ESIPUHE

Välineen perustamisesta ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten annetun neuvoston asetuksen, jäljempänä ’ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskeva asetus’[1], 21 artiklassa edellytetään, että (18 artiklan mukaisen edistymistä koskevan kertomuksen lisäksi) komission on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan kyseisen asetuksen täytäntöönpanoa ohjelman kolmen ensimmäisen vuoden aikana[2].

Osana arviointiprosessia komissio antoi riippumattomien asiantuntijoiden ryhmälle toimeksiannon suorittaa ohjelman täytäntöönpanoa 2007–2009 koskevan arvioinnin. Asiantuntijat valittiin sen perusteella, kuinka kokeneita he ovat ydinenergian, ydinturvallisuuden, radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyn aloilla.

Asiantuntijoiden raportti komission toteuttamista toimista vuosien 2007–2009 vuotuisten toimintaohjelmien puitteissa on kokonaisuudessaan saatavissa osana komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa[3]. Tämä asiakirja sitoo ainoastaan sen laatijoita.

Tämä kertomus on komission arviointi, jossa otetaan huomioon komission kertomus ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskevan asetuksen edistymisestä vuosina 2007–2009[4] sekä edellä mainittu asiantuntijaraportti.[5]

1. JOHDANTO

Komissio otti vuonna 1991 käyttöön Tacis-toimiin[6] kuuluvan ydinturvallisuusohjelman Tšernobylin onnettomuuden myötä esiin tulleiden turvallisuusongelmien ratkaisemiseksi. Vuosina 1991–2006 ydinturvallisuushankkeisiin sidottiin yli 1,3 miljardia euroa. EU:n avustus- ja yhteistyötoimet ydinturvallisuuden alalla ovat jatkuneet osana ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä, jonka täytäntöönpanemiseksi annettu rahoitusohje kaudella 2007–2013 on 524 miljoonaa euroa. Välineellä on tehty eräitä huomionarvoisia muutoksia Tacis-ydinturvallisuusohjelmaan verrattuna.

Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen myötä maantieteellinen piiri laajentui kolmansiin maihin[7] kaikkialla maailmassa. Näin komissio on pystynyt käyttämään entisten Neuvostoliiton maiden kanssa saamiaan kokemuksia hyväkseen, kun se vastaa nousevan talouden maiden tarpeisiin sekä sellaisten maiden tarpeisiin, joilla on käytössä ydinturvallisuudeltaan puutteellisia ydinenergiaohjelmia. Erityisesti tällaisia ovat maat, joiden ydinenergiaohjelmia laajennetaan nopeasti. Komissio ehdotti vuonna 2008 strategiaa[8], jolla pyrittäisiin vastaamaan ydinturvallisuutta ja ydinturvajärjestelyjä koskevaan kansainväliseen haasteeseen. Sittemmin neuvosto on laatinut tiettyjä kriteerejä[9] noudatettavaksi uusien maiden kanssa toteutettavien hankkeiden suunnittelussa ja priorisoinnissa. Komissio otti nämä kriteerit huomioon ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskevassa tarkistetussa, vuosia 2010–2013 koskevassa strategiassaan, jossa huomioidaan myös maantieteelliset painopisteet.

Strateginen kehys, joka koskee ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen täytäntöönpanoa kolmen ensimmäisen vuoden aikana, muodostuu 1. elokuuta 2007 annetuista yhteisön yhteistyöohjelmien ydinturvallisuusstrategiasta 2007–2013 ja tavoiteohjelmasta 2007–2009 (K(2007) 3758). Vuosien 2007, 2008 ja 2009 vuotuiset toimintaohjelmat antavat yksityiskohtaisempaa tietoa komission toteuttamista toimista. Ydinturvallisuusalan yhteistyövälinettä käsittelevä komitea antoi myönteiset lausunnot ydinturvallisuusstrategiasta, tavoiteohjelmasta sekä toimintaohjelmista.

Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskevan asetuksen tavoitteena on sen 1 artiklan mukaan edistää

- ydinturvallisuuden,

- säteilysuojelun ja

- tehokkaan ja toimivan ydinmateriaalivalvonnan soveltamisen korkeaa tasoa kolmansissa maissa.

Nämä tavoitteet pyritään saavuttamaan ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskevan asetuksen 2 artiklassa säädettyjen seuraavien toimenpiteiden toteuttamisen kautta :

- sääntelyviranomaisten tukeminen;

- rakenteen, toiminnan ja huollon turvallisuusnäkökohtien parantaminen olemassa olevien ydinlaitosten osalta;

- käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen turvallinen kuljetus ja loppukäsittely;

- strategioiden kehittäminen ja täytäntöönpano olemassa olevien laitosten käytöstä poistamiseksi ja entisten ydinvoimala-alueiden kunnostamiseksi;

- toimivien sääntelykehysten edistäminen, jotta voidaan varmistaa riittävä suoja säteilyä vastaan;

- sääntelykehysten ja -menetelmien käyttöönotto ydinmateriaalivalvonnan toteuttamiseksi;

- säteilyonnettomuuksien ehkäisy ja niihin liittyvien vaikutusten lieventäminen ja

- toimenpiteet, joilla edistetään kansainvälistä yhteistyötä edellä mainituilla aloilla.

Toimialat sekä edellä mainittujen toimenpiteiden toteuttamiseksi ehdotettu talousarvio kuvataan tarkemmin tavoiteohjelmassa 2007–2009.

2. OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO

Euroopan komissio toteuttaa ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen toimenpiteet keskitetyn hallinnoinnin kautta. Noin viisikymmentä hanketta hyväksyttiin vuotuisiin toimintaohjelmiin 2007, 2008 ja 2009. Kyseiset hankkeet ovat eri toteutusvaiheissa. Taulukossa 1 esitetään alun perin osoitetut sekä vuoden 2010 puoleenväliin mennessä sovitut määrärahat.

Taulukko 1. Yhteenveto ohjelman täytäntöönpanosta osa-alueen ja vuoden mukaan jaoteltuna (miljoonaa euroa).

Yhteistyöala/ avustusala | Toiminta-ohjelma 2007 | Toiminta-ohjelma 2008 | Toiminta-ohjelma 2009 | Yhteensä |

1 | Toimivan ydinturvallisuuskulttuurin edistäminen - sääntelyviranomaisten tuki - toimijoiden tuki | 25 (10) (15) | (47) (12) (35) |

2 | Ydinlaitosten turvallisuus - turvallisuusarviointi ja toiminnan tekninen tuki - turvallisuuteen liittyvät parannukset ja modernisointitoimet | 11 (5) (6) | 5 (5) (0) |

3 | Radioaktiivisten jätteiden turvallisuus ja käytetyn ydinpolttoaineen jätehuolto, mukaan lukien entisten ydinvoimala-alueiden kunnostaminen - jätehuolto ja käytöstäpoisto, dekontaminaatio ja kunnostaminen | 20 | 10 |

4 | Ydinmateriaalien turvallisuus ja niihin liittyvät vastuut - valvontatoimet, laiton kauppa - radioisotooppiset lämpösähkögeneraattorit, isännättömät lähteet ja tutkimusreaktorit | 14 (8) (6) | 0,25 |

5 | Onnettomuuksiin varautuminen laitosalueiden ulkopuolella | 4 | 1 |

6 | Kansainvälisiin rahastoihin osallistuminen (Tšernobyl ja pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuus (NDEP)) | 20 | 31 |

7 | Tekninen tuki | 6 | 6 |

YHTEENSÄ | 100 | 100 |

Huomautus (1) Tavoiteohjelman 2007–2009 mukaisesti.

(2) Kokonaismääräraha vuosille 2007–2009 oli 217 miljoonaa euroa.

(3) Ks. komission kertomus ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen täytäntöönpanosta vuosina 2007–20094.

Taulukossa 3 kuvataan varojen jakautuminen alueen/maan mukaan jaoteltuna sekä ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskevan ohjelman maantieteellistä laajentuminen entisen Neuvostoliiton rajojen ulkopuolelle.

Taulukko 3. Yhteenveto ohjelman täytäntöönpanosta alueen/maan mukaan jaoteltuna[11] (euroa).

