojen lisäyksen jälkeen 67,6 miljoonaa euroa. ¾ Yhteistyö Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa: kaikki vuoden 2014 maksumäärärahat oli käytetty jo syyskuun alussa 2014. Varainhoitovuodelle 2015 siirrettävien suorittamatta olevien maksujen määrä on kokonaismäärärahasiirrossa ehdotetun määrärahojen lisäyksen jälkeen arviolta 68,8 miljoonaa euroa. Yhteistyöohjelmat liittyvät erityisesti köyhyyden vähentämiseen ja sosiaalisesti arkaluonteisiin politiikkoihin, varsinkin huumausaineiden torjuntaan. ¾ Yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa, Keski-Aasia ja Lähi-itä mukaan luettuina: Kambodžan, Pakistanin, Filippiinien, Nepalin, Vietnamin ja Tadžikistanin kaltaiset Aasian kehitysmaat saavat EU:lta tukea suoran budjettituen muodossa. Tuen ennakoitavuus on olennaisen tärkeä seikka. Maksujen suorittamatta jättäminen tai lykkääminen aiheuttaisi valtiosta riippumattomille ja kansainvälisille järjestöille taloudellisia ongelmia ja vahingoittaisi EU:n mainetta. Kaikki vuoden 2014 maksumäärärahat oli käytetty jo syyskuun alussa 2014. Vuoden 2014 lopussa suorittamatta olevien maksujen määräksi arvioidaan kokonaismäärärahasiirrossa ehdotetun määrärahojen lisäyksen jälkeen 158,3 miljoonaa euroa. ¾ Alueellinen yhteistyö Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden kanssa: määrärahoja on lisättävä EU:n sokerialan tukiohjelmassa, jotta vältetään teiden kunnostukseen, uusia lajikkeita koskeviin tutkimustoimiin sekä tarvikkeita koskeviin loppumaksuihin liittyvien käynnissä olevien sopimusten keskeytyminen. Kaikki vuoden 2014 maksumäärärahat oli käytetty jo syyskuun alussa 2014. Vuoden 2014 lopussa suorittamatta olevien maksujen määräksi arvioidaan kokonaismäärärahasiirrossa ehdotetun määrärahojen lisäyksen jälkeen 162,4 miljoonaa euroa. Horisontti 2020: 75 miljoonaa euroa Uusia Marie Skłodowska-Curie -toimia varten pyydetyillä lisämäärärahoilla katetaan 18 miljoonan euron maksumäärärahat, jotka tarvitaan, jotta voidaan allekirjoittaa vuonna 2014 järjestettyjen ehdotuspyyntöjen pohjalta tehtävät avustussopimukset. Sopimusten allekirjoittamista oli lykättävä vuoteen 2015 sen takia, että maksumäärärahoja ei ollut riittävästi käytettävissä vuonna 2014. Tämä puolestaan kuormittaa vuoden 2015 talousarviota. Ennakkoon rahoitettavissa hankkeissa keskitytään tukijoiden, myös tohtorikoulutettavien, liikkuvuuteen, koulutukseen ja urakehitykseen. Momentin 09 04 51 ”Seitsemännen puiteohjelman (2007–2013) loppuun saattaminen” osalta viivästyskorkoa kertyy koko ajan laskuille, joiden yhteenlaskettu määrä on 36 miljoonaa euroa. Koska maksumäärärahoja ei ole tarpeeksi, erääntyneet laskut maksetaan valikoivasti ja etusijalle asetetaan hankkeet, joiden osallistujien taloudellinen tilanne on muita heikompi (erityisesti pk-yritykset). Maksujen puutteellinen suorittaminen vahingoittaa EU:n toimielinten mainetta. Olisi pyrittävä varmistamaan, että tilanne ei jatku samanlaisena vuonna 2015. Euroopan naapuruusväline (ENI): 50 miljoonaa euroa Euroopan naapuruusvälineeseen liittyvien maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä on tällä hetkellä 6,8 miljardia euroa. Varainhoitovuodelle 2015 siirrettävien suorittamatta olevien maksujen määrä on lisätalousarvioesityksessä nro 3/2014 ja kokonaismäärärahasiirrossa ehdotettujen määrärahojen lisäysten jälkeen arviolta 268 miljoonaa euroa. Maksumäärärahoja on ehdottomasti lisättävä vuodeksi 2015, jotta EU voi