Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.

4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Itävalta on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

1.Unioni asettaa Itävallan saataville 3 461 398 824 euron suuruisen rahoitusosuuden tukena, jota ei makseta takaisin. Tästä määrästä 2 230 734 344 euroa asetetaan saataville niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. Jos asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdassa säädetyssä päivityksessä Itävallalle laskettu määrä on yhtä suuri tai suurempi kuin tämä määrä, sen saataville asetetaan vielä 1 230 664 480 euroa niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisenä aikana.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

(48)Itävalta on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta. Kyseinen määrä olisi asetettava Itävallan saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseinen rahoitussopimus tulee voimaan.

(47)Annettava tuki rahoitetaan neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 5 artiklaan perustuvalla komission unionin puolesta toteuttamalla lainanotolla. Tuki olisi maksettava erissä heti, kun Itävalta on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet.

(46)Laskelmaa Itävallan enimmäisrahoitusosuudesta on määrä päivittää 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Itävallan saataville olisi asetettava tietty määrä nyt, jotta kyseisen asetuksen 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus voidaan tehdä 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Enimmäisrahoitusosuuden päivittämisen jälkeen neuvoston olisi komission ehdotuksesta tarvittaessa muutettava tätä päätöstä ilman aiheetonta viivytystä niin, että se sisältää päivitetyn enimmäisrahoitusosuuden.

(43)Itävallan toteuttamasta kuulemisprosessista laaditun tiivistelmän mukaan paikallis- ja alueviranomaisia, työmarkkinaosapuolia, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, nuorisojärjestöjä ja muita asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultiin suunnitelman valmistelua varten. Suunnitelmassa esitetään yksityiskohtaisesti 148 eri taholta 26 päivään helmikuuta 2021 mennessä saadun 174 vastauksen laajuus. Suunnitelmassa on myös yksityiskohtaiset tiedot siitä, mitä suunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä sidosryhmät tukivat. Asianomaisten toimijoiden sitoutumisen varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että kaikki asianomaiset paikallisviranomaiset ja sidosryhmät, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, osallistuvat suunnitelmaan sisältyvien investointien ja uudistusten täytäntöönpanoon niiden koko toteutuksen ajan.

(42)Itävallan suunnitelma sisältää kaksi suunniteltua Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta. Mikroelektroniikkaan ja yhteyksiin liittyvän hankkeen odotetaan vahvistavan sellaisia osa-alueita kuin tehoelektroniikka, anturit ja prosessiteknologiat. Lisäksi joitakin osa-alueita, kuten innovatiivisia verkko- ja mikroelektroniikkateknologioita, on tarkoitus kehittää edelleen Euroopan strategisen riippumattomuuden ja energiatehokkaiden ratkaisujen tukemiseksi. Euroopan kattavan vetyekosysteemin rakentamishankkeen odotetaan tukevan vedyn tuotantoa, varastointia ja teollista soveltamista erityisesti energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla ja liikennealalla. Tämän odotetaan edistävän EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista.

(40)Itävallan suunnitelma sisältää joitakin toimenpiteitä, joilla oletettavasti voidaan puuttua haasteisiin, joita maalla on sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien suhteen. Sukupuolten tasa-arvoon liittyvät näkökohdat otetaan huomioon kaikkialla suunnitelmassa. Toimenpiteet sisältävät uudistuksia ja investointeja, joilla parannetaan naisten osallistumista työmarkkinoille lisäämällä varhaiskasvatuspaikkojen tarjontaa. Suunnitelmassa puututaan myös heikossa asemassa olevien raskaana olevien naisten terveydenhoitotarpeisiin. Tutkimuksen alalla asetetaan tavoitteita luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilta valmistuville naisille. Eläkejärjestelmän muuttamiseen tähtäävien toimien odotetaan kaventavan sukupuolten välistä eläke-eroa. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla parannetaan heikossa asemassa olevien ryhmien, kuten maahanmuuttajataustaisten ihmisten, koulutustuloksia ja osaamistasoa.

(39)Suunnitelma sisältää tasapainoisen joukon uudistuksia ja investointeja, jotka tukevat toisiaan suuressa määrin. Suunnitelmassa on pyritty varmistamaan, että sekä investoinneilla että uudistuksilla edistetään yleistä tavoitetta vastata pitkäaikaisiin rakenteellisiin haasteisiin. Samalla vastataan myös covid-19-pandemiaan liittyviin haasteisiin. Suunnitelma sisältää vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevia kannustimia, kuten hiilidioksidimaksun käyttöönottoon ja fossiilisia polttoaineita käyttävien lämmitysjärjestelmien korvaamiseen. Siinä huomioidaan myös asiaan liittyvät sosiaaliset vaikutukset torjumalla energiaköyhyyttä. Suunnitelmassa tarjotaan erityisesti matalan osaamistason henkilöille uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta sekä vähennetään samalla kyseiseen toimintaan osallistumisen esteitä. Rakenteellisten muutosten odotetaan yksinkertaistavan yritysten hallinnollista taakkaa keskitettyjen digitaalisten asiointipisteiden avulla. Samalla investoinnit parantavat digitaalisia valmiuksia huomattavasti.

(37)Suunnitelmassa osoitetaan selvästi, että Itävallan tarkastus- ja valvontajärjestelmän hallinnolliset valmiudet riittävät suunnitelman toteuttamiseen. Tarvittavien toimien toteuttaminen olisi annettava tehtäväksi niille olemassa oleville rakenteille, joilla on kokemusta EU:n varojen hallinnoinnista.

(36)Suunnitelmassa esitetyssä tarkastus- ja valvontajärjestelmässä määritellään selkeästi, miten asiaankuuluvat toiminnot on erotettu toisistaan. Siinä kuvataan sisäisen valvonnan järjestelmän vastuut ja annetaan keskustarkastusviranomaiselle oikeudellinen valtuutus, jossa korostetaan sen riippumattomuutta hallituksesta. Täytäntöönpanoelinten ja -virastojen vastuu lopullisia edunsaajia koskevien ja muiden asiaankuuluvien tietojen keräämisestä ja säilyttämisestä, mukaan lukien järjestelyt tietojen saattamiseksi tarkastuselinten saataville, määritellään selkeästi suunnitelmassa, jossa määrätään myös asianmukaisten rekisterien ja tietokantojen käytöstä.

(35)Suunnitelma sisältää yksityiskohtaisen kuvauksen valvontajärjestelmästä ja järjestelyistä, joilla varmistetaan toimenpiteiden toteuttaminen kaikkien sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Järjestelmä perustuu luotettaviin prosesseihin ja rakenteisiin, ja sen keskuskoordinointielin on valtiovarainministeriö. Järjestelmässä on selkeästi yksilöityjä toimijoita, ja vastuuministeriöt vastaavat täytäntöönpanovirastojen valvonnasta niissä tapauksissa, joissa ne eivät itse toteuta toimenpiteitä. Vastuuministeriöt ovat omien sisäisen tarkastuksen yksiköidensä valvonnan alaisia. Keskustarkastuselimenä toimii kansallinen tilintarkastustuomioistuin.

(34)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ehdotetut järjestelyt ovat asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan j alakohdan ja liitteessä V olevan 2.10 jakson mukaisesti asianmukaisia (luokitus A) ehkäisemään, havaitsemaan ja korjaamaan asetuksen nojalla myönnettyjen varojen käyttöön liittyviä lahjontaa, petoksia ja eturistiriitoja, ja on odotettavissa, että järjestelyjen avulla voidaan tuloksellisesti välttää päällekkäisen rahoituksen myöntäminen asetuksen nojalla ja muista unionin ohjelmista. Tämä ei rajoita sellaisten muiden välineiden soveltamista, joilla edistetään ja valvotaan EU:n lainsäädännön noudattamista, mukaan lukien välineet korruption, petosten ja eturistiriitojen ehkäisemistä ja havaitsemista ja tällaisten tilanteiden korjaamista varten sekä välineet unionin varojen suojaamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti.

(33)Yksittäisten kustannusarvioiden ja liiteasiakirjojen arvioinnin perusteella suunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset vaikuttavat kohtuullisilta ja uskottavilta. Suunnitelman mukana toimitetuista yksittäisistä kustannusarvioista valtaosan arvioidaan olevan kohtuullisia ja kattavia, ja niiden taustalla olevat oletukset on perusteltu hyvin. Suurin osa Itävallan suunnitelmaan sisältyvistä kustannusarvioista on uskottavia, ne perustuvat keskeisten kustannustekijöiden osalta viitekustannuksiin, niiden tukena on selkeää näyttöä ja ne ovat yhdenmukaisia vastaavien uudistusten tai investointien kanssa. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat kustannustehokkuusperiaatteen mukaisia ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(32)Itävalta on toimittanut erilliset kustannusarviot kaikista 33:sta elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvästä investoinnista. Itävalta on toimittanut riittävät tiedot ja todisteet siitä, että asetuksen (EU) 2021/241 nojalla rahoitettavan elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrää ei rahoiteta jo myönnetystä tai suunnitellusta unionin rahoituksesta.

(29)Itävallan viranomaisten kuvailemat varmennusmekanismit, tietojenkeruu ja vastuualueet vaikuttavat niin luotettavilta, että niiden perusteella voidaan riittävällä tavalla perustella maksupyynnöt sen jälkeen, kun välitavoitteet ja tavoitteet on arvioinnin mukaan saavutettu.

(28)Itävallan valtiovarainministeriön olisi seurattava Itävallan suunnitelman yleistä täytäntöönpanoa. Käytössä on asianmukaisia järjestelyitä, joilla määritellään, miten muiden ministeriöiden ja virastojen on määrä huolehtia omaan vastuualueeseensa kuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta, seurannasta ja raportoinnista. Itävallan suunnitelman välitavoitteet ja tavoitteet muodostavat tarkoituksenmukaisen järjestelmän suunnitelman toteutuksen seuraamiseksi. Ne ovat riittävän selkeitä ja kattavia, jotta niiden saavuttamista voidaan seurata ja jotta se voidaan todentaa. Välitavoitteet ja tavoitteet koskevat myös jo toteutettuja toimenpiteitä, jotka ovat asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisia. Näiden välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävä saavuttaminen oikea-aikaisesti on tarpeen maksupyynnön perustelemiseksi.

(26)Suunnitelma sisältää useita investointeja, joilla odotetaan olevan pysyviä vaikutuksia erityisesti vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen. Uusiutuvien energialähteiden käyttöä lisääviä toimenpiteitä ovat muun muassa siirtymiset ympäristöystävällisiin lämmitysjärjestelmiin. Rakennusten peruskorjauksilla on tarkoitus vähentää energiankäyttöä ja siihen liittyviä päästöjä. Suuren kapasiteetin laajakaistaan ja muihin infrastruktuuritoimiin tehtävien investointien odotetaan helpottavan digitaaliteknologian käyttöönottoa ja auttavan kotitalouksia, yrityssektoria ja julkishallintoa teknologian kehityksen hyödyntämisessä parhaalla mahdollisella tavalla. Suunnitelman pysyviä vaikutuksia voidaan lisätä myös suunnitelman ja muiden ohjelmien kuten koheesiopolitiikan rahastojen yhteisvaikutuksella, erityisesti vastaamalla merkittävällä tavalla alueellisiin haasteisiin ja edistämällä tasapainoista kehitystä.

(23)Itävallan suunnitelman odotetaan edistävän maan digitalisaatiota tukemalla gigabittitasoisten yhteysverkkojen laajaa käyttöönottoa ja varmistamalla, että tällä hetkellä palvelujen ulottumattomissa tai heikommassa asemassa oleville ja syrjäisille alueille saadaan paremmat yhteydet. Suunnitelman toimenpiteet ovat yhdenmukaisia Itävallan muiden kehysten kanssa, joissa asetetaan digitaaliset tavoitteet vuosille 2030 ja 2050, kuten laajakaistastrategia 2030 (Breitbandstrategie 2030) tai Itävallan digitaalinen toimintasuunnitelma (Digitaler Aktionsplan Austria). Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa pyritään varmistamaan, että oppilailla on asianmukaiset digitaaliset laitteet, ja sen odotetaan parantavan myös heidän digitaalisia taitojaan ja helpottavan digitaalisten välineiden ja menetelmien käytön lisäämistä opetus- ja oppimisympäristöissä. Tämän odotetaan helpottavan covid-19-pandemian korostamien haasteiden ratkaisemista, kuten vaikeuksia tarjota digitaalista koulutusta kaikille opiskelijoille sulkutoimien aikana.

(20)Suunnitelman alakomponenteista puolet sisältää investointeja, joiden odotetaan edistävän ilmastotavoitteiden saavuttamista ja jotka keskittyvät selkeästi hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Toimenpiteet ovat näin ollen linjassa Itävallan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa määriteltyjen haasteiden kanssa, ja niiden odotetaan edistävän vuoden 2030 energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista. Suunnitelmassa keskitytään erityisesti kestävään liikkuvuuteen, rakennuksiin ja teollisuuteen, jotka ovat suurimpia kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajia Itävallassa. Liikkuvuuden osalta tiettyjen toimenpiteiden on tarkoitus edistää julkisen liikenteen ajoneuvojen sähköistämistä ja toisten odotetaan parantavan julkisen liikenneverkon houkuttelevuutta ja kannustavan ihmisiä siirtymään yksityisliikenteestä julkiseen liikenteeseen. Teollisuuden, myös raskaan teollisuuden (kuten EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien laitosten), aiheuttamia ja yritysten kuljetusliikenteestä aiheutuvia päästöjä pyritään vähentämään investointitukijärjestelmällä. Lisäksi erityisen kaasu- ja öljylämmitysjärjestelmien korvaamista kestävämmillä lämmityslaitteilla tukevan järjestelmän odotetaan vähentävän rakennusten päästöjä.