Alue/maa | 2007 | 2008 | 2009 |

Venäjän federaatio | 31 272 000 (1) | 3 500 000 (2) | 2 000 000 |

Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) itäinen ulottuvuus |

Armenia | 7 200 000 | 6 000 000 | 11 000 000 |

Valko-Venäjä | 2 200 000 | 2 200 000 |

Georgia | 1 800 000 | 500 000 |

Ukraina | 35 800 000 | 53 755 000 | 38 500 000 |

ENP:N ETELÄINEN ULOTTUVUUS |

Egypti | 1 000 000 |

Jordania | 1 000 000 |

Marokko | 1 000 000 |

KAAKKOIS-AASIA |

Filippiinit | 1 500 000 |

Vietnam | 2 000 000 |

LATINALAINEN AMERIKKA |

Brasilia | 5 000 000 |

Useassa maassa toteutettavat/ alueelliset hankkeet | 2 500 000 | 1 000 000 | 6 500 000 |

Liitännäistoimenpiteet | 1 000 000 | 3 500 000 |

VUOTUISET TOIMINTAOHJELMAT 2007, 2008 JA 2009 YHTEENSÄ | 76 772 000 | 71 255 000 | 73 700 000 |

Huomautus (1) Summa sisältää 28,3 miljoonaa euroa hankkeille, jotka peruutettiin Venäjän federaation kieltäydyttyä allekirjoittamasta rahoitussopimusta. Kyseistä summaa ei enää voitu käyttää ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen hankkeisiin.

(2) Luvussa ei ole 13,5 miljoonan euron määrää, joka jaettiin uudelleen.

Kazakstan sai Tacis-ydinturvallisuusohjelman puitteissa merkittävää tukea, mutta yhteistyötä ei enää jatkettu. Syynä on se, ettei Kazakstania kiinnostanut osallistua muihin toimiin kuin perinteistä uraaninkaivuuta koskevaan alueelliseen hankkeeseen.

3. ARVIOINTI

Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen kolmen ensimmäisen täytäntöönpanovuoden (2007–2009) aikana siirryttiin asteittain entisen Neuvostoliiton alueelle ja etenkin Venäjän federaatioon ja Ukrainaan suunnatuista Tacis-ydinturvallisuusohjelman toimista kohti maailmanlaajuista ohjelmaa.

Tacis-ohjelmassa keskityttiin ydinturvallisuusasioissa annettavaan apuun , joka oli usein laitteiden toimittamista (”kovaa apua”), kun taas ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen tavoitteena on yhteistyön lisääminen eli ydinturvallisuuden lisääminen ilman laitetoimituksia (”pehmeä apu”). Kumppaneja myös kannustetaan ottamaan näkyvämpi rooli yhteistyöhankkeiden määrittelyssä, hallinnoinnissa ja toteuttamisessa.

Aluksi yhteistyö uusien kumppanimaiden kanssa keskittyi sääntelyviranomaisten aseman lujittamiseen, mutta yhteistyö on asteittain laajentunut käsittämään käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen käsittelyn kehittämisen, ydinvoimaloiden käytöstäpoiston, voimala-alueiden kunnostamisen ja vähemmässä määrin myös käyttöturvallisuuden parantamisen.

Yhteistyötä Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA:n) kanssa lisättiin useista eri syistä, kuten koordinointitoimien parantamiseksi, päällekkäisten toimien välttämiseksi, painopistealueiden määrittelemiseksi yhteistyössä ja IAEA:n hankkeiden täytäntöönpanon tukemiseksi aloilla, joilla toteutuksen vaikuttavuutta voidaan tehostaa IAEA:n kansainvälisen aseman ja erityisosaamisen ansiosta.

Yhteistyön keskeytyminen Venäjän federaation kanssa ydinturvallisuushankkeiden alalla, koska Venäjä ei ollut valmis tekemään rahoitussopimusta komission kanssa, antaa aihetta huoleen. Yhteistyötä on jatkettu rajoitetusti käynnissä olevien Tacis-hankkeiden puitteissa, ja komissio jatkaa mahdollisten keinojen selvittämistä, joiden avulla tämä umpikuja Venäjän viranomaisten kanssa voitaisiin ratkaista.

Yhteistyötä Armenian kanssa on jatkettu huolimatta EU:n selkeästä kannasta, jonka mukaan ensimmäisen sukupolven ydinreaktorilla toimiva Armenian ydinvoimalaitos olisi suljettava mahdollisimman pian. Kutakin turvallisuusyhteistyön toimenpidettä on jatkossakin arvioitava sovitun ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskevan ohjelman täytäntöönpanon strategisen kehyksen puitteissa.

Uusien yhteistyöhankkeiden määrittelyn ja niiden täytäntöönpanon välillä havaittu pitkä viive on vakava ongelma etenkin aloitettaessa yhteistyötä uusien kumppanimaiden kanssa. Kyseiset viiveet johtuvat hankkeen määrittelyn ja hankesopimuksen allekirjoittamisen välisistä vaiheista. Yleensä hankeprosessi alkaa komission yksiköiden kartoitusmatkalla. Tämän jälkeen tehdään asiantuntijamatka hankkeen toimia koskevien selostusten laatimiseksi, joiden avulla potentiaaliset hankkeet määritellään yleisellä tasolla. Hankkeen varsinainen hyväksyntäprosessi sisältää komission sisäisen lausuntokierroksen, ydinturvallisuusalan yhteistyövälinettä käsittelevän komitean lausunnon sekä komission päätöksen antamisen. Tarjouksiin ja sopimuksiin liittyvät toimet voidaan käynnistää varsinaisesti vasta kun kumppanimaan kanssa on allekirjoitettu rahoitussopimus. Tämä voi lisätä viivettä entisestään.

Joissakin tapauksissa yhteistyön alkuvaiheita on jossain määrin nopeutettu. Esimerkiksi Brasiliassa toimielimet olivat niin hyvin valmistautuneet, että toimintaa koskevat selostukset voitiin laatia nopeasti. Joka tapauksessa prosessi on yhä pitkä.

Vakautusvälineen täytäntöönpanosta vastaavan yksikön, asiaankuuluvien komission toimipisteiden ja unionin edustustojen kanssa on jatkettu tiivistä yhteistyötä, jonka ansiosta kolmansiin maihin on voitu suhtautua yhdenmukaisesti. Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen ja vakautusvälineen välisiä yhteistyömahdollisuuksia voitaisiin kuitenkin kartoittaa jatkossa, etenkin osaamiskeskuksia koskevan kehyksen (vakautusvälineen aloite) alueella.

Vuosien 2007–2009 aikana ydinturvallisuuden valvonnan alueella toteutettiin toimenpiteitä merkittävästi vähemmän kuin kyseisen ajanjakson tavoiteohjelmassa ennakoitiin (0,25 %, ohjelmassa 14 %). Komissio ottaa tämän huomioon tavoiteohjelman 2012–2012 sekä tulevien toimintaohjelmien laadinnassa.

4. PÄÄTELMÄT

Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen ohjelman täytäntöönpanoa koskevan komission arvioinnin päätelmät ovat seuraavat:

- Hankkeet on käynnistetty ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen strategia-asiakirjojen mukaisesti.

- Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön väline jatkoi Tacis-ohjelmassa aloitettua ydinturvayhteistyötä ja asteittain laajensi sitä uusiin kumppanimaihin. Yhteistyö Venäjän federaation kanssa on kuitenkin keskeytetty, kunnes Venäjän federaation esittämiin rahoitussopimuksen allekirjoittamista koskeviin vastalauseisiin löydetään ratkaisu.

- Tacis-ydinturvallisuusohjelmasta saatu kokemus otetaan huomioon, kun ydinturvallisuuskulttuuria edistetään ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen kautta. Samalla pyritään asianmukaisesti vastaamaan uusiin esiin tuleviin tarpeisiin, eikä tehtävä ole enää rajattu koskemaan vain entisen Neuvostoliiton aluetta .

- Hankkeiden määrittelyn ja niiden täytäntöönpanon välinen aika on tällä hetkellä kahdesta kolmeen vuotta pitkällisten päätös- ja sopimusprosessien ja yleensäkin raskaiden hallinnollisten menettelyjen takia. Komission on arvioitava, onko hankkeiden toteutusaikaa mahdollista lyhentää toiminnallisia ja täytäntöönpanoon liittyviä menettelyjä mukauttamalla ja kuinka tämä voitaisiin toteuttaa.

- Komissio yhtyy riippumattomassa arvioinnissa esitettyyn havaintoon, jonka mukaan ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen täytäntöönpano on kohdistettu hyvin ja hankkeet ovat tarkasti mietittyjä. Jos hankkeiden täytäntöönpano onnistuu suunnitellusti, hankkeiden odotetaan huomattavasti parantavan ydinturvallisuuden tehokkuutta ja ydinturvallisuuskulttuuria. Kohdemaiden kumppanit arvostivat erityisesti tiedon ja menettelyjen vaihtamista koskevia ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen hankkeita .

- Myös sellaisten maiden osalta, joilla ei ole ydinenergiaohjelmaa ja jotka eivät suunnittele sellaisen aloittamista, ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön väline auttaa vaadittavien ydinturvallisuuteen ja erityisesti ydinjätteiden käsittelyyn liittyvien lainsäädännöllisten infrastruktuurien rakentamisessa.

- Sellaisten maiden osalta, jotka suunnittelevat ydinenergiaohjelman perustamista, ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön väline auttaa vaadittavien ydinturvallisuuteen liittyvien lainsäädännöllisten infrastruktuurien rakentamisessa, kun taas sellaisten maiden osalta, joiden olemassa olevan ydinenergiaohjelman ydinturvallisuusresurssit ovat olleet puutteelliset liian vähäisestä rahoituksesta tai eristäytyneisyydestä johtuen, ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön väline keskittyy lisäämään kapasiteettia ja parantamaan ydinturvallisuuskulttuuria.

- Kokonaisuudessaan ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen ohjelmasta on muodostunut toimiva väline ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön alalla koko maailmassa.

- Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskevan asetuksen 21 artiklassa säädetään, että komissio voi tämän arviointikertomuksen lisäksi antaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, jossa esitetään ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineeseen muutoksia. Komissio katsoo, että ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskevan asetuksen täytäntöönpanon osalta esiin nousseet ongelmat ja niiden lieventäminen voidaan käsitellä nykyisen asetuksen säännösten puitteissa eikä lainsäädäntöehdotukselle siten ole tarvetta.

[1] Neuvoston asetus (Euratom) N:o 300/2007, annettu 19. helmikuuta 2007 (EUVL L 81, 22.3.2007, s. 1).

[2] Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskevan asetuksen 21 artiklassa ”Tarkistus” edellytetään, että komissio ”toimittaa viimeistään 31. joulukuuta 2010 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan tämän asetuksen täytäntöönpanoa kolmen ensimmäisen vuoden aikana, sekä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, jossa esitetään säädökseen tarvittavia muutoksia.”

[3] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”External evaluation report on the implementation of Council Regulation (EURATOM) N.300/20047 (Instrument for Nuclear Safety Cooperation) in the period 2007–2009 Accompanying the document ‘Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the evaluation of the implementation of the Instrument for Nuclear Safety Cooperation (INSC) during its first three years (2007–2009)’”, SEC(2011) xxx.

[4] Ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välinettä koskevan asetuksen 18 artiklan nojalla annettu komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ydinturvallisuuteen liittyvän yhteistyön välineen täytäntöönpanosta, ensimmäinen kertomus – vuotuiset toimintaohjelmat 2007, 2008 ja 2009, KOM(2011) 111 lopullinen, Bryssel 10.3.2011.

[5] Maaliskuussa 2011 tapahtunutta Fukushima Daiichin onnettomuutta ei käsitellä tässä kertomuksessa. Onnettomuudesta opittuja asioita käsitellään monivuotisessa tavoiteohjelmassa 2012–2013 sekä tarvittaessa tulevissa vuotuisissa toimintaohjelmissa. Fukushima Daiichin onnettomuuden tapahtumilla ei ole vaikutusta tässä kertomuksessa esitettäviin päätelmiin.

[6] Tacis (tekninen apu Itsenäisten valtioiden yhteisölle) on Euroopan komission ohjelma, jolla avustetaan kahtatoista Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maata (Armenia, Azerbaid~[pic]an, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Tad~[pic]ikistata Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maata (Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukraina, Uzbekistan, Valko-Venäjä ja Venäjä) sekä Mongoliaa demokraattisiin ja markkinasuuntautuneisiin talouksiin siirtymisessä.

[7] ’Kolmansilla mailla’ tarkoitetaan EU:n ulkopuolisia maita lukuun ottamatta liittymistä valmistelevan välineen piiriin kuuluvia maita.

[8] Komission tiedonanto ”Ydinturvallisuutta ja ydinturvajärjestelyjä koskevaan kansainväliseen haasteeseen vastaaminen”, KOM(2008) 312 lopullinen, 22.5.2008.

[9] Neuvoston päätelmät kolmansille maille ydinturvallisuuden ja ydinturvajärjestelyjen alalla annettavasta avusta, 9.12.2008. http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/trans/104601.pdf

[10] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1717/2006, annettu 15. marraskuuta 2006, vakautusvälineen perustamisesta, EUVL L 327, 24.11.2006.

[11] Aiheesta tarkemmin komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SEC(2011) 284 lopullinen, 10.3.2010.