Neuvoston päätelmät, annettu 13 päivänä toukokuuta 2003, Euroopan innovaatiopolitiikan vahvistamisesta



Virallinen lehti nro C 149 , 26/06/2003 s. 0004 - 0006



Neuvoston päätelmät, annettu 13 päivänä toukokuuta 2003, Euroopan innovaatiopolitiikan vahvistamisesta (2003/C 149/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 1. PALAUTTAA MIELEEN - Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmät strategiasta, jonka mukaan EU:sta tehdään vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sekä tämän strategian edelleen kehittämisen Tukholman, Göteborgin ja Barcelonan Eurooppa-neuvostoissa, - neuvoston 5. joulukuuta 2000 antamat päätelmät innovoinnista kilpailukykyyn vaikuttavana tekijänä, - Barcelonan Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa vaadittiin unionin tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan merkittävää tehostamista, - Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätelmät laajentumisesta, - neuvoston 3. maaliskuuta 2003 antamat päätelmät yrittäjyyden ja pienten yritysten kannustamisesta, - kilpailukykyneuvoston 3. maaliskuuta 2003 hyväksymän selvityksen kevään 2003 Eurooppa-neuvostolle, - Brysselissä 20. ja 21. maaliskuuta 2003 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa korostettiin innovoinnin ja yrittäjyyden asettamista etusijalle ja sitä, että Euroopan on tehtävä nykyistä enemmän muuttaakseen ideat todelliseksi lisäarvoksi, 2. ON TYYTYVÄINEN - komission tiedonantoon "Innovaatiopolitiikka: unionin Lissabonin- strategiaa koskevan lähestymistavan päivittäminen", jossa korostetaan innovaatioilmiön moniulotteisuutta, - komission aikomukseen lisätä toimia sellaisen Euroopan innovaatiopolitiikan tukemiseksi, joka osaltaan parantaa Euroopan kilpailukykyä ja johtaa kohti tietoon perustuvaa taloutta. 3. TOTEAA, että - innovaatiotoiminta, jonka taustalla on muun muassa yritysten välinen kova kilpailu, on avaintekijä tuottavuuden ja kilpailukyvyn lisäämisessä, - innovaatiotoiminta ja teknologiset läpimurrot ovat avaintekijöitä kestävän kehityksen saavuttamisessa, - innovaatioilmiön täyden laajuuden ja merkittävyyden mieltäminen edellyttää innovoinnin ohjausvoimien parempaa ymmärtämistä eurooppalaisessa ympäristössä, - laajentuminen voi muuttaa merkittävästi unionin innovointikykyä ja luoda näin uusia mahdollisuuksia ja haasteita, - EU:n on parannettava innovaatioympäristöään saadakseen kiinni tärkeimmät kauppakumppaninsa, - yritykset ovat innovoinnissa keskeisessä asemassa, ja innovaatiopolitiikalla on oltava myönteinen vaikutus niiden toimintaan, valmiuksiin ja toimintaympäristöön, - innovaatiopolitiikan pitäisi olla osa politiikkojen johdonmukaista kokonaisuutta eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kehittämiseksi, - innovaatiopolitiikkaa tulisi täydentää tarvittaessa alakohtaisella muun muassa erityistekniikoihin liittyvällä ulottuvuudella, - mahdollisuus rahoitukseen on välttämätön edellytys sille, että saadaan luotua suotuisat olosuhteet innovatiivisille yrityksille ja erityisesti pienille yrityksille; Euroopan investointipankin innovaatioaloitteilla voi olla huomattava merkitys tähän pyrittäessä, - kuudennen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman ja eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämisen, mukaan lukien yhteisvaikutuksen edistäminen eurooppalaisten aloitteiden ja koordinoitujen yhteishankkeiden kuten Eurekan kanssa, tulee olla keskeisessä asemassa innovoinnin kannustamisessa ja tukemisessa, - pioneeriteknologiat ja kehittyneet teknologiat sekä luonteeltaan strategiset teknologiat, kuten avaruusteknologia, kehittynyt tieto- ja viestintäteknologia, bioteknologia sekä puolustukseen ja turvallisuuteen liittyvä tutkimus ja kehitys, voivat olla keskeisessä asemassa innovoinnin ja kilpailukyvyn tukemisessa, - hyvien käytäntöjen ja kokemusten vaihto unionissa sekä innovoinnin esteiden vähentäminen voisivat osaltaan lisätä innovaatiokykyä koko unionissa Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi, - neuvoston 3. maaliskuuta 2003 hyväksymässä yhteisessä poliittisessa lähestymistavassa annetaan voimakas sysäys yhteisöpatentille, joka on ratkaisevan tärkeä teollis- ja tekijänoikeuksien suojan ja innovoinnin edistämisen kannalta, 4. KOROSTAA, että - innovointi ei ole pelkästään teknologista innovointia vaan sillä on monia muita muotoja, kuten uusien liiketoimintasuunnitelmien sekä uusien jakelu-, markkinointi- tai suunnittelukeinojen kehittäminen ja organisatoriset ja esittämismuotoa koskevat muutokset, - innovaatioiden levittämisnopeus ja -tehokkuus taloudessa ovat ratkaisevat tuottavuuden, talouskasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta; kehittynyt sähköinen viestintä on tietoyhteiskunnan tehokas väline, joka vaikuttaa koko tämän prosessin dynamiikkaan, - yrityksiä on pidettävä keskeisinä Euroopan innovoinnissa ja pienyritysten pitäisi hyötyä paremmista yrityksille tarkoitetuista tukipalveluista, jotka helpottavat teknisten, taloudellisten ja oikeudellisten tietojen ja neuvojen saatavuutta, - uusien yritysten, kuten uuteen teknologiaan perustuvien yritysten ja niihin liittyvien, esimerkiksi yliopistojen ja yksityisten tietoperustaisten yhtiöiden piirissä syntyvien oheisyritysten ilmaantuminen merkitsee vahvaa voimaa innovoinnille monilla aloilla ja että juuri näissä yrityksissä piilee usein voimakkaita kasvumahdollisuuksia, - tutkimus ja teknologinen kehittäminen sekä teknologian siirto ovat olennaisen tärkeitä pitkän ajan talouskasvun kannalta, mutta niihin täytyy liittyä toimia, joilla helpotetaan tulosten menestyksellistä hyväksikäyttöä, kuten prototyyppejä, testaamista ja mukauttamista, muokkausta, uudelleenmuokkausta ja demonstrointia, - hyvin toimiva yhteistyö tiedemaailman ja teollisuuden välillä on eräs tärkeimmistä yrityksissä tapahtuvaa innovointia helpottavista tekijöistä, - yritysinvestointia tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen sekä innovointiin pitäisi unionissa lisätä pyrkien Barcelonan- tavoitteeseen, joka on lähentyä 3 prosenttia BKT:sta, - toimilla, joilla tuetaan otollisten olosuhteiden luomista, kuten erittäin kilpailukykyisiä markkinoita, toimivia pääomamarkkinoita, mukaan lukien alku- ja riskipääoma, kehittynyttä kulutuskysyntää sekä kannustavaa sääntely-ympäristöä, on myönteinen vaikutus innovointiin, - yhteiset julkiset ja yksityiset kumppanuudet erityisesti tutkimuksessa ja teknologisessa kehittämisessä, tuki-infrastruktuurin kuten teknologiakeskusten ja yrityshautomojen käyttö mukaan luettuna, tehostavat osaltaan julkisia investointeja innovointiin, - innovointi edellyttää joustavia, liikkuvia ja ammattitaitoisia inhimillisiä voimavaroja, ja koulutuksen, myös ammattikoulutuksen, laatua on parannettava, jotta voitaisiin edetä kohti tietoon perustuvaa taloutta, 5. VAHVISTAA, että Euroopan innovaatiopolitiikka edellyttää erityisesti - vuorovaikutusta muiden politiikanalojen kanssa innovatiivisten yritysten toimintaympäristön parantamiseksi, - markkinadynamismin edistämistä, johon kuuluu uusien tuotteiden hyväksyttäminen kuluttajilla sekä uuden, "lead markets" -käsitteen omaksuminen, - julkisen sektorin mukanaoloa sen vuoksi, että se on merkittävä uusien tuotteiden ja palvelujen käyttäjä (esim. sähköinen hallinto), - innovaatiopolitiikan alueellisen ulottuvuuden vahvistaminen erityisesti kehittämällä huippuosaamisen klustereita, 6. KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA LIITTYVIÄ MAITA - luomaan ja vahvistamaan innovaatiostrategioita ja varmistamaan kansallisten ja alueellisten viranomaisten hyvän keskinäisen koordinoinnin, - määrittämään innovointiin liittyvät poliittiset tavoitteet, joissa otetaan huomioon niiden omien innovaatiojärjestelmien erityisyys ja näkemykset siitä, mikä olisi sopivin tapa päästä parempiin tuloksiin innovoinnin alalla, - luomaan suotuisat olosuhteet, jotka kannustavat innovointiin ja huomioivat pienyritysten erityispiirteet, - parantamaan kohennettuun eurooppalaiseen innovaatiotulostauluun kuuluvia indikaattoreita ja asettamaan omat vapaaehtoisuuteen pohjautuvat määrä- ja/tai laatutavoitteet, - kannustamaan kansallisia tilastokeskuksia parantamaan vertailukelpoisten, ajan tasalla olevien ja laadukkaiden tilastotietojen keräämistä innovoinnin alalta ottaen samalla huomioon sen, ettei ole syytä lisätä yrityksille tietojen keräämisestä koituvaa rasitusta, - edistämään innovointia julkisten viranomaisten kautta, sillä ne huolehtivat neuvonta- ja tukipalveluista, soveltavat lakeja ja hallinnollisia sääntöjä ja ovat tuotteiden ja palveluiden suurkuluttajia, - kannustamaan alueellisia ja paikallisia viranomaisia kehittämään innovaatiostrategioita, jotka nojautuvat erityisiin alueellisiin ja paikallisiin vahvuuksiin sekä rajat ylittäviin kumppanuuksiin, joihin osallistuvat kaikki asiaankuuluvat toimijat, - jatkamaan pyrkimyksiään parantaa innovatiivisten yritysten mahdollisuuksia saada kilpailukykyisesti hinnoiteltua rahoitusta ja harkitsemaan tapoja edistää innovointia tarvittaessa erilaisten poliittisten kannustimien avulla, - suuntaamaan tarvittaessa valtiontukea innovoinnin kannustamiseen mutta pitäen mielessä, että valtiontukea on yleisesti syytä vähentää, 7. KEHOTTAA KOMISSIOTA - huolehtimaan hyvin koordinoidusta lähestymistavasta Euroopan innovaatiostrategiaan erityisesti parantamalla innovoinnin puitteita, - kohentamaan Euroopan innovaatiotulostaulua, jotta siinä otettaisiin huomioon innovoinnin moniulotteisuus, ja lisäämään johdonmukaisuutta alan eri benchmark-vertailujen välillä, esimerkiksi Euroopan innovaatiotulostaulun, yritystoiminnan tulostaulun ja tieteen ja teknologian avainlukujen välillä, - ottamaan huomioon aloitteidensa vaikutuksen yritysten ja erityisesti pienyritysten innovaatiotuloksiin, - vahvistamaan niitä olemassa olevia menettelyjä ja prosesseja, joiden avulla jäsenvaltiot ja liittyvät maat voivat oppia toistensa kokemuksista innovaatiopolitiikan kehittämisessä ja toteuttamisessa, - tukemaan innovoinnille suotuisan ympäristön luomista pohtimalla erityisesti valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden tarkistamisen yhteydessä parhaita tapoja ottaa huomioon innovoinnissa ja innovaatioiden levittämisessä esiintyvät markkinoiden toimintapuutteet, - jatkamaan jäsenvaltioiden alueellisten viranomaisten tukemista innovaatiopolitiikan suunnittelussa, - tukemaan liittyviä maita, jotta ne voivat kehittää nopeasti innovaatiopuitteitaan, ja laajentamaan Euroopan innovaatiotulostaulua, jotta se kattaisi liittyvät maat samalla tavoin kuin nykyiset jäsenvaltiot, - raportoimaan säännöllisin välein edistymisestä innovaatiopolitiikan vahvistamisessa kansallisella ja EU:n tasolla, 8. KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA, LIITTYVIÄ MAITA JA KOMISSIOTA - tekemään yhteistyötä innovaatioprosessin, -politiikan ja -kyvyn analysoinnin sekä niistä käytävän keskustelun kehittämiseksi edelleen, - varmistamaan innovaatiopolitiikan asianmukaisen koordinoinnin vapaaehtoisuuden pohjalta EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla, - vahvistamaan Euroopan innovaatiokartoituksen mukaisia nykymenettelyjä, joilla autetaan jäsenvaltioita oppimaan toistensa kokemuksista innovaatiopolitiikan kehittämisessä ja toteuttamisessa, - osallistumaan innovoinnin edistämiseen julkisella sektorilla tukemalla koulutus- ja tiedotustoimintaa yritysten innovaatiokykyä muovaavista politiikoista ja tekijöistä, - vaihtamaan tietoja hyvistä käytännöistä ja harkitsemaan sellaisten aloitteiden käynnistämistä, joilla tarjotaan vapaaehtoisuuteen perustuen riippumattomia arviointeja yksittäisistä kansallisista ohjelmista, suunnitelmista ja tukipalveluista innovoinnin edistämiseksi, - tiivistämään yhteistyötään ja luomaan yhteisen tavoitekehyksen innovoinnin vahvistamiselle EU:ssa, mukaan luettuna arviointimekanismi, jolla kartoitetaan saavutettua edistystä kansalliset innovointijärjestelmät ja kansallisten lähestymistapojen monimuotoisuus huomioon ottaen, - osallistumaan aktiivisesti sellaisten jatkotoimien määrittelyyn, joilla tuetaan neuvoston pyrkimyksiä edetä nopeasti kohti yritysten innovoinnille suotuisampia olosuhteita, jotta Lissabonin-tavoitteiden saavuttamista voitaisiin tosiasiallisesti edistää.