FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 27.4.2009 
SEK(2009) 546 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja  
KOMISSION NEUVOSTOLLE, EUROOP AN PARLAMENTILLE, EUROOPAN 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE 
ANTAMAAN TIEDONANTOON  
EU:n nuorisostrategia – Satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin 
 
Uudistetulla avoimella koordi nointimenetelmällä kiinni nuorison haasteisiin ja 
mahdollisuuksiin  
 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista  
 
{COM(2009) 200} 
{SEC(2009) 545} {SEC(2009) 548} {SEC(2009) 549} 
 
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ EU: N NUORISOSTRATEGIAN VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
Tämä vaikutustenarviointi liittyy tiedonantoon EU:n nuorisostrategia: Satsauksin voimaa 
nuorille . 
Ongelman määrittely  
Vuonna 2002 luotiin puitteet nuoriso on liittyvälle Euroopan tason yhteistyölle (”nuorisoalan 
yhteistyöpuitteet”). Yhteistyössä hyödynnetään avointa koordinointimenetelmää, jossa 
keskitytään nuorten aktiiviseen kansalaisuutee n. Yhteistyöpuitteita tä ydennettiin vuonna 2005 
tehdyllä Euroopan nuorisosopimuksella, joka os ana Lissabonin strategiaa tavoittelee nuorten 
sosiaalista ja ammatill ista integroitumista. Yhteistyöpui tteissa on vaihei ttain kehitetty 
muitakin osatekijöitä, kuten nuorisoasioiden ottamista huomioon kaikessa toiminnassa, 
tiedonhankintavälineitä sekä nuorten kanssa  käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua ja 
vertaisoppimista.  
Nuorisoalan avoimen koordinointimenetelmä n nykyinen kierros päättyy vuonna 2009, ja jo 
aikaa sitten päätettiin, et tä silloin asiaa arvioidaan  ja tarkastellaan uudelleen. 
Tässä yhteydessä on tärkeää kartoittaa kaikki nuorten nyt ja tulevina vuosina kohtaamat 
haasteet, olipa kyse heihin vaikuttavista koko Euroopan laajuisista tekijöistä tai heidän 
tilanteeseensa suoraan vaikuttavista ongelmista. 
Näiden haasteiden vuoksi Euroopan nuorilta puuttuu mahdollisuuksia: liian moni nuori kärsii 
edelleen työttömyydestä, köyhyydestä ja heikos ta koulutuksesta. Heikkojen koulutus- ja 
työmahdollisuuksien lisäksi nuorilla eurooppalaisilla on vaikeuksia osallistua sosiaaliseen ja 
kansalaistoimintaan. He saattavat joutua kamp pailemaan syrjäytymisen ja terveysongelmien 
kanssa. Nuoret voivat myös jäädä tai jättäyty ä syrjään yhteiskunnan toiminnasta ja tuntea 
itsensä varsin eristetyiksi, kun yht eenkuuluvuus ja kontakti t heikkenevät. 
Nykyisillä toimintapuitteilla ei ole voitu ra tkaista kaikkia ongelmia , jos kohta nuorisoalan 
yhteistyöpuitteitten tulokset onk in arvioitu yleise sti myönteisiksi. EU:n nuorisoalan 
yhteistyöpuitteet ovat saaneet jä senvaltiot laatimaan nuorisoon lii ttyvää lainsäädäntöä, ja 
niistä on ollut monille maille apua kansallisten strategioiden kehittämis essä. Yhteistyöpuitteet 
ovat parantaneet nuorison ja nuorisopolitiikan näkyvyyttä niin kansallisesti kuin EU:nkin 
tasolla. Myös puitteitten merkitystä toimintama llien vaihtamisen ja keskustelun foorumina on 
korostettu moneen otteeseen. Arvi ointijärjestelyt eivät kuitenkaan  ole riittävän selkeitä ja 
johdonmukaisia, eikä niillä ole päästy riittäviin  tuloksiin tietyillä osa-alueilla, joista yksi on 
Euroopan nuorisosopimus. Nuorten kanssa  käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua on 
muokattava, ja siitä on tehtävä kattavampi. Nuor isopolitiikan monialainen luonne olisi lisäksi 
tunnustettava paremmin sekä EU:n tasolla että kansallisesti.  
Toissijaisuuskysymysten analyysi  
Päävastuu haasteiden edellyttämistä politii kan muutoksista on jäsenvaltioilla. Kaikki 
seuraavassa esitettävät, analysoitavaksi otet ut vaihtoehdot ovat toissijaisuusperiaatteen 
mukaisia. Ne ovat myös oikeasuhteisia ja  jättävät yhteistyöhön sove llettavien yhteisten 
tavoitteitten ja periaatteitten toteuttamisen jäse nvaltioille ja niiden alueellisille elimille.  
EU:n tasolla tarvitaan kuitenkin ennakoivamp aa otetta jäsenvaltioid en yhteistyön tueksi. 
Pelkästään jäsenvaltion toimin ei päästä sa moihin tuloksiin kuin EU:n tason yhteistyöllä 
pyrittäessä parantamaan nuorten ja nuorisostr ategian näkyvyyttä, määrittelemään yhteisiä 
tavoitteita, oppimaan toisilta, vaihtamaan toimintamalleja  ja kokemuksia, hyödyntämään 
Euroopan laajuisia tietoja jne. 
 
FI 3   FI Yhteistyöpuitteita on siksi tarkistettava siten, että niissä otetaan paremmin huomioon nuorten 
nykyiset ja tulevat tarpeet. 
EU:n toimien tavoitteet  
Uudistetuille nuorisoalan yhtei styöpuitteille on edellä kuvattu jen haasteiden perusteella 
määritelty seuraavassa esitettävät tavoitteet. 
Jotta voitaisiin parantaa Euroopan nuorten hyv invointia seuraavan vuosikymmenen aikana, 
yleisenä tavoitteena on tarjota nuorille enemmän mahdollisuuksia koulutukseen ja 
työntekoon, parantaa kaikkien nuorten mahdollisuuksia osallistua täysipainoisesti yhteiskunnan toimintaan sekä edistää yhteiskunnan ja nuorison välistä solidaarisuutta (etenkin 
osallistamisen, vapaaehtoistyön ja muuhun maai lmaan kohdistettavien toimien kautta).  
Ehdotettujen Euroopan nuorisoala n yhteistyöpuitteitten erityisinä tavoitteina on 1) kehittää 
monialainen tapa lähest yä nuoriin vaikuttavia kysymyksiä, 2)  tehostaa puitteitten toimintaa ja 
3) saada nuorisojärjestöt ja  nuoret mukaan toimintaan. 
Toiminnallisena tavoitteena on kehittää politiikan alojen välisen koordinoinnin järjestelyjä, 
nuorten kanssa käytävää jäse nneltyä vuoropuhelua, yh teistyön eri välineiden käyttöä sekä 
tietoon perustuvaa poliit tista päätöksentekoa. 
Toimintavaihtoehdot 
Tarkemmin tarkasteltaviksi otettiin seuraavat neljä toimintavaihtoehtoa:
1  
– Vaihtoehto 1: nykytilanteen säilyttäminen ( nykyisten puitteitten käyttöä jatkettaisiin 
sellaisenaan, eivätkä välineet tai tavoitteet muuttuisi)  
– Vaihtoehto 2: tehostettu nuorisoalan avoin koordinointimenetelmä (t ehostetaan yhteistyön 
välineitä mutta säilytetään painopiste aktiivise ssa kansalaisuudessa ja muutamissa toimissa, 
joilla pyritään nuorisoasioiden huomioimiseen kaikessa toiminnassa)  
– Vaihtoehto 3: pitemmälle kehitetty monialaine n lähestymistapa (säilytetään entiset avoimen 
koordinointimenetelmän välineet ja perustetaan lisäksi menettely vahvasti nuorisoon liittyvien 
politiikanalojen välistä koordinointia varten) 
– Vaihtoehto 4: yleisstrategia (kehitet ään yhtä aikaa avoimen koordinointimenetelmän 
välineitä ja monialaista lähestymista paa synergiaetujen hyödyntämiseksi). 
Vaikutusten arviointi 
Kun tarkastellaan kaikkien vaihtoehtojen mahdo llisia laadullisia vaikutuksia, jotka liittyvät 
sosiaalisiin, taloudellisiin, ympäristö- ja ihmi soikeuskysymyksiin, vaikuttaisi siltä, ettei 
millään vaihtoehdolla olisi kielteisiä vai kutuksia. Vaihtoehdon 1 myönteiset vaikutukset 
näihin seikkoihin jäisivät pienemmiksi kuin to isten. Vaihtoehdot 3 ja 4 menisivät sosiaalisilta 
ja taloudellisilta vaikutuksiltaan muiden edelle. 
Vaihtoehtojen vertailu 
Kun vertaillaan vaihtoehtojen vaikutuksia asetettu ihin tavoitteisiin ja niiden toteutettavuutta, 
käy ilmi, että vaikka kaikki niistä ovat toteuttamiskelpoisia, vaihtoehdon 4 kyky puuttua 
yksilöityihin haasteisiin ja saavuttaa tavoitteet  nostaa sen muiden edelle. Vaihtoehto 1 ei 
                                                 
1 Kolmea muutakin vaihtoehtoa harkittiin, mutta ne jätettiin perusteellisemman tarkastelun ulkopuolelle. 
Vaihtoehdot olivat yhteistyön lopettaminen, erityisen lähestymistavan omaksuminen ja sitovampien 
välineiden kehittäminen (tarkemmin kohdassa 4.2). 
 
FI 4   FI muuttaisi nykyistä tila nnetta tavoitteiden suhteen, ja vaih toehdot 2 ja 3 tois ivat siihen vain 
osittaista parannusta.  
Seuranta ja arviointi 
Nuorisoalan yhteistyöpuitteitten seurannassa ja  arvioinnissa käytettäisiin pääasiassa kolmen 
vuoden välein laadittavia yhteisiä edistymisraportteja sekä käytö ssä olevien indikaattorien ja 
vertailuarvojen muodostamaa tulostaulua. Seuran taa tehostaisi, jos sidosryhmät otettaisiin 
siihen entistä vahvemmin mukaan. Puitteis iin ehdotettaisiin säännöllisesti parannuksia.