FI Euroopan unionin virallinen lehti C 345/102

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energian hyödyntäminen kiertotaloudessa”

(COM(2017) 34 final)

(2017/C 345/17)

Esittelijä: Cillian LOHAN Toinen esittelijä: Antonello PEZZINI

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 17.2.2017 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava erityisjaosto ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” Hyväksyminen erityisjaostossa 15.6.2017 Hyväksyminen täysistunnossa 5.7.2017 Täysistunnon nro 527 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 140/0/2

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK kannattaa jätehierarkian noudattamista, kun tehdään päätöksiä jätehuollosta (1) ja myös jätteen energiahyödyntämistä koskevista vaihtoehdoista.

1.2 Olisi laadittava koordinoitu strategia, jonka avulla tiedotetaan jätehierarkian ensimmäisestä portaasta eli jätteiden syntymisen ehkäisemisestä.

1.3 ETSK kannattaa periaatetta, jonka mukaan EU:n julkisen varainkäytön kestäväpohjaisuutta on arvioitava kestävän kehityksen tavoitteiden valossa (2), ja katsoo, että kaiken julkisen rahoituksen olisi parannettava EU:n kansalaisten hyvinvointia. Julkisessa rahoituksessa on myös noudatettava periaatetta, että julkisin varoin ei voida tukea mitään toimintaa, joka aiheuttaa vahinkoa kansalaisille.

1.4 Nykyisten jätehuoltodirektiivien puutteet on korjattava mahdollisissa tulevissa säädöksissä, jotta voidaan varmistaa, että siirtyminen kiertotalouden malliin tapahtuu oikeudenmukaisesti, johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti.

1.5 On tärkeää olla luomatta korkeamman kierrätysasteen saavuttamista haittaavia infrastruktuuriesteitä investoimalla vanhentuneisiin jätteen energiahyödyntämismenetelmiin.

1.6 Jätteiden erilliskeräys on yksi painopisteistä erityisesti kaatopaikoista hyvin riippuvaisissa jäsenvaltioissa, mutta sen yhteydessä on myös parannettava kierrätysastetta, jotta siitä on hyötyä pyrittäessä siirtymään kohti parempaa kiertoa.

1.7 Eräissä jäsenvaltioissa on tällä hetkellä suuri määrä jätteenpolttolaitoksia, mikä on ristiriidassa kiertotalouden toimintasuunnitelmassa (3) esitettyjen kunnianhimoisempien kierrätystavoitteiden kanssa. Haasteena on saada nämä jäsenvaltiot riippumattomiksi jätteenpoltosta ja siirtymään erilaisiin jätehuoltoratkaisuihin keppi- ja porkkanataktiikkaan perustuvilla toimilla, joita ovat esimerkiksi — verojen käyttöönotto — tukijärjestelmien vaiheittainen lakkauttaminen — uusien laitosten käyttöönoton lykkääminen ja vanhempien käytöstä poistaminen.

1.8 EU:ssa siirtymistä kiertotalouteen on hidastanut oikeanlaisten hintasignaalien puute. Lisäksi siirtymistä hidastaa entisestään se, että kestämättömille tuotantojärjestelmille ja erityisesti fossiilisille polttoaineille myönnetään edelleen perusteettomia tukia (4). ETSK on tyytyväinen selvästi mainittuun yhteyteen koheesiopolitiikan varojen saannin ja sekä kansallisten jätehuoltosuunnitelmien että kiertotaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman välillä. Yhteyttä Euroopan strategisten investointien rahastoon voitaisiin vahvistaa.

1.9 Biokaasu tarjoaa EU:n tasolla monenlaisia mahdollisuuksia, esimerkiksi työpaikkojen luomisessa, päästöjen ja energiaköyhyyden vähentämisessä ja polttoaineiden toimitusvarmuuden lisäämisessä. Mahdollisuuksien optimointia parhaiten tukeva lainsäädännöllinen ja poliittinen kehys olisi laadittava hyödyntämällä jäsenvaltioista ja muualta saatavia esimerkkejä parhaista käytänteistä.

1.9.1 Mädätyksen käyttäminen ajoneuvojen biometaanin tuottamista varten on sopusoinnussa Pariisin sopimuksen kanssa. Komission tuoreen arvion (5) mukaan biokaasun tuotanto EU:ssa voisi vähintään kaksinkertaistua ja mahdollisesti kolminkertaistua nykyisestä vuoteen 2030 mennessä.

1.10 Toimintatapoihin ja -kulttuuriin liittyvät muutokset ovat tarpeen, ja ne voidaan saada aikaan kaikilla yhteiskunnan tasoilla toteutettavin valistustoimin.

2. Taustaa

2.1 Komissio hyväksyi 2. joulukuuta 2015 kiertotaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman. Tämä muutosvoimainen ohjelma tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja ja kasvua, ja sen tarkoituksena on edistää kestäviä kulutus- ja tuotantomalleja kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan liittyvien EU:n sitoumusten mukaisesti. Käsiteltävänä olevassa komission tiedonannossa keskitytään energian talteenottoon jätteestä ja sen asemaan kiertotaloudessa. Energian hyödyntäminen jätteistä on laaja käsite, joka sisältää paljon enemmän kuin pelkän jätteenpolton.

2.2 Tiedonannon tavoitteena on varmistaa, että EU:ssa tapahtuva energian talteenotto jätteestä tukee kiertotalouden toimintasuunnitelman tavoitteita ja noudattaa tiukasti EU:n jätehierarkiaa. Tiedonannossa tarkastellaan myös, kuinka energiahyödyntämismenetelmien rooli voidaan optimoida niin, että ne voivat osaltaan tukea energiaunionistrategian ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi tiedonannossa esitetyn jätteiden energiahyödyntämistä koskevan lähestymistavan yhteydessä korostetaan tunnettua energiatehokasta teknologiaa, ja näin on tarkoitus kannustaa innovointiin ja auttaa luomaan laadukkaita pysyviä työpaikkoja.

2.3 Tässä lausunnossa esitetään ETSK:n kanta tiedonannon kustakin kolmesta osa-alueesta: — energian hyödyntämismenetelmien sijoittuminen jätehierarkiassa ja julkisen rahoitustuen rooli — jäännösjätteen energian hyödyntämisen menetelmät: oikean tasapainon löytäminen — optimoidaan energian hyödyntämismenetelmien vaikutus EU:n ilmasto- ja energiatavoitteisiin kiertotaloudessa.

Lisäksi lausunnossa tuodaan esiin mahdollisia muita näkökohtia, jotka on kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta ja ETSK:n aiemmissa lausunnoissaan esittämien kantojen pohjalta aiheellista ottaa huomioon.

2.4 ETSK korostaa tarvetta puuttua EU:n välittömiin jätehuoltotarpeisiin nykyisen lainsäädännön ja nykyisen jätehuoltoinfrastruktuurin puitteissa. Vaikka joitakin toivomisen varaa jättäviä käytänteitä tullaan jatkamaan, pitkän aikavälin yleisenä pyrkimyksenä on edetä kohti vähäjätteistä tuotantomallia, jossa materiaalivirtojen käytönjälkeisessä vaiheessa painottuvat jätteen syntymisen ehkäiseminen, uudelleenkäyttö, uudelleenvalmistus ja kierrätys. Haasteena on edistää ripeää ja herkeämättä etenevää oikeudenmukaista siirtymää pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi.

2.5 Yhdyskuntajätettä syntyi EU:ssa keskimäärin noin 480 kg asukasta kohden vuonna 2015, ja kaatopaikalle päätyneen jätteen määrä voi vaihdella maittain parhaiten suoriutuneen maan 3 kg:sta heikoimmin suoriutuneen maan yli 150 kg:aan.

3. Energian hyödyntämismenetelmien sijoittuminen jätehierarkiassa ja julkisen rahoitustuen rooli

3.1 ETSK kannattaa jätehierarkian noudattamista, kun tehdään päätöksiä jätehuollosta (6) ja myös jätteen energiahyödyntämistä koskevista vaihtoehdoista.

3.2 On tärkeää panna merkille, että jätteen energiahyödyntäminen ei ole aina sopusoinnussa kiertotalouden tavoitteiden tai periaatteiden kanssa. Esimerkiksi sellaisten jätemateriaalien polttaminen, jotka olisi voitu valmistella uudelleenkäyttöön tai kierrättää, ei ole paras mahdollinen vaihtoehto resurssitehokkuuden tai raaka-aineiden parhaan mahdollisen käytön kannalta. Vastaavasti jätteiden kuljettaminen pitkiä matkoja korkeilla energiakustannuksilla suhteellisen pienen energiatuoton saavuttamiseksi energiahyödyntämismenetelmien avulla aiheuttaisi energiaan liittyviä nettokustannuksia ja ilmastovaikutuksia. Esimerkkejä on muitakin.

3.3 Seuraavassa kuviossa esitetään tiedonannossa kuvattu energiahyödyntämismenetelmien välinen suhde ja jätehierarkia.

3.4 Jätehierarkia ei itsessään riitä energiahyödyntämismenetelmien soveltuvuuden tai muiden seikkojen määrittelemiseksi. ETSK kannattaa periaatetta, jonka mukaan EU:n julkisen varainkäytön kestäväpohjaisuutta on arvioitava kestävän kehityksen tavoitteiden valossa, ja katsoo, että kaiken julkisen rahoituksen olisi parannettava EU:n kansalaisten hyvinvointia. Julkisessa rahoituksessa on myös noudatettava periaatetta, että julkisin varoin ei voida tukea mitään toimintaa, joka aiheuttaa vahinkoa kansalaisille.

3.5 On tärkeää, että jätepuitedirektiivin puutteet eivät päädy kiertotaloutta koskeviin aloitteisiin. Esimerkkinä mainittakoon jäsenvaltioiden mahdollisuus vapautua erilliskeräystä koskevista velvoitteista siksi, että ne eivät teknisesti tai taloudellisesti pysty toteuttamaan sitä. Painopisteenä on oltava julkisen rahoituksen käyttäminen teknisten ongelmien ratkaisemiseen tai talouspoliittisten välineiden käyttö taloudellisten rajoitusten poistamiseksi parhaan käytännön vaihtoehdon toteuttamisen tieltä. Myrkyllisiä ainesosia sisältävien materiaalien kohdalla hävittäminen tai energiakäyttö on perusteltua uudelleenkäytön tai kierrätyksen sijasta.

3.6 Komission tiedonanto on selkeä askel eteenpäin kiertotalouden toimintasuunnitelmasta. Siinä asetetaan kunnianhimoiset tavoitteet jätteen energianhyödyntämismenetelmien tehostamiseksi ja jätehierarkian painotuksen lisäämiseksi eri menetelmien kiertoperiaatteenmukaisuuden määrittämisessä. Tiedonannon perustana olevassa lainsäädännössä ja erityisesti jätepuitedirektiivissä on kuitenkin vanhastaan puutteita, jotka aiheuttavat jatkossakin vaikeuksia ja heikentävät tiedonannon vaikutusta, jos niihin ei puututa. Jätteiden luokittelua on tarkistettava käyttäen perustana kenties mahdollisuuksia, joita uudet teknologiat tarjoavat jätteen energiahyödyntämiseen erikoistuneissa laitoksissa (esim. vahingoittunutta tomaattia ei saateta markkinoille, kun taas myymättä jäänyt tomaatti on jätettä). Tämä voi mahdollisesti koskea myös yhdyskuntien jätevesiviemärien lietteen käyttämistä mädättämisessä. Kiertotalouden toimintasuunnitelmassa on tavoitteena puuttua näihin asioihin, ja tämän olisi ilmettävä tarvittavina lainsäädännön muutoksina kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla.

