it it 
it * 
it it EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 29.07.1998 
KOM(1998)483 1opull. 
YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS 
VUOSIKERTOMUS 1997 
(komission esittämä) 

2 
ESIPUHE 
Komissio antaa vuosittain yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) vuosikertomuksen, jossa esitellään 
YTK:n toimintaa kuluneen vuoden aikana koko laajuudessaan ja annetaan tietoa työn hoitamista varten 
käytettävissä olleista henkisistä ja taloudellisista resursseista. 
Komissio välittää YTK:n hallintoneuvoston huomautuksilla täydennetyn vuosikertomuksen neuvostolle, 
Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle. 
Tämä kertomus kattaa YTK:n toiminnan vuonna 1997. Se julkaistaan, koska neuvoston päätöksissä 
YTK:n erityisohjelmista (1995-1998) EY:n (Euroopan yhteisön)1 ja Euratomin (Euroopan 
atomienergiayhteisön)2 osalta ja suurvuoreaktoria koskevasta Euratomin vuosien 1996-1999 
lisäohjelmasta^ edellytetään niin. 
Samalla vuoden 1997 vuosikertomus täyttää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 p 
artiklassa esitetyn vaatimuksen laatia kertomus yhteisön TTK-toiminnasta (tutkimuksesta ja 
teknologisesta kehittämisestä). 
1 EYVL L 361, 31.12. 1994, s. 114 
2 EYVL L 361, 31.12. 1994, s. 132. 
3 EYVL L172, 11.7. 1996, s. 23. 
V4 
SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 5 
YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS 6 
HALLINTONEUVOSTON HUOMAUTUKSIA YTK.N VUOSIKERTOMUKSEEN 1997 7 
VUODEN 1997 TÄRKEIMPIÄ SAAVUTUKSIA 9 
1. YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS VUONNA 1997 13 
1.1 SÄÄNNÖLLINEN TOIMINTA 
1.1.1 SÄÄNNÖLLINEN TUTKIMUSTOIMINTA 
1.1.2 SÄÄNNÖLLINEN TIETEELLINEN JA TEKNINEN TUKI YHTEISÖN POLITIIKALLE 
1.2 KILPAILUTETTU TOIMINTA 21 
1.3 YTK:N TIEDOTUSPÄIVÄT, JULKAISUT JA KONFERENSSIT 22 
1.4 INHIMILLISET VOIMAVARAT 24 
1.5 VARAINHOITO 27 
2. YTK:N TUTKIMUSLAITOSTEN TOIMINTA VUONNA 1997 28 
2.1 MITTAUSTEN JA VERTAILUMATERIAALIEN TUTKIMUSLAITOS 28 
2.2 TRANSURAANIN TUTKIMUSLAITOS 31 
2.3 KEHITTYNEIDEN MATERIAALIEN TUTKIMUSLAITOS 34 
2.4 TIETO- JA JÄRJESTELMÄTEKNIIKAN JA TURVALLISUUSTEKNOLOGIAN 
TUTKIMUSLAITOS 36 
2.5 YMPÄRISTÖNTUTKIMUSLAITOS 41 
2.6 AVARUUSTEKNISTEN SOVELLUSTEN TUTKIMUSLAITOS 44 
2.7 TEKNIIKAN TULEVAISUUDENTUTKIMUKSEN LAITOS 46 
JOHDANTO 
Vuonna 1997 yhteisen tutkimuskeskuksen institutionaalista toimintaa kehitettiin asiakaslähtöisemmäksi 
ja useilla tutkimusaloilla päästiin moniin tieteellisiin saavutuksiin. Näitä saavutuksia tuodaan esiin tässä 
kertomuksessa. Erityisesti voidaan mainita, että uudentyyppistä innovatiivista sädehoitoa kokeiltiin 
ensimmäistä kertaa hyvin nopeasti etenevästä aivosyövästä kärsiviin potilaisiin ja että alustavissa 
kliinisissä kokeissa saatiin hyviä tuloksia alfa-immunoterapian käytöstä leukemian hoidossa. 
Vuoden aikana YTK jatkoi menestyksekästä toimintaansa komissiota palvelevana puolueettomana 
organisaationa neuvoston YTK:n erityisohjelmia vuosina 1994-1998 koskevissa neuvoston päätöksissä 
asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Lisäksi YTK osallistui viidennen puiteohjelman valmisteluun 
laatimalla ehdotuksen tutkimuskeskuksessa tulevina vuosina tehtävästä tutkimustyöstä. Tässä 
yhteydessä tutkimuskeskus selvitti yleisesti sen asiakkaina olevien komission eri pääosastojen 
tieteellisen ja teknisen tuen tarvetta. Tämän analyysin tulosten perusteella painotetaan entistä 
voimakkaammin kuluttajansuojaa sivuavia biotieteiden kysymyksiä, petosten torjuntaa, tekniikan 
tulevaisuudentutkimusta ja kestävää kasvua ja ympäristöä, jotka ovat komissiolle tärkeitä. 
Tutkimuskeskuksessa tehtävää tutkimusta pyritään suuntaamaan vahvemmin sosiaalis-taloudellisiin 
kysymyksiin ja näin korostamaan yksilöä ja kansalaista palvelevaa tutkimusta Euroopan unionin 
tulevien ohjelmien painotusten mukaisesti. 
Erityisesti pyrittiin parantamaan YTK:n imagoa määrätietoisemmalla viestintäpolitiikalla. Euroopan 
parlamentin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan jäsenten 
syyskuussa tekemän vierailun yhteydessä esiteltiin tulevaa strategiaa ja hankkeita, ja samalla tuotiin 
esiin laitoksen tieteellisen työn merkitystä Euroopan kansalaisille. Tiedelehtien toimittajien tutustumista 
yhteiseen tutkimuskeskukseen pyrittiin myös helpottamaan YTK:n tunnettuuden lisäämiseksi suuren 
yleisön keskuudessa. 
Vuoden 1998 alussa komissio hyväksyi uuden teknologiansiirtoa koskevan aloitteen, joka poikkesi 
aiemmin suunnitellusta mallista, jonka mukaan olisi perustettu perinteinen teknologiakylä. Tätä mallia 
ei pidetty sopivana YTK:lle, vaan katsottiin tärkeäksi, että YTK säilyttää institutionaalisen luonteensa ja 
siihen liittyvän itsenäisyyden ja puolueettomuuden. Sen sijaan suunnitteilla on tutkimuslaitosten 
avaaminen joustavasti tekemällä käyttäjien kanssa tutkimusyhteistoimintasopimuksia suurten laitosten 
jakamisesta. Suunnitteilla on myös teknologiansiirtorahasto, virtuaalinen teknologiakylä sekä 
koulutusaloitteita. 
YTK on kehittänyt yhteistyötä muiden tutkimusorganisaatioiden kanssa niin jäsenvaltioissa kuin unionin 
ulkopuolellakin osallistumalla useisiin tutkimus- ja kehityshankkeita toteuttaviin verkostoihin. YTK sai 
toimeksi yhä enemmän kilpailutettuja toimia: se osallistui kustannustenjakoperiaatteella toteutettuun 
EY:n toimintaan ja sai toimeksiantoja ulkopuolisilta asiakkailta. Näyttääkin siltä, että nelivuotiskaudelle 
asetetut tavoitteet tältä osin saavutetaan ohjelman loppuun mennessä. 
Hyödyntämällä poikkitieteellisyyttään yhteinen tutkimuskeskus on säilyttänyt toimintansa 
korkeatasoisena samalla kun se kokonaisuudessaan pyrkii yhä parempiin tuloksiin. 
Tutkimuskeskuksen sisäistä joustavuutta on pyritty lisäämään, ja näitä pyrkimyksiä jatketaan vuonna 
1998. 
YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS 
Yhteinen tutkimuskeskus on Euroopan komission perustama Euroopan unionin tieteellinen ja tekninen 
tutkimuslaboratorio, jonka päämaja sijaitsee Brysselissä. Viidellä eri paikkakunnalla Belgiassa, 
Saksassa, Italiassa, Alankomaissa ja Espanjassa sijaitsee seitsemän tutkimuslaitosta, joista kukin on 
erikoistunut omaan tutkimusalaansa. 
Tutkimuslaitokset ovat seuraavat: 
IRRM Mittausten ja vertailumateriaalien tutkimuslaitos GEEL (B) 
ITU Transuraanin tutkimuslaitos KARLSRUHE (D) 
IAM Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos PETTEN (NL) ja ISPRA (I) 
ISIS Tieto- ja järjestelmätekniikan ja turvallisuus-teknologian ISPRA (I) 
tutkimuslaitos 
El Ympäristöntutkimuslaitos ISPRA (I) 
SAI Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos ISPRA (I) 
IPTS Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos SEVILLA (E) 
Kiinteänä osana yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen järjestelmää yhteinen 
tutkimuskeskus on vuosien mittaan kehittänyt erityistaitoja ja ainutlaatuisia työvälineitä puolueettoman 
ja Euroopan laajuisen asiantuntemuksen tarjoamiseksi. Näin voidaan parantaa tekniikan, talouden ja 
yhteiskunnan välistä ymmärrystä ja vuorovaikutusta. YTK:n tavoitteena on toteuttaa neuvoston 
valitsemia ja Euroopan unionin rahoittamia yhteisön erityisiä tutkimusohjelmia, tuottaa asiakaslähtöistä 
tutkimusta tieteellisenä ja teknisenä tukena yhteisön muulle politiikalle, kuten ympäristönsuojelulle, 
maanviljelylle tai ydinturvallisuudelle, sekä toimia yhä menestyksellisemmin kilpailuperiaatteella 
esimerkiksi osallistuen tasavertaisena osapuolena jäsenvaltioiden tai assosioitujen maiden 
teollisuuden, tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen kanssa yhteisön ohjelmiin, mm. puiteohjelmiin 
kuuluvaan kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaan toimintaan. YTK tarjoaa myös maksullisia 
palveluita yksityiselle ja julkiselle sektorille. 
Henkilöstösääntöjen perusteella palkatun henkilökunnan, toisin sanoen yhteisen tutkimuskeskuksen 
virkamiesten ja väliaikaisten ja ylimääräisten toimihenkilöiden määrä vuoden 1997 lopussa oli 2092. 
Lukuun on lisättävä 148 tutkimuskeskuksessa työskennellyttä tutkijaa, joiden palkkion YTK maksoi 
erilaisista vierailuohjelmista. 
YTK:n määrärahat vuonna 1997 olivat yhteensä noin 291,316 miljoonaa ecua. 
Tämän vuosikertomuksen tarkoituksena on antaa yleiskuva yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnasta 
vuonna 1997. 
Yhteisen tutkimuskeskuksen seitsemän yksittäistä tutkimuslaitosta julkaisevat omat 
vuosikertomuksensa, joista saa yksityiskohtaisempaa tietoa. YTK julkaisee myös runsaasti tieteellisiä 
kertomuksia, laatii kirjoituksia konferensseihin ja tieteellisiin julkaisuihin sekä järjestää seminaareja ja 
konferensseja levittääkseen tutkimustuloksiaan koskevaa tietoa. 
HALLINTONEUVOSTON HUOMAUTUKSIA YTK:N VUOSIKERTOMUKSEEN 1997 
Hallintoneuvosto panee tyytyväisenä merkille, että vuoden 1996 vuosikertomuksessa näkynyt edistys 
jatkui ja vahvistui vuonna 1997, etenkin edistys yhteisen tutkimuskeskuksen tavoitteiden 
toteutumisessa Euroopan unionin politiikkojen tukijana. Kertomuksessa tuodaan esille useita kuluneen 
vuoden merkittäviä saavutuksia. Yhteisen tutkimuskeskuksen työhön kuuluu nyt olennaisena osana 
myös kilpailutettu toiminta, ja YTK onkin menestyksellisesti voittanut sopimuksia varsinkin kansallisten 
yhteistyökumppaniensa kanssa ja osallistunut kustannustenjaolla toteutettaviin toimintaohjelmiin. 
Tiedon hyödyntäminen 
Hallintoneuvosto pitää myönteisenä sitä, että YTK on siirtymässä käyttämään ja kehittämään tietojaan 
ja asiantuntemustaan selkeämmin Euroopan unionin kansalaisten eduksi. Hallintoneuvosto odottaa, 
että YTK jatkaa tietovarantojensa mukauttamista merkittävän ja kaupallisen hyödyn lähteenä. 
Kuten kertomuksesta käy ilmi, YTK kehittää yhteistyössä innovatiivista sädehoitoa, josta tehdään 
parhaillaan kliinisiä kokeita ja joka voi antaa toivoa tuhansille aivokasvaimesta kärsiville. YTK on 
osallistunut myös alfasäteilyä emittoivan radio-isotoopin kehittämiseen. Sitä voidaan käyttää syövän 
uudenlaisessa immunoterapiassa, josta tehdään parhaillaan erilaisia kliinisiä kokeita New Yorkin 
Memorial Sloan-Kettering Cancer Centressä sekä eurooppalaisissa sairaaloissa. 
Teknologian siirto 
Yhteinen tutkimuskeskus kehittää yhtenäistä aloitesarjaa teknologian siirron, tutkimusyhteistoiminnan 
ja verkottamisen edistämiseksi Euroopassa. Parhaillaan tutkitaan yhtenäistä mekanismisarjaa, jonka 
odotetaan mahdollistavan joustavat työskentelymahdollisuudet YTK:n laitoksissa ja parantavan YTK:n 
tutkimustulosten, henkisen omaisuuden, asiantuntemuksen ja taitotiedon saatavuutta. Kohteena ovat 
kaikkialla Euroopassa sijaitsevat suur- ja pienyritykset, tutkimuskeskukset ja yksityishenkilöt. YTK 
pohtii myös, miten se voisi parhaiten hyödyntää sen eri tutkimuslaitoksissa olevia henkiseen 
omaisuuteen kuuluvia ideoita. 
Hallintoneuvoston näkemyksen mukaan tämä kaikki on osa jatkuvaa pyrkimystä luoda paremmat 
yhteydet yhteisen tutkimuskeskuksen ja sen jäsenvaltioissa sijaitsevan asiakaskunnan välille ja luoda 
ryhmien välille verkkoja ja synergiaa Euroopan teollisuuden ja kansalaisten hyödyksi. Hallintoneuvosto 
aikoo seurata tarkkaan tätä kehitystä. 
YTK:n aseman kehitys 
Komissio teki merkittävän teon vuonna 1996 päättäessään antaa YTK:lle itsenäisen pääosaston 
aseman, ja hallintoneuvosto arvosti päätöstä. 
Hallintoneuvosto on aina puoltanut käsitystä, että YTK:Ile on annettava tarvittava vapaus toimia 
itsenäisemmin ja toteuttaa kaikki mahdollisuutensa. Vuonna 1997 hallintoneuvosto antoi myönteisen 
lausunnon ehdotusluonnoksesta, jonka, mukaan YTK:lle annettaisiin oikeushenkilön asema. Jos näin 
tehdään asianmukaisella tavalla, YTK:n on helpompi reagoida kilpailulliseen ympäristöön, jossa sen 
yhä selvemmin odotetaan toimivan. 
Arvioinnit 
Hallintoneuvosto jatkoi vuonna 1997 niiden suositusten arviointia ja täytäntöönpanon valvontaa, jotka 
sisältyvät professori J.M. Rojon ja vierailevien ryhmien vuoden 1996 lopussa tekemiin yksityiskohtaisiin 
ja horisontaalisiin arviointeihin. Tutkimuslaitokset toteuttivat vuonna 1997 systemaattisesti 
yksityiskohtaisia suunnitelmia suositusten toteuttamiseksi. Suosituksiin kuului muun muassa toiminnan 
laajentaminen ja ehdotuksia voimavarojen kohdentamiseksi ja keskittämiseksi. Suunta on oikea. 
Viides puiteohjelma 
Hallintoneuvosto tutustui kiinnostuneena komission ehdotukseen viidenneksi puiteohjelmaksi. 
Hallintoneuvosto on seurannut ehdotuksen pohjalta käytyä keskustelua ja osallistunut siihen monella 
tasolla. Se on ollut yhteydessä Euroopan parlamentin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-
8 
asioita käsittelevään valiokuntaan CERTiin, valmistellut ehdotusta tieteellistekniselle 
tutkimuskomitealle CRESTille ja ollut yhteydessä sen jäseniin ja kehittänyt omia näkemyksiään muun 
muassa ohjelman ja tutkimuskeskuksen kapasiteetin yhteensopivuudesta. Se antoi lokakuussa 1997 
lausunnon, jossa se korosti YTK:n tehtävää ja sen puolueettomuutta, riippumattomuutta ja 
erityisosaamista, jotka ovat välttämättömiä Euroopan politiikan tukemiselle. Lausunnossa todettiin 
myös, että viidennen puiteohjelman säännöllistä tutkimustoimintaa koskevan budjetin on oltava 
reaalisesti samaa luokkaa kuin neljännen puiteohjelman, ja että kilpailutetun toiminnan tavoitteen olisi 
lisäksi oltava 15 % säännöllisen toiminnan budjetista. 
Hallintoneuvosto uskoo, että viimeisten viiden vuoden aikana tapahtuneen tutkimuslaitosten vahvan 
kehityksen ansiosta YTK:lla on nyt paljon vahvemmat lähtökohdat osallistua viidennen puiteohjelman 
tavoitteiden saavuttamiseen. 
Henkilöstö 
Pääjohtaja Jean-Pierre Contzenin päätös luopua tehtävistään heinäkuussa 1997 oli hallintoneuvostolle 
ikävä uutinen. Se haluaa tässä yhteydessä tuoda esille kiitollisuutensa hänen tekemästään 
arvokkaasta työstä YTK:n rakentamisessa ja sen luotsaamisessa uuteen kilpailulliseen asemaansa. 
Pääjohtajan tehtäviä hoiti vuoden 1997 loppupuolella apulaispääjohtaja Hugh Richardson. 
Tämän vuosikertomuksen käsittelemän kauden jälkeen tammikuussa 1998 komissio valitsi ja nimitti 
Herbert Allgeierin YTK:n pääjohtajaksi. Algeier tuntee hyvin YTK:n, koska hän on ennen toiminut sen 
Sevillassa sijaitsevan Tulevaisuudentutkimuslaitoksen ensimmäisenä osastopäällikkönä. 
Kiitokset 
Hallintoneuvostolla oli joulukuussa 1997 tilaisuus vaihtaa laajasti näkemyksiä komission jäsenen Edith 
Cressonin kanssa monista tärkeistä kysymyksistä, muun muassa YTK:n tulevasta suuntauksesta. 
Hallintoneuvosto toivoo, että rakentava keskustelu komission jäsenen kanssa jatkuu myös 
tulevaisuudessa. 
Hallintoneuvosto kiittää myös YTK:n koko henkilöstöä arvokkaasta työstä ja heidän tavastaan vastata 
YTK:lle suunniteltuihin uusiin suuntauksiin. 
VUODEN 1997 TÄRKEIMPIÄ SAAVUTUKSIA 
YTK:n tieteellinen ja tekninen työ on enimmäkseen poikkitieteellistä ja kattaa lukuisia hankkeita. 
Seuraavassa muutamia esimerkkejä, joista saa käsityksen YTK:n monipuolisesta toiminnasta ja 
erilaisista rahoitusjärjestelyistä vuonna 1997. 
BOORINEUTRONISIEPPAUSHOITO (BNCT): INNOVATIIVINEN MENETELMÄ 
PAHANLAATUISEN AIVOKASVAIMEN HOITOON 
Noin 15000 eurooppalaista sairastuu vuosittain glioblastoomaan, äärimmäisen pahanlaatuiseen 
aivosyöpään. Viimeisen 40 vuoden aikana alalla on tapahtunut vain vähän edistystä, sillä perinteisten 
hoitojen tehottomuuden takia potilaiden keskimääräinen elinaika ei ole merkittävästi pidentynyt. 
Yhteisen tutkimuskeskuksen (Petten, Alankomaat) suurvuoreaktorin avulla kokeillaan nyt ensimmäistä 
kertaa Euroopassa uraauurtavaa sädehoitoa. Lokakuussa 1987 alkaneilla kliinisillä kokeilla on jo 
hoidettu viittä potilasta. Tavanomaisen sädehoidon korvaavaa boorineutronisieppaushoitoa (boron 
neutron capture therapy, BNCT) annetaan pian potilaan omassa kotimaassa tehdyn leikkauksen 
jälkeen. Tämän uuden hoitomenetelmän periaatteena on tuhota ainoastaan syöpäsolut ja jättää terveet 
solut koskemattomiksi. 
On huomattava, että tämän hoidon kehittäminen on edennyt vasta kliinisiin kokeisiin. Näiden kokeiden 
perusteella pitäisi olla mahdollista määrittää aivojen kannalta optimaalinen altistus neutronisuihkulle 
vaihtelemalla niiden kestoa, säteilyannosta ja hoitokertojen lukumäärää. Kyseessä on ensimmäinen 
monikansallinen kliininen sovellus Euroopassa, sillä yhdestä Euroopan maasta kotoisin olevaa potilasta 
hoitavat toisessa maassa kolmannesta maasta kotoisin olevasta lääkärit. Tämä avaa mahdollisuuksia 
sellaisille hoitojärjestelyille, joissa hyödynnetään teknisesti sofistikoitunutta, ainutlaatuista laitteistoa 
tästä nopeasti etenevästä aivosyövästä kärsivien potilaiden hoitoon. 
HENKILÖMIINOJEN ETSINTÄJÄRJESTELMÄT JA -STRATEGIAT 
Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI) on tulossa tunnetuksi miinan paikantamisen ja 
tunnistamisen keskuksena. Se jatkaa työskentelyään yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kansallisten 
ryhmien, kansalaisjärjestöjen, miinanraivausryhmien ja sellaisten maiden edustajien kanssa, joissa on 
miinoitettuja alueita. 
SAI perusti ulkoilmassa sijaitsevan testausalueen sellaisten standardien laatimiseksi, joiden avulla 
voidaan validoida miinan paikannussensorien (esim. miinaharavien, maaperätutkien ja 
infrapunasensorien) toimintaa. Tämä "benchmarking"-toiminta käynnistyi lokakuussa 1997 järjestetyllä 
konferenssilla, johon osallistui edustajia YK:n rauhanturvaoperaatio-osastosta (UNDPKO), kansalais­
järjestöistä, miinanraivausjärjestöistä, miinaharavien valmistajilta (pk-yrityksiä), kansallisista 
tutkimusorganisaatioista, korkeakouluista sekä muista miinanraivaukseen liittyviä kysymyksiä 
käsittelevistä komission yksiköistä. Monet miinan paikannussensoreita valmistavat yritykset ovat 
käyttäneet testausaluetta. Sitä on käytetty myös henkilömiinojen paikantamiseen ja tunnistamiseen 
käytettävän monisensorijärjestelmän toteutettavuustutkimuksissa. Saatuja standardeja sovelletaan 
SAI:n tulevissa testeissä sekä Euroopan komission tukemissa miinanraivaushankkeissa maissa, joissa 
on miinoitettuja alueita. 
10 
YMPÄRISTÖNÄYTTEITÄ ANALYSOIVIEN LABORATORIOIDEN VERKOSTO 
Irakin salaisen ydinaseohjelman paljastuminen johti Wienissä Kansainvälisen atomienergiajärjestön 
(IAEA) ydinmateriaaliturvallisuusjärjestelmän merkittävään vahvistamiseen. On tarpeen varmistaa, ettei 
ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen allekirjoittaneissa valtioissa esiinny sellaisia 
ydinmateriaaleihin liittyviä toimia, joista ei ole ilmoitettu. 
Erittäin herkät ympäristönäytteiden analysointitekniikat ovat osa niitä uusia tärkeitä tekniikoita, joiden 
avulla luvattomat toimet havaitaan. 
Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja YTK:n välillä heinäkuussa 1997 allekirjoitetulla 
sopimuksella Transuraanin tutkimuslaitos (ITU) liittyi ympäristönäytteitä analysoivien laboratorioiden 
verkostoon. Näin tutkimuslaitos edistää Euroopan unionin politiikkaa, joka tukee Kansainvälisen 
atomienergiajärjestön toimintaa ydinmateriaalivalvonnan alalla. 
HPTA-analyysimenetelmien (high performance trace analysis) alalla tutkimuslaitos tekee läheistä 
yhteistyötä komission Euratomin turvavalvontalinjan (ESD) kanssa. ESD rahoittaa mittaustekniikan 
automaatioasteen nostamista. 
TEKNOLOGIAN SIIRTO, HENKINEN OMAISUUS JA VERKOSTOJEN 
RAKENTAMINEN YHTEISESSÄ TUTKIMUSKESKUKSESSA 
YTK:n institutionaalista toimintaa täydentämään on toivottavaa ja jopa välttämätöntä kehittää yhtenäisiä 
toimintamalleja Euroopan laajuiseen teknologian siirtoon, tutkimusyhteistoimintaan ja verkottumiseen. 
Toteutettavuustutkimuksen avulla pyrittiin määrittelemään, miten tätä potentiaalia voitaisiin parhaiten 
hyödyntää ottaen kuitenkin samalla huomioon tarve säilyttää YTK:n institutionaalinen luonne sekä 
siihen läheisesti liittyvät puolueettomuus- ja toissijaisuusnäkökohdat Analyysin tulosten perusteella 
tehtiin ehdotus järjestelyistä, joiden kautta suuret ja pienet yritykset, tutkimuskeskukset ja 
yksityishenkilöt kaikkialla Euroopassa pääsisivät joustavasti hyödyntämään YTK.n laitteistoja, tuloksia, 
henkistä omaisuutta, asiantuntemusta ja taitotietoa. Tavoitteena on päästä Euroopan laajuisiin tuloksiin 
ja tarjota sitä kautta joustavia vaihtoehtoja, kuten yhteistoimintasopimuksia ja innovaatioihin tähtääviä 
toimia. Pyrkimyksenä on kaikin tavoin helpottaa osallistumista YTK:n toimintaan osallistujan 
maantieteellisesti kaukaisesta sijainnista huolimatta ilman, että tarvittaisiin investointeja toimitiloihin 
YTK:n laitoksissa. Ehdotettu lähestymistapa poikkeaa siten jyrkästi perinteisistä "teknologiakylistä", 
joiden tarkoituksena on houkutella investointeja ja joissa kiinteistökehityksellä on merkittävä asema. 
Vuonna 1997 pyrittiin kiinnittämään YTK:n henkilöstön huomiota erityisesti henkistä omaisuutta 
koskeviin kysymyksiin. Koko henkilöstölle jaettiin esite, jossa selostettiin tarvetta ja menetelmiä suojata 
keksinnöt. Sanomaa vahvistettiin julisteella, jonka viesti oli "Patentoi ENSIN, julkaise sitten". 
Patenttikoordinaattoreille annettiin erityiskoulutusta ja pääsy erityisiin patenttitietokantoihin. 
11 
ALFA-IMMUNOTERAPIA 
Alfa-immunoterapia on syntynyt Transuraanin tutkimuslaitoksessa (ITU) tehdyn 
perusaktiniditutkimuksen sivutuotteena. Se on saanut osakseen kasvavaa kiinnostusta ja huomiota 
syövän hoitomuotona. 
Transuraanin tutkimuslaitos (ITU) on ainutlaatuisen ydinteknisen osaamisensa ansiosta onnistunut 
valmistamaan alfasäteilyä emittoivan radio-isotoopin Vismutti-213: n, joka soveltuu uudenlaiseen 
immunoterapiaan syövän hoidossa. Vismutti-213 on ydinjätteestä saatava ydinenergian sivutuote, jota 
on helpompi käsitellä kuin muita alfa-säteilijöitä ja joka menettää nopeasti radioaktiivisuutensa. 
Leukemiapotilaille tehdyt alkuvaiheen kliiniset kokeet Memorial Sloan-Kettering Cancer Center 
-sairaalassa New Yorkissa osoittivat ensimmäistä kertaa, että alfahiukkasterapia on mahdollista ja 
vaikuttaa turvalliselta. Kohdealueen eli luuytimen, maksan ja pernan ulkopuolella ei todettu merkittäviä 
isotooppi pitoisuuksia. 
Samankaltaisia tutkimuksia tehdään parhaillaan Euroopan komission tuella Ranskan Nantesissa ja 
Saksan Heidelbergissa. Ranskassa tehtävä tutkimus keskittyy selvittämään, miten ex vivo -tekniikka 
soveltuu luuydinsiirteen puhdistamiseen syöpäsoluista, kun taas Saksassa tutkitaan in vitro -testien 
avulla non-Hodgkin-lymfooman (NHL) hoitoa. Vismutti-213:n käyttöä leukemian ja imusolmukesyövän 
sekä mikrometastaattisten karsinoomien hoidossa tutkitaan. Alfahiukkasterapian käyttöä tutkitaan 
ensimmäistä kertaa in vitro -kokein myös eturauhassyövän hoidossa. ITU kehittää jo Vismutti-213:n 
lisätuotantoa yhdessä Karlsruhessa sijaitsevan Forschungszentrum fur Technik und Umwelt 
-tutkimuslaitoksen syklotroniosaston kanssa. 
MATERIAALITEKNISET STANDARDIT JA NORMIT 
Standardit ja normit ovat ensiarvoisen tärkeitä teollisuudelle varsinkin silloin, kun pelissä ovat 
luotettavuus ja laatu. Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitoksella (IAM) on monivuotinen 
kokemus normien kehittämisestä materiaaleille, ja erityistä huomiota kiinnitetään varsinaista normityötä 
edeltävään tutkimukseen eli toimiin, jotka edistävät normien ja standardien laatimista. IAM:ssä saadut 
tulokset ovat voimakkaasti edistäneet standarditestausmenetelmien kehittämistä mekaanisen 
suorituskyvyn arvioimiseksi, standarditestausmenetelmien kehittämistä uusille materiaaliluokille 
(tekniset keraamit, komposiittimateriaalit) ja uusille testausmenetelmille (termomekaaninen väsyminen, 
keraamikomposiittien vaurionsietokyky, jäännösjännitys) sekä nykyisten standardien parantamiseen. 
IAM tekee läheistä yhteistyötä CENin (Euroopan standardointikomitea), VAMAS.n (Versailles project on 
Advanced Materials and Standards) ja ESIS:n (European Structural Integrity Societyn) kanssa. 
TUTKIMUSYHTEISTOIMINTA TURVALLISUUDEN JA JÄTTEIDEN KÄSITTELYN 
PARANTAMISEKSI 
Energian turvallisen ja taloudellisen tuotannon tukemiseksi tehtiin laajoja tutkimuksia ja kokeita 
neutronien vuorovaikutuksesta aineen kanssa käyttämällä YTK.n IRMM:n ainutlaatuisia kiihdyttimiä. 
Yhteistyötä Atomienergian tutkimuslaitoksen CEA:n (Commissariat à lEnergie Atomique) kanssa 
jatkettiin analysoimalla Te:n mitattuja vaikutusaloja.23 Np:n mittaukset resonanssialueella on aloitettu. 
Osana samaan tarkoitukseen tähtäävää yhtenäistä toimintaa aloitettiin 208Pb:n sironnan epäelastisten 
vaikutusalojen mittaukset. Neutroniresonanssien Doppler-levenemiseen liittyvää (niin ikään CEA.n 
kanssa tehtävää) kansainvälistä yhteistyötä jatkettiin U03:n, Np02:n ja HG2CI2:n mittauksilla. 
Metallisten U:n ja U02:n mittaustietoja analysoitiin tuloksekkaasti yksinkertaisen kiinteän aineen mallin 
avulla; kyseiset mittaukset ovat tärkeitä laskettaessa reaktiivisuuden lämpötilakerrointa erityisesti 
korkeassa polttoaineen palamassa. 
12 
LIIKENNETURVALLISUUS 
Teollisuus teki läheistä yhteistyötä tieto- ja järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian 
tutkimuslaitoksen (ISIS) kanssa LDTF-menetelmää (Large Dynamic Test Facility) käyttäen. 
Tutkimuksilla pyritään lisäämään tietoa materiaalien käyttäytymisestä suuren jännityksen alaisina (jotta 
voidaan kalibroida törmäystilanteita simuloivia tietokonekoodeja) ja testaamaan uusien kevyiden 
materiaalien törmäyskestävyyttä. Tämä auttaa teollisuutta täyttämään eurooppalaiset 
törmäystestistandardit ajoneuvoilla, jotka painavat vähemmän ja kuluttavat vähemmän. Vuonna 1997 
saatiin merkittävää uutta tietoa yleisesti käytetyn autonrakennusteräksen käyttäytymisestä. LDTF-
menetelmää voidaan nyt myös käyttää junan ja helikopterin osien törmäysenergian 
absorptiotutkimuksiin. 
EUROOPAN YMPÄRISTÖN PILAANTUMISEN EHKÄISY- JA VALVONTA-
TOIMISTO (EIPPC) 
Euroopan ympäristön pilaantumisen ehkäisy- ja valvontatoimisto (European Integrated Pollution 
Prevention and Control Bureau, EIPPC) perustettiin ympäristöasiain neuvoston syyskuussa 1996 
antamalla direktiivillä. Direktiivillä pyritään ympäristönsuojelun yleisesti korkeaan tasoon ottamalla 
käyttöön parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan perustuvia laadukkaita toimintatapoja sekä 
vähentämään päästöjä ja niiden vaikutusta ympäristöön. 
ElPPC.n toimisto toimii Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitoksen (IPTS) alaisuudessa. Laitos 
vastaa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevien viiteasiakirjojen laatimisesta ja jakelusta, 
standardien saavuttamista koskevan tiedonvaihdon järjestämisestä sekä politiikan täytäntöönpanossa 
tapahtuneesta kehityksestä tai mahdollisista muutoksista tiedottamisesta jäsenvaltioille. Toimisto on 
myös perustamassa erityistä tiedonhallintajärjestelmää helpottamaan nopeaa tiedotusta. 
Vuonna 1997 ElPPC.n työ keskittyi seuraaville neljälle alalle: paperi ja sellu, sementti ja kalkki, rauta ja 
teräs, jäähdytys-ja tyhjiöjärjestelmät 
13 
1. YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS VUONNA 1997 
1.1 SÄÄNNÖLLINEN TOIMINTA 
1.1.1 SÄÄNNÖLLINEN tutkimustoiminta 
YTK:n tutkimustoiminta edistää tutkimusta useilla yhteisön puiteohjelmien aloilla vuosille 1995-1998 
laadittujen YTK:n erityisohjelmien kautta. 
D Teollisuusteknologian ja materiaaliteknologian ohjelmaa toteuttaa Kehittyneiden materiaalien 
tutkimuslaitos IAM. Siihen kuuluu kehittyneitä materiaaleja, pintatekniikkaa ja teollisuuden rakenne­
komponenttien tarkastukseen käytettäviä ainetta rikkomattomia arviointitekniikoita käsitteleviä 
tutkimushankkeita. 
D Mittaus- ja testausohjelmassa Mittausten ja vertailumateriaalien tutkimuslaitos (IRMM) toteutti 
vertailumittauksia ja vertailumateriaaleja koskevia tutkimushankkeita ja Tieto- ja 
järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitos (ISIS) arvioi rakennusten ja 
rakenteiden kestävyyttä. 
G Ympäristö- ja ilmasto-ohjelman hankkeisiin kuuluivat Ympäristöntutkimuslaitoksen (El) toteuttamat 
ilmakehää, maaperää, vesiä sekä jätteiden aiheuttamaa pilaantumista koskevat tutkimukset, Maan 
tarkkailukeskuksen (CEO) - hajautetun eurooppalaisen tiedonhallinta- ja tiedotusjärjestelmän -
perustaminen, Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitoksen (SAI) toteuttamat 
kaukohavainnointitekniikan sovellukset sekä Tieto- ja järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian 
tutkimuslaitoksen (ISIS) toteuttamat teollisuuden vaaroja koskevat hankkeet. 
[] Muun kuin ydinenergian alan ohjelmaan kuuluivat Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitoksen 
(IAM) toteuttamat puhtaan teknologian materiaaleihin ja fotoenergialaitteiden standardointiin liittyvät 
tutkimushankkeet. 
D Kohdistettuun sosiaalis-taloudelliseen tutkimusohjelmaan kuuluvat Tieteen ja teknologian 
seurantakeskuksen toiminta ja Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitoksen (IPTS) laatimat 
ennusteet. IPTS.n keskeinen tehtävä on kerätä aineistoa jäsenmaiden ja mahdollisuuksien mukaan 
myös unionin ulkopuolisten maiden asiantuntijoilta, konsulteilta, tutkimusorganisaatioilta ja -
laitoksilta sekä analysoida, muokata ja yhdistää kerättyä tietoa puolueettomasti ja syvällisesti. 
Tavoitteena on suodattaa aineistosta selviä suuntauksia ja toimintatarpeita koskevaa tietoa 
päätöksentekijöille käyttökelpoiseen muotoon. 
• Ydinfission turvallisuusohjelman lukuisiin tutkimustoimiin kuului muun muassa Tieto- ja järjestelmä­
tekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitoksen (ISIS) ja Kehittyneiden materiaalien 
tutkimuslaitoksen IAM:n tekemiä reaktorien turvallisuutta koskevia tutkimuksia sekä ISIS:n ja 
Transuraanin tutkimuslaitoksen (ITU) toteuttamia ydinmateriaaliturvallisuuteen ja 
halkeamiskelpoisten materiaalien hallintaan liittyviä tutkimuksia. ITU:ssa tutkittiin ydinpolttoaineiden 
ja aktinidien turvallisuutta. 
D Hallitun lämpöydinfuusion ohjelmaa (teknologia ja turvallisuus) toteuttavat Tieto- ja 
järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitos (ISIS) ja Kehittyneiden materiaalien 
tutkimuslaitos (IAM). 
Tätä tutkimustyötä suoritetaan YTK:n seitsemässä tutkimuslaitoksessa taulukossa 1 osoitetulla tavalla, 
ja sen osuus YTK:n ohjelmatoiminnasta vuonna 1997 oli 65 prosenttia. 
14 
Taulukko 1 - YTK:n tutkimustoiminta 
PUITEOHJELMIEN LINJAT 
Valmistus- ja materiaalitekniikka 
Kehittyneet materiaalit ja teollisia innovaatioita koskevat 
standardit 
Pintatekniikkaa parannettuihin ominaisuuksiin ja uusiin teollisiin 
sovelluksiin 
Teollisuuden komponenttien ainetta rikkomaton arviointi-, 
testaus- ja tarkastustekniikka 
Mittaus ja testaus 
RakennusmaarayksiS ja standardeja tukeva esinormatiivinen 
tutkimus, sis. seismiset suunnitteluohjeet (Eurocodes) 
Autojen turvallisuuden mittaus ja testaus 
Vertailumateriaalit 
Vertailumittaukset 
Ympanstd ja ilmasto 
LI Ilmastonmuutos 
Maan tarkkailukeskus (CEO) 
llmakehan prosessit Euroopan alueella 
Maan biosfaarin kaukohavainnointi (maaperan laadun 
huononeminen Valimeren alueella, metsien tilan seuranta) 
Meren biosfaarin kaukohavainnointi (Pohjois-Atlantti, Valimeri) 
Kehittyneet maan havainnointitekniikat (ymparist&n ja teiden 
kunnon seuranta ja maamiinojen paikantaminen) 
Q YmpMristOn laatu 
Ympariston laadun seurantatekniikat ja -laitteet 
D Innovatiivinen ymparistdtekniikka 
YmpSristSn suojeluun kSytettSva suurtehoinen tietotekniikka 
Luonnonmullistukset / Seisminen tutkimus 
Integroitu ymparistdarviointi 
Luonnonmullistukset / Tulvat, kuivuus 
Muu kuin ydinenergia 
Aurinkoenergia ja sahkon varastointi 
Puhtaan polttoteknologian materiaalit 
Kohdistettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 
Teknologian seuranta / teknologia, tyollisyys, kilpailukyky 
Ydinturvallisuus ja turvavalvonta 
n Reaktorien turvallisuus 
Osien vanhenemiseen, tarkastustekniikkaan ja rakenteiden 
eheyteen perehtynyt eurooppalainen verkosto 
Vakavat onnettomuudet, sis. todennakoisyyslaskelmat 
f ] Polttoainekierron turvallisuus 
Perusaktiniditutkim us 
Ydinpolttoaineiden turvallisuus 
Pitkaikaisten aktinidten ja fissiotuotteiden vaikutusten lievennys 
KSytetyn polttoaineen luokittelu pitkaaikaista varastointia varten 
D Turvavalvonta ja halkeamiskelpoisten aineiden hallinta 
Turvavalvontaa koskeva t&k 
Hallittu lamp6fuusio 
Polttonesteiden erottelu ja rakenneanalyysi 
Fuusiomateriaalit 
Kaukokasittely 
Vedyn ja materiaalien valinen vuorovaikutus IRMM 
X 
X ITU 
X 
X 
X 
X 
X IAM 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X ISIS 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X El 
X 
X SAI 
X 
X 
X 
X 
X IPTS 
X 
Kertomuksen toisesta osasta löytyy yksityiskohtaisempia kuvauksia jokaisen tutkimuslaitoksen 
säännöllisestä (institutionaalisesta) tutkimustoiminnasta vuonna 1997. Kuitenkin myös tässä 
ensimmäisessä osassa otetaan esiin eräitä merkittäviä tuloksia, jotka kuvaavat, kuinka YTK:n 
15 
tutkimustoiminta on vaikuttanut tieteen ja teknologian kehitykseen edistäen siten Euroopan teollisuuden 
ja väestön hyvinvointia. 
Mittausten ja vertailumateriaalien tutkimuslaitoksen (IRRM) ja Kliinisen kemian kansainvälisen 
yhdistyksen (IFCC) vuonna 1996 tekemä yhteistyösopimus sertifioitujen vertailumateriaalien (CRM) 
kehittämisestä on johtanut hankkeisiin biolääketieteen, ympäristön ja kansanterveyden suojelun 
vertailumateriaalien kehittämiseksi. Tällaiset sertifioidut vertailumateriaalit ovat tarpeen, jotta ihmisten 
sairauksien kliiniset diagnoosit olisivat tarkkoja ja maailmanlaajuisesti vertailtavissa. Toiminnalla näin 
ollen tuetaan terveysstandardien parantamista. 
Laaduntarkkailua varten tarvittavia elintarvikkeiden sertifioituja vertailumateriaaleja valmistettiin 
helpottamaan alan eurooppalaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa. Kosmetiikkatuotteiden analyysia ja 
tuoteturvallisuusasioiden tietopankkia kehitettiin edelleen. Erityinen kiinnostuksen aihe oli sertifioitujen 
vertailumateriaalien valmistus geneettisesti muunneltuja organismeja varten. Tätä koskevat neuvottelut 
teollisuuden kanssa on saatu päätökseen ja itse työ on päässyt alkamaan. Näillä sertifioiduilla 
vertailumateriaaleilla mahdollistetaan niiden analyyttisten menetelmien validointi, joita sovelletaan 
uuselintarvikkeista annetun asetuksen (EY 258/97) täytäntöönpanossa. 
IRMM työskenteli myös terveydenhoidon laadun parantamiseksi keskittymällä uudessa hankkeessa 
mahatautien diagnostisointiin käytettävän non-invasiivisen ja kustannuksiltaan edullisen 13C-
isotooppisen mittausmenetelmän validointiin. Tämä tekniikka mahdollistaa sisätautien huomattavasti 
kustannustehokkaamman ja vähemmin toimenpitein toteutettavan diagnoosin, ja samalla vältetään 
Helicobacter Pylori -tulehduksen vaara. Kyseinen bakteeri on merkittävä mahahaavan ja -syövän 
aiheuttaja. 
Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja Transuraanin tutkimuslaitoksen (ITU) välillä 
heinäkuussa 1997 allekirjoitetulla sopimuksella laitos liittyi ympäristönäytteitä analysoivien 
laboratorioiden verkostoon. Tätä kautta tutkimuslaitos antaa aktiivisen panoksen Euroopan unionin 
politiikkaan, jolla pyritään tukemaan ja vahvistamaan Kansainvälisen atomienergiajärjestön toimintaa 
ydinmateriaaliturvallisuuden alalla. Lisäksi tutkimuslaitos tekee HPTA-analyysimenetelmiä (high 
performance trace analysis) koskevaa läheistä yhteistyötä komission Euratomin turvavalvontalinjan 
(ESD) kanssa ja antaa sille samanlaista tukea. Erittäin herkät ympäristönäytteiden analysointitekniikat 
ovat osa niitä uusia tärkeitä tekniikoita, joiden avulla luvattomat toimet havaitaan. 
Aktinidien perustutkimuksen alalla työ keskittyi erityisesti sellaisten aktinidien ja aktinidiyhdisteiden 
elektronirakenteen selvittämiseen, jotka ovat kasvavan kiinnostuksen kohteena erikoislaatuisten 
kemiallisten ja kiinteän olotilan ominaisuuksiensa takia. Aktiniditutkimus kokonaisuudessaan on 
tärkeää polttoainekierron, jätteenkäsittelyn ja isotooppitutkimusten sovellusten puitteissa. 
Tutkimuslaitoksessa työskennellään myös erittäin aktiivisen jätteen säteilymyrkyllisyyden 
vähentämiseksi entisestään. Ensimmäistä kertaa voitiin kokeellisesti esittää suljettu jakautumis- ja 
transmutaatiosykli, ja koe osoittaa, että on teknisesti mahdollista vähentää kevyempien aktinidien 
säteilymyrkyllisyyttä tekijällä 100. 
Tutkimuslaitos osallistui myös alfanuklidi Bi-213:n kehittämiseen. Alfanuklidi Bi-213:sta on saatu 
lupaavia kokemuksia syövän hoidossa alfa-immunoterapialla. 
Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos (IAM) pyrki kehittämään innovatiivisia kehittyneiden 
materiaalien prosessointi- ja testausmenetelmiä. Erityistä huomiota kiinnitettiin 
kustannustehokkuuteen, toimintakyvyn kohottamiseen ja standardointipotentiaaliin, jotta teollisuuden 
kilpailukykyä parannettaisiin. 
Euroopan yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi IAM kehitti myös teollisuudelle tärkeitä normeja ja 
standardeja läheisessä yhteistyössä tästä vastaavien kansainvälisten järjestöjen, kuten CEN:n, 
VAMAS:n ja ESIS:n, kanssa. Mekaanisten ominaisuuksien arviointiin kehitettiin 
standarditestausmenetelmiä uusille materiaaliluokille (tekniset keraamit, komposiitit), uusille 
testausmenetelmille (termomekaaninen väsyminen, keraamikomposiittien vaurionsietokyky, sisäiset 
jännitykset) tai nykyisten standardien parantamiseksi. Tämä työ auttaa kehittämään eurooppalaisten 
standardien järjestelmää. 
16 
1AM jatkoi leikkuutyökalujen monifaasisen Ti-B-MoS2-päällysteen kehittämistä ympäristön ja terveyden 
eduksi. Tämän pysyvän päällysteen ansiosta saattaa useimmissa koneellisissa prosesseissa olla 
mahdollista luopua synteettisistä voiteluaineista, jotka eivät ole biologisesti hajoavia ja voivat aiheuttaa 
allergioita. 
Tutkimuslaitoksen alaisuudessa toimivat ENIQ- (European Network for Inspection Qualification, 
tarkastusten pätevöinti), NESC- (Network for Evaluation of Steel Components, teräskomponenttien 
arviointi) ja AMES- (Network on Ageing Materials Evaluation and Studies, vanhenevien materiaalien 
arviointi ja tutkimus) verkostot, joihin kuuluu teollisuuden, palvelualan, lisensiointiviranomaisten ja 
tutkimuslaitosten edustajia. Näiden verkostojen tarkoituksena on, taata ydinfissioreaktoreiden 
turvallisuus ja koskemattomuus kansalaisten ja ympäristön parhaaksi. 
Tieto- ja järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitos (ISIS) pyrkii parantamaan 
turvallisuutta teollisuudessa ja lisäämään Euroopan väestön hyvinvointia. Tutkimuslaitos kehittää ja 
soveltaa asiantuntemustaan monella alalla, kuten ydinturvallisuudessa ja ydinmateriaalien 
turvavalvonnassa, teollisuuden ja kuljetusten turvallisuudessa, rakennusten sekä maa- ja 
vesirakennelmien seismisessä suojelussa, luonnonvarojen ja ympäristön hoidossa, petostenvastaisten 
toimien tukemisessa, kuluttajansuojassa ja kulttuuriperinnön säilyttämisessä. Vuonna 1997 tutkimus­
laitos alkoi työskennellä yhä enemmän teollisuuden bioteknologian sääntelyn ja geenisiirron 
potentiaalisten riskien arvioinnin alalla. 
Osana Maan tarkkailukeskus -hanketta (Centre for Earth Observation, CEO) ja samalla täydentäen 
Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitoksen (SAI) toimintaa ISIS hallinnoi ja päivitti tietojärjestelmiä 
satelliittien avulla saatujen maapalloa koskevien tietojen käytön edistämiseksi. Tähän työhön kuuluivat 
nykyään parhaana Maan havainnointitietojen lähteenä Euroopassa pidettävän EWSE-palvelimen 
(European Wide Service Exchange, Euroopan laajuinen palvelujen vaihto) päivitys, G7-ENRM-
palvelimen (Environmental and Natural Resources Monitoring, G7-maiden ympäristön ja 
luonnonvarojen seuranta) vahvistaminen integroimalla se 20:een eri puolilla maailmaa sijaitsevaan 
ympäristönsuojelun tietokantaan, CILS-järjestelmän kehittäminen kehitysmaiden puolesta (CEOS 
Information Locator System, CEOS:n tiedonhakujärjestelmä) sekä uuden Intemet-yhteyskäytännön 
kehittäminen kaukohakuun avaruusgeologisissa tietokannoissa. 
Ympäristöntutkimuslaitoksen (El) toiminnasta valtaosa on Euroopan unionin politiikan muotoilussa ja 
täytäntöönpanossa tarpeellisen tieteellisen ja teknisen tuen tarjoamista muille komission yksiköille 
ympäristönsuojelun sekä elintarvikkeiden ja lääkkeiden kuluttajansuojan alalla. 
Tutkimuslaitos harjoitti myös vesi- ja maaperäkysymyksiin liittyvää tutkimustoimintaa, johon kuului mm. 
teollisuuskiinteistöjen ja kaatopaikkojen maaperän saastumisen arviointi AMAL-laitteistolla (Advanced 
Mobile Laboratory, kehittynyt siirrettävä analyyttinen laboratorio). Subalpiinisella ekoalueella toteutettiin 
itse paikalla neljä kampanjaa järviveden laatua kuvaavien algoritmien kehittämiseksi ja 
kasviplanktonpigmenttien määrittämisessä käytettävien eri menetelmien vertailemiseksi. 
Tutkimustyö jatkui tavoitteenaan kustannustehokkaiden työkalujen kehittäminen Euroopan järvien tilan 
seuraamista sekä vesivaroja koskevan suunnittelun ja hallinnon optimointia varten. Analyyttisten 
menetelmien yhtenäistäminen ja kehittäminen, mikä on veden laatua koskevien EY:n direktiivien 
täytäntöönpanon perusedellytys, jatkui AQUACON-hankkeessa (Analytical Quality Control, analyyttinen 
laadunvalvonta). 
Ilmakehän prosessien alalla tutkimustyö keskittyi lähinnä troposfäärin otsoniin, jolla on vaikutuksia 
ihmisten terveyteen, viljaan ja kasvillisuuteen, sekä ilmakehän aerosoleihin, jotka ovat keskeisessä 
asemassa ilmastoon liittyvien suuntausten arvioinnissa ja ennustamisessa. Tämän ymmärtäminen on 
yksi tärkeimpiä tekijöitä EU:n ympäristöpolitiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. 
Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI) keskittyi Maan kaukohavainnointi- ja 
kartoitussovelluksiin. SAI:n tehtävänä on avaruudessa sijaitsevien järjestelmien käyttö niin, että niistä 
saadaan suurin mahdollinen hyöty Euroopan poliittisille päättäjille, teollisuudelle, tieteenharjoittajille ja 
kansalaisille. SAI:n säännölliseen ympäristöä ja ilmastoa tutkivaan toimintaan kuuluivat sekä maa- että 
merialueiden biosfäärien tutkiminen, litosfääri ja ilmakehä, jotka yhdistämällä päädyttiin 
kokonaisvaltaiseen Maan havainnointitapaan. 
Standardien laatimisessa miinaharavien toimintaa ja sensorien validointia varten edistyttiin 
huomattavasti. Näitä standardeja tullaan soveltamaan Euroopan komission tukemissa 
17 
miinanraivaushankkeissa maissa, joissa on miinoitettuja alueita. Myös monisensorijärjestelmien 
toteutettavuutta henkilömiinojen paikantamisessa ja tunnistamisessa tutkittiin. 
Luonnonmullistusten hallinnan parantamista koskevassa SAl:n tutkimustyössä keskityttiin yhdessä 
ESA:n ja Euroopan neuvoston kanssa toteutettavaan STRIM-hankkeeseen (Space Techniques for 
Risk Management, avaruustekniikan käyttö riskinhallintaan) sekä yhteistyöhön pääosasto Xll:n 
luonnonmullistusten erityisryhmän kanssa. Metsäpaloja koskeva tutkimus oli merkityksellisä Euroopan 
yhteisön humanitaarisen toimiston ECHO:n ja pääosasto Vl:n (metsäpaloja käsittelevä pysyvä komitea) 
työlle. Tulvavaaran ja tulvien aiheuttamien tuhojen arvioimiseen käytettävissä olevien tekniikoiden ja 
mallien kartoitus saatiin päätökseen ja kuivuusindikaattoreita koskevaa tutkimusta kehitettiin 
yhteistyössä Mediterranean Observatory -tutkimuslaitoksen kanssa. 
Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos (IPTS) käsitteli useiden tekniikan alojen keskeisiä 
kysymyksiä ja varmisti näin, että tieteen ja tekniikan muutoksia arvioidaan puolueettomasti ja Euroopan 
laajuisesti. Sen pyrkimyksenä on lisätä tietoa tekniikan vaikutuksista sosiaalis-taloudelliseen 
ympäristöön, etenkin työllisyyteen ja kilpailukykyyn. Tutkimuslaitoksen työskentely jakaantui seuraaviin 
kokonaisuuksiin: liikkuvuus- ja liikennetutkimus, ympäristö ja energia. 
Euroopan tieteen ja teknologian seurantakeskuksen (ESTO) verkostoon kuuluu 14 kansallista tieteen 
ja tekniikan alan organisaatiota, joiden yhteisellä vastuulla on antaa käyttöön ajankohtaista tietoa 
sosiaalis-taloudellisesti merkittävästä tieteen ja tekniikan kehityksestä. Tämän verkoston kautta 
Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitoksella on suora yhteys lukuisiin asiantuntijoihin. 
Seurantakeskuksen avulla saatuja tietoja hyödynnettiin tutkimushankkeissa ja IPTS Report -julkaisun 
laatimisessa. Kyseinen eurooppalaisille päättäjille suunnattu julkaisu on IPTS:n pääasiallinen 
tiedotuskanava. 
Euroopan ympäristön pilaantumisen ehkäisy- ja valvontatoimisto EIPPC perustettiin tukemaan 
Euroopan unionin yleisesti korkeaan ympäristönsuojelun tasoon tähtäävää politiikkaa. EIPPC pyrkii 
edistämään laadukkaita toimintatapoja sekä vähentämään päästöjä ja niiden vaikutusta ympäristöön. 
Sen vastuulla on myös parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevien viiteasiakirjojen laatiminen ja 
jakelu. 
1.1.2 SÄÄNNÖLLINEN tieteellinen ja tekninen tuki yhteisön politiikalle 
Komission eri pääosastot voivat tukeutua suoraan YTK:n tieteelliseen ja tekniseen asiantuntemukseen 
yhteisön politiikan muotoilussa ja täytäntöönpanossa. Tämä säännöllinen tukitoiminta kuuluu yhteisön 
puiteohjelmiin ja muodosti noin 35 prosenttia YTK:n ohjelmatoiminnasta vuonna 1997. Se liittyi 
seuraaviin puiteohjelmien aloihin: tietotekniikka, ympäristöjä ilmasto, maatalous ja kalastus, kohdistettu 
sosiaalis-taloudellinen tutkimus sekä ydinturvallisuus ja turvavalvonta YTK:n vuosien 1995-1998 
eritysohjelmissa. 
Tukitoimet ovat asiakaslähtöisiä ja vastaavat puolueettomiin, EY:n direktiivien ja komission tai 
neuvoston päätösten tieteellisiin ja teknisiin vaatimuksiin tai Euratomin perustamissopimuksesta 
aiheutuviin velvollisuuksiin. YTK:n tutkimuslaitoksissa tehtävää työtä kuvaillaan taulukossa 2. 
Vuonna 1997 kolme tärkeintä YTK:n tukitoimea olivat seuraavat: 
1. YTK:n tuki ympäristöpolitiikalle muodosti 43 prosenttia tieteellisen ja teknisen tuen budjetista. 
Pääosasto Xl:lle (ympäristö, ydinturvallisuus ja väestönsuojelu) annettiin tieteellistä ja teknistä 
apua seuraavien alojen lainsäädännön täytäntöönpanossa: ympäristöä pilaavat kemikaalit, 
ilmansaasteet, veden laatu, kemialliset jätteet, teollisuuden aiheuttamat vaarat ja ydinturvallisuus. 
Työ on osa EY:n viidettä ympäristötoimintaohjelmaa, ja siihen sisältyy: 
D Euroopan kemikaalivirasto (ECB), joka vastaa nykyisin kaikista vaarallisten aineiden luokitukseen 
ja merkintöihin liittyvistä teknisistä ja tieteellisistä tehtävistä. Sen tehtäviin kuuluu myös uusien 
aineiden ilmoitusmenettelyn toimeenpano, kemikaalien testausmenetelmät, vaarallisten aineiden 
viennin ja tuonnin valvonta sekä biosidituotteita koskevan direktiivin valmistelu. 
18 
Taulukko 2 - YTK:n tukitoiminta 
Puiteohjelmien linjat 
Tietotekniikka 
Jarjestelmien turvallisuus ja luotettavuus 
Maantieteellisettietojarjestelmat 
Suurteholaskenta ja -verkot 
Ymparistd ja ilmasto 
• Ymparistdn laatu 
Euroopan ilmansaastetutkimuksen 
keskuslaboratorio (ERLAP) 
Euroopan kemikaalivirasto (ECB) 
Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien 
keskus (ECVAM) 
Tuki Euroopan ymparistokeskukselle (EEA) 
Teollisuuspolitiikkaa tukeva elintarvikkeiden ja 
kemikaalien analysointi 
Euroopan laaketuotteiden tekninen virasto 
(ETOMEP) 
Kulutustavaroiden laadunvalvonta 
(kuluttajansuoja) 
Tieteellinen ja tekninen tuki komission 
petostentorj untayks i kolle 
Alppien alueen tarkkailukeskuksen 
koordinaatioyksikko 
• Innovatiiviset ymparistdnsuojelutekniikat 
Teollisuuden luotettavuus - Biotekniikka ja 
ymparisto 
Suuronnettomuuksien riskeja tutkiva toimisto 
Maatalous ja kalastus 
Maatalouden kaukokarkoitus 
Elainten tunnistaminen elektronisesti ja 
volyymimittaukset 
Euroopan viinin, alkoholin ja vakijuomien toimisto 
(BEVABS) 
Vertailumittaukset ja vertailumateriaalit 
elintarvikkeiden laadunvalvontaan ja 
elintarvikkeiden mikrobiologia 
Kohdistettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 
Tulevaisuudentutkimus tekniikan alalia 
Ydinfission turvallisuus 
• Reaktoriturvallisuus 
Osien vanhenemiseen, tarkastustekniikkaan ja 
rakenteiden eheyteen perehtyneet eurooppalaiset 
verkostot 
Turvallisuuskriteerienyhdenmukaistaminen 
• Ydinmateriaalivalvonta ja 
fissiomateriaalien hallinta 
Euratomin turvavalvonnan tuki yleisesti 
Euratomin turvavalvonnan tuki: kenttalaboratoriot 
ja ECSAM 
IAEA:n ydinmateriaalivalvonnan tuki IRMM 
X 
X 
X 
X 
X ITU 
X 
X 
X 1AM ISIS 
X X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X El 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
x 1 SAI 
X 
X IPTS 
X 
19 
LI Euroopan lääketuotteiden tekninen virasto (ETOMEP), joka on osa erästä ISIS:n yksikköä. Sillä on 
toimipiste sekä Lontoossa Euroopan lääkearviointiviraston yhteydessä että Isprassa, Tieto- ja 
järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitoksen suojissa. ETOMEP kehittää 
teknisiä järjestelmiä, joita tarvitaan Euroopan unionin lääketeollisuustuotteita koskevan 
lainsäädännön täytäntöönpanossa. Se osallistuu Euroopan unionin farmasian alan sääntelyn 
vaatimien telemaattisten sovellusten tutkimukseen, suunnitteluun ja toteutukseen. Sen työstä on 
suoraa ja välitöntä hyötyä Euroopan lääkearviointivirastolle ja jäsenvaltioille. 
D Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio (ERLAP), joka oli erityisen aktiivinen 
ilmanlaatua koskevan EY:n direktiivien valmistelussa ja täytäntöönpanossa. Niissä painotetaan 
kaupunkiympäristöä, teollisuuden päästöjä ja mittausten yhteensovittamista EU:n ilmanlaadun 
seurantaverkostoissa. Laboratorio osallistui myös ympäristön radioaktiivisuutta koskevien EY:n 
direktiivien täytäntöönpanoon etenkin niiden direktiivien osalta, jotka liittyivät tavanomaiseen ja 
onnettomuuden seurauksena tapahtuvaan tiedonvaihtoon jäsenvaltioiden kanssa. 
n Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus (ECVAM), joka koordinoi edelleen työtä 
sellaisten vaihtoehtoisten menetelmien järjestelmällisen tieteellisen ja lainsäädännöllisen 
hyväksynnän edistämiseksi, jotka ovat biotieiteiden kannalta merkittäviä ja joiden avulla voitaisiin 
vähentää eläinten käyttöä laboratoriokokeissa, parantaa niiden olosuhteita tai korvata eläinkokeet 
kokonaan. ECVAM teki myös valoärtyvyyttä, ihon syöpymistä, sikiötoksisuutta, toksisuutta 
vertamuodostavalle kudokselle, munuaistoksisuutta ja epiteelikudosbarrieeria koskevaa 
esivalidointia. Vuoden aikana käynnistettiin useita kansainvälisiä tutkimuksia rokotusten tehon ja 
turvallisuuden testaamiseksi in w'fro-menetelmien avulla. 
! l Suuronnettomuuksien vaaroja tutkiva toimisto huolehtii suuronnettomuuksien 
raportointijärjestelmästä (Major Accidents Reporting System, MARS) ja tukee siten 
suuronnettomuuksia koskevaa ns. Seveso-direktiiviä, sekä yhteisön alueen teollisuuden vaarojen 
dokumentaatiokeskuksesta. Loppukäyttäjiä ovat kaikki tuotantolaitosten turvallisuuteen liittyvään 
lainsäädäntö- ja sääntelyprosessiin osallistuvat, kuten kansalliset ja paikalliset viranomaiset, 
teollisuus ja turva-alalla työskentelevät henkilöt. 
D Alppien alueen seurantakeskukseen liittyvät tukipalvelut (Alppeja koskeva yleissopimus), joiden 
tarkoituksena on tuottaa ja/tai kerätä tietoa, tunnuslukuja ja informaatiota, jolla voidaan luonnehtia 
Alppien alueen ympäristöä ja sosioekonomista tilaa. Näitä tietoja hyödyntävät kansalliset 
tiedotuskeskukset, jotka levittävät tietoa kansallisella tasolla. 
• YTK antaa myös tukea Euroopan ympäristökeskukselle (neuvoston asetus 1210/90), joka yhdessä 
jäsenvaltioiden kanssa rakentaa ja koordinoi Euroopan ympäristötiedon ja -havaintojen verkostoa. 
YTK osallistui pääasiassa ympäristön mittausmenetelmien yhdenmukaistamiseen, instrumenttien 
väliseen kalibrointiin ja uusien mittausmenetelmien ja -välineiden kehittämiseen. 
D Tuki EU:n petostentorjuntayksikön (UCLAF) menetelmien kehittämiselle. Tukea annetaan 
kehittämällä, ottamalla käyttöön ja käyttämällä uutta tietotekniikkaa ja tieto- ja 
riskianalyysimenetelmiä. 
2. YTK:n tuki yhteiselle maatalouspolitiikalle (pääosasto VI) vastasi 17 prosenttia tieteellisen ja 
teknisen tuen budjetista. Työ keskittyy lähinnä seuraaville tutkimusaloille: 
D Kaukokartoituksen soveltaminen maatalouden tilastoihin tarkoituksena kehittää ja esitellä 
menetelmiä, joiden avulla kaukokartoitusta voidaan käyttää tilastotietojen keräämiseen viljelypinta-
alan ja maataloustuotannon valvomista varten EU:ssa. Keskeinen pyrkimys on parantaa 
tärkeimpien Euroopan unionissa tuotettavien viljalajien tilastojen ja ennusteiden tarkkuutta, 
tasapuolisuutta, yhdenmukaisuutta ja nopeuttaa niiden valmistumista. 
• Yhteisen maatalouspolitiikan seuranta ja valvonta: uusien kaukokartoitustekniikoiden tutkiminen ja 
kehittäminen. Pinta-alojen tarkka mittaaminen ja maankäytön tarkastaminen sekä tulosten 
vertaileminen jäsenvaltioiden ilmoitusten kanssa mahdollistaisi yhteisen maatalouspolitiikan 
paremman seurannan ja valvonnan. 
LI Yhteisön viinialan lainsäädännön toimeenpaneminen Euroopan viinin, alkoholin ja väkijuomien 
toimiston (BEVABS) kautta. Työ keskittyy väärennösten paljastamiseen ja viinin alkuperän 
valvontaan ydinmagneettisen resonanssin (NMR) ja massaspektrometrian (MS) avulla. Tavoitteena 
20 
on Euroopan unionin viinitietopankin kehittäminen. Vuosittain tutkitaan noin 1400 viiniä, ja 
tietopankkia päivitetään näitä viinejä koskevilla tiedoilla. 
[ l Uusien varmistusmenetelmien ja -välineiden tutkimus ja kehittäminen eläinten elektronista 
tunnistamista varten. Tarkoituksena on mahdollistaa tarpeen vaatiessa terveydellisiin toimenpiteisiin 
ryhtyminen sekä markkinoiden valvonta ja petosten estäminen unionin alueella. Valmisteilla oli 
tunnistusjärjestelmä, johon kuuluvat elektroniset tunnistimet, lukulaitteet, tiedonhakujärjestelmä, 
valvontastrategia ja tietokanta sekä tiedonsiirtotekniikoita, joiden avulla tiedot voidaan siirtää YTK:n 
toimipaikkaan arviointia varten. 
Eläinten elektronista merkitsemistä passiivisilla transpondereilla käsittelevän laajan esittely­
hankkeen IDEAn tekniset eritelmät laadittiin. Suunnitteilla on miljoonan eläimen merkitseminen 
useissa EU:n maissa. IDEA-hankkeen päätyttyä tapahtuvaa seurantaa varten tarvittavan 
tietokannan yleisrakenne päätettiin. Myöskin eläinten tunnistusvälineiden testaus 
standarditestausmenetelmien kehittämiseksi IDEAn ja ICAR:n (International committee for animal 
registration) käyttöön on käynnistynyt. 
• Elintarvikkeiden laadunvalvonta; tuottamalla sertifioitua vertailuaineistoa ja sopivia 
analyysimenetelmiä sekä toteuttamalla ja/tai koordinoimalla vertailuja eri laboratorioissa pyritään 
arvioimaan ja parantamaan nykyisiä menetelmiä ja kehittämään uusia analyysimenetelmiä. 
3. YTK:n tuki ydinturvallisuudelle (Euratomin turvavalvonta pääosasto XVII:ssä, Kansainvälisen 
atomienergiajärjestön IAEA:n ydinmateriaalivalvonnan tukiohjelma pääosasto l:ssä) muodosti 28 
prosenttia tieteellisen ja teknisen tuen budjetista. 
Suurin osa työstä käsitteli seuraavia asioita: 
fj La Haguen jälleenkäsittelylaitoksella ydinmateriaaliturvallisuuden analysointiin käytettävän 
kenttälaboratorion suunnittelun loppuunsaattaminen; ydinmateriaalinäytteiden rutiinianalyysit; 
hankintojen tarkistaminen ja suurempien laitteiden testaus, mukaan lukien analyysitekniikoiden 
kehittäminen ja niiden käyttö näissä kenttälaboratorioissa sekä tarkastajien koulutus 
ydinmateriaalivalvontatekniikan alalla. 
n Tarkastajien koulutus, käytössä olevien ydinmateriaalivalvontaa koskevien tarkastuskäytäntöjen 
yhdenmukaistaminen, ajanmukaisten laitteiden tarjoaminen käyttöön ja ydinmateriaalinäytteiden 
vertailuanalyysien tekeminen. 
C Ainetta rikkomattomat kokeet, sinetöinti- ja tunnistustekniikka, valvontatekniikka, 
ydinmateriaalivalvontaan käytettävän välineistön testaaminen, tiedonhallinta, säteilysuojelu ja 
koulutus. 
Muu säännöllinen tieteellinen ja tekninen tuki: 
Yllä esitettyjen kolmen pääasiallisen alan lisäksi YTK on hyödyntänyt osaamistaan ja sen 
tutkimuslaitoksissa työskenteleviä työryhmiä ja välineitä tarjoamalla EU:lle tukitoimia muissa 
tieteellisissä ja teknisissä kysymyksissä. 
YTK on esimerkiksi auttanut pääosasto lll:a (teollisuus) parantamalla muuhun toimintaan tarvittavien 
tietojenkäsittelyjärjestelmien turvallisuutta ja luotettavuutta. Pääosasto lll:a on tuettu myös 
elintarvikeanalyysin alalla, erityisesti ruoka-aineiden kanssa kosketuksissa olevien myrkyllisten 
aineiden, säteilyä saaneiden ruoka-aineiden ja lannoitteisiin liittyvien analyysimenetelmien 
kehittämisessä. Tämä työ tukee teollisuuspolitiikkaa. 
Pääosasto XXIV:n (kuluttajapolitiikka) toimeksiannosta tutkittiin kulutushyödykkeiden laadunvalvontaa. 
Erityistä huomiota kiinnitettiin epäpuhtauksien jäljittämiseen teollisissa tuotteissa, esimerkiksi 
kosmetiikassa. 
Pääosasto Xl:n (ympäristö, ydinturvallisuus ja väestönsuojelu) ja pääosasto XVII:n (energia) työtä 
tuettiin kehittämällä vanhenevien ydinkomponenttien tarkastustekniikkaa ympäristöä uhkaavien 
vaarojen ehkäisemiseksi. 
21 
1.2 KILPAILUTETTU TOIMINTA 
Kilpailutetusta toiminnasta on tulossa YTK:n yrityskulttuurin olennainen osa. Kehitys tapahtuu vauhdilla, 
joka sopii yhteen YTK:n tavoitteiden yleisen kehityksen kanssa. 
Työtä alettiin tehdä myös ulkopuolisille 1980-luvun lopussa, ja tämä oli ensimmäinen askel, jonka YTK 
astui kohti avautumista kilpailulle. Uusi vaihe kehityksessä oli neljäs puiteohjelma (1994-1998), jossa 
pyritään ottamaan käyttöön markkinalähtöinen asiakas-suorittaja-suhde suurimmassa osassa YTK:n 
toimintaa. Tarkasteltava vuosi (kolmas vuosi siitä, kun kilpailukäytännöstä määrättiin) on ollut YTK:lle 
vielä kilpailuhaasteeseen sopeutumisen aikaa, mutta se on myös tarjonnut tilaisuuden vahvistaa 
kahden ensimmäisen vuoden saavutuksia. 
Markkinoiden, joilla YTK on toiminut 1.1.1995 lähtien, voidaan sanoa jakautuvan kahteen pääluokkaan: 
perinteisiin ulkoisiin markkinoihin, joilla YTK harjoittaa tutkimusta ja tarjoaa palveluja ulkopuolisten 
kanssa tehtyjen sopimusten nojalla, ja laajentuneisiin kilpailullisiin markkinoihin, joilla YTK: 
- kilpailee neljänteen puiteohjelmaan kuuluvista kustannustenjakoperiaatteella toteutettavista toimista 
ja osallistuu niihin yhdessä jäsenvaltioista olevien kumppanien kanssa, 
- kilpailee tieteellisen ja teknisen tuen antamisesta muille komission yksiköille tarjouspyyntöjen 
perusteella (neljäs puiteohjelma), 
- osallistuu kilpailullisesti monenlaiseen muuhun kilpailutettavaan yhteisön toimintaan. 
YTK:lla oli joulukuun lopussa 1997 voimassa kaikkiaan 95 kustannustenjakoperiaatteella toteutettavia 
toimia koskevaa sopimusta, joiden arvo vuonna 1997 oli yhteensä 15,5 miljoonaa ecua. Nämä tulokset 
osoittavat, että YTK:lla on todella tarjottavaa tutkimusyhteenliittymille, sillä se tekee korkealaatuista 
tutkimusta ja tarjoaa asiantuntemusta ja laitteistoja, jotka vastaavat hyvin tarkkaan sitä, mitä monet 
erityisohjelmissa mukana olevat yritykset ja tutkimuslaitokset tarvitsevat. 
Komissiota tukeva kilpailutettu tieteellinen ja teknologinen toiminta jatkui vuonna 1997 tasaiseen tahtiin. 
Uusia sopimuksia saatiin runsaat 55, ja niiden yhteenlaskettu sopimusarvo on 18,5 miljoonaa ecua. 
Esimerkkejä tieteellisistä ja teknologisista tukitoimista, joissa YTK voitti komission yksiköiden 
tarjouskilpailut, on seuraavissa hankkeissa: 
- ympäristöpolitiikan tukena: trooppisten metsien ekosysteemien seuranta 
kaukohavainnointisovelluksin, 
- kehittyneet vertailevat elintarvikeanalyysit teollisuuspolitiikkaa ja kuluttajansuojapolitiikkaa varten, 
- yhteisön hallussa olevien valittujen teknologioiden siirtämistavat kohteena oleville 
teollisuusyrityksille; tutkimus ja toteutus. 
YTK sai vuonna 1997 kilpailujen perusteella puiteohjelmien ulkopuolisia sopimuksia, joiden 
yhteenlaskettu arvo on 6,1 miljoonaa ecua. Uusiin toimiin kuuluvat muun muassa päätöksenteon 
tukijärjestelmän määrittämiseen tähtäävät tutkimukset rannikkoalueiden hallintaa varten. 
Näiden toimien lisäksi YTK teki ja otti tehdäkseen sopimuksiin perustuvaa työtä ulkopuolisilta. Vuonna 
1997 saatujen uusien sopimusten arvo oli 11,1 miljoonaa ecua (sopimusten toteutunut kumulatiivinen 
arvo 3 vuoden aikana on ollut 43,2 miljoonaa ecua). Tärkeimpiä toteutusvaiheessa olevia uusia 
sopimuksia ovat muun muassa seuraavat; 
- verkkopalveluja erään jäsenvaltion suurelle osuuspankkiryhmälle tarjoavan integroidun 
tietojärjestelmän suunnittelu, toimitus ja käyttö, 
- erään suuren eurooppalaisen alueen vesivarojen suunnittelua, huoltoa ja suojelua varten tarvittavien 
optimointiprosessien tutkimus. 
22 
Taulukko 3 - Kilpailutettu toiminta (milj. ecua) 
Tyo ulkopuolisille 
Kustannustenjakoon 
perustuvat toimet 
Kilpailutettu tukitoiminta 
Puiteohjelmien 
ulkopuolinen kilpailutettu 
toiminta 
YHTEENSA Kirjattu vuoden 
1995 
kirjanpitoon 
18,5 
3,9* 
4,8 
1,3 
28,5 Kirjattu vuoden 
1996 
kirjanpitoon 
13,6 
9,8* 
10,6 
4,2 
38,2 Kirjattu vuoden 
1997 
kirjanpitoon 
11,1** 
15,5* 
18,5 
6,1 
51,2 YHTEENSA 
43,2 
29,2* 
33,9 
11,6 
117,9 
* Ei sisällä vastarahoitusta (YTK:n osallistumista varten epäsuoran toiminnan erityisohjelmiin). 
** Näihin lukuihin eivät sisälly ulkopuolisten sopimusten perusteella toteutettu toiminta, joka liittyvy 
Pettenissä (Hollannissa) sijaitsevaan HRF-reaktoriin ja jotka toteuttaa Kehittyneiden materiaalien 
tutkimuslaitos. Tällaisen toiminnan yhteissumma on noin 5,5 miljoonaa ecua vuonna 1997. 
HFR-lisäohjelma 
Komissio käyttää Pettenissä Alankomaissa sijaitsevaa suurvuoreaktoria (HFR) 25. heinäkuuta 1961 
tehdyn Euratomin ja Alankomaiden välisen sopimuksen nojalla. Neuvosto hyväksyi 27. kesäkuuta 1996 
nelivuotisen lisätutkimusohjelman (1996-1999), jonka yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan 
atomienergiayhteisölle ja joka koskee Pettenin suurvuoreaktorin käyttöä. Aikaisemmissa lisäohjelmissa 
HFR-toiminta muodostui lähinnä Saksan ja Alankomaiden välisestä yhteistyöstä. Uuteen lisäohjelmaan 
sisältyy kaksi merkittävää muutosta. Yksi niistä on, että yhteistyötä laajennettiin koskemaan Ranskaa, 
joka päätti tukea HFR:ää. Toinen muutos oli, että suurvuoreaktorin toimintaa päätettiin laajentaa 
perinteisen ydinalan t&k:n ja teollisuuden hyväksi tehtävästi työstä myös lääketieteellisiin sovelluksiin, 
joihin reaktoria nyt suurelta osin käytetään. Sopimussuhteiden ansiosta reaktori on nyt merkittävä 
radioisotooppien tuottaja lääkinnällisiä tuotteita valmistavalle teollisuudelle Euroopassa. HFR tarjoaa 
ainutlaatuiset mahdollisuudet hoitaa glioomaa, hyvin pahalaatuista aivokasvainta, joten boorineutroni-
sieppaushoidon (BNCT) kliinistä kokeilua jatkettiin pääosasto Xll:n rahoittamassa esittelyhankkeessa. 
Työ on kestänyt nyt 10 vuotta, ja siihen on osallistunut YTK:n mukana useita kumppaneita. Nyt ollaan 
ratkaisevassa vaiheessa, jossa voidaan siirtyä tarjoamaan tätä uutta lupaavaa hoitomuotoa ihmisten 
hoitamiseen. 
Suurvuoreaktoriin tehtiin vuonna 1997 reaktoriastian käytön aikana tapahtuva tarkastus, joka on 
tehtävä kolmen vuoden välein, ja se läpäisi tarkastuksen. Reaktori oli toiminnassa 280 päivää eli 
hieman enemmän kuin suunnitellut 273 päivää, ja sen käyttöaste kokeissa oli keskimäärin noin 80 
prosenttia. 
Merkittävä saavutus oli myös yhden suihkuputken modernisointi. Suihkuputkea käytetään materiaalien 
jäännösjännityksen mittaamiseen neutronidiffraktiolla. Tätä tekniikkaa voidaan käyttää monissa 
erilaisissa teollisuuslaitosten sekä ilmailu- ja autoteollisuuden komponenteissa. 
1.3 YTK:N TIEDOTUSPÄIVÄT, JULKAISUT JA KONFERENSSIT 
YTK:n hallituksen jäsenet ovat viime vuosina pyrkineet järjestämään YTK:n tiedotuspäiviä 
jäsenvaltioissa keinona lisätä YTK:n näkyvyyttä ja edistää yhteistyötä teollisuuden sekä kansallisten 
tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa. Viime vuonna pidettiin onnistuneet tilaisuudet Suomessa ja 
Irlannissa, minkä jälkeen hallintoneuvoston ruotsalaisjäsen professori Janne Carlsson, Tukholman 
Kungliga Tekniska Högskolanin rehtori, teki aloitteen samankaltaisen tilaisuuden järjestämisestä 25.-
26.9.1997. 
23 
Tapahtuman järjestivät ruotsalainen EU/FoU-rädet ja yhteinen tutkimuskeskus, ja siihen osallistui, noin 
140 henkeä, jotka edustivat teollisuutta - etenkin pk-yrityksiä - tutkimuslaitoksia ja korkeakouluja. 
Tukholmassa järjestetyn tilaisuuden ensimmäisenä päivänä YTK:n valtuuskunta, johon kuuluivat vt. 
pääjohtaja H. Richardson ja kaikkien YTK:n tutkimuslaitosten johtajat ja edustajat, esitteli YTK:ta. 
Tämän jälkeen käytiin keskusteluja yksittäisistä tutkimuslaitoksista ja niiden hankkeista, jotka 
kiinnostivat ruotsalaisia osallistujia. Toisena päivänä YTK:n osallistujat vierailivat ruotsalaisissa 
teollisuusyrityksissä, tutkimuslaitoksissa ja kävivät keskusteluja Tukholman ja Göteborgin alueiden 
viranomaisten kanssa. YTK:n tiedotus- ja julkaisuyksikkö huolehti tiedotusmateriaalin jakamisesta 
osallistujille, jotka seurasivat YTK:n esittelyjä myös Internetin välityksellä. 
Ruotsin tiedotuspäivät johtivat ruotsalaisosapuolten yhteistyön lisääntymiseen YTK:n toiminnassa. 
Suhteiden vahvistamiseksi ruotsalainen valtuuskunta vieraili hiljattain YTK:n Ispran toimipaikassa. 
YTK:n yhteistyötä Ruotsin kanssa pyritään edelleen laajentamaan muun muassa monenvälisissä 
verkoissa, jollaisten kautta YTK tekee suuren osan työstään. 
YTK:lla on paljon erilaisia julkaisuja tieteellisistä kysymyksistä. Niihin kuuluu tiedelehdissä julkaistuja 
kirjoituksia ja artikkeleita, konferenssiesitelmiä, EUR-kertomuksia ja katsauksia sekä tietoa YTK:sta 
Internetissä. 
Vuonna 1997 YTK julkaisi 1 333 asiakirjaa, joiden tutkimuslaitoskohtainen jako ilmenee taulukosta 4. 
Luettelo YTK:n julkaisuista ilmestyy vuosittain julkaisuluettelossa. Viimeisin numero (17) ilmestyi 
maaliskuussa 1997, ja siinä luetellaan kaikki vuonna 1996 ilmestyneet julkaisut. 
Taulukko 4 - YTK:n julkaisut vuonna 1997 
Tutkimuslaitos 
Keskushallinto 
Mittausten ja 
vertailumateriaalien 
tutkimuslaitos 
Transuraanin tutkimuslaitos 
Kehittyneiden materiaalien 
tutkimuslaitos 
Tieto- ja jarjestelmatekniikan 
ja turvallisuusteknologian 
tutkimuslaitos 
Ymparistontutkimuslaitos 
Avaruusteknisten sovellusten 
tutkimuslaitos 
Tekniikan 
tulevaisuudentutkimuksen 
laitos 
YHTEENSA ARTIKKELIT 
LEHDISSA 
1 
30 
46 
42 
49 
63 
30 
2 
263 ARTIKKELIT 
AIKAKAUS-
KIRJOISSA 
3 
57 
20 
106 
150 
67 
78 
15 
496 KONFERENS-
SIESITELMAT 
-
49 
48 
56 
35 
87 
42 
12 
329 EUR-
KERTO-
MUKSET 
3 
4 
2 
15 
26 
34 
21 
28 
133 ERITYIS-
JULKAISUT 
9 
1 
. 
13 
21 
10 
45 
13 
112 YH­
TEENSA 
16 
141 
116 
232 
281 
261 
216 
70 
1333 
Suurin osa näistä julkaisuista on pyynnöstä saatavissa viestintäosastolta Isprasta. 
Julkaisujen lisäksi edellä mainitussa julkaisuluettelossa mainitaan kaikki YTK:n saamat patentit. 
Vuonna 1997 sille myönnettiin 23 patenttia, mikä on huomattavasti enemmän kuin edellisinä vuosina. 
24 
YTK järjestää vuosittain useita konferensseja ja seminaareja viidessä toimipaikassaan Euroopassa. 
Niihin osallistujien määrä osoittaa, että tiedeyhteisö on jatkuvasti kiinnostunut YTK:n tutkimus- ja 
kehityspanoksesta. 
1.4 INHIMILLISET VOIMAVARAT 
Henkilöstösääntöjen perusteella palkattuun YTK:n henkilöstöön kuuluu virkamiehiä ja väliaikaisia 
toimihenkilöitä, joihin kuuluu sekä tieteellisteknistä että hallinnollista henkilöstöä. Huolimatta nykyisten 
rekrytointimahdollisuuksien asettamista rajoituksista YTK on alkanut noudattaa uutta 
tutkimushenkilöstöpolitiikkaa, jossa asetetut tavoitteet (40 % pysyvää henkilöstöä, 35 % väliaikaisia 
toimihenkilöitä viiden vuoden työsopimuksilla ja 25 % väliaikaisia toimihenkilöitä kolmen vuoden 
työsopimuksilla) on tarkoitus saavuttaa viiden vuoden kuluessa. 
Joulukuun 1997 lopussa henkilöstösääntöjen perusteella palkatun henkilöstön lukumäärä oli 1 871 ja 
ylimääräisten toimihenkilöiden määrä 221, kun joulukuun 1996 lopussa vastaavat luvut olivat 1 746 ja 
190. Taulukosta 5 käy ilmi henkilöstösääntöjen perusteella palkatun henkilöstön jakauma vuonna 1997. 
Tavanomaisen liikkuvuuden lisäksi jonkin verran henkilökuntaa jäi eläkkeelle vuonna 1997 
saavutettuaan eläkeiän. Rekrytointi heidän korvaamisekseen oli käynnissä vuoden loppupuolella. 
Taulukko 5 - henkilöstösääntöjen perusteella palkatun henkilöstön jakauma 
(sisältää ylimääräiset toimihenkilöt) 
Tutkimuslaitos 
Keskushallinto 
Ohjelmaosasto 
Voimavarojen koordinointi - tieteellinen ja tekninen tuki, Ispra 
Mittausten ja vertailumateriaalien tutkimuslaitos 
Transuraanin tutkimuslaitos 
Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos 
Tieto- ja jarjestelmatekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitos 
Ymparistontutkimuslaitos 
Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos 
Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos 
Kansallisissa laitoksissa tyoskentelevat YTK:n toimihenkilot 
Ylimaaraiset toimihenkilot 
YHTEENSA 1995 
25 
13 
347 
169 
194 
250 
433* 
219 
101 
26 
9 
143 
1929 1996 
34 
8 
428 
181 
186 
267 
276 
222 
100 
35 
9 
190 
1936 1997 
41 
10 
426 
186 
190 
291 
287 
240 
147 
43 
10 
221 
2092 
* Järjestelmä- ja tietotekniikan tutkimuslaitoksen sekä turvallisuusteknologian tutkimuslaitoksen 
henkilökunta yhteensä 
25 
HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN PERUSTEELLA PALKATUN HENKILÖSTÖN 
JAKAUMA 1997 
q/irkamiehet 
oimihenkilö 
limääräise 
toimihenkilö 
Henkilöstösääntöjen perusteella palkatun henkilöstön lisäksi YTK:ssa työskenteli 148 tutkijaa erilaisten 
vierailuohjelmien kautta: 
• vanhempia tutkijoita vierailevina tutkijoina, 
• jäsenvaltioiden YTK:hon lähettämiä kansallisia asiantuntijoita, jotka osallistuivat valikoituun 
tieteelliseen työhön, 
• tohtorintutkinnon suorittaneita tutkijoita ja jatko-opiskelijoita, jotka opiskelivat apurahaohjelman 
turvin. 
Taulukossa 6 osoitetaan YTK:ssa joulukuun 1997 lopussa työskennelleiden vierailevien tutkijoiden 
jakauma tutkimuslaitoksittain. 
Lisäksi vuosittain noin kymmenen tutkijaa EU:n ulkopuolisista maista työskentelee YTK:ssa jonkin 
apurahajärjestelmän turvin, josta komissio on tehnyt sopimuksen tutkijoiden kotimaan kanssa tai 
Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n kanssa. 
Edellä mainittujen tutkijoiden lisäksi useita vanhempia tutkijoita ja noin 142 harjoittelijaa työskentelee 
YTK:n tutkimuslaitoksissa ilman EU:n talousarviolle aiheutuvia kustannuksia, yleensä lyhyitä jaksoja. 
26 
Taulukko 6 - Vierailevat tutkijat, jäsenvaltioiden lähettämät asiantuntijat, 
stipendiaatit (joulukuussa 1997) 
Tutkimuslaitos 
Voimavarojen koordinointi 
Mittausten ja 
vertailumateriaalien 
tutkimuslaitos 
Transuraanin tutkimuslaitos 
Kehittyneiden materiaalien 
tutkimuslaitos 
Tieto- ja 
jarjestelmatekniikan ja 
turvallisuusteknologian 
tutkimuslaitos 
Ymparistontutkimuslaitos 
Avaruusteknisten 
sovellusten tutkimuslaitos 
Tekniikan 
tulevaisuudentutkimuksen 
laitos 
YHTEENSA Vieraile-vat 
tutkijat 
_ 
2 
_ 
1 
7 
2 
9 
4 
25 Jasen­
valtioiden 
lahettamat 
asian-tuntijat 
_ 
-
. 
-
1 
3 
3 
3 
10 Tohtorin-
tutkinnon 
suoritta-neet 
tutkijat 
_ 
8 
7 
3 
9 
4 
4 
2 
37 Jatko-
opiske-
lijat 
1 
13 
10 
11 
12 
14 
9 
6 
76 YHTEENSA 
1 
23 
17 
15 
29 
23 
25 
15 
148 
27 
1.5 Varainhoito 
Taulukosta 7 käy ilmi YTK:n vuonna 1997 toteutunut talousarvio (maksusitoumusmäärärahat). 
Taulukko 7 - Talousarvion toteutuminen 1997, milj. ecua 
(maksusitoumusmäärärahat) 
Saannollinen toiminta 1996 1997 
Tieto- ja viestintateknologia 2,946 3,516 
Teollisuusteknologia ja materiaaliteknologia 21,534 21,190 
Mittaus ja testaus 26,722 28,312 
Ymparisto ja ilmasto 74,451 80,800 
Maatalous ja kalastus 10,849 13,548 
Muu kuin ydinenergia 3,838 4,691 
Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 7,728 9,406 
EY:n erityisohjelmat yhteensa 148,068 161,463 
Ydinturvallisuus ja turvavalvonta 63,229 64,365 
Hallittu lampovdinfuusio 10,310 12,483 
Euratomin erityisohjelmat yhteensa' 73,539 76,848 
Kustannustenjaolla toteutetut EY:n ohjelmat 3,013 6,029 
Kustannustenjaolla toteutetut Euratomin ohjelmat 0,411 2,012 
Kustannustenjako-ohjelmat yhteensa 3,424 8,041 
Erityisohjelmat yhteensa 225,031 246,352 
Kilpailutettu toiminta 
Osallistuminen kustannustenjaolla toteutettuun toimintaan 4,011 5,074 
Kilpailutetut tieteelliset ja tekniset tukitoimet 10,191 8,908 
Osallistuminen yhteison toimintaan puiteohjelman ulkopuolella 1,879 2,754 
Tvo ulkopuolisille 16,561 20,051 
Yhteensa' 32,642 36,787° 
• ——— i ——— i . i i -n t —t— f _ 
HFR-reaktori 8,088 8,110 
Aikaisempien HFR-ohjelmien saattaminen paatokseen 6,262 67 
Yhteensa' | 14,350 | 8,177~ 
YHTEENSA || 272,023 I 291,316 
YTK:n sitomat määrärahat olivat yhteensä 291,316 miljoonaa ecua: 
• YTK:n erityisohjelmien toteuttamista varten (tutkimustoiminta ja komission yksiköiden säännöllinen 
tukitoiminta), 
• YTK:n kilpailutetun toiminnan toteuttamiseksi EU:n talousarvion turvin (osallistuminen 
kustannustenjaolla toteutettavaan toimintaan, kilpailutetut tukitoimet komission yksiköille, YTK:n 
osallistuminen muuhun yhteisön toimintaan, Alankomaiden, Saksan ja Ranskan valtion 
maksuosuudet suurvuoreaktorin käyttöön ja YTK:n asiakkaiden maksut niiden pyynnöstä tehdystä 
työstä). 
Erityisohjelmat rahoitettiin Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion 1997 YTK:n osuudesta sekä ETA-
maiden (Euroopan talousalueen) osuudesta: Islanti, Liechtenstein ja Norja osallistuivat EY:n ohjelmiin. 
Lisäksi Israel on osallistunut EY:n ohjelmien rahoitukseen vuodesta 1996 alkaen. 
28 
2. YTK:N TUTKIMUSLAITOSTEN TOIMINTA VUONNA 1997 
2.1 MITTAUSTEN JA VERTAILUMATERIAALIEN TUTKIMUSLAITOS (IRMM) 
IRMM edistää ja yhdenmukaistaa eurooppalaisten standardien, vertailumateriaalien ja metodologioiden 
käyttöä Euroopan laajuisesti. Vuonna 1997 tutkimuslaitos jatkoi erityisohjelmaansa Mittaus ja testaus ja 
antoi panoksensa puiteohjelman linjaan Teollisuusteknologia ja materiaaliteknologia. IRMM vahvisti 
asemaansa yhteisön vertailumittaustoimiston BCR:n (Bureau Communautaire de Référence) 
vertailumateriaalien hallinnoijana. 
IRMM myös harjoitti toimintaa tukeakseen yhteisön politiikkaa ympäristö- ja ydinmateriaalivalvonnan, 
kulutustavaroiden tuoteturvan ja laadunvalvonnan sekä elintarvikkeiden laadunvalvonnassa 
käytettävien vertailumittausten ja -materiaalien aloilla. IRMM tarjoaa palveluita ja vertailumateriaaleja 
eri asiakkaille Euroopan unionin jäsenvaltioissa ja kautta maailman. 
A. SÄÄNNÖLLINEN TOIMINTA 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Tutkimuslaitoksen mittausalan asiantuntemuksen ja pitkälle kehitettyjen analyyttisten tekniikoiden 
ansiosta on saatu aikaan Euroopan laajuisesti koordinoitu analyyttinen mittausjärjestelmä 
korkealaatuisten vertailumateriaalien karakterisointia ja sertifiointia varten. Järjestelmää voidaan 
soveltaa sekä ydinalalla että muilla aloilla. IRMM on järjestelmän puitteissa edelleen lisännyt 
vastuutaan BCR:n sertifioimien vertailumateriaalien varastoinnista, stabiliteettivalvonnasta, jakelusta, 
myynnin hallinnoinnista ja uudelleensertifionnista. 
SERTIFIOIDUT ERITYISVERTAILUMATERAALIT 
Kliinisen kemian kansainvälisen yhdistyksen IFCC.n (International Federation of Clinical Chemistry) 
kanssa allekirjoitettiin vuonna 1996 sopimus, jonka johdosta IRMM ryhtyi valmistamaan 
biolääketieteessä sekä ympäristön ja kansanterveyden suojelussa tarvittavia materiaaleja. Virtsassa 
esiintyviä proteiineja koskeva hanke on jo käynnistynyt. Muita hankkeita suunnitellaan, ja ne liittyvät 
glykoituun hemoglobiiniin (veren sokerin seuraamiseksi diabetespotilaissa), useiden entsyymien 
kalibrointireagensseihin ja ihmisen istukkagonadotropiinihormonin määrittämiseen seerumissa 
raskauden varhaisvaiheen, tiettyjen syöpätyyppien ja alkiohäiriöiden havaitsemiseksi. Lisäksi 
keskustellaan alustavasti osteoporoosiin jà sydänlihasvaurioiden merkkiaineisiin liittyvistä hankkeista. 
Ruotsin ja Sveitsin kansallisten mittauslaitosten kanssa on tehty myös sopimus, jonka tavoitteena on 
arvioida hivenaineiden määrittäminen seerumissa. Teollisuuden kanssa on saatettu päätökseen 
neuvottelut geneettisesti muunnettujen organismien sertifioitujen vertailumateriaalien tuottamisesta. On 
myös allekirjoitettu sopimus mittauslaitteiden validoimisesta isotooppimerkkiaineiden lukemiseksi 
hengityskaasuista. Laitteita käytetään mahahaavan ja -syövän havaitsemiseen varhaisessa vaiheessa. 
Jotta löydettäisiin luotettava perusta sen määrittelemiseksi, ovatko aiemmin ydinmateriaalien kanssa 
tekemisissä olleet kuolleet henkilöt mahdollisesti saaneet radioaktiivisen tartunnan, Yhdysvaltain 
kansallinen teknologian laitos (National Institute of Technology) valmistelee viitemateriaalia, jota varten 
IRMM:ä on pyydetty toimittamaan erityisiä sertifiointitietoja. 
Tahallisia ja tahattomia radionuklidien päästöjä on tehty lähes 40 vuoden ajan. Luotettavat, tarkat ja 
nopeat analyyttiset menetelmät ovat tarpeen sekä valvontatarkoituksiin että onnettomuustapauksien 
varalta, jotta pystyttäisiin oikein arvioimaan päästöistä Euroopan väestölle mahdollisesti aiheutuvat 
terveysriskit. Tämän vaatimuksen seurauksena Euroopan kansalaisten annostaakan kannalta 
merkittävien eri matriisien alhaisen radioaktiivisuustason määrittäminen kehittyy jatkuvasti. Vettä ja 
sedimenttiä koskevien menettelyjen kehittäminen saatiin päätökseen vuonna 1997, jolloin aloitettiin 
myös äyriäisnäytteitä koskevan menettelyn kehittäminen. Kaikissa menettelyissä käytetään hyvin 
selektiivisiä kromatografisia tekniikoita yhdessä äärimmäisen herkän spektrometrisen havainnoinnin 
kanssa. Uusien menetelmien etuja ovat tarkkuus, nopeus ja vaarallisten jätteiden määrän tuntuva 
alentaminen. Näitä laitteita käytetään määritettäessä ensisijaisia isotooppisten kaasujen standardeja 
kansainväliselle mittayhteisölle esimerkiksi ilmakehän kemian alalla. 
Kansainvälinen mittausarviontiohjelma IMEP, jonka ansiosta laboratoriot voivat kaikkialla maailmassa 
verrata tuloksiaan Sl-järjestelmään jäljitettäviin arvoihin, on edelleen laajentunut. Hivenaineita vedessä 
koskeva kansainvälinen mittausarviontiohjelma vietiin päätökseen, ja siihen osallistui noin 200 
edustajaa 26 maasta. Hivenaineita seerumissa koskeva ohjelma aloitettiin yhteistyössä ulkoista 
29 
laadunarviointia koskevan Pohjoismaiden ohjelman (EQAS) kanssa. Ohjelmaa laajennettiin 
koskemaan teollisuutta, ja sen yhteydessä aloitettiin hivenaineita polyeteenissä koskeva 
testausmenettely. Näin käytiin käsiksi autonvalmistajien kannalta merkittävään ongelmaan. Tämä 
IMEPin 10. kierros on myös tärkeä direktiivin 94/62/EY (metallit pakkausjätteissä) kannalta. Näytteet on 
lähetetty osallistujille analysointia varten. 
Neutronidosimetriaa varten tuotettiin materiaaleja ydinenergian tuotantoteollisuuden ja testireaktoreja 
käyttävien tutkimuslaitosten tukemiseksi. Näitä dosimetrejä käytetään neutronien kokonaisvuon 
tiheyden mittauksiin reaktorissa, turvallisuusvalvontatarkoituksiin ja reaktorin suorituskyvyn optimointiin. 
NOPEA REAGOINTI KULUTTAJIEN HUOLIIN: EUROKOLIKOIDEN 
TURVALLISUUS 
Ympäristön kannalta tai biolääketieteellisesti merkityksellisistä raskasmetallijäämistä tehtiin analyyttinen 
tutkimus, joka koski eurokolikoista vapautuvaa nikkeliä ja sen mahdollista allergeenisuutta. Euroopan 
kuluttajajärjestöjen liitto EBCU (European Bureau of Consumers' Unions) oli ollut huolissaan siitä, että 
kolikoista vapautuva nikkeli saattaa aiheuttaa allergiaa kuluttajien, pankkien, kauppojen jne. 
käsitellessä kolikoita. YTK suoritti tarvittavat kemialliset vertailumittaukset ja totesi, että eurokolikoista 
vapautuva nikkeli oli määrältään samaa luokkaa (ja joskus selvästi vähäisempää) kuin monissa muissa 
tällä hetkellä käytössä olevissa kolikoissa. 
Ydinenergia-alan nykyiset kehityssuunnat (polttoaineen palaman nostaminen, Pu:n kierrätys, jätteen 
transmutaatiota koskevat suunnitelmat) vaativat parempaa ydinenergian perustietojen tuntemusta. 
Tämä käy selvästi ilmi Michelangelo-aloitteesta, jonka on muotoillut Euroopan ydinteollisuus Euroopan 
komission tarjoamissa puitteissa. IRMM on ainoa eurooppalainen laboratorio, joka pystyy tuottamaan 
nämä tiedot laaja-alaisesti (muutamasta meV:sta noin 20 MeV:in). Erityisesti GELINA on ainoa laitteisto 
koko maailmassa, joka pystyy tuottamaan moniin edellä mainittuihin sovelluksiin vaadittavat neutronien 
vaikutusaloja koskevat korkean erotuskyvyn tiedot. 
Neutronien vuorovaikutukseen liittyviä mittauksia suoritettiin sovellustarkoituksia varten 
tutkimuslaitoksen kahden monikäyttöisen neutronilähteen (LINACin ja 7 MV Van de Graaffin) avulla 
OECD:n NEA:n (Nuclear Energy Agency) ydintutkimuskomitean ja erityisesti sen kansainvälistä 
arviointiyhteistyötä käsittelevän työryhmän suositusten mukaisesti. IRMM yhteensovitti 
maailmanlaajuiset kokeelliset toimet, joilla pyritään ratkaisemaan jäljellä olevat ensisijaisen tärkeät 
kysymykset, NEA:n mittaustoimia käsittelevän työryhmän puitteissa. 
Neutronivertailumittauksia suoritettiin turvallisen energiantuotannon ja jätteen transmutaation 
tarkoituksiin sekä suojaussovelluksiin. 
Erityisesti neutronien aiheuttaman 238U:n fission halkeamistuotteen massajakaumien mittauksia 
jatkettiin, ja tietojen analyysi on aloitettu. Kevythiukkasfissiota mitattiin yhteistyössä Gentin yliopiston 
kanssa neutronien aiheuttaman 239Pu:n fission osalta resonanssienergia-alueella sekä Pu:n parillisten 
isotooppien spontaanin fission osalta. Parhaillaan analysoidaan aktivointitietoja noin 30 lyhytikäisestä 
aktivoitumistuotteesta, joista tehtiin mittauksia yhteistyössä Julichin Forschungszentrumin ja Argonnen 
kansallisen laboratorion kanssa. 
IRMM velvoitetaan perustamissopimuksessa parantamaan tietämystä niistä neutronien reaktioista, joita 
käytetään vertailustandardeina kaikissa neutronitietojen mittauksissa, ja lisäksi toimimaan 
radionuklidien metrologian standardilaboratoriona. Vuonna 1997 työssä keskityttiin kolmeen tärkeään 
standardivaikutusalaan: 10B(n,->), 235U(n,f) ja H(n,n). Kaikki B:n vaikutusalaa koskevat tiedot 
analysoitiin; ne mitattiin 10B:n vaikutusalastandardia koskevan kansainvälisen yhteistyön puitteissa. 
235U(n,f) ja H(n,n) vertailuvaikutusalojen suhdeluvun määrittämiseen käytettävän parannellun 
ionisaatiokammion rakentamisessa edistyttiin hyvin. 
Radionuklidien metrologian alalla ollaan standardoimassa kahta 204TI-liuosta BIPM:n (Bureau 
International des Poids et Mesures) vertailujen pohjalta. Syövänhoitoon mahdollisesti soveltuvan 169Yb-
nuklidin liuos standardoitiin, ja hajoamistiedot mitattiin yhden EUROMET-hankkeen puitteissa. 
Neutronien lineaarikiihdyttimen (LINAC) uuteen säteilyfysiikan koehalliin on asennettu laitteistot ja 
suojaus röntgensädelähteiden tuottamista varten. 
30 
KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ: MITTAUKSET TURVALLISUUDEN JA 
JÄTEHUOLLON PARANTAMISEKSI 
Saclayssa sijaitsevan ydinenergian tutkimuslaitoksen CEA.n (Commissariat à lEnergie Atomique) 
kanssa jatkettiin yhteistyötä jätteen transmutaatiotutkimuksiin tarvittavien tietojen tuottamiseksi 
analysoimalla "T:n mitattuja vaikutusaloja. 237Np:n mittaukset resonanssialueella on aloitettu. Osana 
samaan tarkoitukseen tähtäävää yhtenäistä toimintaa aloitettiin korkean erotuskyvyn mittaukset 208Pb:n 
sironnan epäelastisista vaikutusaloista. Nämä mittaukset ovat tärkeitä ydinpolttoaineiden kehittämisen 
ja ydinjätehuollon sovelluksiin. Neutroniresonanssien Doppler-levenemiseen liittyvää (niin ikään CEA.n 
kanssa tehtävää) kansainvälistä yhteistyötä jatkettiin U03:n, Np02:n ja HG2CI2:n mittauksilla. 
Metallisten U.n ja U02:n mittaustietoja analysoitiin tuloksekkaasti yksinkertaisen kiinteän olomuodon 
mallin avulla; kyseiset mittaukset ovat tärkeitä laskettaessa reaktiivisuuden lämpötilakerrointa erityisesti 
korkeassa polttoaineen palamassa. _^ 
Säännöllinen tukitoiminta 
IRMM:n tukitoiminta koostui muun muassa ydinmateriaalivalvontaan liittyvistä tehtävistä, joita se suoritti 
kansainväliselle atomienergiajärjestölle IAEA:lle pääosasto l:n (ulkosuhteet) ja pääosasto XVII:n 
(energia, Euratomin turvavalvonta) pyynnöstä. Muille pääosastoille (III, VI) tuotettiin myös muiden 
alojen kuin ydinalan sertifioituja vertailumateriaaleja. Seuraavassa on tärkeimpiä muiden pääosastojen 
tukitoimina suoritettuja tehtäviä: 
• Kuivattuun nitraattiin tai metallisiin pisteväkevöintielementteihin liittyvää työtä jatkettiin turvallisuuden 
parantamiseksi suurissa tuotantolaitoksissa, ja uraanin ja plutoniumin isotooppien 
vertailumateriaaleja tuotettiin IAEA:lle pääosasto l:n pyynnöstä. Alhaiset pitoisuudet edellyttivät 
erittäin tarkkaa kemiallista työtä IRMM:n ultrapuhtaassa kemian laboratoriossa. 
• IRMM tarjosi pääosasto XVII:n pyynnöstä ratkaisuja ainetta rikkomattomissa uraanin ja plutoniumin 
analyyseissä tarvittavien ilmaisinten kalibrointiin. 
• Elintarvikkeiden sertifioituja vertailumateriaaleja tuotettiin pääosastoille III (teollisuus) ja VI 
(maatalous) yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvää laadunvalvontaa varten. Pääosasto 
Vl:lle toteutettavat uudet toimet seleenin määrittämiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa edistyivät 
merkittävästi, ja tutkimuksia jatketaan. Kosmetiikan analyysien ja tuoteturvallisuuden tietokannan 
kehittämistä jatkettiin pääosasto XXIV:ää (kuluttajapolitiikka) varten. 
B. KILPAILUTETTU TOIMINTA 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettua toimintaa olivat pääasiassa seuraavat: 
Ympäristöön liittyvien vertailumateriaalien valmistus harvinaisten maametallien mittaamiseksi 
tonnikalanlihasta, simpukankudoksesta ja sedimentistä, jotta voidaan valvoa kyseisten, yhä enemmän 
käytettyjen alkuaineiden aiheuttamaa ympäristön saastumista. 
Lietteen ja lentotuhkan vertailumateriaalien valmistus polykloridibentsodioksiinien (PCDD) ja 
polyklorodibentsofuraanien (PCDF) aiheuttaman kontaminaation mittaamiseksi ympäristön valvontaa 
varten, kuten esimerkiksi direktiivissä 94/67/EY (PCDD/DF:n enimmäispäästöt jätteen polttamisen 
aikana) vaaditaan. 
Pronssin vertailumateriaalien valmistus pronssisten muinaisesineiden korroosiotutkimuksiin 
restaurointi- ja säilytystekniikoiden kehittämiseksi, jotta suojeltaisiin kulttuuriperintöä ja vakautettaisiin 
pronssisten muinaisesineiden tutkimuksen analyyttiset menetelmät. 
Yhteisön politiikkaan liittyvä kilpailutettu tukitoiminta 
Teollisuuden kanssa tehtiin pääosasto Xllhn (televiestintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen 
hyödyntäminen) tukitoimena sopimus, jonka tarkoituksena on validoida 13C-isotoopin käyttöön 
perustuva mittausmenetelmä. Menetelmää voidaan käyttää vatsasairauksien diagnoosiin käyttämällä 
uloshengitysilman isotooppimittaukseen perustuvaa noninvasiivista ja edullista tekniikkaa. Sekä 
ydinmateriaalien valvonnalla että oikealla ydinmateriaalien käsittelyllä pyritään parantamaan Euroopan 
kansalaisten turvallisuutta ja/tai varmistamaan heidän terveytensä. 
31 
Pääosasto Xllhn tukitoimena paraikaa tuotettavien standardijätetynnyreiden avulla kehitetään 
kalibrointistandardit jätteen luokittelumittauksiin. Tämä johtaa siihen, että eri jätteenkäsittelylaitosten 
mittaukset ja radioaktiivisen jätteen mittaukset koko Euroopassa yhdenmukaistuvat. 
Jätteenmittausjärjestelmien tehokas kalibrointi vaikuttaa molempiin edellä mainittuihin kysymyksiin, kun 
mittausten laatu ja sen myötä myös väestön turvallisuus paranee huomattavasti. 
Sopimusten mukainen toiminta 
IRMM tarjoaa myös kaupallisia palveluita, ja BCR:n vertailumateriaalit ovat saatavilla kaupallisesti 
muihin kuin ydinalan sovelluksiin. 
Ilmaisinten kalibrointia varten tuotettiin kolme pienienergiaista röngtensäteiden vertailulähdettä. Lähteet 
sertifioitiin niiden röntgensäde-emissioarvojen osalta ja myytiin ClEMATille (Madrid), Tanskan 
avaruustutkimusinstituutille (Kööpenhamina) ja LPRI/CEA:lle (Saclay). Al-kerroksiin sijoitetun 27Ar:n 
aktiivisuus määritettiin Gentin yliopistolle. Van de Graaffin kiihdyttimellä tutkittiin vedyn sprektriä 
(teollisuuspuolijohteet) Kungliga Tekniska Högskolanin (Tukholma) pyynnöstä. 
Ulkopuolisille asiakkaille toimitettiin edelleen ydinnäytteitä erityisesti reaktoreiden neutronidosimetriaa 
varten. Uraanin kontaminoimia maanäytteitä varten valmistettiin lisäksi lasin vertailumateriaaleja, joissa 
on lisäaineena uraania. 
2.2 TRANSURAANIN TUTKIMUSLAITOS (ITU) 
Transuraanin tutkimuslaitoksen toiminta kuului puiteohjelman linjaan Ydinfission turvallisuus. 
Erityistutkimusalueita olivat muun muassa aktinidien perustutkimus, ydinpolttoaineiden turvallisuus, 
pitkäikäisten aktinidien vaikutusten lieventäminen ja käytetyn polttoaineen karakterisointi. 
Tutkimuslaitoksen tärkeimpänä toimintana pysyi edelleenkin aktinidien turvallisuuden tutkiminen 
ydinpolttoainekierrossa. 
Lisäksi ITU tarjosi yhteisön politiikalle ydinturvallisuuden ja ydinmateriaalivalvonnan alalla tieteellistä ja 
teknistä tukea, joka liittyi pääasiassa Sellafieldin ja Cap la Haguen kenttälaboratorioiden 
toteuttamiseen, mutta myös ydinturvallisuuteen Itä-Euroopan maissa ja Venäjän federaatiossa. ITU 
myös teki edellisvuosien tapaan sopimustöitä eri asiakkaille. 
A. SÄÄNNÖLLINEN TOIMINTA 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Aktinidien perustutkimukseen liittyvä työ oli vuonna 1997 edelleen osa tutkimuslaitoksen tärkeintä 
toimintaa. Jatkuvalle ja nopeasti kasvavalle kiinnostukselle aktinideihin on olemassa neljä pääasiallista 
syytä: 
• kahden raskaamman aktinidin (uraanin ja plutoniumin) käyttö polttoainekierrossa, 
• kasvava kiinnostus muutamien kevyempien aktinidien (neptunium, amerikium ja curium) käyttöön 
jätteenkäsittelyssä (erottelu- ja transmutaatio-ohjelmat), 
• tiedeyhteisön kasvava kiinnostus aktinidiyhdisteiden hyvin epätavallisten ja erittäin kiinnostavien 
kemiallisten ja fysikaalisten ilmiöiden moninaisuuteen, ja 
• aktinidien mahdollinen käyttö isotooppitutkimuksissa, esimerkiksi alfa-immunoterapiassa. 
SYNKROTRONEILLA UUTTA VALOA AKTINIDIEN PERUSTUTKIMUKSEEN 
Röntgensäteiden synkrotronilähteiden käyttö on jo vaikuttanut merkittävästi magneettisten ilmiöiden 
tutkimukseen. Koska kuhunkin alkuaineeseen liittyy omia absorptioilmiöitä, röntgensäteet voidaan 
tehdä "alkuainekohtaisiksi" virittämällä ne näiden absorptiorajojen mukaan. Asiaa voidaan 
havainnollistaa tutkimuksella kahden yhdisteen jähmeistä liuoksista. Olennaisena kysymyksenä on 
kunkin laadun magneettinen konfiguraatio. Käyttämällä hyvin pieniä Np-kiteitä (massaltaan alle 1 mg ja 
mitoiltaan noin 1x1x0,1 mm**3), jotka siirretään uraaniyhdisteeseen substituoimalla, ITU:n tutkijat 
Karlsruhessa ovat osoittaneet käyttämällä maailman voimakkainta, Grenoblessa Ranskassa sijaitsevaa 
synkrotronia (European Synchrotron Radiation Facility), että kyseisen tekniikan avulla voidaan havaita 
32 
erikseen U- ja Np-atomeihin liittyvät magneettiset signaalit. Nämä kokeet, joissa on käytetty uusia, 
resonanssisirontaan liittyviä tekniikoita, tarjoavat mahdollisuuden määrittää transplutoniumin ionien 
elektronirakenne jähmeässä olomuodossa. 
Alfaimmunoterapian in vitro -tutkimuksia jatkettiin Nantesissa (Ranska) toimivien kumppanien kanssa. 
Yhdeksän potilasta oli mukana ensimmäisen vaiheen kliinisissä tutkimuksissa Memorial Sloan 
Kettering Cancer Center -sairaalassa New Yorkissa. Lisäksi esiteltiin aktinium 225:n tuottaminen 
radium 226:n syklotronisäteilyllä. 
UUSI TAPA VALMISTAA ALFAIMMUNOTERAPIASSA KÄYTETTÄVÄÄ NUKLIDIA 
Tutkimuslaitos on jo muutamia vuosia ollut mukana kehittämässä ja soveltamassa alfanuklidi Bi-213:a, 
joka on tarkoitettu syövän hoitoon uudella alfaimmunoterapialla. Yksi ongelmista oli se, ettei nuklidia 
ollut saatavilla tarpeeksi suuria määriä nykyisiä ja tulevia lääketieteellisiä sovelluksia varten. 
Alfaimmunoterapiassa käytettävää Bi-213:a tuotettiin onnistuneesti säteilyttämällä Ra-226:a protoneilla. 
Forschungszentrum Karisruhen syklotroniryhmän kanssa on osoitettu, että Ac-225, joka on Bi-213-
generaattorin emänuklidi, saadaan tällä uudella menetelmällä lyhyemmässä ajassa ja vaivattomammin 
kuin prosessoimalla vanhennettua U-233:a, joka oli edellinen lähdemateriaali. 
Ydinvoimatuotannon kustannustehokkuuden nostamiseksi käynnissä on tutkimus- ja kehitystyö, jonka 
tavoitteena on lisätä polttoaineen viipymisaikaa reaktorissa eli polttoaineen palamaa turvallisuutta 
vaarantamatta. Tutkimuslaitos on vahvistamassa niitä perusparametrejä ja -ominaisuuksia, jotka ovat 
polttoaineen turvallisuuden kannalta merkittäviä ja jotka sisällytetään tutkimuslaitoksella kehitettyyn ja 
muun muassa monien lupaviranomaisten käyttämään koodiin (TRANSURANUS). 
Ydinpolttoaineiden turvallisuuden alalla jatkettiin polttoaineen huokoisuuden jakautumisen ja 
mikromekaanisten ominaisuuksien mittauksia polttoaineen keskimääräisen palaman ollessa 80 GWd/t. 
Simuloidun korkean palaman (jopa 200 GWd/t) polttoainetta tuotettiin ja karakterisoitiin 
mikrorakenteeseen liittyviä tutkimuksia varten. Tehoreaktorin polttoaineen, jonka palama on 90 GWd/t, 
fissiokaasun vapautumista analysoitiin ja arvioitiin. Turvallisuuskokeista saaduista näytteistä tehtiin 
lähdetermiin liittyviä mittauksia, ja laitteita nykyaikaistettiin nopeiden neutronien aiheuttamien 
fissiotuotteiden vapautumisen mittauksia varten. 
Polttoaineiden valmistustekniikoiden alalla testattiin uusia tekniikoita (sooli-geeli ja imeyttäminen) 
transmutaatio-ohjelmien eri sovelluksia varten. Polttoaineen käyttäytymisen koodia TRANSURANUSta 
paranneltiin edelleen, ja korkean palaman vaikutuksia mallinnettiin. Nämä toimet, joilla on merkitystä 
erityisesti polttoaineiden valmistuslaitosten ja ydinreaktoreiden käyttäjille sekä luvista ja sääntelystä 
vastaaville kansallisille ja kansainvälisille viranomaisille, parantavat ydinturvallisuutta erityisesti 
ilmiöissä, joita esiintyy kevytvesireaktorien polttoainesauvoissa käyttöajan ollessa pitkä. 
Käytetyn polttoaineen karakterisoinnissa tehtiin eluutio-, hapetus- ja korroosiokokeita, joiden kohteena 
olivat SIMFUEL, säteilytetty U02 sekä säteilytetty Pu02 ja säteilytetyt MOX-polttoaineet. Eluutio- ja 
korroosiokokeet tehtiin graniittiympäristössä ja simuloidussa pohjavedessä. Hapetuskokeet tehtiin jopa 
1 000°C:n lämpötiloissa. Näillä toimilla pyrittiin karakterisoimaan prosessoimatonta käytettyä 
polttoainetta ja sen käyttäytymistä pitkäaikaisessa varastoinnissa, määrittämään sen mahdollista 
säteilymyrkyllisyyttä ja tutkimaan jätetuotteen eluutiota erilaisissa aidoissa olosuhteissa. 
KEVYEMPIEN AKTINIDIEN SÄTEILYMYRKYLLI SYYDEN VÄHENTÄMINEN 
TEKIJÄLLÄ 100 
Korkea-aktiivisen jätteen turvallinen hävittäminen hallitsee ydinasioista käytävää keskustelua lukuisissa 
maissa. Tärkein kysymys koskee transuraanisten aineiden ja joidenkin pitkäikäisten fissiotuotteiden, 
kuten esimerkiksi teknetiumin ja jodin, pitkäaikaiseen säteilymyrkyllisyyteen mahdollisesti liittyvää 
vaaraa. 
Kyseisistä jätteistä aiheutuvan mahdollisen pitkäaikaisen vaaran edelleen vähentämiseksi tehdään 
lukuisissa maissa erottelu- ja transmutaatiotutkimuksia. Tavoitteena on erottaa pitkäikäiset nuklidit 
jätteestä niiden kierrättämiseksi reaktoreissa, ja "transmutoida" tai "polttaa" ne neutronisieppauksella tai 
fissiolla nuklideiksi, joilla on huomattavasti lyhyemmät puoliintumisajat. 
33 
Erottelu ja transmutaatio esiteltiin ensimmäistä kertaa suljetussa kiertoprosessissa. PHENIX-
reaktorissa tehdyn aiemman transmutaation (SUPERFACT-koe) jäljellä olevat kevyemmät aktinidit 
eroteltiin flssiotuotteista siten, että yleinen erotteluaste oli 99,9 %. Tästä sekä havaitusta kahden 
vuoden transmutaatiopuoliintumisajasta voidaan päätellä, että kevyempien aktinidien 
säteilymyrkyllisyyttä on teknisesti mahdollista vähentää tekijällä 100 kolmen vuoden puoliintumisajassa 
(mukaan lukien aika reaktorin ulkopuolella). 
Johtavien kansallisten laboratorioiden kanssa tehtiin yhteistyötä lähinnä pitkäikäisten aktinidien ja 
fissiotuotteiden vaikutusten lieventämisen alalla. Erityisesti painotettiin jatkotutkimuksia korkea-
aktiivisen jätteen säteilymyrkyllisyyden vähentämiseksi. 
Monien. eurooppalaisten kumppaneiden kanssa tehtiin yhteistyötä, jonka puitteissa polttoaineita 
valmistettiin, karakterisoitiin ja hitsattiin sauvoiksi erilaisia säteilytyskokeita varten. Toiminta käsitti 
amerikiumin säteilytyksen termisessä Osiris-reaktorissa (Actineau) ja runsaasti plutoniumia sisältävien 
polttoaineiden homogeenisen polttamisen Pettenin suurvuoreaktorissa (TRABANT). 
Nk. kevyempien aktinidien laboratorion laajennus eteni tuntuvasti ja aikataulun mukaisesti. Aktinidien 
erottelu SUPERFACT-polttoaineesta esiteltiin kehittyneiden jälleenkäsittelytekniikoiden avulla, ja 
materiaalitieteisiin ja fissiovaurioihin liittyviä tutkimuksia inerteista matriiseista jatkettiin. 
Ydinmateriaalivalvonnan t&k:ssa kehitettiin, validoitiin ja otettiin käyttöön uusi kemiallinen 
erottelumenetelmä massaspektrometrikuitujen valmistamiseksi. Parhaillaan arvioidaan 
ydinmateriaalivalvonnan sovelluksia varten erittäin herkkää termisen ionisaation massasprektrometria, 
joka pystyy mittaamaan jopa neljä massaa samanaikaisesti. 
Säännöllinen tukitoiminta 
Ydinaseiden leviämisen estäminen on tärkeä poliittinen tavoite Euroopan unionille. Lisäksi Euroopan 
komissiolla itsellään on Euratom-sopimuksen 7 luvun mukaisesti ydinmateriaalien valvontaa unionissa 
koskeva täytäntöönpanovalta. Pääosasto XVII:n Euratomin turvallisuutta käsittelevä johtokunta 
toteuttaa tarkastuksia perustamissopimuksen vaatimusten ja yhteisön kansainvälisten velvoitteiden 
mukaisesti. 
Ydinmateriaalivalvontaan ja fissiilien aineiden hallintaan liittyvää yhteisön politiikkaa tuettiin pääosasto 
XVIha varten, ja Sellafieldin kenttälaboratorion toteuttamisessa edistyttiin merkittävästi. Cap la Haguen 
kenttälaboratorion suunnitteluvaihe saatettiin päätökseen, ja laitehankintojen tarjousmenettelyt 
käynnistettiin. ITU:n tutkijat jatkoivat pääosasto XVII:n pyynnöstä tukitoimia kentällä (noin 1 700 
mittausta). Myös talon sisäiset analyysipalvelut jatkuivat (noin 500 näytettä vuodessa), ja 
laadunvarmistusmenettelyihin ja ydinmateriaalien tietokantaan liittyvät toimet edistyivät huomattavasti. 
IAEA:n ydinmateriaalivalvonnan tueksi tehtiin analyyseja jäte- ja pyyhkäisynäytteistä. Konsultointia ja 
koulutusta tarjottiin puhtaissa laboratoriotekniikoissa, ydinmateriaalien robotisoiduissa analyyseissä ja 
kenttälaboratorioihin liittyvissä asioissa. 
B. KILPAILUTETTU TOIMINTA 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettu toiminta 
Komissio tukee turvallisen ydinenergian edelleen kehittämistä Euroopan unionissa. Tätä tarkoitusta 
varten varoja on jaettu pääosasto Xll:n neljännessä puiteohjelmassa kustannustenjakoperiaatteella. 
Ydinfissio-ohjelmassa meneillään olevia hankkeita jatkettiin tiiviissä yhteistyössä kumppanien kanssa. 
Hankkeiden kohteita olivat muun muassa uudet erottelutekniikat kevyempien aktinidien 
talteenottamiseksi korkea-aktiivisesta nestemäisestä jätteestä, EFTTRA-koe (Joint Experimental 
Feasibility of Targets for Transmutation) amerikiumin transmutaatiota varten sekä lähdetermi käytetyn 
polttoaineen käyttäytymisen arviointia varten (Source Term for Performance Assessment of Spent 
Fuel). 
Sopimusten mukainen toiminta 
34 
Eri asiakkaille suoritetut tehtävät liittyivät edelleen säteilytetyn polttoaineen tutkimukseen, 
transmutaatioon tarkoitettujen polttoaineiden valmistukseen ja karakterisointiin sekä tutkimuksiin 
korkean palaman oksidi- ja oksidiseospolttoaineista. Vuonna 1997 allekirjoitettiin useita uusia 
sopimuksia, joiden toisena sopimuspuolena olivat Siemens, AG-Bereich Energieerzeugung (KWU), 
CEA Cadarache, COGEMA (Compagnie générale des matières nucléaires, Vélizy, Ranska), The 
British Nuclear Fuels PLC ja Central Research Institute of the Electric Power Industry, Tokio, Japani. 
Muu kilpailutettu toiminta 
• Bulgarian ja Teekin kanssa jatkettiin yhteistyötä polttoaineiden mallintamisen alalla reaktoreiden 
turvallisuuden parantamiseksi (Phare-hanke). 
• Yhteistyötä on valmisteltu MINATOMin and GOSATOMNADZOVin kanssa analyysilaitosten 
perustamiseksi Venäjän federaatioon ydinmateriaalien kirjanpitoa ja tarkkailua varten. Yhteistyö on 
osa komission TACIS-ohjelmaa (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent 
States). 
2.3 KEHITTYNEIDEN MATERIAALIEN TUTKIMUSLAITOS (IAM) 
IAM:n tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toimet kuuluivat vuonna 1997 seuraaviin 
puiteohjelman linjoihin: Teollisuusteknologia ja materiaaliteknologia, Muu kuin ydinenergia, Ydinfission 
turvallisuus ja Hallittu lämpöydinfuusio. 
IAM harjoitti kehittyneisiin materiaaleihin liittyvää tutkimustoimintaa edistääkseen tiedettä ja teknologiaa 
Euroopan teollisuuden ja kuluttajien hyödyksi. Toiminnasta ovat esimerkkeinä radioaktiivisiin 
merkkiaineisiin perustuvien menetelmien kehittäminen pakokaasukatalysaattoreista ja elintarvikkeiden 
jalostuksen aikana vapautuvien raskasmetallien määrittämiseksi, tulevien fuusiolaitteiden 
turvallisuusnäkökohtien tarkastelu sekä autojen pakokaasujärjestelmissä käytettävien uusien 
katalysoimislaitteiden (vvashcoats) tarpeellisuuden tarkastelu teollisuudessa. 
IAM oli erityisen kiinnostunut teollisuudelle elintärkeästä esinormatiivisesta työstä. IAM:n vuonna 1997 
saavuttamat tulokset ovat edistäneet tuntuvasti sellaisten standarditestausmenetelmien kehittämistä ja 
parantamista, joita tarvitaan mekaanisen suorituskyvyn arviointiin sekä uusia materiaaliluokkia varten, 
kuten teknisiä keraameja ja komposiittimateriaaleja varten. 
A. SÄÄNNÖLLINEN TOIMINTA 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Teollisuusteknologian ja materiaaliteknologian ohjelman päätavoitteet vastaavat Euroopan teollisuuden 
esinormatiivisia tarpeita, joihin kuuluvat: 
• kehittyneiden materiaalien innovatiivisten prosessi- ja testausmenetelmien kehittäminen, jossa 
painottuvat kustannustehokkuus, suorituskyvyn parantaminen ja mahdollisuudet standardointiin 
• kehittyneiden materiaalien, muun muassa komposiitti- ja rajapintamateriaalien, testauksen, 
prosessoinnin ja analyyttisen tutkimuksen mukauttaminen vastaamaan teollisuuden sekä CENin 
(Euroopan standardointikomitea) ja ISO:n (Kansainvälinen standardointijärjestö) standardoimistyön 
tietotarpeita, 
• eurooppalaisen tarkastusten pätevöintimenetelmän laatiminen; menetelmä liittyy kehittyneisiin 
ainetta rikkomattoman arvioinnin tekniikoihin eli NDE-tekniikoihin (Non Destructive Evaluation), joita 
tarvitaan paineastioita, putkistoa ja energiantuotantoon liittyviä komponentteja varten 
• energiateollisuudessa toimivien käyttäjien verkottaminen tutkimuslaitoksen tietokantoja koskevan 
yhteistyön tekemiseksi mekaanisten ominaisuuksien ja korroosioon osalta 
• pintatekniikkamenetelmien mahdollisuuksien parantaminen biolääketieteellisissä ja 
ilmaisinsovelluksissa sekä väsymis-, kulumis- ja korroosio-ominaisuuksien ja lämpösuojan 
suorituskyvyn parantamiseksi 
• radioaktiivisiin merkkiaineisiin (kalvon aktivoituminen) perustuvien menetelmien kehittäminen 
kaasukatalysaattoreista ja elintarvikkeiden jalostuksen aikana vapautuvien raskasmetallien 
määrittämiseksi 
35 
• radioaktiivisiin merkkiaineisiin perustuvien menetelmien kehittäminen teknisten komponenttien ja 
kulutustavaroiden kehittyneitä sovelluksia varten. 
Muun kuin ydinenergian ohjelman toimet jakautuivat kahteen linjaan, jotka olivat auringon fotoenergia 
ja sähkön varastointi (vihreään kirjaan Tulevaisuuden energia - Uusiutuvat energialähteet liittyvien 
tutkimus- ja tukitoimien toteuttaminen) sekä päästöiltään puhtaiden polttomoottoreiden materiaalit 
(päästöjen vähentämisestä ja kaasupäästöistä annettujen direktiivien mukaisesti). 
Auringon fotoenergian ja sähkön varastoinnin linjan tavoitteina oli toisaalta kehittää ja soveltaa 
fotoenergiakomponenttien ja -laitteistojen sekä sähkön varastoinnin diagnostisen testauksen ja 
monitoroinnin tekniikoita ja toisaalta tutkia Euroopan yhteisössä tai kansainvälisesti standardoitavia 
fotoenergialaitteiden metodeja ja niihin liittyviä menetelmiä. Päästöiltään puhtaiden polttomoottoreiden 
materiaalien linjassa keskityttiin autojen pakokaasujärjestelmissä käytettävien uusien 
katalysointilaitteiden (washcoats) teollisten tarpeiden uudelleenarviointiin sekä aiempien, lähes 
moottoria vastaavissa käyttöoloissa saatujen tulosten karakterisointiin. 
Ydinfission turvallisuuden ohjelmassa pyrittiin saamaan aiempaa parempi käsitys ydinvoimaloiden 
komponenttimateriaalien vanhentumismekanismeista. IAM:ään asennettiin uudet testauslaitteet 
(LYRA) astiamateriaalin säteilytystä varten. Lisäksi tutkittiin paineastioiden rakennesääntöjä ja 
jännityskorroosiovaurioita. 
IAM vei eteenpäin pitkän aikavälin toimia hallitun lämpöydinfuusion ohjelmassa ja suoritti erityistehtäviä 
NET-hankkeen (Next European Torus) ja kansainväliseen lämpöydinkoereaktoriin liittyvän ITER-
hankkeen (International Thermonuclear Experimental Reactor) pyynnöstä. Toimet käsittivät kolme 
päälinjaa: nesteiden erottelu ja rakenneanalyysi, fuusiomateriaalit sekä tritiumin ja materiaalien 
vuorovaikutus. Lisäksi tutkittiin tulevien fuusiolaitteiden turvallisuusnäkökohtia. 
MATERIAALITEKNISET STANDARDIT JA NORMIT 
Standardit ja normit ovat elintärkeitä teollisuudelle ja käyttäjien turvallisuudelle varsinkin silloin, kun 
pelissä ovat luotettavuus ja laatu. Esinormatiivinen työ eli kaikki toiminta, joka edistää normien ja 
standardien laatimista, on erityisasemassa Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitoksessa, jossa 
tällaista toimintaa on harjoitettu jo useita vuosia materiaalitekniikan alalla. IAM:n saamat tulokset ovat 
tuntuvasti edistäneet mekaanisen suorituskyvyn arvioinnin ja uusien materiaaliluokkien (teknisten 
keraamien, komposiittimateriaalien) standarditestausmenetelmien kehittämistä, uusia 
testausmenetelmiä (termomekaaninen väsyminen, keraamikomposiittien vaurionsietokyky, 
jäännösjännitys jne.) sekä nykyisten standardien parantamista. IAM tekee tiivistä yhteistyötä 
kansainvälisten organisaatioiden, kuten CENin (Euroopan standardointikomitea), VAMASin (Versailles 
project on Advanced Materials and Standards) ja ESISin (European Structural Integrity Society) 
kanssa. 
Säännöllinen tukitoiminta 
IAM tuki pääosasto Xl:ä (ympäristö, ydinturvallisuus ja väestönsuojelu) ja pääosasto XVII:ää (energia) 
ydinfission turvallisuuteen liittyvissä asioissa varsinkin seuraavien verkkojen kautta: ENIQ (European 
Network for Inspection Qualification, tarkastusten pätevöinti), NESC (Network for Evaluation of Steel 
Components, teräskomponenttien arviointi) ja AMES (Ageing Materials Evaluation and Studies, 
vanhenevien materiaalien arviointi ja tutkimus). Pääosasto Xl:ä varten tuettiin koodien ja standardien 
työryhmää sen toimissa, jotka liittyvät tarkastuksiin ja valmistukseen, murtumamekaniikkaan sekä 
materiaaleihin. Pääosasto XVII:n toimintaan osallistuttiin tukemalla ENDEF-foorumia (European Non 
Destructive Evaluation Forum, ainetta rikkomaton arviointi). 
B. KILPAILUTETTU TOIMINTA 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettu toiminta 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavasta toiminnasta allekirjoitettujen sopimusten rahallinen arvo 
oli vuoden 1997 syyskuun lopussa 45 % suurempi kuin vuonna 1996. 
36 
UUSIA PINNOITTEITA KUIVATYÖSTÖÖN 
Lähes kaikki nykyisin käytössä olevat mekaaniset työstöprosessit perustuvat synteettisten 
leikkuujäähdytysnesteiden käyttöön. Nesteiden tehtävänä on vähentää kitkaa, jäähdyttää kappaleita ja 
poistaa metallisiruja työstöalueelta. Niillä on myös merkittäviä haittoja ympäristön kannalta: ne eivät 
hajoa biologisesti ja voivat aiheuttaa allergioita. Yksin Saksassa käytetään nykyään 100 000 tonnia 
öljypohjaisia voiteluaineita vuodessa. Voiteluaineitta tapahtuva työstö olisi monella tavalla parempi 
ratkaisu mutta vaikea toteuttaa. 
Voiteluaineitta tapahtuva työstö olisi näin ollen suotavampaa sekä työturvallisuuden parantamisen että 
teollisuuden ympäristövaikutusten vähentämisen kannalta. 
YTK pyrkii tähän kehittämällä terätyökaluihin kovia monifaasipinnoitteita, jotka kestävät ankaraa 
kulutusta ja joiden kitkakerroin on pieni kosketuslämpötilan pitämiseksi alhaisena. IAM on jo päässyt 
lupaaviin tuloksiin ThB-MoS2-pinnoitteilla, jotka syntetisoidaan erityisellä innovatiivisella tekniikalla. 
Kilpailutettu toiminta yhteisön politiikan tukemiseksi 
Pääosasto XIII (televiestintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen) valitsi vuonna 
1997 neljä IAM:n ehdotusta rahoittaakseen niitä /nnovaf/bn-ohjelmassa. Hankkeet ovat 
nanoteknologian, pintatekniikan sekä materiaalien testauksen ja karakterisoinnin aloilla. 
Pääosasto III (teollisuus) rahoitti IAM:n ehdotusta toimien käynnistämiseksi ja koordinoimiseksi 
Euroopan painelaitteiden tutkimusneuvostossa (European Pressure Equipment Research Council). 
Sopimusten mukainen toiminta 
Vuonna 1997 allekirjoitetut sopimukset olivat rahallisesti samaa luokkaa kuin vuonna 1996 ja liittyivät 
samoihin teollisuuden tarpeisiin, kuten ainetta rikkomattoman arvioinnin tekniikoihin, 
pinnoiteteknologiaan ja energiantuotannossa käytettävien materiaalien korroosiotutkimuksiin. 
2.4 TIETO- JA JÄRJESTELMÄTEKNIIKAN JA TURVALLISUUSTEKNOLOGIAN 
TUTKIMUSLAITOS (ISIS) 
Tieto- ja järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitos ISIS on YTK:n asiantuntijakeskus 
turvallisuushallinnan tieteessä ja teknologiassa, teollisten, sosiaalis-teknisten ja ympäristöön liittyvien 
järjestelmien monitieteisessä analyysissä sekä tietotekniikan soveltamisessa. 
ISISin toiminta keskittyi niihin neljännessä puiteohjelmassa yksilöityihin aloihin, joilla se voi käyttää 
asiantuntemustaan ja ainutlaatuisia laitteistojaan edistääkseen tutkimusta Euroopassa ja sitä kautta 
Euroopan teollisuutta ja sen kansalaisten hyvinvointia. ISIS tuki erityisesti toimia, joilla pyrittiin 
bioteknologian sääntelyyn teollisuudessa ja bioteknologian mahdollisten riskien arviointiin. 
ISIS antoi edellisvuosien tapaan tieteellistä ja teknistä tukea yhteisön politiikkaa varten. Asiakkaita 
olivat muun muassa pääosastot I (ulkosuhteet) ja XVII (energia), pääosasto XI (ympäristö, 
ydinturvallisuus ja väestönsuojelu) kemian teollisuuden sekä ydin- ja bioteknologiateollisuuden 
turvallisuuteen ja lupa-asioihin liittyvissä asioissa, pääosasto III (teollisuus) tietotekniikassa, pääosasto 
VII (liikenne) lentoliikenteen turvallisuudessa, Euroopan ympäristökeskus, tulevaisuuden 
tutkimusyksikkö, pääosasto VI (maatalous) sekä komission petostentorjunnan koordinointiyksikö 
petosten valvonnassa. 
A. SÄÄNNÖLLINEN TOIMINTA 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Ainetta rikkomattomiin kokeisiin tarvittavissa neutronimittaustekniikoissa edistyttiin merkittävästi osana 
sitä pitkäaikaista tutkimusta, jonka tarkoituksena on auttaa ydinturvallisuusvalvonnan valvontaelintä 
käyttämään hyväksi uutta tekniikkaa, jonka avulla se voi lisätä tehokkuutta ja valmistautua 
aseistariisunnasta ja laajentumisprosessista väistämättä aiheutuviin.uusiin haasteisiin. Passiivisten 
neutronien mittauksiin kehitettiin suuritehoinen laskuri; tiivistepulttien tuotantoa kehiteltiin 
laadunvalvontatekniikoilla; tiivisteen tarkkailuinstrumentteja paranneltiin ottamalla käyttöön uusi 
kompakti tarkkailupöytä; laitosten ja rakenteiden kolmiulotteista rekonstruktiota varten kehitettiin uuteen 
lasertyyppiin perustuva korkean erotuskyvyn tunnistusjärjestelmän prototyyppi; lisäksi kehitettiin 
37 
digitaalikameroihin, teollisuudessa käytettäviin PC-tietokoneisiin ja Ethernet-verkkoon perustuvan 
hajautetun valvontajärjestelmän laboratorioprototyyppi. 
Reaktoriturvallisuuden tutkimus keskittyi vakaviin onnettomuuksiin kevytvesireaktoreissa ja käsitti 
seuraavat toimet: Ispran FARO- ja KROTOS-laitteistoilla tehtiin kokeita keskisuurella paineella (< 5 
bar), jotta sekoittumis-, suihkun dispersio- ja karkaisuprosesseista saataisiin parempi käsitys; vapaasti 
määrättävien kaasuseosten palamisen ja räjähdysten numeerisen simulaation REACFLOW-koodia 
kehitettiin edelleen. Valmiina on nyt kaksiulotteinen aksiaalisymmetrinen koodiversio sovellettavaksi 
teollisuudessa. Koodin täysimittainen kolmiulotteinen kokeiluversio on parhaillaan koevaiheessa. 
RAKENTEIDEN SEISMINEN KESTÄVYYS 
Euroopan rakennearviontilaboratorion ELSAn (European Laboratory for Structural Assessment) 
laitteistot tarjosivat edelleen ainutlaatuisen mahdollisuuden hyödyntää rakenteiden seismisen 
kestävyyden todentamiseen käytettävää pseudodynaamista testimenetelmää. Näistä testeistä saadut 
tiedot muodostavat tieteellisen perustan rakennusalan Eurocode 8 -normille, joka on pääasiallinen 
suoja maanjäristyksistä ihmishengelle ja omaisuudelle aiheutuvia vahinkoja vastaan Euroopassa. 
Tutkittiin, mitä etuja perustuksen eristämistekniikoista olisi historiallisesti arvokkaiden rakennusten 
seismisessä suojauksessa. ELSAssa suoritettiin testejä Palazzo Geracin mallilla käyttämällä erityistä 
terässuojausta perustuksen eristämiseksi. Useita testejä suoritettiin sen arvioimiseksi, voidaanko 
pseudodynaamista testausmenetelmää kunnolla soveltaa suurivaimenteisilla kumilaakereilla 
varustettuihin rakenteisiin. Mittakaavaltaan pienennettyä rakennetta, jota oli jo testattu tärypöydällä, 
testattiin pseudodynaamisesti ELSAssa, ja tuloksia verrattiin keskenään. 
ISIS osallistui Maan seurantakeskuksen CEOn vetämään hankkeeseen ja täydensi avaruusteknisten 
sovellusten tutkimuslaitoksen toimia jatkamalla tietojärjestelmien käyttämistä ja päivittämistä Maata 
koskevan seurantasatelliittitiedon käytön edistämiseksi. Toimintaan sisältyi EVVSE-järjestelmän 
(European Wide Service Exchange) saattaminen ajan tasalle. EVVSE-järjestelmä tunnustetaan nykyisin 
Euroopan tärkeimmäksi Maan seurannan tiedonlähteeksi, joka lisää G7-maiden ENRM-palvelimen 
(Environment and Natural Resource Monitoring) tehokkuutta yhdistämällä sen 20 
ympäristötietokantaan kautta maailman, kehittämällä CEOSin CILS-järjestelmää (CEOS Information 
Locator System) kolmannen maailman maiden hyväksi sekä kehittämällä uutta Internet-
yhteyskäytäntöä tiedon kaukohakuun Maan avaruustutkimukseen liittyvistä tietokannoista. 
ISIS antoi panoksensa fuusio-ohjelmaan raskaan robotiikan ROBERTINO-laitteistollaan. 
Kansainväliselle lämpöydinkoereaktorille ITERille on kehitetty Blanket-testilaitteiston valvonta- ja 
tiedonsaantijärjestelmiä. Työ on osa kansainvälistä toimintaa, jolla pyritään kehittämään Blanket-
modulien kokoonpanomenetelmiä tyhjiöastiassa. 
Säännöllinen tukitoiminta 
Tutkimuslaitos toimi Euratomin turvavalvontaosaston ESD:n (osa pääosastoa XVII) tieteellisenä 
pääneuvonantajana seuraavissa tehtävissä: 
• kahden passiivisten neutronien laskurin kehittäminen oksidiseoksista (MOX) koostuvien 
polttoainesauvojen mittauksiin sekä passiivisten neutronien laskurin kehittäminen Pu:n jätteestä 
tehtäviin kokeisiin, 
• ydinmateriaalivalvontaan liittyvän multimediakoulutuspaketin (mm. monikielisen sanahakuohjelman) 
kehittäminen ja neutronikoemenetelmien mittausepätarkkuuden kvantifiointi, 
• täysinvarustetun sijoituspaikka-aseman toimittaminen altaisiin varastoitujen käytettyjen polttoaine-
elementtien ultraäänitiivistystä/tunnistusta varten, mukaan lukien laaja tiivistehallinnan tietokanta 
Euratomin tarkastajien käyttöön THORPissa Sellafieldissä (Britannia), 
• Euratomin tarkastajille suunnattuja kursseja ainetta rikkomattomissa kokeissa (NDA) sekä suurten 
säiliöiden sisältämien aineiden massan ja tilavuuden mittaustekniikoissa. 
ISIS tarjosi myös tekniset keinot, joiden avulla pääosasto I pystyi tukemaan kansainvälistä 
atomienergiajärjestöä IAEA:ta seuraavilla toimilla: TAME-koetutkimukset (TAnk MEasurement) 
suurissa säiliöissä olevien nesteiden massan tai tilavuuden mittaustekniikoiden virhetekijöistä; 
liikutettavien paineen mittauslaitteiden testaus ja erityisesti niiden valvomattoman toiminnan esittely 
pitkän aikavälin kenttäkokeilla Yhdysvalloissa; erilaisten ydinmateriaalivalvontaan liittyvien laitteiden 
38 
ympäristötestaus TEMPEST-laboratoriossa lAEAn testimenettelyllä, joka kehitettiin vuonna 1996 YTK:n 
Ispran tutkimuslaitoksen tuella; lAEAn tarkastajille suunnatut kurssit ainetta rikkomattomissa kokeissa, 
massan tai tilavuuden määrittelyssä ja tiiviste- ja tunnistustekniikoissa. 
ISIS tuki pääosasto Xl:a sitä kautta, että suuronnettomuuksien riskejä tutkiva toimisto MAHB (Major 
Accidents Hazards Bureau) toimii ISISin toimeksiannosta uuden ns. Seveso II -direktiivin (96/82/EY) 
täytäntöönpanoa varten. 
ISIS tuki edelleen komission petostentorjunnan koordinointiyksikköä (UCLAF/pääsihteeristö) sen 
tehtävissä tarjoamalla petostenvastaiseen työhön uusia tietotekniikan sekä tieto- ja riskianalyysin 
menetelmiä. 
Tutkimuslaitoksen tietotekniikan asiantuntemusta hyödynnettiin myös tukemalla pääosasto lll:n 
tietotekniikkaohjelmaa. Erityisalueita olivat ohjelmistojen toimivuus ja luotettavuus; Euroopan lääkealan 
sääntelypolitiikan tukeminen Euroopan lääkearviointiviraston (EMEA) välityksellä; Euroopan 
huipputietokoneet sekä kuvankäsittelyjä kuvasynteesi (tuotantoa edeltävän vaiheen ohjelmistot). 
BIOTEKNOLOGIAN SÄÄNTELYJÄ RISKIEN ARVIOINTI 
ISIS oli vuonna 1997 erityisen aktiivinen bioteknologian teollisen sääntelyn alalla sekä bioteknologian 
mahdollisten riskien tutkimuksessa. 
ISIS analysoi (suoraan komission puheenjohtajan alaisuudessa toimivan) tulevaisuuden 
tutkimusyksikön pyynnöstä nykyisin käytössä olevia menetelmiä, joilla arvioidaan bioteknologian riskejä 
siirtogeenisissa kasveissa; tavoitteena oli määrittää, voidaanko nykyisen tiedon turvin laskea 
vertailukelpoisia bioteknologiaan liittyviä ympäristöriskejä ja yhdenmukaistaa riskien 
arviointimenettelyjä. Tutkimuksen päätelmissä ja suosituksissa käsiteltiin kvantitatiivisen riskien 
arvioinnin rajoituksia geneettisesti muunnettujen organismismien tapauksessa sekä riskien määrittelyyn 
liittyviä ongelmia. 
ISIS antoi pääosasto XUIle tieteellistä tukea bioteknologiadirektiivien täytäntöönpanossa (direktiivit 
90/219/ETY geneettisesti muunnettujen mikro-organismien käytöstä suljetuissa oloissa ja 90/220/ETY 
geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön). Etusija oli 
hankkeilla, joiden tarkoituksena oli toteuttaa jäsenvaltioissa (sekä Norjassa ja Islannissa) elektroninen 
järjestelmä, joka mahdollistaisi jäsenvaltioiden ja komission välisen tiedonvaihdon tarkkaan 
suunnitelluista kenttäkokeista. 
B. KILPAILUTETTU TOIMINTA 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettu toiminta 
ISIS oli vuonna 1997 mukana kolmessa tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta (TMR) helpottavassa 
verkossa, viidessä yhtenäisen toiminnan periaatteella toteutetussa hankkeessa ja 36:ssa 
kustannustenjaolla toteutettavassa hankkeessa. 
o Teleläsnäoloa hyödyntävällä ympäristöanturilla varustetun liikkuvan jalustan (AEST) prototyyppi 
rakennettiin osana RESOLV-hanketta aitojen ympäristöjen rekonstruoimiseksi, mikä tapahtuu 
käyttämällä YTK:n kehittämällä nopealla, korkean erotuskyvyn kolmiulotteisella lukijalla saatavia 
kuvia. Kolmiulotteisen ympäristön rekonstruktiosta tehdään lisätutkimuksia tutkijoiden koulutus- ja 
liikkuvuusverkossa (TMR), joka yhdistää seitsemän alan aktiivisinta laboratoriota Euroopassa. 
• ISIS koordinoi vuonna 1997 kahta ydinturva-alan hanketta, joiden tarkoituksena oli parantaa 
ydinvoimalaitosten turva-analyysissä käytettävien atk-koodien toimintaa. 
• ISISin kokemusta palamisen mallintamisessa ollaan hyödyntämässä ydinreaktorien turvallisuuteen 
liittyvässä, palamista vakavissa onnettomuuksissa tutkivassa hankkeessa (Combustion in Severe 
Accidents) sekä räjähdysmäinen arviointihankkeessa (Explosion Models Evalution), jossa pyritään 
arvioimaan kaasupilvien räjähtämistä. 
39 
• Raskaan robotiikan ROBERTINO-laitteistoa hyödynnetään yhdessä TELEMAC 
CAD/CAE -laboratorion kanssa rakennusteräskomponentteihin sovellettavan 
laserhitsausteknologian automaatiossa ja valvonnassa. Toimet kuuluvat LASEROBOT-
hankkeeseen. 
• ADAMS-hankkeessa ISIS on puolestaan analysoinut ilma-alusten huollon ja lennonselvityksen eri 
metodeja vähentääkseen inhimillisistä tekijöistä johtuvia onnettomuuksia. 
Kilpailutettu toiminta yhteisön politiikan tukemiseksi 
Säännöllisen toimintansa lisäksi ISIS menestyi useissa komission yksiköiden tarjouskilpailuissa 
erityisosaamisensa aloilla. Seuraavassa mainitaan muutamia hankkeita asiakaspääosaston mukaan 
luokiteltuna: 
Pääosasto III (teollisuus): ELSAssa testattiin pseudodynaamisesti kahta täysimittaista 
kolmikerroksista rakennusta. Vuoden aikana saatettiin päätökseen avaruusteknisten sovellusten 
tutkimuslaitoksen kanssa toteutettava yhteishanke, jonka tavoitteena oli kaukokartoitussovelluksia 
palvelevien Euroopan neuroverkkojärjestelmien esikuva-analyysi. Farmaseuttisen sääntelyn alalla 
saatettiin päätökseen testivaihe EudraTrack-hankkeessa vastavuoroisen tunnustamisen menettelyn 
laatimiseksi jäsenvaltioiden terveysviranomaisten käyttöön. Eudra Mat -tietokanta Euroopan unionin 
markkinoilla olevista lääkevalmisteista jaettiin CD-ROMina terveysviranomaisille. 
Pääosasto VII (liikenne): Euroopan lento-onnettomuuksien raportointijärjestelmien koordinointikeskus 
ECCAIRS on valmisteluvaiheessa osana jatkuvia toimia Euroopan ilmailua ohjaavan sääntelykehyksen 
perustamiseksi. Ohjelmistot on tuotettu, keskustoimisto perustettu ja tiedonvaihtomenettelyt, joihin 
osallistuu aluksi kuusi EU:n ilmailuviranomaista, on vahvistettu. 
Pääosasto XI (ympäristö, ydinturvallisuus ja väestönsuojelu): YTK on laatinut raportin 
kansainvälisestä esikuva-analyysistä, jolla pyrittiin yhdenmukaistamaan metodologiat, joita käytetään 
määritettäessä radioaktiivisten aineiden vapautumista ilmakehään onnettomuuden sattuessa 
ydinvoimalaitoksen lisärakennuksessa. Raportissa tuotiin esiin asiat, joista vallitsee yksimielisyys, ja 
yksilöitiin lisätutkimuksen tarpeet. Kehittyneiden jälleenkäsittelymenetelmien tutkimiseen käytettävän 
pienen polttouunin käyttöönottoon liittyvät alustavat toimet on käynnistetty. Pääosasto Xl:tä varten on 
tarkasteltu - ottaen huomioon jäsenvaltioiden tunnustettujen asiantuntijoiden näkemykset -
yleisstrategiaa Euroopan unionissa toteutettavaa tutkimustoimintaa varten, joka liittyy 
ympäristövaikutusten arviointiin (EIA) sekä strategiseen ympäristövaikutusten arviointiin (SEIA). 
Luonnononnettomuuksia koskevaa yhteisön tietojärjestelmää ollaan perustamassa. Kokeiluvaiheessa 
on annettu etusija vain joillekin onnettomuustyypeille: tulville, maanjäristyksille sekä kaikentyyppisille 
ympäristöseurauksiltaan vakaville onnettomuuksille. Hankkeeseen osallistuu kahdeksan jäsenvaltioita 
sekä Islanti ja Norja. Prototyyppijärjestelmän rakenne on jo suunniteltu valmiiksi. 
EUROSTAT (tilastotoimisto): Vuoden aikana saatettiin päätökseen tutkimus ympäristöön 
kohdistuvien paineiden indikaattorien mallintamisesta. Tutkimuksessa määriteltiin yleinen tapa kuvata 
paineenilmaisinmalleja, yksilöitiin mallintamistoimet jäsenvaltioissa ja laadittiin kuvaus kustakin 
yksilöidystä 25 mallista. 
ISISin tehtäviin kuuluu siirtää osa kehittämästään teknologiasta teollisuudelle. Vuonna 1997 saatettiin 
päätökseen kymmenen pääosasto Xllhn rahoittamaa hanketta ja kaksitoista uutta hanketta käynnistyi. 
KAKSITOISTA UUTTA HANKETTA TEKNOLOGIAN SIIRTÄMISEKSI 
TEOLLISUUDELLE 
• Nestesuihkun nopeaan muodostukseen perustuvan törmäysenergiavaimentimen esittelyjä testaus 
ajoneuvoteollisuuden tarpeisiin 
• Kuituoptiikkaan perustuva akustisen emission anturijärjestelmä 
• Litteän holografmäytön teollistaminen 
• ESPI-interierometriaan perustuvan, rakennusmateriaalien deformaatiomittauksissa ja 
mekaanisessa karakterisointissa käytettävän laitteen teollistaminen 
• Integroitu kiinnitin pienten koekappaleiden lävistys-ja pullistuskokeisiin 
40 
Ylikierrosilmiöiden ennakkovaroitusten AWARE-projekti (Advanced Warning Against Runaway 
Events) 
Teolliseen toimintavarmuuteen sovellettavan STARS-ohjelmiston hyväksikäyttö 
VASAT-3D: YTK:n äärellisten elementtien simulaattoreiden laajentaminen mallintamaan 
kolmiulotteista veden virtausta ja epäpuhtauksien kulkeutumista kyllästymisasteeltaan erilaisissa 
maaperissä 
W-SDI: Windows-tyokalu turvallisuussuunnittelun parantamiseksi 
Värähtelyanturin ja mikroseismisen seurannan laajamittainen testaus 
Rakennus- ja ilmailutekniikassa käytettävien komposiittielementtien muodon ja tilan seurannan 
intergroitu järjestelmä 
Epätarkkuus-ja herkkyysanalyysiohjelmistojen vaiidointi ^^^^_______^____^ 
Sopimusten mukainen toiminta 
YTK tekee työtä myös ulkopuolisille asiakkaille, jotka haluavat hyödyntää ISISin tutkimustyöllä 
kehitettyjä tuotteita ja tekniikoita ja maksaa näiden tuotteiden räätälöinnistä käyttövaatimusten 
mukaisiksi. Vuonna allekirjoitettiin yli 30 sopimusta. Esimerkkejä laajimmista sopimuksista: Lissabonin 
Sao Vicente de Foran luostarin eräästä osasta valmistettiin täysimittainen jäljennös käyttämällä 
alkuperäisiä materiaaleja ja työmenetelmiä, ja jäljennöstä ollaan testaamassa ELSAssa Portugalin 
hallituksen kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti; Italian ympäristöministeriölle asennettiin integroitu 
järjestelmä Sisilian teollisuusalueisiin ja Sisiliassa tapahtuviin vaarallisten aineiden kuljetuksiin liittyvän 
saastumisen ja riskien seuraamiseksi ja ehkäisemiseksi sekä hätätilanteiden onlinehallintaa varten. 
Myös Yhdysvaltojen ydinsääntelykomitean (Nuclear Regulatory Commission) kanssa allekirjoitettiin 
sopimus, jolla se sai oikeuden käyttää FARO-karkaisutestien tuloksia. 
Kartoitusvaiheen tutkimus 
ISIS ryhtyi erityisiin sisäisiin toimiin kartoittaakseen täydentäviä tutkimusalueita, jotka voivat osoittautua 
tärkeiksi sen tulevan säännöllisen toiminnan kannalta. Tutkimuslaitoksen sisällä esitettiin yhteensä 65 
ehdotusta, joista kahdelletoista myönnettiin rahoitus. Vuoden 1997 lopussa päätettiin jatkaa kymmentä 
projektia seuraavan vuoden ajan ja käynnistää viisi uutta projektia. Projektit liittyvät useisiin eri aiheisiin, 
joita ovat muun muassa epälineaaristen aikasarjojen analyysi, aivotoimintoiset tarkkailujärjestelmät 
vammaisten käyttöön, äänen muuttaminen tekstiksi, alueellinen tulva-alttius, vedenkorkeuden 
etämittaus ympäristöllisesti herkillä alueilla, innovatiiset kiihdytinkäyttöiset ydinreaktorit, energian ja 
ympäristön vuorovaikutuksen simulointi kaupungeissa, kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien 
määrittäminen ympäristöpäätöksissä, hiukkaskaasuvirtausten mallintaminen, älymateriaalit, proteiinin 
laskostuminen, keinotekoisten nivelimplanttien toimivuuden mittaaminen, seisminen valvonta, 
maanjäristysten ennustaminen ja murtuvista kallioista vapautuvat jännitysaallot. 
OBNINSKIN YDINMATERIAALIVALVONTAKESKUS 
Euroopan komissio tukee TACIS-ohjelmassaan Venäjän federaatiossa tehtävää työtä ydinmateriaalien 
kirjanpidon ja valvonnan parantamiseksi. Osana tätä toimintaa ollaan perustamassa 
ydinmateriaalivalvontamenetelmä-ja koulutuskeskusta Oblinskissa (Kalugan alue, Venäjä) sijaitsevaan 
fysiikan ja voimalaitostekniikan instituuttiin. ISISin tehtävänä on suunnitella ja toteuttaa keskus yhdessä 
instituutin kanssa. Keskuksen tärkeimpänä tehtävänä on kouluttaa ydinenergiaministeriön (MINATOM) 
voimalaitosvalvojat sekä Venäjän ydinturvallisuusviranomaisen (GOSATOMNADZOR) paikalliset 
tarkastajat muun muassa fissiilien materiaalien kirjanpitoon ja turvavalvonnan paranneltujen 
menetelmien kehittämiseen ja täytäntöönopanoon. Keskus tulee käyttämään nykyisiä tiloja, joissa on jo 
lupa käsitellä ydinmateriaaleja bulkkimäärinä. Tähän mennessä: 
• on koulutettu 15 venäläistä kouluttajaa ja 70 venäläistä tarkastajaa ja valvojaa, 
• Isprassa ja Obninskissa on järjestetty kahdeksan erityiskurssia, 
• Obninskissa on järjestetty seminaareja polttoaineen valmistuksen ja jälleenkäsittelylaitosten 
turvavalvonnasta. 
41 
2.5 YMPÄRISTÖNTUTKIMUSLAITOS (El) 
Ympäristöntutkimuslaitos antoi panoksensa neljänteen puiteohjelmaan pääasiassa sen linjoissa 
Ympäristöjä ilmasto sekä Biotieteet ja teknologia. Tutkimuslaitoksen työ liittyi erilaisten kilpailutettujen 
toimien kautta myös ohjelmalinjoihin Mittaus ja testaus sekä Ydinfission turvallisuus. 
Vuonna 1997 ympäristöntutkimuslaitoksen säännöllisestä toiminnasta 70% koostui muille komission 
pääosastoille annettavasta tieteellisestä ja teknisestä tuesta. Tuki kohdistui yhteisön politiikan 
valmisteluun ja toteuttamiseen ympäristön- ja kuluttajansuojelun aloilla. 
Ympäristön ja vesistön erityisryhmä, jonka puheenjohtajana on tutkimuslaitoksen johtaja, on julkaissut 
loppuraporttinsa, joka pohjautuu yli 450 ideaan ja ehdotukseen sekä kansallisten yhteystahojen ja 
asiantuntijaryhmien laatimiin kannanottoihin. Ehdotettua toimintasuunnitelmaa käytetään hyväksi 
määriteltäessä veteen liittyviä viidennen puiteohjelman erityisohjelmia. 
A. SÄÄNNÖLLINEN TOIMINTA 
Tutkimustoimien ja suorien tukitoimien välillä on riittävä tasapaino, minkä ansiosta tutkimuslaitos kykeni 
tarjoamaan tehokasta tukea ja samalla pitämään yllä tieteellistä ja teknistä asiantuntemustaan. 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Tutkimuslaitos käynnisti ja koordinoi neljännessä puiteohjelmassa asetettujen Euroopan unionin 
tutkimustavoitteiden mukaisesti eurooppalaisia tutkimushankkeita, jotka edistävät tärkeitä 
kansainvälisiä ympäristöohjelmia, kuten kansainvälistä geosfääri- ja biosfääriohjelmaa IGBP:a 
(International Geosphere Biosphere Programme), kansainvälistä ilmakehän kemian ohjelmaa IGAC:a 
(International Global Atmospheric Chemistry) ja EUREKAa. 
Ilmakehän prosessien alalla tutkimus keskittyi pääasiassa troposfäärin otsoniin, haitalliseen 
kasvihuonekaasuun, jonka määrä lisääntyy maailmanlaajuisesti ja jolla on vaikutuksia ihmisten 
terveyteen, satoon ja kasvillisuuteen. Lisäksi keskityttiin ilmakehän aerosoleihin, jotka ovat 
ensiarvoisen tärkeitä arvioitaessa ja ennustettaessa ilmastokehitystä. 
KASVILLISUUDEN BIOGEENISET PÄÄSTÖT JA OTSONIN MUODOSTUS 
VÄLIMEREN ALUEELLA 
Tutkimuslaitoksen kehittämän, Välimeren alueen biogeenisiä päästöjä tutkivan BEMA-hankkeen 
(Biogenic Emissions on the Mediterranean Area) tavoitteena on arvioida kasvillisuudesta peräisin 
olevien biogeenisten päästöjen vaikutusta troposfäärisen otsonin muodostukseen Välimeren alueella ja 
verrata vaikutusta antropogeenisten lähteiden vaikutukseen. BEMAn kakkosvaiheen viimeisen vuoden 
aikana keskityttiin mallintamis- ja laajennustoimiin. Ympäristötutkimuslaltos järjesti yhdessä Centre de 
Estudios Medioambientales del Mediterraneon (CEAM) kanssa laajan keskisuuren mittakaavan 
kokeen, jossa oli mukana 17 eurooppalaista laboratoriota. Koe toteutettiin touko-ja kesäkuussa 1997 
Castellonin alueella lähellä Valenciaa Espanjassa, ja sen tarkoituksena oli testata jo kehitettyä 
moniulotteista meteorologista ja kemiallista mallia. Koe käsitti maanpäällisiä mittauksia (päästöarvot, 
latvuskatosvirtaukset, pitoisuudet) sekä lentokoneissa ja kiinnitysvaijereilla ankkuroiduissa 
ilmapalloissa tehtäviä mittauksia, joiden perusteella voitiin karakterisoida kulkeutuminen ja kemialliset 
prosessit 80 kilometrin käytävän muodostaneessa rajakerroksessa maalta merelle puhaltavan tuulen 
suuntaisesti. 
Aerosolit ja ilmasto -hankkeessa arvioitiin, miten aerosolikuormitus vaikuttaa maan säteilyyn. Vuonna 
1997 toiminta keskittyi aerosolien karakterisoimiskokeeseen (ACE-2). Hanke toteutettiin yhteistyössä 
25 eurooppalaisen laboratorion kanssa, ja siihen sisältyi 250 tutkijan, kuuden ilma-aluksen, yhden 
merialuksen ja kuuden maanpäällisen aseman koordinointi ja logistiikan valmistelu. YTK osallistui 
myös ACE-2-kokeeseen menestyksekkäästi suorittamalla sarjan kaasumittauksia ja karakterisoimalla 
aerosoleja fysikaalisesti ja kemiallisesti Teneriffassa, Madeirassa, Azoreilla ja Portugalissa. 
Mallinnustoimilla päästään aiempaa realistisempaan käsitykseen aerosoleista globaaleissa malleissa, 
ja ne tarkentanevat arvioita aerosolien aikaansaamasta säteilypakotteesta. Tämän hankkeen tulokset 
ovat merkittäviä arvioitaessa ilmakehän aerosolien vaikutusta globaaliin muutokseen ja sitä, missä 
määrin kyseinen vaikutus vaihtelee ihmisen toiminnan ja luonnonilmiöiden seurauksena. 
42 
Veden ja maaperän säännöllisessä tutkimustoiminnassa käytettiin kehittynyttä liikkuvaa laboratoriota 
AMALia (Advanced Mobile Laboratory) teollisuusalueiden ja kaatopaikkojen saastumisen arvioimiseksi. 
Eri suistoalueilta peräisin olevia näytteitä on analysoitu, jotta voitaisiin määrittää, miten toksisten 
aineiden pitoisuudet riippuvat virtausvaihteluista, sekä yksilöidä näiden aineiden lähteet. Subalpiinisella 
ekoalueella toteutettiin neljä in situ -kampanjaa, joilla edistettiin järviveden laatua kuvaavien algoritmien 
laatimista ja fytoplanktonin pigmenttien määrittelyyn käytettävien eri menetelmien vertailua. 
Järvien entistämis- ja suojeluhankkeista ja juomaveden laadusta julkaistiin useita raportteja. Tieto- ja 
epätarkkuusarviointiin liittyvät yhteistyötutkimukset jatkuivat AQUACON-hankkeessa (Analytical Quality 
Control). 
Uusi ympäristötoksikologian ja kansanterveyden yksikkö, joka käsittää entiset sisäilman ja biotieteiden 
yksiköt, perustettiin suuntaamaan toimintaa uudelleen viidettä puiteohjelmaa silmällä pitäen. 
Tutkimuslaitos voimistaa toimiaan tällä alalla ja keskittää ne seuraaviin aiheisiin: veden mikrobisen ja 
kemiallisen pilaantumisen vaikutus vesiorganismeihin ja sitä kautta ihmisten terveyteen; erityisesti 
haihtuvista orgaanisista yhdisteistä johtuvat sisäilman pilaantumisen terveysriskit; elintarvikkeiden 
pilaantumisen terveysvaikutukset; ikäsidonnaiset neurodegeneratiiviset häiriöt. 
Sisäilman laatuun ja sen vaikutukseen ihmisiin keskittyvä eurooppalainen yhteistyö ECA-IAQ 
(European Collaborative Action, Indoor Air Quality & Its Impact on Man) on olennainen osa sisäilman 
pilaantumiseen liittyvää säännöllistä toimintaa. Yhteistyöstä on julkaistu kaksi uutta raporttia: Evaluation 
of VOC Emissions from building products-solid flooring materials 
(Rakennustarvikkeista/massiivivälipohjamateriaaleista peräisin olevien haihtuvien orgaanisten 
yhdisteiden päästöjen arviointi), jossa tarjotaan teollisuudelle sen tarvitsema lattiamateriaalien 
merkintämenettely, ja Total volatile organic compounds (TVOC) in indoor air quality investigations 
(Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaisuus sisäilman laadun tutkimuksessa). 
Ympäristöntutkimuslaitoksessa sisäilma- ja työpaikkasovelluksia varten kehitettyä automaattista ilman 
pilaantumisen analysaattoria on kehitetty edelleen analysoimaan myös di-isosyanaatteja. Pääosasto 
Xlll:n kanssa tehtiin kilpailutettuna tukitoimena sopimus analysaattorin kaupallisen version 
valmistamisesta. Jäänneaineiden viitearvoja ihmiskudoksissa tutkivassa EURO TERVITH-hankkeessa 
(Trace-Element Reference Values in Human Tissues) jatkettiin tutkimusta jäännösmetallien 
perustasosta Euroopan väestössä. 
Säännöllinen tukitoiminta 
Ympäristöntutkimuslaitos antoi tieteellistä ja teknistä tukea pääasiassa komission muille yksiköille 
Euroopan unionin politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ympäristön- ja kuluttajansuojelun 
aloilla. 
Euroopan kemikaalivirasto ECB oli keskeisessä asemassa yhteisön direktiivien täytäntöönpanossa 
kemikaalien valvonnan alalla (pääosasto XI, ympäristö, ydinturvallisuus ja väestönsuojelu). ECB:n 
työhön kuului jo käytössä olevien tai uusien kemikaalien riskien arviointi tiiviissä yhteistyössä 
toimivaltaisten kansallisten viranomaisten sekä muiden kansainvälisten elinten kanssa, mm. 
taloudellisen yhteistyön ja kehittämisen järjestön OECD:n, YK:n ympäristöohjelman UNEPin ja YK:n 
elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO.n kanssa. 
Eurooppalainen vaihtoehtoisten menetelmien validointikeskus ECVAM tuki pääosastojen III, XI ja XXIV 
työtä validoimalla vaihtoehtoisia toksisuuden testausmenetelmiä, joihin ei sisälly eläinkokeita. Tuen 
kohteena olivat teollisuuskemikaaleja, torjunta-aineita, kosmetiikkaa ja muita tuotteita koskevat 
komission sääntelytoimet, joiden tavoitteena on suojella kuluttajia ja ympäristöä ja hyödyttää Euroopan 
teollisuutta. 
Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorion ERLAPin sekä REMin (Radioactive 
Environment Monitoring) pitkälle edistynyt työ tarjosi pääosasto Xhlle tieteellistä ja teknistä tukea 
ilmanlaatuun liittyvissä yhteisön lainsäädäntötoimissa. ERLAPin ja REMin toimintaa aiotaan jatkossa 
laajentaa sen huomioon ottamiseksi, että pieniin aerosolihiukkasiin liittyvän kaupunkialueiden 
ilmansaastumisen syistä ja terveysvaikutuksista on huolestuttu yhä enemmän, sekä vaihtoehtoisten 
polttoaineiden käytön tutkimiseksi. 
Alppien alueen kestävästä kehityksestä tehdyn Alppien yleissopimuksen tueksi toteutettavia toimia on 
jatkettu koordinoimalla Alppien alueen tarkkailu- ja tietojärjestelmää (Alppien alueen tarkkailukeskus). 
43 
Tutkimuslaitos on hallinnoinut kaupunki- ja aluemallintamisen teknistä tukiryhmää Auto-Oil 2 
-hankkeessa. Tukiryhmä tarjosi asiantuntijaneuvontaa ja -avustusta, kun vaikutuksia arvioitiin 
hankkeeseen osallistuvissa kymmenessä kaupungissa. Metodologia on tarkistettu ja tärkeimmät 
vertailuparametrit analysoitu ilmanlaadun nykytason arvioimiseksi. Lisäksi on vahvistettu kriteerit, joilla 
voidaan määrittää tärkeimmät kiinteät (teollisuuden) saastelähteet sekä liikenteen saastelähteet. 
Tukea annettiin myös Euroopan ympäristökeskukselle mittausmenetelmien ja istrumenttien 
keskinäisen kalibroinnin aloilla sekä uusien menetelmien ja ympäristöntutkimukseen liittyvien 
mittauslaitteiden kehittämisessä. 
KULUTTANSUOJELU JA ELINTARVIKKEIDEN TURVALLISUUS 
Kuluttajansuojelu on ympäristöntutkimuskeskuksen painopisteitä. Toimet liittyvät elintarvikkeiden 
turvallisuuteen, alkuperään ja laatuun, ja niihin osallistuu muun muassa alalla jo vakiintunut Euroopan 
viinin, alkoholin ja väkijuomien toimisto BEVABS, joka perustettiin 1993 YTK:n 
ympäristöntutkimuslaitokseen Ispraan. BEVABS on yhteisön elin, jolla on korkeatasoinen 
asiantuntemus ja pitkälle kehitetty erityisvälineistö, ja sen tehtävänä on taata jäsenvaltioille, että 
virallisten laboratorioiden tieteellinen yhteistyö järjestetään tehokkaasti ja että analyysitulosten tulkintaa 
koskevat jäsenvaltioiden erimielisyydet ratkaistaan puolueettomasti yhteisön periaatteita noudattaen. 
Toimiston päätavoitteita ovat viinisektorin tuotteiden analyyttisen tietokannan perustaminen 
analyysimenetelmien (varsinkin ydinmagneettiseen resonanssiin perustuvien menetelmien) 
soveltamiseksi koordinoidusti ja yhdenmukaisesti, komission tarkastajien ottamien viini- ja 
alkoholinäytteiden analysointi, valmistautuminen uusien massaspektrometriaan perustuvien 
isotooppimenetelmien hyväksymiseen virallisiksi menetelmiksi, joilla tehostetaan petosten torjuntaa, 
mittauksien suorittaminen jäsenvaltioille, joilla ei ole vielä isotooppitekniikoiden edellyttämiä välineitä 
sekä mahdollisten erimielisyyksien käsittely, joita jäsenvaltioilla voi olla saman tuotteen analyysien 
tulkinnasta. 
Euroopan viinin, alkoholin ja väkijuomien toimisto toimii läheisessä yhteistyössä pääosasto Vl:n 
(maatalous) viinisektorista vastaavien erityisyksikköjen kanssa. Toimisto antaa tieteellistä ja teknistä 
tukea komission tarkastajille, jotka vastaavat jäsenvaltioiden petostentorjunta- ja 
tarkastusviranomaisten kanssa tehtävästä yhteistyöstä. Euroopan viinin, alkoholin ja väkijuomien 
toimisto toimii yhteistyössä viinintuottajajäsenvaltioiden virallisten elinten ja viidentoista virallisen 
laboratorion kanssa kerätäkseen ja validoidakseen tietokantaan sisällytettäviä tietoja. Tarkoitusta 
varten on kehitetty monikielinen ohjelmisto. Tietokannassa on jo tiedot etanolin 
deuteriumisotooppisuhteista yli 10 000 aidossa, Euroopan unionin viinintuottajamaissa tuotetussa 
viinissä, ja se kattaa kuusi vuosikertaa (1991-1996). 
B. KILPAILUTETTU TOIMINTA 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta 
Ympäristöntutkimuslaitos ori saanut toteutettavakseen 25 uutta kustannustenjaolla toteutettavaa 
hanketta ohjelmissa Ympäristö ja ilmasto, Mittaus ja testaus ja Ydinfission turvallisuus sekä Joulen 
(muuta kuin ydinenergiaa koskeva energiantutkimusohjelma) ja INCOn (kansainvälinen yhteistyö) 
yhteydessä. 
Näiden hankkeiden päätutkimuskohteita ovat hiukkasten ja valohapettimien muodostumisprosessit ja 
merkitys kemiassa, ilmastonmuutoksen vaikutukset Euroopan makean veden varoihin, ilmanlaatu ja 
saasteiden vaikutukset Euroopan väestöön, elintarvikkeiden tarkastuksen analyysimenetelmien 
kehittäminen, ympäristöriskien arviointi sekä endokriinihormoneihin haitallisesti vaikuttavat kemikaalit. 
Kilpailutettu toiminta yhteisön politiikan tukemiseksi 
Ympäristöntutkimuslaitos on allekirjoittanut uusia sopimuksia tukeakseen komission muita yksikköjä 
kilpailutetuilla toimilla varsinkin elintarvikkeiden ja kuluttajansuojelun aloilla. 
Tutkimuksella on tuettu pääosastoja III (teollisuus) ja XXI (tulli ja välillinen verotus) niiden kehittäessä ja 
validoidessa menetelmiä suklaan, hunajan ja oliiviöljyn vaatimustenmukaisuuden arvioimiseksi 
elintarvikelainsäädäntöön nähden. 
44 
Pääosasto XIII (televiestintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen) rahoitti 
automaattisen sisäilman epäpuhtauksien laboratorioanalysaattorin kompaktin, liikutettavan ja edullisen 
prototyypin kehittämistä. Analysaattorille saatiin vuonna 1997 patentti Euroopan patenttivirastolta. 
Sopimusten mukainen toiminta 
Tutkimuslaitos on myös harjoittanut sopimusten mukaista tutkimusta karakterisoidakseen saastuneita 
teollisuusalueita sekä arvioinut ympäristövaikutuksia alueellisille viranomaisille. Lombardiassa Italiassa 
tutkittiin maaperän pilaantumista, vesivarojen hallintaa ja ilmanlaadun valvontaa. 
2.6 AVARUUSTEKNISTEN SOVELLUSTEN TUTKIMUSLAITOS (SAI) 
Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI) tuottaa ajankohtaista tutkimustietoa planeetan 
luonnonvaroihin ja ympäristöön vaikuttavista ilmiöistä ja kehitystekijöistä. SAI:lla on merkittävä tehtävä 
eurooppalaisen Maan seurannan (European Earth Observation) kehittämisessä, ja sen toimet ovat 
olennaisen tärkeitä hyödynnettäessä investointeja, joita jäsenvaltiot ovat tehneet etenkin Euroopan 
avaruusjärjestöön. 
Tutkimuslaitoksen työ ohjelmassa Ympäristö ja ilmasto keskittyy aiheisiin, jotka liittyvät ihmisten 
elämänlaatuun, kestävään resurssienhallintaan ja kestävän maanseuranta-alan luomiseen 
Euroopassa. 
A. SÄÄNNÖLLINEN TOIMINTA 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos hyödynsi vuonna 1997 kaikkia käytössään olevia 
maanseurannan avaruustekniikoita tutkiakseen Maan ympäristöä ja ilmastoa sekä aloitti uudet toimet 
näiden tekniikoiden integroimiseksi satelliittivälitteisiin televiestintä- ja navigointijärjestelmiin. 
SAI:n yhteydessä toimivan Maan seurantakeskuksen CEOn työ edisti ja vahvisti edelleen 
eurooppalaista maanseuranta-alaa. Eurooppalaisyritykset tekivät CEOn opastuksella tutkimuksia 
erityisesti kuluttajatarpeista viidellä uudella maanseurannan markkina-alueella, jotka ovat 
matkailu/turismi, ympäristöjärjestöt, kaupunkien viranomaiset, vakuutusyhtiöt ja rakennustekniikan alan 
organisaatiot. Kustakin tutkimuksesta laadittiin esite, johon kaikki uudet markkinat reagoivat 
myönteisesti. Alan peruspalvelujen prototyypin, joka käsittää Internet-sivuston ja EVVSE-järjestelmän 
(European Wide Service Exchange), käyttö lisääntyi jyrkästi (noin 2 000 käyttäjää rekisteröity). 
Maanseurantatietojen käyttömahdollisuuksia komission yksiköille esittelevien CEOn pilottiprojektien 
kohteina olivat rannikkoalueet, Euroopan metsäteollisuus, maataloustuotanto Kaakkois-Aasiassa sekä 
karttojen laatiminen Euroopan tärkeimmistä kaupunkialueista. 
HENKILÖMIINOJEN PAIKANTAMISJÄRJESTELMIEN JA -STRATEGIOIDEN 
STANDARDEISSA EDISTYTTY 
SAI lisäsi tunnettuuttaan miinanpaikantamisen ja -tunnistamisen keskuksena työskentelemällä 
läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kansallisten ryhmien, kansalaisjärjestöjen, 
miinanraivausryhmien sekä sellaisten maiden edustajien kanssa, joissa on miinoitettuja alueita. 
SAI otti käyttöön ulkotestausalueen miinanpaikannussensorien (esim. miinaharavien, maaperätutkien ja 
infrapunasensorien) toiminnan validoimiseksi. Testausaluetta ovat käyttäneet 
miinanpaikannussensoreita tuottavat eri yritykset. Sitä on käytetty myös Henkilömiinojen paikantamisen 
ja tunnistamisen monisensorijärjestelmän toteutettavuustutkimuksissa. 
Tämä benchmarking-toiminta käynnistyi lokakuussa 1997 järjestetyllä työryhmätapaamisella, johon 
osallistui YK:n rauhanturvaoperaatio-osasto UNDPKO sekä eri kansalaisjärjestöjä, 
miinanraivausjärjestöjä, miinaharavien valmistajia, kansallisia tutkimusorganisaatioita, korkeakouluja ja 
miinanraivaustoiminnasta vastaavia komission yksiköitä. Saatavia standardeja sovelletaan SAI:n 
tulevissa testeissä sekä Euroopan komission tukemissa miinanraivaushankkeissa maissa, joissa on 
miinoitettuja alueita. 
European Microwave Signature Laboratoryn tutkimustoimiin sisältyi peräkkäistutkakuvatekniikoiden 
kehittäminen mekaanisen jännityksen ja deformaation monitoroimiseksi palkkien ja kannattimien 
kaltaisissa rakenne-elementeissä. Tällaisista menetelmistä muodostuu tärkeä uusi työkalu, kun 
45 
monitoroidaan tärkeiden tie- ja vesirakentamisen alaan kuuluvien rakennelmien turvallisuutta, kuten 
vesisäännöstelypatojen deformaatiota. 
Rannikkoalueilla sovellettavia hallintajärjestelmiä, joissa käytetään uusilla meren väriä havainnoivilla 
antureilla saatavia tietoja, ollaan kehittämässä käytettäväksi muun muassa vesiviljelyssä ja 
rannikkoeroosion torjunnassa. Työ edellyttää tarkalla kalibroinnilla saatavia tietoja sekä validoituja 
tuotteita, ja sitä tukevat antureiden kalibrointiin ja validointiin liityvät toimet (kaikilta osin yhteistyössä 
kansainvälisten ja kansallisten avaruusjärjestöjen kanssa), geografisten tietojärjestelmien kehittäminen 
mittatilauksena sekä mallinnustoimet. Meren väriä ja pintalämpötilaa koskevia tiedostoja käytetään 
myös globaalien muutosten tutkimuksessa. 
Matalan erotuskyvyn antureilla saatujen tietojen pohjalta kehitettyjä tekniikoita käytettiin tämän jälkeen 
maaperä- ja kasvillisuusmuutosten kartoittamiseen läpi vuoden, aluksi Iberian niemimaalla ja sitten 
koko Välimeren alueella. Työ muodostaa perustan maanpinnan eroosion seurantajärjestelmälle, josta 
tulee osa kehitteillä olevaa Välimeren seuranta-asemaa. 
SAI osallistui ilmastomuutostutkimuksen kansainväliseen geosfääri- ja biosfääriohjelmaan laatimalla 
tiedoston, joka koskee metsäpalojen esiintymistä maapallolla. Tällainen monitorointi on vastaus 
Agenda 21:ssä ja viidennessä ympäristöä koskevassa toimintasuunnitelmassa ilmaistuihin huoliin. 
Tiedot ovat tärkeitä sekä tutkimukselle että ympäristönhallinnalle, kuten havaittiin Indonesiassa vuonna 
1997 raivonneiden metsäpalojen mittavista seurauksista. Tropiikin metsäpaloalueita ja metsävaroja 
koskevat ympäristötutkimukset hyötyivät edelleen tutkakartoituksen kehittämisestä yhteistyössä 
amerikkalaisten (NASA) ja japanilaisten (NASDA) kumppaneiden kanssa. 
Tutkimukset maanpinnan kaksisuuntaisen heijastuskyvyn ominaisuuksista helpottivat uusilla antureilla 
saatavien tietojen analyysia. Tutkimuksissa hyödynnettiin kehittyneitä pintasäteilyvuorovaikutuksen 
malleja. 
Säännöllinen tukitoiminta 
Maatalouden kaukokartoitusseurannan MARS-hanke (Monitoring of Agriculture with Remote Sensing) 
tarjosi tukea pääosastolle VI (maatalous), EUROSTATille (tilastotoimistolle) sekä jäsenvaltioille 
tutkimuslaitoksen kehittyneen maataloustietojärjestelmän AIS:n ansiosta. AIS tarjosi 
tuotantoennusteita, ja sen avulla myös määriteltiin alueellisia häiriöitä neljänätoista tärkeällä EU:n 
viljelykasvilla. Vuonna 1997 tutkittiin uusia satotyyppejä (oliivipuut ja viinirypäleet). Niistä saatua 
kvalitatiivista tietoa sekä arviota niiden satomahdollisuuksista tarkennetaan jatkossa edelleen. Tietoa 
tuotettiin myös EU:n naapurialueilta Keski- ja Itä-Euroopan ja Baltian maista, IVYstä sekä Maghreb-
maista ja Turkista. 
Maanviljelijöiden ilmoittamien tukialueiden kaukokartoitustarkastukset jatkuivat edellisvuosien tapaan. 
Tästä toiminnasta, jota kansalliset viranomaiset toteuttavat yksityisyritysten kanssa tehdyillä 
sopimuksilla, tehtiin laadunarviointi, ja sille tarjottiin teknistä tukea ja neuvontaa suoraan jäsenvaltioiden 
viranomaisten välityksellä. 
AIS:ää tukeva Euroopan maaperän geografinen tietokanta (suhde 1:1000 000) on laajennettu 
koskemaan Norjaa, Suomea, entistä Jugoslaviaa, Puolaa, Unkaria, Teekkiä, Slovakiaa, Bulgariaa, 
Sveitsiä, Itävaltaa, Romaniaa ja Baltian maita. Tiedot helpottavat satoalueiden agrometeorologista 
mallinnusta. 
B. KILPAILUTETTU TOIMINTA 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta 
Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos esitti 18 ehdotusta, jotka liittyvät useisiin eri aloihin, kuten 
maatalouteen, telematiikkaan sekä ympäristö- ja ilmastoalaan. Ehdotuksista ollaan rahoittamasta 
kolmeatoista, jotka ulottuvat meriympäristöstä aavikoitumiseen ja maanvyörymien valvontaan. 
Kilpailutettu toiminta yhteisön politiikan tukemiseksi 
46 
Pääosasto XI (ympäristö, ydinturvallisuus ja väestönsuojelu) teki tutkimuslaitoksen kanssa sopimuksen 
vuonna 1995 aloitetun trooppisten metsien valvontahankkeen kolmannesta vaiheesta. Loppuun 
saatettuna työ tarjoaa Maan seurantaan perustuvan järjestelmän trooppisten metsien kartoittamiseksi, 
niitä koskevien eri tiedostojen hallinnoimiseksi ja "varoitusjärjestelmän" luomiseksi sellaisten alueiden 
tarkkailua varten, joilta metsää on hävinnyt erityisen paljon. Tarkoitusta varten testattiin liikutettavaa 
palovalvontasatelliitin vastaanottoasemaa Vietnamissa. Yleisenä tavoitteena on pääosasto Xl:n tarpeita 
vastaavan, metsiä koskevan tietojärjestelmän perustaminen näillä alueilla toteutettavien, EU:n 
rahoittamien hankkeiden tehokkuuden määrittämiseksi. 
Sopimusten mukainen toiminta 
SAI:n tutkimusohjelmaan liittyvää sopimustutkimusta tehtiin ulkopuolisille asiakkaille, erityisesti 
Euroopan ja Japanin avaruusjärjestöille. SAI oli alihankkijana yhteenliittymässä, joka testasi 
sadesimulaatoria tukeakseen sademäärien kartoitushankkeen kehitystä, ja SAI:n henkilöstöä oli 
mukana kehittämässä algoritmeja, joilla voidaan käsitellä Japanin suunnitteilla olevalla Global Imager 
-mittarilla (GLI) sekä Euroopan MERIS- ja VEGETATION-mittareilla saatavia tietoja. Ensin mainittua 
mittaria käytetään useiden ilmakehän, maanpäällisten ja meren parametrien mittauksissa. Keskisuuren 
erotuskyvyn kuvantamisspektrometri MERIS (Medium Resolution Imaging Spectrometer) on tärkeä 
instrumentti Euroopan seuraavassa merkittävässä satelliittihankkeessa ENV Sat 1 
-ympäristösatelliitissa (Environment Satellite). Näiden sopimusten kautta YTK:n tunnustetulla 
asiantuntemuksella optimoidaan kyseisiin uusiin laitteisiin Euroopassa tehdyistä investoinneista 
saatavat tuotot. 
Muu kilpailutettu toiminta 
MARS-hankkeeseeh ja sen ympäristösovelluksiin liittyvä MERA-hanke (MARS and Environmental 
Related Applications), joka koskee kahtatoista Phare-maata ja jonka pääosasto IA (ulkosuhteet) 
rahoittaa kokonaan, jatkui edelleen ja keskittyi pääasiassa metsien kartoittamiseen ja tarkkailuun. 
Maataloushankkeiden kaukokartoitusseurantaa varten unionissa kehitetty teknologia aiotaan siirtää 
myös naapurimaihin Itä-Euroopassa, missä metsävarojen hallinnalla ja ympäristövaikutusten 
arvioinnilla on tärkeä merkitys. Lisäksi SAI toimi edelleen teknisen tuen hallinnan tarjoajana 
pääosastoille jatkamalla rannikkoalueiden hallintaohjelmaa Thaimaassa pääosasto IB:n 
toimeksiannosta. 
2.7 TEKNIIKAN TULEVAISUUDENTUTKIMUKSEN LAITOS (IPTS) 
Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitos tuki EU:n politiikkaa keräämällä, tulkitsemalla ja välittämällä 
eteenpäin tietoa tieteen ja teknologian kehityksestä (tapahtumista, suuntauksista ja vaikutuksista). 
Niinpä suurin osa IPTS:n toiminnasta on Euroopan unionin toimielinten, lähinnä Euroopan komission ja 
Euroopan parlamentin yksikköjen pyynnöstä toteutettavia erityisiä tukitoimia. Toimeksiantajina ovat 
myös ulkopuoliset organisaatiot, koska YTK:lla on valtuudet osallistua tarjouskilpailuihin. 
IPTS tutki erilaisia teknologisia kysymyksiä aloilla, joilla on tärkeää varmistaa puolueeton ja Euroopan 
laajuinen arvio tieteellisistä ja teknologisista muutoksista ja parantaa tietoa teknologiasta sen sosiaalis­
taloudellisessa ympäristössä. Tutkimuslaitoksen työn tavoitteet ovatkin kahtaalla: yhtäältä keskitytään 
uuteen teknologiaan ja toisaalta niihin sosiaalis-taloudellisiin ja poliittisiin vaihtoehtoihin, joihin tämä 
teknologia liittyy. Tämä ainutlaatuinen lähestymistapa tarjoaa tavallista laajemman käsityksen 
tutkittavista kysymyksistä, koska saatavilla olevien tietojen empiirisen analyysin lisäksi tutkitaan myös 
tulevaisuutta. Tähän perustuukin tutkimuslaitoksen tehtävien erityisluonne muihin tutkimuslaitoksiin 
verrattuna. 
IPTS harjoittaa tulevaisuudentutkimusta kulloisenkin aiheen kannalta merkittävillä tutkimusalueilla 
hyödymällä niiden välistä synergiaa ja vuorovaikutusta. Vuonna 1997 IPTS toimi seuraavilla aloilla: 
energia, ympäristö, liikenne ja liikkuvuus, tieto- ja viestintätekniikka, biotieteet ja -teknologia; uuden 
teknologian sääntely, teknologia, tieto ja organisaatiomuutokset, innovaatio, tulosten levittäminen ja 
kasvu, aluekehitys, resurssienhallinta (kaksi viimeksi mainittua pääasiassa Välimeren alueella) ja 
Euroopan tulevaisuudennäkymät. 
IPTS on perustanut Euroopan tieteiden ja teknologian seurantakeskuksen ESTOn (European Science 
and Technology Observatory) voidakseen hyödyntää suoraan laajaa asiantuntijaverkkoa. ESTO on 
neljäntoista eurooppalaisen kansallisen tiede- ja teknologiaorganisaation muodostama verkko, joka 
vastaa siitä, että sosiaalis-taloudellisesti merkittävistä tieteellisistä ja teknologisista muutoksista on 
47 
saatavilla nopeasti tietoa. Se antaa panoksensa IPTS.n tutkimukseen ja ns. IPTS-raporttiin, joka on 
Euroopan päätöksentekijöille suunnattu IPTS:n teknologian seurantatiedote. 
A. SÄÄNNÖLLINEN TOIMINTA 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Säännöllinen tutkimustoiminta keskittyi vuonna 1997 EU:n politiikan kannalta ensisijaisille aloille, kuten 
energiaan, ympäristöön, liikenteen ja liikkuvuuden tutkimukseen sekä teknologia-alojen työllisyyteen ja 
kilpailukykyyn. Seuraavassa ovat tärkeimmät hankkeet tutkimusalueittain. 
Energiaan liittyvät hankkeet ulottuivat teknologian arvioinnista energian, luonnonvarojen ja talouden 
muodostaman monimutkaisen järjestelmän ymmärtämiseen. Erityisesti kiinnitettiin huomiota 
energiajärjestelmien ja ympäristön väliseen vuorovaikutukseen maailmanlaajuisesti sekä alueellisiin 
energiamarkkinoihin. 
Erityishankkeista mainittakoon Ilmastonmuutostutkimus ja -politiikka sekä Uusiutuviin energiamuotoihin 
liittyvien hankkeiden sosiaalis-taloudellinen vaikutus eteläisen Välimeren maissa: määritelmät ja 
metodologiat. 
Ympäristöhankkeet keskittyivät seuraaviin kolmeen toimintalinjaan: päästöiltään puhtaan teknologian 
asteittaisen käyttöönoton seuraukset innovaatioille, kilpailukyvylle ja työllisyydelle, ympäristö-ongelmien 
teknologiset ratkaisut sekä ympäristöpolitiikan uudet toimintaympäristöt. 
Alan erityishankkeista voidaan mainita Innovaatiodynamiikka bioteknisessä katalyysissä: 
esimerkkitapauksia ja analyysi, Bioteknologia puhtaampana tuotantotekniikkana selluloosan ja paperin 
tuotannossa sekä Jätemääritelmät ja niiden vaikutus jätteiden käsittelyyn. 
Liikenteen ja liikkuvuuden tutkimus keskittyi tukemaan kaupunkiliikennepolitiikan tulevien 
suuntausten kehittämistä, jossa otetaan huomioon sosiaaliset ja taloudelliset tekijät. IPTS:n 
erityisraportissa kaupunkiliikenteestä korostettiin kyseisen jatkuvasti kehittyvän alan tärkeyttä. 
Tähän liittyviä hankkeita olivat Yksityisliikenteen tulevaisuus: kohti sosiaalisten, teknologisten, 
taloudellisten ja poliittisten muutosvoimien intergrointia sekä Kaupunkiympäristössä käytettävän 
ajoneuvoteknologian tulevaisuuden analyysi. 
IPTS myös tutki erityistutkimusten ja teknologian seurannan pohjalta seurauksia, jotka kohdistuvat 
teknologian, työllisyyden ja kilpailukyvyn väliseen vuorovaikukseen saadakseen aiempaa 
paremman käsityksen näiden kolmen tekijän välisestä suhteesta. Alan hankkeita olivat esimerkiksi 
Talousverkkojen rooli työllisyyden luomisessa, Arvio Välimeren alueen nykyisestä vesivarapolitiikasta, 
Tieteen, teknologian ja innovaation mahdollisuudet aluepolitiikassa sekä Made in Europe. 
Säännöllinen tukitoiminta 
Suurin osa IPTS:n toimista toteutetaan suoraan sen pääasiakkaiden Euroopan komission ja Euroopan 
parlamentin pyynnöstä. Vuonna 1997 allekirjoitettiin YTK:n IPTS-tutkimuslaitoksen ja pääosasto lll:n 
välillä uusi sopimus, joka laajentaa luetteloa sopimuksista, jotka IPTS on jo tehnyt seuraavien 
komission yksiköiden kanssa: tulevaisuuden tutkimusyksikkö, pääosasto XI ja pääosasto XVI. Lisäksi 
toteutettiin tukitoimia, joista ei tehty kahdenvälistä sopimusta. Euroopan parlamentin osalta IPTS tuki 
ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan, talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa 
käsittelevän valiokunnan sekä STOA:n työtä (Scientific and Technological Option Assessments). 
IPTS tuki myös Euroopan teollisuuspolitiikkaa pääosasto lll:a varten (teollisuus) hankkeilla, jotka 
liittyvät innovaatiojärjestelmiin ja teknologiaennusteisiin. Aiheina olivat muun muassa suuntaukset 
korkeakoulujen ja teollisuuden välisessä teknologian siirrossa, esikuva-analyysi, tieto- ja 
viestintätekniikan ja organisaatiokäytäntöjen levittäminen, sääntelyn vaikutus innovaatioon, 
vesiteollisuuden profiili EU:n eteläisisssä jäsenvaltioissa sekä bioteknologia ja "vihreä" teollisuus. 
Pääosastolle XI (ympäristö, ydinturvallisuus ja väestönsuojelu) annettiin merkittävää tukea uusien 
puitteiden laatimisessa ympäristöpolitiikalle. 
Pääosastolle XVI (aluepolitiikka ja koheesio) annettiin tukea hankkeessa Kohti vesivarojen kestävää 
käyttöä Välimeren maissa. 
48 
Tutkimuslaitos tuki komission tulevaisuuden tutkimusyksikön työtä seuraavilla aloilla: mikrotalouden 
tapaustutkimukset, vihreä kirjanpito, ilmastonmuutos, riskien arviointi ja sääntely, riskien arviointi ja 
hallinto, tietoyhteiskunta ja hallinto. 
Komission eri yksiköille suunnatut yhteiset tukitoimet: Edellä mainittujen tointen lisäksi tarjottiin 
tukea useille eri asiakaspääosastoille seuraavissa hankkeissa: aurinkolämpövoimalaitoksen 
toteutettavuustutkimuksen valvonta Marokossa (yhdessä Maailmanpankin kanssa) (pääosastot IB, XII, 
XVII); biomassaa koskeva energiastrategia (pääosastot XII, XVII, VI); aurinkolämpöä koskeva 
energiastrategia (pääosastot XII, XVII, IB); tieteellinen ja tekninen tuki Euro—Välimeri-alueen 
seurantakomitealle (pääosastot IB, XII); ympäristöalan tulevaisuudentutkimus (pääosasto XI, 
tulevaisuuden tutkimusyksikkö); Euroopan teknologisen arviointiverkon ETANin tukea koskevat uudet 
aloitteet (vanheneva teknologia ja globaali ilmastonmuutos) (pääosastot XII, V ja XI); teknologisen 
kehityksen ennakointi ja sosio-ekonominen tutkimus teollisuusmateriaalien ja -teknologian alalla 
(pääosastot XII, III, XIII, YTK); mietintö aiheesta kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (tuotteet, prosessit ja 
organisaatio viidettä puiteohjelmaa silmällä pitäen) (pääosasto XII.C); panos vihreään kirjaan 
innovaatiosta (pääosasto XIII); teollis- ja tekijänoikeudet julkista rahoitusta saavassa 
tutkimusorganisaatiossa: kuusi tapaustutkimusta itsehallinnasta. 
Euroopan parlamentille ja erityisesti sen ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnalle 
tehtävä työ keskittyi seuraaviin aiheisiin: ilmastonmuutoksen syyt, vaikutukset ja vaihtoehdot; 
kierrätysteollisuuden haittatekijät ja näkymät; vihreä kirjanpito; ympäristö ja työllisyys; jätteen 
oikeudelliset määritelmät; lääketeollisuuden tulevaisuudenanalyysi. 
• Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevälle valiokunnalle toteutetut 
hankkeet liittyvät seuraaviin aiheisiin: tutkimus ja kestävä kehitys; tutkimus 2000-luvulla; 
gerontoteknologian nykytila. 
• STOAIIe (Scientific and Technological Options Assessment) toteutetiin kaksi hanketta: auton 
tulevaisuutta ja tulevaisuuden autoa käsittelevä tutkimus sekä lääketeollisuuden 
tulevaisuudenanalyysi. 
• Talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevälle valiokunnalle tarjottiin tukea 
seuraavassa hankeessa: Julkinen keskustelu Euroopan parlamentissa neljän kypsän 
teollisuudenalan nykytilanteesta ja näkymistä Euroopassa (tekstiili-, teräs-, ajoneuvo- ja 
ilmailuteollisuus). 
B. KILPAILUTETTU TOIMINTA 
IPTS:n kaksijakoinen tutkimusote, joka keskittyy sekä uuteen teknologiaan että niihin sosiaalis­
taloudellisiin, poliittisiin vaihtoehtoihin, joihin tämä teknologia liittyy, tuo tutkimuslaitokselle lisäarvoa ja 
sitä kautta kilpailuedun. 
Tutkimuslaitos teki vuoden 1997 aikana 41 ehdotusta kilpailutetuiksi toimiksi. Ehdotuksista oli 
hyväksytty vuoden loppuun mennessä noin 60 prosenttia. 
Euroopan ympäristön pilaantumisen ehkäisy- ja valvontatoimiston perustaminen IPTS:ään on 
esimerkki sekahankkeesta, jonka rahalliset resurssit jakautuvat kilpailutetun toiminnan (60%) ja 
säännöllisen tukitoiminnan (40 %) kesken (ks. myös laatikko s. 16). 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettu toiminta 
IPTS:llä oli käynnissä vuonna 1997 kolmetoista kustannustenjaolla toteutettavaa tointa seuraavissa 
hankkeissa: rahtiliikenteen kysynnän ja teollisuusvaikutusten välinen suhde sekä uusien teknologisten 
ja liikennejärjestelmien ja niiden ympäristövaikutusten ennustaminen ja arviointi; Välimeren alueen 
energiamarkkinoiden arviointi (suuntaukset ja uuden teknologian näkymät); toteutettavuustutkimus 
uusiutuvien energiamuotojen käyttöönotosta eteläisen Välimeren alueella. 
Kilpailutettu toiminta yhteisön politiikan tukemiseksi 
Kilpailutettu toiminta komission politiikan tukemiseksi liittyi sellaisen yhteisön omistaman 
teknologiaklusterin määrittämiseen, jolla voi olla merkittävä innovaatiovaikutus Euroopan yrityksiin. 
Lisäksi tehtiin toteutettavuustutkimus, jonka tavoitteena oli saada käyttöön resursseja TTK-tulosten 
hyödyntämiseksi biomassan käytössä energianlähteenä Soriassa Espanjassa. 
49 
Sopimusten mukainen toiminta 
Tutkimusten aiheina olivat: ulkopuolinen asiantuntija-arvio Saksan elinkaariarviointitutkimuksesta 
(LCA); energian ulkoisten kustannusten arviointi ja niiden ottaminen huomioon kansallisesti; arvio 
vaikutuksista, joita yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisella on ympäristön pilaantumisasteeseen 
Euroopan unionin eteläisissä jäsenvaltioissa; tilannearvio ja analyysi uusiutuvien energiamuotojen 
tämänhetkisestä teknisestä ja oikeudellisesta tilanteesta - uusiutuvien energiamuotojen integroidun 
tutkimus- ja edistämisohjelman ensimmäinen vaihe; teknis-juridinen eurooppalainen foorumi 
uusiutuvista energiamuodoista. 
bo 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 483 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 17 12 01 
Luettelonumero : CB-CO-98-500-FT-C 
ISBN 92-78-38699-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg