HT 
|k 
[iff-ac,';, 
if 
Ffflyf. 
'¥ 
gra' m m 
m 
EU 
mm 
mmfr mm* EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 30.04.1996 
KOM(96) 187 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE. EUROOPAN PARLAMENTILLE 
JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
lEOLLISUUDEN KDLPAHUKYKYA KOSKEVA POLITIIKKA 
EUROOPAN KEMIANTEOLLISUUDELLE: ESIMERKKI 
I 
Pi s, if %' 
kr vi; II 
IM41"' 
lir W 
tm 
I m 

SISAIXYSLUETTELO 
TIIVISTELMÄ 
taulukko A: Kemianteollisuuden kilpailukykyä parantavat toimet 
I. JOHDANTO 
II. EU:N KEMIANTEOLLISUUS 
II.A Teollisuutta koskevat tiedot 
II.B Teollisuuden piirteet 
II.C Teollisuuden kohtaamat haasteet 
U.C. 1 Paremmat ja ympänstön kannalta kestävämmät tuotteet 
II.C.2 Kilpailukykyisesti hinnoitellut tuotteet 
III. KILPAILUKYKYÄ PARANTAVAT TOIMET 
ULA Sääntelevää kehystä parantavat toimet 
III.A.1 Nykyinen kehys 
III.A.2 Tulevien toimien periaatteet 
1II.B Tehokkaan kilpailun varmistavat toimet 
III.B.l Tehokas kilpailu EU:n sisällä 
III.B.2 Tehokas kilpailu EU:n ulkopuolella 
III.C Aineettomia investointeja vahvistavat toimet 
III.C.l Tutkimus ja kehitys 
III.C.2 Henkinen omaisuus 
III.C.3 Tieteellisen kulttuurin tarve 
III.C.4 Harjoittelu 
III.D Toimenpiteet teollisuuden yhteistyön kehittämiseksi 
III.D.l Teollisuuden yhteistyö EU.ssa 
III.D.2 Teollisuuden yhteistyö EU:n ulkopuolella 
IV. PÄÄTELMÄT TOIMINNASTA JA TYÖOHJELMA 
V. LIITTEET 
taulukko 1 
taulukko 2 
taulukko 3 
taulukko 4 Tuotanto, kauppa vuonna 1994 (miljardia ecua) 
Maailman 30 tärkeintä kemianyritystä (1994) 
Työllisyys (tuhatta) 
Kasvumäärät 
taulukko 5a: Kekseliäimmät yritykset 
taulukko 5b: Kekseliäimmät yritykset 
taulukko 6: Pääoman käyttö (prosenttia liikevaihdosta) 
Sääntelyn vaikutusten arvioinnin periaatteiden soveltaminen nikkeliallergian ongelmaan 
- esimerkki 
TIIVISTELMÄ 
Tämä Euroopan kemianteollisuuden edustajien kanssa yhteistyönä laadittu tiedonanto kuuluu 
kehykseen 'Tiedonanto Euroopan unionin (EU) teollisuuden kilpailukykyä koskevasta 
politiikasta'1. Tiedonannossa pyritään tunnistamaan tärkeimmät teollisuuden kohtaamat haasteet 
ja tarpeet sekä määrittelemään toimintatavat2 sen kilpailukyvyn parantamiseksi. 
1. EU:n kemianteollisuuden piirteet ja sen kohtaamat haasteet 
* Euroopan kemianteollisuuden tärkein haaste on vahvistaa sen pitkän aikavälin 
kansainvälistä kilpailukykyä tarjoamalla asiakkailleen sekä Euroopassa että 
muualla korkealaatuisia, ympäristön kannalta kestäviä ja kilpailukykyisesti 
hinnoiteltuja tuotteita. Tämä haaste huomioon ottaen ja pitäen mielessä riittävän 
kannattavuustason ylläpitämisen tarve investointien jatkuvuuden varmistamiseksi 
Euroopassa, on voitu tunnistaa useita teollisuuden pääpiirteitä: 
Kemialliset tuotteet ja ympäristöä ja terveyttä koskeva politiikka 
Kemianteollisuudella on monenlaisia asiakkaita: suuret teollisuudenalat 
(esimerkiksi autot ja muut kuljetusvälineet, elintarvikkeet ja juomat, 
farmaseuttiset tuotteet, tekstiilit, rakennusala); maatalousala lannoitteiden ja 
torjunta-aineiden osalta; sekä yksittäiset loppukäyttäjät muovipakkausten, 
maalien, puhdistusaineiden, kosmetiikan jne. osalta. Kemialliset tuotteet kuuluvat 
läheisesti ihmisten jokapäiväiseen elämään. Euroopassa on siten asiaa koskeviin 
terveys-ja ympäristönäkökohtiin kiinnitetty paljon huomiota. Tämä, samoin kuin 
todelliset vaarat ja asioiden monimutkaisuus, on aiheuttanut määräysten 
lisääntymisen lukumääräisesti, näistä useiden ollessa kansallisia: tällaisilla 
määräyksillä tulisi olla kestävä tieteellinen perusta ja niiden mahdollinen 
taloudellinen vaikutus, vaikutus tämän teollisuudenalan kansainväliseen 
kilpailukykyyn mukaan lukien, on otettava huomioon kokonaisuudessaan. 
Markkinoiden Euroopan ja koko maailman laajuinen ulottuvuus 
Tässä yhteydessä on tärkeää edistää yhdenmukaisia kilpailuolosuhteita ainakin 
suurimpien OECD-maiden ja vasta teollistuneiden kilpailevien maiden kanssa 
markkinoille pääsyn, ympäristönsuojelun ja, jos mahdollista, kilpailusääntöjen, 
vero- ja sosiaalimääräysten osalta. 
Riippuvuus tuontiraaka-aineista ja energiasta tuotantotekijöinä 
Petrokemiallisten aineiden ja niiden johdannaisten tuotannossa käytettävää öljyä 
ja kaasua sekä epäorgaanisten kemikaalien tuotannossa tarvittavia 
teollisuusmineraaleja ei yleensä esiinny Euroopassa, vaan ne on tuotava muualta. 
Näiden osuus yhdessä sellaisten eurooppalaisten yritysten tuottamien 
COM(94)319 
Ks. talulukko A 
energianlähteiden kuten sähkön ja kaasun kanssa, on jopa 60 prosenttia 
kemianalan yritysten tuotantokustannuksista. Tehokas kilpailu edellyttää, että 
tällaisten tuotantotekijöiden yksikköhintoja ei saa vääristää; riippumatta siitä, 
tuottaako ne kolmas maa vai EU:n jäsenvaltio. 
Voimakas riippuvuus pääomasta ja TTKstä 
Koska kemianteollisuuden nettovarat ovat yli 1 miljoonaa ecua työntekijää kohti 
useimpien teollisuudenhaarojen (erityisesti peruskemikaalien) osalta ja koska 
keskimääräiset kustannukset tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen (TTK) 
ovat noin 5 prosenttia liikevaihdosta, on sen pyrittävä nostamaan kapasiteetin 
käyttöastetta kiinteiden kustannusten minimoimiseksi ja tulojen maksimoimiseksi. 
Tämä edellyttää, että: 
jatkuvalla rakennemuutoksella pyritään tuotantoon tehokkaimmissa 
laitoksissa sekä mahdollisesti sulkemaan kannattamattomirnmat laitokset; 
varmistetaan mahdollisimman suuret markkinat, mikä edellyttää 
tehokkaiden sisämarkkinoiden lujittamista EU:ssa ja pääsyä 
ulkomarkkinoille, vääristymättömiä kilpailuedellytyksiä noudattaen; 
• pyritään yhä enemmän yhteistutkimukseen sekä kilpailevien että 
käyttäjäyritysten kanssa TTK:n 'horisontaalisemmilla' alueilla 
(kierrätyksen edistäminen, informaatioteknologian suurempi 
hyödyntäminen jne.); 
• innovatiivisia uusia tuotteita ja valmistusprosesseja kehitetaan jatkuvasti 
pitkän aikavälin strategiana, jotta pystyttäisiin vastaamaan kiristyneeseen 
kilpailuun, jonka ovat aiheuttaneet vasta teollistuneet maat (esim. Aasia, 
Persianlahden maat) erityisesti lisäarvoltaan alhaisten tuotteiden osalta 
sekä ne teollistuneet maat (esim. USA, Kanada), jotka hyötyvät tietyistä 
suhteellisista eduista (raaka-aineet ja alhaisemmat energian hinnat, jne.). 
* Nämä monenlaiset, monimutkaiset ja toisistaan riippuvat ominaispiirteet 
muodostavat todellisen haasteen horisontaalisen teollisuuden kilpailukykyä 
koskevan politiikan tehokkaalle täytäntöönpanolle EU:n kemianteollisuuden 
osalta. Kemianteollisuuden yhteydessä on tunnistettu useita toimintaohjelmia ja 
konkreettisia toimenpiteitä; näitä voitaisiin käyttää esimerkkinä vastaavilla muilla 
teollisuuden aloilla. 
2. EU:n kemianteollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävät 
perusperiaatteet ja toimet 
Kaikissa markkinatalouksissa jokainen teollisuusyritys on vastuussa strategisista 
päätöksistään ja aloitteistaan, joita sen on tehtävä kansainvälisen kilpailukyvyn 
säilyttämiseksi tai vahvistamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kuitenkin julkiset 
viranomaiset ovat osallisina luodessaan oikeudellisen ja taloudellisen kehyksen sekä 
toteuttaessaan tarvittaessa liitännäistoimenpiteet teollisuuden toimille. Toimet, joita 
komission, teollisuuden ja/tai jäsenvaltioiden on kehitettävä, ryhmitellään teollisuuden 
kilpailukykyä koskevan tiedonannon neljän ensisijaisen aiheen ympärille: 
2.1 Sääntelyä koskevaa kehystä parantavat toimet 
Tällaisten parannusten, jotka ovat vasta hyväksytyn asiakirjan 'Sääntelevän politiikan 
suuntaviivat' mukaiset, tekemisessä olisi keskityttävä: 
nykyisen kemiallisia aineita ja valmisteita koskevan lainsäädännön 
yhdistämiseen, ajanmukaistamiseen ja/tai yksinkertaistamiseen. 
Esimerkkejä tällaisista toimista ovat lannoitteita, markkinoille saattamisen 
rajoituksia ja torjunta-aineita koskevien direktiivien kodifiointi; 
valmisteita koskevan direktiivin uudelleenmuotoilu, työntekijöiden 
terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työssä kemiallisiin aineisiin 
liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin yksinkertaistaminen sekä uusien 
kemikaalien ilmoittamismenettelyn yksinkertaistaminen, erityisesti pk-
yritysten osalta. 
kestävän lähestymistavan soveltamiseen kaikkien mahdollisesti uusien 
kemiallisia tuotteita tai laitoksia sääntelevien aloitteiden osalta, mikä 
edellyttää: 
• kyseisen aineen, valmisteen tai laitostyypin terveydelle, 
turvallisuudelle ja/tai ympäristölle aiheuttaman vaaran tieteellistä 
arviointia sekä mahdollisiin korvaaviin tuotteisiin tai 
vaihtoehtoisiin prosesseihin liittyvien vaarojen vertailua; 
• EU:n tasolla käytettävissä olevien vaihtoehtojen sekä mahdollisten 
kansallisten toimenpiteiden tarkoituksenmukaista arviointia 
kustannuksista ja hyödyistä: 
• aina kun mahdollista ja aiheellista, voimassa tai valmisteilla 
olevan vastaavan lainsäädännön vertailevaa arviota 
kilpailukykyisimmissä kolmansissa maissa. 
Jos näiden kolmen arviointityypin tulokset oikeuttavat uuteen joko 
kansainvälisellä tai EU:n tasolla tehtävään aloitteeseen, olisi se pantava 
täytäntöön yksinkertaisimmalla ja edullisimmalla tavalla niin, että 
varmistetaan terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso. Tällaisia 
keinoja on monenlaisia: yksipuoliset teollisuuden aloitteet, neuvotellut 
sopimukset EU:n tasolla tai kansallisella tasolla (joiden yleistä kehystä 
komissio valmistelee), taloudelliset kannustimet ja sääntelevät aloitteet 
EU:n tasolla tai, jos mahdollista ja tarpeen, kansainvälisellä tasolla. 
Tätä lähestymistapaa sovelletaan myös, aina kun mahdollista, nykyisiin 
tapauksiin,joissatoteutemistayhdenmukaistamistoimenpiteistähuolimatta 
kemiallisten tuotteiden sisämarkkinat ovat yhä pirstoutuneina: osittaiset 
direktiivit (asbesti); 100 a artiklan 4 kohdan täytäntöönpanoa koskevat 
kansalliset vaatimukset (pentakloorifenoli-, kadmium, kreosootti, ...) 
Nämä eri toimet olisi arvioitava ja niitä olisi kehitettävä yhteistyössä teollisuuden edustajien 
ja/tai kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. 
2.2 Toimet tehokkaan kilpailun varmistamiseksi 
Komissio ottaa huomioon kemianteollisuuden maailmanlaajuisen ulottuvuuden ja tarpeen sen 
rakenteiden pysyvään mukauttamiseen, kun kilpailusääntöjä sovelletaan EU:ssa ja sen 
ulkopuolella, erityisesti: 
arvioidessaan mahdollisia teollisuudelta tulevia ehdotuksia, joilla pyritään 
löytämään ratkaisut rakenteelliseen ylikapasiteettiin tietyillä kemian perusaloilla, 
kyseisten yritysten tarkoituksenmukaisten toimien avulla, jos rakenteellisen 
ylikapasiteetin esiintyminen on osoitettu, ja jos ehdotettu toimi on sopusoinnussa 
kilpailusääntöjen kanssa; 
pyrkiessään vapauttamaan sähkö- ja kaasumarkkinat EU.ssa, mikä aientaisi 
suureksi energiankuluttajaksi tiedetyn kemianteollisuuden kustannuksia; 
pyrkiessään kauppavälineiden tehokkaaseen käyttöön, ja erityisesti muiden kuin 
tariffiesteiden (tiettyjen raaka-aineiden kaksoishinnoitteluj ärj estel mät. 
tuontirekisterit. jne.) poistamiseksi jäsenmaissa ja tietyissä WTO:n jäsenyyttä 
hakevissa maissa (Persianlahden valtiot, Kiina); 
tutkiessaan kahdenvälisesti tärkeimpien kauppakumppanien kanssa (esimerkiksi 
USA:n kanssa Transatlantic Business Dialogue':n ja yhteisen 
toimintasuunnitelman avulla) ja monenvälisesti uusia sopimuksia kilpailusta ja 
kansainvälisestä kaupasta, erityisesti kansainvälisten investointien esteiden 
poistamisesta. 
2.3 Toimet aineettomien investointien vahvistamiseksi 
Yhä kasvava tarve uusien korkealaatuisten kemiallisten tuotteiden innovaatioista monipuolisia 
markkinoita ja tehokkaampien kestävien valmistusprosessien kehittämistä varten saa 
teollisuuden, komission ja kansalliset viranomaiset keskittämään TTK:stä, koulutusta ja 
tieteellistä harjoittelua koskevat pyrkimyksensä erityisesti: 
• - yhteistutkimusohjelmien jatkamiseen Euroopan tasolla, ei ainoastaan 
samanluonteisten teollisuudenalojen välillä (kuten SUSTECH-ja PRIMA-aloitteet 
prosessiteollisuudessa, esimerkiksi elintarvike-, teräs- ja paperiteollisuudessa), 
vaan myös käyttäjäteollisuuksien (liikenne, rakentaminen) sekä 
tietokoneohjelmien toimittajien välillä (informaatioteknologian laajempaa käyttöä 
varten); 
kemianteollisuuden tiiviimpään yhdentymiseen nykyisissä tai tulevissa useita 
aloja koskevissa aloitteissa (erityisryhmät, ryhmittymät), joiden avulla päästään 
paremmin yhteisön eri ohjelmiin ja joiden tulokset voidaan optimoida paremman 
yhteensovittamisen avulla; 
suurempaan joustavuuteen yhteisön TTK-erityisohjelmien kehityksessä ja 
tarkastamisessa: 
patenttisuoj an parantamiseen, esimerkiksi torj unta-aineiden tai biotekniikan avulla 
saatujen tuotteiden osalta; 
nuorten kemian opetuksen ja työntekijöiden tieteellisen harjoittelun parantamiseen 
tähtääviin teollisuuden aloitteisiin, jotka yhdessä yhteisön SOCRATES-ja 
Leonardo da Vinci -ohjelmien, tiettyjen neljännen puiteohjelman alaohjelmien ja 
rakennerahastojen tukeen oikeutettujen toimien sekä jäsenvaltioiden 
opetusohjelmissa tarvittavan yhteistyön avulla vahvistavat innovatiivisen 
kemianteollisuuden olennaista opetuksellista ja tieteellistä perustaa, jonka on 
sisällettävä työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevaa opetusta. 
2.4 Toimet teollisuuden yhteistyön kehittämiseksi 
Tämän teollisuudenalan monimutkainen ja erittäin monipuolinen rakenne - kuuluuhan 
siihen sekä tärkeitä monikansallisia yhtiöitä että lukuisia pk-yrityksiä - sekä tiettyjen 
kansainvälisten markkinoiden riskit ja mahdollisuudet edellyttävät teollisuuden 
yhteistyöhön tähtäävien toimien tehostamista. 
Pk-yritysten merkitys useilla aloilla ja niiden keskeinen asema työpaikkojen 
luomisessa sekä alihankkijana edellyttää, että teollisuus ja komissio jatkavat ja/tai 
kehittävät seuraavanlaisia toimia: 
• pk-yritysten pääsyn helpottaminen teknisiä, taloudellisia tai 
lainsäädännöllisiä seikkoja koskeviin tietoihin, jotka eivät ole 
luottamuksellisia, Euroopan kemianteollisuuden liiton (CEFIC) 
parhaillaan kehittelemän automatisoidumman tietojärjestelmän ja PO III:n 
koordinoiman RISC-verkon (Reseau d'Information du Secteur Chimique) 
välityksellä. Myös Bilbaon terveys- ja turvallisuusjärjestö toimii 
puolueettoman, kelpuutetun tiedon lähteenä. 
• komission kehittämien erilaisten yhteisöohjelmien edistäminen 
kemianteollisuuden pk-yritysten parissa yhteistyön ja alihankinnan 
helpottamiseksi, hallintotekniikkojen parantamiseksi, jne. 
Teollisuuden komission tuella kehitettävät kansainväliset yhteistyöhankkeet voivat 
vähentää kolmansien maiden markkinoilla esiintyviä riskejä ja parantaa siellä 
olevia mahdollisuuksia: 
• Euroopan markkinoita lähellä olevien maiden osalta (Keski- ja Itä-
Euroopan maat, tietyt vasta itsenäistyneet valtiot ja Välimeren maat) 
kemianteollisuuden kansallista hallintoa ja johtajien harjoittelua sekä 
teknistä avustusta koskevilla hankkeilla, joilla pyritään edistämään EU:n 
kehyksen kaltaisen sääntelevän kehyksen (kansanterveys ja ammatillinen 
terveys, ympäristö, kilpailulait, jne.) asteittaista laatimista, autetaan näitä 
jäsenyyttä hakevia maita, lisäksi vakaampien ja yhdenmukaisempien 
kilpailuedellytysten avulla varmistetaan, että EU:n sisämarkkinoiden 
laajentuminen on mahdollista; 
• kolmansien maiden osalta (tietyt Keski- ja Itä-Euroopan maat, Kiina, 
Kaakkois-Aasia ja Latinalainen Amerikka), joiden markkinat kasvavat 
nopeasti, harjoittelua ja teknistä avustusta koskevat hankkeet yhdessä 
muiden enemmän teknologian siirtoon ja investointien edistämiseen 
keskittyvien toimien kanssa helpottavat pääsyä näille markkinoille; 
runsaat raaka-aine- tai energiavarat omaavien maiden osalta (esimerkiksi 
Venäjä, Persianlahden yhteistyöneuvoston (Gulf Cooperation Council) 
maat) investoinnit iriirastiuktuuriin tai teollisuusmineraaleihin parantavat 
pääsyä näihin varoihin ja ehkä myös mahdollisuuksia vaikuttaa 
Wntavaihteluihin. 
3. Päätelmät 
Komission mielestä EU:n kemianteollisuudella, vaikka se on yksi nykyaikaisimmista ja 
kilpailukykyisimmistä maailmassa, on edessään haasteita, joihin on vastattava, jos se 
haluaa ylläpitää, ja jos mahdollista, parantaa kansainvälistä kilpailukykyään. 
Tämän saavuttamiseksi tässä tiedonannossa on tunnistettu teollisuuden, komission ja 
jäsenvaltioiden kehitettäviksi tai toteutettaviksi tarkoitettuja toimia. Komissio panee 
täytäntöön yhteistyössä Euroopan kemianteollisuuden edustajien kanssa jäsennellyn 
seurantaohjelman ja valvoo tarkasti tämän alan kansainvälisen kilpailukyvyn kehittymistä 
sekä tässä tiedonannossa ehdotettujen eri toimenpiteiden toteuttamista. 
TAULUKKOA 
KEMIANTEOLLISUUDEN KELPAILUKYKYÄ PARANTAVAT TOIMET 
Toimet Komis-
sio 
1. Sisämarkkinoiden lainsäädäntöä koskeva yhdistämistyö; 
ratkaistaan asbestia,dioksiineja, PCP:tä koskevat tapaukset Jösen-
valtiot leol-
lisuus 
/ 
2. Kansamvälisen tason sääntelyn puuttuessa otetaan 
huomioon EU:n teollisuuden kilpailukyky ennen EU:n 
sääntelyä VJ 
/ 
x Suontetaan vaara-arvionti ja nittävä kustannus-
hyötyanalyysi kaikelle uudelle sääntelylle tai toimille 
4. Kehitetään ja laajennetaan Vastuu Huomisesta (Responsible / 
Care) -aloitteita 
5. Luodaan yhteisön kehys vapaaehtoisille sopimuksille 
jäsenvaltioissa / 
/ 
TT Arvioidaan nopeasti sulautumat ja yhteisyritykset 
7. Jatketaan työtä valtion tukia koskevien sääntöjen ir VJ 
/ 
ir avoimuuden lisäämiseksi 
8. Vapautetaan energiamarkkinat, erityisesti kaasu- ja 
sähkömarkkinat / 
9. tutkitaan rakenteellisen ja kausittaisen ylikapasiteetin sekä 
kapasiteetin puutteen syyt VJ 
v 
10. Pyritään vaikuttamaan siten, että uudet WlU:n jäsenet 
soveltavat 0 %, 5,5 % ja 6,5 %:n tariffeja VJ 
/ 
11. Pyrkimys muiden kuin tariffiesteiden poistamiseen, 
erityisesti kaksoishinnoittelu (vääristävät 
investointikannustimet) / 
12. Transatlantic Business Dialogue -ehdotusten käyttäminen 
kemikaalien luokitusta, jne. koskevien sääntöjen 
yhdenmukaistamiseksi VJ 
/ 
TT. Monenkeskisten sopimusten tutkiminen kauppa- ja 
kilpailutarkoituksia varten / 
7" 
TT. Parannetaan 4:ttä puiteohjelmaa entyisryhmät mukaan 
lukien; kehitetään 5:ttä puiteohjelmaa 
15. Edistetään SUS'i'hCH- ja PKlMA-aloitteita / 
VJ 
16. Vahvistetaan tieteellistä ja teknologista kulttuuna VJ / 
/ • 
10 
TT. Toteutetaan komission ehdotus patenttisuojan lisäämiseksi 
kasvinsuojeluaineiden osalta 
18. Kehitetään RISC-järjestelmää / / 
19. Lisätään toimia pk-yntysten hyväksi 
20. Käynnistetään EAST!-ohjelma uudelleen / / 
VJ / / 
21. Lisätään KlE-maille suunnattua kemianalan lainsäädäntöä | ^ 
koskevaa teknistä apua 
22. Lisätään teollisuuden yhteistyötä Kiinan ja muiden maiden "~[~^~ / 
VJ 
kanssa / 
11 
L JOHDANTO 
1. Tiedonannossa kuvataan lyhyesti kemianteollisuutta ja sen kohtaamia haasteita, ja 
siinä ehdotetaan useita aloitteita kemianteollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi. 
Tällaiset aloitteet tai toimet ovat sellaisia, joita komissio, jäsenvaltiot ja teollisuus 
parhaillaan toteuttavat tai joihin ne ryhtyvät tulevaisuudessa, ja ne esitetään tämän 
tiedonannon kappaleissa lihavoituina. Komission toimet olisi nähtävä osana 
teollisuuden horisontaalista kilpailupolitiikkaa, jota kuvataan syyskuussa 1994 
annetussa tiedonannossa1, joka puolestaan perustui vuonna 1990 tehtyyn 
teollisuuspolitiikkaa koskevaan tiedonantoon2. Toimet ja aloitteet ovat erityisen 
merkityksellisiä kemianteollisuuden kannalta, mutta niitä ei sovelleta pelkästään 
siihen. Teollisuuden edustajat ovat osallistuneet tiedoksiannon valmisteluun alusta 
alkaen. Komission ja teollisuuden väliset huomattavat mielipide-erot ilmaistaan 
selvästi. Tätä lähestymistapaa voitaisiin käyttää esimerkkinä muille samankaltaisille 
teollisuudenaloille. 
2. Tiedonannossa kuvataan kemianteollisuutta ja nähtävissä olevia haasteita, joita se 
joutuu kohtaamaan kymmenen seuraavan vuoden aikana, ja tämän jälkeen 
tiedonannossa tutkitaan teollisuuden kilpailukykyä koskevassa tiedonannossa esitetyn 
neljän ensisijaisen tavoitteen alle ryhmiteltyjä tiettyjä toimenpiteitä: sääntelevän 
kehyksen parantaminen (tiedonannossa puhutaan julkisten viranomaisten roolin 
nykyaikaistamisesta), tehokkaan kilpailun varmistaminen, aineettomien investointien 
tukeminen ja teollisuuden yhteistyön keWttaminen. Viimeisessä luvussa pyritään 
vahvistamaan yleisiä päätelmiä sekä yhteinen työohjelma sen varmistamiseksi, että 
komissio ja teollisuus parantavat kilpailukyvyn tehostamiseen tähtäävää yhteistyötään. 
Tiedonannon tarkoituksena on esittää toimenpiteistä koostuva politiikka mallina 
muille samantapaisille teollisuuden aloille niiden kilpailukyvyn parantamiseksi. 
IL EU:N KEMIANTEOLLISUUS 
II A TFTHIISITUTTA KOSKEVAT TIEDOT 
3. Kemianteollisuus on luonteeltaan hyvin epäyhtenäinen. Sen tärkeimpänä toimena on 
muuttaa materiaalit kemiallisesti erilaisiksi aineiksi, joiden kemialliset ja fysikaaliset 
ominaisuudet ovat uudenlaisia. Sen tärkeimmät alat voidaan ryhmitellä seuraavasti: 
orgaaniset ja epäorgaaniset kemialliset perustuotteet; lannoitteet ja typpiyhdisteet; 
perusmuovit ja synteettinen kumi; farmaseuttiset ja lääketuotteet; erikoiskemikaalit, 
joihin kuuluvat maatalouskemikaalit ja erikoispolymeerit; maalit, lakat ja 
päällysteaineet; puhdistus- ja kiillotusaineet; hajusteaine- ja kosmetiikkavalmisteet; 
1 COM (94) 319 Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä koskeva politiikka (An 
industrial competitiveness policy for the European Union) 
2 COM (90) 556 Teollisuuspolitiikka avoimessa ja kilpailuympäristössä (Industrial policy 
in an open and competitive environment) 
12 
tekokuidut. Teollisuus jaetaan kahteen tuotantoa edeltävään alaan: epäorgaaniset 
peruskemikaalit ja petrokemikaalit (tai orgaaniset peruskemikaalit), ja loput ovat 
tuotannon jälkeisiä aloja. Tuotantoa edeltävien alojen markkinat kuuluvat lähes 
kokonaan tuotannon jälkeisiin aloihin. Tässä tiedonannossa ei yleensä käsitellä 
farmaseuttista alaa, jota käsitellään jo erillisessä tiedonannossa3, eikä tekokuituja, 
vaikka joissakin tilastoissa on myös näitä kahta alaa koskevia tietoja. 
4. Kemianteollisuus on EU:n toiseksi suurin teollisuudenala heti elintarvike-, juoma- ja 
tupakkateollisuuden jälkeen tuotannon osalta ja sähkötekniikan jälkeen arvonlisän 
osalta. EU on maailman tärkein kemikaalien tuottaja, se on selvästi USA:ta edellä ja 
vielä enemmän edellä Japania. Sen positiivinen kauppatase on myös suurempi kuin 
USA:n tai Japanin kemianteollisuuden kauppatase. Maailman 30 tärkeimmästä 
kemianalan yrityksestä 15:llä on pääkonttori EU:ssa (lisäksi Sveitsissä on kolme), 
joista kolme suurinta on Saksassa. EU:n kemianteollisuus työllistää suoraan 1,65 
miljoonaa ihmistä ja sen liikevaihto on 316 miljardia ecua (ks. taulukot 1 ja 2). 
Lisäksi kolme miljoonaa ihmistä työskentelee aloilla, joille kemianteollisuuden 
tuotanto on välitön tuotantotekijä ja jotka siten ovat riippuvaisia sen kilpailukyvystä. 
5. Yleisen mielikuvan mukaan tyypillinen kemianalan yritys on suuri yhtiö; tämä pätee 
petrokemikaaleihin, mutta pk-yrityksillä on erittäin tärkeä asema koko 
kemianteollisuudessa ja niiden osuus on vallitseva sellaisilla aloilla kuten maalit, 
erikoiskemikaalit, kosmetiikka, farmaseuttiset perustuotteet ja muovien käsittely. 
EUROSTAT:n vuotta 1990 koskevat tilastot osoittavat, että 12 jäsenvaltion EU:ssa oli 
32 700 kemianalan yritystä (muovituoteteollisuutta lukuun ottamatta). Yrityksistä 87 
prosentilla oli alle 50 työntekijää, vaikka niiden osuus on ainoastaan 12 prosenttia 
työntekijöiden määrästä ja 16 prosenttia koko liikevaihdosta. Keskisuurten yritysten 
eli 50 -249 työntekijää työllistävien yritysten osuus on lähes 9 prosenttia kaikista 
yrityksistä tai lähes 17 prosenttia työntekijöiden määrästä ja 16 prosenttia koko 
liikevaihdosta. 
6. EU:n kemianteollisuuden työllisyys heikkeni 4,4 prosenttia vuonna 1994, joka oli 
hyvä talouden elpymisen vuosi. Vuonna 1995 työllisyys todennäköisesti heikkenee 
edelleen, mutta aiempaa vähemmän. Vaikka vuorina 1994 kemianteollisuuden 
palveluksessa oli 1,65 miljoonaa ihmistä, tämä lukumäärä on alentunut lähes 
jatkuvasti vuodesta 1980, jolloin työntekijöitä oli 1,95 miljoonaa (vaikka 
noususuhdanteen aikana vuosina 1987-1990 lukumäärä pysyi vakaana). Voidaan 
havaita, että sekä USA:n että Japanin kemianteollisuudessa työllisyyden 
heikkeneminen oli huomattavasti vähäisempää (taulukko 3). Taantuvaa työllisyyttä on 
tasapainottanut työntekijöiden ammattitaidon paraneminen, sillä työntekijöiltä 
vaaditaan nyt pidempää koulutusta ja harjoittelua, jotta he selviytyvät tietokoneilla 
valvottujen prosessien hoitamisesta. Kemianteollisuuden on täytynyt jatkuvasti 
uudistaa rakenteitaan maailmanlaajuisen kilpailun vuoksi; heikkenevä työllisyys on 
eräs merkki tästä. Tämä on vaikuttanut erityisesti kemian perusaloihin: 
COM (93) 718 
13 
lannoiteteollisuus työllisti 140 000 ihmistä vuonna 1980, ja vuonna 1995 tämä 
lukumäärä oli 28 000. 
7. Tietyt tuotteet, erityisesti petrokemikaalit, ovat hyvin kausittaisia, sillä niiden hinnat 
ja kannattavuus heilahtelevat suuresti. Jotkut näkevät teollisuuden 
yhteistyötoimenpiteet mahdollisuutena välttää ylikapasiteettiongelmat talouden 
laskukauden aikana: korkeat yksikkökustannukset, säälimättömät hintojen leikkaukset, 
suuret rahoitustappiot ja uuteen teknologiaan kohdistuvien investointien puuttuminen. 
Rakenteellinen ylikapasiteetti johtuu olennaisesti kyvyttömyydestä mukauttaa rakenne 
kausittaisiin vaatimuksiin tarkoituksenmukaisilla toimenpiteillä, kuten laitosten 
sulkemisella. Uuden kapasiteetin tulo taantuneille markkinoille voi lisätä ongelman 
suuruutta. 
8. EU:n kemianteollisuus on tällä hetkellä suhteellisen kannattavaa useiden laihojen 
vuosien jälkeen. Kestävä maailmanlaajuinen talouden nousukausi on varmasti osasyy 
tähän. Bruttomääräinen käyttöylijäämä nousi vuonna 1994 13,5 prosenttiin. 
Teollisuuden reaalituotanto kasvoi 6 prosenttia vuonna 1994. Vuonna 1995 kasvu on 
pienempää, mutta silti tyydyttävää, erityisesti verrattuna lamavuosiin 1990-1993. 
