it -ù 
<r ir EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 31.05.1995 
KOM(95) 333 lopull. 
VIHREÄ KIRJA 
KÄYTÄNNÖN JÄRJESTELYISTÄ 
YHTENÄISVALUUTAN KÄYTTÖÖN OTTAMISEKSI 
(komission esittämä) 

ESIPUHE 
Eurooppa saa yhtenäisvaluutan 
Vuosisadan loppuun mennessä Euroopalla on yhtenäisvaluutta. Sen on määrä olla vahva ja 
vakaa. Tämä oli Euroopan johtajien ja kansojen toive silloin, kun Euroopan unionista 
tehty sopimus allekirjoitettiin ja ratifioitiin. 
Tällaisen muutoksen tekeminen on monimutkainen ja poliittisesti arkaluontoinen 
toimenpide, joka edellyttää äärimmäistä varovaisuutta ja huolellista valmistelua. Talous-ja 
rahaliiton toinen vaihe alkoi 1 päivänä tammikuuta 1994. Sopimuksessa määrätään, että 
sen aikana toteutetaan valmistelut valuuttapariteettien lopulliseksi ja peruuttamattomaksi 
vahvistamiseksi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1999. 
Sopimuksessa ei kuitenkaan käsitellä yksityiskohtaisesti noudatettavia menetelmiä. Siinä 
ainoastaan määrätään ecun1 "nopeasta" käyttöön ottamisesta yhtenäisvaluuttana sen 
jälkeen, kun pariteetit on vahvistettu. Tämän vihreän paperin tarkoitus on 
myötävaikuttaminen siihen keskusteluun, jota käydään parhaista keinoista kyseisen 
tavoitteen saavuttamiseksi. 
Lähentymistä koskevien vaatimusten ensisijaisuus 
Asiaan liittyvien teknisten kysymysten tiedostamisen tarve ei missään tapauksessa vähennä 
taloudellisen lähentymisen ensisijaista merkitystä. Tämä on sopimuksen ydin ja ehdoton 
edellytys voimakkaalle ja vakaalle yhtenäisvaluutalle, jonka on oltava vähintään yhtä vahva 
kuin vahvin kansallinen valuutta. Sopimuksessa määrätään neljästä lähentymisen 
arviointiperusteesta. Yksi niistä, terve julkistalous, sisältää sekä budjettialijäämät että 
julkistalouden liialliset alijäämät. 
Nämä neljä perustetta ovat terveen taloudenhoidon tärkeimmät mittarit ja poliittisen 
päätöksenteon puolueeton perusta. Niitä on ehdottomasti noudatettava kaikilta osin, sekä 
ennen siirtymistä yhtenäisvaluuttaan että sen jälkeen. 
Sopimuksessa vahvistetaan menettelyt perusteiden noudattamisen varmistamiseksi ja 
seuraamukset niiden noudattamatta jättämisestä. Tämä on ainoa tapa rakentaa talous- ja 
rahaliitto terveelle perustalle ja varmistaa sen pysyvyys. Se on myös ainoa tapa taata vakaa 
makrotaloudellinen ympäristö Euroopassa nopeamman kasvun varmistamiseksi ja uusien 
työpaikkojen luomiseksi. 
Kahden viime vuoden aikana on tapahtunut tasaista kehitystä kohti näiden perusteiden 
täyttymistä, ja erityisesti jäsenvaltioiden väliset inflaatioon ja korkotasoon liittyvät erot 
ovat kaventuneet. Yleinen lähentymiskehitys on silti epätyydyttävää erityisesti 
julkistalouden osalta. Jäsenvaltioiden onkin nopeutettava ponnistelujaan tässä suhteessa. 
1 Sanaa "ecu" käytetään tässä asiakirjassa siinä kirjoitusasussa, jossa se on Euroopan unionista tehdyssä 
sopimuksessa. Yhtenäisvaluutan yleisen hyväksymisen yhteydessä on tärkeää, että sen nimityksestä ei 
muodostu estettä tekniselle valmistelutyölle. Tarvittaessa tämä edellyttää poliittisen tason keskusteluja. 
1<* 
Rahaliiton ja sen ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden väliset suhteet 
Kaikki jäsenvaltiot eivät etene lähentymisessään riittävästi käytettävissä olevan ajan 
kuluessa. Sopimuksessa otetaan huomioon tällaisen tilanteen mahdollisuus ja sallitaan 
jäsenvaltioiden edetä kohti rahaliittoa eri nopeudella. Koska ensimmäiseen ryhmään 
kuulumattomat jäsenvaltiot osallistuvat talous- ja valtiovarainministereiden neuvoston ja 
Euroopan keskuspankin yleisneuvoston työhön, niitä kannustetaan jatkuvasti jatkamaan 
pyrkimyksiään vaadittujen edellytysten täyttämiseksi. 
Lisäksi kahta jäsenvaltiota koskee poikkeuslauseke, joka sallii niiden päättää erikseen 
halukkuudestaan osallistua rahaliittoon. 
Erittäin arkaluontoinen asia, joka olisi selvitettävä mahdollisimman pian, koskee 
rahaliittoon osallistuvien ja sen ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden tulevia suhteita. On 
tarkasteltava keinoja turvata yhtenäismarkkinat siirtymäkauden aikana. Edellä 
tarkoitettujen kahden ryhmän valuuttojen välisten suhteiden vakaus on varmistettava, ja 
harkittava perusteellisemmin, millainen järjestely on tarpeen kolmannen vaiheen alkamisen 
jälkeen. 
Eteneminen kohti yhtenäisvaluuttaa 
Vihreän paperin tarkoituksena ei ole vastata rahaliittoa koskeviin kysymyksiin "kuka" tai 
"milloin". Niistä voi päättää aikanaan ainoastaan Eurooppa-neuvosto. Kun tulee aika, 
jolloin valtion- ja hallitusten päämiesten on päätettävä siirtymisestä yhtenäisvaluuttaan, 
niiden on oltava varmoja siitä, että kysymykseen "miten" voidaan vastata täydellisesti. 
Oikeiden vastausten löytäminen on jo useita vuosia jatkunut prosessi, jonka vauhti on 
kiihtynyt entisestään viime kuukausien laajojen kuulemismenettelyjen myötä. Prosessi 
jatkuu edelleen kaikkien niiden osalta, joita vielä ratkaisemattomat asiat välittömästi 
koskevat. Vihreä paperi on erittäin tärkeä vaihe tässä prosessissa, mutta se on kuitenkin 
vain yksi vaihe monien joukossa. 
Komissio on valmistelutyössään pyrkinyt välttämään edessä olevien vaikeuksien 
liioittelemiseen tai aliarvioimiseen liittyvän vaaran. Vaikeuksien liiallinen korostaminen 
antaisi vaikutelman avuttomuudesta tai sisäisestä hajaannuksesta, ja aliarvioiminen voisi 
johtaa kuivakiskoiseen lähestymistapaan, jossa pyritään sanelemaan ratkaisut pienintä 
yksityiskohtaa myöten silloinkin, kun asia selvästi vaatii huolellisempaa harkintaa. Monia 
yksityiskohtia on edelleen selvitettävä ajallaan. Ratkaisujen olisi oltava tasapainossa ja 
sellaisia, että niillä voidaan estää vääristymät pankkien, rahoituskeskusten ja maiden 
välillä. 
1b 
Vihreän paperin kolme tavoitetta 
Vihreällä paperilla pyritään rohkaisemaan seuraavan suuntaista kehitystä: 
epävarmuuden vähentäminen ennen muuta siirtymisen kokonaiskustannusten 
osalta. Useampia strategioita, joilla kaikilla on omat hyvät ja huonot puolensa, 
voidaan harkita. Niitä on arvioitava toisinaan keskenään ristiriitaistenkin 
perusteiden mukaan: yleinen hyväksyttävyys, tehokkuus, joustavuus, 
pragmaattisuus, sopimuksen määräysten noudattaminen ja prosessin uskottavuus. 
Vihreä kirja ei anna ihanteellista lopullista vastausta, mutta siinä esitetään 
viitestrategia ja sen edellyttämän oikeusjärjestelmän yksityiskohdat; 
tietoisuuden lisääminen edessä olevan työn avainkohdista. Vihreässä kirjassa 
luetellaan ratkaisua vaativat tekniset kysymykset; 
yleisön hyväksymisen ja tuen saaminen prosessin kaikissa vaiheissa, sillä ilman niitä 
hanke ei onnistu. Vihreässä paperissa hahmotellaan alustava lähestymistapa 
tiedotusstrategioiden määrittelemiseksi ja korostetaan edelleen jäljellä olevan 
suunnittelutyön määrää. Tarvitaan yhteinen impulssi, jonka hajautettu 
täytäntöönpano on osoitus eri jäsenvaltioiden olosuhteiden erilaisuudesta. 
Kolmivaiheinen viitestrategia 
Vihreän paperin sisällön laajuudesta huolimatta suurin huomio on kiinnitetty 
viitestrategiaan. Siinä siirtyminen jaetaan yksityiskohtiin puuttumatta kolmeen vaiheeseen, 
joille on ominaista: 
valtion- ja hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuvan neuvoston päätös 
yhtenäisvaluutan luomisesta; 
vuotta myöhemmin talous- ja rahaliiton varsinainen alku ja pariteettien 
peruuttamaton vahvistaminen. Tämän vaiheen aikana strategiaan sisältyy tietty 
vähimmäismäärä yhtenäisvaluutassa suoritettuja rahoitukseen liittyviä toimia, jotka 
perustuvat yhteiseen rahapolitiikkaan ja uusien joukkovelkakirjalainojen 
liikkeellelaskemiseen. Markkinat odottavat juuri näitä kahta signaalia; 
siirtymisen loppuun saattaminen viimeistään kolme vuotta myöhemmin ottamalla 
käyttöön setelit ja metallirahat ja siirtymällä yhtenäisvaluuttaan muiden 
maksujärjestelmien osalta. 
Komissio uskoo, että toimien vähimmäismäärään perustuva strategia on tässä vaiheessa 
paras keino täyttää edellä mainitun siirtymisen onnistumiselle asetetut erilaiset 
vaatimukset. 
i e 
Prosessi, johon kaikki toimielimet osallistuvat 
Komission vihreä paperi myötävaikuttaa sopimuksen täytäntöönpanoon. Se ei kuitenkaan 
merkitse kaikkien Euroopan kansalaisten tulevaan elämään vaikuttavan prosessin 
päättymistä. Kaikkien toimielinten on hoidettava tehtävänsä omien toimivaltuuksiensa 
mukaisesti. Tarvitaan rakentavaa yhteistyötä. 
Euroopan rahapoliittinen instituutti on tärkeässä asemassa. Sillä on erityisesti 
yksinomainen vastuu eurooppalaisten setelien ja rahapolitiikan tulevien välineiden 
suunnittelemisesta sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän tulevien tehtävien 
valmistelusta. 
Neuvoston johtotehtävä on myös ensisijainen. Se tekee lopullisen päätöksen 
yhtenäisvaluutan nopean käyttöön ottamisen edellyttämistä toimenpiteistä. 
Euroopan parlamentin, joka on unionin ainoa vaaleilla valittu toimielin, olisi koko ajan 
osallistuttava prosessiin. Se on erityisen tärkeässä asemassa yhtenäisvaluutan tuomisessa 
lähemmäs kansalaisia. 
Jäsenvaltioiden tärkeänä tehtävänä on huolehtia lainsäädännön mukauttamisesta useilla 
aloilla, esimerkiksi viestinnän alalla, ja varmistaa, että niiden eri viranomaiset ja erityisesti 
verotusasioista vastaavat viranomaiset tekevät tarvittavan teknisen valmistelutyön. Tämä 
työ vaatii paljon aikaa, ja se olisi aloitettava mahdollisimman pian. 
Päätelmä 
Yleisen mielipiteen mukaan taloudellinen lama ja viimeisten kolmen vuoden aikana 
tapahtuneet valuuttamullistukset ovat selvästi vähentäneet Euroopan rahaliiton tavoitteen 
uskottavuutta. Mielipidetiedustelut osoittavat kuitenkin, että niukka enemmistö kannattaa 
edelleen yhtenäisvaluuttaa, joskin tilanne eroaa suuresti eri jäsenvaltioissa. 
Vahvan ja vakaan yhtenäisvaluutan tarve on kuitenkin suurempi kuin koskaan. Komissio 
on ehdottoman vakuuttunut tästä, ja viime aikojen tapahtumat ovat vain lujittaneet tätä 
käsitystä. 
On tullut aika ryhtyä konkreettisiin toimenpiteisiin sopimuksessa vahvistettujen 
tavoitteiden toteuttamiseksi. Julkaisemalla tämän vihreän kirjan komissio tekee osansa ja 
kehottaa kaikkia niitä, joita asia läheisimmin koskee, kuten toimielimet, hallitukset ja 
yksityinen sektori, ryhtymään toimeen. Mitä nopeammin jäsenvaltioiden talouselämien 
lähentyminen tapahtuu, sitä nopeammin epäilykset hälvenevät. Ja mitä nopeammin pankit 
ja yritykset alkavat valmistautua, sitä enemmän ne voivat hyötyä tilanteesta. Tämä 
todettiin jo yhteismarkkinoiden yhteydessä. 
Samanaikaisesti on selitettävä Euroopan kansalaisille heidän uuden valuuttansa todellinen 
arvo ja saatava heidät vakuuttuneiksi siitä, että se on maanosamme vakauden, 
taloudellisen kasvun ja tulevan hyvinvoinnin osatekijä. Tämä edellyttää selkeää, jatkuvaa 
ja avointa tiedottamista. 
1c( 
SISÄLLYSLUETTELO 
Johdanto 
1 osa - Siirtymäskenaario 
I luku - Skenaarion valintaan vaikuttaneet kriteerit 
1. Kelpoisuus 
2. Sopimuksen määräysten mukaisuus ja prosessin uskottavuus 
3. Yksinkertaisuus, joustavuus ja kustannusten alhaisuus 
4. Muut skenaariot 
II luku - Yhtenäisvaluuttaan siirtymisen viiteskenaario 
1. A-VAIHE : Talous- ja rahaliiton (EMU) valmistelu 
2. B-VAIHE : EMU:n tosiasiallinen alkaminen ja ecuissa tapahtuvien 
liiketoimien kriittisen massan syntyminen 
3. C-VAIHE : Lopullinen siirtyminen yhtenäisvaluuttaan 
2 osa - Eri toimijoiden tehtävät 
I luku - Pankki-ja rahoitusala 
1. Pankkiala 
2. Maksujärjestelmät 
3. Rahoitusmarkkinat 
II luku - Julkishallinto 
1. Julkishallinto johtajana ja katalysaattorina 
2. Yhteisön toimielimet 
3. Kansallinen hallinto 
III luku - Yritykset 
1. Siirtymisstrategian määrittely: yritysten avainpäätös 
2. Ecun käyttöönoton seuraukset yritysten kannalta 
IV luku - Kuluttajat 
1. Kuluttajien valmistaminen muutokseen 
2. Siirtymisen käytännönseuraukset kuluttajille 
3 Kuluttajansuoja 
1e 
3 osa - Ecuun liittyvät oikeudelliset kysymykset 
1. Ecu ja kansalliset yksikköarvot B-vaiheen aikana 
2. Laillinen maksuväline 
3. Sopimusten jatkuvuus 
4. Pyöristys 
5. Seteleihin liittyvät oikeudelliset kysymykset 
4 osa - Tiedottaminen 
I luku - Kaksi päätavoitetta: kansalaisten kannatuksen voittaminen ja teknisten 
valmistelujen aloittaminen 
II luku - Tiedottamisen haaste 
1. Epäilykset ja tiedonpuute 
2. Epätasainen kannatus 
in luku - Tiedotusstrategian tehtävät 
1. Vihreästä kirjasta A-VAIHEEN alkuun 
2. A-VAIHEESTA eteenpäin 
3. Organisointi 
IV luku - Vihreän kirjan tavoitteiden seuranta 
Yleiskatsaus toimintaa koskeviin päätelmiin 
n 
JOHDANTO 
1. Vuosisadan loppuun mennessä Euroopan unioni saa vahvan ja vakaan 
yhtenäisvaluutan. Tämä oli Euroopan kansojen ja johtajien toive silloin, kun Euroopan 
unionista tehty sopimus allekirjoitettiin ja ratifioitiin. 
Talous- ja rahaliitto on keskeinen sitoumus edellä mainitussa sopimuksessa, jonka 
päämääränä on Euroopan rakentamisen ensisijaisten tavoitteiden, rauhan ja vaurauden, 
lujittaminen. 
Jäsenvaltioiden välisen kaupan osuus niiden kokonaiskaupasta on tänään 60 prosenttia. 
Tämän vuoksi on johdonmukaista ja välttämätöntä, että yhteismarkkinoiden toteuttamista 
ja pääomanliikkeiden vapauttamista täydennetään kolmannella tekijällä: yhtenäisvaluutalla. 
Viiden viime vuoden aikana sietämättömän korkea työttömyys, laman aiheuttamat 
vaikeudet sekä valuutta- ja pääomamarkkinoiden liialliset tai perusteettomat heilahtelut 
ovat haitanneet kehitystä kohti Euroopan talous- ja rahaliittoa. Tietyillä aloilla yleinen 
mielipide on muuttunut epäileväksi. Talous- ja rahoituspiireissä on kyseenalaistettu 
yhtenäisvaluutan haluttavuus, uskottavuus ja kannattavuus. 
Unioni olisi kestänyt nämä vaikeudet paremmin, jos yhtenäisvaluutta olisi ollut olemassa. 
Tästä ollaan yhä vakuuttuneempia, mikä lujittaa entisestään jäsenvaltioiden sitoutumista 
Euroopan unioniin. Nyt on saatava myös yleinen mielipide Euroopassa vakuuttuneeksi 
tästä. 
Yhtenäisvaluuttaa ei voida saada aikaan säätämällä. Eurooppa on syvästi sitoutunut 
kansanvallan periaatteisiin: näin suuri historiallinen muutos edellyttää kansalaisten 
hyväksyntää. Euroopan toimielinten on varmistettava meidän kaikkien elämään 
vaikuttavan kehityksen edellyttämä avoimuus. 
Tämän komission vihreän kirjan tarkoitus on myötävaikuttaa siihen, että Euroopan 
kansalaiset voivat arvostaa valuuttaansa ja osallistua täysipainoisesti sen toteuttamiseen. 
Tästä seuraa kolmenlaisia kysymyksiä: 
• Miksi yhtenäisvaluuttaa tarvitaan? Mitä hyötyä siitä on eurooppalaisille? Millaisia 
pelkoja se aiheuttaa? 
• Mitä Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrätään talous- ja rahaliitosta? 
1 7 
• Miksi vihreä kirja tänään on tarpeen? Miten se voi olla todella hyödyksi? Millaisia 
kysymyksiä ja vastauksia siinä esitetään unionin kansalaisille, yrityksille, pankeille, 
viranomaisille ja kaikille muille, jotka ovat osallisina siirtymisessä 
yhtenäisvaluuttaan? 
1 jakso 
Yhtenäisvaluutta, vakauden ja vaurauden tekijä 
2. Euroopan talouselämän yhä tiiviimpi yhdentyminen edellyttää valuuttapolitiikkojen 
parempaa yhteensovittamista tilanteessa, jolle on ominaista kiinteiden valuuttakurssien 
järjestelmän poistuminen ja maailmantalouden kokonaisvaltaistuminen. 
Euroopan valuuttajärjestelmän perustaminen oli ensimmäinen askel tähän suuntaan. Viime 
vuosina valuuttamarkkinoilla vallinnut levottomuus on kuitenkin osoittanut, että on 
edettävä pidemmälle. 
Ainoastaan yhtenäisvaluutta ja sen luoma vakauden ilmapiiri voivat taata Euroopan 
kansalaisille seuraavat konkreettiset edut: 
• yhtenäisvaluutta varmistaa yhteismarkkinoiden tehokkuuden; 
• kasvun ja työllisyyden edistäminen; 
• useiden eurooppalaisten valuuttojen olemassa olosta johtuvien ylimääräisten 
kustannusten poistuminen; 
• kansainvälisen vakauden lujittuminen; 
• jäsenvaltioiden yhteisen rahapoliittisen suvereeniteetin vahvistuminen. 
Yhteismarkkinoiden täydentäjä 
3. Jotta yhteismarkkinat voisivat toimia moitteettomasti, on estettävä vaihtokurssien 
muutosten kaupalle tai investoinneille aiheuttamat häiriöt, jotka johtuvat niiden ennalta 
arvaamattomista vaikutuksista kannattavuuteen. Pienikin vaihtokurssin muutos voi 
vaikuttaa tuntuvasti kahden eurooppalaisen yrityksen välisten sopimusten tasapainoon ja 
samalla kansalaisten suhteelliseen vaurauteen ja kuluttajien ostovoimaan. Ainoastaan 
mahdollisimman monta jäsenvaltiota kattava yhtenäisvaluutta voi suojata yrityksiä ja 
yksityisiä henkilöitä tällaisilta häiriöiltä. 
Se mahdollistaa myös ensimmäistä kertaa tavaroiden ja palvelujen hintojen todellisen rajat 
ylittävän vertailun. Tämä on etu sekä kuluttajille että yrityksille, koska yhteismarkkinoilla 
kilpailu ja kauppa vilkastuvat. 
Kasvun ja työllisyyden edistäjä 
4. Yhtenäisvaluutta edistää sijoittamista ja työllisyyttä kahdella eri tavalla. 
• se perustuu vankkaan taloudelliseen järjestelmään, jolla pystytään hallitsemaan 
julkiset alijäämät ja varmistamaan hintojen vakaus. Tämä suosii kaupan 
kehittymistä, parantaa varojen käyttöä, kannustaa säästämiseen, edistää kasvua, 
lisää työpaikkoja ja nostaa elintasoa; 
• Euroopan keskuspankilla tulee olemaan keinot alkuperäisen tavoitteensa 
täyttämiseen, toisin sanoen hintojen ja valuutan vakauden varmistaminen kaikkialla 
Euroopassa. Tämän tehtävän selkeästi määritelty luonne, EKP:n riippumaton 
asema ja sen voimakas rakenne edistävät markkinoiden tuntemaa luottamusta, 
mikä puolestaan voi johtaa erityisesti pitkäaikaisten korkokantojen alenemiseen. 
Tämä on erityisen toivottavaa pienten ja keskisuurten yritysten kannalta. 
Kustannuksia alentava tekijä 
5. Valuuttatoimiin liittyvät kustannukset (vaihtokustannukset tai kustannukset 
valuuttariskien kattamiseksi) poistuvat täydellisesti rahaliiton myötä. Näiden kustannusten 
osuus on huomattava: se arvioidaan 0,3-0,4 prosentiksi bruttokansantuotteesta, toisin 
sanoen 20-25 miljardiksi ecuksi. 
Nämä kustannukset koskevat kaikkia. Yksityinen henkilö lähtee kotimaastaan tuhat 
markkaa, frangia tai puntaa taskussaan ja käy peräkkäin kaikissa unionin jäsenvaltioissa. 
Kullakin ylittämällään rajalla hän vaihtaa rahansa kyseisen maan valuutaksi. Kotiin 
palatessaan hänellä on jäljellä alle 500 markkaa, frangia, puntaa tai muuta eurooppalaista 
valuuttayksikköä, vaikka hän ei ole tehnyt ainoatakaan ostosta. 
Kansainvälisen vakauden tekijä 
6. Euroopan unioni on maailman johtava kauppamahti. Sen valuutasta tulee 
luonnollisesti eräs tärkeimmistä vaihto-ja varantovaluutoista dollarin ja jenin rinnalla. 
Eurooppalaisten on määrä yhä enenevässä määrin maksaa kolmansista maista tapahtuva 
tuontinsa omalla valuutallaan. Eurooppalaisten yritysten on yhä enemmän tarkoitus viedä 
tuotteitaan laskuttamalla niistä omassa valuutassaan. Ne voivat vastedes laskea 
investointiohjelmiensa kannattavuuden vakaalla pohjalla ja siten turvata työllisyyden. 
Kun Euroopalla on oma kansainvälisesti tunnustettu valuutta, se kykenee myös paremmin 
ponnistelemaan yhdessä yhdysvaltalaisten ja japanilaisten kumppaneidensa kanssa 
kansainvälisen valuuttajärjestelmän vakauden parantamiseksi. 
Yhteisen rahapoliittisen suvereniteetin vahvistaminen 
7. Siirtyminen yhtenäisvaluuttaan merkitsee joillekin kansallisen valuuttapoliittisen 
riippumattomuuden menettämistä. Mutta kuinka itsenäisiä valuuttapolitiikat itse asiassa 
todella ovat tämän päivän Euroopassa? Kun pääoma liikkuu vapaasti keskinäisessä 
riippuvuussuhteessa olevien talouselämien välillä, itsenäinen valuuttapolitiikka ei enää ole 
uskottava poliittinen vaihtoehto. Jäsenvaltiot menettävät etuoikeuden, jota ne eivät 
todellisuudessa voi käyttää. Hoitamalla yhteisesti talous- ja rahaliiton valuuttapolitiikkaa 
siihen osallistuvat keskuspankit harjoittavat uudenlaista yhteistä rahapoliittista 
suvereniteettia, jossa niille kuuluu jaettu todellinen vastuu eräästä maailman vahvimmista 
valuutoista. 
Entä pelot? 
8. Yhtenäisvaluutta merkitsee lopullisesti vahvistettuja valuuttakursseja. Toiset 
pelkäävät, että jos heidän maansa joutuu erityisiin vaikeuksiin, valuuttakurssia ei enää 
voida käyttää välineenä vaikeuksien voittamiseksi. Kyseinen väline voi kuitenkin tuoda -
usein vain tilapäisiä - ratkaisuja ainoastaan erityisissä olosuhteissa. Tällaisia vaikeuksia on 
useimmiten helpompi käsitellä ja ratkaista muilla keinoilla, jotka paljolti ovat 
jäsenvaltioiden itsensä vastuulla, kuten budjettipolitiikka tai työmarkkinoiden toimiminen. 
Tämän vuoksi sopimuksessa korostetaan korkean lähentymisen asteen merkitystä ja 
vapaalle kilpailulle perustuvan avoimen markkinatalouden periaatetta. Jos ilmenee 
jäsenvaltion tahdosta riippumattomista poikkeuksellisista olosuhteista johtuvia vaikeuksia, 
sopimuksessa määrätään kuitenkin mahdollisuudesta myöntää tietyin edellytyksin yhteisön 
rahoitusapua neuvoston päätöksestä. 
2 jakso 
Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrätään talous- ja rahaliiton 
perustamisesta terveelle ja selkeästi määritellylle perustalle 
9. Sopimuksessa : 
• määrätään yhtenäisvaluutan käyttöön ottamisesta yhtenä maailman vakaimmista 
valuutoista; 
• vahvistetaan vahvat ja tasapainoiset taloudelliset ja rahapoliittiset 
päätöksentekokeskukset; 
• asetetaan päämääräksi yhtenäisvaluutta muiden vahvojen valuuttojen rinnalle; 
• vahvistetaan täsmällinen ja realistinen aikataulu tämän päämäärän saavuttamiseksi. 
Ecusta tulee yksi maailman vahvimmista valuutoista 
10. Jotta talous- ja rahaliitto olisi vahva ja uskottava, sen on muodostuttava ainoastaan 
sellaisista maista, joiden talouden hoitaminen on moitteetonta. Tätä varten jäsenvaltiot 
ovat sitoutuneet parantamaan taloutensa suorituskykyä sellaiseksi, että se vastaa 
parhaimmassa kunnossa olevien maiden talouden tilaa. Lähentymisen käsite tarkoittaa 
tätä. 
Lähentymisen asteen riittävyyden arvioimiseksi sopimuksessa määrätään moitteettoman 
talouden hoitamisen säännöistä, joita on noudatettava. Nämä konvergenssikriteerit 
käsittävät terveet taloudelliset periaatteet inflaation, korkotason, valuuttakurssien 
vakauden, julkistalouden alijäämän ja valtion velan osalta. 
Vankka yhtenäisvaluutta edellyttää näiden kriteerien tarkkaa noudattamista sekä 
kolmanteen vaiheeseen siirtymiseksi että rahaliittoon osallistumiseksi kestävällä pohjalla. 
Sopimuksessa vahvistetaan menettelyt, jotka voivat johtaa taloudellisiin seuraamuksiin, ja 
sallitaan markkinavoimien vaikuttaa kannustavasti sellaisiin jäsenvaltioihin, jotka eivät 
onnistu edellä mainitussa tehtävässä (ei kuitenkaan mahdollisuutta rajoittamattomiin 
tukitoimenpiteisiin). 
Talous- ja rahaliiton toimielimet 
11. EMU:n oikean hoitamisen on oltava jatkuvaa: kriteerien täyttäminen ei ole 
pelkästään jäsenyyden edellyttämä kelpoisuusteksti, vaan jäsenvaltioiden pysyvä sitoumus 
liittymisestä talouspolitiikkaan, joka johtaa kestävään kasvuun, työllisyyteen ja ostovoiman 
säilyttämiseen. 
EMU rakentuu kahdelle perustalle: talouspolitiikkojen yhteensovittamisen voimakkaalle 
polttopisteelle (talous- ja valtiovarainministereiden neuvosto) ja riippumattomalle 
rahalaitokselle (Euroopan keskuspankkijärjestelmä EKPJ). 
Talous- ja valtiovarainministereiden neuvosto vastaa talouspolitiikan laajojen 
suuntaviivojen määrittelemisestä. Sillä on käytettävissään keinot osallistuvien maiden 
painostamiseksi täyttämään talousarvioon liittyvät sitoumuksensa. Mahdollisuutta 
rajoittamattomiin tukitoimenpiteisiin ei ole. 
EKPJ, joka muodostuu jäsenvaltioiden keskuspankeista ja Euroopan keskuspankista 
(EKP), on riippumaton. Se ei saa ottaa vastaan ohjeita jäsenvaltioilta tai Euroopan unionin 
toimielimiltä. EKP määrittelee vapaasti unionin rahapolitiikan, ja sen tehtävänä on hintojen 
vakauden varmistaminen. 
Yhtenäisvaluutta on yhteinen päämäärä 
12. Yhtenäisvaluutan on määrä lopulta kattaa yhteismarkkinat kokonaisuudessaan. 
Myös unionin uusien jäsenvaltioiden on noudatettava Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen asiaa koskevia määräyksiä. Näin on tapahtunut Itävallan, Ruotsin ja Suomen 
kohdalla. 
Kaikki jäsenvaltiot eivät saavuta riittävää taloudellisen lähentymisen astetta EMU:n 
alkamisajankohtaan mennessä. Sopimuksessa sallitaan erilaiset yhdentymisnopeudet. 
Maat, jotka eivät alussa täytä kriteereitä, osallistuvat täysin kaikkiin menettelyihin 
(monenvälinen valvonta, liialliset ylijäämät) tulevan osallistumisensa helpottamiseksi. 
Niiden keskuspankkien pääjohtajat ovat EKP:n yleisneuvoston jäseniä. Jäsenvaltiot, joita 
koskee poikkeus, hoitavat talous- ja rahapolitiikkaansa yhteisen edun mukaisena asiana 
unionin toimivaltaisissa elimissä. Ne eivät kuitenkaan osallistu yhtenäisvaluutan varsinaista 
hoitamista koskevaan päätöksentekoon. 
Kun sopimus allekirjoitettiin, Yhdistynyt kuningaskunta ja Tanska halusivat varata 
itselleen oikeuden jättäytyä rahaliiton ulkopuolelle, ja Tanska on sen jälkeen ilmoittanut 
päätöksestään olla osallistumatta. Muut allekirjoittajavaltiot hyväksyivät tämän 
poikkeuksen ("opting out"). Tämä merkitsi sitä, että kyseiset kaksi jäsenvaltiota saattoivat 
ratifioida sopimuksen ja hyväksyivät siten kaikki sen määräykset, mukaan lukien sen 
pöytäkirjan n:o 10, jossa jäsenvaltiot sitoutuvat olemaan vastustamatta siirtymistä 
yhtenäisvaluuttaan. 
Sopimuksessa määrätään tarkasta ja realistisesta aikataulusta 
13. Talous- ja rahaliiton toinen vaihe alkoi 1 päivänä tammikuuta 1994. Sen jälkeen 
ECOFIN-neuvosto on saanut käyttöönsä uusia välineitä lähentymisen edistämiseksi: 
• se antaa joka vuoden keväällä talouspolitiikan yleislinjat, joissa vahvistetaan 
inflaatioon, julkistalouteen, valuuttakurssien vakauteen ja työllisyyteen liittyvät 
yhteiset tavoitteet; 
• se keskustelee jäsenvaltioiden talouspolitiikasta kansallisten lähentymisohjelmien 
(joissa kukin maa vahvistaa monivuotisen strategian kriteerien mahdollisimman 
pikaiseksi täyttämiseksi) ja komission lähentymistä koskevan kertomuksen 
pohjalta; 
• se päättää, millä mailla on liiallinen ylijäämä, ja suosittelee näille toimenpiteitä 
tilanteen korjaamiseksi. Jos näitä suosituksia ei noudateta, se voi päättää niiden 
julkistamisesta, minkä toimenpiteen vaikutus politiikkaan ja markkinoihin voi olla 
huomattava. 
Vuonna 1994 perustettiin myös Euroopan rahapoliittinen instituutti. Euroopan 
keskuspankin edeltäjänä ERI:n tehtävänä on keskuspankkien yhteistyön lujittaminen ja 
kansallisten rahapolitiikkojen yhteensovittaminen. Sen on huolehdittava valmistelutyöstä 
EKPJ.n käyttöön ottamiseksi, yhteisen rahapolitiikan johtamiseksi ja yhtenäisvaluutan 
toteuttamiseksi EMU:n kolmannessa vaiheessa, mukaan lukien seteleiden valmistelu. 
Kaikilla näillä aloilla on jo saavutettu merkittävää edistystä. 
Valtion- ja hallitusten päämiesten kokoonpanossa vuoden 1996 lopussa kokoontuva 
neuvosto päättää, täyttääkö jäsenvaltioiden enemmistö rahaliittoon siirtymisen 
edellytykset. Tämä päätös tehdään määräenemmistöllä. Jos päätös on myönteinen, ja jos 
neuvosto katsoo sen aiheelliseksi, se vahvistaa kolmannen vaiheen alkamisajankohdan. 
Kolmas vaihe alkaa joka tapauksessa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1999. Siirtyminen 
yhtenäisvaluuttaan tapahtuu kyseisenä ajankohtana ilman eri toimenpiteitä niiden maiden 
osalta, jotka täyttävät edellytykset, niiden lukumäärästä riippumatta. 
Viimeistään tuona ajankohtana rahaliitto on todellisuutta. Kansallisten valuuttojen 
keskinäiset vaihtokurssit ja niiden kurssi ecuun nähden vahvistetaan lopullisesti. Euroopan 
keskuspankki on toimintakykyinen, ja se hoitaa yhteistä rahapolitiikkaa. Ecusta tulee 
itsenäinen valuutta. Valuuttamarkkinoilla vahvistetaan sen arvo kolmansiin valuuttoihin, 
kuten dollariin ja jeniin nähden. Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tähän hankkeeseen ja 
ratifioineet sen demokraattisesti. Tämä on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
mukaista. 
Miksi näissä olosuhteissa tarvitaan vihreää kirjaa? 
3 jakso 
Vihreä kirja vähentää epävarmuutta 
14. Vajaan viiden vuoden kuluttua EMU on todellisuutta. On tullut aika käynnistää 
valmistelutyön viimeinen vaihe ja määritellä yhdessä kaikkien asianosaisten kesken, kuinka 
yhtenäisvaluutan käyttöön ottamiseen on valmistauduttava. Kysymys ei ole siitä, "kuka" 
osallistuu ja "milloin", vaan kuinka se tapahtuu. 
Tätä varten tarvitaan kannustusta, ei määräyksiä. 
Vihreän kirjan avoin ja vuorovaikutteinen lähestymistapa 
15. Vihreän värin valitseminen on tämän lähestymistavan ensimmäinen symboli. 
Vihreän kirjan tarkoituksena on laatia luettelo yhtenäisvaluutan käyttöön ottamiseen 
liittyvistä kysymyksistä. Siinä ei välttämättä pyritä vastaamaan yksityiskohtaisesti ja 
lopullisesti kaikkiin näihin kysymyksiin. Sen sijaan komissio toivoo, että kaikki ne, joita 
yhtenäisvaluutan käyttöön ottaminen koskee (jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti, ERI, 
keskuspankit, pankit, yritykset, kuluttajat, jne.), käyttäisivät tätä asiakirjaa lähteenä ja 
keskustelun pohjana. 
Viime viikkojen aikana komissio on voinut tehokkaan kuulemismenettelyn avulla tunnistaa 
paremmin odotukset ja paineet. Tätä vuorovaikutteista prosessia on jatkettava ja 
tehostettava edelleen. 
Prosessin tiellä olevien vaikeuksien arvioimiseksi komissio asetti herra Cees Maasin 
johtaman riippumattoman asiantuntijatyöryhmän, joka kuuli suurta joukkoa sellaisia 
tahoja, joita asia ammatillisesti koskee. Työryhmän tähänastiset päätelmät julkaistaan 
samanaikaisesti vihreän kirjan kanssa. Niiden avulla voitiin arvioida paremmin 
yhtenäisvaluuttaan siirtymisen teknistä kannattavuutta. 
Vihreässä kirjassa tarkastellaan yksityiskohtaisesti yhtenäisvaluutan käyttöön ottamisesta 
johtuvia kysymyksiä, esitetään komission tiettyjä tällaisia kysymyksiä koskevat 
näkemykset ja osoitetaan ne alueet, joilla keskustelu on edelleen tarpeen. Silloin kun 
komissio on esittänyt omia näkemyksiään, sen tarkoituksena on ollut varmistaa koko 
prosessin kitkaton eteneminen. Komissio vastaa täysin esittämistään näkemyksistä, mutta 
on edelleen avoin uusille keskusteluille ja kuulemisille parhaan mahdollisen ratkaisun 
löytämiseksi. 
Vihreän kirjan kolme tavoitetta 
16. Ensinnäkin siinä pyritään mahdollisimman pitkälle poistamaan 
yhtenäisvaluuttaan siirtymiseen edelleen liittyvä epävarmuus. Epävarmuus on tärkein 
kustannus- ja riskitekijä: sen nopea hälventäminen on tarpeen, jotta pankkiala, hallinto ja 
yritykset voivat tehdä tarvittavat investoinnit. 
Poliittisella tasolla vihreän kirjan päätelmien huomioon ottaminen Cannesissa 
kokoontuvassa Eurooppa-neuvostossa voi olla jäsenvaltioille tilaisuus varmistaa 
sitoutumisensa sopimuksessa vahvistettuun aikatauluun ja myötävaikuttaa tarvittavaan 
valmistelutyöhön aikataulun noudattamiseksi. 
Valuutan käyttäjät kaipaavat viitesuunnitelmaa ja oikeudellista varmuutta voidakseen 
ryhtyä tarvittavaan valmistelutyöhön. Tämä ajatus sisältyy vihreän kirjan ensimmäiseen ja 
kolmanteen osaan, joissa pyritään löytämään sopivin lähestymistapa yhteistyössä kaikkien 
asianosaisten kanssa. 
17. Toiseksi vihreässä kirjassa pyritään osoittamaan yhtenäisvaluuttaan siirtymisen 
tekninen kelpoisuus. Vihreän kirjan tarkoituksena on esittää yhtenäisvaluutan käyttöön 
ottamiseen liittyvät tärkeimmät tekijät siten, että niistä voidaan keskustella avoimesti ja 
että ne ovat helpommin ymmärrettävissä. Tässä suhteessa se on vastaus yksityisen 
sektorin edustajien usein ilmaisemaan toiveeseen siitä, että komissio esittäisi 
mahdollisimman selkeästi yhtenäisvaluutan käyttöön ottamiseksi tarvittavat käytännön 
järjestelyt. 
18. Kolmanneksi vihreässä kirjassa määritellään mahdolliset toimenpiteet yleisen 
mielipiteen saamiseksi yhtenäisvaluuttaan siirtymiselle myönteiseksi. Neljäs osa on 
omistettu tiedotuskampanjalle, joka on tarpeen Euroopan kansalaisten saamiseksi 
tietoisiksi yhtenäisvaluutan eduista ja heidän valmistamisekseen käytännössä ecun 
käyttöön ottamiseen. Ehdotettujen teknisten toimenpiteiden oikeaan aikaan tapahtuvalla 
toteuttamisella voitaisiin varmistaa järjestyksenmukainen ja tasainen siirtyminen. 
Asianmukaisella valmistelutyöllä voidaan myötävaikuttaa epäilysten hälvenemiseen 
erityisesti niissä maissa, joissa kansallisen valuutan tämänhetkinen vahvuus vaikeuttaa 
siirtymisen hyväksymistä. Kaikkien kansalaisten tuki on ensiarvoisen tärkeä rahaliiton 
onnistumiselle. 
Vihreän kirjan rakenne määräytyy näiden tavoitteiden mukaan. 
1 osa - Siirtymäskenaario 
2 osa - Eri toimijoiden tehtävät 
3 osa - Ecuun liittyvät oikeudelliset kysymykset 
4 osa - Tiedottaminen: 
1 osa 
Siirtymäskenaario 
10 
liuku 
Skenaarion valintaan vaikuttaneet kriteerit 
19. Sopimuksessa määrätään ecun "nopeasta" käyttöön ottamisesta yhtenäisvaluuttana 
rahaliiton alusta, toisin sanoen siitä ajankohdasta, jona vaihtokurssit on lopullisesti 
vahvistettuja ecusta on tullut itsenäinen valuutta. 
Tämän mukaisesti komissio on laatinut kolmelle määräävälle kriteerille perustuvan 
viiteskenaarion. Valitut kriteerit ovat kelpoisuus, prosessin oikeudellisten puitteiden 
mukaisuus ja uskottavuus sekä yksinkertaisuus, joustavuus ja kustannusten alhaisuus. 
1 jakso 
Kelpoisuus 
20. Monessa suhteessa tyydyttävin ratkaisu olisi kaikkien alojen samanaikainen 
siirtyminen yhtenäisvaluuttaan kolmannen vaiheen alussa, niin sanottu big bang -ratkaisu. 
On kuitenkin käynyt ilmeiseksi, että tämä ratkaisu aiheuttaisi kohtuuttomia vaikeuksia. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen laatijat olivat osanneet aavistaa tämän ja päätyneet 
sanavalintaan "nopea" siirtyminen "välittömän" siirtymisen asemesta. Edellä tarkoitetut 
vaikeudet ovat kahdenlaisia: 
• valmistelutyön tarve. Siirtyminen yhtenäisvaluuttaan vaikuttaa satojen miljoonien 
kuluttajien ja kansalaisten jokapäiväiseen elämään, kymmeniin miljooniin yrityksiin 
ja erityisesti niiden kirjanpitojärjestelmiin (katso 2 osa) sekä kaikkiin 
julkishallinnon aloihin. Aikaisempi kokemus on osoittanut, että siirtymisen 
täydellinen onnistuminen riippuu riittävän ajoissa toteutetusta ymmärrettävästä ja 
laajasta, useita vuosia kestävästä tiedotuskampanjasta (katso 4 osa); 
• teknisten muutosten vaatima aika. ERI:n tämänhetkisen arvion mukaan setelien 
valmistamiseen tarvitaan kolme vuotta siitä, kun niiden teknisistä ominaisuuksista 
on päätetty. Kansallisten rahapajojen johtajat ovat päätyneet samankaltaiseen 
arvioon metallirahojen osalta. 
On myös aavisteltu, että pankit tarvitsevat useita vuosia hallinto- ja tietojärjestelmiensä 
täydelliseen mukauttamiseen ja vastaavasti myyntiautomaattien hoitajat olemassa olevan 
konekannan mukauttamiseen. 
Nykyisin tunnustetaan, että tarvittava valmistelutyö voidaan aloittaa vasta sen jälkeen, kun 
neuvosto on päättänyt siirtymisestä EMU:un. Tämän vuoksi täydellinen siirtyminen 
yhtenäisvaluuttaan ei voi tapahtua kolmannen vaiheen ensimmäisenä päivänä. 
11 
2 jakso 
Sopimuksen määräysten mukaisuus ja prosessin uskottavuus 
21. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen eksplisiittiset viittaukset ecuun itsenäisenä 
valuuttana ja yhtenäisvaluutan nopeaan käyttöön ottamiseen edellyttävät komission 
mukaan, että kolmannen vaiheen alussa riittävä määrä toimintoja siirtyy käyttämään 
yhtenäisvaluuttaa. 
Tämä on myös rahoitusmarkkinoiden toimijoiden kanta. Heidän mukaansa viranomaisten 
poliittisen tahdon on käytävä ilmi valuuttakurssien peruuttamattomaan vahvistamiseen 
liittyvissä päätöksissä. Tämän perusteella komissio katsoo, että: 
• Euroopan keskuspankin ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän olisi harjoitettava 
raha- ja valuuttapolitiikkaa-yhtenäisvaluutassa; 
• hallitusten olisi siirryttävä uuden valtion velan liikkeeseen laskemisessa 
yhtenäisvaluuttaan mahdollisimman lyhyessä ajassa markkinoista johtuvia teknisiä 
vaatimuksia unohtamatta. 
Nämä kaksi vaihetta kuvaavat hyvin sopimuksen taloudellisten ja rahapoliittisten 
määräysten välistä tasapainoa. Ne täydentävät toisiaan ja ovat poliittisten ja 
valuuttaviranomaisten yhteisen päättäväisyyden ilmaus. Jos jompikumpi ei toteudu, 
prosessin uskottavuus voidaan asettaa kyseenalaiseksi. 
Eräs seuraus saattaisi olla se, että sijoittajat asettaisivat selvästi etusijalle ennen rahaliittoa 
erittäin vakaiksi tunnustetuissa kansallisissa valuutoissa liikkeeseen lasketut arvopaperit, 
huolimatta uudesta tilanteesta, jossa valuuttakurssit on vahvistettu lopullisesti ja jossa 
jälleenrahoitusehdot ovat pysyneet muuttumattomina. Jos näin tapahtuisi, vaikutukset 
saattaisivat ulottua sekä pitkäaikaisten kurssien suhteelliseen kehitykseen että 
rahoituskeskusten suhteelliseen asemaan rahaliiton alueella. 
3 jakso 
Yksinkertaisuus, joustavuus ja kustannusten alhaisuus 
22. Yhtenäisvaluuttaan siirtymisestä johtuvia teknisiä vaikeuksia ei saa ratkaista siten, 
että se aiheuttaa tarpeettomia, vaikeasti ymmärrettäviä ja kalliita hankaluuksia 
kansalaisille, kuluttajille ja yrityksille. Aikaisempi kokemus osoittaa, että onnistuminen 
edellyttää mahdollisimman yksinkertaisen ja avoimen prosessin valitsemista. 
Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että siirtymisen on eri maksuvälineiden osalta (setelit ja 
metallirahat, sekit, pankki- ja luottokortit, tilisiirrot, maksumääräykset) tapahduttava 
järjestelmällisesti ja yksinkertaisesti. 
12 
Yksinkertaisuuden vaatimus ei saa kuitenkaan johtaa liian jäykkään lähestymistapaan. 
Joustavuus on aiheellista esimerkiksi silloin, kun: 
• eroavuudet tietyn toimijaryhmän sisällä ovat erittäin suuret. Tämä koskee 
erityisesti yrityksiä. Useimmat niistä haluavat todennäköisesti mukautua 
yhtenäisvaluuttaan asteittain, mutta tiiviisti Euroopan sisäisessä kaupassa toimivat 
yritykset puolestaan saattavat pitää etujensa mukaisena raha-asioiden hallintansa 
mukauttamista jo prosessin varhaisessa vaiheessa. Jo nyt eräät kansainväliset 
yritysryhmät ovat ottaneet käyttöön koriecun sisäisen varainhoidon yksikkönä; 
• on mahdollista ja suotavaa sallia kilpailun ja markkinavoimien vapaa vaikutus 
muun muassa pankkien yksityisasiakkailleen ennen yleistä siirtymistä tarjoamien 
palvelujen osalta. 
4 jakso 
Muut skenaariot 
23. Myös muita skenaarioita on esitetty, mutta komission mielestä ne eivät täytä 
riittävästi edellä mainittuja kriteereitä. Yksinomaan kysyntään perustuva yleinen näkemys 
esimerkiksi johtaisi monimutkaisempaan ja kustannuksiltaan kalliimpaan ratkaisuun 
erityisesti pankkitoiminnan alalla. 
24. Myöhäistetty kerralla tapahtuva yleinen siirtyminen tarjoaisi toisaalta useimmat 
välittömän siirtymisen edut esimerkiksi yksinkertaisuuden ja kustannusten suhteen. Kaikki 
toimijat ja pienimmätkin pankit olisivat samassa asemassa, eikä olisi olemassa 
kaksinkertaisen kirjanpidon vaaraa. Muun muassa näistä syistä johtuen tällä skenaariolla 
on kannattajansa, ja siitä keskustellaan edelleen. 
Voidaan kuitenkin esittää useita huomautuksia: 
• skenaario ei ole yhteensopiva Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten 
kanssa, joissa edellytetään ecun nopeaa käyttöön ottamista; 
• se ei varmista alusta alkaen ecun laajamittaiseen käyttöön pankki- ja rahoitusalalla 
liittyvää uskottavuutta; 
• siinä myöhäistetään yleisön hyväksyntään ja perehdyttämiseen liittyvien ongelmien 
käsittelemistä. 
Tämän vuoksi komissio katsoo parhaaksi muista mahdollisista ratkaisumalleista huolimatta 
keskittyä tässä vaiheessa sellaiseen viiteskenaarioon, joka sen mielestä vastaa parhaiten 
edellä mainittuja kriteereitä. 
13 
II luku 
Yhtenäisvaluuttaan siirtymisen viiteskenaario 
25. Komissio esittää tässä luvussa viiteskenaarion asian selventämiseksi ja keskustelun 
herättämiseksi. Siirtymäkenaario on tärkeä osa käytännön järjestelyjä yhtenäisvaluuttaan 
siirtymiseksi. Sen avulla toimijat on saatava vakuuttuneiksi niiden investointipäätösten 
tärkeydestä, joiden tekemistä hallittu siirtyminen edellyttää. Komissio ei pyri tarjoamaan 
kankeaa ratkaisumallia, vaan osoittamaan sopivimman lähestymistavan yhteistyössä 
kaikkien niiden kanssa, joiden etua asia koskee, asianomaisten toimivaltuuksien 
mukaisesti. 
Siirtymisen on tapahduttava mahdollisimman lyhyessä ajassa, jotta voidaan vähentää 
epätietoisuutta, joka vaarantaa prosessin uskottavuuden ja heikentää toimijoiden 
päättäväisyyttä hankkeen saattamiseksi päätökseen. On edettävä selkeästi määriteltyjen 
vaiheiden kautta, siten että kunkin vaiheen aikana tapahtuu tuntuvaa edistymistä. 
Kustannukset on minimoitava välttämällä kalliita ja nopeasti tarpeettomiksi tulevia 
siirtymäkauden toimenpiteitä. Skenaariossa on myös onnistuttava herättämään yleisön 
luottamus ja annettava kansalaisille tilaisuus perehtyä yhtenäisvaluuttaan. 
26. Viiteskenaario perustuu kolmeen vaiheeseen, jotka vastaavat täysin Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen henkeä ja johdonmukaisuutta: 
• talous- ja rahaliiton valmistelu (A-VAIHE); 
• talous- ja rahaliiton varsinainen alku ja ecun riittävän laajamittainen käyttö eli 
kriittinen massa (B-VAIHE); 
• lopullinen siirtyminen yhtenäisvaluuttaan (C-VAIHE). 
Hallittua siirtymistä helpottaisi, jos kunkin vaiheen suunnitellut toimenpiteet pystyttäisiin 
mahdollisuuksien mukaan toteuttamaan etuajassa. Asiaan osallistuvien julkisten 
viranomaisten (neuvosto, komissio, Euroopan rahapoliittinen instituutti/Euroopan 
keskuspankki, jäsenvaltiot) on annettava mahdollisimman nopeasti tietoja eri toimijoille 
näiden vakuuttamiseksi EMU:n toteutumisen lähestymisestä. 
1 jakso 
A-VAIHE : Talous- ja rahaliiton (EMU) valmistelu 
27. A-VAIHEEN alkamiseen liittyy ensisijaisesti neuvoston päätös rahaliittoon 
siirtymisestä Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa (109 j ja 109 1 artikla) määrätyn 
menettelyn mukaisesti. Tämän vaiheen päämääränä on EMU:un etenemisen (B-VAIHE) 
edellyttämien päätösten tekeminen ja toimenpiteiden toteuttaminen. Näistä merkittävimpiä 
ovat Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ja Euroopan keskuspankin (EKP) 
perustaminen sekä EKP:n hallintoneuvoston nimittäminen. Yhdessä pankkien ja 
14 
rahoituslaitosten kanssa EKPJ/EKP ryhtyy ottamaan käyttöön seuraavan vaiheen alusta 
ecuissa harjoitettavan raha- ja valuuttakurssipolitiikan edellyttämiä toiminnallisia välineitä, 
Käytettävissä olevien arvioiden perusteella valmistelutyö saatettaneen päätökseen enintään 
kahdentoista kuukauden kuluessa, mikä olisi A-VAIHEEN enimmäiskestoaika. 
28. Peruuttamattoman liikevoiman aikaansaamiseksi neuvosto ilmoittaa 
yhtenäisvaluutan täysimääräisen käyttöön ottamisen lopullisen ajankohdan (viimeistään 
neljän vuoden kuluttua A-V AIHEEN alkamisesta) rahaliittoon siirtymisestä tehdyn 
päätöksen erottamattomana osana. 
29. Komissio katsoo myös, että A-VAIHEEN alussa olisi toteutettava seuraavat 
toimenpiteet: 
• oikeudelliset puitteet yhtenäisvaluutan ottamiseksi käyttöön B-VAIHEEN 
alussa. Ne käsittävät muun muassa edellytykset, jotka liittyvät uuden valuutan 
käyttöön eri aloilla ja sen ja kansallisten valuuttojen suhteisiin, sopimusten ja 
oikeudellisten velvoitteiden jatkumiseen, sekä lainsäädännön sen 
mahdollistamiseksi, että varainhoito- ja veroviranomaiset voivat kantaa tietyt 
maksut ecuissa B-VAIHEEN alussa; 
• metallirahojen ja setelien ominaisuudet ja tekniset erittelyt raha-automaattien 
ja tietojärjestelmien mukauttamiseksi. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä 
päätös ecu-setelien ja -metallirahojen valmistamisen aloittamisesta; 
• kaikista asiaan osallistuvista toimijoista (viranomaiset, keskuspankit, yksityinen 
sektori, kuluttajat) muodostetun kansallisen ohjausrakenteen perustaminen 
valvomaan siirtymistä yhtenäisvaluuttaan. Se laatii toimintasuunnitelman 
kansallisen ja paikallisen hallinnon mukauttamiseksi. Myös yhteisön tasolla 
toteutetaan yhteensovittamiseen liittyviä toimenpiteitä; 
• kunkin maan pankki- ja rahoitusyhteisön laatima siirtymissuunnitelma, jossa 
määritellään niiden jäsenten teknisen mukauttamisen vauhti ja laajuus. 
Suunnitelmassa vahvistetaan hallitun siirtymisen edellyttämät tekniset järjestelyt 
(pääomamarkkinat ja niiden infrastruktuurit - noteeraus, maksaminen, toimitus, 
rekisteröiminen, tukkumaksuj ärj estelmät). 
Nämä toimenpiteet olisi valmisteltava etukäteen, ja eräät niistä olisi suotavaa toteuttaa 
hyvissä ajoin ennen A-VAIHEEN alkua. Koko kyseisen vaiheen ajan yksityiset toimijat 
jatkavat vapaaehtoiselta pohjalta valmistautumistaan yhtenäisvaluuttaan siirtymiseksi. 
15 
2jakso 
B-VAIHE: EMU:n tosiasiallinen alkaminen ja ecuissa tapahtuvien liiketoimien 
kriittisen massan syntyminen 
30. Sopimuksen mukaisesti B-VAIHE alkaa siitä, kun neuvosto vahvistaa 
osallistuvien valuuttojen vaihtokurssit, ja kun EKPJ ottaa hoitaakseen yhteisen 
rahapolitiikan. Ecua ei enää määritellä korivaluuttana, vaan siitä tulee itsenäinen valuutta, 
jonka osallistuvien maiden kansalliset valuutat täysin korvaavat niiden omalla alueella 
yhtenäisvaluuttaa vastaavina rahayksikköinä. Vaihtokurssien vahvistaminen ei itsessään 
vaikuta ecun ulkoiseen arvoon. Koriecun vaihtokurssi suhteessa ecuun yhtenäisvaluuttana 
on 1:1. Rahaliittoon osallistuvien kansallisten valuuttojen viralliset 
valuuttakurssimarkkinat katoavat täysin. 
31. Tämä vaihe merkitsee EMU:n kolmannen vaiheen voimaan tulemista ja kestää 
enintään kolme vuotta. EMU:n uskottavuuden ja peruuttamattomuuden lujittamiseksi 
komissio uskoo, että on tärkeää käynnistää nopea toiminta yhtenäisvaluutan käyttöön 
ottamiseksi luomalla välittömästi ecuissa tapahtuvien liiketoimien kriittinen massa. Tämän 
kriittisen massan syntyminen edellyttää alustavaa siirtymistä ecuun pankki- ja 
rahoitusalalla, jolla on sen jälkeen enintään kolme vuotta aikaa valmistella ja toteuttaa 
täydellinen siirtyminen kaikkien muiden toimintojen ja järjestelmien osalta. 
32. Tämän ecuissa tapahtuvien liiketoimien kriittisen massan määritteleminen on 
selvitettävä tulevien kuukausien aikana kuulemalla pankkialaa ja ERI:ä, joka on yhteisen 
rahapolitiikan puitteiden valmistelusta vastaava elin. Komissio toivoo kuitenkin, että 
määritteleminen suoritetaan mahdollisimman laaja-alaisesti siten, että se sisältää raha- ja 
valuuttapolitiikan, pankkien väliset, raha-, pääoma- ja valuuttamarkkinat, uuden julkisen 
velan liikkeeseen laskemisen ja tukkumaksujärjestelmät. 
• Ecu-määräinen raha- ja valuuttapolitiikka: Komissio katsoo, että yhteinen 
rahapolitiikka olisi määriteltävä ja pantava täytäntöön yhtenäisvaluutassa tämän 
vaiheen alusta. EKPJ hoitaa ecuissa tapahtuvia liiketoimia kaikkien 
rahapolitiikkaan osallistuvien toimijoiden (kansalliset keskuspankit, pankit) kanssa. 
Tämä vaikuttaa kaikkiin rahapolitiikkaan liittyviin välineisiin: jälleenrahoitus, open 
market -toimet, erityisesti lyhytaikaiset liiketoimet. Lisäksi EKPJ toimii saman 
periaatteen mukaan yksinomaan ecuissa suhteessa kolmansiin valuuttoihin (dollari, 
jeni). Rahapolitiikkaan liittyvien liiketoimien maksaminen tapahtuu reaaliaikaisen 
TARGET-maksujärjestelmän1 välityksellä, jonka ERI on sitoutunut saattamaan 
toimintavalmiuteen vuoden 1996 loppuun mennessä; 
• Uuden julkisen velan liikkeeseen laskeminen: Julkisen sektorin uuden velan 
liikkeeseen laskeminen voidaan määritellä ecuissa B-V AIHEEN alusta siinä 
määrin kuin se on teknisesti mahdollista. Ecuissa määritellyt emissiot koskisivat 
erityisesti institutionaalisia sijoittajia ja C-VAIHEEN alkamisen jälkeen erääntyviä 
emissioita. Yksityiset liikkeeseenlaskijat voisivat noudattaa samaa linjaa; 
ks 2 osan 1 luvun 2 jakso 
16 
• Pankkien väliset, raha- ja pääomamarkkinat: yhteisen rahapolitiikan 
harjoittamiseen liittyvien markkinoiden olisi kokonaisvaltaisuuden vuoksi kyettävä 
samanaikaisesti toimimaan ecuissa B-VAIHEEN alusta. Tämä siirtyminen koskee 
ensisijaisesti valtionvekseleitä, obligaatioita ja niiden kaltaisia velkapapereita. 
Kaikki näiden markkinoiden toimijat (pankit, sijoitusrahastot, vakuutusyhtiöt, 
institutionaaliset sijoittajat, välittäjät) toimivat ecuissa samoin kuin niihin liittyvät 
markkinajärjestelmät (noteeraus, maksaminen, toimitus, rekisteröiminen); 
• Tukkumaksujärjestelmät, TARGET ja ECU Banking Association (EBA) 
kykenevät hoitamaan suurten maksujen maksamisen ecuissa. 
33. Ecuissa tapahtuvien liiketoimien kriittisen massan luomisella on erilaisia 
vaikutuksia tärkeimpiin toimijaluokkiin. Kansallisia valuuttoja käytetään edelleen pankkien 
ja useimpien niiden asiakkaiden (yritykset, kuluttajat) välisissä liiketoimissa. Kuka tahansa 
yksityinen toimija voi kuitenkin päättää vapaasti aikaistaa siirtymistään yhtenäisvaluuttaan. 
34. Pankkien ja rahoituslaitosten siirtyminen yhtenäisvaluuttaan alkaa yhteisestä raha-
ja valuuttakurssipolitiikasta, liiketoimista markkinoilla ja niihin liittyvistä 
maksujärjestelmistä. Kriittinen massa koskee ensisijaisesti hyvin määriteltyjä 
yhdenmukaisia markkinatoimia, joiden toteuttaminen tapahtuu erillisten menettelyjen 
mukaan. 
Muut tieto- ja hallintajärjestelmät siirtyvät B-VAIHEEN aikana siirtymissuunnitelman 
mukaisesti ja hajautettua lähestymistapaa noudattaen, jonka yhteensovittamisesta 
toimivaltaiset viranomaiset huolehtivat. Vähittäismaksujen pankkitoiminnan luonteesta 
johtuen, jolle on ominaista usein tapahtuvat mutta pieninä maksuina suoritetut liiketoimet, 
kyseisen alan siirtyminen voi tapahtua vasta kansallisten maksujärjestelmien 
mukauttamisen jälkeen. 
35 Julkishallinnolla on johtava tehtävä B-VAIHEEN aikana kansallisen 
ohjausrakenteen edellisen vaiheen aikana vahvistaman toimintasuunnitelman 
mukaisesti. Tiettyjen verojen maksaminen ecuissa on mahdollista. Yleisemmin ottaen 
julkisten menojen tärkeimmät momentit voidaan määritellä ja mahdollisuuksien mukaan 
myös maksaa ecuissa; sama koskee myös kansallisten talousarvioiden esittämistä. Myös 
julkishallinnon olisi järjestettävä tiedotuskampanja. 
36. Muut yksityiset yritykset kuin pankit voivat olosuhteiden mukaan harjoittaa tiettyjä 
liiketoimiaan ecuissa. Kansainväliseen kauppaan vahvimmin sidoksissa olevat yritykset 
saattavat hyötyä siitä, että ne siirtyvät B-V AIHEESSA toiminnassaan kokonaan tai 
osittain ecuun. Muut yritykset eivät todennäköisesti ole yhtä kiinnostuneita aikaistamaan 
siirtymistään yhtenäisvaluuttaan. 
37. Kuluttajat käyttävät edelleen kansallista valuuttaansa B-VAIHEEN aikana ecuissa 
määriteltyjen maksuvälineiden rajoitun saatavuuden vuoksi. Kilpailu ja yleinen kysyntä 
saattavat kuitenkin johtaa siihen, että tietty määrä yksityisen sektorin toimijoita ryhtyy 
tarjoamaan ecuissa määriteltyjä palveluita. Tämä edellyttää kuitenkin siirtymistä ecuun 
17 
myös vastaavien maksujärjestelmien osalta. Yleisemmin ottaen yleisön tietoisuutta lisätään 
sekä julkisten että yksityisten aloitteiden avulla, esimerkiksi hintojen kaksinkertaisella 
ilmoittamisella. 
3 jakso 
C-VAIHE: Lopullinen siirtyminen yhtenäisvaluuttaan 
38. Tästä vaiheesta ilmoitetaan silloin, kun EMU.n valmistelu alkaa (A-VAIHEEN 
alussa). Se voi kuitenkin alkaa ennalta ilmoitettua ajankohtaa aikaisemmin, jos valtion- ja 
hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuva neuvosto niin päättää. Se kestää ajan, 
joka tarvitaan kansallisten setelien ja metallirahojen korvaamiseksi, toisin sanoen useampia 
viikkoja. Vaihe merkitsee yhtenäisvaluutan käyttöön ottamisen loppuun saattamista, ja se 
käsittää seuraavat toimenpiteet: 
• setelit ja metallirahat vaihdetaan; 
• ainoastaan ecu on laillinen maksuväline; 
• pankkien ja rahoitusjärjestelmän siirtyminen saatetaan loppuun: kansallisten 
maksujärjestelmien kaikki maksuvälineet (siirrot, sekit, pankki- ja luottokortit) 
muunnetaan ecu-määräisiksi; 
• pankkialan ulkopuolisen yksityisen sektorin kaikki liiketoimet tapahtuvat 
yksinomaan ecuissa. 
39 Tätä korvaamista on valmisteltava huolellisesti. Eräissä tapauksissa (rekisteröivät 
kassakoneet, seteli- ja myyntiautomaatit) valmistelutyö aloitetaan paljon aikaisemmin, heti 
kun laitteiden ja ohjelmien mukauttamiseksi tarvittavat tiedot setelien ja metallirahojen 
teknisistä ominaisuuksista ovat saatavilla. Varsinainen siirtyminen voidaan toteuttaa 
muutamassa viikossa, jotta vältetään rinnakkaisten valuuttojen liikkeessä olemisen 
pitkittymisestä aiheutuvat haitat. Entiset kansalliset valuutat voidaan vaihtaa ilman kuluja 
kansallisissa keskuspankeissa kussakin maassa säädetyn määräajan kuluessa. 
40. Koska kyseessä on suunnaton ja ainutlaatuinen muutos, komissio katsoo, että 
neljän vuoden enimmäismääräaika EMU-päätöksen (A-V AIHE) ja lopullisen 
yhtenäisvaluuttaan siirtymisen (C-VAIHE) välillä ei ole välttämättä kohtuuttoman pitkä. 
Se tulee kuitenkin todennäköisesti lyhenemään. Prosessin kestoaikaan vaikuttavat suuresti 
yleisön perehdyttämiseen liittyvät näkökohdat sekä tekniset vaatimukset (pankkialan 
valmistautumisaika ja ecu-seteleiden ja metallirahojen valmistamiseen tarvittava aika). 
18 
41. On vaikea ennakoida tarkasti, kuinka pitkä aika tarvitaan ecun tunnetuksi 
tekemiseen suuren yleisön keskuudessa ja tarvittavan teknisen valmistelutyön 
suorittamiseen. Jos viranomaiset suostuvat toteuttamaan valmistelevia toimenpiteitä ennen 
A-VAIHEEN alkamista ja jos kriittinen massa on riittävän suuri, B-VAIHEEN 
kestoaikaa voidaan lyhentää. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että viiteskenaariossa 
esitettyjä aikoja pidetään enimmäisaikoina ja neuvoston vahvistamia ajankohtia 
ehdottomina takarajoina. 
42. Tämän vihreän kirjan laatimiseen ovat suuresti myötävaikuttanut herra Cees 
Maasin johtaman riippumattomien asiantuntijoiden työryhmän päätelmät. Työryhmä 
ehdottaa huomattavasti lyhyempää aikaa: ainoastaan yksi vuosi EMU:n varsinaisen 
käynnistymisen ja lopullisen yhtenäisvaluuttaan siirtymisen välillä komission esittämän 
kolmen vuoden ajanjakson sijasta. Maasin työryhmän skenaariota voidaan kuitenkin 
soveltaa ainoastaan siinä tapauksessa, että EMU:n käynnistymisen ajankohdaksi valitaan 
ryhmän suosituksen mukaisesti 1 päivä tammikuuta 1999. Jos EMU:n kuitenkin 
haluttaisiin käynnistyvän aikaisemmin, esimerkiksi vuonna 1997 tai 1998, tarvittaisiin 
pidempi ja sisällöltään monipuolisempi siirtymäaika, koska valmistelutyössä ei ehdittäisi 
edetä tarpeeksi pitkälle. Siinä tapauksessa erot kahden ehdotuksen välillä hämärtyisivät. 
19 
YHTENÄISVALUUTAN KÄYTTÖÖN OTTAMINEN VAIHEITTAIN 
A-VAIHE 
EMU:n valmistelu B-VA1HE 
EMU:n käynnistyminen C-VA1HE 
Yhtenäisvaluutta 
täysimääräisesti käytössä 
Vaiheen alku 
Luettelo osallistuvista 
jäsenvaltioista 
EMU:n alkamispäivä 
ilmoitetaan (vahvistetaan) 
Lopullisen yhtenäis­
valuuttaan siirtymisen 
takaraja 
EKPJ:njaEKP:n 
perustaminen 
Setelien ja metallirahojen 
valmistaminen alkaa 
Koko vaiheen ajan 
Valmisteluja nopeutetaan 
ja mahdollisesti jo ennalta 
hyväksytyt toimenpiteet 
toteutetaan: 
- oikeudelliset puitteet 
- kansallinen ohjaus­
rakenne 
- pankki- ja rahoitusalan 
siirtymissuunnitelma Vaiheen alku 
Vaihtokurssien 
vahvistaminen 
Ecusta tulee itsenäinen 
valuutta 
Raha- ja valuuttakurssi­
politiikka ecuissa 
Interbank-, raha-, pääoma-
ja valuuttamarkkinat 
siirtyvät ecuun 
Uusi valtion velka lasketaan 
liikkeeseen ecuissa 
Vastaavat tukkumaksu-
järjestelmät siirtyvät ecuun 
Koko vaiheen ajan 
Pankit ja rahoituslaitokset 
jatkavat siirtymistä ecuun 
Muut julkiset ja yksityiset 
toimijat etenevät olo­
suhteiden mukaan Vaiheen alku 
Ecu-setelit ja -metallirahat 
otetaan käyttöön 
Pankit siirtyneet kokonaan 
ecuun (vähittäisasiakkaiden 
maksuj ärj estelmät) 
Kansallisvaluutoissa 
nimetyt setelit ja metalli­
rahat poistetaan käytöstä 
Julkiset ja yksityiset toimijat 
siirtyvät kokonaan 
ecuun 
Ainoastaan ecu on käytössä 
enintään 1 vuosi enintään 3 vuotta muutamia viikkoja 
20 
2 osa 
Eri toimijoiden tehtävät 
21 
liuku 
Pankki- ja rahoitusala 
43. Tässä luvussa käsitellään ensin viiteskenaarion B-VAIHEESSA pankki- ja 
rahoituslaitosten toimintaympäristön muodostavan uuden rahapoliittisen järjestelmän 
pääpiirteitä. 
Seuraavaksi siinä tarkastellaan pankeilta ja muilta rahoituslaitoksilta edellytettäviä 
johtamis- ja käsittelymenetelmien mukautuksia sekä maksujärjestelmissä tarvittavia 
muutoksia. Lisäksi tarkastellaan rahoitusmarkkinoita koskevia seurauksia. 
Euroopan rahapoliittisen instituutin ERI:n, Euroopan pankkifederaation (European 
Banking Federation), AMUE:n (Association for Monetary Union in Europe), EBA:n 
(ECU Banking Association) ja muiden pankkialan yhdistysten näillä aloilla tekemä työ on 
otettu huomioon. Sama pätee luonnollisesti komission asettaman ja herra Cees Maasin 
johtaman työryhmän esittämiin kertomuksiin. 
1 jakso 
Pankkiala 
44. Pankkiala on oleellinen ecun yhtenäisvaluuttana käyttöönotolle. Syy tähän on 
yksinkertainen. Rahapoliittisten viranomaisten liikkeelle laskemien seteleiden ja 
metallirahojen rinnalla pankeilla olevat avistatalletukset vastaavat huomattavasti 
suurempaa rahamäärää. Seteleiden ja metallirahojen käyttö yksilöiden välisenä 
maksuvälineenä on yksinkertaista, kun taas pankit ovat ottaneet käyttöön yhä 
monimutkaisempia tietokoneistettuja käsittely- ja maksujärjestelmiä erilaisten 
pankkitoimintojen (talletukset, lainat, valuutanvaihto, arvopaperit jne.) lisääntyvän 
automaation sekä ekkien, pankkikorttien ja muiden pankkisiirtojen maksuvälineenä 
käytön johdosta. Kansallisten valuuttojen korvaaminen eculla merkitsee sitä, että pankkien 
on mukautettava kaikki nämä järjestelmät toteuttaakseen toimintansa ecu-määräisenä. 
Rahoitusyhteisöjen olisi tehtävä nämä mukautukset yhteensovitetun lähestymistavan 
mukaisesti. 
Mukauttamalla tietojenkäsittelyjärjestelmänsä ecun käyttöönottoon ja samalla 
uudenaikaistamalla ne pankit saavat edullisen kilpailuaseman kansainvälisillä ecu-
määräisillä raha-, rahoitus- ja valuuttamarkkinoilla, joilla kasvumahdollisuudet ovat 
huomattavat. 
22 
45. Euroopan pankkialan yhdistykset ovat antaneet ymmärtää, että pankit oyat 
valmiita tekemään tarvittavat mukautukset, mutta että ne eivät halua tehdä huomattavia 
investointeja ilman EMU:un siirtymisen aikataulua ja sen peruuttamattomuutta, ecun 
käyttöönottosuunnitelmaa ja lainsäädännöllisten tukitoimenpiteiden aloittamista koskevaa 
varmistusta. 
Tämän vihreän kirjan tarkoituksena on hälventää näitä epävarmuustekijöitä. 
Pankit ja uusi rahataloudellinen järjestelmä 
46. Perustamissopimuksessa edellytetään, että ecusta tulee oma itsenäinen valuuttansa 
B-VAIHEEN alusta. Järjestelmään osallistuvat valuutat pysyvät käytössä siihen asti, 
kunnes ecusta tulee EMU:n yhtenäisvaluutta. Tämä tilanne aiheuttaa pankeille rahallisia, 
oikeudellisia ja teknisiä seurauksia. 
47. Rahataloudelliset näkökohdat : osallistuvat valuutat ja ecu korvaavat toisensa 
täysin heti, kun niiden vaihtokurssit on lopullisesti vahvistettu. Ne eivät enää ole erillisiä 
rahayksikköjä vaan yhden ainoan rahataloudellisen todellisuuden eri ilmentymiä. Tämän 
seurauksena kansallisista rahayksiköistä tulee ecun yksikköarvoja. 
Pankkien osalta tämä merkitsee sitä, että : 
• sovellettaessa lopullisesti vahvistettuja vaihtokursseja kaikilla tietyssä kansallisessa 
rahayksikössä tehdyillä talletuksilla on vastaavat vahvistetut ecu-määräiset ja 
kaikkina muina kansallisina rahayksikköinä ilmaistut arvot; 
• pankkijärjestelmän tietyssä rahayksikössä toteuttamaa rahan luontia pitäisi kyetä 
jatkamaan ilman valuuttakurssiriskiä muissa rahayksiköissä olevan omaisuuden 
perusteella, kun lopullisesti vahvistetut vaihtokurssit tiedetään. Rahayksikköinä ne 
eivät enää ole valuuttamarkkinoilla toistensa suhteen vaihdettavia vaan ne 
muunnetaan yksinkertaisen laskun avulla pankkivirkailijan korvatessa 
valuuttakauppiaan; 
• EMU:n rahamäärien eri osien ollessa keskenään vaihdettavia Euroopan 
keskuspankkijärjestelmä voisi periaatteessa käyttää yhtenäisrahapolitiikassaan 
mitä tahansa yksikköarvoa tai kaikkia yksikköarvoja samanaikaisesti. 
48. Oikeudelliset näkökohdat : oikeudellisesti kansalliset rahayksiköt ovat olemassa 
niin kauan, kuin ne kansallisessa rahapolitiikkaa koskevassa lainsäädännössä nimetään 
maan valuutaksi eli niiden tosiasialliseen eculla korvaamiseen asti (ks. 3 osa). 
Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi B-VAIHEEN alusta tehtävä ecusta laillinen valuutta eli 
annettava kansalaisten käyttää sitä samalla tavalla kuin kansallista rahayksikköä ecun 
tuleva asema yhtenäisvaluuttana huomioon ottaen. 
23 
Edelleen pankit on vakuutettava siitä, että ne voivat oikeutetusti pitää osallistuvia 
rahayksikköjä ja ecua eri yksikköarvoina eikä eri valuuttoina. Jos pankkien velat 
kansallisessa valuutassa ja suojattuna vastaavalla määrällä ecuja eivät rahallisesti muodosta 
avointa valuuttapositiota, niiden ei pitäisi muodostaa avointa positiota myöskään 
laskentatoimen tai valvontasäädösten näkökulmasta. Euroopan keskuspankkijärjestelmän 
EKPJ:n on taattava pankeille kaikkina aikoina täydellinen konvertibiliteetti kansallisten 
rahayksikköjen ja ecun välillä niiden vastaavilla lopullisesti vahvistetuilla vaihtokursseilla. 
49. Tekniset näkökohdat : jotta ecua kohdeltaisiin vasta perustetussa EMU:ssa 
aineellisesti samoin kuin kutakin kansallista rahayksikköä, pankkien on mukautettava 
tiedonvälitys- ja tiedonkäsittelyjärjestelmänsä sellaisiksi, että niillä voidaan toteuttaa 
tarvittavat muutokset. 
Pankit ja viiteskenaario 
50. Vaikka tämänhetkinen valmisteluaste vaihtelee pankista ja maasta toiseen, 
aikataulun olisi mahdollistettava viiteskenaarion toteuttaminen koko pankkialan osalta. 
Tämä merkitsee huomattavaa alkuvaiheen siirtymää pankkialalle. 
Ecu-määräinen rahapolitiikka 
51. Pankkialan siirtymän käynnistäisi Euroopan keskuspankkijärjestelmän ecu-
määräinen rahapolitiikka, josta ilmenee se, että pankkien toiminta 
keskuspankkijärjestelmässä on ecu-määräistä. Pankkien koosta riippumatta 
huolehdittaisiin siitä, että kaikilla pankeilla on yhtäläinen pääsy Euroopan 
keskuspankkijärjestelmään. 
Euroopan keskuspankkijärjestelmä huolehtii käytössään olevien instrumenttien avulla 
likviditeetin lisäämisestä pankkijärjestelmään tai sen siitä pois vetämisestä pankkialalla 
tehtävän rahan luonnin lisäämiseksi tai vähentämiseksi tai lyhyihin korkoihin 
vaikuttamiseksi. 
Valitessaan ecun Euroopan keskuspankkijärjestelmä käyttäisi yhtä "yksikköarvoa" sekä 
rahapolitiikkansa muovaamiseen että täytäntöönpanoon. Näin ollen EMU.ssa 
varmistettaisiin täysi avoimuus ja johdonmukaisuus sekä täysi neutraliteetti kansallisten 
rahayksikköjen suhteen. 
52. Euroopan keskuspankin EKP:n ecun valinnan seurauksena pankkien olisi avattava 
ecu-määräisiä tilejä EKP:ssä kansallisten keskuspankkien välityksellä. Näitä tilejä 
hyvitettäisiin tai veloitettaisiin harjoitettavan rahapolitiikan mukaisesti - ecu-määräisen 
likviditeetin lisäyksellä tai poistolla. / 
24 
Jos ecun käyttö rajattaisiin Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja yksittäisten pankkien 
välisiin transaktioihin, viimeksi mainitut muuntaisivat tällaisissa toimissa liikuteltavat 
määrät kansalliseen rahayksikköönsä lopullisesti vahvistettua vaihtokurssia käyttäen ja 
käyttäisivät tätä rahayksikköä kaikissa markkinatoimissaan. Tällaisessa järjestelyssä ecua 
tuskin näkyisi markkinoilla. 
Ecu-määräiset pankkien väliset markkinat 
53. Prosessin uskottavuuden takaaminen luomalla kriittinen massa ecuissa tapahtuvia 
liiketoimia edellyttäisi ecun käyttöön ottamista pankkien välisillä markkinoilla. Näillä 
markkinoilla pankit antavat ja ottavat likviditeettiä lainaksi standardoiduin 
erääntymisajoin. B-VAIHEEN alusta eri kansalliset pankkien väliset markkinat 
sulautettaisiin, jos vaihtokurssit on lopullisesti vahvistettu ja TARGET-järjestelmä on 
käytettävissä2. Avoimuuden ja toiminnallisen helppouden vuoksi pankkien pitäisi käyttää 
yhtä "yksikköarvoa". Tämä yksikköarvo olisi ecu. Tämä on erityisen oleellista 
varmistettaessa lyhyiden korkojen yhdenmukaisuus näillä markkinoilla ja täten turvattaessa 
vakaa toimintaympäristö eri rahoituskeskuksille. 
54. Pankkien osalta tämä valinta merkitsisi sitä, että niiden käteispositioiden 
hallinnointi toteutetaan ecuissa. Pankkien treasury-osastot ovat niiden muiden osastojen 
ylimääräisen likviditeetin konvergenssikeskuksia sekä viimeksi mainittujen tarvitsemien 
varojen lähteitä. Pankkien tarjonta- tai kysyntäpositio ecu-määräisillä pankkien välisillä 
talletusmarkkinoilla riippuisi näiden sisään/ulos liikkuvien virtojen tasapainosta. Jos 
pankkien muut osastot jatkavat kansallisen rahayksikön käyttöä toimintansa pohjana, 
niiden ja treasury-osaston välinen ecu/kansallinen rahayksikkö -yhdyspiste pitäisi huolen 
tarvittavista muuntotoimista. 
Ecuissa harjoitettava valuuttakurssipolitiikka 
55. Pankkien treasury-osastot hoitavat myös valuutan ostosta ja myynnistä aiheutuvia 
kansallisessa rahayksikössä tapahtuvia varojen tai vastuiden liikkeitä. 
EKP:n sen ecu-määräiseen valuuttakurssipolitiikkaan kuuluvien ecu/kolmas valuutta *• 
interventioiden ecu-vastapuoli olisi luonnollisesti osa pankkien ecu-määräisiä 
käteispositioita. Pankit seuraavat todennäköisimmin EKPJ:n aloitetta ja käyttävät 
ainoastaan ecua kansainvälisillä valuuttamarkkinoilla. Tässä tapauksessa kansalliset 
rahayksiköt vedettäisiin pois valuuttahuoneista, ja niiden arvo dollariin nähden laskettaisiin 
siitä lähtien ecu/dollari-kurssin ja kansallinen rahayksikkö/ecu-vaihtokurssin perusteella. 
2 Ks. 62 ja 63 kohta. 
25 
Kahdenlainen esittäminen ecuina ja kansallisena rahayksikkönä 
56. Pankkien ja asiakkaiden kanssakäymisessä rahamääräistä ilmaisua edellyttävien 
määrien osalta tiliotteissa käytettäisiin järjestelmällisesti kaksinkertaista esittämistä ecuina 
ja kansallisena rahayksikkönä, jotta tulevaisuuden yhtenäisvaluutta tulisi asiakkaille 
tutuksi. 
Muut tekniset edellytykset 
57. Kahdenlainen esittäminen ecuina ja kansallisena rahayksikkönä edellyttäisi 
pankeilta useiden teknisten valmistelujen tekemistä. Se koskee myös määrien näyttö- ja 
tulostusjärjestelmiä (kassakoneet, maksuohjelmat jne.), jotta myös ne voivat esittää hinnat 
tai muut arvot ecuina ja kansallisina rahayksikköinä. 
Näihin valmisteluihin vaaditaan melko pitkää aikaa. Tämän vuoksi yhteisön säännöt olisi 
määriteltävä mahdollisimman pian: 
• tietokoneohjelmoinnissa käytettävä yhtenäisvaluutan kirjainlyhenne; olisi ehkä 
tarkoituksenmukaista käyttää ISO-koodin mukaista XEU-kirjainlyhennettä; 
• tulevaisuudessa lopullisesti vahvistettujen vaihtokurssien ilmaisussa käytettävä 
numeroiden määrä; 
• muunnettaviin määriin sovellettava pyöristämismenetelmä; 
• hintojen ilmaisussa käytettävää desimaalipilkkua seuraavien numeroiden määrä. 
58. Nämä yksityiskohdat ovat erityisen tärkeitä muovikortteja käyttävien sähköisten 
maksulaitteiden mukauttamisessa (veloitus-luotto-ennakolta maksettu). B-VAIHEEN 
alusta korttipäätteiden antamissa kuiteissa olisi kyseessä olevat määrät kyettävä 
ilmaisemaan sekä kansallisena rahayksikkönä että ecuina. Tämä auttaisi yhtenäisvaluutan 
vähittäismyynnille ja kansalaisille tutuksi tekemisessä sekä yksinkertaistaisi myöhempää 
nopeaa ja täydellistä ecun käyttöön siirtymistä. 
Pankkien olisi toisaalta annettava asiakkailleen tietoa yhtenäisvaluutan vaikutuksista 
heidän rahoituksellisiin toimiinsa. Pankkien on varmistettava, että niiden henkilökunta on 
perusteellisesti koulutettu vastaamaan muutoksen vaatimuksiin. 
59. Viiteskenaarion mukaisesti pankkien lopullinen siirtyminen ecuun tapahtuisi 
viimeistään C-VAIHEEN alkuun mennessä jokaiselle rahoituskeskukselle hyväksyttyjä 
siirtymäsuunnitelmia noudattaen. Siirtymäsuunnitelmat voivat vaihdella maittain. 
26 
60. Komissio kehottaa pankkeja tutkimaan viiteskenaariota, sen teknisiä 
seurauksia ja tämän sovittamista pankkien ja rahoitusyhteisöjen 
siirtymäsuunnitelmaan ja antamaan tätä koskevan kertomuksensa tämän vuoden 
loppuun mennessä Erityisesti komissio toivoo saavansa vastineita, jotka koskevat 
ecuissa tapahtuvien liiketoimien kriittisen massan syntymistä rahaliiton alkaessa ja 
yhtenäisvaluutan täydelliseen käyttöönottoon tarvittavaa aikaa 
2 jakso 
Maksujärjestelmät 
61. Maksujärjestelmät välittävät pankkien sisäisen ja niiden välisen taloudellisen 
toiminnan arvon asiakkaiden tileille. Nämä järjestelmät ovat agnostisia; ne edellyttävät 
teknistä (eikä taloudellista tai oikeudellista) todellisuutta tunnistettavina merkkeinä, joilla 
on yleisesti tunnettu merkitys niiden toimintaympäristössä. Kansallisissa 
maksujärjestelmissä oletetaan, että kaikki niissä käytettävät arvot ilmaistaan kansallisena 
rahayksikkönä eikä minään muuna, paitsi jos ja kunnes ne mukautetaan tunnistamaan uusi 
rahayksikkö. Nykyään kansallisten rahayksikköjen raja on maksujärjestelmäteollisuuden 
luonnollinen raja, koska maksuvälineet ovat ominaisluonteeltaan kansallisia. Poistaessaan 
nämä rajat yhtenäisvaluutan luominen: 
• muuttaa kansallisia lähestymistapoja rahaliiton sisäisen eurooppalaisen maksutavan 
käyttöönoton suuntaan; 
• johtaa asteittaiseen kasvuun rajojen yli tapahtuvissa virtauksissa, joiden määrä 
pysyy suhteellisen alhaisena kotimarkkinoihin verrattuna; 
• parantaa nykyisten heterogeenisten eurooppalaisten maksujärjestelmien 
yhteensopivuutta. 
Suurten arvojen maksujärjestelmät 
62. EKPJ.n toteuttama ecu-määräinen yksi rahapolitiikka ja ecuissa tapahtuvien 
liiketoimien kriittisen massan synty edellyttäisi reaaliaikaisen bruttomaksujärjestelmän 
(Euroupean system of real time settlement, RTGS) käyttöönottoa tukkumaksuja varten. 
TARGET (Trans-European Automated Real time Gross settlement Express Transfer, 
eurooppalainen reaaliaikainen bruttomaksujärjestelmä) on ERI:n erityisesti EKPJ:n ecu-
määräisen rahapolitiikan täytäntöönpanoon tarkoittama järjestelmä. Tämä järjestelmä 
liittää olemassa olevat kansalliset RTGS-järjestelmät EKPJ:ään. Sen käyttö olisi pakollista 
kaikissa yhtenäisen rahapolitiikan täytäntöönpanoon suoraan liittyvissä maksuissa. Myös 
yksityiset markkinatoimijat voisivat käyttää sitä suurten maksujen käsittelyssä. Tämä 
EKPJ:n johtaman uuden maksujärjestelmän pitäisi lisätä teknistä tehokkuutta, minimoida 
järjestelmäriskit ja olla kannattava. Kuten ERI:n vuosikertomuksessa 1994 mainitaan, 
ERI määrittelee järjestelmän toiminnalliset piirteet vuoden 1995 aikana läheisessä 
yhteistyössä EU:n keskuspankkien ja muiden osapuolten, kuten luottolaitosten, kanssa. 
27 
63. EMU:n alussa TARGET-järjestelmää täydennetään ECU Banking Associationin 
(EBA) ecu-määräisten tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmällä. Molempia voidaan 
käyttää sekä kotimaisiin että rajojen yli tapahtuviin toimintoihin. 
Nämä järjestelmät on kuitenkin tarkoitettu tukkumaksuihin, jotka pääasiassa koostuvat 
pankkien välisistä toiminnoista tai suurten yritysten rahamarkkina- ja 
valuuttatransaktioista. Niitä ei ole tarkoitettu yksityisten ihmisten tai pienten yritysten 
usein tapahtuviin transaktioihin. 
Vähittäismaksujen eli pienten maksujen järjestelmät 
64. Ecuun muuntamiseen liittyvät ongelmat ovat monimutkaisempia vähittäismyynti-
tai pienten maksujen -järjestelmien osalta, koska niihin sisältyy huomattavasti suurempi 
määrä maksuja huomattavasti vaihtelevammalta asiakaskunnalta. Nämä automatisoidut 
usein tapahtuvien (tai "vähittäismyynti") maksujärjestelmät eivät voi toimia kahta 
rahayksikköä samanaikaisesti käyttäen. Tämän vuoksi pankkialan oletetaan valitsevan 
kansallisen rahayksikön käytön näissä maksujärjestelmissä ennen C-VAIHEESSA 
tapahtuvaa lopullista siirtymistä ecuun. Etuna tästä olisi riittävän ajan takaaminen 
pankkien ja maksujärjestelmien valmistamisessa vähittäismyyntitason täydelliseen ecuun 
siirtymiseen, mikä on itse asiassa siirtymäprosessin teknisesti haastavin osa. 
65. Joidenkin maiden tai joidenkin erikoistuneiden vähittäiskaupan maksuvälineiden, 
kuten maksukorttien, osalta C-VAIHEEN alkamista olisi kuitenkin mahdollista 
ennakoida. Pääongelma maksukorttien ecu-määräiseen käyttöön mukauttamisessa on 
myyntipisteiden sähköisten välineiden mukauttaminen. Pikainen siirtymä voidaan kuitenkin 
toteuttaa heti, kun tietty määrä teknisiä määräyksiä tiedetään ennakolta (ks. 57 kohta). 
Pankkiyhteisöistä voisi kuitenkin olla houkuttelevaa toteuttaa ennakolta mahdollisimman 
ajoissa kaikki ne vaiheet, jotka voidaan toteuttaa ennakolta. Täten ne voisivat vapauttaa 
kapasiteettia, jota tarvitaan välittömästi C-VAIHEESEEN siirryttäessä suoritettaviin 
tehtäviin. 
Rajojen yli ulottuviin toimiin liittyvät näkökulmat 
66. Valuutan vaihdon lisäksi rajojen yli suoritettaville maksuille luonteenomaista on 
siirtyminen maksujärjestelmästä toiseen. Kansallisten maksujärjestelmien teknisten 
määräysten erot johtuvat kuitenkin pääasiassa historiallisista seikoista. Tämä selittää sen, 
miksi noin 60 EU:n sisäistä kotimaista maksujärjestelmää eivät toimi jäsenvaltioiden välillä 
vaikka ne olisivatkin toisiinsa yhdistettyjä kotimaissaan. Jäsenvaltioiden kotimaiset 
automaattiset selvitysjärjestelmät eivät siis ole toisiinsa yhteydessä. Tämän vuoksi 
esimerkiksi jäsenvaltioiden väliset luottosiirrot on käsiteltävä aikaa vievää ja kustannuksia 
tuovaa kirjeenvaihtajapankki-menetelmää käyttäen. Komissio on juuri antanut luonnoksen 
rajojen yli suoritettavien maksujen parantamista koskevaksi direktiiviksi. On myös tärkeää 
nopeuttaa työtä standardien, menetelmien ja lakisääteisiä julistuksia koskevan 
lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi. 
28 
67. B-VAIHEEN alusta pitäisi tapahtua kaksi huomattavaa EMU:n sisäisiä rajojen yli 
ulottuvia maksuja koskevaa parannusta: 
• kustannusten aleneminen : koska ecu-määräiseen siirtoon ei liity valuutta-
transaktiota, myynti/osto-ulottuvuus poistuu, ja samalla poistuvat kaikki vaihtoon 
liittyvät "vaihtokomissiopalkkiot" tai ainakin suurin osa niistä. Korttimaksujen 
osalta vastaavanlaisen kustannusten alenemisen pitäisi tapahtua, kun 
kansainvälisessä käsittelykeskuksessa sovelletaan vahvistettua vaihtokurssia mihin 
tahansa unionin sisällä käytettyyn korttiin. 
• maksuviivästysten väheneminen : maksun käsittelyä voidaan nopeuttaa kahdella 
päivällä, kun myös tavanomainen valuutanvaihtotransaktioihin sovellettu "2 
päivän arvopäivä"- viive katoaa. Myös Euro_ekin käsittely olisi mukautettava 
vastaavasti. 
Kaiken kaikkiaan osallistuvien jäsenvaltioiden pankkien asiakkaat voivat odottaa EMU:n 
sisäisten rajojen yli suoritettavien maksujen osalta merkittävää kustannusten alenemista ja 
maksuaikojen lyhenemistä. Tämän seurauksena kustannukset ja maksuajat lähestyvät 
kansallisilla markkinoilla vallitsevia tehokkuusedellytyksiä ja yleistä yhteismarkkina-aluetta 
vastaavaa "maksualue"-tavoitetta. 
68. Maksujärjestelmän toimijoita ja käyttäjiä kehotetaan tarkastelemaan 
viiteskenaarion teknisiä seurauksia ja antamaan tätä koskevan kertomuksensa 
joulukuuhun 1995 mennessä Näiden neuvonpitojen perusteella komissio toteuttaa 
vuoden 1996 aikana yhtenäisvaluutan sujuvan käyttöönoton edellyttämät yhteisötason 
toimenpiteet. Lisäksi komission mielestä, olisi tartuttava tähän ainutkertaiseen 
tilaisuuteen edetä kohti tavoitteena olevaa yhtenäismarkkinoita vastaavaa 
"maksualuetta". Maksujärjestelmien yhteensopivuus EU:n alueella olisi näin ollen 
liitettävä yhtenäisvaluuttaan. 
3 jakso 
Rahoitusmarkkinat 
69. EMU:n perustaminen ja yhtenäisvaluutan käyttöönotto edellyttävät 
rahoitusmarkkinoiden rakenteiden ja toimintatapojen mukauttamista. Tämän mukautuksen 
lisäksi on myös tärkeää ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden mahdollinen vaikutus 
EMU:n perustamisprosessiin. 
29 
Rahoitusmarkkinoiden vaikutus EMU:n perustamisprosessiin 
70. Markkinoiden oletettu käyttäytyminen ja käyttäytymisen vakauteen mahdollisesti 
vaikuttavat tekijät ovat erilaisia ennen EMU:n tosiasiallista käynnistymistä ja sen jälkeen. 
Viiteskenaarion A- ja B-VAIHEEN kesto huomioon ottaen on tärkeää, että 
markkinoiden vakautta lisäävää käyttäytymistä vahvistetaan, jotta markkinat voivat 
myötävaikuttaa EMU: n moitteettomaan toimintaan. Tässä suhteessa prosessin 
uskottavuus ja näkemys sen peruuttamattomuudesta ovat oleellisia. 
71. A-VAIHEESSA voidaan odottaa valuutan vaihdon ja rahoitusmarkkinoiden 
lisääntyvää vakautta ennen valuuttakurssien peruuttamatonta vahvistamista (B-
VAIHEEN alku). Tämä vakaus on seurausta yhtenäisvaluutta-alueeseen liittyvien 
jäsenvaltioiden saavuttamasta nimellisen lähentymisen korkeasta asteesta sekä 
vahvistuneesta rahapoliittisesta yhteistyöstä. 
Markkinoilla on taipumusta pitää näitä valuuttoja lähes täysin toisensa korvaavina, minkä 
vuoksi markkinoiden voidaan odottaa pyrkivän lisäämään vakautta. Arbitraasitoiminta 
markkinoilla poistaa kaikki voittomahdollisuudet, jotka johtuvat näistä valuutoista 
syntyvistä vastaavien instrumenttien merkittävistä eroista, ottaen huomioon 
likviditeettipreemiot, luottoriskien erot ja verokohtelun. 
72. Valuuttakurssipaineita voi kuitenkin edelleen ilmetä tietyissä olosuhteissa : 
• markkinat voivat koetella EMU:n kolmanteen vaiheeseen siirtymistä koskevan 
päätöksen uskottavuutta : jos markkinat eivät pidä tätä päätöstä täysin 
uskottavana, esimerkiksi sen ollessa aikataulun ja/tai osallistuvien jäsenvaltioiden 
osalta erilainen kuin mitä ne ovat odottaneet, ne eivät pitäisi osallistuvia valuuttoja 
toisensa täysin korvaavina. Tästä voisi olla seurauksena tulevaisuudessa 
osallistuvien jäsenvaltioiden valuuttojen välisiä jännitteitä. Erityisesti tässä 
tapauksessa kolmansien valuuttojen (dollari ja jeni) valuuttakurssien jyrkät 
vaihtelut voivat vaikuttaa epäyhtenäisesti osallistuvien jäsenvaltioiden valuuttoihin 
ja aiheuttaa paineita niiden keskinäisissä valuuttakurssessa; 
• osallistumattomien valtioiden valuuttakurssihäiriöt voivat olla seurausta 
epäilyksistä niiden perustamissopimuksen alaisten lähentymistä ja 
inflaationvastaista politiikkaa koskevien sitoumusten noudattamisesta; 
• epävarmuus valuuttojen lopullisista keskinäisistä vaihtosuhteista. Kun rahaliiton 
aloituspäivä on tiedossa, toimijat yrittävät arvioida lopullisia vaihtosuhteita ja 
toimia sen mukaisesti. Jos tällaisia toiminnan muutoksia on paljon, ne voivat 
merkittävästi loitontaa valuuttakursseja niiden talouden perustekijöiden mukaisista 
tasoista; 
• odottamattomat shokit eivät ole poissuljettuja myöskään osallistuvissa 
jäsenvaltioissa. 
30 
73. Uskottavuus, joka perustuu pääasiassa konvergenssikriteereiden jatkuvaan 
noudattamiseen, on paras keino tällaisten paineiden lieventämiseen. Uskottavuutta 
vahvistaa markkinoiden vakuuttuneisuus siitä, että EMU:un liittymistä koskevien 
päätösten kaikista näkökohdista vallitsee täydellinen yksimielisyys. Tämä yksimielisyys, 
joka pitäisi tehdä julkisesti tunnetuksi, voi perustua vain konvergenssikriteereiden tiukalle 
tulkinnalle. 
Jäsenvaltioiden ja kansallisten keskuspankkien ja yhteisön viranomaisten (neuvosto, 
komissio, ERI/EKP) on kehitettävä paras strategia markkinoiden vakauden edistämiseksi. 
74. Osallistujien välisestä suuresta lähentymisestä huolimatta markkinat voivat epäillä 
EMU-prosessin peruuttamattomuutta B-VAIHEESSA, kun kansallisia rahayksikköjä 
vielä käytetään (C-VAIHEESEEN asti). Tästä näkökulmasta on sitä parempi, mitä 
lyhyempi pariteettien peruuttamattoman vahvistamisen ja kansallisten rahayksikköjen 
eculla korvaamisen välinen aika on. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että B-VAIHEEN 
alusta luodaan ecuissa tapahtuvien liiketoimien kriittinen massa. Mitä suurempi määrä 
taloudellisia toimijoita alkaa käyttää ecuja toimissaan, sitä uskottavampi EMU-prosessi 
on. Kriittinen massa B-VAIHEEN alussa tarjoaisi taloudellisille toimijoille vahvan 
sitoumuksen, edellyttäen että merkittävä määrä niiden liiketoimista tapahtuu ecuissa. 
Emun vaikutus rahoitusmarkkinoihin 
75. EMU:n vaikutus rahoitusmarkkinoihin vaihtelee kyseisten markkinoiden luonteen 
mukaan: valuutan vaihto, velka, osake-ja johdannaismarkkinat 
76. Osallistuvien valuuttojen valuutanvaihtomarkkinoiden osalta pääasiallinen vaikutus 
on jo kuvattu : ne häviävät. 
77. Osallistuvien valuuttojen rahoitusmarkkinoilla taloudellinen lähentyminen ja 
valuuttakurssiriskipreemion poistuminen johtaisi korkotasojen lähentymiseen alhaisimman 
korkotason valuuttaan. Tätä lähentymistä ennakoitaisiin A-VAIHETTA ennen, ja se 
jatkuisi, kun päätös EMU.n kolmanteen vaiheeseen siirtymisestä tehdään. Hintoja 
mukautettaisiin yhtenäisvaluutassa ilmaistujen tasojen perusteella. 
78. Viiteskenaarion mukaisesti B-VAIHEEN alussa markkinatoimijoiden olisi tehtävä 
ne järjestelmiensä ja menettelytapojensa (noteeraukset, selvitykset ja maksusuoritukset, 
toimitus, säilytys) tekniset muutokset, jotka ovat tarpeen uudessa ecu-ympäristössä 
toimimiseksi. Nämä muutokset olisi tehtävä ennen B-VAIHEEN loppua. Lisäksi B-
VAIHEEN aikana olisi pyrittävä välttämään haitallista epävarmuutta, epävakautta, 
keskeytyksiä, viivytyksiä tai muita teknisiä puutteita. Kaikkien osapuolten (liikkeeseen 
laskijat, välittäjät, arvopaperi- ja johdannaispörssit, International Central Securities 
Depositories (kansainväliset arvopapereiden keskustallettajat) - EUROCLEAR ja CEDEL 
- National Central Securities Depositories (kansalliset arvopapereiden keskustallettajat), 
säilyttäjäpankit ja tietojen myyjät) osalta tämä olisi parhaiten saavutettavissa siirtymällä 
ecuun (olettavasti kaikki osallistujat samanaikaisesti) koordinoidusti. Tämä olisi 
31 
sisällytettävä kaikkien jäsenvaltioiden ja rahoituskeskusten A-VAIHEEN alussa laatimiin 
siirtymäsuunnitelmiin. 
79. Arvopaperimarkkinoiden ecuun siirtyminen olisi halvempaa ja nopeampaa kuin 
liikepankkitoiminnan, koska niiden ei tarvitse olla suorassa kosketuksessa lopullisiin 
vähittäisasiakkaisiin. Edelleen tällä alalla teknologia-intensiivisemmät 
arvopaperimarkkinat kykenevät todennäköisemmin nopeampaan ja halvempaan siirtymään 
kuin ne, joiden toiminta on selkeästi paperipohjaisiin järjestelmiin perustuvaa. Ne ovat 
tosiasiallisesti jo tottuneet käytetyn teknologian ja menettelytapojen nopeisiin muutoksiin, 
ja niillä on todennäköisesti riittävästi sisäistä asiantuntemusta ecun käyttöönoton 
määräaikaisiin teknologian mukautuksiinsa sisällyttämiseen. 
80. Rahoitusjohdannaispörsseissä tietynlaiset sopimukset (kotimaisiin obligaatioihin, 
paikallisiin pankkien välisiin kursseihin ja EMU:n sisäiseen valuutan vaihtoon liittyvät) 
poistuisivat käytöstä, kun taas uusia sopimuksia otettaisiin käyttöön. Osakkeisiin liittyvät 
sopimukset (yksittäiset osakkeet tai indeksit) tulevat todennäköisesti olemaan 
suhteellisesti tärkeämpiä. Teknisillä näkökohdilla oletetaan olevan vähemmän vaikutusta 
rahoitusjohdannaisilla (rahoitusfutuurit ja optiot) kauppaa käyviin pörsseihin kuin 
osakkeilla ja joukkovelkakirjoilla kauppaa käyviin pörsseihin, koska ne ovat jo tottuneet 
toimimaan useaa valuuttaa käyttävässä ympäristössä. 
81. Velkamarkkinoilla osallistuvien valuuttojen välisten vaihtokurssiriskipreemioiden 
poistuessa jäljelle jääviin korkoeroihin sisältyisi ainoastaan luottoriski ja 
likviditeettipreemio. Koska likviditeettitaso johtavilla ecu-velkamarkkinoilla olisi 
korkeampi, nimellisiin korkotasoihin sisältyvässä likviditeettipreemiossa voisi tapahtua 
tiettyä alenemista. 
Koska yhdet yhtenäismarkkinat korvaisivat useat kansalliset markkinat, sijoituspäätökset 
riippuisivat lähes yksinomaisesti riskiluototuksesta ja olemassa olevien emissioiden 
likviditeetistä. 
Yhtenäisvaluutta luo huomattavasti suuremmat velkamarkkinat, jotka tarjoavat 
lisääntyneitä mahdollisuuksia maturiteettien volyymin, maturiteetti-instrumenttien ja niiden 
pidentämisen osalta. Toisaalta tietyt liikkeeseen laskijat saavat paremman luokituksen 
kansallisessa rahayksikössä määritellyistä veloista kuin ulkomaan valuutassa määritellyistä 
veloista. Tämä mahdollisuus poistuu, ja sen vuoksi asianomaisten jäsenvaltioiden on 
mukautettava velanhoitonsa. 
Arvopapereiden jakoa koskevia menetelmiä voidaan joutua muuttamaan pankkien ja 
muiden rahoitusvälittäjien kilpailun seurauksena. 
82. Sijoittajille sekä yksityisille ja julkisille liikkeeseen laskijoille siirtyminen EMU:n 
kolmanteen vaiheeseen merkitsee toiminnallisten kulujen alenemista. Keskittymällä yhteen 
yhtenäisvaluuttaan usean valuutan sijaan niiden ei enää kantaa valuutanvaihdosta tai 
suojautumisesta aiheutuvia kuluja. Välittäjien osalta toimintakulut alentuvat, kilpailu 
lisääntyy ja valuutanvaihtotransaktioiden palkkiot ja komissiot poistuvat. 
32 
83 Uusi julkisen velan liikkeeseen lasku olisi määritettävä ecuina B-VAIHEEN 
alusta, siinä määrin kuin se on teknisesti mahdollista. Tämä antaisi markkinoille selkeän 
osoituksen julkisviranomaisten sitoumuksesta yhtenäisvaluutan käyttöönottoon. Ecu-
määräinen velka ei kuitenkaan saisi aiheuttaa häiriöitä markkinoilla. Lisäksi sillä ei saisi 
olla suoraa vaikutusta vähittäismyyntitoimiin, mikä edellyttäisi lisämukautuksia 
rahoituslaitoksilta. Tämän vuoksi B-VAIHEEN alussa aiheellisimmin ecuina määriteltävät 
liikkeeseen laskut olisi institutionaalisille sijoittajille tarkoitetut sekä C-VAIHEEN jälkeen 
erääntyvät liikkeeseen laskut. Yksityisten sijoittajien olisi päätettävä toimia samoin. 
84. Osakemarkkinoilla kotimaiset osakeinstrumentit mukautuvat normaalein 
arbitraatiomukautuksin, jotka heijastavat kunkin yrityksen osalta B-VAIHEEN alusta 
seuraavan valuutta-altistuksen mahdollista muutosta. Salkunhoidosta olisi kuitenkin 
tultava yhteisölaajuista ja koko EMU-alueen sisäiselle "sektorikohtaiselle" analyysille eikä 
"maakohtaiselle" analyysille perustuvaa. Lisäksi rajojen yli ulottuvissa virtauksissa on 
odotettavissa kasvua, joka johtaa likviditeetin kasvuun. 
85. Sijoittajiin kohdistuva pääasiallinen vaikutus on rajojen yli tehtävien transaktioiden 
kulujen aleneminen ja suojautumiskulujen poistuminen valuuttariskin osalta muihin kuin 
kotimaisiin osakkeisiin sijoitettaessa. 
86. Ecun käyttöönotto rohkaisisi sellaisia yrityksiä, joiden nykyiset rahoitustoimet ovat 
kotimarkkinapohjaisia, laajentamaan toimintaansa kasvavassa määrin muihin 
jäsenvaltioihin. Jotkut yritykset voivat päättää noteerata arvopaperinsa muiden 
jäsenvaltioiden pörssissä, jotta ne olisivat näkyvämpiä paikallisille sijoittajille ja asiakkaille. 
Tämä soveltuisi suurten yritysten lisäksi useisiin pieniin ja keskikokoisiin esimerkiksi 
rajakauppaa harjoittaviin yrityksiin. 
87. Komissio kehottaa pankkeja, rahoitusmarkkinoita ja maksujärjestelmän 
toimijoita, joihin yhtenäisvaluutan käyttöönotto vaikuttaa, tarkastelemaan vihreässä 
kirjassa esitettyjä ajatuksia ja ehdotuksia Komissio ottaa mielellään vastaan niiden 
näkemyksiä ja vastineita vuoden loppuun mennessä. Ammatilliset yhdistykset ovat 
avainasemassa näiden päätelmien esittelyssä Komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot 
luovat institutionaaliset puitteet kyseisten toimijoiden toimintojen 
yhteensovittamiseksi. 
II luku 
Julkishallinto 
88. Tässä luvussa tarkastellaan yhtenäisvaluuttaan siirtymisen sekä yhteisötason että 
kansallisen tason julkishallinnolta edellyttämiä monia muutoksia. Jos se omaksuu sille 
kuuluvat johtoaseman, julkishallinto toimii myös katalysaattorina, joka saa yksityisen 
sektorin toimijat tekemään tarvittavat sijoitukset. Nämä sijoitukset jäävät todennäköisesti 
tekemättä, jos julkishallinto omaksuu "odotteluasenteen" yhtenäisvaluutan suhteen. Tässä 
luvussa ei ole kaiken kattavaa luetteloa julkishallinnolta odotettavista toimenpiteistä. Sen 
33 
sijaan yksilöidään pääasialliset haasteet sekä määräajat, joihin mennessä lainsäädännöllisten 
ja toiminnallisten järjestelyjen on oltava valmiit. 
1 jakso 
Julkishallinto johtajana ja katalysaattorina 
89. Huomattavana rahankäyttäjänä julkishallinnolla on paljon valmisteltavaa. Sen 
oikein ajoitettu toiminta voi antaa yksityisille käyttäjille selvän merkin EMU:n 
lähestymisestä samoin kuin siitä, että hallituksen oleelliset tehtävät (kuten verotus ja 
sosiaaliturva) hoidetaan moitteettomasti siirtymäaikana. 
Julkishallinto kohtaa useita haasteita kaikilla tasoilla: yhteisö- ja kansalliselta tasolta 
valtiollisiin, alueellisiin ja paikallisiin elimiin. Yhtenäisvaluuttaan siirryttäessä 
julkishallinnon on toteutettava kahdenlaisia toimenpiteitä : 
• korvattava viitteet kansallisiin rahayksiköihin lainsäädännöllisissä ja hallinnollisissa 
ilmoituksissa; 
• otettava ecu käyttöön kaikissa budjettiin liittyvissä toimenpiteissä. 
90. Yhtenäisvaluuttaan siirtymisen ajoitus voi vaihdella julkishallinnon eri osien 
kohdalla. Osassa 1 esitetyssä kolmivaiheisessa skenaariossa edellytetään, että uusi julkisen 
velan liikkeeseen lasku määritellään B-VAIHEEN alusta lisääntyvästi yhtenäisvaluutassa. 
Suurin osa rahankäyttäjistä jatkaisi kansallisen rahayksikön käyttöä C-VAIHEESSA 
tapahtuvaan lopulliseen yhtenäisvaluuttaan siirtymiseen asti. Monilla julkishallinnon osa-
alueilla kansallisen rahayksikön käyttö jatkuisi todennäköisesti siihen asti, kunnes niiden 
"asiakkaat" siirtyvät käyttämään yhtenäisvaluuttaa eli C-VAIHEESEEN. 
91. Jotkut rahoituslaitokset ja yksityiset yritykset voivat valita alkaa käyttää ecua kaikissa 
sisäisissä toiminnoissa ja laskentatoimessa jo B-VAIHEESSA. Yleisen periaatteen 
mukaisesti näiden yksityisten toimijoiden olisi kyettävä täyttämään kaikki lailliset 
velvoitteensa (veronmaksu, valvontasäännöt jne.) yhtenäisvaluutassa heti sisäisten 
toimintojensa ecu-määräisiksi muuntamisen jälkeen. Tämän vuoksi julkishallinnon 
oleellisten alojen olisi oltava valmiit ecu-transaktioihin B-VAIHEEN alusta. Tästä seuraa 
tarve toteuttaa ennalta valmisteltuja lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia toimenpiteitä. 
Vaatimus hyväksyä yhtenäisvaluutan käyttö B-VAIHEEN alusta koskee vain rajattua 
julkishallinnon osa-alueiden määrää, ja se käsittäisi vain suhteellisen vähäisen määrän 
yksityisen sektorin toimijoita. 
34 
2 jakso 
Yhteisön toimielimet 
92. Lainsäädännöllisten tekstien muuttaminen : tällä hetkellä noin 1600:ssa yhteisön 
lainsäädännöllisessä tekstissä on viittauksia yhteen tai useampaan kansalliseen 
rahayksikköön. Kaikki nämä viitteet on muutettava3. Tekstien suuresta määrästä johtuen 
olisi suositeltavaa antaa "yleiskattava" asetus, jolla muutettaisiin automaattisesti 
mahdollisimman suuri määrä viitteistä. Komission säädösten muuttamisen pitäisi olla 
helpompaa kuin kansallisen lainsäädännön täytäntöönpanoa edellyttävien neuvoston 
säädösten. Kaikki lainsäädännölliset tekstit on joka tapauksessa tutkittava erikseen 
edellytettävien muutosten selvittämiseksi. 
93. Ecun käyttöönotto kaikissa yhteisön budjettitoimissa samoin kuin tällä hetkellä 
kansallisissa rahayksiköissä suoritettavassa lainanannossa ja -otossa olisi toteutettava 
B-VAIHEEN alussa. Vaikka kori-ecu on tällä hetkellä yhteisön talousarvion 
laskentatoiminnallinen yksikkö, sekä tulot että menot realisoidaan kokonaan tai osittain 
kansallisina valuutta-arvoina. Tämä monimutkaistaa projektihallintoa sekä asettaa yhteisön 
talousarvion jossain määrin valuutanvaihtoriskin alaiseksi. Tarpeellisten lainsäädännöllisten 
muutosten toteuttaminen ja hallintokäytäntöjen uudistaminen (kuten ohjelmistot, 
laskentatoimi- ja valvontajärjestelmät, valuutan hallinnointi) on merkittävä logistinen 
haaste. Yhtenäisvaluutan käyttö talousarvion täytäntöönpanossa helpottaisi kuitenkin 
huomattavasti yhteisöpolitiikkojen hallinnointia. 
Vaikka yhteisötasolla edellytettyjen toimenpiteiden määrä on vähäinen kansallisiin 
hallintoihin verrattuna, se osoittaa selvästi vaadittavat pitkähköt toteutusajat. Tämän 
vuoksi komissio on jo asettanut osastojen välisen työryhmän tutkimaan ecun käyttöönoton 
vaikutuksia. 
3 jakso 
Kansallinen hallinto 
94. Lainsäädännöllisten tekstien muuttaminen kaikilla tasoilla toimivien 
jäsenvaltioiden viranomaisten olisi muutettava lainsäädännöllisissä teksteissä olevia 
viittauksia kansallisiin rahayksiköihin viittauksiksi yhtenäisvaluuttaan. Vaadittujen 
muutosten ajoitus vaihtelisi. On kuitenkin selvää, että joidenkin kansallisen hallinnon osa-
alueiden olisi kyettävä hyväksymään yhtenäisvaluutan käyttö B-VAIHEEN alusta. 
Kansallisten viranomaisten olisi varmistettava ecun asettaminen samaan asemaan kuin 
kansalliset rahayksiköt B-VAIHEEN alusta silloin, kun se on aiheellista. Kansallisten, 
valtiollisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten voisi olla hyödyllistä omaksua 
suunniteltu komission "kaikenkattavaa" säädöstä koskeva lähestymistapa. Tällaisella 
säädöksellä varmistettaisiin, että kaikkia viittauksia kansallisiin rahayksikköihin pidetään 
3 Esimerkkejä tällaisesta lainsäädännöstä ovat: ylitysoikeus (arvopapereiden nimellisarvo). Direktiivi 77/91/ETY, 13.12.1976: 
laskentatoimi (paikalliseen valuuttaan muuntamisen perusteet). Direktiivi 78/660/ETY, 25.7.1978: vakuutus (yhteensopivuutta 
koskevat säännöt). Direktiivit 73/239/ETY, 24.7.1973; 88/357/ETY, 22.6.1988, 92/96/ETY, 10.11.8; tiedonanto 94C360/08, 
17.12.1994: pääoman riittävyyttä koskeva direktiivi (valuuttasäännöt). Direktiivi 93/6/ETY, 15.3.1993. 
35 
viittauksina yhtenäisvaluuttaan C-VAIHEEN alusta. Erillistä lainsäädäntöä voidaan 
tarvita pyöristämistä varten esimerkiksi verovähennysten ja julkishallinnon 
palvelumaksujen osalta. 
95. Yhtenäisvaluutan käyttöönotto kaikissa budjettitoimissa : julkishallinnon 
kohtaama haaste riippuu selkeästi asianomaisesta erityistoimesta ja siirtymisen 
ajoituksesta. B-VAIHEEN alun jälkeen julkinen velka laskettaisiin enenevissä määrin 
liikkeeseen yhtenäisvaluuttana määriteltynä. Myös huomattavat verovaroin rahoitettavat 
hankinnat tehtäisiin ecu-määräisinä. 
96. Jotkut pankit, rahoituslaitokset ja yksityiset yritykset voisivat siirtyä käyttämään 
ecua sisäisissä toiminnoissaan, minkä jälkeen niiden olisi voitava suorittaa taloudelliset 
transaktionsa viranomaisten kanssa yhtenäisvaluutassa. Tämä merkitsisi ecun käytön 
yksinkertaistamista ja siirtymäprosessista seuraavien erityiskysymysten, kuten 
laskentatointa koskevien sääntöjen, ratkaisemista. Tällaisten päätösten olisi oltava selkeitä, 
varmoja sekä käytettävissä hyvissä ajoin ennen B-VAIHETTA. Kuten seuraavassa 
jaksossa esitetään, veroviranomaisilla on tässä erittäin tärkeä asema. 
97. Ecun käyttöönotto edellyttää merkittävien hallinnollisten muutosten tekoa. 
Kaikkiin tietokoneohjelmiin, asiakirjoihin, joissa viitataan kansallisiin rahayksikköihin, 
sekä sisäiseen laskentatoimeen on tehtävä muutoksia. 
Suurimmat ongelmat koskevat osastoja, jotka huolehtivat suuresta määrästä pieniä 
maksuja, käsittelevät käteistä sekä ovat suoraan yksityisten ihmisten kanssa tekemisissä. 
Muutokset vaikuttavat erityisesti sosiaaliturvasta vastaaviin osastoihin, koska niiden 
asiakkaita ovat haavoittuvimmat väestönosat, joihin julkispalvelujen normaalien 
toimintojen häiriöt vaikuttaisivat haitallisesti. Myös yksilökohtaiseen tuloverotukseen on 
kiinnitettävä erityistä huomiota, ja verotettaville on selkeästi selitettävä siirtymisestä 
aiheutuvat vaikutukset, kuten verovähennysten muuntaminen ecuihin. 
98. Veroviranomaiset : Yksi yritysten pääasiallisista huolenaiheista on siirtymistä 
varten suunniteltu verojärjestelmä. Veroviranomaisten olisi selvitettävä tarvittavat 
järjestelmät hyvissä ajoin ennen B-VAIHEESEEN siirtymistä. Tämän vuoksi valmistelut 
olisi aloitettava välittömästi. Yritysten verojärjestelmää koskeviin pääasiallisiin 
huolenaiheisiin kuuluvat seuraavat : 
36 
» päivä, josta alkaen veroilmoitukset voidaan tehdä ja verot maksaa 
yhtenäisvaluutassa. Tämän olisi oltava mahdollista B-VAIHEEN alusta. Tämä 
koskee kaikkia yrityksiin liittyviä veroja, tullit, yritysvero, ennakonpidätys ja 
arvonlisävero mukaan lukien; 
• onko ecun käyttöönotto verotettava tapahtuma. Normaalisti yritysten 
ulkomaanvaluutassa määritellyn omaisuuden sijoitusvoitot eivät ole verotettavaa 
tuloa ennen omaisuuden myymistä. B-VAIHEESSA se, onko sijoittaja tehnyt 
voittoa vai tappiota olisi välittömästi selvää, koska oston aikaista valuuttakurssia ja 
lopullisesti vahvistettua vaihtokurssia voidaan suoraan verrata toisiinsa. Tästä 
seuraa kysymys siitä, onko tämä verotettava tapahtuma, jossa kirjatut voitot 
olisivat verotettavaa tulot ja tappiot kerralla poistettavia; 
• hallinnollisiin virheisiin ja viiveisiin suhtautuminen: laiminlyönnit ja virheet ovat 
monimutkaisten verojärjestelmien välttämätön sivutuote. Veroviranomaiset 
rankaisevat yrityksiä ankarasti virheistä ja viiveistä. Yhtenäisvaluutan käyttöönotto 
voi lisätä virheitä ja viiveitä. Veroviranomaisten olisi harkittava tarkkaan yritysten 
kohtaamia ongelmia siirtymäjärjestelyjä toteuttaessaan. Ihannetapauksessa 
kansallisten viranomaisten ennaltaehkäisevät toimenpiteet olisivat paras lääke. 
Näitä ovat erityisesti siirtymäjärjestelyjen oikein ajoitettu ja selkeä esittäminen, 
laskentatoimi- ja rahoitushenkilöstölle suunnattujen seminaarien ja koulutuksen 
järjestäminen sekä yrityksille teknistä apua tarjoavien etujärjestöjen (teollisuuden 
liitot, kauppakamarit) avustaminen; 
• verovuoden aikana tapahtuvaa siirtymistä koskevat järjestelyt: parhaassa 
tapauksessa yritykset ja kirjanpitäjät haluaisivat ecuun siirtymisen tapahtuvan 
verovuoden alussa, toisin sanoen edellisen vuoden tilinpäätös tehtäisiin 
kansallisessa rahayksikössä, taseet muunnettaisiin yhtenäisvaluuttaan vahvistettuja 
vaihtokursseja käyttäen, ja uuden verovuoden laskentatoimi aloitettaisiin ecuissa. 
Veroviranomaisten olisi mietittävä sellaisia yrityksiä koskevia järjestelyjä, jotka 
toteuttavat siirtymisen verovuoden aikana. Niiden olisi myös mietittävä sitä, 
olisiko mahdollista joustaa niin, että laskentatoimessa siirryttäisiin yhtenäisvaluutan 
käyttöön päivänä, joka ei ole varsinainen C-VAIHEEN alkamispäivä vaan sen 
lähellä oleva päivä. 
99 Komissio on sitä mieltä, että julkishallinnon kaikkien tasojen on johdettava 
ecun käyttöönoton valmistelua Tämän vuoksi komissio ehdottaa seuraavaa: 
yhteisön muut toimielimet perustavat työryhmiä, jotka tarkastelevat ecun 
käyttöönoton seurauksia Nämä työryhmät voisivat selvittää muun muassa 
lainsäädännöllisten muutosten tarvetta ja ecun käyttöönottoa talousarvion 
laatimisen kannalta; 
kansallisen julkishallinnon kaikilla tasoilla perustetaan työryhmiä 
tarkastelemaan ja suunnittelemaan ecun sujuvan käyttöönoton edellyttämiä 
lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia toimenpiteitä Näiden työryhmien 
37 
edistymisestä ja havainnoista voitaisiin antaa kertomus komissiolle 
joulukuuhun 1995 mennessä havaittuja teknisiä ongelmia koskevan 
ajatustenvaihdon järjestämiseksi: 
julkishallinnossa ja kunnallisissa palveluissa on mahdollisimman suuressa 
määrin toteutettava hintojen kaksinkertainen ilmoittaminen kansalaisten 
perehdyttämiseksi ecuun B-VAIHEEN alkaessa Hintojen kaksinkertainen 
ilmoittaminen voitaisiin toteuttaa esimerkiksi kaasu-, sähkö-, ja vesilaskuissa, 
veroilmoituksissa, tienkäyttömaksuissa jne. Hintojen Kaksinkertaista 
ilmoittamista voitaisiin käyttää jonkin aikaa C-VAIHEEN alettua, jopa 
kansallisten seteleiden ja metallirahojen käytöstä poistamisen jälkeen. 
III luku 
Yritykset 
100. Tässä kappaleessa käsitellään yhtenäisvaluuttaan siirtymisen tärkeimpiä seurauksia 
yritysten kannalta. Erityistä huomiota kiinnitetään tarpeeseen kehittää yhtenäisvaluutan 
käyttöönottostrategioita, ennen kaikkea siihen, pitäisikö kaikki tai jotkut liiketoiminnat 
suorittaa ecuina B-VAIHEEN aikana ja miten selviytyä ecu-määräisten setelien ja 
metallirahojen käyttöönotosta. Lisäksi arvioidaan yhtenäisvaluutan vaikutuksia yritysten 
keskeisimmillä toiminta-alueilla (käteisen käsittely, myynti ja markkinointi, laskenta- ja 
verotoimi, henkilöstöasiat). 
/ jakso 
Siirtymisstrategian määrittely: yritysten avainpäätös 
"Yhtenäisvaluutan käyttöönottostrategia" yrityksille 
101. Lisäämällä taloudellista vakautta, poistamalla valuuttariskejä ja liiketapahtumiin 
liittyviä kuluja yhtenäisvaluutta helpottaa suuresti yhtenäismarkkinoiden toimintaa ja on 
siksi suureksi hyödyksi yrityksille.Varsinainen ecuun siirtyminen edellyttää kuitenkin 
sopeutusta monissa jokapäiväiseen liiketoimintaan liittyvissä asioissa. Vaikutus ei ole 
samanlainen kaikissa yrityksissä; se riippuu jokaisen yrityksen rajojen yli ulottuvan 
toiminnan laajuudesta, päivittäiseen toimintaan liittyvän käteisen sekä asiakasyhteyksien 
määrästä. Kotimaisten vähittäiskauppiaiden kohtaamat ongelmat ovat selvästi erilaisia kuin 
monikansallisten yritysten ongelmat. Siirtymiseen liittyvät valmistelut edellyttävät 
investointeja ja niiden toteuttaminen vie aikansa. 
102. Sen vuoksi on olennaista, että yritykset laativat mahdollisimman pian 
"yhtenäisvaluutan käyttöönottostrategian". Tällä varmistettaisiin, että tavanomaisten 
liiketoimintojen sujuvan jatkuvuuden takaamiseksi tarvittavien teknisten valmisteluiden 
38 
toteuttamiselle jää tarpeeksi aikaa. Lisäksi yritykset voisivat sisällyttää siirtymisen 
vaatimat investoinnit meneillään oleviin pääomansijoitussuunnitelmiinsa ja siten jakaa 
mahdolliset kustannukset pitemmälle ajalle. Strategia auttaisi yrityksiä myös tunnistamaan 
ne kaupalliset mahdollisuudet, jotka mahdollisesti avautuvat yhtenäisvaluuttaan 
siirtymiseen ajoissa valmistautuville yrityksille. 
Edellä 1 osassa esitelty kolmivaiheinen skenaario tarkoittaisi, että strategiaan liittyy kaksi 
keskeistä näkökohtaa. 
• pitäisikö siirtää kaikki tai osa sisäisestä kirjanpidosta ja toiminnoista 
yhtenäisvaluuttaan B-VAIHEEN aikana vai odottaa ja siirtyä kerralla ecuun C-
VAIHEEN alussa; 
• pitäisikö C-VAIHEEN aikana hyväksyä kansalliset setelit ja metallirahat (ja jos 
pitäisi, kuinka kauan) vaiko ainoastaan ecu-määräiset setelit ja metallirahat. 
Nämä valinnat ovat täysin vapaaehtoisia ja suuresti markkinavoimien vaikutuksen alaisia. 
Yritykset vaativat selvyyttä ja varmuutta siirtymisen suhteen. 
Mahdollisuus varhaiseen siirtymiseen 
103. Yritykset saattavat havaita saavuttavansa monia etuja alkaessaan hoitaa kaikki tai 
osan sisäisistä toiminnoistaan yhtenäisvaluutassa jo ennen C-VAIHEEN alkua. Erityisesti 
yritykset, joilla on laaja treasury-toiminta, saattavat mieluummin hoitaa sen ecu-
määräisenä kuin jatkaa useiden kansallisten valuuttojen käyttöä. Varhainen siirtyminen 
saattaa myös osoittautua hyödylliseksi yrityksille, joilla on paljon yli rajan ulottuvaa 
kauppaa sekä sivuliikkeitä ja tytäryhtiöitä muissa rahaliittoon osallistuvissa maissa. 
Siirtyminen voisi esimerkiksi yksinkertaistaa laskutusta, tulonsiirtoja ja valuutanhallintaa. 
Yritysten olisi kuitenkin jatkettava kansallisten rahayksiköiden käyttöä joihinkin 
tarkoituksiin, varsinkin käteiskauppaan, C-VAIHEEN alkuun asti. Sellaisissa tapauksissa 
yritysten olisi luotava jonkinlainen yhteys yhtenäisvaluuttaa käyttävien toimintojen ja 
kansallisia rahayksiköltä edelleen käyttävien toimintojen välille. Yritysten olisi myös 
luotava asianmukaiset kirjanpito- ja valvontakäytännöt, muokattava tietokoneohjelmat 
sopiviksi ja varmistettava henkilöstön kunnollinen koulutus. 
Pienet ja keskisuuret yritykset, pääasiassa kotimarkkinoilla toimivat yritykset ja 
vähittäiskauppiaat pitävät todennäköisesti parempana siirtyä yhtenäisvaluuttaan kerralla 
C-VAIHEEN alussa. Odottamisessa siihen asti on se etu, että yritysten ei tarvitse 
erikseen kehittää ylimenojärjestelyjä. Koska C-VAIHEESSA kaikki tilit ja saldot on 
muutettava kansallisesta rahasta ecu-määräisiksi, valmistavat toimenpiteet ovat tarpeen 
etukäteen. 
39 
Ecu-määräisten setelien ja metallirahojen varsinaisen käyttöönoton järjestäminen 
104. Yritykset, etenkin vähittäiskauppiaat, ovat valinnan edessä C-VAIHEEN alkaessa. 
Toisaalta ne voivat siirtyä kokonaan ecun käyttöön ja kieltäytyä hyväksymästä kansallisia 
seteleitä ja metallirahoja - jolloin vaarana on, että kaikkien järjestelmien muuttamisesta 
hyvin lyhyessä ajassa seuraa teknisiä vaikeuksia ja että ne asiakkaat, jotka haluavat 
edelleen käyttää jonkin aikaa kansallisia rahayksiköltä, vastustavat ajatusta. Toisaalta 
yritykset voivat päättää hyväksyvänsä molemmat valuutat jonkin aikaa C-VAIHEEN 
aikana. Tästä voi seurata muita ongelmia. Olisi erityisesti varauduttava jonkinlaiseen 
hintojen kaksinkertaiseen ilmoittamiseen ja luotava edellytykset kahdenlaisten seteleiden ja 
metallirahojen käsittelemiseksi (lisälokerot kassakoneisiin, isommat käteisvarastot, lisää 
turvatoimia). Tällaiset toimenpiteet ovat kalliita, etenkin jos valtaenemmistö ihmisistä 
ottaa ecun käyttöön hyvin lyhyessä ajassa. 
2 jakso 
Ecun käyttöönoton seuraukset yritysten kannalta 
105. On tärkeää tunnistaa ydintoimintoihin kohdistuvat tärkeimmät seuraukset. 
Seuraavaksi tarkastellaan käteisvarojen käsittely- ja rekisteröintitoimia, myyntiä, 
markkinointia, hallintoa ja tietojärjestelmiä, laskenta-ja verotustoimea, henkilöstöasioita ja 
koulutusta. 
Käteisvarojen käsittely ja taltiointi 
106. Kaikki rekisteröintilaitteet (kassakoneet, polttoainepumput, laskentakoneet), 
kolikkoautomaatit (myyntiautomaatit, lippuautomaatit) ja seteliautomaatit 
(pankkiautomaatit) on muutettava kansallisilla rahayksiköillä toimivista ecuilla toimiviksi. 
Ottaen huomioon, että tällaisia laitteita on käytössä miljoonia, uusien ecuja käsittelevien 
koneiden ja laitteiden kehittäminen ja valmistaminen vaatii merkittäviä investointeja ja 
niihin saattaa liittyä pitkähköjä valmisteluaikoja. Sen tähden on ensisijaisen tärkeää, että 
käteisen käsittely- ja rekisteröintilaitteiden valmistajat saavat niin pian kuin mahdollista 
lopulliset tekniset erittelyt (esimerkiksi seteleiden ja metallirahojen mitat ja ominaisuudet, 
rahan ja alayksiköiden nimi ja lyhenteet ja niin edelleen). Tämän olisi tapahduttava jo 
ennen A-VAIHETTA eli päätöstä rahaliittoon siirtymisestä. 
107. ERI:n vuoden 1994 vuosikertomuksessa todetaan, että rahayksiköiden määrän ja 
arvon sekä seteleiden ja metallirahojen rajan suhteen on saavutettu merkittävä 
yksimielisyys. Suurimmat metallirahat olisivat 2 ecun arvoisia, ja 5 ecua olisi seteleiden 
pienin yksikköarvo. Yksimielisiä ollaan myös siitä, että seteleitä olisi seitsemän erilaista, 
arvoltaan 5 ecusta 500 ecuun. Mitä tulee eurooppalaisten seteleiden ulkonäköön, joko 
täysin samanlaisia seteleitä käytetään koko yhtenäisvaluutta-alueella tai seteleiden toinen 
puoli on aina samanlainen mutta toisella puolella on rajoitetusti jokin kansallinen 
erityispiirre. 
40 
108. Kaikkien tällaisten käteisvarojen käsittelylaitteiden, etenkin myynti-, seteli- ja 
lippu-automaattien muuttamiseen voi kulua jonkin aikaa (j°Pa useita kuukausia). 
Yritysten on kehitettävä hyvin suunniteltuja siirtymisohjelmia, jotta tarpeeksi suuri määrä 
ecuilla toimivia laitteita voidaan ottaa käyttöön C-VAIHEEN alussa. Tämä tarkoittaa, 
että muuntotoimet on aloitettava C-VAIHETTA edeltävien viikkojen aikana. Tekniset 
vaikeudet ja muuntamiseen liittyvät pullonkaulat ovat vähäisempiä, jos seteleiden ja 
metallirahojen teknisistä erittelyistä päätetään hyvissä ajoin, ja yritykset pystyvät siten 
hankkimaan "ecu-yhteensopivia" laitteita asteittain osana tavanomaista 
investointiaikatauluaan. Tällaisia olisivat esimerkiksi sekä kansallisten että ecu-määräisten 
setelien ja metallirahojen tunnistamiseen (vaikkakin erikseen) pystyvät laitteet. 
109. Edellä todetun mukaisesti yritykset, jotka päättävät hyväksyä kansalliset setelit ja 
metallirahat C-VAIHEEN aikana, joutuvat käsittelemään kahdenlaisia seteleitä ja 
metallirahoja. Tämä edellyttäisi joko erillisiä käteisen käsittely- ja rekisteröintilaitteita 
kansalliselle rahalle ja eculle tai sellaisten laitteiden asentamista, jotka voivat käsitellä 
molempia rahayksiköltä samanaikaisesti. Yritysten on itse päätettävä, kuinka ne parhaiten 
selviytyvät tästä haasteesta. Joitakin kahdenlaisten setelien ja metallirahojen käyttöön 
liittyviä ongelmia voidaan ehkä vähentää ottamalla käyttöön uusia tekniikoita (viivakoodit, 
useamman valuutan käsittelyyn kykenevät kassakoneet, sähköiset maksujärjestelmät), 
jotka mahdollistavat automaattisen muunnon ecun ja kansallisen rahan välillä. Varhainen 
valmistautuminen on tässäkin asiassa avain sujuvaan ja taloudelliseen siirtymiseen. 
Myynti, markkinointi, hallinto ja tietojärjestelmät 
110. Viimeistään C-VAIHEESEEN mennessä viittaukset kansallisiin rahayksiköihin 
katoaisivat ja olisivat sen jälkeen ecu-määräisiä. Tämä edellyttäisi lukuisia hallinnollisia 
toimenpiteitä koskien pääasiassa seuraavia alueita: 
• sopimusneuvottelut, laskut ja tietojärjestelmät muunnettaisiin ecu-määräisiksi 
samoin kuin kaikki toimittajille ja urakoitsijoille menevät maksut. Siirtyminen 
vaatii muun muassa kansallisen rahayksikön korvaamisen virallisissa papereissa 
(laskut, kuitit), markkinointimateriaalissa ja tietokoneohjelmissa. Yritysten, jotka 
päättävät käyttää ecua B-VAIHEEN aikana ja/tai sopivat hyväksyvänsä 
kansalliset rahayksiköt C-VAIHEEN aikana, on ehkä sitouduttava jonkinlaiseen 
hintojen kaksinkertaiseen ilmoittamiseen ja siihen liittyviin hallinnollisten kulujen 
kasvuun; 
• hinnoittelupäätökset: varsinaiset hinnoittelupäätökset osoittautuvat vaihteluille 
alttiiksi, koska vaihtokurssien käyttöönotto johtaa todennäköisesti epäluotettaviin 
ecun vasta-arvoihin. Vähittäiskauppiaiden on päätettävä sopivista ecu-määräisistä 
hinnoista, jotka eivät aiheuta vihamielisiä reaktioita. Hinnaltaan alhaisten 
tuotteiden pienet hinnanpyöristykset voivat johtaa suuriin prosentuaalisiin 
hinnanmuutoksiin. Kilpailukykyisten markkinavoimien pitäisi lopulta rajoittaa 
hintojen nousua, ja monet yritykset saattavat jopa järjestää hintojen alaspäin 
pyöristämiseen perustuvia markkinointikampanjoita. Hintojen kaksinkertaista 
ilmoittamista käsitellään 122 kappaleessa; 
41 
• Etukäteen jaettava markkinointimateriaali: erityinen ongelma saattaa syntyä 
markkinointimateriaalissa ilmoitettavien hintojen suhteen. Postimyyntiyritykset ja 
esitemarkkinoinnista riippuvaiset yritykset (matkatoimistot) kohtaavat erityisiä 
ongelmia (osa esitteistä tehdään jopa 18 kuukautta etukäteen). Ongelma saattaa 
syntyä siitä, että vaihtokursseja ei ehkä tiedetä ennen B-VAIHEEN alkua; 
• on olennaisen tärkeää tiedottaa asiakkaille ecuun siirtymisen vaikutuksista. 
Joissakin tapauksissa tällaiseen tiedottamiseen voivat kuulua selvät 
havaintoesitykset vaihto-kurssien soveltamisesta mukaan lukien hintojen järkevä 
pyöristäminen, toisissa tapauksissa yritysten on aloitettava mittavia 
tiedotuskampanjoita sellaisista asioista kuten pitkäaikaiset sopimukset, esimerkiksi 
kiinnitykset, eläkerahasto sijoitukset, osamaksukaupat ja leasing-sopimukset. 
111. Laskenta- ja verotoimi: viimeistään C-VAIHEESSA kaikki tilit ja taseet on 
esitettävä ecu-määräisinä. Edellä 2 osan 2 luvun mukaisesti veroviranomaisten on 
laadittava tarkat siirtymäprosessia koskevat säännöt. 
112. Henkilöstö- ja koulutusasiat: yritysten on varmistettava, että henkilöstöä on 
koulutettu ja sille on tiedotettu ecun vaikutuksista työtehtäviin, palkkaan ja muihin 
ehtoihin (esimerkiksi yritysten eläkejärjestelmät, kulukorvaukset). On ensisijaisen tärkeää 
varmistaa, että henkilöstö on asianmukaisesti koulutettu ja ymmärtää siirtymäprosessin, 
koska siten vältetään sekaannuksia liiketoiminnassa ja helpotetaan asiakassuhteiden 
hoitamista. 
Koulutuksen luonne ja ajoitus riippuu sen tarkoituksesta ja yritysten valitsemasta ecun 
käyttöönottostrategiasta. Ecuun perustuvaa liiketoimintaa B-VAIHEEN aikana 
harjoittavien yritysten on varmistettava, että henkilöstöä koulutetaan jo ennen rahaliittoon 
siirtymistä. Yksilöityä koulutusta voitaisiin antaa raha-asioiden kanssa tekemisissä olevalle 
henkilöstölle. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös asiakkaiden kanssa suoraan 
tekemisissä olevien henkilöiden kouluttamiseen sen varmistamiseksi, että he osaavat 
vastata asiakkaiden kyselyihin ja neuvonpyyntöihin pätevällä tavalla. 
113. Yritysten järjestöillä, ammatillisilla yhdistyksillä (juristit, kirjanpitäjät, notaarit) ja 
ammattiliitoilla on keskeinen tehtävä koulutustoiminnassa. Ne voisivat esimerkiksi laatia 
tietopaketteja ja videoita jaettavaksi jäsenilleen yritysten sisäistä koulutusta varten sekä 
mahdollisesti järjestää konferensseja ja seminaareja, joissa asianomaiset voisivat 
kokoontua ja keskustella yhteisistä ongelmista sekä kehittää mekanismeja yleisten 
teknisten vaikeuksien ratkaisujen vaihtamiseksi. Julkishallinnon tulisi helpottaa tällaisia 
aloitteita tarjoamalla tausta-aineistoa, tietopaketteja ja järjestämällä puhujia 
konferensseihin. 