noudattaa antamiaan poliittisia sitoumuksia. Näihin kuuluvat muun muassa tuki Syyrian pakolaisille, EU:n sitoumukset Palestiinalle sekä poliittisesti erittäin tärkeät Georgian, Moldovan ja Ukrainan tukiohjelmat, jotka liittyvät näiden maiden ja EU:n välillä tehtyihin assosiaatiosopimuksiin. EU:n sitoumusten noudattamatta jättäminen olisi erityisen haitallista Ukrainalle, sillä puutteellinen tuki siirtymä- ja vakautusprosessille vaarantaisi sellaisten keskeisten uudistusstrategioiden täytäntöönpanon, jotka ovat ensisijaisen tärkeitä maan osallistavan kehityksen kannalta. Life+: 35 miljoonaa euroa Vaikka maksumäärärahoja lisättiin vuonna 2014, Life+-ohjelman päättämiseen liittyvistä maksuista noin 170 jää todennäköisesti maksamatta lähikuukausina, ja useisiin maksuihin liittyy viivästyskorkojen riski. Nämä maksut on suoritettava vuoden 2015 alussa. Kaikki mahdollisuudet määrärahojen uudelleenkohdentamiseen luvun sisällä on käytetty loppuun. Vuodeksi 2015 pyydetyillä lisämäärärahoilla on tarkoitus kattaa vuoden 2014 lopussa maksattamatta olevat määrät, ja lisäksi niillä voitaisiin kattaa kaikkein kiireellisimmät oikeudelliset sitoumukset. Euroopan kalatalousrahasto: 16 miljoonaa euroa Vuonna 2014 käytettävissä olevilla määrärahoilla (mukaan lukien lisätalousarviossa nro 3/2014 pyydetyt lisämäärärahat) voidaan kattaa pelkästään syyskuun 2014 puoliväliin mennessä saadut maksupyynnöt. Näin ollen vuoden 2014 viimeisellä neljänneksellä vastaan otettavat maksupyynnöt on katettava vuoden 2015 talousarviosta. Aiempien vuosien perusteella on kuitenkin todennäköistä, että noin 90 prosenttia vuoden 2014 maksupyynnöistä vastaanotetaan vasta vuoden viimeisellä neljänneksellä. Vuoden 2015 määrärahoihin ehdotetulla lisäyksellä on tarkoitus kattaa vuoden 2014 lopussa ennakoitavissa oleva maksamatta olevien maksujen suuri määrä, joka on suhteessa suurempi kuin muiden Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kohdalla. Vakautta ja rauhaa edistävä väline: 10 miljoonaa euroa Momentin ”Vallitsevien ja puhkeamaisillaan olevien kriisien hallinta” maksusitoumusmäärärahat olivat alun perin 204 miljoonaa euroa ja maksumäärärahat vain 18 miljoonaa euroa. Momentilla on näin ollen aivan liian vähän maksumäärärahoja vuonna 2014. Maksumäärärahojen puutteen takia komissio joutuu lykkäämään uusien toimien käynnistämistä lukuun ottamatta kaikkein kiireellisimpiä ja tärkeimpiä toimia (Ukraina, Keski-Afrikan tasavalta). Vuodelle 2015 osoitettuja maksumäärärahoja on ehdottomasti lisättävä, jotta komissio voi toteuttaa vuoden 2015 talousarvioesityksessä pyydetyt maksusitoumusmäärärahat (222,6 miljoonaa euroa). Muuten toimien määrää on vähennettävä, eikä EU kykene puuttumaan riittävän nopeasti kriisitilanteisiin eri puolilla maailmaa. Tulli ja Fiscalis: 9 miljoonaa euroa Maksumäärärahoja tarvitaan vuoden 2015 talousarvioesityksessä pyydettyä määrää enemmän, jotta voidaan noudattaa jo allekirjoitettuja sopimuksia ja välttää viivästyskorot Tulli- ja Fiscalis-ohjelmien päättämisen yhteydessä. Maksujen toteutumisaste on ollut vuonna 2014 ennakoitua suurempi, ja maksumäärärahoja on väistämättä liian vähän vuonna 2015. Maksumäärärahojen puute voi vaarantaa näiden keskeisten ohjelmien pyörittämisen (lähinnä tietotekniikkasopimukset) sekä talouden toimijoiden ja kansallisten hallintoviranomaisten reaaliaikaisen toiminnan. Komission käytössä on noin 45 tulli- ja verotusalan tietoteknistä järjestelmää, joista suurin osa on ulkoistettu tietotekniikan alan yrityksille. Niiden palveluksessa on noin 450 työntekijää, joiden tehtävänä on varmistaa järjestelmien sujuva toiminta ja korkea käytettävyysaste. Luova Eurooppa: 5,5 miljoonaa euroa Pyydetyt lisämäärärahat ovat tarpeen, jotta voidaan suorittaa ennakkomaksut media-alan toimijoille. Ilman ennakkomaksuja niiden toimintavalmiudet häiriintyisivät vakavasti. Rahoitustoiminnot ja -välineet: 5,5 miljoonaa euroa Pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitettujen ohjelmien loppuun saattamista (momentti 01 04 51) varten pyydetyt lisämäärärahat ohjattaisiin Euroopan investointirahaston (EIR) hallinnoimaan kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustukeen (riskipääomavälineet sekä pk-yritysten takausjärjestelmä). Komissio on vastuussa sitoumuksista, joita EIR on tehnyt sen puolesta rahoituksen välittäjien kanssa, ja sen on huolehdittava EIR:ssä avatun sijoitustilin riittävästä likviditeetistä. Vuoden 2015 määrärahojen lisäyksen taustalla on sijoitustilillä olevien käteisvarojen merkittävä väheneminen, joka johtuu EIR:n rahoituksen välittäjille tammikuun ja heinäkuun 2014 välisenä aikana maksamista luoton nostoista, sekä EIR:n hiljattain toimittama ennuste, jota on tarkistettu ylöspäin, 48 miljoonaan euroon. Vuoden 2015 talousarvioesityksessä pyydetty maksumäärärahojen määrä ei riitä kattamaan sijoitustileiltä odotettavissa olevia kassavirtoja eikä turvaamaan vähimmäiskäteisvaroja. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (EIDHR): 5 miljoonaa euroa Kaikki vuoden 2014 maksumäärärahat on arvion mukaan käytetty loppuun lokakuussa 2014, ja vuodelle 2015 siirrettävä suorittamatta olevien maksujen määrä on kokonaismäärärahasiirrossa ehdotetut lisämäärärahat huomioon ottaen arviolta 10,3 miljoonaa euroa. EIDHR:stä rahoitetaan tällä hetkellä yli 1 500:aa sopimusta, joista suurin osa on EU:n edustustojen paikalla hallinnoimia avustussopimuksia. Niiden edunsaajat ovat pääasiassa sortohallituksen alaisina toimivia valtiosta riippumattomia järjestöjä ja yksityishenkilöitä, joilla on vähäiset mahdollisuudet saada rahoitusta muista lähteistä. Maksumäärärahoja on lisättävä vuonna 2015, jotta komission ei tarvitse lykätä EIDHR:n puitteissa tehtyjä sitoumuksia maksumäärärahojen puutteen takia. Yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA): 4 miljoonaa euroa Vuodeksi 2015 pyydetty maksumäärärahojen lisäys auttaisi komissiota noudattamaan oikeudellisia sitoumuksia ja välttämään viivästyskorkojen maksamisen. Tämänhetkinen arvio ISA-ohjelman vuoden 2015 maksumäärärahatarpeista on noin 25 miljoonaa euroa. Määrässä on otettu huomioon tähän mennessä allekirjoitetut sopimukset. Maksumäärärahojen määrää olisi sen vuoksi lisättävä, mutta maltillisesti: vuotta 2015 koskeva maksumäärärahojen lisätty määrä olisi silti vuoden 2014 maksumäärärahojen määrää pienempi. Petostentorjunta: 1,5 miljoonaa euroa Herkules III -ohjelman täytäntöönpano nopeutuu onnistuneen ehdotuspyynnön jälkeen, ja vuodeksi 2015 tarvitaan arvioitua enemmän maksumäärärahoja. Koska kyse on pienestä ohjelmasta, mahdollisuudet määrärahojen kohdentamiseen uudelleen ohjelman sisällä ovat vähäiset, ja maksumäärärahoista on puutetta jo vuonna 2014. 4 Täytäntöönpanotehtävien siirtäminen toimeenpanovirastoille 4.1 Johdanto: syksyllä 2013 sovittu paketti tehtävien siirtämisestä toimeenpanovirastoille Komissio esitti oikaisukirjelmässään nro 2/2014[14] ehdotuksia kuuden toimeenpanoviraston laajemmasta hyödyntämisestä vuosia 2014–2020 koskevien rahoitusohjelmien eräiden osien täytäntöönpanossa. Ehdotukset perustuivat yksityiskohtaiseen kustannus-hyötyanalyysiin, jota komissio tarkensi edelleen varmistaakseen, ettei ehdotetulla tehtävien siirrolla toimeenpanovirastoille olisi talousarviovaikutuksia. Komission ehdottamasta paketista ja sen vaikutuksista taloudellisiin ja henkilöresursseihin päästiin sopuun marraskuussa 2013. Lokakuussa 2013 ehdotettuun pakettiin oli tarkoitus sisällyttää vielä kaksi muutakin ehdotusta tehtävien siirtämisestä toimeenpanovirastoille. Maataloustuotteiden menekinedistämistoimien oikeusperustaa ei kuitenkaan ollut tuolloin vielä hyväksytty. Lisäksi heinäkuussa 2013 aikaansaatu sopimus Horisontti 2020 -ohjelman uudesta oikeusperustasta, jossa ohjelmaan sisällytettiin uusi nopeutetun innovoinnin pilottiohjelma, tapahtui liian myöhään, jotta kyseinen ohjelma olisi voitu ottaa mukaan pakettiin. Komissio ehdottaa, että näitä kahta toimea koskevien täytäntöönpanotehtävien siirron vaikutukset taloudellisiin ja henkilöresursseihin sisällytetään vuoden 2015 talousarvioesitykseen tällä oikaisukirjelmällä jäljempänä kuvatulla tavalla. 4.2 Nopeutetun innovoinnin pilottiohjelma Hyväksyessään toimeenpanovirastojen uudet toimeksiannot joulukuussa 2013 komissio ilmoitti aikovansa siirtää nopeutetun innovoinnin pilottiohjelman täytäntöönpanon pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavalle toimeenpanovirastolle (EASME). Kaksivuotisen pilottiohjelman täytäntöönpano on tarkoitus siirtää virastolle vuodesta 2015 alkaen. Ohjelman toimintamäärärahat ovat 200 miljoonaa euroa, ja ne jakautuvat tasaisesti vuosille 2015 ja 2016. Nopeutetun innovoinnin pilottiohjelmaan maksettava rahoitusosuus on tarkoitus ottaa toimintamäärärahoista, jotka oli alun perin osoitettu toimea ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” sekä Horisontti 2020 -ohjelman seitsemää yhteiskunnallista haastetta varten. Kyseisten toimien täytäntöönpanosta vastasivat alun perin sekä komissio että toimeenpanovirastot. Asetuksen (EY) N:o 58/2003[15] mukaisesti on toteutettu kustannus-hyötyanalyysi, jossa on verrattu keskenään kahta vaihtoehtoa eli tehtävien siirtämistä toimeenpanovirastolle (EASMElle) ja tehtävien hoitamista komission sisällä. Nopeutetun innovoinnin pilottiohjelman täytäntöönpano edellyttää myös arviointitukea tutkimuksen toimeenpanovirastolta (REA), mutta tuen määrä on samanlainen kummassakin toimintavaihtoehdossa. Analyysin mukaan tehtävien siirtäminen EASMElle parantaa tuloksia sekä laadullisesti että määrällisesti verrattuna komission sisällä toteutettavaan täytäntöönpanoon.[16] Nopeutetun innovoinnin pilottiohjelman EASMElle siirron taloudelliset ja henkilöstövaikutukset voidaan todennäköisesti kattaa kohdentamalla uudelleen määrärahoja ja henkilöstöä seuraavasti: ¾ henkilöresurssit: EASMEn henkilöstötaulukon muuttaminen, jotta voidaan ottaa huomioon 1 viran/toimen (AD 7) lisääminen henkilöstötaulukkoon tilapäisesti muihin tehtäviin siirrettyä komission virkamiestä varten, ja tämän lisäyksen talousarviovaikutusten kompensointi jäädyttämällä 1 virka/toimi komission henkilöstötaulukossa, sekä sopimussuhteisten toimihenkilöiden (4 kokoaikavastaavaa) nettosiirto komissiosta ja innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirastosta (INEA) EASMEen; ¾ taloudelliset resurssit: EASMEn toimintakuluihin tarkoitetun EU:n rahoitusosuuden kasvattaminen (410 813 euroon), joka on tarkoitus rahoittaa tekemällä vastaavansuuruinen vähennys komission ja INEAn henkilöstömenoja ja hallinnon tukimenoja varten varattuihin määrärahoihin; ¾ toimintamäärärahat: ehdotetusta nopeutetun innovoinnin pilottiohjelman siirtämisestä saatava vähäinen nettosäästö (1 291 euroa) ehdotetaan lisättäväksi Horisontti 2020 -ohjelman toimintamenojen budjettikohtaan 08 02 03 01 ”Elinikäisen terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen”. 4.3 Maataloustuotteiden menekinedistämistoimet Maataloustuotteiden menekinedistämistoimien siirtämisestä kuluttaja-, terveys- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirastolle (CHAFEA) vuodesta 2015 alkaen ilmoitettiin jo siinä vaiheessa, kun komissio esitti vuosia 2014–2020 koskevien ohjelmien täytäntöönpanotehtävien siirtoa toimeenpanovirastoille koskevan paketin. Lisäksi siirto otettiin huomioon vuonna 2013 toteutetussa kustannus-hyötyanalyysissa. Siirron talousarviovaikutuksia ei kuitenkaan voitu ottaa huomioon vuoden 2015 talousarvioesityksessä, sillä sen oikeusperusta hyväksyttiin myöhäisessä vaiheessa. Sen vuoksi komissio ehdottaa nyt uuden budjettikohdan luomista (05 01 06 01 ”Kuluttaja-, terveys- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto ¾ Rahoitusosuus maataloustuotteiden menekinedistämisohjelmasta”) ja viraston henkilöstötaulukon mukauttamista. Kuten edellä todettiin, jotta virasto olisi täydessä toimintavalmiudessa vuoden 2016 alussa, jolloin toimintamäärärahojen siirtäminen on tarkoitus toteuttaa, komission virkamiehen tilapäisen siirron CHAFEAan olisi tapahduttava vuoden 2015 aikana. Näin virasto voi valmistella asianmukaisesti uuden ohjelman täytäntöönpanoa (menettelyt, rakenteet, ensimmäinen ehdotuspyyntö, tietotekniikkajärjestelmien käyttöönoton valvonta jne.). Tämä tilapäinen siirto muihin tehtäviin ehdotetaan sisällytettäväksi vuoden 2015 talousarvioon lisäämällä 1 virka/toimi (AD 11) CHAFEAn henkilöstötaulukkoon komission virkamiestä varten ja kompensoimalla siirron talousarviovaikutukset jäädyttämällä 1 virka/toimi komission henkilöstötaulukossa. Palkkamenot on laskettu kuuden kuukauden ajanjakson perusteella, sillä virka/toimi on tarkoitus täyttää vuoden 2015 aikana. Talousarviovaikutusten välttäminen varmistetaan myös kasvattamalla maataloustuotteiden menekinedistämisohjelman toimintamäärärahoja 99 000 eurolla asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. 4.4 Kokonaisvaikutukset taloudellisiin ja henkilöresursseihin Ehdotettujen tehtävien siirtojen tarkat vaikutukset komission, INEAn, EASMEn ja CHEAFEAn hallintomäärärahoihin ja henkilöstöön esitetään tämän asiakirjan budjettiteknisessä liitteessä. Kun tarkastellaan tässä vuoden 2015 talousarvioesitykseen tehtävässä oikaisukirjelmässä ehdotetun täytäntöönpanotehtävien toimeenpanovirastoille siirtämisen kokonaisvaikutuksia taloudellisiin ja henkilöresursseihin ja erityisesti komission henkilöstötaulukossa jäädytettäviä kahta virkaa/toimea, olisi otettava huomioon vuoden 2015 talousarvioesitys, jossa komissio oli valmis vähentämään omaan henkilöstötaulukkoonsa sisältyvistä viroista/toimista vielä 13 virkaa/toimea yleisen vuotuisen 1 %:n vähennystavoitteen lisäksi. Tarkoituksena oli nopeuttaa viiden vuoden ajanjaksolle määritetyn, henkilöstön 5 %:n vähennystavoitteen saavuttamista. 