Lissabonin unioni on WIPOn hallinnoima erityisliitto. Se koostuu alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjan, jäljempänä ’Geneven asiakirja’, osapuolista sekä alkuperänimitysten suojasta ja niiden kansainvälisestä rekisteröinnistä vuonna 1958 tehdyn Lissabonin sopimuksen tai vuoden 1967 asiakirjan (Lissabonin sopimus, sellaisena kuin se on tarkistettuna Tukholmassa 14. heinäkuuta 1967) osapuolina olevista valtioista. Lissabonin liiton yleiskokous kokoontuu vuosittain WIPOn yleiskokouksen yhteydessä. Yleiskokouksen tehtävistä määrätään Geneven asiakirjan 22 artiklan 2 artiklassa. Yleiskokouksen tehtäviä ovat erityisesti seuraavat: Se käsittelee kaikkia asioita, jotka koskevat erityisliiton ylläpitämistä ja kehittämistä sekä Geneven asiakirjan täytäntöönpanoa; se tarkistaa Geneven asiakirjan täytäntöönpanon yksityiskohtia koskevaa asetusta; se hyväksyy erityisliiton varainhoitosäännöt ja muutokset Geneven asiakirjan artikloihin, jotka koskevat erityisliiton yleiskokousta (22 artikla), WIPOn kansainvälistä toimistoa (23 artikla) ja rahoitusta (24 artikla) sekä kyseisten artiklojen muutosmenettelyä (27 artikla). Se voi erityisesti varainhoidon osalta hyväksyä asiaa koskevan päätöksen sikäli ja siinä määrin kuin erityisliiton tulolähteistä saadut tulot eivät riitä kattamaan menoja ja siten velvoittaa sopimuspuolet suorittamaan Geneven asiakirjan 24 artiklan 2 kohdan v alakohdan mukaisia erityisrahoitusosuuksia. Tämä komission ehdotus koskee ainoastaan Geneven asiakirjan 24 artiklan 2 kohdan v alakohdan mukaisia päätöksiä. Yleiskokous pyrkii tekemään päätöksensä yksimielisesti. Jos päätöstä ei saada aikaan yksimielisesti, käsiteltävänä olevasta asiasta päätetään äänestämällä. Tällöin jokaisella sopimuspuolena olevalla valtiolla on yksi ääni, ja jokainen sopimuspuolena oleva valtio äänestää vain omasta puolestaan. Jokainen sopimuspuolena oleva hallitustenvälinen järjestö saa äänestää jäsenvaltioidensa sijasta sillä äänimäärällä, joka vastaa sen jäsenvaltioista tähän asiakirjaan liittyneiden valtioiden lukumäärää. Euroopan unionin liittymisestä alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä tehdyn Lissabonin sopimuksen Geneven asiakirjaan 7 päivänä lokakuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/1754 4 artiklan 2 kohdassa määrätään, että unioni äänestää erityisliiton yleiskokouksessa, ja jäsenvaltiot, jotka ovat ratifioineet Geneven asiakirjan tai liittyneet siihen, eivät käytä oikeuttaan äänestää.

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Lissabonin liiton yleiskokous on sopimuksella perustettu elin.

Säädös, joka Lissabonin liiton yleiskokouksen olisi annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös sitoo osapuolia kansainvälisen oikeuden nojalla Geneven asiakirjan 24 artiklan 2 kohdan v alakohdan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteisteen kauppapolitiikkaan.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

2020/0052 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Lissabonin liiton yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta