EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 6.7.2011 
SEK(2011) 871 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT 
{KOM(2011) 407 lopullinen} 
{SEK(2011) 870 lopullinen}  
 
FI 2   FI KOMISSION TYÖASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTENARVIOINNISTA 
 
Liite asiakirjaan 
KOMISSION UUDELLEENTARKASTELU VERKKOVIERAILUISTA YLEISISSÄ 
MATKAPUHELINVERKOISSA YHTEISÖN ALUEELLA  
18 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 2009 
ANNETUN EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) 
N:O 544/2009 TOIMIVUUDESTA 
1. TAUSTAA   
Tässä vaikutustenarviointia ko skevassa kertomuksessa tarkas tellaan verkkovierailuasetuksen1 
toimivuuden uudelleentarkastelun pe rusteella esiin tulle ita vaihtoehtoja. S iinä tarkastellaan, 
onko sääntelytoimenpidettä tarpeen ja tkaa sen voimassaolon päättymispäivän 
30. kesäkuuta 2012 jälkeen ja mitkä o lisivat sääntel yn vaihtoehdot. 
Komissio on seurannut verkkovier ailumarkkinoiden kehitystä siitä asti, kun muutettu 
verkkovierailuasetus tuli voimaan 1. heinäkuuta 2009. Verkkovierailuasetuksen 
uudelleentarkastelusta p yydettiin näkemyksiä 8. joulukuuta 2010 käynnistetyssä julkisessa 
kuulemisessa. Komissio antoi 30. kesäkuuta 2010 välir aportin, jossa todettii n, että asetus oli 
pantu täytäntöön hyvin mutta kilpailu  ei ollut vielä kehittynyttä.  
2. ONGELMAN  MÄÄRITTELY   
Ennen sääntelytoimenpidettä verkkovierailuhi nnat olivat kohtuuttoman korkeita, eikä niitä 
voinut perustella palvelujen ta rjoamisesta johtuvilla kustannuksill a. Voimassa oleva ja sitä 
edeltänyt verkkovierailuasetus pyrkivät  poistamaan kohtuuttoman hinnoittelun ja 
kannustamaan kilpailua. Hintatasot ovat muutam an viime vuoden aikana laskeneet, mutta se 
johtuu etupäässä hintasääntelystä eikä uusista kilpailuvoimista.  Tukku- ja vähittäishintojen 
välinen marginaali on pysynyt absoluuttisina lu kuina vakiona tai vähän pienentynyt. Tämä 
tarkoittaa, että suhtee llisina lukuina ilmaistuna marginaa li on kasvanut. Keskimääräiset EU-
tariffit ovat edelleen lähellä asetuksessa määrit eltyjä hintakattoja. Tällaisesta kehityksestä 
voidaan päätellä, että verkkovierailuma rkkinoilla ei vielä ole kilpailua.  
Markkinat ja tekninen kehitys 
Verkkovierailupalveluille on olemassa useita ne  osittain korvaavia ratkaisuja, mutta niitä on 
pidettävä täydentävinä  palveluina, sillä ne eivät luo verkkovierailumarkkinoille 
kilpailupainetta. Vaikka kehitte illä on uusia verkkoja (kuten LTE), joilla on entistä suurempi 
kapasiteetti ja jotka johtavat mahdollisesti entistä  intensiivisempään datan käyttöön, niiden ei 
voida odottaa laskevan vähittäishin toja ilman kilpailua edistäviä rakenteellisia toimenpiteitä.  
Taustalla vaikuttavat syyt 
                                                 
1 EUVL L 171, 29.6.2007, s. 32–40. 
 
FI 3   FI Tukkutasolla operaattorien välisiin kahdenvälis iin neuvotteluihin vai kuttaa suuresti sen 
liikenteen määrä, jonka toinen operaattori vastaavasti ohjaa toisen operaattorin verkkoon. 