Mutta jopa noina heikkoina vuosina EU:n kemianteollisuus kasvatti tuotantoaan, kun 
muiden teollisuudenalojen tuotanto laski 1990-luvun alussa. Vuosina 1985-1994 
kemianteollisuuden tuotanto kasvoi norjeammin kuin BKT, joka puolestaan kasvoi 
nopeammin kuin koko teollisuuden tuotanto (ks. taulukko 4). Suhteellinen taantuma, 
joka on vaikuttanut koko EU:n tuotantoalaan, ei ole ollut yhtä vallitseva kemianalalla, 
mutta suhdannevaihteluista johtuen sijoitetun pääoman keskimääräinen tuotto on 
alhaisempaa Euroopassa kuin USA:ssa ja Itä-Aasiassa. 
9. Euroopan kemianteollisuuden nykyinen kilpailukyky on seurausta viidestä 
pääasiallisesta tekijästä: joustavuus ja halukkuus rakennemuutokseen; avoimia 
markkinoita ja vapaakauppaa suosiva monikansallinen rakenne; suurempi 
vastuuntunto ympäristöstä; innovaatiovalmiudet; erittäin ammattitaitoiset työntekijät ja 
hallinto. 
n. R TFfffllSUUDEN PIIRTEET 
10. Kemianteollisuus on maailmanlaajuinen teollisuus, jossa toimii useita monikansallisia 
yrityksiä, vaikka monet tuotantomarkkinat ovat edelleen alueellisia. Varsin monet 
tehtaat Euroopassa kuuluvat amerikkalaisille yrityksille. Euroopassa toimivilla 
yrityksillä on myös merkittäviä investointeja USA:ssa ja muualla maailmassa. Monet 
alat hyötyvät merkittävistä mittakaavaeduista tuotannossa ja jakelussa, ja tämä voi 
johtaa maailmanlaajuisiin tuotantomarkkinoihin. Kauppa ja investoinnit ovat tärkeitä. 
EU:n kemian tuotannosta viedään 20 prosenttia. 
11. Yleisesti ottaen tämä teollisuudenala on sekä pääoma- että tutkimusvaltainen. Monilla 
teollisuuden osa-alueilla käytetään pääomavaroja yli miljoona ecua työntekijää kohti. 
Tämän vuoksi kiinteät kustannukset ovat korkeita ja kassavirtojen tarve on suuri. Yli 
5 prosenttia liikevaihdosta menee tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen (TTK). 
14 
Henkisellä omaisuudella on erittäin tärkeä asema ja siitä tulee yhä tärkeämpi osa 
kilpailukykyä: tämän vuoksi kemianteollisuus on erityisen haavoittuvainen, jos 
henkistä omaisuutta ei suojata. Patentit ovat tärkeimpiä osoittimia pyrkimyksistä 
saavuttaa tällaisia etuja. Eurooppaan sijoittautuneet kemianyritykset ovat tärkeimpien 
patenttien omistajien joukossa maailmassa (taulukko 5). EU:n kemianteollisuudella ei 
kuitenkaan ole varaa tuudittautua tyytyväisyyteen tällä alueella. EU: 11a oli 
kokonaisuudessaan ainoastaan 36 prosenttia patenteista kemianalalla vuosina 1987-
1989, mikä ei ole yhtään parempi kuin EU:n keskiarvo kaikkien teknologiatyyppien 
osalta. USA:n osuus patenteista oli kemianalalla suurempi kuin keskiarvo. 
12. Euroopassa toimivat kemianyritykset näyttävät käyttävän pääomaansa vähemmän kuin 
USA ja Japani. Vuonna 1994 Euroopan kemianteollisuus investoi hiukan enemmän 
kuin vuonna 1993, mutta silti tämä luku oli 25 prosenttia pienempi kuin vuonna 
1990. Sitävastoin USA:n kemianteollisuus käytti pääomaa merkittävästi enemmän 
vuonna 1994 ja tämä oli 40 prosenttia enemmän kuin vuonna 1990. Japanissa 
pääoman käyttö väheni vuonna 1994, ja tämä oli hieman vähemmän kuin vuonna 
1990 (taulukko 6). Talouden suhdannevaihtelut selittävät osan tästä. 
13. Energiakustannuksilla ja kaasun käyttöön pääraaka-aineena liittyvillä kustannuksilla 
on tärkeä asema koko kemianteollisuudessa, sillä niiden osuus on 15 - 60 prosenttia 
useimpien tuotteiden valmistuskustannuh»ista. Sähkön ja luonnonkaasun erittäin 
tärkeä merkitys kloorituotteiden ja vastaavasti lannoitteiden valmistuksessa ovat kaksi 
esimerkkiä tästä. Suuri osa primäärienergiasta tuodaan EU:iin, kuten monet 
teollisuuden raaka-aineet, erityisesti peruskemikaaleja varten. Tämä saattaa johtaa 
tiettyihin epäedullisiin tuotantokustannuksiin. 
14. Kemianteollisuuden tehokkuus suhteessa energiaan on edistynyt huomattavasti. 
Energian kulutus tuotantoyksikköä kohti laski 25 prosenttia vuosina 1960 - 1980 ja 
edelleen 25 prosenttia vuosina 1980 - 1993. Monilla aloilla tehokkuus energian 
suhteen alkaa saavuttaa teoreettiset rajansa. Alhaisemmat kaasun ja sähkön hinnat 
ovat tämän vuoksi entistäkin tarpeellisimpia kilpailukyvylle. Pariisissa sijaitsevan 
Kansainvälisen energiatoimiston tietojen mukaan OECD:n eurooppalaisten jäsenten 
teollisuus maksoi luonnonkaasusta 169 dollaria/ekvivalenttinen öljytonni, kun USA:n 
teollisuus maksoi siitä vuonna 1993 127 dollaria/ekvivalenttinen öljytonni. 
Teollisuuden maksamat sähkön hinnat olivat 7,4 senttiä/kWh (866 
dollaria/ekvivalenttinen öljytonni) OECD:n eurooppalaisten jäsenten osalta ja 4,9 
senttia/kWh (565 dollaria/ekvivalenttinen öljytonni) USA:n osalta. Lisäksi Euroopassa 
hinnat vaihtelevat jopa 100 prosenttia jäsenvaltioiden välillä. 
15. Kemianteollisuus tuottaa tuotteita, jotka vaikuttavat kaikkien elämään. Tämä on 
osasyy siihen miksi kemiallisten tuotteiden kansanterveyttä ja ammatillista terveyttä 
sekä ympäristöä koskeviin kysymyksiin liittyy erityisiä arkaluonteisia aiheita. 
Hallitukset ja teollisuus ovat täysin tietoisia niistä ja ne myös vastaavat niihin. 
ÏÏ.C EU:N KEMIANTEOLLISUUDEN KOHTAAMAT HAASTEET 
15 
16. EU:n kemianteollisuuden tavoitteena on säilyttää asemansa maailmantaloudessa ja 
parantaa sitä sekä saada tyydyttävä tuotto pääomalle. Tältä osin sen tavoite on tarjota 
asiakkailleen maailmanlaajuisesti kaikkein korkealaatuisimpia tuotteita, 
mahdollisimman alhaisella kilpailukykyisellä hinnalla, terveellä ja ympäristön 
kannalta kestävällä tavalla ja pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi sen on saatava 
riittävästi voittoa nykyisistä myynneistään, jotta se voi investoida uusien tuotteiden 
kehittämiseen. Koska pääoma liikkuu maailmassa erittäin nopeasti, on Euroopan 
tarjottava lisäksi houkutteleva tuotto sijoitetulle pääomalle tai muuten investoinnit 
supistuvat ja alan toiminta vähenee. Komission ja jäsenvaltioiden tavoitteena on 
tarjota paras mahdollinen horisontaalinen kehys, jonka avulla kemianteollisuus ja 
muut teollisuudenalat voivat toteuttaa päämääränsä ja tavoitteensa sekä varmistaa, että 
tämä ylläpitää tai nostaa ammattitaitoisten työntekijöiden työllisyyden tasoa Elhssa. 
ILC1 Paremmat ja ympäristön kannalta kestävämmät tuotteet 
17. Uudet ja korkealaatuisemmat tuotteet edellyttävät innovaatiota. Nämä ovat tuotteita, 
jotka täyttävät ympäristöä koskevat edellytykset ja kuluttajien mieltymykset, joilla 
voidaan vähentää autojen päästöjä, ja joiden avulla saadaan uusia kankaita tai 
parempia ihonhoitotuotteita. Haasteena on varmistaa, että innovaation avulla saadaan 
edelleenkin parempia tuotteita, joiden ympäristövaikutukset ovat pienempiä koko 
tuotteen elinkaaren ajan. Innovaatio voi olla pieni parannus tai ratkaisevasti erilainen 
molekyyliyhdistelmä. Innovaatio edellyttää huomattavaa sijoittamista TTKeen. Se 
edellyttää myös erinomaista tieteellistä perustaa sekä sopivaa korkeasti koulutettujen 
tiedemiesten ja tutkijoiden ryhmää. 
18. Yritykset voivat päättää paljonko ne sijoittavat TTKeen, mutta julkisten 
viranomaisten on varmistettava, että väestö on korkeasti koulutettua ja niiden olisi 
rohkaistava järkiperäistä tieteellistä keskustelua sellaisista aiheista kuten uudet tuotteet 
ja prosessit. Viranomaiset tunnistavat riippumattoman julkisen sektorin 
tutkimustarpeen vastatakseen yleisiin vaarojen hyväksyttävyyttä koskeviin huoliin ja 
havaintoihin. Viranomaiset voivat lisäksi ehkäistä innovaatiota uusien tuotteiden 
testaus- ja rekisteröintivaatimuksilla. Innovaatio on avaintekijä EU:n teollisuuden 
kilpailukyvyn varmistamisessa ja parantamisessa. Euroopan kemianteollisuuden 
tietyiltä naaroilta on saatu kertomuksia, joiden mukaan markkinoille saatettujen 
uusien tuotteiden lukumäärä vuodessa on pienentynyt merkittävästi viimeisten 15 
vuoden aikana; väriaineteollisuuden osalta vähennys on ollut 50 prosenttia. On 
viitteitä siitä, että monet Euroopan kemianalan yritykset sijoittavat yhä enemmän 
innovaatioon liittyvistä toimistaan EU:n ulkopuolelle - erityisesti USA:han. Julkisten 
viranomaisten ja teollisuuden on toimittava yhdessä näiden huolestuttavien 
suuntausten voittamiseksi. Erityisesti ympäristölainsäädännön tulisi rohkaista 
innovaatiota takaamalla samanaikaisesti ympäristön suojelun korkea taso. Se voi 
suoritutua parhaiten tästä kaksoisroolistaan, kun se yhdistetään tarkoituksenmukaisella 
tavalla muihin politiikkoihin. 
D.C2 Kilpailukykyisesti hinnoitellut tuotteet 
16 
19. Kilpailukykyisesti hinnoitellut tuotteet ovat ainoa tapa, jolla EU:n kemianteollisuus 
myy, tekee rahaa ja jatkaa investointeja ja toimintaansa. Haasteena on varmistaa, että 
Eurooppa voi edelleen tuottaa hyviä tuotteita riittävän alhaisilla hinnoilla, jotta se 
pystyy kilpailemaan muualla maailmassa valmistettujen tuotteiden kanssa. Yhtenä 
keinona on keskittyä niihin tuotteisiin ja prosesseihin, joissa Euroopalla on 
suhteellinen etu. Jatkuva rakennemuutos on tarpeen, jolloin tehottomimmat yritykset 
poistuvat tietyltä alalta ja teollisuus kokonaisuudessaan siirtää investoinnit 
kannattamattomilta sektoreilta kannattaville sektoreille. Tähän tapahtumasarjaan liittyy 
tiettyjä haittoja; osana haastetta on poistaa esteet, esimerkiksi liian suuret valtion tuet. 
20. Tehokas voimavarojen kohdentaminen edellyttää toimivia markkinoita, ja EU:n 
kemianteollisuus hyötyy maailmanlaajuisena teollisuutena avoimista markkinoista 
koko maailmassa. Tällaiset markkinat panevat alulle jatkuvan rakennemuutoksen, 
mutta tehokas voimavarojen kohdentaminen ja todelliset osoitukset kilpailukyvystä 
voidaan saavuttaa ainoastaan, jos kilpailu on tehokasta. EU:n kohtaamana haasteena 
olisi varmistaa, että ulkomaalaiset kemianalan tuottajat mukautuvat Maailman 
kauppajärjestön (WTO) sääntöihin. 
21. Jatkossakin tärkein EU:n kemianteollisuuden myyntikohde on Eurooppa, mutta myös 
vienti on tärkeä tulonlähde. Euroopassa toimivat yritykset haluavat ehdottomasti olla 
mukana kyseisillä nopeasti kasvavilla markkinoilla, jotta ne voivat hyötyä 
mittakaavaeduista ja alentuneista kustannuksista. Useimmiten ennustetaan 
Tyynenmeren valtioiden (Pacific Rim) markkinoiden kasvavan nopeimmin. EU:n 
yrityksiä on jo kaikissa Tyynenmeren valtioissa, mutta osallistumisen tarve on 
suurempi. Kiina on todennäköisesti ensi vuosikymmenellä tärkeä myyntialue ja muut 
Itä- ja Etelä-Aasian maat tulevat harjoittamaan voimakkaasti maailmanlaajuista 
myyntiä. Ei ole helppoa myydä tai osallistua liikeyrityksiin maapallon toisella 
puolella, mutta se on haaste, joka on kohdattava. Asiaa voidaan helpottaa 
varmistamalla tasapuoliset edellytykset investoinneille ja vapaalle pääsylle näihin 
maihin. Tyynenmeren valtioilla tulee olemaan tärkeä asema kemiallisten tuotteiden 
toimittajana muulle maailmalle. 
22. Maailmanlaajuinen kilpailu ja kilpailukykyinen tuotanto mittakaavaetujen avulla 
edellyttää, että tuotantopaikoilla ja yrityksillä on oltava vähimmäiskoko. 
Yhteisyritykset ja sulautumat ovat kaksi mahdollista tapaa luoda näiden etujen 
saavuttamiseksi tarvittavia riittävän suuria yrityksiä, edellyttäen että tällaiset 
toiminnot eivät johda tuntuviin kilpailun rajoituksiin. EU.n kilpailuviranomaisten 
haasteena on varmistaa, että yritykset voivat kasvaa riittävän suuriksi ollakseen 
kilpailukykyisiä, mutta samalla estää, etteivät tällaiset toiminnot ehkäise tehokasta 
kilpailua EU:ssa. Kuitenkin myös pk-yrityksillä on tärkeä asema, erityisesti sellaisilla 
aloilla kuten erikoiskemikaalit ja -maalit sekä lakat, joissa myynti tapahtuu 
loppukäyttäjille. Useat pk-yritykset ovat suurempien yritysten toimittajia tai 
asiakkaita, ja eräs teollisuuden kohtaama avainhaaste on se, kuinka parantaa tätä 
monimutkaista, mutta mahdollisesti hyvin joustavaa rakennetta kustannusten 
alentamiseksi. 
17 
23. Yhtenäismarkkinoiden ajatus perustuu siihen, että yritykset voivat hyötyä suurten 
markkinoiden mittakaavaeduista. Yhtenäismarkkinat ovat kyllä edenneet pitkälle, 
mutta haasteena on varmistaa jäljellä olevien esteiden riistäminen ja yhtenäisyyden 
parantaminen. Tiettyjä kemikaaleja koskevia kansallisia erityismääräyksiä on edelleen. 
Kuten muut teollisuudenalat, myös kemikaaliala kärsii todella yhtenäistetyn rautatie-
ja maantieverkoston puutteesta. Sähkö- ja kaasualan yhä puuttuvat sisämarkkinat ovat 
suuri epäkohta, joka vaikuttaa kielteisesti kemianteollisuuden kilpailuasemaan. 
Euroopan yhtenäisvaluutan puuttuminen asettaa lisähaasteita, koska valuuttavaihtelut 
aiheuttavat suuria hankaluuksia. 
ffl. KILPAILUKYKYÄ PARANTAVAT TOIMET 
24. Näihin haasteisiin vastaamiseksi teollisuuden, komission ja jäsenvaltioiden on 
toteutettava erityistoimia. Jotkut toimet ovat jo käynnissä ja niitä on vahvistettava; 
mutta lisää uusia aloitteita tarvitaan. Komission on yhdessä teollisuuden ja 
jäsenvaltioiden kanssa keskityttävä teollisuuden kilpailukykyä koskevassa 
politiikassaan neljään ensisijaiseen alueeseen: parantaa sääntelevää kehystä, 
varmistaa tehokas kilpailu, edistää investointeja henkiseen omaisuuteen ja kehittää 
teollisuuden yhteistyötä. 
IHA SÄÄNTELYÄ KOSKEVAA KEHYSTÄ PARANTAVAT TOIMET 
25. Useimmat kemianteollisuuden toimet vaikuttavat kansanterveyteen ja ympäristöön, 
minkä vuoksi monia teollisuuden toiminta-aloja säädellään. Tarkemmin sanottuna 
tuotantoprosesseja ja tuotteita koskevat säännöt ovat kemianteollisuudelle ensiarvoisen 
tärkeitä. Koska se on hyvin pääomavaltaista teollisuutta, on erittäin tärkeää, että 
lainsäädännöllinen kehys on mahdollisimman vakaa ja ennakoitavissa oleva. 
