EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 06.05.1997 
KOM(97) 199 lopull. 
YHTEISÖN TALOUDELLISTEN ETUJEN SUOJAAMINEN 
PETOSTENTORJUNTA 
TYÖOHJELMA 1997/1998 
(komission esittämä) 

Johdanto 
Tällä työohjelmalla vahvistetaan läsnäoloa kentällä ja jatketaan kumppanuuspolitiikkaa 
kansallisten viranomaisten kanssa. Sen tavoitteena on myös yhteisön petostenvastaisen 
lainsäädännön lujittaminen yhteensopivuuden varmistamiseksi kansallisten säädösten 
kanssa sekä rajat ylittävä yhteistyö. 
Toiminta keskittyy kuuteen aiheeseen: 
• sääntöjenvastaisuuksien havaitseminen 
• niihin liittyvien varojen takaisinperintä 
• petosten ehkäisyjä lainsäädännön aukottomuus 
• hallinnolliset seuraamukset ja pelotteet 
• oikeudellinen alue unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi 
• laajentumisen valmisteluja suhteet Euroopan unionin ulkopuolisiin valtioihin 
Kaikkien näiden kuuden aiheen osalta toteutetaan SEM 2000 -ohjelman varainhoitoa 
koskevat suuntaviivat. Painopiste on ennaltaehkäisyssä, erityisesti lainsäädäntöjen 
laadussa ja sovellettavuudessa sekä niiden oikeassa ja yhtenäisessä soveltamisessa. 
Tullialan osalta toteutetaan Tulli 2000 -ohjelman periaatteet. 
Joitakin painopistealueita kannattaa ottaa esille. 
Etusija annetaan Euroopan parlamentin suosituksille tulliyhteistyön lujittamisesta 
passitusalalla. Etusija annetaan myös tullietuusmenettelyn vahvistamiselle petosten 
ehkäisemisen ja torjumisen tehostamiseksi. 
Välillisen verotuksen alalla lujitetaan yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa unionin tasolla 
alv-ja valmisteverojärjestelmien toiminnan parantamiseksi sisämarkkinoilla. 
Eräissä yhteisön ulkopuolisissa valtioissa, etenkin entisen Neuvostoliiton uusissa 
itsenäisissä valtioissa sekä Keski- ja Itä-Euroopan jäsenyyttä hakeneissa maissa, 
kehitetään kohdennettuja petostentorjuntatoimia. Tämä on erityisen tärkeää 
laajentumisen valmistelun kannalta. 
Viimeaikaisia parannuksia petostentorjunnan alalla ovat ennen kaikkea: 
• petosten ilmoittamista koskevat säännökset, jotka kattavat vastedes kaikki yhteisön alat 
• joulukuussa 1995 hyväksytty asetus yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta 
• marraskuussa 1996 hyväksytty asetus paikalla suoritettavista tarkastuksista ja todentamisista 
• heinäkuussa 1995 ja syyskuussa 1996 allekirjoitetut säädösten lähentämistä, yhteistyön lujittamista ja 
rikosoikeudellista suojaamista koskeva yleissopimus ja pöytäkirja. Jäsenvaltioiden on vielä 
ratifioitava edellä mainittu yleissopimus ja pöytäkirja ja saatettava ne osaksi kansallista 
lainsäädäntöä. 
Vuodesta 1994 lähtien muutamat jäsenvaltiot ovat luoneet erityisrakenteita Euroopan 
unionin talouden suojaamiseksi, toiset ovat ryhtyneet toimenpiteisiin lujittaakseen 
yhteistyötä komission kanssa. Nämä ovat myönteisiä ja rohkaisevia merkkejä. 
Petostentorjuntapolitiikan menestys riippuu jäsenvaltioiden jatkuvasta pyrkimyksestä 
-2 
parantaa kansallisen tason toimenpiteitä taloudellisten etujen tehokkaammaksi 
suojaamiseksi. Työohjelmaan kuuluu myös muutamia jäsenvaltioille suunnattuja toimia, 
kuten tiivis yhteistyö ja verkostoituminen. 
1. PETOSTEN HAVAITSEMISTA KOSKEVAN POLITIIKAN JA YHTEISTYÖN 
LUJITTAMINEN SEKÄ TIETOJEN ANALYSOINNIN PARANTAMISEN 
Yhteisön alueella tehtyjen petosten tehokas torjunta perustuu operatiiviseen 
toimintaan, ja siihen liittyy ilmiön tehokkaampi hallinta kentällä. Petostapausten 
havaitsemista koskevaa politiikkaa painotetaan tukeutumalla tutkimustekniikkojen 
parantamiseen lujitetussa oikeudellisessa kehyksessä, johon kuuluu etenkin 
neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N.o 2185/96 hyväksyminen. Asetus merkitsee 
tärkeää askelta eteenpäin kenttätyön kannalta. Se luo toteuttamisedellytykset 
komission paikalla suorittamille tarkastuksille ja todentamisille tiiviissä yhteistyössä 
jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa periaatteessa kaikilla 
yhteisöjen toiminta-aloilla. Vuodesta 1998 lähtien jäsenvaltiot ja komissio voivat 
myös tukeutua parannettuun säädökseen keskinäisestä avunannosta tulli- ja 
maatalousalalla (asetus (EY) N:o 515/97)1, jolla luodaan oikeudellinen perusta 
tietokannan perustamiselle tullitietojärjestelmän puitteissa. 
Komission ja jäsenvaltioiden on nyt keskitettävä ponnistuksensa ja koottava 
tarvittavat keinot tämän uuden sääntelyn toteuttamiseksi käytännössä. Tämän 
sääntelyn ja rikosoikeudellisen suojaamisen puitteissa viimeisteltävinä olevien 
säännösten avulla voidaan jo arvioida oikeudelliselta kannalta komission ja 
jäsenvaltioiden lujitetun kumppanuuden yhteydessä tehtyä tutkimustyötä. 
Ensimmäisten tulosten perusteella voidaan suunnitella ja toteuttaa suoritusten 
laadun parantaminen, jota edellyttää Euroopan unionin talouden ja veronmaksajien 
varojen suojaaminen. 
Komission ja jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa parantaakseen petosten torjunnan 
ja havaitsemisen sekä alan yhteistyön edellytyksiä unionin tason yhteisen 
lähestymistavan kehittämiseksi. 
Komission esittelemä ohjelma uuden yhteisen alv-järjestelmän käyttöön 
ottamiseksi2 ja kertomus hallinnollisesta yhteistyöstä välillisen verotuksen alalla3, 
joissa tuodaan esiin nykyjärjestelmässä olevat heikkoudet ja puutteet laajojen 
kansainvälisten petosten torjumiseksi verotuksen alalla, muodostavat puitteet 
toimien suuntaviivojen määrittelemiseksi. 
