Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle euroa sekä talous- ja rahaliittoa koskevan tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamisesta /* KOM/2004/0552 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE euroa sekä talous- ja rahaliittoa koskevan tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamisesta Tiivistelmä Kun euroseteleiden ja -kolikoiden hyvin sujuneesta käyttöönotosta 12 jäsenvaltiossa on nyt kulunut hieman alle kaksi vuotta, euroa sekä talous- ja rahaliittoa (EMU) koskevassa tiedottamisessa ja viestinnässä on aika siirtyä uuteen vaiheeseen. Tässä tiedonannossa esitellään tiedotus- ja viestintästrategia, jota komissio aikoo noudattaa nyt alkavassa vaiheessa. Euroopan parlamentti on todennut useissa päätöslauselmissaan [1] katsovansa "Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan onnistuneen hyvin euron käyttöön ottamista koskevassa tiedotuskampanjassa". Parlamentin mukaan "ensisijaisena tavoitteena olisi oltava tiedotuksen ja viestinnän keskittyminen kansalaisten arkeen läheisesti liittyviin asioihin (erityisesti [...] euroon)". [1] Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan uutta yhteistyökehystä käsittelevästä komission tiedonannosta 13. maaliskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma ja Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamisesta 10. huhtikuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma. Euroa ja EMUa koskeva tiedotus ja viestintä kuuluu edelleen Euroopan unionin (EU) ensisijaisiin tavoitteisiin seuraavista syistä: * EU:n laajentuminen 1. toukokuuta 2004 johtaa tulevaisuudessa euroalueen laajenemiseen sitä mukaa kun uudet jäsenvaltiot täyttävät perustamissopimuksessa määrätyt edellytykset. * Euron käyttöönotto on historiallinen vaihe EU:n yhdentymisprosessissa. Sitä on tuettava lisäämällä yhteisen rahan kannatusta kansalaisten keskuudessa. * Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotolla on ollut erittäin myönteinen vaikutus unionin ulkopuolisten maiden näkemykseen EU:sta ja EU:n taloudellisesta roolista. Tätä kehitystä olisi tuettava. Euroa ja EMUa koskeva tiedotus- ja viestintästrategia on osa komission yleistä "Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategiaa" (KOM(2002) 350) ja sen toteutusta (KOM(2004) 196). Strategia onkin nivottava osaksi jäsenvaltioiden yleistä viestintäpolitiikkaa. Siitä saadaan lisäarvoa ja se tuo eurooppalaisen ulottuvuuden demokraattiseen keskusteluun, jota kussakin jäsenvaltiossa käydään eurosta ja EMUsta. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi strategiassa keskitytään toimielinten välisen yhteistyön lujittamiseen ja rakenteeltaan jäsennellyn yhteistyökumppanuuden kehittämiseen jäsenvaltioiden kanssa. Samalla kiinnitetään jatkuvasti huomiota myös toiminnan johdonmukaisuuteen. Tarkoituksena on lisätä yleistä tietämystä EMUn toiminnasta EU:ssa ja sen ulkopuolella ja sujuvoittaa muutosprosessia euron käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa. Tässä euroa sekä talous- ja rahaliittoa koskevan tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamista koskevassa tiedonannossa esitetään syitä siihen, miksi euro kuuluu edelleen viestinnän painopistealueisiin, kuvaillaan strategian yleisperiaatteita ja keskeisten toimijoiden tehtäviä, yksilöidään tavoitteet sekä esitellään operatiivisia näkökohtia. Euroa ja EMUa koskeva tiedotus ja viestintä on ensisijaisen tärkeää erityisesti uusissa jäsenvaltioissa. 1. Euroa ja EMUa koskeva tiedotus ja viestintä ovat tärkeä painopistealue 1.1. Euroa ja EMUa koskeva tiedotus ja viestintä sisältyvät kokonaisstrategiaan Komission tiedonannossa Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamisesta (KOM(2004) 196) todetaan EU:n uuden hallintotavan olevan ensisijainen painopiste. Kansalaisten heikko tietämys eurosta ja EMUsta merkitsee, että varsinaisen tiedotus- ja viestintästrategian toteuttaminen on sitäkin tärkeämpää, jotta voitaisiin "parantaa yleisön käsityksiä Euroopan unionista ja sen toimielimistä sekä niiden legitiimiydestä syventämällä unionin tehtävien, rakenteen ja saavutusten tuntemusta ja ymmärrystä sekä käymällä vuoropuhelua kansalaisten kanssa". Nämä tavoitteet on saavutettava lujittamalla toimielinten välistä yhteistyötä ja kehittämällä hajautettua toimintaa ja jäsenneltyjä kumppanuuksia jäsenvaltioiden kanssa. Komission tiedotustoimissa on tähän mennessä keskitytty neljään ensisijaiseen teemaan, jotka ovat laajentuminen, Euroopan unionin tulevaisuus, vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue sekä euro. Näihin lisättiin vuonna 2004 viides teema: Euroopan unionin rooli maailmassa. Euroa ja EMUa koskevassa tiedotus- ja viestintästrategiassa noudatetaan edellä mainitussa tiedonannossa esitettyjä yleisperiaatteita, joiden perusteella on suunniteltu erityisryhmille ja suurelle yleisölle suunnattua toimintaa. 1.2. Euroa ja EMUa koskevan tiedotus- ja viestintästrategian tavoitteet Strategialle on asetettu jäsenvaltioita ja EU:n ulkopuolisia maita varten seuraavat tavoitteet: * lisätä yleistä tietoisuutta ja ymmärrystä EMUn moitteetonta toimintaa koskevista vaatimuksista, jotka koskevat esimerkiksi tervettä julkista taloutta ja talouspolitiikan yhteensovittamista; * tarjota puolueetonta ja tosiasioihin perustuvaa tietoa euron tuntemuksen lisäämiseksi kansalaisten keskuudessa; * sujuvoittaa muutosprosessia euron käyttöön ottavissa jäsenvaltioissa; * tarjota EU:n ulkopuolisten maiden tiedotusvälineille, elinkeinonharjoittajille ja poliitikoille tietoja EMUun, euroon ja Euroopan talouteen liittyvistä kysymyksistä, jotta nämä voisivat tehdä perusteltuja päätöksiä. Strategian tavoitteet ovat seuraavat: - lisätä yleisön tietoisuutta EMUn toiminnasta; - sujuvoittaa tarvittaessa euron käyttöönottoa. 2. Euroa ja EMUa koskevaan tiedottamiseen ja viestintään sovellettavat yleisperiaatteet 2.1. Hajauttaminen ja toissijaisuusperiaate Jotta tiedotus ja viestintä olisi uskottavaa ja tehokasta, siinä on otettava huomioon kansalaisten kulttuuri, kieli ja huolenaiheet. Parhaita tietolähteitä ovat lähimpänä kansalaisia olevat asiantuntevat ja luotettavat lähteet. Jäsenvaltioilla on keskeinen rooli näiden periaatteiden mukaisesti toteutettavien toimien kartoittamisessa ja toteuttamisessa. 2.2. Tiedotuksen johdonmukaisuus ja mukautettavuus Tiedotusta mukautetaan sen mukaan, mikä on kunkin maan, kohdeyleisön ja paikallisyhteisön tilanne suhteessa euroon. Tällöin kiinnitetään kuitenkin huomiota myös tiedotuksen yleiseen johdonmukaisuuteen. 2.3. Kumppanuus Viestintästrategia perustuu vapaaehtoisiin yhteistyökumppanuuksiin jäsenvaltioiden kanssa. Tämä edistää synergiaa jäsenvaltioiden rakenteiden ja tietotaidon sekä EU:n toiminnan välillä. Jäsenvaltioiden ja komission välisessä yhteistoiminnassa noudatetaan tiedonannossa KOM(2004) 196 määriteltyjä kumppanuussopimuksia. 2.4. Ensisijaiset tavoitteet Euroa ja EMUa koskevat tiedotus- ja viestintäkampanjat toteutetaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja myös EU:n ulkopuolella. Toimet, välineet ja tavoitteet on tästä syystä asetettava tärkeysjärjestykseen. Painopiste asetetaan muutaman seuraavan vuoden aikana kymmeneen uuteen jäsenvaltioon ja erityisesti niihin valtioihin, joilla on jo nyt valmiudet euroa ja EMUa koskevan strategian suunnitteluun ja toteuttamiseen. 2.5. Parhaat käytännöt Parhaita käytäntöjä ja erityisesti euroon siirtymisen yhteydessä vuosina 1999 ja 2002 käyttöön otettuja käytäntöjä sovelletaan entistä järjestelmällisemmin. Viestintästrategia perustuu hajautettuun toimintaan, jonka johdonmukaisuus varmistetaan kumppanuussopimuksilla. On tärkeää määritellä ensisijaiset tavoitteet. 3. Keskeisten osapuolten rooli 3.1. Jäsenvaltiot EU:n viestintästrategia suunnataan jäsenvaltioiden kansalaisille ja elinkeinonharjoittajille. Jäsenvaltioilla onkin parhaat edellytykset luoda tiedotusvälineitä ja -tuotteita sekä kannustaa alue- ja paikallisviranomaisia, yleisen edun kannalta merkittäviä palveluita ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan verkostoja toimimaan tiedotustoimipisteinä. Viestinnässä noudatetaan jäsenvaltioiden ohjelmissa määritettyä muotoa, sisältöä ja aikataulua. 3.2. Euroopan komissio Komissio on hankkinut vuodesta 1995 [2] runsaasti kokemusta euroa koskevasta tiedotuksesta ja viestinnästä. Se aikoo hyödyntää kokemustaan myös jatkossa ja asettaa sen jäsenvaltioiden käyttöön. Vuotta 1999 edeltäneellä ja aina vuoteen 2002 ulottuneella kaudella komissiolla oli tärkeä rooli euron käyttöönoton valmisteluun liittyvän viestinnän valmistelu-, käynnistys- ja koordinointitoimissa. Se hoitaa jatkossa seuraavia tehtäviä: [2] Vuonna 1995 julkaistiin vihreä kirja käytännön järjestelyistä yhtenäisvaluutan käyttöön ottamiseksi (KOM(95) 333 lopullinen). * viestinnän johdonmukaisuuden varmistaminen; * jäsenvaltioiden ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan viestintätoiminnan edistäminen ja koordinointi; * tiedonhankintavälineiden asettaminen käyttöön ja erityistoimien toteuttaminen; * valtioiden välisten viestintähankkeiden organisointi ja tukeminen sekä jäsenvaltioiden ulkopuolella toteutettava tiedotustoiminta; * sen oman keskitetyn toiminnan (konferenssit, PR- ja tiedotusaineisto, säännöllinen arviointi jne.) hallinnointi. 3.3. Toimielinten välinen yhteistyö Strategia perustuu yhteisiin tavoitteisiin, joista yhteisön toimielimet sopivat erityisesti toimielinten tiedotusyhteistyöryhmässä. Euroopan parlamentilla oli keskeinen rooli Prince-ohjelman käynnistämisessä. Komissio ja parlamentti ovat harjoittaneet tiivistä yhteistyötä ohjelman käyttöönotosta lähtien ja aikovat jatkaa sitä. Yhteistyöllä ja selkeällä tehtäväjaolla jäsenvaltioiden, komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin kesken on suuri merkitys tiedotus- ja viestintäkampanjan onnistumisen kannalta. 4. Kansalaisten tarpeisiin vastaaminen 4.1. Yleinen mielipide eurosta Äskettäin toteutetuista mielipidekyselyistä saatiin seuraavia tuloksia [3]: [3] Kesä- ja syyskuussa 2003 toteutetut kyselyt euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotosta. 4.1.1. Euroalue Haastatellut katsovat saaneensa riittävästi tietoja eurosta ja EMUsta. Tämä mielipide on yleistynyt vuodesta 2002. Tulokset vaihtelevat kuitenkin maasta toiseen. Pelkästään euroina ajattelevien määrä on edelleen suhteellisen pieni. Yleisöllä ei ole vielä täysin selvää kuvaa yhteisen rahan vaikutuksista kansalliseen talouspolitiikkaan. Kielteiset käsitykset [4] voivat vaikeuttaa euron hyväksymistä uusissa jäsenvaltioissa. Tämä olisi otettava huomioon suunniteltaessa viestinnän toteutusta euron käyttöön ottavissa maissa. [4] Esimerkiksi käsitys, jonka mukaan euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotto on johtanut hintatason huomattavaan nousuun. Kuluttajahintaindeksit eivät tue tätä käsitystä. 4.1.2. Ulkopuolelle jättäytyneet (opt-out) maat (Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta) Tanskalaisilla on brittejä paremmat tiedot eurosta. Tanskalaiset näyttävät olevan tietoisia yhteisen rahan käytöstä saatavista käytännön eduista. Useimmat tanskalaiset ovat kuitenkin sitä mieltä, että kansallisten hintojen muuntaminen euromääräisiksi on aiheuttanut jossain määrin haittaa euroalueen kuluttajille. Brittien tietämys eurosta on erittäin alhainen muihin jäsenvaltioihin verrattuna. 4.1.3. Poikkeuksen saaneet maat ja ehdokasmaat Suurin osa ruotsalaisista katsoo, että heillä on hyvät tiedot eurosta. Monet vastaajista eivät kuitenkaan hallinneet joitakin euroon liittyviä perustietoja. Useimmat vastaajat ovat myös sitä mieltä, että kansallisten hintojen muuntaminen euromääräisiksi on aiheuttanut jossain määrin haittaa euroalueen kuluttajille. On muistettava, että ei-äänten voitto Ruotsissa 14. syyskuuta 2003 pidetyssä kansanäänestyksessä voi vaikuttaa kansalaisten asenteisiin myös muissa maissa. Uusissa jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa euro ja EMU ovat kysymyksiä, jotka liitetään suoraan EU:n jäseneksi liittymiseen ja jotka katsotaan jäseneksi liittymisen seurauksiksi. Liittymistä puoltavien voitettua uusissa jäsenvaltioissa järjestetyissä kansanäänestyksissä lienee kohtuullista odottaa kansalaisten antavan tukensa myös euron käyttöönotolle. 4.1.4. EU:n ulkopuoliset maat Kysely [5], jonka komissio toteutti EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitsevien lähetystöjensä ja edustustojensa kautta, osoittaa, että euro on kansainvälisesti yhä tunnetumpi valuutta. EU:n ulkopuolella sijaitsevissa finanssikeskuksissa ja tärkeimpien tiedotusvälineiden keskuudessa toteutettiin äskettäin kolmikuukautinen lehdistön seurantahanke, josta saadut tulokset osoittavat, että euroa ja EMUa koskevaa tiedotusta olisi lisättävä ja parannettava. Eniten kysymyksiä herättää euroalueen taloushallinto ja erityisesti vakaus- ja kasvusopimuksen uskottavuus. [5] Eurokäteisen käyttöä EU:n ulkopuolella koskeva kysely, Euroopan komissio (ECFIN/195/04-FI-13. huhtikuuta 2004). 4.2. Ajantasaisten tietojen tarve Viestinnän kannalta on tärkeää, että sen toteuttajilla on tarkka käsitys viestinnän tuloksista. Yleistä mielipidettä arvioidaan sen vuoksi säännöllisesti kyselyillä tiedotustarpeiden ja -puutteiden kartoittamiseksi sekä tiedotuskampanjoiden tehokkuuden arvioimiseksi. Viestinnän on oltava määrätietoista ja se on mukautettava muuttuviin olosuhteisiin. Sitä voidaan joutua eriyttämään kohderyhmän tai -maan mukaan. Uusissa jäsenvaltioissa viestinnässä on otettava huomioon euron käyttöönottoon liittyvien valmisteluiden ja toteutuksen eteneminen. 4.3. Viestinnän sisältö ja arvot Viestinnän sisältö muotoutuu mielipidekyselyiden, komission strategian ja EU:n tavoitteiden pohjalta. Euro ja EMU nivotaan viestinnässä osaksi Euroopan yhdentymisen historiaa ja siitä saatavia etuja ja liitetään vaurauden, kasvun, vakauden, hintojen avoimuuden, käytännöllisyyden ja identiteetin kaltaisiin arvoihin. Viestinnässä käsitellään EMUn ja euron vaikutuksia kulttuuriin, talouteen, yhteiskuntaan, politiikkaan, kuluttajiin ja yrityksiin. Uusissa jäsenvaltioissa jaetaan käytännön tietoja euroon siirtymisestä. Painopistealue riippuu maantieteellisestä alueesta ja jäsenvaltioiden omista toiveista. 4.3.1. Euroalue EMUa koskevassa viestinnässä on panostettava aiempaa enemmän EMUn erityisrakenteiden esittelyyn ja sen perustelemiseen, miksi EMUn asianmukainen toiminta edellyttää määrätynlaista talouspolitiikkaa. Euroa koskevassa viestinnässä on muistettava, että kun eurokäteisen käyttöönotosta on nyt kulunut kaksi vuotta, monet kansalaiset ajattelevat edelleen vanhoina kansallisina valuuttoina, ja että tarvitaan todennäköisesti lisäaikaa ennen kuin useammat kansalaiset alkavat ajatella euroina. 4.3.2. Ulkopuolelle jättäytyneet (opt-out) maat (Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta) Ulkopuolelle jättäytyneissä maissa viestinnän sisältönä on, että on hallitusten vastuulla päättää, hakevatko kyseiset maat euroalueen jäsenyyttä. Muutoin viestinnässä painotetaan EMUun liittyviä käytännön seikkoja ja aineellisoikeudellisia kysymyksiä. Tiedotus muissa jäsenvaltioissa saaduista hyvistä tuloksista ja paikkansapitävien tietojen jakaminen on tärkeää väärinkäsitysten kumoamiseksi. 4.3.3. Poikkeuksen saaneet maat Ruotsin hallitus ei suunnittele erityistä tiedotustoimintaa viime vuonna pidetyn kansanäänestyksen jälkeen. Komission lähetystö Ruotsissa jakaa esitteitä ja käytännön tietoja. Uusissa jäsenvaltioissa sovelletaan samankaltaista strategiaa kuin aiemmin euron käyttöönoton yhteydessä. Viestintähankkeet aloitetaan vaihe vaiheelta. Ensimmäisessä vaiheessa viestintäkampanjoilla on kaksi tavoitetta: nähdä euroon siirtyminen laajempaa, Euroopan yhdentymisen taustaa vasten ja jakaa tietoja taloudellisen yhdentymisen vaiheista, EMUn perustamiseen johtaneista syistä sekä EMUn vakauttavasta vaikutuksesta ja toimintatavoista. Kun euroon siirtymisen päivämäärä on lyöty lukkoon, viestinnän toisessa vaiheessa hallituksia, pankkeja ja suuryrityksiä kannustetaan valmistautumaan viipymättä euron käyttöönottoon. Lisäksi selvitetään euron käyttöönoton operatiivisia vaikutuksia ja tarvittavia ennakkovalmisteluita. Viimeisessä vaiheessa tiedotuskampanjaa tiivistetään ja laajennetaan. Tiedotus suunnataan suurelle yleisölle ja mukautetaan esimerkiksi muita heikommassa asemassa olevien yhteiskuntaryhmien (iäkkäät, vammaiset, heikossa taloudellisessa tilanteessa olevat jne.), nuorten (erityisesti koulut), naisten ja maaseutuväestön erityistarpeisiin. Yrityksiin, etenkin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, ja itsenäisiin ammatinharjoittajiin kiinnitetään edelleen erityishuomiota. 4.3.4. Ehdokasmaat Tiedotuksessa olisi otettava huomioon kyseisten maiden liittymisprosessin pidempi aikaperspektiivi. Tiedotusta lisätään liittymisen lähestyessä. 4.3.5. EU:n ulkopuoliset maat Viestinnässä olisi keskityttävä eurosta saataviin etuihin, EMU-puitteiden vakauteen ja euroalueella harjoitettavaan taloushallintoon, euroon kansainvälisenä valuuttana, euron käyttöön kansainvälisenä valuuttana sekä euroon muiden eri alueilla käynnistettävien taloudellisten yhdentymisprosessien esikuvana. 4.4. Kohderyhmät Edellä mainittujen maaryhmien tiedotus- ja viestintätoiminnassa on keskityttävä erityisiin kohderyhmiin (esim. poliittisiin edustajiin, kansalaisyhteiskuntaan, viestimiin ja yrityksiin) ja suureen yleisöön. 4.5. Viestintävälineet Strategian lähestymistapa on monialainen ja siinä yhdistetään erilaisia tiedon esitystapoja. Käytettävien viestinten valinta riippuu viestinnän aikataulusta, rahoituksesta ja kohdeyleisöstä. Viestintävälineitä ovat seuraavat: * painetut julkaisut, esitteet ja lehtiset; * nykyaikaiset viestintämenetelmät (Internet, CD-ROM jne.), joita käytetään laajasti, sillä ne mahdollistavat tehokkaan ja edullisen tiedonjaon; * saataville asetetaan houkutteleva PR-tuotevalikoima; * julkiset tietopalvelut (maksuton tietopalvelu jne.), paikalliset tiedotusvälineet (infobussi, kiertävät näyttelyt, tiedotusillat jne.) ja tiettyjen väestöryhmien (sokeat ja heikkonäköiset, lukutaidottomat, heikommassa taloudellisessa tilanteessa olevat, iäkkäät jne.) tarpeisiin kehitetyt välineet, joita käytetään tarvittaessa euron käyttöönottoon valmistautuvissa maissa; * konferenssit, seminaarit, näyttelyt ja muut yleisötapahtumat; * verkottumista, tiedotustoimipisteitä ja muita luonnollisia yhteistyökumppaneita käytetään aktiivisesti tietojen jakamiseksi ja viestinnän tehostamiseksi; * euron käyttöönoton lähestyessä televisio ja radio nousevat suurelle yleisölle suunnatun viestinnän pääasiallisten välineiden joukkoon. Säännöllisin väliajoin toteutettavat maakohtaiset kyselyt ovat tärkeitä viestinnän laajuuden, sisällön ja arvojen määrittelemiseksi sekä viestintäkampanjan vaikutusten ja käytettyjen välineiden tehokkuuden mittaamiseksi. 5. Tiedotuksen ja viestinnän toteuttamisen päävaiheet 5.1. Kumppanuus jäsenvaltioiden kanssa 5.1.1. Koordinointi Komissio, jäsenvaltiot ja Euroopan keskuspankki sovittavat viestintätoimintaansa yhteen. Komissio toimii edelleen tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden valtiovarainministeriöiden ja keskuspankkien tiedotusvastaavien ja Euroopan keskuspankin kanssa tiedotusvastaavien verkostossa, joka osallistuu merkittävällä panoksella strategian määrittelyyn ja toteuttamiseen sekä liittää sen jäsenvaltioissa harjoitettavaan muuhun toimintaan. Tiedotusvastaavien verkoston ja julkisen hallinnon verkoston [6] välillä vaihdetaan jatkuvasti tietoja. [6] Euron käyttöönotosta vastaavien jäsenvaltioiden edustajien verkosto. 5.1.2. Sopimukset Komission ja jäsenvaltioiden välisellä kumppanuudella varmistetaan jäsenvaltioiden oman viestintäkapasiteetin maksimaalinen käyttö. Huomattava osa saatavilla olevista varoista käytetään sen vuoksi kumppanuuksiin jäsenvaltioiden kanssa. Toiminnan on oltava monivuotista. Monivuotisten ohjelmien rahoittamiseksi on asetettava käyttöön riittävästi varoja pidemmän jakson ajaksi. Komission ja jäsenvaltioiden väliset kumppanuudet voidaan toteuttaa kolmella eri tavalla [7]: [7] Ks. komission tiedonanto Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamisesta (KOM(2004) 196 lopullinen) * strategiset kumppanuudet, joissa jäsenvaltio ja komissio sopivat viestintäohjelman yksityiskohdista ja kumppanien välisestä tehtävänjaosta; kukin osapuoli maksaa harjoittamastaan toiminnasta aiheutuvat kustannukset kokonaisuudessaan; komission ja jäsenvaltion välillä ei ole suoraa rahoitussuhdetta; * hallintokumppanuudet, joissa jäsenvaltio hallinnoi EU:n varainhoitoasetuksen mukaisesti koko kampanjaa komission puolesta; * tapauskohtaiset kumppanuudet, joissa komissio osallistuu jäsenvaltiolle aiheutuneiden kustannusten rahoittamiseen; komissio voi osallistua alihankintakustannusten rahoittamiseen, jos ne ovat aiheutuneet julkisia hankintoja koskevien direktiivien mukaisesti. 5.1.3. Kumppanuus uusien jäsenvaltioiden kanssa Uusien jäsenvaltioiden kanssa muodostettavien kumppanuuksien sujuvan alun varmistamiseksi ehdotetaan, että kyseiset valtiot jaetaan kolmeen ryhmään seuraavan alustavan aikataulun mukaisesti: >TAULUKON PAIKKA> Ryhmät muodostetaan arvioimalla maiden laatimia suunnitelmia ja EMU-jäsenyyden valmistelussa saavutettua edistymistä lähentymiskertomusten perusteella. Osapuolten (jäsenvaltion, parlamentin ja komission) on sovittava seuraavista seikoista: * tavoitteet; * viestintäsuunnitelma: strategiat, teemat, kohderyhmät jne.; * ajoitusta, tuotteita, viestimiä, välineitä jne. koskeva yksityiskohtainen toimintasuunnitelma; * kunkin osapuolen rooli kansallisella, kansainvälisellä ja paikallisella tasolla; * rahoitusnäkökohdat: yhteisrahoitussäännöt ja määrä, hyväksyttävät toimet ja komission rahoitusosuuden pienentäminen, jos kansallista osuutta pienennetään; * seuranta, arviointi, valvonta jne.; * yhteiset tuotemerkit (logot jne.). 5.1.4. Kumppanuus muiden jäsenvaltioiden kanssa Kumppanuuksien voidaan tarvittaessa muodostaa komission ja 15 muun jäsenvaltion välille. 5.2. Vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välinen kummitoimintaohjelma (twinning) Vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välillä otetaan käyttöön euroa/EMUa koskeva kummitoimintaohjelma, jossa vanha jäsenvaltio voi halutessaan tehdä yhteistyötä uuden jäsenvaltion kanssa ja avustaa sitä euroa ja EMUa koskevan tiedotuksen ja viestinnän suunnittelussa ja toteuttamisessa. Tämän pitäisi helpottaa merkittävästi parhaiden käytäntöjen levittämistä ja asiantuntemuksen siirtämistä. 5.3. Verkottuminen, tiedotustoimipisteet ja muut luonnolliset kumppanit Lähetystöjen ja edustustojen lisäksi EU:lla on yli 700 vanhoissa jäsenvaltioissa toimivaa tiedotustoimipistettä ja -verkostoa. Näitä tiedotustoimipisteitä ja -verkostoja perustetaan seuraavien vuosien aikana vähitellen myös uusiin jäsenvaltioihin. Komissio vastaa niiden koordinoinnista ja organisoinnista. [8] Lisäksi käytettävissä on noin 550 Team Europen luennoitsijaa. Verkostojen kokemus, joustavuus ja suora yhteys kansalaisyhteiskuntaan ja suureen yleisöön takaavat, että niistä saadaan erityisen suuri hyöty. [8] Hallinnoinnista vastaa PO PRESS. Taloustoimittajille järjestetään tiedotusseminaareja tiiviissä yhteistyössä talous- ja raha-asioiden päätiedottajan kanssa euroa ja EMUa koskevan raportoinnin lisäämiseksi EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden lehdistössä ja sähköisissä viestimissä. 5.4. Konferenssit ja seminaarit Konferenssit ja seminaarit vahvistavat verkottumista. Näyttelyt ja esittelypisteet kiertävät säännöllisesti yleisötapahtumissa. 5.5. Arviointi ja palaute Komissio ja jäsenvaltiot määrittävät ja tarvittaessa mukauttavat viestintätavoitteita ja arvioivat kvalitatiivisten ja kvantitatiivisten tutkimusten perusteella edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa. 5.6. Ulkoinen tiedotustoiminta Komissiolla on pitkälle edenneitä suunnitelmia Yhdysvalloissa ja Afrikan, Aasian ja Latinalaisen Amerikan maissa pidettäviä konferensseja ja seminaareja varten. Kohdeyleisöön kuuluvat institutionaaliset vaikuttajat, mielipidevaikuttajat, viestintäalan vaikuttajat, toimittajat ja suuret viestimet. Suhteita toimittajiin tiivistetään pitämällä konferenssien ja seminaarien yhteydessä säännöllisiä kokouksia, joissa käsitellään erityisaiheita. EU:n ulkopuolisissa maissa järjestetään viestinten seurantaohjelma, johon myös talous- ja raha-asioiden päätiedottaja osallistuu ja jonka tarkoituksena on selvittää EU:n ulkopuolisissa rahoituskeskuksissa vallitsevia käsityksiä EMUsta, eurosta ja Euroopan taloudesta. 5.7. Julkaisut ja muu tiedotusaineisto Euroa käsittelevällä komission verkkosivustolla ja European Economy -lehden kaltaisessa kohdennetummille talouselämän toimijoiden ryhmille suunnatussa tiedotusaineistossa annettavien tietojen lisäksi suurelle yleisölle pyritään tarjoamaan entistä enemmän julkaisuja ja PR-tuotteita. Komissio julkaisee tiedotuslehden painetussa ja sähköisessä muodossa. Tarkoituksena on myös laajentaa (eurotunnuksella varustettua) PR-tuotteistoa. Saataville asetetaan runsaasti tiedotusaineistoa (esitteitä, lehtisiä, julisteita jne.). 5.8. Kumppanuustoiminta yritysten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa Yritykset ja kansalaisyhteiskunta ovat tiedotus- ja viestintätoiminnan luonnollisia kohderyhmiä. Kyseistä toimintaa järjestetään kuitenkin pääasiassa paikallisella tai jäsenvaltioiden tasolla. Jäsenvaltiot tekevät sen vuoksi suoraan yhteistyötä kyseisten alojen edustajien kanssa. Komissio voi kuitenkin täydentää tätä toimintaa suoraan tai välillisesti esimerkiksi yhteistyössä yleiseurooppalaisten kattojärjestöjen kanssa. 5.9. Toiminta, josta ei aiheudu välittömiä kustannuksia Erityisesti verkottumisen alalla suunnitellaan toimintaa, josta ei aiheudu välittömiä kustannuksia. Tällaista toimintaa ovat esimerkiksi EU:n nykyisten tiedotus- ja viestintäkeskusten kanssa harjoitettava yhteistyö tai verkkosivuston kehittäminen. Tarkoituksena on luoda ja käyttää EU:n talouspolitiikkaa ja euroa käsittelevää tiedotusverkostoa. Tietoja voidaan jakaa myös jäsenvaltioiden muiden nykyisten verkostojen välityksellä. Tarkoituksena on luoda yhteyksiä pääasiallisiin käytännön tietolähteisiin, joita ovat hallitusten ja keskuspankkien lisäksi liikepankit ja muut rahoituslaitokset, kuluttajaryhmät, teollisuuden edustajat sekä vähittäiskauppa- ja jakelualat. 5.10. Strategian arviointi Strategiasta laaditaan varainhoitoasetuksen [9] 27 artiklan mukainen arviointi, jonka perusteella siihen voidaan tehdä tarvittaessa mukautuksia. [9] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta. Komissio ilmoittaa mahdollisista mukautuksista seuraavien kahden vuoden aikana. * Viestinnän tärkeimpiä kohdealoja ovat kumppanuus jäsenvaltioiden kanssa, kummitoimintaohjelma, kumppanuus yritysten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, verkottuminen tiedotustoimipisteiden ja muiden luonnollisten kumppaneiden kanssa, arviointi ja palaute, ulkoinen tiedotustoiminta sekä julkaisut ja muu tiedotusaineisto. * Viestintästrategiaa voidaan mukauttaa tarvittaessa arvioimalla säännöllisesti jo toteutettuja toimia sekä laatimalla strategiasta yksityiskohtainen arviointi. 6. Päätelmät Tiedonannossa ehdotetaan euroa ja EMUa koskevan tiedotus- ja viestintästrategian nivomista osaksi Euroopan komission yleistä politiikkaa. Strategia perustuu seuraaviin yksiselitteisiin periaatteisiin: hajauttaminen ja toissijaisuusperiaate, tiedotuksen johdonmukaisuus ja kumppanuus jäsenvaltioiden kanssa. Jäsenvaltioilla on keskeinen rooli toimien kartoittamisessa ja toteutuksessa. Komissio puolestaan tukee ja koordinoi toimia ja hallinnoi keskitettyä toimintaa. Suuri osa varoista sidotaan jäsenvaltioiden kanssa muodostetun kumppanuuden osana kehitettyyn toimintaan. Tavoitteiden ja jaettavien tietojen runsauden sekä aikatauluerojen vuoksi toiminnan on oltava monivuotista ja siihen on varattava riittävästi varoja toiminnan koko keston ajaksi. FINANCIAL STATEMENT Policy area(s) : Economic and Financial Affairs Activit(y/ies): 01 02 04 - Communication on Economic and Monetary Union, including the Euro Title of action: Implementation of a Communication Strategy on the Euro and Economic and Monetary Union 1. BUDGET LINE(S)+HEADINGS 01 02 04 PRINCE - Communication on Economic and Monetary Union, including the euro 2. OVERALL FIGURES 2.1. Total allocation for action: EUR6.000.000 for commitment in 2004. 2.2. Period for application: 2004-2006. 2.3. Overall multi annual estimate of expenditure: (a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations: >TAULUKON PAIKKA> (b) Technical and administrative assistance and support expenditure: >TAULUKON PAIKKA> (c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure: >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective Proposal is compatible with existing financial programming. Consistency will be required with financial perspectives. 2.5. Financial impact on revenue Proposal has no financial impact on revenue. 3. BUDGET CHARACTERISTICS >TAULUKON PAIKKA> 4. LEGAL BASIS Measures taken by the Commission by virtue of its institutional prerogatives. 5. DESCRIPTION AND GROUNDS 5.1. Need for Community intervention 5.1.1. Objectives pursued The information and communication strategy for the EMU and the euro is part of the overall "Information and Communication Strategy for the European Union" (COM(2002)350 final) and its implementation (COM(2004)196 final) which have been adopted by the Commission. The objectives pursued are, on one hand to increase public knowledge within and outside the European Union on how EMU works; and on the other hand to achieve a smooth changeover where it is required. Communication on the EMU and the euro, issues that remain a priority for the European Union, will be based on both a strengthening on interinstitutional cooperation and the development of structured partnerships with the Member States, while continuing to ensure overall consistency. The communication strategy is based on decentralised activities while consistency will be ensured within partnerships' agreement between the Commission and Member States. In this context, twinning agreements between old and new Member States will be concluded, so the old Member States can share their experience and best practices acquired in the activities during the changeover to the euro in 1999 and 2002. In order to achieve this, cooperation and well defined role between Member States, the Commission, the Council and the European Parliament is an important key for a successful information and communication campaign. The Commission will report to the Member States and to the European Parliament on the ongoing evaluation of its communication activities. In order to be successful, the activities have to be adapted and targeted to a specific audience. Therefore, regular quantitative and qualitative surveys on a country-by-country basis are absolutely essential to define the scope of the communication, the messages and values to be addressed, and to measure the impact of the campaign and the efficiency of the tools. Measures have also to be implemented in a new context shaped by the implications of the entry into force of the new Financial Regulation and implementing rules and by the need to adjust the available resources to the implications of the enlargement. 5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation The communication from the Commission "on the implementation of an information and communication strategy on the euro and the EMU" has taken into account most of the relevant recommendations expressed in the evaluation [10] report made by Deloitte & Touche and Burson - Marsteller. The Commission had already implicitly learned many of the lessons of the previous Prince programme on the euro. [10] « Evaluation of the information programme for the European citizen « the euro-one currency for Europe", Deloitte & Touche and Burson-Marsteller, Final Report ECFIN/R/4/2002/04, August 2003. http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/evaluation/evaluation_princeeuro_en.htm First of all, the Commission will continue to act in areas and on a manner which has proven its efficiency. The Commission will remain to play an acknowledged direct role in raising awareness of key issues. The same will apply to its partnerships with Member States. The practice of co-financing through joint conventions with the Member States, combined with activities managed by the Commission and exchange of experience via regular meetings of national Directors of communication, was an innovative and broadly successful approach which will continue to be the motor of the communication activities. Secondly, the information and communication strategy for the euro and EMU is part of the overall "Information and Communication Strategy for the European Union" (COM(2002)350) and its implementation (COM(2004)196) adopted by the Commission. It will thus slot into the overall play of Member States' communication policy, providing value added and a tangible European dimension to the democratic debate in each Member State. The optimal approach is for all the stakeholders to play their respective role with transparency, clarity of objectives, appropriate resource levels and equitable sharing of their financial responsibilities. Finally, in order to ensure a clear basis for the subsequent assessment of the strategy an exercise will take place before the end of 2004 to establish a framework for its evaluation, with the emphasis on establishing SMART objectives and identifying appropriate indicators and data sources. 5.1.3. Measures taken following ex post evaluation Deloitte & Touche and Burson-Marsteller conducted an evaluation of the previous PRINCE programme on the euro. This evaluation deals with the Commission's role in the information campaign which accompanied the introduction of the euro and how the Commission handled this unique communication challenge strategically and operationally. This evaluation is mainly centred on information actions directly or indirectly implemented between 1996 and 2002 by the Commission, and financed through the PRINCE programme. During this period a number of texts and actions were also adopted and implemented by the Commission (referred to as "no-cost" actions in the evaluation), with the primary objective of preparing for the introduction of the euro, and some of which included elements aimed at communicating with and informing target audiences. In this context, a limited number of these initiatives were covered in the evaluation. However, the evaluator was not specifically asked to address this type of initiative in a systematic way and, as a consequence, most of those introduced by the Commission during the three-year transition period are not mentioned in the report. The evaluation of the Commissions' contribution is rather qualitative than quantitative. The main findings of the evaluation are that, facing a unique challenge, the Commission did its job properly. A number of the Commission activities were well received. "On the strategic side, the Commission: * Established the communication framework, * Drew attention at an early stage to key issues for the campaign, and * Organised exchange of information and dissemination of good practice. On the operational side, the Commission: * Provided materials and technical support for the media and specialised audiences, * Supplied basic information for the general public, * Participated in implementation of national communication plans, and * Sought to ensure consistency. It did this through: * Partnership agreements on the co-financing of Member States campaigns, * Direct action, * Funding projects run by civil society organisation." Finally, the evaluation proposed a series of recommendations (58), of which 20 are strategic and 38 are on general management issues. Regarding this communication "on the implementation of an information and communication strategy on the euro and the EMU", the recommendations can be classified into 5 groups: * 31 % of the recommendation have to be discussed with the Member States and eventually included in the future Partnership agreements; * 24 % of the recommendation are already in application; * 19 % of the recommendation depend on decision to be taken at the Commission level; * 17 % of the recommendation are not top priority and will be executed if the necessary budget and resources are available; * 9 % of the recommendation are not realistic. 5.2. Actions envisaged and budget intervention arrangements The actions envisaged concern: general information activities conducted in partnership with Member States, including a twinning programme between old and new Member States; partnership with business and civil society; networking, information relays and other natural partners; measurement, feedback; external information activities; and publications and other information products. 5.3. Methods of implementation The objectives will be pursued through seven types of action: - Partnership with the Member States In the context of the Commission's communications of 2 July 2002 on an information and communication strategy for the European Union (COM(2002)350 final) and of 20 April 2004 on implementing the information and communication strategy for the European Union (COM(2004)196 final); and with reference to the provisions of the new Financial Regulation, the implementation of information and communication activities vie the Member States is based on a partnership between the Commission and the Member States. Three types of partnership can be considered: 1) Management partnership: a system implemented through indirect centralised management which devolves, via a Commission decision, the management of information activities onto the Member States. 2) Ad hoc partnership: consists simply in the cofinancing of specific measures carried out by the Member States, which are the final beneficiaries of grants (awarded on the basis of a Commission decision [11]) and not intermediaries in the implementation of the strategy. This option allows a framework agreement (flanked by specific agreements) to be concluded for a four-year period. [11] Intended to validate the de jure or de facto monopoly of the grant beneficiary (Member State) according to the action envisaged 3) Strategic partnership: measures are financed separately but complementarily on the basis of a joint communication plan. - Twinning programme between old and new Member States, as being part of the Partnership with the Member States In the context of this twinning programme, old Member States will help new Member States on the design and implementation of their information and communication strategy, by the dissemination of their own useful experience and best practices. - Networking, information relays and other natural partners The information relays and networks from the Commission and from the Member States are close to civil society, and therefore particularly useful for the implementation of the information and communication campaign on the EMU and the euro. Besides a number of other no-direct-cost activities (such as "Maintenance of Internet homepage and launch of a new section"), we plan to circulate publications stands and exhibitions in public events; to organise a conference on the EMU and the euro; and to organise a seminar and meetings with the Directors of Communication of Ministries of Finance and Central Banks of the Member States. Special attention will be given to relations with the media and journalists to encourage balanced reporting of EMU/euro activities in the press and broadcast media in the EU and in third countries. Therefore, information seminars for economic journalists will be organised. As far as working relations with business and civil society and with the media are concerned, even if the Commission's primary partnership should be formed at Member State level, there is room for complementarities and the Commission can contribute directly or indirectly to the activities of these sectors. - Measurement, monitoring and feedback Regular surveys on a country-by-country basis are essential to define the scope, messages and values of the communication, and to assess the consequent impact of the campaign and its constituent activities. Several surveys, both qualitative and quantitative, will be carried out in order to assess the effectiveness of the activities, with a view their reorientation, when necessary. The information generated from measurement, monitoring and feedback activities will also feed into the overall evaluation of the strategy that will take place in 2006. - External information activities The Commission has advanced plans to have a series of conferences and seminars particularly in the USA, Africa, Asia and Latin America targeted to institutional and opinion makers, as well as to media influencers, journalists and key media. The relations with the media will be intensified and a media monitoring programme will be organised in third countries. - Publications and other information products Besides specialised publications, the Commission will publish a newsletter in paper and electronic form and increase the number of PR and information material. 6. FINANCIAL IMPACT 6.1. Total financial impact for the operational part 6.1.1. Financial intervention >TAULUKON PAIKKA> 6.1.2. Technical and administrative assistance and support expenditure >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Calculation of costs by measure envisaged for 2004 Commitments: >TAULUKON PAIKKA> 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE 7.1. Impact on human resources >TAULUKON PAIKKA> The human resources requirements identified for the options described in point 5. are estimated as follows: Activities // Human resources required Partnership with the Member States: preparation of agreements in the context of the partnerships with the Member States and technical assistance for their implementation (including twinning programme between old and new Member States) // 1 AD 2 AST 1 /AST 11 Networking, information relays and other natural partners (including Partnership with business and civil society) // 1 AD 2 AST 1/AST 11 Measurement, feedback // 1 AD 0.5 AST 1/AST 11 External information activities // 1 AD 1 AST 1/AST 11 Publications and other information products // 1 AD 1.5 AST 1/AST 11 7.2. Overall financial impact of human resources No financial impact on human resources in 2004-2006. 7.3. Other administrative expenditure deriving from the action The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure. 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION 8.1. Follow-up arrangements For the partnerships with the Member States, as well as for the other communication actions described in point 5., all the activities are regularly monitored by the operational units in the Directorate General Economic and Financial Affairs. 8.2. Arrangements and schedule for evaluation In accordance with provision from the financial regulation [12] which states that "all programmes or activities shall then be the subject of an interim and/or ex post evaluation in terms of the human and financial resources allocated and the results obtained in order to verify that they were consistent with the objectives set", due evaluation of the information and communication strategy will be undertaken. This will be an external evaluation (after an open procedure call for tender) and will take place in the course of 2006, with full findings being available at the latest in the first quarter of 2007. [12] Article 27 of the Financial Regulation and Article 21 of the Implementing Rules. 9. ANTI-FRAUD MEASURES The provisions of the financial rules relating to implementation of the budget, with special reference to monitoring measures, will be put into effect. As far as grants are concerned, the agreements concluded between the Commission and beneficiaries allow for on-the-spot checks by the Commission or the Court of Auditors and OLAF at the premises of the direct beneficiary of the Community grant and the eventuality of requiring documentary evidence for any expenditure made under such agreements for a period of five years following payment of the balance of the grant. Grant beneficiaries are furthermore required to submit reports and financial statements, which are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure (which include a full summary statement of all expenses and income accounted for in the books of the beneficiary), bearing in mind the purpose of the Community funding. It should be stressed that the checks carried out before payments are made will cover any objective evidence that the grant beneficiary can supply, such as the certification of financial documents.