FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 26.10.2009 
SEK(2009) 1405 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista  
 
Oheisasiakirja 
 
KOMISSION EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA LLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
ANTAMAAN TIEDONANTOON 
 
Hivin/aidsin torjunta Euroopan unioni ssa ja sen naapurimaissa vuosina 2009–2013 
 
{KOM(2009) 569 lopullinen} 
{SEC(2009) 1403} {SEC(2009) 1404} 
 
FI 2   FI 1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Kun otetaan huomioon viimeisi mmät hiviä/aidsia koskeva t havainnot, vuosien 2006–2009 
toimintasuunnitelman alustava arvioin ti ja sidosryhmien parissa toteutetut 
kuulemismenettelyt, tulevassa toiminnassa  on keskityttävä seuraaviin näkökohtiin: 
1.1. Puuttuva poliittinen sitoutuminen 
Jonkinasteisesta edistymisestä huolimatta tiettyä s ovittua poliittisen tason sitoutumista ei ole 
vielä saatu aikaan. Kansainvälinen yhteisö kannattaa edelleen sovittuja päämääriä ja toteutettavissa olevia tavoitteita (ehkäisyn, hoi don, hoivan ja tuen yleinen saatavuus), mutta 
kansalaisyhteiskunta ei ole kaikissa jäsenvalt ioissa ja naapurimaiss a järjestelmällisesti 
mukana politiikan kehittämisessä, täytäntöönpanossa ja seurannassa. 
1.2. EU:n keskitetyn seuranta- ja ra portointijärjestelmän tietopuutteet 
Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus (ECDC) on edennyt hivin/aidsin 
seurannassa. Kokonaiskäsityksen saamiseksi epidemiasta seurannass a tarvitaan kuitenkin 
vieläkin enemmän tyhjentäviä,  vertailukelpoisia ja kesken ään yhteensopivia tietoja.  
1.3. Epätäydelliset ehkäisy- ja hoitot oimet ja mahdollisesti supistuvat 
terveysmäärärahat 
Ehkäisystrategiat eivät edelleenkään ole ri ittävän tehokkaita. Euro opassa on edelleen 
runsaslukuinen määrä sellaisia hivin kantajia ja aidsiin sairastuneita, joita ei ole vielä diagnosoitu. Neuvonta ja vapaaehtoinen testaus ova t tärkeitä välineitä hi vin ehkäisyssä, mutta 
niitä ei ole vielä saatavilla kaikkialla Euroopassa. Sama pät ee hoidon, hoivan ja tuen saantiin. 
Toimintalinjoja on kohdistettava sairaudest a erityisesti kärsiviin ryhmiin (esim. 
suonensisäisesti huumeita käyttävät, miesten kanssa sukupuoliyhteydessä olevat miehet ja 
sellaisilta alueilta tulevat maahanmuutta jat, joilla sairastumistiheys on suuri). 
Tämä sairaus on muuttunut kuolemaan johtavasta  uhasta krooniseksi tilak si, ja tuen aste 
vaihtelee edelleen maasta toiseen  Euroopassa ja sen lähialueilla.  Mistään yleise sti saatavilla 
olevasta tuesta ei todellakaan voida puhua.
1 Tiedoissa esiintyy edel leen sitkeästi puutteita.  
Tiedon puutteita esiintyy edel leen seuraavilla aloilla: 
i) Yhteiskuntatieteet ja erityisesti käyttäytymiseen  liittyvät näkökohdat hivin 
leviämisessä,  
ii) Ehkäisytoimien kustannustehokkuutta  koskeva sosioekonominen analyysi, 
iii) Ehkäisytoimissa käytettävän uuden teknologian kehittäminen ja käyttö, 
iv) Rajatylittävä ulottuvuus EU :ssa ja sen naapurimaissa, 
v) Tehostettu biolääketieteellinen tutkimus hoitojen ja rokotteiden alalla. 
1.4. Huolestuttavat suuntaukset us eissa Itä-Euroopan maissa 
Itä-Eurooppa (Baltian maat, Ukra ina, Moldovan tasavalta ja Venä jän federaatio) on yksi niistä 
alueista maailmassa, joissa hiv leviää hälyttäväs ti ja joissa hiviin sairastuneilla usein on 
muitakin tartuntoja, kuten (monilääkeres istentti)tuberkuloosi tai hepatiitti.  
                                                 
1 Antiretroviraalisen hiv-lääkityksen ja aidsiin liittyvien oireiden hoidon kustannukset voivat olla 
merkittävät, ja antiretroviraalisen lääkityksen kustannukset ovat vain osa niiden ihmisten hoidon ja 
seurannan kokonaiskustannuksista, joilla sairaus etenee. 
 
FI 3   FI 2. EU: N TOIMINNAN PERUSTELUT  
Hiv/aids-haasteeseen vastaaminen EU:n tasolla on osa yleistä terveys- ja  sosiaalipolitiikkaa, 
jossa pääpaino on ennaltaehkäisyssä sekä hivi n kantajiin ja aidsiin sairastuneisiin ja 
riskiryhmiin kohdistuvissa uusissa strategioiss a, jotta voitaisiin vä hentää tartuntojen 
leviämistä EU:n alueelle. 
2.1. Toissijaisuusperiaate 
EU:n jäsenvaltioilla ja unionin naapurima illa on päävastuu kansalaistensa terveyden 
suojelusta ja parantamisesta. EY:n perustam issopimuksen 152 artiklassa  edellytetään, että 
kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan 
ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.  
2.2. Tarpeellisuustesti 
Hiv/aids on tartuntatauti , jota on torjuttava koordinoimalla kansallisten viranomaisten toimia. 
Rajatylittävä liikkuminen vaikuttaa hivin levi ämiseen, mutta henkilöiden vapaa liikkuvuus on 
EU:n politiikan keskei siä osatekijöitä.  
EU:ssa elää nykyisin arviolta 64 miljoonaa EU:n  ulkopuolisista maista tullutta siirtolaista. 
Vaikka nämä henkilöt tulevat useista eri maista , verrattain suur i osuus uusista heterosuhteissa 
tarttuneista hiv-tartuntatapauksista ilmenee m aahanmuuttajilla. Tämä ryhmä on myös vaarassa 
syrjäytyä sosiaalisesti, joten sen mahdollisuudet päästä testeihin ja saada 
ennaltaehkäisypalveluja, hoitoa, hoivaa ja tukea voivat olla rajalliset.  
EU tarvitsee yhdenmukaistetun seurantajärj estelmän epidemiol ogisten suuntausten 
seuraamiseksi ja auttaakseen jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia kansanterveystoimia. Se tarvitsee yhteisen tutkimusstrategian mittakaavaetujen hyödyntämiseksi. On EU:n edun 
mukaista saada naapurimaat mukaan toimin taan ottaen huomioon hivin/aidsin laaja 
levinneisyys joissakin näistä maista.  
2.3. EU:n tuottama lisäarvo 
Komissiolla olisi edelleen olta va tärkeä asema hivin/aidsin torjunnassa eri puolilla Eurooppaa 
toteutettavien toimien koordi noinnissa. Hiv-tartunnat voidaan  ehkäistä. Komissiolla on 
käytössään vankka tietopohja, ja se tarjoaa jäsenvaltioille kes kustelufoorumin, jolla voidaan 
vaihtaa ideoita ja toimintamalleja. Yksittäiset jäsenvaltiot tuskin pystyvät pitämään yllä 
tämänkaltaista rajatylittävää yhteistyötä. 
EU voisi ottaa hivin kansanterveyshaasteena os aksi kaikkea asian kannalta merkityksellistä 
EU:n politiikkaa ja erityisesti ihmisten  vapaaseen liikkuvuuteen, ihmisoikeuksiin, 
tutkimukseen ja syrjinnän torjuntaan liittyvää politiikkaa. Yksittäiset maat voivat hyötyä, jos ne virittävät oman politiikkansa Euro opan hyvien toimintatapojen mukaiseksi. 
3. P
OLIITTISET TAVOITTEET  
Yleisenä tavoitteena on edistää hiv-tartunnois ta aiheutuvien sairauksien ehkäisyä ja 
vähentämistä ja poistaa ihmisten terveyttä uhk aavia tekijöitä, kuten perustamissopimuksen 
152 artiklassa määrätään, ja parant aa hivin kantajien ja aidsia sairastavien sekä suurimmassa 
tartuntavaarassa olevien elämänlaatua.  
3.1. Erityistavoitteet: 
a) Säilyttää poliittinen johtajuus ja  saada sidosryhmät sitoutumaan ja 
osallistumaan  
b) Parantaa hiviä/aidsia koskevia epidemiologisia tietoja seurannalla 
 
FI 4   FI c) Auttaa EU:n jäsenvaltioita ja naapurimaita kehittämään kansanterveysalan 
toimia, joilla pyritään 
– keskittämään kansalliset strategiat  riskialtteimpiin väestönryhmiin, 
– parantamaan niiden muita heikommassa asemassa olevien ihmisten 
elinoloja, joilla on suuri vaara s aada hiv-tartunta, ja varmistaa 
ehkäisypalvelujen, hoidon, hoivan ja tuen yleinen saatavuus  
– sopeuttamaan kansalliset strategiat n iihin haasteisiin, joihin ei ole vielä 
vastattu (alidiagnosointi, uud et ehkäisymenetelmät, uudet 
hoitovaihtoehdot jne.) 
– varmistamaan nykyisestä talouskriisist ä huolimatta, että hiviin/aidsiin 
kohdennetaan riittävästi rahoitusta 
d) Paikata hoitoja, rokotusten ja  mikrobisidien kehittämistä, 
kansanterveystutkimusta, käyttäytymis tiedettä ja sosioekonomista analyysia 
koskevat tiedon puutteet.  
4. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamista silmällä pitäen verrattiin toisiinsa kolmea eri 
toimintavaihtoehtoa. 
4.1. Vaihtoehto 1:  Perustaso – nykyisen toiminta suunnitelman täytäntöönpanon 
jatkaminen ja arviointi 
Perustason säilyttävässä vaih toehdossa pidennettäisiin nykyisen toimintasuunnitelman 
elinkaarta ja jatkettaisiin käynni ssä olevien toimien toteuttamista.  Näin saataisiin säilytettyä 
EU:n poliittinen tuki, ja komi ssio ja sidosryhmät voisivat sa attaa päätökseen yhä käynnissä 
olevat toimet ja jatkaa menestyksekkäitä toim ia. Indikaattoreita voita isiin ottaa käyttöön 
tulosten seuraamiseksi, jotta nykyistä toiminta suunnitelmaa voitaisiin arvioida kattavasti. 
Seuranta ja tutkimustyö jatkuisivat nykyist en painopisteiden ja välineiden pohjalta. 
4.2. Vaihtoehto 2:  Ei EU:n politiikkaa tai hiviä/aidsia koskevaa 
toimintasuunnitelmaa 
Komissio ei päätyisi uuteen hiviä/aidsia käsittelevään poliittiseen aloitteeseen. Komissio 
keskittyisi sen sijaan nykyisiin rahoitustoimiin  ja -ohjelmiin, esimerkkeinä tutkimusohjelmat, 
kansanterveysalan toimintaohjelma, Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan naapuruuspolitiikan 
välineet, ulkoiset hiv-politiikat sekä tekninen tuki erityiselinten (kuten ECDC:n tai Euroopan 
huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seur antakeskuksen EMDCCA:n) kautta. Ilman EU:n 
uutta hiv/aids-toimintasuunnitelmaa, hivin torjun taan osoitettuja menoja voitaisiin kuitenkin 
kohdentaa uudelleen. ECDC:n toteuttama seuranta jatkuisi ilman, että sitä sovitettaisiin 
uusiin, sovittuihin toimintatarpeisiin. 
4.3. Vaihtoehto 3:  Nykytila + eli uusi komission po litiikka ja toimintasuunnitelma 
Komissio antaisi uuden poliittisen sysäyksen, jo tta hiv/aids saatais iin pidettyä politiikan 
keskiössä. Se asettaisi toiminnan uudet painop isteet hivin/aidsin torjunnassa Euroopassa. 
Uudella komission politiikalla voitaisiin osoittaa toiminnan laajat suuntaviivat, ja komission 
yksiköt ja sidosryhmät, jotka tapaavat pohdint aryhmässä ja kansalaisyhteiskunnan foorumilla, 
voisivat tarkentaa operatiivis ta toimintasuunnitelmaa, johon liittyisi myös indikaattorit 
edistyksen mittaamiseksi. Tämä vaihtoehto va staisi todettuihin uusiin suuntauksiin ja 
haasteisiin (ehkäisy, ensisijaiset alueet, ensisijaiset ryhmät). EU:n ja sidosryhmien toiminta rakentuisi EU:n ensimmäiselle toimintasuunnite lmalle (2006–2009), ja pai nopistettä saataisiin 
siirrettyä ehkäisyn, hoidon ja tutkimuksen kaltais ille tärkeille aloille. 
 
FI 5   FI 4.4. Vaihtoehto 4:  Hylätyt vaihtoehdot 
Lainsäädäntö:  Hiv/aids on terveys- ja sosiaalialan ongelma, jolla on huomattavaa poliittista 
merkitystä. Perustamissopimus ei kuitenkaan tarjoa oikeusperustaa hiviä koskevan direktiivin tai asetuksen antamiseen. Jäsenvaltiot ja union in naapurimaat suunnittelevat omat kansalliset 
suunnitelmansa ja ohjelmansa mutta kansallise n tason toiminta hyötyy suuresti parhaiden 
toimintatapojen, kokemusten ja näyttöön pohjautuvien ratkaisujen vaihdosta. 
Kampanja:  Hiviä koskevassa eurooppalaisessa kamp anjassa ei voitaisi ottaa huomioon 
kaikkia tilanteita ja kulttuuris esti arkaluonteisia kysymyksiä er i puolilla Eurooppaa. Tällainen 
kampanja ei hyödyttäisi kaikkia riskiryhmiä eikä  olisi näin ollen kannattava eikä tehokas.  
5. V
AIKUTUSTEN ANALYYSI  
5.1. Vaihtoehto 1: Perustaso – nykyisen  toimintasuunnitelman täytäntöönpanon 
jatkaminen ja arviointi 
Taloudelliset vaikutukset 
EU:lle aiheutuvat suorat kustannukset  olisivat todennäköi sesti samaa luokkaa kuin 
aikaisemmalla ajanjaksolla ( 2006–2009). Vaihtoehtoon sisältyvän arvioinnin  avulla voitaisiin 
mitata sitä, millainen vaikutus EU:n ja kansallisilla toimilla on epidemiaan. 
Vaihtoehto edustaisi ja tkuvuutta ja kannustaisi monia eri sidosryhmiä  jatkamaan vankkaa 
panostaan. 
Kansallisten budjettien kautta rahoit ettuihin toimiin käytettävät menot  pysyisivät 
todennäköisesti vakaina verrattuna vuos iin 2006–2009. Mikään toimintasuunnitelmaan 
sisältyvistä toimista ei sitoisi osapuolia.  
Yhteisesti sovittu toimintasuunnitelma, jolla on tukenaan vahva poliittinen sitoutuminen, 
tehokas parhaiden toimintatapojen  vaihto ja vankka tietoperus ta, tehostaisi toimintaa ja 
vähentäisi päällekkäisyyksiä ja voisi  tukea kansallisen tason suunnittelua. 
Taloudellisen taantuman  aikana on kuitenkin vaarana, että kansallisia terveysmenoja 
leikataan erityisesti lyhyellä ja keskipitkällä  aikavälillä. Hiviin/aidsiin liittyvät menot 
saattavat seurata tätä suuntausta. Jäsenva ltioille ei odoteta ai heutuvan ylimääräisiä 
raportointikustannuksia, koska ECDC:n toteutta ma seurantatyö rahoitetaan EU:n budjetista. 
Sosiaaliset vaikutukset  
Tämän vaihtoehdon pitäisi parantaa ehkäisypalv elujen, hoidon ja hoiva n saatavuutta, joten 
sillä pitäisi olla myönteinen so siaalinen vaikutus. Tehokkaat e hkäisyohjelmat auttavat itse 
asiassa vähentämään hivin leviämistä . Ehkäisytoimet, varhainen diagnosointi ja hoito voivat 
viivyttää taudin etenemistä tai pysäyttää sen ja pitää sairastuneet työelämässä , mikä 
saattaa parantaa hivin kantajien ja aidsiin sairastuneiden elämänlaatua . 
ECDC:n toteuttamassa seurantatyössä  ei voitaisi vastata uusiin haasteisiin ja 
tiedontarpeisiin ilman uutta EU:n politiikkaa.  
5.2. Vaihtoehto 2:  Ei EU:n politiikkaa tai hiviä/aidsia koskevaa 
toimintasuunnitelmaa 
Taloudelliset vaikutukset 
EU:lle aiheutuvat suorat kustannukset  todennäköisesti pienenisivät hieman. Poliittinen ja 
rahoitustuki saattaisi olla vähemmän tehokast a, koska painopisteiden asettelusta puuttuisi 
poliittinen ohjaus. Poliittis en motivaation puuttuminen hiviä/aidsia koskevasta EU:n 
 
FI 6   FI yhteistyöstä voisi vaikuttaa ohjelmien vuosittaisiin  painopisteisiin ja s uosia muita jollakin 
toisella EU:n politiikalla tuettu ja painopisteitä kuin hiviä/aids ia. Uusia hiv-tartuntoja ilmenee 
vuosittain maailmassa 2,7 miljoonaa, ja rokotte iden tai hoidon tarve on suuri, joten tätä 
vaihtoehtoa on vaikea perustella. 
Jos hiviä/aidsia ei enää pidettäisi pai nopisteenä, tällä olisi vakavia vaikutuksia useisiin  
tutkimuksessa, palveluntarjonnassa, koulutukse ssa ja tukitoimissa mukana oleviin 
sidosryhmiin . EU:n tason poliittisen sitoutumisen puutetta ei talouskriisin aikana välttämättä 
saada korvattua  kahdenvälisellä tai monenvä lisellä, ilman EU:ta tapahtuvalla yhteistyöllä.  
Suurimpana heikkoutena on tästä vaihtoehdosta välittyvä poliitt inen viesti. Hivin/aidsin 
ehkäisy ohjelmat ovat erityisen herkkiä terveysmäär ärahojen leikkauksille. Ehkäisytoimien 
vähentäminen voisi lisätä terveydenhuollon kustannuksia  tartuntojen lisääntyessä ja 
hoitokulujen kasvaessa. Sillä olisi myös  sosiaalisia ja taloudellisia sekä 
työmarkkinavaikutuksia. Jäsenvaltioill e ei odoteta syntyvän ylimääräisiä raportointi- tai 
seuranta kustannuksia.  
Sosiaaliset vaikutukset  
Tähän vaihtoehtoon liittyy se ri ski, että ilman komission poliitt ista tukea hiv/ aids saattaisi 
kadota täysin tiettyjen rahoitusmekanismien näköpiiristä. 
On vaikea arvioida, millaisiin lisätoimiin jäsenva ltiot ja sidosryhmät ryhtyisivät ilman EU:n 
poliittista ohjausta. Voidaan  olettaa, että kaikki Eu roopan maat eivät pääsisi kansainvälisesti 
sovittuihin tavoitteisiin . Tämä voisi johtaa kielteisiin sosiaalisiin vaikutuksiin ja lisätä 
hiv/aids-tapauksia.  
Tämän vaihtoehdon myötä olisi vähemmän mahdollisuuksia parantaa niiden  
kansalaisjärjestöjen toimintaedellytyksiä , jotka suojelevat vähempiosaisia ryhmiä EU:ssa 
ja sen naapurimaissa.  
Vaihtoehto ei ehkä ole riittä vän tehokas pitämään yllä yhtei styötä eri puolilla Eurooppaa ja 
erityisesti ohjaamaan toimintaa uusiin haasteisiin  tai sosiaalikysymyksiin  vastaamiseksi. 
Samoin kuin ensimmäisen vaihtoehdon kohdalla, ECDC:n toteuttama seuranta  ei kattaisi 
uusia haasteita ja tiedontarpeita. 
5.3. Vaihtoehto 3:  Nykytila + eli uusi EU:n polit iikka ja toimintasuunnitelma 
Taloudelliset vaikutukset 
Tämän vaihtoehdon toteutuessa uuden toimin tasuunnitelman täytäntöönpanosta johtuvat 
tehtävät jaettaisiin kaikkien m ukana olevien sidosryhmien kesken.  
EU:lle aiheutuvat suorat kustannukset  olisivat todennäköi sesti samaa luokkaa kuin 
aikaisemmalla ajanjaksolla (2006–2 009). Poliittisen tuen ansiosta  ja uusien haasteiden ja 
suuntausten päästessä enemmän esille voitaisiin parantaa vaikut uksia ja ohjata resursseja 
tehokkaampiin toimiin. Vaihtoehtoon sisältyväksi suunniteltu arviointi  auttaisi mittaamaan 
sitä, millainen vaikutus EU:n ja kansallis illa toimilla on epidemiaan. Tämän vaihtoehdon 
myötä hiv/aids säilyisi EU:n tasolla pai nopisteenä, jatkuvuutta korostettaisiin ja monet 
tutkimuksessa, palveluissa, koulutuksessa jne. toimivat sidosryhmät  saisivat uuden 
kimmokkeen. 
Kansallisten budjettien kautta rahoit ettuihin toimiin käytettävät menot  pysyisivät tässä 
vaihtoehdossa todennäköisesti vakaina ve rrattuna vuosiin 2006–2009. Mikään toimista ei 
sitoisi osapuolia. Uusien painopisteide n korostaminen voisi kuitenkin auttaa kohdentamaan 
kansallisia resursseja  uusiin ehkäisymenetelmiin, riskialtteimpiin ryhmiin ja yhteistyön 
 
FI 7   FI vahvistamiseen itäisten naapurien kanssa. Seurauksena olisi toiminnan muuttuminen 
kannattavammaksi. 
Taloudellinen taantuma voisi vaikuttaa hivin/aidsin torj untaan annettavaan apuun ja uhata 
ehkäisy ohjelmia mahdollisilla terveysmäärärahojen  leikkauksilla. EU:n jäsenvaltiot ja 
unionin naapurimaat saisivat kolmosvaihtoe hdon myötä kimmokkeen kohdentaa julkista 
rahoitusta edelleen riskialtteimpiin väestönryh miin ja osoittaa resursseja kannattavimpiin 
terveystoimiin.  
Raportoinnin ja seurannan  tehostaminen saattaa aiheuttaa lis äkustannuksia niille harvoille 
maille, jotka eivät vielä lähetä riittävästi tietoja ECDC:lle. Muille maille ei aiheutuisi 
lisärasitusta. Ne pikemminkin hyötyisivät paremmasta suunnittelusta  parempien tietojen 
pohjalta – ja tämä on yleensä kustannuksia säästävää. 
Sosiaaliset vaikutukset  
Komission tiedonannon ja toimintasuunnitelman antaminen korostaisi jatkuvuutta ja 
poliittista tahtoa  päästä nykyisiin kansainvälisiin sitoumuksiin . Tämän vaihtoehdon myötä 
esitettäisiin täsmällisemmät tavoitteet. Lisäksi sen ansiosta voitaisiin paremmin kohdentaa 
resursseja ja tehostaa infrastruktuureja  kansallisella tasolla. 
Kolmosvaihtoehdolla pitäisi olla myönteinen vaikutus kans alaisyhteiskuntaan, hivin 
kantajiin ja aidsiin sairastuneisiin  sekä elinkeinoelämään . Sen pitäisi – vahvemman 
poliittisen johtajuuden ja kansalaisyhteiskunn an suuremman panoksen ansiosta – parantaa 
kaikkien sairaudesta kärsivien elinoloja.  
Tällä vaihtoehdolla – tuettaisiin toimia hiviin/aidsiin liittyvien sosiaalisten kysymysten , kuten leimautumisen, 
syrjinnän ja ihmisoikeuksien rikkomisen, ratkaisemiseksi 
– annettaisiin kansalaisyhtei skunnalle paremmat toimin tamahdollisuudet, mikä on 
olennaisen tärkeää hivin/aidsin torjunnassa  
– seurattaisiin kansallisella tasolla ja valtioid en rajatylittävästi epidemian ja sen kanssa 
samanaikaisesti esiintyvien infektioiden (kut en tuberkuloosi, hepatiitti ja sukupuoliteitse 
tarttuvat infektiot) laajuutta 
– parannettaisiin reagoimista tähän sairauteen  
– saatettaisiin asiantuntijoita yht een suunnittelemaan vastatoimia tu levien haasteiden varalle.  
Parempi seuranta ja valvonta Euroopan tasolla – lähinnä ECDC:n ja muiden erikoistuneiden 
ja normeja vahvistavien elinten toimesta – vahvistaisi tehokkaiden ja pitkäjänteisten 
kansanterveystoimien perustaa. 
 
FI 8   FI Seuraavassa taulukossa esitetään  tiivistetysti näid en kolmen vaihtoehdon vaikutukset eri 
tavoitteisiin.  
Tavoitteet  Vaihtoehto 1  Vaihtoehto 2  Vaihtoehto 3  
Säilytetään poliittinen johtajuus ja annetaan ohjaust a
sovittuihin tavoitteisiin pääsemiseksi  + - ++ 
Vahvistetaan seurantaa ja epidemiologiaa politiikan tueksi  + + ++ 
Saadaan jäsenvaltiot ja naapurimaat keskittymään enemmä n
riskialtteimpiin ryhmiin  + - ++ 
Kannustetaan jäsenvaltioita ja naapurimaita parantamaa n
hivin kannalta suuressa tartuntavaarassa olevien elinoloja j a
varmistamaan korkealuokkaisen hoidon yleinen saatavuus  + - ++ 
Kannustetaan jäsenvaltioita ja naapurimaita sopeuttamaa n
hiv/aidsstrategiat ratkaisematta jääneiden ja/tai uusie n
haasteiden selvittämiseen  + - ++ 
Kannustetaan jäsenvaltioita ja naapurimaita suojaamaa n
hivin/aidsin torjuntaan käytettäviä julkisia ja yksityisi ä
varoja talouskriisistä huolimatta  + - ++ 
Täytetään tutkimuksessa olevia  aukkoja kokoamalla yhtee n
resursseja ja toimia  + + ++ 
Eri tavoitteiden kustannukset  Kaikki luvut ovat summittaisia arvioita  
EU:hun kohdistuva talousarviovaikutus: 
Kansanterveysalan toimintaohjelma 
   
20 milj. euroa  
20 milj. euroa tai 
vähemmän, hiv-
rahoituksen 
kohdentaminen 
uudelleen muihin 
kansanterveysalan 
toimintaohjelman 
toimintalinjoihin   
20 milj. euroa  
kohdentaminen 
uudelleen uusiin 
toimintasuunnitelman 
painopisteisiin  
Tutkimuksen puiteohjelma   100 milj. 
euroa  100 milj. euroa tai 
vähemmän, 
hiv-rahoituksen 
kohdentaminen 
uudelleen   100 milj. euroa  
kohdentaminen 
uudelleen uusiin 
painopisteisiin  
ECDC (seuranta ja valvonta)  4,4 milj. euroa 
 4,4 milj. euroa  
  4,4 milj. euroa  
kohdentaminen 
uudelleen uusiin 
painopisteisiin  
Jäsenvaltioihin kohdistuvat talousarviovaikutukset:  
Terveys- ja tutkimusbudjetteihin kohdistuva t
kustannukset 
   
ei sovelleta
ei muutosta
 
 
  
ei sovelleta 
määräraha-
leikkausten riski 
talouskriisin vuoks i
  
ei sovelleta 
ei muutosta 
kohdentaminen 
uudelleen uusiin 
painopisteisiin  
 
FI 9   FI Raportoinnin (valvonnan) kustannukset  ei ylimääräistä 
hallintorasitust
a EU:n 
jäsenvaltioille ei ylimääräistä 
hallintorasitusta 
EU:n 
jäsenvaltioille   
uusista tietojen 
raportointi-
vaatimuksista johtuva t
hallinto-kustannukset 
 
Vaihtoehdolla 3 (uusi komission politiikka ja toimintasuunnitelma) on vaikutustenarvioinnin 
perusteella suurin vaikutus, joten se katsotaan parhaaksi vaihtoehdoksi. 
6. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Komissio voi seurata edistymistä ja julkai sta seurantaraportteja  vuoteen 2012 mennessä. 
Säännöllinen seuranta kannustaa kaikkia sidosryhmiä jakamaan tuloksensa ja saavutuksensa 
ripeästi. Näin kaikki osapuolet  pääsisivät paremmin hyödyntämään  parhaita toimintatapoja ja 
yhteistyömahdollisuuksia.