EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 25.09.1997 
KOM(97)468 lopull. 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
asetuksen (ETY) N:o 2552/93 muuttamisesta 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamiseksi Kiinan kansantasavallasta 
peräisin olevan keinotekoisen korundin tuonnissa 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
1. Neuvosto otti syyskuussa 1993 asetuksella (ETY) N:o 2552/93 käyttöön 
polkumyynnin jäännöstullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan 
keinotekoisen korundin tuonnissa. 
2. Lopullinen polkumyyntitulli laajennettiin myöhemmin neuvoston asetuksella (EY) 
N:o 2556/94 koskemaan kaikkea Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa 
keinotekoisen korundin tuontia. 
3. Euroopan kemianteollisuuden neuvosto CEFIC jätti heinäkuussa 1995 
edustamiensa yhteisön tuottajien, joiden tuotanto muodostaa pääosan koko 
yhteisön keinotekoisen korundin tuotannosta, puolesta uudelleentarkastelua 
koskevan pyynnön neuvoston asetuksen (EY) N:o 3283/94 nojalla. Tämä 
uudelleentarkastelua koskeva pyyntö jätettiin sillä perusteella, että voimassa oleva 
lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keinotekoisen 
korundin tuonnissa ei enää riittänyt ehkäisemään polkumyyntiä. 
Koska toimenpiteiden käyttöön ottamisesta edellisen, vuonna 1991 suoritetun 
uudelleentarkastelun perusteella, kuitenkin oli kulunut yli neljä vuotta, komissio 
katsoi asianmukaiseksi aloittaa polkumyyntiä ja vahinkoa koskevan välivaiheen 
uudelleentarkastelun asetuksen (EY) N: o 3283/94 korvanneen asetuksen (EY) N: o 
384/96 11 artiklan 3 kohdan nojalla. 
4. Komissio ilmoitti asetuksen (ETY) N:o 2552/93, sellaisena kuin se on muutettuna 
asetuksella (EY) N.o 2556/94, uudelleentarkastelusta Euroopan yhteisöjen 
virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella 12 päivänä tammikuuta 1996. 
5. Tutkimus osoitti, että Kiinasta peräisin olevaa keinotekoista korundia tuotiin 
yhteisöön 88,7 prosentin polkumyyntimarginaalilla ja että toimenpiteiden 
noudattamatta jättäminen aiheuttaa kyseisen tuotteen lisääntyneen määrän ja 
alhaisten hintojen takia edelleen merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 
Lisäksi todettiin, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti 
lisäisi polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa ja näin ollen heikentäisi entisestään 
yhteisön tuotannonalan asemaa. 
Yhteisön korundin käyttäjien kuulemisen perusteella tultiin siihen tulokseen, että 
kyseisessä tapauksessa ei ole mitään pakottavia syitä olla pitämättä voimassa 
toimenpiteitä ja että on yhteisön edun mukaista ottaa käyttöön muutetut 
polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. 
Tarkasteltuaan eri osapuolten esittämiä näkemyksiä komissio on selvittänyt 
pitävästi ja kaikilta osin asiaan liittyvät tosiasiat. 
6. Toimenpiteiden jatkaminen näyttää näin ollen perustellulta, mutta niitä on 
mukautettava siten, että niissä otetaan huomioon polkumyyntiä ja vahinkoa 
koskevaan tutkimukseen perustuvat päätelmät. 
7. Neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen ehdotetaan näin ollen, että neuvosto 
hyväksyy oheisen asetusluonnoksen asetuksen (ETY) N: o 2552/93 muuttamisesta 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamiseksi Kiinan kansantasavallasta 
peräisin olevan keinotekoisen korundin tuonnissa. 
n 3-
Ehdotus. 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 
annettu 
asetuksen (ETY) N:o 2552/93 muuttamisesta 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamiseksi Kiinan kansantasavallasta 
peräisin olevan keinotekoisen korundin tuonnissa 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista 
tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N: o 384/961 ja erityisesti sen 11 artiklan 6 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa 
komiteaa, 
sekä katsoo, että 
A EDELTÄVÄ MENETTELY 
(1) Euroopan kemianteollisuuden neuvoston (CEFIC) tehtyä asiaa koskevan 
valituksen komissio otti asetuksella (ETY) N: o 2690/842 käyttöön väliaikaisen 
polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan 
keinotekoisen korundin tuonnissa. Myöhemmin komissio hyväksyi päätöksellä 
84/650/ETY3 China National Import and Export Corporationin antaman 
sitoumuksen ja kumosi aiemmin käyttöön otetun väliaikaisen tullin. 
1 EYVL N:o L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 
2331/96 (EYVL N:o L 317, 6.12.1996, s. 1) 
2 EYVL N.o L 255, 25.9.1984, s. 9 
3 EYVL N:o L 340, 28.12.1984, s. 82 
Air 
(2) CEFICin esitettyä asiaa koskevan pyynnön suoritettiin edellä mainittujen 
toimenpiteiden uudelleentarkastelu, jonka perusteella tehtiin päätös 91/512/ETY4; 
päätöksellä komissio hyväksyi sitoumukset kuudelta kiinalaisyritykseltä, jotka 
Kiinan kauppakamari oli valtuuttanut viemään keinotekoista korundia yhteisöön. 
(3) Myöhemmin todettiin, että myös muut, komissiolle entuudestaan tuntemattomat 
viejät ja kauppaorganisaatiot harjoittivat vientiä Kiinasta, minkä johdosta otettiin 
neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2552/935 käyttöön 30,8 prosentin lopullinen 
polkumyynnin jäännöstulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keinotekoisen 
korundin tuonnissa lukuun ottamatta tuontituotteita, joita ne kuusi 
kiinalaisyritystä, joiden hintasitoumukset komissio oli hyväksynyt, myivät 
yhteisöön vietäviksi. 
(4) Myöhemmin komissio sai selville, että edellä mainittuja sitoumuksia ei ollut 
noudatettu. Sen vuoksi polkumyyntitulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) 
N:o 2556/946 koskemaan myös kyseistä kuutta kiinalaisyritystä; tämän 
toimenpiteen seurauksena kaikkeen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan 
keinotekoisen korundin tuontiin on 22 päivästä lokakuuta 1994 sovellettu 30,8 
prosentin polkumyyntitullia. 
4 EYVL N:o L 275, 2.10.1991, s. 27 
5 EYVL N:o L 235, 18.9.1993, s. 1 
6 EYVL N.o L 270, 21.10.1994, s. 24 
B. UUDELLEENTARKASTELU 
(5) CEFIC jätti 27 päivänä heinäkuuta 1995 edustamiensa yhteisön tuottajien, joiden 
tuotanto muodostaa pääosan koko yhteisön korundin tuotannosta, puolesta 
uudelleentarkastelua koskevan pyynnön. Tämä pyyntö tehtiin neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 3283/94, sellaisena kuin se on korvattuna asetuksella (EY) N:o 384/96 
(jäljempänä "perusasetus"), 12 artiklan mukaisesti sillä perusteella, että voimassa 
oleva lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan 
keinotekoisen korundin tuonnissa ei ollut saanut aikaan riittävää 
jälleenmyyntihintojen nousua yhteisössä, koska vastapainoksi tullille Kiinasta 
vientihinnat olivat laskeneet. Näin ollen Kiinan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin 
väitettiin aiheuttavan edelleen vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 
(6) Koska toimeenpiteiden käyttöön ottamisesta edellisen, vuonna 1991 suoritetun 
tarkastelun jälkeen oli kulunut yli neljä vuotta ja koska oli olemassa todisteita siitä, 
että tilanne oli muuttunut sekä polkumyynnin että vahingon osalta, komissio katsoi 
tarpeelliseksi aloittaa polkumyyntiä ja vahinkoa koskevan välivaiheen tarkastelun 
perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 
(7) Komissio ilmoitti 12 päivänä tammikuuta 1996 Euroopan yhteisöjen virallisessa 
lehdessä1 julkaistulla ilmoituksella asetuksen (ETY) N:o 2552/93, sellaisena kuin 
se on muutettuna asetuksella (EY) N: o 2556/94, uudelleentarkastelusta 
perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla. 
