FI Euroopan unionin virallinen lehti C 279/24

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2007/C 279/09)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”BRUSSELS GRONDWITLOOF”

EY nro: BE/PGI/005/0535/24.03.2006

SAN ( ) SMM ( X )

Tässä yhteenvedossa esitetään tuote-eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

Nimi: Vlaamse Overheid, Departement Landbouw en Visserij, Afdeling Duurzame Landbouwontwikkeling Osoite: Koning Albert II-laan 35, bus 40, B-1030 Brussel Puhelin: (32-2) 552 78 74 Faksi: (32-2) 552 78 71 Sähköposti: diederik.desmedt@lv.vlaanderen.be

2. Ryhmittymä:

Nimi: Brussels Grondwitloof vzw Osoite: Bukenstraat 16, B-1910 Kampenhout Puhelin: (32-16) 65 59 44 Faksi: (32-16) 65 59 44 Sähköposti: — Kokoonpano: tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3. Tuotelaji:

Luokka 1.6: hedelmät, vihannekset ja viljat

4. Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1. Nimi: ”Brussels grondwitloof”

4.2. Kuvaus: Brussels grondwitloof on salaattisikuri, jota tuotetaan hyötämällä sukuun Asteraceae (ex Compositae) kuuluvan lajin Chicorium intybus L., var. foliosum Hegi (salaattisikurin lajikkeet) juuria. Viljelylle on tunnusomaista ainoastaan valittujen homotsygoottisten siementen (ei hybridien) käyttö ja se, että hyötäminen tapahtuu maassa tai katteen alla. Katteen ansiosta sato kasvaa tasapainoisessa ja puskuroidussa kasvuympäristössä, jossa muodostuu tuotteen hyvä rakenne ja rapeus. Brussels grondwitloof -salaattisikurille on rapeuden lisäksi ominaista kiinteä ja kapea teräväkärkinen muoto. Hienorakenteisissa ja nukattomissa lehdissä on luonnollinen raikas kiilto. Maussa yhdistyvät tasapainoisesti kitkeryys ja makeus.

4.3. Maantieteellinen alue: Brussels grondwitloof -salaattisikuria hyödetään seuraavilla alueilla: koko Vlaams-Brabant; Brysselin alueella Neder-Over-Heembeek ja Haren sekä seuraavat kunnat: Anderlecht, Ganshoren, Jette, Evere, Schaarbeek, Sint-Lambrechts-Woluwe ja Sint-Pieters-Woluwe; Antwerpenin alueella Sint-Amands, Puurs, Willebroek, Mechelen, Bonheiden, Putte, Heist-op-den-Berg, Hulshout, Herselt ja Laakdal sekä Itä-Flanderin alueella Geraardsbergen, Ninove, Denderleeuw, Aalst, Lebbeke, Buggenhout, Erpe-Mere, Haaltert, Herzele, Lede, Oosterzele, Sint-Lievens-Houtem ja Wetteren.

4.4. Alkuperätodisteet: Jokaisen viljelijän on rekisteröidyttävä vuosittain hakijaryhmittymään Brussels grondwitloof vzw. Rekisteriä pitää toimivaltainen tarkastuselin. Jokaiseen pakkaukseen on merkittävä viljelijän tai yrityksen nimi sekä numero järjestelmästä, joka yhdessä yritysrekisterin tietojen kanssa käytettynä takaa tuotteen jäljitettävyyden. Numerosarja voidaan korvata esimerkiksi viivakoodilla, jos sillä voidaan taata vähintään samantasoinen jäljitettävyys. Laadun takaamiseksi ja jäljitettävyyden ja valvonnan turvaamiseksi tuotteet on lajiteltava, pakattava ja merkittävä joko viljelijäyrityksessä tai viljelijän tai hänen edustajansa suorassa valvonnassa. Pakkaaminen ja/tai merkitseminen vähittäismyynnissä on kiellettyä.

Pakkaaminen ja merkitseminen on tehtävä yrityksessä tai viljelijän tai hänen edustajansa suorassa valvonnassa siksi, että näin voidaan varmistaa alkuperä ja valvonta. Tuottajajärjestön on estettävä muiden kuin alkuperältään valvottujen tuotteiden pakkaaminen, merkitseminen ja kaupan pitäminen nimikkeellä Brussels grondwitloof. Brussels grondwitloofin kaupan pitämisessä käytetään vihannesten ja hedelmien tavallisia jakelukanavia, joita ovat tukku- ja vähittäiskauppa, huutokaupat ja muut elintarvikkeiden jakelukanavat. Brussels grondwitloofien ja hydroviljelyllä tuotettujen salaattisikurien välillä on merkittävä hintaero. Tämä voi houkuttaa petoksiin ja vilppiin, jotka tietysti haittaavat Brussels grondwitloof -tuotteen mainetta.

Laadun varjelemiseksi pyritään pitämään mahdollisimman lyhyenä ketju korjuusta pakkaamiseen, sillä jokainen käsittely vaikuttaa tuotteen laatuun, koska salaattisikuri vaurioituu helposti.

4.5. Tuotantomenetelmä: Brussels grondwitloof tuotetaan kaksivaiheisella menetelmällä: ensimmäinen vaihe on juuren kasvattaminen, ja seuraava sen hyötäminen.

Juuret kasvatetaan kesäaikaan avomaalla. Tätä varten viljelijä kylvää toukokuun paikkeilla itse tuottamansa tai valitsemansa siemenet. Huolellisella kylvöllä ja harvennuksella annetaan jokaiselle kasville riittävästi tilaa, jotta saadaan tasaisen keskikokoisia juuria. Tämä on erityisen tärkeää sadon tasakokoisuuden ja korkean laadun takaamiseksi. Juuret nostetaan syksyllä ennen pakkasia ja lehti leikataan pois. Vartta säästetään 2–3 senttimetrin pätkä, josta salaattisikuri voi kasvaa. Juurien kasvatuksessa käytetään mahdollisuuksien mukaan integroituja ja luonnonmukaisia tuotantomenetelmiä.

Hyödettäessä juuret asetetaan vierekkäin lievästi vinoon pystyasentoon kuoppiin tai kerroksittain ja peitetään 5–20 senttimetrin kerroksella hienojakoista maata. Tämä voidaan tehdä avomaalla tai katoksen alla. Jos ei käytetä lämmitystä, sato voidaan korjata avomaalta varhain keväällä (maalis-huhtikuussa). Myöhäisempi korjuu on mahdollinen, jos käytetään erityisen myöhäisiä lajikkeita ja viljelytekniikkaa, jolla hidastetaan kevätlämmön pääsyä kuopattuihin juuriin. Maaperää lämmittämällä (joko perinteisillä lämmittimillä tai keskitetysti) sato voidaan myös ajoittaa haluttuun ajankohtaan. Tällöin käytetään tarkoitukseen soveltuvia lajikkeita (varhaisia, myöhäisiä tai erityisiä talvilajikkeita). Sato korjataan noin kolme viikkoa maaperän lämmittämisen jälkeen. Hyötämisen aikana kuopat suojataan sään vaikutuksilta (sateelta, tuulelta, valolta ja kylmältä) katteella.

Kun sato on valmis korjattavaksi, korjataan koko kuoppa samalla kertaa, jotta lopullisen tuotteen laatu olisi paras mahdollinen. Korjattaessa kasvi erotetaan juuresta ja pudistetaan.

Sadonkorjuun yhteydessä valitaan juuret siementuotantoon. Tätä varten valitaan parhaat juuren ja kasvin yhdistelmät tuote-eritelmään sisältyvien perusteiden mukaisesti. Nämä juuret säilytetään istutettaviksi siementuotantoon alkukeväällä. Istutetuista juurista kasvaa varsia, jotka leikataan elokuussa, niputetaan ja kypsytetään kekoihin koottuina. Kun siemenet ovat kypsyneet, varret puidaan ja siemenet puhdistetaan ja lajitellaan seuraavaa kylvöä varten.

4.6. Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Tuotteen tyypillinen viljelytapa on syntynyt historiallisten tekijöiden, luonnonolosuhteiden ja tietotaidon yhteisvaikutuksesta.

Brussels grondwitloof perustuu historiaan ja perinteisiin. ”Boerkozen”-nimellä tunnetut viljelijät kasvattivat 1900-luvun alkuun asti vihanneksia Brysselin entisen kaupunginmuurin paikalla sijaitsevan nykyisen sisemmän kehätien sisä- ja ulkopuolella sijaitsevilla suoalueilla. Brysselissä viljeltiin ensin sikuria, josta käytettiin paksut juuret, mutta ajan myötä ryhdyttiin kehittämään kasvin lehtisuppuja. Tällä tavoin kehittyi vähitellen nykyinen salaattisikurin viljely.

Salaattisikurin viljelyn kehto on Schaarbeek. Viljelyn kehittämisessä oli suuri merkitys Schaarbeekissa sijaitsevalla Brysselin kasvitieteellisellä puutarhalla ja sen ylipuutarhurilla, jonka nimi oli Bresiers. Vielä vuoden 1870 tienoilla salaattisikuria viljeltiin ainoastaan Schaarbeekissa ja sen naapurissa Everessä. Sitä seuraavina vuosikymmeninä viljelyalue laajeni naapurikuntiin, ja Schaarbeekin ja Sint-Lambrechts-Woluwen kuntien alueilla salaattisikurin viljely alkoi vähentyä. uusi tuotantosuunta kasvoi nopeasti, ja pian salaattisikurin viljely oli laajentunut 4.2 kohdassa kuvaillulle maantieteelliselle alueelle.

Viljelijät alkoivat järjestäytyä kaupan pitämisen ja viennin organisoimiseksi. Ammattijärjestöt ottivat tehtäväkseen salaattisikurin koti- ja ulkomaisten markkinoiden laajentamisen. Jo vuonna 1862 salaattisikuria vietiin Pariisiin, ja vuodesta käynnistyi säännöllinen vienti. Seuraavina vuosikymmeninä salaattisikurista tuli Belgian vihannesviennin tärkein tuote.

Alankomaissa myytiin lokakuussa 1973 ensimmäisen kerran salaattisikuria, joka oli hyödetty vedessä. Tästä alkoi hydroviljelyn nopea kasvu, joka uhkasi tukahduttaa maassa kasvatetun salaattisikurin viljelyn. Kun vielä vuonna 1973 silloisessa Brabantin maakunnassa oli maassa viljellyn salaattisikurin tuottajia noin 2 400, ja vuosituotanto oli noin 100 000–120 000 tonnia, nykyisin on Vlaams-Brabantin alueella enää noin 330 tuottajaa, ja maassa viljeltyä salaattisikuria tuotetaan koko Belgiassa noin 12 000 tonnia.

Tuotantoalueen pääasialliset maaperätyypit ovat hiekkasavi ja kevyt savimaa, jotka soveltuvat oivallisesti katteeksi salaattisikuria hyödettäessä. Hiekkainen maa nopeasti kuivuvana muodostaa pölyisen pinnan, joka likaa kasvit, ja hiekkamaan sisältämät kvartsihiukkaset vaurioittavat kasvin pintaa, mistä seuraa punertavia värjäytymiä ja laadun heikkenemistä. Raskasta savimaata on vaikea muokata riittävän hienoksi, jotta siitä saisi hyvin peittävää. Se myös sitoo runsaasti kosteutta, mikä johtaa helposti kasvien epämuodostumiseen ja mätänemiseen.

Brussels grondwitloofin siementen ja juurien viljely ja hyötäminen edellyttävät viljelijöiltä erityistä osaamista kuten 4.5 kohdassa esitetään. Hyötäminen asettaa maaperän rakenteelle ja profiilille tiukat vaatimukset. Vaikka maaperän rakenne sinänsä olisi oikeanlainen, viljelijän on silti toteutettava optimaalisten hyötämisolosuhteiden edellyttämiä viljelyteknisiä toimenpiteitä (maanparannus ja lannoitus, muokkaus, pohjaveden korkeuden tarkkailu jne.).

Salaattisikurin viljelyllä on sen maantieteellisellä alueella paitsi taloudellista myös sosiaalista merkitystä. Brussels grondwitloofin viljelyn vaikutus näkyy monilla yhteiskuntaelämän aloilla. Esimerkkeinä voidaan mainita paikalliset witloof-tanssiaiset, joiden yhteydessä valitaan ”Miss Witloof”, sekä kulkueet ja paraatit, joissa esiintyy jättimäisiä ”witloofeja”.

4.7. Tarkastuslaitos:

Nimi: Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie — Algemene Directie Controle en Bemiddeling — Tweede Afdeling Gespecialiseerde Diensten, Sectie A — Controles Uitgaven ELGF en Marktordening Osoite: WTC III, Simon Bolivarlaan 30, B-1000 Brussel Puhelin: (32-2) 277 71 49 Faksi: (32-2) 277 54 53 Sähköposti: dirk.demaeseneer@mineco.fgov.be

4.8. Merkinnät: Kulutukseen tarkoitetut tuotteet on varustettava merkinnällä, jossa on nimitys ”Brussels grondwitloof”, viljelijän nimi, osoitus tuotteen jäljitettävyydestä sekä SMM-tunnus.

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.