Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun turvaamisen alalla /* KOM/2001/0575 lopull. - COD 2001/0234 */



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2002 s. 0221 - 0233



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun turvaamisen alalla (komission esittämä) PERUSTELUT Haaste 1. New Yorkissa ja Washingtonissa 11. syyskuuta tehdyt rikokset ovat järkyttäneet kansainvälistä yhteisöä ja osoittaneet, kuinka haavoittuvia liikkumisen ja kaupan vapauteen perustuvat yhteiskunnat voivat olla, kun terroristit käyttävät tätä samaa vapautta niiden tuhoamisyrityksessä. Jos halutaan nimetä yksi ihmisen toiminta-alue, joka symboloi näitä vapauksia, se on lentoliikenne, eikä olekaan yllättävää, että se valittiin sokeiden, epäinhimillisten tekojen kohteiden joukkoon. Kaikenlaisia lentoliikenneonnettomuuksia koskeva uutisointi tiedotusvälineissä toimii myös terroristien kaipaamana keinona heikentää yhteiskuntiamme ja kalvaa luottamusta, johon yhteiskunnat perustuvat. Siksi ilmailuyhteisön on vastattava uudestaan näyttävästi uhkaan, joka siihen jälleen kohdistuu, palauttaakseen yleisön luottamuksen ja edistääkseen taloudellisen toiminnan jatkuvuutta. 2. Näistä syistä valtioiden ja hallitusten päämiehet, Euroopan parlamentin puhemies, komission puheenjohtaja ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja päättivät terroristi-iskuja seuranneena päivänä, että Euroopan unionin on tehtävä kiireellisiä päätöksiä vastatakseen sitä kohtaaviin uusiin haasteisiin. Samana päivänä kokoontunut Euroopan unionin neuvosto pyysi [1] liikenneministerejä arvioimaan ilmailun turvaamiseksi toteutettuja toimenpiteitä ja mahdollisesti tarvittavia täydentäviä toimenpiteitä. [1] SN 54/1/01 REV 1 3. Neuvosto hyväksyi liikenneministerien erityiskokouksessa 14. syyskuuta päätelmät [2], joissa se katsoo tärkeäksi muun muassa toteuttaa kaikki Euroopan siviili-ilmailukonferenssin asiakirjassa 30 esitetyt keskeiset siviili-ilmailuun kohdistuvan laittoman toiminnan vastaiset toimenpiteet. [2] SN 57/2/01 REV 2 4. Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 21. syyskuuta pitämässään ylimääräisessä istunnossa "liikenneneuvostoa seuraavassa, 15 päivänä lokakuuta pidettävässä istunnossaan ryhtymään tarvittaviin toimiin ilmailun turvallisuuden tehostamiseksi. Näitä toimia ovat erityisesti: - aseiden luokittelu - miehistön tekninen koulutus - ruumaan menevien matkatavaroiden tarkastaminen ja seuranta - ohjaamon turvaaminen - jäsenvaltioiden soveltamien turvatoimien laadun valvonta. Lentoturvallisuuden toimien tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen varmistetaan vastavuoroisella valvonnalla ("peer review"), joka aloitetaan välittömästi." Toimiva yhteisön vastaus 5. Jäsenvaltiot ovat pystyneet tähän asti reagoimaan riittävän tehokkaasti 1970- ja 1980-luvun terrorismiaaltoihin Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAOn ja Euroopan siviili-ilmailukonferenssin ECAC:n puitteissa tehdyllä yhteistyöllä. Samalla kun matkustajamäärät nelinkertaistuivat ja lentojen määrät kaksinkertaistuivat vuosina 1970-1999, ilmailun turvallisuutta uhkaavat teot vähenivät sadasta kuuteen tekoon ja uhrien määrä laski 92:sta nollaan. 6. Uhan todennäköisyys liittyi usein lentoyhtiön kansallisuuteen ja lennon lähtö- tai saapumispaikkaan, joten katsottiin järkevimmäksi päättää ennaltaehkäisevistä toimista tapauskohtaisesti uhan suuruuden mukaan. Yhteinen toiminta ei vaikuttanut olevan kovin aiheellista. 7. Näistä syistä Euroopan yhteisö on käsitellyt turvallisuuskysymyksiä vain välillisesti, kun komissio on esittänyt säädösehdotuksia henkilöstön koulutuksesta (ehdotus direktiiviksi matkustamomiehistöä koskevista turvallisuusvaatimuksista sekä [3] ehdotus asetukseksi teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen N:o 3922/91 muuttamisesta [4]) sekä siviili-ilmailun poikkeamien ilmoittamisesta (ehdotus direktiiviksi poikkeamien ilmoittamisesta siviili-ilmailun alalla [5]). [3] KOM(2000) 121 lopullinen, 24.3.2000. [4] KOM(1997) 382 lopullinen, 22.7.1997, kuten muutettuna KOM(1999) 68 lopullinen, 5.3.1999 [5] KOM(2000) 847 ja KOM(2001) 532. 8. Viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet, että tilanne on muuttunut perusteellisesti ja että kaikkialla yhteisössä meitä kohtaa samantasoinen uhka, koska mikä tahansa ilma-alus voidaan kaapata sen lähdettyä miltä tahansa lentoasemalta, ja sitä voidaan käyttää pommina mitä tahansa lentoetäisyydellä olevaa kaupunkia vastaan. Lentoasemilla toteutettavat ennaltaehkäisevät toimenpiteet koskevat näin ollen meitä kaikkia, eikä niitä voida enää jättää vain paikallisviranomaisten eikä edes kansallisten lentoasemista vastuussa olevien viranomaisten harkinnan varaan. 9. Tietoisuus eri viranomaisten keskinäisestä riippuvuudesta on tullut selkeästi esille edellä mainituissa eri elimissä käydyissä keskusteluissa. Johtopäätös on ollut, että kaikkien olisi nyt toteutettava samoja (asiakirjassa 30 mainittuja) toimenpiteitä sekä kansainvälisillä että kotimaan lennoilla ja että olisi laadittava kollektiivinen järjestely - vertaisarviointi - jolla niiden soveltamista valvotaan. 10. Näin ollen komissio katsoo, että paras tapa saavuttaa nämä tavoitteet on käyttää yhteisöllä olevia keinoja, jotka ovat osoittautuneet hyviksi monilla muilla aloilla. 11. Ongelma on oikeastaan aivan samanlainen kuin lentoturvallisuuden ongelma, ja samoja ratkaisuja voidaan käyttää, kun halutaan varmistaa yhdenmukainen, mahdollisimman korkea turvallisuuden taso kaikille Euroopan unionin kansalaisille. 12. Tavoitteen saavuttamiseksi riittää, että vahvistetaan yhteiset standardit ja luodaan keinot niiden noudattamisen valvomiseksi. Yhteisön säännöt ja perustamissopimuksen mekanismit huolehtivat lopusta. 13. Tässä lähestymistavassa on muitakin etuja. Euroopan yhteisön ja eri Euroopan valtioiden välisten assosiaatiosopimusten (ETA-sopimuksen, Euroopan yhteisön ja Sveitsin välisen sopimuksen ja Euroopan siviili-ilmailualueesta tehdyn sopimuksen) ansiosta tällaisten standardien sisällyttäminen yhteisön säännöstöön merkitsee saman turvallisuuden tason leviämistä suurimpaan osaan koko maanosaa. 14. Lisäksi yhteisön lainsäädäntöön kuuluvan kollektiivisen valvontajärjestelmän luoma vastavuoroinen luottamus merkitsee, että matkustajille, matkatavaroille ja rahdille yhdellä yhteisön lentoasemalla tehtyjä tarkastuksia ei tarvitse toistaa niiden vaihtaessa lentokonetta toisella yhteisön lentoasemalla tämän kuitenkaan alentamatta turvallisuuden tasoa. 15. Lisäksi tämä huojentaa lentoyhtiöiden hallinnollista taakkaa, sillä niiden pitää enää todistaa vain yhdelle jäsenvaltiolle noudattavansa niiltä vaadittuja toimenpiteitä. 16. Asialla on kiire, ja väestön luottamus lentoliikennettä kohtaan on palautettava nopeasti. Siksi komissio katsoo, että vaikka turvallisuustoimenpiteiden toteuttamisvastuu on jaettu eri tavalla eri valtioissa, paras keino vahvistaa yhteiset säännöt ja niiden toimivan ja yhdenmukaisen soveltamisen valvontamekanismit on antaa asetus eikä direktiiviä, jonka täytäntöönpanolle asetettava määräaika olisi liian pitkä. Koska tämä merkitsee pääasiallisesti ilmailun turvaamisen yhteisten standardien vahvistamista ja täytäntöönpanoa, asetuksen oikeusperustana ovat tietenkin liikennepolitiikka ja perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohta. Vaiheittainen lähestymistapa 17. Kuten aiemmin on todettu, osapuolet ovat yksimielisiä siitä, että ECAC:n asiakirjassa 30 mainitut olennaiset toimenpiteet muodostavat yhteisön toiminnan perustan. Siksi ehdotetaankin, että asiakirjan määräykset sisällytetään yhteisön oikeusjärjestykseen. 18. Toisaalta kuitenkin tunnustetaan, että kyseiset toimenpiteet eivät ole tarpeeksi yksityiskohtaisia, jotta niiden soveltamista voitaisiin valvoa, ja siksi on vahvistettava yksityiskohtaiset täytäntöönpanoa koskevat tekniset standardit, jotka teknisyytensä vuoksi sopivat huonosti perinteiseen lainsäädäntömenettelyyn. Tämän vuoksi komissiolle ja sitä avustavalle jäsenvaltioiden edustajien komitealle on annettava valtuudet antaa tarvittavat täytäntöönpanosäädökset. Komissio käyttää tässä tehtävässä yksityiskohtaisia teknisiä eritelmiä, jotka ECAC on laatinut sen parhaillaan käsittelemän yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamiseksi. 19. Lisäksi tiedetään, että vaikka jäsenvaltioissa noudatetaan jo joitakin näistä toimenpiteistä, kuten herkkien alueiden valvontaa ja matkustajien ja matkatavaroiden tarkastuksia, toisia niistä sovelletaan vain osittain, kuten ruumaan menevien matkatavaroiden ja rahdin tarkastamista. Siksi kaikkia näitä toimenpiteitä ei voida panna täytäntöön tehokkaasti ja yhdenmukaisesti nyt heti, vaan tarvitaan realistinen aikataulu, jossa otetaan huomioon henkilöstön hankkimiseen ja kouluttamiseen sekä infrastruktuurin mukauttamiseen tarvittava aika. Komissio ottaa tämän huomioon laatiessaan täytäntöönpanotoimenpiteitä. 20. Koska turvallisuustoimenpiteiden täytäntöönpanovastuu on lisäksi jaettu eri jäsenvaltioissa hyvin eri tavoilla, on tärkeää, että jokainen valtio laatii omaan institutionaaliseen rakenteeseensa sopivan kansallisen täytäntöönpano-ohjelman ja nimittää toimivaltaisen viranomaisen varmistamaan tarvittavan koordinoinnin. 21. Yhteisö huolehtii, että sillä tulee olemaan keinot varmistaa siviili-ilmailun turvaaminen, kuten Eurooppa-neuvosto kehotti 21. syyskuuta 2001, seuraavilla toimenpiteillä: - lentoasemien ja ilma-alusten herkille alueille tapahtuvan kulun valvonta, - matkustajien ja heidän käsimatkatavaroidensa valvonta, - ruumaan menevien matkatavaroiden valvonta ja seuranta, - rahdin ja postin valvonta, - maahenkilöstön koulutus, - edellä mainittujen valvontatehtävien toteuttamiseen käytettäviin laitteisiin sovellettavien eritelmien määrittäminen, - aseiden ja muiden sellaisten esineiden luokittelu, joiden tuominen ilma-alukseen tai lentoasemien herkille alueille on kielletty. 22. Joissakin poikkeuksellisissa tilanteissa yhteiset toimenpiteet eivät sovellu joitakin lentoja koskeviin yksittäisiin uhkiin. Siksi jäsenvaltioilla on oltava oikeus toteuttaa ylimääräisiä toimenpiteitä, joilla voidaan selvitä sellaisista tilanteista. Koska tämä joustomahdollisuus ei saisi haitata perusteettomasti Eurooppa-neuvoston suosittelemaa yhdenmukaisuutta, joustoa on voitava valvoa yhteisön valvontamekanismilla, jolla voidaan joko muuttaa kaikkialla sovellettavia ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä tai päättää perusteettomat kansalliset muunnokset. 23. Kuten neuvosto korosti, ECAC:n toimenpiteissä ei oteta huomioon uhkien kehitystä, ja siksi aiotaan säätää lisätoimenpiteistä, joilla yhteisiä standardeja täydennetään sitä mukaa kuin niitä laaditaan ECAC:ssa tai muissa kansainvälisissä organisaatioissa, jotka ovat aloittaneet työn kaikenlaisten odotettavien uhan muotojen tehokkaaksi torjumiseksi. 24. Lisäksi olisi myös luotava tehokas valvontajärjestelmä, joka auttaisi myös hyvien toimintatapojen levittämisessä. ECAC:n suunnittelema mekanismi, jota neuvosto pyysi edistämään maailmanlaajuisesti (neuvoston päätelmät 14. syyskuuta), on tähän hyvä perusta, vaikkakin sitä on testattu vain pienimuotoisesti (vain 6 tarkastusta on tehty). Se edellyttää, että jäsenvaltiot nimeävät viranomaisen, joka on vastuussa toimenpiteiden toteuttamisen koordinoimisesta ja laadunvalvontajärjestelmän vahvistamisesta kutakin lentoyhtiötä ja jokaista lentopaikkaa varten. Näitä järjestelmiä tarkastavat puolestaan keskustasolla monista kansallisuuksista koostuvat, tätä tarkoitusta varten koulutetut tarkastajaryhmät. Tarkastusryhmien laatimien raporttien avulla jäsenvaltiot voivat korjata puutteensa ja tarvittaessa komissio voi toteuttaa sille kuuluvaa vastuuta perustamissopimuksen valvojana. Siksi asetuksessa on luotava perusta Eurooppa-neuvoston pyytämän "peer review" -järjestelmän toiminnalle. 25. Tämän ehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä esitetyn alustavan arvion mukaan komissioon olisi perustettava tarkastuselin. Sillä olisi oltava käytössä oma henkilöstö (neljä henkeä), joka tarjoaisi ohjaus- ja logistisen tuen jäsenvaltioiden tehtävään osoittamille tarkastajille, jotka edustavat kansallisten laatutarkastusten toteuttamisesta vastaavia toimivaltaisia viranomaisia. Näiden kahdessa neljän hengen ryhmässä työskentelevien tarkastajien pitäisi voida tarkastaa 70-80 lentoasemaa vuodessa, toisin sanoen 20 prosenttia yhteisön lentoasemista, mikä riittää turvallisuustoimenpiteiden toteuttamisen arvioimiseen ja mahdollisten puutteiden havaitsemiseen. Tämän valvontajärjestelmän toiminnasta aiheutuvat kustannukset (henkilöstö-, koulutus- ja matkakulut) on jaettava jäsenvaltioiden ja yhteisön kesken. 26. Kuten Eurooppa-neuvosto totesi, tilanteen kiireellisyys kuitenkin edellyttää, että edellä kuvailtu valvontajärjestelmä otetaan heti käyttöön, jotta voidaan tarkastaa, että jäsenvaltiot todella soveltavat kaikkia ECAC:n asiakirjan 30 toimenpiteitä jo nyt, kuten ne ovat ilmoittaneet. Tämän vuoksi komissio on päättänyt ryhtyä tarpeellisiin toimenpiteisiin yhteistyössä asianomaisten virastojen kanssa. Komissio perustaa jäsenvaltioiden asiantuntijoista ryhmän, joka laatii tarkastuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt, ja osoittaa tehtävään tarvittavan rahoituksen ja henkilöstön. 27. Edellä kuvaillut toimenpiteet mahdollistanevat useimpien Eurooppa-neuvoston esittämien pyyntöjen noudattamisen, mutta miehistön koulutusta ja ohjaamoon pääsyä koskevat toimenpiteet edellyttävät muita oikeudellisia välineitä, sillä ne eivät koske lentoasemilla toteutettavia ennaltaehkäiseviä toimia. Kuten edellä todetaan, neuvosto ja Euroopan parlamentti tarkastelevat parhaillaan näitä kysymyksiä koskevia komission ehdotuksia (ks. kohta 8). Lisäksi on alettava pohtia siviili-ilmailun eri osatekijöiden, erityisesti niistä arkaluonteisimpien, kuten ilmaliikenteen hallinnan, käyttämien televerkkojen turvallisuutta. 28. On myös täsmennettävä, että yhteisö voi antaa säännöksiä vain sen toimivaltaan kuuluvalla alueella. Se ei siis voi määrätä toimenpiteitä toteutettaviksi yhteisön ulkopuolisten maiden lentokentillä, vaikka kysymys olisi yhteisön lentoasemille kohdistuvista tai jäsenvaltioiden yli liikennöitävistä lennoista. Tämän vuoksi on vahvistettava kahdenväliset tai monenväliset järjestelyt, joita tarvitaan siviili-ilmailun turvaamiseksi kaikkialla maailmassa. ICAOn viimeisimmässä yleiskokouksessa on jo toteutettu tämänsuuntaisia toimia. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ehdottivat yhdessä muiden ECAC:n jäseninä olevien eurooppalaisten valtioiden kanssa, että Chicagon yleissopimuksen liitteessä 17 olevia standardeja lujitettaisiin ja että ICAOlle annettaisiin toimivalta valvoa standardien soveltamista käyttäen esikuvana Euroopassa tehtyä tämänsuuntaista työtä. Komissio tulee ehdottamaan tämän toiminnan jatkamiseen kaikilla tasoilla tarvittavia toimenpiteitä. 29. Tulevaisuuden tekniikoiden kehittämistä on jatkettava ennaltaehkäisyvalmiuksien parantamiseksi ja uusia korjaavia toimenpiteitä on toteutettava vaiheittain, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä kuvailtujen toimenpiteiden toteuttamista. Tutkimuksia lentoasemien turvallisuuslaitteiden parantamiseen ja turvallisiin ilmailun televerkkoihin liittyvistä tekniikoista sekä ilmassa käytettävästä tekniikasta (esim. yhteentörmäysvaarasta varoittavasta kattavasta järjestelmästä [6]) olisi aloitettava. Kuudenteen TTK-puiteohjelmaan sisällytetään erityinen tätä tukeva tutkimustoimi. Tulevien järjestelmien on sovelluttava lentoliikenteen kasvavaan kysyntään. [6] Useimmissa kaupallisessa liikenteessä olevissa ilma-aluksissa on nykyään käytössä elektroninen yhteentörmäysvaarasta varoittava järjestelmä kuten GPWS (Ground Proximity Warning System, joka estää törmäämisen maahan), TCAS (Traffic alert and Collision Avoidance System, joka estää törmäämisen ilmassa) ja SMGCS (Surface Movement Guidance and Control System, joka ohjaa ilma-alusten maaliikennettä lentoasemalla). Lisäksi olisi tehtävä tutkimustyötä myös sellaisen ilmassa käytettävän yhteentörmäysvaarasta varoittavan järjestelmän kehittämiseksi, joka varoittaa muista kuin luonnonesteistä. Päätelmät Viimeaikaiset tapahtumat osoittavat, että samat terrorismin uhat koskevat nykyään kaikkia jäsenvaltioita, ja näiden on siksi vastattava uhkaan yhteistoimin ottamalla käyttöön toimivat ja yhdenmukaiset ennaltaehkäisevät toimenpiteet, jotka perustuvat ECAC:ssa tehtyyn työhön. Paras tapa vastata haasteeseen on hyödyntää Euroopan yhteisön toimivaltaa, joka on jo osoittautunut toimivaksi monilla muilla aloilla, joilla on kohdattu vastaavia ongelmia, ja toimia ilmailun turvaamisalalla Eurooppa-neuvoston suositusten mukaisesti. Komissio pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään oheisen asetusluonnoksen, jossa vahvistetaan yhteiset standardit siviili-ilmailun turvaamisen alalla, annetaan komissiolle tarvittavat valtuudet antaa sääntöjen soveltamista helpottavat täytäntöönpanotoimet ja vahvistetaan yhteinen soveltamisen valvontamekanismi. Samalla komissio perustaa välittömästi ilmailun turvaamistoimenpiteiden tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen vertaisarvioinnin. Lisäksi komissio aikoo ehdottaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan Euroopan unionin kansalaisten suojelu kaikkialla maailmassa sopivien kahden- tai monenvälisten järjestelyjen avulla. 