EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.6.2018 COM(2018) 442 final 2018/0232(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tulliyhteistyötä koskevan Tulli-ohjelman perustamisesta {SEC(2018) 295 final}

{SWD(2018) 321 final}

{SWD(2018) 322 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA Komissio hyväksyi 2. toukokuuta 2018 seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan paketin vuosiksi 2021–2027. Komissio ehdotti uutta, nykyaikaista pitkän aikavälin talousarviota, joka liittyy tiiviisti EU:n 27 jäsenvaltion poliittisiin painopisteisiin. Talousarvioehdotuksessa nykyaikaistetuille ohjelmille vahvistetaan kokonaan uusia välineitä, jotta unionin painopisteet voitaisiin saavuttaa tehokkaasti. Tähän pohjautuen komissio ehdottaa uutta Tulli-ohjelmaa sisämarkkinoiden, innovaation ja digitaalitalouden budjettikohdasta. Kyseisellä ohjelmalla tuetaan tulliviranomaisten työtä ja niiden välistä yhteistyötä monivuotista rahoituskehitystä koskevan ehdotuksen mukana seuranneessa tiedonannossa kuvatun mukaisesti. Tässä ehdotuksessa esitetään, että soveltaminen alkaisi 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee unionin 27 jäsenvaltiota, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tulliliitosta on 50 vuoden aikana tullut merkittävä esimerkki onnistuneesta integraatiosta EU:ssa. Se on yksi harvoista EU:n yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvista aloista, jota ilman sisärajojen poistaminen ei olisi ollut mahdollista. EU on maailman suurin kauppablokki, ja sen osuus koko maailmankaupasta on 15 prosenttia. Tulli-ilmoitusten kokonaismäärä on kasvanut jatkuvasti viimeisten viiden vuoden aikana. Vuonna 2016 niitä annettiin 313 miljoonaa kappaletta eli 10 ilmoitusta sekunnissa. Niistä 98 % annettiin sähköisesti. Tulli auttaa suojaamaan unionin ja jäsenvaltioiden taloudellisia etuja. EU:n ulkorajat ylittävän tavaraliikenteen valvojana se myös suojaa kansalaisia terrorismi-, terveys- ja ympäristöuhkia sekä muita uhkia vastaan. Tulli soveltaa yli 60 säädöstä, jotka eivät koske tullialaa vaan esim. kaksikäyttötuotteita, ampuma-aseita, huumausaineiden lähtöaineita, käteisvarojen siirtoja, teollis- ja tekijänoikeuksia, kansanterveyttä, tuoteturvallisuutta ja kuluttajansuojaa sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelua ja ympäristönsuojelua. Tulliviranomaisilla on myös tärkeä tehtävä toimitusketjun eheyden turvaamisessa ja terroristijärjestöjen varojen vapaan liikkuminen estämisessä. Tullialan riskinhallinnassa tulevaisuudessa käytettävä tuontivalvontajärjestelmä 2 (ISC2) parantaa ratkaisevalla tavalla unionin sekä sen kansalaisten ja yritysten turvallisuutta. Lisäksi teknologian (digitalisointi, verkottuneisuus, esineiden internet, lohkoketjutus) ja liiketoimintamallien (sähköinen kauppa, toimitusketjun optimointi) nopean kehittymisen aiheuttamat haasteet, julkisten varojen väheneminen, maailmankaupan lisääntyminen ja jatkuva kansainvälinen rikollisuus- ja turvallisuusuhka lisäävät paineita parantaa tulliliiton tuloksellisuutta ja lisätä tulliviranomaisten suorittamia tehtäviä. Unionin tullikoodeksi on ollut vuodesta 2016 lähtien tullialan oikeudellinen kehys. Tärkeimmät unionin tullikoodeksin tavoitteet ovat paperiasiakirjoihin pohjautuvien menettelyjen lopettaminen, kaupan alan toimijoiden ja tullin välisen kommunikoinnin digitalisoiminen sekä riskinhallinnan tehostaminen lastitietojen ennakkoilmoitusjärjestelmän käyttöönottamiseksi. Unionin tullikoodeksilla on käynnistetty valtava sähköistämishanke, jossa 17 eri sähköistä järjestelmää on tarkoitus saada käyttöön pääosin vuoteen 2020 mennessä. Jotkin järjestelmät otetaan käyttöön asteittain vuoteen 2025 mennessä. Nämä sähköiset järjestelmät koskevat kaikkia tullimenettelyjä, minkä vuoksi ne ovat tulliliiton toiminnan keskiössä. Kun unionin tullikoodeksi on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön, se parantaa EU:n yritysten kilpailukykyä ja parantaa merkittävällä tavalla tasapainoa tullitarkastusten ja sellaisen laillisen tavaraliikenteen välillä, jossa tavarat tuodaan unioniin tai viedään sieltä tai passitetaan unionin kautta. Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta tarkoittaa, että Yhdistynyt kuningaskunta on erotettava kaikista nykyisistä Tulli 2020 -ohjelmasta rahoitettavista sähköisistä tullijärjestelmistä. Näitä vaikutuksia ja kustannuksia ei voida kuitenkaan arvioida tarkasti tässä EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisten neuvottelujen vaiheessa, minkä vuoksi niitä ei käsitellä tässä asiakirjassa. Myönteiseen lopputulokseen voidaan päästä vain tiiviillä operatiivisella yhteistyöllä, jota tehdään paitsi jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välillä myös niiden sekä muiden viranomaisten, kaupan alan toimijoiden ja muiden kolmansien osapuolten välillä. Ehdotettu Tulli 2020 -ohjelmaa seuraava ohjelma tukee tulliyhteistyötä. Tulliyhteistyötä tiivistetään ja valmiuksia kehitetään klustereissa, jotka perustetaan toisaalta verkostoitumisen ja toimintaedellytysten kehittämisen sekä toisaalta tietoteknisten valmiuksien kehittämisen ympärille. Ensimmäisessä klusterissa jäsenvaltioiden ja ohjelmaan osallistuvien maiden välistä hyvien toimintatapojen ja operatiivisen tiedon vaihtoa virtaviivaistetaan painottaen erityisesti hankepohjaista jäsenneltyä yhteistoimintaa, joka mahdollistaa tiiviin ja integroidun yhteistyön osallistujamaiden välillä. Tämä edistää tulliliiton kehittämistä entisestään. Toinen klusteri mahdollistaa sen, että ohjelmasta voidaan rahoittaa kaikki tietotekniset infrastruktuurit ja järjestelmät, mukaan lukien kaupan alan toimijoiden ja tullin välisen kommunikoinnin sähköistäminen ja riskinhallinnan lujittaminen. Tämän ansiosta jäsenvaltioiden tullihallinnoista tulee täysin sähköisiä ympäristöjä. •Yhdenmukaisuus muiden politiikkojen säännösten kanssa Tämä ehdotus on yhdenmukainen unionin tullikoodeksin ja muun sellaisen lainsäädännön kanssa, jota tulliviranomaisten on sovellettava. Tämä ehdotus on yhdenmukainen myös nykyisen Tulli 2020 -ohjelman kanssa. Kyseisen ohjelman tavoitteena on tukea unionin tulliliiton toimintaa ja nykyaikaistamista, jotta sisämarkkinat lujittuisivat osallistujamaiden sekä niiden tulliviranomaisten ja virkamiesten välisen yhteistyön kautta. Tämä ehdotus muodostaa talousarviopuitteiden lisäksi myös toiminnalliset, organisatoriset ja menettelylliset puitteet EU:n tullipoliittisten tavoitteiden ja toimintojen toteuttamiseksi. Näin ollen ehdotus on jatkoa nykyiselle ohjelmalle, mutta se edellyttää yhteistyön tiivistämistä ja uusien sähköisten järjestelmien käyttöönottoa. Se antaa myös jonkin verran liikkumisvaraa innovoinnille. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotus on yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa ja erityisesti muiden sellaisten EU:n toimintaohjelma- ja rahastoehdotusten kanssa, joilla pyritään vastaaviin tavoitteisiin asiaankuuluvilla aloilla. Ohjelma liittyy läheisesti uuteen tullitarkastuslaitteiden välineeseen (joka muodostaa toisen kahdesta uudesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osasta), jolla tuetaan avustuskelpoisten laitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä. Tulli-ohjelmalla tuetaan sen sijaan kaikkia asiaankuuluvia toimia, kuten laitetarpeiden arviointia koskevia yhteistyötoimia ja ostettuihin laitteisiin liittyvää koulutusta Koska Tulli-ohjelmalla pyritään auttamaan tulliviranomaisia mm. suojaamaan EU:n taloudellisia etuja, se on yhteydessä Euroopan petostentorjuntaviraston suorittamiin toimiin, joilla se torjuu petoksia unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi SEUT-sopimuksen 325 artiklan ja EU:n petostentorjuntaohjelman mukaisesti. Kyseisen petostentorjuntaohjelman, jolla nimenomaisesti pyritään suojaamaan unionin taloudellisia etuja, ja Tulli-ohjelman välillä on synergiaetuja, mikä tukee tulliliiton moitteetonta toimintaa ja edistää siten kyseisten taloudellisten etujen suojaamista. Näillä ohjelmilla on siis erilaiset päämäärät, mutta niiden toimet ovat mahdollisesti toisiaan täydentäviä. Synergiaedut ovat mahdollisia myös Euroopan syyttäjänviraston ja oikeusjärjestys-, oikeus- ja arvorahaston oikeusalan ohjelman välillä EU:n tullilainsäädännön soveltamista koskevan koulutuksen osalta.

