[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 16.5.2007

SEK(2007) 620 lopullinen

Suositus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa tehdyn päätöksen 2004/917/EY kumoamisesta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Taustaa

Perustamissopimuksen 104 artiklassa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä liiallisia alijäämiä, ja määrätään menettelystä liiallisen alijäämän tunnistamiseksi ja korjaamiseksi. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä säädetään lisäksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/97[1], joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. Perustamissopimuksen 104 artiklan 2 kohdan mukaan komission on tarkasteltava talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattamista seuraavilla kahdella arviointiperusteella: a) ylittääkö ennakoitu tai toteutunut julkisen talouden alijäämä 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen (paitsi jos alijäämäsuhde on pienentynyt merkittävästi ja jatkuvasti tasolle, joka on lähellä viitearvoa, taikka jos viitearvon ylittäminen on vain poikkeuksellista ja väliaikaista ja alijäämä on edelleen lähellä viitearvoa) ja b) ylittääkö julkinen velka 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen (paitsi jos velkasuhde pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa.).

Perustamissopimuksen liitteenä olevan, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[2],[3] 4 artiklan mukaisesti annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1. päivään huhtikuuta ja 1. päivään lokakuuta mennessä.

Komissio käynnisti Kreikan osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 19. toukokuuta 2004 antamalla 104 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, koska julkisen talouden alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka oli 103 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003[4]. Neuvosto päätti komission suosituksesta 5. heinäkuuta 2004, että Kreikan ylijäämä oli 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti liiallinen[5]. Samanaikaisesti komission suosituksen perusteella neuvosto antoi Kreikalle 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen[6] julkisen talouden liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2005. Neuvosto päätti 18. tammikuuta 2005 104 artiklan 8 kohdan ja komission suosituksen perusteella, ettei tuloksellisia toimia ollut toteutettu 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun suosituksen perusteella suosituksessa asetetussa ajassa[7]. Helmikuun 17. päivänä 2005 neuvosto päätti[8] komission suosituksen perusteella 104 artiklan 9 kohdan nojalla vaatia Kreikkaa toteuttamaan liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet ja pidensi määräaikaa alijäämän korjaamiseksi vuodella eli vuoteen 2006.

Perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan nojalla tekemässä päätöksessään neuvosto totesi, että ”Kreikan on mahdollisimman nopeasti ja viimeistään vuonna 2006 lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne i) panemalla tiukasti täytäntöön parlamenttinsa hyväksymä vuoden 2005 talousarvio; ii) toteuttamalla vuonna 2006 pysyviä sopeutustoimenpiteitä, joiden johdosta alijäämää korjataan vähintään 0,6 prosenttiyksikköä BKT:stä”. Lisäksi neuvosto vaati, että Kreikan on edelleen pyrittävä ”kartoittamaan ja hallitsemaan muita velkatason muutokseen vaikuttavia tekijöitä kuin nettoluotonottoa varmistaakseen, että julkinen velka vähenee riittävästi suhteessa BKT:hen ja lähestyy viitearvoa riittävän nopeasti liiallisen alijäämän korjaamiseksi” ja ”yhä parantamaan julkista taloutta koskevien tietojen keräämistä ja käsittelyä” . Neuvosto vaati Kreikkaa toimittamaan viimeistään 21. maaliskuuta 2005 kertomuksen, jossa ilmoitetaan neuvoston suositusten perusteella tehdyt päätökset, ja tämän jälkeen säännölliset edistymiskertomukset.

Lisäksi neuvosto kehotti ”Kreikkaa ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä kohti lähellä tasapainoa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, supistamalla julkisen talouden suhdannetasoitettua alijäämää vuosittain vähintään 0,5 % BKT:stä” .

Taulukko 1 : Neuvoston 17. helmikuuta 2005 hyväksymä sopeutus

% suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole ilmoitettu | 2004 | 2005 | 2006 |

Julkisen talouden rahoitusasema suhdannetasoitetun rahoitusaseman muutos rakenteellisen rahoitusaseman muutos Julkinen bruttovelka p.m.: BKT:n kasvu (%) | -5,5 noin 112 3,8 | -3,6 +1,7 noin 112 3,3 | alijäämä <3 vähintään +0,6 noin 110 3,3 |

Huom .: Rakenteellinen rahoitusasema = suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

Lähde : Perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan nojalla Kreikalle esitetty neuvoston vaatimus, jossa viitataan komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteeseen.

Komissio antoi 6. huhtikuuta 2005 neuvostolle tiedonannon[9], jossa se katsoi, että Kreikan siihen mennessä tekemät päätökset olivat neuvoston päätöksen mukaisia eikä liiallista alijäämä koskevassa menettelyssä tuossa vaiheessa tarvittu lisätoimenpiteitä. Komission tiedonanto perustui maaliskuussa 2005 uudelleen tarkistettuun Kreikan vakausohjelmaan ja Kreikan viranomaisten 29. maaliskuuta esittämään julkiseen sitoumukseen supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2006 talousarvioluonnoksessa. Uudelleen tarkistettua vakausohjelmaa ja sitoumusta pidettiin neuvoston päätöksessä edellytettynä täytäntöönpanokertomuksena. Neuvosto yhtyi komission arvioon 12. huhtikuuta 2005 pitämässään kokouksessa.

Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan mukaisesti komission suosituksesta, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston mukaan korjattu.

2. Viimeaikainen alijäämäkehitys

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on toimittanut saatuaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[10] mukaisen Kreikan ilmoituksen huhtikuussa 2007, sekä komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen perusteella julkisyhteisöjen nimellisalijäämä vuonna 2006 oli 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen[11]. Alijäämäluku sisältää tilapäisiä tuloja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyseessä ovat eläkesitoumusten siirtämisestä sosiaaliturvaan johtuvat pankkien maksut ja lykkääntyneet maksut. Tämä tulos vastaa 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehtyä neuvoston päätöstä, kun kyseessä on nimellisen alijäämän supistaminen alle 3 prosentin viitearvon vuoteen 2006 mennessä. Tulos vastaa myös joulukuussa 2005 tarkistetussa Kreikan vakausohjelmassa esitettyä tavoitetta .

Tulopuolen pääasialliset toimenpiteet vuonna 2006 olivat veronkierron torjuminen, kiinteistöveron uudistus sekä polttoaineen ja tupakan valmisteverojen korotus. Vuoden 2006 jälkipuoliskolla toteutettiin myös muita tuloja lisääviä toimenpiteitä kyseisen vuoden talousarvion toteutuksen turvaamiseksi. Näitä toimenpiteitä olivat yritysten ja pankkien maksaman tuloveron ennakkomaksujen korotus, polttoaineen ja tupakan valmisteveron lisäkorotukset ja matkapuhelinliittymämaksujen veronkorotus. Menopuolen tärkeimmät toimenpiteet olivat seuraavat: palkkojen ja toimintamenojen pitäminen kurissa, julkisia yrityksiä ja yhteisöjä koskeva uusi kehys (DEKO), jonka tarkoituksena on järkiperäistää julkisten menojen käyttöä ja tehostaa resurssinjakoa, sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöstä annettu uusi lainsäädäntö, jolla helpotetaan investointeja pieniin ja suuriin infrastruktuurihankkeisiin lisäämättä talousarviopaineita. Alun perin budjetoitiin tilapäisiä tuloja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja niitä pidettiin alijäämää supistavina. Tulot osoittautuivat kuitenkin ristiriitaisiksi EKT-95:n kanssa eikä niitä otettu huomioon Eurostatin huhtikuussa 2007 antamissa alijäämätiedoissa. Tämän olisi pitänyt kasvattaa alijäämätulosta vastaavalla määrällä. Alhaisemmat tilapäiset tulot korvautuivat kuitenkin kokonaisuudessaan swap-sopimusten tarkistamisella ylöspäin[12],[13].

Tulot ja menot vaikuttivat lähes yhtä paljon nimelliseen mukautukseen, joka oli lähes 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vuonna 2005 alijäämä oli ollut 5 ½ prosenttia. Suhteessa BKT:hen kokonaistulot kasvoivat 1 ½ prosenttiyksikköä. Välillisten verojen osuus oli ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Jäljellä jäävä 1 prosenttiyksikkö johtuu lisääntyneistä sosiaaliturvamaksuista ja muista tuloista, myös pääomasiirroista (EU:n tulonsiirrot). Kokonaismenot laskivat 1 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen lähinnä perusmenojen (½ % suhteessa BKT:hen) ja korkomenojen (¼ % suhteessa BKT:hen) laskun vuoksi. Myös pääomamenot vähenivät noin ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koheni 2 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen neuvoston päätöksen mukaisesti.

Vuoden 2006 alijäämä on 3 ½ prosenttiyksikköä pienempi suhteessa BKT:hen kuin vuonna 2003, joka oli liiallista alijäämää koskevan menettelyn käynnistämisen viitevuosi, ja 5 ¼ prosenttiyksikköä pienempi suhteessa BKT:hen kuin vuonna 2004, jolloin alijäämä oli suurimmillaan eli 7,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämä koheni vastaavasti 2 ¾ ja lähes 4 ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vaikka julkista taloutta sopeutettiin tällä ajanjaksolla, kokonaistuotannon kasvu oli vahvaa. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidulla muutoksella mitattuna julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen merkitsi 4 ½ prosenttiyksikön suuruisia julkisen talouden toimia suhteessa BKT:hen vuosina 2004–2006. Kun alenevan korkorasituksen vaikutusta ei oteta huomioon, julkisen talouden sopeuttamistoimet olivat 3 ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Nämä numerotiedot ylittävät huomattavasti 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyssä neuvoston päätöksessä suositellun sopeutuksen, mikä onkin perusteltua, kun otetaan huomioon alijäämäsarjan tarkistaminen ylöspäin neuvoston päätöksen tekemisen jälkeen.

Alijäämälukuja tarkistetaan tavallisesti – ylöspäin tai alaspäin – sen jälkeen kun ensimmäinen tulos on julkaistu kevään ilmoituksessa. Tarkistusten tekeminen on tavanomaista kaikkien EU:n jäsenvaltioiden osalta. Yleensä tarkistukset ovat suhteellisen pieniä ja keskimäärin hyvin lähellä nollaa. Kreikan julkisen talouden tileihin on kuitenkin tehty huomattavia tarkistuksia vuodesta 2004 lähtien (ks. tummennettu laatikko). Tarkistuksia tehtiin, koska Eurostat oli esittänyt toimitettuja tietoja koskevia varaumia. Tarkistukset olivat tulosta toimenpiteistä, joita on toteutettu julkista taloutta koskevien tietojen keruun ja käsittelyn parantamiseksi, kuten 5. heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston suosituksessa ja 17. helmikuuta 2005 tehdyssä päätöksessä edellytetään. Näiden toimenpiteiden ansiosta Eurostat vahvisti Kreikan julkisen talouden alijäämä- ja velkaluvut, jotka oli ilmoitettu lokakuussa 2006 ja huhtikuussa 2007. Vaikka Kreikan julkisen talouden alijäämän tulevia tarkistuksia ei voida sulkea pois, kun otetaan huomioon, millainen ero on tämänhetkisen ilmoituksen mukaisen alijäämän ja alijäämän viitearvon välillä, on suhteellisen epätodennäköistä, että julkisen talouden tilien mahdolliset tulevat tarkistukset nostavat vuoden 2006 alijäämän yli 3 prosentin suhteessa BKT:hen. Tämä on vieläkin epätodennäköisempää, jos Eurostat vahvistaa Kreikan lokakuussa 2006 ja huhtikuussa 2007 ilmoittamat tarkistetut BKT-sarjat myöhemmin tänä vuonna.

3. Alijäämäennusteet vuodelle 2007 ja siitä eteenpäin

Komission kevään 2007 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2007 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen[14] ja kokonaistuotannon kasvu on 3 ¾ prosenttia. Mukana on menoja säästäviä pysyviä lisätoimenpiteitä, joiden suuruus on noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, ja määrältään samansuuruisia kertaluonteisia lisätuloja. Valtiovarainministeriö ilmoitti näistä lisätoimenpiteistä ja -tuloista komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen[15] koontipäivään mennessä. Joulukuussa 2006 esitetyn tarkistetun Kreikan vakausohjelman mukaan vuoden 2007 virallinen alijäämätavoite oli myös 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edellä mainitut toimenpiteet eivät kuitenkaan sisältyneet tähän viralliseen alijäämälukuun. Kevään 2007 talousennusteeseen sisältyy kertaluonteisia tuloja kaiken kaikkiaan noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelmaan tällaisia tuloja ei sisälly lainkaan. Kevään talousennusteen mukaan vuoden 2007 alijäämä olisi ilman kertaluonteisia eriäkin viitearvon alapuolella eli 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2008 politiikan säilyessä muuttumattomana alijäämä kasvaisi hieman, eli se olisi 2 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta kertaluonteisiin eriin ei enää turvauduttaisi. Alijäämäennusteet viittaavat liiallisen alijäämän realistiseen ja kestävään korjaukseen.

Vaikka huhtikuussa ilmoitettiin pysyvistä lisätoimenpiteistä ja kertaluonteisista toimenpiteistä, kevään talousennusteessa vuoden 2007 alijäämäennuste on samanlainen, ei parempi, kuin vakausohjelmassa esitetty tavoite. Näiden uusien toimenpiteiden vaikutuksen arvioidaan erityisesti tasoittuvan seuraavista syistä: i) kevään talousennusteen varovaisemmat kasvuennusteet ja ii) se seikka, että vakausohjelmassa esitetyt pysyvät toimenpiteet ovat komission mielestä riittämättömiä täysin korvaamaan kertaluonteisten tulojen laskun 0,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (huhtikuussa ilmoitettuja eriä lukuun ottamatta) ½ prosenttiin vuonna 2007.

Vuoden 2007 talousarvion pääasialliset toimenpiteet ovat tulopuolella henkilökohtaisen tuloverotuksen uudistus ja polttoaineiden valmisteveron lisäkorotus vuonna 2007 samalla, kun viranomaiset ovat edelleen sitoutuneet tiukentamaan veronkierron vastaisia toimiaan. Menopuolella perusmenojen vuotuisen kasvun ennustetaan jäävän alle nimellisen BKT:n kasvun. Yhdessä korkokustannusten jatkuvan laskun kanssa tämän pitäisi johtaa kokonaismenojen vähenemiseen prosenttiosuutena BKT:stä. Kokonaismenojen vähenemisessä auttaa julkisten palkkakustannusten kokonaismäärän (noin 25 % kaikista perusmenoista) kasvun hidastuminen, sillä talousarvion mukaan tämä kasvu ei ylitä 6 prosenttia, ja välillisten julkisten menojen huomattava supistuminen (lähinnä hallintokustannuksia ja julkisista hankinnoista aiheutuvia kustannuksia).

Vuoden 2007 alijäämäennuste merkitsisi ¼ prosenttiyksikön nimellistä supistusta suhteessa BKT:hen vuoteen 2006 verrattuna. Tämän sopeutuksen odotetaan johtuvan lähes kokonaisuudessaan pysyvistä toimenpiteistä, joista ilmoitettiin komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen koontipäivään mennessä. Kokonaistulojen odotetaan pienenevän alle ¼ prosenttiyksikköä. Välillisten verojen korotukset korvaisivat vain osittain tulojen vähennykset, jotka aiheutuvat eläkerahastojen haltuunotosta, ja, vähäisemmässä määrin, välittömän verotuksen kevenemisestä (joka johtuu henkilökohtaisen tuloveron alentamisesta). Kokonaismenojen ennustetaan supistuvan ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Pääasiallisena syynä ovat alentuneet korkomenot, julkinen kulutus ja kiinteän pääoman bruttomuodostus. Rakenteellinen parannus olisi noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, jolloin rakenteellinen alijäämä olisi noin 3 ¾ prosenttia vuonna 2007.

Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan vuoden 2007 sopeutusvauhti jää alle 104 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyssä neuvoston päätöksessä täsmennetyn rakenteellisen vähimmäisparannuksen (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) liiallisen alijäämän korjauksen jälkeisellä ajanjaksolla eikä se ole vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Joulukuun 2006 tarkistetusta vakausohjelmasta antamassaan lausunnossa[16] neuvosto totesi, että ohjelmassa ei suunniteltu rahoitusasemaan liittyvän keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista (Kreikan osalta tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema) ohjelmakaudella (joka päättyy vuonna 2009)[17]. Neuvosto lisäsi, että ohjelman mukaista sopeutusvauhtia kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta pitäisi kiristää liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina, varsinkin vuoden 2007 jälkeen, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen.

4. Velkakehitys ja ennusteet

Vuosina 2003–2006 bruttovelkasuhteen kehitys ei täysin heijastanut julkisen talouden rahoitusasemaa ja talouden yleistä kehitystä. Nimellisen BKT:n kasvu oli vahvaa (keskimäärin yli 7 ½ prosenttia vuosittain eli yli EU:n keskiarvon useina vuosina), korkomenot laskivat ja perusjäämä koheni, mutta velkasuhde supistui ainoastaan 3 ¾ prosenttiyksikköä vuosina 2003–2006.

Velan supistumista ajoi ennen kaikkea nimellisen BKT:n kasvu, joka korvasi reilusti korkomenojen velkaa kasvattavan vaikutuksen. Nimellisen BKT:n kasvun ja korkomenojen yhteisvaikutus (lumipallovaikutus) vaikutti velan supistumiseen 8 ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Perusjäämä vaikutti velkaa kasvattavasti vuoteen 2005 saakka (3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), mutta vuonna 2006 ensimmäistä kertaa vuoden 2003 jälkeen perusjäämä muuttui ylijäämäiseksi ja supisti omalta osaltaan velkasuhdetta noin 2 prosenttiyksikköä.

Huomattavat velkaa lisäävät virta-varanto-korjauserät, joiden suuruus oli yhteensä noin 4 ¼ prosenttiyksikköä vuosina 2004–2006, hillitsivät kuitenkin velan nopeampaa supistumista siitäkin huolimatta, että yksityistämistuloja oli 1 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Viime vuosina virta-varanto-korjauserät ovat kuitenkin olleet huomattavasti aiempia vuosia pienempiä. Lisäksi nyt on käytettävissä paljon yksityiskohtaisempaa tietoa kustakin virta-varanto-korjauserien osatekijästä ja tilastolliset erot ovat pienentyneet, mikä parantaa ilmoitettujen tietojen vakautta. Vuonna 2004 velkaa kasvattavat virta-varanto-korjauserät olivat 1 prosentti suhteessa BKT:hen ja johtuivat lähinnä keskushallinnon pankkitalletusten karttumisesta. Vuonna 2005 joukkovelkakirjoja laskettiin liikkeeseen yli alijäämän. Suurimpana syynä oli maksamattomien terveydenhuoltomenojen maksaminen. Vuonna 2006 virta-varanto-korjauserät olivat 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja johtuivat erityisesti yhä karttuvista pankkitalletuksista (0,6 % suhteessa BKT:hen), siitä seikasta, että suurin osa tuloista, jotka aiheutuvat edellä mainittujen eläkesitoumusten siirrosta sosiaaliturvajärjestelmään, oli vielä saamatta (0,5 % suhteessa BKT:hen),[18] EU:n talousarviosta odotettavissa olevista maksuista (0,6 % suhteessa BKT:hen), puolustustarvikkeiden ostosta aiheutuvista maksuista, jotka lisäävät alijäämää toimitusten yhteydessä (0,4 % suhteessa BKT:hen), oman pääoman myynnistä (-1,4 % suhteessa BKT:hen), tilastollisista eroista (0,6 % suhteessa BKT:hen) sekä joistakin pienemmistä muuttujista[19].

Kreikan vakausohjelman joulukuun 2006 tarkistuksessa pyritään asteittain nopeuttamaan huomattavasti velan supistumista suhteessa BKT:hen vuodesta 2006 12 ¾ prosenttiyksiköllä vuoteen 2009 mennessä. Kasvava perusylijäämä (7 ¼ prosenttiyksikköä) yhdistettynä velkaa supistavaan lumipallovaikutukseen (joka on nimellisen BKT:n vahvan kasvun ansiosta samansuuruinen) olisivat keskeiset liikkeellepanevat voimat. Tarkistetussa ohjelmassa ennakoidaan myös velkaa lisäävien virta-varanto-korjauserien vähenevän huomattavasti eli 1 ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2007–2009. Ohjelmasta antamassaan lausunnossa neuvosto totesi, että velkasuhde ei ehkä kehity vuoden 2007 jälkeen yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan suotuisien kasvuennusteiden ja edellä mainittujen alijäämätavoitteisiin kohdistuvien riskien vuoksi. Se lisäsi, että velkasuhde näytti kuitenkin supistuvan ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa.

Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan velan supistumisvauhti on hieman vakausohjelmaa hitaampi, ja velka olisi noin 97 ½ prosenttia vuonna 2008, jos politiikkaa ei muuteta. Tämän velkakehityksen perusteella velkasuhde vaikuttaa olevan supistumassa riittävästi kohti viitearvoa.

5. KREIKAN ESITÄMIEN TILASTOTIETOJEN VAKAUTTA KOSKEVIA HUOMIOITA

Heinäkuun 5. päivänä 2004 annetun neuvoston suosituksen ja 17. helmikuuta 2005 tehdyn päätöksen mukaisesti Kreikan tulisi ”[parantaa] julkista taloutta koskevien tietojen keräämistä ja käsittelyä”.

Kreikan tilastokeskus on toteuttanut toimenpiteitä komissiolle ilmoitettavien alijäämä- ja velkatietojen laadun parantamiseksi. Näihin sisältyy erityisesti uudenlainen selvitys tietojen keräämiseksi sosiaaliturvaviranomaisilta, paikallishallinnolta ja keskushallinnon elimiltä (muilta kuin valtiolta) neljännesvuosittain ja oikea-aikaisesti. Aiemmin selvitys tehtiin vuosittain, ja tulokset olivat usein saatavilla vasta kahden tai kolmen vuoden kuluttua. Nyt selvityksen rahoitusosuuden tuloksia myös verrataan järjestelmällisesti Kreikan keskuspankin keräämiin, saatavilla oleviin pankkitilastotietoihin. Tilastokeskus myös analysoi yksityiskohtaisemmin julkisiin yrityksiin tehtyjä pääomalisäyksiä kirjatakseen ne oikein alijäämään tai rahoitustaloustoimina noudattaen näin Eurostatin perusteita. Terveydenhuoltomenot siirrettiin suoriteperusteiseen kirjanpitoon aiemman kassaperusteisen kirjanpidon sijasta. Tilastokeskus muutti myös puolustusmenojen, EU:n talousarviosta tehtävien siirtojen, verojen ja hallinnon sisäisten siirtojen kirjausmenettelyjä Eurostatin ehdotusten mukaisesti. Kreikan tilastoviranomaiset ovat myös ryhtyneet noudattamaan useita muita Eurostatin esittämiä teknisiä suosituksia, jotka luetellaan menetelmiä koskevista tarkastuskäynneistä laaditussa raportissa. Tilastolliset erot vähenivät huomattavasti näiden parannusten ansiosta vuosina 2002–2005. Tämän seurauksena Eurostat poisti 23. lokakuuta 2006 varaumansa, joka koski Kreikan ilmoittamien, valtion alijäämää ja velkaa koskevien numerotietojen laatua, ja vahvisti kyseiset numerotiedot. Asia vahvistettiin vielä uudelleen huhtikuussa 2007. Vaikka selvittämättömiä eroja on edelleen, niitä on huomattavasti aiempaa vähemmän.

Kreikan julkisen talouden tilien tarkistaminen vuodesta 2004 lähtien

Syyskuussa 2004 kaksi kuukautta sen jälkeen, kun neuvosto oli todennut, että Kreikalla oli liiallinen alijäämä, Kreikan viranomaiset esittivät uudessa ilmoituksessa tarkistetut tiedot, joiden mukaan julkisen talouden alijäämä oli ylittänyt 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodesta 2000 lähtien. Varsinkin vuosien 2000–2003 alijäämälukuja tarkistettiin kunkin vuoden osalta ylöspäin yli kahdella prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen (ks. taulukko). Myös velkalukuja tarkistettiin ylöspäin yli 7 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Vuodeksi 2004 arvioidut alijäämäluvut merkitsivät 2,3 prosentin tarkistusta ylöspäin ja velkaluvut 14 prosentin tarkistusta ylöspäin suhteessa BKT:hen.[20]

Tietoja tarkistettiin Kreikan viranomaisten vuosilta 2000–2003 toimittamien uusien tietojen perusteella. Tiedot esitettiin Eurostatin pyynnöstä, ja ne perustuivat EKT-95-tilinpitokehyksen tarkempaan soveltamiseen. Ilmoitettuja tietoja tarkasteltuaan Eurostat vahvisti uudet vuosien 2000–2003 luvut 23. syyskuuta 2004[21].

Maaliskuun 2005 ilmoituksessa varsinkin vuosien 2002–2003 alijäämää koskevia tietoja tarkistettiin edelleen. Pääasialliset syyt olivat i) se seikka, ettei tulevia terveydenhuoltoalan maksuja ollut kirjattu asianmukaisesti menojen syntyessä ja ii) sosiaaliturvarahastojen ylijäämien tarkistaminen alaspäin 0,1 prosenttia vuonna 2002 ja 0,2 prosenttia vuonna 2003. Vuosien 2002 ja 2003 velkalukuja tarkistettiin myös hieman alaspäin. Tämä johtui lähinnä erään keskinäisen vakuutusrahaston uudelleenluokittelusta sosiaaliturva-alalla. Eurostat ei vahvistanut maaliskuussa 2005, syyskuussa 2005 ja huhtikuussa 2006 ilmoitettuja tietoja siitä huolimatta, että ilmoitettuja alijäämä- ja velkalukuja oli tarkistettu useaan otteeseen.[22]

Eurostat teki 29. toukokuuta ja 2. kesäkuuta välisellä ajanjaksolla sekä 27.–29. syyskuuta 2006 menetelmiä koskevan tarkastuskäynnin[23] Kreikassa. Tarkastuskäynti johti Eurostatin ja Kreikan viranomaisten väliseen sopimukseen, jossa selvennetään Eurostatin tiedotteissa (26. syyskuuta 2005 ja 24. huhtikuuta 2006) mainittuja avoimia kysymyksiä. Nämä kysymykset koskivat liiketoimien kirjaamista EU:n talousarvioon, sosiaaliturvan tilejä ja muiden vuosien 2002–2005 saamisten ja velkojen määriä. Eurostat sopi 29. syyskuuta 2006 Kreikan viranomaisten kanssa muiden keskushallinnon elinten ja sosiaaliturvarahastojen ylijäämien supistamisesta (vuosien 2002–2005 sääntömääräisestä budjetista saatujen siirtojen oikaisut sekä tietolähteiden muutos vuonna 2005). Tarkistusten suuruus oli ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2004 ja 2005. Varsinkin sosiaaliturvarahastojen ylijäämien tarkistus alaspäin merkitsi noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosittain. Tämän seurauksena alijäämä- ja velkatietoja tarkistettiin jälleen kerran. Eurostat poisti Kreikan julkisen talouden alijäämä- ja velkalukuja koskevat varaumansa ja vahvisti ilmoitetut tiedot.[24]

Huhtikuun 2007 ilmoituksessa vuoden 2004 ja varsinkin vuoden 2005 alijäämälukuja tarkistettiin edelleen ylöspäin. Vuoden 2004 lisäys johtui pääosin uusista tiedoista, jotka koskivat siirtojen kirjaamisajankohtaa EU:n talousarvioon, ja se korvautui osittain verosaatavien tarkistuksella ylöspäin. Vuoden 2005 lisäys johtui pääosin muiden keskushallinnon elinten ylijäämien supistumisesta.

[pic]

Taulukko2: Kreikkaa koskevien tietojen tarkistus – liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä maaliskuusta 2004 huhtikuuhun 2007 ilmoitetut tiedot

6. PÄÄTELMÄT

Julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 7,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 mutta supistui 2,6 prosenttiin vuonna 2006 eli oli alle 3 prosentin viitearvon. Alijäämän supistamisen taustalla kyseisellä ajanjaksolla olevat toimenpiteet ovat pääosin pysyviä, vaikka vuonna 2006 turvauduttiinkin kertaluonteisiin toimenpiteisiin, joiden suuruus oli 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koheni 4 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 vuodesta 2004 eli enemmän kuin neuvosto suositteli. Tämä onkin perusteltua, kun otetaan huomioon Kreikan alijäämäsarjan tarkistaminen ylöspäin neuvoston suositusten antamisen jälkeen. Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan alijäämän odotetaan supistuvan 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (mukana ovat kertaluonteiset toimenpiteet, joiden suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta ilman niitäkin alijäämä olisi alle 3 prosenttia). Jos politiikka säilyy muuttumattomana, alijäämän odotetaan kasvavan hieman vuonna 2008, jolloin se olisi 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tällöin ei kuitenkaan turvauduta kertaluonteisiin toimenpiteisiin ja rakenteellinen rahoitusasema kohenee yhä edelleen jonkin verran. Tämä osoittaa, että alijäämä on realistisesti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle.

Julkinen bruttovelka supistui vuoden 2004 108 ½ prosentista 104 ½ prosenttiin vuonna 2006, ja komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan sen odotetaan supistuvan edelleen noin 97 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä (jos politiikka säilyy muuttumattomana). Velkasuhteen voidaan katsoa supistuvan riittävästi kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen.

Kreikan tilastoviranomaiset ovat parantaneet menettelyitään, mikä on johtanut tilastollisten erojen huomattavaan vähenemiseen ja tietojen laadun kaikkinaiseen paranemiseen. Tämän seurauksena Eurostat on poistanut ilmoitettujen tietojen laatua koskevat varaumansa.

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kreikan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu. Tästä syystä komissio suosittaa, että neuvosto kumoaisi päätöksensä liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa.

Taulukko 3: Julkisen talouden kehitys vuosina 2003–2008

Julkisen talouden rahoitusasema | -6,2 | -7,9 | -5,5 | -2,6 | -2,4 | -2,4 | -2,7 | -1,8 |

– Kokonaistulot | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |

– Kokonaismenot | 49,5 | 49,8 | 47,3 | 46,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |

Joista: | – korkomenot | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4,4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |

– kiinteän pääoman bruttomuodostus | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

Perusjäämä | -0,7 | -2,4 | -0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |

Kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Rakenteellinen rahoitusasema (1) | -6,5 | -8,5 | -6,1 | -3,9 | -3,6 | -2,8 | -3,5 | -2,3 |

Rakenteellinen perusjäämä (1) | -1,0 | -3,0 | -1,2 | 0,7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |

Julkinen bruttovelka (4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |

Velkasuhteen muutos (a) = (b) + (c) + (d) | -2,9 | 0,7 | -1 | -2,9 | -3,7 | -4,0 | -3,3 | -4,2 |

Seuraavien osuus: | – perusjäämä (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | -2,0 | -2,0 | -2,0 | -1,5 | -2,4 |

– lumipallo-vaikutus (c) | -3,1 | -2,8 | -2,7 | -3,2 | -2,4 | - | -2,6 | - |

– virta-varanto-korjauserät (d) | -0,5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |

Pm BKT:n kasvu (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |

Pm Tuotantokuilu | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |

(1) Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä väliaikaisia toimenpiteitä. (2) Ohjelman mukaiset suhdannetasoitettu ja rakenteellinen rahoitusasema sekä tuotantokuilu ohjelmassa annettujen tietojen perusteella tehtyjen komission yksiköiden laskelmien mukaan. Vuoden 2007 osalta ohjelma ei sisältänyt kertaluonteisia toimenpiteitä (¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ja pysyviä toimenpiteitä (myös ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), joista ilmoitettiin huhtikuussa 2007. Kokonaistulot ja -menot on mukautettu EKT-95:n yhdenmukaistettujen määritelmien mukaisesti. (3) Perustuu oletukseen siitä, ettei politiikkaa muuteta. (4) Bruttovelkasuhteen muutos voidaan osittaa seuraavasti: [pic] jossa t on aika; D on julkisen velan määrä, PD perusalijäämä, Y nimellinen BKT ja SF virta-varanto-korjauserät; i on vieraan pääoman keskikustannus ja y nimellisen BKT:n kasvu. Suluissa esitetään lumipallovaikutus. Lähteet: Komission yksiköiden kevään 2007 talousennuste (KOM) ja joulukuussa 2006 esitetty tarkistettu vakausohjelma (VO) |

Suositus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa tehdyn päätöksen 2004/917/EY kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Neuvoston päätöksellä 2004/917/EY[25], joka tehtiin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, todettiin, että Kreikalla on liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 eli yli perustamissopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja julkinen bruttovelka oli 103 prosenttia suhteessa BKT:hen eli huomattavasti yli perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon[26].

(2) Neuvosto antoi 6 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[27] 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Kreikalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi vuoden 2005 loppuun mennessä. Suositus julkaistiin.

(3) Neuvosto katsoi 19 päivänä tammikuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, että Kreikka ei ollut toteuttanut 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen perusteella tuloksellisia toimia[28]. Helmikuun 17 päivänä 2005 neuvosto päätti[29] komission suosituksen perusteella vaatia Kreikkaa 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti toteuttamaan liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet ja pidensi määräaikaa alijäämän korjaamiseksi vuodella eli vuoteen 2006.

(4) Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

(5) Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Jäsenvaltioiden on Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[30] 4 artiklan mukaisesti pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.

(6) Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Kreikan ilmoituksen 1 päivänä huhtikuuta 2007, ja komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

- Julkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen[31] vuoden 2004 7,9 prosentista 2,6 prosenttiin vuonna 2006 eli alle 3 prosentin viitearvon. Tämä vastaa joulukuussa 2005 tarkistetussa Kreikan vakausohjelmassa esitettyä tavoitetta.

- Tulot ja menot vaikuttivat lähes yhtä paljon nimelliseen mukautukseen, joka oli lähes 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vuonna 2005 alijäämä oli ollut 5 ½ prosenttia. Suhteessa BKT:hen kokonaistulot kasvoivat 1 ½ prosenttiyksikköä. Välillisten verojen osuus oli ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Jäljellä jäävä 1 prosenttiyksikkö johtuu lisääntyneistä sosiaaliturvamaksuista ja muista tuloista, myös pääomasiirroista (EU:n tulonsiirrot). Kokonaismenot laskivat 1 ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen lähinnä perusmenojen (½ % suhteessa BKT:hen) ja korkomenojen (¼ % suhteessa BKT:hen) laskun vuoksi. Myös pääomamenot vähenivät noin ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kertaluonteiset tulot olivat 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koheni 2 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006.

- Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2007 edelleen ja on 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa joulukuussa 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa asetettua 2,4 prosentin virallista alijäämätavoitetta suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden talousennuste sisältää kuitenkin kertaluonteisia lisätuloja, joiden suuruus on ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, ja menoja säästäviä pysyviä toimenpiteitä, joiden suuruus on noin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen. Valtiovarainministeriö ilmoitti näistä toimenpiteistä ja -tuloista komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen koontipäivään mennessä eivätkä ne sisälly joulukuun 2006 viralliseen tavoitteeseen. Tästä huolimatta kevään talousennusteen alijäämäennuste vuodeksi 2007 ei ole tavoitetta parempi, sillä näiden uusien toimenpiteiden vaikutus tasoittuu seuraavista syistä: i) kevään talousennusteen varovaisemmat kasvuennusteet ja ii) se seikka, että vuodeksi 2007 suunnitellut pysyvät toimenpiteet eivät komission mielestä riitä täysin korvaamaan kertaluonteisten tulojen laskua. Ilman kertaluonteisia eriäkin alijäämä jäisi alle viitearvon ja olisi 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kevään talousennusteen mukaan alijäämä on vuonna 2008 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos politiikka säilyy ennallaan (vuodeksi 2008 ei ole suunnitteilla kertaluonteisia eriä). Tämä osoittaa, että alijäämä on realistisesti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle. Rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan kohenevan vuonna 2007 noin ¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja, jos politiikka säilyy ennallaan, jonkin verran vuonna 2008. Arvioinnissa on otettava huomioon tarve edistyä kohti rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka Kreikan osalta on tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema.

- Julkinen velka väheni suhteessa BKT:hen vuoden 2004 108 ½ prosentista 104 ½ prosenttiin vuonna 2006. Kevään 2007 talousennusteen mukaan velkasuhteen ennakoidaan supistuvan edelleen noin 97 ½ prosenttiin vuoden 2008 loppuun mennessä eli velkasuhde olisi edelleen runsaasti yli 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen voidaan katsoa supistuvan riittävästi kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen.

(7) Kreikan tilastoviranomaiset ovat parantaneet menettelyitään, mikä on johtanut tilastollisten erojen huomattavaan vähenemiseen ja tietojen laadun kaikkinaiseen paranemiseen. Tämän seurauksena Eurostat on poistanut ilmoitettujen tietojen laatua koskevat varaumansa.

(8) Neuvoston näkemyksen mukaan Kreikan liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2004/917/EY olisi kumottava,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kreikan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

2 artikla

Kumotaan päätös 2004/917/EY.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä,

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).

[2] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).

[3] Kreikan viimeisin ilmoitus on saatavilla osoitteessa:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEK(2004) 623. Julkisen talouden alijäämää ja julkista bruttovelkaa vuonna 2003 koskevia numerotietoja tarkistettiin useita kertoja (ks. tummennetussa laatikossa olevat tiedot). Viimeisimpien tietojen mukaan vuoden 2003 alijäämä oli 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 107,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[5] EUVL L 389, 30.12.2004, s. 25.

[6] Kaikki Kreikan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla seuraavalta Internet-sivulta: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.

[7] EUVL L 107, 28.4.2005, s. 24.

[8] EUVL L 153, 16.6.2005, s. 29.

[9] SEK(2005) 443.

[10] Eurostatin tiedote nro 55/2007, 23. huhtikuuta 2007.

[11] Tässä asiakirjassa BKT:llä viitataan tarkistamattomaan BKT-sarjaan, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisen huhtikuussa 2007 annetun ilmoituksen liitteenä, eikä sillä viitata Kreikan viranomaisten lokakuussa 2006 ilmoittamiin ”tarkistettuihin” BKT-tietoihin, jotka voivat johtaa nimellisen BKT:n tarkistamiseen ylöspäin noin 26 prosentilla vuodesta 2000 lähtien. Tarkistus on yhä Eurostatin tarkasteltavana suuruutensa ja monimutkaisuutensa vuoksi.

[12] EKT-95:ssä swapit ovat kahden osapuolen välisiä sitoumuksia, joissa vaihdetaan samasta velkamäärästä koituvia maksuvirtoja tietyksi ajaksi ja määrätyin ehdoin. Yleisimpiä ovat korkoswapit, termiineihin rinnastettavissa olevat valuuttaswapit ja valuuttaswapit (joita nimitetään myös koron- ja valuutanvaihtosopimuksiksi). Mitään maksuja, jotka seuraavat edellä mainituista, ei katsota omaisuustuloksi, ja kaikki suoritukset kirjataan rahoitustiliin.

[13] EKT-95:tä on muutettu asetuksella (EY) N:o 2558/2001 (EYVL L 344, 28.12.2001, s. 1), jonka mukaan swap-sopimuksiin liittyvät virrat ovat rahoitustaloustoimia, minkä vuoksi niitä ei sisällytetä julkisen talouden alijäämän laskentaan. Liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä nämä virrat kuitenkin katsotaan saman asetuksen mukaisesti koroksi. Kreikan tapauksessa swap-sopimuksiin liittyvät virrat ovat omalta osaltaan supistaneet julkisen talouden vuoden 2006 alijäämää. Liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä vaikutus on 0,29 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[14] Syyskuussa 2006 Kreikan viranomaiset ilmoittivat nimellisten BKT-numerotietojen tarkistamisesta ylöspäin 26 prosenttia. Tämä tarkistus voi merkitä sitä, että korkeamman BKT:n vaikutus nimittäjänä voi supistaa alijäämän hieman alle 2 prosenttiin. Alustavien arvioiden mukaan sivutuotteena seuraava bruttokansantulon (BKTL) tarkistus voi johtaa siihen, että Kreikan rahoitusosuus EU:n talousarvioon kasvaa alle ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tällaisen rahoitusosuuden maksurästeinä voidaan joutua maksamaan kertakorvauksena noin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen, minkä vaikutukset voivat näkyä vuoden 2007 rahoitusasemassa. Tuloksena saattaa olla 3 prosenttia lähellä oleva mutta sen alle jäävä alijäämä suhteessa BKT:hen. On kuitenkin korostettava, että nämä arviot perustuvat yksinomaan Kreikan ilmoitukseen. Lokakuussa 2006 BKTL-komitea lykkäsi Kreikan esittämiä tarkistettuja numerotietoja koskevaa lausuntoaan. Se antaa lausuntonsa myöhemmin vuonna 2007, kunhan Eurostat on saanut päätökseen perusteellisen analyysinsä Kreikan toimittamista tiedoista. Vasta sen jälkeen komissio voi tehdä päätöksen BKT:n lopullisesta tasosta ja sen tosiasiallisista vaikutuksista rahoitusosuuteen, jonka Kreikka maksaa EU:n talousarvioon.

[15] Nämä toimenpiteet vahvistettiin lopullisesti liiallista alijäämää koskevasta menettelystä Kreikan 30. huhtikuussa 2007 esittämässä, 104 artiklan 9 kohdan nojalla esitetyn neuvoston suosituksen mukaisessa kertomuksessa.

[16] EUVL C 70, 27.3.2007, s. 9.

[17] Kreikan valtiovarainministeriö ilmoitti julkisesti 24. huhtikuuta, että Kreikan hallitus oli päättänyt aikaistaa määräaikaa keskipitkän aikavälin tavoitteen (eli tasapainoisen tai ylijäämäisen talousarvion) saavuttamiseksi vuodesta 2012 vuoteen 2010. Tavoitteeseen on siis tarkoitus päästä kaksi vuotta aikaisemmin kuin Kreikan vakaus- ja kasvuohjelman joulukuun 2006 tarkistuksessa suunniteltiin. Tämä sitoumus vahvistettiin lopullisesti liiallista alijäämää koskevasta menettelystä Kreikan 30. huhtikuussa 2007 esittämässä, 104 artiklan 9 kohdan nojalla esitetyn neuvoston suosituksen mukaisessa kertomuksessa.

[18] Maksu kymmenessä vuotuisessa erässä.

[19] Ks. Eurostatin tiedote Stock-flow adjustment (SFA) for the Member States, the euro area and the EU27 for the period 2003-2006, as reported in the April 2007 EDP notification , saatavilla osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.

[20] Ks. myös Euroopan komissio, Julkinen talous EMUssa – 2005, European Economy, 3 , varsinkin I.1 kohta.

[21] Eurostatin tiedote nro 117/2004.

[22] Eurostatin tiedotteet nro 39/2005, 120/2005 ja 48/2006.

[23] Menetelmiä koskevista tarkastuskäynneistä säädetään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3605/93 8 d ja 8 e artiklassa. Näillä tarkastuskäynneillä ”valvotaan toimitettujen toteutuneiden tietojen perustana olevia prosesseja ja julkisyhteisöjen tilejä sekä selvitetään seikkaperäisesti toimitettujen tietojen laatua”; tarkastuskäyntejä ”olisi suoritettava ainoastaan, jos [havaitaan] niiden tietojen, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava, laadussa merkittäviä riskejä tai mahdollisia ongelmia etenkin sovellettavien menetelmien, käsitteiden ja luokitusten osalta”. Menetelmiä koskevasta tarkastuskäynnistä laadittu raportti on saatavilla osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.

[24] Eurostatin tiedote nro 139/2006.

[25] EUVL L 389, 30.12.2004, s. 25.

[26] Julkisen talouden alijäämää ja julkista bruttovelkaa vuonna 2003 koskevia tietoja tarkistettiin useita kertoja. Viimeisimpien tietojen mukaan alijäämä oli 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 107,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[27] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).

[28] EUVL L 107, 28.4.2005, s. 24.

[29] EUVL L 153, 16.6.2005, s. 29.

[30] EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).

[31] Tässä päätöksessä BKT:llä viitataan tarkistamattomiin BKT-sarjoihin eikä Kreikan viranomaisten lokakuussa 2006 ja huhtikuussa 2007 ilmoittamiin ”tarkistettuihin” BKT-tietoihin.