Lausunto aiheesta ehdotus neuvoston päätökseksi koskien neljättä keskipitkän aikavälin toimintaohjelmaa miesten ja naisten tasavertaisista mahdollisuuksista (1996 2000) (96/C 39/08)

Neuvosto päätti 4. lokakuuta 1995 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto, joka vastasi komitean aihetta käsittelevästä työstä, hyväksyi lausuntonsa 9. marraskuuta 1995. Esittelijänä toimi Bridin Twist.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 330. täysistunnossaan (22. marraskuuta 1995 pidetty kokous) seuraavan lausunnon enemmistön äänin kolmen jäsenen pidättyessä äänestämästä.

1. Yleistä

1.1. Komitea on tyytyväinen neljännen toimintaohjelman yleislinjaukseen ja tavoitteisiin. Ohjelman avulla pyritään jatkamaan ja vahvistamaan yhteisön toimia ja aloitteita naisten Euroopan unionin alueella kohtaaman syrjinnän poistamiseksi. Komitea tukee Euroopan komission pyrkimyksiä toimia aloitteentekijänä tasavertaisten mahdollisuuksien takaamiseksi sekä kehittää tasavertaisia mahdollisuuksia merkittävällä tavalla edistäneitä aiempia toimintaohjelmia. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että vaikka edistystä onkin tapahtunut, paljon on vielä tehtävää erityisesti naisten työttömyydelle, naisten ja miesten palkkaeroille sekä naisten saamiseksi mukaan päätöksentekoon. Komitea toteaa, että komission toimintaohjelmissa keskitytään suppeaan määrään tavoitteita, joiden valintaperusteena on ollut mahdollisimman laajojen kerrannaisvaikutusten varmistaminen.

1.2. Komitea on tyytyväinen neljännen toimintaohjelman painopistealueisiin ja erityisesti siihen, että ohjelmassa korostetaan hyväksi havaitun käytännön edistämistä ja kumppanuusmenettelyjä kaikilla tasoilla ja aloilla. Komitean mukaan neuvonpito yhteiskunnallisten osapuolten sekä kaikkien tasavertaisia mahdollisuuksia käsittelevien elinten kanssa, joihin kuuluu myös hallituksista riippumattomia kansalaisjärjestöjä, on tärkeää. Komitea on aiemmissa lausunnoissaan selkeästi ilmoittanut sitoutuneensa tasavertaisten mahdollisuuksien edistämiseen ja tehnyt lisäksi ehdotuksia yhteisön tasolla toteutettavista ja varsinkin työllisyyttä koskevista toimista. Komitea haluaa jälleen kerran painottaa, että tasavertaisten mahdollisuuksien takaamisen on oltava yhteisön jatkuvana tavoitteena ja toteaa lisäksi, kuten jo monesti aiemmin, ettei syrjintä rajoitu lainsäädäntöön, vaan on piintyneiden ennakkoluulojen vuoksi osa jokapäiväistä elämää (CES 385/82). Komitea kannustaa unionia laajentamaan ja vahvistamaan ponnistelujaan tasavertaisten mahdollisuuksien edistämiseksi.

