Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta "Vuoden 2000 hallitustenvälisen konferenssin tulokset ja keskustelu Euroopan unionin tulevaisuudesta"



Virallinen lehti nro C 253 , 12/09/2001 s. 0025 - 0028



Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta "Vuoden 2000 hallitustenvälisen konferenssin tulokset ja keskustelu Euroopan unionin tulevaisuudesta" (2001/C 253/08) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin 7. ja 11. joulukuuta 2000 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksymän Nizzan sopimuksen ja sen liitteet "Pöytäkirja Euroopan unionin laajentumisesta", "Julistus Euroopan unionin laajentumisesta" ja "Konferenssin päätösasiakirjaan merkittävä julistus unionin tulevaisuudesta", ottaa huomioon Euroopan parlamentin 14. joulukuuta 2000 hyväksymän päätöslauselman Nizzassa 7. ja 11. joulukuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen tuloksista (B5-0938, 0939 ja 0942/2000), ottaa huomioon 15. syyskuuta 1999 antamansa lausunnon laajentumisen institutionaalisista näkökohdista "Paikallis- ja aluehallinto Euroopan sydämessä" (CdR 52/1999 fin)(1), ottaa huomioon 3. kesäkuuta 1999 antamansa päätöslauselman seuraavasta hallitustenvälisestä konferenssista (CdR 54/1999 fin)(2) ja 17. helmikuuta 2000 antamansa lausunnon aiheesta "Vuoden 2000 hallitustenvälinen konferenssi" (CdR 53/1999 fin)(3), ottaa huomioon 20. syyskuuta 2000 antamansa päätöslauselman aiheesta "Euroopan perustuslaillisen säännöstön puolesta" (CdR 144/2000 fin)(4), ottaa huomioon 16. helmikuuta 2000 antamansa lausunnon aiheesta "Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisprosessi" (CdR 327/1999 fin)(5), 20. syyskuuta 2000 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin perusoikeuskirjan luonnoksesta (CdR 140/2000 fin)(6) ja 13. joulukuuta 2000 antamansa päätöslauselman aiheesta "Euroopan unionin perusoikeuskirjan hyväksyminen" (CdR 381/2000 fin)(7), ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. joulukuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan ja komitean työjärjestyksen 42 artiklan 2 kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa päätöslauselma aiheesta "Vuoden 2000 hallitustenvälisen konferenssin tulokset ja keskustelu Euroopan unionin tulevaisuudesta" ja antaa päätöslauselman valmistelu institutionaalisten asiain valiokunnan tehtäväksi, ottaa huomioon institutionaalisten asiain valiokunnan helmikuun 23. päivänä 2001 yksimielisesti hyväksymän päätöslauselman (CdR 430/2000 rev.), jonka esittelijänä oli Manfred Dammeyer (D, PSE), sekä katsoo seuraavaa: Nizzassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto sai päätökseen hallitustenvälisen konferenssin 11. joulukuuta 2000 kymmenen kuukautta kestäneiden tiiviiden neuvotteluiden jälkeen ja hyväksyi uuden sopimuksen, joka koskee konferenssin neljää pääaihetta: komission kokoonpanoa ja sen jäsenten määrää, äänten painottamista neuvostossa, yksimielisyyden korvaamista määräenemmistöllä päätöksenteossa sekä tiiviimpää yhteistyötä, Alueiden komiteaa koskevat perustamissopimuksen 263 artiklaan tehdyt seuraavat muutokset: jäsenten on "oltava alue- tai paikallisvaaleissa valittuja luottamushenkilöitä tai poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle". Neuvosto hyväksyy jäsenet ja varajäsenet määräenemmistöllä. Jäsenen toimikausi alueiden komiteassa päättyy, "kun toimikausi, jonka perusteella henkilöä ehdotettiin alueiden komitean jäseneksi, päättyy", Alueiden komitean jäsenten määräksi on päätetty enintään 350. Jäsenet jakaantuvat jäsenvaltioittain samassa suhteessa kuin tähänkin asti. Unionissa, joka käsittää 27 jäsenvaltiota, alueiden komitealla tulee olemaan - samoin kuin talous- ja sosiaalikomitealla - 344 jäsentä, Päätösasiakirjan liitteessä "Julistus unionin tulevaisuudesta" todetaan, että "hallitustenvälisen konferenssin lopputulos tekee Euroopan unionin laajentumisen mahdolliseksi" ja että "Nizzan sopimuksen ratifioinnin myötä Euroopan unioni on saattanut päätökseen uusien jäsenvaltioiden liittymisen edellyttämät toimielimiä koskevat muutokset". Julistuksella on myös tarkoitus käynnistää kaikkien asianosaisten elinten ja tahojen sekä myös ehdokasvaltioiden kanssa käytävä perusteellinen ja laaja-alainen keskustelu Euroopan unionin tulevasta kehittämisestä. Prosessi jatkuu julistuksella, joka Eurooppa-neuvoston on tarkoitus antaa joulukuussa 2001 Laekenissa Brysselissä, Prosessin yhteydessä on tarkoitus tarkastella "muun muassa" seuraavia seikkoja: 1. Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden välisen toimivallan jakautumisen tarkempi määrittely toissijaisuusperiaate huomioon ottaen, 2. Euroopan unionin perusoikeuskirjan asema, 3. perussopimusten yksinkertaistaminen ja 4. "kansallisten kansanedustuslaitosten asema eurooppalaisissa rakenteissa". Tällä asialistalla on tarkoitus parantaa "unionin ja sen toimielinten demokraattista legitiimiyttä ja avoimuutta --, jotta ne saataisiin lähemmäksi jäsenvaltioiden kansalaisia". Näiden valmistelujen jälkeen on vuonna 2004 tarkoitus kutsua koolle uusi hallitustenvälinen konferenssi, hyväksyi 4. ja 5. huhtikuuta 2001 pitämässään 38. täysistunnossa (huhtikuun 4. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan päätöslauselman. Alueiden komitea I. 1. on tyytyväinen siihen, että Nizzan sopimuksella on päätetty institutionaalisista muutoksista, jotka ovat unionin laajentumisen ehto ja joilla on tarkoitus mahdollistaa Keski- ja Itä-Euroopan uusien demokratioiden sekä Kyproksen ja Maltan jäsenyys. 2. toteaa, että Nizzan sopimus ei täytä odotuksia. Siinä ei ole kyetty läheskään komitean lausunnoissaan ja päätöslauselmissaan vaatimalla tavalla vahvistamaan unionin laajentumiskykyä, demokraattista oikeutusta, avoimuutta ja kansalaisläheisyyttä eikä myöskään parantamaan kestävällä tavalla sen päätöksenteon tehokkuutta. 3. on tyytyväinen siihen, että hallitustenvälinen konferenssi on vihdoin vastannut komitean pitkäaikaiseen vaatimukseen, jonka mukaan alueiden komitean jäseneksi pääsyn ja jäsenenä pysymisen ehdoksi on asetettava kotialueella tai -kunnassa saatu poliittinen mandaatti. Komitea toteaa, että uusi sopimusteksti vastaa sen omia ehdotuksia. 4. on tyytyväinen siihen, että sen jäsenet ja varajäsenet hyväksytään neuvostossa määräenemmistöllä, ja toivoo, että nimeämismenettely - etenkin jäsenen paikan täyttäminen kesken toimikauden - nopeutuu sen myötä huomattavasti. 5. on tyytyväinen siihen, että komitean jäsenten enimmäismääräksi on sen ehdotusten mukaisesti vahvistettu 350, mutta pahoittelee kuitenkin, että unionin laajentumisen yhteydessä jäsenten jakaantumista jäsenvaltioittain ei ole mukautettu alueiden komitean erityislaatuista poliittista asemaa vastaavaksi. Komitean mielestä on turhaa säilyttää kaavamainen rinnakkaisuus talous- ja sosiaalikomitean kanssa jäsenten määrässä ja jakautumisessa jäsenvaltioittain. 6. pahoittelee, että sen toimikautta ei ole muutettu vastaamaan Euroopan parlamentin viisi vuotta kestävää mandaattia, vaikka se olisi komitean erityislaatuisen poliittisen aseman ja työskentelyn tehokkuuden kannalta tärkeää. 7. myöntää, että hallitustenvälisessä konferenssissa, jossa keskityttiin Amsterdamin sopimuksessa avoimiksi jääneisiin kysymyksiin ja muihin laajentumisen edellyttämiin muutoksiin, ei ollut mahdollista ottaa huomioon komitean muita vaatimuksia. Alueiden komitea toistaa kuitenkin painokkaasti vaatimuksensa parantaa sen mahdollisuuksia yhteisön päätöksentekoon osallistumiseksi. Alueiden komitea korostaa erityisesti vaatimustaan antaa komitealle kanneoikeus Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen omien oikeuksiensa ajamiseksi ja myöntää sille Euroopan unionin täysivaltaisen toimielimen asema. II. 8. on tyytyväinen julistukseen unionin tulevaisuudesta ja tukee painokkaasti valtioiden ja hallitusten päämiesten aikomusta aloittaa heti laaja-alainen julkinen keskustelu Euroopan unionin tulevasta kehittämisestä, erityisesti demokraattisen oikeutuksen, avoimuuden ja kansalaisläheisyyden vahvistamisesta. Komitea pitää tervetulleena aikomusta kutsua uusi hallitustenvälinen konferenssi koolle vuonna 2004. 9. on tyytyväinen siihen, että Eurooppa-neuvosto aikoo Belgian puheenjohtajakaudella antaa Laekenissa julistuksen, jolla määritetään vuoden 2004 hallitustenvälisen konferenssin valmistelutoimet ja sisältö. Komitea toivoo, että se otetaan virallisesti mukaan tähän laaja-alaiseen keskusteluun ja että se pääsee asianmukaisella tavalla osallistumaan prosessiin. 10. yhtyy näkemykseen, että keskustelussa on annettava erityinen huomio unionin ja jäsenvaltioiden välisen toimivallan jakautumiselle kunkin jäsenvaltion sisäinen toimivaltajako huomioon ottaen sekä sopimusten yksinkertaistamiselle ja perusoikeuskirjan asemalle. Tärkeinä aiheina komitea pitää kuitenkin myös neuvoston perusteellista uudistamista, sopimusmuutosmenettelyn uudistamista, komission toimintakyvyn ja vastuuvelvollisuuden vahvistamista sekä etenkin komitean omaa poliittista asemaa ja sen muuttamista toimielimeksi. 11. ehdottaa, että toimivallan jakautumista parannettaessa tarkistettaisiin tärkeimmillä politiikan aloilla vallitsevaa poliittista tehtäväjakoa yhtäältä unionin ja toisaalta jäsenvaltioiden ja niiden alue- ja paikallishallinnon kesken myös Euroopan uusia hallintomalleja koskevien pohdintojen tulosten valossa. Komitea korostaa tässä yhteydessä erityisesti aluepolitiikkaa, jonka alalla tulisi noudattaa paremmin läheisyysperiaatetta ja vahvistaa alueiden päätösvaltaa edelleen. 12. huomauttaa, että vuoden 2004 hallitustenvälisen konferenssin valmistelussa ja toteutuksessa on ennen kaikkea tarkasteltava, minkä tehtävien yhteiseen hoitamiseen huomattavasti laajemman ja epäyhtenäisemmän unionin tasolla on tarvetta ja mahdollisuuksia, mitä sopimukseen tehtäviä uudistuksia tästä tehtävämäärittelystä seuraa sekä miten Euroopan unionin rajatut ja uudistetut tehtävät saadaan sopimuksessa selkeästi muotoiltua. 13. edellyttää, että läheisyysperiaate, joka Maastrichtin sopimuksesta lähtien on ollut perustava ja kaikkia EU:n toimielimiä sitova osa perussopimuksia, asetetaan toimivaltaa Euroopan unionille osoitettaessa ehdottomasti ensi sijalle. 14. muistuttaa, että jäsenvaltioissa vallitsevia valtion sekä alue- ja paikallisviranomaisten välisen vastuun- ja toimivallanjaon periaatteita on kunnioitettava. 15. korostaa tässä yhteydessä, että monien tulevaisuuden Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvien alojen tulee edelleen kuulua yhteiseen toimivaltaan, joka ei ole pelkästään EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten vastuulla, vaan läheisyysperiaatteen mukaisesti myös alue- ja paikallisviranomaisten vastuulla. Lisäksi komitea huomauttaa, että käsite "toimivalta" ei tarkoita pelkästään lainsäädäntövaltaa, vaan siihen sisältyy myös muuta oikeudellista toimintavaltaa eri hallinnonalojen puitteissa. 16. pitää tarpeellisena parantaa myös toimivallan määrittelyssä käytettäviä oikeudellisia välineitä. Komitea ehdottaa, että tarkastellaan mahdollisuuksia porrastaa EU:n toimivaltuudet paremmin ja järjestelmällisemmin. 17. edellyttää, että yhteisön tulevassa toimielinrakenteessa läheisyysperiaatteen mukaisesti lisätään alue- ja paikallishallinnon painoarvoa Euroopassa ottaen huomioon niiden merkitys Euroopan yhtenäistymisprosessissa ja yhteisön politiikan toteuttamisessa lähellä kansalaisia. Tästä syystä alueiden komitea tulee muuttaa toimielimeksi ja sen rakenne sellaiseksi, että se pystyy hoitamaan tehokkaasti sille annetut tehtävät. Komitealle tulee myös osoittaa pelkkää neuvoa-antavaa tehtävää suuremmat toimivaltuudet. Näin komitea voi vaikuttaa eurooppalaiseen päätöksentekoprosessiin, jossa jäsenvaltioiden kaikki poliittiset tasot - kunnista omaa lainsäädäntävaltaa käyttäviin alueisiin - ovat edustettuina ja kantavat osansa vastuusta. 18. ei kuitenkaan pidä järkevänä tai tarpeellisena perustaa muunlaista uutta toimielintä, kuten Euroopan parlamentin toista kamaria tai jäsenvaltioiden parlamenttien edustajista koostuvaa edustuselintä. 19. muistuttaa tässä yhteydessä painokkaasti kokemuksistaan ja saavutuksistaan ja vaatii, että mahdollinen - Euroopan parlamentin ja neuvoston rinnalle perustettava - uusi alueiden komitean pohjalta kehitettävä toimielin koostuu alue- ja paikallishallinnon edustajista. 20. vaatii, että pitkään viivytettyä poliittista keskustelua neuvoston perusteellisesta uudistamisesta sekä sen tehtävistä ja toimintatavoista vietäisiin määrätietoisesti eteenpäin avoimuuden ja subsidiariteetin lisäämiseksi. 21. muistuttaa antamastaan tuesta Euroopan parlamentin ehdotukselle yhdistää perussopimukset yhdeksi ainoaksi asiakirjaksi, joka koostuu perusosasta (johdanto-osa, unionin tavoitteet, perusoikeudet sekä toimielimiä, päätöksentekomenettelyä ja eri toimivaltuuksia koskevat määräykset) sekä EU:n politiikkoja koskevasta erityisosasta. 22. toistaa jälleen kerran vaatimuksensa, että perusoikeuskirja on sisällytettävä sopimuksiin juridisesti sitovana osana, ja viittaa tässä yhteydessä tulevaan hallitustenväliseen konferenssiin, jonka tavoitteena on EU:n toimivallan selkeä rajaus. 23. pitää tervetulleena, että valtioiden ja hallitusten päämiehet vaativat Nizzan Eurooppa-neuvostossa kaikkien osapuolten laajaa keskustelua EU:n tulevasta kehityksestä. Komitea pitää välttämättömänä, että unionin toimielimet, jäsenvaltioiden kaikki hallitukset ja parlamentit sekä ehdokasvaltiot pääsevät asianmukaisella tavalla osallistumaan tähän keskusteluun. Komitea merkitsee suurella mielenkiinnolla tiedoksi eri tahoilta tulleet ehdotukset valmistella "tulevaa Eurooppa-agendaa" laajassa valmistelukunnassa. Alueiden komitea vaatii, että se kutsutaan virallisesti osallistumaan tähän prosessiin. III. 24. kutsuu unionin alue- ja paikallishallinnon edustajat lokakuun puolivälissä 2001 pidettävään yleiskokoukseen, jossa on tarkoitus keskustella unionin tulevaisuudesta ja määritellä "Laekenin julistukselle" asetettavat vaatimukset. Komitea kehottaa jäsenvaltioiden alue- ja paikallishallintoa omaksumaan aktiivisen ja kannustavan roolin sekä käynnistämään välittömästi omilla vastuualueillaan julkisen keskustelun Euroopan tulevaisuudesta demokratian, avoimuuden ja subsidiariteetin vahvistamiseksi. 25. kehottaa jäsenvaltioiden alue- ja paikallishallintoa lisäksi tukemaan käsillä olevan päätöslauselman ehdotuksia jäsenvaltioidensa ja alueidensa hallitusten ja parlamenttien suuntaan. Kehotus kohdistetaan erityisesti niille alueille, joilla on jäsenvaltioidensa hallituksiin nähden vahva osallistumisoikeus Eurooppaa koskevissa päätöksissä ja jotka osallistuvat sopimusmuutosten ratifiointiin. Alue- ja paikallishallinnon yhtenäisenä edustuselimenä komitea kutsuu näitä alueita tiiviiseen yhteistyöhön kanssaan. 26. kehottaa Euroopan poliittisia puolueita ja niiden edustajia yhteisön ja jäsenvaltioiden poliittisissa elimissä tukemaan ja edistämään käsillä olevan päätöslauselman ehdotuksia. 27. valtuuttaa puheenjohtajansa välittämään tämän päätöslauselman EU:n neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, jäsenvaltioiden kaikille hallituksille ja parlamenteille sekä jäsenvaltioiden alueille, ajamaan alueiden komitean virallista osallistumista Euroopan tulevaisuudesta käytävään keskusteluun ja seuraavan hallitustenvälisen konferenssin valmisteluun sekä valmistelemaan lokakuussa 2001 pidettävää alue- ja paikallishallinnon yleiskokousta. Bryssel 4. huhtikuuta 2001. Alueiden komitean puheenjohtaja Jos Chabert (1) EYVL C 374, 23.12.1999, s. 15. (2) EYVL C 293, 23.10.1999, s. 74. (3) EYVL C 156, 6.6.2000, s. 6. (4) EYVL C 22, 24.1.2001, s. 4. (5) EYVL C 156, 6.6.2000, s. 1. (6) EYVL C 22, 24.1.2001, s. 1. (7) EYVL C 144, 16.5.2001, s. 42.