(19)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, joiden odotetaan edistävän suuressa määrin (luokitus A) vihreää siirtymää, mukaan lukien luonnon monimuotoisuus, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 58,7 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VII esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty vuosien 2021–2030 kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan.

(18)Arviointi on tehty noudattaen Euroopan komission ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta antamien teknisten ohjeiden (2021/C 58/01) mukaista kaksivaiheista menettelytapaa. Se kattaa kuusi asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa määriteltyä ympäristötavoitetta, jotka ovat ilmastonmuutoksen hillitseminen, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, kiertotalous, saastumisen ehkäisy ja torjunta sekä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. Riskialttiiksi todettujen toimenpiteiden osalta riskitekijöihin on puututtu asianmukaisilla erityistoimenpiteillä, jotta periaatteen täysimääräinen noudattaminen voidaan varmistaa. Teollisuuden ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi tarjottavan taloudellisen tuen osalta olisi asetettava välitavoite, jolla varmistetaan, että EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvilla teollisuudenaloilla toteutettaviin laajamittaisiin muutoshankkeisiin kohdistetut julkaistut tukipyynnöt sisältävät asianmukaiset tukikelpoisuuskriteerit.

(16)Lapsille ja nuorille on suunniteltu erityistoimia, jotka auttavat heitä sopeutumaan paremmin etäopiskeluun siirtymisen vaikutuksiin. Kaikki oppilaat ja opiskelijat eivät ole kyenneet osallistumaan verkko-opetukseen, joten osalle heistä on aiheutunut katkoksia oppimisprosesseihin. Kriisin vaikutuksista pahimmin kärsineille tarjotaan ylimääräisiä opetustunteja. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden mukaisia toimenpiteitä ovat laadukkaan koulutuksen saatavuuden parantamisen lisäksi myös lasten päivähoidon tarjonnan lisääminen sekä toimet, joilla parannetaan eläkejärjestelmän tasa-arvoa ja edistetään sukupuolten tasa-arvoa.

(15)Komission yksiköiden tekemät simulaatiot osoittavat, että suunnitelmalla on mahdollista kasvattaa Itävallan BKT:tä 0,4–0,7 prosenttia vuoteen 2026 mennessä. Itävallan suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joiden odotetaan vaikuttavan myönteisesti sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja vähentävän heikommassa asemassa olevien ryhmien sosiaalisia ja taloudellisia riskejä. Näitä ovat erityisesti toimenpiteet, jotka parantavat heikossa asemassa olevien ryhmien mahdollisuuksia osallistua työmarkkinoille. Matalan osaamistason työntekijät, työttömät ja työelämän ulkopuolella olevat voivat hyötyä täydennys- ja uudelleenkoulutustoimenpiteistä, joiden odotetaan parantavan heidän työllistettävyyttään. Kun keskitetty palvelupiste tuo sosiaaliset tukitoimet helpommin saataville, kriisin pahiten koettelemien ihmisten odotetaan selviytyvän paremmin haasteista ja pystyvän paremmin osallistumaan yhteiskunnan toimintaan.

(14)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) jäsenvaltion kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(13)Suunnitelmassa käsitellään myös joitakin covid-19-kriisin aikana esiin nousseita tai kärjistyneitä sosiaalisia ja taloudellisia haasteita. Useilla aktiivisilla työmarkkinapoliittisilla toimenpiteillä pyritään vastaamaan matalan osaamistason työntekijöiden lisääntyneeseen avuntarpeeseen ja parantamaan heikommassa asemassa olevien ryhmien mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Esimerkkejä näistä toimenpiteistä ovat koulutusbonus ja keskitetty palvelupiste pitkäaikaistyöttömille, joilla on useita työllistymistä ja osallistumista haittaavia esteitä. Luokkahuoneopetuksen puuttumisesta kärsineille oppilaille on tarkoitus tarjota mahdollisuus päästä mukaan uusiin oppimisympäristöihin, joiden avulla he voisivat kehittää tietojaan ja saavuttaa tyydyttäviä oppimistuloksia. Tilojen sulkemisesta kärsineen kulttuurialan odotetaan hyötyvän tukitoimenpiteistä, kuten kulttuuriesineiden digitalisoinnista ja kulttuurikohteiden kunnostamisesta. Yhden kerran periaatteen odotetaan keventävän ja yksinkertaistavan yritysten hallinnollista taakkaa, koska sillä pyritään vähentämään yhteensopimattomien tietotekniikkajärjestelmien aiheuttamia hallinnollisia rasitteita ja sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia sekä kannustamaan samalla investointeihin.

(12)Suunnitelma sisältää laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, joilla edistetään kaikkien tai merkittävän osan Itävallalle annetuissa maakohtaisissa suosituksissa esitettyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden ratkaisemista. Verojärjestelmään kaavaillut muutokset olisi suunniteltava siten, että ne vähentävät Itävallan kasvihuonekaasupäästöjä, auttavat siirtämään verojen painopistettä pois työn verottamisesta ja että niissä huomioon ekologiset ja sosiaaliset näkökohdat. Naisten osallistumisen kokopäivätöiden työmarkkinoille odotetaan paranevan laadukkaiden päivähoitopalvelujen tarjonnan paranemisen myötä. Sukupuolten väliseen eläke-eroon liittyvät haasteet on tunnustettu jo pitkään, ja suunnitelmassa puututaan myös niihin. Energiatehokkuuteen, uusiutuviin energialähteisiin, teollisuuden hiilestä irtautumiseen, biologiseen monimuotoisuuteen ja kiertotalouteen tehtävien investointien sekä niihin liittyvien uudistusten, kuten uusiutuvia energialähteitä koskevan tukikehyksen uudistaminen ja öljylämmitysjärjestelmien asteittainen lopettaminen, odotetaan edistävän vihreää siirtymää.

(11)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelma auttaa asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 jakson mukaisesti vastaamaan tuloksellisesti (luokitus A) kaikkiin tai merkittävään osaan Itävallalle osoitetuissa asiaankuuluvissa maakohtaisissa suosituksissa, mukaan lukien julkista taloutta koskevat näkökohdat, tai muissa komission talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä virallisesti antamissa asiaankuuluvissa asiakirjoissa yksilöidyistä haasteista. Pandemian johdosta toteutettavia välittömiä finanssipoliittisia toimia koskevien suositusten voidaan katsoa jäävän Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman ulkopuolelle huolimatta siitä, että Itävalta on yleisesti ottaen vastannut asianmukaisesti ja riittävästi välittömään tarpeeseen tukea taloutta finanssipoliittisin keinoin vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen säännösten mukaisesti.

(10)Terveys ja taloudellinen, sosiaalinen ja institutionaalinen palautumiskyky katetaan muun muassa toimenpiteillä, joilla perustetaan Itävallan ensimmäinen täsmälääketieteen laitos ja ottamalla käyttöön kansallinen heikossa asemassa oleville nuorille äideille ja heidän perheilleen suunnattu tuki, jolla pyritään vähentämään sosiaalisen syrjäytymisen riskiä. Koulutusta koskevilla erityistoimenpiteillä on tarkoitus tukea oppilaiden digitaalisten taitojen parantamista ja auttaa palauttamaan sulkutoimien vuoksi menetettyjä oppimismahdollisuuksia, mikä osaltaan vahvistaa seuraavaa sukupolvea.

(4)Itävalta toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Sitä ennen oli toteutettu kansallisen lainsäädännön mukaisesti paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, nuorisojärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemisprosessi. Elpymis- ja palautumissuunnitelmien kansallinen omavastuullisuus tukee niiden onnistunutta täytäntöönpanoa ja kestävää vaikutusta kansallisella tasolla sekä niiden uskottavuutta Euroopan tasolla. Komissio on arvioinut mainitun asetuksen 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjen arviointia koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

(2)Neuvosto antoi Itävallalle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositteli erityisesti, että rahoitussuhteita ja -vastuita yksinkertaistetaan ja järkeistetään, varmistetaan terveydenhuolto-, pitkäaikaishoito- ja eläkejärjestelmien kestävyys, siirretään verotuksen painopistettä pois työn verottamisesta ja muutetaan veroyhdistelmää paremmin kestävää kasvua tukevaksi, varmistetaan maksuvalmius- ja tukitoimenpiteiden tehokas täytäntöönpano pandemian talousvaikutusten torjumiseksi, parannetaan matalan osaamistason työntekijöiden työmarkkinatuloksia, tuetaan naisten kokoaikaista työllistymistä, varmistetaan tasa-arvoiset mahdollisuudet koulutuksessa ja parannetaan muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien, myös maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, perustaitoja, keskitetään investointeja kestävään vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, mukaan lukien yritykset, tutkimus ja innovointi, energia ja liikenne, ja vähennetään hallinnollista ja sääntelyyn liittyvää rasitetta yritysten osalta. Arvioituaan edistymistä näiden maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että suositus, jonka mukaan Itävallan olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi, on pantu kaikilta osin täytäntöön. Suosituksessa, joka koskee maksuvalmius- ja tukitoimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon varmistamista, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta, on edistytty huomattavasti.

(1)Covid-19-pandemia on vaikuttanut vahingollisesti Itävallan talouteen ja lisännyt haasteita entisestään. Vuonna 2019 Itävallan bruttokansantuote (BKT asukasta kohti) oli 144 prosenttia EU:n keskiarvosta. Itävallan reaalinen BKT supistui 6,6 prosenttia vuonna 2020, ja komission kevään 2021 talousennusteen mukaan BKT:n supistuman odotetaan olevan 3,4 prosenttia vuosina 2020 ja 2021. Keskipitkän aikavälin taloudelliseen suorituskykyyn vaikuttavia pidemmän aikavälin näkökohtia ovat erityisesti väestön ikääntymiseen liittyvät taloudelliset ja finanssipoliittiset haasteet, suhteellisen heikko tuottavuuden kasvu, työhön kohdistuva suhteellisen suuri verorasitus ja työvoimapotentiaalin optimaalista heikompi käyttö.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 21.6.2021 COM(2021) 338 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 160 final}



Sisällysluettelo KOMPONENTTI 1: KESTÄVÄ ELPYMINEN A. ALAKOMPONENTTI 1.A Kunnostusaalto B. ALAKOMPONENTTI 1.B Ympäristöystävällinen liikkuvuus C. ALAKOMPONENTTI 1.C Biologinen monimuotoisuus ja kiertotalous D. ALAKOMPONENTTI 1.D Siirtymä kohti ilmastoneutraaliutta

KOMPONENTTI 2: DIGITAALINEN ELPYMINEN E. ALAKOMPONENTTI 2.A Laajakaistayhteydet F. ALAKOMPONENTTI 2.B Koulujen digitalisointi G. ALAKOMPONENTTI 2.C Julkishallinnon digitalisointi H. ALAKOMPONENTTI 2.D Yritysten digitaalinen siirtymä ja ekologinen muutos

KOMPONENTTI 3: TIETOON PERUSTUVA ELPYMINEN I. ALAKOMPONENTTI 3.A Tutkimus J. ALAKOMPONENTTI 3.B Uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus K. ALAKOMPONENTTI 3.C Koulutus L. ALAKOMPONENTTI 3.D Strateginen innovointi

KOMPONENTTI 4: OIKEUDENMUKAINEN ELPYMINEN M. ALAKOMPONENTTI 4.A Terveys N. ALAKOMPONENTTI 4.B Kestävät kunnat

O. ALAKOMPONENTTI 4.C Taide ja kulttuuri P. ALAKOMPONENTTI 4.D Palautumiskyky uudistusten avulla LIITE OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus KOMPONENTTI 1: KESTÄVÄ ELPYMINEN A. ALAKOMPONENTTI 1.A Kunnostusaalto Tällä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman alakomponentilla vastataan seuraaviin haasteisiin: ilmastonmuutos, energiatehokkuus, uusiutuvien energialähteiden käyttö, resurssitehokkuus, ilman pilaantuminen, energiaköyhyys, sosiaalinen eriarvoisuus ja työpaikkojen luominen. Alakomponentin tavoitteena on i) edistää vihreää siirtymää tukemalla ilmastoa tuhoavien öljyä ja kaasua käyttävien lämmitysjärjestelmien korvaamista uusiutuvalla teknologialla ja ii) vahvistaa sosiaalista häiriönsietokykyä tukemalla asuntojen monimutkaisia lämpöperuskorjauksia pienituloisten kotitalouksien energiakustannusten vähentämiseksi. Covid-19-kriisin jälkeen sillä pyritään myös edistämään työllisyyden elpymistä, koska kunnostustöiden kerrannaisvaikutukset työpaikkojen luomiseen ovat lisääntyneet. Alakomponentilla edistetään talouden ylläpitämistä ja elpymistä tukevien maakohtaisten suositusten noudattamista (vuoden 2020 maakohtainen suositus 1), jossa keskitytään vihreään siirtymään, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön (vuoden 2020 maakohtainen suositus 3) ja investointeihin liittyvään kestävään talouspolitiikkaan (vuoden 2019 maakohtainen suositus 3). Minkään tämän alakomponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon "ei merkittävää haittaa" -periaatteen soveltamiseksi annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen kuvaus toimenpiteistä ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimenpiteet. A.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus: 1.A.1 Laki uusiutuvaan energiaan perustuvasta lämmityksestä Uudistuksen tavoitteena on luoda perusedellytykset vanhentuneiden lämmitysjärjestelmien korvaamiseksi. Uusiutuvaan energiaan perustuvaa lämmitystä koskeva laki perustuu aiempaan uudistukseen, jossa kiellettiin fossiilisia polttoaineita käyttävät lämmittimet uusissa rakennuksissa, ja siinä säädetään vanhentuneiden lämmitysjärjestelmien käytöstä poistamisesta kaikista rakennuksista vuodesta 2025 alkaen ja kannustetaan korvaamaan ne uusiutuvalla energialla tai kaukolämmöllä. Uudistuksella luodaan lisäksi yhteistyössä osavaltioiden ja yhteiskunnallisten organisaatioiden kanssa yhteinen foorumi energiaköyhyyden vastaisten rinnakkaistoimenpiteiden koordinoimiseksi, mukaan lukien pienituloisille kotitalouksille suunnatut rahoitus- ja konsultointipalvelut. Laki uusiutuvaan energiaan perustuvasta lämmityksestä on saatettava voimaan 31 päivään maaliskuuta 2022 mennessä. Uudistuksen muut osat on pantava täytäntöön 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Investoinnit: 1.A.2 Öljy- ja kaasulämmitysjärjestelmien vaihto Investoinnin tavoitteena on lisätä uusiutuvaan energiaan perustuvien lämmitysjärjestelmien osuutta asuinrakennuksissa ja siten vähentää lämmitykseen liittyvää energiankulutusta, kasvihuonekaasupäästöjä ja ilman pilaantumista. Investointi koostuu tukijärjestelmästä, jonka avulla yksityishenkilöt korvaavat fossiilisia polttoaineita käyttävän lämmitysjärjestelmän biomassapohjaisilla lämmittimillä, lämpöpumpuilla tai kaukolämpöyhteyksillä. Toimenpiteen täytäntöönpano valmistuu 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä.

Investoinnit: 1.A.3 Energiaköyhyyden torjunta Investoinnin tavoitteena on edistää rakennusten energiankulutuksen vähentämistä ja samalla tukea oikeudenmukaista siirtymää. Investoinnilla tuetaan energiaköyhyydelle alttiiden pienituloisten kotitalouksien asuntojen lämpökorjausta ja siten vähennetään niiden energiankulutusta ja kustannuksia kestävällä tavalla. Toimenpide kohdistuu vanhemmissa rakennuksissa oleviin pienituloisiin kotitalouksiin, joilla ei ole varaa hyödyntää energiatehokkuustoimenpiteitä tukevia nykyisiä kansallisia ja alueellisia järjestelmiä. Investointi koostuu integroidusta tukijärjestelmästä, josta myönnetään räätälöityä tukea ja rahoitusta perheasuntojen kunnostamiseen. Tähän kuuluu seinien ja kattojen lämpöeristys, ikkunoiden ja lämmittimien uusiminen sekä suunnittelutuki. Osa investoinneista on kohdennettava konsultointipalveluihin ja tietoisuuden lisäämiseen yhteistyössä sosiaalialan kansalaisjärjestöjen kanssa tähän alakomponenttiin sisältyvän uudistuksen pohjalta. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 31 päivänä maaliskuuta 2022 ja valmistuvan 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. A.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (M) / tavoite (T) Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Perus-taso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 1 1.A.1 Laki uusiutuvaan energiaan perustuvasta lämmityksestä Välitavoite Uusiutuvaan energiaan perustuvaa lämmitystä koskevan lain voimaantulo Säännös, joka osoittaa uusiutuvaan energiaan perustuvaa lämmitystä koskevan lain voimaantulon – – – Q1 2022 Uusiutuvaan energiaan perustuvaa lämmitystä koskevan lain voimaantulo; lailla säännellään nestemäisiä tai kiinteitä fossiilisia polttoaineita käyttävistä lämmittimistä luopumista vanhoissa rakennuksissa 2 1.A.1 Laki uusiutuvaan energiaan perustuvasta lämmityksestä Välitavoite Energiakonsulttien koulutus Energiakonsulttikoulutuksen käynnistäminen pienituloisten ja energiaköyhien kotitalouksien neuvontaa varten – – – Q4 2022 Hankkeeseen osallistuvien osavaltioiden ja sosiaalialan kansalaisjärjestöjen suostumuksella energiakonsulteille tarjotaan koulutusta pienituloisten ja energiaköyhien kotitalouksien neuvomiseen 3 1.A.2 Öljy- ja kaasulämmitysjärjestelmien vaihto Tavoite Lämmitysjärjestelmien korvaaminen – Lukumäärä 0 6 360 Q4 2021 Vähintään 6 360 lämmitysjärjestelmien korvaamiseen liittyvää hanketta on toteutettu ja tarkastettu. 4 1.A.2 Öljy- ja kaasulämmitysjärjestelmien vaihto Tavoite Lämmitysjärjestelmien korvaaminen – Lukumäärä 6 360 15 900 Q4 2023 Vähintään 15 900 lämmitysjärjestelmien korvaamiseen liittyvää hanketta on toteutettu ja tarkastettu. 5 1.A.2 Öljy- ja kaasulämmitysjärjestelmien vaihto Tavoite Lämmitysjärjestelmien korvaaminen – Lukumäärä 15 900 31 800 Q2 2026 Vähintään 31 800 lämmitysjärjestelmien korvaamiseen liittyvää hanketta on toteutettu ja tarkastettu. 6 1.A.3 Energiaköyhyyden torjunta Välitavoite Rahoituksen painopisteiden määrittäminen Päätös rahoitusohjeista, joilla varmistetaan, että primäärienergiaa vähennetään keskimäärin vähintään 30 prosenttia – – – Q1 2022 Ilmastoministeriö (BMK) on hyväksynyt ja julkaissut rahoitusehdot ja prioriteetit pienituloisten kotitalouksien asuntojen lämpökorjausten tukijärjestelmän rahoitusohjeissa. Rahoitusta koskevilla suuntaviivoilla varmistetaan, että kunnostettavien rakennusten primäärienergian kulutusta vähennetään keskimäärin vähintään 30 prosenttia. 7 1.A.3 Energiaköyhyyden torjunta Tavoite Hyväksytyt lämpöperuskorjaushankkeet – Lukumäärä 0 1 000 Q4 2023 Vähintään 1 000 lämpöperuskorjaushanketta, jotka BMK on hyväksynyt tukijärjestelmän puitteissa 8 1.A.3 Energiaköyhyyden torjunta Tavoite Valmistuneita lämpöperuskorjaushankkeita – Lukumäärä 0 2 250 Q4 2025 Vähintään 2 250 lämpöperuskorjaushanketta, jotka on saatu valmiiksi osana tukiohjelmaa B. ALAKOMPONENTTI 1.B Ympäristöystävällinen liikkuvuus Tällä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman alakomponentilla vastataan seuraaviin haasteisiin: liikennesektorin hiilestä irtautuminen, kestävä infrastruktuuri, ilmastoystävällinen liikkuvuus. Alakomponentin tavoitteena on edistää ympäristöystävällistä liikkuvuutta kehittämällä tarvittavaa infrastruktuuria ja kannustamalla kestävien liikennemuotojen käyttöön. Alakomponentilla edistetään maakohtaista suositusta investointien keskittämisestä vihreään siirtymään (vuoden 2020 maakohtainen suositus 3) ja investointeihin liittyvää kestävää kehitystä koskevaa talouspolitiikkaa (vuoden 2019 maakohtainen suositus 3). Minkään tämän alakomponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon "ei merkittävää haittaa" -periaatteen soveltamiseksi annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen kuvaus toimenpiteistä ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimenpiteet. B.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus: 1.B.1 Liikkuvuuden yleissuunnitelma 2030 Uudistuksen tavoitteena on vähentää liikenteen hiilidioksidipäästöjä ja tarjota johdonmukainen lähestymistapa ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Uudistuksessa laaditaan liikkuvuutta koskevasta yleissuunnitelma, jossa esitetään vuoteen 2030 ulottuva kestävän liikkuvuuden strategia, ja toteutetaan suunnitellut toimet. Se sisältää kattavia toimenpiteitä, jotka koskevat sähköistä liikkuvuutta, mukaan lukien pyöräilyväylien kaltaisten infrastruktuurien kehittäminen. Sen osana perustetaan seurantajärjestelmä edistymisen arvioimiseksi. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 30 päivänä syyskuuta 2023 ja valmistuvan 30 päivään syyskuuta 2025 mennessä. Uudistus: 1.B.2 1-2-3-ilmastolipun käyttöönotto Uudistuksen tavoitteena on helpottaa alueiden välistä kestävää julkista liikennettä tarjoamalla kohtuuhintaisia, yksinkertaisia ja johdonmukaisia matkalippuja. Uudistuksessa kehitetään Itävallan eri alueilla voimassa oleva kiinteähintainen kausilippu. Tavoitteena on alentaa kustannuksia ja kannustaa julkisen liikenteen käyttöön. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 30 päivään syyskuuta 2021 mennessä ja valmistuvan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 kansallisen ja/tai alueellisen ilmastolippuluokan osalta. Kaikkien 1-2-3-lippujen odotetaan olevan saatavilla vuoden 2021 jälkeen.