5 Henkilöstötaulukkoihin sisältyvien virkojen/toimien muutokset 5.1 Komissio Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’[17], tarkistuksessa, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2014, otettiin käyttöön uusi sihteerien ja virkailijoiden tehtäväryhmä (AST/SC). Se sisällytettiin vuoden 2014 talousarvion henkilöstötaulukoihin hallintovirkamiesten (AD) ja hallintoavustajien (AST) tehtäväryhmien lisäksi. Kun uusi urarakenne otettiin käyttöön oikaisukirjelmällä nro 2/2014[18], komissio ilmoitti, että uusia virkoja/toimia täytettäisiin asteittain vuodesta 2014 alkaen, koska tehtäväryhmässä AST/SC tarvittavien virkojen/toimien määrästä ei ollut vielä saatavana luotettavaa arviota. Sen jälkeen komissio ehdotti lisätalousarvioesityksessä nro 3/2014[19] komission, toimistojen/virastojen, alueiden komitean ja Euroopan tietosuojavaltuutetun henkilöstötaulukkojen muuttamista siten, että yhteensä 94 hallintoavustajien (AST) tehtäväryhmään kuuluvaa virkaa/toimea muutetaan AST/SC-tehtäväryhmän viroiksi/toimiksi. Lisäksi komissio ilmoitti lokakuun 2014 alussa Euroopan parlamentille ja neuvostolle aikovansa muuttaa omaa henkilöstötaulukkoaan vuoden 2014 osalta varainhoitoasetuksen[20] 50 artiklassa vahvistettua menettelyä noudattaen, jotta uuden komission kabinetit voitaisiin luoda marraskuussa 2014. Komissio pyytää tässä oikaisukirjelmässä, että sen henkilöstötaulukkoa muutetaan vuoden 2015 osalta seuraavasti: Henkilöstötaulukko || Virkojen/toimien lukumäärä || Alkuperäinen palkkaluokka || Uusi palkkaluokka Komission hallinto – väliaikaiset toimet || 26 || AST 5 || AST/SC 4 Komission hallinto – väliaikaiset toimet || 10 || AST 4 || AST/SC 4 Komission hallinto – väliaikaiset toimet || 9 || AST 3 || AST/SC 4 Komission hallinto – vakinaiset virat || 45 || AST 3 || AST/SC 4 Komissio yhteensä || 90 || AST || AST/SC Esityksen mukaisesta virkojen/toimien muuttamisesta saatavat kokonaissäästöt ovat arviolta 0,47 miljoonaa euroa, mikä vähentää vastaavasti otsakkeen 5 hallintomenoja. Vastaavat maksumäärärahat voidaan kohdentaa uudelleen, ja maksusitoumusmäärärahat puolestaan vähennetään komissiota koskevasta talousarvion pääluokasta. 5.2 Euroopan ympäristökeskus Euroopan ympäristökeskuksen henkilöstötaulukkoon esitetään vuotta 2015 koskeva tekninen tarkistus, jonka tarkoituksena on mukauttaa henkilöstötaulukossa tehtäväryhmiin AD ja AST kuuluvien virkojen/toimien välistä jakaumaa vastaamaan ympäristökeskuksen palveluksessa olevan henkilöstön todellista jakaumaa. Vuoden 2015 talousarvioesityksessä pyydetty henkilöstötaulukkoon sisältyvien virkojen/toimien kokonaismäärä ei muutu, eikä tarkistuksella ole talousarviovaikutuksia vuodeksi 2015 pyydettyjen määrärahojen osalta. 5.3 Euroopan oikeusasiamies Euroopan oikeusasiamies pyysi vuoden 2015 talousarvioesityksessä yhden väliaikaisen toimen muuttamista vakinaiseksi viraksi (AD 10). Nyt kun oikeusasiamies on paremmin selvillä todellisista rekrytointitarpeista, aiemmin ehdotettu väliaikaisen toimen muuttaminen vakinaiseksi viraksi esitetään toteutettavaksi palkkaluokassa AD 7 eikä AD 10. Vuoden 2015 talousarvioesityksessä pyydetty henkilöstötaulukon virkojen/toimien kokonaismäärä ei muutu, eikä tarkistuksella ole talousarviovaikutuksia vuodeksi 2015 pyydettyjen määrärahojen osalta. 6 Päätelmät Tällä oikaisukirjelmällä nro 1/2015 komissio päivittää vuoden 2015 talousarvioesitystä ennen sovittelumenettelyn käynnistymistä. Euroopan parlamentin ja neuvoston odotetaan ottavan tarkistetut arviot huomioon, kun ne esittävät näkemyksensä vuoden 2015 talousarviosta perussopimuksessa asetetuissa määräajoissa. 7 Yhteenvetotaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain Otsake || Talousarvioesitys 2015 || Oikaisukirjelmä nro 1/2015 || Talousarvioesitys 2015 (ml. oikaisukirjelmä nro 1/2015) || MSM || MM || MSM || MM || MSM || MM || 1. || Älykäs ja osallistava kasvu || 66 674 151 686 || 67 184 519 713 || 0 || 240 008 427 || 66 674 151 686 || 67 424 528 140 || josta joustoväline || 79 785 595 || || || || 79 785 595 || || Enimmäismäärä || 66 813 000 000 || || || || 66 813 000 000 || || Liikkumavara || 218 633 909 || || || || 218 633 909 || || 1a || Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky || 17 447 366 091 || 15 582 589 555 || 0 || 240 008 427 || 17 447 366 091 || 15 822 597 982 || Enimmäismäärä || 17 666 000 000 || || || || 17 666 000 000 || || Liikkumavara || 218 633 909 || || || || 218 633 909 || || 1b || Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio || 49 226 785 595 || 51 601 930 158 || 0 || 0 || 49 226 785 595 || 51 601 930 158 || josta joustoväline || 79 785 595 || || || || 79 785 595 || || Enimmäismäärä || 49 147 000 000 || || || || 49 147 000 000 || || Liikkumavara || 0 || || || || 0 || || 2. || Kestävä kasvu: luonnonvarat || 59 253 722 357 || 56 907 254 933 || –447 972 427 || –396 972 427 || 58 805 749 930 || 56 510 282 506 || Enimmäismäärä || 59 599 000 000 || || || || 59 599 000 000 || || Liikkumavara || 345 277 643 || || || || 793 250 070 || || josta: Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) — markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet || 43 903 753 189 || 43 896 984 216 || –447 972 427 || –447 972 427 || 43 455 780 762 || 43 449 011 789 || Alaenimmäismäärä || 44 313 000 000 || || || || 44 313 000 000 || || Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä siirretty nettomäärä || 123 215 000 || || || || 123 215 000 || || Liikkumavara || 286 031 811 || || || || 734 004 238 || || 3. || Turvallisuus ja kansalaisuus || 2 130 721 538 || 1 881 169 907 || 0 || 5 500 000 || 2 130 721 538 || 1 886 669 907 || Enimmäismäärä || 2 246 000 000 || || || || 2 246 000 000 || || Liikkumavara || 115 278 462 || || || || 115 278 462 || || 4. || Globaali Eurooppa || 8 413 097 321 || 7 326 986 134 || 0 || 152 000 000 || 8 413 097 321 || 7 478 986 134 || Enimmäismäärä || 8 749 000 000 || || || || 8 749 000 000 || || Liikkumavara || 335 902 679 || || || || 335 902 679 || || 5. || Hallinto || 8 612 224 908 || 8 612 384 908 || –536 000 || –536 000 || 8 611 688 908 || 8 611 848 908 || Enimmäismäärä || 9 076 000 000 || || || || 9 076 000 000 || || Liikkumavara || 463 775 092 || || || || 464 311 092 || || josta: toimielinten hallintomenot || 6 893 144 508 || 6 893 304 508 || 0 || 0 || 6 893 399 508 || 6 893 559 508 || Alaenimmäismäärä || 7 351 000 000 || || || || 7 351 000 000 || || Liikkumavara || 457 855 492 || || || || 457 600 492 || || 6. || Korvaukset || p.m. || p.m. || 0 || 0 || p.m. || p.m. || Enimmäismäärä || 0 || || || || 0 || || Liikkumavara || 0 || || || || 0 || || Yhteensä || 145 083 917 810 || 141 912 315 595 || –448 508 427 || 0 || 144 635 409 383 || 141 912 315 595 || josta joustoväline || 79 785 595 || 11 315 595 || || || 79 785 595 || 11 315 595 || Enimmäismäärä || 146 483 000 000 || 141 901 000 000 || || || 146 483 000 000 || 141 901 000 000 || Liikkumavara || 1 478 867 785 || 0 || || || 1 927 376 212 || 0 || || Erityisrahoitusvälineet || 515 365 000 || 225 000 000 || 0 || 0 || 515 365 000 || 225 000 000 || Kaikki yhteensä || 145 599 282 810 || 142 137 315 595 || –448 508 427 || 0 || 145 150 774 383 || 142 137 315 595 || [1] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] COM(2014) 300. [3] Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä maataloustukirahastoa varten vuodeksi 2015 alun perin vahvistettu alaenimmäismäärä on 44 368 miljoonaa euroa. Kun otetaan huomioon maatalouden kehittämiseen siirrettävä 178,2 miljoonan euron nettomäärä, joka sisältyi jo vuoden 2015 talousarvioesitykseen, maataloustukirahastoa varten käytettävissä oleva nettomäärä (nettoalaenimmäismäärä) on 44 189,8 miljoonaa euroa. Maataloustukirahaston vuoden 2015 tarpeita arvioidaan suhteessa tähän nettoalaenimmäismäärään. [4] EUVL C 373, 20.12.2013. [5] Komission delegoitu asetus (EU) N:o 913/2014, annettu 21 päivänä elokuuta 2014, komission delegoitu asetus (EU) N:o 932/2014, annettu 29 päivänä elokuuta 2014, ja komission delegoitu asetus (EU) N:o 1031/2014, annettu 29 päivänä syyskuuta 2014. [6] Komission täytäntöönpanoasetukset (EU) N:o 947/2014, annettu 4 päivänä syyskuuta 2014, ja N:o 948/2014, annettu 4 päivänä syyskuuta 2014, komission delegoidut asetukset (EU) N:o 949/2014, annettu 4 päivänä syyskuuta 2014, ja N:o 950/2014, annettu 4 päivänä syyskuuta 2014. [7] Tarkka määrä on 874 651 513 euroa, ja se sisältää 424,5 miljoonaa euroa maatalousalan vuoden 2014 kriisivarauksesta. Kyseistä varausta ei oteta käyttöön, sillä vuoden 2014 jälkipuoliskolla toteutettavien väliaikaisten hätätoimenpiteiden taloudelliset vaikutukset otetaan kokonaisuudessaan huomioon vuoden 2015 talousarviossa. Määrä siirretään vuoden 2014 talousarviosta vuoden 2015 talousarvion momentille 05 03 09, joka ehdotettiin perustettavaksi vuoden 2014 talousarvioon lisätalousarvioesityksessä nro 4/2014 vuoden 2015 talousarvioesityksen nimikkeistön mukaisesti. Maanviljelijöille suoritettavat takaisinmaksut toteutetaan heti vuoden 2015 alussa, samoin kuin vuoden 2015 talousarviosta maksettavien suorien tukien ensimmäiset erät. [8] Rahoituskurimekanismin mukautusaste vahvistetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyjen suorien tukien mukautusasteesta kalenterivuodeksi 2014 12 päivänä elokuuta 2014 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 879/2014. Mukautusastetta muutetaan hieman oikaisukirjelmässä nro 1/2015, ottaen huomioon suoriin tukijärjestelmiin osoitettujen määrien vaikutus. [9] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 228/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta. [10] Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1071/2014, annettu 10 päivänä lokakuuta 2014. [11] Määrärahat rahoituskurimekanismin soveltamisen jälkeen. [12] Määrärahat rahoituskurimekanismin soveltamisen jälkeen. [13] Rahoituskurimekanismin soveltamisen jälkeen. [14] COM(2013) 719, 16.10.2013. [15] Neuvoston asetus (EY) N:o 58/2003, annettu 19 päivänä joulukuuta 2002, tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta (EYVL L 11, 16.1.2003, s. 1). [16] Tarkemmat tiedot analyysimenetelmistä ja analyysin perustana käytetyistä olettamuksista esitetään kustannus-hyötyanalyysissa. [17] EUVL L 287, 29.10.2013. [18] COM(2013) 719, 16.10.2013. [19] COM(2014) 329, 28.5.2014. [20] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.