2001/0234 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun turvaamisen alalla (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [7], [7] EYVL C , , s. . ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [8], [8] EYVL C , , s. . ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [9], [9] EYVL C , , s. . noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [10], [10] EYVL C , , s. . sekä katsovat seuraavaa: (1) New Yorkissa ja Washingtonissa 11 päivänä syyskuuta 2001 tehdyt rikolliset toimet osoittavat, että terrorismi on yksi suurimmista uhkista demokratian, vapauden ja rauhan ihanteille, joihin Euroopan unionikin perustuu. (2) Siviili-ilmailussa on varmistettava Euroopan unionin kansalaisten korkeatasoinen ja yhtenäinen suojelu kaikkina aikoina estämällä laittomat teot. (3) Tämä tavoite olisi pyrittävä saavuttamaan hyväksymällä siviili-ilmailun turvaamista koskevat yhteiset säännöt ja toimenpiteet, joilla varmistetaan, että näitä sääntöjä sovelletaan tehokkaasti ja yhdenmukaisesti koko yhteisössä, ja komissiolle olisi annettava toimeenpanovalta toteuttaa niiden täytäntöönpanoa koskevia yksityiskohtaisia toimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden soveltamista. (4) Ilmailun turvaamista koskevien yhteisten sääntöjen olisi oltava Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisia. (5) Ilmailualan eri toimintoja uhkaavat vaarat ovat erilaisia. Sen vuoksi täytäntöönpanoa koskevia yksityiskohtaisia toimenpiteitä on voitava mukauttaa kunkin toiminnon erityisiin olosuhteisiin. (6) Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitetussa kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksessa määrätään vähimmäisstandardeista siviili-ilmailun turvaamisen varmistamiseksi. (7) Koska turvatoimenpiteiden kansalliseen täytäntöönpanoon osallistuu useita eri tahoja, jokaisen jäsenvaltion on tarpeen nimetä toimivaltainen viranomainen, joka vastaa ilmailun turvaamista koskevien ohjelmien täytäntöönpanon yhteensovittamisesta ja seurannasta. (8) Jäsenvaltioille olisi annettava joustovaraa, jotta ne voivat mukauttaa turvaohjelmansa erityisolosuhteisiin. Komissio tutkii tällaiset mukautusehdotukset varmistaakseen, että ne eivät ylitä sitä, mikä on kyseisissä olosuhteissa tarpeen ja asianmukaista. (9) Turvatoimenpiteiden tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen edellyttää aiheellisten kansallisen tason laadunvalvontajärjestelmien käyttöön ottoa sekä komission alaisuudessa toimivan yhteisen vertaisarvioinnin järjestämistä, jotta kunkin kansallisen järjestelmän tehokkuus voidaan tarkistaa. (10) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 2 artiklan mukaan tämän asetuksen täytäntöönpanotoimenpiteistä olisi päätettävä tapauksen mukaan mainitun päätöksen 3 ja 5 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. (11) Perustamissopimuksen 5 artiklassa esitetyt toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet huomioon ottaen ehdotetun toiminnan tavoitteita eli ilmailun turvaamista koskevien yhteisten sääntöjen vahvistamista ja yhdenmukaista soveltamista ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan tämän asetuksen koko Euroopan unionin kattavan soveltamisalan takia saavuttaa parhaiten yhteisön tasolla. Tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tavoitteet 1. Tämän asetuksen päätavoite on varmistaa korkea turvallisuustaso toteuttamalla toimia, joilla ehkäistään siviili-ilmailuun kohdistuvat laittomat teot. 2. Muita tavoitteita ovat seuraavat: a) helpottaa tavaroiden ja henkilöiden vapaata liikkumista yhteisten standardien yhdenmukaisella soveltamisella; b) vahvistaa perusta Chicagon yleissopimuksen asiaa koskevien määräysten yhdenmukaiselle täytäntöönpanolle varmistamalla, että yleissopimuksen liitteessä 17 olevat määräykset otetaan asianmukaisesti huomioon tässä asetuksessa ja sen soveltamiseksi toteutettavissa toimenpiteissä. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa vahvistetut tavoitteet voidaan saavuttaa seuraavin keinoin: a) lentoasemien turvatoimenpiteitä koskevien yhteisten standardien ja ilmailun turvaamista edistävien laitteiden teknisten vaatimusten vahvistaminen; b) asianmukaisten seurantamekanismien käyttöönotto säännösten noudattamisen varmistamiseksi. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa: a) 'Lennonvarmistuslaitteilla' tarkoitetaan fyysisiä yksikköjä, joilla tuotetaan lennonvarmistuksen helpottamiseksi tarkoitettuja palveluja kuten ilmaliikenteen hallintaan liittyviä palveluja sekä säätieto- ja televiestintäpalveluja. b) 'Lentoasemalla' tarkoitetaan jäsenvaltiossa sijaitsevaa aluetta, jolla harjoitetaan kaupallisen lentoliikenteen toimintoja. c) 'Chicagon yleissopimuksella' tarkoitetaan Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitettua kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimusta ja sen liitteitä. d) 'Turvaamisella' tarkoitetaan toimenpiteistä sekä inhimillisistä ja luonnon voimavaroista muodostuvaa yhdistelmää, jolla on tarkoitus suojata siviili-ilmailua laittomilta teoilta. 3 artikla Soveltamisala Tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioiden alueella sijaitseviin lentoasemiin ja lennonvarmistuslaitteisiin. 4 artikla Yhteiset standardit 1. Lentoasemien turvatoimenpiteitä koskevat yhteiset standardit ja ilmailun turvaamista edistävien laitteiden tekniset vaatimukset vahvistetaan liitteessä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisten standardien ja teknisten vaatimusten täytäntöönpanoon ja tekniseen mukauttamiseen tarvittavat toimenpiteet hyväksytään 8 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen, ottaen asianmukaisella tavalla huomioon toimintojen erilaisuus. 5 artikla Siviili-ilmailun kansallinen turvaohjelma 1. Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava kansallinen turvaohjelma, jotta varmistetaan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisten standardien ja 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden soveltaminen kyseisissä toimenpiteissä täsmennettyihin määräaikoihin mennessä. 2. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen viranomainen, joka vastaa turvaohjelman täytäntöönpanon yhteensovittamisesta ja seurannasta. 6 artikla Tässä asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä tiukemmat toimenpiteet Jäsenvaltiot voivat soveltaa toimenpiteitä, jotka ovat tiukempia kuin tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet. Tällaisessa tapauksessa niiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille toteuttamistaan toimenpiteistä ja niihin johtaneista syistä. Jos komissio katsoo, että nämä toimenpiteet ovat syrjiviä tai tarpeettoman rajoittavia eikä niitä voida perustella erityisillä olosuhteilla, komissio voi 8 artiklan 2 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen päättää, että toimenpiteet on peruutettava. 7 artikla Säännösten noudattamisen valvonta 1. Jäsenvaltioiden täytäntöönpaneman laadunvalvontajärjestelmän vaatimukset on hyväksyttävä 8 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tällaisen järjestelmän on perustuttava parhaisiin toimintatapoihin ja mahdollistettava epäkohtien nopea havaitseminen ja korjaaminen. 2. Komissio tekee yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa tarkastuksia, joilla valvotaan jäsenvaltioiden tämän asetuksen säännösten soveltamista. Tällaisten tarkastusten suorittamista koskevat menettelyt hyväksytään 8 artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 3. Virkailijoiden, jotka komissio on valtuuttanut tekemään 2 kohdan mukaisia tarkastuksia, on valtuuksiaan käyttäessään esitettävä kirjallinen lupa, jossa määritellään tarkastuksen kohde ja tarkoitus sekä sen alkamisajankohta. Komissio ilmoittaa hyvissä ajoin ennen tarkastusta kyseiselle jäsenvaltiolle tarkastuksesta ja antaa tiedot sitä suorittamaan valtuutettujen virkamiesten henkilöllisyydestä. Asianomaisen jäsenvaltion on suostuttava kyseisiin tarkastuksiin ja sen on varmistettava, että myös asianomaiset elimet tai henkilöt suostuvat tarkastuksiin. 4. Komissio toimittaa tarkastuskertomukset asianomaiselle jäsenvaltiolle, jonka on kolmen kuukauden kuluessa tiedon saamisesta ilmoitettava mahdollisten puutteiden korjaamiseksi toteutetut toimenpiteet. Tarkastuskertomus ja toimivaltaisen viranomaisen vastaus toimitetaan 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetulle komitealle. 5. Tarkastuskertomus ja jäsenvaltion vastaus ovat luottamuksellisia. 8 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä kyseisen päätöksen 7 ja 8 artiklan mukaisesti. 3. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä kyseisen päätöksen 7 ja 8 artiklan mukaisesti. 4. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on yksi kuukausi. 9 artikla Tietojen julkistaminen Komissio julkaisee vuosittain tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja siviili-ilmailun turvaamisesta yhteisössä kertomuksen, joka perustuu tarkastuskertomusten päätelmiin. 10 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE Turvatoimenpiteitä koskevat yhteiset standardit ja ilmailun turvallisuutta edistävien laitteiden tekniset vaatimukset 1. turvatoimenpiteet lentoasemilla 1.1 Lentoasemien suunnittelua koskevat vaatimukset Lentoasemien, matkustaja- ja rahtiterminaalien sekä muiden lentoasemarakennusten, joista on suora yhteys lentokenttäalueelle, suunnittelussa on otettava huomioon seuraaviin tekijöihin liittyvät olennaiset vaatimukset: a) matkustajia koskevat turvatoimenpiteet, mukaan lukien käsimatkatavaroita, kirjattuja matkatavaroita ja niiden tunnistamista koskevat toimenpiteet; b) rahtia, pikalähetyksiä, postia ja muita tavaroita koskevat turvatoimenpiteet; c) seuraavien alueiden suojaaminen ja kulunvalvonta: i) terminaalien puhtaat alueet, ii) erilliset terminaalialueet riskialttiiden matkustajien tarkastusta ja ilma-alukseen siirtymistä varten, iii) lentokenttäalue, iv) muut erityisen herkät alueet ja tilat, ja d) turvalaitteiden tehokas käyttö. 1.2 Kulunvalvonta lentokenttäalueelle, muille lentoaseman rajoitetuille alueille ja ilma-aluksiin 1.2.1 Maaliikennealueen ja lentokenttäalueen rajat Maaliikennealue ja lentokenttäalue on erotettava toisistaan. Näiden alueiden välisen rajan yli on siirryttävä vartioitujen porttien ja/tai lukittujen tai vartioitujen ovien kautta; nämä portit ja ovet on tarkastettava säännöllisesti. 1.2.2 Terminaalialueet Kaikkia terminaalialueita, joihin yleisöllä on pääsy, on valvottava. Terminaalien sekä matkustajien ja muiden henkilöiden valvonnasta vastaa turvahenkilöstö. Lentoyhtiöiden on huolehdittava niille osoitettujen alueiden valvonnasta maaliikennealueella sekä matkustajiensa valvonnasta lentokenttäalueella; niitä avustetaan tässä tehtävässä. 1.2.3 Muut yleisön käytössä olevat tilat Liikennealueen läheisyydessä sijaitseviin yleisötiloihin (katselualueet, lentokenttähotellit ja pysäköintialueet) on järjestettävä kulunvalvonta. On myös huolehdittava siitä, että tällaiset yleisötilat voidaan sulkea nopeasti uhkan lisääntyessä. Vartijoiden on vartioitava näitä alueita niiden ollessa avoinna yleisölle. 1.2.4 Kulunvalvonta lentokenttäalueelle 1.2.4.1 Pääsyä lentokenttäalueelle ja muille rajoitetuille alueille on valvottava kaikkina aikoina, jotta varmistetaan, että asiattomat henkilöt eivät voi päästä näille alueille ja että ilma-aluksiin ei voi viedä esineitä, joita voisi käyttää laittomiin tekoihin. Suuntaa-antava luettelo tällaisista esineitä on lisäyksessä A. 1.2.4.2 Jos lentoaseman työntekijöiden määrän vuoksi kaikkien henkilökohtainen tunnistaminen ei ole mahdollista, koko lentoasemalla työskentelevälle tai siellä säännöllisesti käyvälle henkilökunnalle (mukaan luettuina lentoasemavirkailijat sekä lentoyhtiöiden ja muiden organisaatioiden työntekijät) on annettava henkilökortit. Henkilökortissa on oltava sen haltijan valokuva ja joko värikoodein tai muulla tavoin merkityt tunnistetiedot niistä lentoaseman alueista, joille kortin haltijalla on pääsy. Henkilökortin on oltava läpinäkyvässä, väärennökset estävässä kuoressa ja sitä on voitava käyttää virkamerkkinä. Henkilökortti on voimassa ainoastaan rajoitetun ajan. Turvallisuuslausunnon hankkiminen ennen kortin antamista on suotavaa, mutta työantajia on joka tapauksessa kehotettava tekemään asianmukaiset tarkistukset ennen henkilöstön palvelukseen ottamista. 1.2.4.3 Henkilökortti on pidettävä aina näkyvästi esillä. 1.2.4.4 Lentoaseman hallinto antaa ajoluvat ajoneuvoille, joiden on liikuttava maaliikenne- ja lentokenttäalueiden välillä. Lupa on ajoneuvokohtainen ja se on pidettävä esillä näkyvässä paikassa. Muut ajoneuvot pääsevät lentokenttäalueelle vasta, kun ne on tarkastettu ja niille on annettu tilapäinen ajolupa. Ainoastaan hälytysajossa olevat ajoneuvot voidaan vapauttaa näistä vaatimuksista. 1.2.4.5 Henkilökortit ja ajoluvat on tarkastettava aina lentokenttäalueelle saavuttaessa. Tarkastukset voi tehdä turvahenkilöstö tai tarkastus voidaan tehdä elektronisesti automaattisella järjestelmällä, jonka on tehokkuudeltaan vastattava vähintään turvahenkilöstön tekemiä tarkastuksia. 1.2.4.6 Lentokenttäalueelle ja muille rajoitetuille alueille vietäville ajoneuvoille ja tarvikkeille on tehtävä valikoivia tarkastuksia. 1.2.5 Ylimääräiset turvatoimenpiteet asematasolla ja muilla rajoitetuilla alueilla 1.2.5.1 Asematasolla, muilla toiminnallisilla alueilla, lentoaseman aidan tuntumassa, aidan ulkopuoliset lähialueet mukaan luettuina, myös kiitotien kynnyksen ja rullausteiden välittömässä läheisyydessä on tehtävä usein vartiointikierroksia, joiden ajat, reitit ja menettelyt vaihtelevat. 1.2.5.2 Asematason ja pysäköintialueiden on oltava hyvin valaistuja. Erityisesti lentoasema-alueen haavoittuvimmat osat on valaistava kunnolla. 1.2.5.3 Tekniset alueet ja huoltoalueet on aidattava ja niillä on oltava vartijat. Lisäksi näillä alueilla on järjestettävä vartiointikierroksia ja toteutettava henkilökortteihin ja ajolupiin perustuva kulunvalvonta. Samanlaisia toimenpiteitä on toteutettava lentokenttäalueen sekä eräiden laitosten kuten sähköasemien, muuntamojen, lennonjohtotornien ja muiden ilmaliikennepalvelujen käytössä olevien rakennusten sekä polttoainetäydennys- ja tietoliikennepalvelujen suojaamiseksi. Erityisesti on toteutettava toimenpiteitä polttoainetäydennys- ja tietoliikennepalveluihin kohdistuvan vahingonteon estämiseksi. 1.2.6 Tarkastukset ennen lähtöä ja jatkolentojen yhteydessä 1.2.6.1 Lähteville lennoille on tehtävä turvatarkastukset ilma-alukseen mahdollisesti kuljetettujen aseiden, räjähteiden sekä muiden vaarallisten tai vahingontekoon tarkoitettujen esineiden löytämiseksi. 1.2.6.2 Asianmukaisin turvatoimenpitein ja keinoin on varmistettava että koneesta poistuvat matkustajat eivät jätä välilaskupaikoissa ilma-alukseen aseita, räjähteitä tai muita vaarallisia esineitä. 1.2.6.3 Asianmukaisilla valvontajärjestelmillä on voitava havaita ilma-aluksesta poistuvat transitmatkustajat, jotka eivät nouse ilma-alukseen välilaskun jälkeen. Tällaisten transitmatkustajien käsimatkatavaroita tai kirjattuja matkatavaroita ei saa ottaa kuljetettavaksi. 1.2.7 Kulunvalvonta pysäköityyn ilma-alukseen Vastuu kulunvalvonnasta pysäköityyn ilma-alukseen on määriteltävä. Kun pysäköityjä ilma-aluksia ei valvota, niiden ovet on suljettava ja portaat ja matkustajasillat poistettava. Harkittaessa sitä, miten ilma-alukseen pääsyä olisi valvottava, voidaan ottaa huomioon lentoasemaviranomaisten toteuttamat toimenpiteet sen alueen suojaamiseksi, jolle ilma-alus on pysäköity (ilma-alukset olisi aina kun se on mahdollista pysäköitävä hyvin valaistuille alueille kauas lentoaseman aidasta tai muista helposti ylitettävistä esteistä). 1.2.8 Yleisilmailua koskevat turvatoimenpiteet 1.2.8.1 Kansainvälisiä lentoasemia käyttäviä yleisilmailukoneita ei saa pysäköidä turvaohjelmien alaisten ilma-alusten välittömään läheisyyteen, jotta kyseisten ohjelmien määräysten noudattaminen ei vaarantuisi. 1.2.8.2 Reitti- tai tilauslentojen turvatarkastetut matkustajat on erotettava yleisilmailukoneesta tulevista henkilöistä seuraavia periaatteita ja menettelyjä noudattaen: a) reitti- ja tilauslentoliikennettä palvelevilla suurimmilla lentoasemilla on toteutettava fyysisiä järjestelyjä ja/tai turvatoimenpiteitä, joilla estetään yleisilmailukoneeseen menevien tai siitä poistuvien henkilöiden sekä muiden, jo turvatarkastettujen matkustajien kohtaaminen; b) yleisilmailukoneeseen menevien tai siitä poistuvien henkilöiden on mikäli mahdollista kuljettava erillisen yleisilmailuterminaalin kautta; asematasolle tultaessa tällaiset henkilöt on joko erotettava turvatarkastetuista matkustajista, kuljetettava erityisellä linja-autolla tai henkilöautolla tai pidettävä jatkuvan valvonnan alaisena; c) jos erillistä terminaalia ei ole käytettävissä, yleisilmailukoneeseen meneviin tai siitä poistuviin henkilöihin sovelletaan seuraavaa: i) näiden henkilöiden on kuljettava erillisen terminaalirakennuksen kautta, jonka jälkeen heidät on asematasolla kuljetettava linja-autolla tai henkilöautolla ilma-alukseen ja pois siitä tai ii) jos terminaalirakennuksen puhtaan alueen läpi kulkemista ei voida välttää, näille henkilöille on tehtävä turvatarkastus ennen puhtaalle alueelle tuloa tai iii) näiden henkilöiden osalta on paikallisista olosuhteista riippuen toteutettava muita turvatoimenpiteitä, joilla on samat vaikutukset. 1.3 Matkustajia, matkatavaroita, postia ja rahtia koskevat turvatoimenpiteet 1.3.1 Matkustajien ja käsimatkatavaroiden turvatarkastukset 1.3.1.1 Matkustajien turvatarkastukset Kaikille lähteville matkustajille ja näiden käsimatkatavaroille on tehtävä ennen ulkomaan reittilentojen ja tilauslentojen lähtöä turvatarkastus, jossa varmistetaan, että ilma-alukseen ei viedä esineitä, joita voisi käyttää laittomiin tekoihin. Suuntaa-antava luettelo tällaisista esineitä on lisäyksessä A. 1.3.1.2 Matkustajien tutkiminen tai tarkastaminen Matkustajat voidaan tarkastaa käsin tai metallinilmaisimilla. Tarkastukset voidaan tehdä lähtöportilla tai ne voidaan keskittää pisteeseen, josta saavutaan puhtaalle alueelle. Keskitettyjä tarkastusmenettelyjä ei kuitenkaan saa käyttää terminaaleissa, joissa tarkastettujen matkustajien kanssa samalle alueelle tulee saapuvia matkustajia, joita ei ole lähtiessä tarkastettu tämän asiakirjan olennaisten vaatimusten mukaisesti. 1.3.1.3 Tarkastettujen ja tarkastamattomien matkustajien erottaminen Lentoasemien turvajärjestelyillä on estettävä lähtevien ja saapuvien matkustajien kohtaaminen turvatarkastuspisteen jälkeen. Jos matkustajia ei ole mahdollista erottaa fyysisesti, ja saapuvat matkustajat ovat nousseet koneeseen lentoasemalla, jonka turvatoimenpiteet eivät täytä tämän asiakirjan olennaisia vaatimuksia, saapuvat matkustajat eivät saa: a) kohdata turvatarkastettuja lähteviä matkustajia, ellei kyseisille saapuville matkustajille ole tehty asianmukaista turvatarkastusta, tai b) siirtyä toiselle lennolle ennen kuin heille on tehty turvatarkastus. 1.3.1.4 Mahdollisesti häiriöitä aiheuttavia matkustajia koskevat turvasäännökset a) Mahdollisesti häiriöitä aiheuttavien, seuraavassa määriteltyihin kolmeen ryhmään kuuluvien matkustajien osalta on otettava käyttöön erityisiä turvatoimenpiteitä: i) Karkotettavat henkilöt Henkilöt, jotka ovat aikaisemmin tulleet tiettyyn valtioon joko laillisesti tai laittomasti, ja jotka toimivaltaiset viranomaiset ovat määränneet poistumaan kyseisestä valtiosta. ii) Käännytettävät henkilöt Henkilöt, joilta toimivaltaiset viranomaiset ovat kieltäneet pääsyn tiettyyn valtioon ja jotka siksi kuljetetaan takaisin lähtövaltioon tai muuhun sellaiseen valtioon, johon kyseisillä henkilöillä on pääsy. iii) Pidätetyt tai vangitut henkilöt Pidätetyt tai tuomioistuimen päätöksellä vangitut henkilöt, jotka on oikeudellisista syistä kuljetettava toiseen valtioon. b) Toimivaltaisten viranomaisten (poliisi, ulkomaalais- ja/tai vankilaviranomaiset) olisi ilmoitettava asianomaiselle lentoyhtiölle riittävän hyvissä ajoin kirjallisesti aikomuksestaan tuoda ilma-alukseen mahdollisesti häiriöitä aiheuttavia matkustajia. Kyseisen lentoyhtiön on puolestaan ilmoitettava asiasta ilma-aluksen päällikölle. c) Lentoyhtiölle ja ilma-aluksen päällikölle b alakohdan mukaisesti tehtävässä kirjallisessa ilmoituksessa on oltava seuraavat tiedot: i) kyseisen matkustajan henkilötiedot, ii) maasta poistamisen syy, iii) saattaja(t) (tapauksen mukaan), iv) toimivaltaisten viranomaisten tekemä riskien arviointi, v) mahdollisesti ennalta varattu istuinpaikka, ja vi) saatavilla olevien asiakirjojen luonne, d) Seuraavia lisätoimenpiteitä on noudatettava: i) mahdollisesti häiriöitä aiheuttavien matkustajien ja heidän matkatavaroidensa tarkka tutkiminen, ii) siirtyminen koneeseen ennen muita matkustajia, iii) tällaisia henkilöitä ei tule sijoittaa käytäväpaikoille tai poistumisteiden läheisyyteen, iv) kyseisille henkilöille ei tule tarjoilla alkoholia, v) saattajia on (tapauksen mukaan) oltava riittävä määrä, vi) saattajien on voitava keskustella ilma-aluksen miehistön kanssa, vii) mahdollisesti häiriöitä aiheuttavia matkustajia kuljettavan lennon aikataulutietoja ei saa julkistaa, ja viii) liikkumisvapautta rajoittavia välineitä on oltava tarvittaessa käytettävissä. 1.3.1.5 Käsimatkatavaroiden tarkastaminen käsin tai koneellisesti Käsimatkatavarat on tarkastettava käsin tai läpivalaisulaitteilla. Jos käytetään läpivalaisulaitteita: a) laitteen käyttäjän on varmistuttava siitä, että käsimatkatavaroissa ei ole mitään epäilyttävää; jos laitteen käyttäjällä on pieninkin epäilys, kyseinen matkatavara on tarkastettava käsin; b) vähintään 10 prosenttia läpivalaisulaitteilla tarkastetuista matkatavaroista on satunnaisesti otettava käsin tehtävään tarkastukseen ja c) henkilöstöltä ei saa edellyttää läpivalaisulaitteiden röntgenkuvien tutkimista yhtäjaksoisesti yli 20 minuutin ajan, ja tähän tehtävään saa palata aikaisintaan 40 minuutin kuluttua. 1.3.2 Kirjatun matkatavaran käsittely 1.3.2.1 Kirjattu matkatavara on suojattava siten, että siihen ei voi päästä käsiksi matkalla lähtöselvityksestä ilma-alukseen. 1.3.2.2 Rajoittamatta 1.3.7 alakohdan soveltamista, seuraavia turvatoimenpiteitä on sovellettava kaikkiin suoriin lentoihin: a) Matkustajille on kerrottava, että kirjattu matkatavara ei saa sisältää sähkölaitteita tai elektronisia laitteita, ellei niistä ole ilmoitettu, ja että kirjatulle matkatavaralle voidaan tehdä turvatarkastus. b) Matkustajia on varoitettava siitä, että jos kirjatun matkatavaran turvatarkastuksessa havaitaan sähkölaitteita tai elektronisia laitteita, joista ei ole ilmoitettu, matkatavara voidaan jättää kuljettamatta. c) Matkatavaroitaan lennolle kirjattavaksi luovuttavia matkustajia on pyydettävä edistämään lennon turvallisuutta ilmoittamalla matkatavaran omistaja, haltija ja sisältö sekä erityisesti se, onko matkatavaroissa sähkölaitteita tai elektronisia laitteita. Näihin kysymyksiin annettujen vastausten niin edellyttäessä matkustajalle ja hänen matkatavaralleen voidaan tehdä turvatarkastus. Kysymyksiä tekevän henkilöstön on oltava asianmukaisesti koulutettua. d) Kirjattu matkatavara tarkastetaan läpivalaisulla, muilla teknisillä menetelmillä tai käsin, jotta voidaan mahdollisimman hyvin varmistua siitä, että matkatavara ei sisällä räjähteitä. 1.3.2.3 Koneen vaihdon tai jatkoyhteyksien yhteydessä matkatavara on tarkastettava edellä olevassa 2 alakohdassa vahvistettujen turvatoimenpiteiden mukaisesti, jos sitä ei ole tarkastettu lähtö- ja transitasemilla tämän asiakirjan olennaisia vaatimuksia vastaavien toimenpiteiden mukaisesti. Muissa tapauksessa vähintään 5 prosenttia saman lentoyhtiön tai toisen yhtiön ilma-alukseen siirrettävistä matkatavaroista on tarkastettava läpivalaisulla, muilla teknisillä menetelmillä tai käsin. 1.3.3 Kirjatun matkatavaran tunnistaminen 1.3.3.1 On otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla lentoyhtiöiltä edellytetään seuraavia: a) kirjatun matkatavaran saa ottaa kuljetettavaksi ja kuljettaa vain, jos siinä on selvät merkinnät, joilla voidaan tunnistaa matkustaja, jolle kyseinen matkatavara kuuluu; b) on varmistettava, että matkustajalla, jolle kyseinen matkatavara kuuluu, on matkalippu asianomaiselle lennolle, ja c) on varmistuttava siitä, että kirjattu matkatavara säilytetään ennen ilma-alukseen lastaamista lentoaseman sellaisella alueella, jolle ulkopuolisilla ei ole pääsyä. 1.3.3.2 On toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että matkustaja, joka on luovuttanut matkatavaran kirjattavaksi lennolle, myös nousee kyseiseen ilma-alukseen. Omistajastaan erilleen joutuneen matkatavaran saa ottaa ilma-alukseen vasta, kun matkatavaran omistaja on tunnistanut sen tai sille on tehty turvatarkastus. 1.3.3.3 Jos kirjatulle matkatavaralle tehdään erityistapauksissa taikka riskinarvioinnin tai lentoasemalla vallitsevien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi muita turvatarkastukseen liittyviä toimenpiteitä, joilla voidaan estää aseiden tai sellaisten esineiden tuominen ilma-alukseen, joita voidaan käyttää laittomiin tekoihin, ilma-alukseen nousevien matkustajien ei enää tämän jälkeen tarvitse uudelleen tunnistaa matkatavaroitaan. 1.3.4 Rahti, kuriiri- ja pikalähetykset ja posti 1.3.4.1 Rahti, kuriiri- ja pikalähetykset 1.3.4.1.1 Soveltaminen Matkustaja- ja rahtikoneissa kuljetettava rahti sekä kuriiri- ja pikalähetykset on turvatarkastettava ennen ilma-alukseen ottamista. 