EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 12.7.2018 COM(2018) 540 final KOMISSION KERTOMUS Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta: vuosikertomus 2017 {SWD(2018) 377 final}

{SWD(2018) 378 final}

{SWD(2018) 379 final}



Alkusanat Täytäntöönpanon valvonta on keskeistä EU:n politiikan asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta 1. Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin 2. Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat 3. Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka 4. Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja vankempi teollinen perusta 5. Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto 6. Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue 7. Kohti uudenlaista maahanmuuttopolitiikkaa Alkusanat Walter Hallstein, yksi suurista edeltäjistäni, on sanonut, että Euroopan unioni on ytimeltään oikeusyhteisö. Tämä hänen toteamuksensa sai minut lukemaan lakia ja sittemmin muovasi poliittista uraani. Ja minun mielestäni nuo sanat ovat aivan yhtä totta tänään kuin aiemminkin. Laki on paras aseemme, kun taistelemme oikeudenmukaisuuden puolesta, puolustamme vapauksiamme ja toimimme kansalaistemme hyödyksi. Siksi ottaessani komission puheenjohtajan viran vastaan marraskuussa 2014 lupasin, että komissio keskittyy alusta lähtien tärkeisiin asioihin politiikanteossa ja lainlaadinnassa. Komissio pyrkii nyt varmistamaan, että sen politiikkaehdotukset perustuvat näyttöön ja julkisiin kuulemisiin. Tällä työskentelytavalla, joka on paremman sääntelyn agendan keskiössä, komissio pyrkii varmistamaan, että jokainen EU:n lainsäädännön toimenpide on tarkoituksenmukainen ja mahdollisimman helposti täytäntöönpantavissa ja sovellettavissa. Kaikki säännöt, olivatpa ne miten huolellisesti laadittuja ja valmisteltuja tahansa, ovat ainoastaan niin tuloksellisia kuin niiden täytäntöönpano. Tästä syystä komissio on yhtä kiinnostunut lakien asianmukaisesta soveltamisesta kuin siitä, miten ne alunperin laaditaan. Komission ja jäsenvaltioiden yhteistyö ja kommunikointi on keskeistä EU:n lainsäädännön tuloksellisen täytäntöönpanon kannalta. Tästä syystä olen aina ollut sitä mieltä, että ensimmäinen ja tärkein toimenpide täytäntöönpanon valvonnassa on vuoropuhelu. Ja tästä syystä komissio tukee jatkossakin jäsenvaltioita EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa. Samaan aikaan komission on toimittava päättäväisesti EU:n lainsäädännön vakavissa rikkomustapauksissa. Pidimme nämä asiat mielessämme, kun komissio asetti vuonna 2016 selkeät painopisteet rikkomustapauksia ja kanteluja koskevalle työlleen. Tuosta hetkestä lähtien komissio on keskittynyt täytäntöönpanon valvonnassa EU:n lainsäädännön vakavimpiin loukkauksiin, sillä näiden osalta Euroopan tason toimilla voidaan saada aikaan todellista lisäarvoa. Komission tehtävänä on sekä avustaa jäsenvaltioita EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa että toimia päättäväisesti, jos EU:n lainsäädännön vakavia loukkauksia esiintyy. Nämä kaksi tehtävää käyvät käsi kädessä.

Tämä kertomus EU:n lainsäädännön soveltamisesta vuonna 2017 kattaa ensimmäisen vuoden, jona tätä uutta, aiempaa kohdistetumpaa lähestymistapaa käytettiin. Ensimmäiset tulokset osoittavat, että uusi lähestymistapa tuottaa jo tuloksia. Työvoiman vapaa liikkuvuus on yksi EU:n suurimmista saavutuksista, mutta eurooppalaiset eivät aina tunne, että tämä oikeus toteutuisi oikeudenmukaisella tavalla. Tästä syystä laadimme vuonna 2014 sääntöjä, joissa oli kyse lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin täytäntöönpanon valvonnasta ja jotka tulivat voimaan vuonna 2016. Näistä säännöistä kansalliset viranomaiset saivat lisävälineen, jolla torjua väärinkäytöksiä, petoksia ja pimeää työtä. Vuonna 2017 komissio käytti valvontavaltuuksiaan varmistaakseen, että jäsenvaltiot panivat nämä säännöt täytäntöön asianmukaisesti ja tuloksellisesti. Komissio käytti rikkomisiin liittyviä välineitään myös kuluttajansuojan alalla. Tämä vaikuttaa ihmisten elämään konkreettisesti, sillä näillä toimilla esimerkiksi varmistetaan, että valmismatkan ostaneet lomailijat saavat rahansa takaisin, jos matkanjärjestäjä menee konkurssiin. Täytäntöönpanon valvonnalla on muutettu myös internetin maailmaa. Yhä useammat kansalaiset ovat yhä huolestuneempia henkilötietojensa suojasta. Tästä syystä komissio laati uudet säännöt, jotka nyt muodostavat uuden maailmanlaajuisen standardin kansalaisten yksityisyyden suojelussa. Koko vuoden 2017 ajan komissio teki tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja valmisteli maaperää sille, että näitä sääntöjä alettaisiin soveltaa toukokuusta 2018. Tämä kuvastaa, kuinka tärkeänä komissio pitää sitä, jäsenvaltioita autetaan noudattamaan EU:n lainsäädäntöä niin aikaisessa vaiheessa kuin mahdollista. Komissio on soveltanut samaa lähestymistapaa sääntöihin, jotka parantavat turvallisuuttamme ja suojaavat veronmaksajien rahoja. Komissio on tehostanut rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa varmistaakseen, että jäsenvaltiot tekevät tiiviimpää yhteistyötä tällaisen rajanylisen rikollisuuden pysäyttämiseksi. Komissio tuki näitä toimia koko vuoden 2017 ajan ja pyrki päättäväisesti varmistamaan, että EU:n uusi rahanpesun vastainen lainsäädäntö saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Nämä esimerkit osoittavat, kuinka lainsäädännöllä voidaan saada muutoksia aikaan ja kuinka asianmukaisella täytäntöönpanon valvonnalla varmistetaan se, että eurooppalaiset tuntevat muutokset myös arkielämässään. Tätä kaikkea tarkoittaa se, että EU on oikeusyhteisö. Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker

Täytäntöönpanon valvonta on keskeistä EU:n politiikan asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta Euroopan unioni voi toteuttaa politiikkaansa vain, jos jäsenvaltiot soveltavat EU:n lainsäädäntöä ja panevat sen täytäntöön asianmukaisesti ja ilman aiheettomia viivästyksiä. Komission käytössä on laaja valikoima keinoja, mukaan lukien rikkomusmenettelyt, sen varmistamiseksi, että EU:n poliittiset tavoitteet saavutetaan käytännön tasolla. Entistä strategisempi lähestymistapa EU:n sääntöjen täytäntöönpanon valvontaan Komissio esitteli tiedonannossaan EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla uuden lähestymistavan rikkomustapausten käsittelyyn. Komissio keskittyy ensisijaisesti ongelmiin, joiden osalta sen toteuttamilla valvontatoimilla voidaan saada aikaan todellisia muutoksia ja synnyttää todellista lisäarvoa yksityishenkilöiden ja yritysten hyväksi. Esimerkiksi EU:n sisämarkkinat tarjoavat valtavia mahdollisuuksia eurooppalaisille yrityksille sekä laajempaa valinnanvapautta ja matalampia hintoja kuluttajille. Sisämarkkinoiden ansiosta ihmiset voivat matkustaa, asua, työskennellä ja opiskella, missä haluavat. Nämä hyödyt eivät kuitenkaan toteudu, jos jäsenvaltiot eivät sovella tai pane täytäntöön sisämarkkinasääntöjä tai jos sääntöjen vaikutuksia heikennetään muilla esteillä. EU:n toimielinten vastuunjaon mukaisesti Euroopan komissiolla on yleinen vastuu lainsäädäntömenettelyn aloittamisesta. Neuvosto ja Euroopan parlamentti päättävät komission ehdotusten hyväksymisestä. Jäsenvaltiot ovat vastuussa EU:n lainsäädännön oikea-aikaisesta ja asianmukaisesta soveltamisesta, täytäntöönpanosta ja täytäntöönpanon valvonnasta kansallisissa oikeusjärjestyksissään. Ympyrä sulkeutuu komissioon: kun sen ehdotukset on hyväksytty EU:n lainsäädännöksi, se valvoo, soveltavatko jäsenvaltiot tätä lainsäädäntöä asianmukaisesti, ja ryhtyy toimiin, jos jäsenvaltiot eivät toimi näin. EU:n kolme toimielintä ovat sopineet paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa antavansa EU:n kansalaisille avointa ja selkeää EU:n lainsäädäntöä, josta kansalaiset saavat tietoa ja joka voidaan panna tehokkaasti täytäntöön. Komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sen varmistamiseksi, että tämä tavoite toteutuu. Tätä varten komissio laatii täytäntöönpanosuunnitelmia, joilla tuetaan jäsenvaltioita EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa. Komissio keskustelee direktiiviehdotuksia valmistellessaan jäsenvaltioiden kanssa siitä, tarvitaanko selittäviä asiakirjoja, joissa kuvataan, kuinka jäsenvaltiot ovat saattaneet tietyn direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tämä vuoropuhelu jatkuu koko lainsäädäntömenettelyn ajan samoin kuin sitä seuraavissa vaiheissa, joissa EU:n lainsäädäntöä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, pannaan täytäntöön ja sovelletaan. Sisämarkkinoita koskevasta strategiasta annetussa tiedonannossa ja tiedonannossa EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla tehtyjen sitoumusten mukaisesti komissio järjesti vuonna 2017 lainsäädännön noudattamiseen liittyvän vuoropuhelun kolmen jäsenvaltion eli Belgian, Irlannin ja Italian kanssa. Vuoropuheluissa keskityttiin sisämarkkinoiden tulostaulussa yksilöityihin puutteisiin, jotka koskivat EU:n lainsäädännön noudattamista ja saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi keskusteltiin meneillään olevista rikkomusmenettelyistä ja sisämarkkinastrategian uusista kehitystapahtumista. Vuoropuhelut osoittautuivat hyödyllisiksi maakohtaisten tietojen keräämisen ja sisämarkkinalainsäädännön tilanteen arvioimisen kannalta näissä jäsenvaltioissa. Kun EU:n lainsäädäntö on hyväksytty, jäsenvaltioiden on pantava se täytäntöön ja sovellettava sitä tehokkaasti ja ajallaan, jotta kansalaiset saavat edukseen lainsäädännön suunnitellut hyödyt. Komission uudella täytäntöönpanon valvontapolitiikalla tuetaan EU:n politiikan tavoitteiden saavuttamista. Komission olisi siksi toimittava nopeasti ja päättäväisesti, jos rikkomukset estävät EU:n politiikan tavoitteiden saavuttamisen. Komissio ryhtyi vuonna 2017 ripeästi toimiin ja käynnisti rikkomusmenettelyt 16:ta jäsenvaltiota vastaan, koska nämä eivät olleet hyväksyneet toimenpiteitä kevyiden muovisten kantokassien käytön vähentämiseksi, kuten muovikassidirektiivissä edellytetään. EU:n sääntöjen mukaan jäsenvaltioiden olisi tämän tavoitteen saavuttamiseksi tehtävä kevyistä muovisista kantokasseista maksullisia ja/tai varmistettava, että näitä kasseja käytetään rajallinen määrä henkilöä kohden vuodessa. Komissio on asettanut selkeät painopisteet, jotka ohjaavat sen toimia selvitettäessä EU:n lainsäädännön epäiltyjä rikkomuksia. Näiden painopisteiden ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon strategisempaa valvontaa koskevan poliittisen sitoumuksensa mukaisesti komissio lopetti rikkomustapausten käsittelyn, kun se vaikutti asianmukaiselta politiikan näkökulmasta.

Komissio päätti vuonna 2017 useiden jäsenvaltioiden osalta aloitettujen rikkomusmenettelyjen ja niiden osalta tehtyjen valitusten käsittelyn rahapelien alalla. Komissio ei katso ensisijaisen tärkeäksi käyttää rikkomustapausten käsittelyä koskevaa toimivaltaansa EU:n sisämarkkinoiden edistämiseen sähköisesti välitettävien rahapelien alalla. Euroopan unionin tuomioistuin on useasti todennut, että jäsenvaltioilla on oikeus rajoittaa rahapelipalveluja, jos se on tarpeen yleisen edun mukaisten tavoitteiden turvaamiseksi. Tällaisia ovat muun muassa alaikäisten suojelu, peliriippuvuuden torjunta sekä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten torjunta. Komissio myöntää, että yleisen edun mukaisilla tavoitteilla, joihin jäsenvaltiot pyrkivät säännellessään rahapelipalveluja, on laajempi poliittinen oikeutus. Komissio jatkaa jäsenvaltioiden tukemista niiden pyrkiessä nykyaikaistamaan sähköisesti välitettäviin rahapeleihin liittyviä kansallisia oikeudellisia kehyksiään. Komissio myös edistää kansallisten rahapelien sääntelijöiden välistä yhteistyötä. Lisäksi komissio katsoo useiden sellaisten unionin tuomioistuimen tuomioiden perusteella, jotka koskevat rahapeleihin liittyvää kansallista lainsäädäntöä, että kansalliset tuomioistuimet voivat käsitellä rahapelialan valituksia komissiota tehokkaammin. Varmistaakseen, että säännöksiä noudatetaan ripeämmin silloin kun se on tärkeää, komissio on mukauttanut toimintatapaansa, joka koskee EU Pilot -ongelmanratkaisumekanismin käyttöä. Tässä mekanismissa komissio esittää jäsenvaltioille huolensa mahdollisista rikkomuksista epävirallisesti ennen virallisen menettelyn aloittamista. EU Pilot ei enää ole oletusarvoinen mekanismi vuoropuhelun aloittamiseksi jäsenvaltioiden kanssa EU:n lainsäädännön epäillyissä rikkomustapauksissa. Sen sijaan komissio käynnistää tavallisesti rikkomusmenettelyn käyttämättä EU Pilot -mekanismia. Tämä selittää sen, että komissio käynnisti vuonna 2017 aiempaa huomattavasti vähemmän uusia EU Pilot -menettelyjä. Komissio asettaa suuren painoarvon sellaisten tapausten tutkinnalle, jotka johtuvat siitä, että jäsenvaltiot eivät ole ilmoittaneet kansallisista toimenpiteistään direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tästä syystä komissio on tiukentanut tällaisiin tapauksiin sovellettavaa seuraamusjärjestelmäänsä. Kun komissio saattaa tällaiset rikkomustapaukset unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, se pyytää järjestelmällisesti tuomioistuinta määräämään kertakorvauksen ja uhkasakon. Komissio soveltaa tätä toimintatapaa rikkomusmenettelyihin, jotka on käynnistetty 19. tammikuuta 2017 julkaistun tiedonannon EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla antamisen jälkeen. Koska tiedonannon antamisesta on kulunut vasta vähän aikaa, komissio ei saattanut vuonna 2017 tuomioistuimen käsiteltäväksi yhtään uuden seuraamusjärjestelmän mukaista tapausta. Komissio arvostaa jatkossakin suuresti kansalaisten, yritysten ja muiden sidosryhmien apua EU:n lainsäädännön loukkausten havaitsemisessa. On kuitenkin myös tärkeää, että kansalaiset ymmärtävät rikkomusmenettelyn luonteen ja että heidän odotuksensa ovat sen mukaisia. Rikkomusmenettelyn ensisijaisena tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltio noudattaa EU:n lainsäädäntöä, eikä tarjota oikeussuojakeinoa tai korvausta yksittäisissä tapauksissa. Tietyntyyppiset tapaukset voidaan usein käsitellä tyydyttävästi käyttämällä muita, asianmukaisempia EU-tason tai kansallisen tason mekanismeja, kuten SOLVIT-verkkoa, kansallisia tuomioistuimia ja kansallisia oikeusasiamiehiä. Tälle luotiin perusta tiedonannossa EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla , jossa komissio sitoutui lujittamaan yhteistyötä Euroopan oikeusasiamiesten verkoston kanssa hyvän hallintotavan edistämiseksi EU:n lainsäädännön soveltamisessa kansallisella tasolla. Komissio toteutti edellä mainittua sitoumusta vuonna 2017. Se järjesti yhdessä Euroopan oikeusasiamiehen ja Euroopan oikeusasiamiesten verkoston kanssa seminaarin, jossa pohdittiin, kuinka lisätä tiedonvaihtoa sekä meneillään olevista EU:n lainsäädännön loukkausten tutkinnoista että kansalaisille tarjottavista oikeussuojakeinoista. Kansallisilla parlamenteilla on keskeinen rooli EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa kansallisessa oikeusjärjestyksessä. Siksi komissio on erittäin tyytyväinen, että parlamentit ovat entistä kiinnostuneempia kysymyksistä, jotka liittyvät EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanon valvontaan. Komissio käy kansallisten parlamenttien kanssa säännöllistä keskustelua lainsäädäntöehdotuksista, ja komissio on tehostanut tätä vuoropuhelua ottamalla siihen mukaan tiettyjä täytäntöönpanon valvontaan liittyviä kysymyksiä. Komissio hyödynsi tätä mahdollisuutta vuonna 2017 ja selvensi uutta valvontapolitiikkaansa Saksan ja Tšekin kansallisten parlamenttien kanssa käymissään keskusteluissa.



1.Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin Junckerin komission tärkein painopiste on edistää investointeja, jotka luovat työpaikkoja, ja vahvistaa Euroopan kilpailukykyä. Pyrkimykset luoda asianmukainen sääntely-ympäristö yritysten tukemiseksi ja työpaikkojen luomiseksi kuitenkin vaarantuvat, jos jäsenvaltiot eivät pane EU:n sääntöjä täytäntöön oikein ja ajallaan. Oikeudenmukaisten työolojen turvaaminen koko EU:ssa Työntekijät voivat liikkua vapaasti sisämarkkinoilla, minkä vuoksi on varmistettava työntekijöiden samantasoinen suojelu koko EU:ssa. Työaikadirektiivissä säädetään turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista, jotka liittyvät työajan järjestämiseen. Pitkillä työpäivillä ja riittämättömällä levolla (etenkin, jos nämä jatkuvat pitkään) voi olla tuhoisia vaikutuksia työntekijöiden terveyteen (kuten tapaturmien ja virheiden lisääntyminen, stressin ja väsymyksen lisääntyminen sekä lyhyen ja pitkän aikavälin terveysriskit). Komissio esitteli huhtikuussa 2017 tulkitsevan tiedonannon työaikadirektiivistä ja kertomuksen työaikadirektiivin täytäntöönpanosta. Näillä välineillä pyritään selkeyttämään sovellettavaa lainsäädäntöä. Tiedonannon ensisijaisena tavoitteena on avustaa kansallisia viranomaisia, oikeusalan ammattilaisia ja työmarkkinaosapuolia direktiivin tulkinnassa. Työaikadirektiivin erilainen soveltaminen eri jäsenvaltioissa on johtanut siihen, että jotkin työntekijäryhmät ovat jääneet ilman direktiivin tarjoamaa suojelua. Julkisella sektorilla asevoimien, poliisin ja pelastuspalveluiden (kuten vankiloiden ja julkisen sektorin palolaitosten) henkilöstö ei ole aina hyötynyt direktiivistä. Yksityisellä sektorilla kotitaloustyöntekijät eivät joissakin jäsenvaltioissa ole aina pystyneet hyödyntämään direktiivin mukaisia oikeuksiaan. Oikeutta palkalliseen vuosilomaan, joka on yksi direktiivin keskeisistä osista, ei ole aina sisällytetty asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön. Komission käynnistettyä rikkomusmenettelyt Ranska ja Espanja muuttivat lainsäädäntöään vuonna 2017 siten, että työaikadirektiivin edut ulotettiin maiden poliisivoimien tiettyihin työntekijäryhmiin. Komission valvontatoimilla on puututtu tällaisiin puutteisiin 20 vuoden ajan. Lisäksi työaikadirektiivin säännöksiä on tulkittu yli 50:ssä unionin tuomioistuimen tuomiossa ja määräyksessä. Näiden tulkintojen vaikutus on merkittävä: kansalliset tuomioistuimet käyttävät niitä tulkitessaan kansallista lainsäädäntöä, ja näin niitä sovelletaan myös työnantajiin. Työsuojelua koskevassa EU:n lainsäädännössä vahvistetaan tiukat normit työntekijöiden suojelulle työterveys- ja työturvallisuusriskeiltä. Sillä edistetään työperäisten sairauksien ja tapaturmien ehkäisyä, mikä auttaa parantamaan ihmisten elämänlaatua. Komission tällä alalla toteuttamien valvontatoimien ansiosta jäsenvaltiot antoivat vuonna 2017 kansallista lainsäädäntöä, jolla varmistettiin EU:n lainsäädännön ja erityisesti työntekijöiden altistumista sähkömagneettisille kentille koskevan direktiivin noudattaminen. Ympäristösääntöjen täytäntöönpanon valvonta Komissio ryhtyi vuonna 2017 oikeudellisiin toimenpiteisiin puuttuakseen ympäristölainsäädännön riittämättömään täytäntöönpanoon.

Komissio nosti unionin tuomioistuimessa Puolaa vastaan kanteen, joka koski hakkuiden lisäämistä Białowieżan metsässä . Tämä metsä on yksi Euroopan viimeisistä jäljellä olevista aarniometsistä ja suojeltu Natura 2000 -alue. Alueella suojellaan lajeja ja luontotyyppejä, jotka ovat riippuvaisia vanhoista metsistä ja myös kuolleen puuaineksen saatavuudesta. Osalle näistä lajeista Białowieżan metsä on tärkein ja ainoa jäljellä oleva alue Puolassa. Laajojen hakkuiden alkaessa komissio pyysi tuomioistuinta määräämään välitoimia, joilla määrätään Puola keskeyttämään työt välittömästi. Tuomioistuin hyväksyi komission pyynnön ja määräsi Puolan välittömästi keskeyttämään aktiiviset metsänhoitotoimet Białowieżan metsässä. Ainoastaan poikkeuksellisissa tilanteissa, joissa yleinen turvallisuus niin ehdottomasti vaatii, metsänhoitotoimet ovat sallittuja. Tuomioistuin vahvisti lisäksi ensimmäistä kertaa, että Puolalle voitaisiin määrätä taloudellisia seuraamuksia, jos se ei noudattaisi tuomioistuimen päätöstä. Ilmanlaadun parantaminen on edelleen merkittävä haaste. Vaikka jäsenvaltioilla on velvollisuus taata hyvä ilmanlaatu kansalaisille, ilmanlaatu on ollut monin paikoin ongelma jo vuosien ajan. Huono ilmanlaatu aiheuttaa vuosittain enemmän kuolemia kuin tieliikenneonnettomuudet. Vuonna 2017 oli meneillään 30 rikkomusmenettelyä, jotka koskivat liian korkeita ilman hiukkas- (PM10), typpidioksidi- (NO2) ja rikkidioksiditasoja (SO2). Nämä epäpuhtaudet ovat pääosin peräisin ihmisten toiminnasta, kuten liikenteestä, teollisuudesta ja kotitalouksien lämmityksestä, ja ne voivat aiheuttaa hengitysvaikeuksia, keuhkosyöpää ja ennenaikaisia kuolemia. Unionin tuomioistuin piti komission täytäntöönpanon valvontatoimet voimassa merkittävässä tuomiossaan, joka annettiin Bulgarian tappioksi hiukkaspäästöjen raja-arvojen ylittämistä koskevassa asiassa . Komissio jatkaa muita jäsenvaltioita vastaan käynnistettyjen ilmanlaatua koskevien rikkomusmenettelyjen käsittelyä. Jäsenvaltioilla on myös oltava asianmukaiset järjestelmät yhdyskuntajätevesien keräykseen ja käsittelyyn, koska käsittelemättömästä jätevedestä aiheutuu vaaraa ihmisten terveydelle, sisävesille ja meriympäristölle. Vuonna 2017 unionin tuomioistuin hyväksyi komission perustelut Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Kreikkaa vastaan nostetuissa kanteissa, jotka koskivat yhdyskuntajätevesien riittämätöntä käsittelyä. Komissio jatkoi vuonna 2017 aktiivisesti rikkomuskanteiden ajamista sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät saattaneet tarkistettua ympäristövaikutusten arviointia koskevaa direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tällä direktiivillä yksinkertaistetaan sääntöjä, jotka koskevat hankkeiden mahdollisten ympäristövaikutusten arviointia. Komissio teki myös tiivistä yhteistyötä kansallisten viranomaisten ja muiden sidosryhmien kanssa auttaakseen sääntöjen noudattamisessa ja ratkaistakseen ongelmia varhaisessa vaiheessa. Helmikuussa 2017 julkaistiin ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointia koskevat maakohtaiset kertomukset , joissa tehtiin ensimmäistä kertaa kattava yleiskatsaus siitä, kuinka jäsenvaltiot soveltavat EU:n ympäristöpolitiikkaa ja -lainsäädäntöä käytännössä. Komissio aloitti näiden kertomusten pohjalta maakohtaiset vuoropuhelut jäsenvaltioiden kanssa. Lisäksi komissio perusti vertaisvälineen , jolla on tarkoitus tukea asiantuntemuksen vaihtoa EU:n ympäristölainsäädännön ja -politiikan täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välillä. Maataloutta koskevien sääntöjen täytäntöönpanon valvonta Yhteisellä maatalouspolitiikalla ja siihen liittyvien EU:n sääntöjen täytäntöönpanon valvonnalla tuetaan maataloustuottajien tulonmuodostusta ja maatalouden muuttamista aiempaa ympäristöystävällisemmäksi. Näillä toimilla edistetään myös alan kilpailukyvyn ja resurssitehokkuuden parantamista ja tuetaan yleisemmin elämää maaseutualueilla. Komissio keskitti maataloutta koskevien sääntöjen valvontatoimensa vuonna 2017 siihen, kuinka jäsenvaltiot panivat täytäntöön suorien tukien uudistuksen . Komissio aloitti kahdenvälisiä vuoropuheluja sellaisten jäsenvaltioiden kanssa, jotka käyttivät vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen järjestelmästä saatavaa taloudellista apua virheellisesti. Kyseiset jäsenvaltiot tukivat sellaisia maatalouden muotoja tai aloja, joilla oli muita vaikeuksia kuin tuotannon lopettamiseen tai vähentymiseen liittyvät riskit. Käytännön tasolla esiintyneet vaikeudet osoittivat, että sovellettavia sääntöjä on selkeytettävä. Siksi komissio antoi joulukuussa 2017 asetuksen niiden ehtojen mukauttamisesta, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat myöntää viljelijöille taloudellista tukea vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen järjestelmästä. Komissio sai vuoropuhelun kautta jäsenvaltion kansalliset viranomaiset muuttamaan syrjivän säännöksen, joka esti vammaisia henkilöitä hakemasta taloudellista tukea tilojensa nykyaikaistamiseen. Kaseiinit ovat maidossa esiintyviä aineita, joilla on lukuisia käyttökohteita teollisuudessa. Niitä käytetään sidosaineena useilla teollisuuden aloilla, ne ovat yksi juuston pääainesosista, ja niitä käytetään lisäaineena elintarvikkeissa. Kaseiinien ja kaseinaattien pakkausmerkintöjä koskevilla EU:n säännöillä edistetään näiden tuotteiden vapaata liikkuvuutta elintarvikealan toimijoiden välillä. Komissio eteni aktiivisesti Kyprosta, Italiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevissa rikkomusmenettelyissä. Menettelyissä oli kyse siitä, että maat eivät olleet saattaneet kaseiinien ja kaseinaattien kaupan pitämiseen liittyviä vaatimuksia ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöään.



Meri- ja kalastusasioita koskevien sääntöjen täytäntöönpanon valvonta Kalavaroja on hoidettava kestävällä tavalla, jotta voidaan edistää Euroopan siirtymistä sellaisen kiertotalouden suuntaan, jossa luonnonvaroja käytetään aiempaa kestävämmin. Tämä on tärkeää myös kalatalousalan työpaikkojen ja kasvun varmistamiseksi pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi komission vuoden 2017 täytäntöönpanostrategia keskittyi niihin kalavarojen säilyttämisen ja valvonnan aloihin, jotka ovat keskeisiä kiertotalouden luomisen kannalta.

Jos jäsenvaltiot eivät toteuta välittömiä ja vaikuttavia toimia laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, EU:n on hankalampaa torjua tällaisia käytäntöjä maailmanlaajuisesti. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyn Portugalia vastaan, koska Portugalin lipun alla purjehtivat ja Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön vastuulle kuuluvilla vesillä toimineet kalastusalukset olivat harjoittaneet toistuvasti ja pitkän aikaa kalastustoimintaa, joka oli kyseisen järjestön kalavarojen säilyttämistoimien vastaista. Kansallisissa kalastuksen valvontajärjestelmissä on oltava käytössä varoittavia seuraamuksia EU:n yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen vakavista rikkomuksista. Komissio toteutti toimia sellaisten järjestelmäpuutteiden korjaamiseksi, jotka haittaavat laittoman kalastustoiminnan havaitsemista, mikä puolestaan vaarantaa kestävyyden. Yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti EU:n kalastusaluksilla on yhtäläinen pääsy vesialueille ja yhtäläinen luonnonvarojen hyödyntämisoikeus kaikilla EU:n vesialueilla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muiden EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivilla aluksilla on vapaa pääsy niiden lainkäyttöalueisiin kuuluville vesialueille kalastusta varten. Komissio eteni Romaniaa vastaan aloitetussa rikkomusmenettelyssä , joka koski sitä, että Romania ei ollut antanut muiden jäsenvaltioiden kalastusaluksille yhtäläistä pääsyä vesialueilleen. Tilasta EU:n vesialueilla kilpaillaan – sitä tarvitaan uusiutuvaan energiaan liittyvää laitteistoa, vesiviljelyä ja muita tarkoituksia varten – minkä vuoksi EU:n meriä on hallinnoitava entistä johdonmukaisemmin. Merten aluesuunnittelu on rajat ylittävää ja monialaista, ja sillä pyritään varmistamaan, että kaikki ihmisten toiminta merellä on tehokasta, turvallista ja kestävää. Komissio toteutti vuonna 2017 toimia sen varmistamiseksi, että merten aluesuunnittelua koskevat EU:n yhteiset puitteet saatetaan ajallaan osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä.



Aluepolitiikan sääntöjen täytäntöönpanon valvonta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista tuetaan investointeja kasvun kannalta keskeisillä politiikan aloilla EU:ssa. Jotta varmistetaan rahastojen mahdollisimman tuloksellinen käyttö, jäsenvaltioiden on noudatettava tiettyjä ennakkoehtoja . Komissio varmentaa, että näitä ehtoja noudatetaan. Jäsenvaltioissa tehtävissä investoinneissa on noudatettava samoja EU:n säädöksiä ja vaatimuksia, joita sovelletaan monilla muilla eri aloilla, kuten ympäristön, työllisyyden tai tutkimuksen alalla. Vuonna 2017 komissio keskitti toimensa ennakkoehtojen noudattamisen valvontaan julkisten hankintojen, valtiontukien ja liikenteeseen tehtäviä investointeja koskevien kokonaisvaltaisten suunnitelmien alalla sekä vesi- ja jätealalla.



EU:n talousarvioon kohdistuvien petosten torjunta Komissio jatkoi vuonna 2017 sellaisten tapausten seurantaa, joissa menetettiin EU:n talousarvioon kuuluvia tuloja. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) julkaisi vuonna 2017 raportin laajasta tullipetoksesta. Siinä kansainväliset järjestäytyneet rikollisryhmät tunnustelivat EU:n satamia löytääkseen paikat, joissa valvonta oli heikointa, jotta ne voisivat ilmoittaa virheellisesti alhaisia arvoja Kiinasta tuotaville tekstiileille ja kengille jäämättä kiinni. Koska tullit ja arvonlisävero lasketaan maahantuotavien hyödykkeiden arvon perusteella, petoksentekijät voivat tällä tavoin laittomasti hyödyntää asianmukaisen valvonnan puutetta maksamalla huomattavasti vähemmän kuin niiden lain mukaan pitäisi maksaa. OLAFin tutkinnassa selvisi, että merkittävin yksittäinen tällaisen vilpillisen hyödykeliikenteen keskittymä oli Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Pääosa hyödykkeistä oli matkalla muiden jäsenvaltioiden, kuten Ranskan, Espanjan, Saksan ja Italian, markkinoille, joten tulot, jotka näiden jäsenvaltioiden olisi pitänyt saada arvonlisäveron kautta, pienenivät merkittävästi. Komission tarkastukset vahvistivat vuonna 2017 OLAFin tutkinnan johtopäätökset ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 2011–2017 tapahtuneen petoksen. Komissio pyysi uudelleen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia toteuttamaan lopultakin vaikuttavia korjaavia toimenpiteitä, joilla estetään arvoltaan huomattavasti liian alhaiseksi määritettyjen tekstiilien ja kenkien tuonti Kiinasta. Muut jäsenvaltiot olivat jo toteuttaneet tällaisia toimia sen jälkeen, kun komissio oli antanut suosituksia kaikille jäsenvaltioille, myös Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Komissio ryhtyi asianmukaisiin toimiin EU:n taloudellisten etujen suojelemiseksi ja pyysi Yhdistynyttä kuningaskuntaa toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet kaikkien puuttuvien määrien asettamiseksi EU:n talousarvion käytettäviksi. Komissio nosti unionin tuomioistuimessa kanteen Alankomaita ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan, koska nämä olivat jättäneet maksamatta yhteensä 20 miljoonaa euroa tulleja. Kyseiset varat (joista on vielä vähennettävä kantokulut) eivät siis olleet päätyneet EU:n talousarvioon. Molempien jäsenvaltioiden tapauksessa perinteisten omien varojen menetys EU:n talousarviosta johtui niiden mertentakaisten maiden ja alueiden virheellisesti myöntämistä todistuksista. Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa alumiinia tuotiin EU:n ulkopuolisista maista mertentakaiselle alueelle (Anguillaan) ja vietiin sitten edelleen EU:hun. Tuonti vapautettiin EU:n tulleista virheellisesti, koska Anguillan ei olisi pitänyt myöntää EXP-todistuksia. Alankomaiden tapauksessa maitojauheen ja riisin tuonti Curaçaosta vuosina 1997–2000 sekä ryynien ja riisituotteiden tuonti Arubalta vuosina 2002–2003 vapautettiin virheellisesti EU:n tulleista, kun niitä tuotiin Eurooppaan, koska näiden alueiden ei olisi pitänyt myöntää EUR.1-todistuksia. Curaçao ja Aruba ovat Alankomaiden mertentakaisia maita. Jos jokin jäsenvaltio ei maksa koko osuuttaan EU:n talousarviosta, muiden jäsenvaltioiden on korvattava puute. .

2.Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat Digitaalisia sisämarkkinoita koskevalla strategialla pyritään poistamaan verkosta esteitä, joiden vuoksi ihmiset jäävät EU:ssa paitsi hyödykkeistä ja palveluista. Kotimaanhintaisia verkkovierailuja koskevan periaatteen täytäntöönpano Kotimaanhintaisia verkkovierailuja (Roam like at home -sääntöjä) on sovellettu kaikkiin EU:ssa matkustaviin 15. kesäkuuta 2017 lähtien. Tämä tarkoittaa, että vieraillessaan toisessa jäsenvaltiossa he maksavat matkapuheluista, tekstiviesteistä ja datansiirrosta saman hinnan kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat.

Komissio valvoi vuonna 2017 tarkkaan, että jäsenvaltiot sovelsivat EU:n verkkovierailuasetusta asianmukaisesti. Valvonnan yhteydessä kävi ilmi, että uusien verkkovierailusääntöjen soveltaminen oli laajalti onnistunutta ja matkailijoiden tekemät verkkovierailut lisääntyivät merkittävästi 15. kesäkuuta 2017 alkaen. Luottamuksen varmistaminen verkkovälitteisiin transaktioihin Sähköinen allekirjoittaminen, jonka ansiosta asiakirjoja voidaan allekirjoittaa verkossa samalla tavalla kuin niitä allekirjoitetaan kynällä verkon ulkopuolella, on jo todellisuutta EU:ssa. Sähköisen allekirjoittamisen lisäksi tarvitaan kuitenkin muita luottamuspalveluja , jotta sähköisistä transaktioista voidaan tehdä turvallisia ja oikeudellisesti päteviä rajat ylittävissä tilanteissa (samalla tavalla kuin kansallisella tasolla). Komissio toteutti vuonna 2017 toimia sen varmistamiseksi, että luottamuspalveluja koskevaa EU:n asetusta sovelletaan asianmukaisesti koko EU:ssa. Se pyrki myös varmistamaan, että sähköiset allekirjoitukset, sähköiset leimat, sähköiset aikaleimat, sähköiset jakelupalvelut ja verkkosivustojen todentaminen toimivat rajojen yli ja että niillä on koko EU:ssa sama oikeudellinen asema kuin tavanomaisilla papereihin perustuvilla menettelyillä. Entistä parempien internetyhteyksien turvaaminen Laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämisestä annettu direktiivi auttaa vähentämään nopeiden internetyhteyksien käyttöönoton kustannuksia jopa 30 prosenttia, minkä ansiosta yhä useammat ihmiset EU:ssa saavat mahdollisuuden nopeisiin yhteyksiin. Direktiivin asianmukainen täytäntöönpano on välttämätöntä EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden viimeistelemiseksi ja yhteyksien parantamiseksi. Komissio käynnistämien rikkomusmenettelyjen myötä useimmat jäsenvaltiot saattoivat nopeiden sähköisten viestintäverkkojen kustannusten vähentämisestä annetun direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Belgiaa ja Slovakiaa vastaan nostetut kanteet olivat vuoden 2017 lopussa edelleen unionin tuomioistuimen käsiteltävinä. Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien suojan varmistaminen Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista annettu direktiivi parantaa yhteishallinnointiorganisaatioiden hallintoa ja avoimuutta. Nämä organisaatiot hallinnoivat tekijänoikeutta ja lähioikeuksia oikeudenhaltijoiden, kuten teosten tekijöiden, säveltäjien ja esittäjien, puolesta eri puolilla Eurooppaa. Ne helpottavat oikeuksien lisensiointia ja rojaltien keräämistä ja jakamista sekä edistävät kulttuuri-ilmaisun moninaisuutta. Direktiivillä myös parannetaan verkkomusiikkipalvelujen saatavuutta ja laajennetaan verkkomusiikkitarjontaa Euroopassa myös valtioiden välillä. Komissio eteni Bulgariaa, Espanjaa, Luxemburgia, Puolaa ja Romaniaa vastaan käynnistetyissä rikkomusmenettelyissä , jotka koskivat tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista annetun direktiivin oikea-aikaisen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen laiminlyöntiä. Tekijänoikeussääntöjen soveltamista vertaiskäyttöön tarkoitettuun tiedostonjakoverkkosivustoon on selkeytetty unionin tuomioistuimen antamassa tuomiossa , joka koski The Pirate Bay -sivustoa. The Pirate Bayn avulla käyttäjät voivat jakaa ja ladata osissa tietokoneelleen tallennettuja tekijänoikeudella suojattuja teoksia. Oikeudenhaltijat eivät yleensä ole antaneet tämäntyyppisen verkkosivuston hallinnoijille tai käyttäjille suostumustaan teostensa jakamiseen. Tuomioistuin totesi tuomiossaan, että teosten jakamiseen tarkoitetun verkkoalustan, kuten The Pirate Bayn, saataville saattaminen ja hallinnointi voivat rikkoa EU:n tekijänoikeussääntöjä. Vaikka verkkojakoalustan käyttäjät asettavat tekijänoikeudella suojattuja teoksia verkkoon (eikä itse alusta), kyseisen alustan hallinnoijat ovat ratkaisevan tärkeitä näiden töiden saattamisessa alustan käyttäjien saataville. Vuoden lopussa komissio myös julkaisi teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan paketin. Siinä annetaan ohjeita teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamisesta annetun direktiivin tulkintaan, jotta jäsenvaltioiden olisi helpompaa saattaa direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä.

3.Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka

4.Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja vankempi teollinen perusta EU:n sisämarkkinat ovat edelleen Euroopan parasta antia yksityishenkilöille ja yrityksille. Ne tarjoavat valtavia mahdollisuuksia eurooppalaisille yrityksille sekä laajempaa valinnanvapautta ja matalampia hintoja kuluttajille. Sisämarkkinoiden ansiosta ihmiset voivat matkustaa, asua, työskennellä ja opiskella, missä haluavat. Näitä etuja ei kuitenkaan voida hyödyntää, jos sisämarkkinasääntöjä ei sovelleta tai panna täytäntöön tai jos niitä heikennetään muilla esteillä. Vääristymättömän kilpailun varmistaminen Jokaisella on oikeus saada täysimääräinen korvaus vahingosta, joka hänelle on aiheutunut EU:n kilpailuoikeussääntöjen rikkomisesta, kuten kartellijärjestelyistä tai määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Useimmat rikkomisen vuoksi vahinkoa kärsineet, etenkään pienet ja keskisuuret yritykset ja kuluttajat, eivät kuitenkaan yleensä saa korvausta rikkomiseen syyllistyneiltä. Täysimääräinen korvaus on EU:n suoma oikeus, mutta sen toteuttamista säännellään kansallisilla säännöillä. Näiden sääntöjen vuoksi vahingonkorvauskanteiden nostaminen kilpailuoikeuden rikkomisen johdosta on usein kallista ja hankalaa. Vuonna 2014 annettu kilpailuoikeuden rikkomisen aiheuttamia vahinkoja koskeva direktiivi auttaa yksityishenkilöitä ja yrityksiä korvausten hakemisessa esimerkiksi siten, että heidän on helpompaa saada haltuunsa todisteita kärsityn vahingon osoittamiseksi ja heillä on enemmän aikaa nostaa kanne kansallisissa tuomioistuimissa. Komissio valvoi vuonna 2017 direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Komissio käynnisti tammikuussa 2017 rikkomusmenettelyt 21:tä jäsenvaltiota vastaan kilpailuoikeuden rikkomisen aiheuttamia vahinkoja koskevan direktiivin vuoksi. Tämän jälkeen suurin osa jäsenvaltioista on toteuttanut toimia direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Vain Bulgaria, Kreikka ja Portugali eivät olleet toteuttaneet tarvittavia toimenpiteitä vuoden 2017 loppuun mennessä. Kreikka ehdotti joulukuussa 2017 komissiolle kilpailuoikeuden sääntöjen julkisen täytäntöönpanon osalta useita oikeussuojakeinoja, joilla annetaan kolmansille osapuolille mahdollisuus sähköntuotantoon ruskohiilen avulla. Ehdotuksella pyritään vastaamaan kilpailua koskeviin huolenaiheisiin, jotka komissio esitti vuonna 2008 antamassaan päätöksessä. Komissio jatkoi vuonna 2017 keskusteluja myös Ranskan viranomaisten kanssa sopivien toimenpiteiden löytämiseksi komission vuonna 2015 esittämien kilpailua koskevien huolenaiheiden poistamiseksi. Huolenaiheet liittyvät siihen, että Ranska oli myöntänyt suurimman osan maan vesivoima-alan käyttöoikeussopimuksista yhdelle yritykselle ja säilyttänyt näin yrityksen määräävän aseman Ranskan sähkömarkkinoilla tai vahvistanut tätä asemaa EU:n kilpailusääntöjen vastaisesti. Komission valtiontuen valvontajärjestelmän uskottavuuden kannalta on välttämätöntä valvoa jatkuvasti valtiontuen vastaisten komission päätösten täytäntöönpanoa. Komissio ryhtyi oikeudellisiin toimenpiteisiin Kreikkaa vastaan, koska maa ei ollut pannut täytäntöön vuonna 2008 annettua komission päätöstä, jossa Kreikkaa vaadittiin perimään takaisin Hellenic Shipyardsille laittomasti maksetut valtiontuet.



Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden varmistaminen EU:n kansalaisilla on oikeus työskennellä haluamassaan jäsenvaltiossa. Samaan aikaan on suojeltava sellaisten työntekijöiden oikeuksia, jotka haluavat työskennellä ulkomailla. Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien käyttämistä helpottavista toimenpiteistä annetun direktiivin mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava tehokkaat oikeussuojakeinot liikkuville työntekijöille EU:ssa siltä varalta, että näiden oikeuksia rikotaan. Jäsenvaltioiden on myös nimettävä vähintään yksi elin edistämään yhdenvertaista kohtelua, antamaan tukea ja apua EU:ssa liikkuville työntekijöille ja edistämään aktiivista vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja viranomaisten välillä. Komissio eteni vuonna 2017 kahdeksaa jäsenvaltiota (Tšekki, Viro, Kypros, Liettua, Luxemburg, Itävalta, Portugali ja Romania) vastaan käynnistetyissä rikkomusmenettelyissä. Nämä valtiot eivät saattaneet työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien käyttämistä helpottavista toimenpiteistä annetusta direktiivistä johtuvia velvoitteitaan oikea-aikaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään. Komission toimien johdosta kaikki jäsenvaltiot toteuttivat ennen vuoden 2017 loppua tarvittavat toimenpiteet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Vapaa liikkuvuus on yksi sisämarkkinoiden suurimmista hyödyistä, mutta se on toteutettava oikeudenmukaisesti. Sosiaalisen polkumyynnin ehkäisemiseksi palvelujen tarjoamisen yhteydessä työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevassa täytäntöönpanodirektiivissä annetaan kansallisille viranomaisille välineitä väärinkäytösten ja petosten torjuntaan sekä hallinnollisen yhteistyön ja tiedonvaihdon parantamiseen. Komissio käytti vuonna 2017 täytäntöönpanon valvontaa koskevaa toimivaltaansa sen varmistamiseen, että jäsenvaltiot saattoivat työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevan täytäntöönpanodirektiivin viipymättä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Se eteni kymmentä jäsenvaltiota (Tšekki, Kypros, Espanja, Kroatia, Unkari, Luxemburg, Portugali, Romania, Slovenia ja Ruotsi) vastaan käynnistetyissä rikkomusmenettelyissä. Komission toimien johdosta kaikki jäsenvaltiot toteuttivat ennen vuoden 2017 loppua vaaditut toimenpiteet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistaminen

EU:n lainsäädännön mukaan kansallisten viranomaisten on tarkastettava, että autotyyppi täyttää kaikki EU:n normit ennen kuin sisämarkkinoilla voidaan myydä yksittäisiä autoja. Jos autonvalmistaja rikkoo lainsäädännön vaatimuksia, kansallisten viranomaisten on toteutettava korjaavia toimia (kuten määrättävä takaisin vetämisestä) ja määrättävä tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia seuraamuksia kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Komissio jatkoi vuonna 2017 näiden sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa jäsenvaltioissa. Sen jälkeen kun autoalalla oli tullut ilmi syyskuussa 2015, että Volkswagen Group oli käyttänyt ohjelmistoja tiettyjen ilman epäpuhtauksien päästönormien kiertämiseksi, komissio katsoi, että useat jäsenvaltiot eivät olleet ottaneet käyttöön tai soveltaneet seuraamusjärjestelmiä, joilla estetään autonvalmistajia rikkomasta autojen päästöjä koskevaa lainsäädäntöä. Vuonna 2017 komissio toteutti lisätoimia Saksaa, Kreikkaa, Espanjaa, Luxemburgia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan, koska ne eivät olleet täyttäneet ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan EU:n lainsäädännön mukaisia velvoitteitaan. Lisäksi komissio käynnisti rikkomusmenettelyn Italiaa vastaan, koska se ei ollut täyttänyt ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan EU:n lainsäädännön mukaisia velvoitteitaan Fiat Chryslerin autojen osalta. Sijoittautumisvapauden varmistaminen Komissio seurasi tiiviisti Unkarin korkeakoulutuslain muutoksia. Näillä muutoksilla asetettiin uusia vaatimuksia, jotka koskivat ·tarvetta tehdä kahdenvälisiä sopimuksia Unkarin ja Euroopan talousalueen ulkopuolisten maiden korkeakoulujen välillä ja ·tarvetta tarjota korkeakoulupalveluja myös lähtömaassa. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyn Unkaria vastaan, koska nämä muutokset rajoittivat EU:n yliopistojen ja EU:n ulkopuolisten yliopistojen toimintaa. Ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin mukaan EU:n kansalaisilla on oikeus siihen, että heidän ammattipätevyytensä tunnustetaan toisessa jäsenvaltiossa. Komission toimien johdosta Irlannin ja Itävallan viranomaiset tunnustavat kroatialaisten sairaanhoitajien ammattipätevyyden. Puola poisti komission valvontatoimien ansiosta patenttiasiamiesten ja heidän asiakkaidensa väliset vähimmäismaksut. Komissio nosti unionin tuomioistuimessa kanteen Saksaa vastaan, koska se oli asettanut arkkitehtejä ja insinöörejä koskevia kiinteitä maksuja, jotka koskevat vain saksalaisia arkkitehtejä ja insinöörejä. Kansalaisille ja yrityksille tarjottavan tiedon ja avun parantaminen Komissio antoi toukokuussa 2017 paketin, joka sisälsi välineitä EU:n sisämarkkinoiden käytännön toiminnan parantamiseen yksityishenkilöiden ja yritysten kannalta. SOLVIT-toimintaohjelmalla vahvistetaan SOLVIT-verkoston roolia käytännöllisenä ja epävirallisena oikeussuojakeinona, jota voidaan käyttää, kun viranomaiset ovat loukanneet EU:n kansalaisten tai yritysten oikeuksia rajat ylittävässä tilanteessa. Toimintaohjelman mukaan komissiolle toimitettu valitus voidaan välittää SOLVIT-verkostolle. Samalla komissio antoi yhteistä digitaalista palveluväylää koskevan kunnianhimoisen ehdotuksen, jolla vastataan yritysten, väestön ja muiden sidosryhmien tarpeeseen päästä helpommin sisämarkkinoille. Yhteisen digitaalisen palveluväylän kautta käyttäjät saavat verkossa helposti tietoa EU:n säännöistä ja kansallisista säännöistä ja näiden sääntöjen noudattamiseen liittyvistä menettelyistä sekä apua ja tukea EU:n ja kansallisella tasolla. Ulkomaisten käyttäjien olisi päästävä näihin verkkopalveluihin ja pystyttävä käyttämään niitä samalla tavalla kuin kotimaisten käyttäjien. Palveluväylän avulla tuetaan yhden kerran periaatteen rajat ylittävää soveltamista tarjoamalla järjestelmä todisteiden automaattiseen vaihtoon valtioiden välillä. Yhden kerran periaatteella pyritään varmistamaan, että kansalaisia ja yrityksiä pyydetään toimittamaan samat tiedot julkishallinnolle vain kerran. Yhteisellä digitaalisella palveluväylällä vastataan käyttäjien tarpeisiin digitaalisessa maailmassa. Se voisi auttaa yrityksiä säästämään yli 11 miljardia euroa vuodessa ja EU:n kansalaisia säästämään jopa 855 000 tuntia ajastaan vuodessa. Aloitteella myös kannustetaan jäsenvaltioita laatimaan sähköistä hallintoa koskevia strategioita ja tarjoamaan nykyaikaisia ja tehokkaita julkisia palveluja. Komissio käynnisti vuonna 2017 tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kaupparekistereiden yhteenliittämisjärjestelmän , jolla pyritään helpottamaan pääsyä yritysten tietoihin EU:ssa sekä kotimaassa että muissa maissa. Yritysrekisterien yhteenliittymä tarjoaa yhteisen Euroopan oikeusportaalin kautta pääsyn kaikkien jäsenvaltioiden yritysrekisterien sisältämiin yritysten tietoihin sähköisessä muodossa koko EU:ssa. Järjestelmän ansiosta yritykset, kuluttajat, sijoittajat ja viranomaiset voivat nyt saada lisätietoa yrityksistä, joiden kanssa ne toimivat tai joiden kanssa ne haluaisivat harjoittaa liiketoimintaa. Perimmäisenä tarkoituksena on lisätä luottamusta sisämarkkinoihin avoimuuden ja EU:n yrityksiä koskevien ajantasaisten tietojen avulla.





Pääomamarkkinaunionin toteuttamisen, rahoituspalveluja koskevien sääntöjen täytäntöönpanon ja pääoman vapaan liikkuvuuden toteutumisen valvonta Komissio keskitti valvontatoimensa vuonna 2017 sen varmistamiseen, että jäsenvaltiot saattavat rahoituskriisin jälkeen annetut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä. Niillä pyritään edelleen avaamaan EU:n rahoituspalvelumarkkinoita, lujittamaan rahoitusalan kestokykyä ja vakautta sekä parantamaan sijoittajansuojaa. Näitä direktiivejä ovat muun muassa tilinpäätöksistä ja tilintarkastuksesta annetut direktiivit , asuntoluottodirektiivi , maksutilidirektiivi ja direktiivi tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta ja tilinpäätösdirektiivin muuttamisesta. Lähes kaikki jäsenvaltiot toteuttivat vuoden 2017 loppuun mennessä toimenpiteitä näiden direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Monissa tapauksissa nämä toimenpiteet hyväksyttiin sen jälkeen, kun komissio oli aloittanut rikkomusmenettelyn. Rahoitusmarkkina direktiivi on niiden uudistusten kulmakivi, jotka EU toteutti sijoittajansuojan parantamiseksi rahoituskriisin jälkeen. Uusilla säännöillä vahvistetaan sisämarkkinoita ja mahdollistetaan rahoitusvälineiden kauppa avoimilla, hyvin valvotuilla, kilpailukykyisillä ja vakailla markkinoilla koko Euroopan talousalueella. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 19:ää jäsenvaltiota vastaan, koska ne saattoivat rahoitusmarkkinadirektiivin myöhässä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Rahoitusmarkkinadirektiivin ja muiden asiaankuuluvien direktiivien (kuten avoimuusdirektiivin) asianmukainen täytäntöönpano on tärkeää pääomamarkkinaunionin toteuttamiseksi. Pääomamarkkinaunionin tarkoituksena on edistää erityisesti innovatiivisten yritysten, start-up-yritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten rahoituksen saatavuutta. Sillä pyritään myös parantamaan pääomamarkkinoiden houkuttelevuutta vähittäis- ja yhteisösijoittajien näkökulmasta sekä helpottamaan rajat ylittäviä sijoituksia. Komissio valvoi pääoman vapaan liikkuvuuden periaatteen noudattamista jäsenvaltioissa. Se nosti kanteen unionin tuomioistuimessa Unkaria vastaan , koska tämä ei ollut noudattanut rajat ylittävien sijoittajien oikeuksia koskevia EU:n sääntöjä maatalousmaahan sijoittaneiden osalta. Unkarin säätämän lain mukaan sijoittajilta poistettiin Unkarissa tietyt käyttö- ja tuotto-oikeudet eli sopimukset, joilla annettiin oikeus käyttää omaisuuseriä ja saada niistä tuottoa. Tällä poistettiin sekä ulkomaisilta että kotimaisilta sijoittajilta heidän hankkimansa oikeudet ja vietiin heidän sijoitustensa arvo ilman, että näitä menetyksiä olisi korvattu.



Verotusta ja tulliliittoa koskevien sääntöjen täytäntöönpanon valvonta Tulliliittoa koskevassa komission täytäntöönpanon valvontastrategiassa keskityttiin sen varmistamiseen, että jäsenvaltiot soveltavat unionin tullikoodeksia asianmukaisesti ja yhdenmukaisesti. Lisäksi komissio pyrki havaitsemaan vaikutuksiltaan tullimaksujen kaltaiset maksut, myös EU:n sisällä. Sen jälkeen kun komissio oli käynnistänyt rikkomusmenettelyn Italiaa vastaan, Italian viranomaiset muuttivat sääntöjään ja poistivat unionin tullikoodeksin vastaisen suoran tulliedustuksen rajoituksen. Komissio tarkasteli käteisvarojen valvontaa koskevien kansallisten sääntöjen yhdenmukaisuutta EU:n lainsäädännön kanssa. Komission puututtua asiaan Tanska muutti tullimenettelyissä käytettävää hallinnollista yhtenäisasiakirjaa, joka ei ollut EU:n tullilainsäädännön vaatimusten mukainen. Välillisen verotuksen alalla komissio asetti valvontatoimissaan etusijalle sellaisten rikkomusten käsittelyn, jotka rajoittavat perussopimuksissa vahvistettuja perusvapauksia ja jotka vaikuttavat voimakkaasti sisämarkkinoiden toimintaan. Unkari vaati maantiekuljetusten sähköisen seurantajärjestelmän puitteissa yrityksiä ilmoittamaan verohallinnolle yleisillä teillä tehdyistä EU:n sisäisistä (ja joistakin kotimaisista) kuljetuksista. Tällainen järjestelmä on arvonlisäverodirektiivin vastainen, koska se vaikuttaa pääasiassa EU:n sisäisiin rajat ylittäviin liiketoimiin ja lisää huomattavasti yritysten rasituksia niiden ylittäessä rajoja. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyn Unkaria vastaan. Komissio ryhtyi toimiin Italiaa vastaan, koska tämä ei ollut soveltanut alennettua verokantaa ensiasunnon (muun kuin ylellisyyskodin) ostohintaan sellaisten muun maan kuin Italian kansalaisten osalta, jotka eivät aio jäädä Italiaan pysyvästi. Yksi sisämarkkinoiden hyödyistä on, että yksityishenkilöt ja yritykset voivat liikkua, toimia ja sijoittaa vapaasti kansallisten rajojen yli. Koska välitöntä verotusta ei kuitenkaan ole yhdenmukaistettu EU:ssa, tämän vapauden myötä jotkin veronmaksajat voivat onnistua välttämään tai kiertämään veroja asuinmaassaan. EU:n veroviranomaiset ovat sen vuoksi sopineet tiivistävänsä yhteistyötään verojen maksun varmistamiseksi sekä veropetosten torjumiseksi. Tämä yhteistyö on vahvistettu hallinnollisesta yhteistyöstä annetussa direktiivissä . Direktiivin avulla jäsenvaltiot voivat varmistaa, että kaikki niiden veronmaksajat maksavat oikeudenmukaisen osuuden veroista yhä globalisoituneemmassa ympäristössä. Se on keskeinen avoimuutta lisäävä väline, jolla torjutaan LuxLeaks-tapauksen ja Panama- ja paratiisipapereiden myötä esille tulleita vilpillisiä verokäytäntöjä. Komissio keskitti valvontatoimensa vuonna 2017 sen varmistamiseen, että jäsenvaltiot panivat täytäntöön direktiiviin tehdyt tärkeät muutokset. Nämä muutokset koskevat tietojenvaihtoa veropäätöksistä ja maakohtaista raportointia . Vuoden 2017 loppuun mennessä lähes kaikki jäsenvaltiot olivat toteuttaneet vaaditut toimenpiteet. Merkittävässä suuren jaoston tuomiossa unionin tuomioistuin katsoi, että yhden jäsenvaltion tuomioistuimet voivat valvoa sellaisten verotietoja koskevien pyyntöjen lainmukaisuutta, jotka jokin toinen jäsenvaltio on lähettänyt hallinnollisesta yhteistyöstä annetun direktiivin mukaisesti. Tällainen valvonta on kuitenkin rajattu sen tarkistamiseen, etteivät pyydetyt tiedot ole sellaisia, jotka eivät ole kyseisen verotutkinnan kannalta ennalta arvioiden selvästikään olennaisia.

Vuonna 2017 komissio päätti Saksaa (erityistä elatusapua koskevien perintöverosääntöjen vuoksi) ja Kreikkaa (voittoa tavoittelemattomille järjestöille tehtyjen testamenttilahjoitusten ja pääasiallisten asuntojen perintöverokohtelun vuoksi) vastaan käynnistetyt rikkomusmenettelyt sen jälkeen, kun maat olivat tehneet muutoksia lainsäädäntöönsä. Korkeatasoisen kuluttajansuojan varmistaminen Komissio sai toukokuussa 2017 päätökseen EU:n kuluttaja- ja markkinointilainsäädännön keskeisten osien arvioinnin. Yleisesti ottaen arvioinnissa todettiin, että voimassa olevat säännöt ovat edelleen tarkoituksenmukaisia, jos ne pannaan täytäntöön ja niitä sovelletaan asianmukaisesti. Komissio havaitsi kuitenkin joitakin puutteita. Tästä syystä ja vastauksena laajalti haittaa aiheuttaneisiin tapauksiin, kuten vuoden 2015 autojen päästöskandaaliin tai erään lentoyhtiön laajamittaisiin lentojen perumisiin vuonna 2017, jotka vaikuttivat satoihin tuhansiin kuluttajiin eri puolilla EU:ta, komissio julkaisee vuonna 2018 Kuluttajat vahvempaan asemaan -aloitteen. Siinä annetaan kuluttajille mahdollisuus puolustaa etujaan kollektiivisesti heitä edustavien järjestöjen välityksellä. Aloitteessa tarjotaan edullisempia ja tehokkaampia tapoja keskeyttää ja oikaista rikkomukset, joista aiheutuu haittaa samanaikaisesti useille EU:n kuluttajille. Sillä myös parannetaan julkista täytäntöönpanon valvontaa ottamalla käyttöön aiempaa tehokkaampia, oikeasuhteisempia ja varoittavampia seuraamuksia EU:n kuluttajalainsäädännön rikkomuksista. Komissio lopetti Italiaa vastaan käynnissä olleen pakettimatkoja koskevan rikkomusmenettelyn , koska maa on nyt saattanut sääntönsä vuonna 1990 matkapaketeista annetun direktiivin mukaisiksi. EU:n lainsäädännössä edellytetään, että pakettimatkojen järjestäjillä on maksukyvyttömyystilanteita varten suoja, jolla varmistetaan, että kuluttajat saavat korvauksen ja heidät kuljetetaan takaisin kotiin, jos matkanjärjestäjä tekee konkurssin. Matkanjärjestäjä Todomondon tehtyä konkurssin vuonna 2009 Italian kansallinen takuurahasto sai yli 4 000 korvausvaatimusta, joiden arvo oli lähes seitsemän miljoonaa euroa. Rahastossa ei kuitenkaan ollut riittävästi varoja kaikkien korvausten maksamiseen. Sen jälkeen, kun komissio oli käynnistänyt rikkomusmenettelyn, Italia korvasi alirahoitetun kansallisen takuurahaston matkanjärjestäjille ja matkatoimistoille asetetulla velvollisuudella ottaa vakuutus tai tarjota pankkitakaus kaikille matkustajien maksamille maksuille. Italia on myös tehnyt järjestelyjä korvausten maksamiseksi kaikille matkustajille, jotka ovat aiemmin menettäneet rahaa maksukyvyttömyystilanteissa. Vuonna 2015 hyväksyttiin uusi matkapaketteja koskeva direktiivi , jossa suoja ulotetaan tavanomaisia matkapaketteja pidemmälle ja jossa säilytetään korkeatasoinen suoja matkustajille maksukyvyttömyystilanteissa. Jäsenvaltioiden oli saatettava uusi direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään tammikuuhun 2018 mennessä, ja sitä sovelletaan heinäkuusta 2018 alkaen. Komissio tarkistaa, ovatko kansalliset lait uuden direktiivin mukaisia. Kattavista turvallisuussäännöistä huolimatta markkinoilla on edelleen liian paljon vaarallisia ja laittomia tuotteita, jotka voivat aiheuttaa merkittävää vaaraa kuluttajille. Komissio antoi vuonna 2017 hyödykkeitä koskevan paketin, joka parantaa tuoteturvallisuutta koskevien EU:n yhdenmukaistettujen sääntöjen täytäntöönpanon valvontaa.



Korkeatasoisen kansanterveyden suojan varmistaminen Kansanterveyden alalla komissio valvoi, saattoivatko jäsenvaltiot tupakkatuotedirektiivin säännökset tuloksellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään. Direktiivin tavoitteena on vähentää tupakkatuotteiden käyttöä eritoten vähentämällä nuorten halukkuutta aloittaa tupakointi ja varmistamalla, että kaikki kansalaiset ovat tietoisia kaikista tupakan haitallisista vaikutuksista. Tupakoinnin vähentämisen hyödyt ovat selvät: ihmiset ovat terveempiä, tupakkaan liittyvät pitkäaikaissairaudet ja ennenaikaiset kuolemat vähenevät merkittävästi ja rahaa säästyy. Jos tupakkatuotteiden kulutus vähenee vain kahdella prosentilla, EU:ssa säästetään terveydenhuoltokustannuksissa noin 506 miljoonaa euroa vuodessa. Komissio päätti vuonna 2017 Belgiaa, Tanskaa, Kreikkaa, Kyprosta, Liettuaa, Puolaa, Romaniaa ja Sloveniaa koskevat rikkomusmenettelyt, koska nämä jäsenvaltiot toteuttivat toimenpiteitä tupakkatuotteista annetun direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään oikea-aikaisesti. Potilaiden oikeus saada turvallista ja korkealaatuista terveydenhuoltoa muissa EU:n jäsenvaltioissa kuuluu edelleen komission painopisteisiin. Vuonna 2017 komissio valvoi tiiviisti rajat ylittävästä terveydenhuollosta annetun direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä.



Liikkumista ja liikennettä koskevien sääntöjen täytäntöönpanon valvonta Komissio pyrki vuonna 2017 varmistamaan oikeudenmukaisen tasapainon seuraavien kolmen tavoitteen välille: tieliikennetyöntekijöiden sosiaalinen suojelu, reilu kilpailu ja vapaus tarjota liikennepalveluja rajojen yli. Komissio ehdotti sen selkeyttämistä, miten työntekijöiden lähettämistä koskevia ehtoja sovelletaan tieliikenteeseen, sekä sen selkeyttämistä, miten niiden täytäntöönpanoa valvottaisiin tehokkaasti. Vuonna 2017 komissio kehotti Kreikkaa soveltamaan täysimääräisesti matkustajien oikeuksia meriliikenteessä koskevia EU:n sääntöjä . Kreikan kansallinen lainsäädäntö esti matkustajia hyödyntämästä täysin EU:n lainsäädännön suomia oikeuksia siinä tapauksessa, että heidän merimatkansa peruuntuu tai viivästyy. Komission toimien johdosta Kreikan viranomaiset saattoivat täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä matkustajien oikeudet apuun, uudelleenreititykseen tai korvaukseen, jos näiden matka peruuntuu tai viivästyy. Tieliikenne on eniten käytetty matkustusmuoto EU:ssa ja onnettomuuksien tärkein aiheuttaja. Tekniset viat aiheuttavat paljon onnettomuuksia: Euroopan teillä kuolee päivittäin ainakin viisi ihmistä onnettomuuksissa, joihin liittyy tekninen vika. Ajoneuvojen tarkastukset ovat siksi keskeinen osa liikenneturvallisuutta. EU hyväksyi vuonna 2014 uusia sääntöjä, joilla tiukennettiin testausjärjestelmää ja laajennettiin sen soveltamisalaa. Liikennekelpoisuuspaketilla pyritään estämään vuosittain yli 36 000 tekniseen vikaan liittyvää onnettomuutta seuraavilla toimilla: ·ajoneuvojen katsastusten laadun parantaminen (laitteistoa, katsastajien koulutusta ja vikojen arviointia koskevien yhteisten vähimmäisvaatimusten avulla); ·lastinkiinnityksen tarkastusten laajentaminen tavarankuljetusajoneuvojen tienvarsitarkastusten yhteydessä;

·pakollisten testien asettaminen sähköisille turvakomponenteille (kuten lukkiutumattomille jarrujärjestelmille (ABS), ajonvakautusjärjestelmille (ESC) ja turvatyynyille); ·matkamittaripetosten torjuminen matkamittarilukemien rekisteröinnin avulla. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 24:ää jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät panneet liikennekelpoisuuspakettia oikea-aikaisesti täytäntöön. Rautatiealalla unionin tuomioistuin vahvisti säännön, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautatieyritysten kirjanpidon avulla voidaan valvoa kieltoa siirtää infrastruktuurin hoitoon tarkoitettua julkista rahoitusta liikenteen harjoittamiseen. Jäsenvaltiot eivät ole velvoitettuja pitämään erillistä kirjanpitoa jokaisesta julkisia palveluhankintoja koskevasta sopimuksesta. Komissio seuraa aktiivisesti tuomion täytäntöönpanoa. Unionin tuomioistuin selvensi tärkeässä tuomiossaan , että Uberin tarjoama välityspalvelu on luokiteltava kuljetuspalveluksi. Uber on sähköinen alusta, jonka tarkoituksena on älypuhelinsovelluksen avulla luoda korvausta vastaan yhteys omia ajoneuvojaan käyttävien ei-ammattimaisten kuljettajien ja kaupunginsisäisiä kuljetuksia haluavien henkilöiden välille. Tästä seuraa, että jäsenvaltioiden asiana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen yleisiä määräyksiä noudattaen säätää edellytyksistä, joiden mukaisesti Uberin kaltaisia välityspalveluja on tarjottava. 5.Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto on ensisijaisen tärkeä osa komission toimia, joilla on pyritty vastaamaan talous- ja rahoituskriisiin. Tällä toimintapolitiikalla pyritään vahvistamaan EU:n taloutta ja siten luomaan lisää työpaikkoja ja parantamaan ihmisten elintasoa. Talous- ja rahaliittoa koskevien sääntöjen täytäntöönpanon valvonta Talous- ja rahaliitto on EU:n yhdentymisprosessin ytimessä. Talous- ja rahaliiton saavuttaminen ei ole tavoite sinänsä, vaan se on keino varmistaa vakaus ja entistä vahvempi, kestävämpi ja osallistavampi kasvu euroalueella ja koko EU:ssa kaikkien ihmisten elämän parantamiseksi. Vastauksena vuoden 2008 talous- ja rahoituskriisiin annettiin useita säädöksiä EU:n talouden ohjauskehyksen lujittamiseksi ( vuonna 2011 annettu talouspolitiikan ohjauspaketti ja vuonna 2013 annettu budjettikuripaketti ). Vuonna 2017 komissio kiinnitti erityistä huomiota jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista annetun direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kansalaiset ja yritykset pitävät euroa vahvana ja luotettavana valuuttana vain, jos sitä suojataan asianmukaisesti rahanväärennykseltä. Komissio tarkasti vuonna 2017, kuinka jäsenvaltiot panivat täytäntöön euron ja muiden valuuttojen suojaamisesta rahanväärennykseltä rikosoikeuden keinoin annettua direktiiviä . Komissio käynnisti rikkomusmenettelyt Bulgariaa, Kroatiaa, Luxemburgia ja Sloveniaa vastaan, koska ne eivät olleet saattaneet euron ja muiden valuuttojen suojaamisesta rahanväärennykseltä rikosoikeuden keinoin annettua direktiiviä oikea-aikaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään.



Pankkiunionia koskevien sääntöjen täytäntöönpanon valvonta Komissio jatkoi pankkiunioniin liittyvien vakavaraisuusdirektiivin , talletussuojadirektiivin ja pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin täytäntöönpanon tarkastamista. Näillä EU:n välineillä pyritään varmistamaan, että pankit ovat vahvempia ja että niitä valvotaan tehokkaammin. Lisäksi pyritään helpottamaan ongelmanratkaisua ilman että siihen käytettäisiin veronmaksajien varoja. Vahvan talous- ja rahaliiton ja pankkiunionin edellytyksenä on myös, että jäsenvaltiot ylläpitävät ja kunnioittavat valppaasti keskuspankkien riippumatonta ja itsenäistä toimintaa. Riippumattomuuden ansiosta keskuspankit voivat edistää ja hoitaa lukuisia tehtäviään, jotka niille on annettu EU:n lainsäädännössä rahapolitiikan ja pankkivalvonnan alalla. Siksi komissio kiinnittää asiaan huomiota jatkossakin. Slovenian viranomaiset takavarikoivat rikoksen esitutkinnan yhteydessä tietoja Slovenian keskuspankista. Takavarikko koski myös Euroopan keskuspankin asiakirjoja. Vuonna 2017 komissio käynnisti tapauksen johdosta rikkomusmenettelyn Sloveniaa vastaan ja väitti viranomaisten rikkoneen Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa N:o 7. Tapaus on tärkeä, koska keskuspankeissa tehtävillä takavarikoinneilla voi olla vaikutuksia keskuspankkien riippumattomuuteen ja itsenäisyyteen rahapolitiikan ja pankkivalvonnan alalla. Tämä on saatettava tasapainoon sen velvoitteen kanssa, että keskuspankkien ja viranomaisten on tehtävä vilpitöntä yhteistyötä rikostutkinnoissa.





6.Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue Oikeuden alalla komissio varmistaa, että oikeusvaltioperiaatetta ja EU:n perusoikeuskirjaa noudatetaan. Lisäksi se varmistaa, että erityisiä oikeuksia kunnioitetaan. Tällaisia erityisiä oikeuksia ovat esimerkiksi vapaa liikkuvuus, tietosuoja, sukupuolten tasa-arvo, syrjimättömyys, rikosten uhrien oikeudet ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin rikosasioissa. Nämä aiheet ovat korkealla komission asialistalla, koska ne vaikuttavat ihmisten elämään. Komissio on talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä kannustanut jäsenvaltioita edelleen tehostamaan täytäntöönpanon valvontaa. Tämä on erityisesti koskenut jäsenvaltioiden kansallisten tuomioistuinjärjestelmien riippumattomuutta, laatua ja tehokkuutta. Oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien ylläpitäminen Komissio pyrki vuonna 2017 edistämään ja ylläpitämään oikeusvaltioperiaatteen noudattamista EU:ssa. Komissio jatkoi erityisesti vuoropuhelua Puolan viranomaisten kanssa oikeusvaltiotoimintakehyksen puitteissa. Komissio toimi päättäväisesti, kun joidenkin jäsenvaltioiden politiikan ja lainsäädännön kehitys uhkasi EU:n yhteisiä perustuksia. Komissio käynnisti Puolaa vastaan rikkomusmenettelyn , joka koski EU:n lainsäädäntöä rikkovaa lakia yleisten tuomioistuinten järjestämisestä. Komission tätä lakia koskeva keskeinen oikeudellinen huolenaihe liittyy syrjintään sukupuolen perusteella, sillä naispuolisten ja miespuolisten tuomareiden eläkeikä on laissa eriytetty (naisilla 60 vuotta ja miehillä 65 vuotta). Tämä on vastoin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 157 artiklaa ja sukupuolten tasa-arvosta työelämässä annettua direktiiviä. Komissio esitti myös huolensa siitä, että Puolan tuomioistuinten riippumattomuus heikentyy, koska oikeusministerille on annettu valtuudet harkintansa mukaan pidentää eläkeiän saavuttaneiden tuomareiden toimikautta. Komissio käynnisti Unkaria vastaan rikkomusmenettelyn siitä syystä, että Unkarin lainsäädännössä on asetettu uusia rekisteröinti-, ilmoitus- ja avoimuusvelvoitteita kansalaisjärjestöille, jotka saavat rahoituksensa ulkomailta. Menettely koskee lainsäädännön yhteensopivuutta pääoman vapaata liikkuvuutta koskevien EU:n perussopimusten määräysten kanssa sekä EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettujen yhdistymisvapauden ja yksityisyyden suojan ja henkilötietojen suojan kanssa. Tietosuojan parantaminen Komissio tuki jäsenvaltioita koko vuoden 2017 ajan niiden valmistautuessa soveltamaan yleistä tietosuoja-asetusta toukokuusta 2018 alkaen. Asetuksessa vahvistetaan yhteiset EU:n tietosuojasäännöt, lujitetaan yksityishenkilöiden luottamusta ja turvaa ja otetaan käyttöön yrityksiä koskevat yhtenäiset säännöt. On välttämätöntä, että näitä sääntöjä sovelletaan yhdenmukaisesti. Komissio auttoi jäsenvaltioita myös valmistelemaan lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta annetun direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Direktiivillä varmistetaan, että rikoksen uhrien ja todistajien ja rikoksesta epäiltyjen tietoja suojellaan asianmukaisesti rikostutkinnan tai lainvalvonnan yhteydessä. Samalla aiempaa yhdenmukaisemmat säännöt helpottavat poliisin tai syyttäjien välistä rajat ylittävää yhteistyötä rikosten ja terrorismin torjunnassa. Komissio antoi tammikuussa 2017 tiedonannon kansainvälisistä tietovirroista . Siinä esitellään komission toimintapolitiikka lisääntyvien kansainvälisten tiedonsiirtojen helpottamiseksi kaupan ja lainvalvonnan alalla ja korkeatasoisen tietosuojan varmistamiseksi tässä yhteydessä.



Syrjinnän torjunta

Komissio valvoi tarkkaan rotusyrjintädirektiivin soveltamista ja erityisesti koulutuksen ja asuntojen saatavuutta romaniyhteisön jäsenille. Direktiivi on keskeinen EU:n lainsäädännön väline rodusta tai etnisestä alkuperästä johtuvan syrjinnän torjumiseksi ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteuttamiseksi. Unionin tuomioistuin selvensi vuonna 2017 edelleen syrjimättömyyttä työpaikoilla koskevia EU:n sääntöjä. Kahdessa asiassa ( Achbita ja Bougnaoui ), joissa työnantaja oli erottanut naiset heidän pidettyä islamilaista huivia työpaikalla, tuomioistuin loi herkän tasapainon uskonnonvapauden, elinkeinovapauden ja syrjimättömyysperiaatteen välille. Tuomioistuimen tuomion mukaan yritykset voivat kieltää työntekijöiltään näkyvien uskonnollisten tunnusmerkkien pitämisen työpaikalla osana yrityksen yleistä linjausta, jolla kielletään kaikki uskonnolliset ja poliittiset tunnusmerkit. Poliittista, filosofista ja uskonnollista neutraliteettia koskevaa linjausta voidaan pitää oikeutettuna tavoitteena, joka oikeuttaa erilaiseen kohteluun, edellyttäen että keinot tavoitteen saavuttamiseksi ovat tarkoituksenmukaisia ja tarpeellisia. Tuomioistuin selvensi myös, että asiakkaat eivät voi vaatia työntekijöitä poistamaan huiveja, jos yritys ei ole kieltänyt uskonnollisia tunnusmerkkejä. Turvallisuutta koskevien sääntöjen täytäntöönpanon valvonta Vuonna 2017 jatkettiin täytäntöönpanon valvontatoimia Euroopan turvallisuusagendan ja turvallisuusunionin kehittämisen puitteissa. EU:n sääntöjen täytäntöönpano on tärkeää tällä alalla korkean turvallisuustason varmistamiseksi koko EU:ssa. Turvallisuusunionia koskevissa säännöllisissä edistymiskertomuksissa kerrotaan jatkuvista pyrkimyksistä varmistaa sääntöjen täysimääräinen ja asianmukainen täytäntöönpano. Vuonna 2017 komissio toteutti jatkotoimia vuonna 2016 käynnistetyissä rikkomusmenettelyissä, jotka koskivat aiempaan kolmanteen pilariin kuuluvia poliisiyhteistyön välineitä. Komissio asetti etusijalle Prümin kehyksen ja ns. Ruotsin aloitteen täytäntöönpanon valvonnan. Prümin kehys on tietojenvaihdon väline, jonka avulla voidaan vertailla automaattisesti DNA-profiileja, sormenjälkitietoja ja ajoneuvorekisteritietoja. Ruotsin aloite puolestaan mahdollistaa lainvalvontaviranomaisille tietojen ja tiedustelutietojen tehokkaan vaihdon rikostutkintojen ja rikostiedustelutehtävien yhteydessä. Komissio eteni Kreikkaa , Irlantia, Kroatiaa, Italiaa ja Luxemburgia vastaan käynnistetyissä rikkomusmenettelyissä. Komissio raportoi säännöllisesti Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja EU:n neuvostolle edistymisestä tehokkaan ja todellisen turvallisuusunionin luomisessa. Raportointi kattaa myös sen, kuinka komissio on täytäntöönpanoa valvomalla edistänyt turvallisuusunionin lujittamista. Rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä annettu direktiivi ja neljäs rahanpesun vastainen direktiivi ovat tärkeitä välineitä rajat ylittävän rikollisuuden ja terrorismin torjuntaa koskevan yhteistyön tehokkuuden turvaamiseksi. Näillä direktiiveillä edistetään turvallisuusagendan tavoitteita. Neljännellä rahanpesun vastaisella direktiivillä vahvistetaan olemassa olevia sääntöjä ja lisätään rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan vaikuttavuutta ja avoimuutta. Vuonna 2017 komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 18:aa jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet saattaneet neljättä rahanpesun vastaista direktiiviä oikea-aikaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään. Komissio eteni joulukuussa 2017 Bulgariaa, Kreikkaa, Kyprosta, Luxemburgia, Maltaa, Alankomaita, Puolaa ja Romaniaa vastaan käytävissä rikkomusmenettelyissä , koska maat eivät olleet ilmoittaneet toimenpiteistä, joilla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja lainsäädäntöesityksiä koskeva kansallinen lainsäädäntöprosessi oli edelleen kesken. Eurooppalainen tutkintamääräys helpottaa oikeusviranomaisten työtä niiden pyytäessä todisteita toisesta EU:n jäsenvaltiosta. Esimerkiksi jos Ranskan oikeusviranomaiset seuraavat epäiltyjä terroristeja, jotka piileskelevät Saksassa, ne voivat pyytää Saksan viranomaisia kuulemaan todistajia tai tekemään kotietsintöjä puolestaan. Tämä uusi väline yksinkertaistaa ja nopeuttaa rajat ylittäviä rikostutkintoja ja syytetoimia. Vuonna 2017 komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 14:ää jäsenvaltiota vastaan, koska ne eivät olleet saattaneet eurooppalaista tutkintamääräystä koskevaa direktiiviä oikea-aikaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään. 7.Kohti uudenlaista maahanmuuttopolitiikkaa Komission maahanmuuttopolitiikalla pyritään tarjoamaan EU:lle välineet muuttoliikkeen hallinnan parantamiseen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Se käsittää laittoman muuttoliikkeen, raja-asiat, turvapaikka-asiat ja laillisen muuttoliikkeen.