Tulli-ohjelmalla pyritään myös varmistamaan tuoteturvallisuus, EU:n kuluttajien suojaaminen ja tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n teollisuudelle. Se liittyy näin ollen sisämarkkinaohjelman aloitteisiin, joilla pyritään lujittamaan markkinavalvontaa ja varmistamaan, että EU:n markkinoille saapuu ainoastaan vaatimukset täyttäviä ja turvallisia tuotteita. Turvallisuusuhkiin ja rikolliseen toimintaan puuttumiseksi voi olla syytä tarkastella synergiaetujen mahdollisuutta sisäisen turvallisuuden rahaston kanssa. Mittakaavaedut voisivat liittyä erityisesti virastojen väliseen yhteistyöhön, tullitarkastuslaitteisiin ja muihin valmiuksien kehittämiseksi toteutettaviin toimiin. Lisäksi sillä on operatiivisella tasolla merkittäviä synergiaetuja veroyhteistyötä koskevan Fiscalis-ohjelman kanssa. Sähköisten järjestelmien alalla näillä kahdella ohjelmalla on yhteisiä osia esim. datakeskusinfrastruktuurissa ja yhteisessä tietoliikenneverkossa, mikä mahdollistaa yhteisvaikutuksen ja yhteisrahoituksen. Niissä on samanlaiset tietotekniikan hallintaa koskevat lähestymistavat ja yhteiset horisontaaliset tukimekanismit. Niissä käytetään samantyyppisiä yhteisiä toimia ja noudatetaan samanlaista lähestymistapaa inhimillisten valmiuksien kehittämisen ja koulutuksen osalta. Ohjelmahallinnointia on tehostettu ehdotuksen, hallinnoinnin, toimien hallinnoinnin, täytäntöönpanosäädösten ja tulosseurannan osalta. Lisäksi tulli- ja veroalan välille on kehittymässä yhä suurempi tarve toteuttaa yhteisiä toimia etenkin sähköisen kaupankäynnin alalla. Paperittomasta tullin ja kaupan toimintaympäristöstä 15 päivänä tammikuuta 2008 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 70/2008/EY säädetään monivuotisesta strategiasuunnitelmasta (MASP-suunnitelma), jolla koordinoidaan pääasiassa ohjelmasta rahoitettavien sähköisten tullijärjestelmien kehittämistä ja käyttämistä. Jotta ohjelman ja MASP-suunnitelman välinen johdonmukaisuus ja koordinointi voitaisiin varmistaa, mainitun päätöksen asiaankuuluvat säännökset sisällytetään ohjelmaan. Uudella ehdotuksella kumotaan vastaavasti nykyinen sähköistä tullijärjestelmää koskeva päätös, minkä vuoksi se muodostaa perustan tullialan sähköisten tullijärjestelmien monivuotiselle strategiasuunnitelmalle (MASP–C-suunnitelma). Synergiaetuja voi lisäksi mahdollisesti syntyä tietotekniikan alalla useiden unionin aloitteiden kanssa (esim. Digitaalinen Eurooppa -ohjelma) sekä kaikkien (merkittäviä) sähköisiä järjestelmiä käyttävien ohjelmien, Verkkojen Eurooppa -välineen rakenneosien uudelleenkäytön, eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden, tieto- ja viestintätekniikan säännöllisesti päivitettävän standardointisuunnitelman, FinTech-toimintasuunnitelman, Euroopan horisontti -ohjelman, lohkoketjuteknologian seurantakeskuksen ja foorumin sekä muiden petoksia ja kyberturvallisuusriskejä koskevien aloitteiden kanssa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämä ehdotus edellyttää useiden oikeusperustojen yhdistämistä, koska sillä voi olla useita erillisiä mutta toisiaan täydentäviä tavoitteita –Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 33 artikla, jossa unionia kehotetaan tekemään tulliyhteistyötä ja toteuttamaan EU:n tulliliittoa koskevia toimia; –SEUT-sopimuksen 114 artikla, jossa unionia kehotetaan toteuttamaan sisämarkkinoita koskevia toimia; ja –SEUT-sopimuksen 207 artikla, jossa unionia kehotetaan toteuttamaan yhteistä kauppapolitiikkaa koskevia toimia. SEUT-sopimuksen 33 artiklaa pidetään nykyisen ohjelman puitteissa tehtävän tulliyhteistyön oikeusperustana. Tämän lisäksi ja jotta mukaan otettaisiin pelkän tulliyhteistyön lisäksi ne erilaiset tehtävät, joita tulliviranomaisten on suoritettava rajoilla monilla eri aloilla tulliyhteistyön ohella, ehdotus perustuu myös SEUT-sopimuksen 114 ja 207 artiklaan. EU:n toimet ovat myös tarpeen kansainvälisistä sopimuksista ja etenkin Maailman kauppajärjestöstä johtuvien velvoitteiden vuoksi. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Unionin tason toimintaa kansallisen tason toiminnan sijasta tarvitaan seuraavista syistä: –Unionilla on yksinomainen toimivalta tulliliiton alalla. Jäsenvaltioiden unionille siirtämä toimivalta tarkoittaa, että ne hyväksyivät, että tullialan toimet voidaan toteuttaa paremmin unionin tasolla. Yksinomaan unionin lainsäädäntökehyksellä ei kuitenkaan voida riittävällä tavalla varmistaa tulliliiton asianmukaista toimintaa. Lainsäädäntökehystä olisi täydennettävä Tulli-ohjelman tukitoimenpiteillä, jotta unionin tullilainsäädännön johdonmukainen ja yhdenmukainen soveltaminen voidaan varmistaa. –Monet tullialan toimet ovat luonteeltaan rajatylittäviä, ne koskevat kaikkia jäsenvaltioita ja vaikuttavat niihin kaikkiin, minkä vuoksi yksittäiset jäsenvaltiot eivät kykene huolehtimaan näistä toimista tehokkaalla ja tuloksellisella tavalla. Unionin tason toimia tarvitaan vahvistamaan tullialalla tehtävän työn eurooppalaista ulottuvuutta, estämään sisämarkkinoiden häiriöitä sekä tukemaan unionin ulkorajojen tehokasta suojelua. –Tältä osin unionin tason toiminta on perusteltua, jotta tulliliiton ja sen yhteisen sääntelykehyksen asianmukainen toiminta ja jatkokehittäminen voidaan varmistaa. On näet osoitettu, että unionin tason toiminta on tehokkain ja tuloksellisin reagointitapa tulliliiton ja tulliyhteistyön toimeenpanossa esiintyviin epäkohtiin ja haasteisiin. •Suhteellisuusperiaate EU:n tason toimet ovat huomattavasti tehokkaampia kuin yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamat toimet.

Valtaosa ehdotetusta talousarviosta käytetään tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviin toimiin. Tulliyhteistyön tärkein perusta on sitä varten kehitetty huolellisesti suojattu viestintäverkko. Tällä yhteisellä verkolla varmistetaan, että mitä hyvänsä tietoja vaihtaakseen kunkin kansallisen hallinnon tarvitsee ottaa yhteyttä vain kerran tähän yhteiseen infrastruktuuriin. Ilman tällaista infrastruktuuria jäsenvaltioiden olisi tehtävä 26 yhteydenottoa kaikkien muiden jäsenvaltion kansallisiin järjestelmiin. Valittu lähestymistapa perustuu tietotekniseen rakennemalliin, jossa eurooppalaiset sähköiset järjestelmät koostuvat yhteisten osien ja kansallisten osien yhdistelmästä. Tätä mallia pidetään parempana kuin täysin keskitettyä tietoteknistä rakennemallia, koska valitussa mallissa jätetään osa talousarviovastuusta jäsenvaltioille, jotka kehittävät sähköisten järjestelmien kansalliset osat, ja koska siinä otetaan myös huomioon kansalliset etusijaisuudet, vaatimukset ja rajoitukset. Yhteentoimivuuden ja yhteenliitettävyyden parantaminen sisämarkkinoilla saavutetaan näin ollen oikeasuhteisella tavalla. Komissio hoitaa koordinointi-, täytäntöönpano- ja hallinnointitehtäviä perussopimusten määräysten mukaisesti. Komission on hoidettava koordinointi kansallisten tulliviranomaisten erikoisalojen edustajien kanssa. Tämän on tapahduttava operatiivisella tasolla ja pitkällä aikavälillä, jotta unionin tullialalla todettuihin nykyisiin ja tuleviin haasteisiin voitaisiin varautua. Ohjelman eri foorumit ja välineet tarjoavat komissiolle asianmukaiset puitteet suorittaa tullialan koordinointitehtävänsä. •Toimintatavan valinta Vaikutustenarvioinnin päätelmien mukaisesti rahoitusohjelman avulla tapahtuva EU:n väliintulo on tarpeen. Komissio ehdottaa seuraajaa Tulli 2020 -ohjelmalle. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Ehdotuksessa otetaan huomioon Tulli 2013 -ohjelman loppuarvioinnissa annetut suositukset sekä Tulli 2020 -ohjelman käynnissä olevan väliarvioinnin alustavat tulokset. Tulli 2013 -ohjelman loppuarvioinnissa suhtauduttiin yleisesti ottaen myönteisesti siihen, miten Tulli 2013 -ohjelma on edistänyt poliittisen tason tavoitteiden saavuttamista ja tulliviranomaisten toimimista yhtenä hallintona. Pääasialliset hyödyt voidaan tiivistää seuraavasti: –Turvallisuus ja vaarattomuus paranivat. Tästä esimerkkejä ovat tuontivalvontajärjestelmän ja tullialan riskienhallintajärjestelmän täysimääräinen täytäntöönpano sekä valtuutettujen talouden toimijoiden järjestelmän ja muiden talouden toimijoiden järjestelmien valtavirtaistaminen. –Kaupankäynti helpottui, minkä ansiosta tavaroiden (myös passitettavien tavaroiden) siirto, luovutus ja tulliselvitys nopeutuivat tulliliitossa tavaroiden turvallisuutta vaarantamatta. –EU:n taloudellisten etujen suojaaminen parani keskitettyjen tietokantojen käytön ja riskinhallintajärjestelmien tehokkuuden paranemisen ansiosta. Tarkastelujakson aikaisten saavutusten ei katsottu johtuvan pelkästään siitä, että jo käynnissä olleet suuntaukset olisivat kehittyneet. Sen sijaan saavutukset olivat merkittäviä ja uraauurtavia (varsinkin turvallisuutta ja vaarattomuutta koskevien sähköisten järjestelmien käyttöönotto), mikä osoittaa, että ohjelman keskeisten tavoitteiden saavuttamisessa on edetty huomattavasti. Arvioinnissa tuli esiin EU:n tason toimista saatava huomattava lisäarvo, etenkin kun on kyse sen roolista EU:n lainsäädännön täytäntöönpanemisen tukemisessa kansallisella tasolla. Ohjelmasta rahoitettavat sähköiset järjestelmät täydentävät kansallisia aloitteita ja liittyvät suurimmaksi osaksi tällaisen lainsäädännön täytäntöönpanoon. Tämä johti sellaisten hallintokustannusten alenemiseen, joita kullekin jäsenvaltiolle olisi muutoin aiheutunut omien vastaavien sähköisten järjestelmien kehittämisestä. Ohjelman yhteisten toimien ansiosta edistyneen verkostoitumisen katsottiin myös olevan ratkaisevan tärkeää useista eri syistä, joista mainittakoon yhteisen lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen varmistaminen, parhaiden käytäntöjen levittäminen sekä luottamuksen rakentaminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välille, jotta ne voisivat toimia ikään kuin ne olisivat osa samaa hallintoa. Tulli 2020 -ohjelman käynnissä olevan väliarvioinnin alustavat päätelmät voidaan esittää tiivistäen seuraavasti: –Merkityksellisyys: kansalliset viranomaiset ilmoittivat olevansa kiinnostuneita osallistumaan aktiivisesti ohjelmaan, mikä viittaa siihen, että ohjelman toimissa on otettu todelliset tarpeet hyvin huomioon. Kansallisten viranomaisten mielestä kaikkein hyödyllisimmät yhteiset toimet ovat työvierailut ja niiden jälkeen seminaarit, työpajat, hankeryhmät ja hiljattain perustetut asiantuntijaryhmät. –Vaikuttavuus: tulliviranomaiset ovat yhtä mieltä siitä, että ohjelman yhteiset toimet ovat auttaneet parantamaan tietojenvaihtoa viranomaisten välillä. Ohjelmaan kuuluvat koulutusmoduulit ovat johtaneet siihen, että osallistujamaat soveltavat EU:n tullilainsäädäntöä yhdenmukaisemmin. –Tehokkuus: ohjelmakauden ja vuotuisten työohjelmien valmistelumenettelyt olivat yleisesti ottaen myönteisiä. Tuloksellisuuden seurantakehyksen täytäntöönpanoa on suurimmaksi pidetty onnistuneena. Vaikka tiedot ovat pääasiassa itse ilmoitettuja, näyttää siltä, että ne on kerätty järjestelmällisesti ja että tuloksena on saatu hyödyllisiä tietoja. Ei ole kuitenkaan selvää, missä määrin tuloksellisuuden seurantakehyksen dataa on käytetty hallinnointipäätösten tekemisessä tai ennakkovaroitusjärjestelmänä ohjelman toiminnan ohjaamisessa. Nykyistä seurantajärjestelmää on syytä yksinkertaistaa varsinkin vaikutusindikaattoreiden lukumäärän ja toimien seurantalomakkeiden pituuden osalta. –Johdonmukaisuus: laajaan yhteisymmärrykseen on päästy siitä, millaisia vaikutuksia kansallisiin aloitteisiin on sillä, että yhteisillä toimilla tuetaan EU:n lainsäädännön yhdenmukaista soveltamista ja hallinnoidaan eurooppalaisia sähköisiä järjestelmiä. Ohjelmasta tuettujen aloitteiden on myös ilmoitettu täydentävän kansallisella tasolla tehtyjä aloitteita. –EU:n tason toimien lisäarvo: kansalliset tulliviranomaiset suhtautuivat yleisesti ottaen myönteisesti siihen, missä määrin ohjelmalla saavutetaan tuloksia, jotka eivät olisi olleet mahdollisia kansallisten viranomaisten omin toimin. Suuri osa arviointikyselyihin vastanneista katsoi myös, että ohjelma on avainasemassa pyrittäessä rakentamaan luottamusta EU:n jäsenvaltioiden ja muiden osallistujamaiden (ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat) tulliviranomaisiin ja lähentymään niitä. Ensimmäisissä haastatteluissa mainittiin myös tehokkuushyödyt, joita saadaan resursseja yhdistämällä erityisesti tietotekniikan alalla (mittakaavaedut ja alemmat kehittämiskustannukset). Lisäksi alustavissa päätelmissä varoitettiin kansallisia viranomaisia siitä, että kansallisten näkökohtien yhdenmukaistaminen EU:n vaatimusten kanssa on haasteellista, sillä toisistaan poikkeavat edut voivat joskus estää EU:n tason toimista saatavan lisäarvon syntymisen. Muutamat kansalliset viranomaiset ilmoittivatkin olevansa tyytymättömiä siihen, että niiden on muutettava omia kunnianhimoisista suunnitelmiaan vähemmän kehittyneiden kansallisten tullihallintojen vuoksi. •Sidosryhmien kuuleminen Komissio teetätti vaikutustenarvioinnin tueksi ulkoisen selvityksen, johon sisältyi erityinen sidosryhmien näkemyksiä laajemmin kokoava kuuleminen. Ohjelman erityisen soveltamisalan vuoksi (tulliviranomaiset ovat ainoita tahoja, jotka saavat suoria hyötyjä) kuulemisissa keskityttiin tulliviranomaisten näkemyksiin, joita saatiin hankeryhmien ja maakohtaisten vierailujen lisäksi kyseisille viranomaisille kohdennetuista tapaustutkimuksista ja erityisistä selvityksistä. Elinkeinojärjestöjen, talouden toimijoiden, tutkijoiden, Tulli 2020 -osallistujamaiden ja kansainvälisten järjestöjen (esim. Maailman tullijärjestö) kanssa käydyt keskustelut täydensivät näitä toimia.

