Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2005/29/EY ja 2011/83/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä parantamalla suojaa sopimattomilta menettelyiltä ja tiedottamista”

(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

(2022/C 443/10)

Esittelijä: Thierry LIBAERT Yhteisesittelijä: Gonçalo LOBO XAVIER

Euroopan unionin neuvosto, 12.4.2022 Euroopan parlamentti, 7.4.2022 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla Vastaava jaosto sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus Hyväksyminen jaostossa 27.6.2022 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 82/0/3 Hyväksyminen täysistunnossa 14.7.2022 Täysistunnon nro 571 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 209/0/1

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa Euroopan komission ehdotuksia, joilla lisätään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia vihreässä siirtymässä. ETSK kehottaa komissiota jatkamaan kunnianhimoista linjaansa myönteisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten aikaansaamiseksi.

1.2 ETSK korostaa, että on pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan, että kuluttajat saavat tietoa järjestelmällisesti. Tämä koskee erityisesti varaosia ja korjausoppaita sekä suunniteltuja ohjelmistopäivityksiä.

1.3 ETSK kehottaa komissiota tekemään kunnianhimoisen periaatepäätöksen viihde-elektroniikan ja kodinkoneiden korjattavuuspisteytyksestä. Tällaisella pisteytyksellä on vastattava kuluttajien odotuksiin pisteytysjärjestelmään sisällytettävien tuotteiden monipuolisuudesta ja huomioon otettavista kriteereistä.

1.4 ETSK katsoo, että kyseisten tuotteiden korjattavuuden lisäksi komission on edistettävä periaatetta tuotteiden kestävyyden yksinkertaisesta ja yhdenmukaisesta ilmoittamisesta tulevina vuosina.

1.5 On myös helpotettava uusien korjaajien kouluttamista ja nykyisten toimijoiden osaamisen kehittämistä, mikä on välttämätöntä kehitettäessä korjaustoimintaa, joka on tärkeä työllistäjä Euroopassa. ETSK kehottaa Eurooppaa myös vähentämään riippuvuuttaan raaka-aineista vahvistamalla korjausvalmiuksiaan ja hankkimalla varaosia. Eurooppa tarvitsee myös vakavasti otettavaa ja tehokasta uudelleenteollistamispolitiikkaa. Viimeaikaiset kriisit ovat paljastaneet heikkouksia, jotka on katsottava elpymismahdollisuuksiksi.

1.6 Sen lisäksi, että on varmistettava lakisääteisen takuuajan ilmoittamista koskevien vaatimusten noudattaminen, kuluttajia on suojeltava paremmin sekoittamasta toisiinsa lakisääteistä takuuta ja kaupallista takuuta. Takuun puitteissa on lisäksi edistettävä korjaamista uudella tuotteella korvaamisen sijasta, rajoittamatta kuitenkaan kuluttajien valinnanvapautta.

1.7 ETSK hyväksyy sen, että tuotteiden pidemmän käyttöiän edistämiseksi lisätään uusia kaupallisia menettelyjä harhaanjohtaviksi katsottujen toimien luetteloon. ETSK pyytää kuitenkin komissiota menemään kolmessa kohdassa ilmoitusvelvollisuutta pidemmälle: — tuotteen käyttöiän lyhentämiseksi käyttöön otetut menetelmät: ETSK katsoo, että nämä menetelmät on kirjattava harhaanjohtaviksi kaupallisiksi menettelyiksi, pelkän tietojen puutteen lisäksi — tiettyjen tavaroiden korjaamattomuus: tässäkin voitaisiin katsoa harhaanjohtaviksi kaupallisiksi menettelyiksi tahalliset korjaamisen esteet eikä vain aihetta koskevien tietojen puute — päivitykset, jotka voivat aiheuttaa toimintahäiriöitä: tässä yhteydessä on määrättävä päivityksen kumottavuudesta.

1.8 Kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien vahvistamisen yhteydessä on turvattava parempi suoja harhaanjohtavalta mainonnalta. Mainontaa koskevaan oikeudelliseen kehykseen onkin integroitava entistä paremmin kestävän kehityksen tavoitteet.

1.9 Mainonnassa on kiellettävä kaikki perusteettomat väitteet, joita usein esiintyy hiilineutraaliuden osalta, sekä kaikenlainen viittaaminen luonnonsuojelun ja luonnonvarojen säilyttämisen vastaiseen käyttäytymiseen tai sellaisen esittäminen. Myös ympäristöväitteiden valvontavalmiuksia on vahvistettava.

1.10 Jotta vältetään sekaannus ja koska kaikenlaiset usein itse myönnetyt ympäristömerkit yleistyvät, komission on tuotava esiin eurooppalaista ympäristömerkkiä ja merkintöihin liittyvien sertifiointimenettelyjen välttämättömyyttä.

1.11 Harhaanjohtavista kaupallisista menettelyistä varoittamiseksi ETSK kehottaa EU:ta vahvistamaan tuotteiden ympäristöominaisuuksiin liittyvien väärinkäytösten paljastajien suojelua.

1.12 ETSK kehottaa komissiota edistämään tehokasta tiedottamista kuluttajille vastuullisesta kuluttamisesta.

2. Komission tiedonannon pääkohdat

2.1 Tarkasteltavana olevalla direktiiviehdotuksella pyritään vahvistamaan kuluttajien oikeuksia muuttamalla kahta direktiiviä, joilla suojellaan kuluttajien etuja EU:ssa: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2005/29/EY ( 1 ) sopimattomista kaupallisista menettelyistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/83/EU ( 2 ) kuluttajien oikeuksista. Ehdotuksen tavoitteena on edistää puhdasta ja vihreää Euroopan kiertotaloutta antamalla kuluttajille mahdollisuus tehdä tietoon perustuvia ostopäätöksiä ja edistää siten kestävämpää kulutusta. Ehdotuksella puututaan myös sopimattomiin kaupallisiin menettelyihin, joilla kuluttajia johdetaan harhaan ja joilla heidät saadaan luopumaan kestävää kulutusta edistävistä valinnoista.

2.3 Ehdotuksessa säädetään toimenpiteistä kuluttajansuojaa koskevan nykyisen lainsäädännön päivittämiseksi ja sen takaamiseksi, että kuluttajia suojellaan ja että he voivat osallistua aktiivisesti vihreään siirtymään. Kuluttajanoikeusdirektiivissä velvoitetaan tällä hetkellä elinkeinonharjoittajat toimittamaan kuluttajille tiedot tavaroiden tai palvelujen keskeisistä ominaisuuksista.

2.4 Koska kaupallisen kestävyystakuun puuttumista koskevia tietoja ei tarvitse toimittaa, direktiivi ei kuitenkaan kannusta riittävästi tuottajia tarjoamaan tällaisia takuita kuluttajille. Tutkimukset osoittavat, että kun kulutustavaroita tarjotaan kaupallisella takuulla, kyseisiä kaupallisia takuita koskevat tiedot ja kuluttajien laskutuksen ehdot ovat usein epäselviä, epätarkkoja tai epätäydellisiä. Niinpä kuluttajien on vaikeaa vertailla tuotteita ja erottaa toisistaan kaupallinen takuu ja lakisääteinen (pakollinen) takuu ( 6 )

2.5 Direktiivi ei myöskään sisällä erityisvaatimuksia tavaroiden korjattavuutta koskevien tietojen toimittamisesta kuluttajille. Myyntipisteissä ei yleensä ole näitä tietoja, joiden avulla voitaisiin kannustaa tavaroiden korjaamiseen ja jotka auttaisivat erityisen hyödyllisellä tavalla kuluttajia osallistumaan kiertotalouteen. Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että jopa 80 prosenttia EU:n kuluttajista ilmoittaa, että heidän on vaikea löytää tietoja tuotteen korjaamisen helppoudesta ( 7 )

3. Yleistä

3.1 Nykyään suurin osa Euroopan kuluttajista valittaa, etteivät he saa tietoja kulutuksen ympäristövaikutuksista. Tämä toteamus on vahvistettu komission järjestämässä julkisessa kuulemisessa. Vuonna 2012 toteutettu eurobarometri aiheesta ”eurooppalaisten kuluttajien käyttäytyminen ja asenteet ympäristöystävällisiä tuotteita kohtaan” osoitti, että 92 prosenttia eurooppalaisista vastaajista kannattaa tietojen ilmoittamista tuotteiden käyttöiästä.

3.2 Näiden tietojen puuttuminen on haitallista, sillä selkeät ja näkyvät tiedot edistävät käyttäytymisen muutosta. ETSK on vahvistanut tämän vaikutuksen järjestämällä 3 000:ta eurooppalaista kuluttajaa koskeneen tutkimuksen yhteydessä simulaation käyttöiän ilmoittamisesta kulutustuotteiden verkkokaupan sivustolla. Tutkimuksen mukaan käyttöiän esittäminen mahdollistaa 56 prosentin lisämyynnin tuotteille, joilla on pitkä käyttöikä.

3.3 Kuluttajille suunnattujen tietojen puuttumisella on huomattava sosiaalinen merkitys. Keskiluokkaisia ja muita heikommassa asemassa olevia yhteiskuntaryhmiä on kannustettava käyttämään korjausmahdollisuutta ja kuluttamaan vastuullisesti myös ostovoimaan liittyvien vaikeuksien vuoksi. Kuluttajille tiedottamisen parantaminen yksinkertaisin keinoin on yksi tapa johdattaa haavoittuvimmassa asemassa olevia henkilöitä vastuulliseen kuluttamiseen.

3.4 Parempi kuluttajille tiedottaminen edistää eurooppalaisten yritysten liiketoimintamallin vahvistamista. Halpojen tuotteiden tuontiin liittyvän polkumyynnin riskien kanssa kamppailevat mikroyritykset, pk-yritykset ja niiden toimeksiantajat voivat saada lisää näkyvyyttä kuluttajien keskuudessa ja näin hyödyntää Euroopassa suunniteltujen tuotteiden laatua.

3.5 Myös eurooppalaiset vähittäiskauppiaat ja fyysiset kaupat voivat hyötyä tästä tulevasta lainsäädännön kehityksestä, sillä tuo niille suhteellisesti enemmän etua verkossa toimiviin kauppaliikkeisiin nähden. Fyysisen myyjän neuvoa-antava rooli nimittäin vahvistuu, kun kuluttajalle on annettava uusia tietoja. Tällainen kehitys edesauttaa työllisyyden vahvistamista EU:ssa. Tätä varten Euroopalla on oltava käytössään soveltuvat inhimilliset resurssit: ETSK kehottaakin komissiota tukemaan yritysten, erityisesti pk-yritysten, koulutustoimia.

3.6 Soveltuvaa ympäristötietoa annettaessa on varmistettava, että kaikki ympäristövaikutukset otetaan huomioon. Ilmastovaikutukset, joita mitataan kasvihuonekaasupäästöinä, ovat keskeisessä asemassa julkisessa keskustelussa, mutta ne ovat vain yksi osa ympäristövaikutuksista. Tuotteiden elinkaariarvioinnit osoittavatkin, että suurimassa osassa kulutustavaroista ympäristövaikutus on peräisin pääasiassa resurssien hankinnasta ja tuotteiden valmistuksesta, joten ympäristön kannalta ensisijaista on tuotteiden elinkaaren pidentäminen.

3.7 Eurooppalaisten keskimääräinen kulutus ei ole miltään osin kestävää ympäristön kannalta. Esimerkiksi ekologisen jalanjäljen laskemisen perusteella eurooppalainen elämäntapa vaatisi 2,8 maapalloa.

3.8 Monissa tapauksissa tuotteiden suunnittelu johtaa niiden elinkaaren lyhenemiseen. Tämä voi olla seurausta joko teknisistä menettelyistä, korjaamisen esteistä tai ohjelmistotekniikasta. Tästä johtuva tuotteiden ennenaikainen vanheneminen on yksi merkittävimmistä tekijöistä, joka aiheuttaa tyytymättömyyttä kuluttajissa, jotka kärsivät merkittävästä tiedon epäsymmetriasta.

3.9 Lisäksi ETSK toteaa, että Ukrainan sota tekee Euroopan strategisen riippumattomuuden vahvistamisesta entistäkin välttämättömämpää. Tältä kannalta tarkasteltuna tuotteiden elinkaarta pidentäviä aloitteita – erityisesti strategisiin metalleihin liittyviä aloitteita – olisi edistettävä.

4. Erityistä

4.1 Kuluttajille annettavat lisätiedot tuotteiden kestävyydestä

4.1.1 Kun otetaan huomioon tuotteiden elinkaareen liittyvien kysymysten merkittävyys, kuluttajatiedotusta on ehdottomasti parannettava. Tässä mielessä komission ehdotus on myönteinen, koska siinä pyritään systematisoimaan varaosia, käyttöoppaita ja ohjelmistopäivitysten kattamia ajanjaksoja koskevien tietojen antaminen.

4.1.2 On syytä muistaa, että vaikka tiedon puuttuminen on vahingollista, myös tiedon tai tekniikoiden liiallisuus on lähes yhtä haitallista.

4.1.3 ETSK varoittaa komissiota mahdollisista haitoista, joita voi liittyä sähköisten merkintöjen tai QR-koodien avulla annettaviksi ehdotettuihin uusiin tietoihin. Näiden tekniikoiden aiheuttaman ylimääräisen digitaalisen ympäristövaikutuksen lisäksi on syytä muistaa, että jokainen ylimääräinen toimenpide (älypuhelimen ottaminen esille, klikkaaminen, kuvakaappauksen ottaminen jne.) on uusi jarru vastuulliselle kuluttamiselle.

4.1.4 Komission ehdotus on askel oikeaan suuntaan, sillä siinä kytketään toisiinsa viestintään ja tuotteiden ennenaikaiseen vanhenemiseen liittyvät haasteet. Ensimmäisenä vaiheena kuluttajatiedotuksen parantamisessa on toteutettava mahdollisimman monta tuotetta kattava korjattavuuspisteytys, jollainen on ollut käytössä Ranskassa vuodesta 2021 lähtien. Korjattavuus on itse asiassa tuotteen kestävyyden yksi helpoimmin mitattavista osatekijöistä.

4.1.5 Jotta haasteisiin voidaan vastata, korjattavuuspisteytys on suunniteltava kunnianhimoisesti ainakin kahdessa suhteessa. Yhtäältä sen on katettava mahdollisimman monta sähkölaitetta, elektroniikkatuotetta ja kodinkonetta. Toisaalta korjattavuus on ymmärrettävä sen kaikissa ulottuvuuksissa, mukaan lukien korjaamisesta aiheutuvat kustannukset (varaosien hinta), varaosien saatavuus ja ohjelmistotuen ehdot.

4.1.6 ETSK:n mielestä kuluttajatiedotusta koskevan kunnianhimoisen politiikan ei tule rajoittua korjattavuuteen. Kuluttajat odottavat ennen kaikkea, että tuotteet kestävät aikaa, eivät sitä, että ne ovat korjattavissa. ETSK on jo esittänyt näkemyksensä asiasta ( 8 ) . EU:n on otettava käyttöön yksinkertainen indikaattori, jolla annetaan tietoa tuotteen käyttöiästä, korjattavuus mukaan lukien, sekä tuotteiden kestävyydestä ja päivitettävyydestä. Tämä edistää välillisesti myös Euroopan uudelleenteollistamista. Tämän periaatteen, jonka soveltamissäännöistä on luonnollisesti sovittava yhdessä sidosryhmien kanssa ja jonka on oltava asteittain etenevä, on oltava mukana komission ehdotuksissa, jottei kuluttajien keskeisiä odotuksia jätetä huomiotta.

4.1.7 Takuiden osalta on tehtävä vielä lisää työtä, jotta kuluttajille tiedottamista voidaan vahvistaa. Ensinnäkin Euroopan komission on ilmaistava uudelleen yksinkertainen periaate: sopimuksenmukaisuustakuun olemassaolo ja kesto (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/771 ( 9 ) ) on ilmoitettava kaikkien tuotteiden osalta kaikkialla, sekä fyysisissä kauppaliikkeissä että verkkokaupoissa. Ennen uuden lainsäädännön lisäämistä olisikin ensin huolehdittava olemassa olevan lainsäädännön soveltamisesta.

4.1.8 ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on ottanut huomioon, että kuluttajien voi olla vaikea erottaa kaupallinen takuu lakisääteisestä takuusta. On siis hyödyllistä, että Euroopan komissio on varmistanut, että kaupalliset takuut eivät aiheuta sekaannusta.

4.1.9 Jotta voidaan vahvistaa takuun myönteisiä vaikutuksia ympäristönsuojeluun, olisi hyödyllistä suositella takuutoimena vahingoittuneen tuotteen korjaamista eikä sen korvaamista uudella tuotteella. EU voi edistää korjaamisen ensisijaisuutta suhteessa korvaamiseen tuotteen rikkoutuessa tekemällä korjaamisesta helpompaa, nopeampaa ja käytännöllisempää kuluttajille.

4.1.10 Näihin säännöksiin liittyvää kulutuksen uudelleensuuntaamista voidaan edistää vieläkin tehokkaammin kansalaisvalistuksella. EU:n on edistettävä tai jopa käynnistettävä itse vastuulliseen kuluttamiseen (tieto, tuotteiden ostaminen käytettynä, korjaaminen, tuotteiden huolto) kuuluvia hyviä tottumuksia koskevia kampanjoita käyttäen tukenaan erityisesti järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa, jolla voi olla keskeinen rooli tämän ehdotuksen yhteydessä.

4.2 Säännösten tiukentaminen tiedonantovelvollisuutta pidemmälle

4.2.1 Jos Euroopan unioni rankaisee ainoastaan tietojen puuttumisesta, se avaa samalla mahdollisuuden kuluttajansuojan ja ympäristönsuojelun kanssa yhteensopimattomien käytäntöjen laillistamiselle. EU ei voi tyytyä kieltämään ainoastaan tuotteen elinajan kestoa rajoittavaa menetelmää koskevan tiedon puuttumista, vaan sen on kiellettävä myös itse tällainen käytäntö. Toisin sanoen ei olisi ymmärrettävää, että EU lähettää viestin, jonka mukaan suunniteltu vanheneminen on sallittua niin kauan kuin siitä ilmoitetaan kuluttajalle. Säännöksessä on ilmoitettava valmistajille selkeästi, että EU:ssa tuotteita ei voida suunnitella rikkoutumaan ennenaikaisesti.

4.2.2 Samalla tavoin direktiivin muihin muotoiluihin liittyy riski siitä, että ne eivät suojele kuluttajia riittävästi. Ei riitä, että valmistaja velvoitetaan ilmoittamaan kuluttajalle, että tuotetta ei ole mahdollista korjata. Juuri tarkoituksellinen korjausmahdollisuuden puuttuminen on kiellettävä itsessään.

4.2.3 Kuten ETSK ja Euroopan komissio hyvin tietävät, ohjelmistopäivitykset johtuvat usein liian paljon muistia ja energiaa vievistä ohjelmistoista, jotka lyhentävät niitä käyttävien laitteiden elinkaarta. Lainsäädännössä ei pitäisi ainoastaan vaatia valmistajaa ilmoittamaan kuluttajalle päivityksen epätoivotuista vaikutuksista. Tässäkin tapauksessa on helppo kuvitella, kuinka tämä tieto piilotetaan kyseistä päivitystä koskevien myönteisten tietojen tulvan sekaan, mikä saa kuluttajan hyväksymään päivityksen.

4.3 Kuluttajien toimintamahdollisuuksia vähentävien käytäntöjen rajoittaminen ja niistä rankaiseminen

4.3.1 Komissio toteaa perustellusti, että viherpesuun liittyvät menettelyt ovat yksi merkittävimmistä esteistä, jotka haittaavat ekologista siirtymää edistävien tietojen antamista kuluttajille. Direktiiviluonnoksessa korostetaan perustellusti tarvetta asettaa seuraamuksia yleisistä ympäristöväittämistä, joille ei ole mahdollista esittää vastaväitteitä ja joita ei voida osoittaa oikeiksi.

4.3.2 ETSK suhtautuu myönteisesti kieltoon, joka koskee viralliseen sertifiointijärjestelmään perustumattomien kestävyysmerkintöjen esittämistä. Tässä lausunnossa ehdotetun eurooppalaisen pisteytysjärjestelmän vaiheittainen ja yhdessä sovittu kehittäminen voisi vastata tähän tarpeeseen.

4.3.3 Muutkin ympäristöväittämät haittaavat usein asianmukaisten tietojen antamista kuluttajille. On oikeutettua kieltää käyttämästä hyödykseen ympäristöystävällisyyttä silloin, kun se koskee vain tuotteen tiettyä ominaisuutta tai kun kyse on vain lakisääteisten velvoitteiden tai yleisten käytäntöjen soveltamisesta.

4.3.4 Vastuullisen kuluttamisen edistäminen edellyttää myös todellisia ympäristötoimia sertifioivien merkkien vahvistamista. Tässä suhteessa EU-ympäristömerkkiä käytetään nykyisin vielä liian vähän huolimatta siinä saavutetusta edistyksestä. Olisi harkittava tukea merkin saavutettavuuden vahvistamiseksi sekä sopivaa tiedotuskampanjaa.

4.3.5 Näille osatekijöille olisi loogista jatkoa, että kestävän kehityksen periaatteet sisällytetään nykyistä paremmin mainontaa koskevaan oikeudelliseen kehykseen muun muassa rajoittamalla voimakkaasti kaikkein saastuttavimpien tuotteiden mainostamista, mikä noudattaa ETSK:n tästä aiheesta hiljattain julkaiseman lausunnon ( 10 ) linjaa.

4.3.6 Tämän ajattelutavan mukaista olisi myös se, että jos mainonnassa ei saisi käyttää koko tuotetta koskevia ympäristöväitteitä, jos väitteet koskevat ainoastaan tuotteen tiettyjä osia, olisi myös kiellettävä kaikki perusteettomat väitteet, jollaisia käytetään liian usein esimerkiksi hiilineutraaliudesta puhuttaessa, sekä kaikenlaiset mielleyhtymät tai esitykset, jotka liittyvät ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen säilyttämisen vastaiseen käyttäytymiseen. Lisäksi mainonnassa olisi kiellettävä sellainen esittäminen, joka voi banalisoida kestävän kehityksen tavoitteiden vastaisia käytäntöjä tai ideoita tai antaa niille arvoa.

4.3.7 Harhaanjohtavia kaupallisia menettelyjä koskevien varhaisvaroitusten antamiseksi on usein välttämätöntä, että käytössä on markkinoille saattajilta itseltään peräisin olevia tietoja. Väärinkäytösten paljastajien määrä on kuitenkin tällä alalla nykyisin vähäinen kostotoimia kohtaan tunnetun pelon vuoksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1937 ( 11 ) tarkoitettua ilmoitusmenettelyä on voitava soveltaa myös näihin väärinkäytösten paljastajiin.

Näiden säännösten kokonaisuus on tehokas vain, jos niistä sovitaan yhdessä sekä suuria että pieniä ja keskisuuria yrityksiä edustavien talouden toimijoiden, työmarkkinaosapuolten, kuluttajajärjestöjen ja laajemman kansalaisyhteiskunnan kanssa. ETSK katsoo, että kyseessä on keskeisen tärkeä politiikka sikäli, että sillä luodaan kilpailuun perustuva markkinamalli, joka on sopeutettu ympäristöhaasteisiin ja jossa otetaan huomioon kuluttajat sekä Euroopan talouden toimijoiden kilpailukyky ja joka on yhteensopiva Euroopan strategiseen riippumattomuuteen liittyvien pyrkimysten kanssa.

Bryssel 14. heinäkuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/29/EY, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi) (EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64).

(3) COM(2020) 696 final, 13. marraskuuta 2020.

(4) COM(2020) 98 final, 11. maaliskuuta 2020.

(5) COM(2019) 640 final, 11. joulukuuta 2019.

(6) Euroopan komissio, Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU (kuluttajamarkkinatutkimus lakisääteisten ja kaupallisten takuiden toimivuudesta EU:n kuluttajien näkökulmasta), 2015. Tutkimus on toteutettu komission vaikutustenarvioinnin perusteella: Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition, heinäkuu 2021. Commercial warranties: are they worth the money? ECC-Net, huhtikuu 2019.

(7) Euroopan komissio, Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy, 2018, s. 81.

(8) EUVL C 67, 6.3.2014, s. 23.

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/771, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, tietyistä tavarakauppaa koskeviin sopimuksiin liittyvistä seikoista, asetuksen (EU) 2017/2394 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta sekä direktiivin 1999/44/EY kumoamisesta (EUVL L 136, 22.5.2019, s. 28).

(10) EUVL C 105, 4.3.2022, s. 6.

(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).