Komission tehtävän osalta painotetaan laajan talousrikollisuuden, rajat ylittävien 
petosten ja vakavimpien sääntöjenvastaisuuksien tehokkaampaan torjumiseen 
1 EYVLN.oL 82, 22.3.1997. 
2 KOM(96) 681 lopullinen: Toinen 14 artiklan mukainen kertomus hallinnollisesta yhteistyöstä 
välillisen verotuksen (alv) alalla asetuksen (ETY) N: o 218/92 soveltamisesta. 
3 KOM(96) 328, 22.7.1996. 
-3-
tähtääviä keinoja. Näillä toiminnan aloilla komissio pystyy parhaiten tuomaan 
lisäarvoa ja antamaan tukea kaikkien kansallisten viranomaisten toimille. 
Tämän ensimmäisen vaiheen toteuttamiseksi on tehtävä lukuisia aloitteita kaikilla 
unionin toiminta-aloilla: 
1.1 Komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista 
annetun asetuksen N:o 2185/96 tehokas toteuttaminen kentällä 
Käytännön yksityiskohtaisten sääntöjen esittäminen komission paikalla suorittamista 
tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien 
petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi annetun asetuksen4 soveltamiseksi. 
Komission paikalla suorittamia tarkastuksia ja todentamisia koskevan asetuksen 
täytäntöönpanokokemusten ensimmäinen arviointi tapahtuu vuoden 1998 lopulla. Tuolloin 
komissio aikoo soveltaa yhteisön uhkasakkoja tai hallinnollisia seuraamuksia niihin 
taloudellisiin toimijoihin, jotka kieltävät tietojen saamisen oikeuden ja/tai oikeuden päästä 
toimitiloihin, komission paikalla suorittamia tarkastuksia ja todentamisia koskevan 
asetuksen lujittamiseksi. 
1.2 Valikoitujen työryhmien perustaminen ja niiden käyttö suuririskisillä 
aloilla, kun asiaan on sekaantunut järjestäytyneen rikollisuuden 
verkostoja 
Oliiviöljyn ja savukkeiden alalla menestyksellisesti toteutettujen toimenpiteiden mallin 
mukaisesti komissio perustaa käytettävissä olevien varojen mukaan uusia työryhmiä 
järjestäytyneesti suunniteltujen operaatioiden ja järjestäytyneiden verkostojen vastaisen 
toiminnan tehostamiseksi etenkin alkoholialalla. 
1.3 Tulliyhteistyön välineiden vahvistaminen 
• Yhteistyö tullin tutkintayksiköiden välillä. 
Kehitetään komission avulla yhteisiä tutkimuksia tullin erikoistutkintayksiköiden välillä 
tehokkaamman koordinoinnin aikaansaamiseksi erityisesti silloin, kun asiaan liittyy 
useampia valtioita koskevia näkökohtia. 
Operationaalinen toiminta kohdennetaan entistä tarkemmin (keskinäinen avunanto ja 
tarvittaessa asetus komission paikalla suorittamista tarkastuksista ja todentamisista) 
herkille aloille ja herkkiin tuotteisiin (passitus, tullietuuskohteluun oikeuttava alkuperä, 
polkumyyntitoimenpiteet...) sekä komission tutkimusten että yhteisön ulkopuolisissa 
valtioissa suoritettavien tutkimusten tasolla. 
Tullilaitoksia kannustetaan käyttämään tehokkaammin etenkin käytettävissään olevaa 
tietotekniikkaa, kuten herkkien tavaroiden kohdennettua tarkastusta koskevaa 
ennakkotietojärjestelmää ja tullitietojärjestelmää (TTJ) komission teknisellä ja 
toiminnallisella avustuksella. 
Passituksen osalta siirtojen turvallisuuden vahvistamiseen kuuluvat toimenpiteet 
tavaroiden vähentämiseen tai korvaamiseen liittyvien riskien pienentämiseksi sekä 
toimenpiteiden valvonnan, seurannan ja tarkastusten helpottaminen (vrt. kohta 3.3). 
4 EYVLN.oL 292, 15.11.1996. 
4-
• Yhteisön riskien analysointia käsittelevän ryhmän perustaminen. 
Riskienhallinnan koordinointia parantaa yhteisön riskien analysointia käsittelevän ryhmän 
perustaminen. Erityisesti herkällä tekstiilialalla ryhmä voisi käyttää jo aloitettujen 
tilastonlaadintatöiden (joita on tulevaisuudessa tehostettava) tuloksia laatiakseen 
kaupankäynnin ja todettujen poikkeamien hienojakoisen analyysin perusteella "hälyttävät 
perusteet", joiden avulla voidaan tunnistaa ne tapaukset, joista on tehtävä tutkimus. 
Yleensä tämän ryhmän työskentelyn tuloksista johdettujen suuntaviivojen avulla voidaan 
myös antaa tarpeellista tukea työryhmille. 
• Ennakkovaroitusjärjestelmän käyttö (passitusmenettelyt). 
Koska järjestelmä on osoittautunut tehokkaaksi, sen käyttöä järjestelmällistetään sen 
tekemiseksi pakolliseksi suuririskisten tuotteiden osalta passitusliikenteessä, ja sen 
pakollista käyttöä laajennetaan yhteiseen passitusmenettelyyn osallistuviin maihin 
(Visegradja EFTA)5. 
Yhteisön/yhteisen passitusmenettelyn osalta yhteiseen passitusmenettelyyn osallistuvien 
maiden on taattava kykynsä taata passitusmenettelyjen ja niihin liittyvien välineiden, 
joiden olennainen osa ennakkovaroitusjärjestelmä on, moitteeton toiminta. 
• TTJ-keskustietokannan perustaminen6. 
Neuvoston asetuksessa keskinäisestä avunannosta ja tietotekniikan käyttöä tullialalla 
koskevassa yleissopimuksessa7 säädetään etenkin tullitietojärjestelmän (TTJ) 
perustamisesta, joka koostuu komission hallinnoimasta keskustietokannasta, 
jäsenvaltioiden välillä vaihdettujen tietojen käytön tehokkuuden parantamiseksi 
optimoidun AFIS-verkon8 kautta. Tämän tietokannan luominen auttaa jäsenvaltioita 
torjumaan ja etsimään etenkin tulli- ja maatalouslainsäädännön vastaisia toimenpiteitä 
sekä ryhtymään oikeustoimiin niiden johdosta lisäämällä nopeammalla tiedonvälityksellä 
yhteistyömenettelyjen tehokkuutta ja toimivaltaisten viranomaisten valvontaa. 
1.4 Toimien lisääntyminen suorien menojen alalla etenkin laajojen 
aluekehitysohjelmien osalta 
Ks. jäljempänä aihe 6 "Laajentuminen ". 
1.5 Jäsenvaltioiden keskinäisen avun ja yhteistyön kehittäminen välillisessä 
verotuksessa komission avulla 
Alv-alalla komission ja jäsenvaltioiden on asetuksen N:o 218/92^ hallinnollisesta 
yhteistyöstä välillisen verotuksen (alv) alalla*" soveltamista koskevan kertomuksen 
5 Visegrad: Puola, Tsekin tasavalta, Slovakia ja Unkari (vrt. kohta 6.5); EFTA: Sveitsi, Norja ja 
Islanti. 
6 Tullitietojärjestelmä. 
7 EYVL N:o C 316, 27.11.1995. Jäsenvaltioiden on ratifioitava sopimus. 
8 Antifraud Information System (entinen SCENT). 
9 EYVL N:oL 24, 1.2.1992. 
-5-
suuntaviivojen mukaisesti pyrittävä edelleen kehittämään yhteistyötoimia tutkimuksessa ja 
petostentorjunnassa. Tiedonpuute yhteisötasolla yhdistyneenä nykyisiin rajoituksiin 
kansainvälisiä petoksia koskevien monimutkaisten ongelmien käsittelyssä on uhka, johon 
on vastattava. Komissio jatkaa jo aloittamaansa analyysi työtä yhteistyössä jäsenvaltioiden 
kanssa hallinnollisen yhteistyön pysyvän komitean petostentorjuntaa käsittelevässä 
alakomiteassa. 
Komissio edistää ja tukee edelleen yhteyksiä ja yhteistyötä tutkimusyksiköidensä ja 
jäsenvaltioiden tutkimusyksiköiden välillä. Se helpottaa ja edistää veropetosten torjuntaa 
yhteisön edun edellyttämissä yksittäistapauksissa. Komissio arvioi tämän yhteistyön 
tuloksia ja ottaa ne tarvittaessa huomioon tutkiessaan perusteellisesti yhteisön 
lainsäädäntöä (neuvoston asetus (ETY) N:o 218/92 ja neuvoston direktiivi N:o 77/799/ETY 
sekä mahdollisesti asetus taloudellisten etujen suojaamisesta) parantaakseen keskinäisen 
avunannon työvälineitä ja mekanismeja välillisen verotuksen alalla. Nämä toiminnot 
vaikuttavat FISCALIS-ohjelman* * sekä uuden yhteisen alv-järjestelmän toteuttamista 
koskevan ohjelman^ toteuttamiseen. 
Valmisteverojen alalla komissio työskentelee yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa korkean 
tason työryhmän puitteissa keskittyen valmisteveron alaisiin tuotteisiin (tupakka, alkoholi) 
ja etenkin niiden liikkuvuuteen. Tavoitteena on määritellä petostentorjuntayhteistyötä 
koskeva yhteinen strategia sekä tunnistaa parannukset, mukaan lukien mahdolliset 
lainsäädännölliset muutokset, kansallisella ja yhteisön tasolla. 
1.6 Talousrikollisuuden torjunnan vahvistaminen 
Niiden alojen lisäksi, joissa on kysymys omista varoista tai yhteisön rahoituksesta, 
komissio käyttää kaikkia käytettävissään olevia keinoja etenkin yhteistyöhön 
tulliviranomaisten ja muiden toimivaltaisten kansallisten yksiköiden kanssa tehostaakseen 
yhteisön etuihin kohdistuvan talousrikollisuuden torjuntaa (henkinen omaisuus, 
väärennökset..., kiintiöt, polkumyyntitoimenpiteet) etenkin herkillä aloilla kuten 
tekstiilialalla, jossa yhteisen kauppapolitiikan johdonmukaisuus ja jopa uskottavuus 
perustuu suuressa määrin tehokkaan petostentorjuntastrategian määrittelyyn ja 
toteuttamiseen. 
Näiden alojen lainsäädännön arvioinnin pohjalta voidaan ehdottaa seuraavia säädöksiä, 
joilla vahvistetaan komission avulla erityisesti väärentämisen torjuntaa13: 
• keskinäistä tiedotusta 
• yhteistyötä jäsenvaltioiden erikoisyksiköiden välillä. 
Tässä yhteydessä komissio aikoo ehdottaa säädöstä, jonka avulla yhteistyö voidaan 
ulottaa talousrikollisuuden torjunnassa toimivaltaisiin viranomaisiin oikeustoimien 
aloittamista edeltävän operationaalisen toiminnan koordinoinnin parantamiseksi yhteisön 
I ° KOM(96) 681 lopullinen. 
II KOM(97) 175, 23.4.1997. Ohjelman tavoitteena on parantaa välillisen verotuksen järjestelmien 
toimivuutta sisämarkkinoilla. 
12 KOM(96) 328, 22.7.1996. 
13 Etenkin kuluttajien turvallisuuden ja terveyden suojaamisen sekä henkisen omaisuuden suojaamisen 
osalta. 
tasolla. Tämän säädöksen avulla voitaisiin vaikuttaa yhä suuremman vitsauksen 
muodostavan väärentämisen ja piratismin torjunnan tehostamiseen. 
1.7 Tietojenkäsittelylaitteiden ja -ohjelmistojen parantaminen; 
petosilmoitusten seurannan hyödyntäminen ja riskianalyysin 
kehittäminen 
Yhteistyö YTK:n14 kanssa kaikkien asiaankuuluvien tietojen hyödyntämiseksi, etenkin 
riskianalyysimenetelmien vahvistamiseksi. 
Jatketaan pilottihankkeita ja turvautumista riskianalyysiin etenkin tullitoiminnan alalla, 
jotta asiakirjatarkastuksia ja/tai fyysisiä tarkastuksia voitaisiin kohdentaa paremmin. 
Kaikilla aloilla ja etenkin rakennepolitiikan alalla toimen tavoitteena on etenkin helpottaa 
kansallisten viranomaisten alkutarkastustyötä ja tutkittavana olevien asiakirjojen 
seurantaa, tosiaikaisen tiedon hyödyntämisen järkeistämistä suuntausten esiintuomiseksi 
sekä järjestäytyneen rikollisuuden toiminta-alojen kehityksen tunnistamista ja seurantaa. 
Tämän työn on tapahduttava säännöllisesti ja suunnitellusti tilapäisten työryhmien ja 
erityistyöryhmien puitteissa (tyyppiluokitus, petosprofiili, herkät alat, tarkastusten 
kohdentaminen...). Komissio huolehtii neuvoa-antavan komitean erityiselimissä (foorumi 
kokemusten vaihtoa varten) huipputekniikkaan perustuvien petosten 
havaitsemismenetelmien edistämisestä. Petosilmoitusten hyödyntämisen, YTK.n 
toteuttaman riskianalyysin tulosten ja tilintarkastustuomioistuimen työskentelyn tulosten 
avulla voidaan tunnistaa alat, joilla petosten havaitseminen on todennäköistä. 
1.8 Komission ja jäsenvaltioiden yhteistyön vahvistaminen15 kaikissa 
tutkimusten ja niiden seurannan vaiheissa. 
Jotta tapausten kattava seuranta taattaisiin, komissio antaa teknistä ja toiminnallista apua 
kaikissa hallinnollisen tutkimuksen ja rikosoikeudellisten seuraamusten vaiheissa (vrt. 
kohta 5.2). Tämän avun on helpotettava erityisesti syyte-ja takavarikointitoimia laittoman 
kaupan osalta, joka ylittää kansallisen suvereniteetin rajan (vrt. kohdat 5.4 ja 5.6). 
1.9 UCLAFin ja Europolin suhteiden luominen 
Säännöllisten yhteyksien luominen erityisesti talousrikollisuuden yhteisön etujen 
vastaiseksi kehittymisen analysoimiseksi. Teknisen tiedon yhteinen käyttö etenkin 
koulutuksen ja tiedonkeruun sekä tietojen käsittelyn ja analysoinnin alalla. 
1.10 Kohdennetut koulutustoimet ja virkamiesvaihdon kehittäminen 
Kohdennettujen koulutustoimien järjestäminen laajan talousrikollisuuden torjunnasta 
vastaaville viranomaisille (tulli-, poliisi- ja oikeusviranomaisille) sekä tulliviranomaisille 
(Mattheus-Tax16). 
14 Ispran yhteinen tutkimuskeskus. 
15 Asetus komission paikalla suorittamista tarkastuksista, taloudellisten etujen suojaamista koskeva 
yleissopimus ja pöytäkirjat, TTJ:ää koskeva yleissopimus. 
16 Ks. FISCALIS. 
Virkamiesvaihto on lisäksi ulotettava jäsenyyttä hakeneiden maiden virkamiehiin 
yhteistyöhön liittyvien määräysten puitteissa (vrt. kohta 6.4). 
2. PETOKSIEN JA MUIDEN SÄÄNTÖJENVASTAISUUSTAPAUSTEN RAHOITUSSEURANTA 
SEKÄ RAHAMÄÄRIEN PERINTÄ 
Täydentääkseen petostentorjuntastrategiaansa ja kehittääkseen toimintaansa 
komissio on selkeästi suuntautunut varainhoidon tehostamiseen. SEM 
2000 -ohjelman dynaamisen vaikutuksen avulla on voitu ryhtyä lukuisiin 
toimenpiteisiin varainhoidon tehostamiseksi. Komissio on näin edistynyt 
huomattavasti kehittäen uusia varainhoidon säännöksiä ja menettelyjä. Tätä työtä on 
jatkettava, mutta vastedes on oltava tarkkana näiden vahvistettujen sääntöjen 
toteuttamisessa. 
Perintä on kenttätoimien johdonmukainen jatke. Se on ainoastaan korjaava 
toimenpide, jolla Euroopan unionin veronmaksajille palautetaan heille kuuluvat 
rahat. Perintä on näin ollen oikeudenmukaisuuden takaava toimenpide, 
petostentorjunnan perusosa. Se on myös yksi petostentorjunnan menestyksen 
mittareista. Se on sopusoinnussa myös yhteisön taloudellisten etujen suojaamista 
koskevan horisontaalisen asetuksen17 kanssa, jossa vahvistetaan unionin tason 
yleiset puitteet. 
2.1 Omien varojen ala 
• Asetuksen N: o 1552/89 uusien säännösten täytäntöönpano, jonka avulla voidaan seurata 
jäsenvaltioiden suorittamaa perintää petos-ja sääntöjenvastaisuustapauksissa; 
• Asetuksen N:o 1552/89 perintää koskevien säännösten vahvistaminen (vrt. kohta 3.5); 
• Keskinäisen perintäyhteistyön vahvistaminen verotuksen ja perinteisten omien varojen 
alalla18. 
2.2 Maatalousala 
Erillisen ns. B-kirjanpidon perustaminen todetuille mutta vietä perimättömille saataville 
EMOTR.n tukiosaston puitteissa19. 
17 Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 4 artikla, EYVL N:o 312, 23.12.1995. 
18 Direktiivi 76/308/ETY, EYVL N:o 73/18, 19.3.1976. 
19 Omien varojen alalla B-kirjanpito on ollut voimassa vuodesta 1989 lähtien; siinä jäsenvaltioilla on 
velvollisuus merkitä tilinpäätökseen yhtäältä todetut ja perityt saamiset ja toisaalta todetut mutta 
vielä perimättömät saamiset tai saamiset, joita takuut eivät kata. On huomattava, että^ tämän erillisen 
kirjanpidon avulla komissio voi valvoa kyseisten omien varojen perintää mukaan lukien etenkin 
jäsenvaltioiden ilmoittamiin petos- ja sääntöjenvastaisuustapauksiin liittyvät varat. Tällaisen 
järjestelmän toteuttamista EMOTR:n alalla suunnitellaan vuodeksi 1997. 
-8 
2.3 Rakennepolitiikan ala 
Rahoitusseurannan paremman jatkuvuuden varmistaminen (vrt. kohta 3.6). 
2.4 Suorien menojen ala 
Eräiden yhteisön ulkopuolisten valtioiden alueellisten tukiohjelmien rahoitusseurannan 
jatkuvuuden varmistaminen ja lujittaminen hallinnollisen rakenteen ja edunsaajien selvän 
erottelun pohjalta ristiriitojen ja eturistiriitojen välttämiseksi; hajautettujen ohjelmien 
vaikutuksen parempi yleisarviointi; vastuun keskittäminen useille edunsaajille 
tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseksi. 
2.5 Lainsäädäntöjärjestelmien johdonmukaisuuden ja perintämenettelyjen 
arviointi 
Komissio järjestää valittujen esimerkkitapausten perusteellisen seurannan 
tutkintavaiheesta aina maksun lopulliseen suorittamiseen asti. Vertailemalla tapauksia ja 
analysoimalla kaikkia ilmoitettuja tietoja voidaan arvioida lainsäädäntötoimien 
tarpeellisuutta kansallisen ja/tai yhteisötason mekanismien luomiseksi edunsaajien ja 
velallisten maksukyvyttömyysjärjestelyjen suotuisten edellytysten täyttymisen välttämiseksi 
(vanhentumisaika, väliaikaiset toimenpiteet, turvaamistoimenpiteet, saatavien 
ensisijaisuus, muutoksenhakujärjestelmät, useiden jäsenvaltioiden käsittelemien tapausten 
keskittäminen,...). 
3. LAINSÄÄDÄNNÖN JA ENNALTAEHKÄISYN PARANTAMINEN 
Tässä yhteydessä tutkitaan tarvetta täydentää alakohtaista lainsäädäntöä etenkin 
tarkastusten osalta. Samanaikaisesti komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin 
tutkiakseen ja arvioidakseen lainsäädäntötekstejä etenkin niiden käytännön 
sovellusten pohjalta niiden mahdollista lujittamista tai yksinkertaistamista varten. 
SEM 2000 -ohjelman puitteissa määriteltyjen suuntaviivojen avulla voidaan aloittaa 
toimenpiteitä mekanismien luomisen helpottamiseksi lainsäädännön paremmaksi 
mukauttamiseksi petos-ja muihin sääntöjenvastaisuusriskeihin. 
3.1 Lainsäädännön arviointiin liittyvien toimenpiteiden käytännön 
soveltaminen 
Arviointi tapahtuu edeltävien mekanismien sekä jälkikäteen tehtäviin tarkastuksiin 
perustuvan järjestelmän pohjalta sekä voimassaolevan lainsäädännön että kaikkien uusien 
säädösten osalta. 
Yhteisten aloitteiden puitteissa toteutetaan lainsäädännön laadullista arviointia ottaen 
huomioon tutkimusten tulokset (vrt. kohta 1.7) sekä tilintarkastustuomioistuimen ja 
budjettivallan käyttäjän huomiot (vastuuvapaus). Arviointiin kuuluu myös tekstien 
kehityksen erityisseuranta sen kannalta, miten aukottomia ne ovat petosten osalta, etenkin 
neuvoteltaessa niistä neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. 
3.2 209 a artiklan soveltamisen tilaa koskevan vertailevan tutkimuksen 
loppuunsaattaminen (tarkastukset) 
Eurooppa-neuvoston pyynnöstä laadittiin lisäkyselylomake. Lisätietoja pyydetään 
toimenpiteistä, joihin on ryhdytty kansallisella tasolla tuhlauksen sekä yhteisön tulojen ja 
menojen väärinkäytösten torjumiseksi. Keskittymällä jäsenvaltioiden toteuttamiin 
tarkastuksiin ja hallinnollisiin seuraamuksiin ne auttanevat täydentämään Madridin 
Eurooppa-neuvostolle osoitettua kokoavaa kertomusta. 
i 
Yhteenvedon avulla voidaan saada parempi kuva tilanteesta eri jäsenvaltioissa 
tarkastusten osalta. Tältä pohjalta voidaan yhteisön tasolla suunnitella välttämättömiä 
. säädöksiä yhtäläisen suojaamistavoitteen saavuttamiseksi kaikkialla yhteisössä. Tämän 
työskentelyn tulokset ilmoitetaan neuvostolle. 
Jäsenvaltioiden rakennerahastojen alalla suorittamia tarkastuksia koskevasta asetuksesta, 
joka perustuu asetuksen N:o 4253/88 23 artiklaan, pyydetään asianomaisten komiteoiden 
lausuntoa. 
3.3 Passitusmenettelyjen tehostaminen 
Kuten komissio esittää Euroopan tullipassitusta koskevaan toimintasuunnitelmaan 
liittyvässä tiedonannossa nojautuen parlamentaarisen tutkimuskomitean suosituksiin, se 
sitoutuu passitusmenettelyjen perusteelliseen uudistamiseen, jossa jo toteutettavan 
tietokoneistamisen lisäksi painotetaan petostentorjunnan lainsäädännöllisiä ja 
toiminnallisia näkökohtia etenkin mitä tulee tullilaitosten yhteistyön lujittamiseen, 
eurooppalaisen tason yhteisen lähestymistavan laatimiseen alan riskienhallintaa varten ja 
yhteistyökumppanuuden kehittämiseen toimijoiden kanssa. Erityistä huomiota kiinnitetään 
tehokkaaseen perintään kyseisiltä velallisilta. Komissio varmistaa sen, että 
yhteisön/yhteisen passitusmenettelyn turvallisuus otettaisiin huomioon pääkysymyksenä 
laajentumineuvottelujen yhteydessä (vrt. kohta 1.3). 
3.4 Tullietuussopimuksia koskevan tiedonannon esittäminen 
Sääntöjenvastaisuuksien ja petosten torjunnan yhteydessä komissio on 
todennut, että jo jonkin aikaa keskinäisen luottamuksen periaate, johon 
tullietuussopimukset ja autonomiset menettelyt perustuvat, on käytännössä 
asetettu kyseenalaiseksi. Tämän vuoksi on tärkeää, että yhteisön 
yhteistyökumppanit huolehtivat paremmin velvoitteistaan ja vastuistaan. 
Tämä tilanne vaikuttaa omiin varoihin ja yhteisiin politiikkoihin, joiden 
tavoitteita ei saavuteta. Se vaikuttaa myös yhteisön toimijoiden väliseen 
kilpailuun. Yhteisön ulkopuolisten valtioiden hyväksi laaditut menettelyt 
eivät näin saavuta poliittisia ja taloudellisia tavoitteitaan. 
Komissio esittää tiedonannon vallitsevasta tilanteesta suosituimmuussopimusten alalla. 
Tiedonannon tavoitteena on tiedottaa taloudellisille toimijoille yhteisön ulkopuolisten 
valtioiden kanssa näiden sopimusten puitteissa käytävään kauppaan liittyvistä riskeistä 
sekä kiinnittää yhteisön etuuskohtelujen edunsaajavaltioiden huomio 
suosituimmuussopimusten hyväksymisestä johtuviin velvoitteisiin. Tässä yhteydessä 
huomioon otettavat aloitteet koskevat etenkin: 
• mahdollisuutta yksinkertaistaa yhteisön lainsäädäntöä 
• tullietuussopimusten ja etuuskohteluun perustuvien järjestelyjen mukaisten 
valvontamenettelyjen parantamista (sopimuksiin perustuvat ja itsenäiset järjestelmät) 
• koulutuksen, tiedotuksen ja seurannan lisäämistä 
• tiedotuskeinojen luomista, mukaan lukien asianmukaisten seuraamusten käyttö. 
10-
3.5 Uuden ehdotuksen laatiminen yhteisön omien varojen järjestelmää 
koskevan neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 säädösten 
muuttamiseksi ja vahvistamiseksi 
Ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa lainsäädäntömekanismia, jonka avulla komissio voi 
joko antaa jäsenvaltioille yhteisön omien varojen hoitoa koskevan vastuuvapauden tai 
tarvittaessa pitää niitä taloudellisesti vastuullisina saatavien perinnässä tapahtuneista 
viivästyksistä. Tämän vuoksi aiotaan ottaa käyttöön viimeinen määräaika, jonka kuluttua 
umpeen tietyn rajan ylittävät perimättömät saatavat ilmoitetaan komissiolle. 
3.6 Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 23 ja 24 artiklan soveltaminen 
Komissio aikoo selvittää jäsenvaltioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten vastuun 
rakennerahastojen osalta. 
4. PELOTEPOLITIIKAN LUJITTAMINEN: HALLINNOLLISET SEURAAMUKSET 
Johdonmukainen petostentorjuntapolitiikka edellyttää tehokasta 
seuraamusjärjestelmää tehokkaan pelotteen takaamiseksi. Pelotteen suurimman 
mahdollisen yhtenäisyyden takaamiseksi tällä alalla suunnitelluissa toimenpiteissä 
on välttämätöntä ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston vahvistama vastaavuuden 
tavoite. Asetus (EY, Euratom) N.o 2988/9520 Euroopan yhteisöjen taloudellisten 
etujen suojaamisesta on komission suosiman kokonaisvaltaisen ja horisontaalisen 
lähestymistavan tärkeä ja konkreettinen vaihe. Siinä määritellään ja tarkennetaan ne 
henkilöryhmät, joita voidaan pitää vastuullisina yhteisön taloudellisten säännösten 
asianmukaista soveltamista haittaavasta toiminnasta sekä tarjotaan yleinen perusta 
yhteisön lainsäädännölle hallinnollisten seuraamusten osalta. Tältä pohjalta olisi 
kehitettävä aloitteita kaikilla aloilla. Toimintaa jatketaan myös kansallisten 
rangaistuskeinojen lähentämiseksi rangaistusseuraamusten suuremman tehokkuuden 
ja yhtenäisyyden takaamiseksi (vrt. kohta 5). 
4.1 209 a artiklan soveltamisen tilaa koskevan vertailevan analyysin 
loppuunsaattaminen (seuraamukset) 
Vertailevan analyysin tuloksia koskevan yhteenvedon (vrt. kohta 3.2) avulla voidaan 
saada parempi kuva tilanteesta eri jäsenvaltioissa hallinnollisia seuraamuksia koskevien 
näkökohtien osalta. Tältä pohjalta yhteisön tasolla voidaan suunnitella välttämättömiä 
säännöksiä yhtenäisen suojaamisen tavoitteen saavuttamiseksi koko yhteisön alueella. 
Tämän työskentelyn tulokset osoitetaan neuvostolle. 
4.2 Hallinnollisia seuraamuksia koskevien mekanismien luominen 
rakennepolitiikkojen alalla vertailevan analyysin tulosten pohjalta 
Vertailevan analyysin tulosten pohjalta (vrt. kohdat 3.2 ja 4.1) komissio voi suunnitella 
asetuksen (EY, Euratom) N: o 2988/95 määrittelemissä puitteissa rakennepolitiikkojen 
erityispiirteisiin mukautettujen hallinnollisia seuraamuksia koskevien mekanismien 
laatimista. 
20 EYVL N:oL 312, 23.12.1995. 
11 
4.3 Yhteisön hallinnollisia seuraamuksia koskevan järjestelmän luominen 
suoria menoja varten 
Asetuksen N:o 2988/95 horisontaalisissa oikeudellisissa puitteissa olisi noudatettava 
toteutettavaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa yhteydessä kyseisten ohjelmien ajan 
tasalle saattamiseen eri asianomaisilla aloilla. 
4.4 Perinteisten omien varojen alalla aloitetun toiminnan jatkaminen 
yhtenäisen hallinnollisia tulliseuraamuksia koskevan järjestelmän 
luomiseksi 
Tulliseuraamuksia koskevan tutkimuksen johdosta aloitettua työtä jatketaan. Komissio 
laatii poliittisen tullityöryhmän työn pohjalta toimenpiteitä, joilla määritellään tarkat 
suuntaviivat asetuksen N: o 2988/95 yleisissä puitteissa. 
4.5 Toimien säännöllinen ja järjestelmällinen jatkaminen yhteisen 
maatalouspolitiikan alalla 
5. KOHTI EUROOPAN OIKEUDELLISTA ALUETTA UNIONIN TALOUDELLISTEN ETUJEN 
SUOJAAMISEN ALALLA 
Yhteisön erityinen vastuu talousasioista edellyttää kansallisten 
rangaistusseuraamuskeinojen lähentämistä Madridissa 15.-16. joulukuuta 1995 
pidetyn Eurooppa-neuvoston suuntaviivojen mukaisen yhtenäisen suojaamisen tason 
toteuttamiseksi koko yhteisössä. Yhtäläistämisperiaatteen (EY:n 
perustamissopimuksen 209 a artikla) lisäksi tällä saavutetaan: 
• tarkastusten ja todentamisten suurempi yhtenäisyys 
• maksamatta jätettyjen tai aiheettomasti maksettujen summien oikeudenmukaisempi takaisin 
periminen 
• sellaisten yhteisön tai kansallisten seuraamusten yhtenäinen soveltaminen, joilla on tehokas ja 
suhteutettu vaikutus sekä pelotevaikutus kaikissa jäsenvaltioissa. 
Sisämarkkinoiden yhdentymistaso ja yhteisön erityinen vastuu talouden 
suojaamisesta edellyttää johdonmukaisen ja integroidun alueen vastaavaa 
kehittämistä rangaistusten osalta, jotta oikeusviranomaiset voisivat vastata 
järjestäytyneen kansainvälisen rikollisuuden asettamiin haasteisiin. 
Euroopan parlamentin pyytämän tutkimuksen Euroopan oikeudellista aluetta 
("Corpus Juris") koskevat suositukset voivat auttaa konkretisoimaan määriteltävän 
lähestymistavan tässä kysymyksessä. Komissio tutkii aloitteesta tehtävät käytännön 
päätelmät petoksia koskevan kenttäkokemuksensa pohjalta oikeusviranomaisten 
kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa21. 
21 Euroopan parlamentti tuo säännöllisesti esiin tämän välttämättömyyden. Euroopan parlamentin 
järjestämien julkisten kuulemisten tulokset edistävät kansalaisten osallistumista näissä kysymyksissä. 
Määritelläkseen tavoitteensa asiassa parlamentti lähtee siitä toteamuksesta, että kansainvälisen 
oikeudellisen yhteistyön säädökset eivät ole laajan talousrikollisuuden torjunnan tarpeiden mukaisia. 
-12-
5.1 Taloudellisten etujen rikosoikeudellista suojaamista koskevan toisen 
pöytäkirjan viimeisteleminen 
Neuvostossa käydyt keskustelut pöytäkirjan hyväksymisestä (oikeushenkilöiden vastuu, 
rahanpesu, komission apu rikossyytteiden yhteydessä) jatkuvat aktiivisessa yhteistyössä 
komission kanssa, jotta sopimukseen päästäisiin Alankomaiden puheenjohtajakaudella. 
5.2 Yhteisötason välitys- ja rikosoikeudellisen asiantuntijayhteyden 
luominen 
UCLAFin sisäisen tilapäisen yksikön luominen tapausten seurantaa varten. Yksikön on 
täytettävä koordinointi- ja avustustehtävä tukeakseen hallinnollisia tutkimusryhmiä sekä 
tarvittaessa kansallisia oikeusviranomaisia. Sen on helpotettava tiedonvälitystä ja 
yhteyksiä toimivaltaisiin viranomaisiin. 
Yksikkö tarjoaa yhteisötasolla saavutettua asiantuntemusta ja edistää oikeuden ja 
sovellettavien kansallisten menettelyjen parempaa keskinäistä tuntemusta. Se osallistuu 
myös oikeusviranomaisille kohdennettuihin koulutustoimiin. 
5.3 Lahjontaa koskevan yleissopimuksen viimeisteleminen 
Tämä yleissopimus laajentaa syyskuussa 1996 allekirjoitetun taloudellisten etujen 
suojaamiseen liittyvää lahjontaa koskevan pöytäkirjan kattavuutta. Yhteisöjen 
tuomioistuimen yleissopimusta koskevaan toimivaltaan liittyvät säädökset on 
viimeisteltävä. 
Sopimustekstissä on otettava huomioon se, että yhteisöjen tuomioistuimen tuomiovaltaa 
tulee soveltaa samalla tavalla yhteisöjen virkamiesten ja kansallisten virkamiesten 
toimintaan, joka taloudellisten etujen suojaamisen lisäksi voi osoittautua yhteisön edun 
kannalta vahingolliseksi. 
5.4 Arviointi välttämättömyydestä jatkaa valmistelua neuvostossa 
komission alkuperäisen ehdotuksen kohdista 
On tärkeää löytää suuntaviivat yleissopimuksen ja toisen pöytäkirjan muutamille 
rikosoikeudellisen suojaamisen jatkotoimien osatekijöille. Kyseessä ovat etenkin 
todisteiden keskinäiseen tunnustamiseen, suoraan oikeudelliseen yhteistyöhön, syytteiden 
keskittämiseen ja petosrekisteriin liittyvät tekijät. 
Näistä aiheista22 sekä rikosoikeudellisia syytteitä ja takavarikkoja koskevista oikeuksista 
Ja velvollisuuksista maalla, merellä ja aavalla merellä voitaisiin laatia kolmas pöytäkirja 
tai muu sopiva asiakirja (vrt. kohdat 1.8 ja 5.6). 
Niinpä Euroopan parlamentti suuntaa ajatuksensa sellaisen yhteisörakenteen luomiseen, jolla 
valmistellaan eurooppalaista syytetoimia hoitavaa yhteistyöyksikköä ja joka huolehtii ainakin 
koordinointi-, neuvonta-ja tiedonvaihtotehtävistä. 
22 On huomattava, että muutamat näistä kohdista on otettu suosituksina passitusta käsittelevän 
parlamentaarisen tutkimuskomission kertomukseen. 
13 
5.5 Yleissopimusten, etenkin taloudellisia etuja koskevan yleissopimuksen 
ja sen lisäpöytäkirjojen ratifioinnin seuranta 
Tässä suhteessa komissio voi avustaa yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen 
täytäntöönpanosäädösten valmistelussa, etenkin asianmukaisen rikosoikeudellisen 
rangaistavuuden toteuttamiseksi unioniyhteydessä, kansainvälisessä petostentorjunnassa 
ja velvoitteessa toteuttaa yhtenäinen rangaistustaso kaikkialla yhteisössä. 
5.6 Kansainvälisten yleissopimusten optimaalinen hyödyntäminen laajan 
talousrikollisuuden tehokkaammaksi torjumiseksi 
Tutkimusten ja rikossyytteiden tehokkuuden lisäämiseksi olemassaolevia kansainvälisiä 
keinoja arvioidaan, jotta niiden mahdollisuuksia voitaisiin paremmin hyödyntää laittoman 
kaupan, etenkin merenkulkuun aluevesien ulkopuolella23 liittyvän laittoman kaupan 
estämiseksi (vrt. kohdat 1.8 ja 5.4). 
5.7 Corpus Juriksen24 aiheiden syventäminen 
Syvennettävien aiheiden valinta: yhteisen asialistan laatiminen sekä tarkkojen, tietojen ja 
kokonaiskuvan laatimiseen tarvittavien tietojen keruuseen suunnattujen vaatimusten 
määrittely; viidentoista jäsenvaltion kokonaiskuvan vertaileva analyysi: kokoava kertomus 
budjettivallan käyttäjälle (neuvostolle ja Euroopan parlamentille); komission ehdotukset 
neuvostolle. 
6. LAAJENTUMISEN VALMISTELU JA SUHTEET YHTEISÖN ULKOPUOLISIIN 
VALTIOIHIN 
Yhteisön ulkopuolisiin valtioihin suunnattujen toimien osalta painotetaan 
ensisijaisesti suhteiden kehittämistä jäsenyyttä hakeneisiin maihin. Nämä aloitteet 
kuuluvat täysin PHARE-ohjelman uusiin suuntaviivoihin liittymistä valmistelevan 
tuen yhteydessä25. 
Jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden valmistelu liittymiseen on 
yhteisön ja näiden maiden yhteinen asia. Liittymisen valmistelustrategia on 
Euroopan unionin ensisijainen painopistealue. On tärkeää jatkaa yhteisön 
säännöstön ja petostentorjuntatoimenpiteiden lujittamista tästä näkökulmasta. 
Keski- ja Itä-Euroopan maiden valmisteluun jäsenyyteen kuuluu etenkin tuki 
toimielinten perustamiselle, joilla on tehokas hallinnollinen ja oikeudellinen 
23 Ks. esim. 10.12.1982 tehdyn yleissopimuksen merioikeutta koskeva artikla, joka on parhaillaan 
Euroopan yhteisön viimeisteltävänä, KOM (97) 37, 4.2.1997 yhteisön oikeuden soveltamisesta 
toimintoihin aavalla merellä. 
24 Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja valvovien lakimiesten eurooppalaisten järjestöjen tutkijoiden 
Euroopan komission suojeluksessa ja Euroopan parlamentin pyynnöstä toteuttama tutkimus Kohti 
Euroopan oikeudellista aluetta. Corpus Juris, joka sisältää Euroopan unionin taloudellisia etuja 
suojaavia rikosoikeudellisia määräyksiä. 
25 Hans van den Broekin PHARE-ohjelman uusia suuntaviivoja liittymistä valmistelevan tuen 
yhteydessä koskeva tiedonantoluonnos. 
14 
rakenne sekä hyvin koulutettu henkilöstö. Tämä on ennakkoehto onnistuneelle, 
keskinäistä luottamusta herättävälle liittymiselle. Aloitteet tähtäävät 
petostentorjuntayksiköiden kehittämiseen, alan erityishenkilöstön (virkamiehet, 
tutkijat, tuomarit) kouluttamiseen sekä erityisen yhteistyön järjestelmien 
lujittamiseen. Erityisesti näiden maiden kanssa allekirjoitettujen kahdenvälisten 
sopimusten mukaisia tulliyhteistyösopimuksia koskevia toimenpiteitä (teknistä 
apua) hyödynnetään täysimääräisesti ja täydennetään tarvittaessa: 
• tietojenvaihdon parantamiseksi 
• tulliyhteistyön lujittamiseksi 
• poliisitoimen ja oikeuslaitosten yhteistyön kehittämiseksi. 
Suurten alueellisten kehitysohjelmien (PHARE, TACIS, MED A) toteuttaminen 
sekä Euroopan kehitysrahaston (EKR)26 määrärahat antavat käyttöön huomattavia 
varoja yhteisön ulkopuolisten valtioiden hyväksi. Nämä menot edellyttävät 
asianmukaisia erityistoimia, joissa otetaan huomioon yhteisön ulkopuolisten 
valtioiden taloudellinen ja yhteiskunnallinen tilanne sekä hallinnollisen ja 
oikeudellisen tason institutionaaliset voimavarat yhtä tehokkaan suojaamisen 
takaamiseksi kuin unionin sisäisten menojen osalta. 
Laaditaan seuraavat aloitteet tiiviissä yhteydessä yksiköihin, jotka ovat vastuussa 
aloitteiden rahoituksen kattavista ohjelmista: 
6.1 UCLAFin sisäisen, laajojen yhteistyöohjelmien 
petostentorjuntatarkastuksiin tarkoitetun erityistutkimuselimen 
perustaminen 
Komission tuen ja paikalla tapahtuvan toiminnallisen yhteistyön lujittaminen. 
6.2 Yhteyspisteiden luominen kyseisissä maissa (vrt. kohta 1.3) 
Suorat yhteydet viranomaisiin ja toimivaltaisiin toimielimiin takaavien yhteyshenkilöiden 
nimittäminen eräisiin yhteisön ulkopuolisiin valtioihin; yhteyksien kehittäminen komission 
edustustojen ja yhteisön ulkopuolisissa valtioissa työskentelevien jäsenvaltioiden 
toimenhaltijaverkkojen kanssa. 
6.3 Tulliyhteistyön laajentaminen taloudellisten etujen suojaamisen ja 
petostentorjunnan parantamiseksi 
Tulliyhteistyötä kehitetään: 
• Eurooppa-sopimusten hallintoviranomaisten keskinäistä avunantoa koskevien 
pöytäkirjojen puitteissa 
• yhteisön ulkopuolisten valtioiden kanssa allekirjoitettujen kauppasopimusten keskinäistä 
hallinnollista avunantoa koskevien pöytäkirjojen puitteissa 
26 Tämä koskee myös humanitaarisen avun määrärahoja (ECHO). 
15-
• näiden sopimusten alkuperää koskevien pöytäkirjojen ja yksipuolisesti toteutettavien 
tullietuusmenettelyjen vastaavien säädösten pohjalta. 
Tällaista yhteistyötä on laajennettava kaikkiin kyseisissä maissa talousrikollisuuden 
torjuntaan erikoistuneisiin tutkintayksiköihin (vrt. kohta 6.6 jäljempänä). Komissio tutkii 
mahdollisuuksia perustaa tätä varten tietokoneistettu viestintäverkko, jonka tavoitteena on 
järjestetyn tietojenvaihdon kehittäminen näiden pöytäkirjojen puitteissa. 
6.4 Jäsenyyttä hakeneiden maiden petostentorjunnasta vastaaville 
viranomaisille (tulli, poliisi, oikeuslaitos,...) suunnatut koulutustoimet 
Koulutustoimien ja virkamiesvaihdon edistäminen petostentorjunnan alalla. Näiden 
toimien puitteissa on otettava huomioon PHARE-ohjelman uusia suuntaviivoja liittymistä 
valmistelevan tuen yhteydessä koskevan tiedonannon suuntaviivat näiden maiden 
virkamiesten kouluttamiseksi omaksumaan yhteisön säännöstön ("institution building"). 
Koulutus voidaan tarvittaessa järjestää jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten 
vastaavien toimien yhteydessä. 
6.5 Tekninen apu jäsenyyttä hakeneille maille niiden auttamiseksi 
hankkimaan tehokkaat ja mukautetut taloudellisen ja oikeudellisen 
suojaamisen hallinnolliset rakenteet 
Tämän avun kehittämisen avulla voidaan konkretisoida tavoite, joka tähtää taloudellisen 
vastuun parempaan jakamiseen komission ja kyseisten yhteisön ulkopuolisten valtioiden 
välillä. Apu konkretisoituu etenkin teknisenä apuna varsinkin nopeiden ja toimivien 
yhteyksien toteuttamiseen tarvittavien tietoteknisten laitteistojen ja ohjelmistojen 
käyttöönottamisessa keskinäisen avun puitteissa sekä ennakkovaroitusjärjestelmän (vrt. 
kohta 1.3) laajentamisessa. Näissä toimissa on otettava huomioon myös edellä mainitun 
tiedonannon suuntaviivat yhteisön säännöstön omaksumiseen ("institution building") 
tarvittavien hallinnollisten rakenteiden perustamiseksi. 
6.6 Samanaikaisesti yhteisön säännöstön lujittamisen kanssa komissio tekee 
aloitteita kyseisten yhteisön ulkopuolisten valtioiden lainsäädännön 
yhteensopivuuden parantamiseksi yhteisön taloudellisten etujen 
oikeudellisen suojaamisen tavoitteiden kanssa (liittymisen 
valmisteluvaihe) 
Tilapäisissä toimielinpuitteissa järjestetään kansallisen lainsäädännön tilaa sekä näiden 
maiden petostentorjunnasta vastaavien rakenteiden toteuttamista, toimintaa ja kokemuksia 
koskevia säännöllisiä kuulemisia. Nämä yhteydet voisivat tapahtua jäsenvaltiot, jäsenyyttä 
hakeneet maat ja komission kokoavien assosiaatiosopimusten mukaisissa puitteissa (vrt. 
epävirallinen Cocolaj). 
Lainsäädäntöjen lähentämiseksi ja tarvittaessa Eurooppa-sopimusten pohjalta 
suunnitellaan: 
• mahdollisuutta laajentaa näihin maihin tiedotusjärjestelmiä sellaisten yhteisön 
talousarvioon liittyvien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien osalta, joista on tehty 
alustava hallinnollinen tai oikeudellinen esitutkinta (tiedoksiantoa koskevien asetusten 
pikainen soveltaminen) 
• neuvoston paikalla suoritettavia tarkastuksia koskevan asetuksen N:o 2185/96 
mukaisesti suoritettujen petos- ja sääntöjenvastaisuustutkimusten puitteissa annettavaa 
apua (tarvittaessa oikeusperustan luominen tämän asetuksen puitteissa, jonka 
tavoitteena on mahdollisuus neuvotella yhteistyöpöytäkirjoista kaikkien asianomaisten 
yhteisön ulkopuolisten valtioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa) 
-16-
oikeudellisen perustan luomista hallinnolliselle yhteistyölle ja keskinäiselle avunannolle 
asianomaisten yhteisön ulkopuolisten valtioiden viranomaisten kanssa. Tarvittaessa 
komissio tekee tämänsuuntaisia ehdotuksia. 
17-

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 199 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 02 10 
Luettelonumero : CB-CO-97-206-FI-C 
ISBN 92-78-19624-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
/r