2009
JÄTEVESIEN KÄSITTELYYN  
LIITTYVIEN RAKENNETOIMIMENOJEN VAIKUTTAVUUS OHJELMAKAUSILLA 
19941999 JA 20002006EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
Erityiskertomus  nro 3TAAJAMIEN JÄTEVEDET JA JÄTEVESILIETTEET VOIVAT VAIKUTTAA 
EUROOPAN JÄRVIEN, JOKIEN, RANNIKKO JA POHJAVESIEN SEKÄ MAAPERIEN LAATUUN. TÄSTÄ SYYSTÄ EU ON HYVÄKSYNYT USEITA DIREKTIIVEJÄ JA MYÖS OSARAHOITTANUT YHDYSKUNTAJÄTEVESIÄ KÄSITTELEVIEN PUHDISTAMOJEN RAKENTAMISTA.  TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ANALYSOI, OVATKO EU:N  OSARAHOITTAMAT PUHDISTAMOT RIITTÄVÄN TULOKSEKKAITA JÄTEVEDEN KÄSITTELYSSÄ JA KÄYTETÄÄNKÖ PUHDISTAMOJEN 
TUOTTAMA LIETE ASIANMUKAISESTI. KERTOMUKSESSA PEREHDYTÄÄN 
MYÖS KOMISSION TOIMIIN.
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
FI
QJ-AB-09-003-FI-C
ISBN 978-92-9207-263-6
ISSN 18310958
ld904920_FI_coverBT.indd   1 20/05/09   10:55:41
EU-julkaisujen tilaukset
EU-julkaisuja voi ostaa
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)• kirjakaupasta julkaisun nimen, julkaisijan ja/tai ISBN-numeron perusteella•  suoraan myyntiedustajiltamme, joiden yhteystiedot ovat saatavissa internetistä 
http://bookshop.europa.eu tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
Ilmaisjulkaisuja voi tilata• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)•  Euroopan komission edustustoista tai lähetystöistä, joiden yhteystiedot 
ovat saatavissa internetistä http://ec.europa.eu/ tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
ld904920_FI_coverBT.indd   2 20/05/09   10:55:42
JÄTEVESIEN 
KÄSITTELYYN LIITTYVIEN RAKENNETOIMIMENOJEN VAIKUTTAVUUS OHJELMAKAUSILLA 19941999 JA 20002006Erityiskertomus  nro 3   2009
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
ld904920_FI_insideFI.indd   1 20/05/09   10:59:18
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–20062
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
P. +352 4398-45410
F. +352 4398-46430
Sähköposti: euraud@eca.europa.eu
Internet : http://www.eca.europa.eu
Erityiskertomus  nro 3   2009
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä 
Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2009
ISBN 978-92-9207-263-6
© Euroopan yhteisöt, 2009
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Belgium
ld904920_FI_insideFI.indd   2 20/05/09   10:59:18
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–20063
SISÄLLYS
Kohdat
 SANASTO
IX TIIVISTELMÄ
114  JOHDANTO
14   YMPÄRISTÖKYSYMYSTEN TAUSTAA
513   EU:N HALLINTOTAPA JA YHTEISRAHOITUS
14  JÄTEVEDEN KÄSITTELYN PIIRIIN KUULUVAT TAAJAMAT
1519  TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA
2056  HUOMAUTUKSET
2028    OVATKO EU:N OSARAHOITTAMAT PUHDISTAMOT RIITTÄVÄN TULOKSEKKAITA JÄTEVEDEN KÄSITTELYSSÄ?
2021 TAUSTAA
22  USEIMPIEN PUHDISTAMOJEN TOIMINTAKAPASITEETTI OLI ASIANMUKAINEN…
23  … MUTTA JOTKIN PUHDISTAMOT TOIMIVAT HUOMATTAVASTI KAPASITEETTIAAN ALHAISEMMALLA TEHOLLA…
24  … JA YHDEN PUHDISTAMON KAPASITEETTI EI RIITTÄNYT
2526  SUURIN OSA PUHDISTAMOISTA TUOTTI EUVAATIMUSTEN MUKAISTA POISTOVETTÄ
2728  POISTOVEDEN LAADUN VALVONTA: TOIMINTATIEDOT YLEISESTI OTTAEN HYVÄKSYTTÄVIÄ, MUTTA JONKIN 
VERRAN PARANTAMISEN VARAA
2938   KÄYTETÄÄNKÖ PUHDISTAMOJEN TUOTTAMA LIETE ASIANMUKAISESTI?
2930 TAUSTAA3133  KAKSI KOLMASOSAA TARKASTETUISTA PUHDISTAMOISTA SIJOITTI PUHDISTAMOLIETTEEN EU:N SUOSITTAMIEN 
KÄYTÄNTÖJEN MUKAISESTI
34  TYYDYTTÄVIÄ TULOKSIA PUHDISTAMOLIETEDIREKTIIVIN VAATIMUKSIIN NÄHDEN
3536  ONKO DIREKTIIVIÄ TARPEEN TARKISTAA?
3738  LIETTEEN SIJOITTAMISEN VALVONTA: JÄSENVALTIOIDEN TOIMIVISSA PUHDISTAMOISSA JA VALVONTAELIMISSÄ 
JONKIN VERRAN PARANTAMISEN VARAA
3956   ONKO KOMISSIO TEHTÄVÄNSÄ TASALLA?
3940 TAUSTAA
4145  HANKKEIDEN TUTKINTAA YHDENMUKAISTETTAVA4648  TULOSSEURANTAA PARANNETTAVA4956  EU:N YMPÄRISTÖPERIAATTEISIIN KIINNITETTÄVÄ ENEMMÄN HUOMIOTA
5766   PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
5860   JÄTEVEDEN KÄSITTELY
6163   PUHDISTAMOLIETTEEN KÄSITTELY JA SIJOITTAMINEN
6466   KOMISSION TOIMINNAN VAIKUTTAVUUS
  LIITE  YHDYSKUNTAJÄTEVEDEN KÄSITTELYÄ KUVAAVA KAAVIO
 KOMISSION VASTAUKSET
ld904920_FI_insideFI.indd   3 20/05/09   10:59:19
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–2006
ld904920_FI_insideFI.indd   4 20/05/09   10:59:19
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–20065
SANASTO
Asukasvastineluku (avl) : Kvantitatiivinen ilmaus, joka kuvaa jäteveden aiheuttamaa saas-
tekuormitusta määrittämällä ”vastaavan” ihmismäärän, joka tuottaa vaikutukseltaan saman-
suuruisen jätemäärän. Yksi avl vastaa yhden asukkaan tuottamaa jätevesikuormitusta.
Direktiivi yhdyskuntajätevesien käsittelystä : Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, 
annettu 21 päivänä toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40).
Ennalta varautumisen periaate : Ennalta varautumisen periaate tarkoittaa sitä, että mikäli 
tietty toiminta tai politiikka saattaa aiheuttaa vakavaa tai pysyvää haittaa ihmisille tai ympä-ristölle, tieteellisen konsensuksen puuttuessa siitä, että haittaa ei aiheudu, todistustaakka asiassa on tahoilla, jotka kannattavat toimiin ryhtymistä. Joissakin oikeusjärjestelmissä, esimerkiksi Euroopan unionin lainsäädännössä, ennalta varautumisen periaate on myös lainsäädännön yleinen periaate, jonka noudattaminen on pakollista.
Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) : Rahoitusväline, jonka avulla edistetään taloudellista 
ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:n alueiden välillä. EAKR:n tukitoimenpiteet pannaan täytäntöön lähinnä suuren määrän hankkeita kattavien toimenpideohjelmien avulla.
Haavoittumiselle altis alue : Vesialue tai sen osa, joka on vaarassa rehevöityä. Haavoittumi-
selle alttiiden alueiden asianmukainen yksilöinti on olennaista, sillä sen perusteella määrite-tään, minkätyyppinen jäteveden käsittely on tarpeen rehevöitymistä aiheuttavien ainesosien vähentämiseksi. Haavoittumiselle alttiilta alueilta on poistettava typpi ja/tai fosfori.
Koheesiorahasto : Rahoitusväline, jonka avulla vahvistetaan taloudellista ja sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta rahoittamalla ympäristö- ja liikennealan hankkeita jäsenvaltioissa, joi-
den asukaskohtainen BKTL on alle 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Koheesiorahasto pantiin alun perin täytäntöön Espanjassa, Kreikassa, Irlannissa ja Portugalissa. Irlanti ei ole ollut oikeutettu koheesiorahaston tukeen 1. tammikuuta 2004 alkaen.
Normaalit alueet : Vesistö tai sen osa, jota ei uhkaa rehevöityminen.
Ohjelmakausi : Monivuotinen toimintakehys, jonka puitteissa rakennerahastojen ja kohee-
siorahaston menot suunnitellaan ja toteutetaan.
Poisto- tai päästövesi : Käsitelty jätevesi, joka päästetään purkuvesistönä toimivalle valuma-
alueelle.
ld904920_FI_insideFI.indd   5 20/05/09   10:59:19
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–20066
Primäärikäsittely : Mekaaninen vaihe, jonka yhteydessä jätevedestä erotellaan suuret 
lietehiukkaset.
Puhdistamoiden omat tarkistukset : Säännölliset tarkistukset, joita operaattori suorittaa 
osana yhdyskuntajätevesien käsittelystä vastaavan puhdistamon jokapäiväistä toimintaa. Tarkistusten avulla valvotaan päästöveden laatua ja lietteen sisältöä.
Puhdistamolietedirektiivi : Neuvoston direktiivi 86/278/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 
1986, ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdistamolietettä maan-viljelyssä (EYVL L 181, 4.7.1986, s. 6).
Rakennetoimet : Tässä kertomuksessa rakennetoimilla tarkoitetaan Euroopan aluekehitys-
rahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta rahoitettavia tukitoimenpiteitä.
Rehevöityminen : Ravinteiden, etenkin typpi- ja fosforiyhdisteiden rikastuminen veteen 
kiihdyttää levien kasvua, mikä johtaa veden happipitoisuuden alenemiseen ja alkuperäisten vesikasvien, kalojen ja muiden vesieliöiden katoamiseen.
Riippumattomat tarkastukset : Riippumattomien viranomaisten suorittamat tarkastukset 
(kansallisella, alueellisella tai valuma-alueen tasolla). Tarkastuksissa valvotaan päästöveden laatua sekä lietteen ja sen sijoituspaikkana olevan maaperän sisältöä.
Sekundäärinen käsittely : Biologinen vaihe, jonka yhteydessä jätevettä käsitellään biologi-
sesti hajoavien saastuttavien orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi.
Taajama : Alue, jolla väestö ja/tai taloudelliset toiminnot ovat keskittyneet siinä määrin, että 
yhdyskuntajätevedet voidaan kerätä ja ohjata yhdyskuntajätevesiä käsittelevään puhdista-moon tai purkupaikkaan.
Tertiäärinen käsittely : Biologinen/kemiallinen vaihe, jota sovelletaan tarvittaessa käsitel-
lyn jäteveden ravinnepitoisuuden alentamiseen ennen sen päästöä rehevöitymisvaarassa oleviin purkuvesistöihin.
Toimenpideohjelma : Komission hyväksymä asiakirja, jossa asetetaan yhdenmukaiset pai-
nopisteet, joihin keskitytään monivuotisten tukitoimenpiteiden avulla. Painopisteet voidaan panna täytäntöön yhden tai useamman rakennerahaston tai vaihtoehtoisesti muiden rahoi-tusvälineiden ja Euroopan investointipankin avulla.
ld904920_FI_insideFI.indd   6 20/05/09   10:59:19
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–20067
Vaikuttavuus : Saavutettujen tulosten ja asetettujen tavoitteiden välisen suhteen mitta.
Valuma-alue : Maa-alue, josta kaikki pintavalunta virtaa purojen, jokien ja mahdollisesti 
järvien kautta mereen yksittäisen jokisuun, joen suualueen tai suistoalueen kautta.
Vesipuitedirektiivi : Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päi-
vänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).
Yhdyskuntajätevesiä käsittelevä puhdistamo : Jäteveden käsittelyprosesseja tarjoava infra-
struktuuri. Prosessien tarkoituksena on vähentää puhdistamoon tulevien taajamien jätevesien aiheuttamaa saastumista hyväksyttävälle tasolle ennen niiden päästöä purkuvesistöihin.
ld904920_FI_insideFI.indd   7 20/05/09   10:59:19
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–20068
TIIVISTELMÄ
I
Taajamien jätevedet ja jätevesilietteet voi-
vat vaikuttaa Euroopan järvien, jokien, ran-nikkovesien, maaperien sekä pohjavesien  laatuun. EU on hyväksynyt useita direktiivejä 
ja myös osarahoittanut yhdyskuntajätevesiä käsitteleviä puhdistamoja koheesiorahaston 
ja EAKR:n avulla. Tämä on lisännyt huomat-tavasti jäteveden käsittelyn piiriin kuuluvan taajamien väestön määrää.
II
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus  keskittyi koheesiorahaston ja EAKR:n avulla ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006  
Espanjassa, Portugalissa, Kreikassa ja Irlan-nissa rahoitettuihin puhdistamoihin; suu-rin osa tämän alan menoista kohdistuu  mainittuihin maihin. Tässä kertomuksessa  esitettävät tarkastuspäätelmät perustuvat  komission hallinto- ja valvontajärjestelmien tutkimiseen ja 73 puhdistamon toiminnan  
arviointiin. Lisäksi perehdyttiin jäteveden  
käsittelyn sivutuotteena syntyvän puhdis-tamolietteen sijoittamiseen sekä komission toimintaan jätevesialalla.
III
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että raken-
netoimet ovat yleisesti ottaen edistäneet  
jätevesien käsittelyä tarkastuskohteena  olleissa neljässä jäsenvaltiossa.
IV
Rakennetoimien avulla osarahoitetut puh-distamot toimivat yleisesti ottaen riittävän 
hyvin. Joidenkin puhdistamojen havaittiin  
kuitenkin alittavan toimintakapasiteettinsa, ja pienessä osassa tapauksia poistoveden  laatu ei vastannut EU-vaatimuksia.
ld904920_FI_insideFI.indd   8 20/05/09   10:59:19
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–20069
V
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että  
on kiinnitettävä enemmän huomiota sen  varmistamiseen, että puhdistamoilla on  asianmukainen liitäntä viemäriverkostoon  
ja että puhdistamojen vastaanottama teolli-suuden jätevesi on esikäsitelty vaatimusten 
mukaisesti.
VI
Tilintarkastustuomioistuin totesi puhdis-
tamolietteen tarkastuksen perusteella,  että suurin osa tarkastuskohteena olleissa  neljässä jäsenvaltiossa yhteisrahoitetuista  
puhdistamoista sijoitti lietteen EU:n suo-
sittamien uudelleenkäyttömenetelmien  
mukaisesti, joskin pieni osa puhdistamoista 
oli valinnut muita kuin uudelleenkäyttöme-
netelmiä, mikä ei ole yhtä kestävä ratkaisu. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös,  
että joissakin lietteen sijoittamisen valvon-
taan liittyvissä näkökohdissa on parantami-sen varaa.
VII
Nykyinen puhdistamolietedirektiivi on peräi-sin vuodelta 1986, joten siinä ei ole huomioi-
tu alalla sittemmin tapahtunutta kehitystä. Direktiivin mahdollisen tarkistuksen yhtey-dessä on otettava huomioon kaikki ehdotet-tavista uusista tukitoimenpiteistä aiheutuvat 
kustannukset sekä niistä saatavat hyödyt ja muihin EU-politiikkoihin mahdollisesti koh-
distuvat vaikutukset.
VIII
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että  komissio voisi tarkistaa avustushakemukset 
yhdenmukaisemmin. Tämä helpottuisi, jos  
arviointiprosessia varten laadittaisiin sisäi-set ohjeet ja tarkistuslistat.TIIVISTELMÄ
IX
Tilintarkastustuomioistuin totesi niin  
ikään, että komission on hankkeiden lop-puraportteja tutkiessaan perehdyttävä  paremmin tuloksiin ennen loppumaksun  
suorittamista. Jos vaadittuja tietoja ei toi-miteta tai odotettuja tuloksia saavuteta,  
komission on toteutettava asianmukaisia  seurantatoimenpiteitä.
X
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että vesi-alueiden hyvän ekologisen tilan säilyminen edellyttää, että painotetaan aiempaa enem-män EU:n ympäristöperiaatteita: saastuttaja maksaa ja saasteiden päästöä on vähennet-
tävä niiden lähteellä.
ld904920_FI_insideFI.indd   9 20/05/09   10:59:19
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200610
1 Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 
konsolidoitu toisinto, 174 artikla 
(EYVL C 325, 24.12.2002, s. 1).
2 Neuvoston direktiivi 91/271/ETY.
3 Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, 
14 artikla.
4 Neuvoston direktiivi 86/278/ETY.
5 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2000/60/EY.JOHDANTO
YMPÄRISTÖKYSYMYSTEN TAUSTAA
 1.  Perustamissopimuksen mukaan yhteisön ympäristöpolitiikalla myötävai-
kutetaan ympäristön laadun säilyttämiseen, suojeluun ja parantami-
seen. Yhteisön ympäristöpolitiikka perustuu ennalta varautumisen  
periaatteelle sekä periaatteille, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava niiden  lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava
1.
 2.  Taajamien jätevedet ja jätevesilietteet voivat vaikuttaa Euroopan järvien, 
jokien, rannikko- ja pohjavesien sekä maaperien laatuun. Keskeiset alaan sovellettavat EU:n lainsäädäntövälineet ovat seuraavat:
yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettu direktiivi a) 2, jonka  
mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikissa taajamissa 
on niiden koosta riippuen 31. joulukuuta 2000 tai 31. joulukuuta 2005 mennessä jätevesien viemäröintijärjestelmä ja että jätevesiin 
kohdistetaan vähintään biologinen (sekundäärinen) käsittely ja 
haavoittumiselle alttiilla alueilla myös tehokkaampi (tertiääri-nen) käsittely. Asianmukaisen yhdyskuntajätevesien käsittelyn  
tavoitteena on valvoa ja vähentää orgaanisten ja epäorgaanis-ten saastuttavien yhdisteiden määrä hyväksyttävälle tasolle,  
mukaan lukien mahdollisesti läheisten vesialueiden rehevöity-mistä aiheuttavat yhdisteet sekä yhdisteet, jotka aiheuttavat  terveysriskejä vesialueita uimiseen käyttäville henkilöille; direk-
tiivissä edellytetään myös jäteveden käsittelyssä syntyvän lietteen 
uudelleenkäyttöä
3
puhdistamolietedirektiivi b) 4, jossa määritetään lietteen ja maaperän 
näytteenottoon ja analysointiin sovellettavat säännöt ja asetetaan rajat maaperän raskasmetallipitoisuuksille sekä enimmäismää-rät, joita raskasmetalleja voidaan vuosittain maaperään sijoittaa. Direktiivin tavoitteena on säännellä ja kannustaa puhdistamoliet-
teen käyttöä maataloudessa siten, että sen haitalliset vaikutukset 
kasvillisuuteen, eläimiin ja ihmisiin voidaan estää
vesipuitedirektiivi c) 
5, joka koskee valuma-alueiden veden ja ekosys-
teemien laadun turvaamista ja seurantaa. Direktiivissä edelly-
tettiin luokittelujärjestelmien ja seurantaverkon perustamista  
vuoteen 2006 mennessä, vesipiirin hoitosuunnitelmien julkai-semista vuonna 2009 sekä ympäristötavoitteiden saavuttamista pääsääntöisesti vuoteen 2015 mennessä.
ld904920_FI_insideFI.indd   10 20/05/09   10:59:19
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200611
6 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös N:o 1600/2002/
EY, tehty 22 päivänä 
heinäkuuta 2002, kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön 
toimintaohjelmasta (EYVL L 242, 
10.9.2002, s. 1).
7 Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 
konsolidoitu toisinto, 5 artikla: 
”yhteisö toissijaisuusperiaatteen 
mukaisesti toimii vain siinä 
tapauksessa ja siinä laajuudessa 
kuin jäsenvaltiot eivät voi 
riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, 
jotka suunnitellun toiminnan 
laajuuden tai vaikutusten takia 
voidaan tämän vuoksi toteuttaa 
paremmin yhteisön tasolla”. 3.  Yhdyskuntajätevesien käsittelyä kuvaavassa kaaviossa luodaan lyhyt 
katsaus jäteveden käsittelyyn ja lietteen sijoittamiseen liittyviin pro-
sesseihin; asiaa koskevat selvitykset esitetään liitteessä .
 4.  Kuudennen ympäristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman6 mukaan 
jätevesihuolto lukeutuu EU:n painopistealoihin ohjelmakaudella  2002–2012.
EU:N HALLINTOTAPA JA YHTEISRAHOITUS
 5.  Ympäristönsuojelu kuuluu jäsenvaltioiden ja yhteisön jaetun toimivallan 
aloihin, joten yhteisön mahdollisten toimien yhteydessä on nouda-
tettava toissijaisuusperiaatetta7.
 6.  Ympäristödirektiivejä sovelletaan koko Euroopan unionin alueella. Direk-
tiivien säännösten noudattaminen saattaa edellyttää investointihank-keita, jotka vaihtelevat sen mukaan, minkätasoista jäteveden käsittelyä poistoveden päästöjen kohteena olevien vesistöjen tila edellyttää ja 
minkätyyppistä välineistöä tarvitaan (esimerkiksi pumppuasemia tai 
lietekuivureita). Kustannukset voivat vaihdella pienen taajaman alle 10 miljoonasta eurosta suuren kaupunkikeskuksen 200 miljoonaan  euroon; mittakaavaetujen seurauksena asukaskohtaiset kustannukset 
laskevat puhdistamon koon mukaan (ks. laatikko 1 ).
ESIMERKKEJÄ TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTAMISTA 
YHTEISRAHOITETUISTA HANKKEISTA
Espanjassa eräs hanke sai koheesiorahastolta osarahoitusta; hankkeen avulla tuettiin neljää kylää, joiden asu-
kasmäärä oli 10 000. Hankkeeseen sisältyi yhdyskuntajätevedenpuhdistamo, jossa suoritetaan sekundääristä 
ja  tertiääristä käsittelyä, 18 kilometriä viemäriputkia ja kuusi pumppuasemaa. Hankekustannukset olivat 
5,5  miljoonaa euroa, josta EU:n avustuksen osuus oli 4,3 miljoonaa euroa.
Portugalissa koheesiorahaston osarahoitusta saaneen uuden puhdistamon kustannukset olivat 22,8 miljoonaa euroa. 
Laitos oli tarkoitettu 250 000 asukkaan jätevesien sekundääriseen käsittelyyn ja veden desinﬁ  ointiin; EU:n avus-
tuksen kokonaismäärä oli 19,4 miljoonaa euroa.
Kreikassa koheesiorahasto osarahoitti puhdistamon huomattavia kunnostustöitä 3,7 miljoonan asukkaan kau-
pungissa; kunnostustöiden myötä puhdistamossa voitiin suorittaa pelkän primäärikäsittelyn lisäksi sekundää-
ristä ja tertiääristä käsittelyä. Hankekustannukset olivat 202,2 miljoonaa euroa, josta EU:n avustuksen osuus oli 135,0 miljoonaa euroa.LAATIKKO 1
ld904920_FI_insideFI.indd   11 20/05/09   10:59:20
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200612
 7.  Puhdistamojen rakennuskustannuksiin voi saada rakennetoimitukea. 
Tavoite 1 -alueilla avustuksen osuus voi nousta 85 prosenttiin8. EU:n 
taloudellisen tuen kokonaismäärä oli 10,6 miljardia euroa ohjelma-kaudella 2000–2006
9; yli 50 prosenttia menoista kohdistui neljään  
jäsenvaltioon (Espanja, Portugali, Kreikka ja Irlanti). Ohjelmakaudelle 
2007–2013 suunnattavien määrärahojen kokonaismäärä on 13,9 mil-
jardia euroa, josta 9,1 miljardia euroa kohdistuu 12:een uuteen  jäsenvaltioon. 
 8.  Kahdella Euroopan komission pääosastolla – ympäristöasioiden pää-
osastolla ja aluepolitiikan pääosastolla – on merkittävä asema jäte-veden ja puhdistamolietteen käsittelyhankkeiden hyväksymisessä ja seurannassa.
 9.  Ympäristöasioiden pääosasto vastaa EU:n ympäristöpolitiikasta jätevesien 
käsittelyn alalla. Pääosaston on seurattava puhdistamojen toimintaa 
päästövesien laadun ja lietteen sijoittamisen osalta ja käynnistettävä tarvittaessa määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä.
 10.  Aluepolitiikan pääosasto vastaa EU:n aluepolitiikan määrärahoista jäsen-
valtioiden kanssa tapahtuvan yhteishallinnoinnin kautta. Puhdista-moja osarahoitetaan tämän toimintapolitiikan puitteissa kahden eri 
rahoitusvälineen avulla: koheesiorahasto ja Euroopan aluekehitysra-hasto (EAKR)
10.8 Tavoitteen 1 yhteydessä 
edistetään sellaisten alueiden 
kehitystä ja rakennesopeutusta, 
joiden kehitys oli jäljessä keskiarvosta (asukaskohtainen 
BKT alle 75 prosenttia 
EU:n keskiarvosta). Kaksi 
kolmasosaa rakennerahastojen 
tukitoimenpiteistä liittyi tavoitteeseen 1; aloitteen piiriin 
kuuluu lähes 20 prosenttia 
Euroopan unionin koko 
väestömäärästä. Ohjelmakaudella 
2000–2006 näille alueille 
myönnettävän avustuksen 
enimmäisosuus on EAKR:n 
hankkeiden kohdalla 75 prosenttia 
ja koheesiorahaston hankkeiden 
tapauksessa 85 prosenttia.
9 Komissiolla ei ole tietoa 
ohjelmakaudelta 1994–1999, sillä 
EAKR:oa koskevat tiedot olivat 
tuolloin saatavissa ainoastaan 
jäsenvaltioiden tasolla.
10 Puhdistamojen yhteisrahoitus 
hyväksyttiin myös ehdokasmaiden kohdalla liittymistä valmistelevan 
rakennepolitiikan välineen (ISPA) 
avulla. Hankkeet muutettiin 
koheesiorahaston hankkeiksi 
jäseneksi liittymisen yhteydessä.
ld904920_FI_insideFI.indd   12 20/05/09   10:59:20
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200613
 11.  Komissio tutkii kaikki jäsenvaltioiden esittämät, koheesiorahaston hank-
keita ja suuria EAKR:n hankkeita koskevat hakemukset11; tavoitteena 
on varmistaa, että hakemukset on täytetty oikein ja että ne ovat EU-direktiivien mukaisia. Komissio on laatinut koheesiorahastoa ohjelma-kaudella 2000–2006 koskevan oppaan, jonka tarkoituksena on tukea 
jäsenvaltioita tukihakemusten laadinnassa. Aluepolitiikan pääosaston tehtävänä on tutkia yksittäisten rahoitettavien hankkeiden laatu, tar-
vittaessa muita pääosastoja (erityisesti ympäristöasioiden pääosas-toa) konsultoiden.
 12.  Hankkeen yhteisrahoituspäätöksessä ilmaistaan annettavan tuen määrä 
ja ehdot, jotka on täytettävä. Kun koheesiorahaston hanke on saatettu päätökseen, edunsaajan on loppumaksun saadakseen toimitettava  loppuraportti, jossa kuvataan toteutettuja hanketoimia ja esitetään alustava arvio siitä, onko odotetut tulokset saavutettu
12. Asetuksessa 
ei edellytetä erityisten loppuraporttien laatimista suurista EAKR:n  
hankkeista. Raporteissa, jotka laaditaan toimenpideohjelmista, joihin suuret EAKR:n hankkeet kuuluvat, on kuitenkin oltava erillinen niitä 
koskeva luku.
 13.  Muiden EAKR:n hankkeiden tapauksessa komission tehtävänä on ai-
noastaan toimenpideohjelmien arviointi ja hyväksyminen; komissio ei käsittele yksittäisiä hankkeita.
JÄTEVEDEN KÄSITTELYN PIIRIIN KUULUVAT TAAJAMAT
 14.  Yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan direktiivin voimaantulo sekä 
EU:n huomattava taloudellinen tuki13 ovat osaltaan vaikuttaneet sii-
hen, että jäteveden sekundäärisen ja tertiäärisen käsittelyn piiriin  
kuuluvan kaupunkiväestön osuus on kasvanut huomattavasti (ks.  
määritelmä liitteessä ). Tämä on erityisen ilmeistä niissä neljässä  
jäsenvaltiossa, joihin kohdistui yli 50 prosenttia yhdyskuntajäteve-sien käsittelyn täytäntöönpanoon ohjelmakaudella 2000–2006 tar-koitetuista EU:n menoista ( taulukot 1 ja 2 ).11 Ohjelmakaudella 1994–1999 
suuriksi hankkeiksi määriteltiin 
hankkeet, joissa yhteisön tukea 
määritettäessä huomioon otettavat kokonaiskustannukset ylittävät 
pääsääntöisesti 25 miljoonaa 
ecua, kun kyse on sijoituksista 
infrastruktuuriin, ja 15 miljoonaa 
ecua, kun kyse on tuottavista sijoituksista. Ohjelmakaudella 
2000–2006 suurten hankkeiden 
määritelmä kattoi hankkeet, 
joiden rahastojen rahoitusosuutta 
määritettäessä huomioon 
otettavat kokonaiskustannukset 
ovat yli 50 miljoonaa euroa. 
Ohjelmakaudella 2007–2013 
ympäristöhankkeille asetettu raja 
on 25 miljoonaa euroa.
12 Neuvoston asetus (EY) 
N:o 1164/94, annettu 
16 päivänä toukokuuta 1994, 
koheesiorahastosta (EYVL L 130, 
25.5.1994, s. 1), sellaisena kuin 
se on viimeksi muutettuna 
asetuksella (EY) N:o 1265/1999 
(EYVL L 161, 26.6.1999, s. 62).
13 Neljässä tarkastuskäynnin 
kohteena olleessa jäsenvaltiossa 
yhdyskuntajätevesien käsittelyn 
täytäntöönpanoon tarvittavista 
taloudellisista resursseista yli 
50 prosenttia oli peräisin EU:lta.
ld904920_FI_insideFI.indd   13 20/05/09   10:59:20
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200614
SEKUNDÄÄRISTÄ KÄSITTELYÄ SUORITTAVIEN PUHDISTAMOJEN PIIRIIN KUULUVIEN 
TAAJAMIEN ASUKKAIDEN OSUUDEN KEHITYS
JäsenvaltioOhjelmakauden 1994–1999
alussaOhjelmakauden 2000–2006
lopussa
Irlanti120 % (1994) 87 % (2006)
Espanja241 % (1995) 77 % (2005)
Portugali332 % (1994) 80 % (2006)
Kreikka4< 20 % (1994) 85 % (2005)
1 Ympäristönsuojeluvirasto (EPA) – Office of Environmental Enforcement : Irlannin 
yhdyskuntajätevesien päästöjä koskevat raportit vuosilta 2002–2003 ja 2004–2005. Vuotta 2006 koskevat luvut toimittanut viranomainen: Department of Environment, Heritage and 
Local Government .
2 Vuoden 1995 tietojen osalta yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin 
16 artiklan mukaisesti laadittu, Espanjan viranomaisten komissiolle toimittama kertomus (lokakuu 2004) ja vuoden 2005 osalta ympäristöministeriöltä saatu arvio.
3  Veden ja jäteveden käsittelyä koskeva strateginen suunnitelma (2007–2013).
4 Ympäristöministeriö – vesialasta vastaavan pääyksikön ( Central Water Agency ) arvio.TAULUKKO 1
SEKUNDÄÄRISTÄ JA TERTIÄÄRISTÄ KÄSITTELYÄ SUORITTAVIEN PUHDISTAMOJEN 
PIIRIIN KUULUVIEN ASUKKAIDEN OSUUDEN KEHITYS HAAVOITTUMISELLE ALTTIILLA ALUEILLA SIJAITSEVISSA TAAJAMISSA  
JäsenvaltioOhjelmakauden 1994–1999
alussa (1995)1Ohjelmakauden 2000–2006
lopussa
Irlanti 2 % 8 % (2006)2
Espanja 3 % 84 % (2005)3
Portugali 0 % 63 % (2005)4
Kreikka 6 % 55 % (2006)5
1 OECD:n ympäristötiedot (Compendium 2006).
2 Ympäristönsuojeluvirasto (EPA) on arvioinut vuoden 2006 ja Department of Environment 
vuoden 2009 osalta, että osuus nousee 80 prosenttiin.
3 Ympäristöministeriö.
4 Instituto da Água I. P. (INAG I. P.) on arvioinut, että osuus nousee 78 prosenttiin vuonna 
2008.
5 Ympäristöministeriö – vesialasta vastaava pääyksikkö ( Central Water Agency ). Vuoteen 
2007 mennessä osuus oli noussut 97 prosenttiin.TAULUKKO 2
ld904920_FI_insideFI.indd   14 20/05/09   10:59:20
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200615
TARKASTUKSEN SISÄLTÖ 
JA LÄHESTYMISTAPA
 15.  Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida jäteveden käsittelyyn liittyvien 
rakennetoimien menojen vaikuttavuutta ohjelmakausilla 1994–1999 
ja 2000–2006.
 16.  Tilintarkastustuomioistuin esitti seuraavat kolme kysymystä:
Ovatko EU:n osarahoittamat puhdistamot riittävän tuloksekkaita a) 
jäteveden käsittelyssä?
Käytetäänkö puhdistamojen tuottama liete asianmukaisesti? b) 
Huolehtiiko komissio asianmukaisesti hankkeiden valinnasta,  c) 
tulosten seurannasta loppuraporttien analysoinnin avulla sekä  
ympäristökysymyksiin liittyvien periaatteiden edistämisestä?
 17.  Tarkastus toimitettiin Euroopan komissiossa ja neljässä jäsenvaltiossa: 
Espanjassa, Portugalissa, Kreikassa ja Irlannissa. Ohjelmakaudella  1994–1999 yhteisö suuntasi yhteensä 5,2 miljardia euroa mainittujen 
maiden jätevedenkäsittelyhankkeisiin, ja ohjelmakaudella 2000–2006 
vastaava määrä oli 5,9 miljardia euroa. Tarkastus toimitettiin touko-
kuun 2007 ja maaliskuun 2008 välisenä aikana.
 18.  Tarkastuksessa arvioitiin 73 toimivan, mainituilla ohjelmakausilla yhteis-
rahoitetun puhdistamon toimintaa.
 19.  Tarkastuksessa tutkittiin komission noudattamat hankkeiden hyväksymis-, 
valvonta- ja seurantamenettelyt. Tilintarkastustuomioistuin haastat-teli jäsenvaltioissa paikallis-, alue- ja kansallistason viranomaisia,  
jotka vastaavat puhdistamojen suunnittelusta, valinnasta, toiminnasta 
sekä seurannasta. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikan päällä 
26 hanketta ( taulukko 3 ). Tarkastuksissa oli mukana puhdistamojen 
toiminnan, ylläpidon ja valvonnan alan riippumattomia asiantunti-joita. Asiakirjatarkastukset kohdistettiin 47 puhdistamoon. Alan vii-
tearvojen ja parhaiden käytäntöjen yksilöimistä ja vertailua silmällä 
pitäen tarkastettiin joidenkin EU:n ulkopuolisten maiden soveltamat 
standardit (Yhdysvallat, Sveitsi, Kanada, Australia ja Japani).
ld904920_FI_insideFI.indd   15 20/05/09   10:59:21
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200616
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUKSEN YHTEYDESSÄ PAIKAN PÄÄLLÄ 
TARKASTETUT JÄTEVEDENPUHDISTAMOT SIJAINNIN JA RAHOITUSLÄHTEEN MUKAAN JAOTELTUINA
Koheesiorahasto EAKR Yhteensä
Espanja 516
Portugali 516
Kreikka 606
Irlanti 628
Yhteensä 22 4 26TAULUKKO 3
ld904920_FI_insideFI.indd   16 20/05/09   10:59:21
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200617
OVATKO EU:N OSARAHOITTAMAT PUHDISTAMOT 
RIITTÄVÄN TULOKSEKKAITA JÄTEVEDEN KÄSITTELYSSÄ?
TAUSTAA
 20.  Kotitalousvesien ja esikäsiteltyjen teollisuuden vesien käsittelyn tarkoi-
tuksena on vähentää saasteiden määrä hyväksyttävälle tasolle, jotta ne voidaan turvallisesti siirtää purkuvesistöihin. Poistoveden laatua 
valvotaan vesinäytteiden avulla.
 21.  Tilintarkastustuomioistuin tutki:
oliko puhdistamoiden toimintakapasiteetti asianmukainen a) 
oliko tuotetun poistoveden laatu hyväksyttävä b) 
valvottiinko puhdistamojen toimintaa riittävästi. c) 
USEIMPIEN PUHDISTAMOJEN TOIMINTAKAPASITEETTI OLI 
ASIANMUKAINEN…
 22.  Tarkastuskäynnin kohteena olleista 26 puhdistamosta 18:n katsottiin 
toimivan tyydyttävästi kapasiteettiin nähden; käyttöaste oli yli 50 pro-
senttia. Kyseisissä tapauksissa kotitalouksilla ja teollisilla käyttäjillä oli asianmukainen liitäntä puhdistamoon.
… MUTTA JOTKIN PUHDISTAMOT TOIMIVAT HUOMATTAVASTI 
KAPASITEETTIAAN ALHAISEMMALLA TEHOLLA…
 23.  Alle 50 prosentin kapasiteetilla toimivia puhdistamoja voidaan pitää 
alihyödynnettyinä. Tilintarkastustuomioistuimen otoksessa oli seit-
semän tällaista puhdistamoa; puhdistamojen vajaakäyttö voidaan  
selittää seuraavasti14:HUOMAUTUKSET
14 Kaksi puhdistamoa toimi 
35 prosentin kapasiteetilla, neljä noin 40 prosentin kapasiteetilla 
ja yhden toimintakapasiteetti oli 
45 prosenttia.
ld904920_FI_insideFI.indd   17 20/05/09   10:59:21
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200618
Kuudessa tapauksessa seitsemästä vajaakäyttö johtui verkoston a) 
viimeistelyyn liittyneistä ongelmista; useilla kotitalouksilla ja teol-lisilla käyttäjillä ei ollut liitäntää puhdistamoihin, vaikka ne olivat olleet toiminnassa viisi vuotta tai kauemmin. Näin ollen kaikkea 
alueella syntynyttä jätevettä ei käsitelty. 
Seitsemäs puhdistamo toimi suunniteltua alhaisemmalla kapasi- b) 
teetilla paikallisten teollisuuslaitosten häviämisen takia; tämän seurauksena käsiteltäväksi tulevan veden määrä väheni jyrkästi.
… JA YHDEN PUHDISTAMON KAPASITEETTI EI RIITTÄNYT
 24.  Yksi puhdistamo toimi täydellä kapasiteetilla alueen odottamattoman 
nopean talouskasvun johdosta. Tämän seurauksena puhdistamon  kapasiteetti ei tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin suo-
rittamisajankohtana riittänyt jätevesimäärän käsittelyyn. Puhdistamoa 
on määrä laajentaa vuosina 2009–2010, mutta tällä hetkellä se ei pysty 
käsittelemään kunnolla kaikkea puhdistamoon tulevaa jätevettä.
SUURIN OSA PUHDISTAMOISTA TUOTTI EUVAATIMUSTEN 
MUKAISTA POISTOVETTÄ
 25.  Tilintarkastustuomioistuin arvioi poistoveden laatua tarkastuskohteena 
olleissa 73 puhdistamossa yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan direktiivin vaatimusten perusteella
15. Direktiiviä verrattiin puolestaan 
taloudelliselta ja sosiaaliselta kehitykseltään vastaavissa EU:n ulko-
puolisissa maissa voimassa oleviin säännöksiin. Poistoveden laatu  
oli EU-vaatimusten mukaista 64 tapauksessa; tulokset on esitetty  taulukossa 4 .15 Neuvoston direktiivin 91/271/ETY 
liitteessä I olevissa taulukoissa 1 
ja 2 esitetään puhdistamoista johdettavaa jätevettä koskevat 
vaatimukset seuraavilta osin: 
biokemiallinen hapen kulutus 
(BOD5), kemiallinen hapen kulutus 
(COD), kiintoaine normaaleilla 
alueilla ja lisäksi haavoittuvien 
alueiden osalta kokonaisfosfori ja/tai kokonaistyppi (ks. liite ).
ld904920_FI_insideFI.indd   18 20/05/09   10:59:21
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200619
TARKASTUSOTOKSEEN KUULUNEIDEN PUHDISTAMOJEN TOIMINTA POISTOVEDEN 
LAATUA KOSKEVIIN EUVAATIMUKSIIN NÄHDEN 
Tarkastetut 
puhdistamotEU-vaatimukset 
täyttyvät selkeästi EU-vaatimukset 
täyttyvät niukasti EU-vaatimukset 
eivät täyty
Espanja 1 9 973
Irlanti 18 12 5 1
Portugali 1 8 864
Kreikka 18 12 5 1
Yhteensä 73 41 23 9
% 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 %TAULUKKO 4
ESIMERKKEJÄ EUVAATIMUKSET TÄYTTÄVISTÄ PUHDISTAMOISTAKUVAT 14
Kuva 1: Psyttalian puhdistamo Kreikassa Kuva 2: Febrosin puhdistamo Portugalissa
Kuva 3: Leónin puhdistamo Espanjassa Kuva 4: Droghedan puhdistamo Irlannissa
ld904920_FI_insideFI.indd   19 20/05/09   10:59:21
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200620
 26.  Kuten taulukosta 4  käy ilmi, poistoveden laatu ei täyttänyt EU-vaatimuk-
sia yhdeksässä tapauksessa; kyseisissä tapauksissa havaittiin seuraavia ongelmia:
teollisuuden jätevedet olisi yleensä esikäsiteltävä ennen niiden a) 
päästöä kunnalliseen viemäriverkostoon; tavoitteena on välttää 
puhdistamojen toimintaongelmat. Neljässä puhdistamossa, jotka 
eivät täyttäneet EU-vaatimuksia, ongelmat johtuivat pääasiassa siitä, että puhdistamot vastaanottivat teollisuuslähteistä vettä, joka ei ollut täysin esikäsiteltyä, ja joissakin tapauksissa operaat-toreille ei ollut ilmoitettu heidän vastaanottamansa jäteveden  koostumusta (ks. laatikko 2 )
joidenkin puhdistamojen toiminnasta vastasivat paikalliset viran- b) 
omaiset, joilla ei ollut riittäviä resursseja tai asiantuntemusta;  heidän käytössään ei myöskään ollut mekanismeja, joiden avulla he olisivat saaneet tietoja parhaista käytännöistä 
muissa tapauksissa toiminnan heikkous johtui siitä, että rehe- c) 
vöitymistä aiheuttavia ravinteita ei kyetty poistamaan riittävän hyvin, koska asianmukainen ravinteiden poistamiseen tarkoitettu 
välineistö puuttui.
POISTOVEDEN LAADUN VALVONTA: TOIMINTATIEDOT 
YLEISESTI OTTAEN HYVÄKSYTTÄVIÄ, MUTTA JONKIN VERRAN 
PARANTAMISEN VARAA
 27.  Tarkastuskäynnin kohteena olleissa 26 puhdistamossa puhdistamon ope-
raattorin suorittamat tarkastukset olivat yleensä yhdyskuntajäteve-
sien käsittelystä annetussa direktiivissä määritettyjen standardien  
mukaisia tarkastusten tiheyden ja käytettyjen näytteenottomenetel-mien osalta. Etenkin pienemmissä puhdistamoissa havaittiin kuitenkin 
joitakin puutteita:
ESIMERKKEJÄ TEOLLISUUDEN JÄTEVEDEN PUUTTEELLISESTA ESIKÄSITTELYSTÄ
Espanjassa tarkastetuista kolmesta standardit alittavasta puhdistamosta kahden kohdalla operaattorit toivat esille kuukausittaisissa toimintaraporteissaan, että teollisuuslaitokset kanavoivat puhdistamoihin käsittelemätöntä jätevettä, mikä vaikeutti toimintaa. Näistä kahdesta puhdistamosta toisessa suoritettiin vuonna 2006 yhteensä 93 omaa tarkastusta, joista 74:ssä havaittu poikkeama yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetussa direktiivissä määritettyihin rajoihin nähden oli yli 100 prosenttia.
Portugalissa kahdessa neljästä puhdistamosta, jotka eivät täyttäneet EU-vaatimuksia, teollisuuslaitokset laskivat 
poistovettä suoraan kunnalliseen viemäriverkostoon eivätkä suorittaneet asianmukaista esikäsittelyä. Operaattorit 
olivat tietoisia tilanteesta, ja asia oli pantu merkille myös puhdistamon toiminnan valvonnasta vastaavan riippu-
mattoman elimen raporteissa.LAATIKKO 2
ld904920_FI_insideFI.indd   20 20/05/09   10:59:26
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200621
16 Direktiivi 91/271/ETY, liite I, 
D kohta.
17 Direktiivi 86/278/ETY ja direktiivi 
91/271/ETY.yhdessä tapauksessa puhdistamon omien tarkastusten tiheys oli a) 
riittämätön (vuonna 2006 suoritettiin viisi tarkastusta, vaikka vaa-dittu määrä oli 12)
kolmessa tapauksessa käytetty näytteenottomenetelmä ei ollut  b) 
direktiivin mukainen (tapauksissa sovellettiin kertanäytettä, vaikka 
direktiivissä edellytetään 24 tunnin ajalta otettavaa kokoomanäy-
tettä tai virtaukseen suhteutettua näytettä).
 28.  Tarkastuksen aikana havaittiin lukuisia hyviä käytäntöjä, jotka ylittivät 
direktiivin vaatimukset:
sellaisten puhdistamojen operaattorit, joiden asukasvastine- a) 
luku oli yli 50 000, suorittivat enemmän omia tarkastuksia kuin  
direktiivissä edellytettiin (edellytetty määrä oli 24 tarkastusta)16. 
Tarkastettuihin puhdistamoihin kuului 14 tällaista puhdistamoa; vuosittain otettujen näytteiden määrä vaihteli 38:n ja 365:n  välillä
kolme tarkastuskäynnin kohteena olleista neljästä jäsenvaltiosta b) 
soveltaa päästölupiin perustuvaa järjestelmää, jonka yhteydessä 
määritetään päästöveteen kunkin puhdistamon tapauksessa sovel-
lettavat vaatimukset (osalla kyseisissä jäsenvaltioissa tarkastus-
käynnin kohteena olleista puhdistamoista ei kuitenkaan ollut  
lupia, ja joidenkin luvat olivat vanhentuneet). Neljäs tarkastukseen kuulunut jäsenvaltio käynnisti lupajärjestelmän vuonna 2008.
KÄYTETÄÄNKÖ PUHDISTAMOJEN TUOTTAMA LIETE 
ASIANMUKAISESTI?
TAUSTAA
 29.  Jäteveden käsittely aiheuttaa poistovesipäästöjä ja tuottaa puhdistamo-
lietettä. EU kannustaa käyttämään puhdistamolietettä lannoitteena17, 
sillä käsitelty puhdistamoliete on hyvä fosforin, typen ja kaliumin  lähde. Puhdistamolietteen käyttö lannoitteena on taloudellisesti jär-kevää viljelijän kannalta, merkitsee hyvää olemassa olevien resurssien 
käyttöä ja hyödyttää samalla myös maaperää. Puhdistamoliete saattaa 
kuitenkin sisältää myös haitallisia aineita, joiden osuus on pidet-tävä hyväksyttävällä tasolla, jotta liete voidaan käyttää ja sijoittaa turvallisesti.
ld904920_FI_insideFI.indd   21 20/05/09   10:59:26
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200622
18 Neuvoston direktiivi 75/442/ETY, 
annettu 15 päivänä heinäkuuta 
1975, jätteistä (EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39).
PUHDISTAMOLIETTEEN SIJOITTAMINEN TARKASTUSOTOKSEEN KUULUNEISSA 
PUHDISTAMOISSA 
EU:n suosittelemat 
uudelleenkäyttö-
menetelmätMuut kuin uudelleenkäyttömenetelmät
Yhteensä
Maahan-
imeytysPoltta-
minenYhdyskunta-
jätteen 
kaatopaikatVaras tointi 
puhdista-
mon 
alueelle Muut
Espanja 1 6 0201 1 9
Irlanti 1 7 0100 1 8
Portugali 1 4 0130 1 8
Kreikka 01 1 4 21 1 8
Yhteensä 4 711 85 27 3TAULUKKO 5 30.  Tilintarkastustuomioistuin tutki,
sijoitettiinko liete turvallisesti. EU kannustaa a) 18 lietteen turvallista 
uudelleenkäyttöä maataloudessa ja energian tuottamisessa liet-
teen polttamisen avulla; lietteen sijoittaminen yhdyskuntajätteen 
kaatopaikoille on mahdollista, joskin sitä pidetään vähiten kes-tävänä vaihtoehtona 
olivatko tiettyjen vaarallisina pidettyjen aineiden pitoisuudet liet- b) 
teessä ja maaperässä turvallisella tasolla tapauksissa, joissa liete käytettiin maataloudessa
saatiinko toimivissa puhdistamoissa sekä jäsenvaltioissa suoritet- c) 
tavan valvonnan avulla riittävä varmuus siitä, että puhdistamoliete on sijoitettu turvallisesti.
KAKSI KOLMASOSAA TARKASTETUISTA PUHDISTAMOISTA 
SIJOITTI PUHDISTAMOLIETTEEN EU:N SUOSITTAMIEN KÄYTÄNTÖJEN MUKAISESTI
 31.  Tarkastusotokseen kuului yhteensä 73 puhdistamoa, joista osa noudatti 
EU:n suosittamia uudelleenkäyttömenetelmiä. Uudelleenkäyttömene-
telmiä noudattaneista puhdistamoista 47 kohdisti uudelleenkäytön 
maatalouteen, ja yksi puhdistamo oli valinnut energian tuottamisen lietteen polttamisen avulla (ks. taulukko 5 ).
ld904920_FI_insideFI.indd   22 20/05/09   10:59:26
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200623
ESIMERKKEJÄ PUHDISTAMOLIETTEEN SIJOITTAMISESTAKUVAT 5 JA 6
Kuva 5: EU kannustaa uudelleenkäyttöä 
maatalousmaillaKuva 6: Heikko käytäntö: varastointi tarkastuskäynnin 
kohteena olleen puhdistamon alueelle 32.  Loput 25 puhdistamoa sovelsivat muita kuin uudelleenkäyttömenetelmiä 
useista eri syistä:
Kreikka kehittelee parhaillaan puhdistamolietteen sijoittamista  a) 
koskevaa kansallista suunnitelmaa, mutta tarkastuksen toimit-
tamisajankohtana ei ollut olemassa kansallista eikä alueellista  
suunnitelmaa, ja tarkastuskohteena olleista 18 kreikkalaisesta  
puhdistamosta 14 sijoitti puhdistamolietteensä yhdyskuntajät-
teen kaatopaikoille 
Joillakin Kreikan ja Portugalin puhdistamoilla ei ole toteuttamis- b) 
kelpoista lietteen sijoittamisstrategiaa; tämä koskee erityisesti  kunnallisia puhdistamoja. Tilanne on johtanut lietteen varas-tointiin puhdistamojen alueelle ja yhdessä tapauksessa hylät-tyyn kaivokseen. Eräällä suurella kreikkalaisella puhdistamolla ei 
ollut voimassaolevaa lietteen sijoittamista koskevaa sopimusta, 
minkä seurauksena puhdistamon alueelle varastoitiin vuosittain 
13 450 tonnia lietettä ( kuva 6 ).
ld904920_FI_insideFI.indd   23 20/05/09   10:59:26
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200624
EU:N SUOSITTAMIEN KÄYTÄNTÖJEN MUKAISESTI UUDELLEENKÄYTETYN 
PUHDISTAMOLIETTEEN OSUUDEN KEHITYS1
JäsenvaltioOhjelmakauden 
1994–1999 alkuOhjelmakauden 
2000–2006 loppuUudelleenkäyttö-
menetelmä 
Irlanti 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005) Maatalous/maaperä
Espanja 46 % (1997) 66 % (2003) Maatalous
Portugali 30 % (1995) 42 % (2005) Maatalous
Kreikka 0 % (1997)0 % (2005) / 50 % 
(vuoden 2007 puoliväli)2Energia (polttaminen)
1 Puhdistamolietettä koskevat raportit, joita jäsenvaltiot laativat puhdistamolietedirektiivin 17 artiklan 
mukaisesti.
2 Ympäristöministeriön arvio.TAULUKKO 6 33.  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puhdistamolietteen sijoittamistie-
toja tutkiessaan, että EU:n suosittama lietteen uudelleenkäyttö oli  lisääntynyt huomattavasti tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsen-valtioissa ( taulukko 6  ja laatikko 3 ).
ESIMERKKI TAPAUKSESTA, JOSSA JÄSENVALTIO KANNUSTI NOUDATTAMAAN 
EU:N SUOSITTAMAA KÄYTÄNTÖÄ 
Irlannissa saavutettu toimintateho oli osittain sen ansiota, että maa pani puhdistamolietedirektiivin täytäntöön laa-
timalla ja soveltamalla ohjeita, joissa määritetään puhdistamolietteen käsittelyn ja sijoittamisen parhaat käytännöt. 
Yhdet ohjeet keskittyivät tehokkaiden lietteen hallinnointisuunnitelmien laadintaan paikallisviranomaisia varten, 
ja kaksi muuta opasta käsitteli lietteen turvallista sijoittamista maatalousmaille; oppaisiin sisältyi myös vaatimus, 
jonka mukaan viljelijöiden on käytettävä ravinteiden hallinnointisuunnitelmaa ( Nutrient Management Plan ).LAATIKKO 3
ld904920_FI_insideFI.indd   24 20/05/09   10:59:28
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200625
ESIMERKKEJÄ PUHDISTAMOLIETTEEN SISÄLTÄMIEN MUIDEN YHDISTEIDEN 
PITOISUUKSIEN TARKISTUKSISTA  
Irlannissa tarkastuskäynnin kohteena olleista kahdeksasta puhdistamosta kolme testasi säännöllisin väliajoin ﬂ  uo-
ridi-, arseeni-, seleeni- ja magnesiumpitoisuudet. Jotkin puhdistamot testasivat myös polysyklisten aromaattisten hiilivetyjen ja polykloorattujen bifenyylien pitoisuuksia.
Portugalissa teollisuuden vesiä vastaanottavien puhdistamojen tuottamasta lietteestä on vuodesta 2006 alkaen 
pitänyt tarkistaa orgaanisten yhdisteiden ja dioksiinien pitoisuudet. Tarkastuskäynnin kohteena olleista kuudesta 
puhdistamosta neljä on toiminut näin.LAATIKKO 4TYYDYTTÄVIÄ TULOKSIA PUHDISTAMOLIETEDIREKTIIVIN 
VAATIMUKSIIN NÄHDEN
 34.  Paikan päällä kolmessa jäsenvaltiossa tarkastettujen, lietteen maaperään 
sijoittamista soveltavien puhdistamojen tapauksessa tutkittiin labora-
toriokokeilla puhdistamolietteen ja maaperän raskasmetallipitoisuuk-
sia ennen lietteen sijoittamista maaperään; koetulosten perusteella pitoisuudet alittivat puhdistamolietedirektiivissä määritetyt enim-mäispitoisuudet. Myös muita – esimerkiksi polykloorattujen bifenyy-lien – pitoisuuksia tutkittiin, vaikka tätä ei edellytetty direktiivissä (ks. laatikko 4 ).
ONKO DIREKTIIVIÄ TARPEEN TARKISTAA?
 35.  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että puhdistamolietedirektiivin vaa-
timuksia noudatettiin tyydyttävästi. Direktiivi annettiin kuitenkin jo vuonna 1986, joten siinä ei ole huomioitu lietteen käsittely- ja sijoit-tamismenetelmissä sittemmin tapahtunutta kehitystä. Direktiivissä ei 
esimerkiksi vaadita orgaanisten saasteiden, kuten polykloorattujen 
bifenyylien, tai taudinaiheuttajien – esimerkiksi E. colin  – pitoisuuk-
sien mittaamista, vaikka jotkin EU:n jäsenvaltiot ovat määrittäneet 
kansallisessa lainsäädännössä orgaanisten saasteiden sallitut enim-
mäispitoisuudet ja jotkin EU:n ulkopuoliset maat ovat laatineet  
standardeja, joiden tavoitteena on vähentää lietteessä esiintyvien  taudinaiheuttajien haittavaikutuksia. Direktiivissä ei myöskään ole  
viittauksia muihin yleisiin, esimerkiksi metsätalouden yhteydessä  
tapahtuviin maahanimeytysmuotoihin.
ld904920_FI_insideFI.indd   25 20/05/09   10:59:28
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200626
 36.  Mikäli direktiivin tarkistamista pidetään aiheellisena, on todennäköistä, 
että eri aineiden pitoisuuksien uudet raja-arvot olisivat tiukempia  kuin nykyisessä direktiivissä. Joissakin tapauksissa voi kuitenkin olla, että vuonna 1986 tapahtuneen direktiivin voimaantulon jälkeen suo-
ritetun tutkimustyön perusteella joitakin raja-arvoja höllennetään, vaikka rajoja aiemmin pidettiin perusteltuina. Voi myös olla tarpeen 
käynnistää sellaisten saasteiden pitoisuuksien mittauksia, joita ei ole 
mainittu nykyisessä direktiivissä.
LIETTEEN SIJOITTAMISEN VALVONTA: JÄSENVALTIOIDEN 
TOIMIVISSA PUHDISTAMOISSA JA VALVONTAELIMISSÄ JONKIN VERRAN PARANTAMISEN VARAA
 37.  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti lietteen laadun testaamisen ja kirjaami-
sen otokseen kuuluneissa toimivissa puhdistamoissa. Tarkastuksessa ilmeni, että puhdistamolietteen testaamiseen sovellettava näytteen-oton tiheys ja näytteenottomenetelmän valinta olivat yleensä puhdis-tamolietedirektiivin mukaisia, joskin joissakin tapauksissa havaittiin 
puutteita, jotka liittyivät suoritettujen testien lukumäärään.
 38.  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi jäsenvaltioiden osalta seuraavaa:
puhdistamolietteen valvonnasta eri tasoilla vastaavat viranomai- a) 
set eivät usein kyenneet osoittamaan tuotetun lietteen määrää, sisältöä tai sijoittamistapaa 
eri yksiköt valvoivat joissakin tapauksissa erikseen lietteen sijoit- b) 
tamista maatalouteen ja muihin kohteisiin; näin ollen kunkin puh-
distamon kokonaistilanteesta ei saatu yleiskuvaa.
ONKO KOMISSIO TEHTÄVÄNSÄ TASALLA?
TAUSTAA
 39.  EU:n osarahoittamien jätevedenkäsittelyhankkeiden hyväksymiseen ja 
seurantaan osallistuu kaksi Euroopan komission pääosastoa: alue-politiikan pääosasto sekä ympäristöasioiden pääosasto. Suurten  koheesiorahaston ja EAKR:n hankkeiden tapauksessa komission toi-
minta avustushakemusten hyväksymisessä ja päätöksentekoproses-
sissa kohdistuu yksittäisiin hankkeisiin, mutta pienempien EAKR:n  hankkeiden yhteydessä komissio toimii toimenpideohjelman tasolla 
(kohdat 8–13).
ld904920_FI_insideFI.indd   26 20/05/09   10:59:28
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200627
 40.  Tilintarkastustuomioistuin tutki suurten koheesiorahaston ja EAKR:n 
hankkeiden osalta, onko komissio
tarkastanut yhdenmukaisesti avustushakemuksiin sisältyvät  a) 
ympäristötiedot
tarkistanut hyväksyttyjen hankkeiden tulokset ennen avustuksen b) 
loppusumman maksua 
varmistanut, että jäsenvaltiot ovat soveltaneet EU:n ympäristö- c) 
periaatteita, joiden mukaan saasteiden päästöä on vähennettävä niiden lähteellä ja saastuttajan maksettava.
HANKKEIDEN TUTKINTAA YHDENMUKAISTETTAVA
 41.  On olennaista, että komissiolla on käytössään asianmukainen ja syste-
maattisesti sovellettava toimintakehys, johon sisältyvät esimerkiksi sisäiset ohjeet ja tarkistuslistat, jotta komissio voi varmistaa kaikkien avustuksenhakijoiden yhdenvertaisen kohtelun ja sen, että kaikki  
hakemuksiin liittyvät näkökohdat tutkitaan. Tilintarkastustuomiois-
tuin havaitsi tarkastuksensa yhteydessä, että sisäiset ohjeet ja tar-
kistuslistat puuttuvat.
 42.  Komission koheesiorahastoa varten ohjelmakaudelle 2000–2006 laatimissa 
ohjeissa määritettiin tiettyjä keskeisiä asiakirjoja ja tietoja, jotka oli sisällytettävä avustushakemuksiin. Asiakirjoja ja tietoja ei kaikissa  tapauksissa sisältynyt tilintarkastustuomioistuimen tarkistamiin hake-
muksiin; näin ei olisi ollut, jos tarkistuslistoja olisi käytetty.
 43.  Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat havainnot tutkiessaan 22:n 
paikan päällä tarkastetun, koheesiorahastosta osarahoitusta saaneen puhdistamon tiedot:
lähes kaikkiin hakemuksiin ja komission päätöksiin sisältyy  a) 
päästöveden laatua ja käsiteltävän jäteveden määrää koskevia  
tavoitteita, mutta niiden yhteydessä annetaan hyvin vähän tietoa 
puhdistamolietteen sijoittamistavasta (se ilmoitettiin ainoastaan kahdeksassa tukihakemuksessa ja kuudessa avustuspäätöksessä) 
tai puhdistamolietteen laadusta (laatuun viitattiin ainoastaan kah-dessa tukihakemuksessa ja yhdessä avustuspäätöksessä)
kvantitatiiviset purkuvesistön laatua kuvaavat tulosindikaatto- b) 
rit puuttuivat lähes kaikista tukihakemuksista ja niihin liittyvistä 
komission päätöksistä (tähän saatiin vahvistus komission lukuun 
suoritetussa jälkiarvioinnissa tehtyjen havaintojen perusteella).
ld904920_FI_insideFI.indd   27 20/05/09   10:59:29
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200628
19 Tuoreimmat esimerkit on tuotu 
esille tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomuksessa nro 1/2008 
ohjelmakausiin 1994–1999 ja 
2000–2006 liittyvien suurten 
investointihankkeiden käsittely- 
ja jälkiarviointimenettelyistä 
(EUVL C 81, 1.4.2008, s. 1). 44.  Tilintarkastustuomioistuin on pannut merkille, että tukihakemusten puut-
teet voivat vaikuttaa hankkeiden tulosten saavuttamisen arviointiin 
etenkin odotettujen vaikutusten ja indikaattoreiden osalta19.
 45.  Jos hankkeita olisi tutkittu tarkemmin hakemusten esittämisvaiheessa, 
tietyt tarkastuksen yhteydessä havaitut ongelmat olisi kyetty yksi-
löimään ja niiden ratkaisemiseen olisi voitu vaikuttaa:
puhdistamon riittämätön laatu ympäristöllisesti haavoittuvilla  a) 
alueilla; syynä oli asianmukaisen ravinteiden poistovälineistön  
puuttuminen (kohta 26)
lietteen epäasianmukainen sijoittaminen; osa suurista puhdista- b) 
moista kerää tuottamansa lietteen alueelleen (kohta 32).
TULOSSEURANTAA PARANNETTAVA
 46.  Ennen koheesiorahaston hankkeita koskevan avustuksen loppusumman 
maksua komissiolle on toimitettava loppuraportti, jossa arvioidaan 
erityisesti, onko odotetut tulokset saavutettu. Mikäli loppuraporttia 
ei lähetetä komissiolle 18 kuukauden kuluessa avustussopimuksessa 
määritetystä määräajasta, maksettavana oleva loppusumma on sovel-
lettavan EU-lainsäädännön mukaan peruttava.
 47.  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti koheesiorahastosta osarahoitusta 
saaneiden, tarkastuskäynnin kohteena olleiden 22 puhdistamon lop-puraportit ja havaitsi, että ainoastaan kuudessa raportissa annettiin 
tietoja päästöveden laadusta, ainoastaan yksi sisälsi tietoa mitatusta veden laadun parantumisesta ja ainoastaan kolmessa ilmoitettiin puh-distamolietteen sijoitusmenetelmä.
 48.  Tilintarkastustuomioistuin päättelee tarkastuksensa perusteella, että 
komissio ei kykene arvioimaan loppuraportteja asianmukaisesti, ellei sillä ole käytössään kohdassa 47 mainittuja perustavanlaatuisia ja  olennaisia tietoja. Jos olennaisia tietoja puuttuu, loppumaksun suo-rittamisen lykkääminen tai peruminen tapahtuu vain, mikäli raporttia 
ei esitetä. Näin ollen ei lainkaan arvioida, onko oletettuja tuloksia  
saavutettu.
ld904920_FI_insideFI.indd   28 20/05/09   10:59:29
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200629
20 Hyvä ekologinen tila on 
määritetty vesipuitedirektiivissä 
kolmen eri osa-alueen perusteella: 
biologiset, hydromorfologiset ja 
fysikaalis-kemialliset laatutekijät 
(2 artikla ja liite V).
21 Komission kertomus 
neuvostolle ja Euroopan 
parlamentille pesuaineista 
31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 648/2004 16 artiklan 
mukaisesti fosfaattien käytön 
osalta (KOM(2007) 234 lopullinen, 
Bryssel, 4. toukokuuta 2007).
22 Euroopan komissio, 
ympäristöasioiden pääosasto – 
Final Report on Phosphates and 
Alternative Detergent Builders  / 
WRc Viite: UC 4011 / kesäkuu 2002, 
sivut 120, 121 ja 125, Tonavaa 
koskeva UNDP/GEF-raportti sekä 
Itämeren alueella toteutettava 
MARE/HELCOM-hanke.
23 Bulgariaa ja Romaniaa ei otettu 
huomioon tässä tutkimuksessa.
24 Komissio raportoi, että kahdessa 
maassa, jotka olivat saaneet suuren 
määrän EU:n tukea jäteveden 
käsittelyä koskeviin investointeihin 
ja joihin tehtiin tarkastuskäynti 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä, 
käytetyistä pyykinpesuaineista alle 
50 prosenttia oli fosfaatittomia.EU:N YMPÄRISTÖPERIAATTEISIIN KIINNITETTÄVÄ ENEMMÄN 
HUOMIOTA
 49.  Vesistöjen hyvän ekologisen tilan säilyttäminen20 edellyttää paitsi jäte-
veden tyydyttävää käsittelyä yksittäisissä puhdistamoissa, myös EU:n ympäristöperiaatteiden noudattamista; periaatteiden mukaan saas-teiden päästöä on vähennettävä niiden lähteellä ja saastuttajan on maksettava.
 50.  Erään komission kertomuksen mukaan21 taajamat aiheuttavat makeiden 
vesien rehevöitymistä pääasiassa kotitalouksien fosfaattipitoisten  pyykinpesuaineiden ja ihmisten aineenvaihduntajätteiden kautta.  
Fosfaattipitoisten pyykinpesuaineiden synnyttämien huolenaiheiden seurauksena useimmat jäsenvaltiot ovat siirtyneet fosfaatittomiin  
pyykinpesuaineisiin.
 51.  Muissa kertomuksissa22 todettiin, että pelkkä tertiäärinen käsittely ei 
välttämättä estä rehevöitymistä, ellei fosfaattipitoisten pyykinpesu-aineiden käyttöä lopeteta.
 52.  Komissio on tutkinut, mitä mahdollisia ympäristöhyötyjä jäsenvaltioille 
voisi koitua fosfaattipitoisten pyykinpesuaineiden käytön lopettami-sesta, ja todennut, että tutkimuskohteena olleista 25
23 jäsenvaltiosta 
24 hyötyisi menettelystä jollakin tavoin24. Kunkin jäsenvaltion koh-
dalla otettiin huomioon esimerkiksi seuraavia tekijöitä: pesuaineiden 
fosfaattien vuotuinen käyttö, tarjolla oleva jäteveden tertiäärinen  käsittely ja näkemys rehevöitymisongelman laajuudesta.
 53.  Komissio on tiedostanut, että asianmukaiset toimet ovat tarpeen. Koh-
dassa 50 mainitussa kertomuksessa komissio totesi, että päätös pyy-
kinpesuaineiden fosfaattien rajoittamisesta tehdään, jos sitä pidetään 
perusteltuna, ja että tarpeen vaatiessa suoritetaan vaikutusten ar-
viointi ja laaditaan asiaa koskeva lainsäädäntöehdotus.
 54.  Vesipuitedirektiivissä edellytetään ”saastuttaja maksaa” -periaatteen 
osalta, että vuoteen 2010 mennessä on hyväksyttävä veden hinnoit-
telupolitiikka, joka kannustaa vesivarojen tehokkaaseen käyttöön ja 
kustannusten takaisinperintään.
ld904920_FI_insideFI.indd   29 20/05/09   10:59:29
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200630
 55.  Avustushakemuksia arvioidessaan komission on tarkistettava ”saastuttaja 
maksaa” -periaatteen noudattaminen; periaatteen noudattaminen  
saattaa vaikuttaa myönnettävän avustuksen määrään25. Ei kuitenkaan 
ole olemassa erityisiä vertailuarvoja, joiden perusteella hakemuksessa ehdotettuja tariffeja voitaisiin arvioida. Tilintarkastustuomioistuin  havaitsi, että tariffeja ei koskaan sisällytetty avustuspäätökseen eikä usein myöskään loppuraportteihin, joten taloudellista kestävyyttä oli 
vaikea arvioida.
 56.  Tilintarkastustuomioistuin tarkisti tarkastuskäynnin kohteena olleiden 
puhdistamoiden soveltamat tariffit ja havaitsi, että tariffit eivät  
yleensä riitä kattamaan toimintakuluja (ks. laatikko 5 ).25 Euroopan komissio, 
aluepolitiikan pääosasto,  Cohesion 
Fund 2000-2006 Manual of 
Procedures  (versio 2006–2009) 
– sivu 21.
ESIMERKKEJÄ TARKASTUSKÄYNNIN KOHTEENA OLLEIDEN PUHDISTAMOIDEN 
SOVELTAMISTA TARIFFEISTA
Espanjassa, Portugalissa ja Kreikassa tarkastettujen puhdistamoiden soveltamat tariﬃ   t vaihtelivat huomattavasti 
(esimerkiksi yli 20 kuution vesimäärään sovellettava tariﬃ    vaihteli 0,079 eurosta 1,17 euroon kuutiolta).
Irlanti ei veloita kotitalouksia suoraan vedenkäytöstä ja jätevesipalveluista, mutta maa veloittaa niistä kaupan ja 
teollisuuden käyttäjiä.LAATIKKO 5
ld904920_FI_insideFI.indd   30 20/05/09   10:59:29
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200631
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
 57.  Tilintarkastustuomioistuimen yleinen päätelmä on, että rakennetoimet 
ovat edistäneet jäteveden käsittelyä tarkastuskohteena olleissa nel-
jässä jäsenvaltiossa.
JÄTEVEDEN KÄSITTELY
 58.  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että rakennetoimien avulla osarahoi-
tetut puhdistamot toimivat yleensä riittävän tehokkaasti (kohdat 22 
ja 25).
 59.  Seuraavat seikat on kuitenkin otettava huomioon:
tarkastetuista 26 puhdistamosta seitsemän havaittiin alittavan  a) 
toimintakapasiteettinsa; kuudessa tapauksessa tämä johtui siitä, 
että kaikkia mahdollisia kotitalouksia ja teollisuuden käyttäjiä ei 
kyetty liittämään puhdistamoihin, ja yhdessä tapauksessa syynä 
oli paikallisten teollisuuslaitosten häviäminen (kohdat 23 ja 24)
poistoveden laatu ei ollut EU-vaatimusten mukaista yhdeksässä b) 
tapauksessa 73:sta; tähän oli syynä se, että viemäriverkostoon  laskettiin puutteellisesti esikäsiteltyä teollisuuden jätevettä,  osalla paikallisviranomaisista ei ollut riittävää asiantuntemusta eikä haavoittumiselle alttiiksi määritellyillä alueilla ollut riittävää 
välineistöä tai teknologiaa (kohta 26).
60. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN SUOSITTAA SEURAAVAA:
jäsenvaltioiden on varmistettava, että hiljattain rakennettujen puh- a) 
distamojen liittämiseen viemäriverkostoon kiinnitetään riittävästi 
huomiota 
jotta päästöveden laatu paranisi, jäsenvaltioiden on kiinnitettävä b) 
enemmän huomiota teollisuuden jäteveden riittävään esikäsittelyyn 
ja edistettävä parhaiden käytäntöjen jakamista operaattoreiden  
kesken.
ld904920_FI_insideFI.indd   31 20/05/09   10:59:29
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200632
PUHDISTAMOLIETTEEN KÄSITTELY JA SIJOITTAMINEN
 61.  Puhdistamoissa tapahtuvan lietteen käsittelyn ja sijoittamisen osalta 
tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kaksi kolmasosaa rakenne-toimien avulla osarahoitetuista puhdistamoista käyttää jäteveden  käsittelyssä syntyvän lietteen uudelleen EU-direktiiveissä suositetuin 
menetelmin; lähes kaikki puhdistamot asettavat etusijalle maata-
lousmailla tapahtuvan uudelleenkäytön (kohta 31).
 62.  Seuraavat seikat on kuitenkin otettava huomioon:
tarkastetuista 73 puhdistamosta 25:n kohdalla havaittiin muita  a) 
kuin uudelleenkäyttömenetelmiä, jotka eivät olleet kestäviä;  esimerkkinä voidaan mainita lietteen varastointi puhdistamon   alueelle (kohta 32)
kolmessa jäsenvaltiossa neljästä asianomaiset viranomaiset eivät b) 
kyenneet ilmoittamaan joidenkin puhdistamojen osalta tuotetun 
lietteen määrää, sisältöä tai sijoittamistapaa (kohta 38)
tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että puhdistamolietedirek- c) 
tiivin vaatimuksia noudatettiin, mutta lietteen käsittelyssä ja  
sijoittamisessa vuoden 1986 jälkeen tapahtunutta kehitystä ei ole 
otettu huomioon EU-lainsäädännössä, vaikka jotkin jäsenvaltiot soveltavat tiukempia standardeja (kohdat 35 ja 36).
63. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN SUOSITTAA SEURAAVAA:
ennen kuin jäsenvaltiot esittävät hanketta osarahoitettavaksi, nii- a) 
den on varmistettava, että yhdyskuntajäteveden käsittelystä vastaa-
villa puhdistamoilla on strategia puhdistamolietteen sijoittamista 
varten 
jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden puhdistamolietettä b) 
koskevat tietokannat sisältävät jokaisen puhdistamon osalta tiedot tuotetun lietteen määrästä, sisällöstä sekä sijoittamistavasta
komission on arvioitava, onko puhdistamolietedirektiivin tarkista- c) 
minen nyt ajankohtaista; mahdollisen tarkistuksen yhteydessä on 
otettava huomioon ehdotettavista uusista toimenpiteistä aiheu-tuvat kustannukset ja toimenpiteiden avulla saavutettavat hyödyt sekä se, että toimien on vastattava myös muita EU:n politiikkoja.
ld904920_FI_insideFI.indd   32 20/05/09   10:59:29
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200633
KOMISSION TOIMINNAN VAIKUTTAVUUS
 64.  Tilintarkastustuomioistuin tutki koheesiorahaston hankkeiden ja suurten 
EAKR:n hankkeiden hyväksymiseen ja seurantaan liittyvää komission toimintaa ja havaitsi seuraavat merkittävät puutteet:
komissio hyväksyi hankkeita, vaikka tukihakemuksista puuttui kes- a) 
keisiä tietoja, joiden antamista edellytetään koheesiorahastoa  
koskevissa ohjeissa (esimerkiksi lietteen sijoittamista ja purkuve-sistöjen laatua koskevat tulostavoitteet). Tällaiset tiedot helpot-tavat saavutettujen tulosten arviointia; arviointi on sisällytettävä hankkeen loppuraporttiin (kohdat 41–45)
yksittäisten koheesiorahaston hankkeiden loppuraporteissa ei  b) 
usein esitetä tuloksia, jotka liittyvät poistoveden laatuun, purku-
vesistöihin sekä puhdistamolietteen laatuun ja sijoittamistapaan. 
Ilman kyseisiä tietoja komissio ei pysty arvioimaan loppuraportteja 
asianmukaisesti ennen hankkeiden loppumaksujen suorittamista 
(kohdat 46–48).
 65.  Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, missä määrin komissio oli ottanut 
EU:n ympäristöperiaatteet huomioon, ja havaitsi seuraavaa:
useat tutkimukset ovat osoittaneet ympäristöhyödyt, joita on  a) 
mahdollista saavuttaa siirtymällä fosfaatittomiin pyykinpesuai-neisiin. Tämän kysymyksen tasapuolista arviointia on syytä jatkaa, ja arvioinnin yhteydessä on arvioitava riittävässä määrin myös  kustannus-hyötysuhdetta (kohdat 50–53)
komissio ei kaikissa tapauksissa ottanut ”saastuttaja maksaa”  b) 
-periaatetta riittävän hyvin huomioon, sillä tilintarkastustuo-mioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että sovelletut tariffit eivät yleensä riittäneet toimintakustannusten kattamiseen. Tariffeja ei useissa tapauksissa myöskään sisällytetty loppuraportteihin, mikä 
vaikeutti taloudellisen kestävyyden arviointia (kohdat 54–56).
ld904920_FI_insideFI.indd   33 20/05/09   10:59:29
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200634
66. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN SUOSITTAA, ETTÄ KOMISSIO:
vaatii, että seuraavat tulostavoitteiden asettamisen mahdollistavat a) 
keskeiset tiedot sisällytetään avustushakemuksiin ja tarkistetaan 
systemaattisesti osana hankkeiden arviointimenettelyä: päästö-
veden laatu, purkuvesistöjen laatu, käsiteltävän veden määrä ja  
suunniteltu lietteen sijoitustapa. Tämä helpottuisi, jos viranomaisia 
varten laadittaisiin asianmukaiset sisäiset ohjeet ja tarkistuslistat 
kannustaa jäsenvaltioita arvioimaan hankkeiden loppuraporteissa b) 
odotettujen tulosten saavuttamista hanketasolla, kuten tukiha-
kemuksissa on määritetty. Tilintarkastustuomioistuin panee mer-
kille, että ohjelmakaudella 2007–2013 koheesiorahaston ja suurten 
EAKR:n hankkeiden osalta ei edellytetä loppuraporttien toimitta-
mista komissiolle 
arvioi kustannus-hyötyanalyysin perusteella, onko fosfaattipitoisten c) 
pyykinpesuaineiden käytön vähentäminen edelleen perusteltua  
EU:n kansalaisten kannalta
varmistaa, että puhdistamohankkeiden taloudelliseen kestävyyteen d) 
kiinnitetään huomiota hakemusten hyväksymisvaiheessa ja että  
olennaisiin tietoihin, kuten ehdotettuihin tariffeihin, kiinnitetään 
asianmukaista huomiota.
  Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxem-
burgissa 18. ja 19. maaliskuuta 2009 pitämässään kokouksessa.
  Tilintarkastustuomioistuimen  
puolesta
Vítor Manuel da Silva Caldeira
presidentti
ld904920_FI_insideFI.indd   34 20/05/09   10:59:30
/g53/g68/g78/g72/g81/g87/g72
/g76/g79/g79/g68/g3/g82
/g79/g72/g89/g68/g3/g89
/g76/g72/g80
/g108/g85/g76/g83/g88/g87/g78/g76
/g60/g75/g71/g92/g86/g78/g88/g81/g87/g68/g77/g108/g87/g72/g89/g72/g87/g87/g108/g3/g78/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g72/g89/g108/g3/g83/g88/g75/g71/g76/g86/g87/g68/g80/g82/g20/g17/g3/g40/g86/g76/g78/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g92/g3
/g11/g80/g72/g78/g68/g68/g81/g76/g81/g72/g81/g12/g21/g17/g3/g51/g85/g76/g80/g108/g108/g85/g76/g81/g72/g81/g3
/g78/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g92
/g11/g80/g72/g78/g68/g68/g81/g76/g81/g72/g81/g12/g22/g17/g3/g54/g72/g78/g88/g81/g71/g108/g108/g85/g76/g81/g72/g81/g3/g78/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g92/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g81/g72/g81/g12/g51/g88/g75/g71/g76/g86/g87/g68/g80/g82/g82/g81/g3
/g86/g68/g68/g83/g88/g89/g68/g3
/g78/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g72/g80/g108/g87/g124/g81/g3/g18/g3
/g82/g86/g76/g87/g87/g68/g76/g81/g3/g78/g108/g86/g76/g87/g72/g79/g87/g92/g3
/g77/g108/g87/g72/g89/g72/g86/g76
/g45/g50/g46/g44/g46/g108/g86/g76/g87/g72/g79/g87/g92
/g77/g108/g87/g72/g89/g72/g86/g76
/g47/g76/g72/g87/g87/g72/g72/g81/g3/g78/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g92/g3/g11/g78/g88/g76/g89/g68/g87/g88/g86/g12/g3/g72/g81/g81/g72/g81/g3/g86/g76/g77/g82/g76/g87/g87/g68/g80/g76/g86/g87/g68
/g23/g17/g3/g55/g72/g85/g87/g76/g108/g108/g85/g76/g81/g72/g81/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g81/g72/g81/g18
/g78/g72/g80/g76/g68/g79/g79/g76/g81/g72/g81/g12/g3/g77/g68/g3/g78/g89/g68/g87/g72/g85/g81/g68/g68/g85/g76/g81/g72/g81/g3
/g11/g56/g57/g12/g3/g78/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g92
/g46/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g72/g80/g108/g87/g124/g81/g3/g77/g108/g87/g72/g89/g72/g86/g76
/g47/g76/g72/g87/g72/g92/g79/g76/g77/g108/g108/g80/g108/g47/g76/g72/g87/g87/g72/g72/g81/g3/g78/g88/g79/g77/g72/g87/g88/g86
/g53/g68/g89/g76/g81/g87/g72/g76/g71/g72/g81/g3
/g83/g82/g76/g86/g87/g82
/g56/g57/g16/g78/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g92
/g54/g72/g88/g79/g82/g81/g87/g68
/g43/g76/g72/g78/g68/g81/g3/g77/g68/g3
/g124/g79/g77/g92/g81/g3/g83/g82/g76/g86/g87/g82/g53/g44/g57/g40/g53
 /g56/g88/g71/g72/g79/g79/g72/g72/g81/g78/g108/g92/g87/g87/g124/g3
/g83/g82/g79/g87/g87/g68/g80/g68/g79/g79/g68
/g54/g76/g77/g82/g76/g87/g87/g68/g80/g76/g81/g72/g81/g3
/g78/g68/g68/g87/g82/g83/g68/g76/g78/g68/g79/g79/g72/g56/g88/g71/g72/g79/g79/g72/g72/g81/g78/g108/g92/g87/g87/g124
/g80/g68/g68/g87/g68/g79/g82/g88/g86/g80/g68/g76/g79/g79/g68/g40/g83/g108/g68/g86/g76/g68/g81/g80/g88/g78/g68/g76/g86/g72/g86/g87/g76/g3/g78/g108/g92/g87/g72/g87/g92/g81/g3/g79/g68/g81/g81/g82/g76/g87/g87/g72/g72/g81/g3
/g89/g68/g79/g88/g81/g87/g68/g3/g77/g82/g78/g72/g72/g81
/g47/g68/g68/g71/g88/g81/g89/g68/g79/g89/g82/g81/g87/g68/g68/g81/g3/g79/g76/g76/g87/g87/g92/g89/g108
/g87/g72/g86/g87/g68/g88/g86/g55/g68/g68/g77/g68/g80/g68/g68/g3/g72/g76/g3/g82/g79/g72/g3/g79/g76/g76/g87/g72/g87/g87/g92
/g83/g88/g75/g71/g76/g86/g87/g68/g80/g82/g82/g81/g15
/g77/g108/g87/g72/g89/g72/g71/g72/g87/g3/g86/g88/g82/g85/g68/g68/g81/g3/g77/g82/g78/g72/g72/g81/g51/g88/g75/g71/g76/g86/g87/g68/g80/g82/g82/g81/g3/g79/g76/g76/g87/g72/g87/g87/g92/g3
/g87/g68/g68/g77/g68/g80/g68
/g45/g108/g87/g72/g89/g72/g71/g72/g81/g3/g83/g108/g108/g86/g87/g124/g87/g3/g11/g85/g76/g76/g87/g87/g108/g89/g108/g3
/g72/g86/g76/g78/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g92/g3/g72/g81/g81/g72/g81/g3/g83/g108/g108/g86/g87/g124/g108/g3
/g78/g88/g81/g81/g68/g79/g79/g76/g86/g72/g72/g81/g3/g89/g76/g72/g80/g108/g85/g76/g89/g72/g85/g78/g82/g86/g87/g82/g82/g81/g12
/g54/g51/g21/g19/g20/g20/g24/g27/g26/g41/g44/g19/g23/g16/g19/g27/g36/g36/g16/g39/g40/g38/g20/g26/g26/g16/g19/g27/g57/g50/g16/g53/g54/g16/g58/g68/g86/g87/g72/g66/g58/g68/g87/g72/g85/g66/g55/g85/g72/g68/g87/g80/g72/g81/g87/g16/g55/g53/g17/g89/g86/g71/g3/g3/g3/g3/g3/g3 /g47/g76/g76/g87/g72 /g177 /g60/g75/g71/g92/g86/g78/g88/g81/g87/g68/g77/g108/g87/g72/g89/g72/g71/g72/g81/g3/g78/g108/g86/g76/g87/g87/g72/g79/g92/g108/g3/g78/g88/g89/g68/g68/g89/g68/g3/g78/g68/g68/g89/g76/g82 /g3/g3/g3/g3/g3/g20/g28/g17/g22/g17/g21/g19/g19/g28/g46/g68/g85/g77/g68
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200635
YHDYSKUNTAJÄTEVEDEN KÄSITTELYÄ KUVAAVA KAAVIOLIITE
ld904920_FI_insideFI.indd   35 20/05/09   10:59:30
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200636
LIITE  
KAAVIOTA KOSKEVAT LISÄSELVITYKSET
JÄTEVEDEN JA JÄTEVESILIETTEEN KÄSITTELYN ERI VAIHEET
Jätevesi kerätään kunnallisen viemäriputkiverkoston kautta ja  
pumpataan yhdyskuntajätevettä käsittelevään puhdistamoon, jossa 
veteen kohdistetaan useita eri käsittelyvaiheita ennen sen päästöä valuma-alueen vesiuomiin.
Jäteveden esikäsittely
Mekaaninen vaihe, jossa vedestä seulotaan suurimmat jätteet (esi-merkiksi paperi ja muovi); muiden prosessien avulla poistetaan  hiekka sekä öljy.
Jäteveden primäärikäsittely
Mekaaninen vaihe, jossa jätevedestä erotellaan suuret lietehiukka-
set, jotka painuvat säiliön pohjalle. Hiukkaset kaavitaan pohjalta 
ja kanavoidaan puhdistamolietteenä jatkokäsittelyä ja uudelleen-
käyttöä varten.
Jäteveden sekundäärinen käsittely
Biologinen vaihe, jossa jätevettä käsitellään biologisesti hajoavien 
orgaanisten saastuttavien yhdisteiden poistamiseksi; vedestä mita-
taan biokemiallinen hapen kulutus (BOD5), kemiallinen hapen kulu-
tus (COD) ja kiintoainepitoisuus (ks. laatuparametrit).
Yleisimmän sekundäärisen käsittelymuodon yhteydessä käytetään 
puhdistavia mikro-organismeja, jotka hajottavat ja kuluttavat bio-logisesti hajoavat lietteen osat. Käsittelyn jälkeen puhdistamoliete erotellaan ja kerätään primäärikäsittelyä koskevassa kohdassa kuvat-tua vastaavalla tavalla.
Jäteveden tertiäärinen käsittely
Tätä biologista/kemiallista vaihetta sovelletaan tarvittaessa käsi-tellyn jäteveden ravinnepitoisuuden alentamiseen ennen jäteveden päästöä rehevöitymisvaarassa oleviin valuma-alueen vesiuomiin.
ld904920_FI_insideFI.indd   36 20/05/09   10:59:33
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200637
Rehevöityminen aiheutuu ravinteiden aiheuttamasta levän voimak-
kaasta kasvusta, minkä seurauksena veden happipitoisuus pienenee ja alkuperäiset vesikasvit, kalat ja muut vesieliöt katoavat.
Keskeiset rehevöitymistä aiheuttavat ravinteet ovat fosfori (makeissa 
vesissä) ja typpi (suolaisissa vesissä).
Jäteveden kvartenaarinen käsittely
Käsittelyvaihe perustuu säteilyttämiseen, ja sitä sovelletaan tarvit-
taessa lähivesistöjä yleensä uimiseen käyttäville ihmisille haital-listen bakteerien ( E. coli ) poistamiseen vedestä. Tässä vaiheessa 
käsitelty liete yleensä desinfioidaan ultraviolettivalon avulla.
Puhdistamolietteen käsittely
Puhdistamolietteen vesipitoisuus lasketaan yleensä 20 prosenttiin; tässä yhteydessä puhutaan mudan muodossa olevasta ”biolietteestä”. Ennen sijoituspaikkaan kuljettamista bioliete voidaan vielä kuivattaa ”biolannoitteena” tunnetuksi kuivapelletiksi, jonka vesipitoisuus on 1 prosentti.
Bioliete ja biolannoite voidaan uudelleenkäyttää maahanimeyttä-
misen avulla, mikäli saastepitoisuudet eivät ylity. Biolannoitetta voidaan käyttää myös energian tuottamiseen polttamalla.
Puhdistamolietedirektiivissä edellytetään myös, että maatalousmai-
den raskasmetallipitoisuuksien asianmukaisuus testataan säännöl-lisesti ennen puhdistamolietteen sijoittamista maaperään.
EU-DIREKTIIVEIHIN PERUSTUVAT 
LAADUNVALVONTAPARAMETRIT
Käsitelty jätevesi (yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettu direktiivi)
Käsitellystä jätevedestä mitataan seuraavat parametrit, ennen kuin 
vesi päästetään puhdistamosta valuma-alueen purkuvesistöihin:
ld904920_FI_insideFI.indd   37 20/05/09   10:59:33
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200638
Biokemiallinen hapen kulutus (BOD)
Happimäärä, jonka mikro-organismit kuluttavat veden sisältämien 
biologisesti hajoavien orgaanisten aineiden ja kivennäisaineiden 
poistamiseen. Biokemiallisen hapen kulutuksen avulla mitataan  
yleensä hapen kulutusta milligrammoina litraa kohti viiden vuoro-kauden jälkeen. Mitä korkeampi biokemiallinen hapen kulutus on, sitä suuremman määrän happea mikro-organismit kuluttavat ja sitä 
suurempi on myös saastumisen määrä.
Kemiallinen hapen kulutus (COD)
Happimäärä, joka kuluu vedessä olevien orgaanisten aineiden ja 
kivennäisaineiden kemialliseen hapettumiseen. Kemiallisen hapen 
kulutuksen piiriin kuuluvat näin ollen sekä biologisen hapen kulu-
tuksen avulla kuvatut biologisesti hajoavat ainesosat että hapettuvat 
aineet, jotka eivät ole biologisesti hajoavia. Myös tätä parametriä 
kuvataan hapen määrällä milligrammoina litraa kohti.
Kiintoaineen kokonaismäärä
Vedessä kiintoaineena esiintyvien kivennäisaine- ja orgaanisten  
hiukkasten määrä; hiukkaset voidaan eristää suodattimeen. Myös 
tätä parametriä kuvataan milligrammoina litraa kohti.
Kokonaistyppi ja kokonaisfosfori
Veden sisältämien rehevöitymistä aiheuttavien ravinteiden määrä. 
Parametriä kuvataan milligrammoina litraa kohti.
Käsitelty puhdistamoliete (puhdistamolietedirektiivi)
Seuraavien raskasmetallien pitoisuudet testataan milligram-
moina kohti kiloa lietteen kuiva-ainetta ennen sen sijoittamista  maatalousmaahan:
kadmium, kupari, nikkeli, lyijy, sinkki, elohopea ja kromi. 
Valuma-alueen veden laatu (vesipuitedirektiivi)
EU on laatinut hienojakoiset testaus- ja valvontaluokitukset sekä 
valvontajärjestelmät, joiden avulla jäsenvaltioiden vesistöt luokitel-
laan viiteen ekologista tilaa kuvaavaan tasoon; tasoista kaksi (hyvä 
ja korkea) ovat hyväksyttäviä EU:n asettamien puhdasta vettä kos-
kevien toimintatavoitteiden saavuttamisen kannalta.
ld904920_FI_insideFI.indd   38 20/05/09   10:59:33
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200639
KOMISSION 
VASTAUKSET
TIIVISTELMÄ
III
Komissio korostaa, että jätevedenkäsittely  
kuului tarkastetuissa neljässä jäsenvaltiossa koheesiorahaston ja EAKR:n ensisijaisiin  
investointikohteisiin.
IV
Puhdistamojen toimintakapasiteetin vajaa-
käyttö johtuu toisinaan siitä, että jätevesi-
järjestelmien rakentaminen on viivästynyt, 
koska talouden toiminnassa on tapahtunut merkittäviä muutoksia, joita ei voitu enna-koida. Hankkeisiin voi lisäksi kuulua yhdys-
kuntajätevesien käsittelystä annetussa  direktiivissä vaadittua laajempi jäteveden  
lähteiden käsittely. Puhdistamon tulevai-
suuslähtöinen suunnittelu voi tällaisissa  tapauksissa olla kustannustehokasta, joskin se saattaa johtaa siihen, että puhdistamon 
kapasiteetti on tilapäisesti vajaakäytössä.
V
Komissio on tilintarkastustuomioistuimen  
kanssa samaa mieltä siitä, että tämän alan  investointien on perustuttava paikallis- ja/tai aluetason pitkän aikavälin suunnitelmiin 
ja että rahoitusta olisi saatava myös kohee-siopolitiikan varoista, joita on kuitenkin täy-dennettävä muista lähteistä peräisin olevalla rahoituksella. 
VI
Puhdistamolietteen uudelleenkäyttöä rajoit-tavat usein lietteen laatu, maantieteelliset 
olosuhteet ja taloudelliset tekijät.
VII
Komissio tarkistaa parhaillaan puhdista-molietedirektiiviä. Tarkistustyö perustuu  kattavaan vaikutustenarviointiin, jossa tar-kastellaan eri vaihtoehtoja ja niiden kustan-
nuksia ja hyötyjä.
ld904920_FI_insideFI.indd   39 20/05/09   10:59:34
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200640
VIII
Jäsenvaltioilla on päävastuu yhteisrahoit-
teisten hankkeiden valinnasta, toteuttami-sesta ja seurannasta. 
Komissio on laatinut kauden 2007–2013  
suurten vesi- ja jätevesihankkeiden arvioin-tia varten sisäiseen käyttöönsä tarkistuslis-tan, jonka avulla voidaan selvittää, ovatko  hankkeet yhteisön ympäristölainsäädännön 
ja -politiikan mukaisia. Komission päätöstä 
edellytetään nykyisin kuitenkin vain suur-
hankkeista (tällä alalla hankkeet, joiden arvo on yli 25 miljoonaa euroa). 
IX
Komissio pyrkii aina ennen koheesiorahas-tohankkeen tai suurhankkeen loppumaksun 
suorittamista tarkistamaan, että rahoituk-sen myöntämisedellytykset ovat täyttyneet. 
Tarvittaessa komissio pyytää tuensaajalta  
lisäselvityksiä. Komissio tarkastelee, miten 
se voisi parhaiten noudattaa tilintarkastus-tuomioistuimen suosituksia.
Komission päätökset kaudella 2007–2013  
hyväksytyille jätevesihankkeille myön-
nettävästä yhteisrahoituksesta sisältä-vät useita tulosindikaattoreita (jotka  
koskevat mm. käsittelytasoa ja puhdistamon 
kapasiteettia). 
X
Komissio pyrki kaudella 2000–2006 edis-tämään saastuttaja maksaa -periaatteen  noudattamista. Se julkaisi ohjeellisen asia-kirjan, jossa käsitellään periaatteen nou-
dattamista koheesiopolitiikassa. Se korosti 
periaatteen tärkeyttä ja kehotti jäsenval-tioita sitoutumaan periaatteen entistä  
laajempaan noudattamiseen. Vesipuitedi-
rektiivin säännöksillä varmistetaan, että  saastuttaja maksaa -periaatetta noudatetaan vuodesta 2010.  JOHDANTO
2.c) Vesipuitedirektiivin säännöksiä ei sovel-lettu tarkastuksen kohteena olevalla ohjel-
makaudella (1994–2006) toteutettuihin  hankkeisiin. 
Kyseisiä säännöksiä sovelletaan vuoden 2009 
jälkeisiin hankkeisiin. 
8. 
Komissio muistuttaa, että päävastuu hank-keiden valinnasta, toteuttamisesta ja seu-
rannasta on jäsenvaltioilla. 
9. 
Komissio tarkistaa säännöllisesti, että yhdys-
kuntajätevesidirektiivin säännöksiä nouda-
tetaan. Komission vuoden 2007 loppuun  
mennessä julkaisemissa neljässä täytän-töönpanokertomuksessa luetellaan jäsen-
valtioita vastaan aloitetut horisontaaliset  rikkomusmenettelyt, joihin kuuluvat myös  tarkastusten kohteena olleita jäsenvaltioita 
koskevat menettelyt, ja yhteisöjen tuomio-
istuimen antamat tuomiot. 
11–12. 
Komissio voi asetuksen mukaan kaudella  2007–2013 päättää, että se arvioi ja hyväk-syy vain suurhankkeet (ympäristöhankkei-
den tapauksessa hankkeet, joiden arvo on  
yli 25 miljoonaa euroa), joille myönnetään  rahoitusta joko koheesiorahastosta tai  EAKR:sta. Tällaisista hankkeista ei toimiteta loppuraporttia komission hyväksyttäväksi. 
Tarkastuksen kohteena olleella jaksolla  
komissio arvioi jäsenvaltioiden ehdottamien yksittäisten hankkeiden laadun vain silloin, 
kun oli kyse koheesiorahastohankkeesta tai 
EAKR:sta rahoitettavasta suurhankkeesta. 
ld904920_FI_insideFI.indd   40 20/05/09   10:59:34
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200641
Komission hankearviointi perustuu molem-
milla ohjelmakausilla sosioekonomisiin teki-jöihin sekä siihen, miten hyvin hanke vastaa asetettuja tavoitteita, miten toteutusvalmis 
se on ja millaisia tuloksia sillä todennäköi-sesti saadaan aikaan. Komissio käyttää ar-
vioinnissaan kustannus-hyötyanalyysin ja  
sisäisen tuottoasteen kaltaisia menetelmiä. Komission loppuarvioinnissa tarkistetaan,  että hanke on toteutettu ja että se vastaa  alkuperäistä päätöstä. Sen varmistaminen,  että yhteisrahoitettu puhdistamo myöhem-min toimii moitteettomasti, ei kuulu kohee-siopolitiikkaan liittyvän arvioinnin alaan  
vaan yhteisön yleisen lainsäädännön alaan.
HUOMAUTUKSET
23. 
Puhdistamojen toimintakapasiteetin vajaa-käyttö johtuu joskus siitä, että jätevesijär-jestelmien rakentaminen on viivästynyt,  
koska talouden toiminnassa on tapahtunut 
merkittäviä muutoksia, joita ei voitu enna-
koida. Hankkeisiin voi lisäksi kuulua direktii-
vissä vaadittua laajempi jäteveden lähteiden 
käsittely. Puhdistamon tulevaisuuslähtöinen 
suunnittelu voi tällaisissa tapauksissa olla  
kustannustehokasta, joskin se saattaa joh-taa siihen, että puhdistamon kapasiteetti on tilapäisesti vajaakäytössä. 
Komissio on tilintarkastustuomioistuimen  
kanssa samaa mieltä siitä, että tämän alan  investointien on perustuttava paikallis- ja/tai aluetason pitkän aikavälin suunnitelmiin 
ja että rahoitusta olisi saatava myös kohee-siopolitiikan varoista, joita on kuitenkin täy-dennettävä muista lähteistä peräisin olevalla 
rahoituksella. 
24. 
Tarkastuksen kohteena olleella alueella on 
riskejä, jotka vaikuttavat hankkeiden toteut-tamiseen. Tällaisiin riskeihin kuuluvat mm. 
odottamaton kasvu ja sosioekonomiset  muutokset. 
25. 
Yhteisrahoitteisten jätevedenpuhdistamojen 
avulla on yleisesti ottaen parannettu jäte-
vesihuoltoa tarkastuksen kohteena olleilla  
alueilla ja vähennetty jätevesistä aiheutuvia 
ympäristövaikutuksia. 26. 
Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuo-
mioistuimen esittämät seikat ja selvittää  
asiaa tarkemmin. Se korostaa kuitenkin, että 
jäsenvaltiot ovat vastuussa puhdistamojen 
toiminnasta ja siitä, että puhdistamot ovat 
yhteisön lainsäädännön mukaisia.
a) 
Yhdyskuntajäteveden puhdistamon olisi pys-
tyttävä esikäsittelemään teollisuuden jäte-
vedet, kun se aloittaa toimintansa. Hakijan 
olisi tämän vuoksi osoitettava jo hakuvai-heessa, jolloin komissio tutkii hankkeen, että teollisuuden jätevedet esikäsitellään asian-
mukaisesti tai että ongelman ratkaisemiseksi 
on tehty toimenpidesuunnitelma. 
Teollisuuden jätevesipäästöihin olisi lisäksi 
sovellettava lupamenettelyä yhdyskuntajä-tevesidirektiivin (11 artiklan) mukaisesti.
b) 
Hankkeisiin voi sisältyä teknistä apua, jolla 
parannetaan tuensaajien valmiuksia. 
c) 
Komissio on valvonut aktiivisesti, että ravin-teiden poistamista koskevaa vaatimusta  
noudatetaan. Se on tiedottanut asiasta  
(jäsenvaltioille 3. heinäkuuta 2003 lähettä-mässään kirjeessä) ja käynnistänyt tarvit-
taessa rikkomusmenettelyjä (tapauksissa,  
joissa poistoveden laatu ei täytä vaatimuk-
sia ja/tai tapauksissa, joissa pilaantumiselle 
erityisen alttiita alueita ei ole määritetty riit-tävällä tavalla), jotka ovat johtaneet yhtei-söjen tuomioistuimen tuomioihin (ks. vuotta 
2007 koskeva täytäntöönpanokertomus).
27. 
a) 
Komissio on pyytänyt tietoja puhdistamo-
jen toiminnan seurannasta ja suoritustasosta 
yhdyskuntajätevesidirektiivin mukaisesti  laadittavaa viidettä täytäntöönpanokerto-
musta varten. 
ld904920_FI_insideFI.indd   41 20/05/09   10:59:34
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200642
32. 
Puhdistamolietteen uudelleenkäyttöä rajoit-tavat usein lietteen laatu, maantieteelliset olosuhteet ja taloudelliset tekijät.
a) 
Komissio katsoo, että puhdistamolietteen  
sijoittaminen yhdyskuntajätteen kaatopai-koille johtui tarkastusajankohtana siitä, ettei teollisuus ollut kiinnostunut lietteen jatko-hyödyntämisestä, ja tilanteeseen vaikutti  lisäksi yleinen mielipide.
b) 
Kreikassa sijaitsevan suuren puhdistamon  tapauksessa komissio yhteisrahoittaa han-
ketta, jonka tarkoituksena on kyseisen  
puhdistamon laajentaminen ja sen rakennus-töiden loppuun saattaminen. Hankkeeseen sisältyy lietteenkuivausyksikön rakentami-nen, ja sen tavoitteena on kuivatun lietteen 
jatkohyödyntäminen. Hanke hyväksyttiin  
vuonna 2006, ja se saadaan päätöksen vuo-
den 2009 lopulla.
34. 
Puhdistamolietedirektiivin mukaisista puh-distamolietteen laatutarkastuksista voidaan 
todeta, että eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön direktiivissä edellytettyjä pienem-mät enimmäispitoisuudet. Lisämuuttujien  tarkistaminen saattaa olla tarpeen päästöve-den tyypin mukaan (teollisuuden jätevesi). 
35.
Komissio tarkistaa parhaillaan vuonna 1986 
annettua puhdistamolietedirektiiviä. Tarkis-tustyö perustuu kattavaan vaikutustenar-viointiin, jossa tarkastellaan eri vaihtoehtoja 
ja niiden kustannuksia ja hyötyjä.
Alustavan mahdollisen aikataulun mukaan  
säädösehdotukseen liittyvä vaikutustenar-
viointi tehdään vuonna 2009 ja säädöseh-dotus hyväksytään vuonna 2010.36. 
Puhdistamolietedirektiivin tarkistamista var-ten tehtävässä vaikutustenarvioinnissa on  
tarkasteltava niitä ympäristöön kohdistuvia 
sekä taloudellisia ja yhteiskunnallisia riskejä, 
joita puhdistamolietteen sijoittaminen maa-
perään aiheuttaa. Tärkeimpiin tarkasteltaviin 
vaihtoehtoihin kuuluvat raskasmetallipitoi-
suuksien raja-arvojen tiukentaminen sekä  
uusien raja-arvojen asettaminen orgaanisille 
ja muille kontaminanteille. 
39. 
Komissio viittaa 8, 9 ja 12 kohtaan anta-
miinsa vastauksiin. 
41. 
Komissio on laatinut kauden 2007–2013  suurten vesi- ja jätevesihankkeiden arvioin-tia varten sisäiseen käyttöönsä tarkistuslis-
tan, jonka avulla voidaan selvittää, ovatko  hankkeet yhteisön ympäristölainsäädännön 
ja -politiikan mukaisia. 
42. 
Suurhankkeita varten laadittu opas ja niitä 
koskeva tarkistuslista eivät velvoita jäsen-valtioita, vaan kyse on ainoastaan ohjeista.
Komissio järjestää säännöllistä sisäistä kou-
lutusta kauden 2007–2013 vesi- ja jätevesi-hankkeiden arviointia varten. 
43.
a) Tuensaajien on kaudella 2007–2013 esitet-
tävä hankehakemuksissaan puhdistamoliet-
teen loppusijoituspaikka. Tämä edellyttää  alustavaa arviota lietteen määrästä ja laa-dusta. Kun kyse on täysin uusista investoin-
neista, lietteen laadusta ei välttämättä voida 
antaa tarkkoja tietoja. 
ld904920_FI_insideFI.indd   42 20/05/09   10:59:34
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200643
b) 
Tarkastuksen kohteena olevalla ohjelmakau-della (1994–2006) veden laatua mittaavia  tulosindikaattoreita oli EU:n tasolla käy-
tettävissä vain tiettyjä vesityyppejä varten (juomaveden otto ja uimavedet). Koheesio-
rahastoa varten ohjelmakaudeksi 2000–2006 
laadittuun oppaaseen sisältyviä indikaatto-reita ei sen vuoksi voitu soveltaa kaikkiin  hankkeisiin. Vasta vesipuitedirektiivissä on otettu käyttöön kattava valikoima tulosindi-kaattoreita. Näihin indikaattoreihin liittyvät tavoitteet on tarkoitus asettaa vuoden 2009 joulukuuhun mennessä, ja ne olisi pääsään-
töisesti saavutettava vuoden 2015 joulukuu-
hun mennessä. 
45. 
Komissio korostaa, ettei sillä ole käytössään hankehakemusten tarkempaa arviointia var-
ten tarvittavaa oikeusperustaa eikä sitä var-ten tarvittavia resursseja.
a) 
Komissio on monissa tapauksissa, myös kun 
kyse on ollut tarkastuksen kohteina olleista 
neljästä jäsenvaltiosta, vienyt jäsenvaltion 
yhteisöjen tuomioistuimeen, silloin kun puh-
distamon poistoveden laatu ei ole täyttänyt vaatimuksia ja/tai silloin kun pilaantumiselle erityisen alttiita alueita ei ole määritetty riit-
tävällä tavalla. Se aikoo toimia näin myös  
vastaisuudessa. 
b) 
Komissio oli tietoinen ongelmasta, joka  
koski Kreikassa sijaitsevan suuren puhdista-mon lietteen epäasianmukaista sijoittamista, ja se pyysi kyseistä jäsenvaltiota etsimään  
ongelmaan ratkaisun, jonka toteuttamisessa 
se avusti (ks. 32 kohdan b alakohta). 
47. 
Komission loppuarvioinnissa tarkistetaan,  että hanke on toteutettu ja että se vastaa  
alkuperäistä päätöstä. Sen varmistaminen,  että yhteisrahoitettu puhdistamo myöhem-min toimii moitteettomasti, ei kuulu kohee-
siopolitiikkaan liittyvän arvioinnin alaan.  
Jäsenvaltioilla ei myöskään ole oikeudel-
lista velvoitetta toimittaa säännöllisesti  
tietoja päästöveden ja purkuvesistön laa-
dusta tai puhdistamolietteen laadusta ja  
sijoittamistavasta.48. 
Jokin aika sitten on otettu käyttöön tieto-tekninen väline, jolla voidaan todennäköi-
sesti helpottaa ja selkiyttää hankkeiden  
päättämistä jatkossa. Tarkastuksia tehdään 
tapauskohtaisesti etenkin, jos hankkeeseen 
on liittynyt ongelmia. Loppumaksua voidaan 
lykätä tai se voidaan peruuttaa myös sen  
jälkeen, kun komissio on vastaanottanut ja 
tutkinut loppuraportin. 
49. 
Komissio viittaa 43 kohdan b alakohtaan ja 55 kohtaan antamiinsa vastauksiin. 
53. 
Komissio arvioi parhaillaan pesuainelain-
säädännön tarkistamistarvetta. Tarkastelu  
perustuu kattavaan vaikutustenarviointiin, 
jossa tutkitaan eri vaihtoehtoja ja niiden  
kustannuksia ja hyötyjä.
55. 
Komissio pyrki kaudella 2000–2006 edistä-mään saastuttaja maksaa -periaatteen nou-
dattamista. Se julkaisi ohjeellisen asiakirjan, 
jossa käsitellään periaatteen noudattamista, ja kustannus-hyötyanalyysia käsittelevän  oppaan (2002). Komissio on näissä asiakir-
joissa kehottanut jäsenvaltioita sitoutu-maan saastuttaja maksaa -periaatteen ja  kustannusten kattamisen periaatteen entistä 
laajempaan noudattamiseen. Vesipuitedirek-tiivin säännöksillä varmistetaan, että näitä periaatteita noudatetaan vuodesta 2010. 
ld904920_FI_insideFI.indd   43 20/05/09   10:59:34
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200644
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
59.
a) Puhdistamojen toimintakapasiteetin vajaa-käyttö johtuu joskus siitä, että jätevesijär-jestelmien rakentaminen on viivästynyt,  koska talouden toiminnassa on tapahtunut merkittäviä muutoksia, joita ei voitu enna-koida. Hankkeisiin voi lisäksi kuulua direktii-vissä vaadittua laajempi jäteveden lähteiden käsittely. Puhdistamon tulevaisuuslähtöinen suunnittelu voi tällaisissa tapauksissa olla  
kustannustehokasta, joskin se saattaa joh-
taa siihen, että puhdistamon kapasiteetti on tilapäisesti vajaakäytössä. 
b) 
Komissio korostaa kuitenkin, että jäsen-
valtiot ovat vastuussa puhdistamojen toi-
minnasta ja siitä, että puhdistamot ovat  
yhteisön lainsäädännön mukaisia. Komissio 
on monissa tapauksissa, myös kun kyse on  ollut tarkastuksen kohteina olleista neljästä 
jäsenvaltiosta, vienyt jäsenvaltion yhteisö-
jen tuomioistuimeen, silloin kun puhdis-
tamon poistoveden laatu ei ole täyttänyt  
vaatimuksia ja/tai silloin kun pilaantumiselle 
erityisen alttiita alueita ei ole määritetty riit-
tävällä tavalla. Se aikoo toimia näin myös  vastaisuudessa.
60.
a) 
Komissio on tilintarkastustuomioistuimen  kanssa samaa mieltä siitä, että tämän alan  investointien on perustuttava paikallis- ja/
tai aluetason pitkän aikavälin suunnitelmiin ja että rahoitusta olisi saatava myös kohee-
siopolitiikan varoista, joita on kuitenkin täy-
dennettävä muista lähteistä peräisin olevalla rahoituksella. 
b) 
Säännökset teollisuuden jätevesipäästö-
jen sääntelystä sisältyvät yhdyskuntajä-tevesidirektiiviin (11 artiklaan). Kaikkien  jäsenvaltioiden olisi noudatettava kyseisiä 
säännöksiä. 62.
a) Puhdistamolietteen uudelleenkäyttöä rajoit-
tavat usein lietteen laatu, maantieteelliset olosuhteet ja taloudelliset tekijät.
63.
a) Komissio on tilintarkastustuomioistuimen  kanssa samaa mieltä siitä, että tämän alan  hankkeiden olisi sisällettävä strategia puh-
distamolietteen käsittelyä varten. Uusien,  
kaudella 2007–2013 esitettyjen hankkei-den tapauksessa tarkistukset kattavat myös 
tämän strategian. 
b) 
Jäsenvaltioita pyydettiin vuonna 2007 toi-mittamaan tuotettua puhdistamolietettä  koskevat tiedot yhdyskuntajätevesidi-
rektiivin mukaisesti laadittavaa viidettä  täytäntöönpanokertomusta varten. Tämä  
tietojen ilmoitusvelvollisuus on kannusta-nut jäsenvaltioita perustamaan kansallisia  tietokantoja. 
c) 
Komissio tarkistaa parhaillaan puhdista-
molietedirektiiviä. Tarkistustyö perustuu  kattavaan vaikutustenarviointiin, jossa tar-kastellaan eri vaihtoehtoja ja niiden kustan-nuksia ja hyötyjä.
64. 
Komissio muistuttaa, että päävastuu hank-keiden valinnasta, toteuttamisesta ja seu-rannasta on jäsenvaltioilla. 
a) 
Komissiolla ei ole käytössään tarkempaa  arviointia varten tarvittavaa oikeusperustaa 
eikä sitä varten tarvittavia resursseja. Kau-
den 2007–2013 suurhankkeiden arviointia  on kuitenkin yksinkertaistettu, eikä hank-
keille voida myöntää rahoitusta, jos ne eivät 
täytä vähimmäisvaatimuksia (ts. jos ne eivät sisällä tietoja lietteen käsittelystrategiasta). Arvioinnissa käytetään apuna tarkistuslis-
toja, ja sitä tuetaan koulutuksella. 
ld904920_FI_insideFI.indd   44 20/05/09   10:59:34
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200645
b) 
Kun kyse on koheesiorahastosta ja EAKR:sta kaudella 2007–2013 rahoitettavista hank-keista, erillistä komission päätöstä edelly-
tetään vain yhdyskuntajäteveden käsittelyä koskevista suurhankkeista. Komissiolla ei  
yleisesti ottaen ole yhtä tarkkoja tietoja  
suurhankkeiden toteuttamisesta ja loppuun saattamisesta kuin aikaisemmin. 
65.
b) Komissio pyrki kaudella 2000–2006 edistä-
mään saastuttaja maksaa -periaatteen nou-
dattamista. Se julkaisi ohjeellisen asiakirjan, jossa käsitellään periaatteen noudattamista koheesiopolitiikassa, ja korosti kyseisen  periaatteen merkitystä koheesiopolitiikasta laatimassaan oppaassa. Kustannus-hyötyana-lyysista laaditussa oppaassa (2002) annettiin 
lisäksi jäsenvaltioille ohjeita kustannusten kattamista koskevasta periaatteesta. Nämä 
ohjeet eivät kuitenkaan olleet oikeudelli-
sesti sitovia, joten jäsenvaltioita voitiin vain 
kehottaa sitoutumaan tämän periaatteen  
entistä laajempaan soveltamiseen. 
66.
a) Komissio on laatinut kaudella 2007–2013  toteutettavien suurten vesi- ja jätevesi-
hankkeiden arviointia varten sisäiseen käyt-
töönsä tarkistuslistan, jonka avulla voidaan 
selvittää, ovatko hankkeet yhteisön ympä-ristölainsäädännön ja -politiikan mukaisia. Arvioitaviin seikkoihin kuuluvat mm. pääs-
töveden laatu ja lietteen käsittely. Lisäksi  komission yksittäisistä hankkeista tekemät päätökset sisältävät tulosindikaattoreita  
(jotka koskevat mm. käsittelytasoa ja puh-
distamon kapasiteettia). c) 
Komissio arvioi parhaillaan pesuainelain-säädännön tarkistamistarvetta. Tarkastelu  
perustuu kattavaan vaikutustenarviointiin, jossa tutkitaan eri vaihtoehtoja ja niiden  kustannuksia ja hyötyjä.
d) 
Investointihankkeiden kustannus-hyötyana-
lyysia varten laaditussa uudessa oppaassa  (kesäkuu 2008) korostetaan, että saastuttaja 
maksaa -periaatteella ja kustannusten täy-
dellisen kattamisen periaatteella on jäteve-sihankkeissa keskeinen merkitys. Oppaan  
ohjeiden tukena ovat nyt vesipuitedirek-
tiivissä asetetut vaatimukset, ja oppaan  
an siosta veden hinnoittelu perustuu entistä 
paremmin kustannuksiin vuodesta 2010.
ld904920_FI_insideFI.indd   45 20/05/09   10:59:34
ld904920_FI_insideFI.indd   46 20/05/09   10:59:35
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 20 00–200647
Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Erityiskertomus nro 3/2009
Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
2009 – 45 s. – 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-263-6
ld904920_FI_insideFI.indd   47 20/05/09   10:59:35
ld904920_FI_insideFI.indd   48 20/05/09   10:59:35
EU-julkaisujen tilaukset
EU-julkaisuja voi ostaa
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)• kirjakaupasta julkaisun nimen, julkaisijan ja/tai ISBN-numeron perusteella•  suoraan myyntiedustajiltamme, joiden yhteystiedot ovat saatavissa internetistä 
http://bookshop.europa.eu tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
Ilmaisjulkaisuja voi tilata• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)•  Euroopan komission edustustoista tai lähetystöistä, joiden yhteystiedot 
ovat saatavissa internetistä http://ec.europa.eu/ tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
ld904920_FI_coverBT.indd   2 20/05/09   10:55:42
2009
JÄTEVESIEN KÄSITTELYYN  
LIITTYVIEN RAKENNETOIMIMENOJEN VAIKUTTAVUUS OHJELMAKAUSILLA 
19941999 JA 20002006EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
Erityiskertomus  nro 3TAAJAMIEN JÄTEVEDET JA JÄTEVESILIETTEET VOIVAT VAIKUTTAA 
EUROOPAN JÄRVIEN, JOKIEN, RANNIKKO JA POHJAVESIEN SEKÄ MAAPERIEN LAATUUN. TÄSTÄ SYYSTÄ EU ON HYVÄKSYNYT USEITA DIREKTIIVEJÄ JA MYÖS OSARAHOITTANUT YHDYSKUNTAJÄTEVESIÄ KÄSITTELEVIEN PUHDISTAMOJEN RAKENTAMISTA.  TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ANALYSOI, OVATKO EU:N  OSARAHOITTAMAT PUHDISTAMOT RIITTÄVÄN TULOKSEKKAITA JÄTEVEDEN KÄSITTELYSSÄ JA KÄYTETÄÄNKÖ PUHDISTAMOJEN 
TUOTTAMA LIETE ASIANMUKAISESTI. KERTOMUKSESSA PEREHDYTÄÄN 
MYÖS KOMISSION TOIMIIN.
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
FI
QJ-AB-09-003-FI-C
ISBN 978-92-9207-263-6
ISSN 18310958
ld904920_FI_coverBT.indd   1 20/05/09   10:55:41