Tällä on kilpailua rajoittava vaikutus. Vähittäist asolla verkkovierailulle  on vain vähän tai ei 
mitään korvaavia vaihtoehtoja. Toinen huolenaihe vähittäismarkkinoilla on kysynnän 
rajallinen joustavuus yhteen niput ettujen verkkovierailupalvelujen  takia. Käyttäjät eivät mieti 
verkkovierailun hintoja ostaessaan matkaviestin palvelupaketin, minkä ta kia operaattorit eivät 
kilpaile keskenään paketin tämän osan pe rusteella. Myös hinnoi ttelun läpinäkyvyys on 
puutteellista, koska matkaviestinpaketteihin si sältyvien verkkovierailuhintojen vertailu on 
monimutkainen ja aikaa vievä tehtävä.  
3. ONKO  EU:N  TOIMINTA  OIKEUTETTUA  TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN  
MUKAISESTI? 
EU:n tason sääntelytoimenpidettä tarvitaan, koska kansalliset sääntelyviranomaiset eivät 
pysty ratkaisemaan korkeiden hintojen ongelmaa kansallisella tasolla kansainvälisten verkkovierailumarkkinoiden rajat ylittävän luonteen  vuoksi. Yksittäisillä jä senvaltioilla ei ole 
kannustimia säännellä tavalla, joka ottaa huomioon sääntelyn mahdollisen vaikutuksen 
muihin jäsenvaltioihin. Tästä syystä EU:n ta solla toteutettavaa toim enpidettä on pidettävä 
parempana, koska siinä voidaan paremmin ottaa huomioon kaikkien EU:n jäsenvaltioiden 
yleinen etu. EU:n toiminnalla vältetään, et tä jäsenvaltiot ottavat käyttöön erilaisia 
toimintamalleja korkeiden hintojen ongelm an käsittelyyn, jolloin syntyisi esteitä 
sisämarkkinoiden toimivuudelle.  
EU:n lainsäätäjä on jo antanut perustamissopimuksen 114 artiklan
2 perusteella kaksi asetusta 
vuosina 2007 ja 2009. Vaikka eräät matkavie stinoperaattorit riit auttivat asetusten 
oikeusperustan, Euroopan unionin tuomioistuin vahvisti äskettäin EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan
3 soveltamisen pätevyyden vuoden 2007 asetuksen 
oikeusperustana4. Samassa tuomiossa unionin tuomioistuin tarkasteli myös EU:n lainsäätäjän 
toimia toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden kannalta ja vahvisti ne kyseisten periaatteiden mukaisiksi.  
4. TAVOITTEET 
Yksi EU 2020 -strategian rakennuskivi stä on Euroopan digitaalistrategia
5, jossa määritellään 
useita ”keskeisiä suoritustavoitteita” digitaal isten yhtenäismarkkinoiden aikaan saamiseksi. 
Kansainvälisiä verkkovierailupalv eluja koskeva tavoite on, että  ”verkkovierailuhintojen ja 
kansallisten hintojen er on olisi lähestyttävä nollaa vuoteen 2015 mennessä”6. Voidaan katsoa, 
että tavoite on saavute ttu, jos kuluttajilla on kilpailun ansi osta mahdollisuus saada käyttöönsä 
kotimaisia kilpailuun perustuvia hintatasoja lähe nevät verkkovierailuhinnat. Tässä yhteydessä 
voidaan yksilöidä kolme ylei stä politiikan tavoitetta: 
• Ensimmäinen tavoite liittyy yhden ainoan yhtenäisen sääntelykehyksen 
kehittämiseen, mikä edistää sisämarkkinoiden kehittymistä . 
                                                 
2 Entinen EY:n perustamissopimuksen 95 artikla. 
3 Ks. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen uusi 114 artikla. 
4 Ks. asia C-58/08: unionin tuomioistuimen tuomio 8. kesäkuuta 2010. 
5 Ks. http://ec.europa.eu/information_ society/digital-agenda/index_en.htm 
6 Ks. Euroopan digitaalistrategian liite 2. 
 
FI 4   FI • Toinen tavoite liittyy kilpailun  kannustamiseen ja vahvistamiseen digitaalisilla 
sisämarkkinoilla.  
• Kolmas yleistavoite on kansalaisten edun edistäminen  erityisesti varmistamalla  
kuluttajansuojan  korkea taso EU:ssa. 
Vaikutustenarvioinnissa määr itellään myös joukko erityistavo itteita ja toiminnallisia 
tavoitteita, jotka tukevat edellä mainittuja ylei stavoitteita. Toimintavaihtoehtoja arvioidaan 
sen mukaan, miten hyvin tavoitteet voidaan niiden avulla saavuttaa. 
5. TOIMINTAVAIHTOEHDOT 
Tässä vaikutustenarvioinnissa harkitaan erilaisia toimintavaihtoehtoja edellisessä jaksossa 
esitettyjen ongelmien käsittelemiseen. On huoma ttava, että rakenteellis illa toimenpiteillä 
pyritään puuttumaan korkeiden verkkovierail uhintojen taustalla oleviin syihin eli 
kannustamaan kilpailun lisäämistä. Rakenteellisiin  toimenpiteisiin voi sisältyä toimenpiteitä, 
joilla helpotetaan markkinoi lle pääsyä, tai toimenpiteitä, joilla lisätään kuluttajien 
valinnanmahdollisuuksia antamalla heille mahdollisuus ostaa verkkovierailu erillisenä palveluna. Pelkkä hintasääntely  ei paranna kilpailu a verkkovierailumarkki noilla, ja vaikka 
sillä suojellaan kuluttajia ti etyn ajanjakson ajan, sillä ei kyetä puuttumaan taustalla 
vaikuttaviin ratkaisemattomiin ongelmiin, joten se olisi todennäköisesti toistettava seuraavan 
sääntelyjakson jälkeen. Tässä vaikutustenarvioinnissa harkittavat toimintavaihtoehdot ovat seuraavat:  
1. Ei sääntelyä 
2. Nykyisen toimintamallin jatkaminen  soveltamalla hintaka ttoja sekä tukku- että 
vähittäishintoihin ja ulottamalla vähittäis hintakatto koskemaan myös datapalvelujen 
verkkovierailua (jäljempänä kohdat b ja c): 
(a) Jatkaminen täsmälleen samoin ehdoin, samoilla hintakatoilla; tätä pidetään 
perusskenaariona.  
(b) Nykyisen mallin laajentaminen käyttämällä vuosittain mukautettavia 
hintakattoja ja datapalv elujen verkkovierailujen vä hittäishintakattoja. Tähän 
vaihtoehtoon sisältyy jyrkempi va iheittaisuus kuin voimassa olevaan 
asetukseen, ja se johtaa vähittäishintoihin, jotka ovat lähellä kotimaisia hintoja. 
(c) Ole vieraassa verkossa kuin kotonasi ( Roam-Like-Home ) kiinteällä hintalisällä. 
Kyseessä on hintakaton muoto, jossa on sallittua lisätä verkkovierailun tukku- 
ja vähittäiskustannukset ka ttava säännelty hintalisä kotimaisiin hintoihin (joko 
asiakkaan kotimarkkinoilla tai vierailtavilla markkinoilla). 
3. Rakenteellinen ratkaisu  – kahden tai kolmen uude n osatekijän yhdistelmän 
käyttöönotto tukku- ja  vähittäistasolla: 
(a) Palvelujen eriyttäminen – rakenteellinen toimenpide vähittäistasolla. 
Asiakkailla olisi mahdollisuus ost aa verkkovierailupalvelut muulta 
operaattorilta kuin kotimaanpa lvelujen tarjoajalta.  
 
FI 5   FI (b) Verkon käyttöoikeuden antaminen vi rtuaalisille matkaviestinverkko-
operaattoreille (MVNO)7. Vaihtoehto liittyy rakenteelliseen toimenpiteeseen 
tukkutasolla. Se antaisi virtuaal isille operaatto reille oikeuden 
verkkovierailukäyttöön tukkuhintojen erikoistasoilla . Toimenpidettä voidaan 
käyttää yksin tai yhdessä edellä mainitun 3a-vaihtoehdon kanssa.  
(c) Edellisten a- ja b-kohtien yhdistelmä sekä hintakatot suojatoimenpiteenä 
määrätyn ajan. Palvelujen eriyttäminen yhdistettynä virtuaalioperaattoreiden 
verkon käyttöoikeuteen johtanee kilpailupaineen syntymiseen 
vähittäismarkkinoilla. 
4. Spot-markkinat  
Ulkomailta saapuvan liikenteen tukkumarkkinoi den tukkuhintoja määrittää nykyisin suuressa 
määrin liikenteen määrä, jonka toinen operaattori vastaavasti ohjaa toisen operaattorin verkkoon, ja tämä muodostaa kaupan esteen. Spot-markkinat on kaupankäyntimekanismi, 
jonka tavoitteena on poistaa este. Vaihtoehto voisi jo htaa siihen, että kaikkea 
verkkovierailuliikennettä ja ka ikkia operaattoreita koskisivat kustannuslähtöise t tukkuhinnat. 
Jyrkkä muutos verkkovierailumarkkinoiden rake nteessa ei liene eurooppalaisen toimialan 
eduksi, koska on epävarmaa, olisivatko useaa maata koskevien allianssien edulliset tarjoukset 
edelleen mahdollisia sen jälkeen, kun näiden a llianssien kaikkien kansallisten kumppanien 
olisi käytettävä spot-markkinoita. Spot-mar kkinoiden perustaminen ei toisi kilpailua 
vähittäistasolle. 
6. VAIKUTUSTENARVIOINTI 
Ensin kaikkia toimintavaihtoehtoja arvioidaan laadullisin perustein tavoitteisiin nähden. Sen 
jälkeen vaihtoehdoista laaditaan esivalintalue ttelo, johon otetuista va ihtoehdoista tehdään 
määrällinen analyysi käyttämällä taloudel lista mallia. Sen avulla arvioidaan kunkin 
vaihtoehdon vaikutuksia toimialan voittoihin, kuluttajille koituvaan lisäarvoon ja yleiseen 
hyvinvointiin. Esivalintaluetteloon otetuille vaihtoehdoille tehd ään kustannus-hyötyanalyysi.  
Laadullinen analyysi 
Vaihtoehto 1. Ei sääntelyä 
Kun asetuksen voimassaolo päättyy, kilpai lun puuttuminen tukku- ja vähittäistasolta 
merkitsee, että hinnat eivät la ske. On paljon todennäköisemp ää, että ne nousevat, koska 
operaattoreita, jotka todellisuudessa pystyvät kilpailemaan vähittäismarkkinoilla, on vähän. 
Vaihtoehto 2a. Nykyisten hintakattojen jatkaminen  
Perusskenaariossa keskitytään kohtuuttomien vähittäishintojen estämiseen, samalla kun 
varmistetaan verkkovierailuhinnoi ttelun läpinäkyvyys ja estetään jättilaskujen periminen 
datapalvelujen verkkovierailuista. Kuluttajat eivät kuitenkaan saisi alhaisista verkkovierailuhinnoista etuja, jotk a heille kuuluisivat kustannusten laskemisen takia, ja heillä 
olisi edelleen riski joutua maksamaan koht uuttomia vähittäishintoja datapalvelujen 
                                                
 
7 Ja matkaviestinverkko-operaattoreille, jotka haluavat päästä uusille markkinoille. 
 
FI 6   FI verkkovierailuista. Voimassa olevassa sääntelymall issa ei käsitellä jäsenn ellysti monia esteitä, 
joita on sekä tukku- (saapuva liikenne ja jä lleenmyynti) että vähi ttäismarkkinoilla.  
Vaihtoehto 2b. Nykyisen mallin jatkaminen  mukauttamalla hintakattoja ja ottamalla 
käyttöön datapalvelujen vähittäishintakatot 
Tämä toimintamalli johtaisi puhelujen, tekstivie stien ja datapalvelujen verkkovierailujen 
vähittäishintojen automaattiseen  laskuun asianomaisella ajanjaks olla tasolle, joka lähenisi 
kotimaisia hintatasoja. Se takaisi kuluttajansuoj an korkean tason. Toisaalta tämä toimintamalli 
ei edistä kilpailua sisämarkkinoilla eikä sillä näin ollen voida puuttua taustalla vaikuttaviin rakenteellisiin ongelmiin. Toimintamalli ei mahdollis ta kestävää pitkäaikaista ratkaisua, vaan 
se olisi todennäköisesti toistettava seuraavan sääntelykauden päättyessä.  
Vaihtoehto 2c. Ole vieraassa verkossa ku in kotonasi (Roam-Like-Home) kiinteällä 
hintalisällä 
Tämä menetelmä ei juurikaan edistä kilpailu a verkkovierailupalvelujen  tarjoamisessa, koska 
sillä ei voida puuttua taustalla vaikuttaviin rake nteellisiin ongelmiin, mutta se varmistaa, että 
kotimaisen vähittäiskilpailun edut siirtyvät auto maattisesti verkkovierailun käyttäjille. Vaikka 
vaihtoehto johtaisi joidenkin kuluttajasegm enttien osalta alhaisempiin hintoihin kuin on 
tavallista nykyisin, vaihto ehdolla on kokonaisuutena vähemmä n etuja kuin eurotariffien 
hintakatoilla (vaihtoehto 2b), kun tarkastell aan verkkovierailuhintojen lähentämistä 
kotimaisiin tasoihin kaikkien kuluttajien kannalta.  
Vaihtoehto 3a. Palvelujen eriyttäminen  
Vaihtoehdon avulla odotetaan voitavan puuttua kilp ailun puutteen ja kuluttajien rajoitettujen 
valinnanmahdollisuuksien ongelmiin. Ratkaisun toteuttaminen vie kuitenkin aikaa, minkä takia vähittäishintakattojen jatkaminen suojatoimenpiteenä voi olla tarpeen. Palvelujen eriyttäminen ei ehkä yksinään riitä luomaan edel lytyksiä uusien markki natoimijoiden pääsylle 
verkkovierailumarkkinoille. Siihen on ehkä siksi liitettävä käyttöoikeuden myöntämisvelvoitteita (kat so vaihtoehto 3b).  
Vaihtoehto 3b. Velvoite myöntää verkkoviera iluja koskeva tukkutason käyttöoikeus 
säännellyin hinnoin  
Tämä voisi vauhdittaa kilpailua ja saada aik aan yleiseurooppalaiset virtuaaliverkot, jotka 
voisivat tarjota samoja verkkovi erailutariffeja eri maiden as iakkaille. Vaih toehdolla 3b 
odotetaan olevan myönteinen vaikutus mar kkinoiden kilpailuol osuhteisiin ainakin 
tukkutasolla. Mahdollisuudet kilpailun vauhdittam iseen lisääntyvät kuitenkin merkittävästi, 
jos tähän vaihtoehtoon yhdistetään  vähittäistason rakenteelliset velvoitteet (vaihtoehto 3a).  
Vaihtoehto 3c. Palvelujen eriyttäminen / käyttöoikeuden myöntämisvelvoite / hintakatot 
suojatoimenpiteenä  
Jotta palvelujen eriyttäminen olisi täysin tehokasta, siihen pitäisi yhdistää käyttöoikeuden 
myöntämisvelvoite, joka helpottaisi uus ien tai nykyisten to imijoiden – myös 
yleiseurooppalaisten verkkovierai lupalvelujen tarjoajien – p ääsyä markkinoille. Tällainen 
yhdistelmä tehostaisi kilpailua, eikä alhaisten hintojen saaminen kulu ttajille edellyttäisi 
tiukkoja vähittäishintakattoja. Koska tämän ratkai sun toteuttaminen vie ku itenkin aikaa, olisi 
asianmukaista säilyttää vähittäishintakatot suoj atoimenpiteenä määrätyn ajan. Hintakatot on 
asetettava riittävän korkealle, jotta kilpailulle jää tilaa. Näin varmistetaan kuluttajien 
 
FI 7   FI turvaverkko, kunnes palvelujen eriytystoimenp iteet ovat täysin toiminnassa ja alkavat 
vaikuttaa. Ratkaisulla puututaan taustalla vaik uttaviin verkkovierailu ongelmiin, jolloin ne 
olisi mahdollista ratkaista kestävällä kilpailuun perustuvalla tavalla tarv itsematta pitkäaikaista 
hintasääntelyä.  
Vaihtoehto 3d. Spot-markkinat  
Vaihtoehto ei tehosta vähittäistason kilpailua,  eikä sen avulla site n voida taata, että 
verkkovierailuhinnat saataisiin samoille linj oille kotimaisten hintojen kanssa eri 
jäsenvaltioissa. Kun toimintamallin edut ova t lisäksi erittäin epävarmoja, pidetään 
epätodennäköisenä, että tavoitte ita voitaisiin tämän vaihtoehdon avulla saavuttaa tehokkaalla 
tai oikeasuhteisella tavalla.  
Määrällinen analyysi 
Edellä esitetyn analyysin perusteella ehdot etaan, että määrällinen arviointi tehdään 
vaihtoehdoille 1, 2a, 2b ja 3c. Taloudellis en vaikutuksen arvioimiseksi on kehitetty 
yksityiskohtainen taloudellinen malli. Mallin tavoitteena on määrittää eri 
sääntelyvaihtoehtojen vaikutus verkkovierailumääriin ja -tuloi hin, kuluttajien ja tuottajien 
saamaan lisäarvoon sekä yleiseen sosiaalisee n hyvinvointiin kokonaisuutena ja kunkin maan 
osalta.  
Vaihtoehtoihin 2b ja 3c kuuluu hintakattojen soveltaminen ja niiden poistaminen eri 
ajankohtina. Vertailun yksinkertaistamiseksi vaih toehtojen määrälliset va ikutukset on laskettu 
kunkin hintakaton osalta ottamatta huomioon vaih toehdossa 3c kilpailun lisääntymisestä 
aiheutuvaa hintoja laskevaa vaikutusta.  
Sääntelyn poistamisesta (vaihtoe hto 1) aiheutuva huomattava ki elteinen vaikutus on selkeästi 
havaittavissa. Se johtuu ennen kaikkea kilpailun puutte esta sekä tukku- että  vähittäistasolla. 
Vaihtoehtoihin 2b ja 3c sisältyy myönteinen toisiinsa verrattava sosiaalisen hyvinvoinnin 
lisäys. Vaihtoehdoilla on se yh teinen piirre, että kuluttaj at hyötyvät datapalvelujen 
vähittäishintakatosta ja muiden  palvelujen olemassa olevista  hintakatoista. Vaihtoehdon 3c 
odotetaan tuottavan samanlaiset tulokset kuin vaihtoehdon2b, vaikkakin ilman pitkäaikaista 
hintasääntelyä. On mainittava, että vaihtoehto 3c perustuu vähemmän tiukkaan hintakattomalliin ja jättää markkinavoimille tilaa määrittää hinnat. 
Verkkovierailupalvelujen vähäistä  joustoa koskeva yleinen havain to – vähittäisdatapalveluja 
lukuun ottamatta – merkitsee, että vaikutukset yleiseen hyvinvointiin ovat vähäiset, ja tästä 
syystä vaihtoehtojen väliset erot ovat myös pienet, koska hinnanalennuk set tarkoittavat vain, 
että kuluttajat maksavat vähemm än suunnilleen samasta kulutukses ta. Kyseessä on siis siirto 
yrityksiltä kuluttajille. Se voi kuitenkin m uuttua odotetun datamäärän kasvun takia, koska 
datapalvelujen nykyistä alhaisempien ve rkkovierailumaksujen odotetaan nostavan 
datapalvelujen verkkovierailujen kulutusta. 
Hallinnolliset kustannukset 
Vaihtoehdot 1, 2a ja 2b eivät johtaisi merkitt äviin lisäkustannuksiin, koska niihin ei joko 
kuulu sääntelyä tai tilanne jatkuu entisellä än eli säädösten noudattamisesta aiheutuvat 
kustannukset ja hallintokulut ovat samat kuin nykyi sellään. Vaihtoehdon 3c toteuttaminen vie 
aikaa, koska komission, BERECin, operaattorien ja mahdollisesti standardointielinten on 
yhteistyössä käsiteltävä useita tekniikkaan, turvallisuuteen ja reititykseen liittyviä 
 
FI 8   FI kysymyksiä. Toisaalta säädösten seurannast a ja noudattamisesta aiheutuvien kustannusten 
odotetaan laskevan sen jälkeen, kun rakennerat kaisu on valmis ja vähittäishintakatot 
poistetaan.  
7. VAIHTOEHTOJEN  VERTAILU 
Laadullisin ja määrällisin peru stein mitattuna vaihtoehdot 2b ja 3c osoittavat kumpikin 
myönteisiä vaikutuksia sosiaaliseen hyvinvoi ntiin. Vaihtoehto 2b (hintakatot) on 
kuluttajansuojan näkökulmasta niukasti parempi, koska siinä säädetään vähittäishintatason 
suorista leikkauksista eli asetuksella varmiste taan, että kaikki kulu ttajat maksavat aina 
halvempia hintoja markkinaolosuhteista riip pumatta. Toisaalta vaihtoehto 3c tarjoaa 
mahdollisuuden tehostaa verkkovierailupalvelujen kilpailua ja mahdollistaa sitä kautta 
kuluttajille alhaiset hinnat. Sa malla hintakatot säilytetään suojatoimenpiteenä määrätyn ajan, 
jotta kuluttajansuojan tietty taso  voidaan varmistaa, kunnes pa lvelujen eriyttämistoimenpide 
on ehtinyt tulla täysin toimintakykyiseksi ja al kanut vaikuttaa. Tämä vaihtoehto johtaisi 
pitemmällä aikavälillä nykyistä vakaampaan sään telyyn lisäämällä kilpailua. Vaihtoehdolla 2b 
ei oteta käyttöön kilpailua edistäviä rakenteellis ia muutoksia, joten se edellyttäisi luultavasti 
uutta hintasääntelyä vähittäi shinnoissa vuoden 2015 jälkeen. Tästä syystä ehdotetaan, että 
verkkovierailuasetusta tarkistetaan vaihtoehdon 3c mukaisesti kymmenen  vuoden ajaksi siten, 
että komissio esittää täydellisen kertomuks en sen toimivuudesta joka toinen vuosi. 
8. ARVIOINTI  JA SEURANTA 
Yksittäisten kansallisten sääntelyviranomaisten, BERECin ja komission on määrä edelleen 
seurata erittäin tarkasti laajennettua matkav iestinnän verkkovierailuas etusta. Kansallisten 
sääntelyviranomaisten tehtävänä on edelleen se urata ja valvoa asetuksen noudattamista, ja ne 
voivat puuttua asioihin omasta aloitteesta an varmistaakseen asetuksen noudattamisen 
muutosasetuksen ehtojen mukaisesti. Laajenne ttua verkkovierailuasetu sta katsotaan voitavan 
arvioida samalla toimintamallilla kuin voimassa olevaa asetusta. Komissio tarkastelee asetuksen toimintaa uud elleen ottaen huomioon BERECin lausunnon ja antaa neuvostolle ja 
parlamentille kertomuksen vuonna 2015 ja sen jälkeen säännöllisesti kahden vuoden välein siihen saakka, kun asetuksen voimassaolo päättyy vuonna 2022.