Investoinnit: 1.B.3 Päästöttömät linja-autot Tämän investoinnin tavoitteena on vähentää julkisen liikenteen päästöjä lisäämällä päästöttömien linja-autojen käyttöä. Investointi koostuu rahoituksesta, jolla tuetaan siirtymistä linja hiilettömillä teknologioilla varustettuihin linja-autoihin. Tämän lisäksi on kehitettävä tarvittava infrastruktuuri linja-autojen käyttämiseksi julkisessa liikenteessä, mukaan lukien lataus- ja tankkauspisteet. Tarkoituksena on tukea siirtymistä nykyisestä fossiilisia polttoaineita käytettävistä linja-autoista päästöttömiin linja-autoihin, jotka käyttävät uusiutuvaa energiaa. Investointi suoritetaan kiinnostuksenilmaisupyynnöillä, joihin vastaamalla liikennejärjestöt, kuljetusyritykset ja muut mahdolliset tuensaajat voivat jättää hakemuksensa. Tukikelpoisiin hankkeisiin kuuluvat päästöttömät linja-autot ja linja-autojen toimintaan tarvittava infrastruktuuri. Jos mahdollista, tuettavaa tankkaus- ja latausinfrastruktuuria on voitava käyttää myös muuntyyppisissä ajoneuvoissa (raskas ja kaukoliikenne) ja sen on oltava yleisön saatavilla. Kun nämä ennalta määritellyt vähimmäiskriteerit täyttyvät, hankkeet asetetaan paremmuusjärjestykseen käyttäen ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja muita laadullisia arviointiperusteita, joista yksi on täytäntöönpano kokonaisvaltaisessa liikennekonseptissa. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 31 päivänä maaliskuuta 2022 ja valmistuvan 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä. Investoinnit: 1.B.4 Päästöttömät hyötyajoneuvot Tämän investoinnin tavoitteena on vähentää liikenteen päästöjä lisäämällä päästöttömien hyötyajoneuvojen osuutta. Investoinnilla rahoitetaan siirtymistä hyötyajoneuvoihin, jotka on varustettu hiilettömillä teknologioilla ja jotka käyttävät uusiutuvaa energiaa. Vuodesta 2022 alkaen nykyiseen rahoitusjärjestelmään lisätään uusi investointiohjelma, joka perustuu kiinnostuksenilmaisupyyntöihin. Niihin vastaamalla yritykset ja elinkeinoelämän järjestöt, viranomaiset ja yhdistykset voivat jättää hakemuksensa. Tukikelpoisia hankkeita ovat muun muassa N1-luokan päästöttömät hyötyajoneuvot ja ajoneuvojen käyttämiseen tarvittava infrastruktuuri. Jos mahdollista, tuettavaa tankkaus- ja latausinfrastruktuuria on voitava käyttää myös muuntyyppisissä ajoneuvoissa ja sen on oltava yleisön saatavilla. Kun nämä ennalta määritellyt vähimmäiskriteerit täyttyvät, hankkeet asetetaan paremmuusjärjestykseen käyttäen uuden investointiohjelman ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja muita laadullisia arviointiperusteita. Toimenpiteen täytäntöönpano valmistuu 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä. Investoinnit: 1.B.5. Uusien rautateiden rakentaminen ja alueellisten rautateiden sähköistäminen Tämän investoinnin tavoitteena on parantaa Euroopan laajuista verkkoa Itämeren ja Adrianmeren välisen ydinverkkokäytävän varrella sekä Itävallan alueiden välisiä yhteyksiä julkisen liikenteen avulla. Investointi koostuu uuden rautatielinjan (Koralmbahn) rakentamisesta Steiermarkin ja Kärntenin välille. Uudella rautatielinjalla luodaan uusi yhteys ja lisäkapasiteettia rautatieliikenteelle. Siihen kuuluu myös Kärntenin alueen nykyisten, uuden rautatielinjan varrella olevien alueellisten rautatielinjojen sähköistäminen. Koralmtunnelista tulee osa Koralmbahnia, mutta itse Koralmtunnel ei kuulu elpymis- ja palautumissuunnitelman piiriin. Toimenpiteen täytäntöönpano valmistuu 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. B.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (M) / tavoite (T) Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Lähtö-taso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 9 1.B.1 Liikkuvuuden yleissuunnitelma 2030 Välitavoite Liikkuvuutta koskevan yleissuunnitelman täytäntöönpano on aloitettu Liikkuvuutta koskevan yleissuunnitelman useiden vaiheiden valmistuminen – – – Q3 2023 Liikkuvuutta koskevan yleissuunnitelman yhteydessä on julkaistu seuraavat strategiset asiakirjat: – Nopeutettu uusiutuvaan energiaan perustuvan liikkuvuuden ohjelma – Yhteinen liikkuvuutta koskeva strategia – Rahtiliikenteen yleissuunnitelma – Liikkuvuuden digitalisaatiota koskeva yleissuunnitelma – Nopeutetun innovoinnin välineen liikkuvuusstrategia 2040 – Nopeutetun innovoinnin välineen ilmailustrategia Lisäksi on laadittu lainsäädäntöpaketti, jolla suoritetaan ilmastopäivitys liikennealan nykyiselle lainsäädännölle, ja Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen liikennepöytäkirja on pantu täytäntöön. 10 1.B.1 Liikkuvuuden yleissuunnitelma 2030 Välitavoite Liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentäminen Pysyvä muutos hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä liikennesektorilla (pysyvä vähennys alle vuoden 2019 huippulukeman, yleinen laskusuuntaus mukaan lukien) vuoden 2030 liikkuvuutta koskevan yleissuunnitelman seurannan perusteella – – – Q3 2025 Vuoden 2030 liikkuvuutta koskevan yleissuunnitelman indikaattoreiden arviointi sen vaikutusten ja taustalla olevien syiden osoittamiseksi sekä sen osoittamiseksi, että liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä on tapahtunut kestävä muutos. Tämä tapahtuu Itävallan kasvihuonekaasupäästöjä koskevan lyhyen aikavälin ennusteen yhteydessä. Vuoden 2030 liikkuvuutta koskevan yleissuunnitelman seurannan yhteydessä osoitetaan hiilidioksidipäästöjen pysyvä väheneminen, mukaan lukien yleinen laskusuuntaus vuoden 2019 huippulukemasta (ottaen huomioon covid-19:n mahdolliset erityisvaikutukset). 11 1.B.2 1-2-3-ilmastolipun käyttöönotto Välitavoite Lain voimaantulo Säännös, joka osoittaa ilmastolipun käyttöönottoa koskevan lain voimaantulon – – – Q3 2021 Ilmastolipun käyttöönotosta annettu liittovaltion laki on tullut voimaan. Laissa säädetään enimmäishintojen vahvistamista koskevasta yleisestä säännöstä EU:n asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti. Laissa määritellään 1-2-3-ilmastolipun alueellinen, liikenteellinen, henkilökohtainen ja ajallinen kattavuus sekä hinta. 12 1.B.2 1-2-3-ilmastolipun käyttöönotto Välitavoite 1-2-3-ilmastolipun käyttöönotto Ensimmäiset 1-2-3-ilmastoliput tulevat markkinoille. – – – Q4 2021 Asiakkaat voivat ostaa ja käyttää 1-2-3-ilmastolipun kansallisia ja/tai alueellisia luokkia. 13 1.B.3 Päästöttömät linja-autot Välitavoite Päästöttömien linja-autojen tukiohjelman käynnistäminen Kiinnostuksenilmaisupyyntö julkistetaan. – – – Q1 2022 Kiinnostuksenilmaisupyyntö on julkaistu. Pyynnön julkaisun myötä kuljetusalan yhdistykset, kuljetusyritykset ja muut mahdolliset edunsaajat voivat jättää hakemuksensa (maksutoimiston digitaalisen portaalin kautta). Tukikelpoisiin hankkeisiin kuuluvat päästöttömät linja-autot ja linja-autojen toimintaan tarvittava infrastruktuuri. 14 1.B.3 Päästöttömät linja-autot Välitavoite Viimeinen kiinnostuksenilmaisupyyntö suoritettu Viimeinen kiinnostuksenilmaisupyyntö mahdollisille tuensaajille on suoritettu – – – Q4 2024 Viimeinen kiinnostuksenilmaisupyyntö mahdollisille edunsaajille on suoritettu. Tukikelpoisiin hankkeisiin kuuluvat päästöttömät linja-autot ja niiden toiminnan edellyttämä infrastruktuuri. 15 1.B.3 Päästöttömät linja-autot Tavoite Päästöttömillä teknologioilla varustetut linja-autot – Lukumäärä 0 682 Q2 2026 Avustussopimusten perusteella tuensaajat ovat hankkineet ja vastaanottaneet vähintään 682 päästötöntä teknologiaa käyttävää linja-autoa. 16 1.B.3 Päästöttömät linja-autot Välitavoite Infrastruktuuri on käytössä Infrastruktuuri, jota tarvitaan 682:n Itävallan säännöllisessä liikenteessä olevan linja-auton päästöttömiksi muuntamisessa, on rakennettu. – – – Q2 2026 Edunsaajat ovat ottaneet avustussopimusten mukaisesti käyttöön latausinfrastruktuurin (yön yli tapahtuva tai pysäköinti sekä satunnainen lataus pysäkeillä), ajojohtimet ja vetytankkauspisteet, joita tarvitaan vähintään 682 päästöttömän linja-auton toimintaan. 17 1.B.4 Päästöttömät hyötyajoneuvot Välitavoite Tukiohjelman käynnistäminen Päästöttömiä hyötyajoneuvoja ja niiden latausinfrastruktuuria koskevan tukiohjelman käynnistäminen (E-Mobilitäts-offensive 2021 yrityksille). – – – Q1 2021 Tukiohjelma on käynnistetty. Sen avulla yritykset ja muut liike-elämän organisaatiot, viranomaiset ja yhdistykset voivat tutustua kaikkiin tarvittaviin asiakirjoihin ja jättää hakemuksensa (maksutoimiston digitaalisen portaalin kautta). Tukikelpoisiin hankkeisiin kuuluvat päästöttömät hyötyajoneuvot ja näiden ajoneuvojen käyttämiseen tarvittava infrastruktuuri. 18 1.B.4 Päästöttömät hyötyajoneuvot Välitavoite Viimeinen kiinnostuksenilmaisupyyntö suoritettu Viimeinen kiinnostuksenilmaisupyyntö mahdollisille tuensaajille on suoritettu – – – Q4 2024 Viimeinen kiinnostuksenilmaisupyyntö mahdollisille edunsaajille on suoritettu. Tukikelpoisia hankkeita ovat muun muassa päästöttömät hyötyajoneuvot ja näiden ajoneuvojen käyttämiseen tarvittava infrastruktuuri. 19 1.B.4 Päästöttömät hyötyajoneuvot Tavoite Päästöttömillä teknologioilla varustetut ajoneuvot – Lukumäärä 0 2 767 Q2 2026 Avustussopimusten perusteella tuensaajat ovat hankkineet ja vastaanottaneet vähintään 2767 päästötöntä teknologiaa käyttävää N1-luokan hyötyajoneuvoa. 20 1.B.4 Päästöttömät hyötyajoneuvot Välitavoite Infrastruktuuri on käytössä Infrastruktuuri, jota tarvitaan 2 767 hyötyajoneuvon vaihtamiseksi päästöttömiin hyötyajoneuvoihin, on rakennettu. – – – Q2 2026 Edunsaajat ovat ottaneet avustussopimusten mukaisesti käyttöön latausinfrastruktuurin ja vetytankkauspisteet, joita tarvitaan vähintään 2 767 päästöttömän hyötyajoneuvon toimintaan. 21 1.B.5 Uusien rautateiden rakentaminen ja alueellisten rautateiden sähköistäminen Välitavoite Meneillään oleva rakennushanke Lavanttalin rautatieaseman rakentamisen aloittaminen – – – Q1 2020 Maaliskuussa 2020 alettiin rakentaa Lavanttalin asemaa, joka on Kärntenissä Koralmbahnin varrella sijaitseva uusi alueellinen rautatieasema. Asema mahdollistaa yhteyden Koralmbahnin ja Lavanttalbahnin välillä. 22 1.B.5 Uusien rautateiden rakentaminen ja alueellisten rautateiden sähköistäminen Välitavoite Sähköistäminen Lavanttalin aseman käyttöönotto ja alueellisen rautatielinjan sähköistys, mukaan lukien syöttöreitti Kärntenista Koralmtunneliin – – – Q4 2023 Kärntenin maakunnassa sijaitsevat syöttöreitit Koralmtunneliin sekä Koralmbahniin liittyvät alueelliset osuudet ”Bleiburger Schleife” ja ”Lavanttalbahn” on sähköistetty. Tämä tarkoittaa, että infrastruktuuriolosuhteet ovat olemassa, jotta alueellista liikennettä voidaan hallita sähköisesti Kärntenissä. Lavanttalin asema on saatu valmiiksi ja otettu käyttöön. 23 1.B.5 Uusien rautateiden rakentaminen ja alueellisten rautateiden sähköistäminen Välitavoite Rakennushankkeen loppuun saattaminen Koralmbahnin käyttöönotto, mukaan lukien kaikki Steiermarkin syöttöreitit Koralmtunneliin – – – Q4 2025 Koralmbahn on otettu käyttöön, mukaan lukien Koralmtunnelin avaaminen. Syöttöreitti Steiermarkin maakunnassa sijaitsevaan Koralmtunneliin on otettu käyttöön. Koralmtunnelin lisäksi infrastruktuurivaatimuksia on asetettu Wienin ja Villachin väliselle Grazin kautta liikentöitävälle kaukoliikenteelle. C. ALAKOMPONENTTI 1.C Biologinen monimuotoisuus ja kiertotalous Tällä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman alakomponentilla vastataan seuraaviin haasteisiin: jätteiden syntymisen ehkäiseminen, muovijätteen lajittelu ja kierrätys, siirtyminen kiertotalouteen ja biologisen monimuotoisuuden edistäminen. Alakomponentin tavoitteena on edistää siirtymistä Itävallan lineaarisesta taloudesta vähähiiliseen kiertotalouteen, parantaa takaisinottojärjestelmiä ja lisätä uudelleenkäytettävien juomapakkausten kiintiötä, rakentaa ja jälkiasentaa lajittelulaitoksia lajittelun lisäämiseksi, edistää sähkö- ja elektroniikkalaitteiden korjausta ja tukea biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja ennallistamista Itävallassa. Alakomponentilla edistetään maakohtaista suositusta investointien keskittämisestä vihreään siirtymään (vuoden 2020 maakohtainen suositus 3) ja investointeihin liittyvää kestävää kehitystä koskevaa talouspolitiikkaa (vuoden 2019 maakohtainen suositus 3).

Minkään tämän alakomponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon "ei merkittävää haittaa" -periaatteen soveltamiseksi annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen kuvaus toimenpiteistä ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimenpiteet. C.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus: 1.C.1 Oikeudellinen kehys juomapakkausten keräysasteen nostamiseksi ja uudelleenkäytettävien juomapakkausten jakelulle vähittäiskaupassa Uudistuksen tavoitteena on lisätä juomapakkausten ja -säiliöiden uudelleenkäyttö-, keräys- ja kierrätysastetta. Uudistus koostuu lainsäädännöllisistä muutoksista kahdella osa-alueella. Ensimmäisessä osassa vahvistetaan oikeudellinen kehys, joka mahdollistaa tehokkaan palautusjärjestelmän kertakäyttöisiä muovi- ja metallijuomapakkauksia varten ja parantaa viime kädessä näiden materiaalien kierrätysastetta. Tätä täydennetään jätehuoltoa koskevilla oikeudellisilla muutoksilla, joilla lisätään uudelleenkäytettävien juomapakkausten tarjontaa vähittäiskaupan alalla. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä ja valmistuvan 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Investoinnit: 1.C.2 Biodiversiteettirahasto Tämän investoinnin tavoitteena on tukea biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja ennallistamista Itävallassa. Investoinnilla perustetaan biodiversiteettirahasto, josta rahoitetaan biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen, rappeutuneiden ekosysteemien ennallistamiseen, tietoisuuden lisäämiseen ja biologisen monimuotoisuuden seurannan täytäntöönpanoon liittyviä hankkeita. Tukikelpoisia edunsaajia ovat yritykset, valtiosta riippumattomat järjestöt, yksityiset kotitaloudet ja julkisyhteisöt. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 31 päivänä maaliskuuta 2022 ja valmistuvan 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investoinnit: 1.C.3 Investoinnit palautusjärjestelmiin ja toimenpiteet juomapakkausten uudelleenkäyttökiintiön lisäämiseksi Investoinnilla edistetään palautusjärjestelmiä vähittäiskaupan alalla sekä toimenpiteitä juomapakkausten uudelleenkäyttökiintiön lisäämiseksi. Investoinnilla tuetaan palautusjärjestelmien ostamista ja kunnostamista vähittäiskaupan alalla. Tämä helpottaa kuluttajien mahdollisuuksia palauttaa kertakäyttöiset juomapakkaukset ja johtaa takaisinottoprosessin automatisointiin. Lisäksi tuetaan investointeja täyttö- ja pesutilojen rakentamiseen ja laajentamiseen, uusien pakkauslaitteiden sekä uudelleenkäytettävien vakiosäiliöiden ja -laatikoiden hankintaan. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 31 päivään maaliskuuta 2024 mennessä ja valmistuvan 31 päivään maaliskuuta 2026 mennessä. Investoinnit: 1.C.4 Olemassa olevien lajittelulaitosten kunnostus ja uusien lajittelulaitosten rakentaminen Investoinnilla lisätään muovijätteen lajittelun kapasiteettia ja laajuutta Itävallassa. Investointi koostuu uusien muovijätteen lajittelulaitosten rakentamisesta ja jälkiasentamisesta kierrätysmateriaalin määrän lisäämiseksi. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 30 päivänä syyskuuta 2022 ja valmistuvan 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Investoinnit: 1.C.5 Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden korjausten edistäminen (korjausbonus) Investoinnilla lisätään kunnostettujen ja korjattujen sähkö- ja elektroniikkalaitteiden määrää.

Investointi koostuu tukiohjelmasta, jolla kannustetaan sähkö- ja elektroniikkalaitteiden korjaamiseen. Korjausbonusjärjestelmässä kotitalouksille tarjotaan arvoseteleitä, jotka kattavat osan sähkö- ja elektroniikkalaitteiden korjaus- tai uusimiskustannuksista. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 31 päivänä maaliskuuta 2022 ja valmistuvan 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. C.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (M) / tavoite (T) Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Lähtö-taso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 24 1.C.1 Oikeudellinen kehys juomapakkausten keräysasteen nostamiseksi ja uudelleenkäytettävien juomapakkausten jakelulle vähittäiskaupassa Välitavoite Muutetun jätehuoltolain voimaantulo Säännös, joka osoittaa muutetun jätehuoltolain voimaantulon – – – Q4 2021 Jätehuoltolain muutoksella luodaan oikeusperusta muovisten juomapakkausten keräysasteen nostamiselle ja uudelleenkäytettävien juomapakkausten jakelulle vähittäiskaupan alalla. Tähän sisältyvät kiintiöt kertakäyttöisten juomapullojen erilliskeräykselle, vaatimukset myyntipaikassa kertakäyttöisinä tai uudelleenkäytettävinä juomapakkauksina tarjottavien juomapakkausten selkeistä merkinnöistä sekä konkreettiset tavoitteet juomapakkausten uudelleenkäyttöjärjestelmien kehittämiseksi; loppujakelijoiden on tarjottava myyntipaikassa tietty vähimmäismäärä uudelleenkäytettäviä juomapakkauksia. 25 1.C.1 Oikeudellinen kehys juomapakkausten keräysasteen nostamiseksi ja uudelleenkäytettävien juomapakkausten jakelulle vähittäiskaupassa Välitavoite Täytäntöönpanoasetuksen voimaantulo Muovisten juomapakkausten keräysasteen nostamista koskevan täytäntöönpanoasetuksen voimaantulo – – – Q1 2023 Täytäntöönpanoasetuksessa on vahvistettu alempi oikeusperusta muovisten juomapakkausten keräysasteen nostamiselle. 26 1.C.1 Oikeudellinen kehys juomapakkausten keräysasteen nostamiseksi ja uudelleenkäytettävien juomapakkausten jakelulle vähittäiskaupassa Tavoite Uudelleenkäyttökiintiö – Prosenttiosuus. 19 25 Q1 2026 Vähintään 25 prosenttia kaikista vuonna 2025 myydyistä juomista on tuotu markkinoille uudelleenkäytettävissä pakkauksissa. Vastaava luku vuonna 2019 oli 19 prosenttia. 27 1.C.2 Biodiversiteettirahasto Välitavoite Biodiversiteettirahaston oikeudellisen kehyksen voimaantulo Säännös, joka osoittaa biodiversiteettirahaston ja vuoteen 2030 ulottuvan kansallisen biodiversiteettistrategian oikeudellisen kehyksen voimaantulon – – – Q1 2022 Liittovaltion lailla (liittovaltion ympäristölain muutos) on perustettu biodiversiteettirahasto ja vahvistettu sen tavoitteet ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 28 1.C.2 Biodiversiteettirahasto Välitavoite Ensisijaisten rappeutuneiden ekosysteemien ennallistamista sekä uhanalaisten lajien ja luontotyyppien suojelua koskevan hankepyynnön valmistuminen Hankepyyntö on saatu päätökseen ja hankkeet on valittu – – – Q1 2023 Täytäntöönpanoelin on tukikelpoisten hankkeiden ja tuensaajien luonteen ja laajuudeen määrittävien rahoitusohjeiden perusteella julkaissut hankepyynnön rappeutuneiden ekosysteemien ennallistamiseksi sekä uhanalaisten lajien ja luontotyyppien suojelemiseksi. Biologisen monimuotoisuuden seurantaa koskeville hankkeille on myönnetty rahoitusta nykyisen kansallisen järjestelmän puitteissa. 29 1.C.2 Biodiversiteettirahasto Tavoite Luonnon monimuotoisuutta koskevia hankkeita toteutettu – Lukumäärä 0 20 Q4 2025 Tuensaajat ovat toteuttaneet vähintään 20 hyväksyttyä ennallistamista, lajien ja elinympäristöjen suojelua koskevaa hanketta; biologisen monimuotoisuuden tilasta ja suuntauksista on laadittu seurantaraportti. 30 1.C.3 Investoinnit palautusjärjestelmiin ja toimenpiteet juomapakkausten uudelleenkäyttökiintiön lisäämiseksi Tavoite Palautusjärjestelmät – Lukumäärä 0 5 000 Q1 2024 Vähittäiskaupan alan yritykset ovat ostaneet vähintään 5 000 uutta palautusautomaattia tai parantaneet olemassa olevia laitteita tehokkaan palautuksen ja datayhteyksien parantamiseksi. 31 1.C.3 Investoinnit palautusjärjestelmiin ja toimenpiteet juomapakkausten uudelleenkäyttökiintiön lisäämiseksi Tavoite Keräysasteen parannus – Prosenttiosuus. 70 80 Q1 2026 Vähintään 80 prosenttia kaikista vuonna 2025 markkinoille tuoduista muovisista juomapakkauksista on kerätty erikseen, kun vastaava osuus vuonna 2018 oli 70 prosenttia. 32 1.C.4 Olemassa olevien lajittelulaitosten jälkiasennus ja uusien lajittelulaitosten rakentaminen Tavoite Rakennusta tai jälkiasennusta koskevat lupahakemukset – Lukumäärä 0 3 Q3 2022 Toimivaltaiset viranomaiset ovat saaneet julkisilta ja/tai yksityisiltä jätehuoltoyrityksiltä vähintään kolme hakemusta, jotka koskevat lupia muovijätteen lajittelulaitosten rakentamiseen tai jälkiasennuksiin. 33 1.C.4 Olemassa olevien lajittelulaitosten jälkiasennus ja uusien lajittelulaitosten rakentaminen Tavoite Tilojen käyttöönotto – Lukumäärä 0 3 Q1 2025 Toiminnassa on vähintään kolme uutta tai jälkiasennettua muovijätteen lajittelulaitosta; materiaali toimitetaan ja lajitellaan. 34 1.C.4 Olemassa olevien lajittelulaitosten jälkiasennus ja uusien lajittelulaitosten rakentaminen Tavoite Lajittelun laajuus – Prosenttiosuus. 33 50 Q1 2026 Itävallassa vähintään 50 prosenttia muovijätteestä lajitellaan kierrätystä varten, kun vastaava osuus vuonna 2018 oli 33 prosenttia. 35 1.C.5 Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden korjausten edistäminen (korjausbonus) Välitavoite Korjausbonustukiohjelman käynnistäminen Korjausbonustukiohjelmaan vastaanotetaan hakemuksia – – – Q1 2022 Korjausbonusohjelman käynnistämiseen liittyvät organisatoriset järjestelyt ja tekniset menettelyt on saatettu päätökseen; rahoitusohjelma julkaistaan ja avataan hakemuksille. 36 1.C.5 Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden korjausten edistäminen (korjausbonus) Tavoite Korjatut tai uusitut sähkö- tai elektroniikkalaitteet – Lukumäärä 0 200 000 Q1 2024 Vähintään 200 000 sähkö- tai elektroniikkalaitetta on korjattu tai uusittu; rahoituksenkäsittelytoimisto on kerännyt edunsaajilta asiaankuuluvat tiedot ja lähettänyt ne. 37 1.C.5 Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden korjausten edistäminen (korjausbonus) Tavoite Korjattujen tai uudistettujen sähkö- tai elektroniikkalaitteiden lukumäärän kasvu – Lukumäärä 200 000 400 000 Q1 2026 Vähintään 400 000 sähkö- tai elektroniikkalaitetta on korjattu tai uusittu; rahoituksenkäsittelytoimisto on kerännyt edunsaajilta asiaankuuluvat tiedot ja lähettänyt ne. D. ALAKOMPONENTTI 1.D Siirtymä kohti ilmastoneutraaliutta Tällä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman alakomponentilla vastataan seuraaviin haasteisiin: sähköntuotanto uusiutuvista energialähteistä, energiajärjestelmän integrointi, ilmastonmuutoksen hillitseminen, hiilestä irtautuminen ja teollisuuden energiaintensiteetin vähentäminen. Alakomponentin tavoitteena on tukea uusiutuvien energialähteiden kehittämistä ja teollisuuden hiilestä irtautumista Itävallassa. Alakomponentilla edistetään maakohtaisia suosituksia investointien keskittämisestä vihreään siirtymään, puhdasta ja tehokasta energian tuotantoa ja käyttöä (vuoden 2020 maakohtainen suositus 3) ja investointeihin liittyvää kestävää kehitystä koskevaa talouspolitiikkaa (vuoden 2019 maakohtainen suositus 3). Minkään tämän alakomponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon "ei merkittävää haittaa" -periaatteen soveltamiseksi annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen kuvaus toimenpiteistä ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimenpiteet. D.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Alakomponentti koostuu uusiutuvia energialähteitä koskevan kansallisen tukikehyksen uudistamisesta ja teollisuuden päästöjen vähentämiseen tähtäävistä investoinneista. Molemmilla toimenpiteillä edistetään vihreää siirtymää ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä. Uudistus: 1.D.1 Uusiutuvien energialähteiden laajentamista koskeva laki Uudistuksen tavoitteena on lisätä uusiutuvan energian osuutta sähköntuotannossa 100 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, mikä edellyttää 27 TWh:n lisäystä uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan sähköntuotantokapasiteettiin vuoteen 2030 mennessä. Uudistus on energiapolitiikan keskeinen painopiste, jolla on olennainen merkitys Itävallan tiellä kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2040 mennessä. Uudistuksella uusitaan kansallinen tukijärjestelmä, ja se perustuu tuulivoiman, vesivoiman, aurinkoenergian, biomassan ja uusiutuvien kaasujen, myös vedyn, markkinapreemioihin ja niihin tehtäviin investointeihin. Vetyä koskevat uudistuksen osatekijät ovat johdonmukaisia investointitoimenpiteen 3.D.2 IPCEI Vedyn kanssa. Uusiutuvien energialähteiden käytön laajentamista koskeva laki saatetaan voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021. Investoinnit: 1.D.2 Teollisuuden siirtymä kohti ilmastoneutraaliutta Investointitoimenpiteellä pyritään nopeuttamaan teollisuuden irtautumista hiilestä, lisäämään sen resurssi- ja energiatehokkuutta, tukemaan teollisia ekoinnovaatioita ja edistynyttä teknologiaa, jolla vähennetään vaarallisten jätteiden käsittelyn ympäristövaikutuksia. Investointi muodostuu tarjouspyynnöstä, joka koskee laajamittaisia muutoshankkeita muun muassa EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvilla teollisuudenaloilla. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 30 päivään syyskuuta 2021 mennessä ja valmistuvan 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä. D.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin

Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (M) / tavoite (T) Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Perus-taso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 38 1.D.1 Uusiutuvien energialähteiden laajentamista koskeva laki Välitavoite Uusiutuvien energialähteiden käytön laajentamista koskevan lain voimaantulo Säännös, joka osoittaa uusiutuvia energialähteitä koskevan lain voimaantulon – – – Q4 2021 Uusiutuvien energialähteiden käytön laajentamista koskeva laki, jossa säädetään uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön toimintaedellytyksistä ja rahoituksesta 39 1.D.1 Uusiutuvien energialähteiden laajentamista koskeva laki Tavoite Uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon lisäkapasiteetti – Määrä megawattitunteina 0 1 100 Q4 2023 Uusiutuvien energialähteiden tuotantokapasiteettia on lisätty vähintään 1 100 MWh:lla. 40 1.D.1 Uusiutuvien energialähteiden laajentamista koskeva laki Tavoite Uutta vedyntuotantokapasiteettia – Määrä megawattitunteina 0 200 Q4 2025 Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan vedyn tuotantokapasiteetti on vähintään 200 MWh. 41 1.D.2 Teollisuuden siirtymä kohti ilmastoneutraaliutta Välitavoite Sääntelykriteerien ja rahoitusta koskevien suuntaviivojen hyväksyminen Rahoitusta koskevien suuntaviivojen muuttaminen, mukaan lukien merkittävien kasvihuonekaasupäästövähennysten arviointiperusteiden määrittely – – – Q3 2021 Sääntelyperusteiden ja rahoitusohjeen ”Umweltförderung im Inland” (perustana ”Umweltförderungsgesetz”) muuttaminen ympäristötuen osalta. Näillä edistetään suuria hankkeita ja päästökauppajärjestelmään kuuluvia laitoksia koskevia toimenpiteitä, mukaan lukien tukikelpoisuusperusteet, joilla varmistetaan, että valitut hankkeet ovat ”Ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia. Muutos hyväksytään ja julkaistaan ilmastoministeriössä (BMK). 42 1.D.2 Teollisuuden siirtymä kohti ilmastoneutraaliutta Tavoite Hiilestä irtautumista koskevien hankkeiden toteuttaminen – Lukumäärä 0 15 Q4 2024 Tukiohjelman puitteissa on saatu päätökseen vähintään 15 teollisuustuotannon hiilestä irtautumista koskevaa hanketta. 43 1.D.2 Teollisuuden siirtymä kohti ilmastoneutraaliutta Tavoite Hiilestä irtautumista koskevien hankkeiden valmistuminen – Lukumäärä 15 20 Q2 2026 Tukiohjelman puitteissa on saatu päätökseen vähintään 20 teollisuustuotannon hiilestä irtautumista koskevaa hanketta. KOMPONENTTI 2: DIGITAALINEN ELPYMINEN E. ALAKOMPONENTTI 2.A Laajakaistayhteydet Tällä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman alakomponentilla puututaan Itävallan gigabittitasoisten yhteysverkkojen käyttöönoton viivästymiseen. Itävallan kiinteiden erittäin suuren kapasiteetin verkkojen kattavuus on hyvin matala: vuonna 2020 se oli 39 prosenttia, kun EU:n keskiarvo oli 59 prosenttia. Alakomponentilla pyritään varmistamaan gigabittitasoisten yhteysverkkojen laaja saatavuus ja uusien symmetristen gigabittiyhteyksien luominen osa-alueille, joilla on erityisiä sosioekonomisia tekijöitä, kuten julkiset laitokset ja yritykset. Sen vuoksi tämän alakomponentin tavoitteena on tarjota tehokkaita ja kohtuuhintaisia laajakaistayhteyksiä kaikkialla Itävallassa ja varmistaa erityisesti maaseutualueiden digitaalinen osallisuus. Alakomponentilla edistetään infrastruktuuriin (maaseudun laajakaista mukaan luettuna) tehtäviä lisäinvestointeja koskevien maakohtaisten suositusten noudattamista (vuoden 2020 maakohtaiset suositukset, johdanto-osan 21 kappale) ja nopeiden yhteyksien varmistamista maaseutualueilla (vuoden 2019 maakohtaiset suositukset, johdanto-osan 15 kappale). Minkään tämän alakomponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon "ei merkittävää haittaa" -periaatteen soveltamiseksi annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen kuvaus toimenpiteistä ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimenpiteet. E.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus: 2.A.1 Plattform Internetinfrastruktur Austria (PIA) 2030:n perustaminen Uudistuksella perustetaan alusta, jonka tarkoituksena on koordinoida asiaankuuluvia sidosryhmiä (kuten liittohallitusta, osavaltioita, kuntia, yrityksiä ja kansalaisia) ja kehittää oikeudellisia, sääntelyllisiä ja teknisiä toimenpiteitä laajakaistan käyttöönottoa varten. Lisäksi alustalla toteutetaan verkkoyhteyksien edistämistä koskevan unionien yhteisen välineistön suositukset. Uudistuksella vähennetään byrokratiaa ja yksinkertaistetaan laajakaistan käyttöönottoa koskevia menettelyjä. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä ja valmistuvan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023. Investoinnit: 2.A.2 Gigabittitasoisten yhteysverkkojen laaja saatavuus ja uusien symmetristen gigabittiyhteyksien luominen Investointi muodostuu Itävallan laajakaistaohjelman 2030 kahdesta rahoitusdirektiivistä Access ja OpenNet. Kummankin rahoitusdirektiivin tavoitteena on parantaa laajakaistan saatavuutta niillä Itävallan alueilla, joilla yksityinen sektori ei markkinoiden puutteellisen toiminnan vuoksi ei kehitä sitä riittävästi tai lainkaan. Toimenpiteellä lisätään gigabittitasoisten yhteysverkkojen saatavuutta elpymis- ja palautumissuunnitelman tuen avulla siten, että ne kattavat vähintään 50 prosenttia Itävallan kotitalouksista. Kummankin direktiivin tavoitteena on kaksinkertaistaa nykyinen latausnopeus symmetrisesti vähintään 100 Mbit/s:iin. Lisäksi rahoitettujen liityntäverkkojen on oltava päivitettävissä symmetrisiin gigabittinopeuksiin ilman lisäinvestointeja passiiviseen infrastruktuuriin. Access-direktiivi koskee vertikaalisesti integroituneita teleoperaattoreita, kun taas OpenNet-direktiivi koskee ainoastaan tukkutason palveluntarjoajia. Matkaviestinverkkojen käyttöönotto jätetään investoinnin ulkopuolelle. Lisäksi teleoperaattoreiden palvelujen saatavuuden odotetaan lisääntyvän, minkä odotetaan piristävän tukkumarkkinoita ja varmistavan kilpailun vähittäismarkkinoilla. Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä ja valmistuvan 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. E.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (M) / tavoite (T) Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Perus-taso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 44 2.A.1 Plattform Internetinfrastruktur Austria (PIA) 2030:n perustaminen Välitavoite Plattform Internetinfrastruktur Austrian (PIA 2030) työohjelma kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien vuorovaikutuksen koordinoimiseksi Julkaistaan työohjelma, jossa esitetään toimenpiteitä byrokratian vähentämiseksi ja laajakaistan käyttöönottoa koskevien menettelyjen yksinkertaistamiseksi – – – Q4 2021 Hyväksytään PIA 2030 -ohjelma, jolla perustetaan työryhmä koordinoimaan kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä. Työryhmän tavoitteena on kehittää laajakaistan käyttöönottoon liittyviä oikeudellisia, sääntelyyn liittyviä ja teknisiä toimenpiteitä ja ottaa käyttöön verkkoyhteyksien edistämistä koskeva unionien yhteinen välineistö. 45 2.A.1 Plattform Internetinfrastruktur Austria (PIA) 2030:n perustaminen Välitavoite Pannaan täytäntöön alustalla kehitetyt toimenpiteet byrokratian vähentämiseksi ja laajakaistan käyttöönottoa koskevien menettelyjen yksinkertaistamiseksi Julkaistaan raportti, jossa vahvistetaan alustalla kehitettyjen toimenpiteiden toteuttaminen byrokratian vähentämiseksi ja laajakaistan käyttöönottoa koskevien menettelyjen yksinkertaistamiseksi – – – Q4 2023 Työohjelman täysimääräinen täytäntöönpano, johon sisältyy toimenpiteitä byrokratian vähentämiseksi ja laajakaistan käyttöönottoa koskevien menettelyjen yksinkertaistamiseksi. Lisäksi kustannusten vähentämistä koskevan direktiivin täytäntöönpano saatetaan päätökseen ja arvioidaan raportissa. 46 2.A.2 Gigabittitasoisten yhteysverkkojen laaja saatavuus ja uusien symmetristen gigabittiyhteyksien luominen Tavoite Laajakaistayhteyksien tarjoaminen 46 prosentille kotitalouksista – % Itävallan kotitalouksista 43 46 Q3 2022 Vähintään 46 prosentilla (43 % vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä) kaikista Itävallan kotitalouksista on käytössään gigabittitasoiset yhteydet elpymis- ja palautumissuunnitelmasta rahoitetun laajakaistan käyttöönottohankkeen tuloksena, kuten Itävallan viranomaisten julkaisemissa laajakaistaraporteissa arvioidaan. 47 2.A.2 Gigabittitasoisten yhteysverkkojen laaja saatavuus ja uusien symmetristen gigabittiyhteyksien luominen Tavoite Laajakaistayhteyksien tarjoaminen 48 prosentille kotitalouksista – % Itävallan kotitalouksista 46 48 Q3 2024 Vähintään 48 prosentilla kaikista Itävallan kotitalouksista on käytössään gigabittitasoiset yhteydet (46 % vuoden 2022 kolmannella neljänneksellä) elpymis- ja palautumissuunnitelmasta rahoitetun laajakaistan käyttöönottohankkeen tuloksena, kuten Itävallan viranomaisten julkaisemissa laajakaistaraporteissa arvioidaan. 48 2.A.2 Gigabittitasoisten yhteysverkkojen laaja saatavuus ja uusien symmetristen gigabittiyhteyksien luominen Tavoite Laajakaistayhteyksien tarjoaminen 50 prosentille kotitalouksista – % Itävallan kotitalouksista 48 50 Q3 2026 Vähintään 50 prosentilla (48 % vuoden 2024 kolmannella neljänneksellä) kaikista Itävallan kotitalouksista on käytössään gigabittitasoiset yhteydet elpymis- ja palautumissuunnitelmasta rahoitetun laajakaistan käyttöönottohankkeen tuloksena, kuten Itävallan viranomaisten julkaisemissa laajakaistaraporteissa arvioidaan. F. ALAKOMPONENTTI 2.B Koulujen digitalisointi

Tällä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman alakomponentilla vastataan seuraaviin haasteisiin: tuetaan digitaalista siirtymää kouluissa samalla kun huolehditaan yhtäläisistä mahdollisuuksista tarjoamalla oppilaille tarvittavat digitaaliset laitteet alemmasta perusasteesta alkaen. Alakomponentin tavoitteena on tietotekniikka-avusteisen opetuksen kestävä toteuttaminen kaikissa ylemmän perusasteen kouluissa samoin edellytyksin kaikille oppilaille. Lisäksi liittyen koulutuksen digitaaliseen siirtymään, alakomponentilla pyritään tarjoamaan tarveperusteisia palveluja sekä luomaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet ja kehittämään opettajien ja oppilaiden digitaalisia taitoja alemmasta perusasteesta alkaen. Alakomponentissa käsitellään maakohtaisia suosituksia, jotka koskevat muita heikommassa asemassa olevien ryhmien perustaitojen tason nostamista (vuoden 2019 maakohtainen suositus 3) ja yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamista koulutuksessa ja digitaalisen oppimisen lisäämistä (vuoden 2020 maakohtainen suositus 2). Minkään tämän alakomponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon "ei merkittävää haittaa" -periaatteen soveltamiseksi annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen kuvaus toimenpiteistä ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimenpiteet. F.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus: 2.B.1 Oppilaiden digitaalisten perustaitojen oikeudenmukainen ja tasavertainen saatavuus Uudistuksen tavoitteena on vahvistaa perusedellytykset ja tarjota tukitoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kaikilla ylemmän perusasteen koulun oppilailla on oikeudenmukainen ja tasavertainen pääsy digitaalisiin perustaitoihin. Uudistus koostuu useista tukitoimista, joilla helpotetaan kattavasti koulujen digitalisaatiota. Siihen sisältyy erilaisia toimia sen varmistamiseksi, että opettajille tarjotaan riittävät mahdollisuudet täydennyskoulutukseen, jotta he voivat parantaa digitaalisia taitojaan ja lisätä tietämystään digitaalisista keinoista ja toimenpiteistä, joita sovelletaan opetuksessa. Oppilaille tarjottavien digilaitteiden optimaalisen käytön varmistamiseksi uudistuksella autetaan parantamaan eri koulurakennusten infrastruktuuria. Lisäksi uudistuksessa tarjotaan digitaalisia ratkaisuja, joilla yksinkertaistetaan pedagogista ja hallinnollista vaihtoa portaalilla, johon kootaan kaikki olennaiset koulutus- ja hallintosovellukset. Uudistuksella varmistetaan, että jo olemassa olevaa portaalia, joka koostuu digitaalisista opetus- ja oppimismateriaaleista ja tarjoaa pääsyn oppimissovelluksiin, kehitetään edelleen. Uudistusta arvioidaan neljän vuoden kuluttua tarkoituksena jatkaa ja parantaa sitä. Toimenpiteen täytäntöönpano valmistuu viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025. Investoinnit: 2.B.2 Loppukäyttäjien digilaitteiden tarjoaminen oppilaille Investoinnin tavoitteena on täyttää pedagogiset ja tekniset vaatimukset tietotekniikka-avusteisia oppitunteja varten kaikissa kouluissa jakamalla digitaalisia laitteita kaikille ylemmän perusasteen oppilaille. Tavoitteena on tarjota kaikille oppilaille mahdollisuus osallistua digitaaliseen koulutukseen oikeudenmukaisin ja asianmukaisin toimintaedellytyksin. Laitteiden ja yhdenmukaisten välineiden keskitetty hankinta osallistuville luokille asettaa pedagogiset tavoitteet opetuksen keskiöön siten, ettei oppilaiden sosiaalisella taustalla ei ole vaikutusta. Toimenpide koostuu digilaitteiden asteittaisesta käyttöönotosta. Joka vuosi jokainen saman vuosiluokan (viides luokka, ylemmän perusasteen ensimmäinen vuosi) oppilas saa digilaitteen. Tämän odotetaan hyödyttävän vähintään 80 000 oppilasta vuodessa. Ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna (2021/22) digilaitteita jaetaan kahden vuosiluokan oppilaille (eli viidennen luokan lisäksi myös kuudennen luokan oppilaille). Toimenpiteen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä ja valmistuvan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. F.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin . Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (M) / tavoite (T) Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Lähtö-taso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 49 2.B.1 Oppilaiden digitaalisten perustaitojen oikeudenmukainen ja tasavertainen saatavuus Välitavoite Koulujen digitalisointia koskevan lain voimaantulo Lain säännös, joka osoittaa koulujen digitalisointia koskevan lain voimaantulon. – – – Q1 2021 Koulujen digitalisointia koskeva laki on tullut voimaan. Se tarjoaa puitteet opettajien paremmalle täydennyskoulutukselle, parannetulle kouluinfrastruktuurille, pedagogisen ja hallinnollisen portaalin perustamiselle sekä oppimateriaaliportaalin parantamiselle. 50 2.B.1 Oppilaiden digitaalisten perustaitojen oikeudenmukainen ja tasavertainen saatavuus Välitavoite Täytäntöönpanoasetuksen voimaantulo Koulujen digitalisointia koskevan säädöksen täytäntöönpanoasetuksen julkaiseminen – – – Q3 2021 Koulujen digitalisointia koskevan lain täytäntöönpanoasetus tulee voimaan. 51 2.B.1 Oppilaiden digitaalisten perustaitojen oikeudenmukainen ja tasavertainen saatavuus Välitavoite Koulujen digitalisointia koskevan säädöksen arviointi Asiasta vastaava ministeriö on saattanut päätökseen lain arvioinnin ja julkaissut sen. – – – Q2 2025 Asiasta vastaava ministeriö julkaisee toimenpiteen lakisääteisen arvioinnin. 52 2.B.2 Loppukäyttäjien digilaitteiden tarjoaminen oppilaille Välitavoite Digilaitteita koskevan tarjouskilpailun ratkaisupäätös Päätös digilaitteita koskevan tarjouskilpailun voittajasta on viimeistelty ja julkaistu. . – – – Q2 2021 Asiasta vastaava ministeriö julkaisee voittajan oppilaille tarkoitettuja digilaitteita koskevan Euroopan laajuisen tarjouskilpailun jälkeen ja varmistaa, että sopimus digilaitteiden toimittamisesta oppilaille on tehty. 53 2.B.2 Loppukäyttäjien digilaitteiden tarjoaminen oppilaille Tavoite Digilaitteet ylemmän perusasteen koulujen kahdelle ensimmäiselle vuosiluokalle – prosenttiosuus 5. ja 6. luokan oppilaista 0 100 Q4 2021 5. ja 6. luokan (ylemmän perusasteen ensimmäinen ja toinen vuosi) laitteiden toimitus saadaan päätökseen. 54 2.B.2 Loppukäyttäjien digilaitteiden tarjoaminen oppilaille Tavoite Digilaitteet ylemmän perusasteen koulujen muille luokille – prosenttiosuus neljän ensimmäisen ylemmän perusasteen oppilaista 0 100 Q4 2023 Laitteiden toimittaminen uusille 5. ja 6. luokille saadaan päätökseen, jolloin ylemmän perusasteen koulujen neljän ensimmäisen vuosiluokan oppilaille on annettu laite 55 2.B.2 Loppukäyttäjien digilaitteiden tarjoaminen oppilaille Tavoite Digilaitteet ylemmän perusasteen koulujen uuden syklin ensimmäiselle vuosiluokalle – prosenttiosuus 5. luokan oppilaista 0 100 Q4 2024 Laitteiden toimittaminen uuden nelivuotisen syklin ensimmäiselle vuodelle on saatu päätökseen. G. ALAKOMPONENTTI 2.C Julkishallinnon digitalisointi Tällä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman alakomponentilla vastataan haasteeseen, joka koskee digitaalisen siirtymän varmistamista julkishallinnossa, minkä merkitystä covid-19-epidemia on korostanut entisestään. Alakomponentin tavoitteena on edistää julkishallinnon digitalisaatiota, jonka odotetaan osaltaan vauhdittavan talouden dynaamisuutta ja nopeuttavan elpymistä. Tämä tavoite ulottuu kriisin välitöntä hallintaa pidemmälle, ja sillä odotetaan olevan pitkän aikavälin vaikutuksia hallinnon kehitykseen sekä kilpailukykyyn, talouteen ja yhteiskuntaan.

Alakomponentilla edistetään hallinnollisen ja sääntelytaakan vähentämistä koskevan maakohtaisen suosituksen (vuoden 2020 maakohtainen suositus 3) noudattamista. Minkään tämän alakomponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon "ei merkittävää haittaa" -periaatteen soveltamiseksi annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen kuvaus toimenpiteistä ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimenpiteet. G.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus: 2.C.1 Yhden kerran periaatetta koskeva lainsäädäntöehdotus: Yrityspalveluportaalia koskevan lain muuttaminen Uudistuksella pyritään edelleen vähentämään yritysten ja kansalaisten byrokratiaa ottamalla käyttöön toimia yhden kerran periaatteen täytäntöönpanemiseksi, mikä vähentää kaksinkertaista ja moninkertaista raportointia. Uudistus sisältää yrityspalveluportaalilain (Unternehmensserviceportalgesetz) muuttamisen ja se toimii perustana muille asiaankuuluville lainsäädäntötoimenpiteille. Yhden kerran periaatteen soveltaminen tulee pakolliseksi uusissa lainsäädäntötoimenpiteissä säädetyissä hallinnollisissa menettelyissä. Perusinfrastruktuuri, jonka avulla alueviranomaiset voivat suunnitella yhden kerran periaatteen mukaisia raportointiprosesseja ja -palveluja, rahoitetaan vuonna 2021 digitalisaatiorahastosta (ks. investointi 2.C.2), kun taas seuraavina vuosina se on tarkoitus rahoittaa liittovaltion rahoituskehyslailla. Ensimmäisessä vaiheessa toimenpiteestä hyötyvät yrittäjät kansallisella tasolla. Toisessa vaiheessa vuodesta 2023 alkaen yhteistä digitaalista palveluväylää koskevan asetuksen ansiosta myös unionin tason yrittäjät alkavat hyötyä siitä. Myöhemmässä vaiheessa palveluja voidaan tarjota myös kansalaisille. Uudistuksen täytäntöönpanon odotetaan alkavan 30 päivänä syyskuuta 2021 ja valmistuvan 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä. Investoinnit: 2.C.2 Julkishallinnon digitalisaatiorahasto Investoinnilla pyritään edistämään kansalais- ja palvelukeskeisen hallinnon kehittämistä nykyaikaisen digitaalisen infrastruktuurin avulla. Tavoitteena on nopeuttaa liittovaltion hallinnon digitalisointia rahoittamalla hankkeita, joilla on ministeriöiden välisiä vaikutuksia. Tietoteknistä toimintaympäristöä on tarve yhtenäistää Itävallan liittovaltion hallinnossa, joka on hyvin heterogeeninen. Eri ministeriöt käyttävät usein eri datakeskuksia, ohjelmistoja, laitteistoja ja palveluntarjoajia. Tästä aiheutuu esimerkiksi vältettävissä olevia kustannuksia ja laadun vaihtelua. Investoinnilla ratkaistaan näitä ongelmia panemalla täytäntöön tietotekniikan konsolidointi liittovaltion hallituksessa, kehittämällä kansalaisille ja yrityksille tarkoitettuja tietotekniikkapalveluja ja optimoimalla menettelyjä. Investointi koostuu liittovaltion ministeriöiden esittämien ja asiaa käsittelevän työryhmän valitsemien hankkeiden rahoittamisesta. Vähintään puolet näistä varoista on käytettävä ministeriöiden välisiin hankkeisiin tietotekniikan yhtenäistämisen toteuttamiseksi liittovaltion hallinnossa. Muu rahoitus käytetään hankkeisiin, joilla on ministeriöitä yhdistävä vaikutus kansalaisten ja yrityspalvelujen kehittämiseen, sekä hankkeisiin, joilla pyritään nopeuttamaan ja parantamaan menettelyjen tehokkuutta. Esimerkkejä mahdollisista hankkeista ovat sähköinen henkilöllisyys (e-ID), yhteisen digitaalisen palveluväylän käyttöönotto, yrityspalveluportaalin kehittäminen ja yhden kerran periaatteen täytäntöönpano. Investointi toteutetaan 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä. G.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin . Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (M) / tavoite (T) Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Perustaso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 56 2.C.1 Yhden kerran periaatetta koskeva lainsäädäntöehdotus: Yrityspalveluportaalia koskevan lain muuttaminen Välitavoite Yrityspalveluportaalia koskevan lain muuttamisesta annetun lain voimaantulo; asiaankuuluvan tietoteknisen infrastruktuurin parantaminen. Säännös, joka osoittaa yrityspalveluportaalia koskevan lain muutoksen voimaantulon; tietotekniikan perusinfrastruktuuria on säännelty ja parannettu. – – – Q3 2021 Lainsäädäntömuutos, jolla yhden kerran periaate otetaan osaksi yrityspalveluportaalia koskevaa lakia, on tullut voimaan. Tietovelvoitteita koskevan tietokannan (IVDB) tutkimusväline on käytettävissä pilottivaiheessa. Välineellä saadaan yleiskatsaus kaikista hallinnon hallussapitämistä tiedoista (tietokartta), jotta voidaan arvioida tietojen saatavuutta eri osastoilla. Rekisteri- ja järjestelmäverkon (RSV) perusversiona on käytettävissä muiden liitettyjen rekisterien kanssa yhteentoimivuuden ja tietojenvaihdon varmistamiseksi. 57 2.C.1 Yhden kerran periaatetta koskeva lainsäädäntöehdotus: Yrityspalveluportaalia koskevan lain muuttaminen Välitavoite Rekisterien linkittäminen rekisteri- ja järjestelmäverkostoon (RSV), yhteisen digitaalisen palveluväylän (SDG) valmistelu, ministeriöiden tietovelvollisuustietokannan (IVDB) käynnistäminen Rekisterit on yhdistetty yhteistä digitaalista palveluväylää varten. Ministeriöiden on täytettävä tiedonantovelvollisuutta koskeva tietokanta (IVDB). – – – Q4 2022 Asetus tiedotusvelvoitetta koskevasta tietokannasta (IVDB) on voimassa, ja siinä velvoitetaan ministeriöt kokoamaan tietokanta voimassa olevista laeista ja asetuksista johtuvista tiedonantovelvoitteista. Rekisterit on yhdistetty yhden kerran periaatteen ohjauskomitean hyväksymän rekisteröintiaikataulun mukaisesti. 58 2.C.1 Yhden kerran periaatetta koskeva lainsäädäntöehdotus: Yrityspalveluportaalia koskevan lain muuttaminen Välitavoite Yhden kerran periaatteen mukaisen teknisen järjestelmäyhteyden luominen Asetuksessa (EU) 2018/1724 vahvistetut yhteistä digitaalista palveluväylää (SDG) koskevat vaatimukset on täytetty, mikä vahvistetaan komissiolle lähetettävässä kertomuksessa. – – – Q4 2023 Yhden kerran periaatteen mukainen tekninen järjestelmäyhteys on luotu, ja se täyttää asetuksessa (EU) 2018/1724 vahvistetun yhteisen digitaalisen palveluväylän vaatimukset. 59 2.C.2 Julkishallinnon digitalisaatiorahasto Välitavoite Digitalisaatiorahastoa koskevan lain voimaantulo Säännös, joka osoittaa digitalisaatiorahastoa koskevan säädöksen voimaantulon – – – Q2 2021 Digitalisaatiorahastoa koskeva laki on tullut voimaan. Sillä perustetaan digitalisointirahasto, jonka tavoitteena on nopeuttaa liittovaltion hallinnon digitalisointia. 60 2.C.2 Julkishallinnon digitalisaatiorahasto Välitavoite Hankkeet valittu Valitaan hankkeet julkishallinnon nykyaikaisen digitaalisen infrastruktuurin kehittämiseksi neljässä erässä. Asiasta vastaava työryhmä julkaisee valintapäätökset. – – – Q2 2022 Hankkeet on valittu ja valintapäätökset on julkaistu. Toimenpiteeseen osoitetusta 160 000 000 eurosta vähintään 80 000 000 euroa varataan ministeriöiden välisten tietotekniikan yhtenäistämishankkeiden toteuttamiseen. Loput varataan hankkeisiin, joilla edistetään ministeriöiden välisten kansalaisten ja yrityspalvelujen kehittämistä, sekä hankkeisiin, joilla pyritään nopeuttamaan ja parantamaan menettelyjen tehokkuutta. 61 2.C.2 Julkishallinnon digitalisaatiorahasto Tavoite Rahoitettujen julkishallinnon digitalisointia koskevien rahoitettujen hankkeiden valmistuminen – valmistuneiden hankkeiden prosenttiosuus 0 100 Q4 2023 Kaikki digitalisaatiorahastosta rahoitettavat hankkeet on valmistuvat. Täytäntöönpanosta vastaavat ministeriöt raportoivat hankkeiden päätökseen saattamisesta digitalisaatiotyöryhmälle, jossa on edustajia liittokanslerinvirastosta, valtiovarain-, taide-, kulttuuri-, julkishallinto- ja urheiluministeriöstä sekä digitaali- ja talousministeriöstä. H. ALAKOMPONENTTI 2.D Yritysten digitaalinen siirtymä ja ekologinen muutos Tällä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman alakomponentilla vastataan haasteisiin, jotka liittyvät yritysten digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämiseen. Osakomponentilla pyritään nopeuttamaan itävaltalaisten yritysten digitalisaatiota ja ekologista muutosta erityisesti kannustamalla yrityksiä investoimaan näihin ensisijaisiin aloihin. Alakomponentilla edistetään maakohtaisia suosituksia edistää yritysten digitalisaatiota (vuoden 2019 maakohtainen suositus 3) ja investointien keskittämisestä vihreään ja digitaaliseen siirtymään, erityisesti innovointiin, kestävään liikenteeseen, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön (vuoden 2020 maakohtainen suositus 3). Minkään tämän alakomponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon "ei merkittävää haittaa" -periaatteen soveltamiseksi annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen kuvaus toimenpiteistä ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimenpiteet. H.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin

Investoinnit: 2.D.1 Pk-yritysten digitalisointi Investoinnin tavoitteena on auttaa pk-yrityksiä saamaan neuvontaa liiketoimintansa digitalisaation tilasta ja mahdollisuuksista sekä auttaa niitä suunnittelemaan, toteuttamaan ja laajentamaan digitalisointihankkeitaan, jotta ne pysyisivät kilpailukykyisinä digitaalisilla markkinoilla. Investointi koostuu kahdesta tukiohjelmasta KMU.DIGITAL ja KMU.E-Commerce. KMU.DIGITAL tarjoaa sekä neuvontaa että täytäntöönpanotukea konkreettisille digitointihankkeille. Neuvontatukeen kuuluu sertifioitujen konsulttien itävaltalaisille pk-yrityksille antamaa yksilöllistä neuvontaa neljästä aiheesta: liiketoimintamallit ja -prosessit (mukaan lukien resurssien optimointi), ii) sähköinen kaupankäynti ja verkkomarkkinointi, iii) tietotekniikka ja kyberturvallisuus ja iv) digitaalinen hallinto. Täytäntöönpanotuella rahoitetaan niiden digitointihankkeiden toteuttamista, joita varten on annettu neuvontaa. KMU.E-Commercella tuetaan pk-yrityksiä konkreettisten sähköistä kaupankäyntiä koskevien hankkeiden toteuttamisessa ja rahoitetaan uusia investointeja sähköiseen kaupankäyntiin ja siihen liittyviin palveluihin ulkoisilta palveluntarjoajilta 20 prosentin osuudella (enintään 12 000 euroa tuensaajaa kohden). Investoinnin täytäntöönpano valmistuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023. Investoinnit: 2.D.2 Digitaaliset investoinnit yrityksiin Investoinnin tavoitteena on kannustaa yrityksiä investoimaan digitalisaatioon ja ohjata ne tulevaisuuteen suuntautuville painopistealoille. Investointi koostuu 14 prosentin investointipalkkiosta, joka myönnetään yrityksille digitalisaation ensisijaisiin aloihin tehtäviin investointeihin. Tukea myönnetään Itävaltaan pysyvästi sijoittautuneiden yritysten poistokelpoiseen pääomaomaisuuteen tehtäviin uusiin aineellisiin ja aineettomiin investointeihin. Yksilöimällä tukikelpoiset alueet, joille investointipalkkiota myönnetään, toimenpiteellä edistetään erityisesti investointeja liiketoimintamallien ja -prosessien digitalisointiin, mukaan lukien Teollisuus 4.0 ja sähköinen kaupankäynti, sekä investointeja tietotekniikka- ja kyberturvallisuustoimenpiteiden käyttöönottoon tai parantamiseen. Investointipalkkiolaissa ja vastaavissa rahoitusohjeissa suljetaan pois ilmastoa vahingoittavat investoinnit (esimerkiksi laitteisiin tai laitoksiin, joissa käytetään suoraan fossiilisia polttoaineita) ja maksujen ehtona on todisteiden esittäminen siitä, että investoinnilla ole kielteisiä vaikutuksia ympäristö- ja ilmastotavoitteille. Investointipalkkiolakia on muutettava tukiin käytettävissä olevien määrärahojen lisäämiseksi elpymis- ja palautumistukiohjelman varojen huomioon ottamiseksi. Investoinnin täytäntöönpano valmistuu 31 päivään maaliskuuta 2025 mennessä. Investoinnit: 2.D.3 Vihreät investoinnit yrityksiin Investoinnin tavoitteena on kannustaa yrityksiä investoimaan ekologiseen muutokseen ja ohjata ne tulevaisuuteen suuntautuville painopistealoille. Investointi koostuu 14 prosentin investointipalkkiosta, joka myönnetään yrityksille vihreän siirtymän ensisijaisiin aloihin, kuten rakennusten lämpöperuskorjauksiin, lämmityksen optimointiin ja muihin energiansäästötoimenpiteisiin, uusiutuviin energialähteisiin, aurinkosähkö- ja sähkönvarastointijärjestelmiin, päästöttömiin ajoneuvoihin ja latausasemiin tehtäviin investointeihin. Tukea myönnetään Itävaltaan pysyvästi sijoittautuneiden yritysten poistokelpoiseen pääomaomaisuuteen tehtäviin uusiin aineellisiin ja aineettomiin investointeihin. Investointipalkkiolaissa ja vastaavissa rahoitusohjeissa suljetaan pois ilmastoa vahingoittavat investoinnit (esimerkiksi laitteisiin tai laitoksiin, joissa käytetään suoraan fossiilisia polttoaineita) ja maksujen ehtona on todisteiden esittäminen siitä, että investoinnilla ole kielteisiä vaikutuksia ympäristö- ja ilmastotavoitteille. Investoinnin täytäntöönpano valmistuu 31 päivään maaliskuuta 2025 mennessä. H.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite (M) / tavoite (T) Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Perus-taso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 62 2.D.1 Pk-yritysten digitalisointi Välitavoite KMU.DIGITAL 3.0 -ohjelmaa koskevien suuntaviivojen ja sopimusten hyväksyminen ja julkaiseminen Rahoitusohjeiden hyväksyminen ja julkaiseminen sekä sopimusten tekeminen Itävallan kauppakamarin (WKÖ) ja Austria Wirtschaftsservice GmbH:n (AWS) kanssa KMU.DIGITAL 3.0 -ohjelman osalta – – – Q1 2021 KMU.DIGITAL 3.0 -ohjelmaa koskevat sopimukset on tehty WKÖ:n tai AWS:n kanssa ja rahoitusohjeet on hyväksytty ja julkaistu. 63 2.D.1 Pk-yritysten digitalisointi Välitavoite KMU.E-Commerce-ohjelmaa koskevien suuntaviivojen ja sopimusten hyväksyminen ja julkaiseminen Rahoitusohjeiden hyväksyminen ja julkaiseminen sekä sopimuksen tekeminen AWS:n kanssa – – – Q1 2021 KMU.E-Commerce -ohjelmaa koskeva sopimus on tehty AWS:n kanssa ja rahoitusohjeet on hyväksytty ja julkaistu. 64 2.D.1 Pk-yritysten digitalisointi Tavoite Pk-yritysten digitalisointihankkeiden loppuun saattaminen – Lukumäärä 0 15 300 Q4 2023 Pk-yritykset ovat toteuttaneet vähintään 15 300 digitalisointihanketta, jotka on kirjattu WKÖ:n ja AWS:n ylläpitämään raportointijärjestelmään 65 2.D.2 Digitaaliset investoinnit yrityksiin Välitavoite Investointipalkkiolain muutos, jolla otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmasta johtuva talousarvion kasvu, tulee voimaan Säännös, joka osoittaa investointipalkkiolain muutoksen voimaantulon – – – Q2 2021 Investointipalkkiolain muutos, jossa säädetään määrärahojen lisäämisestä yritysten tukikelpoisten digitaalisten investointien tukemiseen tarkoitettujen elpymis- ja palautumistukiohjelmien varojen saatavuuden huomioon ottamiseksi, tulee voimaan. 66 2.D.2 Digitaaliset investoinnit yrityksiin Tavoite Digitalisaatioinvestoinnit vähintään 3 000 yritykseen elpymis- ja palautumistukiohjelman puitteissa – Tuettujen yritysten lukumäärä 0 3 000 Q1 2023 Tukea myönnetty vähintään 3 000 yritykselle niiden digitaalisiin investointeihin (kuten laitteistoihin, ohjelmistoihin, digitaaliseen infrastruktuuriin ja sähköiseen kaupankäyntiin). 67 2.D.2 Digitaaliset investoinnit yrityksiin Tavoite Digitalisaatioinvestoinnit vähintään 7 000 yritykseen elpymis- ja palautumistukiohjelman puitteissa – Tuettujen yritysten lukumäärä 3 000 7 000 Q1 2025 Tukea myönnetään vähintään 7 000 yritykselle niiden digitaalisiin investointeihin (kuten laitteistoihin, ohjelmistoihin, digitaaliseen infrastruktuuriin ja sähköiseen kaupankäyntiin). 68 2.D.3 Vihreät investoinnit yrityksiin Välitavoite Investointipalkkiolain muutos, jolla otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmasta johtuva talousarvion kasvu, tulee voimaan Säännös, joka osoittaa investointipalkkiolain muutoksen voimaantulon – – – Q2 2021 Investointipalkkiolain muutos, jossa säädetään määrärahojen lisäämisestä yritysten vihreisiin investointeihin tarkoitettujen elpymis- ja palautumistukivarojen saatavuuden huomioon ottamiseksi, tulee voimaan. 69 2.D.3 Vihreät investoinnit yrityksiin Tavoite Investoinnit sähköiseen liikkuvuuteen – Päästöttömien ajoneuvojen lukumäärä Latausasemien lukumäärä 0 0 20 000 100 Q4 2023 Vähintään 20 000 päästötöntä ajoneuvoa on ostettu ja yritykset ovat asentaneet 100 latausasemaa 70 2.D.3 Vihreät investoinnit yrityksiin Tavoite Investoinnit rakennusten lämpöperuskorjauksiin – Tuettujen yritysten lukumäärä 0 1 000 Q1 2025 Tukea myönnetty vähintään 1 000 yritykselle lämpökorjausinvestointeihin 71 2.D.3 Vihreät investoinnit yrityksiin Tavoite Investoinnit aurinkoenergiaan – Tuettujen yritysten lukumäärä 0 10 800 Q1 2025 Tukea myönnetty vähintään 10 800 yritykselle aurinkoenergiaan ja sähkön varastointiin tehtäviin investointeihin 72 2.D.3 Vihreät investoinnit yrityksiin Tavoite Investoinnit energiansäästöön vähintään 1 300 yrityksen tukemiseksi elpymis- ja palautumissuunnitelman puitteissa – Tuettujen yritysten lukumäärä 0 1 300 Q1 2025 Tukea myönnetty vähintään 1 300 yritykselle energiansäästöinvestointeihin KOMPONENTTI 3: TIETOON PERUSTUVA ELPYMINEN I. ALAKOMPONENTTI 3.A Tutkimus Tällä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman alakomponentilla vastataan seuraaviin haasteisiin: edistää tutkimus-, innovaatio- ja teknologiapolitiikkaa Itävallassa. Alakomponentin tavoitteena on vahvistaa tutkimusta ja innovointi- ja tutkimuspolitiikkaa Itävallassa kehittämällä vuoteen 2030 ulottuva tutkimus-, innovointi- ja teknologiastrategia sekä siihen liittyviä kohdennettuja investointeja. Lisäksi toimenpiteiden odotetaan parantavan Itävallan kansainvälistä asemaa innovointi- ja tutkimuspaikkana. Alakomponentilla tuetaan maakohtaisia suosituksia, jotka liittyvät tutkimukseen ja innovointiin tehtävien investointien lisäämiseen ja innovatiivisten tulosten parantamiseen (maakohtaiset suositukset 3 vuosina 2019 ja 2020). Minkään tämän alakomponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon "ei merkittävää haittaa" -periaatteen soveltamiseksi annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen kuvaus toimenpiteistä ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimenpiteet.

I.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus: 3.A.1 Tutkimus-, innovointi- ja teknologiastrategia 2030 (RTI-strategia 2030) Uudistuksen tavoitteena on laatia Itävallan tutkimus-, innovaatio- ja teknologiapolitiikan yleiset puitteet seuraavien kymmenen vuoden ajalle. Tavoitteena on tulla kansainväliseksi innovaatiojohtajaksi ja vahvistaa Itävallan asemaa osaamis- ja innovaatiotoiminnan sijaintipaikkana, keskittyä tehokkuuteen ja huippuosaamiseen sekä osaamiseen, lahjakkuuteen ja taitoihin. Uudistuksen täytäntöönpano järjestetään tutkimuksen rahoituslailla ja kolmivuotisilla tutkimus-, teknologia- ja innovaatiosopimuksilla. Tähän alakomponenttiin sisältyvät investoinnit täydentävät vuonna 2020 hyväksyttyä vuosien 2021–2023 RTI-sopimusta, ja ne kuuluvat tulevien sopimusten soveltamisalaan. Vuoteen RTI-strategia 2030 on määrä panna täytäntöön vuoden 2030 loppuun mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvan uudistuksen osan täytäntöönpano valmistuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investoinnit: 3.A.2 Quantum Austria – kvanttitieteiden edistäminen Tämän investoinnin tavoitteena on helpottaa laadukasta tulevaisuuteen suuntautuvaa, muutosvoimaista ja innovatiivista perus- ja jatkotutkimusta ja asettaa Itävalta niiden EU-maiden joukkoon, jotka hyödyntävät menestyksekkäästi kvanttitieteitä innovatiivisissa tuotteissa ja palveluissa. Investointi koostuu tutkimusinfrastruktuurien (mukaan lukien ohjelmistojen kehittäminen) ja tutkimusyhteistyön rahoittamisesta. Tavoitteena on laajentaa tietopohjaa kvanttilaskennan, simulaatioiden ja viestinnän teknologisten ratkaisujen (jatko)kehittämistä varten, luoda tai kehittää koko kvanttitieteiden alaa koskevia teknologioita, erityisesti kvanttilaskenna