Avoin julkinen kuuleminen aiheesta ”EU:n rahastot investointien, tutkimuksen & innovoinnin, pk-yritysten ja sisämarkkinoiden alalla” on järjestetty. Siinä koottiin kansalaisten mielipiteitä esim. poliittisista haasteista ja siitä, mitä toimia EU:n olisi toteutettava tulliliiton osalta. •Ulkoinen asiantuntemus Komissio teetätti tämän vaikutustenarvioinnin tueksi ulkoisen selvityksen saadakseen määrällisiä ja laadullisia tietoja. Tämän toimeksiannon tavoitteena oli 1) yksilöidä tullialaan vuoden 2020 jälkeen vaikuttavat tärkeimmät tekijät, tulliliiton ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisten ongelmat sekä tunnistettujen liikkeelle panevien voimien ja ongelmien vuoksi toteutettavien EU:n tason toimien tavoitteet; 2) yksilöidä EU:n eri toimintavaihtoehtoja tavoitteiden saavuttamiseksi ja EU:n tulevien rahoitustoimien toteuttamiseksi sekä arvioida yksilöityjen vaihtoehtojen oletettuja taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöllisiä vaikutuksia; ja 3) verrata niitä toisiinsa vahvistettujen kriteerien (esim. tehokkuus, vaikuttavuus, merkittävyys ja johdonmukaisuus) perusteella ja asettaa ne paremmuusjärjestykseen asiallisin perustein. Ulkoinen selvitys ja siihen liittyvät kuulemiset vahvistivat, että tulliviranomaisten edessä on vaikeita aikoja ja että seuraavien kahden keskeisen tekijän ympärille on laadittava kunnianhimoinen ohjelma: yhtäältä valmiuksien (tietotekniikka ja henkilöresurssit) kehittämisen ja yhteistyötoimien jatkuvuus ja vahvistaminen, jotta tulliliitoa koskevat tulkinnat ja täytäntöönpanotoimet olisivat yhdenmukaiset, ja toisaalta operatiivisen yhteistyön tehostaminen ja innovoinnin edistäminen. •Vaikutustenarviointi Sääntelyntarkastelulautakunta antoi vaikutustenarvioinnista myönteisen lausunnon 27. huhtikuuta 2018. Lisäksi se suositti raportin parantamista eräiden keskeisten tekijöiden osalta (esim. lisätietojen antaminen sähköisistä järjestelmistä talousarvion kasvun perustelemiseksi ja tarkempien yksityiskohtien esittäminen seurantajärjestelyjen yksinkertaistamisesta ja muista indikaattoreista kuin oikeusperustaindikaattoreista). Nämä tekijät otettiin huomioon vaikutustenarvioinnin viimeisessä versiossa. Lainsäädäntöpuitteita (erityisesti unionin tullikoodeksista johtuvia velvoitteita) on selkeytetty ja eurooppalaisista sähköisistä järjestelmistä annettiin lisätietoja merkittävän talousarvion kasvun perustelemiseksi. Tulosindikaattoreita yksinkertaistetaan, koska tämä seurantajärjestelmän osa aiheutti merkittäviä rasituksia tullihallinnoille ja TAXUD-pääosastolle parantamatta kuitenkaan merkittävällä tavalla ohjelman suunnittelua ja ylläpitoa. Neljää seuraavaa skenaariota on analysoitu: –EU:n 27 jäsenvaltion perusskenaario: unionin olisi tarkasteltava uudelleen tullilainsäädäntöään ja kumottava suuri osa uudella tullikoodeksilla vuonna 2016 tullitoimintaan tehdyistä parannuksista, Tämä voisi vaikuttaa EU:n kansainvälisiin sitoumuksiin ja vaarantaa myös muut EU:n poliittiset tavoitteet ja erityisesti turvallisuusohjelman. –toimien vähimmäismäärään perustuva skenaario: toimia ei voitaisi enää kehittää niiden toteuttamisen jälkeen ja yhteistyö rajoittuisi koskemaan UTK:n täytäntöönpanon tukemista. Tämä tarkoittaisi käytännössä tietoteknisten ja yleisten tullialan toimien taantumista. –jatkuvuus +-skenaario: tässä skenaariossa toteutettaisiin sekä tarvittavat vähimmäistoimet tulliliiton toiminnan jatkamiseksi että otettaisiin seuraava looginen askel UTK:n hyväksymisen jälkeen. –jäsennellyn keskittämisen skenaario: keskittäminen (joka voi tapahtua siirtymäkauden kuluessa tai olla välittömästi täysin jäsenneltyä) voisi auttaa lujittamaan tulliviranomaisten tuloksellisuutta EU:ssa ja saavuttamaan ohjelman tavoitteet. Se aiheuttaisi kuitenkin muutoksen toimintamalliin, mikä edellyttää valmisteluja ja on sen vuoksi suurelta osin epärealistinen seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. Poliittisella tasolla tehdyn analyysin jälkeen parhaaksi vaihtoehdoksi valittiin jatkuvuus +-skenaario. Nykyisiä yhteistyömekanismeja ja -välineitä on optimoitava, jotta tulliliitosta ja sisämarkkinoista saataisiin täydet hyödyt. Lisäksi jäsenvaltioiden tulliviranomaisten olisi EU:n Maailman kauppajärjestössä antamien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti työskenneltävä ja toimittava ikään kuin ne olisivat osa samaa hallintoa. Tämä yhdenmukaistettaisiin EU:n tulliliiton ja sen hallintotavan kehittämistä koskevassa hiljattain annetussa komission tiedonannossa esitettyjen poliittisten näkemysten kanssa. Kaiken tämän saavuttaminen samalla kun unioniin kohdistuu yhä enemmän paineita saavuttaa perustavoitteensa (joihin kuuluu mm. tulliliitto) on sen vuoksi erittäin tärkeää sekä poliittisesti että taloudellisesti. Tämä päätös on otettu huomioon myös vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuspaketissa, jonka komissio esitti. 2. toukokuuta 2018. Sääntelyntarkastelulautakunnan esittämien teknisten kommenttien lisäksi ohjelmaan on lisätty yksi indikaattori, joka koskee UTK:n tavoitteiden saavuttamisastetta. Sen avulla saadaan tietoja ohjelmasta tuettujen UTK:ssa säädettyjen sähköisten järjestelmien kehittämisestä, johon suuri osa ohjelman talousarviosta käytetään. •Yksinkertaistukset Käynnissä olevaa ohjelmaa on jo yksinkertaistettu tuotoksia ja tuloksia voimakkaasti painottaen. Sillä pannaan täytäntöön kaikki aiemmissa arvioinneissa esitetyt yksinkertaistukset. Tärkein todetuista uusista yksinkertaistuksista olisi kertakorvausten/yksikkökustannusten laajempi käyttö ja mahdollisuus hyväksyä monivuotisia työohjelmia komiteamenettelystä aiheutuvien jokavuotisten hallinnollisten rasitusten välttämiseksi. •Perusoikeudet Ehdotuksella ei ole erityistä vaikutusta perusoikeuksiin. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET EU:n rahoitusohjelmien uudelleentarkastelun ajoitus liittyy 2. toukokuuta 2018 annettuun uutta monivuotista rahoituskehystä koskevaan ehdotukseen. Kyseisen ehdotuksen mukaisesti tämä Tulli-ohjelmaa koskeva asetus sisältää 950 miljoonan euron julkisen talouden kehyksen (nykyhintoina) vuosiksi 2021–2027.

Tulli-ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointitapaa, ja se hoidetaan priorisoidusti. Työohjelmat, joissa määritetään tietyn ajankohdan painopistealueet, laaditaan yhdessä sidosryhmien kanssa. Tulli-ohjelma vaikuttaa unionin ja sen jäsenvaltioiden tuloihin. Vaikka vaikutusta ei voida esittää määrällisesti, se helpottaa ja yksinkertaistaa tulliviranomaisten toimintaa tullien, alv:n ja valmisteverojen kantamisen osalta. Koska työn laatu paranee yhteistyön sekä tietoteknisten ja inhimillisten valmiuksien kehittämisen ansiosta, tulliviranomaiset voivat tehokkaammin suojata unionin ja jäsenvaltioiden taloudellisia etuja. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Ehdotetun Tulli-ohjelman vaikutuksista tehdään väli- ja loppuarviointi, ja vaikutuksia seurataan jatkuvasti korkeatasoisten tulosindikaattoreiden perusteella. Nämä arvioinnit tehdään 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti. Kyseisessä sopimuksessa kolme toimielintä vahvistivat, että voimassaolevaa lainsäädäntöä ja politiikkaa koskevien arviointien olisi muodostettava perusta lisätoimien eri vaihtoehtojen vaikutustenarvioinneille. Arvioinneissa tarkastellaan välineiden käytännön vaikutuksia indikaattoreiden ja tavoitteiden sekä sellaisen yksityiskohtaisen analyysin perusteella, jossa arvioidaan, missä määrin välinettä voidaan pitää merkittävänä, tuloksellisena, tehokkaana, riittävästi lisäarvoa tuottavana ja johdonmukaisena muiden EU:n politiikkojen kanssa. Arvioinneissa otetaan huomioon puutteiden/ongelmien havaitsemisesta saadut kokemukset sekä mahdollisuudet parantaa toimia tai niiden tuloksia ja maksimoida niiden vaikutusta. Niissä yksilöidään toimien sääntelykustannukset, hyödyt ja säännöt ja esitetään ne määrällisesti. Arvioinnin raportointijärjestelmällä varmistetaan, että ohjelman arviointia koskeva data kerätään tuloksellisesti, tehokkaasti, oikea-aikaisesti ja asianmukaisella rakeisuuden tasolla. Tällaiset data ja tiedot on toimitettava komissiolle tavalla, joka noudattaa muussa lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia. Tämä tarkoittaa mm. sitä, että henkilötiedot on anonymisoitava tarvittaessa. Sitä varten unionin varojen saajille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. Ohjelman tuloksia ja tuotoksia arvioidaan säännöllisesti kattavassa seurantajärjestelmässä etukäteen määriteltyjen indikaattoreiden perusteella, jotta vastuuvelvollisuus voidaan asettaa hinta-laatusuhteelle. Tulosmittaamista koskeva data kerätään erilaisilla sähköisillä järjestelmillä ja datankeruuvälineillä. Toimien seurantalomakkeita, tapahtuman arviointilomakkeita ja tullivirkailijoiden säännöllisiä mielipidekyselyjä pidetään tällä hetkellä tärkeimpinä välineinä. Koska ohjelmalla on tukirooli ja se auttaa osallistujamaan viranomaisia jakamaan tietoja ja parantamaan valmiuksiaan, seurantajärjestelmässä keskitytään seuraamaan indikaattoreiden perusteella, miten ohjelman toimet etenevät tuotosten tasolla. Mahdollisuuksien mukaan sillä seurataan indikaattoreita myös sellaisilla aloilla, jotka liittyvät ohjelman korkean tason tavoitteisiin Komissio antaa vuosittain ohjelman etenemistä koskevan tilannekatsauksen, joka sisältää yhteenvedon edistymisestä ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa sekä asiaankuuluvista tuotos- ja tulosindikaattoreista. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset I luku – Yleiset säännökset Ehdotetulla ohjelmalla annetaan tukea tulliliitolle ja tulliviranomaisille, jotta unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja suojattaisiin, unionia suojeltaisiin hyvän kauppatavan vastaiselta ja laittomalta kaupalta laillista liiketoimintaa tukemalla, unionin ja sen asukkaiden turvallisuus ja vaarattomuus varmistettaisiin ja jotta asianmukainen tasapaino tullitarkastusten ja laillisen kaupan helpottamisen välillä saataisiin säilytettyä. Tätä tavoitetta on tarkistettu, jotta sekä tulliliitolle että tulliviranomaisille voitaisiin antaa entistä kattavampaa tukea kaikissa niille unionin tullikoodeksissa määritellyissä tehtävissä ja jotta vaikutustenarvioinnissa tarkemmin esitetyt uudet tarpeet otettaisiin huomioon. Käynnissä olevan Tulli 2020 -ohjelman tapaan uuteen ohjelmaan voivat osallistua jäsenvaltiot, liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat. Unionin yleisen politiikan mukaisesti Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvilla mailla ja kolmansilla mailla on myös mahdollisuus osallistua ohjelmaan unionin ja kyseisten maiden välillä tehdyissä erityisissä sopimuksissa määrätyin ehdoin. Ohjelmasta voidaan aiempaan tapaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa, kuten avustuksina, hankintoina tai kulukorvauksina. Myös palkintoja voidaan tietyissä toimissa pitää asianmukaisen rahoitusmuotona, jolloin täytäntöönpanokriteerit ja yksityiskohdat eritellään työohjelmissa. II luku – Avustuskelpoisuus Toimityypit, joille voidaan myöntää rahoitusta ohjelmasta, ovat pohjimmiltaan samat kuin nykyisessä ohjelmassa. Niiden typologiaa on kuitenkin yksinkertaistettu ja vähennetty, jotta joustavuutta on voitu lisätä. Liitteessä 1 olevassa ohjeellisessa luettelossa esitetään konkreettisia toimia, joita voidaan rahoittaa ohjelmasta. Nykyisen Tulli 2020 -ohjelman asiantuntijaryhmien välineestä saatujen kokemusten perusteella ehdotuksessa kiinnitetään erityistä huomiota hankepohjaiseen jäsenneltyyn yhteistyöhön, jolla pyritään parantamaan operatiivista yhteistyötä ja joka mahdollistaa tiiviit ja integroidut yhteistyömuodot osallistujamaiden välillä ja auttaa näin kehittämään tulliliittoa edelleen. Tulli 2020 -ohjelmaan verrattuna uutta on se, että ohjelmaan sisältyy toimia, joilla täydennetään tai tuetaan hiljattain perustetun tullitarkastuslaitteiden välineen (joka on osa yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa) tavoitteiden toteuttamista. Tullitarkastuslaitteiden välineestä tuetaan ainoastaan avustuskelpoisten laitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä, kun taas Tulli-ohjelmalla tuetaan kaikkia asiaankuuluvia toimia, kuten laitetarpeiden arviointia koskevia yhteistyötoimia tai ostettuihin laitteisiin liittyvää tarvekohtaista koulutusta. Globalisaation tärkeyden vuoksi ohjelmassa annetaan edelleen mahdollisuus ottaa valtion viranomaisten edustajia, myös kolmansien maiden edustajia, sekä kansainvälisten järjestöjen, talouden toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajia mukaan ohjelmaan ulkopuolisina asiantuntijoina silloin, kun tämä on hyödyllistä ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi.

III luku – Avustukset Ohjelma toteutetaan unionin talousarvion yleisimmin käytettyjen varainkäyttömekanismien avulla eli julkisten hankintojen ja avustusten avulla. Ehdotuksessa esitetään, että avustuksista ei järjestetä ehdotuspyyntöä, kun avustuskelpoiset yhteisöt ovat tulliviranomaisia. Aiempaan tapaan ohjelmasta olisi voitava rahoittaa toimien kustannukset kokonaan silloin, kun EU:n toimista saatava lisäarvo on korkea. Kun toimet edellyttävät avustusten myöntämistä, sovellettava yhteisrahoitusosuus vahvistetaan työohjelmissa. IV luku – Tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviä toimia koskevat erityiset säännökset Tämän luvun säännöksillä pyritään muodostamaan aiempaa paremmat puitteet ja hallintotavat ohjelmaan kuuluville toimille, joilla kehitetään tietoteknisiä valmiuksia. Tässä ehdotuksessa esitetään muutamia uutuuksia aiemmista tulliohjelmista saatujen kokemusten perusteella ja eurooppalaisten sähköisten järjestelmien lukumäärän lisääntymisen vuoksi. Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien yhteiselle osalle ja kansalliselle osalle annettavat uudet määritelmät vastaavat paremmin sähköisten järjestelmien todellisuutta, ja niiden piirteet on yhtenäistetty. Ehdotuksessa luetellaan sekä komissiolle että jäsenvaltioille kuuluvat tehtävät. Komission yhdessä jäsenvaltioiden kanssa myöhemmin laatiman tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman (MASP–C-suunnitelma) ansiosta budjetti- ja henkilöstöresursseja voidaan suunnitella paremmin sekä kansallisella että EU:n tasolla. Ehdotuksessa olevat raportointivelvoitteet mahdollistavat sen, että tietoteknisten valmiuksien kehittämistä voidaan seurata paremmin. V luku – Ohjelmasuunnittelu, arviointi ja valvonta Koska tavoitteet ovat keskipitkän tai pitkän aikavälin tavoitteita ja koska niissä käytettään hyväksi ajan mittaan saatua kokemusta, työohjelmien keston olisi oltava useita vuosia. Tämä poikkeaa Tulli 2020 -ohjelmasta, jossa työohjelmien kesto oli vain yksi vuosi. Siirtyminen vuotuisista työohjelmista monivuotisiin työohjelmiin vähentää sekä komission että jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta. Liitteeseen 2 on lisätty keskeisiä indikaattoreita, joilla tehostetaan ohjelman ja sen tulosten seurantaa alusta alkaen. Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä 2 indikaattoreiden uudelleentarkastelemiseksi tai täydentämiseksi tarvittaessa ja joilla lisätään asetukseen seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevia säännöksiä. Väli- ja loppuarvioinnit tehdään oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. VI luku – Siirretyn säädösvallan käyttäminen ja komiteamenettely Komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä tulosseurantakehyksen ja asiaankuuluvien indikaattoreiden tarkastelemiseksi uudelleen. Komissiota avustaa tulliohjelmakomitea (tarkastelumenettely). VII luku – Siirtymä- ja loppusäännökset Eri kohderyhmille, kuten tiedotusvälineille ja suurelle yleisölle, annetaan johdonmukaisia, olennaisia ja oikeasuhteisia kohdennettuja tietoja. 2018/0232 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tulliyhteistyötä koskevan Tulli-ohjelman perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33, 114 ja 207 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Asetuksella (EU) N:o 1294/2013 perustettu Tulli 2020 -ohjelma ja sen edeltäjät ovat merkittävällä tavalla helpottaneet ja parantaneet tulliyhteistyötä. Monet tullialan toimet ovat luonteeltaan rajatylittäviä, ne koskevat kaikkia jäsenvaltioita ja vaikuttavat niihin kaikkiin, minkä vuoksi yksittäiset jäsenvaltiot eivät kykene huolehtimaan näistä toimista tehokkaalla ja tuloksellisella tavalla. Komission unionin tasolla toteuttama tulliohjelma tarjoaa jäsenvaltioille unionin kehyksen tällaisten yhteistyötoimien kehittämiseksi, mikä on kustannustehokkaampaa kuin jos kukin jäsenvaltio perustaisi oman yhteistyökehyksensä kahden- tai monenväliseltä pohjalta. Sen vuoksi on aiheellista varmistaa tulliyhteistyötä koskeville toimille myönnettävän unionin rahoituksen jatkuvuus perustamalla kyseistä alaa koskeva uusi ohjelma eli Tulli-ohjelma. (2)Tulliliitto on kehittynyt huomattavasti viimeisten viidenkymmenen vuoden aikana, ja tulliviranomaiset pystyvät nyt suorittamaan monia erilaisia tehtäviä rajoilla. Viranomaiset työskentelevät yhdessä helpottaakseen kauppaa ja vähentääkseen byrokratiaa, kerätäkseen tuloja kansallisiin talousarvioihin ja unionin talousarvioon sekä suojellakseen kansalaisia terrorismi-, terveys- ja ympäristöuhkia ja muita uhkia vastaan. Tulli on ollut terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan eturintamassa erityisesti siitä lähtien, kun EU:n laajuinen yhteinen riskinhallintajärjestelmä otettiin käyttöön ja suurten käteismäärien siirtojen tullitarkastukset aloitettiin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämiseksi. Kun otetaan huomioon kyseinen laaja toimeksianto, tullista on nyt tosiasiallisesti tullut johtava tavaroita tarkastava viranomainen unionin ulkorajoilla. Tätä taustaa vasten Tulli-ohjelman ei tulisi koskea pelkästään tulliyhteistyötä vaan siitä annettava tuki olisi laajennettava koskemaan myös asetuksen (EU) N:o 952/2013 3 artiklassa säädettyjä tulliviranomaisten tehtäviä eli unionin kansainvälisen kaupan valvontaa sekä sisämarkkinoiden ulkoisen ulottuvuuden, yhteisen kauppapolitiikan, unionin muiden kauppaan liittyvien yhteisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja toimitusketjujen turvallisuutta. Sen vuoksi oikeusperusta kattaa tulliyhteistyön (SEUT-sopimuksen 33 artikla), sisämarkkinat (SEUT-sopimuksen 114 artikla) ja kauppapolitiikan (SEUT-sopimuksen 207 artikla). (3)Koska ohjelma muodostaa puitteet toimille, joiden tavoitteena on tulliliiton ja tulliviranomaisten tukeminen, sillä olisi suojattava unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja; suojattava unionia hyvän kauppatavan vastaiselta ja laittomalta kaupalta ja tukea samalla laillista liiketoimintaa; varmistettava unionin ja sen asukkaiden turvallisuus ja vaarattomuus; ja helpotettava laillista kauppaa, jotta yritykset ja kansalaiset voivat saada täysimääräiset hyödyt sisämarkkinoista ja maailmankaupasta. (4)Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti. (5)Kolmansien maiden liittymis- ja assosiaatioprosessin tukemiseksi olisi ohjelman oltava tiettyjen ehtojen täyttyessä avoin myös liittyville maille, ehdokasmaille, mahdollisille ehdokkaille ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaille. Siihen voivat osallistua myös muut kolmannet maat niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevissa erityisissä unionin ja kyseisen kolmannen maan välisissä sopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti. (6)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) [2018/XXX], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, sovelletaan tähän ohjelmaan. Siinä vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt. (7)Tulli 2020 -ohjelmaan kuuluvat toimet ovat osoittautuneet asianmukaisiksi, minkä vuoksi ne olisi säilytettävä. Jotta ohjelman toteutus olisi yksinkertaisempaa ja joustavampaa ja sen tavoitteet olisi siten helpompi saavuttaa, toimet olisi määriteltävä vain yleisinä luokkina ja antamalla kuvaavia esimerkkejä konkreettisista toimista. Tulli-ohjelmalla olisi yhteistyön ja valmiuksien kehittämisen kautta myös tehtävä tunnetuksi ja tuettava innovaatioiden käyttöönottoa ja vipuvaikutusta, jotta valmiuksia toteuttaa tullialan keskeisimmät painopistealat voitaisiin parantaa. (8)Tullitarkastuslaitteiden väline, jäljempänä ’CCE-väline’, perustetaan osaksi yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa asetuksella [2018/XXX] Jotta kaikkien tullialaan ja tullitarkastuslaitteisiin liittyvien yhteistyötoimien johdonmukaisuus ja horisontaalinen koordinointi voitaisiin säilyttää, on aiheellista panna ne kaikki täytäntöön yhdellä ainoalla säädöksellä ja sääntökokonaisuudella eli tällä asetuksella. Sen vuoksi CCE-välineestä olisi tuettava ainoastaan avustuskelpoisten laitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä, kun taas tällä ohjelmalla olisi tuettava kaikkia muita asiaankuuluvia toimia, kuten laitetarpeiden arviointia koskevia yhteistyötoimia tai ostettuihin laitteisiin liittyvää tarvekohtaista koulutusta. (9)Tullitietojen ja niihin liittyvien tietojen vaihtaminen on välttämätöntä tullialan moitteettoman toiminnan varmistamiseksi, ja se ulottuu huomattavasti pidemmälle kuin pelkkään tulliliiton sisällä tapahtuvaan vaihtoon. Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien mukauttaminen ja laajentaminen ohjelmaan assosioitumattomia kolmansia maita ja kansainvälisiä järjestöjä silmälläpitäen voikin olla unionin ja sen jäsenvaltioiden edun mukaista. Näin ollen kun eurooppalaisten sähköisten järjestelmien mukauttamista ja laajentamista kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä silmälläpitäen voidaan perustella asianmukaisesti tällaisella edulla, sitä koskevien kustannusten olisi oltava ohjelman mukaisia avustuskelpoisia kustannuksia. (10)Globalisaation tärkeyden vuoksi ohjelmassa olisi edelleen annettava mahdollisuus varainhoitoasetuksen 238 artiklassa tarkoitettujen ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumiselle. Kyseisten ulkopuolisten asiantuntijoiden olisi oltava pääasiassa valtion viranomaisten edustajia, mukaan lukien assosioitumattomien kolmansien maiden edustajat, sekä kansainvälisten järjestöjen, talouden toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. (11)Komission 19 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” vahvistaman rahoitusohjelmien johdonmukaisuuden ja yksinkertaistamisen varmistamista koskevan sitoumuksen mukaisesti resurssien olisi oltava yhteisiä muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa, jos ohjelmaan kuuluvien toimien tavoitteet ovat samat useilla rahoitusvälineillä, mutta kaksinkertainen rahoittaminen ei kuitenkaan ole mahdollista. Ohjelmaan kuuluvilla toimilla olisi varmistettava johdonmukaisuus tulliliiton ja tulliviranomaisten tukemiseen tarkoitettujen unionin resurssien käytössä. (12)Suurin osa ohjelman talousarviosta on tarkoitus kohdentaa tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviin toimiin. Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien yhteiset ja kansalliset osat olisi kuvattava erityisissä säännöksissä. Lisäksi toimien soveltamisala sekä komission ja jäsenvaltioiden vastuualueet olisi määriteltävä selkeästi. (13)Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 70/2008/EY pyydetään komissiota laatimaan tullialan monivuotinen strategiasuunnitelma yhdenmukaisen ja yhteentoimivan sähköisen tulliympäristön luomiseksi unioniin. Kyseiseen monivuotiseen strategiasuunnitelmaan sisältyvien sähköisten järjestelmien kehittäminen ja käyttäminen rahoitetaan pääosin ohjelmasta. Jotta ohjelman ja monivuotisen strategiasuunnitelman välinen johdonmukaisuus ja koordinointi varmistettaisiin, mainitun päätöksen asiaankuuluvat säännökset olisi sisällytettävä tähän asetukseen. Koska kaikki päätöksen N:o 70/2008 asiaankuuluvat säännökset on nyt sisällytetty joko asetukseen (EU) N:o 952/2013 tai tähän asetukseen, päätös N:o 70/2008/EY olisi kumottava. (14)Tämä asetus olisi pantava täytäntöön työohjelmilla. Koska työohjelmien tavoitteet ovat keskipitkän tai pitkän aikavälin tavoitteita ja koska niissä käytettään hyväksi ajan mittaan saatua kokemusta, työohjelmien keston olisi voitava olla useita vuosia. Siirtyminen vuotuisista työohjelmista monivuotisiin työohjelmiin vähentää sekä komission että jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta.

(15)Jotta tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaiset edellytykset varmistettaisiin, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (16)Tätä ohjelmaa on arvioitava paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti erityisiä seurantavaatimuksia noudattaen kerättyjen tietojen perusteella, ja samalla on vältettävä liiallista sääntelyä ja hallinnollisten rasitusten aiheuttamista varsinkin jäsenvaltioille. Kyseisiin vaatimuksiin voi tarvittaessa kuulua mitattavissa olevia indikaattoreita, jotka muodostavat perustan välineen käytännön vaikutusten arvioimiselle. (17)Jotta politiikan painopisteiden muutoksiin voitaisiin reagoida asianmukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat ohjelman erityistavoitteiden saavuttamista mittaavia indikaattoreita koskevan luettelon muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa valmistelutyönsä aikana asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (18)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (19)Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan perusteella hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Kyseiset säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä määritetään etenkin avustuksien, hankintojen, palkintojen tai välillisen toteutuksen muodossa tapahtuva talousarvion vahvistamis- ja toteutusmenettely ja määrätään taloushallinnon toimijoiden vastuusta koskevista tarkastuksista. SEUT-sopimuksen 322 artiklan perusteella annetut säännöt koskevat unionin talousarvion suojaamista silloin, kun jäsenvaltioissa on havaittu oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvia yleisiä puutteita, koska kyseisen periaatteen noudattaminen on ehdoton edellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle. (20)Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutusmenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten niillä pystytään saavuttamaan toimien erityiset tavoitteet ja tulokset erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnolliset rasitukset ja vaatimusten noudattamatta jättämisestä oletettavasti aiheutuva riski huomioon ottaen Tässä yhteydessä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden prosenttimäärien ja yksikkökustannusten käyttöä sekä rahoitusta, joka ei liity varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin. (21)Yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa säädetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (22)Tällä asetuksella korvataan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1294/2013, joka olisi sen vuoksi kumottava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde 1.Tällä asetuksella perustetaan tulliyhteistyötä koskeva Tulli-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’. 2.Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoituksen myöntämistä koskevat säännöt. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1)’tulliviranomaisilla’ asetuksen (EU) N:o 952/2013 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä viranomaisia; 2)’eurooppalaisilla sähköisillä järjestelmillä’ tulliliitossa ja tulliviranomaisille kuuluvien tehtävien suorittamisessa tarvittavia sähköisiä järjestelmiä;

3)’kolmannella maalla’ maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio. 3 artikla Ohjelman tavoitteet 1.Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea tulliliittoa ja tulliviranomaisia, suojata unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja, varmistaa turvallisuus ja vaarattomuus unionissa sekä suojata unionia hyvän kauppatavan vastaiselta ja laittomalta kaupalta ja samalla helpottaa laillista liiketoimintaa. 2.Ohjelman erityistavoitteena on tukea tullilainsäädännön ja -politiikan valmistelua ja yhdenmukaista täytäntöönpanoa sekä tukea tulliyhteistyötä ja hallinnollisten valmiuksien kehittämistä, mukaan lukien inhimilliset toimintaedellytykset sekä eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittäminen ja käyttäminen. 4 artikla Talousarvio 1.Rahoituspuitteet ohjelman toteutusta varten ajanjaksolla 2021–2027 ovat 950 000 000 euroa käypinä hintoina. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä voidaan kattaa myös menoja, jotka aiheutuvat valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus-, arviointi- ja muusta ohjelman hallinnointia ja sen tavoitteiden saavuttamisen arviointia koskevasta toiminnasta. Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät selvityksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, tiedotus- ja viestintätoimiin, sikäli kuin ne liittyvät ohjelman tavoitteisiin, sekä tietojenkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin liittyviä menoja, mukaan lukien organisaation omat tietotekniikkavälineet ja muu ohjelman hallinnoinnissa tarvittava tekninen ja hallinnollinen apu. 5 artikla Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat: a)unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; b)Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen, jos kyseisten maiden lainsäädäntö ja hallintomenetelmät ovat riittävän lähellä asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja asiaankuuluvia unionin hallintomenetelmiä; c)muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella –varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; –otetaan käyttöön ohjelmaan osallistumista koskevat edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien laskeminen ja ohjelmien hallinnolliset kustannukset. Maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [2018/XXX] [uusi varainhoitoasetus] 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti. –ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; –taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. 6 artikla

EU:n rahoituksen toteutus ja muodot 1.Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti. 2.Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot, hankinnat ja ulkopuolisten asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulujen korvaaminen. II LUKU AVUSTUSKELPOISUUS 7 artikla Avustuskelpoiset toimet 1.Rahoitusta voidaan myöntää ainoastaan sellaisille toimille, joilla toteutetaan 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita. 2.Toimille, joilla täydennetään tai tuetaan asetuksen (EU) [2018/XXX] [CCE-väline] 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita, voidaan myös myöntää rahoitusta tästä ohjelmasta. 3.Edellä olevassa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin toimiin sisältyvät seuraavat: a)kokoukset ja niiden kaltaiset kertaluonteiset tapahtumat; b)hankeperusteinen jäsennelty yhteistoiminta; c)tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtäävät toimet ja varsinkin eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittäminen ja käyttäminen; d)inhimillisten toimintaedellytysten ja henkilöstövalmiuksien kehittämiseen tähtäävät toimet; e)tuki ja muut toimet, mukaan lukien 1)selvitykset; 2)innovointitoiminta, erityisesti konseptin oikeaksi todistaminen, pilottihankkeet ja prototyyppialoitteet; 3)yhteisesti laaditut viestintätoimet; 4)kaikki muut toimet, joista määrätään 13 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja jotka ovat välttämättömiä 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tai tukemiseksi. Edellä olevassa a, b ja d alakohdassa tarkoitettujen toimien mahdolliset muodot esitetään liitteessä 1 olevassa luettelossa, joka ei ole tyhjentävä.

4.Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien yhteisiin osiin kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä silmälläpitäen tehtävien mukautusten tai laajennusten kehittämistä ja käyttämistä koskeville toimille voidaan myöntää rahoitusta, jos ne ovat unionin edun mukaisia. Komissio ottaa käyttöön tarvittavat hallinnolliset järjestelyt, joissa asianomaisilta kolmansilta osapuolilta voidaan veloittaa rahoitusosuus näihin toimiin osallistumisesta. 5.Kun 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtäävä toimi koskee eurooppalaisen sähköisen järjestelmän kehittämistä ja käyttämistä, ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta ainoastaan kustannuksiin, jotka liittyvät komissiolle 11 artiklan 2 kohdan nojalla asetettuihin velvoitteisiin. Jäsenvaltioiden on vastattava niille 11 artiklan 3 kohdan nojalla asetettujen velvoitteiden kustannuksista. 8 artikla Ulkopuoliset asiantuntijat 1.Valtion viranomaisten edustajat, mukaan lukien sellaisten kolmansien maiden edustajat, jotka eivät ole 5 artiklan mukaisia assosioituneita maita, sekä kansainvälisten ja muiden asiaankuuluvien järjestöjen, talouden toimijoiden, talouden toimijoita edustavien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat osallistua ohjelmaan kuuluviin toimiin ulkoisina asiantuntijoina, kun tämä on hyödyllistä 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien toimien suorittamiseksi. 2.Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuihin asiantuntijoiden kuluihin voidaan myöntää ohjelmasta korvausta varainhoitoasetuksen 238 säännöksen artiklan mukaisesti. 3.Komissio valitsee ulkopuoliset asiantuntijat heidän asianomaisen toimen kannalta merkittävien taitojen, kokemusten ja tietämyksen perusteella mahdollisia eturistiriitoja välttäen. III LUKU AVUSTUKSET 9 artikla Myöntäminen, täydentävyys ja yhdistetty rahoitus 1.Ohjelman mukaiset avustukset myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti. 2.Toimi, joka on saanut rahoitusta muusta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös ohjelmasta, jos rahoitusosuus ei kata samoja kuluja. Kunkin asianomaisen unionin ohjelman sääntöjä sovelletaan siihen rahoitusosuuteen, joka siitä osoitetaan toimeen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia, ja eri unionin ohjelmista annettava tuki voidaan laskea määräsuhteessa tuen myöntämisedellytykset vahvistavien asiakirjojen mukaisesti. 3.Avustukset myönnetään ilman eri ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksen 198 artiklan f alakohdan mukaisesti, kun avustuskelpoiset yhteisöt ovat jäsenvaltioiden tai tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettujen ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden tulliviranomaisia, jos mainitussa artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. 10 artikla Yhteisrahoitusosuus 1.Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 190 artiklassa säädetään, ohjelmasta voidaan rahoittaa toimen avustuskelpoiset kustannukset kokonaan. 2.Jäljempänä olevassa 13 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa työohjelmissa vahvistetaan sovellettava yhteisrahoitusosuus, kun toimet edellyttävät avustusten myöntämistä. IV LUKU TIETOTEKNISTEN VALMIUKSIEN KEHITTÄMISEEN TÄHTÄÄVIÄ TOIMIA KOSKEVAT ERITYISET TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET

11 artikla Vastuualueet 1.Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat yhdessä 12 artiklassa tarkoitetussa tullialan monivuotisessa strategiasuunnitelmassa lueteltujen eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen, mukaan lukien suunnittelu, määrittely, vaatimustenmukaisuuden testaus, käyttöönotto, ylläpito, parantaminen, turvallisuus, laadunvarmistus ja laadunvalvonta. 2.Komissio varmistaa etenkin seuraavat: a)12 artiklassa tarkoitetun tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman mukaisesti vahvistettujen yhteisten osien kehittäminen ja käyttäminen; b)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen yleinen koordinointi niiden yhteentoimivuuden, yhteenliitettävyyden, jatkuvan parantamisen ja synkronoidun täytäntöönpanon varmistamiseksi; c)unionin tasolla tapahtuva eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi niiden tekemiseksi tunnetuksi ja niiden täytäntöön panemiseksi kansallisella tasolla; d)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen koordinointi kolmansien osapuolten kanssa tapahtuvan kommunikoinnin osalta, pois lukien kansallisten vaatimusten täyttämiseksi suunnitellut toimet; e)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi muiden asiaankuuluvien sähköiseen viranomaisasiointiin liittyvien toimien kanssa unionin tasolla. 3.Jäsenvaltiot varmistavat erityisesti seuraavat: a)12 artiklassa tarkoitetun tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman mukaisesti vahvistettujen kansallisten osien kehittäminen ja käyttäminen; b)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kansallisten osien kehittämisen ja käyttämisen koordinointi kansallisella tasolla; c)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi muiden asiaankuuluvien sähköiseen viranomaisasiointiin liittyvien hankkeiden kanssa kansallisella tasolla; d)säännöllinen tiedottaminen komissiolle niistä toimenpiteistä, jotka on toteutettu, jotta kansalliset viranomaiset tai talouden toimijat voivat täysipainoisesti hyödyntää eurooppalaisia sähköisiä järjestelmiä; e)eurooppalaisten sähköisten järjestelmien täytäntöönpano kansallisella tasolla. 12 artikla Tullialan monivuotinen strategiasuunnitelma (MASP–C-suunnitelma) 1.Komissio laatii ja pitää ajan tasalla tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman, jossa luetellaan kaikki eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen kannalta asiaankuuluvat tehtävät ja jossa kukin järjestelmä tai sen osa luokitellaan a)yhteiseksi osaksi: unionin tasolla kehitetty eurooppalaisten sähköisten järjestelmien osa, joka on kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla tai jonka komissio on yksilöinyt yhteiseksi osaksi tehokkuuden, turvallisuuden ja rationalisoinnin vuoksi; b)kansalliseksi osaksi: kansallisella tasolla kehitetty eurooppalaisten sähköisten järjestelmien osa, joka on sen jäsenvaltion saatavilla, joka on sen luonut tai joka on osallistunut sen luomiseen;

c)tai niiden yhdistelmäksi. 2.Tullialan monivuotiseen strategiasuunnitelmaan kuuluu innovointi- ja pilottitoimia sekä eurooppalaisia sähköisiä järjestelmiä koskevia tukimenettelyjä ja -välineitä. 3.Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, kun ne ovat saaneet päätökseen kunkin 1 kohdassa tarkoitetussa tullialan monivuotisessa strategiasuunnitelmassa niille osoitetun tehtävän. Niiden on myös raportoitava komissiolle säännöllisesti, miten ne ovat edelleen tehtäviensä suorittamisessa. 4.Jäsenvaltioiden on vuosittain viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä annettava komissiolle tilannekatsaus 1 kohdassa tarkoitetun tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman täytäntöönpanosta edellisen vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta ulottuvalla kaudella. Kyseiset vuotuiset katsaukset on tehtävä etukäteen vahvistetussa muodossa. 5.Komissio laatii 4 kohdassa tarkoitettujen vuotuisten katsausten perusteella viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä lokakuuta yhteenvetokertomuksen, jossa arvioidaan jäsenvaltioiden ja komission edistymistä 1 kohdassa tarkoitetun suunnitelman toteutuksessa ja jonka komissio julkistaa. V LUKU OHJELMASUUNNITTELU, SEURANTA, ARVIOINTI JA VALVONTA 13 artikla Työohjelma 1.Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 108 artiklassa tarkoitetuilla monivuotisilla työohjelmilla. 2.Komissio hyväksyy monivuotiset työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 14 artikla Seuranta ja raportointi 1.Indikaattorit, joilla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen erityistavoitteiden saavuttamisessa, ovat liitteessä 2. 2.Jotta varmistetaan tuloksellisen arvioinnin tekeminen ohjelman etenemisestä kohti sen tavoitteiden saavuttamista, komissiolle siirretään 17 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä 2 indikaattoreiden uudelleentarkastelemiseksi tai täydentämiseksi tarvittaessa ja joilla lisätään asetukseen seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevia säännöksiä. 3.Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteutuksen ja sen tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. 15 artikla Arviointi 1.Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. 2.Ohjelman väliarviointi on tehtävä heti, kun ohjelman toteutuksesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteutus on käynnistynyt.

3.Komissio tekee ohjelman loppuarvioinnin ohjelman toteutuksen lopussa, mutta kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklassa eritellyn ajanjakson päättymisestä. 4.Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 16 artikla Tarkastukset ja todentamiset Kun jokin kolmas osallistuu ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen nojalla tehdyllä päätöksellä tai muulla oikeudellisella välineellä, kyseisen kolmannen maan on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Euroopan petostentorjuntaviraston osalta näihin kuuluu oikeus tehdä tutkimuksia, paikalla suoritettavat todentamiset ja tarkastukset mukaan luettuina, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti. VI LUKU SIIRRETYN SÄÄDÖSVALLAN KÄYTTÄMINEN JA KOMITEAMENETTELY 17 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1.Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2.Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4.Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6.Edellä olevan 14 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. 18 artikla Komiteamenettely 1.Komissiota avustaa komitea, jota kutsutaan ’Tulli-ohjelman komiteaksi’. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. VII LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 19 artikla Tiedotus, viestintä ja julkisuus 1.Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, kuten tiedotusvälineille ja suurelle yleisölle. 2.Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. 20 artikla Kumoaminen 1.Kumotaan asetus (EU) N:o 1294/2013 1 päivästä tammikuuta 2021. 2.Kumotaan päätös N:o 70/2008/EY 1 päivästä tammikuuta 2021. 21 artikla Siirtymäsäännökset 1.Tämän asetuksen estämättä voidaan jatkaa tai muuttaa toimia niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 1294/2013, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti. 2.Ohjelman rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen ohjelman ja sen edeltäjän, asetuksen N:o (EU) 1294/2013, mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä. 3.Talousarvioon voidaan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027. 22 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tulliyhteistyötä koskevan Tulli-ohjelman perustamisesta 1.2.Toimintalohko(t) (Ohjelmaklusteri) Sisämarkkinat, innovaatio ja digitaalitalous 1.3.Ehdotus/aloite liittyy ◻ uuteen toimeen ◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen X käynnissä olevan toimen jatkamiseen ◻ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen. 1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.4.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu Ohjelma toteutetaan monivuotisen työohjelman hyväksymisestä annettavalla täytäntöönpanosäädöksellä. Hyväksynnän on määrä tapahtua vuoden 2021 ensimmäisellä vuosineljänneksellä sen jälkeen, kun tulliohjelmakomiteaa on kuultu. Monivuotinen työohjelma toteutetaan avustuksensaajien kanssa tehtävillä avustussopimuksilla ja palvelujen suorittajien kanssa tehtävillä julkisia hankintoja koskevilla sopimuksilla. Näiden sopimusten tekeminen on määrä aloittaa viimeistään vuoden 2018 toisella vuosineljänneksellä. 1.4.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla. Syyt siihen, miksi toimi toteutetaan EU:n tasolla (ennen toteutusta) Tulli auttaa suojaamaan unionin ja jäsenvaltioiden taloudellisia etuja. EU:n ulkorajat ylittävän tavaraliikenteen valvojana se myös suojaa kansalaisia terrorismi-, terveys- ja ympäristöuhkia sekä muita uhkia vastaan. Tulli soveltaa yli 60 säädöstä, jotka eivät koske tullialaa vaan esim. kaksikäyttötuotteita, ampuma-aseita, huumausaineiden lähtöaineita, käteisvarojen siirtoja, teollis- ja tekijänoikeuksia, kansanterveyttä, tuoteturvallisuutta ja kuluttajansuojaa sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelua ja ympäristönsuojelua. Tulliviranomaisilla on myös tärkeä tehtävä toimitusketjun eheyden turvaamisessa ja terroristijärjestöjen varojen vapaan liikkuminen estämisessä. Teknologian (digitalisointi, verkottuneisuus, esineiden internet, lohkoketjutus) ja liiketoimintamallien (sähköinen kauppa, toimitusketjun optimointi) nopean kehittymisen aiheuttamat haasteet, julkisten varojen väheneminen, maailmankaupan lisääntyminen ja jatkuva kansainvälinen rikollisuus- ja turvallisuusuhka lisäävät paineita parantaa tulliliiton tuloksellisuutta ja lisätä tulliviranomaisten tehtäviä. Unionin tullikoodeksi (UTK) on ollut vuodesta 2016 lähtien tullialan oikeudellinen kehys. UTK:lla on käynnistetty valtava sähköistämishanke, jossa 17 eri sähköistä järjestelmää on tarkoitus saada käyttöön vuoteen 2025 mennessä. Myönteiseen lopputulokseen voidaan päästä vain tiiviillä operatiivisella yhteistyöllä, jota tehdään paitsi jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välillä myös niiden ja muiden viranomaisten, kaupan alan toimijoiden ja muiden kolmansien osapuolten välillä. Ehdotettu ohjelma on Tulli 2020 -ohjelman seuraaja. Se tukee tulliunionia ja tulliviranomaisia hallinnollisten ja tietoteknisten valmiuksien kehittämistä koskevilla toimilla ja operatiivisella yhteistyöllä. Odotettavissa oleva EU:n tason lisäarvo (toteutuksen jälkeen) Valtaosa ehdotetusta talousarviosta käytetään tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviin toimiin. Tulliyhteistyön keskiössä on tarkasti suojattu yhteinen tietotekniikkaverkko, joka varmistaa, että mitä hyvänsä tietoja vaihtaakseen kunkin kansallisen hallinnon tarvitsee ottaa yhteyttä vain kerran tähän yhteiseen infrastruktuuriin. Ilman tällaista infrastruktuuria jäsenvaltioiden olisi tehtävä 27 yhteydenottoa kaikkien muiden jäsenvaltion kansallisiin järjestelmiin.

1.4.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Tulli 2013 -ohjelman loppuarviointi: Päätelmissä suhtauduttiin yleisesti ottaen myönteisesti siihen, miten ohjelma on edistänyt poliittisen tason tavoitteiden saavuttamista ja tulliviranomaisten yhteistyötä. Pääasialliset hyödyt voidaan tiivistää seuraavasti: - Turvallisuus ja vaarattomuus paranivat, sillä esim. tuontivalvontajärjestelmä ja tullialan riskienhallintajärjestelmä on pantu täytäntöön täysimääräisesti ja valtuutettujen talouden toimijoiden järjestelmää ja muiden talouden toimijoiden järjestelmää on valtavirtaistettu. - Kaupankäynti helpottui, minkä ansiosta tulliliitossa voidaan jättää kauppavirtoja hidastavien manuaalisten tarkastusten tekeminen vähemmälle turvallisuutta vaarantamatta ja nopeuttaa passitusprosessia. - EU:n taloudellisia etuja suojattiin keskitettyjen tietokantojen käytön ja riskinhallintajärjestelmien tehokkuuden paranemisen ansiosta. Tarkastelujakson aikaiset saavutukset eivät johtuneet pelkästään siitä, että jo käynnissä olevat suuntaukset olisivat kehittyneet. Sen sijaan saavutukset olivat merkittäviä ja uraauurtavia (varsinkin turvallisuutta ja vaarattomuutta koskevien sähköisten järjestelmien käyttöönotto), mikä osoittaa, että ohjelman keskeisten tavoitteiden saavuttamisessa on edetty huomattavasti. Arvioinnissa tuli esiin EU:n toimista saatava lisäarvo etenkin kun on kyse sen roolista EU:n lainsäädännön täytäntöönpanemisen tukemisessa kansallisella tasolla. Ohjelmasta rahoitetut sähköiset järjestelmät täydentävät kansallisia aloitteita ja liittyvät suurimmaksi osaksi tällaisen lainsäädännön täytäntöönpanoon. Tämä johti alenemiseen hallintokustannuksissa, jotka olisivat muutoin aiheutuneet kullekin jäsenvaltiolle omien vastaavien sähköisten järjestelmien kehittämisestä. Ohjelman yhteisten toimien ansiosta edistyneen verkostoitumisen katsottiin myös olevan ratkaisevan tärkeää useista syistä, mukaan lukien yhteisen lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen varmistaminen, parhaiden käytäntöjen levittäminen ja luottamuksen rakentaminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välille, jotta ne voisivat toimia ikään kuin ne olisivat osa samaa hallintoa. Tulli 2020 -ohjelman väliarvioinnin alustavien päätelmien mukaan kansalliset tulliviranomaiset suhtautuivat yleisesti ottaen myönteisesti siihen, missä määrin ohjelmalla on saavutettu sellaisia tuloksia, jotka eivät olisi olleet mahdollisia kansallisten viranomaisten omin toimin. Suuri osa arviointikyselyyn vastanneista totesi myös, että ohjelma on avainasemassa luottamuksen rakentamisessa ja että se yhdenmukaistaa EU:n jäsenvaltioiden ja muiden osallistujamaiden (ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat) tulliviranomaisten toimintaa. Haastatteluissa mainittiin myös tehokkuushyödyt, joita saadaan resursseja yhdistämällä erityisesti tietotekniikan alalla (mittakaavaedut ja alemmat kehittämiskustannukset). Lisäksi päätelmissä varoitettiin kansallisia viranomaisia siitä, että kansallisten näkökohtien yhdenmukaistaminen EU:n vaatimusten kanssa on haasteellista, sillä toisistaan poikkeavat edut voivat joskus estää EU:n toimista saatavan lisäarvon syntymisen. Muutamat kansalliset viranomaiset ilmoittivatkin olevansa tyytymättömiä siihen, että niiden on muutettava omia kunnianhimoisista suunnitelmiaan vähemmän kehittyneiden kansallisten tulliviranomaisten vuoksi. 1.4.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Ohjelma liittyy läheisesti uuteen tullitarkastuslaitteiden välineeseen, jolla tuetaan avustuskelpoisten laitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä. Se on myös yhteydessä Euroopan petostentorjuntaviraston suorittamiin toimiin, joilla se torjuu petoksia unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi SEUT-sopimuksen 325 artiklan mukaisesti. Lisäksi sillä on merkittäviä synergiaetuja veroyhteistyötä koskevan Fiscalis-ohjelman kanssa. Tietotekniikan alalla näillä ohjelmilla on yhteisiä tietoteknisiä osia esim. yhteisen tietoliikenneverkon (CCN) kanssa, mikä mahdollistaa yhteisvaikutuksen ja yhteisrahoituksen. Niissä on myös otettu käyttöön samanlaiset tietotekniikan hallintaa koskevat lähestymistavat ja yhteiset horisontaaliset tukimekanismit. Niissä käytetään samantyyppisiä yhteisiä toimia ja noudatetaan samaa lähestymistapaa inhimillisten valmiuksien kehittämisen ja koulutuksen osalta. Ohjelman hallinnointia on tehostettu ehdotuksen, hallinnoinnin, toimien hallinnoinnin, täytäntöönpanosäädösten ja tulosseurannan osalta. 1.5.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X kesto on rajattu –X 1.1.2021–31.12.2027 –X maksusitoumusmäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset koskevat vuosia 2021–2027 ja maksumäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset vuosia 2021–2030. ◻ kestoa ei ole rajattu –käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) X Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä – X yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –◻ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, olisi annettava lisätietoja kohdassa ”Huomautukset”. Huomautukset: 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.

Ehdotetun Tulli-ohjelman vaikutuksista tehdään väli- ja loppuarviointi, ja sen edistymistä seurataan jatkuvasti korkeatasoisilla tulosindikaattoreilla. Tuloksia ja tuotoksia arvioidaan säännöllisesti kattavassa seurantajärjestelmässä, joka pohjautuu etukäteen määriteltyihin indikaattoreihin, jotta vastuuvelvollisuus hinta-laatusuhteelle voitaisiin asettaa. Tulosmittaamista koskeva data kerätään erilaisilla datankeruuvälineillä, joita ovat esim. toimien seurantalomakkeet, tapahtuman arviointilomakkeet ja tullivirkailijoiden säännölliset mielipidekyselyt. Koska ohjelmalla on tukirooli ja se auttaa osallistujamaan viranomaisia jakamaan tietoja ja parantamaan valmiuksiaan, seurantajärjestelmässä keskitytään seuraamaan indikaattoreiden perusteella, miten ohjelman toimet etenevät tuotosten tasolla. Mahdollisuuksien mukaan sillä seurataan myös indikaattoreita aloilla, jotka liittyvät ohjelman korkean tason tavoitteisiin. Komissio antaa vuosittain ohjelman etenemistä koskevan tilannekatsauksen, joka sisältää yhteenvedon edistymisestä ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa sekä tuotos- ja tulosindikaattoreista. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t) 2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia ohjelman toimintojen luonteen vuoksi ja sen vuoksi, että sen avustuksensaajia ovat tulliviranomaiset ja tulliliitto kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Rahoitusvarojen jakamisessa pyritään maksimaaliseen tehokkuuteen ja vaikutukseen. Ohjelman ansiosta asianmukaiset varat, jotka komissio jakaa vuosittain tekemänsä rahoituspäätöksen nojalla jäsenvaltioiden kanssa komiteamenettelyllä sovittujen painopisteiden (mukaan lukien uudet tarpeet) mukaisesti, voidaan kohdentaa joustavammin ja tehokkaammin. Komission yksikköjen on käytännössä tarkistettava ja hyväksyttävä jokainen toimi ottaen huomioon asetuksessa säädetyt tavoitteet ja edellytykset; hyväksytty vuotuinen työohjelma; ja rahoituspäätöksessä/avustussopimuksissa olevat avustuskelpoisuuskriteerit. Toteutus tapahtuu pääasiassa hankinnoin ja vähemmässä määrin kansallisten viranomaisten kanssa tehtävillä avustussopimuksilla. Hankintoja koskevat maksujärjestelyt ovat täysin yhdenmukaiset yritysstandardien kanssa (ei ennakkomaksuja; kaikki maksut liittyvät etukäteen määriteltyjen tuotosten hyväksymiseen). Avustusten ennakkomaksuosuuden suunnitellaan olevan enintään 90 %. Avustusten lopullinen maksu/ takaisinperintä suoritetaan rahoituskertomusten ja paikalla suoritettavien jälkitarkastusten yhdistelmän perusteella. Hankintojen valvontajärjestelmässä kaikki hankintatapahtumat tarkastetaan etukäteen, millä eliminoidaan maksuhetkellä mahdollisesti tapahtuvat virheet. Avustusten valvontastrategiassa on seuraavat kaksi osaa: (1) Kansallisten viranomaisten rahoituskertomukset päätetään nopean asiakirjatarkastuksen ja lopullisen maksu-/perintämääräyksen antamisen jälkeen (minkä ansiosta maksuviivästykset vähenevät). Nämä maksu-/perintämääräykset varmennetaan edelleen rahoitusketjuihin kuuluvilla tavanomaisilla etukäteistarkastuksilla (100 % tapahtumista tarkastetaan etukäteen). (2) Edellä mainitut tarkastukset perustuvat jäsenvaltioissa paikalla tehtäviin jälkitarkastuksiin. TAXUD-pääosasto aikoo suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuskäyntejä 3–5 jäsenvaltiossa joka vuosi, jolloin valtaosaan osallistujamaista on tehty tarkastuskäynti ennen ohjelmakauden loppua. 2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä Ohjelman toteuttamiseksi suoritettaviin rahoitustapahtumiin liittyvät riskit ovat alhaiset. (1) Valtaosa hankintatapahtumista (jotka liittyvät pääasiassa tietoteknisten järjestelmän kehittämiseen ja käyttöön) suoritetaan voimassaolevien puitesopimusten nojalla ja/tai muille komission yksiköille myönnetyn yhteisvaltuutuksen kautta. TAXUD-pääosastossa käytettävän sisäisen valvontajärjestelmän (jossa varmennetaan etukäteen 100 % asiaankuuluvista hankintatapahtumista) ansiosta edellisen ohjelman virhetaso oli huomattavasti alle olennaisuusrajan (virhetason arvioitiin olevan 0,5 %). Kyseisen valvontajärjestelmän käyttöä jatketaan kaikissa uuden ohjelman tapahtumissa, mikä varmistaa, että virhetaso jää selvästi olennaisuusrajaa alhaisemmaksi. (2) Myös avustustapahtumat ovat vähäriskisiä erityisesti, koska • avustuksensaajat ovat jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden tulliviranomaisia, minkä vuoksi ehdotuspyyntöjä ei järjestetä;

• menot liittyvät mitä todennäköisimmin useisiin toimiin, joissa kussakin on kyseessä melko alhaiset määrät (lähinnä matkakorvaukset ja oleskelukustannukset); • ART2-järjestelmää (menojen seurannassa käytettävä tietotekninen järjestelmä) on pakko käyttää toimien kirjaamisessa ja rahoituskertomusten kokoamisessa; kyseiseen järjestelmään sisältyy tiettyjä tarkastuksia; • TAXUD-pääosasto hyväksyy etukäteen kaikki ohjelman hankkeet ja toimet; valinta- ja sopimusvaiheeseen liittyvillä tarkastuksilla varmistetaan avustussitoumusten laillisuus ja säännöllisyys; • aiemmissa jälkivarmennuksissa tai paikalla suoritetuissa jälkitarkastuksissa havaittujen yleisimpien virheiden analyysista on käynyt ilmi, että asiaankuuluvat rahoitustapahtumat ovat vähäriskisiä. Avustuksilla toteutetun aiemman ohjelman osan virhetaso oli jatkuvasti alle olennaisuusrajan (eli noin 1 %). Kyseisen valvontajärjestelmän soveltamista jatketaan, mikä varmistaa, että virhetaso jää huomattavasti olennaisuusrajaa alhaisemmaksi. 2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toiminnan päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista Aiemmassa ohjelmassa valvonnan vuosittaiset kokonaiskustannukset olivat jatkuvasti n. 1,5 % (kaikkien vuoden aikana hankinta- ja avustusmaksuille tehtyjen tarkastusten kustannukset), mitä pidetään kustannustehokkaana. Edellä tarkoitettu virheen riski on vähäinen, kun otetaan huomion asiaankuuluvien maksutapahtumien luonne ja suoritustapa. Lisäksi jälkivarmennukseen perustuvalla sisäisellä valvontajärjestelmällä pyritään poistamaan kaikki mahdolliset virheet ennen maksua/päättämistä. Paikalla tehtävät avustusten tarkastukset vähentävät entisestään virheen riskiä maksu-/päättämishetkellä, koska niillä on voimakas ehkäisevä vaikutus. Aiemmassa ohjelmassa sovellettu valvontastrategia on osoittautunut vaikuttavaksi ja tehokkaaksi, ja valvontakustannukset ovat olleet vähäiset. Koska uudessa ohjelmassa käytetään samoja valvontajärjestelmiä, valvontakustannusten ja virheen riskin tason maksu-/päättämishetkellä oletetaan olevan samanlainen uudessa ohjelmassa. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut ehkäisy- ja suojatoimenpiteet, esimerkiksi petostentorjuntastrategian pohjalta TAXUD-pääosaston petosstrategialla pyritään luomaan pääosaston sisälle vahva petoksia torjuva kulttuuri. Tämä tapahtuu tiedottamalla pääosaston henkilöstölle mahdollisista petosriskeistä ja eettisestä käytöksestä. Lisäksi strategiassa peräänkuulutetaan aktiivista yhteistyötä OLAFin kanssa ja petoksia koskevien kysymysten lisäämistä pääosaston strategiseen suunnitteluun ja ohjelmointiin. Koska ohjelma toteutetaan (enimmäkseen) hankinnoilla, erityisen sopiva ohjelman toteutukseen on TAXUD-pääosaston petosstrategian tavoite 3 (”lisätään tietoisuutta mahdollisesta eturistiriidasta kanssakäymisessä edunvalvojien, tarjoajien ja urakoitsijoiden kaltaisten ulkoisten sidosryhmien kanssa”), jossa 1) pidetään kirjaa yhteyksistä edunvalvojiin, 2) hallinnoidaan hankintamenetelmiä ja yhteyksiä tarjoajiin keskitetysti ja 3) annetaan koulutusta siitä, miten yhteydenpito edunvalvojiin on hoidettava Lisäksi varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän pakollinen käyttö ennen sopimusten (ja maksutapahtumien) hyväksymistä jarruttaa petoksia ja sääntöjenvastaisuuksia. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tuleva monivuotisen rahoituskehyksen otsake ja menopuolelle ehdotettu uusi budjettikohta (ehdotetut uudet budjettikohdat) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Menolaji Rahoitusosuudet Numero JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta varainhoitoasetuksen [21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa] tarkoitetut rahoitusosuudet 1 03.01 Sisämarkkinat – Hallintomäärärahan budjettikohta 03.05 Sisämarkkinat – Tulliyhteistyö (CUSTOMS) JM EI KYLLÄ KYLLÄ EI 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

1 Sisämarkkinat, innovaatio ja digitaalitalous 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Toimintamäärärahat (jaoteltuina kohdassa 3.1 lueteltujen budjettikohtien mukaan) Sitoumukset (1) 126,587 130,144 132,753 135,414 138,129 140,897 143,976 947,900 Maksut (2) 30,975 94,322 117,123 122,203 124,928 127,061 129,462 201,826 947,900 Ohjelman määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Sitoumukset = maksut (3) 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 2,100 Ohjelman määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset = 1 + 3 126,887 130,444 133,053 135,714 138,429 141,197 144,276 950,000 Maksut = 2 + 3 31,275 94,622 117,423 122,503 125,228 127,361 129,762 201,826 950,000







Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

7 ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Henkilöresurssit 16,864 16,864 16,864 16,864 16,864 16,864 16,864 118,048 Muut hallintomenot 0,686 0,686 0,686 0,686 0,686 0,686 0,686 4,802 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) 17,550 17,550 17,550 17,550 17,550 17,550 17,550 122,850 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen

OTSAKKEISIIN kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset 144,437 147,994 150,603 153,264 155,979 158,747 161,826 1072,850 Maksut 48,825 112,172 134,973 140,053 142,778 144,911 147,312 201,826 1 072,850 3.2.2.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. –X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7 Henkilöresurssit 16,864 16,864 16,864 16,864 16,864 16,864 16,864 118,048 Muut hallintomenot 0,686 0,686 0,686 0,686 0,686 0,686 0,686 4,802 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7, välisumma 17,550 17,550 17,550 17,550 17,550 17,550 17,550 122,850

Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät Henkilöresurssit Muut hallintomenot 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 2,100 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät, välisumma 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 2,100 YHTEENSÄ 17,850 17,850 17,850 17,850 17,850 17,850 17,850 124,950 Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. 3.2.2.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. –X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna Vuosi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) Päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa 108 108 108 108 108 108 108 EU:n ulkopuoliset edustustot Tutkimus • Ulkopuolinen henkilöstö: (kokoaikaiseksi muutettuna) Otsake 7 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA 7 rahoitettavat – päätoimipaikassa 18 18 18 18 18 18 18 – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa Ohjelman määrärahoista rahoitettavat – päätoimipaikassa – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa Tutkimus Muu (mikä?) YHTEENSÄ Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka voidaan myöntää toimea hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Lukuihin sisältyvät sekä ohjelman suoran hallinnoinnin ja toteutuksen parissa työskentelevä henkilöstö että ohjelmasta tuettavilla/rahoitettavilla politiikanaloilla työskentelevä henkilöstö Ulkopuolinen henkilöstö Lukuihin sisältyvät sekä ohjelman suoran hallinnoinnin ja toteutuksen parissa työskentelevä henkilöstö että ohjelmasta tuettavilla/rahoitettavilla politiikanaloilla työskentelevä henkilöstö 3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet Ehdotuksen/aloitteen –X rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja –◻ rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 YHTEENSÄ Rahoittamiseen osallistuva taho Ulkopuolisen tahon rahoitusosuudella katettavat määrärahat YHTEENSÄ 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin