Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Viron lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2008

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 [1] säädetään, että osallistumattomien jäsenvaltioiden eli jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, on esitettävä perustamissopimuksen 99 artiklan mukaisesti neuvostolle ja komissiolle säännöllisin väliajoin monenvälistä valvontaa varten tarvittavat lähentymisohjelmat.

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki tässä asiakirjassa mainitut asiakirjat löytyvät verkko-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

Kyseisen asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvoston on tutkittava kutakin lähentymisohjelmaa komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Neuvoston on annettava komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan lausunto, joka perustuu sen suorittamaan ohjelman tutkimiseen. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, joita voidaan myös tutkia neuvostossa samojen menettelyjen mukaisesti.

Kymmeneen 1. toukokuuta 2004 EU:hun liittyneeseen maahan sovelletaan poikkeusta, eivätkä ne tämän vuoksi vielä osallistu yhteisen rahan käyttöön. Ne sitoutuivat esittämään lähentymisohjelmansa 15. päivään toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun lähentymisohjelmansa vuoden 2004 loppuun mennessä.

Viron vuodet 2004-2008 kattava lähentymisohjelma esitettiin 13. toukokuuta 2004. Komission yksiköt ovat suorittaneet kyseisen ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon kevään 2004 talousennusteen tulokset sekä käytännesäännöt [2] ja komission 27. marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamassa tiedonannossa finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta vahvistetut periaatteet [3]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:

[2] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.

[3] KOM (2002) 668 lopull, 27.11.2002.

Viron ensimmäinen lähentymisohjelma sisältää talousarviossa vuodelle 2004 toteutetut toimenpiteet, ja sen on yhdenmukainen valtion vuosien 2004-2008 julkisen talouden strategian kanssa. Ohjelma hyväksyttiin virallisesti ministerineuvostossa, ja näin ollen se edustaa maan virallisia keskipitkän aikavälin makrotaloudellisia puitteita. Toimenpiteet ovat yhdenmukaisia keskipitkän aikavälin talousennusteen kanssa, joka esitettiin liittymistä valmistelevassa vuoden 2003 talousohjelmassa. Siitä käy ilmi Viron aikomus liittyvä ERM II:een ja ottaa euro käyttöön mahdollisimman nopeasti. Ohjelmassa esitetään, että Viro pystyy täyttämään euroalueeseen liittymisen perusteet koko ohjelmakauden ajan, mutta siinä esitetään myös joitain tulevaa inflaatiokehitystä koskevia varaumia (tällä hetkellä inflaatio on Virossa alhaisempi kuin euroalueella).

Ohjelma noudattaa yleisesti ottaen vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä. Tarkistetun kansantalouden tilinpidon perusteella, joka julkistettiin pian ohjelman esittämisen jälkeen, vuosien 1993-2003 BKT:tä tarkistettiin ylöspäin. Niinpä jotkut ohjelman luvut ja taulukot ovat jo vanhentuneita. Tämä ei vaikuta kuitenkaan kokonaiskuvaan ja skenaarioita koskevaan arvioon, koska niihin vaikuttavat suuntaukset ja ennusteet eivät vaihtele merkittävästi.

Tasapainoinen julkinen talous ja valuuttakatejärjestelmä pysyvät makrotaloudellisen vakauden perustana Virossa. Ohjelmassa esitetään, että BKT:n määrä kasvaa tasaisesti 5-6 prosenttia vuodessa, jolloin kasvuun vaikuttaa kotimaisen kysynnän pysyminen voimakkaana ja viennin kasvaminen ulkoisen toiminnan odotetun elpymisen myötä. Ulkomaisen nettokysynnän odotetaan kuitenkin pysyvän negatiivisena koko ohjelmakauden ajan. Sekä yksityinen kulutus että investoinnit jatkavat kasvuaan, joskin aiempaa hitaammin. Työttömyyden odotetaan laskevan hitaasti noin 9,5 prosenttiin työvoimasta. Maailman talouskasvun odotetaan elpyvän ja vaikuttavan viennin kysynnän vahvistumiseen, minkä puolestaan ennustetaan johtavan korkean vaihtotaseen alijäämän pienenemiseen, vaikkakin alijäämän odotetaan pysyvän yli 8 prosentin suhteessa BKT:hen aina vuoteen 2008.

Makrotaloudellinen skenaario vaikuttaa kokonaisuudessaan vakuuttavalta. BKT:n määrän odotettu kasvu vuosina 2004 ja 2005 on marginaalisesti alhaisempi kuin komission kevään talousennusteessa esitetty, ja inflaatioasteen odotetaan pysyvän hieman ennustettua korkeampana. Verrattuna liittymistä valmistelevaan vuoden 2003 talousohjelmaan makrotaloudellinen skenaario on jonkin verran alhaisempi BKT:n määrän kasvun osalta. Tämä johtuu siitä, että maailman talouskasvun elpyminen on sittemmin viivästynyt. Inflaatio- ja työllisyysnäkymät ovat kuitenkin parantuneet vuoden 2003 kehityksen oltua odotettua parempi. Viroa koskevan ennusteen kasvulukuja tullaan tarkistamaan ylöspäin 20. toukokuuta 2004 tehdyn kansantalouden tilinpidon tarkistuksen perusteella, mikä lisää ohjelmaan sisältyvien skenaarioiden vakuuttavuutta entisestään. Maksutaseen korkea alijäämä tulee olemaan tulevaisuudessakin pääasiallinen makrotalouden epätasapainoon vaikuttava tekijä Virossa, sillä talouden investointitarve on voimakas. Ohjelmassa käsitellään kyseistä aihetta yksityiskohtaisesti. Julkisen talouden ennustetaan pysyvän hieman ylijäämäisenä tai tasapainossa koko ohjelmakauden ajan, ja finanssipolitiikan virityksen odotetaan tukevan vaihtotaseen paranemista, mutta huomattavasti vähemmässä määrin kuin vuosina 2002 ja 2003. Tiukka budjettikuri, johon liittyy mahdollisen ennakoimattoman ylijäämän varaaminen myöhempää käyttöä varten, tulee olemaan olennainen tekijä pyrittäessä maksutaseen epätasapainon pysyvään korjaamiseen.

Valuuttakatejärjestelmä, joka on ollut käytössä Viron itsenäistymisestä lähtien, jolloin Viron kruunu sidottiin ensin Saksan markkaan ja vuodesta 1999 euroon, on toiminut hyvin ja lisännyt uskottavuutta muiden markkinoilla toimivien silmissä. Valuuttakehityksen ohjaaminen sitomalla kruunu tiukasti vahvistuvaan euroon auttoi ehkäisemään Viron talouden inflaatioasteen kasvua nopeasti. Niinpä vuotuinen kuluttajahintainflaatio kasvoi vuonna 2003 vain 1,3 prosenttia, vaikka sen odotetaankin nousevan keskipitkällä aikavälillä noin 3 prosenttiin. Viron korkotaso on historiallisen matala, mikä heijastelee euroalueen kehitystä ja suotuisia kansainvälisiä maaluokituksia. Virolla on tarkoitus liittyä varhaisessa vaiheessa ERM II:een ja soveltaa tavanomaista vaihteluväliä, mutta sitoutua samalla yhä yksipuolisesti nykyiseen valuuttakatejärjestelmään. Euro aiotaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian.