7 EYVL N.o C 7, 12.1.1996, s. 5 
(8) Kiinalaisten tuottajien mukaan uudelleentarkastelua koskeneessa pyynnössä 
esitetyt todisteet liittyivät yksinomaan jälleenmyyntihintojen kehitykseen yhteisön 
markkinoilla, eikä siinä ollut asianmukaista tietoa valituksen tekijöiden 
tämänhetkisestä markkinatilanteesta, kuten yleensä valituksessa, jonka perusteella 
ryhdytään täysimittaiseen polkumyynnin ja vahingon tutkimukseen. 
Tältä osin on huomattava, että valitus sisälsi riittävästi todisteita Kiinasta peräisin 
olevan keinotekoisen korundin tuonnin määrän ja markkinaosuuden voimakkaasta 
kasvusta, johon on liittynyt Kiinan vientihintojen lasku ja vastaava yhteisön 
tuottajien markkinaosuuden pieneneminen. 
(9) Komissio ilmoitti asiasta virallisesti niille tuottajille, viejille ja tuojille, joita asian 
tiedettiin koskevan, ja antoi osapuolille, joita asia koski suoraan, mahdollisuuden 
esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluksi. 
(10) Komissio lähetti kyselylomakkeet osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai 
vastaukset valituksen tehneiltä tuottajilta ja kahdelta muulta yhteisön tuottajalta, 
kahdeksalta kiinalaiselta viejältä sekä kolmelta yhteisön tuojalta. Kiinan 
kansantasavallan normaaliarvon määrittämiseksi tarvittiin vertailumaana toimiva 
markkinatalousmaa, ja tältä osin saatiin vastaukset kolmelta brasilialaiselta 
tuottajalta ja yhdeltä yhdysvaltalaiselta tuottajalta. 
(11) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tutkimuksensa tarkoituksen kannalta 
tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten 
toimitiloissa: 
a) Yhteisön tuottajat: 
- Péchiney Electrométallurgie, Ranska 
- Universal Abrasives, Yhdistynyt kuningaskunta 
- H. C. Starck, Saksa 
b) Yhteisön tuojat: 
i) etuyhteydessä oleva tuoja 
- Sinabrasive Import-Export GmbH., Ratingen, Saksa 
ii) riippumattomat tuojat 
- Smyris Abrasive s.r.L, Pero, Italia 
- Mineralien-Werke Kuppenheim GmbH., Kuppenheim, Saksa 
(12) Seuraavat kiinalaiset viejät antoivat täydelliset vastaukset kyselylomakkeeseen. 
- China Abrasives Import and Export Corporation, Zhengzhou, Kiinan 
kansantasavalta 
- CMEC Guizhou Corporation Ltd., Guizhou, Kiinan kansantasavalta 
- Guangdong Machinery & Equipment Import & Export, Guangzhou, 
Kiinan kansantasavalta 
- Guiyang Xinsheng Abrasives & Abrasive Tools Factory, Guiyang, Kiinan 
kansantasavalta 
- Mount Tai Abrasives Company, Shandong, Kiinan kansantasavalta 
- Shandong Machinery & Equipment Import & Export Corp., Qingdao, 
Kiinan kansantasavalta 
- The 7th Grinding Wheel Factory Import & Export Corp., Guizhou, 
Kiinan kansantasavalta 
- White Dove (Group) Corporation Ltd., Zhengzhou, Kiinan 
kansantasavalta 
(13) Koska Brasiliaa käytettiin vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi johdanto-
osan 25-28 kappaleessa selitetyllä tavalla, komissio suoritti tutkimuksen kolmen 
brasilialaisen keinotekoisen korundin tuottajan toimitiloissa. Tuottajien nimiä ei 
luottamuksellisuussyistä mainita tässä asetuksessa. 
(14) Polkumyyntiä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 1995 ja 31 päivän 
joulukuuta 1995 välisen ajanjakson (jäljempänä '^tutkimusajanjakso"). Vahingon 
määrittämisessä käytetty ajanjakso käsitti vuodet 1992-1995. Tutkimuksessa 
tarkasteltuna maantieteellisenä alueena oli Euroopan yhteisö sellaisena kuin se oli 
tutkimuksen aloittamisajankohtana, eli mukana olivat kaikki nykyiset 15 
jäsenvaltiota. 
(15) Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tiedoksi ne olennaiset tosiasiat ja 
näkökohdat, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden 
muuttamista. Osapuolille ilmoitettiin lisäksi määräaika, jonka kuluessa ne voivat 
esittää asiaa koskevia huomautuksia. 
(16) Koska Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevaa välivaiheen tarkastelua ei saatu 
päätökseen ennen kyseisten tuontia koskevien toimenpiteiden viiden vuoden 
pituisen soveltamisajan päättymistä (eli 26 päivään heinäkuuta 1996 mennessä), 
siinä otettiin perusasetuksen 11 artiklan 7 kohdan mukaisesti huomioon myös 
mainitun asetuksen 11 artiklan 2 kohdassa eritellyt olosuhteet (olosuhteet, joita on 
tarkasteltava toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun 
yhteydessä, eli polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen 
todennäköisyys). Sen vuoksi tutkimuksen tekemiseen käytetty aika ylitti 
perusasetuksen 6 artiklan 9 kohdassa säädetyn yhden vuoden määräajan. 
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 
1. Tarkasteltavana olevan tuotteen kuvaus 
(17) Tässä uudelleentarkastelussa tarkasteltava tuote on sulatettu alumiinioksidi, joka 
tunnetaan myös keinotekoisena korundina; tuote kuuluu 1 päivästä tammikuuta 
1997 CN-koodeihin 2818 10 10 ja 2818 10 90. Korundin tuotannossa keskitytään 
pääasiassa kahteen perustyyppiin, joiden kemiallinen kaava on sama (A1203): 
- ruskeaan keinotekoiseen korundiin, jonka alumiinioksidipitoisuus on 94-97 
prosenttia, 
- valkoiseen keinotekoiseen korundiin, jonka alumiinioksidipitoisuus on 97,5-99,5 
prosenttia. 
Lisäksi yhteisössä tuotetaan ja myydään pieniä määriä vaaleanpunaista 
keinotekoista korundia, jonka alumiinioksidipitoisuus on sama kuin valkoisen 
keinotekoisen korundin. Sen vuoksi käsitteellä valkoinen korundi tarkoitetaan 
seuraavassa myös vaaleanpunaista korundia. 
(18) Ruskean keinotekoisen korundin tuotannossa käytetään raaka-aineena bauksiittia 
luonnollisessa tai kalsinoidussa muodossa, kun taas valkoisen keinotekoisen 
korundin tuotannossa käytetään kalsinoitua alumiinioksidia, joka on bauksiitin 
jalostettu muoto. Keinotekoista korundia valmistetaan sulattamalla raaka-aine 
valokaariuunissa yli 2 000 celsiusasteen lämpötilassa. 
Keinotekoista korundia käytetään erityisominaisuuksiensa, erityisesti kovuuden, 
vuoksi pääasiassa hioma-aineena muun muassa hiomalaikoissa, leikkauslaikoissa, 
hiekkapaperissa sekä tulenkestävien materiaalien tuotannossa. 
Tuotantoprosessissa syntyy tietty määrä huonolaatuisempaa keinotekoista 
korundia, jonka alumiinioksidipitoisuus on alle 94 prosenttia. Sen käyttö on 
rajoittunut hartsisidosteisten hiomalaikkojen valmistukseen ja hiekkapuhallukseen. 
(19) Tuotetta myydään yhteisössä pääasiassa seoksissa käytettävinä rakeina (alle 10 
mm) ja hiomarakeina (kidejauhe). Jälkimmäiset luokitellaan yleensä kansainvälisten 
standardien (yhteisössä FEPA) mukaisesti. Lisäksi keinotekoista korundia 
myydään erilaisina palasina, joiden koko on yli 100 mm. 
Kyseisen tuotteen eri myyntimuodot vastaavat tuotantoprosessin loppuvaiheen eri 
asteita. Tutkimusta varten sekä valkoinen että ruskea keinotekoinen korundi on 
luokiteltu seuraaviin neljään luokkaan sen mukaan, missä muodossa tuotetta 
myydään. 
- palaset, 
- seoksissa käytettävät rakeet (kokoalue 0-10 mm); 
- karkeat hiomarakeet (FEPA-standardi: 8-220) 
- hienot hiomarakeet (FEPA-standardi: 240-1200) 
(20) Kiinalaiset tuottajat esittivät näkökantanaan, että ruskea ja valkoinen 
keinotekoinen korundi ovat kaksi eri tuotetta, jotka ovat laadultaan ja 
ominaisuuksiltaan erilaisia ja jotka eivät sen vuoksi voi korvata toisiaan erilaisten 
hiomatuotteiden valmistuksessa. Näin ollen nämä tuottajat katsoivat, että valkoista 
•f 
ja ruskeaa keinotekoista korundia olisi polkumyyntiä koskevassa tutkimuksessa 
tarkasteltava erikseen. 
On kuitenkin huomattava, että kiinalaiset tuottajat viittasivat huomautuksissaan 
ainoastaan keinotekoisen korundin käyttöön hiomatuotteiden valmistuksessa 
eivätkä maininneet tulenkestävien materiaalien tuotantoa, joka on toinen 
keinotekoisen korundin pääkäyttötarkoituksista; jälkimmäisen osalta valkoisen ja 
ruskean korundin keskinäistä korvaavuutta ei kiistetty. 
Lisäksi on käynyt selville, että ruskea ja valkoinen keinotekoinen korundi 
valmistetaan samasta raaka-aineesta, bauksiitista, samanlaisella 
perustuotantomenetelmällä. Niin ikään kummankin kemialliset ja fyysiset 
ominaisuudet ja loppukäyttösovellukset ovat samat. Molempia käytetään hioma-
aineiden ja tulenkestävien materiaalien tuotannossa, ja ne ovat kummassakin 
käytössä tietyssä määrin vaihdettavissa keskenään, joten näiden perustyyppien 
välillä ei voida tehdä käytön osalta selkeää eroa. Näin ollen keinotekoisen 
korundin eri tyypit on tässä tutkimuksessa katsottu yhdeksi tuotteeksi. Näin 
meneteltiin myös edellisessä tutkimuksessa. 
2. Samankaltainen tuote 
(21) Komissio totesi, että sekä yhteisössä ja vertailumaaksi vahtussa Brasiliassa tuotettu 
ja myyty keinotekoinen korundi että Kiinasta tuotu keinotekoinen korundi 
valmistetaan samasta raaka-aineesta ja samanlaista perusteknologiaa käyttämällä. 
Lisäksi todettiin, että yhteisön ja Brasilian keinotekoinen korundi on olennaisilta 
fyysisiltä ja kemiallisilta ominaisuuksiltaan, sovelluksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan 
verrattavissa Kiinan kansantasavallasta tuotavaan korundiin. 
(22) Kiinalaiset tuottajat väittivät tähän liittyen, että Kiinasta palasina tuotu 
keinotekoinen korundi ei ole missään suhteessa vertailukelpoinen yhteisön 
tuottajien markkinoiman raemuodossa olevan keinotekoisen korundin kanssa. 
Tältä osin todettiin kuitenkin, että palaset ja rakeet ovat tuotantoprosessin kahden 
peräkkäisen loppuvaiheen tuloksia. Palasista voidaan itse asiassa helposti tehdä 
rakeita, ja tuojat/kauppiaat suorittavatkin usein tämän toimenpiteen ilman, että sillä 
olisi kovin merkittävää vaikutusta tuotteen markkinahintaan. Lisäksi ainoastaan 25 
prosenttia Kiinan yhteisöön viemän keinotekoisen korundin kokonaismäärästä 
vietiin palasina ja loput raemuodossa. Nämä myyntiosuudet olivat samankaltaisia 
kuin yhteisön tuottajilla. 
(23) Kaiken edellä esitetyn perusteella katsotaan, että yhteisössä ja Brasiliassa tuotettu 
ja myyty sekä Kiinan kansantasavallasta tuotu keinotekoinen korundi ovat 
perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. 
10 
D. POLKUMYYNTI 
(24) Tutkimuksessa tarkasteltiin polkumyynnin jatkumista, jotta ensinnäkin voitaisiin 
varmistaa, onko syytä jatkaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan 
keinotekoiseen korundiin sovellettavia toimenpiteitä ja jotta toiseksi, siinä 
tapauksessa, että syytä toimenpiteiden jatkamiseen on, voitaisiin selvittää, 
edellyttääkö väitetty polkumyyntimarginaaliin liittyvien olosuhteiden muuttuminen 
voimassa olevien toimenpiteiden vastaavaa mukauttamista. 
1. Normaaliarvo 
(25) Normaaliarvoa määritettäessä otettiin huomioon, että Kiinan kansantasavaltaa ei 
voida pitää markkinatalousmaana. Sen vuoksi normaaliarvo oli perusasetuksen 2 
artiklan 7 kohdan mukaisesti määritettävä markkinatalousmaaksi katsottavan 
kolmannen maan tilanteen perusteella. Ilmoituksessa uudelleentarkastelun 
aloittamisesta ehdotettiin Yhdysvaltoja ja Brasiliaa sopiviksi markkinatalousmaiksi 
normaaliarvon määrittämistä varten. Kiinalaiset tuottajat esittivät näkökantanaan, 
että Brasilia ei ollut tarkoitukseen sopiva, koska maan markkinoilla toimii vain yksi 
suuri tuottaja, joka ostaa valkoisen keinotekoisen korundin raaka-aineena 
käytettävän alumiinioksidin kohtuuttoman korkeilla hinnoilla kotimarkkinoiden 
pääkilpailijaltaan tai hankkii sen Australiasta. Näin ollen kiinalaiset tuottajat 
katsoivat valkoisen keinotekoisen korundin hintojen olevan Brasiliassa 
poikkeuksellisen korkeat, minkä takia maan vienti Euroopan yhteisöön on 
tyrehtynyt. 
11 
(26) Komissio pyysi kahta tiedossaan olevaa yhdysvaltalaista keinotekoisen korundin 
tuottajaa toimimaan yhteistyössä uudelleentarkastelussa, mutta vain toinen niistä 
suostui vastaamaan kyselylomakkeeseen. Lisäksi yhteistyöpyyntö esitettiin 
kolmelle tiedossa olevalle brasilialaiselle tuottajalle, jotka kaikki suostuivat 
antamaan kyselylomakkeessa pyydetyt tiedot. 
(27) Kolmen brasilialaisen tuottajan yhteenlasketun kotimarkkinoiden myynnin todettiin 
olleen tutkimusajanjaksona noin 80 prosenttia Kiinan yhteisöön suuntautuneesta 
kokonaisviennistä. Yhdelläkään näistä tuottajista ei näyttänyt koon puolesta olevan 
määräävää asemaa Brasilian markkinoilla. Lisäksi kolmansista maista Brasiliaan 
tulleen tuonnin määräksi arvioitiin noin 20 prosenttia kotimarkkinoista. Näin ollen 
voidaan katsoa, että Brasilian keinotekoisen korundin markkinat ovat riittävän 
avoimet ja että niillä on tarpeeksi kilpailua. Pääasiallisena raaka-aineena 
käytettävää bauksiittia on helposti saatavilla tuotantolaitosten lähistöllä sijaitsevalta 
alueelta, eikä merkittäviä hankintoja Australiasta todettu. Ei myöskään saatu 
mitään todisteita siitä, että jokin kolmesta tuottajasta olisi myynyt muille 
alumiinioksidia kohtuuttomilla hinnoilla. Lisäksi Brasilian keinotekoisen korundin 
vienti yhteisöön oli vuonna 1995 lähes 3 000 tonnia, mikä on merkittävä määrä. 
Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon yhteistyöhön suostuneiden 
yhdysvaltalaisten ja brasilialaisten tuottajien määrän Brasilia katsotaan sopivaksi 
markkinatalousmaaksi Kiinan Euroopan yhteisöön suuntautuvan viennin 
normaaliarvon määrittämistä varten. 
12 
(28) Normaaliarvo määritettiin jokaiselle keinotekoisen korundin tuotetyypille, jota 
tutkimusajanjakson aikana vietiin Kiinasta Euroopan yhteisöön. 
Tuotetyyppikohtainen normaaliarvo määritettiin yleensä niiden hintojen 
perusteella, jotka riippumattomat brasilialaiset asiakkaat olivat maksaneet tai jotka 
heidän oli maksettava samankaltaisesta tuotteesta, jota myytiin riittävässä määrin 
tavanomaisessa kaupankäynnissä. Niissä tapauksissa, joissa todettiin, että tutkitut 
tuottajat eivät olleet myyneet Brasiliassa lainkaan tiettyä tuotetyyppiä tai 
tuotetyypin myynti oli riittämätöntä, tuotetyypin normaaliarvo muodostettiin 
laskennallisesti ottamalla perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti pohjaksi 
sen tuotantokustannukset Brasiliassa ja lisäämällä niihin kohtuullinen määrä 
myynti-, yleis- ja hallinnollisia kustannuksia sekä voittoa. Mainittujen kustannusten 
ja voittojen määrät on perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti määritetty 
sen perusteella, mitkä ovat kyseiselle tuottajalle samankaltaisen tuotteen 
tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä koituvat tosiasialliset 
kustannus- ja voittomäärät Brasilian markkinoilla. 
2. Vientihinta 
(29) Komission kyselylomakkeeseen vastanneiden kiinalaisten tuottajien osuus 
tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonnista Kiinasta yhteisöön oli 
Eurostatin tilastojen perusteella tutkimusajanjakson aikana noin 76 prosenttia. 
Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti yleensä sen 
hinnan perusteella, joka on tosiasiallisesti maksettu tai maksettava Kiinan 
kansantasavallasta yhteisön riippumattomille asiakkaille vietäväksi myydystä 
tuotteesta. 
13 
(30) Yhden kiinalaisen tuottajan vientihinnasta antamat tiedot havaittiin vääriksi. Näitä 
tietoja ei otettu huomioon, vaan perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kyseisen 
tuottajan vientihinnat määritettiin tuottajasta riippumattomien yhteisön tuojien 
antamien tietojen perusteella. 
(31) Kaksi muuta kiinalaista tuottajaa myi tuotteita vientiin yhteisössä toimivalle 
etuyhteydessä olevalle tuojalle, mutta vain toisessa näistä tapauksista tuoja suostui 
toimimaan yhteistyössä, jolloin oli mahdollista määrittää vientihinta sen 
jälleenmyyntihinnan perusteella, jolla tuontituote myytiin ensimmäisen kerran 
riippumattomalle ostajalle. Jälleenmyyntihinnasta vähennettiin kustannukset, jotka 
olivat aiheutuneet tuojalle tuonnin ja jälleenmyynnin välillä sekä kohtuullinen 
voitto, jotta saatiin luotettava vientihinta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan 
inukaisesti. Voiton määrä laskettiin yhteistyössä toimineiden riippumattomien 
tuojien saamien voittojen perusteella. Toisen edellä mainituista kiinalaisista 
tuottajista katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä. 
(32) Edellä mainitun yhteistyöstä kieltäytyneen kiinalaisen tuottajan sekä tiedot 
toimittamatta jättäneiden tuottajien osalta vientihinta oli perusasetuksen 18 artiklan 
mukaisesti määritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Tältä osin 
katsottiin, että Eurostatin ilmoittamat luvut, oikaistuina siten, että niistä 
vähennettiin yhteistyössä toimineiden kiinalaisten tuottajien yhteisöön 
suuntautuneen tuonnin määrä ja arvo, olivat paras tietoperusta, ja vientihinta onkin 
määritetty niiden perusteella. 
14 
3. Vertailu 
(33) Normaaliarvoa ja vientihintaa vertailtiin kunkin tuotetyypin osalta FOB-tasolla. 
Normaaliarvon ja vientihinnan vertailun tasapuolisuuden varmistamiseksi otettiin 
perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon hintojen 
vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot ja tehtiin tarvittaessa oikaisuja. 
(34) Brasiliassa huomattava osa kotimaan myynnistä suuntautui loppukäyttäjille, kuten 
hiomalaikkojen ja tulenkestävien materiaalien tuottajille, kun taas suuri osa Kiinan 
viennistä yhteisöön tapahtui kauppiaille. Brasiliassa ei kuitenkaan havaittu selvää 
hintaeroa kauppiaille ja loppukäyttäjille kohdistuneessa myynnissä. Näin ollen 
tutkimuksessa ei tehty kaupan eri portaisiin liittyviä oikaisuja. 
(35) Muihin hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin tekijöihin liittyviä oikaisuja sen 
sijaan tehtiin. Vientihinnasta vähennettiin tarpeen mukaan 
valtamerirahtikustannukset, kuljetukseen liittyvät vakuutuskustannukset sekä 
hoitokustannukset FOB-vientihinnan määrittämiseksi Kiinan rajalla. 
(36) Normaaliarvon osalta tehtiin satamiin suuntautuvia sisämaakuljetuksia ja 
lastauskustannuksia koskevat oikaisut, joiden avulla normaaliarvo, joka 
määritettiin alun perin vapaasti tehtaalla -hinnan perusteella, voitiin määrittää FOB-
hintana Brasilian rajalla. Lisäksi tehtiin tarpeen mukaan luottokustannuksiin 
liittyviä oikaisuja. 
15 
(37) Kiinalaiset tuottajat esittivät näkökantanaan, että maahantuojat joutuvat 
käsittelemään edelleen Kiinasta peräisin olevaa raemuotoista keinotekoista 
korundia, jotta se olisi myyntikelpoista yhteisön markkinoilla. Komissio totesi, että 
Kiinasta peräisin oleva tuote todellakin kävi läpi useita käsittelyvaiheita, kuten 
uudelleenseulonnan, raudanpoiston ja lopulta pakkaamisen, ennen kuin se myytiin 
loppukäyttäjille. Lisäksi tuote oli toisinaan kuivattava ja/tai saatettava 
kuutiomaisempaan (nelikulmaisen kappaleen) muotoon. Näiden toimenpiteiden 
kustannukset on vähennetty normaaliarvosta, jotta se olisi vertailukelpoinen 
kiinalaisen tuotteen vientihinnan kanssa. 
(38) Muista fyysisistä eroista, joiden vuoksi kiinalaisen tuotteen väitettiin olevan 
laadultaan heikompi, ei esitetty pitäviä todisteita. Näin ollen tältä osin ei myöskään 
tehty lisäoikaisuja. 
4. Polkumyyntimarginaali 
(39) Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti keinotekoisen korundin kunkin eri 
tyypin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotetyypin 
painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Vertailulla voitiin osoittaa 
polkumyynnin harjoittaminen; tuotetyyppikohtainen polkumyyntimarginaali oli 
määrä, jolla normaaliarvo ylitti vientihinnan. 
(40) Seitsemän kiinalaista viejää pyysi, että niille määritettäisiin yksilöllinen 
polkumyyntimarginaali. Eräät viejät eivät kuitenkaan esittäneet mitään 
asiakirjatodisteita pyyntönsä tueksi, ja jotkin muut toimittivat ainoastaan 
elinkeinolupansa. Tätä asiakirjaa ei kuitenkaan katsottu riittäväksi todisteeksi 
näiden tuottajien väitteelle, jonka mukaan ne olivat valtiosta riippumattomia. Näin 
ollen niiden pyyntöön ei voitu suostua. Sen sijaan katsottiin 
tarkoituksenmukaiseksi määrittää yhteisön aiemman menettelytavan mukaisesti 
yksi koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. 
16 
(41) Tämä polkumyyntimarginaali on laskettu vertaamalla kaikkien viejien 
normaaliarvojen painotettua keskiarvoa niiden vientihintojen painotettuun 
keskiarvoon. Näin määritettynä polkumyyntimarginaaliksi, joka ilmaistaan 
prosentteina CIF-vientihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on saatu 88,7 
prosenttia. 
E. YHTEISÖN TUOTANNONALA 
(42) Valituksen tehneiden ja tutkimukseen osallistuneiden yhteisön tuottajien osuus 
keinotekoisen korundin kokonaistuotannosta yhteisössä on lähes 50 prosenttia. 
Muut tiedossa olevat tuottajat eivät toimineet kaikilta osin yhteistyössä 
tutkimuksessa mutta ilmaisivat tukensa voimassa olevien toimenpiteiden 
uudelleentarkastelulle. 
Edellä oleva huomioon ottaen katsotaan, että valituksen tehneet ja tutkimukseen 
osallistuneet tuottajat muodostavat tutkimuksen suorittamisen edellyttämän, 
perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. 
F. VAHINKO 
1. Yhteisön kulutus 
(43) Keinotekoisen korundin kulutus yhteisössä lisääntyi 70 000 tonnilla vuodesta 1992 
(272 913 tonnia) tutkimusajanjakson loppuun (343 185 tonnia). Kokonaiskasvu oli 
näin ollen 25 prosenttia. Vuosien 1992-1993 vähäisen laskun (2,4 prosenttia) 
jälkeen kulutus lisääntyi vuodesta 1993 lähtien jatkuvasti. 
17 
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat 
2.1 Tuonnin määrä ja markkinaosuus 
(44) Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä lisääntyi jatkuvasti ja yli nelinkertaistui 
tarkastelujakson aikana 13 403 tonnista (1992) 54 836 tonniin (1995). Myös 
tuonnin markkinaosuus kehittyi samansuuntaisesti: se oli 4,9 prosenttia vuonna 
1992, 6,6 prosenttia vuonna 1993, 9,7 prosenttia vuonna 1994 ja 16 prosenttia 
vuonna 1995, mikä merkitsi 11 prosenttiyksikön kasvua vuodesta 1992. 
2.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat 
(45) Hinnan alittavuutta koskevat laskelmat tehtiin tutkimusajanjakson osalta erikseen 
ruskealle ja valkoiselle korundille ja molemmat tyypit jaettiin neljään luokkaan 
raetyypin mukaan. Vertailua varten viejien rakeiden hintoihin (vapaasti yhteisön 
rajalla) tehtiin oikaisu, jolla otettiin huomioon tulli ja polkumyyntitulli sekä 
(tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella) yhteisön tuojille aiheutuvat 
käsittelykustannukset. Yhteisön tuottajien hintoja tarkasteltiin vapaasti tehtaalla 
-hintojen tasolla. Vertailut tehtiin vertailukelpoisissa kaupan portaissa. Vertailun 
perusteella kaikkien keinotekoisen korundin tyyppien painotetuksi 
keskimääräiseksi hinnan alittavuuden marginaaliksi saatiin tutkimusajanjakson 
aikana 21,7 prosenttia. 
18 
Tutkimus vahvisti lisäksi, että kiinalaisten hinnat olivat (Eurostatin tietojen 
perusteella) vuosina 1991-1994, jolloin sitoumukset olivat edelleen voimassa, 
keskimäärin yhteisön tuotannonalan hintoja ja myös sitoumushintoja alhaisempia. 
Lisäksi kesäkuussa 1994 käyttöön otettu 30,8 prosentin suuruinen arvotulli 
menetti suurelta osin tehonsa, koska vientihinnat laskivat 24 prosenttia vuosina 
1994-1995. 
2.3. Päätelmä 
(46) Tutkimus osoitti kaikilta osin oikeaksi uudelleentarkastelua koskevassa pyynnössä 
esitetyn väitteen. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus 
kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana, ja yritysten antamien sitoumusten 
korvaaminen tullilla johti vientihintojen laskemiseen entisestään. 
3. Yhteisön tuotannonalan tila 
3.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 
(47) Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi vuotta 1993 lukuun ottamatta jatkuvasti: 
tuotannon määrä oli 91 056 tonnia vuonna 1992 ja 102 821 tonnia vuonna 1995. 
Tämä 11 500 tonnin (12,9 prosentin) tuotannon lisäys on kuitenkin suhteutettava 
samana aikana tapahtuneeseen 70 000 tonnin (25 prosentin) suuruiseen kulutuksen 
kasvuun. 
(48) Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana 
140 700 tonnissa. 
19 
(49) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin keskimääräinen käyttöaste laski vuosien 
1992-1993 välillä 66 prosentista 60 prosenttiin, mutta nousi sitten 73 prosenttiin 
vuonna 1995, koska tuotanto lisääntyi mutta tuotantokapasiteetin määrä ei 
olennaisesti muuttunut. 
3.2. Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä ja markkinaosuus 
(50) Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien myynti kasvoi tarkastelujakson aikana 
jatkuvasti (lukuun ottamatta vuotta 1993) siten, että myynnin määrä oli 
87 488 tonnia vuonna 1992 ja 93 531 tonnia vuonna 1995 (lisäystä 6,9 prosenttia). 
Koska todennettavissa oleva yhteisön kulutus kuitenkin kasvoi huomattavasti 
enemmän, tällainen myynnin määrän kehitys johti yhteisön tuotannonalan 
markkinaosuuden pienenemiseen 32,1 prosentista (1992) 27,3 prosenttiin (1995). 
3.3. Varastot 
(51) Yhteisön tuotannonalan keinotekoisen korundin varastot kasvoivat vuosina 1992-
1995 tasaisesti 11 842 tonnista 17 160 tonniin (lisäystä 45 prosenttia). 
3.4. Hintakehitys 
(52) Yhteisön tuotannonalan hinnat ovat viime vuosina olleet alhaisella tasolla. 
Yhteisön tuottajat ovat hinnoittelussaan joutuneet ottamaan huomioon Kiinasta 
peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamat 
hinnanalennuspaineet. Hinnat laskivat vuosina 1992-1994 keskimäärin 8 
prosenttia, mutta vuoden 1994 jälkeen niissä tapahtui lievää nousua (keskimäärin 
alle 2 prosenttia). 
20 
3.5. Kannattavuus 
(53) Komissio totesi, että keinotekoista korundia tuottavan yhteisön tuotannonalan 
taloudelliset tulokset olivat tarkasteltavana ajanjaksona heikkoja. Huonoimmat 
tulokset tehtiin vuonna 1994 (-23,6 prosenttia ilmaistuna painotettuna 
keskiarvona), jolloin hinnat olivat alhaisimmillaan. Vuonna 1995 
(tutkimusajanjakson aikana) tulokset kohenivat painotettuna keskiarvona 
ilmaistuna -13,9 prosenttiin, mikä oli osittain seurausta siitä, että yhteisön 
tuotannonala tuotti tämän ajanjakson aikana erityissovelluksiin tarkoitettuja 
tuotetyyppejä. Kaikesta huolimatta heikentyneet tulokset olivat keskimäärin 
leimallisia koko tutkimusajanjaksolle. 
3.6. Työllisyys 
(54) Yhteisön tuotannonalan työpaikkojen määrä vaihteli tarkastellun ajanjakson 
aikana; vuonna 1995 alalla oli saman verran työntekijöitä kuin vuonna 1992 (noin 
750 henkeä) 
4. Vahinkoa koskeva päätelmä 
(55) Keskeisten taloudellisten osoittimien kokonaisarvioinnin perusteella voidaan 
päätellä, että keinotekoista korundia tuottava yhteisön tuotannonala on voimassa 
olevista toimenpiteistä huolimatta edelleen selvissä taloudellisissa vaikeuksissa. 
Valituksen tehneiden tuottajien tuotanto ja myynti kasvoivat tutkimusajanjakson 
aikana, mutta kasvu ei tapahtunut suhteessa kulutuksen lisääntymiseen, mikä johti 
4,8 prosenttiyksikön suuruiseen markkinaosuuden menetykseen vuosina 1992-
1995. Koko tarkastelujaksolle olivat leimallisia taloudelliset tappiot, eikä yhteisön 
tuotannonala ollut kyennyt toipumaan niistä hintapaineista ja taloudellisista 
vaikeuksista, jotka todettiin, kun toimenpiteitä tarkasteltiin vuonna 1991. Näin 
ollen päätelmänä on, että yhteisön tuotannonala kärsi tarkastelujakson aikana 
edelleen merkittävää vahinkoa. 
21 
5. Vahingon syy-yhteys 
5.1. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti 
(56) Tutkimuksessa selvitettiin, missä määrin yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko 
johtui edelleen polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Tältä osin todettiin, että 
vahinko koostui pääasiassa taloudellisista tappioista, jotka olivat seurausta 
alhaisista hinnoista sekä markkinaosuuden menettämisestä kasvavilla markkinoilla. 
Tässä yhteydessä on huomattava, että samaan aikaan kuin yhteisön tuotannonalan 
markkinaosuus pieneni Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 
huomattavasti. Lisäksi kiinalaisten tuotteiden hinnat olivat selvästi alhaisempia 
kuin yhteisön tuotannonalan tuotteiden hinnat. Näin ollen voitiin päätellä, että 
yhteisön tuotannonalalle aiheutuvat vahingot olivat edelleen paljolti Kiinasta 
peräisin olevan tuonnin aiheuttamia. 
5.2. Muu tuonti 
(57) Tutkimuksessa selvitettiin myös muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin 
vaikutusta yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. 
Keinotekoista korundia koskevia toimenpiteitä oli 26 päivään heinäkuuta 1996 
voimassa useiden maiden osalta; nämä maat olivat Unkari, Puola, Tsekin tasavalta, 
Brasilia, Slovenian tasavalta, Venäjän federaatio ja Ukraina. Yhteisön tuotannonala 
ei pyytänyt yhdenkään mainitun maan osalta toimenpiteiden uudelleentarkastelua, 
koska se katsoi, ettei tuonti edellä mainituista maista enää muodosta 
sille uhkaa. 
22 
Tutkimuksessa voitiin vahvistaa Eurostatin tietojen perusteella, että tuonti edellä 
mainituista maista pysyi tarkastelujakson aikana markkinaosuudeltaan suhteellisen 
vakaana (Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 
hienoisesti). Lisäksi näistä maista tuotujen tuotteiden hinnat olivat kaikissa 
tapauksissa säännöllisesti korkeampia kuin kiinalaisten tuottajien hinnat, eikä 
ylipäätään mikään viitannut siihen, että tuonti näistä maista olisi tapahtunut 
polkumyynnillä. 
5.3 Tuotannonalan rakenne 
(58) Komissio tutki myös, voisivatko tuotannonalan vaikeudet olla seurausta 
rakenteellisista ongelmista. Tarkastelussa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala on 
toteuttanut mittavia järkeistämistoimia, joiden avulla se on kehittänyt lukuisien 
erilaisten keinotekoisen korundin tyyppien, mukaan lukien erityistyypit, tuotantoa 
ja joilla se on pyrkinyt säilyttämään kilpailukykynsä .kyseisen tuotteen 
valmistuksessa. Tämän lisäksi tuotannonalalla on tehty merkittäviä investointeja 
erityisesti ympäristövaatimusten noudattamiseksi, ja alaa on kaikilta osin 
nykyaikaistettu. 
5.4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä 
(59) Tutkimuksessa ei löydetty muita tekijöitä, joilla voisi olla erityistä vaikutusta 
yhteisön tuotannonalan tilaan. Näin ollen päätellään, että Kiinasta peräisin oleva 
tuonti on yksin aiheuttanut tuonnin lisääntyneen määrän ja alhaisten hintojen takia 
edelleen merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 
23 
6. Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyys 
(60) Edellä esitetyn analyysin perusteella ja voimassa olevien toimenpiteiden 
päättymisen vaikutusten arvioimiseksi on otettu huomioon seuraavat seikat: 
(61) - Sen jälkeen kun toimenpiteet otettiin ensimmäisen kerran käyttöön vuonna 1984, 
yhteisön tuotannonalalla on tapahtunut mittavia rakennemuutoksia; jotkin yritykset 
ovat lopettaneet toimintansa ja toiset ovat sulautuneet keskenään. Lisäksi 
tuotannonalalla on pyritty kehittämään entistä enemmän erityistarkoituksiin 
käytettävien keinotekoisen korundin, erityisesti valkoisen korundin, tyyppien 
tuotantoa. Suoritettu uudelleentarkastelu kuitenkin osoittaa, että edelleen jatkuva 
pplkumyynti ja alihinnoittelu ovat näistä rakenneuudistuspyrkimyksistä huolimatta 
vaarantaneet tuotannonalan elpymisen, ja kaikki alan tuottajat ovat tehneet 
heikkoja taloudellisia tuloksia. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, 
tuotannonalan vaikeudet vain pahenisivat entisestään. 
(62) - Polkumyynnin osalta on huomattava, että voimassa olevat toimenpiteet ovat 
viime aikoina olleet riittämättömiä estämään polkumyynnin jatkumisen, ja sen 
myötä kyseisen tuotteen tuonti on kasvanut tuntuvasti. Kiinasta peräisin olevan 
tuonnin markkinaosuus kasvoi vuosien 1992 ja 1996 välillä 5 prosentista 16 
prosenttiin. Lisäksi on huomattava, ettei vuosina 1991-1994 voimassa olleita 
sitoumuksia noudatettu ja että vientihinnan tuntuva lasku on suurelta osin tehnyt 
tyhjäksi vuonna 1994 käyttöön otetun arvotullin. Asianomaisten viejien 
käyttäytymisen sekä Kiinasta peräisin olevan tuonnin kasvuvauhdin perusteella on 
ilmeistä, että polkumyynti jatkuu ja aiheuttaa lisää vahinkoa, jos asiaan ei puututa 
tehokkailla toimenpiteillä. 
24 
(63) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että toimenpiteiden päättyminen 
todennäköisesti lisäisi polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia ja näin ollen 
heikentäisi entisestään yhteisön tuotannonalan asemaa. Sen vuoksi toimenpiteiden 
jatkaminen näyttää perustellulta, mutta toimenpiteitä on mukautettava siten, että 
niissä otetaan huomioon tämän tutkimuksen tuloksiin perustuvat polkumyyntiä ja 
vahinkoa koskevat päätelmät; näin varmistetaan, että toimenpiteet ovat todettuun 
tilanteeseen sopivia. 
G. YHTEISÖN ETU 
1. Keinotekoista korundia tuottava yhteisön tuotannonala 
(64) Keinotekoista korundia tuottava yhteisön tuotannonala koostui tutkimusajanjakson 
aikana suurista yrityksistä, jotka sijaitsivat eri jäsenvaltioissa. Keinotekoisen 
korundin valmistus on tärkeä osa niiden toimintaa, ja siihen on viime vuosien 
aikana tehty jatkuvasti investointeja, joilla on pyritty erityisesti siihen, että 
tuotantomenetelmät olisivat ympäristövaatimusten mukaisia. Tuotannonala 
kykenee myös toimittamaan laajan valikoiman erilaisia keinotekoisen korundin 
tyyppejä, joihin kuuluvat muun muassa erityissovelluksiin, ennen kaikkea teräs- ja 
autoteollisuuden käyttöön, tarkoitetut tuotteet. Tämän tuotannonalan säilyttäminen 
onkin sen monipuolisuus ja erikoistumiskyky huomioon ottaen yhteisön käyttäjien 
etujen mukaista. Tässä yhteydessä on huomattava, että vaikka Kiinasta ei olekaan 
tuotu kaikkia tuotetyyppejä, tutkimus on osoittanut, että tiettyjen korundityyppien 
tuonnin jatkuminen alhaisilla hinnoilla vaarantaisi koko yhteisön tuotannonalan 
elinkelpoisuuden ja että ilman tehokkaita toimenpiteitä tilanne pahenisi entisestään. 
25 
(65) Eräs hioma-aineiden tuottajien järjestö huomautti, että polkumyynnin vastaiset 
toimenpiteet ovat olleet voimassa jo varsin pitkään. Järjestön mukaan useat 
tuottajat ovat viime aikoina lopettaneet toimintansa, ja lisäksi muutamat ovat 
sulautuneet keskenään, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalalla toimivien 
tuottajien määrä on huomattavasti vähentynyt, eikä toimenpiteiden jatkaminen näin 
ollen enää välttämättä ole perusteltua. 
On kuitenkin huomattava, että nykyisillä keinotekoisen korundin tuottajilla on 
kyytössään niin paljon tuotantokapasiteettia, että sillä voitaisiin tuottaa noin 90 
prosenttia tutkimusajanjakson aikana todetusta keinotekoisen korundin 
kulutuksesta. Lisäksi tuotannonalalla on viime vuosina toteutettu merkittäviä 
" rakenneuudistustoimenpiteitä, joilla on pyritty järkeistämään tuotantoa; 
polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkuminen ja lisääntyminen on kuitenkin 
vienyt suurelta osin pohjan näiltä pyrkimyksiltä. Ennen kaikkea on huomattava, 
että viejät ovat ottaneet miltei kokonaan kantaakseen vuonna 1994 käyttöön 
otetun tullin, mikä on samalla johtanut siihen, ettei toimenpiteistä juuri ole hyötyä 
tuotannonalalle. 
(66) Lisäksi on väitetty, että yhteisön tuottajat ovat markkinoilla viime aikoina 
tapahtuneiden yhdistymisten myötä saaneet määräävän aseman ja että tämä asema 
vaarantaa kilpailun toteutumisen yhteisön markkinoilla. On huomattava, että tässä 
yhteydessä mainittu sulautuminen, joka tapahtui yhden valituksen tehneen tuottajan 
ja erään toisen, Itävallassa toimivan tuottajan välillä, hyväksyttiin yhteisön 
kilpailulainsäädännön mukaisesti. Kun lisäksi otetaan huomioon, että markkinoilla 
toimii myös muita yhteisön tuottajia (mainitun sulautumisen jälkeen yhteensä neljä) 
ja että tuotetta lisäksi tuodaan useista maista, väite ei näytä olevan perusteltu. 
26 
2. Käyttäjäala 
(67) Kuten jo aiemmin todettiin, yhteisön keinotekoisen korundin käyttäjiä ovat 
pääasiassa hioma-aineiden ja -tuotteiden (kuten hioma- ja leikkauslaikkojen ja 
-kiekkojen sekä hiekka- ja hiomapaperin) valmistajat sekä tulenkestäviä tuotteita 
(uunien ja kassakaappien tulenkestäviä materiaaleja) valmistava teollisuus. 
Hiomasovellusten osuus yhteisön koko kulutuksesta on 70 prosenttia ja 
tulenkestäviin materiaaleihin liittyvien sovellusten 30 prosenttia. 
(68) Yksikään käyttäjä ei ottanut yhteyttä komissioon uudelleentarkastelun aloittamista 
koskeneen ilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Komissio lähetti kuitenkin 
kyselylomakkeet useille tiedossa oleville yhteisön suurille keinotekoisen korundin 
käyttäjille, jotka käyttävät tuotetta moniin eri tarkoituksiin ja joiden käyttämä 
keinotekoinen korundi on joko Kiinasta tuotua tai yhteisössä tuotettua. Vastauksia 
saatiin useilta yrityksiltä ja lisäksi yhdeltä käyttäjien järjestöltä. 
(69) Annetut tiedot olivat enimmäkseen yleisluonteisia ja paljolti epätäydellisiä, eikä 
niissä selvitetty riittävästi toimenpiteiden vaikutuksia. Kaiken sen tiedon 
perusteella, jota saatiin tuotteen käytöstä sekä hiomatuotteiden että tulenkestävien 
materiaalien valmistuksessa, vaikuttaa siltä, että polkumyynnin vastaisten 
toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset vaihtelevat huomattavasti sen mukaan, 
missä määrin lopputuotteet sisältävät keinotekoista korundia, mikä puolestaan 
riippuu hiomatuotteita ja tulenkestäviä materiaaleja valmistavien tuotannonalojen 
sovelluksista. Keinotekoisen korundin kustannusten osuuden lopputuotteiden 
kaikista tuotantokustannuksista arvioitiin hiomatuotteita valmistavassa 
teollisuudessa vaihtelevan 5 prosentista 25 prosenttiin ja tulenkestäviä materiaaleja 
valmistavassa teollisuudessa 8 prosentista 40 prosenttiin. Joka tapauksessa tullin 
mahdolliset vaikutukset käyttäjiin jäisivät vähäisiksi, koska käyttäjät hankkivat 
tarvitsemansa keinotekoisen korundin lukuisista eri maista sekä yhteisön 
tuotannonalalta. 
27 
Kun otetaan huomioon Kiinasta peräisin olevan keinotekoisen korundin kulutuksen 
taso yhteisössä tutkimusajanjakson aikana sekä se, että käyttäjät ostavat 
keinotekoista korundia eri lähteistä, voidaan arvioida, että tullin korottamisen 
keskimääräinen vaikutus näiden tuotannonalojen tuotteiden kustannuksiin olisi 
hiomatuotteita tuottavan teollisuuden osalta 1,2 prosenttia ja tulenkestäviä 
materiaaleja valmistavan teollisuuden osalta 3 prosenttia. 
(70) Lisäksi alalla näyttää toimivan sellaisia käyttäjiä, joiden erityissovelluksissa ei voida 
käyttää Kiinasta peräisin olevaa korundia. Nämä käyttäjät ilmoittivat olevansa 
riippuvaisia yhteisön tuotannonalan toimituksista. 
(71 ) Yksi hiomatuotteiden valmistaja arveli tullin saattavan johtaa siihen, että kiinalaiset 
tuottajat lopettavat keinotekoisen korundin kaupan ja alkavat sen sijaan valmistaa 
ja viedä lopputuotteita. Ei ole kuitenkaan esitetty mitään todisteita siitä, että tullin 
säilyttäminen johtaisi todennäköisesti tällaiseen tulokseen, eikä tämä muutenkaan 
olisi missään tapauksessa yksin riittävä syy olla ottamatta käyttöön tullia. 
(72) Lisäksi väitettiin, että joillekin keinotekoisen korundin käyttäjille aiheutuu haittoja 
sijtä, että kolmansien maiden kilpailijat, jotka voivat ostaa raaka-aineita, joihin ei 
ole kohdistettu polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, kilpailevat sekä yhteisön että 
kolmansien maiden markkinoilla. Kun otetaan huomioon kyseisen tuotteen lukuisat 
eri sovellukset, nämä yleisluonteiset väitteet, joiden tueksi ei esitetty perusteltuja 
todisteita, olivat liian epämääräisiä, jotta olisi voitu selvittää, missä määrin 
kyseisille käyttäjille aiheutuisi mainittuja kielteisiä vaikutuksia. Joka tapauksessa on 
syytä muistaa tutkimuksen osoittaneen, että kiinalaiset viejät ovat ottaneet 
kantaakseen voimassa olevaan polkumyyntitulliin ja ettei niitä toimenpiteitä, jotka 
olivat voimassa ennen arvotuitta, noudatettu. Ei siis voida väittää, että 
oikeudenmukaisten kilpailuolosuhteiden heikkeneminen johtuisi voimassa olevista 
polkumyyntitulleista. Näin ollen esitettyä väitettä ei voida hyväksyä. 
28 
(73) Niin ikään kaksi käyttäjää, jotka käyttivät keinotekoista korundia hiomatuotteiden 
valmistukseen, väitti, että Kiinasta peräisin olevaa keinotekoista korundia koskeva 
polkumyyntitulli johtaisi alan tuotannon siirtämiseen muualle ja sen myötä 
työpaikkojen menetyksiin. 
Toinen näistä yrityksistä oli jo siirtänyt osan tuotannostaan kolmanteen maahan ja 
perusteli ratkaisuaan erityisesti sillä, että työvoimakustannukset ovat yhteisön 
ulkopuolella alhaisemmat; toinen käyttäjistä totesi, että tuotannon siirtäminen on 
polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä riippumatta vaihtoehto korkeille tuotanto­
ja tuontiin liittyville kustannuksille ja että monet sen kilpailijoista ovat siirtäneet 
tuotantoaan muualle. 
Kun lisäksi otetaan huomioon, että aikaisemmin tehtyjen tuotannon siirtämistä 
koskeneiden päätösten voidaan tuskin katsoa johtuneen polkumyyntitulleista -
etenkin kun on selvästi osoitettu, että kiinalaiset viejät ovat ottaneet 
polkumyyntitullin täysin kantaakseen, eikä sillä ole ollut odotettua vaikutusta 
hintoihin - esitettyä väitettä ei voida hyväksyä. 
(74) Yksi käyttäjä väitti lisäksi, että tietyistä keinotekoisen korundin tyypeistä on pulaa; 
käyttäjä oli aiemmin ottanut yhteyttä erääseen yhteisön tuottajaan, joka ei ollut 
tuolloin kyennyt toimittamaan koko tarvittavaa tuotemäärää. Eräs toinen käyttäjä 
sitä vastoin kertoi, ettei tarjonnasta ole yrityksen tietojen mukaan pulaa. Kukaan 
muu vastanneista käyttäjistä ei ottanut tätä kysymystä esille, eikä väitettä näin ollen 
voida ottaa huomioon. 
(75) Yksi käyttäjistä katsoi, että kaupankäynnin maailmanlaajuistuessa ei pitäisi ottaa 
käyttöön polkumyyntitulleja. 
29 
Muistutettakoon, että polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä otetaan käyttöön, jotta 
voitaisiin taata oikeudenmukaiset kaupankäynnin ja kilpailun olosuhteet Maailman 
kauppajärjestön sääntöjä noudattaen annetun yhteisön lainsäädännön mukaisesti. 
Koska kyseinen käyttäjä ei kyseenalaista tätä, väitettä ei voida katsoa päteväksi. 
(76) On myös huomattava, että jotkin käyttäjät ilmaisivat nimenomaisesti polkumyynnin 
vastaisten toimenpiteiden koituvan heille hyödyksi; syynä tähän se, että koska 
laadun ja läheisen sijainnin on todettu olevan ratkaisevia tekijöitä tietyntyyppisten 
käyttäjien valitessa keinotekoisen korundin toimittajia, yhteisön tuotannonalan 
aseman puolustaminen hyödyttää näiltä osin tulevaisuudessa näitä tuottajia ja on 
siksi niiden etujen mukaista. 
(77) Lisäksi katsotaan, että vaikka polkumyyntitullien olisi mahdollistettava yhteisön 
tuotannonalan soveltamien hintojen nousu, yhteisön markkinoilla vallitseva kova 
kilpailu sekä vaihtoehtoisten hankintalähteiden määrä kuitenkin hillitsevät 
hinnannousua. Näin ollen muutetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät 
aiheuttane merkittäviä haittavaikutuksia käyttäjille. 
3. Yhteisön etua koskeva päätelmä 
(78) Edellä olevan perusteella katsotaan, ettei tarkasteltavassa tapauksessa ole 
pakottavia syitä olla pitämättä voimassa toimenpiteitä. Lisäksi on huomattava, että 
yhteisön tuotannonala on tehnyt merkittäviä investointeja ja että sen toteuttamalla 
rakenneuudistuksella on kyetty lisäämään tehokkuutta. Näin ollen päätellään, että 
yhteisön etu edellyttää polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämistä 
polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisten vaikutusten poistamiseksi ja että 
toimenpiteitä olisi mukautettava tämän tutkimuksen päätelmiä vastaavasti. 
ao 
H. TOIMENPITEET 
(79) Laskiessaan asianmukaista tullin määrää neuvosto on ottanut huomioon, että 
yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko muodostuu pääasiassa tuntuvista 
taloudellisista tappioista, jotka ovat seurausta alihinnoittelusta aiheutuvista 
alhaisista hinnoista. Näin ollen on välttämätöntä, että yhteisön tuotannonala voi 
toteutettavien toimenpiteiden avulla tulevaisuudessa kohentaa taloudellista 
asemaansa. 
(80) Tätä varten on määritetty vahingon korvaava taso laskemalla yhteisön tuottajien 
tuotetyyppikohtaisten tuotantokustannusten painotettu keskiarvo ja lisäämällä 
siihen 5 prosentin suuruinen voitto, joka katsotaan kohtuulliseksi tämänkaltaisella 
tuotannonalalla. Näin saatua vahingon korvaavaa tasoa on verrattu hinnan 
alittavuutta koskevissa laskelmissa käytettyjen tuotetyyppien CBF-tuontihintojen 
(tullattuna) painotettuun keskiarvoon, jota on oikaistu tuojille aiheutuvien tuonti-
ja käsittelykustannusten huomioon ottamiseksi. 
Koska vertailu osoitti, että vahingon korvaava taso on korkeampi kuin määritetty 
polkumyyntimarginaali, tullin on perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
perustuttava polkumyyntimarginaaliin, joka tässä tapauksessa on 88,7 prosenttia. 
(81) Jotta taattaisiin toimenpiteiden teho ja vähimmäistettäisiin se vaara, että tulli 
pystytään kiertämään manipuloimalla hintoja, katsotaan asianmukaiseksi ilmoittaa 
tulli kiinteänä ecu-määränä tonnia kohti. 
Tullin määrä on laskettu edellä mainitun polkumyyntimarginaalin perusteella, ja se 
on 204 ecua tonnia kohti. 
31 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
/ artikla 
Korvataan asetuksen (ETY) N:o 2552/93 1 artikla seuraavasti: 
"/ artikla 
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodeihin 2818 10 10 ja 
2818 10 90 kuuluvan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan keinotekoisen 
korundin tuonnissa. 
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on 204 
ecua tonnia kohti. 
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä." 
2 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu 
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan 
kaikissa jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
32 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 468 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 05 08 11 
Luettelonumero : CB-CO-97-482-FI-C 
ISBN 92-78-24968-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg