[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 31.8.2010

KOM(2010) 449 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE

Euroopan unionin toimielimien palveluksessa olleille, palvelussuhteensa päättymisen jälkeen työttömiksi jääneille entisille väliaikaisille ja sopimussuhteisille toimihenkilöille tarkoitetun yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoitustilanne vuosina 2006–2008

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE

Euroopan unionin toimielimien palveluksessa olleille, palvelussuhteensa päättymisen jälkeen työttömiksi jääneille entisille väliaikaisille ja sopimussuhteisille toimihenkilöille tarkoitetun yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoitustilanne vuosina 2006–2008

TIIVISTELMÄ

Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan 11 kohdan ja 96 artiklan 11 kohdan mukaan komissio esittää neuvostolle kahden vuoden välein kertomuksen yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmän ja sen erityisen työttömyysvakuutusrahaston rahoitustilanteesta. Tämä kertomus koskee vuosia 2006–2008, mutta vertailun vuoksi siinä mainitaan järjestelmällisesti myös vuotta 2005 koskevat tiedot.

Työttömyysvakuutusrahaston taloudellinen tilanne on tällä hetkellä tyydyttävä, sillä kirjanpidon perusteella voidaan todeta, että kertyneet varat ovat lisääntyneet, sillä vuoden 2005 lopussa niitä oli 9 205 000 euroa ja vuoden 2008 lopussa 16 160 000 euroa.

Muuta henkilöstöä koskevat uudet palvelussuhteen ehdot tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004. Uusien sääntöjen nojalla perustettiin sopimussuhteisen toimihenkilön toimi ja muutettiin merkittävästi työttömyysrahaston jäsenmaksuja, jäseniä ja korvausten myöntämiskriteerejä koskevia sääntöjä. Tämän vuoksi järjestelmä oli vuosina 2005–2008 siirtymävaiheessa, eikä sen toiminta näytä normalisoituneen vielä jakson loppuun mennessä. Tämä koskee muun muassa tulevien edunsaajien määrän kehitystä, jota on seurattava säännöllisesti.

Sopimussuhteisen toimihenkilön toimen perustamisen ja EU:n virastojen henkilöstömäärän lisääntymisen seurauksena työttömyysrahaston jäsenmaksut ja menot olivat vuonna 2008 kaksinkertaiset vuoteen 2005 verrattuna. Rahaston tulot lisääntyivät voimakkaasti vuonna 2006 ja hieman vähemmän vuosina 2007 ja 2008. Menot sen sijaan lisääntyivät erityisesti vuosina 2007 ja 2008. Tulojen ja menojen epäsuhtaisuuden vuoksi vuotuinen ylijäämä, joka vuonna 2005 oli ollut 755 000 euroa, paisui niin, että se oli vuonna 2006 peräti 3 410 000 euroa ja vuonna 2007 edelleen 2 275 000 euroa. Vuonna 2008 tulos oli kuitenkin 330 000 euroa alijäämäinen.

LAINSÄÄDÄNTÖKEHYS

Järjestelmän kuvaus

Kun uudet henkilöstösäännöt tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004, lakattiin soveltamasta vanhaa työttömyysvakuutusjärjestelmää , joka oli voimassa vuodesta 1985 huhtikuuhun 2004.

Vanhan järjestelmän mukaan työttömyysriskiltä on suojattu palvelussuhteensa päättävät väliaikaiset toimihenkilöt. Yhteisön työttömyysvakuutusjärjestelmästä maksettava korvaus täydentää niitä kansallisia sosiaalietuuksia, joihin entiset toimihenkilöt ovat oikeutettuja. Jos palvelussuhde on kestänyt vähintään kuusi kuukautta, väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus työttömyyskorvaukseen 24 kuukauden ajalta. Täydentävälle yhteisön työttömyyskorvaukselle on määritetty sekä enimmäis- että vähimmäismäärä, joita ei ole missään vaiheessa tarkistettu. Työttömyysrahastosta maksetaan myös työntekijän sairausvakuutusmaksut yhteisön sairausvakuutusjärjestelmään (5,1 % työttömän henkilön perusviitepalkasta).

Vanhaa järjestelmää voidaan asianomaisen pyynnöstä soveltaa edelleen siirtymäkauden ajan niihin väliaikaisiin toimihenkilöihin, jotka ovat jo työttöminä, ja myös sopimuksiin, jotka on tehty ennen 1. päivää toukokuuta 2004 ja jotka ovat päättyneet sen jälkeen.

Uutta järjestelmää on sovellettu vuoden 2004 toukokuusta lähtien. Se kattaa palvelussuhteen päättymistä mahdollisesti seuraavan työttömyysriskin myös uuden henkilöstöryhmän eli sopimussuhteisten toimihenkilöiden (ST) osalta.

Uuden järjestelmän mukaan väliaikainen tai sopimussuhteinen toimihenkilö voi saada työttömyyskorvausta jaksolta, jonka pituus on enintään kolmannes palvelussuhteen kestosta, kuitenkin enintään 36 kuukautta. Korvauksen enimmäismäärää (jota sovelletaan 7. työttömyyskuukaudesta alkaen) ja väliaikaisten toimihenkilöiden osalta myös vähimmäismäärää on tarkistettu. Sopimussuhteisten toimihenkilöiden korvauksiin sovelletaan eri enimmäis- ja vähimmäismääriä kuin väliaikaisten toimihenkilöiden korvauksiin. Niitä tarkistetaan tästedes vuosittain (kuten palkkoja).

Lainsäädäntö

- Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a artikla, lisätty 27 päivänä syyskuuta 1985 annetun neuvoston asetuksen (EHTY, ETY Euratom) N:o 2799/85 33 artiklalla (EYVL L 265, 8.10.1985), sellaisena kuin se on muutettuna 22 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 723/2004 (EUVL L 124, 27.4.2004).

- Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä kuin virkamiehiä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan täytäntöönpanosäännösten vahvistamisesta 13 päivänä tammikuuta 1988 annettu komission asetus (EHTY, ETY, Euratom) N:o 91/88 (EYVL L 11, 15.1.1989).

- Komission 14 päivänä heinäkuuta 1988 antama säädös, jota koskevan yhteisen sopimuksen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti on vahvistanut 4 päivänä heinäkuuta 1989, Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan 10 kohdan täytäntöönpanemiseksi annettujen, väliaikaisille toimihenkilöille tarkoitetun työttömyyskorvauksen myöntämistä koskevien säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

- Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 96 artikla ja näiden ehtojen liitteen 5 artikla, lisätty 22 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 723/2004 (EUVL L 124, 27.4.2004).

- Palkkojen, eläkkeiden ja muiden lisien vuotuista tarkistamista koskevat asetukset.

TYÖTTÖMYYSRAHASTON TALOUDELLINEN TILANNE

Työttömyysrahaston tilanne esitetään jäljempänä kahdella eri tavalla. Kohdassa 1 (Kirjanpitotilanne) luvut esitetään niin kuin ne ilmenevät kirjanpidossa: kukin rahoitustoimi on kohdennettu siihen vuoteen, jona se on merkitty kirjanpitoon (Kirjanpitotilanne). Eräät tulot ja menot liittyvät kuitenkin toimiin, jotka ovat tapahtuneet jo kirjanpitomerkintää edeltävänä vuonna. Kohdassa 2 (Rahoitustilanne) luvut esitetään suoriteperusteisen kirjanpidon mukaisesti kohdennettuina siihen vuoteen, jona kyseiset tulot ja menot ovat aiheutuneet.

Kirjanpitotilanne: tulokset ja kumulatiivinen saldo vuosina 2005–2008

Taulukossa 1 esitetään yhteenveto tuloista ja menoista niin kuin ne on merkitty kirjanpitoon sekä niiden perusteella laskettu tulos.

Kohdassa ”Työttömyyskorvaukset” mainitut määrät sisältävät aina työttömyyskorvauksen perusosan, kaikki perhelisät sekä (vanhan järjestelmän osalta) korjauskertoimen vaikutuksen. Summasta on vähennetty kaikki kansalliset sosiaalietuudet (kansalliset työttömyyskorvaukset, perhe-etuudet, sairaus- ja äitiyspäivärahat yms.).

Yhteisön sairausvakuutusjärjestelmän (RCAM) maksut maksetaan suoraan yhteisön työttömyysrahastosta (5,1 % työttömän henkilön perusviitepalkasta). Sen vuoksi yhteisön työttömyyskorvauksesta ei vähennetä työntekijän sairausvakuutusmaksuja.

[pic]

Työttömyysrahaston tuloja ja menoja hallinnoidaan kahden välineen avulla: tulot ja korvausmaksut merkitään käyttötilille, jolle kertyvä ylijäämä sijoitetaan eri määräaikaistileille.

Taulukon 2 ensimmäisessä osassa esitetään käyttötilin rahoitustoimet ja toisessa osassa määräaikaistilien tulokset sekä käyttö- ja määräaikaistilien väliset tilisiirrot. Kolmannessa osassa esitetään näiden kahden tilin konsolidoidut tulokset.

[pic]

Ylijäämä kasvoi 40 prosenttia vuonna 2006 ja 23 prosenttia vuonna 2007. Vuonna 2008 se supistui 1 prosentin. Kirjanpidon perusteella voidaan todeta, että rahaston taloudellinen tilanne on tällä hetkellä tyydyttävä, sillä kertynyt ylijäämä oli vuonna 2008 lähes 16,2 miljoonaa euroa.

Taulukossa 3 ja kaaviossa 1 mainitaan myös edellisessä kertomuksessa käsitellyn viisivuotiskauden yhteenlasketut tulokset, jotta kumulatiivisen saldon kehitystä voidaan tarkastella pitkällä aikavälillä (1985–2008).

[pic]

[pic]

Rahoitustilanne: tulokset vuosina 2005–2008

Tietyt tulot, jotka on vastaanotettu ja merkitty kirjanpitoon vuoden N alussa, ovat pidätyksiä vuoden N-1 lopussa maksetuista palkoista. Samoin tietyt työttömyyskorvaukset, jotka on maksettu ja merkitty kirjanpitoon vuoden N alussa, kattavat vuoden N-1 loppuun ajoittuvia työttömyysjaksoja. Suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti nämä kirjanpitomerkinnät olisi kohdennettava varainhoitovuoteen N-1.

Taulukossa 4 ja kaaviossa 2 nämä tulot ja menot on esitetty näiden periaatteiden mukaisesti, jolloin voidaan tarkastella työttömyysrahaston vuotuista rahoitustilannetta.

[pic]

[pic]

Vuonna 2006 tulot lisääntyivät edellisvuoteen verrattuna huomattavasti (36 %), ja kasvu jatkui vuosina 2007 (15 %) ja 2008 (12 %). Menot puolestaan vähenivät vuonna 2006 (- 5 %), mutta lisääntyivät huomattavasti vuosina 2007 (45 %) ja 2008 (48 %). Tulojen ja menojen epäsuhdan vuoksi tulos oli vuosina 2006 ja 2007 selvästi ylijäämäinen, mutta vuonna 2008 hieman alijäämäinen. Alijäämää kuitenkin tasoittavat sijoitetuista varoista saadut korot. Kaaviossa 3 esitetään vuosien 2005–2008 tulos ja korot.

[pic]Tämä tulojen ja menojen kehitys johtuu pääasiassa uusien virastojen perustamisesta ja siitä, että vuonna 2004 perustettiin uusi henkilöstöryhmä, sopimussuhteiset toimihenkilöt, joiden työsuhde on määräaikainen (enintään kolme vuotta). Sopimussuhteisten toimihenkilöiden rekrytointi vuosina 2004–2007 lisäsi rahaston tuloja, mutta ei vaikuttanut välittömästi menoihin. Sen sijaan ensimmäisten sopimusten päättyminen ja siitä alkanut oikeus työttömyyskorvaukseen lisäsi menoja huomattavasti vuodesta 2007 alkaen.

Rahoitustilanne: menojen ja tulojen erittely toimielimittäin ja kaikkien virastojen osalta vuosina 2005–2008

Taulukossa 5 esitetään menot ja tulot jaoteltuina toimielimittäin ja virastojen kesken (virastoja tarkastellaan yhtenä kokonaisuutena).

Ensimmäisessä osassa esitetään todelliset määrät ja toisessa osassa kunkin toimielimen ja virastojen osuus prosentteina suhteessa kokonaismenoihin ja -tuloihin.

[pic]