Ohjelmassa vahvistetun julkisen talouden strategian mukaan julkisen talouden rahoitusaseman ylijäämä pyritään pitämään 0,7 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja julkisen talouden tasapaino pyritään saavuttamaan vuodesta 2005 lähtien. Arvio on hieman optimistisempi kuin liittymistä valmistelevassa vuoden 2003 talousohjelmassa esitetty, jonka mukaan vuonna 2004 ei enää esiintyisi ylijäämää, ja samalla se on linjassa komission vuoteen 2005 ulottuvan ennusteen kanssa. Kaiken kaikkiaan tämä johtaa huomattaviin veroleikkauksiin verrattuna vuoden 2003 yllättävän suureen ylijäämään. Ohjelmassa sitoudutaan vakaasti noudattamaan vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä ja pitämään julkisen talouden rahoitusasema tasapainoisena tai ylijäämäisenä koko ohjelmakauden ajan. Käynnissä olevalla verouudistuksella pyritään kiinteän veroprosentin asteittaiseen alentamiseen niin yritys- kuin henkilökohtaisenkin verotuksen osalta, mihin yhdistetään suuremmat tulonsiirrot ja verohuojennukset. Voimakkaan kasvun, menopuolen säästöjen, alv- ja valmisteverotulojen lisääntymisen sekä menorakenteiden muutosten ja veronkannon tehostamisen uskotaan rahoittavan uudistusta. Nimellismenojen odotetaan nousevan ja menosuhteen pienenevän kokonaisuudessaan. Vaikka valtionhallinnon ja sosiaaliturvan määrärahojen odotetaan pysyvän ylijäämäisinä ohjelmakauden ajan (huolimatta toiselle yksityiselle eläkejärjestelmälle kohdistuvista huomattavista siirtomaksuista, joiden määrä nousee jopa 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen), odotetaan paikallishallinnon pysyvän alijäämäisenä, vaikka alijäämä supistuisikin. Julkisen velan määrä oli vuonna 2003 5,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen odotetaan supistuvan vuoteen 2008 mennessä 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Velka katetaan kokonaisuudessaan julkisen sektorin varoilla, ja se on huomattava riski Viron taloudelle.

Ohjelmaan sisältyvät finanssipolitiikan ennusteet vaikuttavat kokonaisuudessaan vakuuttavilta, vaikkakin talousarvion toteutuma voi osoittautua odotettua paremmaksi. Arvio perustuu erityisesti viime vuosien maltillisiin ennusteisiin (ja toistuvaan julkisen talouden tavoitteiden ylittämiseen), ohjelman budjettiennusteita tukeviin realistisiin kasvuennusteisiin, vuoden 2003 suuren ylijäämän mahdollisiin kerrannaisvaikutuksiin, EU:n tulonsiirtoihin perustuvien julkisten investointimenojen odotettua hitaampaan toteutumiseen sekä alijäämän ja velkasuhteen korjaamiseen alaspäin äskettäisen kansantalouden tilinpidon tarkistuksen perusteella. Riskejä saattaa kuitenkin synnyttää suunnitelluista veronalennuksista johtuva tulojen väheneminen tai ulkoisista häiriöistä johtuva päinvastainen kasvukehitys, mutta ne eivät vaikuta tämän päivän näkökulmasta akuuteilta. Nopea julkisen talouden ylijäämän väheneminen vuosina 2004 ja 2005 yhdistettynä odotettuun talouden toiminnan vilkastumiseen johtaisi kaikella todennäköisyydellä ohjelmassa ennakoituun, huomattavaan suhdanteita vahvistavaan finanssipolitiikan viritykseen. Jos maksutaseen epätasapaino ei vähene säännönmukaisen jaksotetusti yksityisen kotimaisen säästämisen elpymisen myötä (kuten ohjelmassa esitetään), ei julkisen talouden tasapainoon tähtäävä finanssipolitiikka välttämättä riitä tukemaan suunniteltua vaihtotaseen alijäämän korjausta.

Ohjelmassa todetaan selkeästi, että Viro aikoo täyttää Lissabonin strategian tavoitteet vuoteen 2010 mennessä. Työllisyysastetta tulisi nostaa uudistamalla ammattikoulutusta ja vähentämällä työvoimaan kohdistuvia sosiaalimaksuja ja tuloveroja. Tarvetta talouden tarjontaperustan (ja samalla veroperustan) laajentamiseen helpotetaan infrastruktuureja parantamalla sekä koulutustoimenpiteillä, joilla vähennetään nykyistä työvoiman osaamistarpeiden ja osaamistarjonnan yhteensopimattomuutta. Tuottavuuden matalaa tasoa parannetaan edistämällä tutkimus- ja kehittämistoimintaa yksityisellä ja julkisella sektorilla ja samalla tuetaan entisestään talouden kasvukehitystä. Julkisen talouden alalla ohjelma pyrkii toteuttamaan rakenneuudistuksia sekä meno- että tulopuolella. Menopuolen uudistuksilla pyritään erityisesti kohdentamaan tulonsiirtoja siten, että ne kohdistuvat niitä tarvitseville ja tehostavat työtekoon kannustamista. Tulopuolella kattava verouudistus, joka käynnistettiin vuonna 2004, vie kehitystä välittömästä verotuksesta yhä enemmän välillisen verotuksen suuntaan, mutta verotusjärjestelmä pysyy yksinkertaisena. Uudistusten, joista suurin osa on jo käynnissä, voidaan kohtuudella olettaa tehostavan työnteon kannustimia, luovan uusia työpaikkoja ja ehkäisevän veronkiertoa.

Virolla on hyvät mahdollisuudet pystyä vastaamaan ikääntyvästä väestöstä johtuvista julkisista kustannuksista. Huomattavat kustannukset, jotka syntyvät täysimääräisesti rahoitetun toisen yksityisen eläkejärjestelmän käyttöönotosta, otetaan huomioon ohjelman julkisen talouden ennusteissa. Julkisen talouden velkasuhde on matala, käytössä on huomattavat julkisen talouden rahoitusvarat ja keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia, joka on täysin yhdenmukainen lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkisen talouden rahoitusaseman tavoitteen kanssa, ja eläke- ja terveydenhoitojärjestelmiä uudistetaan ja pyritään näin pidemmällä aikavälillä julkisen talouden paineiden vähentämiseen. Kaikkien näiden toimien pitäisi voida taata julkisen talouden kestävä kehitys tulevaisuudessa.

Taulukko: Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

>TAULUKON PAIKKA>

Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus: 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Viron lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004-2008

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [4] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

[4] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Kaikki tässä asiakirjassa mainitut asiakirjat löytyvät verkko-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli [5 päivänä heinäkuuta 2004] Viron lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004-2008. Ohjelma vastaa pääpiirteissään tietovaatimuksia, jotka tarkistetuissa käytännesäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle.

Lähentymisohjelmaan sisältyvän julkisen talouden strategian tavoitteena on turvata terve julkinen talous, joka tarkoittaa lähellä tasapainoa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa. Ohjelmassa tähdätään siihen, että vuoden 2003 2,6 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen supistuisi vuonna 2004 0,7 prosenttiin ja että vuodesta 2005 julkinen talous olisi tasapainossa. Myös tulo- ja menosuhteen toivotaan pienenevän asteittain vuodesta 2004, jolloin kyseiset suhteet nousivat EU:hun liittymisen johdosta. Erityisesti ohjelmaan sisältyy välittömän verotuksen alentamisesta sekä siirtomaksujen ja verovähennysten lisääntymisestä johtuvia uudistuksia. Tarkoituksena on rahoittaa uudistukset voimakkaalla kasvulla, veronkannon tehostamisella, menopuolen säästöillä, kulutusrakenteiden muutoksilla sekä alv- ja valmisteverotulojen kasvulla. Velkasuhde, joka oli vuonna 2003 5,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, on erittäin alhainen, ja sen odotetaan supistuvan vuoteen 2008 mennessä edelleen 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

Nykyisten tietojen perusteella ohjelman perustana oleva makrotaloudellinen skenaario näyttää heijastelevan vakuuttavasti oletuksia BKT:n 5-6 prosentin kasvusta ohjelmakauden aikana. Tärkeimmät kasvutekijät olisivat kotimainen kysyntä (noin 7 prosenttia vuodessa) ja viennin kasvun kiihtyminen enintään 10 prosentilla vuodessa. Yksityisen kulutuksen odotetaan kasvavan vuosittain 5-6 prosentilla. Investoinnin odotetaan pysyvän vilkkaana ja kasvavan 7-9 prosentilla vuodessa, vaikkakaan aiempien vuosien yli 10 prosentin vuosivauhtia ei enää saavuteta. Inflaatioennusteet, joiden mukaan inflaatio nopeutuu noin 3 prosenttiin vuodesta 2004 lähtien, kun kasvuvauhti oli vuonna 2003 ennätyksellinen alhainen eli 1,3 prosenttia, vaikuttavat realistisilta. Nykyisellään korkean vaihtotaseen alijäämän (vuonna 2003 13,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) odotetaan supistuvan noin 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä.

Julkisen talouden ennusteisiin liittyvät riskit vaikuttavat olevan suurin piirtein tasapainossa. Toisaalta Viro on esittänyt viime vuosina maltillisia ennusteita ja ylittänyt toistuvasti julkisen talouden tavoitteet. Toisaalta taas ei voida sulkea pois suunnitelluista veronalennuksista johtuvaa odottamatonta tulojen vähenemistä tai ulkoisista häiriöistä johtuvaa päinvastaista kasvukehitystä. Niinpä ohjelmaan sisältyvä finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä, jotta voitaisiin saavuttaa vakaus- ja kasvuohjelman keskipitkän aikavälin tavoite eli lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema. Sen pitäisi myös pystyä tarjoamaan riittävä varmuusmarginaali, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä talouden suhdannevaihteluiden pysyessä tavanomaisina. Ohjelmassa on esitetty, että ylijäämä vähenee nopeasti vuodesta 2004 lähtien jatkuvan vilkkaan kasvun johdosta, mikä johtaisi todennäköisesti huomattavaan suhdanteita vahvistavaan finanssipolitiikan viritykseen.

Velan suhteen BKT:hen, joka on Viron osalta tällä hetkellä miltei alhaisin EU:ssa eli alle 6 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan ohjelmankauden aikana vielä 2,6 prosenttiyksikköä. Nykyisen kehityssuunnan odotetaan muuttuvan vielä odotettua suotuisammaksi äskettäisen kansantalouden tilinpidon tarkistuksen vuoksi, joka kasvattaa pysyvästi BKT-tasoja ja tätä kautta kyseisen suhteen nimittäjää.

Virolla on hyvät mahdollisuudet pystyä vastaamaan ikääntyvästä väestöstä johtuvista julkisista kustannuksista. Julkisen talouden velkasuhde on matala, käytössä on huomattavat julkisen talouden rahoitusvarat ja keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia, joka on täysin yhdenmukainen lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkisen talouden rahoitusaseman tavoitteen kanssa, ja eläke- ja terveydenhoitojärjestelmiä uudistetaan ja pyritään näin pidemmällä aikavälillä julkisen talouden paineiden vähentämiseen. Kaikkien näiden toimien pitäisi voida taata julkisen talouden kestävä kehitys tulevaisuudessa.

Viron lähentymisohjelman keskeiset ennusteet

>TAULUKON PAIKKA>

* Näissä luvuissa ei oteta huomioon 20. toukokuuta 2004 tehtyä kansantalouden tilinpidon tarkistusta, joka nosti BKT-tasoja tilastoissa pysyvästi. Vuoden 2003 lukuja tarkistetaan seuraavasti: BKT:n määrän kasvu 5,1 %, julkisen talouden rahoitusasema 2,4 % suhteessa BKT:hen, julkisen talouden bruttovelka 5,3 % suhteessa BKT:hen.