FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 26.2.2009 
SEC(2009) 207 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI  
 
yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tili npäätöksistä annetun neuvoston direktiivin 
78/660/ETY muuttamisesta mi kroyhteisöjen osalta 
  
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista  
  
{KOM(2009) 83} 
{SEC(2009) 206} 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ 
1. JOHDANTO  
Tässä vaikutustenarvioinnissa esitetää n komission aloitteet, joilla pyritään 
yksinkertaistamaan mikroyhteisöjen liiketoi mintaympäristöä ja erityisesti niiden 
tilinpäätösraportointia koskevia vaa timuksia. Siinä kuvaillaan nykyisiin 
tilinpäätösdirektiiveihin1 liittyvät ongelmat, esitetään joukko toimintavaihtoehtoja ja 
analysoidaan niiden toteutettavuutta ja ta rvittaessa niiden odotettuja vaikutuksia. 
1.1. Euroopan talouden elvytyssuunnitelma  
Komissio on sitoutunut Lissabonin toimin tasuunnitelman tavoitte iden mukaisesti 
antamaan pienille ja keskisuurille yrit yksille (pk-yrityksille) mahdollisuudet kasvuun 
niiden hallinnollista rasitusta vähentämällä.  
Komissio laati rahoituskriisin vuoksi ”E uroopan talouden elvytyssuunnitelman”, 
jolla on tarkoitus palauttaa kuluttajien ja yritysten luottamus. Elvytyssuunnitelmassa sitoudutaan keventämään pk- ja mikroyrit yksille koituvaa rasitusta muun muassa 
poistamalla mikroyrityksiltä vaatimus laatia tilinpäätöksiä. 
1.2. Toimintakehys 
Tässä asiakirjassa tarkas teltujen komission ehdotuste n tavoitteena on vähentää 
tarpeettomia hallinnollisia velvoitteita ja helpottaa raportointivaatimusten sovittamista tilinpäätöstietojen käyttäjien ja laatijoiden tode llisiin tarpeisiin. 
1.3. EU:n lainsäädäntö yhtiöoikeuden, tilinp äätösten ja tilintark astuksen alalla 
Neljännessä yhtiöoikeusdirektiivissä  säädetään vähimmäisvaatimukset 
tilinpäätöksille, joita yhtiöiden, joihin sovelle taan rajoitettua vastuuta, on laadittava. 
Tilinpäätösdirektiivejä laadittaessa vallits evana ajatuksena oli se, että pk-yritykset 
eivät perimmiltään eroa suurista yrityksis tä, joten niiden olisi noudatettava samoja 
raportointivaatimuksia. Tämä näkemys on sittemmin muuttunut, sillä nykyään 
tunnustetaan pk-yritysten erilaiset tarpee t, minkä tiimoilta on omaksuttu ”pienet 
ensiksi” -periaate. On tärkeää tarkastella, mitkä vaatimukset olisi poistettava tai 
korvattava, jotta mikroyhteisöjen tilinpäätös raportointia voitai siin yksinkertaistaa
2. 
1.4. Mikroyhteisöjen määritelmä 
Komission määritelmän mukaan mikroyht eisöjen ryhmään kuuluvat pienimmät 
yritykset 
                                                 
1 Neljäs neuvoston direktiivi 78/660/ETY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1979, ja  
seitsemäs neuvoston direktiivi 83/349/ETY, annettu 13 päivänä kesäkuuta 1983. 
2 Seitsemättä yhtiöoikeusdirektiiviä ei tarvitse m uuttaa, koska se jo nykyisessä muodossaan antaa 
jäsenvaltioille mahdollisuuden vapauttaa konsolid oidun tilinpäätöksen laat imisvelvollisuudesta 
yritykset, jotka eivät yhdessä ylitä keskisuurelle yrityks elle vahvistettuja raja-arvoja sellaisina kuin ne 
on määritelty neljännessä yhtiöoikeusdirektiivissä (seitsemännen yhtiöoikeusdirektiivin 6 artiklan 1 
kohta). 
FI 3   FI – joilla on alle 10 työntekijää, 
– joiden taseen loppusumma on alle 500 000 euroa, ja – joiden liikevaihto on alle 1 000 000 euroa. 
1.5. Euroopan unionin tärkeimpien kauppakumppanien soveltamat käytännöt 
Pienten yritysten tilinpäätösraportointia koskevat vaatimukset ovat pääsääntöisesti 
tilinpäätösdirektiivien vaatimuksia lie vempiä muilla taloudeltaan EU:hun 
verrattavissa olevilla oi keudenkäyttöalueilla sekä EU:n keskeisten 
kauppakumppaneiden alueilla. 
Esimerkiksi Yhdysvalloissa ei pörssiin  listautumattomilla yrityksillä ole 
pääsääntöisesti mitään velvoitetta laatia ta i julkistaa tilinpäätöks iä. Yhdysvalloissa ei 
ole ilmennyt, että näistä lievemmistä vaatim uksista aiheutuisi maan yrityksille haittaa 
niiden hankkiessa ulkopuolista rahoitusta. 
1.6. Vaikutustenarviointilautakunnan lausunto 
Vaikutustenarvioinnissa huomioidaan komission vaikutustenarviolautakunnan 
2. helmikuuta 2009 esittämät huomautukset. 
2. M
ENETTELYTAPAKYSYMYKSET , INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN JA 
TOISSIJAISUUSPERIAATE  
Komissio on jo toteuttanut useita yks inkertaistamisaloitteita pk-yritysten 
hallinnollisen rasituksen keventämiseksi.  
2.1. Komission 10. heinäkuuta 2007 antama tiedonanto ja intressitahojen 
kuuleminen 
Komissio käynnisti vuonna 2005 ohjelman, jonka tarkoituksena oli mitata 
hallinnollisia kustannuksia ja määrittää vaatimukset, joista  aiheutui kaikkein eniten 
hallinnollista rasitusta. Tällä pyrittiin ke ventämään EU:n yritysten hallinnollista 
rasitusta. Komissio antoi 10. heinä kuuta 2007 tiedonannon, jossa yksilöidään 
tilinpäätösdirektiivien mahdollisia muutoksia.  
Komissio ehdotti kyseisessä tiedonannossa, että neljänteen yhtiöoikeusdirektiivin 
sisällytettäisiin uusi, niin kutsuttujen mi kroyhteisöjen ryhmä ja että jäsenvaltiot 
voisivat halutessaan vapauttaa kyseiset yritykset tilinpäätösdirektiivien noudattamisesta. 
Tiedonannosta saatiin palautet ta kaikkiaan 18 jäsenval tion hallituksilta, yhden ETA-
valtion hallitukselta ja 110 intressitaholta, mukaan luettu ina eurooppalaiset elimet ja 
järjestöt. Tämä palaute tuli 23 maasta, joista 22 on EU:n jäsenvaltioita.  
Yleisiin kuulemisiin osallistuneista intressitahoista 80 prosenttia ilmaisi 
suhtautuvansa toimenpiteeseen myönteisesti tai kielteisesti. Enemmistö kannatti mikroyhteisöjen vapauttamista tilinpäätösdi rektiivien velvoitteista. Vapautusta 
kannatti suurin osa kyselyyn osallistuneista yrityksistä, viranomaisista, pankeista ja 
FI 4   FI vakuutusyhtiöistä. Kielteisimmin ehdotuks een suhtautuivat kirjanpitäjät ja 
tilintarkastajat.  
2.2. Mikroyhteisöille aiheutuvien kustannuste n ja niihin sovellettavien raja-
arvojen määrittäminen 
Osana edellä mainittua yksinkertaistamisaloitetta Capgeminin ja Rambollin 
yhteenliittymä määritti kustannukset, jotka aiheutuvat EU:n yhtiölainsäädännössä 
säädetyistä tilinpäätöstietoja koskevista velv oitteista. Tässä vaikutusten arvioinnissa 
viitataan määrittämisen tuloksena saatuihi n merkityksellisiin alustaviin tuloksiin.  
2.3. Hallinnollisen rasituksen vähentämi stä käsittelevä korkean tason ryhmä 
Hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän riippumattomien 
sidosryhmien korkean tason ryhmän raportissa , jossa tarkasteltiin pienten yritysten 
suurimpia esteitä, kehotettiin säätämään  nopeasti jäsenvaltioiden mahdollisuudesta 
vapauttaa mikroyhteisöt tili npäätösten laatimisvelvoitt eesta ja tarkistamaan 
tilinpäätösdirektiiviä yleisesti noudattaen lähtökohtana ”pienet ensin” -periaatetta. 
2.4. Euroopan parlamentti 
Euroopan parlamentin 18. joulukuuta 2008 an tamassa päätöslauselmassa komissiota 
kehotetaan antamaan säädösehdotus, jossa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus 
jättää hyvin pienet yritykset  (mikroyhteisöt) tilinpäätös direktiivien soveltamisalan 
ulkopuolelle.  
2.5. Muut asiaan liittyvät komission ehdotukset 
Komissio käynnisti vuoden 2007 loppupuolella nopeutetun lainsäädäntämenettelyn 
kahden teknisen muutoksen sisällyttämiseksi tilinpäätösdirektiiveihin. Säädös annettaneen vuoden 2009 alkupuolella. 
2.6. Toissijaisuusperiaate 
Toissijaisuusperiaatteen mukaan on harkittava, onko mikroyhteisöihin liittyvät 
yhdenmukaistamistoimet todella välttämätönt ä toteuttaa EU:n tasolla. Useimmat 
hallinnollista rasitusta aiheut tavista velvollisuuksista on as etettu EU-direktiiveissä, 
joten niiden karsiminen edellyttää toimia EU:n tasolla.  
3. O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
Tilinpäätösdirektiivien vaatimukset koskeva t kaikkia yhtiöitä, joihin sovelletaan 
rajoitettua vastuusta. Vaatimuksissa ei otet a huomioon muita tekijöitä kuten yritysten 
kokoa, rahoitusta tai toimialaa. Pieniin yr ityksiin sovelletaan pääasiassa samoja 
sääntöjä kuin suurempiin yrityksiin. Useissa tapauksissa tiettyjä ti etoja on tuotettava 
pelkästään lakisääteisten velvoitteiden tä yttämiseksi ilman, että niitä tosiasiassa 
tarvittaisiin liiketoiminnan kannalta. Tämä täyttää hallinnollista rasitusta koskevan 
määritelmän. Tällaisen hallinnol lisen rasituksen kahta osa- aluetta voidaan analysoida 
tarkemmin: 
FI 5   FI • hallinnolliset kustannukset, jotka eivät ole ri ippuvaisia yrityksen koosta, jolloin ne 
ovat suhteettoman korkeat pienimmille yrityksille suurempiin yrityksiin 
verrattuna; 
• ristiriita toisaalta direktiivien vaatimust en ja toisaalta mikroyhteisöjen ja niiden 
tilinpäätöstietojen käyttäjien tarpeiden välillä.  
3.1. Taloudellista rasitusta aiheuttavat suhteettomat (säännösten 
noudattamisesta aiheutuvat) hallinnolliset kustannukset  
Kohtuuttomilla hallinnollisilla velvoitteilla on  suuri vaikutus resur sseiltaan rajallisiin 
uusiin yrityksiin ja pieniin yrityksiin, kos ka ne joutuvat ohjaamaan resurssejaan 
ydinliiketoiminnastaan velvoitteiden täyttämiseen. 
Huomattava osa hallinnollisista kustannuksista on kiinteitä, ja mikroyhteisöt 
käyttävät suhteellisesti huomattavasti enemmän resurssejaan lakisääteisten 
velvoitteiden täyttämiseen kuin suuremmat yritykset. Mikroyhteisö jen lakisääteisillä 
tilinpäätöksillä ei yleensä ole myöskään  kovinkaan suurta merkitystä niiden 
intressitahoille.  
3.2. Ristiriita toisaalta tilinpäätösdi rektiivien vaatimusten ja toisaalta 
mikroyhteisöjen ja niiden  tilinpäätöstietojen käy ttäjien tarpeiden välillä 
Erittäin pienet yritykset ovat yleensä omistajavetoisia, joten omistajilla ei ole 
kovinkaan paljoa tarvetta käyt tää tilinpäätöksiä yrityksen  tulosten arvioimisessa. 
Lisäksi mikroyhteisöihin sijoittavien taho jen lukumäärä on usein pieni; sijoittajat 
ovat usein henkilöitä, jotka os allistuvat itse yrityksen pyörittämiseen ja joilla on 
suora pääsy yrityksen tilinpäätöstietoihin tai heillä on selvä käsitys niistä. Rahoituslähteenä eivät toimi osakemarkki nat vaan rahoitus on peräisin omista 
varoista ja pankkien tai muiden raho ituslaitosten myöntämistä luotoista. 
Tilinpäätöstietojen tärkeimmillä käyttäjillä (pankit ja veroviranomaiset) on mahdollisuus pyytää tietoja riippumatta lakisääteisistä raportointivaatimuksista. Lakisääteisillä tilinpäätöstiedoilla ei niin ikään yleensä täyty muiden intressitahojen tiedonsaantitarpeet. Tämä joht uu usein siitä, että niid en suhde pieniin yrityksiin 
perustuu usein pikemminkin keskinäiseen l uottamukseen kuin tilinpäätöstietoihin (tai 
mahdollisuuteen hankkia näitä tietoja). Koska tilinpäätöstiedot ovat nykyään monimutkaisia, monilla intressitahoilla ei ole niille käyttöä tai ne eivät osaa tulkita 
niitä. 
3.3. Ongelman laajuus 
Tilinpäätösdirektiivien mukainen raporto intivelvoite koskee noin 7,2:ta miljoonaa 
yritystä Euroopan unionissa. Näistä noi n 5,4 miljoonaa (noin 75 prosenttia) on 
mikroyhteisöjä. 
Ramboll Managementin toteuttamassa selvityksessä todetaan, että direktiivien 
säännösten noudattamisesta yritykselle aihe utuvat kustannukset ovat keskimäärin 
1 558 euroa. Tästä summasta hallinnollisen rasituksen osuus (eli tietojen kerääminen ja tuottaminen pelkästään lakisääteisten velvoitteiden täyttämiseksi ilman todellista 
liiketoiminnallista tarvetta) on 1 169 euroa.  
FI 6   FI Tämän perusteella hallinnol lisen rasituksen yhteenla sketun arvon EU:n tasolla 
voidaan arvioida olevan noin 6,3 miljardia euroa.  
4. TAVOITTEET  
Hallinnollinen rasitus olisi saatava mahdo llisimman pieneksi, jotta mikroyhteisöjen 
kilpailukykyä voitaisiin parantaa ja jotta  niille voitaisiin antaa mahdollisuudet 
kasvuun. Tavoitteena on 
• vähentää Euroopan unionissa toimivien yr itysten, erityisesti pk-yritysten ja 
mikroyhteisöjen hallinnollista rasitusta huolehtien kuitenkin samalla 
intressitahojen riittävästä suojasta ja tietojensaannista,  
• saattaa mikroyhteisöjen raportointivaatim ukset vastaamaan tilinpäätöstietojen 
käyttäjien ja laatijoiden todellisia tarpeita.  
5. TOIMINTAVAIHTOEHDOT JA NIIDEN ODOTETTU VAIKUTUS  
5.1. Toimintavaihtoehtojen kuvaus 
Komission yksiköt ovat visioineet seuraav at mahdolliset toimintavaihtoehdot: 
Vaihtoehto 0: jätetään direktiivi ennalleen. Vaihtoehto 1: kannustetaan hyödyntämään ti linpäätösdirektiivien olemassa olevia 
vaihtoehtoja täysimääräisesti. 
Vaihtoehto 2: saatetaan mikroyhteisöjen jättäminen direktiivien soveltamisalan 
ulkopuolelle pakolliseksi. 
Vaihtoehto 3: annetaan jä senvaltioille mahdollisuus jätt ää mikroyhteisöt direktiivien 
soveltamisalan ulkopuolelle. 
Vaihtoehto 4: otetaan käyttöön yksinkertai stettu pakollinen tilinpäätösjärjestelmä 
mikroyhteisöjä varten. 
Vaihtoehto 5: muutetaan tilinpäätösdirektiiviä sisällyttämättä siihen kuitenkaan 
mikroyhteisöjen ryhmää. 
5.2. Vaihtoehto 0: jätetään  direktiivi ennalleen 
Perusskenaariossa ei tote uteta toimia, joten kaikki  5,4 miljoonaa mikroyhteisöä 
jatkavat direktiivien tilinpäätössääntöjen noudattamista ja niille aiheutuu vuosittain 
noin 6 miljardin euron kustannukset rapor tointivelvoitteiden noudattamisesta.  
5.3. Vaihtoehto 1: kannustetaan hyödyntäm ään tilinpäätösdirektiivien olemassa 
olevia vaihtoehtoja täysimääräisesti 
Jos lainsäädännöllisiä muutoksia ei tehdä , komissio voi yhä kehottaa jäsenvaltioita 
hyödyntämään kaikkia direktiivien tarjoamia yksinkertaistamismahdollisuuksia.  
FI 7   FI Jos olemassa olevia raja-arvoja ja va pautuksia hyödynnetään täysimääräisesti, 
mikroyhteisöjen osalta on mahdollista pääs tä 1,8 miljardin euron säästöihin. On 
kuitenkin epätodennäköistä, että tällaisiin säästöihin päästäisii n. Nykyinen direktiivi 
perustuu yleisiin vaatimuksiin, ja jäse nvaltioilla on vain ra joitettu mahdollisuus 
myöntää vapautus joidenkin vaatimusten noudattamisesta. Laajemmat vapautukset 
eivät ole mahdollisia, mikä haittaa nä iden vaihtoehtojen hyödynnettävyyttä ja 
vähentää siten jäsenvaltioiden kiinno stusta vaihtoehtojen hyödyntämiseen. 
Tätä vaihtoehtoa ei myöskään voita isi hyödyntää hallinnollisen rasituksen 
vähentämissä niissä jäsenvaltioissa, jo issa näitä mahdollisuuksia jo hyödynnetään. 
Tässä vaihtoehdossa ei myöskään huomio ida tilinpäätösdirektiiveihin sisältyvää 
ristiriitaa pienimpien yritysten tilinpäätösti etojen käyttäjien tarpeiden ja direktiiveistä 
aiheutuvan hallinnollise n rasituksen välillä. 
5.4. Vaihtoehto 2: saatetaan mikroyhte isöjen jättäminen direktiivien 
soveltamisalan ulkopuo lelle pakolliseksi 
Mikroyhteisöjen pakollinen jättäminen di rektiivien soveltamisalan ulkopuolelle 
poistaisi tältä yritysryhmältä  kaikki EU:n tason tilinpäätösvaatimukset, jolloin kyse 
olisi äärimmilleen viedystä yhdenmukaistam isesta. Tämän vaihtoehdon vaikutus olisi 
sama kuin seuraavassa kohdassa tarkaste llun vaihtoehdon 3 pisimmälle viedyn 
skenaarion vaikutus. 
Koska tilinpäätöskäytännöt ja raportointiperinteet ovat erilaisia eri EU-maissa, on 
erittäin epätodennäköistä, että  tietyt EU:n jäsenvaltiot voisivat antaa poliittisen 
hyväksyntänsä tällaiselle ehdotukselle. 
5.5. Vaihtoehto 3: annetaan jäsenvalti oille mahdollisuus jättää mikroyhteisöt 
direktiivien soveltamisalan ulkopuolelle 
Jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus päättä ä keskeisimmistä säännöistä, joita 
mikroyhteisöjen on noudatettava, ja esimerkiksi harmonisoida eri 
raportointivaatimukset yhdeksi kokonaisuudeksi. 
Mikroyhteisöjen jättämisellä tilinpäätösdi rektiivien soveltamisalan ulkopuolelle 
odotetaan olevan seuraavat vaikutukset:  
Hallinnollisen rasituksen väheneminen . Kaikkein pisimmälle viedyssä 
skenaariossa eli tilanteessa, jossa kaikki  jäsenvaltiot vapauttavat mikroyhteisöt 
direktiiveissä säädetystä raportointivelvoitteesta ja jossa ne eivät aseta muita vaatimuksia, ehdotuksesta koituvat mahdolliset  säästöt ovat arviolta 6,3 miljardia 
euroa (5,9–6,9 miljardia euroa). On kuitenki n todennäköistä, että monet jäsenvaltiot 
vapautettuaan mikroyhteisöt ne ljännen yhtiöoikeusdirektiivi n velvoitteista asettavat 
muita tilinpäätösvaatimuksia esimerkiks i verotus- ja tilinpäätösraportoinnin 
yhdenmukaistamiseksi. Tällaiset korv aavat vaatimukset todennäköisesti 
heikentäisivät hallinnollisen rasituksen vähentämisen myön teisiä vaikutuksia näiden 
yritysten osalta. Tässä vaiheessa ei ole kuitenkaan mahdollista esittää määrällistä 
arviota mahdollisesta vaikutuksesta EU:n tasolla. 
Merkityksellisempien ja helppotajuisemmassa muodossa olevien 
tilinpäätöstietojen tuottaminen niid en keskeisille käyttäjille kuten 
veroviranomaisille, luotottajille ja yrityksen johdolle. Tilinpäätökset voitaisiin 
FI 8   FI sovittaa paremmin mikroyhteisöjen intressi tahojen ja johdon tarpeita vastaaviksi 
huomioiden samalla tieto jen helppotajuisuus. 
Ei merkittävää kielteistä vaikutusta ulkopuo lisille intressitaho ille tuotettaviin 
tilinpäätöstietoihin ja luotottajien suojaan.  Mikroyhteisöjen ti linpäätöstietojen 
keskeisimpiä käyttäjiä ovat pankit ja vero viranomaiset. Pankkeja ei pääsääntöisesti 
kiinnosta direktiivien vaatimusten mukaiset monimutkaiset tilinpäätöstiedot. Komission vuonna 2007 järjestämä ssä kuulemisessa antamiss aan vastauksissa sekä 
pankit että elinkeinoelämän intressitaho t kannattivat yleisesti mikroyhteisöjen 
vapauttamista tilinpäätösdirektiivien vaatimuksista.  
Vaikutus yhtenäismarkkinoihin ja tasapuolisiin toimintaedellytyksiin.  
Yhtenäismarkkinoihin kohdist uvan vaikutuksen odotetaan olevan mitättömän, koska 
mikroyhteisöjen tilinpäätösraportointitarpe et ovat melko yksi nkertaiset ja koska 
lakisääteiset tilinpäätökset eivät pääsääntöisesti toimi merkittävänä tiedonlähteenä. Rajatylittävää toimintaa harjoittavien mi kroyhteisöjen lukumäärä on lisäksi pieni.  
Tietyssä määrin kielteinen vaikut us tilastotietojen keräämiseen.  Joissakin 
jäsenvaltioissa tämä voi edellyttää tilastotietojen keräysmenetelmien muuttamista.  
Ei kielteistä vaikutusta tietojen  keräämiseen verotusta varten. 
Veroviranomaisilla on valtuudet pyytää tietoja omien raportointivaatimustensa 
nojalla ja tarkistaa tilinpäätöstieto ja (toteuttaa tilintarkastuksia).  
Kirjanpitäjien ja tilintarkastajien tehtävien väheneminen . Kirjanpitäjien ja 
tilintarkastajien lakisääteisten tilinpäätöste n laadintaan ja tarkastamiseen liittyvät 
tehtävät vähenevät. Tehtäv ien vähenemisen uskotaan olev an osittain paikattavissa 
sillä, että ammattikirjanpitäjiä ja -tilintark astajia käytetään muihin tehtäviin, joiden 
lisäarvo on korkeampi.  
Sosiaaliset näkökohdat  Mikroyhteisöjen työntekijöiden saatavilla oleva julkinen 
tieto vähenee jonkin verran. Koska mikroyht eisöjen työntekijöillä on yleensä suora 
yhteys yrityksen johtoon ja omistajaan tai omistajiin, julkistetuilla tilinpäätöksillä on 
vähäinen merkitys tiedonsaantitarpeiden tyydyttäjänä. Sama pätee myös samankokoisiin yhtiöihin, joihin sove lletaan rajoittamat onta vastuuta.  
Ympäristönäkökohdat.  Pienehkö myönteinen vaikutus  raportoinnin ja tietojen 
tallentamisen vähentymisen johdosta.  
Tiedottaminen yleisölle . Ulkopuolisten saatavissa olevie n julkisten tietojen määrä 
vähenee jonkin verran. Nämä tiedot  kiinnostavat yleensä hyvin vähän. 
5.6. Vaihtoehto 4: otetaan käyttöön yksinkertaistettu pakollinen 
tilinpäätösjärjestelmä mikroyhteisöjä varten . 
Yhtenä vaihtoehtona on sisällyttää tilinp äätösdirektiiveihin mikroyhteisöjä varten 
räätälöity tilinpäätösjärjestelmä. Velvoitt eista vapauttamista koskevaan vaihtoehtoon 
verrattuna tällainen uusi järjestelmä vaatisi pidemmän valmistelu- ja täytäntöönpanoajan. Tämän vuoks i sillä ei saada nopeasti vähennettyä hallinnollista 
rasitusta asetetussa määräajassa.  
FI 9   FI 5.7. Vaihtoehto 5: muutetaan tilinpäätös direktiiviä sisällyttämättä siihen 
kuitenkaan mikroyh teisöjen ryhmää. 
Tilinpäätösdirektiiveihin on mahdollista tehd ä tiettyjä nopeita korjaustoimenpiteitä. 
Näillä saataisiin hallinnollista rasitust a vähennettyä vain jonkin verran lyhyellä 
aikavälillä. Niillä ei  kuitenkaan puututa kesk eiseen epäkohtaan eli 
tilinpäätösdirektiivien ja käyttäjä tarpeiden väliseen ristiriitaan. 
Perusteellisemmat muutokset edellyttäisivät  pidempää valmisteluaikaa, mistä syystä 
niillä ei saada nopeasti vähennettyä halli nnollista rasitusta asetetussa määräajassa. 
6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU JA KOMISSION EHDOTUKSEN PERUSTELUT  
Vaihtoehto, jolla hallinnollista rasitusta voidaan vähentää eniten, on mikroyhteisöjen 
vapauttaminen direktiivin ve lvoitteista. Tämä vaihto ehto voidaan myös panna 
täytäntöön nopeimmin. Komissio katsoo, että tämä vaihtoehto on edellä mainituista 
syistä sopivin vaihtoehto, kun pyritään vähe ntämään pienten yritysten hallinnollista 
rasitusta huomattavasti ja saattamaan ra portointivaatimukset vastaamaan tietojen 
käyttäjien ja laatijoiden tarpeita. 
7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Kyseinen ehdotus liittyy tiivisti neljänne n ja seitsemännen yhtiöoikeusdirektiivin 
yleiseen nykyaikaistamiseen ja yksinkertaistamiseen. Koska nämä toimenpiteet liittyvät tiivisti toisii nsa, seuranta ja arviointi tote utetaan yhdessä. Yksityiskohtainen 
seurantasuunnitelma muodostaa osan kokonaisvaltaista seurantastrategiaa 
tilinpäätösdirektiivien yleise n tarkistuksen yhteydessä.  
Mikroyhteisöjä koskevan vapautuksen va ikutusten ja toiminnan arvioinnin 
yhteydessä arvioidaan keskeisten ta voitteiden toteutum ista eli kuinka 
tilinpäätössäännöt on saatu so vitettua tilinpäätöstietojen käyttäjien ja laatijoiden 
tarpeisiin ja kuinka hallinnollista rasitu sta on saatu yleensä kevennettyä. Lisäksi 
tarkastellaan merkityksellisten tilinpäätöstietojen laatua ja sitä, kuinka ne ovat 
intressitahojen saatavilla.