* Tir EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 16.10.1995 
KOM(95) 449 lopull. 
95/0238 (COD) 
KOMISSION TIEDONANTO 
terveystilanteen seurantaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta kansanterveyden 
toimintakehyksen yhteydessä 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä 
kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä 
(komission esittämä) 

SISÄLLYSLUETTELO 
I. JOHDANTO 4 
II. KATSAUS EUROOPAN TERVEYTTÄ KOSKEVIEN TIETOJEN JA 
INDIKAATTOREIDEN OSALTA TEHTYYN TYÖHÖN 8 
III. EUROOPAN YHTEISÖ JA TERVEYSTILANTEEN SEURANTA 10 
A. YHTEISÖN UUSI TEHTÄVÄ 10 
B. YHTEISÖN VIIMEAIKAISET ALOITTEET TERVEYTTÄ 
KOSKEVAN TIEDON OSALTA 11 
C. MUUT YHTEISÖN TOIMINTAPERIAATTEET JA TOIMINTA-
ALUEET 14 
IV. YHTEISÖN LAAJUISEN TERVEYSTILANTEEN SEURANTAJÄRJESTELMÄN 
TARKOITUS JA PERIAATTEET 19 
V. YHTEISÖN TERVEYSINDIKAAITORIT 21 
A. AVAININDIKAATTORIT 23 
B. TAUSTAINDIKAATTORIT 23 
C. LISÄINDIKAATTORIT 24 
D. TERVEYDENHUOLLON VOIMAVAROJEN YHDENMUKAISTETTU 
TILASTOINTIJÄRJESTELMÄ 24 
VI. YHTEISÖN TASOLLA TERVEYTTÄ KOSKEVIEN TIETOJEN KERÄÄMISEN 
METODIIKKA 25 
VII. YHTEISÖN TERVEYSTILANTEEN SEURANTAJÄRJESTELMÄN 
PALVELEMINEN 28 
VIII. ANALYYSIT 30 
IX. VIISIVUOTISOHJELMAAN EHDOTETUT TOIMET 32 
A. YHTEISÖN TERVEYSINDIKAATTOREIDEN LAATIMINEN 33 
B. YHTEISÖN LAAJUISEN TIEDONKERUU- JA 
TIEDONLEVITTÄMISVERKOSTON KEHITTÄMINEN 34 
C. ANALYYSIT 35 
X. KONSULTOINTI, ARVIOINTI JA KERTOMUKSET 35 
A. KONSULTOINTI- JA OSANOTTOJARJESTELMAT 35 
B. ARVIOINTIKERTOMUKSET 37 
C. YLEISET TIEDOTUSTOIMET 37 
LIITE A 38 
I. JOHDANTO 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan o kohdan ja 129 artiklan 
myötä yhteisö on ensimmäistä kertaa saanut tarkan oikeudellisen perustan 
toimiin ryhtymiseksi kansanterveyden alalla. Yhteisön tehtävä on 
myötävaikuttaa ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun turvaamiseen 
johtamalla toimia sairauksien ennaltaehkäisemiseksi erityisesti rohkaisemalla 
jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, ja tarvittaessa tukemalla niiden toimintaa 
sekä edistämällä niiden politiikan ja ohjelmien yhteensovittamista. 
Yhteisön kansanterveyden toimintakehystä koskevassa 24 päivänä marraskuuta 
1993 annetussa tiedonannossaan1 komissio määritteli yhteisön toimintakehyksen 
terveyden suojelua koskevien 3 artiklan o kohdassa ja 129 artiklassa säädettyjen 
tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteisön tehtäväksi on määritetty jäsenvaltioiden 
kansanterveystyön tukeminen, tavoitteiden ja strategioiden muotoilemisessa ja 
toteuttamisessa avustaminen sekä myötävaikuttaminen ihmisten terveyden 
korkeatasoisen suojelun tarjoamisessa koko yhteisön alueella tavoitteenaan 
parhaiden mahdollisten tähän mennessä saatujen tulosten saavuttaminen 
kaikkialla yhteisön alueella. 
Mainitun 129 artiklan mukaisen toiminnan alussa yhteisön on ryhdyttävä 
sairauksien ennaltaehkäisyyn ja terveyden suojeluun. Tällaisen toiminnan 
ennakkoehtona on tieto olemassa olevista ongelmista, niiden luonteesta ja 
laajuudesta. Sen vuoksi on tarpeen mitata terveydessä tapahtuvat muutokset 
kuten myös politiikan, ohjelmien ja toimien vaikutukset sekä jäsenvaltioiden 
että yhteisön tasolla sen varmistamiseksi, että toimien päämäärät saavutetaan ja 
että ne todella johtavat tavoiteltuihin parannuksiin. Sen vuoksi tarvitaan 
asiaankuuluvia toimenpiteitä terveystilanteen ja sen määrävien tekijöiden 
valvomiseksi sekä kapasiteettia toimien valvomiseen ja arvioimiseen. Edellä 
1 KOM (93) 559 lopullinen 
mainitussa komission tiedonannossa säädettyjen arviointiperusteiden nojalla 
terveyttä koskevat tiedot ja indikaattorit on määritelty olennaiseksi keinoksi 
sellaisen tiedon ja kapasiteetin hankkimisessa, ja siksi ne ovat yhteisön toimissa 
ensisijalla. 
Neuvosto2, Euroopan parlamentti3 ja talous- ja sosiaalikomitea4 ovat myös 
valinneet terveyttä koskevat tiedot ja indikaattorit yhteisön kansanterveystoimien 
tärkeäksi alueeksi. Näiden toimielinten pitkään antamat julkilausumat, 
yhteenvedot ja lausunnot kulminoituivat kansanterveyden toimintakehyksestä 
kesäkuussa 1994 annetun neuvoston julkilausuman hyväksymiseen. 
Julkilausumassa terveyttä koskevat tiedot ja indikaattorit määritettiin alueeksi, 
jolle on annettava etusija ja josta komissiota kehotettiin tekemään ehdotuksia5. 
Komission työ tällä alalla keskittyi yhteisön ja jäsenvaltioiden tarpeiden 
kartoittamiseen, ja sen määrittelemiseen, miten yhteisön osallistumisesta 
saataisiin suurin mahdollinen vaikutus noudattaen samalla täydellisesti 
toissijaisuusperiaatetta. Tämän tavoitteen osalta komissio on jäsenvaltioiden 
edustajien avustuksella johtanut olemassa olevien terveyttä koskevien tietojen 
ja indikaattoreiden uudelleen tarkastelua yhteisön tasolla, niiden lähteitä, 
kattavuutta ja merkitystä, ja saanut arvokkaita neuvoja ja suosituksia. 
Tässä tiedonannossa terveystilanteen seuranta kattaa seuraavat kolme osatekijää: 
- terveyttä koskevien tietojen kerääminen yhteisön tasolla ja yhteisön 
terveysindikaattorien kehittäminen. Tähän sisältyy yhteisön 
1 EYVL N:o C 174, 25.6.1993, s. 1 
3 EYVL N:o C 329, 6.12.1993, s. 375 
4 6 päivänä toukokuuta 1994, ENVI/379 
5 EYVL N:o C 165, 17.6.1994, s. 1 
tiedonkeruujärjestelmien kehittäminen, seurannat mukaan lukien, sekä yhteisön 
terveysindikaattoreille sovittujen määritelmien ja metodiikan kehittäminen. 
- terveystilanteen, sairauksien, muiden terveysongelmien ja terveyttä 
määrittävien tekijöiden kehityksen seurannasta saatujen tietojen 
analysointikapasiteetin luominen. Tähän sisältyy sairauksien ja vammojen 
ihmispopulaatioissa leviämisen sekä leviämiseen vaikuttavien tekijöiden 
analysointi. 
- terveyttä ja sitä määrittäviä tekijöitä koskevan tiedon levittäminen, jonka 
avulla yhteisö, jäsenvaltiot mukaan lukien, voi asettaa ensisijaisuuksia, 
tarkastella uudelleen toimintaperiaatteita ja toimia ja avustaa niitä päättämällä 
voimavarojen myöntämisestä. 
7. Terveystilanteen seurannan ei ole tarkoitus kattaa sairauksien seurantaa 
valvontamielessä, johon on ryhdytty tavoitteena pystyä nopeasti päättämään 
vastatoimenpiteistäja toimivaltaisten viranomaisten toteutettavista toimista, jotta 
voidaan vastata akuutteihin terveysongelmiin ja valvoa usein nopeasti kehittyviä 
tilanteita, erityisesti tartuntatautien osalta. Sairauksien seurantajärjestelmä 
saattaa kuitenkin tarjota asiaankuuluvan lisän kaiken kattavaan terveystilanteen 
seurantajärjestelmään, erityisesti tiettyjen sairauksien esiintymistiheyden ja 
levinneisyyden osalta. 
8. Terveystilanteen seuranta yhteisön tasolla kattaisi kansanterveyden alueita, joilla 
komissio on jo ehdottanut useita syöpää6, terveysvalistusta, tiedotusta, opetusta 
ja koulutusta7, huumeriippuvuutta8 ja AIDSia sekä eräitä muita tartuntatauteja9 
6 EYVL N:o C 139, 21.5.1994, s. 12 
7 EYVL N:o C 252, 9.9.1994, s. 3 
8 EYVL N:0 C 257, 14.9.1994, s. 4 
6 
koskevia toimintaohjelmia, ja käyttäisi näiden ohjelmien mukaisesti asiaa 
koskevista toimista saatuja tuloksia. Lisäksi yhteisön terveystilanteen seurannan 
pitäisi olla myös avuksi arvioitaessa yhteisön ohjelmien ja yhteisön muiden 
toimintaperiaatteiden vai kutusta terveyteen. Tämän seurannan tulisi tarjota myös 
keinot vertailla jäsenvaltioita toisiinsa ja Euroopan yhteisöä muihin osiin 
maailmaa. 
9. Käytettävissä olevien terveysindikaattoreiden merkittävyydestä ja laadusta 
riippuu muun muassa se, voidaanko yhteisön ja kansallisella tasolla toteutettujen 
toimien vaikutusta kunnolla valvoa ja arvioida. Sen vuoksi tässä asiakirjassa 
ehdotetun toimintaohjelman tavoitteena on kehittää korkeatasoinen, 
toimintaperiaatekeskeinen terveystilanteen seurantajärjestelmä yhteisön ja 
jäsenvaltioiden tukemiseksi terveyttä koskevassa poliittisessa päätöksenteossa 
ja arvioinnissa. Lähtökohtana tällaiselle järjestelmälle ovat tietenkin jo 
jäsenvaltioilla olevat sekä niiden kansainvälisille järjestöille, erityisesti 
maailman terveysjärjestölle (WHO) ja taloudellisen yhteistyön ja kehittämisen 
järjestölle (OECD), luovuttamat tiedot. Tähän perustuen on valittava 
huolellisesti sovitut kohdealueet sekä tietojen keräämistä ja niiden 
jäsenvaltioiden ja yhteisön käyttöön saattamista varten kehitetyn järjestelmän 
kattavat indikaattorit, joita on tarvittaessa täydennettävä uusilla. 
10. Jotta voitaisiin vastata odotuksiin tällä alueella ja saavuttaa suurin mahdollinen 
lisäarvo, yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmä ei saisi koostua yksistään 
huolellisesti valituista yhteisön terveyttä koskevista tiedosta ja indikaattoreista, 
vaan myös verkostosta yhteisön tietojen keräämistä ja levittämistä varten, jossa 
käytetään pääasiassa telematiikan tarjoamia mahdollisuuksia. Lisäksi sellaisen 
järjestelmän olennaisena osana on kapasiteetti, jolla edistetään terveystilanteen 
ja terveyteen liittyvän tiedon analysointia, jotta voidaan vastata tietopyyntöihin 
ja testata oletuksia sekä levittää tarvittaessa näiden analyysien tuloksia. Tärkein 
9 EYVL N:o C 333, 29.11.1-994 ja KOM(94), s. 413 
7 
näkökohta kaikessa asiaa koskevassa työssä on tietosuojaa koskevan 
lainsäädännön vaatimusten noudattaminen ja asiaankuuluvien 
luottamuksellisuus- ja suojausjärjestelyjen toteuttaminen. 
II. KATSAUS EUROOPAN TERVEYTTÄ KOSKEVIEN TIETOJEN JA 
INDIKAATTOREIDEN OSALTA TEHTYYN TYÖHÖN 
11. Väestön terveydentilaa kuvaavien objektiivisten mittausmenetelmien etsimisellä 
on pitkät perinteet kansanterveyden alalla, ja sen juuret voidaan löytää 1600-
luvun jälkipuolella perustetusta väestötieteestä. Yli sadan vuoden ajan 
lapsikuolleisuus ja vastasyntyneiden todennäköinen elinikä on laajalti 
hyväksytty väestön terveydentilan tason päteviksi mittareiksi. Laajemman 
terveysindikaattorijoukon käyttöönotto kuvan täydentämiseksi, yhdistettynä 
epidemiologiseen tutkimukseen, on vasta viime aikojen kehittelyn tulosta. 
12. Tämän kehityksen on saanut aikaan muun muassa lisääntyvä tietoisuus 
terveyssektorilla siitä, että seurauksena aiemmin merkittävien terveydellisten 
vitsausten - erityisesti tartuntatautien määrän - nopeasta vähenemisestä tällaisia 
kuolleisuuteen perustuvia mittareita ei enää voida pitää riittävinä, sekä 
kvantitatiivisten mittausmenetelmien kehitys ja laaja-alainen soveltaminen 
yhteiskuntatieteissä ja kansanterveyden alalla. 
13. Indikaattorien kasvavaa käyttöä sosiaalipolitiikan ja ohjelmien muotoilussa, 
toteuttamisessa ja arvioinnissa on edistänyt Yhdistyneiden kansakuntien työ, 
erityisesti sen ponnistelut 50-luvulta lähtien elintasoindeksin kehittämiseksi ja 
sosiaalisen tilastojärjestelmän muotoilemiseksi. OECD.n sosiaalisten 
indikaattoreiden ohjelmalla on myös ollut merkittävä vaikutus indikaattoreiden 
luomiseen OECD-maissa. 
14 Terveysindikaattoreiden osalta, jotka tavallisesti ovat olennainen osa sosiaalisia 
indikaattoreita, Kansainliitto jo 30-luvulla julkaisi kattavan "terveysindeksien" 
katsauksen. Toisen maailmansodan jälkeen tehtiin monia terveysindikaattoreihin 
liittyviä aloitteita, erityisesti Yhdysvalloissa. 
15. Kansainvälisesti WHO on jo 80-luvun alusta edistänyt terveysindikaattoreiden 
systemaattista käyttöä ja toimintaperiaatekeskeistä terveyttä koskevaa tietoa. Sen 
Terveyttä kaikille -strategiassa merkittävässä asemassa ovat alueellisten, 
kansallisten ja maailmanlaajuisten terveyttä koskevien strategioiden valvonta ja 
arviointi. Yleisten terveysindikaattoreiden vähimmäisluettelo on myöhemmin 
otettu käyttöön. Vuonna 1984 WHO.n Euroopan aluetoimisto lisäsi tähän 
luetteloon alueelliset indikaattorit, jotka oli räätälöity Euroopan erityisiä tarpeita 
ja ensisijaisuuksia varten. Maita on kehotettu käyttämään täydentäviä kansallisia 
terveysindikaattoreita omien tarpeidensa ja mahdollisuuksiensa10 seuraamiseksi. 
Näiden terveysindikaattoreiden perusteella WHO suorittaa säännöllisesti 
valvontatoimia kartoittaakseen edistystä Terveyttä kaikille -strategian 
päämäärien osalta ja arvioidakseen sen ensisijaisuuksia. 
16. OECD on tehnyt myös arvokasta terveysindikaattoreihin liittyvää työtä, 
erityisesti terveydenhuollon tarjoamista koskevien indikaattorien osalta. Tämä 
työ täydentää jossain määrin WHO.n työtä. Lopuksi, joukko erikoistuneita 
eurooppalaisia laitoksia ja verkostoja, kuten kansainvälinen syöväntutkimuslaitos 
(International Agency of Research on Cancer - IARC) Lyonissa ja Euroopan 
AIDS-tilanteen seurantakeskus (European Centre for the Epidemiological 
Monitoring of AIDS) Pariisissa, ovat myötävaikuttaneet arvokkaan terveyttä 
koskevan tiedon tuottamisessa Euroopan tasolla yhteisön tuella, erityisesti 
tärkeiden kansanterveysohjelmien ja -toimien suhteen. 
17. Kolmannen TTK-puiteohjelman mukaisesti tehdyssä ensimmäisessä 
biolääketiedettä ja terveyttä koskevassa tutkimusohjelmassa (1990 - 1994) 
10 HANSLUWKA, HE., "Measuring health of populations - Indicators and 
Indications", Social Sciences and Medicine, 1985, Vol. 20, N:o 12, s. 1207-1224 
terveysjärjestelmiä koskeva tutkimus mahdollisti erityisten sairauksiin liittyvien 
tietokantojen ja hyödyllisten eurooppalaisten verkkojen perustamisen terveyttä 
koskevan tiedon vaihtamiseksi. 
18. Euroopan yhteisöjen tilastokeskus (Eurostat) on myös kerännyt terveyttä 
koskevaa ja terveyskysymyksiin liittyvää tilastotietoa usean vuoden ajan. Joukko 
terveysindikaattoreita on erityisesti valittu osaksi sosiaalisten indikaattorien ja 
tilastojen yleistä kehystä. 
19. Terveyttä koskevasta tiedosta ja indikaattoreista on jo kerätty merkittävää 
kansainvälistä kokemusta. Yhteisöllä on ollut osuutensa tässä prosessissa, mutta 
osallistuminen on porrastettava, jos terveyden korkeatasoiseen suojeluun 
halutaan asiaankuuluvasti myötävaikuttaa. 
III. EUROOPAN YHTEISÖ JA TERVEYSTILANTEEN SEURANTA 
A. YHTEISÖN UUSI TEHTÄVÄ 
20. Jäsenvaltioista on tulossa monilla aloilla yhä enemmän toisistaan riippuvaisia. 
Taloudellisen yhdentymisen alalla se tapahtuu nopeasti, mutta myös muilla 
aloilla, kuten vapaan liikkumisen, ympäristön, ammattikoulutuksen ja 
tutkimuksen sekä sosiaalisten palvelujen, erityisesti terveyden ja 
työturvallisuuden alalla, olemassa oleviin ongelmiin etsitään ja käytetään yhä 
enemmän yhteisiä lähestymistapoja. Yhteisön vaikutus tässä suhteessa on 
ratkaiseva. 
21. Terveys ei muodosta poikkeusta tässä. Sen lisäksi, että terveysongelmat eivät 
tunne rajoja, ne näyttävät kasvavan samalla tavalla kaikissa maissa. Lisäksi 
eurooppalainen yhteistyö terveyden alalla on ottanut pitkiä edistysaskelia, ja 
yrityksiä yhteisten ratkaisujen löytämiseksi ja asiantuntemuksen vaihdon ja 
kokemusten jakamisen porrastamiseksi tehdään yhä enemmän. Tällaisen 
10 
kansainvälistymisen tuloksena kiinnostus muiden maiden ongelmiin ja 
toiminataperiaatteisiin on kasvanut, ja kansainvälisistä vertailuista on tulossa 
kansallisen ja yhteisön terveyspolitiikan merkittävä väline. Euroopan yhteisön 
jäsenvaltiot ovat viimeisen vuosikymmenen aikana jatkuvasti lisänneet 
yhteistyötään kansanterveyden alalla kattaakseen laajan joukon aloja, ja yhteisö 
on ollut tässä prosessissa yhä tärkeämmässä asemassa, erityisesti Euroopan 
unionin perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen. 
22. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 artiklan täytäntöönpanevien 
yhteisön toimien tavoitteena on oltava ihmisten terveyden korkeatasoiseen 
suojeluun myötävaikuttaminen, sairauksien ennaltaehkäisyyn keskittyminen, 
jäsenvaltioiden toimintaperiaatteiden ja ohjelmien yhteensovittamisen 
edistäminen sekä yhteistyön edistäminen kolmansien maiden ja kansanterveyden 
alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tällaisten toimien 
kehittäminen yhteisön osuuden kasvattamiseksi mahdollisimman suureksi ja 
näiden toimien arviointi sen määrittelemiseksi, ovatko ne saavuttaneet 
päämääränsä, edellyttää kvantitatiivisten mittarien ja sellaisen järjestelmän 
olemassa oloa, jonka avulla voidaan mitata terveystilanteen ja terveyttä 
määrittävien tekijöiden muutokset ja vaikutus terveyttä koskeviin 
toimintaperiaatteisiin, ohjelmiin ja toimiin sekä jäsenvaltioiden että yhteisön 
tasolla. 
B. YHTEISÖN VIIMEAIKAISET ALOITTEET TERVEYTTÄ 
KOSKEVAN TIEDON OSALTA 
23. Lukuisissa asiakirjoissa, erityisesti Maastrichtin kokouksen jälkeisessä 
kansanterveyspolitiikkaa käsittelevässä kertomuksessa11, Euroopan parlamentti 
on painottanut riittävän ja asiaankuuluvan tiedon merkitystä perustana yhteisön 
toimien kehitykselle kansanterveyden alalla. 
ii EYVL N:o C 329, 6.12.1993, s. 375 
11 
24. Kertomuksen yhteydessä hyväksytyssä päätöslauselmassa Euroopan parlamentti 
kehotti komissiota perustamaan Euroopan epidemiologian tutkimusyksikön 
keräämään ja tutkimaan jäsenmaiden terveyttä koskevia tietoja sekä arvioimaan 
kansanterveyttä koskevien toimintaperiaatteiden vaikutuksia sekä muun 
politiikan vaikutusta terveyteen. Lisäksi se pyysi komissiota keräämään, 
analysoimaan ja jakamaan jäsenvaltioiden tietoja merkittävistä sairauksista sekä 
työskentelemään näiden asioiden parissa kansallisten ja kansainvälisten 
toimijoiden kanssa. 
25. Komissio esitti kansanterveyden toimintakehystä koskevassa 24 päivänä 
marraskuuta 1993 annetussa tiedonannossaan yhteistyön lisäämistä 
vertailukelpoisten terveyttä koskevien tietojen standardoinnissa ja keräämisessä, 
sekä valvonta-ja seurantajärjestelmien edistämistä edellytyksenä jäsenvaltioiden 
politiikkaa ja ohjelmia tukevan ja arvoa lisäävän kehyksen perustamiseksi 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. 
26. Neuvosto painotti yhteisön kansanterveyden toimintakehystä koskevassa 2 
päivänä kesäkuuta 1994 annetussa päätöslauselmassaan yhteisön terveyttä 
koskevien tietojen kehityksen merkitystä ja esitti, että käytettyjen tietojen ja 
indikaattoreiden pitäisi sisältää mittareita, jotka liittyvät väestön elämänlaatuun, 
terveystarpeiden tarkkaan arviointiin, arviointeihin sairauksien ennaltaehkäisyllä 
vältettävistä kuolemista, terveyden sosiaalis-taloudellisiin tekijöihin eri 
väestöryhmissä ja, tarvittaessa ja jos jäsenvaltio katsoo sen tarpeelliseksi, 
terveysneuvontaan, hoitokäytäntöihin ja uudistusten vaikutukseen. 
27. Joulukuussa 1993 korkean tason terveyskomiteassa (High-Level Committee on 
Health), joka neuvoo yhteisöä terveyskysymyksissä ja joka koostuu 
jäsenvaltioiden terveysministeriöiden vanhemmista edustajista, perustettiin 
terveyttä koskevien tietojen ja indikaattorien parissa työskentelevä työryhmä 
avustamaan yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän kehittämisessä. 
Työryhmälle kuuluivat seuraavat tehtävät: 
12 
- arvioida yhteisön alueella käytössä olevan terveyttä koskevan tiedon validius 
ja vertailukelpoisuus. 
- arvioida yhdenmukaisen perustiedon soveltuvuus terveystilanteen seurantaan 
sekä ennaltaehkäisevien toimintaperiaatteiden vaikutuksen muotoilemiseen ja 
mittaamiseen. 
- tutkia olemassa olevien terveyttä koskevien tietojen muuttamista tehokkaiksi 
terveysindikaattoreiksi erityisiä mittauksia varten. 
- määrittää mahdolliset yhteistyön jatkumiseen liittyvät toimet 
tällä alalla yhteisön tasolla. 
28. Euroopan tasolla käytössä olevien Eurostatin, WHO:n ja OECD.n keräämien 
terveysindikaattoreiden määritelmien ja lähteiden kattavan uudelleen tarkastelun 
sisältävän työryhmän kertomuksen perusteella korkean tason terveyskomitea 
hyväksyi joukon suunnitelmia, joiden tärkeimmät osatekijät ovat seuraavat: 
- yhteisön avainindikaattori- ja taustaindikaattoriryhmät ovat tarpeellisia 
välineitä yhteisön tasolla ja kansallisen terveyspolitiikan kannalta; 
- vertailukelpoisuuden ja validiuden osalta käytettävissä oleva terveyttä koskeva 
tieto on hyvin kirjavaa; 
- kun tarpeelliset voimavarat saadaan käyttöön, terveydentilan ja 
kansanterveyden toimintaperiaatteiden vaikutuksen mittaamiseen käytettävän 
yhteisön yhdenmukaisen perustiedon laatimisessa voidaan saavuttaa merkittävää 
kehitystä 5-10 vuoden kuluessa; 
- eräillä aloilla käytettävissä oleva tieto voidaan muuttaa käyttökelpoisiksi 
erityisindikaattoreiksi. Muilla aloilla tietoa ei kuitenkaan ole tai sitä ei ole 
13 
riittävästi laadultaan hyväksyttävien erityisten terveysindikaattorien luomiseksi. 
29. Työryhmän kertomusta ja korkean tason terveyskomitean suosituksia on 
käytetty laajalti tämän tiedonannon ja komission terveystilanteen seurantaa 
koskevien ehdotusten valmistelussa. 
C. MUUT YHTEISÖN TOIMINTAPERIAATTEET JA TOIMINTA-
ALUEET 
30. Yhteisön muita aloja kuin kansanterveyttä koskevilla toimintaperiaatteilla ja 
toimilla on usein suoria tai epäsuoria vaikutuksia terveyteen. Kertomuksessaan 
terveyden suojeluun liittyvien vaatimusten yhdentymisestä yhteisön 
toimintaperiaatteissa12 yhteisö esitti yleiskatsauksen terveyteen vaikuttaviin 
ohjelmiin, toimiin ja välineisiin. 
31. Sosiaalipolitiikassa terveyttä koskeva tieto liittyy pääasiassa jäsenvaltioiden 
sosiaaliturvapolitiikan seuraamista koskeviin, erityisesti sairastumisriskiin 
liittyviin kysymyksiin. Sosiaalipolitiikan lähentymistä koskevassa 
suosituksessaan13, jonka tavoitteena on viitoittaa jäsenvaltioiden politiikkaa, 
neuvosto asetti muun muassa seuraavat tavoitteet: 
- varmistaa, että jäsenmaissa laillisesti asuvat henkilöt pääsevät osallisiksi 
tarpeellisesta terveydenhuollosta sekä sairauksien ennaltaehkäisyyn tarkoitetuista 
toimenpiteistä; 
- ylläpitää ja tarvittaessa kehittää terveydenhuoltojärjestelmää, joka soveltuu 
väestön muuttuviin tarpeisiin. 
,2KOM(95) 196, 29.5.1995 
13 Neuvoston suositus 92/442/ETY, EYVL N:o L 245, 26.8.1992, s. 49 
14 
32. Komissio seuraa läheisesti kehitystä tällä alalla sekä analysoi ja tekee 
kertomuksia sosiaalipolitiikan yhdentymisestä tai eriytymisestä. 
Terveydenhuoltojärjestelmien osalta kustannusten kohtuullisina pitämiseksi ja 
suorituskyvyn arvioimiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden valvonta 
edellyttää myös, että arvioidaan seurauksia, joita niillä mahdollisesti on 
tarjottujen palvelujen laatuun ja tasapuoliseen palveluiden saantiin. 
33. Terveyden ja työturvallisuuden alalla on tehty jatkuvasti työtä yhteisön tasolla 
yhdenmukaistetun tiedon saamiseksi ammattisairauksista (EODS) ja 
työtapaturmista (ESAW). Seurattuun prosessiin kuului samanlaisten 
arviointiperusteiden ja metodologian kehittäminen tilastotietojen tallentamiseksi 
kaikissa jäsenvaltioissa. Kun ne toteutetaan, niiden odotetaan tuottavan 
tarkemman kuvan ammattisairauksien ja työtapaturmien laajuudesta. 
34. Tilastotietojen puiteohjelmasta vuosiksi 1993-1997 tehdyn neuvoston päätöksen 
93/464/ETY14 mukaisesti Eurostat tuottaa tilastotietoja esimerkiksi terveyden ja 
turvallisuuden, työllisyyden, elinolosuhteiden ja sosiaalisen suojelun aloilta 
sosiaalipolitiikkaa, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä 
kuluttajansuojaa koskevien alakohtaisten ohjelmien mukaisina ensisijaisina 
toimina. Yhteisön tilastoja sellaisilta aloilta kuin ympäristö, teollisuus, 
kansantalouden tilinpito ja liikenne kerätään myös tilastotietojen puiteohjelman 
mukaisesti. Lisäksi Eurostat kerää tietoja tietyistä muista kansanterveyden 
kannalta tärkeistä sosiaalisista indikaattoreista. Vuonna 1994 aloitettiin yhteisön 
kotitaloustutkimus (Community Household Panel Survey - ECHP), joka käsitti 
muun muassa väestönkehityksen, tulotason, työelämään osallistumisen, 
koulutuksen, asumisen sekä tiettyjä terveyteen liittyviä tekijöitä. 
35. Euroopan kattavien verkkojen osalta komission ehdotus neuvoston päätökseksi 
telematiikkaan perustuvan hallintojen välisen terveystietojen vaihdon 
14 EYVL N:o L 219, 28.8.1993, s. 1 
15 
tukemisesta yhteisössä (IDA)15 ennakoi kolmea hanketta terveyden alalla, 
nimittäin CARE (kaksi hanketta: nopea hälytysjärjestelmä ja lääkes eu ranta) ja 
REITOX (huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen 
tietoverkko, jolla on yhteys Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön 
seurantakeskukseen). Kaksi IDA:n sisältämää CARE-hanketta ovat sivutuotteita 
aiemmasta European Nervous System (ENS-CARE)-hankkeen parissa tehdystä 
työstä. Nykyisten IDA-suunnitelmien mukaisesti CARE-nopeaan 
hälytysjärjestelmään (CARE-EWS) liittyvässä työssäja lääkeseurantaverkostoon 
liittyvässä työssä, jossa Euroopan lääkearviointivirasto on mukana, keskitytään 
kahden seuraavan vuoden aikana kansallisten hallintojen välisten 
pilottijärjestelmien edelleen kehittämiseen ja käyttövaiheeseen siirtymiseen, jos 
IDA:n kaavailtua yleistä järjestelmärakennetta noudatetaan tiukasti. 
36. Tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla tutkimusta ja teknistä kehitystä 
koskevan kolmannen puiteohjelman mukaisiin toimiin sisältyi hoidon laatuun 
ja kuolemien välttämiseen (ennaltaehkäisyn avulla vältettävät kuolemat) liittyvä 
tutkimus, Euroopan aivohalvaustietokanta (EUROSTROKE), terveysodotuksiin 
liittyvien laskelmien yhdenmukaistaminen Euroopassa, terveyttä määrittäviin 
tekijöihin liittyvän tiedon vertailu ja yhdenmukaistaminen 
perusterveydenhuoltoa koskevaa tutkimusta varten Euroopan yhteisön 
jäsenvaltioissa sekä Euroopan terveystilanteen tietokeskuksen (European 
Clearing House on Health Outcomes) perustaminen. Tulotasoon perustuvan 
tasavertaisen hoitoon pääsyn osalta on tehty tutkimusta vertailemalla 
terveydenhoidon kulutustaj a sairastuvuutta tietyissä henkilöryhmissä (COMAC-
hanke). Tutkimuksen kehittämisessä tulevaisuudessa olisi etua yhteisön tasolla 
olemassa olevista tulojen ja sairastuvuuden välistä suhdetta koskevista 
indikaattoreista. Neljännen TTK-puiteohjelman biolääketiedettä ja terveyttä 
15 EYVLN:o C 105, 16.4.1993 
koskevan tutkimusohjelman (BIOMED 2) 6 alueen16 mukaisesti tutkimus 
painottuu aluksi metodologiaan, joka liittyy terveyttä koskeviin tietoihin 
muutoksista väestön määrässä, ennaltaehkäisevien strategioiden tehokkuuden 
arviointimenetelmiin sekä taloudellis-sosiaalisen vaikutuksen arviointiin ja 
terveyspolitiikassa tehtyjen aloitteiden suorituskyvyn mittaamiseen, mukaan 
lukien terveyttä koskevan tietojärjestelmän kehittämisen. Lopuksi, tutkimusta 
ja teknistä kellitystä koskevan neljännen puiteohjelman mukaisesti telematiikassa 
(ENS-CARE) terveysalalla aiemmin aloitettuja toimia, joihin kuului 
elektroniseen terveyttä koskevan tiedon vaihtoon liittyviä tartuntatauteja, 
tilastoja, myrkkyjen valvontaa ja lääkeseurantaa koskevia mallihankkeita, 
jatketaan tietyillä valituilla alueilla. 
37. Ympäristöllä on tärkeä merkitys kansalaisten terveyden kannalta. Asiaankuuluva 
ja ajanmukainen tieto ympäristön tilasta sekä päästöistä ja jätteiden 
huolehtimisesta kentällä on välttämätöntä. Tarvitaan erityisesti tietoa 
epäpuhtauksien keskittymisestä ympäristössä, jotta voidaan arvioida sellaisten 
epäpuhtauksien vaikutusta kansanterveyteen. Esimerkit tällaisesta tiedosta 
sisältävät tietoa ilman laadusta kaupunki- ja maaseutualueilla ja vaarallisten 
aineiden pitoisuuksista maaperässä ja pohjavedessä, erityisesti torjunta-aineiden 
käytöstä. Lisäksi tarvitaan tietoa epäpuhtausyhdisteiden vaikutuksista ihmiseen 
ja tällaisiin yhdisteisiin johtavista reiteistä, jos asiaan halutaan perusteellisesti 
puuttua. Euroopan ympäristökeskuksella on viisivuotisessa työohjelmassaan 
"uhkat ihmisten terveydelle" -hanke, joka käsittää nykyisen tilanteen 
analysoinnin ja tieto/tietopankkiyhteyden WHO:hon. 
38. Kuljetusalalla tiedon tarve liittyy ensimmäiseksi ongelmaan saada 
joukkoliikenne kaikkien käyttöön, mikä puolestaan vaatii tietoa eri tyyppisen 
vajaakuntoisuuden rakenteista ja maantieteellisestä levinneisyydestä, 
16 Joulukuun 15 päivänä vuonna 1994 tehty neuvoston päätös 94/913/ETY, EYVL N:o 
L 361, 31.12. 1994, s. 40 
17 
liikuntaesteisyyttä aiheuttavista sairauksista ja ikään liittyvistä terveystekijöistä, ja 
toiseksi liikenneonnettomuuksiin, joista neuvosto päätti perustaa yhteisön 
tietokannan17. Tämän tietokannan kehittäminen toimii perustana tämän alan 
tiedottamisen parantamiselle yhteisön tasolla. 
39. Kuluttajansuojan osalta tiedon keräämisen järjestämiseen ja yhteensovittamiseen 
liittyvää työtä kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista onnettomuuksista seurataan 
EHLASS -ohjelman mukaisesti18. 
40. Komissio on myös myöntänyt, että tietyntasoiset tietosuojaa koskevat säännöt ovat 
välttämätön edellytys tietojen vapaalle vaihdolle. Se ehdotti vuonna 1990 
henkilökohtaisten tietojen käsittelyyn liittyvää yksilöiden suojaa koskevaa 
puitedirektiiviä tarkoituksena varmistaa tällaisen tiedon vapaa liikkuvuus. Tämä 
direktiivi, joka sisältää erityisiä säännöksiä terveyttä koskevasta tiedosta, on 
hyväksytty neuvostossa ja parlamentissa 24.7.95. Komissio on myös sitoutunut 
soveltamaan tämän direktiivin periaatteita omaan tietojenkäsittelyynsä. 
41. Yhteisön maatalouspolitiikan osalta on kehitetty kolme tietojärjestelmää (ADNS, 
ANIMO ja SHIFT), joissa käytetään telematiikkaa keskeisenä välineenä yhteisön 
eläinlääkinnän valvontastrategiassa. 
42. Lopuksi huumeiden osalta Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön 
seurantakeskuksen (EMCDDA) päätehtävänä on hankkia "yleistä tietoa ~ 
huumausaineista ja niiden väärinkäytöstä". Tähän sisältyy "puolueettoman, 
luotettavan ja vertailukelpoisen huumausaineita, huumausaineiden väärinkäyttöä 
ja niiden seurauksia koskevan Euroopan tasolla olevan tiedon" toimittaminen 
yhteisölle ja sen jäsenvaltioille. Lisäksi huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä 
koskevan eurooppalaisen tietoverkon (REITOX) kautta kerätään tietoa, jota 
17 EYVL N:o L 329, 30.12.1993, s. 63 
18 EYVL N:o L 331, 21.12.1994 
18 
käytetään muun muassa huumausaineongelmaa koskevan vuosittaisen 
kertomuksen laatimisessa. 
IV. YHTEISÖN LAAJUISEN TERVEYSTILANTEEN 
SEURANTAJÄRJESTELMÄN TARKOITUS JA PERIAATTEET 
43. Terveyttä koskeva tieto on esitetty 129 artiklassa erityiseksi toiminta-alueeksi; 
lisäksi, kuten edellä selitettiin, se on tunnustettu terveyttä koskevien tietojen ja 
indikaattoreiden muodossa yhteisön poliittisen päätöksentekoprosessin 
olennaiseksi välineeksi ja olennaiseksi osaksi terveystilanteen 
seurantajärjestelmää, jonka edellytetään palvelevan seuraavia tarkoituksia: 
- seurata terveyttä ja terveyttä määrittäviä tekijöitä kaikkialla yhteisön alueella 
sekä mahdollistaa vertailut kolmansien maiden kanssa; 
- helpottaa yhteisön ohjelmien ja toimien suunnittelua, valvontaa, 
täytäntöönpanoa ja arviointia; 
- tarjota jäsenvaltioille korkealaatuisia, vertailukelpoisia terveysindikaattoreita 
ja tietoa, jotka tukevat ja lisäävät niiden kansallisten terveystilanteen 
seurantajärjestelmien arvoa ja myötävaikuttavat kansallisen terveyspolitiikan 
kehittymiseen. 
44. Terveystilanteen seurantajärjestelmän olisi perustuttava seuraaville periaatteille: 
- järjestelmän olisi perustuttava valmiiksi saatavilla oleviin eurooppalaisiin 
tietoihin ja indikaattoreihin, kuten ne joita jäsenvaltioilla, kansainvälisillä 
järjestöillä, erityisesti WHOlla, OECD:llä, EMCDDA:lla ja Euroopan 
ympäristökeskuksella, eurooppalaisilla verkostoilla ja komissiolla on hallussaan. 
Ensimmäisessä vaiheessa tätä tietoa käytetään terveystilanteen seurantaan ja 
politiikan arviointitarkoituksiin, ja sen olisi toimittava myös perustana 
väistämättömien puutteiden ja niiden voittamiseen tarvittavien keinojen 
tunnistamisessa sekä tarpeellisiksi katsottujen uusien tietojen ja indikaattorien 
kehittämisessä. 
- kaikkea ylimääräistä työtä olisi vältettävä. Sen työn, jota kansainväliset 
järjestöt, eurooppalaiset verkostot ja komissio ovat jo tehneet, olisi oltava 
keskenään täydentävää ja yhdenmukaista. Toisaalta jo olemassa olevaa yhteisön 
kannalta tärkeää työtä, jota jäsenvaltiot ja asiaankuuluvat kansainväliset järjestöt 
ovat tehneet, olisi lujitettava ja asteittain yhdenmukaistettava ja minimoitava 
näin ollen vaara turhista päällekkäisyyksistä ja vähäisiin voimavaroihin 
kohdistetut keskenään kilpailevat vaatimukset. Toisaalta taas terveystilanteen 
seurantajärjestelmän olisi ensisijaisesti katettava yhteisön ohjelmien ja 
toimintaperiaatteiden kannalta tärkeitä alueita, jotka ei ole vielä kehitetty 
loppuun tai joiden kehittäminen on ollut vajavaista. 
- järjestelmä ei saisi asettaa tarpeettoman raskaita vaatimuksia jäsenvaltioille, 
jotka jo toimittavat terveyttä koskevia tietoja lukuisille kansainvälisille 
järjestöille, verkostoille ja komissiolle. Yhteisön terveystilanteen 
seurantajärjestelmän tarpeisiin vastaaminen ei sen vuoksi saisi merkitä sen 
jäsenvaltioiden työmäärän kaksinkertaistumista, jota ne tekevät olemassa olevien 
kansainvälisten järjestelyjen mukaisesti. 
- käytössä olevat vaihtoehdot ja mahdollisuudet järjestelmän eri osien 
kehittämiseksi joko terveysindikaattoreiden valinnan, kattavuuden laajuuden ja 
laadun, käytettyjen toimenpiteiden sekä tavanomaisesti tai tilapäisesti 
suoritettavien analyysien osalta olisi arvioita huolellisesti kustannusten ja 
hyötyjen osalta. 
- järjestelmä olisi suunniteltava mahdollisimman joustavaksi, jotta se pystyisi 
yhdistämään olemassa olevat tärkeät osatekijät ja mukautumaan muutoksiin 
kattavuudessa sekä toiminnan ensisijaisuuksia koskeviin muutoksiin samalla 
20 
säilyttäen sille tunnusmerkillisen vertailukelpoisuuden ja asteittaisen 
yhdenmukaistamisen. Edelleen on myös tärkeää, että terveyttä koskevien 
tietojen ja indikaattoreiden keruu- ja levittämisjärjestelmät ovat vastaavalla 
tavalla joustavia eivätkä aseta tarpeettomia hallinnollisia vaatimuksia. 
45. Yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän luomisessa on tärkeää varmistaa, 
että kerättävä ja levitettävä tieto eritellään läheisessä yhteistyössä mahdollisten 
käyttäjien ja tuottajien kanssa jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla ja että 
tietosuojaan liittyviä vaatimuksia kokonaisuudessaan noudatetaan. 
V. YHTEISÖN TERVEYSINDIKAATTORIT 
46. Esitettyjen ja suunniteltujen kansanterveyden ohjelmien ja toimien tarpeiden, 
muiden komission toimintaperiaatteiden asettamien vaatimusten, jäsenvaltioiden 
tarpeiden sekä odotetun terveydentilan ja terveyttä määrittävien tekijöiden 
kehityksen pohjalta komissio on valinnut joukon alueita, joilla on luotava 
indikaattorit osaksi yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmää. Nämä alueet 
on lueteltu liitteessä A. On tärkeää huomata, että näiltä alueita on jo kerätty 
tietoja, mutta tärkeiden terveysindikaattorien luomiseksi niitä on arvioitava 
huolellisesti. 
47. Yhteisön terveysindikaattorit koostuvat kahdesta indikaattorityypistä: 
avainindikaattorit ja taustaindikaattorit. Avainindikaattoreina pidetään niitä, 
jotka ovat keskeisiä yhteisön kansan terveysohjelman toimien kannalta ja jotka 
mittaavat terveydentilaa sekä sitä määrittäviä tekijöitä, esimerkiksi alkoholin ja 
tupakan käyttöä. Taustaindikaattorit liittyvät kansanterveyteen välillisesti, mutta 
ne ovat kuitenkin tärkeitä terveyspolitiikan kannalta. Niihin sisältyvät 
indikaattorit, jotka koskevat muita yhteisön toimintaperiaatteita. Ne sisältävät 
myös indikaattoreita, joille jäsenvaltioilla saattaa olla erityistä käyttöä, mutta 
jotka eivät ole keskeisiä yhteisön toimintaperiaatteille. 
21 
48. Yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmässä käytettävät sekä avain- että 
taustaindikaattorit valitaan kansainvälisellä tasolla olemassa olevista 
indikaattoreista, jotka korkean tason terveyskomitea on jo tarkastanut, sekä 
kansallisella tasolla olemassa olevista indikaattoreista, joiden arvioidaan 
kuitenkin olevan sopivia yhteisön käyttöön; lisäksi tarvittaessa luodaan uusia 
indikaattoreita. Tämä prosessi viedään läpi läheisesti yhteensovittaen 
jäsenvaltioiden kanssa ja tarvittaessa yhteistyössä tällä alueella toimivaltaisten 
kansainvälisten järjestöjen kansa. Yhteisön terveysindikaattoreita on jatkuvasti 
arvioitava ja ajanmukaistettava sen varmistamiseksi, että ne täyttävät yhteisön 
ja jäsenvaltioiden nykyiset vaatimukset. Se saattaa edellyttää uusien 
terveysindikaattoreiden kehittämistä ja/tai terveysindikaattoreiden uudelleen 
luokittelemista taustaindikaattoreista avainindikaattoreiksi ja päin vastoin. 
49. Yhteisön indikaattorit koostuisivat. 
- indikaattoreista, jotka tarjoavat sekä yhteisölle että jäsenvaltioille keinon 
vertailla jäsenvaltioita ja myös helpottaa yhteensovittamista jäsenvaltioiden 
taholta ja niiden joukossa; 
- indikaattoreista, jotka helpottavat terveydentilan ja pääasiallisten terveyttä 
määrittävien tekijöiden mittaamista yhteisössä, tulokset ja lähteiden käyttö 
mukaan lukien. 
50. Vaaditun tiedon laadusta ja saatavuudesta riippuen yhteisön terveysindikaattorit 
sijoittuvat seuraaviin ryhmiin: 
- ne, joita varten korkealaatuista tietoa on jo saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa; 
- ne, joita varten kaikissa jäsenvaltioissa on saatavilla tietoa, mutta tiedon laatua 
on parannettava; 
22 
- ne, joita varten tietoa ei ole tällä hetkellä saatavilla yhteisössä, mutta tieto on 
kerättävä yhteisön terveystilanteen seurantaa koskevan ohjelman mukaisesti. 
A. AVAININDIKAATTORIT 
51 Yhteisön kansanterveystoiminnan tukemiseksi perusindikaattorien avainryhmää 
olisi kehitettävä. Nämä indikaattorit edustaisivat terveydentilan valvontaan 
yhteisössä tarvittavaa perustietoa ja heijastaisivat myös tärkeimpiä 
kansanterveyden ensisijaisuuksia, jotka on määritelty kansanterveyden 
toimintakehystä koskevassa yhteisön tiedonannossa. Ajan kuluessa nämä 
indikaattorit voitaisiin mukauttaa heijastamaan muuttuvia ensisijaisuuksia. 
52. Näin ollen avainindikaattorit jaettaisiin seuraaviin kahteen toisiinsa liittyvään 
tyyppiin: 
- indikaattorit, joilla mitataan terveydentilaa ja terveyttä määrittäviä tekijöitä 
yhteisössä; 
- indikaattorit, joilla mitataan yhteisön toimintaperiaatteiden ja toimien 
vaikutusta kansanterveyteen. 
B. TAUSTAINDIKAATTORIT 
53. Koska ensisijaisuudet muuttuvat ajan kuluessa, terveystilanteen 
seurantajärjestelmän olisi oltava riittävän kattava ja joustava vastatakseen 
tulevaisuuden kysymysten synnyttämiin vaatimuksiin. Toivotun kattavuuden ja 
joustavuuden saavuttamiseksi olisi avainindikaattoreiden lisäksi asetettava 
taustaindikaattoreita. Tällaisten indikaattoreiden avulla on tarkoitus tarjota 
perusteellisempaa tietoa avainindikaattoreiden kattamista alueista ja kattaa 
laajempia alueita. 
23 
54. Taustaindikaattoreiden ryhmä sisältäisi seuraavat neljä indikaattorityyppiä: 
- indikaattorit, jotka tarjoavat lisätietoa avainindikaattorien nostamista 
kysymyksistä, mukaan lukien terveyttä koskevien tulosten ja määrittävien 
tekijöiden välisen suhteen arviointi; 
- indikaattorit, jotka tarjoavat tietoa muista yhteisön toimintaperiaatteista; 
- indikaattorit, jotka tukevat jäsenvaltioiden kansanterveyspolitiikkaa; 
- indikaattorit, jotka tarjoavat jäsenmaille tietoa vertailujen tekemiseksi niillä 
alueilla, joita avainindikaattorit eivät kata. 
C. LISÄINDIKAATTORIT 
55. Alueilla, joissa terveyttä koskevat tiedot ovat ainoastaan kansallisten ja/tai 
alueellisten viranomaisten käytössä, määritelmien ja keruumenetelmien 
yhteensovittamista on edistettävä paremman vertailtavuuden saavuttamiseksi 
alueiden ja jäsenvaltioiden välillä. 
D. TERVEYDENHUOLLON VOIMAVAROJEN YHDENMUKAISTETTU 
TILASTOINTIJÄRJESTELMÄ 
56. Terveydenhuollon voimavaroja koskevien standardoitujen tilastojen 
käytettävyyden ja kustannus-hyöty -suhteen arviointia korostavien korkean tason 
terveyskomitean suositusten mukaisesti komissio aikoo tukea työtä, jonka 
tavoitteena on tällaisten tilastojen yhdistäminen tulevaan yhteisön 
terveystilanteen seurantajärjestelmään. Tämä tarjoaisi merkittävän lisän 
Euroopan tasolla kansallisista terveystilastoista huolehtivien sivuyksiköiden 
kehittämisessä nykyisin tehtävään työhön. 
24 
VI. YHTEISÖN TASOLLA TERVEYTTÄ KOSKEVIEN TIETOJEN 
KERÄÄMISEN METODIIKKA 
57. Yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmää kehitettäessä on noudatettava 
tiettyä metodiikkaa sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioista saatuja tietoja 
voidaan verrata toisiinsa. Tämä tarkoittaa sitä, että ne on määritelty samalla 
tavalla ja ne ovat laadultaan samanlaisia (hyviä). Lisäksi tietojen on oltava 
ajankohtaisia tai ne menettävät paljon käytettävyydestään. Lopuksi, käytetyn 
metodiikan on noudatettava luvussa IV esitettyjä periaatteita yhteisön 
terveystilanteen seurantajärjestelmän laatimisesta. 
58. Tarpeettoman toiston välttäminen jäsenvaltioiden tiedonkeruupyrkimyksissä 
kohdistuu erityisesti tarpeeseen rakentaa tiedot jo olemassaolevien, 
jäsenvaltioiden viranomaisten vahvistamien kansallisten tietokantojen varaan. 
Näissä tietokannoissa olevia tietoja on mahdollisesti laajennettava erityisillä 
tutkimuksilla sellaisten tietojen keräämiseksi, joita ei saada muilla keinoilla tai 
joita tarvitaan erityisiin tutkimuksiin. Tällainen kaksitasoinen lähestymistapa 
antaa toiveita nopeasta ja kannattavasta täytäntöönpanosta. Lisäksi tämä 
lähestymistapa mahdollistaa olemassaolevien tietojen käytön parhaalla 
mahdollisella tavalla ja sallii jäsenvaltioiden parantaa tietojensa vertailtavuutta 
ja laatua. Tämä lähestymistapa synnyttää kuitenkin joitakin metodologisia 
kysymyksiä, joita on käsiteltävä. 
59. Erityisesti jäsenvaltioilla olemassaolevat tiedot eivät ole nykyisellään riittävän 
vertailukelpoisia, koska jäsenvaltiot määrittelevät usein terveyttä koskevat 
tietonsa ja indikaattorinsa eri tavoin. Vertailtavuutta voidaan kuitenkin parantaa 
kolmella tavalla: 
laatimalla tietoja koskevia hakemistoja, joita voitaisiin käyttää 
vastaavuuksien luomiseen eri tavoilla määriteltyjen tietojen 
25 
välille; 
muuntamalla kansalliset tiedot yhteisön verkoston määritelmiksi 
yleisesti hyväksytyn säännöstön mukaisesti; 
yhdenmukaistamalla jäsenvaltioissa kerättyjä terveyteen liittyviä 
tietoja koskevat määrittely- ja tiedonkeruumenetelmät 
60. Tietoja koskevia hakemistoja voidaan käyttää sen selittämiseksi, miten eri 
jäsenvaltioissa määritellään samanlaiset käsitteet. Tällä tavalla ne tarjoavat tavan 
luoda vastaavuuksia tietojen välille säilyttäen samalla yksilölliset määritelmät. 
Tätä lähestymistapaa käytetään todennäköisesti silloin, kun on mahdotonta joko 
muuntaa tai yhdenmukaistaa olemassaolevia tietoja. Lisäksi tätä menetelmää 
voidaan myös käyttää samalla, kun muunto-ja/tai yhdenmukaistamismenetelmiä 
kehitetään. 
61. Vertailtavuutta voidaan parantaa myös suunnittelemalla ja sopimalla yhteisön 
tietoverkoston määritelmiä, jotka mahdollistavat sen, että jäsenvaltiot voivat 
muuntaa tietojaan niiden mukaisesti. Tämä lähestymistapa parantaa tietojen 
vertailtavuutta yhteisön tasolla edellyttämättä, että jäsenvaltiot muuttaisivat niitä 
määritelmiä, joita ne käyttävät sisäisiin tarkoituksiinsa. 
62. Kansallisten tietojen määritelmien yhdenmukaistamisella ja niiden 
tavanomaisella keräämisellä on erittäin suuri mahdollisuus parantaa yhteisön 
tietojen vertailtavuutta ja laatua. Joissakin tapauksissa yhdenmukaistaminen voi 
kuitenkin edellyttää muutoksia lakisääteisiin määräyksiin tai vanhoihin 
perinteisiin ja käytäntöihin. Tästä syystä yhdenmukaistaminen on sekä vaikea 
että aikaa ja voimavaroja kuluttava prosessi ja sitä olisi siksi arvioitava tarkasti 
jokaisessa tapauksessa siihen liittyvien kulujen ja etujen määrittelemiseksi. 
Samalla kun olemassaolevien tietojen yhdenmukaistamista voidaan pitää pitkän 
aikavälin tavoitteena ja sitä noudatetaan useilla aloilla, kuten 30-35 kohdassa 
26 
mainitaan, tarve edistyä kehittämällä yhteisön terveystilanteen 
seurantajärjestelmää tarkoittaa, että lyhyellä aikavälillä olisi turvauduttava sekä 
tietoja koskeviin hakemistoihin että muuntoprosesseihin. 
63 Jäsenvaltiot keräävät terveyttä koskevia tietoja myös tutkimuksilla, kuten tietoja 
koetusta terveydentilasta, jota koskevat tiedot on saatava suoraan väestöltä, tai 
erityisiä terveydenhuoltohenkilökunnalta saatavia tietoja. Tutkimusmenetelmän 
etuna on, että tiedot kerätään samana ajankohtana ja eri muuttujien väliset 
keskinäiset suhteet voidaan osoittaa. Tutkimustiedot voitaisiin tehdä 
vertailtaviksi sopimalla nykyisten tai tulevien terveystutkimusten sisällöstä tai 
sopimalla moduuleista tai sovituista olemassa oleviin tutkimuksiin sisältyvien 
kysymysten sanamuodoista. Yhdenmukaistaminen tutkimusten osalta kuluttaa 
todennäköisesti vähemmän aikaa ja voimavaroja, osittain siksi, että on 
helpompaa yhdenmukaistaa tutkimuksen kysymyksiä/välineitä ja metodologioita 
kuin olemassa olevien rekistereiden ja kansallisten tietokantojen osia, jotka 
liittyvät joskus lakisääteisiin vaatimuksiin, ja osittain siksi, että WHO on jo 
aloittanut työn tällä alalla. 
64. Joillakin aloilla tutkimustietoja olisi saatava sellaisilta jäsenvaltioilta, joissa ei 
nykyisin tehdä terveyteen liittyviä tutkimuksia. Tämä voitaisiin tehdä 
kehittämällä täydennyksiä muunlaisiin kansallisiin tutkimuksiin (esimerkiksi 
työvoimatutkimukset, kotitaloustutkimukset), joissa otetaan huomioon tarve 
saada vertailtavissa olevia tietoja koko yhteisöstä, tai yhteisön laajuisten 
tutkimusten kautta, EUROBAROMETER-tutkimukset mukaan luettuina. 
65. Sen terveyttä koskevan tiedon lisäksi, jota voidaan saada jäsenvaltioiden 
lähteistä yllä mainituilla tavoilla, saatetaan tarvita erityistä terveyttä koskevaa 
tietoa yhteisön tarpeiden tyydyttämiseksi, mikä saattaisi vaatia erityisten 
yhteisön laajuisten tutkimusten tekemistä. 
27 
66. Tiedonkeruumenetelmän määrittelyn lisäksi on määriteltävä tietojenkeruun 
toistumistiheys. Avainindikaattoreita varten tarvittavien tietojen keruun olisi 
perustuttava säännöllisyyteen (useimpien indikaattorien osalta vuosittain) ja ne 
olisi käsiteltävä ja välitettävä eteenpäin nopeasti kaikkein viimeisimmän tiedon 
saatavuuden varmistamiseksi. Ne tiedot, joita tarvitaan taustaindikaattoreita 
varten, kerätään kuitenkin tarpeellisin väliajoin, indikaattorin luonteesta ja sen 
tulevasta käytöstä riippuen. 
VII. YHTEISÖN TERVEYSTILANTEEN SEURANTAJÄRJESTELMÄN 
PALVELEMINEN 
67. Kuten edellä on mainittu, WHO (kuolinsyyt), WHO:n Euroopan aluetoimisto 
käyttämällä Terveyttä kaikille -tietokantaansa, OECD (terveydenhuollon 
voimavaroja koskevat tiedot) ja Euroopan yhteisöjen tilastokeskus (Eurostat) 
keräävät nykyisin Eurooppaa koskevat terveystiedot. Lisäksi tietoja erityisistä 
taudeista keräävät sellaiset keskukset kuin IARC Lyonissa syövän osalta, 
Pariisissa sijaitseva Euroopan AIDS-tilanteen seurantakeskus (European Centre 
for the Epidemiological monitoring of AIDS) ja EMCDDA Lissabonissa 
huumausaineiden ja niiden väärinkäytön osalta. Tämän vuoksi ja siksi, ettei 
jäsenvaltioita kuormitettaisi tarpeettomasti, komissio ottaa huomioon työn, jonka 
ovat tehneet Euroopan tasolla toimivat eri toimijat - ja joita varten työtä on 
tehty - yhteisöä koskevien tietojen tuotannon, käsittelyn ja levityksen alalla, 
siten, että saataisiin aikaan järkevä työnjako yhteisön terveystilanteen 
seurantajärjestelmän eri palvelimien kesken. 
68. Joka tapauksessa yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän on perustuttava 
pääasiallisesti jäsenvaltioilta saataviin terveyttä koskeviin tietoihin. Samalla 
järjestelmää olisi palveltava tehokkaalla ja kannattavalla tavalla yhteisöä 
koskevien terveystietojen välittämiseksi, jakamiseksi ja levittämiseksi. 
28 
69. On useita tapoja saattaa terveyttä koskevat tiedot ja indikaattorit käyttöön ja 
välittää niitä. Sen varmistamiseksi, että eri osien merkitys tulevassa 
yhteisöjärjestelmässä säilyy ja että niistä on mahdollisimman paljon hyötyä 
tietojen käsittelyn, varastoinnin ja nopean välittämisen kannalta, nämä 
toteutetaan parhaiten jaettujen tai levitettyjen tietokantojen muodostamana 
elektronisena tietoverkkona. Tällaisessa tietoverkossa tietojen saatavuudesta 
vastaisivat riippumattomat tiedon tuottajat (eli kansalliset hallintohenkilöt ja/tai 
heidän suojeluksensa alaisina toimivat toimielimet) tietoja koskevista ohjeista 
tehdyn yleisesti hyväksytyn säännöstön perusteella. 
70. Levitykseen saatettujen tietokantojen muodostamalla verkostolla on useita etuja: 
se on tulevaisuuteen suuntautuva, joustava ja aiheuttaa 
vähemmän kustannuksia kuin perinteiset tiedonkeruumenetelmät; 
se vähentää tiedonkeruupyrkimysten nykyisenkaltaista toistoa 
kansainvälisellä tasolla; 
jäsenvaltioiden on annettava tiedot ainoastaan kerran (siis 
tietoverkostolle); 
se ei vaadi uutta suurta hallinnollista rakennetta; 
jäsenvaltiot ovat vastuussa tietojen syöttämisestä järjestelmään. 
Siitä syystä tietoja voidaan jatkuvasti ajanmukaistaa; ja 
se tarjoaa mahdollisuuden monikielisyyteen. 
71. Olisi korostettava sitä, että levitykseen saatettujen tietojen muodostama verkosto 
ei ole toivottava ainoastaan sen tarjoamien teknisten etujen vuoksi, vaan myös 
siksi, että se ylläpitää järkevää käytäntöä tehdä työ mahdollisimman lähellä sen 
29 
tietolähdettä. Tämä varmistaisi myös toissijaisuusperiaatteen noudattamisen; 
72. Levitykseen saatettujen terveyttä koskevien tietokantojen elektronista verkostoa 
on viimeisen kolmen vuoden aikana kehitetty kokeilutasolle ENS-CARE -
hankkeena, joka on saanut komission rahoitustukea. Tällaisen verkoston 
laatiminen, joka pyrkii helpottamaan telemaattista tietojenvaihtoa kansallisten 
hallintojen välillä, on IDA-hankkeen tavoitteena. Hankkeeseen sisältyy 
terveystilanteen seuranta yhtenä monista sen piiriin kuuluvista aloista. 
73. Levitykseen saatettujen tietokantojen muodostama verkosto olisi näin ollen 
paras menetelmä Euroopan terveystilanteen seurantajärjestelmän kannalta. 
Sellaisena sen olisi perustuttava joidenkin vertailukelpoisten terveyttä koskevien 
tietojen ja indikaattoreiden vaihtamisesta tähän mennessä saatuun kokemukseen 
ja se olisi riippuvainen IDA-hankkeen mukaisesti tällä hetkellä kehitteillä 
olevasta infrastruktuurista. Nykyinen ohjelma sallisi sen, että tietojen sisältö 
tässä järjestelmässä olisi asianmukaisesti eritelty suhteessa kaikkiin tietoihin ja 
indikaattoreihin, jotka sisältyvät yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmään. 
Komissio rohkaisee jäsenvaltioita osallistumaan tiiviin yhteistyön muodossa 
levitykseen saatettujen tietokantojen muodostaman verkoston kehittämiseen. 
Asiaankuuluvia kansainvälisiä järjestöjä kutsutaan mukaan yhteistyöhön tarpeen 
mukaan. 
VIII. ANALYYSIT 
74. Terveystilanteen ja terveyttä määrittävien tekijöiden mittaaminen tämän 
ohjelman rajoissa toteutettavan yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän 
mukaisesti on ainoastaan ensimmäinen askel kohti osallistumista korkeatasoisen 
terveyden suojelun varmistamiseen. Jotta suurin mahdollinen hyöty 
saavutettaisiin, järjestelmään liittyvien tietojen on oltava kokonaisuudessaan 
käytössä. Tämä vaatii useiden vuosittain, määräajoin ja tilapäisesti tehtävien 
analyysien tekemistä. 
30 
75. Vuosittaiselta pohjalta on tärkeää valvoa joitakin terveysindikaattoreita, jotka 
yhdessä tarjoavat yleiskuvan terveystilanteesta yhteisössä. Tämä helpottaa 
yhteisön terveystilannetta koskevien kertomusten tekemistä. Lisäksi on tärkeää 
analysoida indikaattoreita väestön alaryhmien osalta (esim. sukupuoli- ja 
ikäryhmä, asumismuoto, sosiaalis-taloudellinen tilanne), jotta voidaan tutkia, 
onko alaryhmien välillä sellaisia eroja, joita ei voida hyväksyä, ja ongelma-
aloja, sekä panostaa asianmukaisesti sellaisten ohjelmien ja toimien 
suunnitteluun, jotka kohdistuvat näihin ongelmiin. 
76. Terveysindikaattorit on myös analysoitava vallinneiden kehityssuuntauksien 
osalta sen selvittämiseksi, heijastavatko kehityssuunnat politiikalla toivottuja 
tavoitteita. 
77. Tärkeänä tehtävänä on tunnistaa kuolleisuuden ja sairastuvuuden pääasialliset 
syyt yhteisössä. Tämä sisältää myös kuolleisuuden ja sairastuvuuden vaihtelun 
tunnistamisen alueen ja väestön alaryhmän osalta. Tällaista tunnistamista on 
täydennettävä analysoimalla näitä sairastuvuuden ja kuolleisuuden syitä 
määrittäviä tekijöitä tehokkaiden politiikan välineiden kehittämiseksi. Tässä 
yhteydessä saattaa olla tarpeen tunnistaa ja analysoida tehokkaaksi 
osoittautuneita kansallisia terveyspolitiikkoja. 
78. Analyysit eri terveyttä määrittävien tekijöiden välisistä suhteista ovat myös 
tärkeitä ja saattavat vaatia vastaamista tätä tehtävää varten tehtyihin 
tutkimuksiin tarpeellisten tietojen saamiseksi, jos tietoja ei saada tavanomaisin 
keinoin. Samalla kun noudatetaan täydellisesti tietosuojasta annetun 
lainsäädännön vaatimuksia, kuten alussa todettiin, olisi kuitenkin mahdollista 
käyttää tietoja yksilötasolla olemassa olevien ja ehdotettujen 
terveysindikaattoreiden vahvistamiseksi näiden tutkimusten yhteydessä. Käytetty 
tieto ei kuitenkaan saisi olla sellaista, että sen perusteella olisi mahdollista 
tunnistaa joku tietty henkilö. 
31 
79. Vahvistetut indikaattorit parantavat myös osaltaan saatavilla olevia tietoja 
kuolleisuuden ja sairastuvuuden pääsyitä koskevien epidemiologisten 
tutkimusten osalta. Tällainen ei ole tarpeen ainoastaan uusien 
terveyspolitiikkojen suunnittelussa vaan myös aikaisempien ja nykyisten 
toimintaperiaatteiden arvioinnissa. 
80. Yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmä edistää myös osaltaan tutkimusta 
muiden yhteisön politiikkojen vaikutuksesta terveyteen, kuten komission 
tiedonannossa kansanterveyden toimintakehyksestä todetaan, helpottaa 
ristiriitaisten vaatimusten tunnistamista ja myötävaikuttaa erityisten ohjelmien 
ja toimien kustannus-hyötysuhteeseen liittyvien arviointien tekemiseen. 
XI Edellä kuvaillut tutkimukset on toteutettava yhteensovitetulla tavalla, mikä 
edellyttää useiden toimijoiden panosta ja yhteensovittamista, mukaan lukien 
tietyn erityisalan Euroopan laajuiset virastot ja keskukset, kuten EMCDDA ja 
Euroopan ympäristökeskus. Tämäntyyppinen toiminta vaatii asianmukaisen 
hallinnollisen kapasiteetin kehittämistä edelleen yhteisön tasolla, jolloin 
voitaisiin tehdä korkeatasoisia tutkimuksia ja vastata oikeaan aikaan eri 
pyyntöihin ja kyselyihin. 
IX. VnSIVUOTISOHJELMAAN EHDOTETUT TOIMET 
82. Komissio uskoo, että yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän 
perustamiseksi tehtävä työ, joka kattaa kolme toiminta-alaa, nimittäin yhteisön 
terveysindikaattorien asettamisen, yhteisön laajuisen tiedonkeruu- ja 
levittämisverkoston kehittämisen sekä analyysien tekemiseksi ja niiden 
toteuttamiseksi tarvittavan kapasiteetin, olisi aloitettava viisivuotisena yhteisön 
toimintaohjelmana. Siihen kuuluvat toimet on kuvailtu jäljempänä. 
32 
A. YHTEISÖN TERVEYSINDIKAATTOREIDEN LAATIMINEN 
83• Yhteisön terveysindikaattoreiden ryhmä ehdotetaan laadittavaksi liitteessä A 
mainituilla aloilla, ja se koostuu: 
avainindikaattoreiden alaryhmästä, jota käytetään yhteisön 
kansanterveyteen liittyvien toimien valvomiseen, sekä 
taustaindikaattoreiden alaryhmästä, jonka avulla valvotaan muita 
yhteisön politiikkoja ja joka tarjoaa jäsenvaltioille paremmat 
mahdollisuudet kansainvälisten vertailujen tekemiseen. 
84. Terveysindikaattoreiden laatimiseen olisi sisällyttävä sekä olemassaolevien 
indikaattoreiden tunnistaminen että niiden analysoiminen jäsenvaltion ja 
Euroopan tasolla, erityisesti mitä tulee laatuun ja kattavuuteen, samoin kuin 
erityisten yhteisön terveysindikaattoreiden valinta ja/tai luominen ja näiden 
indikaattoreiden määritelmien kehittäminen. 
85. Yhteisön terveysindikaattorit valitaan siten, että ne tarjoavat tarvittavat välineet: 
yhteisön etusijalle asettamien alojen valvontaan; 
toimintasuunnitelmien erityisiin terveyteen liittyviin ongelmiin, 
kuten AIDS ja muut tartuntataudit, syöpä, huumeet, 
onnettomuudet, terveyden edistäminen ja harvinaiset sairaudet, 
kohdistuvien vaikutusten valvontaan; 
terveydentilan ja sitä määrittävien tekijöiden kehittymisen 
valvontaan yhteisössä; 
33 
86. Yhteisön terveysindikaattoreiden asettamisessa olisi otettava huomioon: 
käyttäjien tarpeet ja erityispiirteet; 
luettelot jäsenvaltioissa nykyisin saatavilla olevista tiedoista; 
tiedonkeruun määrittely ja metodiikka, joita käytetään 
jäsenvaltioissa, yhteisössä ja asiaankuuluvissa kansainvälisissä 
järjestöissä; 
ehdotukset määritelmiksi ja laatunormeiksi, kuten validius, 
luotettavuus ja vertailtavuus. 
87. Komissio aikoo varmistaa, että yhteisön terveysindikaattoreiden ryhmää 
seurataan sen varmistamiseksi, että se kykenee tarvittaessa vastaamaan uusiin 
ensisijaisiin tavoitteisiin ja muuttuviin tarpeisiin. 
88. Komissio tukee myös terveydenhuollon voimavaroihin kohdistuvien tilastojen 
kehittämisen toteutettavuuden ja kannattavuuden arviointia, johon kuuluu sen 
tutkiminen, voidaanko kehyksenä käyttää kansallisista terveystilastoista 
huolehtivia sivuyksiköitä. 
B. YHTEISÖN LAAJUISEN TIEDONKERUU- JA 
TIEDONLEVITTÄMISVERKOSTON KEHITTÄMINEN 
89. Yhteisön terveyttä koskevien tietojen ja indikaattoreiden saattamiseksi helposti 
jäsenvaltioiden käyttöön komissio aikoo parhaana keinona terveyttä koskevien 
tietojen keräämiseksi ja levittämiseksi edistää yhteisön laajuisen tietoverkon 
laatimista, jonka selkärangan muodostaa telematiikka, ja joka yhdistää 
toimivaltaiset viranomaiset jäsenvaltioissa, ja ottaisi osaa tämän ohjelman 
mukaisesti jakeluun saatettuja tietokantoja käyttävän tietoverkon sisällön 
34 
määrittelemiseen. Asiaankuuluva työ tapahtuisi IDA ja G-7 -terveyshankkeiden 
pyrkimysten mukaisesti. Koska elektroninen tietoverkko tietojen vaihtamiseksi 
ei kuitenkaan välttämättä ole täysin toimintakuntoinen suunnitelman varhaisessa 
vaiheessa, muita soveltuvia menetelmiä saatetaan tarpeen mukaan pitää 
täydennyksenä tiedon keruuta ja levittämistä varten. 
C. ANALYYSIT 
90. Joka vuosi komissio julkaisee kertomuksen terveydentilasta yhteisössä. Tämä 
terveydentilaa koskeva kertomus laaditaan tarpeen mukaan yhteisön 
terveystilanteen seurantajärjestelmän mukaisesti kerättyjen terveyttä koskevien 
tietojen ja indikaattoreiden perusteella. 
91. Komissio aikoo käyttää hyväkseen järjestelmän mukaisesti tuotettua tietoa 
valikoitujen terveyttä määrittävien tekijöiden (esim. tupakointi ja 
alkoholinkäyttö) analysoimiseen ja niitä koskevien kertomusten tekemiseen sekä 
kommentoida tarpeen mukaan toimintatarvetta. Samoin komissio aikoo käyttää 
järjestelmän avulla saatuja tietoja yhteisön kansanterveysohjelmien ja -toimien 
samoin kuin muiden politiikkojen terveyteen kohdistuvien vaikutusten 
analysoimiseen. 
92. Lopuksi komissio aikoo saattaa käyttöön tietoaineistoa niistä tämän työn 
synnyttämistä kysymyksistä, jotka voivat palvella jäsenvaltioiden, 
kansainvälisten järjestöjen, terveydenhuoltoalan ammattilaisten ja toimielinten, 
etujärjestöjen ja yleisön tarpeita. 
X. KONSULTOINTI, ARVIOINTI JA KERTOMUKSET 
A. KONSULTOINTI- JA OSANOTTOJARJESTELMAT 
93. Pyrkiessään laatimaan yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän aluksi 
35 
viisivuotisohjelmalla komissio luottaa tiiviiseen yhteistyöhön jäsenvaltioiden 
kanssa kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät tietojen selostamiseen, 
muuntamiseen, yhdenmukaistamiseen ja kuvailuun sekä erityisten 
terveysindikaattorien valintaan. Suurin osa tiedoista, jotka tarvitaan yhteisön 
terveystilanteen seurantajärjestelmään kuuluvien indikaattoreiden laatimiseksi, 
on saatettava käyttöön jäsenvaltioiden lähteistä. Lisäksi jäsenvaltioiden 
toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava suuri osa tietojen 
yhdenmukaistamiseen, muuntamiseen ja kuvailuun liittyvästä työstä. 
94. Ohjelmaa toteutettaessa komissio aikoo turvautua komiteaan, joka koostuu 
sekä terveyteen liittyvän tiedon käyttäjiä että tekijöitä edustavista 
jäsenvaltioiden asiantuntijoista. Yhteisön terveys- ja turvallisuustilastojen alalla 
olemassa olevat komiteat, kuten tilastotietoja käsittelevä komitea19 ja Euroopan 
talous-ja sosiaalitilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea20 (CEIES), otetaan 
tarpeen vaatiessa mukaan työhön. Lisäksi muut olemassa olevat yhteisön 
komiteat, kuten EHLASS-komitea21 ja biolääketiedettä ja terveyttä koskevan 
tutkimusohjelman ohjelmakomitea22, otetaan tarpeen vaatiessa mukaan työhön. 
95. Ottaen huomioon WHO:n ja OECD:n tärkeän osan kansainvälisen terveyttä 
koskevan tiedon kehittämisessä komissio pitää yllä asianmukaisia yhteyksiä 
niihin. Se myös aikoo pitää huolta yhteistyöstä muiden kansainvälisten 
järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tällä alalla. 
96. Komissio rohkaisee tarpeen vaatiessa sitä, että mukaan otetaan ammattilaisia, 
valtiosta riippumattomia järjestöjä, joiden tehtävänä on terveystilanteen seuranta 
19 Neuvoston päätös 89/382/ETY, EYVL N:o L 181, 28.6.1989, s. 47 
20 Neuvoston päätös 91/116/ETY, EYVL No L 59, 6.3.1991, s. 21 
21 Neuvoston päätös, tehty 7 päivänä joulukuuta 1994, EYVL N:o L 331, 
21.12. 1994, s. 1 
22 Neuvoston päätös 94/382/EY, EYVL N:o L 361, 31.12.1994, s. 42 
36 
ja Euroopan tietoverkostot terveyttä koskevien tietojen vaihtamiseksi 
käyttämällä niiden erikoisaloja koskevaa tietoa aloitettaessa ja toteutettaessa 
toimia, jotka kohdistuvat terveyttä koskevien tietojen ja indikaattoreiden 
kehittämiseen ehdotetun ohjelman mukaisesti. 
B. ARVIOINTIKERTOMUKSET 
97. Ohjelman arviointi esitetään kahdessa kertomuksessa: 
välikatsaus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja 
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Välikatsauksen 
tarkoitus on varmistaa, että yhteisön instituutioille ja niiden 
kautta kaikille osapuolille tiedotetaan jatkuvasti tämän 
toimintasuunnitelman yhteydessä toteutettujen toimien 
kehityksestä. Välikatsaus sisältää tiedot eri toimien yhteydessä 
tuetuista suunnitelmista. 
komissio antaa ohjelman loppuun saattamisen jälkeen edellä 
mainituille instituutioille ohjelman toimeenpanosta lopullisen 
kertomuksen, joka sisältää toteutettujen toimien arvioinnin. 
C. YLEISET TIEDOTUSTOIMET 
98. Ohjelmaan sisältyvien tiedottamiseen liittyvien toimien lisäksi komissio 
varmistaa, että yleisöllä ja kaikilla osapuolilla on mahdollisuus käyttää toimiin 
liittyviä kertomuksia, tutkimuksia ja niistä tehtyjä arviointeja. 
37 
LIITE A 
Aloja, joilla terveysindikaattorit voidaan luoda yhteisön terveystilanteen 
seurantajärjestelmän mukaisesti 
A. Terveydentila 
1. Ennuste eliniästä: 
- ennuste eliniästä tietyn ikäisenä 
- terveyttä koskeva ennuste 
2. Kuolleisuus: 
- yleinen 
- kuolinsyyt 
- tautikohtainen eloonjäämisluku 
3. Sairastuvuus: 
- tautikohtainen sairastuvuus 
- liitännäissairaudet 
4. Toiminta ja elämänlaatu: 
- koettu terveydentila 
- vajaakuntoisuus 
- toiminnan vajavuus 
- toimintakyky 
- terveydentilasta johtuva työkyvyttömyys 
- mielenterveys 
5. Antropometriset ominaispiirteet 
38 
B. Elämäntapa ja terveystottumukset 
1. Tupakanpoltto 
2. Alkoholinkulutus 
3. Laiton huumeidenkäyttö 
4. Liikunta 
5. Ruokavalio 
6. Seksuaalinen käyttäytyminen 
7. Muut terveyden edistämiseen liittyvät tekijät 
C. Elin- ja työskentelyolosuhteet 
1. Työllisyys/työttömyys: 
- työtehtävä 
2. Työympäristö: 
- tapaturmat 
- altistuminen syöpää aiheuttaville ja muille vaarallisille aineille 
- työterveys 
3. Asuinolosuhteet 
4. Kotona tapahtuva ja vapaa-ajan toiminta: 
- tapaturmat kotona 
- vapaa-aika 
39 
5. Liikenne: 
- auto-onnettomuudet 
6. Ympäristö 
- ilman saastuminen 
- veden saastuminen 
- muunlainen saastuminen 
- säteily 
- altistuminen syöpää aiheuttaville ja muille vaarallisille aineille 
työympäristön ulkopuolella 
D. Terveyden suojelu 
1. Rahoituslähteet 
2. Tilat/työvoima 
- terveydenhuollon voimavarojen käyttö 
- terveydenhuoltohenkilökunta 
3. Kulut/Kustannukset 
- sairaalahoito 
- avohoito 
- farmaseuttiset tuotteet 
4. Kulutus/käyttö 
- sairaalahoito 
- avohoito 
- farmaseuttiset tuotteet 
5. Terveyden edistäminen ja sairauksien estäminen 
40 
E. Väestötieteelliset ja muut sosiaaliset tekijät 
1. Sukupuoli 
2. Ikä 
3. Siviilisääty 
4. Asuinalue 
F. Muut 5. Koulutus 
6. Tulot 
7. Väestön alaryhmät 
8. Sairausvakuutuksen laatu 
I. Tuoteturvallisuus 
2. Muut 
41 
Ehdotus: 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS 95/0238 (COD) 
terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä 
kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä 
42 
EXPLANATORY MEMORANDUM 
In its Communication of 24 November 1993 on the framework for action in the field of 
public health, the Commission defined a framework for future Community action in order 
to attain the objectives on health protection laid down in Articles 3(o) and 129 of the Treaty 
establishing the European Community. The role of the Community is identified as 
underpinning the efforts of the Member States in the public health field, assisting in the 
formulation and implementation of objectives and strategies, and contributing to the provision 
of health protection across the Community, setting as target the best results already obtained 
in a given area anywhere in the Community. 
In initiating action under Article 129, the Community has to address itself to preventing 
disease and protecting health. A prerequisite for such action is knowledge about existing 
problems, their nature, and their extent. It is therefore necessary to measure the changes 
in health as well as the impact of policies, programmes, and actions both in the Member 
States and at Community level. There is also a need to promote the sharing and 
dissemination of relevant information. Based on the criteria laid down in the above-
mentioned Commission communication, health monitoring at Community level, and-in 
particular health data and indicators, has been identified as an essential means for the 
acquisition and sharing of such knowledge, and, therefore, as a priority for Community 
action. 
The European Parliament and the Council have also, in a number of resolutions, stressed 
the importance of having adequate and valid health data to map out health situations and 
trends, and to assist in the development of Community and Member States' actions in the 
field of public health. The European Parliament underlined, in particular, the need for 
collection and examination of health data from the Member States and the assessmenfof 
the effects of various policies on health. Similarly, the Council, has emphasised that it is 
necessary to have an accurate assessment of health needs, an estimation of avoidable deaths, 
and an evaluation the effects of socio-economic factors on health. 
The efforts of the Commission in this area have concentrated so far on the needs of the 
Community and the Member States, and on identifying ways to obtain maximum value from 
the involvement of the Community. To this end, the Commission has consulted experts in 
this field and, with the assistance of Member States' representatives, conducted a review 
of existing health data and indicators at the Community level, their sources, coverage, and 
importance, and obtained advice and recommendations on the development of a Community 
action programme on health monitoring. 
The overall aim of the proposed 5-year action programme is to develop a high-quality, 
policy-oriented health monitoring system. This system should allow the measurement of 
health status and health determinants throughout the Community. It should provide Member 
States with indicators and data for supporting their national health policies and should also 
facilitate the planning, monitoring, and evaluation of Community programmes and actions, 
in compliance with the principle of subsidiarity. 
l{£ ULo 
6. The Community health monitoring system would also involve the development of a network 
for the purpose of collection and dissemination of health data and indicators, in particular 
using the possibilities offered by telematics, and the development of a capacity to undertake 
the analysis of health data and the production of reports, reviews and other health 
information material. 
7. The principles underlying the development of such a system include building on readily 
available European health data and indicators, such as those held by Member States, 
international organisations, and European networks, avoiding both any unnecessary 
duplication of work and the placing of unnecessary burdens on Member States which already 
transmit health data to a number of international organizations and networks, assessing the 
costs and benefits of developing the various parts of the system, and allowing as much 
flexibility as possible to permit adaptation whilst encouraging data comparability and 
progressive harmonisation. 
8. The health indicators to be collected through the Community health monitoring system may 
be divided into two types: core indicators and background indicators. Core indicators are 
those indicators which are essential to Community health policy. These include data on 
health status as well as on health determinants, e.g., alcohol and tobacco consumption. 
Background indicators are those indicators which are linked indirectly to public health but 
which are nevertheless important for health policy purposes. As priorities are likely to change 
over time, the indicators to be collected (both core and background) will have to cover a 
wide range to permit a good understanding of the interplay of various factors impinging 
on health and enable anticipation of future problems. 
9. The Commission attaches major importance to making Community health information readily 
available to Member States. Therefore, the Commission will, as the best means of health 
data collection and dissemination, promote the development of a Community-wide network 
using in particular, telematics, which would link the competent authorities in the Member 
States. Such a system would minimise the burden of data collection imposed on Member 
States, provide easy and timely adaptation and access to the information placed on it, and 
be more cost-effective compared to alternative collection methods. 
10. Under the ENS-CARE programme of the third framework programme on Research and 
Technological Development, the infrastructure for such a system has already been developed 
in apilot project. This infrastructure is now being further developed under the project of 
telematic interchange of data between administrations (IDA) and under the Information 
Society health projects of the G-7 Member States. Under the proposed 5-year programme 
on health monitoring, the Commission will encourage the Member States to participate and 
collaborate closely in the content specifications of this system, which will use distributed 
databases as its backbone, and would promote participation of competent international 
organizations and third countries as appropriate. 
11. The Community health monitoring system will provide an opportunity for a variety of 
analyses to be undertaken on a regular or on an ad hoc basis. These analyses could include 
health status and health trends reports, analyses of specific health problems and health 
determinants, and analyses of the health impacts of other policies. The dissemination of 
relevant information material will be supported. 
t\1L 
12. Assessment of the action programme on health monitoring will be provided in two reports. 
A mid-term report reviewing progress and a final report on the implementation of the 
programme. These reports will incorporate information on Community financing in the 
various fields of action as well as the results of the evaluations and will be transmitted to 
the Council and the European Parliament, as well as to the Economic and Social Committee 
and the Committee of the Regions. 
q* d 
ADDENDUM 
with respect to the principle of subsidiarity 
to the explanatory memorandum of the proposal for a 
European Parliament and Council decision 
adopting a programme of Community action on 
health monitoring in the context of the 
framework for action in the fields of 
public health. 
a. Quels sont les objectifs de l'action envisagée par rapport aux obligations pesant sur la 
Communauté? 
In accordance with Article 129 of the Treaty establishing the European Community, the 
Commission is presenting proposals for adoption by the European Parliament and the Council 
of incentive measures, having as their objective to contribute towards ensuring a high level of 
human health protection by encouraging cooperation between the Member States, lending 
support to their action, promoting coordination of their policies and programmes, and fostering 
cooperation with third countries and the competent international organisations in the sphere 
of public health. The objective of the present proposal by the Commission is the development 
of a health monitoring system through a 5-year programme of action which, through the full 
participation of the Member States in its design and implementation, would permit their mutuaF' 
cooperation and coordination in collecting, processing and sharing health data and indicators 
necessary for measuring the impact of health policies, health status and trends and health -
determinants, both at the Community and Member State level, thus permitting a better 
planning and implementation of their actions aiming at ensuring a high-level of human health 
protection. 
b. L'action envisagée relève-t-elle d'une compétence exclusive de la Communauté ou 
d'une compétence partagée avec les Etats membres? 
The proposed decision for a programme of action on health monitoring, pursuant to Article 
129 of the E.C. Treaty, comes under the mixed competence of the Community and the 
Member States. 
c. Quelle est la dimension communautaire du problème? 
The situation at present is that neither the international organisations competent in the sphere 
of public health, nor the Community or the Member States possess appropriate and sufficient 
data and indicators about health status and the impact of health actions and policies. 
The proposed programme sets up a series of mechanisms which will facilitate the gathering 
4*. E~ 
and analysis of data at Community level and also be of assistance to Member States in 
information collection and evaluation of health data and indicators. 
d. Quelle est la solution la plus efficace par comparaison entre les moyens de la 
Communauté et ceux des Etats membres'? 
The proposed programme of action involves the development of a health monitoring system 
using as a basis what already exists at the European level on health data and indicators, 
including those held by Member States, international organisations, and European networks,and 
building on it while avoiding any unnecessary duplication of work by carefully selecting and 
checking with the Member States the data and indicators needed, and by associating to this 
work the international organisations and networks to which the Member States already transmit 
data. 
e. Quelle plus:value concrète apporte l'action envisagée de la Communauté et quel serait 
le coût de l'inaction? 
The actions to be implemented under the proposed programme will yield added value in a 
number of ways. 
l.They will facilitate the production of health data and indicators, not currently 
existing, which are valuable in the assessment of Community programmes and actions 
in the field of health. 
2.They will assist in the development of more accurate, comparable and compatible" 
health data and indicators at national level. This will enable better comparisons to be 
made and should make it easier for Member States to exchange and share important 
information. 
3.They will lead to the establishment of a network for the exchange of data and 
indicators and this will be undertaken in the framework on the Community programme 
in the Interchange of Data between Administrations (IDA). 
4 They will enable the production of comprehensive and detailed reports on health 
status and trends and on the impact of health policies. Existing reports on such matters 
are generally not of a high enough quality since the required data and indicators are 
not available. The programme is intended to support the production of these. 
In the absence of the proposed programme of action and the development of the high-quality 
information and indicators that is its aim, neither the Community nor the Member States will 
have a fully adequate basis on which to plan future health policies and programmes and 
evaluate those which currently exist. Controlling the rising costs of health is a central issue 
across the Community. The absence of accurate information and indicators on health status and 
health activities makes it all the more difficult to address this issue, and to achieve a high level 
of health protection efficiently and effectively. 
4* F 
f. Quelles modalités d'action sont à la disposition de la Communauté? 
The action envisaged in the area covered by the Commission proposals can only be undertaken 
by a European Parliament and Council decision adopting incentive measures, that is by the 
financial support of the activities contained in the 5-year programme. 
g. Une réglementation uniforme est-elle nécessaire ou suffît-il d'une directive posant des 
objectifs généraux en renvoyant l'exécution au niveau des Etats membres? 
There is no need for regulatory provisions in this matter; the actions envisaged by the 
proposed programme aim at the development of a health monitoring system which requires 
cooperation of the Member States and lending support to their action. According to Article 
129, no harmonisation measures can be taken in this respect. 
4? 6-
Ehdotus: 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS 95/0238 (COD) 
terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä 
kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä 
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka 
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 artiklan, 
ottavat huomioon komission ehdotuksen', 
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon3, 
toimivat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklassa mainittujen menettelyjen 
mukaisesti, 
sekä katsovat, että 
1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3^ artiklan o kohdan mukaisesti 
yhteisön toimintaan on sisällyttävä myötävaikuttaminen korkean terveyden 
suojelun tason saavuttamiseen; 129 artikla nimenomaan mahdollistaa yhteisön 
toimivaltaisuuden tällä alalla, erityisesti rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä 
yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla niiden toimintaa, 
1 EYVL No 
2 EYVL No 
3 EYVL N:o 
43 
neuvosto katsoi tulevaa toimintaa kansanterveyden alalla koskevassa 27 päivänä 
toukokuuta 1993 annetussa päätöslauselmassaan4, että terveyttä koskevien 
tietojen kerääminen, analysointi ja jakaminen sekä käytettävissä olevien tietojen 
laadun ja vertailtavuuden parantaminen ovat olennaisia tulevien ohjelmien 
valmistelun kannalta, 
Euroopan parlamentti korosti Maastrichtin kokouksen jälkeisessä 
kansanterveyspolitiikkaa koskevassa kertomuksessaan5 riittävien ja 
asiaankuuluvien tietojen tärkeyttä perustana yhteisön toimien kehittämiselle 
kansanterveyden alalla; Euroopan parlamentti kehotti komissiota keräämään ja 
tutkimaan jäsenmaista tulevia terveyttä koskevia tietoja ja analysoimaan 
kehityssuuntia sekä arvioimaan kansanterveyspolitiikan vaikutuksia ja muun 
politiikan vaikutusta, 
komissio totesi kansanterveyden toimintakehystä koskevassa 24 päivänä 
marraskuuta 1993 annetussa tiedonannossaan'' yhteistyön lisäämisen 
vertailukelpoisten/yhteen sopivien terveyttä koskevien tietojen standardoinnissa 
ja keräämisessä sekä terveystilanteen valvonta- ja seurantajärjestelmien 
edistämisen olevan edellytyksenä jäsenvaltioiden politiikkaa ja ohjelmia tukevan 
kehyksen perustamiseksi; terveystilanteen seuranta, mukaan lukien terveyttä 
koskevat tiedot ja indikaattorit, on nimetty ensisijaiseksi alaksi ehdotuksissa 
yhteisön monivuotisiksi kansanterveysohjelmiksi, 
4 EYVL N:o C 174, 25.6.1993, s. 1 
5 EYVL N:o C 329, 6.12.1993, s. 375 
6 KOM(93) 559 lopullinen 
44 
neuvosto esitti 2 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa päätöslauselmassaan7, että 
terveyttä koskevien tietojen kerääminen olisi asetettava ensisijalle, ja kehotti 
komissiota tekemään asiaankuuluvia ehdotuksia; neuvosto katsoi, että 
käytettyjen tietojen ja indikaattoreiden olisi sisällettävä mittareita, jotka liittyvät 
väestön elämänlaatuun, terveyttä koskevien tarpeiden tarkkaan arviointiin, 
arviointeihin sairauksien ennaltaehkäisyllä vältettävistä kuolemista, terveyden 
sosiaalis-taloudellisiin tekijöihin eri väestöryhmissä ja, jos on aiheellista ja jos 
jäsenvaltio pitää sitä tarpeellisena, terveysneuvontaan, hoitokäytäntöihin ja 
uudistusten vaikutukseen, 
terveystilanteen seuranta yhteisön tasolla on olennaista kansanterveyttä 
koskevien yhteisön toimien suunnittelun, valvonnan ja arvioinnin kannalta sekä 
muun yhteisön politiikan terveysvaikutusten valvonnan ja arvioinnin kannalta, 
terveystilanteen seuranta tässä yhteydessä sisältää yhteisön terveysindikaattorien 
laatimisen, yhteisön terveyttä koskevien tietojen ja indikaattorien keräämisen, 
jakamisen ja analysoinnin, 
neuvosto nimesi ensisijaisia toimenpiteitä tilastotietojen alalla koskevasta 
puiteohjelmasta vuosiksi 1993-1997 tehdyssä päätöksessään8 "terveys ja 
turvallisuus" -otsikon alla kuolleisuuden ja syynmukaisen sairastuvuuden 
analysoinnin yhdeksi ensisijaisista toiminta-aloista sosiaalipolitiikkaa, 
taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kuluttajansuojaa koskevissa 
alakohtaisissa ohjelmissa, 
7 EYVL N:o C 165, 17.6.1994, s. I 
x EYVL N:o L 219, 28.8.1993, s. 1 
45 
9. tutkimusta ja teknologista kehittämistä, mukaan lukien esittäminen, koskevan 
erityisohjelman hyväksyvässä päätöksessään neuvosto9 osoitti erityisen 
tutkimustehtävän jäsenvaltioilta tulevan eurooppalaisen terveyttä koskevan 
tiedon, mukaan lukien ravitsemukseen liittyvän tiedon, yhteensovittamisessa ja 
vertailussa, ja tämä tehtävä otettiin käsiteltäväksi asianomaisessa 
tutkimustyöohjelmassa, 
10. terveystilanteen valvonnan yhteisön tasolla olisi mahdollistettava tarvittava 
terveydentilan, kehityssuuntien ja määrittävien tekijöiden mittaaminen, helpottaa 
yhteisön ohjelmien ja toimien suunnittelua, valvontaa ja arviointia, ja tarjota 
jäsenvaltioille terveyttä koskevaa tietoa, joka tukee niiden terveyspolitiikan 
kehittymistä ja arviointia, 
11. vaatimusten ja odotusten tehostamiseksi tällä alueella yhteisön terveystilanteen 
seurantajärjestelmää olisi kehitettävä, mukaan lukien terveysindikaattoreiden 
laatiminen ja tiedon kerääminen, terveyttä koskevien tietojen ja indikaattorien 
siirto- ja jakeluverkosto sekä terveyttä koskevan tiedon analysointi- ja 
levittämiskapasiteetti, 
12. käytettävissä olevat vaihtoehdot ja mahdollisuudet kehittää yhteisön 
terveystilanteen seurantajärjestelmän useita alueita olisi huolellisesti arvioitava 
sen toivotun suorituskyvyn, joustavuuden sekä kustannusten ja hyötyjen osalta; 
yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmään olisi sisällyttävä yhteisön 
terveysindikaattoriryhmien määritelmä ja tällaisten indikaattorien laatimiselle 
tarpeellisten tietojen kerääminen, 
EYVL No L 361, 31.12. 1994, s. 40 
46 
13. yhteisön terveyttä koskevien tietojen ja indikaattorien olisi päällekkäisen työn 
välttämiseksi perustuttava valmiiksi käytössä oleviin eurooppalaisiin tietoihin 
ja indikaattoreihin, joita esimerkiksi jäsenvaltioilla on tai joita nämä ovat 
luovuttaneet kansainvälisille järjestöille, 
14. yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmä hyötyisi telematiikkaan perustuvan 
verkoston perustamisesta terveyttä koskevien yhteisön tietojen ja indikaattorien 
keräämiseksi ja jakamiseksi, 
15. yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän olisi pystyttävä rohkaisemaan ja 
auttamaan terveydentilaa, kehityssuuntia ja terveysongelmia koko yhteisön 
alueella koskevien analyysien tuottamisessa sekä terveyttä koskevan tiedon 
käyttöön saattamisessa ja levittämisessä, 
16. tärkeimmät näkökohdat yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän 
kehittämisessä ovat tietosuojaan liittyvien oikeudellisten määräysten 
noudattaminen ja asiaankuuluvien luottamuksellisuus-ja suojaamisjärjestelyjen 
toteuttaminen, 
17. kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessäolisikäynnistettävämonivuotinen 
ohjelma, joka mahdollistaa yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän ja sen 
asiaankuuluvan arviointijärjestelmän kehittämisen, 
18. läheisyysperiaatteen mukaisesti yhteisö voi ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin, 
kuten terveystilanteen seurantaan, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen 
toimivaltaan, ainoastaan silloin kun ne laajuutensa tai vaikutustensa vuoksi 
tulevat paremmin toteutetuiksi yhteisön tasolla, 
19. yhteisön tasolla muotoillun ja toteutetun politiikan ja ohjelmien, erityisesti 
niiden, joihin on ryhdytty kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä, olisi 
oltava yhdensuuntaisia yhteisön terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön 
47 
toiminnan päämäärien ja tavoitteiden kanssa; terveystilanteen seurantaa 
koskevien yhteisön toimien täytäntöönpano olisi sovitettava yhteen ja siinä olisi 
otettava huomioon yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan 
puiteohjelman perusteella tehdyt tutkimustoimet; yhteisön TTK-viitekehyksen 
mukaisesti terveysalalla tehtävät telematiikkasovelluksia koskevat hankkeet on 
sovitettava kiinteästi yhteen terveystilanteen seurantaa koskevien yhteisön 
toimien kanssa; yhteisön tilastotiedon puiteohjelman, telematiikkaan perustuvaa 
hallintojen välistä terveystietojen vaihtoa (IDA) koskevien yhteisön hankkeiden 
sekä G-7:n terveyttä koskevien hankkeiden mukaiset toimet on läheisesti 
sovitettava yhteen terveystilanteen seurantaa koskevien yhteisön toimien 
toteuttamisen kanssa; eurooppalaisten erityiselinten, kuten EMCDDA:n ja 
Euroopan ympäristökeskuksen, tehtäväkseen ottama työ olisi otettava huomioon, 
20. yhteistyötä tällä alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien 
maiden kanssa olisi edistettävä, 
21. on tärkeää, että komissio varmistaa ohjelman toteuttamisen läheisessä 
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, 
22. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission "tilapäisjärjestelystä" tehty 
sopimus, joka koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklassa 
säädetyn menettelyn mukaisesti hyväksyttyjen säädösten täytäntöönpanoon 
liittyviä toimenpiteitä, tehtiin 20 päivänä joulukuuta 1994, 
23. toiminnalliselta kannalta katsottuna, sekä yhteisön verkostojen kehittämiseen 
että yhteistyöhön tällä alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa 
aiemmin tehdyt investoinnit olisi turvattava ja niitä olisi edelleen kehitettävä, 
24. tarpeetonta päällekkäistä työtä olisi vältettävä yhdessä 
kehittämällä menetelmiä, vertailemalla ja muuntamalla perusteita 
ja tekniikoita, yhdenmukaistamalla asteittain tietojenkeruun 
48 
välineitä, kuten kartoitukset, kyselyt tai niiden osat, ja terveyttä 
koskevan tiedon sisältöön liittyviä erityisohjeita jaettavaksi 
erityisesti telemaattisen verkoston kautta, 
25. ohjelman arvon ja vaikutuksen lisäämiseksi toteutettuja toimenpiteitä olisi 
jatkuvasti arvioitava ottaen erityisesti huomioon niiden tehokkuuden ja 
tavoitteiden saavuttamisen sekä kansallisella että yhteisön tasolla, ja jos on 
aiheellista, tarvittavat muutokset olisi tehtävä, 
26. tällä päätöksellä asetetaan koko ohjelman keston ajaksi taloudellinen kehys, joka 
muodostaa pääasiallisen viitteen budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa 
talousarviomenettelyssä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 
päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen 1 kohdan merkityksessäpä 
27. tämän ohjelman on kestettävä viisi vuotta, jotta asetettujen tavoitteiden 
saavuttamiseksi täytäntöön pantaville toimille jää riittävästi aikaa, 
OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
Ohjelman perustaminen 
1. Terveystilanteen seurantaa koskeva yhteisön toimintaohjelma, jäljempänä 'tämä ohjelma', 
on täten hyväksytty 1 päivä tammikuuta 1997 ja 31 päivä joulukuuta 2001 väliseksi 
ajanjaksoksi kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä. 
2. Tämän ohjelman tarkoituksena on perustaa yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmä, 
joka mahdollistaa terveydentilan, kehityssuuntien ja terveyttä määrittävien tekijöiden 
arvioimisen koko yhteisön alueella, helpottaa yhteisön ohjelmien ja toimien suunnittelua, 
valvontaa ja arviointia sekä tarjoaa jäsenvaltioille asiaankuuluvaa terveyttä koskevaa 
49 
tietoa vertailujen tekemiseksi ja niiden kansallisen terveyspolitiikan tukemiseksi. 
3. Tässä ohjelmassa toteutettavat toimenpiteet ja niiden erityiset tavoitteet on esitetty 
liitteessä seuraavasti otsikoituina: 
A. Yhteisön terveysindikaattoreiden luominen 
B. Euroopan laajuisen terveyttä koskevan tiedon jakeluverkoston kehittäminen 
C. Analyysien ja kertomusten laatiminen 
2 artikla 
Täytäntöönpano 
1. Komissio varmistaa liitteessä esitettyjen toimien toteuttamisen 5 artiklan mukaisesti 
läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. 
2. Komissio tekee yhteistyötä terveystilanteen seurantaan osallistuvien laitosten ja järjestöjen 
kanssa. 
3 artikla 
Talousarvio 
1. Tämän ohjelman toteuttamiseen 1 artiklassa tarkoitettuna ajanjaksona varattu määräraha 
on kokonaisuudessaan 13,8 miljoonaa ecua. 
2. Vuosittaisista määrärahoista määrää budjettivallan käyttäjä taloudellisten näkymien 
mukaisesti. 
50 
4 artikla 
Yhdenmukaisuus ja täydentävyys 
Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että tämän ohjelman mukaisesti toteutettavat toimet ovat 
yhdenmukaisia muiden yhteisön merkittävien ohjelmien ja aloitteiden kanssa, mukaan lukien 
tilastotiedon puiteohjelman, telematiikkaan perustuvaa hallintojen välistä terveystietojen 
vaihtoa koskevat yhteisön hankkeet sekä tutkimuksen ja tekniikan kehittämisen puiteohjelman, 
ja erityisesti jälkimmäisen telematiikan sovellutukset, ja että ne täydentävät niitä. 
5 artikla 
Komitea 
1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu kahdesta kunkin jäsenvaltion nimeämästä 
jäsenestä ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja, jäljempänä 'komitea'. 
2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toimenpiteistä, jotka koskevat erityisesti: 
(a) komitean menettelysääntöjä; 
(b) vuotuista työskentelyohjelmaa, jossa esitetään ensisijaiset toimet; 
(c) järjestelyjä, perusteluja ja menettelyjä, jotka liittyvät hankkeiden valitsemiseen ja 
rahoittamiseen tämän ohjelman mukaisesti, mukaan lukien hankkeet, jotka koskevat 
yhteistyötä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa ja 
6 artiklan 2 kohdassa mainittujen maiden osallistumista; 
(d) arviointimenettelyä; 
51 
(e) kertomusten tekoa, muutoksia ja tietojen yhdenmukaistamista koskevia järjestelyjä; 
(f) terveysindikaattorien määrittelemistä ja valitsemista koskevia järjestelyjä; 
(g) tärkeiden verkostojen kehitykselle ja toiminnalle tarpeellisia sisältöön liittyviä 
erityisohjeitä koskevia järjestelyjä. 
3. Lisäksi komissio voi kuulla komiteaa kaikissa tämän ohjelman täytäntöönpanoon 
liittyvissä kysymyksissä. 
Komission edustaja lekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea 
antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka 
puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että 
sen lausunto merkitään pöytäkirjaan. 
Komission ottaa mahdollisimman laajasti huomioon komitean lausunnon. Se ilmoittaa, 
millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 
4. Komission edustaja pitää komitean jatkuvasti tietoisena: 
- tämän ohjelman mukaisesti myönnetystä taloudellisesta tuesta (tuen suuruus, kesto, 
erittely ja vastaanottajat); 
- komission ehdotuksista tai yhteisön aloitteista ja ohjelmien täytäntöönpanosta muilla 
politiikan aloilla, jotka ovat tärkeitä tämän ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta, 
4 artiklassa vaaditun yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden varmistamiseksi. 
52 
6 artikla 
Kansainvälinen yhteistyö 
Tämän ohjelman täytäntöönpanon aikana yhteistyötä muiden valtioiden kuin 
jäsenvaltioiden ja kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen 
kanssa, erityisesti maailman terveysjärjestön sekä taloudellisen yhteistyön ja kehittämisen 
järjestön kanssa, on edistettävä ja toteutettava 5 artiklan mukaisesti. 
Tämä ohjelma on avoin Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE) osallistumiselle näiden 
maiden kanssa yhteisön ohjelmiin osallistumiseen liittyvissä assosiointisopimusten 
lisäpöytäkirjoissa mainituin edellytyksin. Lisämäärärahojen avulla tämä ohjelma on avoin 
Kyproksen ja Maltan osallistumiselle Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maihin 
sovellettavien sääntöjen mukaisesti kyseisten maiden kanssa erikseen sovittavia 
menettelyjä noudattaen. 
7 artikla 
Seuranta ja arviointi 
1. Yhteisö varmistaa toteutettujen toimien arvioinnin ottaen huomioon jäsenvaltioiden 
laatimat kertomukset ja tarvittaessa riippumattomien asiantuntijoiden tuella. 
53 
2. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliaikaisen kertomuksen ja 
lopullisen kertomuksen tämän ohjelman täytäntöönpanosta. Se liittää näihin kertomuksiin 
tietoja eri toiminta-alojen yhteisön rahoituksesta ja täydentävyydestä muiden 4 artiklassa 
mainittujen toimien kanssa sekä arviointien tulokset. Se lähettää ne myös talous- ja 
sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 
Tehty Brysselissä 
Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja Puheenjohtaja 
54 
LIITE 
ERITYISET TAVOITTEET JA TOIMET 
A. YHTEISÖN TERVEYSINDIKAATTOREIDEN LAATIMINEN 
Tavoite Laatia yhteisön terveysindikaattorit tarkastelemalla uudelleen 
kriittisesti olemassa olevia terveyttä koskevia tietoja ja 
indikaattoreita, ja kehittämällä verrattavissa olevien ja asteittain 
yhdenmukaistettujen terveyttä koskevien tietojen 
keruumenetelmiä. 
1. Suorittaa olemassa olevien terveyttä koskevien tietojen erittely, uudelleen tarkasteluja 
kriittinen analyysi eurooppalaisella ja jäsenvaltioiden tasolla niiden merkityksen, laadun 
ja kattavuuden selvittämiseksi yhteisön terveysindikaattoreiden laatimisen kannalta. 
2 Luoda terveyttä koskeva yhteisön terveysindikaattoriryhmä, joka sisältää 
avainindikaattorien alaryhmän yhteisön ohjelmien kansanterveyttä koskevien toimien 
valvomiseksi sekä taustaindikaattorien alaryhmän muuhun yhteisön politiikkaan 
sisältyvien ohjelmien ja toimien valvomiseksi sekä yhteisten mittareiden tarjoamiseksi 
jäsenvaltioille vertailujen tekemistä varten. 
3. Kehittää vertailukelpoisten ja/tai asteittain yhdenmukaistettujen terveyttä koskevien 
tietojen säännönmukaista keräämistä jäsenmaissa, mukaan lukien tietohakemistojen 
laatimisen tukeminen ja asiaankuuluvien muuntamismenetelmien ja -sääntöjen laatiminen. 
4. Avustaa vertailukelpoisten tietojen keräämisessä tukemalla seurantojen järjestämistä, 
mukaan lukien yhteisön politiikkaa tukevat Euroopan laajuiset seurannat, tai moduulit tai 
olemassa olevien seurantojen kysymysten sovitut sanamuodot. 
55 
5. Edistää yhteistyötä Euroopan terveyttä koskevien tietojen ja indikaattorien sekä 
kansanterveyden erikoisaloja koskevien tietojenvaihtoverkostojen alalla toimivaltaisten 
kansainvälisten järjestöjen kanssa tietojen vertailtavuuden tehostamiseksi. 
6 Tukea standardoitujen terveydenhuollon voimavaroja koskevien ti lastojen toteutettavuuden 
ja kannattavuuden arviointia niiden sisällyttämiseksi tulevaisuudessa yhteisön 
terveystilanteen seurantajärjestelmään. 
B. YHTEISÖN LAAJUISEN TERVEYTTÄ KOSKEVIEN TIETOJEN 
JAKELUVERKOSTON KEHITTÄMINEN 
Tavoite Mahdollistaa terveyttä koskevien tietojen ja indikaattoreiden 
siirtäminen ja jakaminen tehokkaasti ja luotettavasti käyttäen 
pääasiallisena välineenä telematiikka-avusteista tiedonsiirtoa. 
7. Rohkaista ja tukea pääasiassa telematiikka-avusteista tiedonsiirtoa ja jaettujen 
tietokantojenjärjestelmääkäyttäväntiedonjakoverkoston kehittämistä, erityisesti laatimalla 
tietoihin liittyviä erityisohjeita ja menettelyjä järjestelmään siirrettävän eri tyyppisen 
tiedon saatavuutta, luotettavuutta, korjaamista ja suojaamista ajatellen. 
C. ANALYYSIEN JA KERTOMUSTEN TEKO 
Tavoite Kehittää tarpeelliset analyysien ja kertomusten teon menetelmät 
ja välineet, ja tukea terveydentilaa, kehityssuuntia, terveyttä 
määrittäviä tekijöitä ja politiikan vaikutuksia terveyteen koskevia 
analyysejä ja kertomuksia. 
8. Rohkaista analysointikapasiteetin kehittymistä, mukaan lukien vertailevat ja ennustavat 
metodiikat ja välineet, oletusten ja mallien testaaminen sekä terveyttä koskevien 
ennusteiden ja tulosten arviointi. 
56 
9. Tukea yhteisön kansanterveyttä koskevjen toimien ja ohjelmien vaikutuksen analysointia 
ja arviointia. 
10. Tukea terveydentilaa ja kehityssuuntia, terveyttä määrittäviä tekijöitä ja muun politiikan 
vaikutusta terveyteen koskevien kertomusten ja muun tiedotusaineiston tuottamista ja 
levittämistä. 
57 
FINANCIAL STATEMENT 
1 TITLE OF OPERATION 
Proposal for a European Parliament and Council Decision adopting a programme of Community 
action on health monitoring in the context of the framework for action in the field of public health 
2 BUDGET HEADING INVOLVED 
B3-4306: Health data and indicators 
3 LEGAL BASIS 
Article 3(o) and Article 129 of the Treaty establishing the European Community. 
European Parliament and Council Decision adopting a programme of Community action on health 
monitoring in the context of the framework for action in the field of public health. 
4 DESCRIPTION OF OPERATION 
4.1 General objective 
Implementation of a programme aiming at contributing to the establishment of a Community-wide 
health monitoring system, in particular by the development, availability and dissemination through 
a network of health data and indicators, and to the establishment of a capacity for analysis, 
evaluation, and comparisons. Both the European Parliament and the Council have stressed the 
importance of having sufficient and relevant information as a basis for the development of 
Community actions in the field of public health. The European Parliament has called on the 
Commission to collect and examine health data from the Member States and analyse trends and 
assess the effects of public health policies as well as the impact of other policies on health; and 
the Council has, in several acts, and most recently in its resolution from 2 June 1994 on the 
framework for Community action in the field of public health, stressed the importance of the 
development of Community health data and indicators. 
The aim of the proposed action programme on health data and indicators is to contribute to the 
development of a high-quality, policy-oriented health monitoring system. This system should serve 
three purposes: 1) to enable measurement of health status, trends and determinants throughout 
the Community; 2) to facilitate the planning, monitoring, and evaluation of Community 
programmes and actions, and 3) to provide Member States with high quality, comparative health 
indicators and data which add value to their national health information systems and thus support 
the development of national health policies, whilst fully respecting the principle of subsidiarity. 
Measurement of health status, trends and determinants will be made possible by the development 
of core and background Community health indicators, whereas the provision of information to 
47 
Member States will require the development of a mechanism for the collection and dissemination 
of Community health information. 
The method for achieving these objectives consists of providing support for the establishment of 
mechanisms for collaboration among Member States, the Commission, and relevant international 
organisations in order to assess the quality and coverage of existing health data and indicators 
at the Community level and at the level of Member States and to define a set of core and 
background Community health indicators; providing support for the development of a network 
with agreed procedures and data specifications necessary for effective and reliable exchange of 
information using, as the principal means, an electronic network already under development as 
part of a wider Community project on interchange of data between administrations; and providing 
support for comparative analyses and reporting on health status and determinants and the impact 
of policies. 
4.2 Period covered and arrangements for renewal or extension 
5 years: 01.01.1997 to 31.12.2001 
Report on implementation to be transmitted to the Council and European Parliament during 
the third year of the programme indicating the need for any modifications, if any. 
Report to the Council and European Parliament after completion of the programme with 
conclusions on renewal or need for extension or revision of actions. 
5 CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 
Non-compulsory expenditure 
Differentiated appropriations 
6 TYPE OF EXPENDITURE OR REVENUE 
Subsidy for joint financing with other sources in the public and/or private sector (not exceeding 
a certain percentage of the total cost of the proposed projects). 
The level of funding granted depends on the scope of the measure to be financed and on the extent 
to which the action programme is reflected in the various activities planned. 
Such funding will not exceed 70% of the total budget earmarked for the proposed projects except 
in the case of networks and work ordered and of direct use to the Commission, where the subsidy 
may amount to 100%. 
48 
7 FINANCIAL IMPACT 
7.1 Method of calculating the total cost of operation (definition of unit cost) 
The method of calculation is the result of experience acquired in previous activities related to 
health data and indicators such as the European System of accidents at work statistics (ESAW) 
and projects under ENS-CARE. The specific cost estimates are based on the assumption that half 
of the activities to be undertaken under this programme will require 100 percent funding while 
the other half will require 50 percent funding and that the activities to be undertaken will involve 
most or all Member States. A total amount rounded off to ECU 13.8 million during the period 
1997-2001 is deemed necessary for these activities. The annual allocations will be decided in 
accordance with the normal budgetary procedures. 
49 
7.2 Itemized breakdown of cost (in ECU million) 
Objective 
Community 
Health Data and 
Indicators Action Area 
Identification, 
review, and critical 
analysis of existing 
data and indicators 
and assessment of 
future needs 
Creation of a set of 
Community health 
indicators 
Development of 
routine collection of 
comparable, 
progressively 
harmonised data in 
Member States 
(including data 
dictionaries, 
conversions and 
harmonisation of 
definition and 
collection methods 
Elaboration of 
specific surveys and 
modules or agreed 
questions in existing 
surveys 
Cooperation with 
international 
organizations 
Support for the 
development of 
standardised health 
resource statistics YEARS 
1997 
0.7 
0.2 
0.2 
0.1 
0.1 1998 1999 2000 2001 TOTAL 
1997-
2001 
Indicative programming 
0.3 
0.3 
0.3 
0.2 
0.1 
0.1 0.1 
0.2 
0.4 
0.4 
0.1 
0.1 0.1 
0.1 
0.5 
0.6 
0.1 
0.1 0.1 
0.1 
0.5 
0.7 
0.1 
0.1 1.3 
0.9 
1.9 
2.0 
0.5 
0.4 
50 
network 
development 
Analysis and 
reporting Development of 
data specifications 
and procedures to 
be used in 
networking, 
focusing on 
Com m unity-wide 
electronic 
interchange of data 
Development of a 
capacity for 
analyses, including 
methodologies and 
tools 
Support to the 
analysis and 
evaluation of the 
impact of 
Community actions 
and programmes in 
public health 
Support to the 
production and 
dissemination of 
reports and other 
information material 
on health status and 
trends, health 
determinants, and 
the impact of other 
policies 
TOTAL 0.7 
0.2 
0 
0.1 
2.3 0.7 
0.2 
0.1 
0.2 
2.5 0.8 
0.2 
0.2 
0.2 
2.7 0.8 
0.2 
0.3 
0.2 
3.0 0.8 
0.2 
0.4 
0.3 
3.3 3.8 
1.0 
1.0 
1.0 
13.8 
51 
7.3 Indicative schedule of appropriations (in ECU million) 
Commitment 
appropriations 
Payment 
appropriations 
1997 
1998 
1999 
2000 
2001 
Subsequent years 
TOTAL 1997 
2.3 
1.15 
0.81 
0.34 
2.3 1998 
2.5 
1.25 
0.88 
0.37 
2.5 1999 
2.7 
1.35 
0.95 
0.4 
2.7 2000 
3.0 
1.5 
1.05 
0.45 
3.0 2001 
3.3 
1.65 
1.65 
3.3 TOTAL 
13.8 
1.15 
2.06 
2.57 
2.82 
3.10 
2.10 
13.8 
8 FRAUD PREVENTION MEASURES; RESULTS OF MEASURES TAKEN 
The grant application forms will require information on the identity and nature of potential 
beneficiaries so that their reliability can be assessed in advance. 
Fraud prevention measures (checks, intermediate reports, final report) are included in the 
agreements or contracts between the Commission and beneficiaries. The Commission will 
check reports and ensure that work has been properly carried out before intermediate and 
final payments are made. 
In addition, spot checks are carried out by the Commission to verify how funds have been 
used. Checks have already been carried out in other public health budget lines in relation 
to the financial years 1991, 1992, 1993, and 1994 and have shown their effectiveness. 
52 
9 ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS 
9.1 Specific and quantifiable objectives; 
The Community measures aim at establishing a Community health monitoring system by 
the accomplishment of the following specific objectives: 
the establishment of a set of Community (core and background) health indicators 
which can be used to monitor health in the Community, which can facilitate planning, 
monitoring and evaluation of Community programmes and actions, and which can 
provide added value to Member States' own health information systems and thus 
support the development of national health policies; 
the establishment of content specifications for a network for the purpose of collection 
and dissemination of the health data and indicators, mainly using telematics; 
the establishment of a capacity to undertake analyses, and support to the preparation 
and dissemination of reports on health status, trends and determinants and the impact 
of policies. 
Target Population 
1. Competent health authorities of the Member States, at national, regional and local level 
and competent international organisations; 
2. Health professionals, health epidemiological and statistical services, health and medical 
associations, academic institutions, especially schools of public health (especially for 
the first and third objectives); 
3. NGO's and other bodies interested in health matters, and the public in general (third 
objective). 
9.2 Grounds for the operation 
Health information is specifically mentioned in Article 129 as an area to which Community 
action should be directed. The Council (Resolution of the Council and the Ministers for 
Health meeting within the Council of 27 May 1993 on future action in the field of public 
health, OJ No C 174, 25.6.1993 p.l; Council Resolution of 2 June 1994 on the framework 
for action in the field of public health OJ No C165, 17.6.1994, p. 1 ), the European Parliament 
(Report and Resolution of the European Parliament on public health after Maastricht OJ 
No C 329, 6.12.93, p.375), and the Commission (Communication on the framework for 
action in the field of public health, COM (93) 559final of 23.11.93), have identified health 
data and indicators as a fundamental instrument in the Community policy-making process 
and an invaluable tool in supporting Member States' policies, and as an essential part of 
a health monitoring system which will serve to monitor health and health determinants, and 
permit comparisons to be made and facilitate the planning, monitoring and implementation 
of actions. 
The proposed 5-year programme is to develop such a health monitoring system to support 
the Community and the Member States in health policy-making and evaluation, to permit 
Member States to carry out meaningful comparisons and to assist them in allocating 
53 
resources to the various problem areas more effectively. In accordance with the principle 
of subsidiarity, such a system would have to be developed at Community level since it only 
can serve the needs of the Member States both with regard to information in support of their 
national policies and with regard to their role in Community policy-making. In view of the 
scale of the operation involved, i.e. comparable health data and common indicators, and 
network creation and development linking competent authorities in all Member States, the 
pertinent activities can only take place at Community level. 
As regards the intervention methods and the allocation of funds, the following will apply: 
specific application of the principle of subsidiarity when identifying measures to be 
undertaken and co-financed; 
identification and selection of projects for co-financing in the fields of health 
monitoring. These projects will be selected and implemented, where necessary, with 
the assistance of national coordinating committees that may be established in the 
Member States, with participation of persons and bodies involved in the production 
and use of health data and indicators; 
the concept of added Community value, which will continue to be realised in particular 
through the coordination of national measures, the dissemination of information and 
experiences, the establishment of priorities, the development of networking as 
appropriate, selection of European projects and the motivation and mobilisation of 
all involved. 
Two methods will be employed to implement the programme. One is to support 
projects carried out in Member States and at the Community level. The selection of 
priority projects is based largely on general and intermediate objectives, and 
implementation of the measures themselves depends on the quality and effectiveness 
of projects submitted to the competent department during the course of the year. The 
other is to undertake specific activities necessary to achieve the objectives of the 
programme, which will be fully financed by the programme. 
The selection criteria for projects are as follows: 
Compatibility with the objectives and conformity with at least one of the established 
objectives; 
Examination of the "added Community value" of the projects (transnational 
participation, development of a model applicable in other Member States, information 
usable in other Member States, etc.); 
Presumed effectiveness and profitability; 
Clarity and justification of requirements; 
Relevance of selected methodology; 
Organizational competence and experience; 
Suitability of budget for objectives; 
Support for projects from national partners; 
Objective assessment; 
Opinion of the advisory committee involved; 
54 
9.3 Monitoring and evaluation of the operation 
9.3.1 Monitoring of the operation 
Monitoring at the Community level is to be carried out by the Commission, which 
will submit a report half-way through the implementation of the programme, and a 
final report after its completion to the Council, the European Parliament, the Economic 
and Social Committee, and the Committee of the Regions, drawing from national 
reports as well as evaluations of the actions under the programme and of individuals 
projects. 
9.3.2 Evaluation 
Evaluation will be by means of: 
An evaluation of the main measures and of subsidised projects involving, where 
necessary, the participation of indépendant experts; 
An overall report on the quality and effectiveness of projects implemented under 
the action plan, to be submitted by the Commission to the other Community 
institutions after completion of the programme. 
Performance indicators selected for this evaluation. 
Evaluation of projects by Commission officials and/or those cooperating with 
them; 
Analysis of intermediate reports on measures scheduled and financed, allowing 
a shifting of emphasis where possible; 
Impact studies by external bodies 
Relevance of the methodology used by organizers; 
Suitability of the budget for the objectives; 
Skills and experience of bodies; 
Dissemination of results; 
Evaluation procedures and intervals: 
Drawing up of intermediate and final reports on the various measures undertaken 
in the field; 
Development of a "standard" evaluation form for the measure, to be forwarded 
by the beneficiaries with their final reports, and checking of these documents 
by officials either at the Commission or in the field. 
10 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PART A OF THE BUDGET) 
Actual mobilisation of the necessary administrative resources will be conditioned by the 
Commission's annual decision on the allocation of resources, having regard in particular 
to additional staff and funds provided by the budgetary authority. 
55 
10.1 Impact on the number of employees 
r 
Types of employees 
Officials or 
temporary 
agents A 
B 
C 
Other resources 
Total staff carrying out action 
permanent 
employees 
1 
1 
1 
3 temporary 
employees 
0 
0 source of employee 
from within 
DG or service 
1 
1 
1 
3 supplemen­
tary staff 
0 
0 
0 
0 duration 
10.2 Financial impact of supplementary staff 
10.3 Increase in other running costs arising from the action 
Budget line Amounts Method of calculation 
Meetings A2510 231,000 *2 meetings of advisory committee, 2 
reps./Member State 
2 x 30 x 770 ecu x 5 years 
The resources necessary to cover the expenditure below for the 5-year period will be obtained by re-deployment 
of existing financial resources and the use of supplementary resources will not be required. 
a) Personnel Expenses (Title Al, A2 and A5) 
3 x 100,000 ecus x 5 years = 1,500,000 ecus 
b) Operational Expenses 
Expenses for meetings (A-250) 
2 meetings x 15 experts x 879 ecus x 5 years = 131,850 ecus 
Expenses for travel (A-130) 
24 missions Brussels-Luxembourg x 5 years = 240,000 ecus 
60 missions to Member States x 5 years = 300,000 ecus 
c) Total: 2,171,850 ecus 
56 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 449 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 17 05 
Luettelonumero : CB-CO-95-490-FI-C 
ISBN 92-77-93856-0 I 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
5^