HI.A.1. Nykyinen kehys 
26. Yhteisön lainsäädännöllisten toimenpiteiden oikeudellinen perusta määritellään 
tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti sen tavoitteen valossa, johon tällä 
toimenpiteellä pyritään. Lainsäädäntö, jonka tavoitteena on taata tavaroiden vapaa 
liikkuvuus sisämarkkinoilla, perustuu 100 a artiklaan. Kun lainsäädännön tavoitteena 
on suojella ympäristöä, käytetään 130 s artiklaa oikeudellisena perustana. Edelleen 
118 a artiklassa vahvistetaan menettelytapa terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien 
aloitteiden kehittämiseksi, jossa edellytetään kustannuksiltaan tehokkaita tutkimuksia 
pk-yritysten säästämiseksi pakkokeinoilta, kokonaisvaltaista tieteellistä perustaa 
asetuksille ja kolmen osapuolen neuvotteluja. Se mahdollistaa jäsenvaltioille ylläpitää 
tai ottaa käyttöön tiukempia toimia työolosuhteiden suojelemiseksi. Lisäksi 129 
artiklassa tarjotaan kehys kansanterveyttä koskevien toimenpiteiden kehittämiseksi. 
27. Sisämarkkina-asiat ja ympäristön suojelu liittyvät läheisesti toisiinsa. Kun komissio 
ehdottaa sisämarkkinalainsäädäntöä, sen on pidettävä korkeaa ympäristön suojelun 
tasoa perustana (100 a artiklan 3 kohta), kun taas halutessaan 'soveltaa' (100 a 
artiklan 4 kohdan mukaisesti), 'pitää voimassa tai toteuttaa' (130 t artiklan mukaisesti) 
tiukempia ympäristösääntöjä kuin EY:n tasolla voimassa olevat, jäsenvaltioiden on 
18 
varmistettava 130 t artiklan mukaisesti, että tällaiset kansalliset toimenpiteet ovat 
sopusoinnussa perustamissopimuksen sääntöjen kanssa, tavaroiden vapaaseen 
liikkuvuuteen liittyvät periaatteet mukaan luiden. 
Kemikaalien vapaa liikkuvuus 
28. Kemialliset tuotteet liikkuvat vapaasti sisämarkkinoilla. 'Cassis de Dijon' -tuomiosta4 
johdetun vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen mukaisesti yhdessä jäsenvaltiossa 
laillisesti tuotetut ja markkinoidut tuotteet on periaatteessa hyväksyttävä kaikissa 
jäsenvaltioissa. Sellaisten tapausten tunnistamiseksi, joissa jäsenvaltio on kieltänyt 
tavaroiden vapaan liikkuvuuden, vaikka ne olisi tuotettu ja/tai markkinoitu laillisesti 
toisessa jäsenvaltiossa, on laadittu tiedotusmenettely, jossa komissio ja jäsenvaltiot 
vaihtavat tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteista poikkeavia kansallisia 
toimenpiteitä koskevia tietoja tammikuusta 1997 alkaen. 
29. Vaikka vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan kaikentyyppisiin 
tuotteisiin, jotkut jäsenvaltioiden toimet voivat pirstoa sisämarkkinoita. Tämä 
velvoittaa komissiota yhdenmukaistamaan eli ehdottamaan unionin laajuista sääntelyä, 
joka koskee terveydelle ja ympäristölle aiheutuvaa vaaraa ja takaa samalla vapaan 
liikkuvuuden. Unionin tasolla on luotu laaja kemikaaleja koskeva kehys. Yhteisön 
suora osallistuminen alkoi erikoistoimenpiteillä. Vaarallisten aineiden luokitusta, 
pakkaamista ja merkintöjä koskevan yhdenmukaistetun järjestelmän keittäminen 
alkoi direktiivin 67/548/ETY hyväksymisellä. Tätä seurasi yhdenmukaistettu 
järjestelmä vaarallisten valmisteiden5 ja aineiden6 markkinoinnin ja käytön 
rajoittamiseksi. Direktiivillä 88/379/ETY vahvistettiin vaarallisten valmisteiden 
luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevat yhdenmukaistetut säännöt. Viime 
vuosina valvontaa on laajennettu suunnitelmallisemmin koskemaan uusien aineiden 
ilmoittamista7 ja käytössä olevien aineiden järjestelmällistä arviointia8. Biosideille on 
luotava järjestelmällinen hyväksymisjärjestelmä. Lisäksi on luotu yhteisön kehys, 
jossa vahvistetaan olennaiset turvallisuusvaatimukset, joita on noudatettava koko 
yhteisön alueella vaarallisten aineiden vapaan liikkuvuuden mahdollistamiseksi. 
Yhteisön kemikaalialan lainsäädäntötoimia on yleensä kiitelty siitä, että yksi 
sääntökokoelma unionin tasolla on selvästi tehokkaampi kuin 15 erilaista järjestelmää 
kansallisella tasolla. Yhdisteleminen jatkossakin on tietysti mahdollistaja sitä tehdään 
parhaillaan vaarallisten valmisteiden, lannoitteiden ja puhdistusaineiden osalta. 
30. Ympäristöolosuhteet ovat erilaiset eri jäsenvaltioissa ja sen vuoksi eräät jäsenvaltiot 
saattavat haluta soveltaa yhteisön lainsäädäntöä tiukempia kansallisia sääntöjä. 
Tärkeimpänä haasteena on saavuttaa tasapaino sisämarkkinoiden kehittämis- ja 
ylläpitotarpeen ja näiden jäsenmaiden korkeamman ympäristönsuojelun tason tarpeen välillä. 
4 Asia 120/78, Yhteisöjen tuomioistuin, tuomio 20.2.1979 
5 Direktiivi 76/769/ETY 
6 Direktiivi 79/117/ETY 
7 Direktiivin 67/548/ETY kuudennella muutoksella 
8 Neuvoston asetus 793/93/ETY 
19 
31. Komissio jatkaa kemikaaleja koskevien sisärnarkkinasääntöjen yhdistämistä 
hankaluuksien välttämiseksi, kuten erilaisista kansallisista lainsäädännöistä johtuvien 
kaupan rajoitusten välttämiseksi. 
Ympäristölainsäädäntö ja kestävä kehitys 
32. Teollisuus pitää toisinaan ympäristövaatimusten noudattamista kannattamattomana 
kustannuksena. Jos ympäristön huomioonottamista pidetään johtavana periaatteena, 
voi tämä edistää uusien tekniikoiden ja tuotteiden innovaatioita ja muodostaa siten 
kilpailuedun. Myös myönteisillä ympäristövaikutuksilla voidaan saada aikaan tärkeitä 
voimavarojen säästöjä ja niillä voidaan vaikuttaa osaltaan yritysten julkisen kuvan 
kirkastamiseen. 
33. Sekä julkisten viranomaisten että teollisuuden päätavoitteena on parantaa teollisuuden 
kansainvälistä kilpailukykyä kestävän kehityksen periaattein. Kestävän kehityksen 
käsitteeseen kuuluvat taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristötekijät, kuten Rio de 
Janeirossa vuonna 1992 kokoontuneessa Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja 
kehityskonferenssissa todettiin. Viidennessä ympäristöä koskevassa 
toimintaohjelmassa9 painotettiin, että nämä kolme tekijää ovat avainasemassa 
kehitettäessä kestävään kehitykseen perustuvia politiikkoja. 
HI.A.2 TWevien toimien periaatteet 
34. Komission 16 päivänä tammikuuta 1996 hyväksymä 'Sääntelypolitiikan suuntaviivat' 
on pohjana tuleville ehdotuksille. Tärkeimpänä tavoitteena on varmistaa, että 
politiikkojen arviointi heijastaa yhteistä etua. Seuraavissa kappaleissa esitetään 
tiivistelmänä, kuinka tähän voitaisiin päästä, kun EU:n kemianteollisuuteen 
vaikuttavaa lainsäädäntöä valmistellaan. 
35. Kun mahdolliset terveydelle tai ympäristölle aiheutuvat vaarat on havaittu (usein 
jäsenvaltiossa), komission olisi päätettävä, aikooko se toimia vai ei. Asiaan 
puuttuminen ei ehkä ole välttämätöntä ja se voidaan ratkaista jäsenvaltioiden 
sääntöjen vastavuoroisella tunnustamisella. Perustamissopimuksen 130 r artiklan 2 
kohdassa määrätään, että ennalta varautumisen periaatetta on sovellettava 
ympäristökysymyksiin. Tätä voitaisiin mahdollisesti soveltaa, kun ilmenee erittäin 
korkea-asteinen ympäristöön tai ihmisten terveyteen kohdistuva vaara eikä vaara-
arviointia käytännön syistä voida suorittaa. 
36. Asiaan puuttumiseen oikeuttavaa yksityiskohtaista analyysia tarvitaan myös. Tässä 
yhteydessä suoritetaan ensin vaarojen arviointi yhteisön periaatteiden 
mukaisesti.Tämän jälkeen, kun ei-hyväksyttävän vaaran olemassaolo on vahvistettu, 
tunnistetaan yksityiskohtaiset strategiat vaarojen vähentämiseksi ja valitaan 
kustannustehokkain vaihtoehto. Tähän tapahtumasarjaan on kuuluttava käytettävissä 
olevien vaihtoehtojen tarkoituksenmukainen kustannus- ja hyötyarviointi. (Ks. liitteen 
COM (92) 23 lopullinen (Final) 
20 
esimerkki tällaisten periaatteiden asianmukaisesta soveltamisesta nikkelin 
tapauksessa). Kun on kyse ympäristöön liittyvistä ehdotuksista, perustamissopimuksen 
130 r artiklan 3 kohdassa edellytetään, että valmistellessaan ympäristöön liittyviä 
toimia yhteisö ottaa huomioon mahdolliset hyödyt ja kustannukset silloin, kun toimet 
toteutetaan tai kun niitä ei toteuteta. Tämä periaate on myös viidennessä ympäristöä 
koskevassa toimintaohjelmassa. Sama pätee myös jäsenvaltioihin niiden toimivaltojen 
aloilla. Asianmukainen talous- ja ympäristöanalyysi, jonka tarkoituksena on arvioida 
toimenpiteen yhteiskunnallista nettohyötyä, valottaa toimenpiteen tehokkuutta ja lisää 
puolueettomuutta muutoin mahdollisesti tunteenomaisiin väittelyihin. CEFIC:n on 
jatkettava asianmukaisen tieteellisen tiedon tuottamista (työntekijöiden altistuminen, 
toksikologiset tutkimukset) asianmukaisen oikeudellisen kehyksen aikaansaamiseksi 
kilpailuympäristön parantamista varten. 
37. Komissio suorittaa laajan vaarojen arvioinnin sekä asianmukaisen arvioinnin 
kustannuksista ja hyödyistä ennen kemianteollisuuteen vaikuttavien ehdotusten 
tekemistä. Aloilla, joilla jäsenvaltiot aikovat soveltaa EU:n voimassaolevia sääntöjä 
tiukempia sääntöjä, komissio rohkaisee niitä tekemään saman arvioinnin Kun 
jäsenvaltiot jo soveltavat tällaisia tiukempia sääntöjä, komissio kiinnittää erityistä 
huomiota, tekemiensä kansallisten määräysten ja yhteisön lainsäädännön välistä 
yhteensopivuutta koskevien analyysien mukaisesti, tällaisten kansallisten 
toimenpiteiden vaara-arviointiin sekä kustannus-hyöry-näkökohtiia 
38. Päätös siitä, millä tasolla asiaan puututaan, on hyvin tärkeä. Tapahtuuko se 
kansainvälisellä tasolla (OECD, UNEP, PARCOM) vai EU:n tasolla? Ilmeisesti on 
mietittävä, onko vaara sellainen, että se voi ylittää tapausta koskevat aluerajat. Jos 
EU toteuttaa tiukempaa sääntelyä, se voi myös vaikuttaa EU:n kemianteollisuuden 
kilpailuasemaan muun maailman muiden kemianteollisuudenhaaroihin nähden. 
Tarvitaan kansainvälistä politiikkojen lähentymistä, joka on yksi keskeisistä seikoista 
nykyisessä kauppaa ja ympäristöä koskevassa keskustelussa10, jotta vältyttäisiin 
kiusaukselta perustella protektionismia ympäristöä ja terveyden suojelua koskevilla 
väitteillä, sekä estettäisiin eräitä maita käyttämästä hyödyksi suhteellista etua 
kemiallisten tuotteiden 'likaisina tuottajina'. Muiden teollisuusmaiden sääntöjen ollessa 
EU:n sääntöjä löysemmät tiettyjä tuotantolinjoja saatetaan siirtää EU:n ulkopuolelle; 
tämä voi myös rohkaista sellaisten tuotteiden tuontia kolmansista maista, joiden 
tuotanto ei ole enää mahdollista EU:ssa. 
39. Kun yksimielisyyteen ei päästä kansainvälisellä tasolla, otetaan huomioon Euroopan 
uusien ympäristöä koskevien toimenpiteiden vaikutukset kemianteollisuuden ja 
muiden teollisuudenalojen kilpailukykyyn. Olisi ehkä suositeltavaa saada vähintään 
OECD-maat ja edistyneet kehitysmaat mukaan ympäristösääntöihin. 
40. On valittava sopivin toimmtatyyppi.. Sääntelyn ohella vapaaehtoinen toiminta ja 
taloudelliset keinot voivat osaltaan auttaa toivottujen terveys- ja ympäristötavoitteiden 
saavuttamisessa. Vapaaehtoiset sopimukset ja taloudelliset keinot ovat 
10 Ks. kauppaa ja ympäristöä koskeva tiedonanto (luonnos) neuvostolle, I jakso 2.3 kohta 
21 
todennäköisemmin tehokkaampia ympäristövaikutusten parantamisessa kuin 
kemikaalien vapaan liikkuvuuden sääntelemisessä. 
41. Vapaaehtoiset toimet voivat olla yksipuolisia teoUisuusohjelmia. kuten 
kemianteollisuuden Vastuu Huomisesta -ohjelma (Responsible Care Programme) tai 
Voluntary Energy Efficiency Programme (VEEP). Vapaaehtoiset lähestymistavat ja 
sopimukset heijastavat julkisten viranomaisten ja teollisuuden kahdenvälistä 
yhteistyötä ja ne voivat auttaa yhteisön tavoitteiden saavuttamisessa. Yksi näkyvä 
esimerkki vapaaehtoisten alakohtaisten sopimusten suuresta merkityksestä on 
hiilidioksidipäästöjen vähentäminen, edellyttäen että niihin kuuluu määrällisiin 
rajoituksiin perustuvia tavoitteita. Teollisuus pitää tätä parempana lähestymistapana 
kuin hiilidioksidi-/energiaveroja. Esimerkkejä tuotteita koskevista vapaaehtoisista 
toimista kansainvälisellä ja EU:n tasolla ovat bromatuista liekinestoaineista 
aiheutuvien vaarojen vähentäminen (pantu täytäntöön OECD:n tasolla) ja 
puhdistusaineiden merkitseminen (pantu täytäntöön EU:n tasolla). Edelleen 
esimerkkinä vapaaehtoisista toimista on eräissä jäsenvaltioissa teollisuuden soveltama 
joidenkin vaarallisten torjunta-aineiden korvaaminen vaarattomammilla torjunta-
aineilla. 
42. Teollisuus kehittää ja laajentaa Vastuu Huomisesta (Responsible Care) -aloitteita ja 
muita ympäristön hallintajärjestelmiä, jotka johtavat kokonaisuudessaan parempiin 
ympäristövaikutuksiin. Se kehittää uusia prosesseja ja tuotteita, jotka ovat 
ympäristöystävällisempiä ja hyödyntävät voimavaroja tehokkaammin, sekä investoi 
uusiin laitteisiin ja laitoksiin, jotka vähentävät päästöjä ja energiankäyttöä [Voluntary 
Energy Efficiency Programme (VEEP)]. 
43. Vapaaehtoisia sopimuksia valmisteltaessa olisi kiinnitettävä huomiota 
kilpailusääntöjen noudattamiseen, koska yritysten välistä yhteistyötä edellyttävät 
vapaaehtoiset sopimukset saattavat aiheuttaa ongelmia, jos osallistuvat yritykset 
toimivat kilpailua estävällä tavalla. Kun tällaiset vapaaehtoiset sopimukset kuuluvat 
perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, niissä voidaan kuitenkin 
hyötyä yksittäisestä poikkeuksesta, jos 85 artiklan 3 kohdan edellytykset täyttyvät. 
44. Vapaaehtoisten lähestymistapojen tai sopimusten käyttöä koskevaa yhteisön 
puiteohjelmaa valmistellaan parhaillaan, ja sillä pyritään vahvistamaan EU:n 
ympäristöpolitiikan perusteet sekä varmistamaan se, etteivät tällaiset sopimukset 
pirsto sisämarkkinoita. 
45. Taloudellisia keinoja käytetään ympäristöalalla yhä laajemmin. Erityisesti julkiset 
viranomaiset voivat vaikuttaa yritysten ja kuluttajien ympäristöön liittyviin valintoihin 
verotuksen kautta. Yleensä verokeinoista, esimerkiksi kannustimista nopeutettuihin 
poistoihin, päätetään jäsenvaltioiden tasolla valtion tukia koskeva yhteisön politiikka 
huomioon ottaen sekä erityistapauksissa neuvoston direktiiveissä11 säädetyt verotusta 
11 [Esimerkiksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY 15 artikla 
(EYVL N:o L 365, 31.12.94, s. 10)] 
22 
koskevat erityissäännökset huomioon ottaen. Hiilidioksidia koskevat asiakirjat ovat 
osoittaneet, kuinka vaikeaa on päästä yksimieliseen sopimukseen ympäristöön 
liittyvissä veroissa. Tähän mennessä jotkut jäsenvaltiot (Tanska, Suomi, Alankomaat 
ja Ruotsi) ovat toteuttaneet yksipuolisesti kansallisia suunnitelmia, joissa on 
poikkeuksia tiettyjen toimien osalta. Niiden mielestä taloudelliset keinot ovat 
kustannuksiltaan tehokas tapa käsitellä ympäristöongelmia. Epäoikeudenmukaisen 
kilpailun ja vääristyneen voimavarojen kohdentamisen estämiseksi näiden 
poikkeuksien on noudatettava ympäristötuesta joulukuussa 1993 hyväksytyssä 
komission puiteohjelmassa12 määrättyjä edellytyksiä. ECOFIN-neuvoston pyynnöstä 
komissio valmistelee parhaillaan mahdollisuutta suunnitella uutta lähestymistapaa 
energiatuotteiden verotukseen, jossa käsitellään, yhteisön tasolla, kilpailuongelmaa ja 
samalla luodaan kehystä, jonka mukaan jäsenvaltiot halutessaan voivat noudattaa 
muita erityispolitiikkoja, kuten hiilidioksidipäästöjen vähentäminen. EU:n 
kemianteollisuus ei ole kuitenkaan vakuuttunut siitä, että ympäristömaksut olisivat 
hyvä tapa käsitellä ympäristösuojeluun liittyviä ongelmia. 
46. Dsäksi komissio valmistelee parhaillaan tiedonantoa ympäristömaksuista. Tässä 
tiedonannossa annetaan jäsenvaltioille suuntaviivat, kuinka taloudellisia keinoja 
käyttäniämällä saavutetaan ympäristötavoitteet sisämarkkinoiden edellytysten 
mukaisesti, samalla muun muassa edellä mainittu ympäristötukea koskeva 
puiteohjelma tiukasti huomioon ottaen. 
III. B TEHOKKAAN KUPAILUN VARMISTAVAT TOIMET 
47. Kemianteollisuus, johon kuuluu monia useissa jäsenvaltioissa toimivia yrityksiä sekä 
maailmantalouden monikansallisia yrityksiä, edellyttää tehokasta kilpailua sekä 
EU:ssa että sen ulkopuolella. 
IÏÏ.B.1 Tehokas kilpailu EU:n sisällä 
Kilpailulaki, sulautumat ja yhteisyritykset 
48. Teollisuuden kilpailukyky edellyttää kokonaisuudessaan sitä, että suuret yritykset 
eivät saisi käyttää väärin mahdollista hallitsevaa asemaansa eivätkä omaksua kilpailua 
estäviä käytäntöjä. Kilpailuviranomaisten olisi hyväksyttävä sellaiset sulautumat ja 
yhteisyritykset, jotka eivät johda tuntuvan kilpailun rajoittumisen uhkaan, ja olla 
hyväksymättä sellaiset, joiden osalta tällainen uhka on olemassa. Tässä yhteydessä on 
erityisen tärkeää arvioida, kuinka yhtiökumppanit ovat sijoittautuneet 
maailmanlaajuisiksi levittäytyneille markkinoille, erityisesti peruskemikaalien ja 
kehittyneiden tekniikoiden osalta. 
49. Komissio varmistaa, että sekä osuustoiminnalliset että yrityskeskittymän luonteiset 
yhteisyritykset arviodaan nopeasti. Komissio on antanut Vihreän kirjan tarkistetusta 
sulautumisasetuksesta, josta keskustellaan parhaillaan neuvoston ja Euroopan 
12 EYVL N:o C 72, 10.3.1994, s. 8 
23 
parlamentin kanssa Komissio pyrkii alentamaan sulautumisasetuksessa muodostuneita 
kynnyksiä poistamalla moninkertaiset ilmoitukset ja luomalla todellisen Yhden luukun 
toimipaikan'. 
Kausittainen ylikapasiteetti ja kapasiteetin puute 
50. Monet pääomavaltaiset teollisuudenalat ovat alttiita kausittaiselle ylikapasiteetille ja 
kapasiteetin puutteelle, ja petrokemiallinen ala on erityisen haavoittuvainen. Ongelma 
havaitaan helposti, mutta tehokkaiden menetelmien kehittäminen sen käsittelemiseksi 
on paljon vaikeampaa, erityisesti kun yritykset uskovat kilpailutilanteessa 
onnistuvansa, ja jopa lisäävänsä markkinaosuuttaan muiden kustannuksella. Lisäksi 
petrokemian alalla voivat kausittaisen ylikapasiteetin ja kapasiteetin puutteen syyt ja 
seuraukset olla Euroopan ulkopuolella ja tämän vuoksi maailmanlaajuinen analyysi 
olisi tarpeen. Teollisuus osallistuu jossain määrin komission työhön strategioiden 
suunnittelemiseksi. 
51. Komissio tukee rakennemuutosta rakenteellisten soveltumattomuuksien tapauksissa ja 
tutkii syyt kapasiteetin kausittaisiin ja rakenteellisiin epäsopivuuksiin petrokemian 
alalla arvioidessaan, voisiko jonkinlainen yhteistyö teollisuudessa helpottaa ilmenneitä 
ongelmia kilpailusääntöjä rikkomatta. 
Valtion tuki 
52. Valtion tuella ei saa antaa epäoikeudenmukaisia etuja joillekin kemianalan yrityksille 
antamalla tulokseltaan heikompien tuottajien säilyttää markkinaosuutensa tai jopa 
kasvattaa sitä, mikä alentaisi teollisuuden tehokkuutta ja siten sen kilpailukykyä 
kokonaisuudessaan. Teollisuuden ei pitäisi myöskään kohdata epäoikeudenmukaisesti 
tuettua kilpailua muilta aloilta. Kemianteollisuuteen kuuluu monia pääomavaltaisia 
toimia ja sille on eduksi valtion tuen aiheuttamien vääristymien vähentäminen. 
Määritellessään, mitkä valtion tuet ovat sallittuja, komissio jatkaa avointen ja 
puolueettomien perusteiden soveltamista. Alakohtainen tukikehys saattaa syrjiä pieniä 
yrityksiä ja uusia tulokkaita. Esimerkiksi uusi synteettisiä kuituja koskeva'kehys on 
vähentänyt näitä aikaisemmin esiintyneitä vääristymiä. Tarkistetun pk-yrityksille 
tarkoitetun valtion tukia koskevan kehyksen avulla pienten yritysten on helpompi 
investoida aineettomiin kohteisiin. 
53. Komissio jatkaa pyrkimyksiään lisätä avoimuutta valtion tukia koskevien sääntöjen 
osalta ja sen hallinnossa valtion tukia koskevissa tapauksissa vähentääkseen 
myönnettyjen valtion tukien kokonaismäärää ja minimoidakseen tällaisen avun 
mahdollisesti aiheuttamat vääristymät Komissio jatkaa tutkimuksiaan alueellisen tuen 
horisontaalisesta valvontajärjestelmästä suurille investointihankkeille, joka loisi monia 
aloja koskevan sääntelyjärjestelmää 
Energian ja muiden tuotantotekijöiden hinnat 
54. Tehokas kilpailu edellyttää rajoittamatonta pääsyä tuotantotekijöihin 
maailmanmarkkinahinnoin, jos halutaan välttää EU:n joutuminen epäedulliseen 
asemaan. Energia on yksi tärkeimmistä tuotantotekijöistä. Kuitenkin 
24 
maatalouspohjaiset tuotteet kuten sokeri ja tärkkelys, jotka ovat tiettyjen 
hienokemikaalien ja erikoistuotteiden perusaineina, olisi myös otettava huomioon. 
55. Paljon työtä on jo tehty energiamarkkinoilla jäljellä olevien yhdentymisesteiden 
tunnistamiseksi, ja esteiden poistamisessa on myös edetty jonkin verran. On kuitenkin 
tunnustettava, että energia-alalla sähkö- ja kaasumarkkinat eivät ole vielä läheskään 
avoimet ja kilpailukykyiset. Teollisuuden, kuten kemianteollisuuden, joka on mukana 
maailmanlaajuisessa kilpailussa, on saatava hyötyä kilpailukykyisistä tuotantotekijöinä 
olevista energiahinnoista, jotka voidaan varmistaa sisäisten energiamarkkinoiden 
toteuttamisella. Suuret teolliset käyttäjät hyötyvät erityisesti alemmista kustannuksista, 
mikä johtaa välittömiin ja välillisiin etuihin kaikille kuluttajille, ja se myös nostaa 
teollisuuden kilpailukykyä maailmanlaajuisesti. 
56. Komissio jatkaa pyrkimyksiä energiamarkkinoiden vapauttamiseksi EU:ssa, mikä 
johtaisi tehokkaampaan energian tuotantoon ja jakeluun sekä myös halvempiin 
energiasta johtuviin tuotantotekijöihin kemianteollisuudelle ja muille 
teollisuudenaloille. Todellinen kolmannen osapuolen pääsy kaasu- ja 
sähkömarkkinoille on eräs tärkeimmistä seikoista tällaisessa vapaiittamiskehityksessä. 
m.B.2 Tehokas kilpailu EU:n ulkopuolella 
57. Tehokas kilpailu EU:n ulkopuolella edellyttää, että komissio luo vakaat 
kilpailuedellytykset ja varmistaa äskettäin perustetun WTO:n tehokkaan toiminnan. 
Sekä komission että Euroopan kemianteollisuuden pitkän aikavälin tavoitteena on 
poistaa kaikki kaupan esteet. Kemikaalien tariffit ovat kehittyneissä maissa 
suhteellisen alhaiset ja ne alenevat entisestään, ja tariffien yhdenmukaistetut määrät 
tulevat olemaan 0 %, 5,5 % ja 6,5 % Uruguayn kierroksen ansiosta, jossa EU:n, 
USA:n, Kanadan ja Japanin teollisuudet olivat tärkeässä asemassa. Kehitysmaita, 
erityisesti rikkaampia kehitysmaita ja edistyneempiä maita kuten Malesiaa, 
Thaimaata, Brasiliaa, Meksikoa ja Kiinaa olisi rohkaistava alentamaan tariffejaan 
näiden yhdenmukaistettujen määrien mukaisiksi. 
58. Komissio pyrkii varmistamaan, että VVTCfcn uudet jäsenet, erityisesti suhteellisen 
kehittyneet maat, soveltavat yhdenmukaistettuja kemikaalien tariffeja heti alusta 
alkaen. Komissio pyrkii myös alentamaan muiden maiden tariffeja 
59. Muut kuin tariffiesteet ja muut kuin tariffimääräykset, erityisesti raaka-aineiden 
kaksoishinnoittelu, vääristävät kauppaa. Jälkimmäinen koskee erityisesti petrokemian 
teollisuutta, jonka osalta raaka-aineiden kaksoishinnoittelu tietyissä kehitysmaissa 
aiheuttaa epäoikeudenmukaista kilpailua. Tämän ongelman ratkaisemiseksi on useita 
tapoja, ja yksi niistä olisi velvoittaa, silloin kun mahdollista, WTO:hon liittymään 
haluavat maat luopumaan tällaisten käytäntöjen soveltamisesta. Luonnonvarojen 
kaksoishinnoittelulla saattaa olla vääristävä vaikutus kauppavirtoihin ja 
investointipäätöksiin. Testaus- ja varmentamisongelmat muodostavat myös usein 
muita kuin tariffiesteitä kemikaalien kaupalle, ja Kiina ja Puola ovat äskettäin 
aiheuttaneet tällaisia ongelmia EU:ssa toimiville viejille. Kauppaa vääristävä 
erityisrekisteröinti ja pakolliset ilmoitusmenettelyt olisi lopetettava. Vaikka WTO ei 
25 
pidä seuraavia toimenpiteitä laittomina, muodostavat vaarallisten kemikaalien ja 
valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä sekä vaarallisten aineiden kauppaa 
varten annettavaa ilmoitettua ennakkosuostumusta koskevat tekniset säännöt myös 
esteitä kaupankäynnille. Vaikka Yhdistyneet kansakunnat yrittää edistää näiden 
sääntöjen maailmanlaajuista yhdenmukaistamista, työ edistyy hitaasti. Työtä pyritään 
norjeuttamaan yhteisesti EU:n ja USA.n johdolla. 
60. Markkinoille pääsyä koskevan aloitteensa mukaisesti komissio pyrkii käsittelemään 
näitä ongelmia ensisijaisesti käyttämällä kaikkia saatavilla olevia välineitä 
monenvälisellä tasolla ja erityisesti toimien valvojana varmistamaan, että yhteisön 
kauppakumppanit sitoutuvat WTO:n velvoitteisiin ja noudattavat niitä. Se myös 
tarvittaessa nostaa esille markkinoille pääsyä koskevat asiat sen kahdenvälisten 
suhteiden yhteydessä kolmansien maiden kanssa sekä noudattaa muita politiikkoja, 
kuten kansainvälisen teollisuusyhteistyön edistämistä. 
61. Komissio antoi kaupan esteitä koskevan asetuksen joulukuussa 1994 muiden kuin 
tariffiesteiden ja muiden kaupan vääristymien tunnistamiseksi. Komissio puuttuu 
asiaan, jos kyseinen yritys tai teollisuus tekee valituksen. Vahingollisella 
polkumyynnillä tai tukitoimien avulla yhteisöön tapahtunutta tuontia vastaan 
taistellaan ajanmukaisia kauppapolitiikan keinoja tiukasti soveltaen kyseisen yrityksen 
tai teollisuuden tekemän pätevän valituksen jälkeen. Transatlantic Business Dialogue 
(TABD) sisältää työryhmiä, jotka käsittelevät muun muassa varmentamista, sääntelyä 
ja kaupan vapauttamista. Jos TABD tätä suosittelee, komissio voisi aloittaa uudelleen 
kahdenväliset neuvottelut USA:n kanssa luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä sekä 
ilmoitettua ennakkosuostumusta koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi ensin 
kahdenvälisesti ja sitten maailmanlaajuisesti. 
62. Kilpailupolitiikan kansainvälinen ulottuvuus ja kansainvälisten sääntöjen puuttuminen 
vaikuttavat myös kilpailukykyyn. Tämä on erityisen vahingollista silloin, kun 
markkinat ovat luonteeltaan maailmanlaajuiset. Eräs esimerkki on USA:n 
raakafosfaattien tuottajien vientikartelli, joka estää EU:n lannoitevalmistajia ostamasta 
fosfaattia riittävän halvalla hinnalla kilpaillakseen USA:ssa valmistettujen 
fosfaattilannoitteiden kanssa. Kauppa ja kilpailu ovat tärkeitä seikkoja uusissa 
kauppaneuvotteluissa. Komissio pyrkii monenväliseen sopimukseen, jonka pääpiirteitä 
olisivat yhteisiin sääntöihin, myönteisiin sitoviin yhteisön keinoihin sekä kiistojen 
ratkaisumenettelyyn perustuvan kehyksen luominen. 
63. EU:n ja USA:n kilpailuviranomaisten välinen toimintojen yhteensovittaminen on jo 
varmistettu sopimuksella. Samantapaista sopimusta harkitaan tehtäväksi esimerkiksi 
Japanin kanssa. Eurooppa-sopimuksiin sisältyy kilpailusääntöjä, joiden 
täytäntöönpanomääräykset ovat samat kuin EU/USA-sopimuksessa. Tällaisia sääntöjä 
on myös Välimeren maiden kanssa tehdyissä sopimuksissa. 
64. Komissio suunnittelee tutkivansa kilpailulaista tehtyjä kansainvälisiä sopimuksia -sekä 
kahdenvälisiä että monenvälisiä sopimuksia. Komissio arvioi tapauskohtaisesti 
kilpailusääntöjen yhdistämisestä saatavat mahdollisuudet ja edut uusissa yhteistyö- ja 
assosiointisopimuksissa kaupan esteiden poistamiseksi näissä maissa Lisäksi 
26 
OECD:ssä tehtävä kansainvälisiä investointeja koskeva työ saattaa vähentää 
kaksoishinnoittelun kaltaisia käytäntöjä. Tämä kaataa kotimaisten tuottajien välisten 
yhteensovitettujen käytäntöjen aiheuttamat vientikartellit ja markkinoille pääsyn 
esteet 
ILC AINEETTOMIA INVESTCHNTEJA VAHVISTAVAT TOIMET 
65. Yrityksen kilpailukyky riippuu 21. vuosisadan aattona yhä enemmän sen 
innovaatiokyvyistä13 prosessien, tuotteiden, työn järjestelyn ja uusien teknologioiden 
nopean omaksumisen osalta. Investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen, henkiseen 
omaisuuteen, harjoitteluun, terveyteen ja turvallisuuteen, tietojenkäsittelyyn ja kaikille 
'aineettomille' alueille ovat elintärkeitä, jos kemianteollisuus haluaa pysyä 
kilpailukykyisenä. Tutkimuksen tuottavuus on tärkeä tavoite, ottaen huomioon 
tutkimuksen vaikutukset standardeihin ja sääntelyyn, TTK:n aseman uusien 
teknologioiden nopeassa omaksumisessa erityisesti pk-yritysten osalta, tarpeen 
julkisen sektorin johdonmukaisempaan ja paremmin yhteensovitettuun asioihin 
puuttumiseen sekä yksityisen sektorin pyrkimykset TTK:n osalta. Lisäksi 
kemianteollisuudessa otetaan edelleen huomioon asianmukaisella tavalla kemiaa ja 
kemiantekniikkaa koskevat koulutus- ja harjoittelukysymykset sekä lujitetaan 
teollisuuden tieteellistä pohjaa. Kemianteollisuuden innovaatioilla on myös tärkeä 
vaikutus muille aloille, kuten ajoneuvoihin ja elektroniikkaan. 
IHO Tutkimus ja kehitys 
66. Kemianteollisuudessa on jo pitkään yrrirnärrerty TTK:n tärkeys kilpailukyvyn 
peruslähteenä johtaessaan tuotteiden ja prosessien innovaatioihin. Sillä on viime 
aikoihin asti ollut taipumusta välttää yhteistoimintaa kilpailijoidensa kanssa. Vaikka 
se on ollut mukana aiemmissa puiteohjelmissa, tämä oli melko vähäistä ottaen 
huomioon sen TTK-valmiudet. Yhteiskunta painostaa kuitenkin yhä enemmän 
kehittämään 'puhtaampia' tekniikoita ja ylläpitämään kilpailukykyistä asemaa 
maailmanmarkkinoilla TTK:n korkeiden kustannusten ja suurten riskien ohella, mikä 
on tehnyt neljänteen puiteohjelmaan osallistumisen kemianteollisuudelle 
houkuttelevammaksi ja t^keämmäksi. Tämä on saanut teollisuuden tekemään 
SUSTECH-aloitteen, joka ulottuu kemianteollisuuden ulkopuolelle ja joka tähtää 
TTK-yhteistoiminnan edistämiseen sellaisilla teknologioiden aloilla, jotka varmistavat 
kestävän prosessiteollisuuden Euroopassa. Ilmaisua 'kestävä' käytetään tässä 
yhteydessä tarkoittamaan prosessiteollisuutta, joka on tehokas suhteessa 
voimavaroihin ja energiaan ja joka synnyttää mahdollisimman vähän jätteitä ja 
vahinkoa ympäristölle. 
67. Nykyisessä neljännessä puiteohjelmassa erityisillä ohjelmilla, kuten Teollisuus- ja 
materiaaliteknologiat (BRITE-EURAM), Standardimittaus ja -testaus (SMT), 
Informaatioteknologiat (ESPRIT), Ympäristö ja ilmasto, Meritieteet ja -teknologia 
sekä Bioteknologiat rahoitetaan useita kemianteollisuudelle tärkeitä hankkeita. Kaksi 
13 Ks. Vihreä kirja innovaatioista 1995. 
27 
esimerkkiä: ESPRIT-ohjelmassa kuuluu PRIMA-aloitteen piiriin 16 suurta kemian-, 
elintarvike- ja juoma-, teräs-, paperi- ja käyttötavarateollisuuden yritystä ja sen 
tarkoituksena on erityisesti vahvistaa Euroopan prosessiteollisuuden kilpailukykyä 
käyttämällä informaatioteknologiaa mahdollisimman paljon hyödyksi; BRITE-
EURAM ohjelman ADMIRE-hankkeeseen kuuluu useita kemianalan yrityksiä, jotka 
tekevät yhteistyötä uusien suuren mittakaavan kaasu-nestereaktoreiden 
suunnittelumenetelmien parissa. 
68. Erityisryhmien perustaminen on ollut tärkeä askel edistettäessä teollisuudenalojen ja 
Euroopan viranomaisten välistä toimien parempaa yhteensovittamista TTK-
ohjelmissa: kemianteollisuus voi osallistua ja sen myös pitäisi osallistua aktiivisesti 
tulevaisuuden auto, juna ja lentokone -hankkeisiin sekä vesiteknologian ja 
terveydenhoidon hankkeisiin. Kilpailukyvystä huolehtiminen tarkoittaa, että TTK-
ohjelmien rakenteen on tuettava eri alojen välillä tapahtuvaa työtä, jotta tulokset 
saadaan markkinoille nopeammin ja prosessit saadaan yksinkertaisemmiksi ja 
joustavimmiksi. Tähän voidaan päästä osittain temaattisten rylimittymien avulla, 
joiden tarkoituksena on turvata yhteensovittamisen ja yhdentämisen kautta lisäarvo 
parantamalla yhteisvaikutuksia, helpottamalla teknologian siirtoa ja nopeuttamalla 
tulosten tiedottamista ja hyödyntämistä. Ryhmittymiä voidaan perustaa myös tiettyjen 
toimittajien tai käyttäjäryhmien ympärille, kuten prosessiteollisuus, ja ne voivat 
sisältää havainnollisiin esityksiin ja täytäntöönpanoon suuntautuvia toimia. 
69. Neljännessä puiteohjelmassa tuetaan edelleen kemianteollisuuden TTK-y hteistoiminta-
aloitteita. Tutkimuksen-teollisuuden erityisryhmät yhdistävät muut yhteisön politiikat 
ja taytäntöönpanohanldkeet TTKreen. lama malli on jo osoittanut aivonsa ja sitä 
voidaan laajentaa Uusia temaattisia ryhmittymiä voisi syntyä suoraan teollisuuden 
piiristä ja käyttäjien pyynnöistä, ja kemianteollisuudella olisi keskeinen asema 
tärkeänä toimittajana. Komissio toivoo teollisuudelta panosta viidennen puiteohjelman 
linjoihin. 
1II.C2 Henkinen omaisuus 
70. Henkinen omaisuus on erittäin tärkeä seikka kemianteollisuuden kilpailukyvyssä. 
Patenttijärjestelmän avulla yritykset voivat saada takaisin TTKeen tekemänsä 
investoinnit. Eräänä Euroopan kilpailukykyä uhkaavana seikkana on ollut 
farmaseuttisille aineille sekä, yhä tänä päivänä, kasvinsuojeluaineille annetun 
henkisen omaisuuden suojan todellisen voimassaoloajan lyhyys. Vaikka patentit ovat 
voimassa 20 vuotta, niiden todellinen voimassaoloaika saattaa olla ainoastaan 
kymmenen vuotta, koska patentin myöntämisen ja kyseisten tuotteiden markkinoille 
saattamisen välinen aika voi olla pitkä. Tämä johtuu tiukoista ja pitkistä 
testausmenettelyistä, joita tällaiset voimakkaat kemikaalit tarvitsevat. 
71. Vaikka farmaseuttisille aineille on myönnetty enintään viisi vuotta kestävä täydentävä 
patenttisuoja patentin lisäsuojatodistusta koskevan suunnitelman14 perusteella, tätä 
Asetus 1768/92 
28 
samaa ollaan vasta nyt hyväksymässä kasvinsuojeluaineille15. Sen varhainen 
hyväksyminen on tärkeää, jotta varmistetaan Euroopan pysyminen johtavassa 
asemassa maailmassa TIX:n ja kasvinsuojeluaineiden tuotannon osalta, kun neuvosto 
hyväksyy sen toivottavasti kokonaisuudessaan vuoden 1996 alussa. 
72. Biotekniikka on tärkeä tekijä tulevaisuuden kilpailukyvyssä, sillä se on teknologiaa, 
jolla voidaan tuottaa korkean lisäarvon omaavia ihmisten tarpeisiin vastaavia tuotteita 
(esimerkiksi toistaiseksi parantumattomien tautien lääkkeet, paremmat viljakasvit, 
joita voidaan kasvattaa ympäristöystävällisemmin tai joihin ankarat ilmasto-olosuhteet 
- kuivuus, kylmyys jne. - vaikuttavat vähemmän). Biotekniikka on tämän vuoksi 
avainasemassa tiettyjen kemianyritysten toiminnassa, mutta sitä säätelevässä 
lainsäadännössässä on useita puutteita, kuten yhdenmukaistetun patenttisuojan 
puuttuminen Euroopassa. Ilman selkeää ja vaaroihin perustuvaa lainsäädännöllistä 
järjestelmää, tutkimus ja tuotanto tehdään yhä enenevässä määrin Japanissa ja 
USA:ssa, jotka ovat jo johtavassa asemassa maailmassa tällä alalla. Euroopan 
parlamentti hylkäsi bioteknisten keksintöjen patenttisuojan yhdenmukaistamista ja 
parantamista koskevan ehdotuksen. Komissio esitti uuden ehdotuksen joulukuussa 
199516. Siinä erotetaan selvästi keksinnön ja löydön käsitteet. Jos ehdotus 
hyväksytään, se vaikuttaa innovatiivisemman ilmapiirin syntymiseen ja sen avulla 
saadaan yhdenmukaistettu perusta patenttien suojaamiseksi EU:ssa. Sillä varmistetaan, 
että biotekniset keksinnöt voidaan patentoida Euroopassa kiinnittämällä samalla 
huomiota eettisiin näkökohtiin. 
73. Komissio on äskettäin ehdottanut myös geneettisesti muunnettujen mikro-organismien 
käyttöä suljetuissa oloissa koskevien sääntöjen muuttamista, jolla pyritään tekemään 
direktiivistä enemmän vaaroihin perustuva sekä lisäämään sen joustavuutta 
vaarantamatta nykyistä ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkeaa tasoa. 
Ehdotuksessa hahmotellaan tiettyjen vaarattomien ja vähäistä vaaraa aiheuttavien 
toimien hallinnolliset menettelyt poistaen näin turhat sääntelyt, joita ei voida 
perustella turvallisuussyin, ja joilla on tämän vuoksi kielteinen vaikutus Euroopan 
investointivalmiuksiin, samalla riittävä avoimuus kuluttajien suhteen säilyttäen. 
Lisäksi äskettäin tarkistettu ryhmäpoikkeus teknologian siirrossa tarjoaa 
välttämättömän lainsäädännöllisen turvan sopimuksille, joilla lisensoidaan henkistä 
omaisuutta, mikä on biotekniikan alalla erityisen tärkeää. 
IILC3 Tieteellisen kulttuurin tarve 
74. EU:n kemianteollisuus on huolissaan tieteellisen kulttuurin heikkenemisestä 
Euroopassa. Jotta teollisuus pysyisi johtavassa asemassa maailmassa, se tarvitsee 
tieteellisesti pätevää työvoimaa sekä hallintoa, joka tekee tieteellisiin periaatteisiin 
pohjautuvia päätöksiä. Liian monet koululaiset ja yliopisto-opiskelijat uskovat, että 
tiede on heille 'liian vaikeaa' tai 'liian likaista'. Kansallisten hallitusten on tehtävä 
15 KOM(95) 456 lopullinen 
16 KOM(95) 661 lopullinen 
29 
enemmän ja komission on mahdollisuuksiensa rajoissa edistettävä tieteeseen 
myönteisesti suhtautuvaa ilmapiiriä. 
75. Teollisuus lisää pyrkimyksiään tieteellisen ja teknisen kulttuurin parantamiseksi 
Euroopassa Tavoitteenaan 'Koulutus- ja teollisuusyhteistyö' CEFÏC on jo ryhtynyt 
kolmeen toimenpiteeseen: 'Kemianteollisuus ja nuoret' on monivuotinen ohjelma, jolla 
pyritään kannustamaan alle 18-vuotiaita ymmärtämään paremmin tieteen perusasiat 
sekä kemianteollisuuden tuomat edut ja haitat sekä keinot, joilla tällaisia haittoja voi 
vähentää. Tieteen koulutuspalkinto' on vuosittainen kilpailu Euroopan parhaiden 
tiedeopettajien löytämiseksi. 'Museohankkeella' pyritään uudistamaan kemianalan 
näyttelyjä Euroopan museoissa. Komissio painottaa myöskin vahvan tieteellisen ja 
teknisen perustan taivetta opetuksessa julkaisemassaan Valkoisessa kirjassa 'Opetus ja 
oppiminen: kohti oppimisyhteiskuntaa'17. SOCRATES-ohjelma rahoittaa opettaja- ja 
opiskelijavaihtoa sekä edistää uuden teknologian käyttöä kouluissa 
III.C.4 Harjoittelu 
76. Harjoittelu on tärkeä yhteisön toimiala ja sillä voi olla merkitystä tieteellisen 
ilmapiirin parantamisessa. Kolme erillistä yhteisön rahoitusohjelmaa auttavat 
parantamaan harjoittelua: Leonardo da Vinci-ohjelmalla pyritään edistämään 
harjoittelupolitiikan ja -käytäntöjen laatua ja kehittämään uusia oppimistapoja 
pilottihankkeiden, vaihto-ohjelmien ja harjoittelupaikkojen sekä maiden välisten 
yhteistyötutkimusten ja -analyysien avulla. Jo aiemmin mainitulla neljännellä TTK-
puiteohjelmalla annetaan erityistä rahoitustukea harjoittelua ja etäopiskelua koskevia 
tutkimushankkeita varten. Puiteohjelman neljäs toimenpidekokonaisuus koskee 
tutkijoiden liikkuvuuden edistämistä, ja tavoitteena on inhimillisten voimavarojen 
lisääminen määrällisesti ja laadullisesti Euroopassa. Pyrkimyksenä on edistää 
harjoittelua tutkimuksen kautta sekä parantaa maiden välillä tapahtuvaa liikkuvuutta 
ja yhteistyötä. Joihinkin TIK-ohjelmiin kuuluu myös erityisharjoittelua 
tutkimushankkeita täydentävänä toimena, kuten nuorten opiskelijoiden 
teollisuusharjoittelu BRITE-EURAM-ohjelman tutkimushankkeeseen osallistumalla. 
Yksi erityisohjelma, Ympäristö ja ilmasto, rahoittaa myös hankkeita sosiaalis­
taloudellisilla aloilla, mukaan lukien tutkimuksen parhaista keinoista innovaation 
levittämiseksi sekä vaihto-ohjelmia ja jatkotutkimuksia helpottavat hankkeet. 
Rakennerahastot tukevat taloudellisesti harjoittelua ja kehitystyötä. Tällainen rahoitus 
voi olla peräisin kansallisista ohjelmista tai yhteisön aloitteista. ADAPT ja uuden 
neljän toimenpideohjelman hankkeet ovat keskittyneet erityisesti harjoitteluun. 
Terveyden ja turvallisuuden sisällyttäminen tällaisiin harjoitteluohjelmiin on yhtä 
tärkeää kuin kustannuksiltaan tehokas lähestymistapa ja kilpailukykyyn 
myötävaikuttavat tekijät. 
77. Tulevassa TTK-puiteohjelmassa luodaan lisämahdollisuuksia harjoittelun tukemiseen 
tutkimuksen kautta Rakennerahastot painottavat jatkossakin harjoittelun merkitystä 
17 KOM(95) 590 
30 
kilpailukykyä parantavana tekijänä. Uusi ilmoitus ehdotuksiksi vuoden 1996 Leonardo 
da Vinci -ohjelmaan on julkaistu 29 päivänä helmikuuta 1996. 
m.D TOIMENPITEET TFOIIISIttinm 
78. Teollisuuden yhteistyötä koskevilla teollisuuspolitiikan toimenpiteillä on sisäinen ja 
ulkoinen ulottuvuus. Molempien tarkoituksena on lisätä teollisuudenalojen 
kilpailukykyä antamalla niille mahdollisuuksia, joita niillä ei olisi toimiessaan yksin, 
helpottamalla muiden kuin luottamuksellisten tietojen siirtoa sekä yritysten välistä 
kokemusten vaihtoa. 
III.D.1 Teollisuuden yhteistyö EU:ssa 
Kemianalan tietoverkosto 
79. Yksi teollisuuden yhteistyömuoto on tiedonkulun ja viestinnän paraiitaminen. 
Komissio on perustanut kattavan kemianalan verkon 'Le Réseau d'Information pour le 
Secteur Chimique (RISC)', jotta se ja teollisuus olisivat paremmin tietoisia toistensa 
toimista ja toivomuksista. RISC:n päätavoitteena on luoda eri yksityisen ja julkisen 
alan toimijoiden välille yhteisvaikutusta vuoropuhelun rohkaisemiseksi sekä 
tietojenvaihdon mahdollistamiseksi komission ja teollisuuden välillä eurooppalaisten 
liittojen kautta. Nykyisiä toimia verkossa ovat eri aloja, kuten taloutta, 
ulkomaankauppaa ja lainsäädäntöä koskevien tietojen vaihto, kerääminen, käsittely ja 
analysointi kilpailulakeja täysin noudattaen. 
80. RLSGa kehitetään edelleen, sillä tavoitteena on parantaa teollisuuden liittojen 
yhdentymistä, jolloin elektronisesta tiedonsiirrosta saadaan mahdollisimman suuri 
hyöty. RISC mahdollistaa myös muiden Euroopan liittojen yhdentymisen paremmin 
politiikanteon vaiheisiin. Komissio ja teollisuus uhraavat tulevaisuudessakin 
merkittävästi voimavaroja viestinnän parantamiseen, erityisesti tietoyhteiskunnan 
tarjoamiin keinoihin liitryea Investoinnit informaatioteknologiaan lisääntyvät 
edelleen Parempia yhteyksiä kehitetään informaatioteknologian edistyksen tuomien 
tulosten yhdistämiseksi kemianteollisuuden tarpeisiin, ja siten sen kilpailukyvyn 
parantamiseksi konkreettisesti. 
Pk-yritykset 
81. Pk-yrityksiä suosivia ohjelmia ja tukitoimenpiteitä on useita sekä yrityspolitiikassa 
että muissa unionin politiikoissa tarkoituksenaan parantaa toimintaympäristöä sekä 
tukea pk-yritysten perustamista ja kehittämistä. Komissio teki maaliskuussa 
ehdotuksen neuvoston päätökseksi18 uudesta monivuotisesta ohjelmasta yrityksille ja 
pk-yrityksille ajanjaksolle 1997-2000, jossa esitetään oikeudellinen ja talousarvioon 
pohjautuva perusta yhteisön erityisyrityksiä koskevan politiikan toimille. Vaikka nämä 
politiikat eivät kohdistu erityisesti kemianalaan, muutamat niistä ovat erityisen 
18 KOM (96) 98 lopullinen, 20.3.1996 
31 
kiinnostavia juuri kemianalan pk-yrityksille. Euro-Info-Centres tarjoavat 
liiketoiminnan tietoverkon ja toimivat 'ensimmäisenä luukkuna', B.C. Net -, 
Europartenariat- ja Interprise-ohjelmat tarjoavat yhteistyömahdollisuuksia, ja on 
myös muita toimia, joiden tarkoituksena on parantaa pk-yritysten hallintovalmiuksia, 
pääsyä rahoitusta ja teknologiaa koskevaan taitotietoon. Yhtenä erityisesimerkkinä 
kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävästä alueesta on kansainvälisten laatustandardien 
varmentaminen. Kemianalan pk-yritysten on vaikea saavuttaa näitä, mutta 
laadunvarmistustodistus on erittäin tärkeä niiden myyntimahdollisuuksille. Pk-
yrityksiä olisi rohkaistava ja autettava niiden saamiseksi. Myös ehdotettu SAFE-
ohjelma myötävaikuttaa osaltaan tukien parempaa laatujohtamista pk-yrityksissä. 
82. Parhaillaan toteutetaan erityistoimenpiteitä kemianalan pk-yritysten kilpailukyvyn 
parantamiseksi ja pk-yritysten välisten sekä pk-yritysten ja suurempien yritysten 
välisten yhteyksien edistämiseksi. CEF1C, muut liitot ja komissio tekevät tutkimuksia 
ymmärtääkseen paremmin kuinka pk-y ritykset toimivat kemianalalla ja mistä niiden 
kilpailukyky riippuu Näin ollen niiden asema alihankinnassa, työpaikkojen 
luomisessa ja viennissä tutkitaan tarkasti ja tämän jälkeen tehdään ehdotuksia niiden 
kilpailukyvyn parantamiseksi. 
III.D.2 Teollisuuden yhteistyö EU:n ulkopuolella 
83. Komission tehtävänä on luoda sellainen kehys yksittäisille yrityksille, että ne voivat 
ryhtyä investointeihin ja muissa muodoissa tapahtuvaan teollisuuden yhteistyöhön sen 
avulla. Yksittäiset yritykset päättävät itse kenen kanssa ja kuinka ne tekevät 
yhteistyötä. Komission rooli on välittömämpi, kun on kyse enemmän valtion 
valvonnassa olevista talouksista. Teollisuuden yhteistyö hyödyttää vastaanottavia 
alueita ja Euroopan teollisuutta. Kaikilla alueilla kemianalan yritysten välittömillä 
investoinneilla saadaan kipeästi tarvittavaa pääomaa isäntämaille ja varmistetaan 
voimavarojen parempi kohdentaminen. Se myös tarjoaa mahdollisuuksia päästä 
uusille nopeasti kasvaville markkinoille ja pysyä siellä. 
84. Mikään yksittäinen teollisuuden yhteistyöstrategia ei ole sopiva kaikilla eri alueilla 
maailmassa: kunkin alueen erityisominaisuudet edellyttävät, että yhteisissä 
institutionaalisissa välineissä on myös alueellisia suuntauksia. Transatlantic Business 
Dialoguen ja Japanin kanssa tehtävän erityisyhteistyön lisäksi voidaan mainita kolme 
teollisuuden yhteistyötyyppiä, jotka eivät ole toisiaan poissulkevia: yhteistyö EU:n 
lähialueilla, mukaan lukien Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat)19; Venäjä sekä 
eräät vasta itsenäistyneet maat ja Välimeren maat; yhteistyö talouttaan nopeasti 
kasvattavien maiden kanssa, mukaan lukien Kiina, ASEAN-maat ja Latinalainen 
Amerikka; sekä raaka-aineiden, kuten energian, hankintamahdollisuuksia parantavat 
hankkeet. Teollisuuden yhteistyö kuuluu PHARE- ja TACIS-ohjelmiin ja ECIP-
rahoitusvälineeseen (Euroopan yhteisön investointikumppanit) sekä AL Invest -
ohjelmaan Latinalaisen Amerikan osalta ja Med Invest -ohjelmaan Välimeren maiden 
19 Ks. komission tiedonanto teollisuusyhteistyöstä KIE-maiden kanssa, KOM(95) 71 
lopullinen 
32 
osalta. Lisäksi teollisuuden toimet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (ACP) maiden 
hyväksi suoritetaan 'IV Lomén yleissopimuksen' mukaisesti. Sopimuksessa on luku 
Teollisuuden kehittäminen sekä valmistus ja jalostus', jossa säädetään muun muassa 
(i) teollisuuden yhteisyrityksistä EU:n ja ACP-maiden yritysten välillä, (ii) 'teknisen, 
metallurgisen ja kemiallisen teollisuuden' tukemisesta, (iii) teknologioiden siirrosta, 
(iv) ulkoisista investoinneista ACP-maiden teollisuusyritysten hyväksi, (v) 
harjoittelusta, (vi) tutkimuksesta. Saman sopimuksen mukaisesti perustettiin 
Teollisuuden kehittämiskeskus (CDI, Centre for the Development of Industry) 
teollisen kehityksen edistämiseksi ACP-maissa. 
Lähialueet 
85. EU:n jäsenyyttä tavoittelevien Keski- ja Itä-Euroopan maiden valmistautumiseksi 
jäsenyyttä varten laaditussa esijäsenyysstrategiassa määritellään EU.n ja KIE-maiden 
välisen vuoropuhelun jäsennelty kehys ja siinä esitetään konkreettiset ohjeet 
lainsäädännöllistä yhteensoveltuvuutta varten: Valkoinen kirja assosioituneiden KIE-
maiden valmistautumiseksi EU:n sisämarkkinoihin liittymistä varten. 
Kemianteollisuuden asema tässä prosessissa on välitön. Komissio on luonut suhteita 
KIE-maihin selvittääkseen EU:n menettelyjen kanssa ristiriidassa olleet 
varmentamismenettelyt. EU:n ja KIE-maiden puhdistusaineiden ja kosmeettisten 
valmisteiden tuottajien välisen yhteistyön avulla tietyt KIE-maat ymmärtävät 
paremmin EU:n varmentamista koskevaa lainsäädäntöä ja pyrkivät ottamaan käyttöön 
samantapaisen lainsäädännön. Kosmetiikkayhdistys (COLIPA) järjesti tapaamisen itä­
eurooppalaisten kansallisten viranomaisten ja kosmeettisten valmisteiden tuottajien 
kanssa Prahassa vuoden 1995 lopulla. Lannoitetuottajien yhdistys (EFMA) on myös 
osallistunut hankkeeseen edistääkseen parempaa lannoitteiden käyttöä Venäjällä. 
86. Komissio, kyseiset liitot ja yritykset antavat edelleen KIE-maille teknistä apua 
tulevan jäsenyyden lainsäädännöllisiä toimia varten, tukevat investointeja ja 
yhdenmukaistetun toimielimiä koskevan kehyksen kehittämistä. EU:n teollisuus tekee 
yhteistyötä KIE-maiden teollisuuden sekä kansallisten hallintojen kanssa, jotta 
tällainen lainsäädäntö toimisi niin, ettei tarpeettomia hallinnollisia kuormituksia tai 
kaupan esteitä synny, sekä harjoittaa vientiä näistä kemiallisten laitostensa 
alhaisemman ympäristön suojelun tason vääristämistä maista. Assosiointisopimusten 
mukaisesti komissio on perustanut KIE-maiden kanssa sekakomiteoita, joissa 
käsitellään teollisuudenalojen välisen yhteistyön erityisaloja, ja komissio kehittää 
teollisuuden yhteistyötä myös Välimeren maiden kanssa 
87. Yhteisty ötoimet KIE-maiden kemianyritysten hallinnon, harjoittelun ja muiden alojen 
tukemiseksi, joihin CEFIC jo osallistuu, voivat jatkua PHAJRE.n rahoittamana, näiden 
maiden ollessa etusijalla Teollisuus aloittaa uudelleen KIE-maiden 
ympäristötekniikkaa koskevan EASTT-ohjelman, jonka tarkoituksena on 
mahdollisimman hyvän käytännön tekniikan ja taitotiedon saavuttaminen sen 
varmistamiseksi, etteivät jäsenyyttä tavoittelevien maiden ympäristöä koskevat toimet 
ja standardit estä EU-jäsenyyttä. 
EU nopeasti kasvavilla markkinoilla 
33 
88. Kiinassa on valtavat markkinat, joilla on suuria mahdollisuuksia. Monet EU:n 
kemianalan yritykset investoivat jo Kiinaan, mutta komissio on osaltaan 
vaikuttamassa siihen, että Kiina toivottaa tällaiset investoinnit tervetulleiksi myös 
tulevaisuudessa. Yhtenä komission tehtävänä investointien helpottamiseksi ja 
edistämiseksi oli rohkaista Kiinaa ottamaan käyttöön EU:n sääntelyä noudattava 
sääntelykehys. Eräitä varmentamis- ja laatutoimenpiteitä on jo toteutettu. COLIPA 
tekee yhteistyötä kiinalaisten kosmeetiikkavalmisteiden tuottajien kanssa kosmetiikkaa 
koskevan sääntelyn osalta. 
89. Komissio kehittää teollisuuden yhteistyötä Kiinan ja muiden Itä-Aasian maiden sekä 
Latinalaisen Amerikan kanssa varmistaakseen EU:n teollisuudelle hyvän aseman 
niiden kehityksessä sekä hyötyäkseen näistä nopeasti kasvavista markkinoista 
Pääasioita ovat kemiallisten tuotteiden lainsäädäntö (erityisesti Kiinan osalta), 
teknologian siirto, menestyksekkäät yhteisyritykset ja muut välittömät 
ulkomaaninv estoinnit Ympäristöasioiden merkitys kasvaa ja niiden osalta 
valmistellaan teollisuuden yhteistyöhankkeita 
Raaka-aineiden hankintamahdollisuudet energia mukaan lukien 
90. Teollisuuden yhteistyöhankkeet voivat parantaa raaka-aineiden 
hankintamahdollisuuksia. Eräs mahdollinen hankekokonaisuus olisi laajentaa Länsi-
Euroopan petrokemiallisten raaka-aineiden putkisto Keski- ja Itä-Eurooppaan ja jopa 
Venäjälle asti. Venäjältä alkavia kaasuputkia voitaisiin myös kehittää niin, että kaasua 
voitaisiin toimittaa erityisesti Euroopan kemianalan yrityksille. Suunnitelmia on 
kehitetty kaasun toimittamiseksi Persianlahden alueelta. Teollisuuden yhteistyöhön 
voisivat kuulua Persianlahden yhteistyöneuvosto (GCC) sekä Välimeren maat, jotta 
kaasua voitaisiin toimittaa esimerkiksi maitse Saudi-Arabiasta johonkin Pohjois-
Afrikan satamaan. 
91. Komissio suosii hankkeita, jotka parantavat raaka-aineiden ja energian 
hankintamahdollisuuksia ja ottaa käyttöön menetelmiä, joilla kannustetaan EU:n 
yrityksiä ryhtymään tällaisiin toimenpiteisiin. 
IV. PÄÄTELMÄT TOIMINNASTA JA TYÖOHJELMA 
92. EU:n kemianteollisuus on EU:n toiseksi suurin tuotantoteollisuus ja maailman tärkein 
kemikaalien tuottaja. Sen osuus EU:n tuotantoteollisuuden TTK:n kustannuksista on 
30 prosenttia. Sen on kohdattava monia haasteita, jos se aikoo säilyttää 
kilpailukykynsä maailmassa, saati parantaa sitä. Päävastuu kemianteollisuuden 
kilpailukyvystä on sillä itsellään. Komission ja jäsenvaltioiden on luotava sopiva 
kehys ja tarvittaessa toteutettava erityistoimia tämän kilpailukyvyn parantamiseksi. 
93. EU:n teollisuuden kilpailupolitiikkaa koskevan tiedonannon neljällä ensisijaisella 
alueella on tunnistettu joukko toimenpiteitä teollisuutta, komissiota ja jäsenvaltioita 
varten. Näiden toimenpiteiden toteuttaminen auttaa varmasti Euroopan 
kemianteollisuuden kilpailukykyä ja niistä voi muodostua tällaisen politiikan 
täytäntöönpanomalli samantapaiset ominaisuudet ja haasteet omaaville 
teollisuudenaloille. 
34 
94. Sääntelevän kehyksen parantamista koskevan haasteen kohtaamiseksi Euroopan 
unioni varmistaa, että sisämarkkinoiden lainsäädännöllisiä tekijöitä yhdistetään ja että 
erilaisesta kansallisesta lainsäädännöstä johtuvat ongelmat ratkaistaan. Muodollisia 
periaatteita sovelletaan unionin tasolla yksittäisiä kemikaalien markkinointia 
sääteleviä luokitus-, rajoitus- tai hyväksymistapauksia varten. Periaatteilla 
varmistetaan se, että yhteisö päättää säännelläkö vai ei, kuka sääntelee ja kuinka 
sääntely pitäisi tehdä. Samoin ympäristön sääntelyssä ldinnitetään paljon huomiota 
kilpailukykyyn kustannushyötyarvio ja asianmukainen vaara-arviointi aina 
perustamissopimuksen mukaisesti huomioon ottaen. Silloin kun on 
tarkoituksenmukaista ja mahdollista, kansainvälisellä tasolla tapahtuva ympäristön 
sääntely on suotavampaa kuin EU:n tasolla toteutetut toimenpiteet. Vapaaehtoisia 
sopimuksia tarkastellaan tapauskohtaisesti ja niiden osalta laaditaan parhaillaan 
yhteisön kehystä. 
95. Tehokkaan kilpailun varmistamista koskevan haasteen kohtaamiseksi komissio 
analysoi mahdolliset teollisuuden ehdotukset rakenteellisen ylikapasiteetin 
voittamiseksi, missä sitä esiintyy, perustamissopimuksen sääntöjen mukaisesti. Se 
ryhtyy vapauttamaan sähkö- ja kaasumarkkinoita, jolloin kemianteollisuuden ja 
muiden teollisuudenalojen on mahdollista saada ldlpailukytyisemrriin hinnoiteltua 
energiaa. WTO:ssa komissio pyrkii alentamaan tariffeja ja vähentämään muita kuin 
tariffiesteitä kiinnittäen erityistä huomiota kaksoishinnoittelun ongelmaan erityisesti 
uusien WTO:n jäsenien osalta. Sekä OECD että WTO työskentelevät jatkossakin 
investointien kannustamistoimenpiteistä aiheutuvien vääristymien sekä kauppaa ja 
kilpailua koskevien monenvälisten sopimusten parissa. Kemikaalit kuuluvat myös 
Transatlantic Business Dialoguen piiriin. Kemianteollisuutta pyydetään välittämään 
komissiolle tietoja kolmansissa maissa kohtaamistaan markkinoille pääsyn ongelmista, 
jotta komissio voi ryhtyä toimenpiteisiin niiden ratkaisemiseksi. 
