Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Kieltenoppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämistä koskeva kuuleminen" (SEK(2002) 1234)



Virallinen lehti nro C 085 , 08/04/2003 s. 0126 - 0128



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission yksiköiden valmisteluasiakirja - Kieltenoppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämistä koskeva kuuleminen" (SEK(2002) 1234) (2003/C 85/26) Euroopan komissio päätti 25. marraskuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Komission yksiköiden valmisteluasiakirja - Kieltenoppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämistä koskeva kuuleminen". Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 22. ja 23. tammikuuta 2003 pitämässään 396. täysistunnossa (tammikuun 23. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Renate Heinischin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 105 ääntä puolesta, 4 vastaan, ja 4 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat tunnustaneet, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on toteutettava toimia kieltenopiskelun edistämiseksi. He kehottivat Barcelonassa maaliskuussa 2002 ryhtymään lisätoimiin peruskielitaidon omaksumisen edistämiseksi etenkin siten, että vähintään kahden vieraan kielen opetus aloitetaan jo hyvin varhain. Tämä ajatus oli taustalla myös silloin, kun koulutusasioiden neuvosto 14. helmikuuta 2002 kehotti jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia toimia kielellisen monimuotoisuuden ja kieltenoppimisen edistämiseksi sekä komissiota laatimaan asiaa koskevia ehdotuksia vuoden 2003 alkuun mennessä. 1.2. Joulukuun 7. päivänä 2002 annetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan 22 artiklassa todetaan, että unioni kunnioittaa kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta. 1.3. Vuosi 2001 oli erinomaisesti onnistunut Euroopan kielten teemavuosi. Sen aikana toteutettiin tuhansia kieltenoppimista ja kielellistä monimuotoisuutta edistäviä toimia, ja niihin osallistui satoja tuhansia kansalaisia koko Euroopassa. Teemavuosi herätti laajaa innostusta kieltenoppimiseen ja lisäsi monien kiinnostusta tutustua muiden maiden kieliin ja kulttuureihin. 2. Yleistä 2.1. Euroopan komission vuoden 2003 työohjelmassa (annettu lokakuun 2002 lopussa) Lissabonin prosessia on määrä vahvistaa - kehittämällä hyväksi osoittautuneita menetelmiä elinikäisen oppimisen ja verkko-oppimisen aloilla (esim. yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiä koskeva yhteinen työohjelma, tietoyhteiskunta kaikille -toimintasuunnitelma) - hyväksymällä uusi verkko-oppimista koskeva toimintaohjelma - esittämällä toimintasuunnitelma monikielisen Euroopan edistämiseksi. Euroopan komissio reagoi kieltenoppimisen edistämistä koskevalla toimintasuunnitelmalla Euroopan kielten teemavuodesta saatuihin kokemuksiin ja tuloksiin. ETSK:n mielestä on myönteistä ja tulevaisuuteen suuntautunutta, ettei Euroopan komissio pidä Euroopan teemavuosia (elinikäinen oppiminen, kielten teemavuosi) erillisinä toimina vaan kartoittaa niistä saadut kokemukset ja sisällyttää ne koulutusohjelmiin. ETSK kannattaa tätä menettelytapaa. 2.2. EU:n on myös väistämättä kiinnitettävä huomiota kielikäytäntöönsä, kun unioni laajenee 12 uudella jäsenvaltiolla. Tämän vuoksi ETSK on tyytyväinen siihen, että EU edistää kieltenoppimista. Kielet eivät saa muodostua rajoiksi eivätkä estää maailmanlaajuista yhdentymistä ja viestintää. EU-tason toimet koulutusalalla perustuvat EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaan. Jäsenvaltioiden vastuu opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien muotoilusta säilyy koskemattomana. 2.3. EU:n on reagoitava tulevaan haasteeseen monikielisenä yhteisönä. Vain tällä tavoin kansojen kulttuurinen identiteetti ja alueelliset erot sekä Euroopan kulttuurin rikkaus voidaan säilyttää. Samalla otetaan huomioon läheisyysperiaate. "Kahta kieltä osaava ihminen on kahden ihmisen veroinen." (kuningas Kaarle V, 1338-1380) 2.4. ETSK:n tehtävä on edistää työntekijöiden liikkuvuutta ja mahdollistaa se, etteivät kieliesteet enää haittaa keskinäistä kanssakäymistä ja yhteisvastuullisuutta. Samalla on säilytettävä Euroopan kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus. Kaikilla Euroopan kielillä on sama kulttuuriarvo. 3. Päätelmät 3.1. ETSK kannattaa Euroopan komission pyrkimyksiä edistää kieltenoppimista ja kielellistä monimuotoisuutta ja ottaa samalla huomioon läheisyysperiaate koulutusalalla. ETSK korostaa äidinkielen perinpohjaista tuntemusta ennen vieraiden kielten opiskelua (Pisa-tutkimuksen tulokset). 3.2. ETSK kehottaa jäsenvaltioita tiiviiseen yhteistyöhön oppimisverkostojen laajentamiseksi, hyviksi osoittautuneiden menetelmien, opetusoppien ja oppimateriaalien säännölliseksi vaihtamiseksi sekä opettajien perus- ja täydennyskoulutuksen varmistamiseksi. 3.3. ETSK kehottaa vahvistamaan kielellistä monimuotoisuutta kohdennetuilla toimilla kaikissa yhteisön ohjelmissa (alue-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikka, tutkimus- ja kehittämistoiminta, tietoyhteiskunta) esimerkiksi - tukemalla Media-ohjelmasta elokuvien tekstitystä - tukemalla Kulttuuri 2000 -ohjelmasta kirjallisten teosten kääntämistä. 3.4. ETSK katsoo kuitenkin, että kielten oppimista edistetään pääasiassa Sokrates- ja Leonardo Da Vinci -ohjelmissa. Niissä tulisi käynnistää erityishankkeita, jotta - parannetaan kieltenopetuksen laatua - edistetään uuden opetusmateriaalin laatimista - vertaillaan muualla kuin kouluissa toteutettavia opetusohjelmia - yksinkertaistetaan kieltenopiskeluun pääsyä kaikkia kansalaisia ajatellen - nivotaan eri sukupolvet kieltenoppimiseen - edistetään alueellisia ja vähemmistökieliä. ETSK on sitä mieltä, että koulutus- ja tutkimusalan nivominen toimiin tukee kyseisiä hankkeita. 3.5. ETSK kehottaa tukemaan kieltenoppimisen aloittamista esikouluiässä asianmukaisten hankkeiden avulla. 3.5.1. Unionin hankkeissa tulisi tässä yhteydessä hyödyntää uusia, musiikkiin yhdistettyjä kielenoppimisen muotoja (Sveitsin ja Ranskan mallin mukaisesti). "Kun halutaan yhdistää erilaisia ihmisiä, on löydettävä yhteinen kieli". Tämä yhteinen kieli on epäilemättä musiikki. "Musiikki vaikuttaa kielelliseen kehitykseen sekä äidinkieltä että vieraita kieliä opittaessa" (Donata Elschenbroich, Weltwissen der Siebenjährigen). 3.5.2. Tässä yhteydessä on tärkeää, että vanhemmille ja lapsille tarjotaan yhteisiä mahdollisuuksia kieltenoppimiseen. Kyseessä on merkittävä integraatiota edistävä toimi. Ensimmäinen kosketus kieleen saadaan perheissä. ETSK katsoo, että kieltenoppiminen varhaislapsuudessa vähentää väkivaltaa ja muukalaisvihaa (lastentarhojen ryhmissä on kahtakymmentäkin eri kansallisuutta) - ennaltaehkäisevä näkökanta. 3.5.3. ETSK kehottaa vanhempia, kasvatusalan ammattilaisia ja opettajia tekemään yhteistyötä lastentarhoissa. Kieltenoppimiseen valveuttaminen on aloitettava hyvin varhain, ja elinikäisen oppimisen perusta on luotava jo esikouluiässä. 3.6. ETSK kehottaa tarkistamaan vieraiden kielten opetussuunnitelmia esikoulusta korkeakouluun ja suosittaa opettajaksi opiskeleville pakollisia opintoja ulkomailla. 3.7. ETSK esittää, että kaikkia koululaisia kannustetaan osallistumaan opetusohjelman puitteissa tapahtuvaan oleskeluun ulkomailla ennen oppivelvollisuuskoulun päättymistä. 3.8. ETSK kehottaa suunnittelemaan kieltenopetuksen nykyistä paremmin eikä lisäämään yhden kielen opetuksen tunteja ja toivoo, että vierasta kieltä äidinkielenään puhuvat osallistuvat opetukseen nykyistä enemmän. 3.9. ETSK kehottaa laatimaan elinikäisen oppimisen ja aikuiskoulutuksen alalla erityisiä täydennyskoulutusohjelmia lasten vanhempia ja iäkkäitä henkilöitä varten sekä ottamaan tässä yhteydessä huomioon erilaiset oppimistilanteet. Kieltenopetuksen eurooppalainen laatuleimakilpailu tulee säilyttää. 3.10. ETSK esittää, että äidinkielen ohella opiskeltavat kaksi vierasta kieltä voidaan valita vapaasti. 3.10.1. ETSK kannattaa ohjelmaa "Opi naapurin kieli". 3.10.2. ETSK on tietoinen siitä, että vanhemmat valitsevat lastensa ensimmäiseksi vieraaksi kieleksi useimmiten englannin. ETSK pitää englantia yhteisenä kielenä (lingua franca), mutta näkee myös sen rajoitukset (se ei mahdollista toisten kulttuurien todellista ymmärtämistä). Englannista tulee olosuhteiden vuoksi luultavasti ajan mittaan se kieli, jota useimmat eurooppalaiset puhuvat. 3.10.3. ETSK:n mielestä on välttämätöntä pohtia virallisten kielten ja työkielten valintaa sekä alan ammattien (tulkki, kääntäjä jne.) kiinnostavuuden lisäämistä nuorten keskuudessa. 3.11. ETSK:n mielestä eri ohjelmien täytäntöönpanomenettelyt eivät ole käyttäjäystävällisiä eivätkä avoimia. Myöskään niihin liittyvät asiakirjat ja kaavakkeet eivät aina ole ajoissa käytettävissä. Komitea suosittaakin, että täytäntöönpanosäännökset olisivat voimassa nykyistä kauemmin. 3.12. ETSK kehottaa muuttamaan Euroopan komission ja jäsenvaltioiden yksiköiden toimien yhteensovittamisen nykyistä avoimemmaksi. 3.13. ETSK kehottaa Euroopan komissiota tukemaan soveltuvan korkeatasoisen opetusmateriaalin levittämistä eurooppalaisten verkkojen avulla. 3.14. ETSK pitää tehtävänään tiedottaa komiteassa edustettuina oleville organisaatioille ja järjestöille kieltenoppimisen edistämisen tärkeydestä. Lisäksi komitea kehottaa niitä tukemaan kaikkien kansalaisten kieltenoppimista ja tarjoamaan heille tähän mahdollisuus koko alueen kattavien opetusverkostojen avulla. Tarjottavan opetuksen koordinointia on tarkistettava (kommunikatiivinen/integroiva lähestymistapa). Tämän vuoksi ETSK:n mielestä on välttämätöntä, että Euroopan komissio kutsuu sen mukaan ohjelmien toteuttamiseen ja että komitea järjestää kuulemistilaisuuksia ja tiedotusta sekä valveuttaa EU-tason kumppaneita. Mielipiteet voivat kanavoitua ETSK:n välityksellä, ja se toimittaa ne eteenpäin. Näin tuloksia saadaan varmemmin kuin laajojen kuulemisrakenteiden avulla (ajanjakso tammikuun 31. päivään 2003 on liian lyhyt). Tämä on myös Euroopan komission ja ETSK:n menettelyjen mukaista. ETSK on Euroopan unionin ja kansalaisyhteiskunnan välinen yhdysside. Komitean jäsenet edustavat suoraan EU:n laaja-alaisen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan intressejä. Komitea puolustaa tässä ominaisuudessaan Euroopan kansalaisoikeuden periaatetta, jonka keskeinen osatekijä on kieltenopiskelu. Bryssel, 23. tammikuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch