EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 08.01.1997 
KOM(96) 713 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Alppien havainnointi-ja tietojärjestelmän koordinointiyksikön tehtäviä hoitavan osaston 
perustamisesta yhteiseen tutkimuskeskukseen 

Komissio haluaa ilmoittaa neuvostolle ja parlamentille sitoumuksestaan perustaa yhteisen 
tutkimuskeskuksen (YTK) ympäristöosaston Ispran "ympäristön seuranta" -yksikköönsä 
sellainen osasto, jonka tehtävänä on Alppien havainnointi- ja tietojärjestelmän (Alps 
Observation and Information System eli AOIS) toimien yhteensovittaminen osana Alppien 
suojelua koskevaa yleissopimusta. 
I. Toiminnan oikeutus 
Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen tai "Alppeja koskevan yleissopimuksen" on 
allekirjoittanut seitsemän maata Alppialueella (Saksa, Itävalta, Ranska, Italia, entinen 
Jugoslavian liittotasavalta, Sveitsi, Liechtenstein) ja Euroopan yhteisö 7. marraskuuta 1991 
Salzburgissa, Itävallassa. Lisäpöytäkirjassa sallitaan Monacon ruhtinaskunnan liittyminen 
sopimukseen tulevaisuudessa. Slovenia korvaa entisen Jugoslavian tasavallan 
sopimuspuolena. 
Yleissopimus tuli voimaan 9. maaliskuuta 1995. Yleissopimuksen sopimuspuolet ovat 
Itävalta, Saksa, Ranska, Slovenia, Liechtenstein ja Euroopan yhteisö1. 
Yleissopimus on puitesopimus, jonka tavoitteena on Alppien ylängön suojelu ja kestävä 
kehittäminen sekä sopimuspuolten politiikkojen yhtenäisyys alueella. Eri aloja koskevien 
pöytäkirjojen tekemisen lisäksi yleissopimuksen täytäntöönpanon välineitä ovat erityisesti 
yhteistyö tutkimuksen ja järjestelmällisen seurannan alalla (3 artikla) sekä yhteistyö ja tietojen 
vaihto oikeudellisella, taloudellisella, tieteellisellä ja teknisellä alalla (4 artikla). 
Kahden viimeksi mainitun artiklan täytäntöönpanemiseksi yleissopimukseen liittyvä 
ministerikonferenssi kokoontui Chambéryyn 20. joulukuuta 1994 ja päätti asiantuntijoiden 
kertomuksen pohjalta perustaa "Alppien havainnointi-ja tietojärjestelmän", jota kutsutaan 
yleisesti "Alppien havainnointiasemaksi", ja antoi "Alppien havainnointi "-nimiselle 
työryhmälle, jonka tieteellinen ja tekninen toteuttaminen oli uskottu YTK:Ile, tehtäväksi 
täsmentää sen tehtävät ja kokoonpanon. 
Kyseisen työryhmän välikertomuksen perusteella Alppeja koskevaan yleissopimukseen liittyvä 
ministerikonferenssi kokoontui 27. helmikuuta 1996 Brdossa (Sloveniassa) ja hyväksyi 
kansallisten tiedotuskeskusten verkkoon ja koordinointiyksikköön perustuvan 
järjestäytymisehdotuksen yleiset suuntaviivat ja pyysi komissiota hyväksymään 
koordinointiyksikön johtamistehtävät YTK:n kautta. 
Tämän komissiolle osoitetun pyynnön taustalla on se, että komissiolla on hyvät, joskaan eivät 
ainutlaatuiset mahdollisuudet toteuttaa vaadittavat tehtävät YTK:n kautta: keskeinen 
Komission päätös 96/191/EY, EYVL N:o L 61, 12.3.1996, s. 31 
l 
maantieteellinen asema verrattuna Alppialueen valtioihin, puolueettomuuden takaava 
kansainvälinen asema sekä riittävät tieteelliset valmiudet, jotka ovat tuloksena pitkästä 
kokemuksesta tutkimuksen ja ympäristöä koskevan tiedon keruun alalla, jne. 
Komission mielestä tämä tehtävä sopii erinomaisesti niin tieteellisesti kuin 
institutionaalisestikin YTK:ssa parhaillaan tehtäviin toimiin ja ohjelmaan, ja komissio suostui 
sille esitettyyn pyyntöön. Osallistuminen Alppeja koskevan yleissopimuksen 
täytäntöönpanoon noudattaa Euroopan yhteisön suuntaviivoja sen kyseiseen 
yleissopimukseen osallistumisen osalta ja vastaa muiden sopimuspuolten velvoitetta perustaa 
kansalliset tiedotuskeskukset, joiden kustannuksista kukin jäsenvaltio vastaa itse. 
II. Täytäntöönpano 
Parhaillaan käynnissä olevan vuosien 1997-1998 ohjelman mukaisesti AOIS.n toiminta 
edistää erityisesti: 
ympäristön muuttujien (tila, paine, tulokset) ja sosiaalis-taloudellisten muuttujien 
määrittelemistä; tällaisten muuttujien perusteella laaditaan kertomukset Alppialueen 
ympäristön tilasta ja sosiaalis-taloudellisesta tilanteesta ja/tai ne vastaavat 
erityispöytäkirjoissa täsmennettyjä erityistarpeita, 
Alppien tutkimusta koskevan tietojärjestelmän perustamista, jonka tarkoituksena on 
helpottaa tutkimustulosten siirtoa mahdollisille käyttäjille, 
telemaattisen verkon luomista tietojen keruuta, järjestämistä (hajautetut 
tietojärjestelmät) ja levittämistä varten. 
AOIS:n nykyisten toimintaa koskevien sääntöjen mukaisesti, joista sopimuspuolten välillä 
käydään keskustelua "Alppien havainnointi"-työryhmässä, AOIS perustuu hajautettuun 
järjestelmään ja koordinointiyksikköön ja sen toiminta rajoittuu toissijaisuusperiaatetta 
soveltaen ainoastaan välttämättömiin tehtäviin keskustasolla, kuten: 
monivuotisten toimintasuunnitelmaluonnosten ja hyväksyttyjen ohjelmien 
työjärjestyksen tekeminen 
kansallisten tiedotuskeskusten hyväksyttyjen ohjelmien toiminnan yhteensovittaminen 
tietojen keruu riittävässä määrin siten, että kerättyjä tietoja voidaan levittää, ja tietojen 
levittämisen yhteensovittaminen 
välttämättömien yhteisten tehtävien hoitaminen, kuten yhteydet Euroopan 
ympäristökeskukseen, telemaattisen verkon toteuttaminen ja hallinta, tai kolmansilta 
osapuolilta tilattujen tutkimusten tai palvelujen hallinnointi jne. 
YTK vastaa AOIS:n koordinointiyksikön perustamisesta ja toiminnasta olemassa olevien 
talousarviota koskevien määräysten mukaisesti käyttämällä varoja, jotka on sidottu YTK:n 
Euroopan yhteisön puolesta toteutettavan TTK-alan erityisohjelman institutionaalisiin, 
tieteellisiin ja teknisiin tukitoimiin (1995-1998). 
3 
Alppien havainnointi- ja tietojärjestelmä 
RAHOITUSSELVITYS 
1. Toimenpiteen nimi: 
Alppien havainnointi- ja tietojärjestelmän koordinaatioyksikön tehtäviä hoitavan osaston 
perustaminen 
2. Budjettikohdat: 
Yhteinen tutkimuskeskus: 
Momentti B6-111 Toimielimeen sidoksissa olevat henkilöt 
Momentti B6-121 Toteuttamiskeinot 
Momentti B6- 2131 Ympäristö ja ilmasto 
3. Oikeudellinen perusta: 
- Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, toisaalta YTK:n toteuttamasta ja 
toisaalta kilpailulliseen lähestymistapaan kuuluvilla ja yhteisöjen menettelyjen tieteelliseksi ja 
tekniseksi tueksi tarkoitetuilla toimilla Euroopan yhteisölle toteutettavasta tutkimusta, 
teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta (1995-1998) (EYVL N:o 
L 361, 31.12.1994, sivu 114), 
- Neuvoston päätös N:o 96/19l/EY, tehty 26 päivänä helmikuuta 1996, Alppien suojelua 
koskevan yleissopimuksen solmimiseksi (Alppeja koskeva yleissopimus) ( EYVL N:o L 61, 
12.3.1996, sivu 31). 
4. Toimenpiteen kuvaus: 
4.1 Toimenpiteen yleistavoite 
Alppien suojelua koskeva yleissopimus ("Alppeja koskeva yleissopimus") tuli voimaan 
9 päivänä maaliskuuta 1995. Sopimuspuolina ovat Itävalta, Saksa, Ranska, Slovenia, 
Liechtenstein ja Euroopan yhteisö1 . 
Kyseessä on kehyssopimus, jonka tarkoituksena on varmistaa Alppien ylängön suojelu 
ja kestävä kehittäminen sekä sopimuspuolten politiikkojen yhtenäisyys tällä alueella. 
Erityispöytäkirjojen hyväksymisen lisäksi yleissopimuksen täytäntöönpanon 
välineisiin kuuluvat yhteistyö tutkimuksen ja järjestelmällisen seurannan alalla (3 
'Päätös 96/191/EY, EYVL N:o L 61, 12.3.1996, s. 31 
artikla) sekä yhteistyö ja: tietojen vaihto oikeudellisella, tieteellisellä, taloudellisella ja 
teknisellä alalla (4 artikla). 
Näiden kahden artiklan täytäntöönpanemiseksi yleissopimusta käsittelevä 
ministerikonferenssi päätti joulukuussa 1994 "Alppien havainnointi- ja 
tietojärjestelmän" perustamisesta ja antoi työryhmän, jonka tieteellinen ja tekninen 
johtaminen oli uskottu yhteiselle tutkimuskeskukselle, toimeksi täsmentää järjestelmän 
tehtävät j a muodon. 
Tämän työryhmän kertomuksen perusteella Alppeja koskevaa yleissopimusta 
käsittelevä ministerikonferenssi hyväksyi 27 päivänä helmikuuta 1996 ehdotetun 
kansallisten tiedotuskeskusten verkkoon ja koordinaatioyksikköön perustuvan 
järjestelmän pääperiaatteet, ja pyysi komissiota hyväksymään koordinaatioyksikön 
tehtävät hoidettavaksi YTK:n kautta. 
Komissiolle esitetyn pyynnön perusteena oli YTK:n etuoikeutettu asema hoidettavien 
tehtävien asettamiin vaatimuksiin nähden: maantieteellinen sijainti Alppien alueella, 
puolueettomuuden takaava kansainvälinen asema, riittävä tieteellinen pätevyys 
tutkimuksen ja ympäristöä koskevan tiedon keruun alalla jne. 
4.2 Toimenpiteiden säädetty kestoaika ja sen uudistamista koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt 
Tämä ehdotus rajoittuu varainhoitovuosiin 1997 ja 1998. Josolevissa puiteohjelmissa 
vahvistetaan YTK:n työn jatkuminen samalla teknisellä alalla* voidaan ehdottaa 
yhteensovittamistehtävien jatkamista. 
5. Menojen luokitus: 
Päkolliset/ei-pakolliset menot 
6. Menolaji: 
Edellä mainittuihin budjettikohtiin liittyvä YTK;n välitön meno. 
Nämä määrärahat on tarkoitettu kattamaan kyseisen yksikön henkilöstöstä ja 
täytäntöönpano välineistä aiheutuvat menot sekä erityisesti tehtävään osoitetut määrärahat, 
kuten esimerkiksi: 
- erilaiset varusteet 
- toimintamäärärahat 
- laitosten ja varusteiden ylläpito 
7. Taloudelliset vaikutukset: 
YTK suorittaa jo suurimman osan kyseisistä tehtävistä osallistumalla "Alppien 
havainnointikeskus" - työryhmän työhön (joka päättyy L tammikuuta 1997). Osaston 
perustamisen ja siihen tarvittavan henkilökunnan nimittämisen tarkoituksena on sekä nostaa 
niiden profiilia (katso jäljempänä 9.2 kohta) että vahvistaa tehtävä, josta tulee luonteeltaan 
pysyvämpi (97-98). Koska työt kuuluvat kuitenkin edelleen samaan budjettikohtaan kuin 
ennenkin, osaston perustamisesta ei aiheudu mitään olennaisia taloudellisia lisäseuraamuksia 
YTKlUe, 
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa 
Käytetty laskentatapa on samanlainen kuin YTK:n muissa toiminnoissa: aineellisen, 
hallinnollisen ja teknisen tuen kustannukset (henkilöstömäärärahoina ja 
erityismäärärahoina) jaetaan suhteessa asianomaisia toimintoja hoitamaan otetun 
henkilökunnan määrään. 
Yhteisen tutkimuskeskuksen vuoden 1997 alustavan talousarvioluonnoksen 
valmistelun yhteydessä hyväksymän metodologian mukaisesti henkilöstö- ja 
yleispalvelukustannuksia varten on suunniteltu kolmen prosentin vuotuista lisäystä. 
7.2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan 
määrät tuhansina ecuina 
Osatekijät 
Henkilöstömäärärahat 
Määrärahat- suorat 
Määrärahat -
yleiskustannukset 
YHTEENSÄ 1997 
636 
366 
118 
1 120 1998 
645 
370 
120 
1 135 1999 ja sen 
jälkeen 
p.m. 
p.m. 
p.m. 
p.m. Yhteensä 
1281 
736 
238 
2 255 
c 
7.3 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu 
määrät tuhansina ecuina 
Maksusitoumusmäärärahat 
Maksumäärärahat 
1997 
1998 
1999 ja sen jälkeen 
YHTEENSÄ 1997 
1 120 
907 
213 
1 120 1998 
1 135 
920 
215 
1 135 1999 ja sen 
jälkeen 
p.m. 
p.m. 
p.m. Yhteensä 
2 255 
907 
1 133 
215 
2 255 
8. Petostenvastaiset säännökset: 
YTK:n tavanomaiset sisäiset valvonta- ja tarkastusmenettelyt soveltuvat suunniteltuihin 
töihin, samoin kuin komission rahoitusvalvontaa hoitavan pääosaston menettelyt, joihin 
kuuluu kaikkien menojen ennakkohyväksyntä. Ulkopuolisten yritysten kanssa tehtävien 
palvelusopimusten osalta noudatetaan komission tavanomaisia menettelyjä (tarjouspyynnöt, 
tarjousten tutkiminen ja vertailu sekä tarvittaessa neuvottelu hankintoja ja sopimuksia 
käsittelevän komitean (CCAM) kanssa). 
9. Kustannusvaikuttavuusanalyysi: 
9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä: 
- Alppien havainnointi-ja tietojärjestelmään liittyvien kansallisella tasolla toteutettujen 
toimenpiteiden yhteensovittaminen 
- Koordinaatio Euroopan ympäristökeskuksen ja muiden kansainvälisten elinten 
Alppeja koskevien meneillään olevien toimenpiteiden kanssa 
- Tiedon levittäminen 
9.2 Toimenpiteiden perustelut: 
Tämä toiminta sopii erinomaisesti sekä tieteellisesti että institutionaalisesti YTK:n 
tehtävään ja sen meneillään olevaan ohjelmaan. Myötävaikuttaminen tällä tavoin 
Alppeja koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanoon on johdonmukaista, kun otetaan 
huomioon Euroopan komission osallistuminen yleissopimukseen sopimuspuolena, ja 
se vastaa muiden sopimuspuolten velvoitetta perustaa kansalliset tiedotuskeskukset, 
joiden kustannuksista kukin osapuoli vastaa itse. Yhteinen tutkimuskeskus kerää 
3 
lisäksi tällä toiminnalla tietoja, jotka ovat hyödyllisiä sen muun ympäristövaikutuksia 
koskevan tutkimuksen kannalta. 
9.3 Toimenpiteiden seuranta ja arviointi: 
Tätä toimintaa analysoidaan ja arvioidaan samalla tavoin kuin muita YTK:n tehtäviä. 
Toimenpiteet jätetään siis vuosittain YTK:n hallintoneuvoston ennakolta 
hyväksyttäviksi työselvitysten muodossa. Niille suoritetaan lisäksi vuosittain 
erityisarviointi komissiolle tehtävänä tieteen ja tutkimuksen alan tukitoimenpiteenä. 
10. Hallintomenot (yleisen talousarvion pääluokan III kohta A) 
Koska kaikki suunnitellut toimenpiteet kohdistuvat talousarvion lukuun B6, ne eivät vaikuta 
hallinnollisiin menoihin. 
? 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 713 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 14 03 01 15 
Luettelonumero : CB-CO-96-723-FÏ-C 
ISBN92-78-13953-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-29S5 Luxemburg 
9