1.3. Komissio on oikeassa todetessaan, että "yhteisön panos on vaikuttanut keskeisellä tavalla naisten aseman paranemiseen yhteiskunnassa" vahvistaen ja edistäen sekä suoralla että epäsuoralla tavalla perustamissopimuksen 198 artiklassa mainittua perusperiaatetta samapalkkaisuudesta. Neuvoston päätösehdotuksen viides alaviite sisältää kattavan luettelon alalla yhteisön oikeuden nojalla saavutetusta edistyksestä. Komissio voi olla tyytyväinen 119 artiklan ja sitä täydentävien artikloiden perusteella saavuttamiinsa oikeudellisiin edistysaskeleisiin. Paljon on kuitenkin vielä tehtävää ja on ensisijaisen tärkeää luoda yhteistyöverkkoja ja kumppanuusmenettelyjä, edistää tiedon vaihtamista, herättää yleistä keskustelua ja pyrkiä naisten asemaa yhteiskunnassa koskevien asenteiden perusteelliseen muokkaamiseen. Samoin voidaan todeta, että "kokeiluhankkeiden tukeminen" sekä "30 40 euroopanlaajuisen yhdistetyn tasavertaisuushankkeen" edistäminen voi myös merkittävissä määrin poistaa yhteiskunnassa vallitsevia ennakkoluuloja ja naisiin kohdistuvaa jatkuvaa syrjintää. Komitea haluaa kuitenkin painottaa, että naisten ja miesten väliseen todelliseen tasa-arvoon on mahdollista päästä vasta, kun saavutetaan tasa-arvoisuus lain edessä ja kun tällaista lainsäädäntöä ryhdytään toteuttamaan. Komission ja koko Euroopan unionin on syytä kiinnittää tähän huomiota.

1.4. Komitea pitää neljättä toimintaohjelmaa aiempien ohjelmien avulla saavutettujen tulosten jatkona. Ensimmäistä toimintaohjelmaa koskevassa lausunnossaan komitea toteaa varsin selkeästi olevansa tyytyväinen erityisesti naisten ja miesten tasavertaisia mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamiseen, mutta samalla se muistuttaa, ettei neuvoa-antavan komitean kuuleminen saa koskaan korvata ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen kanssa käytäviä neuvotteluja. Lausunnossaan komitea kehottaa yhteisön toimielimiä laajentamaan perinteisiä yhteistyöverkostojaan pyrkimällä kaikin mahdollisin keinoin lisäämään keskustelua naisten asemasta sekä ammattiliittojen, työnantajajärjestöjen että jäsenvaltioiden asiasta vastaavien kansallisten elinten kanssa. Samassa yhteydessä komitea toteaa tyytyväisyytensä neuvoa-antavan komitea kokoonpanoon, jossa ovat edustettuna jäsenvaltiot, kansalliset tasavertaisia mahdollisuuksia edistävät elimet ja työmarkkinaosapuolet. Komitea on kuitenkin pettynyt siihen, että hallitusten ulkopuolisten järjestöjen on tyytyminen tarkkailijan rooliin.

1.5. Toimintaohjelman tavoitteiden lisäksi tarvitaan uskottavia keinoja, voimavaroja ja menetelmiä. Tässä yhteydessä saattaa ilmetä joitakin ongelmia.

1.5.1. Vaikka komission pyrkimystä talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden ohjelmaan innostamiseksi ja sitoutumiseksi voidaan pitää oikeana suuntauksena, se ei kuitenkaan saa korvata asianmukaisen hallinnollisen henkilökunnan vapauttamista tehtävään itse komission sisällä. Komissiolla ei yksinkertaisesti ole riittävästi voimavaroja, jotta se voisi todella sitoutua tehtävään. (Esimerkkinä todettakoon, että ainoastaan kuuden vakituisen, neljän A-, yhden B- ja yhden C-ura-alueen vakinaisen virkamiehen ja 13:n viideksi vuodeksi nimitetyn väliaikaisen virkamiehen palkkaaminen ei anna kuvaa ponnekkaasta ohjelman tukemisesta, vaan heikentää ohjelman uskottavuutta ja vie pohjaa kuudelta 2 artiklan mukaiselta päätavoitteelta.) Komitea epäilee myös, että ehdotettu rahoitus, joskin se on kaksinkertainen verrattuna kolmannelle toimintaohjelmalle varattuun määrärahaan (60 miljoonaa ecua ohjelman viisivuotiskaudeksi), ei riitä ohjelman toteuttamiseksi. Komitean mukaan kaikkien pääosastojen tulee sisällyttää tasavertaisuutta edistäviä näkökohtia omiin toimiinsa.

1.5.2. Samalla kun komitea toteaa tarvitsevansa lisätietoja yhteisen koordinaatiorakenteen ANIMAn rakenteesta ja toiminnasta, se haluaa kuitenkin painottaa, että ANIMAn tulee toimia pääosasto V:n tasavertaisia mahdollisuuksia käsittelevän yksikön alaisuudessa.

1.5.3. Toinen toimintaohjelman keskeisistä ongelmista on EU:n päätösten laajan soveltamisen varmistaminen. Komissio haluaa edistää (mm. vanhempainlomaa, todistustaakkaa, itsenäisiä naispuolisia ammatinharjoittajia, epätyypillisiä työsuhteita koskevien) direktiiviluonnosten toteutumista, joista 15 jäsenmaan neuvosto ei ole kyennyt tai halunnut päättää enemmistöäänestyksellä. Sosiaalipöytäkirjan nojalla voidaan kuitenkin saattaa voimaan sellaiset direktiivit, joiden toteutumisen esteenä ovat pöytäkirjan ulkopuolelle jättäytyneet jäsenvaltiot. Tässä yhteydessä komitea pahoittelee, että Yhdistynyt kuningaskunta ei antanut tukeaan sosiaalipöytäkirjalle. Lisäksi komitea toteaa tyytyväisenä, että työmarkkinaosapuolet ovat yhteiskunnallisen vuoropuhelun yhteydessä saavuttaneet huomattavaa edistystä vanhempainlomaa koskevissa asioissa sosiaalipöytäkirjan mukaisesti.

1.5.4. Komitea ilmaisee huolenaiheensa Euroopan tuomioistuimen direktiiviä 76/207/ETY koskevan päätöksen mahdollisista vaikutuksista. Komitea pyytää komissiota arvioimaan päätöstä ja sen seurauksia sekä jo ilmenneiden että mahdollisesti myöhempien myönteisten vaikutusten valossa. Komitean mukaan päätös antaa aihetta direktiivin 76/207/ETY tarkistamiseen. Lisäksi komitea toivoo, että hallitustenvälisen konferenssin yhteydessä harkitaan tasavertaisuusperiaatteen ja tasa-arvoisen kohtelun sisällyttämistä perustamissopimukseen ja että samalla asetetaan ehto myönteisten toimien edistämiseksi, jotta tasa-arvolle saadaan luotua luja oikeudellinen perusta.

1.6. Komitea pahoittelee myös, että ohjelma ei sisällä ehdotuksia konkreettisista toimista ja oikeudellisista aloitteista koskien naisten työssäkäyntiä (esim. epätyypilliset työsuhteet, työn järjestäminen, työaika) tai työpaikkojen terveellisyydestä ja turvallisuudesta. Komitea haluaa kiinnittää komission huomiota talous- ja sosiaalikomitean viimeaikaiseen lausuntoon työajasta, jossa korostetaan tarvetta yhteisesti neuvoteltuihin sopimuksiin työajan hallinnan parantamiseksi ja eripalkkaisuuden vähentämiseksi. Lausunnossa vaaditaan "selkeän lainsäädännön" laatimista osa-aikatyöntekijöiden tasavertaisesta kohtelusta kansainvälisen työjärjestön ILOn vuoden 1994 sopimuksen ja suositusten perusteella ().

1.7. Komitea on varsin tyytyväinen siihen, että Eurooppa-neuvosto tunnusti tasavertaisten mahdollisuuksien edistämisen työttömyyttä vastaan käytävän taistelun ohella yhdeksi unionin keskeisimmistä tehtävistä. Komitea on vakuuttunut, että tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen on välttämätöntä naisten aseman parantamiseksi työmarkkinoilla.

2. Erityistä

2.1. Ensimmäinen tavoite: Kumppanuusmenettelyjen luominen muuttuvassa yhteiskunnassa

2.1.1. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on korostanut tarvetta luoda kumppanuusmenettelyjä naisten ja miesten, toimielinten, jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten sekä hallitusten ulkopuolelle jäävän sektorin välille. Uusi neuvoa-antava komitea tasavertaisten mahdollisuuksien edistämiseksi on tällaisten kumppanuusmenettelyjen syntymisessä keskeinen tekijä. Komitea on tyytyväinen työmarkkinaosapuolten uuteen rooliin neuvoa-antavan komitean toiminnassa.

2.1.2. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio korostaa työmarkkinaosapuolten roolia tasavertaisia mahdollisuuksia koskevassa yhteiskunnallisessa vuoropuhelussa.

2.1.3. Komission tavoitetta työmarkkinaosapuolten sitoutumiseksi kansallisen, alueiden välisen ja rajat ylittävän tiedonvaihdon välityksellä pitäisi entistä selkeämmin yhdistää ehdotettuun "alueellisen kumppanuuden" strategiaan. Mahdollisten alueellisten ja kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen saattamista yleisen "elävöittämissuunnitelman" pariin tulisi myös suunnitella. Työmarkkinaosapuolten ja yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen osallistuminen yhteneviin tasavertaisuushankkeisiin on myös tervetullutta.

2.1.4. Ohjelmassa korostetaan tarvetta asenteiden muuttamiseksi, joka samalla heijastelee uutta sukupuolten välistä kumppanuussopimusta. Komitea on tyytyväinen neuvoston päätökseen nostaa naisia esille julkisessa sanassa. Komitea pahoittelee kuitenkin, että komissio näyttää keskittyvän lähes yksinomaan muuttamaan näkemystä naisten asemasta yhteiskunnassa. Komitean mukaan on tärkeää, että ohjelmassa mainitaan myös miehiin liittyviä piintyneitä käsityksiä miesten asenteiden muuttamiseksi. Esimerkiksi miesten suorittamaan hoitotyöhön olisi pitänyt kiinnittää enemmän huomiota. Komitea pahoittelee, ettei perheen merkitykseen asenteenmuutospyrkimyksissä ole viitattu juuri lainkaan.

2.2. Toinen tavoite: Tasa-arvon edistäminen muuttuvassa taloustilanteessa

2.2.1. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio pyrkii edistämään tasa-arvoa muuttuvassa taloustilanteessa tukemalla naisten yrittäjyyttä sekä hyväksi todettujen käytänteiden, tutkimusten ja entistä paremman tiedonvälityksen avulla. Komitea uskoo kuitenkin, että tehokasta toimintaa ei tule rajoittaa yksinomaan näihin menetelmiin. Komitea valittaa, että tässä yhteydessä tasavertaisia mahdollisuuksia edistävistä toimivista käytännöistä mainitaan ainoastaan tutkimukset ja suunnitteilla oleva tiedonanto sopimusten noudattamisesta. Vaikka komissio aivan oikein viittaakin eripalkkaisuudesta, matalapalkkaisuudesta ja työttömyydestä aiheutuviin ongelmiin, ohjelmasta ei kuitenkaan löydy erityisiä menetelmiä ongelmien poistamiseksi. Komitea toteaa pettyneenä, ettei ohjelma sisällä ehdotuksia työpaikkojen terveys- ja turvallisuuskysymyksiin liittyvistä menetelmistä ja toimenpiteistä tai mainintaa poikkeaviin työsuhteisiin liittyvistä ongelmista. Komissio tyytyy toteamaan, että se saattaa päätökseen sosiaalipöytäkirjan mukaisesti yhteiskunnallisten osapuolten kanssa käymänsä osa-aikatyötä ja muita poikkeavia työsuhteita koskevat neuvottelut. Viitaten mahdollisesti solmittavaan kotona tapahtuvaa työskentelyä koskevaan ILOn sopimukseen komitea pahoittelee, ettei ohjelma sisällä erityisiä mainintoja kotona liittyvään työskentelyyn liittyvistä toimista. Komitea valittaa sitä, että komissio ei painota tarpeeksi naisten ja miesten yhtäläistä oikeutta työhön ja omaan elantoon. Oma työ on tasa-arvon perusta. TSK kaipaa myös analyysia naisten työmarkkinoiden kehityksestä tulevaisuudessa.

2.2.2. Komitea on tyytyväinen komission ohjelmassa mainittuun aikomukseen ehdottaa direktiivin 86/613/ETY tarkistamista sen jälkeen, kun on arvioitu naisia koskevan nykyisen direktiivin vaikutukset ja kun asiasta on keskusteltu laajasti. Komitea toivoo, että komissio ehdottaa myös direktiivin 76/207/ETY tarkistamista.

2.2.3. Lopuksi komissio toteaa, että se tulee kannustamaan tasavertaisia mahdollisuuksia koskevien perusteiden soveltamista myös rakennerahastojen yhteydessä. Komitean mukaan on harmiteltavaa, ettei komissio ole luonut ohjeistoa tai muita menetelmiä hyväksi havaittujen käytänteiden vaikutusten tarkastelemiseksi.

2.3. Kolmas tavoite: Naiset ja miehet sekä työn ja perhe-elämän yhdistäminen

2.3.1. Ottaen huomioon työttömänä lasten kanssa kotona olevien äitien määrän komitea tukee komission ehdotusta seurata perhe- ja työelämän yhteensovittamisesta annetun direktiivin vaikutuksia. Komitea suhtautuu myönteisesti myös komission ehdotukseen lasten ja muiden huollettavien hoitoa koskevan puitedirektiivin laatimiseksi. Komitea muistuttaa komissiota, että edellä mainitun kaltaisiin lainsäädäntöehdotuksiin on liitettävä selvitys rahoitusvaikutuksista. Tässä yhteydessä komitea toivoo erillistä viittausta huollettavana olevien vanhusten hoitoon. Komitea hyväksyy tutkimusten, tiedonvaihdon ja -välityksen painottamisen tulevien ohjelmien perusteiksi, mutta pahoittelee, ettei ohjelma sisällä mainintaa toimista, joilla miesten osallistumista hoitotyöhön voitaisiin lisätä.

2.3.2. Komitea on tyytyväinen erilliseen viittaukseen työmarkkinaosapuolten roolista miesten ja naisten työskentely-ympäristöön suunniteltujen ja sovitettujen hoitovaihtoehtojen, hoitoaikapakettien ja yhteensovittamismenetelmien kehittämisessä, edistämisessä ja arvioinnissa.

2.3.3. Komitean mukaan työn järjestämistä ja työaikaa koskevat asiat ovat keskeisiä kaikissa tasavertaisia mahdollisuuksia koskevissa keskusteluissa. Tässä yhteydessä komitea pahoittelee, ettei neljäs toimintaohjelma sisällä tämän yksityiskohtaisempia ehdotuksia esimerkiksi ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen kanssa luotavien kumppanuusmenettelyjen ohjeiden kehittämisestä.

2.3.4. Viitaten ensimmäisestä toimintaohjelmasta antamaansa lausuntoon komitea toistaa tukensa oikeuksien yksilöimiselle yhteisesti sovituissa puitteissa. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että on tärkeää luoda yhteys osa-aikaisten ja muiden tavanomaisista työmuodoista poikkeavien työjärjestelyjen (joissa naiset ovat enemmistönä) sekä oikeuksien yksilöimisen välille. Neljännessä toimintaohjelmassa ei ole mainintaa tällaisesta yhteydestä. Komitea muistuttaa komissiota siitä, että tulee kiinnittää huomiota naisten yhä lisääntyvään osa-aikatyöskentelyyn. Lisäksi valtaosa naisista joutuu jatkuvasti kärsimään eripalkkaisuudesta. Tämä kaikki johtaa siihen, että vanhuusiän koittaessa naiset ovat varsin turvattomassa asemassa.

2.3.5. Komitea on toistuvasti tukenut vanhempainlomadirektiiviä sekä EU:n lastenhoitoa koskevia toimia. Edellä mainitussa työaikaa käsittelevässä lausunnossa kiinnitetään huomiota lomien myöntämisen sekä työaikaoikeuksien yksilöllistämiseen työehtosopimuksissa siten, että edut säilyvät työaikaan suhteutettuna (prorata).

2.4. Neljäs tavoite: Sukupuolten välisen tasapainon edistäminen päätöksenteossa

2.4.1. Komitea kannattaa neljännessä toimintaohjelmassa mainittua sukupuolten välistä tasa-arvoa päätöksenteossa sekä laadullisesti että määrällisesti arvioituna. Lisäksi komitea toivoo neuvoston antavan suosituksen, jossa määritetään selkeät tavoitteet sukupuolten välisen tasapainon saavuttamiseksi Euroopan komission ehdotuksen mukaisesti.

2.4.2. Komitea kiittää komissiota sen aikomuksesta lisätä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten, hallitusten ulkopuolisten järjestöjen ja toimielinten kanssa tavoitteen saavuttamiseksi.

2.5. Viides tavoite: Naisten mahdollisuus käyttää oikeuksiaan

2.5.1. Komitea mukaan oikeudet tulee asettaa ohjelman ensisijaiseksi ja keskeiseksi tavoitteeksi; niihin on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota ja lisäksi on ponnisteltava entistä tehokkaammin laajojen ja kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavien, tasavertaisia mahdollisuuksia koskevien päätösten tekemiseksi. Komitea huomauttaa kuitenkin, että vaikka oikeuksien takaaminen on ensisijaisen tärkeää, tarvetta toimia asenteiden muuttamiseksi ei myöskään tule unohtaa. Lainsäädännöllisten aloitteiden ja muiden täydentävien menetelmien välille on löydettävä toimiva tasapaino. Komitea katsoo, että naisten mahdollisuutta vedota tuomioistuimiin on edelleen kehitettävä erityisesti seksuaalista ahdistelua koskevissa tapauksissa.

2.5.2. Komitea korostaa erityisesti tarvetta lisätä tietoutta eurooppalaisen lainsäädännön mukaisista naisten oikeuksista.

2.5.3. Komitea antaa täyden tukensa komission aikomukselle laatia yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ehdotuksen työpaikoilla tapahtuvaa seksuaalisista ahdistelua koskevaksi sitovaksi yhteisön säädökseksi.

2.5.4. Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen tutkia laittoman työvoimavärväyksen, rajat ylittävän ihmissalakuljetuksen ja muun hyväksikäytön vaikutuksia naisiin.

2.5.5. Komitea tukee ohjelman pyrkimyksiä tiedon lisäämiseksi toimivista käytänteistä jäsenvaltioissa.

2.6. Kuudes tavoite: Ohjelman toteutus, seuranta ja arviointi

2.6.1. Komitean mukaan tätä tavoitetta voidaan pitää ohjelman merkittävimpänä, varsinkin kun se puuttui kolmannesta toimintaohjelmasta.

2.6.2. Komitea kannattaa ajatusta vuosittain julkaistavasta tasa-arvoraportista. Komitea painottaa kuitenkin jälleen kerran tarvetta laatia selkeitä tavoitteita, määräaikoja ja muita käytänteitä, joiden avulla voidaan tarkastella todellista edistymistä. Komitean mukaan arviointiperusteita luotaessa on kuultava sekä työmarkkinaosapuolia että neuvoa-antavaa komiteaa.

Bryssel, 22. marraskuuta 1995.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Carlos FERRER

() EYVL N:o C 18, 22. 1. 1996, kohta 5.12.