1.3.4.1.2 Turvatarkastukset Turvatarkastuksilla on seuraavat tavoitteet: a) varmistaa, että rahdin vastaanottamisen ja käsittelyn suorittavat asianmukaisesti palvelukseen otetut ja koulutetut henkilöt ja b) saada seuraavin keinoin riittävä varmuus siitä, että rahti ei sisällä lisäyksessä A olevassa iv ja v kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä esineitä: i) tutkiminen käsin tai muulla fyysisellä tarkastuksella tai ii) läpivalaisu tai iii) tutkiminen alipainekammiossa tai iv) tutkiminen muilla teknisillä tai biosensorisilla keinoilla (esimerkiksi haistelijat, räjähdysaineilmaisimet, koirat ja niin edelleen). Jos tavaran luonteen vuoksi mitään edellä mainituista keinoista tai menetelmistä ei voida käyttää, voidaan soveltaa 24 tunnin turvavarastointia. 1.3.4.1.3 Poikkeukset Edellä olevassa 2 b alakohdassa tarkoitettuja turvatarkastuksia ei tarvitse soveltaa seuraaviin: - rahti, joka pystytään jäljittämään asianmukaisesti siten, että varmistetaan 2 b alakohdan tavoitteen saavuttaminen; - rahti, joka on peräisin tunnetulta asiakkaalta; - jäljempänä 4 alakohdassa määritelty siirtorahti; - tunnistetusta lähteestä peräisin olevat ruumisarkut ja tuhkauurnat; - elävät eläimet; - elintoimintojen ylläpitämiseen tarkoitettuja tuotteita sisältävät lähetykset; - arvoesineet, jotka on tarkastettu vähintään tämän asiakirjan olennaisia vaatimuksia vastaavien standardien mukaisesti; - tietyt radioaktiiviset aineet. 1.3.4.1.4 Siirtorahti Lentoteitse saapuvaa siirtorahtia ei tarvitse tarkastaa, jos siihen ei ole voinut päästä käsiksi transitasemalla. Muu siirtorahti, jolle ei ole tehty lähtöasemalla tai matkan varrella turvatarkastuksia, on tarkastettava edellä olevan 2 b alakohdan mukaisesti sekä suojattava niin, että siihen ei pääse luvatta käsiksi. 1.3.4.2 Posti 1.3.4.2.1 Soveltaminen Matkustaja-, rahti- ja postikoneissa kuljetettava posti on turvatarkastettava ennen ilma-alukseen ottamista. 1.3.4.2.2 Määritelmät Postilla tarkoitetaan kirje- ja muita lähetyksiä, jotka on tarkoitettu postin tai postiviranomaisten toimitettaviksi, siten kuin nämä on jäsenvaltioissa määritelty. 1.3.4.2.3 Turvatarkastukset a) Tarkkoja toimitusaikoja edellyttävä posti Tarkkoja toimitusaikoja (esimerkiksi toimitus enintään 48 tunnin kuluessa) edellyttävän postin turvatarkastusten tavoitteet ovat seuraavat: i) varmistaa, että postin vastaanottamisen ja käsittelyn suorittavat asianmukaisesti palvelukseen otetut ja koulutetut henkilöt, ii) saada seuraavin keinoin riittävä varmuus siitä, että posti ei sisällä lisäyksessä A olevassa iv ja v kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä esineitä: - tutkiminen käsin tai muulla fyysisellä tarkastuksella tai - läpivalaisu tai - tutkiminen alipainekammiossa tai - tutkiminen muilla teknisillä tai biosensorisilla keinoilla tai menettelyillä (esimerkiksi haistelijat, räjähdysaineilmaisimet, koirat ja niin edelleen) ja iii) varmistaa, että lennon tiedot ja postia kuljettavan ilma-aluksen reitti pysyvät luottamuksellisina. b) Muu posti Muun kuin tarkkoja toimitusaikoja edellyttävän postin osalta edellä olevassa a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuja turvatarkastuksia on sovellettava vain satunnaisesti valittuun otokseen. 1.3.4.2.4 Poikkeukset Edellä olevan 3 a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuja turvatarkastuksia ei tarvitse soveltaa seuraaviin: - posti, joka pystytään jäljittämään asianmukaisesti siten, että varmistetaan edellä olevan 2 alakohdan tavoitteiden saavuttaminen; - kirjeet, joiden paino ei ylitä tiettyä rajaa; - tunnistetusta lähteestä peräisin olevat ruumisarkut ja tuhkauurnat; - elävät eläimet; - elintoimintojen ylläpitämiseen tarkoitettuja tuotteita sisältävät lähetykset; - arvoesineet, jotka on tarkastettu vähintään näitä toimenpiteitä vastaavasti; - jäljempänä 4 alakohdassa määritelty siirtoposti; 1.3.4.2.5 Siirtoposti Ilmakuljetuksella saapuvaa siirtopostia ei tarvitse tarkastaa, jos siihen eivät asiattomat ole voineet päästä käsiksi transitasemalla. Muu siirtoposti, jolle ei ole tehty lähtöasemalla tai matkan varrella turvatarkastuksia, on tarkastettava ja suojattava niin, että asiattomat eivät pääse siihen käsiksi. 1.3.5 Diplomaattien ja muiden erioikeuksia nauttivien henkilöiden tarkastaminen 1.3.5.1 Ellei diplomaattisia suhteita koskevan Wienin yleissopimuksen määräyksistä muuta johdu, diplomaateille ja muille erioikeuksia nauttiville henkilöille sekä heidän matkatavaroilleen, diplomaattipostia lukuun ottamatta, on tehtävä turvatarkastus. Diplomaattipostin vastaanottamisesta vastuussa olevan lentoyhtiön henkilökunnan on varmistettava, että kyseisen postin ovat todella lähettäneet asianomaisen ulkomaanedustuston asianmukaisesti valtuutetut virkailijat. Diplomaattikuriireja ja näiden henkilökohtaisia matkatavaroita ei vapauteta turvatarkastuksesta. 1.3.5.2 Ainoastaan seuraavat henkilöt voidaan vapauttaa tavanomaisista turvatarkastuksista: a) valtionpäämiehet, b) hallituksen kutsumat valtiovieraat ja c) asianmukaisesti valtuutetut ja aseistettujen vartijoiden saattamat henkilöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3.1.4 alakohdan säännösten soveltamista. 1.3.6 Turvatarkastuspisteiden suojaaminen Turvatarkastuksia suorittavan henkilöstön turvallisuus on taattava kaikin mahdollisin keinoin. Jos mahdollista, lentoasematerminaalien jokaisen turvatarkastuspisteen läheisyyteen on sijoitettava aseistettuja vartijoita. 1.3.7 Lentoyhtiöiden muonitustarvikkeet, varastot ja muut tavarat 1.3.7.1 Soveltaminen ja tavoite On toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että lentoyhtiöiden muonitustarvikkeet, varastot ja muut tavarat eivät sisällä kiellettyjä esineitä, jotka voisivat vaarantaa ilma-aluksen turvallisuuden. 1.3.7.2 Turvatarkastukset 1.3.7.2.1 Lentoyhtiöiden muonitustarvikkeiden, siivouspalvelujen, varastojen ja muiden tavaroiden toimittajien on otettava käyttöön tarvittavat turvatoimenpiteet, joilla estetään aseiden, räjähteiden ja muiden vaarallisten esineiden kätkeminen matkustajakoneisiin tarkoitettuihin muonitustarvikkeisiin. Vähintään seuraavat turvatoimenpiteet on toteutettava: a) yhtiön turvatoimien toteuttamisesta ja valvonnasta vastaavan virkailijan nimittäminen; b) tiukkojen luotettavuusvaatimusten edellyttäminen henkilöstöä palvelukseen otettaessa, c) kaikkien puhtaalle ja/tai valvotulle alueelle pääsevien henkilöstöön kuuluvien on noudatettava lentoasemaviranomaisten antamia ohjeita; d) yhtiön on estettävä luvaton pääsy tiloihinsa; e) jos yhtiö sijaitsee lentoaseman ulkopuolella, on varmistettava että muonitustarvikkeet kuljetetaan lukituissa tai sinetöidyissä ajoneuvoissa ja f) on varmistuttava siitä, että muonitustarvikkeiden käsittelyn suorittavat asianmukaisesti palvelukseen otetut ja koulutetut henkilöt. 1.3.7.2.2 Kun muonitustarvikkeet on toimitettu ilma-alukseen, miehistön on tarkistettava ne pistokokein varmistaakseen, että ne eivät sisällä kiellettyjä esineitä. Jos tarvikkeet on sinetöity, on varmistettava, että sinettejä ei ole yritetty avata. 1.3.7.2.3 Jos yhtiö ei täytä 1 alakohdassa säädettyjä turvavaatimuksia, sen toimittamia tarvikkeita ei saa ottaa ilma-alukseen. 1.4 Turvahenkilöstö Henkilöiden, joiden tehtävät koostuvat joko yksinomaan tai osittain turvatoimenpiteiden suorittamisesta, on täytettävä seuraavat vaatimukset. 1.4.1 Turvahenkilöstön pätevyys a) Henkilöstön on täytettävä fyysisen ja henkisen kunnon erikseen määriteltävät vaatimukset; b) henkilöstölle on tehtävä ennen palvelukseen ottamista luotettavuustarkastukset. 1.4.2 Turvahenkilöstön koulutus a) Henkilöstölle on annettava perehdyttämiskoulutus ennen tehtävien aloittamista; b) henkilöstölle on annettava jatkokoulutusta ja tarvittaessa uudelleenkoulutusta uusien laitteiden käyttöön tai uusien menettelyjen noudattamiseen. 1.4.3 Turvahenkilöstön motivointi Asianmukaisin toimenpitein on varmistettava turvahenkilöstön korkea motivaatio, mikä edistää tehokkuutta tehtävien suorittamisessa. 1.5 Muu henkilöstö Maahenkilöstön turvakoulutus ja turvatietoisuuden lisääminen Turvakoulutusta koskeviin ohjelmiin on sisällyttävä lentoaseman ja lentoyhtiöiden koko maahenkilöstölle annettavaa perehdyttämis- ja jatkokoulutusta. Koulutuksella on edistettävä ilmailun turvaamista koskevan tietoisuuden lisäämistä sekä parannettava olemassa olevia turvajärjestelmiä. Siihen on sisällyttävä seuraavat osat: i) turvajärjestelmät ja kulunvalvonta ii) viestintä iii) turvatoimenpiteet maassa ja lennolla iv) tarkastukset ennen siirtymistä ilma-alukseen v) matkatavaroiden ja rahdin turvallisuus iv) ilma-aluksen turvallisuus ja tarkastaminen vii) toiminta hätätilanteissa viii) aseet ja muut rajoitusten alaiset esineet ix) maapalvelujen valvonta x) katsaus terrorismiin ja xi) muut turvatietoisuuden parantamisen kannalta tarpeellisiksi katsottavat alueet ja toimenpiteet. 2. LAITTEITA KOSKEVAT TEKNISET VAATIMUKSET Ilmailun turvallisuutta edistävien laitteiden on täytettävä tässä osassa esitetyt vaatimukset. 2.1 METALLINILMAISIMET 2.1.1 Turvaportit Matkustajien tarkastamiseen lentoasemilla käytettävien turvaporttien on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) Turvallisuus 1) Laitteilla on voitava kaikissa mahdollisissa olosuhteissa osoittaa pienimmätkin sellaiset metalliesineet, jotka sisältävät vähäisiäkin määriä rautametallia. 2) Laitteilla on voitava osoittaa metalliesineet riippumatta niiden suunnasta ja sijainnista portin sisällä. 3) Laitteiden herkkyyden on oltava mahdollisimman yhdenmukainen ja vakaa koko portin alueella. Herkkyys on tarkastettava säännöllisesti. b) Toimintaa koskevat vaatimukset Laitteen ympäristö ei saa vaikuttaa sen toimintaan c) Hälytyssignaali Laitteen on ilmoitettava metallin havaitsemisesta automaattisesti jättämättä päätöstä laitteen käyttäjän harkintaan ("go/no go" -signaali). d) Säädöt 1) Laitteet on voitava säätää vastaamaan kaikkia detektiokykyä koskevia erityisvaatimuksia. Myös merkkiäänen voimakkuutta on voitava säätää. 2) Detektiokyvyn rajojen säädöt on suunniteltava niin, että niitä ei voi luvatta käsitellä. Asetusten on oltava selvästi esillä. e) Kalibrointi Asiattomien henkilöiden osallistuminen kalibrointimenettelyihin on estettävä. 2.1.2 Käsimetallinilmaisimet Matkustajien tarkastamiseen lentoasemilla käytettävien käsimetallinilmaisimien on täytettävä seuraavat vaatimukset: a) Laitteilla on voitava kaikissa mahdollisissa olosuhteissa osoittaa hyvin pienet määrät metallia ilman suoraa kosketusta itse esineeseen. Herkkyyden on oltava sellaisella tasolla, että 5 grammaa metallia voidaan osoittaa 5 senttimetrin etäisyydeltä. b) Laitteilla on voitava osoittaa sekä rauta että muut metallit. c) Ilmaisinkela on suunniteltava siten, että havaitun metallin sijainti voidaan osoittaa helposti. d) Laitteissa on oltava kuulo- tai näköhavaintoon perustuva ilmaisemisen osoitin. 2.2 LÄPIVALAISULAITTEIDEN STANDARDIT JA TESTAUSMENETELMÄT 2.2.1 Soveltaminen a) Laitteisto Näitä turvatarkastuksiin käytettäviä läpivalaisulaitteita koskevia vaatimuksia ja ohjeita sovelletaan kaikkiin läpivalaisulaitteisiin, joista saadaan kuva käyttäjän tulkittavaksi. Tällä tarkoitetaan sekä röntgenlaitteita että kuvaa tuottamaan käytettyjä EDS/EDDS-laitteita (Explosive Detection System / Explosive Device Detection System). b) Tutkittavat esineet Näitä turvatarkastuksiin käytettäviä läpivalaisulaitteita koskevia vaatimuksia ja ohjeita sovelletaan myös kaikkiin tutkittaviin esineisiin riippumatta niiden luonteesta tai koosta. Kaikki ilma-alukseen vietävät esineet, joille tehdään turvatarkastus, on tarkastettava samojen vaatimusten mukaisesti. 2.2.2 Suorituskykyä koskevat vaatimukset a) Turvallisuus Läpivalaisulaitteilla on oltava erottelukyvyllä, läpäisykyvyllä ja materiaalinerottelukyvyllä mitattuna riittävä detektiokyky, jotta voidaan estää lisäyksessä A lueteltujen esineiden vieminen ilma-alukseen. b) Testit Suorituskykyä on arvioitava asianmukaisilla testausmenettelyillä. c) Toimintaa koskevat vaatimukset Läpivalaisulaitteilla on saatava täydellinen kuva mistä tahansa tunneliin mahtuvasta esineestä. Esineen kulmia ei saa jäädä kuvan ulkopuolelle. Tutkittavan esineen vääristyminen on minimoitava. Laitteen hihnaan on merkittävä kohta, johon laukut on asetettava mahdollisimman hyvän kuvan saamiseksi. Säädettävä kontrasti: läpivalaisulaitteilla on voitava erottaa eri kirkkaustasoja (kirkkausalueen pienemmän osan tarkastelu). Tutkittavan esineen mistä tahansa osasta otettua kuvaa on voitava tutkia näytöllä vähintään viisi sekuntia. Lisäksi laitteen käyttäjän on voitava pysäyttää hihna ja tarvittaessa peruuttaa hihnaa, jos lisätutkiminen on tarpeen. Näytön koko: monitorin näytön on oltava käyttäjän kannalta riittävän suuri (tavallisesti vähintään 14 tuumaa). Näytön ominaisuudet: näytön on oltava välkkymätön ja vähintään 800-juovainen (tavallisesti 1024*1024 pikseliä eli teräväpiirtonäyttö). Jos käytetään kaksoismonitoreja, toisen on oltava mustavalkoinen. Läpivalaisulaitteen on osoitettava materiaalit, joita ei voi läpivalaista. Läpivalaisulaitteilla on voitava erottaa orgaaniset ja epäorgaaniset materiaalit. Järjestelmällä on käyttäjän työn helpottamiseksi voitava tunnistaa uhkat automaattisesti. d) Huolto Mitään muutostöitä, huolto ja korjaukset mukaan luettuina, ei saa tehdä ilman lupaa. Laitteistoja tai ohjelmistoja ei saa muuttaa varmistamatta ensin, että muutoksella ei ole haitallisia vaikutuksia kuvan laatuun. Hihnan materiaalin koostumusta ei saa muuttaa varmistamatta ensin, että muutos ei vaikuta kuvan laatuun. Jos huoltoa tai päivityksiä varten on käytettävissä modeemiyhteys, yhteyden on oltava suojattu ja valvottu. Lisäys A Ohjeet sellaisten aseiden, vaarallisten aineiden ja rajoitusten alaisten esineiden luokittelulle, joita ei saa tuoda lentoaseman puhtaalle alueelle ja ilma-aluksen matkustamoon Näissä ohjeissa mainitaan mahdollisia aseenmuotoisia ja rajoitusten alaisia esineitä. On kuitenkin käytettävä myös omaa arviota sen suhteen, onko jostakin esineestä syytä epäillä, että sitä olisi mahdollista käyttää aseena. i) Tuliaseet: mikä tahansa ase, jolla voidaan ampua räjähdyksen tai paineilman voimalla laukaus, myös startti- ja valopistoolit. ii) Veitset ja leikkurit: sapelit, miekat, pahvileikkurit, metsästysveitset, matkamuistoveitset, taistelulajeissa käytettävät välineet, työkalut ja kaikki muut veitset, joissa on vähintään 6 senttimetriä pitkä terä, ja/tai paikallisessa lainsäädännössä kielletyt veitset. iii) Lyömäaseet: pamput, patukat, pesäpallomailat ja vastaavat esineet. iv) Räjähteet / ammukset / tulenarat nesteet / syövyttävät aineet: kaikki räjähtävät tai palavat aineet tai esineet, jotka voivat yksinään tai yhdessä muiden esineiden kanssa aiheuttaa räjähdyksen tai tulipalon. Tällaisia ovat räjähteet, räjähdyspanokset, ilotulitteet, bensiini ja muut tulenarat nesteet, ammukset ja niin edelleen, sekä näiden erilaiset yhdistelmät ja lisäksi kaikki syövyttävät tai myrkylliset aineet, myös kaasut riippumatta siitä, ovatko ne painesäiliössä vai ei. v) Aineet tai esineet, joilla voi vammauttaa tai tehdä toimintakyvyttömäksi: kaikki kyynelkaasut ja vastaavat kemikaalit ja kaasut riippumatta siitä, ovatko ne pistoolissa tai muunlaisessa säiliössä, sekä muut laitteet, joilla voi tehdä toimintakyvyttömäksi esimerkiksi sähkösokkien avulla. vi) Muut esineet kuten jäänaskalit, alppisauvat, partaveitset ja pitkäteräiset sakset, joita ei tavallisesti pidetä tappavina tai vaarallisina aseina, mutta joita voi käyttää aseena; myös lelu- tai jäljitelmäaseet tai -kranaatit. vii) Kaikki esineet, joiden osalta on syytä epäillä, että niitä voi käyttää tappavan aseen jäljittelemiseen. Tällaisia voivat olla esimerkiksi pommeja muistuttavat esineet tai aseilta taikka muilta vaarallisilta tavaroilta näyttävät esineet, mutta myös muunlaiset esineet. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala: Ilmailun turvaaminen ja matkustajien suojelu Toiminnan ala: Turvallisuus Toimenpiteen nimi: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun turvaamisen alalla 1. BUDJETTIKOHTA Määräraha otetaan budjettikohtaan B2-702 B varainhoitovuonna 2002. 2. NUMEROTIEDOT 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 1,215 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: Alkaa vuonna 2002, soveltaminen jatkuvaa. 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen (rahoitustoimien) aikataulu (ks. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (ks. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa Uusi toimi. 2.5. Vaikutukset tuloihin Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA 80 artiklan 2 kohta 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1. Toiminnan tavoitteet Euroopan unionin on toteutettava kiireellisiä toimia terrorismin uhkaan vastaamiseksi. Liikenneministerien neuvosto sopi 14. syyskuuta 2001 pitämässään kokouksessa, että ilmailun turvaamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden olisi sovellettava Euroopan siviili-ilmailukonferenssin ECAC:in suosittelemia keskeisiä toimenpiteitä ja tarkasteltava, mitä täydentäviä toimenpiteitä olisi mahdollisesti syytä toteuttaa. Eurooppa-neuvosto pyysi 21. syyskuuta 2001 järjestetyssä erityiskokouksessaan, että neuvosto toteuttaa seuraavassa liikenneministerien kokouksessa (15. lokakuuta 2001) tarvittavat toimenpiteet ilmailun turvallisuuden parantamiseksi. Nämä toimenpiteet koskevat erityisesti seuraavia aiheita: Aseiden luokittelu Henkilöstön tekninen koulutus Ruumaan menevien matkatavaroiden valvonta ja seuranta Ohjaamoon pääsyn valvonta Jäsenvaltioiden soveltamien turvatoimien laadun valvonta. Lisäksi edellytetään, että turvatoimenpiteiden tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen varmistetaan vastavuoroisella valvonnalla (vertaisarviointi), joka aloitetaan välittömästi. Komissio päätti näitä suuntaviivoja tutkittuaan, että paras etenemistapa on antaa nämä eri näkökohdat kattava lainsäädäntöehdotus. Edellä viimeisenä mainitut toimet eli jäsenvaltioiden soveltamien turvatoimien laadun valvonta ja vastavuoroinen valvonta edellyttävät komission suoria toimia, joten niillä on taloudellisia vaikutuksia komission talousarvioon. Tässä rahoitusselvityksessä käsitellään siis näitä toimia. Annetut luvut perustuvat olettamukseen, että komissio vastaa kaikista kustannuksista; on kuitenkin mahdollista, että jäsenvaltioiden kanssa sovitaan kustannusten jakamisesta. Näiden tehtävien toteuttamiseksi komissio ehdottaa, että perustetaan turvatarkastusyksikkö, jolla on seuraava henkilöstö: Johtaja Turvallisuusasiantuntija Hallintovirkamies Sihteeri Tarkastusyksikkö käyttää kahden nelijäsenisen turvatarkastajaryhmän palveluja. Kussakin jäsenvaltiossa suoritetaan vuosittainen tarkastus, johon sisältyvät lentoasemilla suoritettavat satunnaiset tarkastukset. Kummankin ryhmän odotetaan tarkistavan 40 lentoasemaa vuodessa, mikä ECAC:in mukaan riittää yhteisten turvatoimenpiteiden toteuttamisen tilan arvioimiseen ja mahdollisten puutteiden havaitsemiseen. 5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Tähän sisältyy seuraavaa: a) Komissio ja neuvoston puheenjohtaja järjestivät 25. syyskuuta 2001 kokouksen tärkeimpien sidosryhmien kanssa. Kokouksessa esiteltiin ehdotettuja aloitteita ja keskusteltiin niistä. Tässä rahoitusselvityksessä käsitellyt toimet perustuvat asianomaisten kansainvälisten elinten (ECAC:in ja ICAO:n) valmistelutyöhön. b) Komission ehdottamaa toimintamallia pidettiin sopivana vastauksena esiintyvään uhkaan. 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Ehdotettujen toimien hyödynsaajia ovat Euroopan lentomatkustajat, heidän käyttämänsä 387 lentoasemaa ja heidän turvallisuudestaan vastaavat 15 kansallista viranomaista. Ehdotuksen tavoitteena on parantaa ja yhdenmukaistaa Euroopan lentoasemien turvajärjestelyjä. 5.3. Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimintaa johtaa suoraan komissio, joka käyttää vakinaista ja ulkopuolista henkilöstöä. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa - (koko ohjelmakaudeksi) >TAULUKON PAIKKA> 6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Kahdeksan tarkastajan palvelujen vuotuisiksi kustannuksiksi arvioidaan 8 x 150 000 euroa = 1 200 000 euroa. Nämä vuotuiset kustannukset eivät todennäköisesti vaihtele taulukossa esitettynä ajanjaksona. Koulutuskustannukset lasketaan seuraavasti: Avustava turvallisuusasiantuntija - Perehdyttämiskoulutus 3 päivää, 500 euroa / päivä = 1 500 euroa. Turvallisuusasiantuntija Plus 8 tarkastajaa - Eurooppalaisia standardeja koskeva koulutus = 9 x 3 päivää, 500 euroa / päivä = 13 500 euroa Koulutuksen kokonaiskustannukset ovat siis 15 000 euroa. Koulutuskustannusten arvioihin sisältyy oleskelu, ja koska yksittäiset tarkastajat vaihtuvat heidän kotimaansa tilanteen mukaan ja koska avustava turvallisuusasiantuntija tarvitsee vuotuista täydennyskoulutusta, koulutusvaatimusten oletetaan pysyvän jotakuinkin samoina koko käsiteltävänä ajanjaksona. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> Arvioidessaan toimeen tarvittavia hallinnollisia ja henkilöresursseja pääosastojen ja yksiköiden on otettava huomioon alustavasta talousarvioesityksestä käydyissä periaatekeskusteluissa ja sitä hyväksyttäessä tehdyt komission päätökset. Tämä tarkoittaa, että pääosastojen on mainittava, että henkilöstötarpeet voidaan täyttää alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä määrätyn alustavan määrärahajaottelun asettamissa rajoissa. Jos tässä käsiteltyjä toimia ei ole poikkeuksellisesti voitu ennakoida alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa, komissiota on pyydettävä päättämään, voidaanko ehdotetun toimen toteuttaminen hyväksyä ja jos, niin miten: määrärahojen tapauskohtaisella uudelleenjaolla, lisätalousarviolla vai talousarvioesitykseen tehtävällä oikaisukirjeellä. 7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. Arvioidessaan toimeen tarvittavia hallinnollisia ja henkilöresursseja pääosastojen ja yksiköiden on otettava huomioon alustavasta talousarvioesityksestä käydyissä periaatekeskusteluissa ja sitä hyväksyttäessä tehdyt komission päätökset. Tämä tarkoittaa, että pääosastojen on mainittava, että henkilöstötarpeet voidaan täyttää alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä määrätyn alustavan määrärahajaottelun asettamissa rajoissa. Jos tässä käsiteltyjä toimia ei ole poikkeuksellisesti voitu ennakoida alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa, komissiota on pyydettävä päättämään, voidaanko ehdotetun toimen toteuttaminen hyväksyä ja jos, niin miten: määrärahojen tapauskohtaisella uudelleenjaolla, lisätalousarviolla vai talousarvioesitykseen tehtävällä oikaisukirjeellä. 7.3. Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan hallinnoivalle pääosastolle myönnetystä osuudesta. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II. Toimen kesto III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // 430 000 euroa määrittelemätön 430 000 euroa 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1. Seurantajärjestelmä Seurantatarkastuksia tullaan järjestämään. 8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Komission tarkastusyksikkö on yhteydessä kansallisiin viranomaisiin ja pyrkii korjaamaan puutteet yhteistyössä näiden kanssa. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Komission tarkastusyksikkö noudattaa komission tavanomaisia tarkastusmenettelyjä. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) Ehdotuksen nimi EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun turvaamisen alalla Asiakirjan viitenumero KOM (2001) 575 lopullinen Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate- - Viimeaikaisten tapahtumien johdosta ilmailun turvaamista on syytä tehostaa kiireellisesti. Tämä tavoite voidaan saavuttaa vahvistamalla yhteiset säännöt ja varmistamalla niiden yhdenmukainen soveltaminen asianmukaisella seurannalla ja tarkastuksilla. Vaikutus yritystoimintaan 2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee- - Yritystoiminnan alat: lentoyhtiöt ja lentoasemat. - Yritysten koko (pienten ja keskisuurten yritysten osuus): kaikenkokoiset lentoyhtiöt ja lentoasemayritykset. - Ovatko yritykset keskittyneet tietylle maantieteelliselle alueelle yhteisössä- -Ei 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta- - Kehitettävä menettelyjä ja tehtävä suhteellisen vaatimattomia investointeja laitteistoon. Lisähenkilöstön tarve on todennäköinen. Ei ole kuitenkaan vielä tiedossa, tulevatko tästä aiheutuvat kustannukset elinkeinon vai jäsenvaltioiden vastuulle. 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset- - Työllisyyteen: joitakin uusia työpaikkoja. - Investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen: turvallisuusalan yritykset saattavat laajentua. - Yritysten kilpailukykyyn: ei vaikutuksia, koska samat toimenpiteet koskevat kaikkia. 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms.)- - Ei suoranaisesti, mutta koska turvallisuusmääräysten tiukkuudessa otetaan huomioon kunkin toimen olosuhteet, on todennäköistä, että vaikutukset pieniin ilma-aluksiin (ja siten myös pieniin yhtiöihin) ovat muita vähäisemmät. Kuuleminen 6. Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet. Menettelyn aikana on kuultu seuraavia tahoja: The Airport Council International, the Association of European Airlines, the European Regional Airlines Association, the International Air Carriers Association, the European Transport Federation ja the European Cockpit Association. Kaikki nämä organisaatiot kannattavat yhteisten sääntöjen käyttöönottoa sekä niiden tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen kollektiivista tarkastelua. Nykyisessä tilanteessa koko elinkeinon kannalta on elintärkeää palauttaa yleisön luottamus ja saada se jatkamaan lentomatkustamista.