3.7 Jätteen energianhyödyntämismenetelmien sijoittuminen jätehierarkiassa voi olla harhaanjohtavaa sen vuoksi, miten menetelmiä käsitellään lainsäädännössä. Sijoitus määräytyy pikemminkin lainsäädännössä esitettyjen määritelmien mukaan kuin energiahyödyntämismenetelmien todellisten vaikutusten tieteellisen analyysin pohjalta.

3.8 Tämän lisäksi tulevat vielä tekniset näkökohdat, jotka liittyvät jätepuitedirektiivissä esitettyjen määritelmien ja kynnysarvojen laskentamenetelmiin. Näillä laskentamenetelmillä määritellään erilaisten energiahyödyntämismenetelmien sijoittuminen jätehierarkiassa. Komission olisi tarkasteltava näitä yksityiskohtaisia laskelmia uudelleen, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat luotettavia erityisesti kiertotalouden mutta myös kestävän kehityksen tavoitteiden, energiaunionin ja Pariisin sopimuksen näkökulmasta.

3.9 EU:n jätelainsäädäntöön kuuluvat erilliskeräysvelvoitteet (7) ovat paremman jätehuollon toteuttamiseen vaikuttava keskeinen seikka.

3.10 Teknologian kehittymisen myötä tarjolla on jatkuvasti yhä parempia mahdollisuuksia tuotteiden ja energiavirtojen tehokkuuden maksimointiin, minkä seurauksena syntyy innovatiivisia ratkaisuja menetelmien tehostamiseksi.

3.11 Tavaroiden ja palveluiden kaikenkattava ekologinen suunnittelu osana yleiseurooppalaista järjestelmää saa aikaa sen, että jätteet vähenevät minimiin, kunhan kiertotalous on toteutunut. Ekologinen suunnittelu on tässä yhteydessä olennainen osatekijä, jotta tarjolla on saastuttamattomia, korjauskelpoisia, uudelleen käytettäviä, kierrätettäviä ja moduulirakenteisia tuotteita, ja se johtaa lopulta siihen, että jäte nykymerkityksessään häviää.

3.12 Edellä esitetyt seikat tarkoittavat sitä, että jätteenpolttolaitosten käytettävissä on yhä yksipuolisempaa jätettä, minkä vuoksi näille laitoksille tarkoitetut kansalliset tuet olisi poistettava vaiheittain eikä uusia alaan liittyviä investointeja pitäisi harkita, paitsi jos on kyse nykyisen infrastruktuurin ajanmukaistamisesta ja sen resurssi- ja energiatehokkuuden parantamisesta.

4. Jäännösjätteen energian hyödyntämisen menetelmät – oikean tasapainon löytäminen

4.1 On tärkeää olla luomatta korkeamman kierrätysasteen saavuttamista haittaavia infrastruktuuriesteitä investoimalla vanhentuneisiin ja energiatehokkuudeltaan huonoihin jätteen energiahyödyntämismenetelmiin.

4.2 Vuonna 2013 jäsenvaltioiden välillä kuljetettiin 2,5 megatonnia pääasiassa jäteperäistä polttoainetta energiakäyttöä varten (8).

4.3 Jätteen energiahyödyntämismenetelmien arvioinneissa on tiedostettava tämä liikenteen osuus, sillä kun se otetaan huomioon erilaisten jätehuoltomallien päästöjen mittauksessa, se voi olla määräävä tekijä menetelmän todellisten päästövaikutusten kannalta.

4.4 Jätteenpolttolaitosten levinneisyydessä on Euroopassa maantieteellinen jakolinja. Saksassa, Alankomaissa, Tanskassa, Ruotsissa ja Italiassa on eniten toiminnassa olevia ja aktiivisia jätteenpolttolaitoksia. Yleisesti ottaen monissa jäsenvaltioissa tukeudutaan edelleen liikaa kaatopaikkoihin. Tässä on tapahduttava muutos, jotta kiertotalouden toimintasuunnitelmaan liittyvässä jätelainsäädännössä määritellyt uudet haasteet saadaan ratkaistua ja tavoitteet saavutettua.

4.5 Jäsenvaltioiden, jotka tukeutuvat pitkälti kaatopaikkoihin ja joissa on vain vähän tai joissa ei ole lainkaan jätteenpolttolaitoksia, olisi keskityttävä ensin erilliskeräykseen. Erilliskeräys jätteen syntypaikalla on erittäin tärkeää, jotta voidaan saada laadukasta ja arvokasta jätettä kierrätystä varten, minkä vuoksi siihen on kannustettava.

4.6 Jäsenvaltioiden tasolla on kuitenkin monia esimerkkejä siitä, että erilliskeräysaste on korkea mutta vastaava kierrätysaste ei ole sen mukainen. Tämän selvän ristiriidan ratkaiseminen edellyttää kohdennettuja poliittisia välineitä.

4.7 Komission tiedonannossa kannustetaan jäsenvaltioiden hallituksia kohdentamaan rahoitustukea ja keskittymään strategioissa muihin suuntiin kuin jätteenpolttolaitoksiin. Tässä yhteydessä olisi tarkasteltava takaisinmaksuaikaa, raaka-aineen saatavuutta ja kapasiteettia naapurimaissa.

4.8 Naapurimaan jätteenpolttolaitoksen käyttö voi olla joissakin tapauksissa paras vaihtoehto, mutta ennen sitä olisi tehtävä kattava elinkaarianalyysi, jossa on erittäin tärkeää ottaa huomioon sekä taloudelliset että ympäristöön liittyvät kuljetuskustannukset.

4.9 Teknologian kehityksen valossa ja muutamia hyvin erityisiä tilanteita lukuun ottamatta on epätodennäköistä, että jätteenpoltto olisi resurssitehokkain tai paras käytännön ratkaisu jätehuollon haasteiden ratkaisemiseksi.

4.10 Eräissä jäsenvaltioissa on tällä hetkellä suuri määrä jätteenpolttolaitoksia, mikä on ristiriidassa korkeampiin kierrätystavoitteisiin pyrkimisen kanssa. Haasteena on saada nämä jäsenvaltiot siirtymään pois jätteenpoltosta keppi- ja porkkanataktiikkaan perustuvilla toimilla, joita ovat esimerkiksi — verojen käyttöönotto — tukijärjestelmien vaiheittainen lakkauttaminen — uusien laitosten käyttöönoton lykkääminen ja vanhempien käytöstä poistaminen.

4.11 ETSK korostaa, että yleisen jätteenpolttoveron käyttöön ottaminen tarjoamatta loppukäyttäjille helposti saatavilla olevia kohtuuhintaisia vaihtoehtoja johtaa vain kansalaisille koituvien kustannusten kasvuun. Veroja on taloudellisena välineenä käytettävä kohdennetusti ja järkevästi.

4.12 Kussakin jäsenvaltiossa on oltava tehokas menettely jätehuoltotoiminnan harjoittamista koskevien lupien hakemista ja myöntämistä varten.

5. Optimoidaan energian hyödyntämismenetelmien vaikutus EU:n ilmasto- ja energiatavoitteisiin kiertotaloudessa

5.1 ETSK on yhtä mieltä siitä, että jätehierarkian noudattaminen on edellytys sille, että jätteen energiahyödyntämisen avulla voidaan maksimoida kiertotalouden panos hiilestä irtautumiseen energiaunionistrategian ja Pariisin sopimuksen mukaisesti. Mädätyksen käyttäminen ajoneuvojen biometaanin tuottamista varten on sopusoinnussa Pariisin sopimuksen kanssa. Biometaanilla toimivat ajoneuvot voivat olla tehokas keino edistää pyrkimystä hiilivapaaseen liikenteeseen.

5.2 Jotta jätteen energiahyödyntämismenetelmien panos EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseen voidaan optimoida kiertotaloudessa, on varmistettava, että tarvittavien hyödyntämismenetelmien yhteydessä käytetään tehokkaimpia tekniikoita ja teknologioita. Tämä on sopusoinnussa komission uusiutuvia energialähteitä koskevaan direktiiviin ehdottamien muutosten kanssa; näitä perusteita olisi kuitenkin kannustettava soveltamaan kaikkiin uusiin laitoksiin niiden koosta riippumatta, mukaan lukien alle 20 MW:n laitokset.

5.3 Jätteenkeräykseen liittyvä verotus vaikuttaa kotitalouksien ja yritysten resursseihin yhä enemmän. Niinpä sitä tulisi soveltaa kaukonäköisesti ja ottaen ympäristönsuojelunäkökohdat huomioon.

5.4 Julkisella ja yksityisellä sektorilla tulisi olla mahdollisuus tehdä yhteistyötä pitkäkestoisten hankkeiden tiimoilta kiertoajattelun konkretisoimiseksi. Myös yritysten yhteiskuntavastuulla voi olla tärkeä rooli siirryttäessä kestäväpohjaisempiin jätehuoltovaihtoehtoihin.

5.5 EU:ssa siirtymistä kiertotalouteen on hidastanut oikeanlaisten hintasignaalien puute. Lisäksi siirtymistä hidastaa entisestään se, että kestämättömille tuotantojärjestelmille ja erityisesti fossiilisille polttoaineille myönnetään edelleen perusteettomia tukia (9). ETSK on tyytyväinen selvästi mainittuun yhteyteen koheesiopolitiikan varojen saannin ja sekä kansallisten ja alueellisten jätehuoltosuunnitelmien että kiertotaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman välillä.

5.6 Yhteyttä Euroopan strategisten investointien rahastosta myönnettävään rahoitukseen voitaisiin vahvistaa, jotta varmistetaan, että tuettavien investointien yhteydessä asetetaan etusijalle kiertotalouden toimintasuunnitelman tavoitteita edistävät mahdollisuudet. Voitaisiin harkita jonkinlaisia kannustimia asianmukaisen ketjun luomiseksi tuotantoketjun loppupäähän, kuten polttoaineen ja/tai uusioraaka-aineiden jakelu, tai muiden sellaisten tuotteiden luomiseksi, joille on mahdollisesti käyttöä.

6. Muut mahdollisuudet

6.1 Biometaani

6.1.1 Tiedonannossa mainitaan vaihtoehdot biokaasun tuottamiseksi anaerobisen mädätyksen avulla. Tämä tarjoaa eri jäsenvaltioille mahdollisuuksia, joita olisi käsiteltävä tarkemmin. Komission tuoreen arvion (10) mukaan biokaasun tuotanto EU:ssa voisi vähintään kaksinkertaistua ja mahdollisesti kolminkertaistua nykyisestä vuoteen 2030 mennessä.

6.1.2 Biokaasu on toimiva malli monissa jäsenvaltioissa, erityisesti Italiassa ja Saksassa. Nämä maat toimivat esimerkkeinä ja voivat myös tarjota arvokasta kokemusperäistä tietoa täytäntöönpanoon liittyvistä käytännön näkökohdista.

6.1.3 Biometaanin kustannukset ovat tätä nykyä korkeammat kuin fossiilisen metaanin kustannukset. Biometaanin käyttäminen on kuitenkin perusteltua, kun otetaan huomioon perimää vaurioittavista ja syöpää aiheuttavista aineista johtuvat epäsuorat kustannukset. Näitä aineita ovat esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden tuottamat typen oksidit ja öljysavukaasut (11).

6.1.4 Biometaanin mahdollisesti korkeammat kustannukset ovat ennen kaikkea linjassa niiden Pariisin sopimukseen kirjattujen tavoitteiden kanssa, joiden tarkoituksena on vähentää perinteisistä polttoaineista peräisin olevia kasvihuonekaasupäästöjä (12).

6.1.5 On erittäin tärkeää, että anaerobisessa mädätyksessä käytettävät raaka-aineet aiheuttavat vain vähän tai eivät lainkaan epäsuoria maankäytön muutoksia ja että ne eivät vaikuta kielteisesti elintarviketuotantoon. Paras sijainti biokaasulaitoksille on erittäin lähellä raaka-aineen (pääasiassa maatalousjäte) tuotantoa jätehuoltoa ja energiatarpeiden täyttämistä palvelevana ratkaisuna. Anaerobisten mädättämöiden rakentamista ja sen myötä kysynnän luomista raaka-aineen (joko jätteen tai viljelykasvien) uudelle tarjonnalle on vältettävä.

6.1.6 Biokaasulaitoksen sijainnilla on erittäin tärkeä merkitys. Tuotetulle energialle on osoitettava tehokas käyttötarkoitus, jotta tehokkaasti tuotettu energia ei mene hukkaan. On myös olennaisen tärkeää huomata, että anaerobiset mädättämöt eivät ole kaikille EU:n maatalousalueille soveltuva pakettiratkaisu, ja niitä pitäisi edistää vain siellä, missä on jo valmiiksi sellaista raaka-ainetta, jota pidetään tällä hetkellä ongelmallisena jätteenä.

6.1.7 Hyvin suunnitellun biokaasun tuotannon ja sen käyttöä koskevan infrastruktuurin kehittäminen voi olla kuitenkin erittäin tehokas keino maatalousjätteen ja mahdollisesti ympäristölle haitallisten ainesosien käsittelemiseksi ja turvallisen hävittämisen helpottamiseksi. Lisäksi sen avulla voidaan vastata yhteisöjen lämmitystä ja liikenteen polttoainetta koskeviin tarpeisiin.

6.1.8 Anaerobinen mädätys voi auttaa ratkaisemaan kansanterveyteen liittyviä kysymyksiä, tuottaa lannoitetta, vähentää päästöjä ja olla käytännön esimerkki kiertoajattelusta.

6.1.9 Anaerobinen mädätys voi olla tehokkaimmillaan silloin, kun sovelletaan kiertotalouden periaatteita ja erityisesti pienen kierron mallia, jossa mädättämön raaka-aine on peräisin paikallisista lähteistä ja tuotettu energia käytetään paikallisesti (lukuun ottamatta tilanteita, joissa polttoainetta käytetään kaasun muodossa kuorma-autoissa). Investointien on tuettava tavoitetta, jonka mukaan jätteen matka lyhennetään mahdollisimman lähelle nollaa kilometriä.

6.1.10 Osaksi kansallista tai alueellista energialähteiden yhdistelmää integroidun biokaasun tuotannon kehittämisen tehostavaa vaikutusta työllisyyteen ja talouteen olisi arvioitava ja korostettava. Lisäksi olisi pohdittava mahdollisuuksia helpottaa ja nopeuttaa hallinnollisia menettelyjä lupien myöntämiseksi biojätemädättämöiden rakennushankkeisiin.

6.1.11 Poliittinen ja taloudellinen tuki kaikki perusteet täyttäville hankkeille edistää innovointia ja voi olla yksi monista välineistä, jotka helpottavat siirtymistä vähähiiliseen talouteen.

6.1.12 Euroopan standardointikomitean (CEN) toimeksiannon M/475 tarkistusta olisi laajennettava siten, että myös muista kuin nykyään sallituista lähteistä peräisin olevaa biometaania, kuten kaatopaikkakaasusta, jätevedenpuhdistamossa syntyvästä kaasusta, lietteestä ja lajittelemattomasta yhdyskuntajätteestä sekä muusta jätteestä tuotettavaa biometaania, voidaan syöttää maakaasuverkkoihin. Tällaista biometaania on jo helposti saatavilla.

6.1.13 Euroopan strategisten investointien rahasto on ratkaisevan tärkeässä asemassa anaerobisten mädätysmenetelmien käyttöönotossa, kun on kyse hankkeista, jotka eivät vielä ole taloudellisesti kannattavia.

6.1.14 Olisi rohkaistava edistämään biokaasulla toimivien ajoneuvojen käyttöä samantyyppisin kannustimin, joita on vanhastaan käytetty fossiilisten polttoaineiden alalla. Näiden kannustinten olisi tuotava loppukäyttäjille hyötyä siten, että kuluttajille tarjotaan kohtuuhintaisia ja helposti käytettävissä olevia vaihtoehtoisia liikenneratkaisuja.

6.2 Toimintakulttuurin muutos ja valistus

6.2.1 Kulttuurierojen haaste on tunnustettava. Toimintatapoihin liittyviä muutoksia jätteiden erittelemiseksi niiden synnyinpaikalla olisi käsiteltävänä asiana, joka edellyttää toimintakulttuurin muutosta. Tämän aikaansaamiseksi voidaan käyttää monia välineitä, joista vähäisin ei ole nudge-ajattelu (13).

6.2.2 Olisi laadittava koordinoitu strategia, jonka avulla tiedotetaan jätehierarkian ensimmäisestä portaasta eli jätteiden syntymisen ehkäisemisestä.

6.2.3 Toimintatapoihin liittyvä muutos voidaan saada aikaan myös laatimalla ohjelmia näiden aiheiden käsittelemiseksi oppilaitoksissa. Tätä toimintamallia olisi sovellettava kaikilla koulutusjärjestelmän tasoilla lastentarhasta ja alakoulusta aina yliopistoihin ja työpaikalla tapahtuvaan koulutukseen saakka lasten ja yleensäkin kansalaisten opettamiseksi ja valistamiseksi pitkällä aikavälillä.

6.2.4 Yliopistot ja julkiset tahot voivat auttaa parantamaan uusien teknologioiden ja käytäntöjen legitimiteettiä ja toimia siten parhaiden käytänteiden malleina ja jätteen energiahyödyntämismenetelmien alueellisina lähettiläinä (14).

Bryssel 5. heinäkuuta 2017. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Georges DASSIS

(1) ETSK:n lausunto kiertotalouspaketista, kohta 4.3 (EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98).

(2) ETSK:n lausunto aiheesta ”Kestävä kehitys: EU:n sisä- ja ulkopolitiikkojen kartoitus”, kohta 4.3.5.5 (EUVL C 487, 28.12.2016, s. 41).

(3) Komission tiedonanto ”Kierto kuntoon – kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” (COM(2015) 614 final) 2. joulukuuta 2015.

(4) David Coady, Ian Parry, Louis Sears, Baoping Shang, How Large Are Global Energy Subsidies?, IMF Working Papers, WP/15/105, toukokuu 2015.

(5) Euroopan komissio, Optimal use of biogas from waste streams An assessment of the potential of biogas from digestion in the EU beyond 2020, maaliskuu 2017.

(6) ETSK:n lausunto kiertotalouspaketista, kohta 4.3 (EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98).

(7) Direktiivi 2008/98/EY ja erityisesti sen 11 (paperi, metalli, muovi, lasi ja rakennus- ja purkujäte) ja 22 (biojäte) artikla (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

(8) European Topic Centre on Waste and Materials in a Green Economy (ETC/WMGE), Assessment of waste incineration capacity and waste shipments in Europe, tammikuu 2017.

(9) David Coady, Ian Parry, Louis Sears, Baoping Shang, How Large Are Global Energy Subsidies?, IMF Working Papers, WP/15/105, toukokuu 2015.

(10) Euroopan komissio, Optimal use of biogas from waste streams An assessment of the potential of biogas from digestion in the EU beyond 2020, maaliskuu 2017.

(11) COM(2017) 11 final – 2017/04 (COD).

(12) ”L’opera loda l’artefice”, kuten Machiavelli sanoi.

(13) ETSK:n lausunto aiheesta ”Nudge-ajattelun soveltaminen EU-politiikassa” (EUVL C 75, 10.3.2017, s. 28).

(14) Tästä on esimerkkejä useissa eri jäsenvaltioissa, ja yksi niistä on Irlannissa sijaitseva University College Cork, jolla on omat pienimuotoiset, tutkimuskäytössä olevat anaerobiset mädättämönsä.