96. Aineettomampien investointien varmistamista koskevan haasteen kohtaamiseksi 
teollisuuden, komission ja jäsenvaltioiden olisi keskityttävä innovaatiota, TTKtä, 
koulutusta ja koko tieteellistä kulttuuria lujittaviin pyrkimyksiin. Mtä tulee EU:n 
TTKtä koskeviin toimiin, kemianteollisuus yhdentyy pareirimin olemassa oleviin 
erityisryhmiin ja kohdennetumpiin ryhmittymiin. Henkisen omaisuuden suojaa 
vahvistetaan: maatalouskemikaalien ja biotekniikan alat hyötyvät erityisistä 
patentointia koskevista parannuksista. Komission ohjelmat aina TfK-puiteohjelmasta 
rakennerahastoihin, SOCRATES- ja Leonardo da Vinci-ohjelmiin vahvistavat 
Euroopan tiedemiesten koulutusta ja harjoittelua. 
97. Teollisuuden yhteistyön edelleen edistämiseksi koskevan haasteen kohtaamiseksi 
komissio ja teollisuus kehittävät edelleen RISOn tietoverkkoa ja parantavat 
tiedottamista kemianteollisuuden pk-yrityksistä ja niitä varten toteutetuista 
toimenpiteistä. EU:n ulkopuolella teollisuuden yhteistyötä lujitetaan USA:n kanssa 
TABD:n kautta ja Japanin kanssa erityisten sääntelyä purkavien hankkeiden kautta. 
Toimenpiteitä toteutetaan myös kemianalan yrityksissä EU:n lähellä olevissa maissa, 
kuten KIE-maissa, nopean talouskasvun maissa, kuten Kiinassa sekä runsaita energia-
ja raaka-ainevaroja omaavissa maissa, kuten GCC-maissa ja Venäjällä. 
35 
98. Edellä tarkoitettujen toimenpiteiden aloittaminen ja täytäntöönpano edellyttää jo 
olemassa olevien EU:n kemianteollisuuden eri edustajien (CEFIC, alakohtaiset 
yhdistykset ja joissakin tapauksissa yksittäiset yritykset), jäsenvaltioiden ja komission 
välisten suhteiden syventämistä ja vahvistamista. Työohjelmassa olisi tarkasteltava 
uudelleen tärkeimpiä toimialoja, esimerkiksi sisämarkkinasääntöjä, 
ympäristötoimenpiteitä, EU:n sisäisiä ja ulkopuolisia kilpailuasioita, TTKtä, 
koulutusta ja harjoittelua, pk-yritysten tiedottamista/viestintää sekä yhteistyötä 
kolmansien maiden kanssa. 
36 
Taulukko 1 : Tuotanto, kauppa vuonna 1994 (miljardia ecua) 
EU 
USA 
Japani Tuotanto 
316 
287 
196 Vienti 
67 
43 
20 Tuonti 
41 
28 
17 Kauppatase 
26 
15 
3 
Lähteet : CEFIC & Eurostat 
350 
300 
250 
S 200 o o> « 
100 
50 
I-4b—^— H- li L. !•_, Hl , IMU BUSA j 
• Japani j 
Tuotanto Vienti Tuonti Kauppatase 
37 
Taulukko 2 : Maailman 30 tärkeintä kemianalan yritystä H 9941 
Yritys 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
21 
22 
23 
24 
25 
26 
27 
28 
29 
30 HOECHST 
BASF 
BAYER 
DU PONT 
DOW 
CIBA-GEIGY 
RHONE POULENC 
MERCK & Co 
ELF GROUP 
ICI 
MITSUBISHI CHEMICAL 
ASAHI CHEMICAL 
AKZO NOBEL 
SANDOZ 
ROCHE 
SHELL 
SUMITOMO CHEMICAL 
EXXON 
PFIZER 
MONSANTO 
SOLVAY 
ENICHEM 
ZENECA 
HULS 
L'AIR LIQUIDE 
LILLY, ELI 
GENERAL ELECTRIC 
MITSUI TOATSU 
BOC 
HENKEL Maailmanlaajuinen liikevaihto 
miljoonaa ecua 
25 714 
22 625 
22 494 
18 932 
16 827 
13 771 
13 069 
12 586 
11 934 
11 826 
11 021 
10 983 
10 261 
9 760 
9 069 
8 705 
8 046 
8 024 
6 962 
6 955 
6 588 
6 024 
5 765 
5 392 
4 808 
4 802 
4 740 
4712 
4 482 
4 389 miljoonaa US$ 
30 586 
26 911 
26 755 
22 518 
20 015 
16 380 
15 545 
14 970 
14 195 
14 066 
13 109 
13 063 
12 204 
11 608 
10 787 
10 354 
9 570 
9 544 
8 281 
8 272 
7 836 
7 166 
6 857 
6 414 
5 719 
5 712 
5 638 
5 604 
5 331 
5 220 
Lähteet : Chemical Insight & CEFIC 
-38-
Taulukko 3 : Työllisyys (tuhatta) 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 EU 
1959.90 
1890.90 
1850.00 
1799.50 
1788.30 
1780.40 
1779.20 
1767.60 
1769.50 
1790.90 
1797.40 
1897.90 
1816.40 
1734.10 
1656.90 USA 
1107.40 
1109.00 
1075.10 
1042.80 
1049.00 
1043.50 
1021.00 
1024.60 
1057.30 
1073.90 
1086.10 
1075.80 
1084.00 
1078.40 
1053.90 JAPANI 
409.30 
408.10 
405.00 
402.00 
395.90 
395.70 
396.30 
391.60 
390.60 
393.00 
401.00 
406.00 
415.00 
413.00 
410.00 
Lähde : CEFIC 
2000,00 
1800,00 
1600,00 
1400,00 
1200,00 
1000,00 
800,00 
600,00 
400,00 
200,00 
0,00 .EU | 
USA | 
JAPANI ! 
o T- CM n 
00 00 00 QO o> OÏ o) ro xf m co f-co oo oo oo 
CT) CT) CT) CT) CT) 
-39 
Taulukko 4 : Kasvumäärät 
1985-1994 
(% P-a.) 
EU Kemikaalit 3 
EU Teollisuus 1.7 
EU BKT I 2.4 
Lähde : CEFIC & Eurostat 
1985-1994 (% p.a.) 
EU 
Kemikaalit EU 
Teollisuus EU BKT 
40 
Taulukko 5a : Kekseliäimmät yritykset 
Keksintöjen lukumäärä vuosina 1988/1989 (Lähde : Panorama 1993) 
Maailmanlaajuisesti 
Eastman Kodak (USA) 1014 
Bayer (EU) 1198 
Hoechst (EU) 1198 
Bosch (EU) 1229 
Fujitsu (JPN) 1289 
BASF (EU) 1290 
GE (USA) 1306 
Canon (JPN) 1414 
Philips (EU) 1541 
Fuji (JPN) 1545 
IBM (USA) 1623 
Hitachi (JPN) 1723 
Mitsubishi Electric (JPN) 1747 
Siemens AG (EU) 1966 
Toshiba (JPN) 2009 
500 1000 1500 2000 2500 
Toshiba (JPN) 
Serrans AG (BJ) 
MtsubishiBectric 
(JPN) 
Hoechst (BJ) 
Bayer (BJ) 
Eastman Kodak 
(USA) 
41 -
Taulukko 5b Kekseliäimmät yritykset 
Keksintöjen lukumäärä vuosina 1988/1989 (Lähde : Panorama 1993) 
Euroopasta 
Alcatel (FR) 339 
ABB (CH) 367 
Rhône Poulenc (FR) 382 
Shell (UK/NL)) 424 
Unilever (NL) 475 
ICI (UK) 490 
Henkel (P) 553 
Thomson (FR) 557 
Daimler (D) 685 
Ciba Geigy AG (CH) 738 
Bayer (D) 1198 
Hoechst (D) 1198 
Bosch (D) 1229 
BASF (D) 1290 
Philips (NL) 1541 
Siemens AG (D) 1966 
0 200 400 600 800 1000 1200 1400 1600 1800 2000 
42-
Taulukko 6 : Pääoman käyttö (% liikevaihdosta) 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 Länsi-
Eurooppa 
5.10 
4.70 
4.50 
4.20 
4.20 
4.60 
5.40 
5.90 
5.90 
6.40 
7.00 
6.70 
6.20 
5.30 
4.60 USA 
6.40 
6.30 
6.60 
4.80 
4.80 
5.30 
5.00 
5.20 
5.60 
6.80 
6.70 
8.30 
8.20 
7.60 
7.90 JAPANI 
6.10 
6.40 
6.60 
6.40 
6.40 
6.90 
7.00 
7.90 
8.50 
9.10 
9.90 
9.90 
9.60 
7.40 
6.20 
Lähteet : ESCIMO & CEFIC 
3,00 
2,00 
1,00 Ui 
0,00 V Tff'pï :'|rf-'fVI,B;rp 'F'-f'Pl 1 1-LÄNSI_EUR0OPP7r 
USA 
JAPANI 
43 
Liite 
Sääntelyn vaikutusten arvioinnin periaatteiden soveltaminen nikkeliallergian ongelmaan 
esimerkki 
A4 
1. Johdanto 
Monet ihmiset ovat allergisia koruissa olevalle nikkelille. Toisin sanoen he kärsivät 
korvissaan esiintyvästä arkuudesta ja tulehduksista käyttäessään halpoja korvakoruja, 
arkuudesta ja tulehduksista ranteissaan käyttäessään halpoja rannekoruja ja kellonrannekkeita 
ja niin edelleen. Halpojen korujen suorasta ihokosketuksesta johtuvien vaikutusten lisäksi 
monet kärsivät arkuudesta käsissään, mikä estää työnteon. 
Kukaan ei ole nikkelille allerginen syntyessään. Herldstyminen tapahtuu tavallisesti, kun 
korvat (tai nenä) on rei'itetty ja nikkeli pääsee kosketuksiin haavan kanssa. Kun 
herkistyminen on kerran tapahtunut, nikkeliallergia voi vaivata aina halpoja koruja 
käytettäessä. 
Halvat muotikorut ovat hyvin suosittuja erityisesti nuorten keskuudessa. Teollisuudenalan 
vuosittainen liikevaihto EU:ssa on noin 850 miljoonaa ecua, josta suuri osa muodostuu 
jäsenvaltioiden välisestä kaupasta. Tämä ala on hyvin kilpailukykyinen ja nikkeliä käytetään 
sen alhaisten kustannusten ja laatuominaisuuksien vuoksi. 
Muotikorujen laajalle levinneen käytön vuoksi nikkeliallergian katsotaan vaikuttavan noin 30 
miljoonaan ihmiseen EU:ssa. Aiheuttamansa paljon kärsimyksen lisäksi se johtaa 
merkittäviin julkisiin menoihin nikkelille altistuneiden hoidossa sekä huomattaviin 
menetettyjen työpäivien aiheuttamiin taloudellisiin kustannuksiin, ammatillisesta 
altistumisesta johtuvia lisäkustannuksia lukuun ottamatta. 
EU:n ulkopuolella ei ole olemassa sääntöjä nikkelin käytöstä muotikoruissa. 
2. Miksi toimia? 
45 
On välttämätöntä toimia useista syistä. Ensiksikin on tarve vähentää kansanterveydelle 
aiheutuvaa vaaraa, joka vaikuttaa jo 30 miljoonaan ihmiseen. Toiseksi, muotikorujen 
sisämarkkinoiden, joiden arvo on useita satoja miljoonia ecuja/vuosi, ei saa antaa edelleen 
pirstoutua - nikkeliä koskevia kansallisia sääntöjä sovelletaan jo Tanskassa, Saksassa ja 
Ruotsissa ja niistä keskustellaan Italiassa. Kolmanneksi on välttämätöntä toimia 
kustannussyistä - EU:lle koituvien hoitokustannusten arvioidaan olevan 40 miljoonaa 
ecua/vuosi ja menetettyjen työpäivien määrää pidetään myös merkittävänä. 
3. Kenen pitäisi toimia? 
Nikkeliallergia ei ole selvästikään ainoastaan eurooppalainen ongelma. Se koskee koko 
kehittynyttä maailmaa. Näin ollen ensimmäisenä vaihtoehtona olisi, että OECD toimii. 
OECD:n tasolla ei olla ongelman suhteen kuitenkaan yksimielisiä. Yksimielisyys vaaditaan ja 
ainakin kaksi maata olisivat vastustavalla kannalla (USA, Sveitsi). 
Asiaan puuttumisen on tapahduttava EU:n tasolla sisämarkkinoiden suojelemiseksi. 
Komission olisi johdettava toimintaa, ja se onkin tehnyt niin (ks. jäljempänä 6 kohta). 
4. Mitä pitäisi tehdä? 
Sen päättämiseksi, mitä on tehtävä, on välttämätöntä tutkia ennen kaikkea vaarat. 
Pääasiallisin vaara liittyy korvien ja nenän rei'itykseen. Nikkelin käyttö lävistyksessä ja 
parantumisvaiheessa olisi lopetettava. 
Toissijainen vaara liittyy muotikorujen käyttöön. Tutkimukset ovat osoittaneet, että nämä 
tuotteet saavat aikaan allergisen reaktion, kun nikkeliä vapautuu koruista suurina määrinä 
hien vaikutuksesta. Nikkelin käyttöä muotikoruissa ei tarvitse lopettaa kokonaan, mutta 
näihin tuotteisiin tarvitaan selvästikin jotakin enemmän kuin varoitusmerkintä (kokemus on 
osoittanut, että nuoret eivät usein lue merkintöjä). 
Lyhyesti, paras tapa vaaran valvomiseksi näyttäisi olevan seuraava: 
kieltää nikkelin käyttö korvien ja nenän rei'ityksessa ja 
määrätä raja, millä nopeudella nikkeliä saa vapautua muotikoruista ja -tuotteista. 
Tämä on toteutettavissa oleva suunnitelma, sillä turvallisia korvikkeita nikkelille on 
saatavilla. Kuitenkin ennen kuin se voidaan hyväksyä, on välttämätöntä tarkistaa, että 
valvonnasta saatavat edut ylittävät haitat. 
Edut ovat selvät: suojeltaisiin 30 miljoonaa ihmistä nikkeliallergian vaaroilta, säilytettäisiin 
useiden satojen miljoonien ecujen/vuosi sisämarkkinat, julkiset viranomaiset säästäisivät 40 
miljoonaa ecua/vuosi ja taloudessa vältettäisiin monien työpäivien menetys. 
46 
Haittoja esiintyy kuitenkin kuluttajien, teollisuuden ja valtion tasolla. Kuluttajien on 
maksettava jopa 15 % enemmän muotikoruista EU:n teollisuuden on ehkä suoriuduttava 
noin 70 miljoonan ecun kertainvestoinneista ja sitä voi haitata noin 30 miljoonalla 
eculla/vuosi nousevat käyttökustannukset. Lopuksi, komission on sijoitettava 150 000 ecua 
testausmenetelmien kehittämiseen. 
Edut näyttäisivät kuitenkin suuremmilta kuin vastaavat haitat. 
5. Kuinka se pitäisi tehdä? 
Lähestymistapa, jossa tehtäisiin vapaaehtoista yhteistyötä komission ja muotikoruteollisuuden 
välillä ei olisi tehokas useista syistä johtuen. Ensinnäkin, ei ole olemassa teollisuusosapuolta, 
sillä muotikoruteollisuus ei ole järjestäytynyt unionin tasolla, eikä edes kansallisella tasolla. 
Toiseksi, vapaaehtoiset valvonnat eivät ole todennäköisesti tehokkaita, sillä suurin osa 
muotikoruista on peräisin unionin ulkopuolelta, on monia tuojia ja miljoonia vähittäismyyjiä. 
Komission on suunniteltava sitovat säännöt, jotka kansalliset viranomaiset voivat saattaa 
voimaan. Ei ole kuitenkaan tarvetta säännellä kaikkien niiden eri tuotteiden yksityiskohtaista 
suunnittelua, jotka saattavat aiheuttaa nikkeliallergiaa, eli korvakorut, rannekorut, kellot ja 
kaulakorut, myös silmälasit, napit, soljet, hakaset, hiussoljet, vetoketjut, jne. 
Tarvitaan seuraavaa: 
ensinnäkin direktiivi 
n käytön rei'ityksessa; ja 
suoraan ja ensinnäkin direktiivi 
- joka kieltää nikkelin käytön rei'ityksessa; ja 
- jossa säädetään nikkelin vapautumisraja kaikille tuotteille, jotka joutuvat 
pitkäaikaiseen kosketukseen ihon kanssa; 
ja toiseksi, yhdenmukaistettujen testausmenetelmien sarja, joiden avulla kansalliset 
viranomaiset voivat helposti ja edullisesti valvoa näitä säännöksiä. 
6. Loppuhuomautukset 
Neuvosto hyväksyi yksimielisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/271, joka 
perustuu edellä kuvattuun lähestymistapaan, heinäkuussa 1994. Se tulee voimaan 6 kuukautta 
sen jälkeen, kun CEN on julkaissut kolme eurooppalaista standardia, jotka sisältävät 
valvontaa varten tarvittavat testausmenetelmät (viimeisin arvio voimaantulosta on vuoden 
1997 keskivaiheilla). 
EYVL N:o L 188, 22.7.1994, s.l 
47 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 187 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 10 08 15 
Luettelonumero : CB-CO-96-212-FI-C 
ISBN 92-78-03862-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg