C 323/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pakkausteollisuudesta turvallinen, edullinen ja ympäristöystävällinen toimiala”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 323/04)

Esittelijä: Matteo Carlo BORSANI Toinen esittelijä: Dirk JARRÉ

Komitean täysistunnon päätös 21.10.2021 Oikeusperusta työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta oma-aloitteinen lausunto Vastaava jaosto neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) Hyväksyminen jaostossa 11.3.2022 Hyväksyminen täysistunnossa 19.5.2022 Täysistunnon nro 569 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 201/1/5

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Pakkaaminen on mahdollistava teknologia, joka on olennaisen tärkeä useimmissa toimitusketjuissa. Sen vaikutukset ulottuvat paljon sen omaa ekosysteemiä pidemmälle, ja tästä syystä se on olennainen Euroopan talouden ja sisämarkkinoiden kannalta sekä elpymisen tukemisen ja kestävän talouskasvun edistämisen kannalta. ETSK suosittelee, että Euroopan komissio ja jäsenvaltioiden hallitukset tekevät kaikkia pakkausteollisuuden sidosryhmiä kuullen aloitteita kautta koko tuotteiden elinkaaren kiertotalouden prosessien ja kestävän kulutuksen edistämiseksi sekä pyrkivät varmistamaan, että jätteen syntymistä ehkäistään ja että käytetyt resurssit säilytetään EU:n taloudessa mahdollisimman pitkään.

1.2 Tämänhetkisten yhteiskunnallisten haasteiden valossa elinkeinoelämää ja työntekijöitä edustavien järjestöjen, hallitusten, julkisten elinten ja kansalaisjärjestöjen tulisi etsiä innovatiivisia ratkaisuja pakkausteollisuuden kestävyyden lisäämiseksi, kun otetaan huomioon kierrätyspakkausten keskeinen rooli maapallon suojelemisessa.

1.3 Lisäksi komission olisi kannustettava voimakkaasti käynnistämään pakkausalan ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen välinen vuoropuhelu Euroopan tasolla. Tällainen vuoropuhelu, joka olisi nivottu selkeästi kansalliseen tasoon ja yritystasoon, antaisi Euroopan komissiolle tarvittavaa tukea aloitteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen ja työmarkkinaosapuolille mahdollisuuden neuvotella oikeudenmukaisesta siirtymästä.

1.4 ETSK suosittelee, että uutena toimenpiteenä otetaan käyttöön tarkoituksenmukaiset pakkaukset kaikessa pakkaamisessa. Tämä tarkoittaa, että kaikki pakkaukset olisi kehitettävä ekologisen suunnittelun periaatteiden mukaisesti: pakkauksen on oltava tuotteeseen sopiva niin, että tyhjä tila ja paino jäävät mahdollisimman pieniksi, jolloin voidaan estää yli- ja alipakkaaminen ja niihin liittyvä tarpeeton jäte ja hävikki. Näin optimoitaisiin myös pakattujen tavaroiden kuljetusten hiilijalanjälki, mikä mahdollistaisi Euroopan komission asettamien päästötavoitteiden saavuttamisen.

1.5 Muutoksen laajuus ei ole vielä riittävällä tavalla selkiytynyt sidosryhmille, minkä vuoksi ETSK vaatii, että EU:n toimielimet ottavat suuremman vastuun ja vahvemman johtoaseman prosessin hallinnoinnissa. Tähän kuuluu puuttuvien sääntelyosien esittäminen siten, että ne on helppo ymmärtää ja panna täytäntöön, sekä tukitoimia koko ekosysteemin laajuudelta keskittyen erityisesti haavoittuvimpiin yhteisöihin, kuten pk-yrityksiin ja yksityishenkilöihin.

1.6 ETSK kannustaa pakkausten yleisen roolin ja vaikutusten arvioimisessa kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan: pakkausten tarkasteleminen erillään voi vaikuttaa kielteisesti sääntelykehykseen ja ohjata yrityksiä noudattamaan kalliita, tehottomia ja lopulta vähemmän kestäviä strategioita. Keskeisiä huomioon otettavia tekijöitä ovat erityisesti elintarvikkeisiin ja juomiin liittyvien pakattujen tuotteiden turvallisuus ja suojelu ( 1 ) , jotta pakkaukset olisivat sekä kestäviä että tehokkaita. Pakkausten suunnitteluun sovellettava kestävyyslähtöinen lähestymistapa ei saa heikentää näitä toimintoja.

1.7 EU:n toimielinten olisi edistettävä vähimmäisvaatimuksia, joilla tuetaan eurooppalaisia pakkausyrityksiä vihreän ja oikeudenmukaisen siirtymän tavoitteiden saavuttamisessa, ja niitä olisi sovellettava myös kaikkiin pakkauksiin, jotka tulevat sisämarkkinoille kolmansista maista. ETSK kehottaa poliittisia päättäjiä varmistamaan, että kauppasopimusten kestävyyskriteerit pannaan täytäntöön ja että tuontiin sisällytetään ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevan ILO:n yleissopimuksen todentamiskriteerit. Näin on tehtävä pakkausalan koko arvoketjussa. Tämä loisi tasapuoliset toimintaedellytykset markkinoilla.

1.8 ETSK kehottaa komissiota edistämään koulutus-, tiedotus- ja valistuskampanjoita EU:n tasolla, jotta voidaan lisätä tietoisuutta kestävyysajattelun mukaisten käytäntöjen merkityksestä pakkausten elinkaaren kaikilla tasoilla ja ohjata kollektiivista käyttäytymistä kestävään tuotantoon, kestäväpohjaisiin ostosvalintoihin tai pakkausten hävittämistä ja kierrätystä koskeviin parhaisiin käytänteisiin.

1.9 Tulevassa EU:n lainsäädännössä ja toimissa ei pitäisi keskittyä pelkästään pakkauksiin, vaan koko ketjuun: tuotantoon, kulutukseen ja jätteenkäsittelyyn. ETSK suosittaa, että edistetään investointeja teknologisiin innovaatioihin tukemalla uusiutuvien ja laadukkaiden kierrätettävien materiaalien kysyntää ja tarjontaa.

1.10 Pakkauksilla on tuettava kiertotaloutta keskittyen ekologiseen suunnitteluun, olemassa oleviin vakiintuneisiin teknologioihin ja kierrätysteknologioihin ja jätteiden leviämisen ehkäisemiseen. ETSK suosittelee, että määritellään yksittäisten resurssien luonteeseen mukautetut tehokkaat resurssienhallintastrategiat, jotka perustuvat resurssien hallintaa, säilyttämistä ja ennallistamista koskeviin yhteisiin periaatteisiin.

1.11 Pakkausten asianmukainen kerääminen ja kierrätys ovat olennaisen tärkeitä resurssien tuhlauksen vähentämiseksi. ETSK suositteleekin, että tulevalla EU:n pakkauslainsäädännöllä edistetään voimakkaasti julkista politiikkaa ja käyttäytymistä, jolla tähdätään pakkausjätteiden lajittelun, keräämisen ja hävittämisen parantamiseen. Tämä tukee myös EU:n kierrätettävyystavoitteiden saavuttamista kaikkien pakkausmateriaalien osalta. ETSK suosittaa myös, että arvioidaan panttiin perustuviin palautusjärjestelmiin liittyviä aloitteita mahdollisena keinona lisätä pakkausten kierrätystä tietyillä erityisaloilla.

1.12 ETSK suosittaa yhdenmukaistettujen kriteerien käyttöönottoa jäsenvaltioissa paikallisesti käytettäviä pakkausten kierrätyssääntöjä ja keräysjärjestelmiä varten, mukaan lukien laajennetun tuottajavastuun maksujen mukauttaminen ja viime kädessä kierrätettävien pakkausten merkitseminen. Pakkauksia ja pakattuja tavaroita koskevat EU:n säännöt on suunniteltava sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti ja niiden yhdenmukaista täytäntöönpanoa on tuettava kaikkialla EU:ssa. On tärkeää, että Euroopan komissio varmistaa kestävyyttä koskevien sääntelyvaatimusten tasapuolisen soveltamisen ja täytäntöönpanon koko EU:n alueella, jotta vältetään hajanaisuus ja sisäiset tekniset esteet.

1.13 Ympäristön kannalta parhaan tuloksen varmistamiseksi tarvitaan näyttöön perustuvia politiikkatoimia. ETSK suosittaakin, että pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin ( 2 ) tulevalla tarkistuksella mahdollistetaan lisäinnovointi asettamalla elinkaariajattelun kanssa linjassa olevia tavoitteita, joita tukevat vahvat tiedot ja tieteellinen näyttö ja jotka tuottavat parhaan yleistuloksen ympäristön kannalta ja joissa myös kiinnitetään asianmukaista huomiota pakkauksen sisältämiin tuotteisiin kohdistuviin vaikutuksiin.

1.14 Normatiivisessa lähestymistavassa, jota kansallisten ja EU:n toimielinten olisi noudatettava tällä alalla, on otettava kaikki sidosryhmät mukaan päätöksentekoon. On tärkeää, että käytössä oleva sääntelykehys on luotettava ja että sillä taataan oikeusvarmuus. Ilman tätä yritykset yleensä lykkäävät investointeja tai saattavat tehdä investointeja, jotka eivät ole linjassa sääntelyvaatimusten kanssa. Tämä johtaisi ehdottomasti kokonaistavoitteiden vaarantumiseen sekä resurssien hukkaamiseen ja työpaikkojen menetyksiin alalla.

1.15 Uusien teknologioiden tutkimusta ja innovointia sekä alan työntekijöiden koulutusta olisi edistettävä. Lisäksi työmarkkinaosapuolten olisi tehtävä yhteistyötä alan uusien osaamistarpeiden kartoittamiseksi sekä kehitettävä ja edistettävä yhdessä viranomaisten kanssa työntekijöiden koulutusta pakkausten tuotannossa ja hävittämisessä.

1.16 ETSK suosittelee, että tulevassa lainsäädännössä otetaan huomioon myös digitaalisen siirtymän mahdollisuudet pakkausteollisuutta muuttavan kehityksen kannalta.

1.17 Koska pakkauksilla on ainutlaatuisella tavalla keskeinen asema kaikilla talouden aloilla, Euroopan komission olisi myös perustettava sidosryhmien ja EU:n toimielinten edustajien välinen vuotuinen pakkauksia ja pakkausjätettä käsittelevä foorumi, jonka tehtävänä on seurata direktiivin täytäntöönpanoa, vaihtaa tietoja alan kehityksestä sekä kartoittaa ja edistää kestäviä pakkaussäännöksiä koskevia hyviä käytäntöjä.

1.18 Euroopan komissiota pyydetään järjestämään Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa vuoropuhelu tässä lausunnossa esitettyjen suositusten täytäntöönpanosta ja keskustelemaan yhteistyömahdollisuuksista asianmukaisten jatkotoimien osalta.

2. Pakkausekosysteemin tausta ja sääntelykehys

2.1 Pakkausteollisuus palvelee päivittäisessä elämässämme monia eri tarkoituksia: suojaaminen, myynninedistäminen, tiedotus, mukavuus, käyttö, käsittely ja jätteiden vähentäminen. Pakkaaminen, joka on keskeinen yhteiskunnallinen ja liiketoiminnallinen infrastruktuuri, on mahdollistanut yhteiskunnallisen hyvinvoinnin ja kaupan ja on välttämätön tekijä elpymisen tukemisessa ja kestävän talouskasvun edistämisessä.

2.2 Pakkausteollisuus toimii yhä monimutkaisemmassa ekosysteemissä, joka koostuu monista toimijoista, pakkauksissa käytettyjen raaka-aineiden tuottajista pakattua tuotetta myyviin vähittäismyyjiin, alan työntekijöihin, kuluttajiin ja pakkausjätteen käyttöiän loppua hallinnoiviin yrityksiin.

2.3 EU:n pakkausteollisuus on maailman toiseksi suurin ja siihen kuuluu lasin, rautametallien sekä alumiinin, muovin, puun ja paperin pakkaustuotteiden tuottajia ja käyttäjiä, ja se työllistää Euroopassa yli 6,5 miljoonaa ihmistä ( 3 ) . Kuluttajille tarkoitettujen pakkausten Euroopan markkinoiden vuotuisen kokonaiskasvuvauhdin odotetaan olevan 4 prosenttia ennustejaksolla 2021–2026. Teknologiset innovaatiot, kestävyys ja toimivuus kuuluvat syihin, joiden takia kuluttajille tarkoitettujen pakkausten alan odotetaan kasvavan merkittävästi ( 4 )

2.4 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (Euroopan komissio, 2019) asetetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen kokonaistavoitteen ohella tärkeitä poliittisia tavoitteita, joilla edistetään edelleen pakkausten arvoketjun kestävää siirtymää. Näitä tavoitteita ovat muun muassa seuraavat: — Varmistetaan, että kaikki EU:n markkinoilla olevat pakkaukset ovat taloudellisesti kannattavalla tavalla uudelleenkäytettäviä tai kierrätettäviä vuoteen 2030 mennessä. — Määritellään toimenpiteitä pakkausjätteen vähentämiseksi. — Edistetään vankkoja uusioraaka-aineiden sisämarkkinoita kierrätyksen lisäämiseksi.

2.5 Näitä yleisiä tavoitteita on täsmennetty kiertotalouden toimintasuunnitelmassa 2.0 ( 5 ) , jossa kaavaillaan pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin tarkistamista. Tällä vuonna 1994 voimaan tulleella direktiivillä on keskeinen asema nykyisessä sääntelykehyksessä. Komissio tarkastelee parhaillaan uudelleen tätä direktiiviä (ks. asiaan liittyvä kuuleminen ( 6 ) ja vaikutustenarviointi ( 7 ) ) yleisenä tavoitteenaan vähentää pakkausjätettä ja korvata lineaariset tuote- ja materiaalivirrat (eli tuote → käyttö → jäte) kiertovirroilla.

3. Kiertotalouden edistäminen

3.1 Pakkausala on ratkaisevan tärkeä Euroopan siirtyessä kohti kiertotaloutta, koska sillä on valmiudet materiaalien kierrättämiseen. Yhä useampia pakkausmateriaaleja joko kierrätetään tai ne valmistetaan muiden valmistusteollisuuden alojen kierrätysmateriaaleista. Lisäksi sillä on potentiaalia sulkea kiertotalouden kehä ehkäisemällä epäilyttävien jätemateriaalien vientiä ( 8 ) ja sulkemalla pääsy Euroopan markkinoille sellaisten pakkaustuotteiden tuojilta, jotka eivät noudata hyviä ympäristökäytänteitä. EU:n ulkopuolisten yritysten vilpillinen kilpailu on edelleen suuri huolenaihe erityisesti pk-yrityksille, joihin vaikutukset kohdistuisivat ensimmäisenä markkinoilla.

3.2 Kiertotalouden toimintasuunnitelman 2.0 mukaisesti kaikki pakkaukset olisi käytettävä uudelleen tai kierrätettävä vuoteen 2030 mennessä. Näin ollen kaikkia pakkausmateriaaleja olisi arvioitava kiertotalouden tavoitteeseen pyrkimisen kannalta. Tässä olisi keskityttävä ekologiseen suunnitteluun, olemassa oleviin vakiintuneisiin ja uusiin kierrätysteknologioihin sekä toimenpiteisiin jätteen leviämisen torjumiseksi. Maailmanlaajuinen väestönkasvu ja kasvanut kulutus asukasta kohden lisäävät olemassa oleviin resursseihin kohdistuvaa painetta.

3.3 Kuitupohjaiset ja muihin luonnonmateriaaleihin perustuvat pakkaukset voivat tukea resurssien käytöstä irrotettua kasvua. Ne on valmistettu uusiutuvista materiaaleista ja ovat kestäviä, houkuttelevia, kierrätettäviä ja biohajoavia. Viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että kuitupakkauksia voidaan kierrättää yli 25 kertaa, mikä osoittaa, että ne ovat olennainen osa kiertotaloutta.

3.4 Myös alumiinilla ja teräksellä ainutlaatuisina pysyvinä materiaaleina voi olla ratkaiseva merkitys kiertotalouden tukemisessa. Moninkertaisella kierrätyksellä pysyvistä materiaaleista, kuten metalleista tai lasista, valmistetut tuotteet ja pakkaukset säilytetään materiaalikierrossa ja niistä voi tulla resursseja muille tuotteille ja pakkauksille.

3.5 Biopohjaisten polymeerien käyttöönottoa on tuettava lisätoimilla, koska vain muutamat jäsenvaltiot ovat halukkaita tukemaan kompostoitavien pakkausten keräämiseen ja kompostointiin tarvittavaa infrastruktuuria. Muovien osalta on tarpeen tukea uusiin innovatiivisiin teknologioihin liittyviä hankkeita ja investointeja, esimerkiksi mekaanisten tai kemiallisten muovien kierrätystä, ja samalla on varmistettava, että ne vähentävät kokonaisympäristövaikutuksia elinkaarinäkökulma huomioon ottaen.

3.6 Myös kuluttajien tapa suhtautua pakkauksiin on muuttumassa. Pro Cartonin vuonna 2021 tilaaman ja Perspectus Globalin itsenäisesti toteuttaman, eurooppalaisten kuluttajien käsityksiä pakkauksista koskevan tutkimuksen mukaan lähes kaksi kolmasosaa vastaajista väitti vaihtaneensa ostamiaan tuotteita pakkauksiin liittyvien huolien vuoksi, ja vielä useampi olisi valmis maksamaan enemmän ympäristöystävällisemmistä pakkauksista. Näitä suuntauksia voidaan edelleen vahvistaa valistus- ja tiedotuskampanjoilla.

3.7 Pakkausmateriaalien keräämistä, lajittelua ja kierrätystä Euroopassa voidaan lisätä merkittävästi. Samalla kestävät pakkaukset voivat aiheuttaa merkittäviä ympäristövahinkoja, ellei niitä kerätä, hävitetä tai kierrätetä asianmukaisesti. Vaikka on olennaisen tärkeää ohjata pakkausteollisuutta kohti kestävämpiä käytäntöjä, viranomaisten, jätehuoltoyksiköiden, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja kuluttajien olisi myös osallistuttava suoraan jätteiden keruun, uudelleenkäytön ja kierrätyksen tehostamiseen Tätä näkökohtaa on edistettävä voimakkaasti tulevassa lainsäädännössä ja julkisessa politiikassa, jotta voidaan saavuttaa EU:n kierrätystavoitteet kaikkien pakkausmateriaalien osalta, myös hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja siten myös EU:n vihreän siirtymän ohjelman edistämiseksi.

3.8 Digitalisaatio mahdollistaa monet tarvittavista mukautuksista. Digitaaliteknologia tarjoaa mahdollisuuden muutosvoimaisiin edistysaskeliin pakkausteollisuudessa, sillä sen avulla voidaan optimoida jäljitettävyyttä, käyttömukavuutta ja väärinkäyttöyritysten havaitsemista. Tämä liittyy läheisesti toiminnallisen suorituskyvyn parantamiseen, mikä antaa mahdollisuuden palvella asiakkaita paremmin ja auttaa kiertotalouden suunnittelussa kestävyysperiaatteiden mukaisten, älykkäiden pakkausten avulla. Lisäksi älykkäät pakkaukset helpottavat kierrätystä, koska niiden avulla on helpompi saada tietoja pakkauksessa käytetyistä raaka-aineista.

4. Yleistä

4.1 Kestävyyden on edelleen oltava yksi EU:n pakkausteollisuuden keskeisistä painopisteistä. Uuden kiertotalouden toimintasuunnitelman ( 9 ) vaatimusten mukaisesti pakkausteollisuuden olisi tehtävä aloitteita kattaen tuotteiden koko elinkaaren.

4.2 Politiikoilla, jotka vaikuttavat pakkausteollisuuden toimintaympäristöä koskevaan lainsäädäntökehykseen, myös pakkausjätettä koskeviin sääntöihin, on siten merkittävä vaikutus kaikkiin pakkauksia käyttäviin teollisuudenaloihin ja sosiaalisiin toimiin. Esimerkiksi elintarvikepakkaukset varmistavat tuotteiden turvallisuuden ja suojaavat niitä, pitävät elintarvikkeet käyttökelpoisina pidempään, minimoivat ruokahävikin ja ovat keskeisessä asemassa edistettäessä ja ylläpidettäessä kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saatavuutta.

4.3 Nykyisten yhteiskunnallisten haasteiden vuoksi kaikkien sidosryhmien on löydettävä innovatiivisia ratkaisuja pakkausteollisuuden kestävyyden parantamiseksi, sillä kiertotalouden mukaisilla pakkauksilla on keskeinen rooli maapallon suojelemisessa. Kaikkien yhteiskunnallisten toimijoiden on käytävä selkeää vuoropuhelua, jossa kunnioitetaan niiden omia rooleja ja toimivaltuuksia edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamisessa.

4.4 On olennaisen tärkeää, että EU:n sisämarkkinoiden sisällä varmistetaan kestävyyttä koskevien sääntelyvaatimusten tasapuolinen soveltaminen ja täytäntöönpano koko EU:n alueella, jotta vältetään hajanaisuus ja sisäiset tekniset esteet. Pakkauksia ja pakattuja tavaroita koskevat EU:n säännöt olisi suunniteltava sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti ja niiden yhdenmukaista täytäntöönpanoa olisi tuettava kaikkialla EU:ssa. Tämä edellyttää keskeisten periaatteiden, tavoitteiden ja selkeiden määritelmien sisällyttämistä lainsäädäntöön ja sen täytäntöönpanosäädöksiin, jotta estetään toisistaan poikkeavat kansalliset toimenpiteet. Kansalliset toimenpiteet eivät saisi johtaa sisämarkkinoilla sellaisiin pakkausten ja pakattujen tavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoitteisiin, jotka olisivat suhteettomia ja/tai tarpeettomia ympäristönsuojelun kannalta ja jotka voisivat aiheuttaa epäoikeudenmukaisia vääristymiä EU:n markkinoilla.

4.5 Pakkausten merkitys taloudellisen, ympäristöön liittyvän ja sosiaalisen kestävyyden kannalta on olennaisen tärkeä. Pakkausten tarkasteleminen erillään voi vaikuttaa kielteisesti sääntelykehykseen. Itse asiassa tuotteet ovat yleensä paljon merkittävämpiä resursseja ja arvoltaan paljon suurempia kuin niiden suojaamiseen käytetyt pakkaukset. Pakkausten soveltumattomuudesta johtuva tuotehävikki aiheuttaakin ympäristölle todennäköisesti paljon suurempia haitallisia vaikutuksia. Esimerkiksi elintarviketeollisuudessa 30 prosenttia ( 10 ) kaikista maailmanlaajuisesti tuotetuista elintarvikkeista menetetään tai hukataan toimitusketjun varrella; optimoitu pakkaaminen voi olla yksi ratkaisu tämän määrän alentamiseen. Toimitusketjuissa syntyvä ja kuluttajien aiheuttama elintarvikehävikki ja -jäte muodostavat noin neljänneksen elintarvikkeiden kasvihuonekaasupäästöistä eli 6 prosenttia maailman kokonaispäästöistä ( 11 )

4.6 Euroopan pakkausteollisuuden tukeminen on tärkeää monista syistä. Vaikka on esimerkiksi olemassa lainsäädäntöä, jolla varmistetaan, että pakkausmateriaalit ovat ympäristönormien mukaisia, eurooppalaiset pakkausalan toimijat ovat myös päättäneet vapaaehtoisesti noudattaa useita ohjeistoja, kuten FSC-sertifiointia paperi-, kartonki- tai puupakkauksille, supistaakseen päästöjä ja edistääkseen hyviä ympäristökäytäntöjä. Siitä huolimatta, että unionin ulkopuolisten kilpailijoiden edellytetään noudattavan EU:n lainsäädäntöä, ne saattavat laiminlyödä nämä vapaaehtoiset säännöstöt tai normit, joita eurooppalaiset yritykset noudattavat.

Pakkausala tarvitsee ammattitaitoista työvoimaa, ja sen houkuttelevuutta nuoremman sukupolven parissa on lisättävä. Alan on pyrittävä jatkuvasti parantamaan työoloja ja luotava samalla koulutusvaihtoehtoja ja keskityttävä motivoimaan erittäin ammattitaitoisia ja digitaalialaan erikoistuneita asiantuntijoita siirtymään alalle.

4.7 Sen vuoksi alakohtainen työntekijöiden koulutus sekä huolellisuusvelvoitetta koskevan prosessin jatkuva päivittäminen ovat pakkausteollisuuden kannalta keskeisiä, ja niitä olisi edistettävä.

4.8 Vihreä ja digitaalinen siirtymä, joka on ensi vuonna tärkeässä asemassa EU:n talouden kannalta, on myös keskeinen painopiste pakkausalalla. Tässä yhteydessä ”oikeudenmukaisen siirtymän” mekanismi olisi otettava huomioon sääntelykehyksen uudelleenmäärittelyssä sen varmistamiseksi, ettei ketään jätetä jälkeen.

5. Erityistä

5.1 Pakkaussuunnittelun optimointi auttaa ehkäisemään ja vähentämään pakkausjätettä.

Pakkaussuunnittelu on merkittävä tekijä tuotteen koko elinkaaren ympäristötehokkuuden määrittämisen kannalta. Hyvin suunnitelluista, vastuullisesti hankituista ja tehokkaasti tuotetuista pakkauksista, joita käytetään asianmukaisesti ja jotka kierrätetään tehokkaasti, voidaan saada useita hyötyjä. Niillä minimoidaan tuotteiden vahingoittuminen, pidennetään tuotteiden käyttöikää, helpotetaan varastointia, kuljetusta ja jakelua ja mahdollistetaan tavaroiden turvallinen ja mukava käyttö. Ne ovat myös houkuttelevia ja välittävät kuluttajille tärkeitä tietoja. Pakkausta ei siksi voida tarkastella erillään tuotteesta, koska sen materiaali, muoto ja rakenne liittyvät erottamattomasti toimintoihin, jotka pakkauksen on täytettävä kunkin tuotteen osalta. Vaikka pakkausten toimivuus on tärkeää, on kuitenkin selvää, että olisi kehitettävä luonnonvaroja säästäviä ja kestäviä pakkauksia ekologisen suunnittelun periaatteiden mukaisesti. Tähän sisältyy muun muassa

— raaka-aineiden käytön minimointi

— kierrätettävien ja kierrätettyjen materiaalien käytön maksimointi (lakisääteisiä vaatimuksia noudattaen)

— tuotantoprosessien tehostaminen

— logistisen ketjun hallinnan optimointi

— tietoisuuden lisääminen pakkausten arvosta ja uudelleenkäytettävyydestä

— pakkausten keräämisen, käsittelyn ja kierrätyksen parantaminen.

On tärkeää ottaa huomioon sekä pakkausten kestävyys että niiden toimivuus.

Pakkauksen tyypistä riippumatta ylipakkaamista olisi aina vältettävä erityisesti sähköisessä kaupankäynnissä ja kotitoimituksissa, joissa pakkauksen ja tuotteen suhde on yksi yhteen. Olisi kiinnitettävä huomiota myös tutkimukseen ja innovatiivisiin ratkaisuihin, jotka vähentäisivät toimitettujen tavaroiden pakkaamisesta aiheutuvaa ympäristökuormitusta.

5.2 Ympäristön kannalta parhaan tuloksen varmistamiseksi tarvitaan näyttöön perustuvia politiikkatoimia.

Ilmastonmuutokseen liittyvät haasteet tarjoavat Euroopalle mahdollisuuden rakentaa kestävän ja tulevaisuuteen suuntautuvan teollisen perustan. Pakkausten osalta kaikkien tulevien poliittisten aloitteiden olisi perustuttava tieteelliseen näyttöön ja vankkaan käsitykseen niiden todellisista ympäristövaikutuksista. On strategisesti hyödyllistä tukea elinkaariarviointimenetelmän käyttöä keinona tarkastella tuotteiden ympäristövaikutuksia niiden koko elinkaaren osalta.

5.3 Täysin kierrätettävät ja uusiutuvat pakkausmateriaalit edistävät kiertotalouden kehitystä

Tulevalla EU:n lainsäädännöllä ja toimilla olisi tuettava uusiutuvien ja laadukkaiden kierrätettävien materiaalien kysyntää, mikä edistää innovointiin tehtäviä lisäinvestointeja. Tarkemmin sanottuna EU:n lainsäädännössä ja toimissa ei pitäisi keskittyä pelkästään itse pakkauksiin vaan koko tuotantoketjuun, esimerkiksi materiaalien hankitaan ja käsittelyyn, tuotantoprosessissa tarvittaviin resursseihin ja energiaan ja siihen, miten helposti materiaali tai tuote voidaan kierrättää ja tosiasiallisesti kierrätetään. EU:n tulisi parantaa kierrätettyjen materiaalien saatavuutta ja laatua ja pyrkiä myös varmistamaan, että materiaali säilyttää ominaispiirteensä kierrättämisen jälkeen ja että sillä voidaan korvata primaariraaka-aineita myöhemmässä käytössä (12).

5.4 Paikallisten keräys- ja kierrätysjärjestelmien yhdenmukaistaminen on ratkaisevan tärkeää pakkausten kierrätystä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

EU:n tavoitteena on lisätä pakkausjätteen kierrätysastetta, mutta tämän tavoitteen saavuttaminen riippuu myös siitä, miten paikallisviranomaiset lisäävät ja parantavat keräystä.

Yhdyskuntajätteen kierrätysasteet vaihtelevat suuresti eri puolilla Euroopan unionia, ja jopa maissa, joissa kierrätysaste on samanlainen, keräyssäännöt ja -menetelmät vaihtelevat huomattavasti. On yhdenmukaistettava materiaalien kierrätystä koskevia sääntöjä ja keräysjärjestelmiä, joita käytetään paikallisesti jäsenvaltioissa. Lisäksi tarvitaan yhdenmukaistetut kriteerit laajennetun tuottajanvastuun maksujen mukauttamista varten ja viime kädessä kierrätettävien pakkausten merkitsemistä varten.

On myös ratkaisevan tärkeää arvioida keräyksen ja kierrätyksen erityistavoitteita joillekin tuoteluokille, kuten ravitsemuspalvelualan pakkauksille, jotka on tarkoitettu kaupalliseen käyttöön sekä ravintola- että noutoateriapalveluissa. Pakkauksiin liittyvää roskaamista voidaan vähentää asettamalla selkeät keräys- ja kierrätystavoitteet esimerkiksi vähittäiskaupalle, ravitsemus- ja ateriapalveluille sekä kunnille, ja siten voidaan lisätä kierrätysastetta.

5.5 Panttiin perustuvat palautusjärjestelmät

Panttiin perustuvat palautusjärjestelmät voivat todellakin kannustaa kierrätykseen ja tehostaa keräystä yritysten kannalta, mikä voi vähentää roskaamista laajamittaisesti erityisesti tietyntyyppisen kulutuksen, kuten muovi- ja lasipulloissa myytävien juomien, osalta.

5.6 Pakkausten keruun laadun parantaminen edistää kierrätysteollisuuden kestävyyttä.

Paikallisviranomaisten tukemiseksi on – kierrätysteollisuutta kuullen – tärkeää laatia selkeät kierrätysohjeet ja kehittää kohdennettua viestintää siitä, miten kotitalouksien olisi erotettava kierrätettävät materiaalit tehokkaasti toisistaan ja asetettava ne kerättäviksi.

Bryssel 19. toukokuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Joillakin teollisuudenaloilla, kuten maatalouselintarviketeollisuudessa, pakkauksilla on myös tärkeä rooli elintarvikkeiden ja juomien ristikontaminaation ehkäisemisessä ja siten tähän liittyvien terveysriskien välttämisessä.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, pakkauksista ja pakkausjätteistä (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10).

(3) Eurostat.

(4) https://www.mordorintelligence.com/industry-reports/europe-consumer-packaging-market

(5) https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en

(6) https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say_fi

(7) https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12263-Pakkausjatteen-vahentaminen-saantojen-tarkistaminen_fi

(8) Esimerkiksi jotkut Euroopan maat vievät muovijätteensä Euroopan ulkopuolelle. Tätä olisi vältettävä tehostamalla EU:n sisäistä kierrätysjärjestelmää, jolla tämä jäte muunnettaisiin arvokkaiksi kierrätetyiksi raaka-aineiksi. (https://www.theguardian.com/environment/2021/jan/12/loophole-will-let-uk-continue-to-ship-plastic-waste-to-poorer-countries).

(9) https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en

(10) Gerber, P.J., Steinfeld, H., Henderson, B., Mottet, A., Opio, C., Dijkman, J., Tempio, G. (2013). Tackling climate change through livestock – A global assessment of emissions and mitigation opportunities. Rooma: Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO).

(11) Food waste is responsible for 6% of global greenhouse gas emissions, https://ourworldindata.org/food-waste-emissions

(12) Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (2020/2077(INI)) (EUVL C 465, 17.11.2021, s. 11), kohta 39.