42 
I 14. Komissio kehottaa yrityksiä, edustuksellisia ja ammatillisia yhdistyksiä sekä 
liittoja mukaan lukien pk-yrityksiä edustavat järjestöt analysoimaan ecun 
käyttöönoton vaikutuksia niiden nimenomaisella alalla/ammatissa Yrityksissä, 
ammatillisissa yhdistyksissä ja liitoissa voitaisiin perustaa työryhmiä poimimaan 
olennainen vihreään kirjaan kohdistuvista reaktioista, kirjaamaan tarvittavat 
siirtymätoimenpiteet ja luetteloimaan hallituksilta ja julkishallinnolta edellytettävät 
lainsäädännölliset ja tekniset päätökset Saattaisi olla hyödyllistä nimittää jokaiseen 
etujärjestöön yhtenäisvaluuttaan liittyvistä asioista vastaava henkilö. Komissio 
kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan tällaisten työryhmien perustamista. 
Lisäksi komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot luovat järjestelmän yksityisyritysten ja 
järjestöjen toimintojen yhteensovittamiseksi Näin voitaisiin välttää kaksinkertainen 
työ ja edistää kokemusten ja ajatusten vaihtoa. Komissio ehdottaa myös, että 
kansalliset viranomaiset perustavat keskitetysti yhden neuvontapisteen tarjoamaan 
tietoa ja apua ecun käyttöönottoa koskien. 
IV luku 
Kuluttajat 
115. Tässä luvussa käsitellään yhtenäisvaluutan käyttöönoton kuluttajille asettamia 
erityisiä haasteita. Siinä tunnustetaan kuluttajien kohtaamat vaikeudet heidän 
sopeutuessaan uuteen rahajärjestelmään sekä tarve käynnistää laaja tiedotuskampanja, 
jossa selkeästi selvitetään ecun vaikutukset kuluttajien päivittäisiin rahatoimiin. Luvussa 
annetaan esimerkkejä kuluttajiin siirtymäprosessin kaikkien vaiheiden aikana kohdistuvista 
vaikutuksista. 
/ jakso 
Kuluttajien valmistaminen muutokseen 
116. Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan aiemmista rahayksiköiden muuttamista 
koskevista kokemuksista tiedetään, että ihmiset eivät sopeudu uuteen rahaan välittömästi. 
Vähintään yhdessä suhteessa siihen sopeutuminen muistuttaa kielen oppimista - vaatii 
aikaa ja harjoittelua ennen kuin oppii "ajattelemaan" uudessa valuutassa. Kuluttajien 
valmistaminen selviämään siirtymisestä sujuvasti tulee olemaan etusijalla yleisessä 
politiikassa. Muussa tapauksessa koko hankkeen edellytyksenä oleva kansalaisten tuki 
vaarantuu. 
43 
Siirtymäprosessin kunkin vaiheen seuraukset kuluttajille on tutkittava tarkkaan, ja 
tarvittaessa on ryhdyttävä toimiin kuluttajien etujen suojelemiseksi. On odotettavissa, että 
kuluttajajärjestöt ovat äärimmäisen valppaita mutta myös innokkaita voittamaan 
epäilyksiä, lieventämään pelkoja ja poistamaan vaikeuksia. 
Joistakin ihmisistä muutos tuntuu lähes henkilöllisyyden vaihdokselta, niin tottuneita he 
ovat pitämään omaa rahaansa kansallisena symbolina. Kansallinen identiteetti ei 
kuitenkaan ole uhattuna. Itse asiassa se laajenee käsittämään Euroopan yhdentymisen 
symbolin tässä vihreässä kirjassa kuvatuista monista hyvistä ja käytännöllisistä syistä. 
117. Tämän vihreän kirjan tiedottamista koskevassa osassa (4 osa) käsitellään tiedotus­
strategian tärkeyttä yleisen hyväksynnän ja tuen saavuttamiseksi sekä yhtenäisvaluuttaan 
siirtymiseen tarvittavien teknisten valmisteluiden aikaansaamiseksi. Siinä painotetaan, 
kuinka tärkeää on kertoa kuluttajille mahdollisimman pian yhtenäisvaluutan eduista ja 
vakuuttaa, että siirtyminen ei ole heille epäedullista sekä auttaa heitä tottumaan 
kansallisten rahayksiköiden muuttamiseen ecuiksi ja päin vastoin. Siinä kiinnitetään 
huomiota myös tarpeeseen tarjota erityisapua haavoittuvimmille ryhmille mukaan lukien 
vanhukset ja näkövammaiset. Kaikki nämä kohdat tulivat selvästi esille Maasin työryhmän 
kertomuksen laatimista varten järjestetyissä kuluttajajärjestöjen kuulemisissa. 
Suurin ongelma kuluttajille on melko varmasti valuuttojen muuntaminen ja tavaroiden 
hintavertailu. Ihmiset kadottavat hintatajunsa. Monissa tapauksissa vaihtokertoimet ovat 
kyllin hankalia tekemään kertolaskuista vaikeita. 
118. Selvitäkseen siirtymisestä kuluttajat tarvitsevat sekä aikaa että täsmällistä tietoa. 
Tässä vihreässä kirjassa esitelty viiteskenaario jättää viranomaisille varmasti runsaasti 
aikaa valmistella ja käynnistää kuluttajille suunnattuja tiedotuskampanjoita. Komissiolla, 
Euroopan parlamentilla, Euroopan rahapoliittisella instituutilla, keskuspankeilla ja muilla 
on tehtävänsä liittyen kuluttajien tiedottamiseen ja heidän etujensa suojelemiseen 
siirtymisen aikana. Kansalliset viranomaiset taas voivat parhaiten vastata eri jäsenvaltioissa 
esille tuleviin erilaisiin paikallisiin tarpeisiin ja huoliin. 
Jäljempänä 4 osassa painotetaan myös totuttautumisharjoitusten tärkeyttä mukaan lukien 
kaksoishinnoittelun käyttö tiliotteissa, veroilmoituksissa ja vähittäismyyntipisteissä sekä 
käyttökokeilut, jotka mahdollistavat kuluttajille seteleiden ja metallirahojen 
ennakkokäytön valvotuissa oloissa. 
On tärkeää, että pankit, teollisuus ja vähittäiskauppiaat omaksuvat täysin vastuunsa 
valmistaa kuluttajia siirtymiseen. Edellä mainittujen on järjestettävä omia 
tiedottamisharjoituksia erityisesti selvittääkseen asiakkailleen siirtymisen juuri niiden 
tarjoamiin palveluihin kohdistuvat vaikutukset. 
44 
2 jakso 
Siirtymisen käytän nönseur au kset kuluttajille 
119. Pääasiallisesti kuluttajat tuntisivat rahaliiton vaikutukset konkreettisesti vasta 
C-VAIHEESSA, kun ecu-setelit ja -metallirahat otetaan käyttöön ja kaikki liiketoimet 
suoritetaan yhtenäisvaluutassa. Mutta maailma heidän ympärillään muuttuu monella tavalla 
jo sitä ennen. Seuraavana viitteitä joistain odotettavissa olevista asioista: 
A-VAIHE - talous- ja rahaliiton valmistelu 
Mikä pysyy samana? 
• kaikki pysyy ennallaan kuluttajien kannalta. A-V AIHE merkitsee pankki- ja 
finanssialan toimijoille kiihkeää valmistelua, mutta talousjärjestelmässä kaikki 
jatkuu ennallaan. 
B-VAIHE - EMU:n tosiasiallinen alkaminen ja ecuissa tapahtuvien liiketoimien 
kriittisen massan syntyminen 
Mikä pysyy samana? 
• kansallisia rahayksiköltä olisi vielä liikkeellä; 
• pankkitilit, kiinnitykset, lainat ja kaikki muut sitoumukset olisivat vielä 
kansallisissa rahayksiköissä. 
Mikä muuttuu? 
pankkitoimintojen viiveet ja kustannukset pienenevät rahaliiton alueella; 
ecu-määräiset rahoituspalvelut olisivat kuluttajien käytettävissä; 
tavaroiden ja palvelujen kaksoishinnoittelua tulisi esiintymään yleisesti, mikä lisäisi 
hintoj en ymmärrettävyyttä yli raj oj en; 
matkustaminen rajojen yli helpottuu; 
olisi mahdollista vaatia, että muuntotaulukot pidetään näkyvästi esillä vähittäis­
kaupoissa. 
45 
C-VAIHE - lopullinen siirtyminen yhtenäisvaluuttaan 
Mikä muuttuu? 
• yhtenäisvaluutta otetaan käyttöön, 
• kansalliset rahayksiköt korvattaisiin nopeasti ecu-määräisillä seteleillä ja 
metallirahoilla. Kaksi rahayksikköä olisi liikkeellä samanaikaisesti vain lyhyen 
aikaa. Tämä vapauttaisi kuluttajat kahdenlaisten setelien ja metallirahojen mukana 
pitämisen aiheuttamasta hämmingistä, 
• vähittäiskauppiaat voisivat ottaa vastaan kansallista rahaa mutta heidän olisi pakko 
ottaa vastaan yhtenäisvaluutta, 
• kuluttajat voivat vaihtaa kansallisia seteleitä ja metallirahoja ecuiksi hyvin pitkän 
aikaa, 
• sopimuksissa esiintyvät viittaukset kansalliseen rahaan muunnetaan ecu-määräisiksi 
käyttäen vahvistettuja vaihtokursseja muita ehtoja ja edellytyksiä muuttamatta. 
Toisin sanoen, sopimusten jatkuvuutta koskeva periaate pätee edelleen. 
• pankkitilit, palkat, eläkkeet - koko käteistalous - määritellään ecuissa. 
3 jakso 
Kuluttajansuoja 
120. Komissio on vakaasti sitä mieltä, että kuluttajille ei saa aiheutua mitään 
lisäkustannuksia yhtenäisvaluuttaan siirtymisestä. On välttämätöntä, että kuluttajat voivat 
suorittaa liiketoimiaan ecu-määräisinä luottavaisin mielin. Tilisaldojen ja hintojen 
esittäminen ecuina on avainasemassa kuluttajien perehdytyksessä. 
121. Ennen C-VAIHETTA rahalaitokset saavat periä hallinnollisen korvauksen 
jäsenvaltioiden seteleiden vaihtamisesta toisen jäsenvaltion seteleiksi. Niiden on kuitenkin 
pidettävä palvelumaksut selvästi esillä eivätkä ne saa veloittaa valuuttakurssikuluja. 
122. Hintojen kaksikertaisella ilmoittamisella on keskeinen tehtävä totutettaessa 
kuluttajia ecun käyttöön. Yrityksillä ja vähittäiskauppiailla olisi erittäin voimakkaat syyt 
kaksoishintojen esittämiseen B-VAIHEEN alusta alkaen ja ehkä sen jatkamiseen pitkälle 
C-VAIHEESEEN asti, koska ne haluavat kuluttajien tuntevan olonsa luottavaiseksi 
käyttäessään ecuja. Lisäksi hintojen selvä ilmoittaminen vähentäisi kuluttajien epäilyksiä 
piilohinnankorotusten suhteen. Hintojen kaksinkertaista ilmoittamista kannattavilla 
markkinavoimilla olisi vaikutusta kaikkiin yrityksiin, jopa ecuun C-VAIHEEN alussa 
siirtyviin. 
46 
On epäselvää, ovatko hintojen kaksinkertaisen ilmoittamisen taloudelliset kannustimet 
riittäviä vai pitäisikö kaksoishinnoittelu määrätä pakolliseksi lainsäädännöllä B-
VAIHEEN ajaksi ja ehkä määrätyksi ajaksi sen jälkeen. On vielä päättämättä, tarvitaanko 
tähän yhteisön lainsäädäntöä. Komissio aikoo kuulla kaikkia asianomaisia 
rahankäyttäjäryhmiä saavuttaakseen yksimielisyyden yhteisön lainsäädännön 
tarpeellisuudesta B-VAIHEESSA siten, että tarvittavat toimenpiteet voitaisiin toteuttaa 
keväällä 1996. Toissijaisuusperiaate jättää jäsenvaltioille mahdollisuuden päättää sitovista 
määräyksistä kansallisella tasolla. 
Suunniteltaessa minkäänlaisia hintojen kaksinkertaista ilmoittamista koskevia sitovia 
määräyksiä olisi säilytettävä tasapaino kuluttajien edun ja kaksoishinnoittelun kehittämisen 
ja käyttöönoton kustannusten välillä (kaikki kustannukset tulevat lopulta kuluttajien 
maksettaviksi). Hintojen kaksinkertaiseen ilmoittamiseen liittyvät kustannukset riippuvat 
suuresti sen sovellusalueesta. Olisi esimerkiksi kallista ja monimutkaista vaatia jokaisen 
rahaan tehtävän viittauksen esittämistä kahdessa valuutassa. Tämä merkitsisi, että kaikissa 
esillä olevissa tuotteissa olisi oltava kaksi hintaa; kassakoneiden olisi myös esitettävä 
jokaisen tapahtuman hinta kansallisessa rahayksikössä ja ecuissa. Halvempi vaihtoehto 
olisi vaatia vain loppusummien esittämistä sekä kansallisessa rahassa että ecu-määräisinä 
(tällöin tarvittaisiin vain yksi kertolasku). Yksi vaihtoehto olisi myös vaatia 
muuntotaulukot pidettäväksi näkyvästi esillä kaikissa vähittäismyyntipisteissä. Sitovien 
kaksoishinnoittelua koskevien määräysten täsmällisestä luonteesta olisi päätettävä 
tuottajien, vähittäiskauppiaiden, julkishallinnon, ammattiliittojen ja kuluttajien edustajien 
välisten yhteisten keskustelujen pohjalta. 
123. Tarvitaan tiukat pyöristämistä koskevat lainsäädännölliset määräykset käsittämään 
jo tehdyissä sitoumuksissa, kuten palkat ja pankkitilit, esiintyvien kansallisen 
rahayksiköiden muuttaminen. Pyöristäminen on nykyisen rahajärjestelmän yleinen piirre, 
joka toimii sujuvasti ja ilman suuria ongelmia. 
Pyöristäminen on tarpeen, jotta saataisiin tarkoituksenmukaisia lukuja joidenkin 
lainsäädännöllisten asiakirjojen saldoihin, esimerkiksi tuloverovähennykset, julkisten 
palvelujen kustannukset ja eräät sosiaaliturva-avustukset. Asianomaisten viranomaisten on 
päätettävä tapauskohtaisesti, minkälaista pyöristystä käytetään. 
Kilpailun pitäisi rajoittaa vähittäiskauppiaiden mahdollisuuksia käyttää muuntoa 
hinnankorotuksiin. Hintoihin kohdistuvan nettovaikutuksen pitäisi kaikenkaikkiaan olla 
rajallinen; joidenkin tuotteiden hintojen ylöspäin pyöristämisestä johtuvan kallistumisen 
vastapainoksi toisten tuotteiden hintoja pyöristetään alaspäin. 
47 
124. Vihreässä kirjassa komissio on pyrkinyt ennakoimaan niin monia kuluttajien 
kohtaamia keskeisiä ongelmia kuin mahdollista. Komissio luottaa kuitenkin siihen, 
että kuluttajien etujärjestöt varmistavat komission arvion ecun käyttöönoton 
tärkeimmistä seurauksista. Komissio ottaa mielellään vastaan kommentteja ja 
lisätietoja, joista olisi apua kehitettäessä politiikkoja kuluttajien kannalta sujuvan 
siirtymisen varmistamiseksi. Komissio aikoo kuulla kaikkia asianomaisia 
rahankäyttäjiä tarkoituksenaan saavuttaa yksimielisyys hintojen kaksinkertaiseen 
ilmoittamiseen velvoittavan yhteisön lainsäädännön tarpeellisuudesta siten, että 
tarvittavat toimenpiteet voitaisiin toteuttaa keväällä 1996. 
48 
3 osa 
Ecuun liittyvät oikeudelliset kysymykset 
49 
125. Euroopan talousjärjestelmät ovat pitkälle yhdentyneitä avoimia 
markkinatalouksiajoilla on erittäin kehittyneet oikeusjärjestelmät. Monitahoisen 
nykyaikaisen talousjärjestelmän toiminta, jossa talouselämän toimijoita yhdistää tiivis 
taloudellisten vaateiden verkko, on riippuvainen oikeudellisesti vakaasta perustasta. Ecun 
sujuvan käyttöönoton varmistamiseksi sekä yhteisön että jäsenvaltioiden viranomaisten on 
taattava oikeudellisesti vakaa perusta, jota valuutan käyttäjät edellyttävät jo ennen 
rahaliiton aloittamista (B-VAIHE). Tämä tarkoittaa oikeudellisiin kysymyksiin liittyvän 
valmistelun aloittamista mukaan lukien lainsäädännön vahvistaminen mahdollisuuksien 
mukaan, jopa ennen A-VAIHEEN aikana tehtyä päätöstä siirtyä rahaliittoon. 
Tässä luvussa ei pyritä esittämään luetteloa kaikista yhtenäisvaluutan käyttöön ottamiseksi 
tarvittavista oikeustoimista vaan pikemminkin tarkastelemaan oikeudellisen perustan 
muodostavia päätekijöitä. On erityisesti tarkasteltava viittä4 kysymystä, jotka on 
ratkaistava pikaisesti ecun käyttöönottoa ympäröivän epävarmuuden vähentämiseksi, 
nimittäin seuraavia: 
ecuja kansalliset yksikköarvot B-VAIHEEN aikana 
laillinen maksuväline 
sopimusten jatkuvuus 
pyöristyssäännöt 
seteleihin liittyvät oikeudelliset kysymykset. 
1 jakso 
Ecu ja kansalliset yksikköarvot B-vaiheen aikana 
126. Kun EKP harjoittaa yhtenäisvaluutan mukaista politiikkaa ja lopulliset 
vaihtokurssit on vahvistettu B-VAIHEEN alkaessa, ecu on itsenäinen valuutta. 
Kansalliset valuutat ovat korvikkeita, eivätkä ne itse asiassa ole enää selvästi erotettavia 
valuuttoja vaan ecun eri yksikköarvoja. 
B-VAIHEEN aikana kansalliset valuutat olisivat kuitenkin edelleen olemassa juridisessa 
mielessä, ja kansalliset valuuttasäädökset olisivat edelleen voimassa niin kauan kuin 
lainsäädäntötoimenpiteitä ei toteuteta kansallisella tai EU:n tasolla. B-VAIHEEN aikana 
kori-ecu muutetaan varsinaiseksi ecuksi vaihtokurssilla 1:1, ja EKPJ voi laskea ecun 
liikkeelle tilirahana (ecu-määräisten setelien liikkeelle laskemiseen tarvitaan 
lisälainsäädäntöä). 
Sopimuksen 109 1 artiklassa todetaan, että ecusta tulee itsenäinen valuutta. Ecu ja 
kansalliset valuutat sen korvikkeina eivät automaattisesti korvaa toisiaan juridisessa 
mielessä. Kansalliset valuutat toimivat edelleen laskentayksikköinä ja maksuvälineinä 
kansallisten rajojen sisäpuolella. Lainsäädännön puuttuessa ecua voitaisiin käyttää 
4 ....... 
Oikeustoimia tarvitaan myös siirtymisskenaariota varten: 1 osassa esitetyn skenaarion mukaan lainsäädäntöä tarvittaisiin sen 
varmistamiseksi, että tietyt toiminnot kuten tukkukaupan maksujärjestelmät suoritettaisiin ecu-määräisinä B-VAIHEESTA alkaen. 
50 
laskentayksikkönä ja maksuvälineenä ainoastaan, jos sopimuspuolet ovat asiasta 
yksimielisiä ja/tai kansallinen laki ei edellytä kansallisen valuutan käyttöä. 
127. Yhteisön lainsäädännön on tämän vuoksi oltava järjestyksessä B-VAIHEEN 
alkaessa sen varmistamiseksi, että ecu ja osanottajamaiden kansalliset valuutat korvaavat 
toisensa täydellisesti juridisessa mielessä, toisin sanoen kansalliset valuutat olisivat ecun 
eri yksikköarvoja siten, että yksikköarvojen väliset muutokset tehdään lopullisesti 
vahvistettujen vaihtokurssien eikä valuuttakurssien mukaisesti. Yhteisön lainsäädäntöä 
tarvittaisiin esimerkiksi sen varmistamiseksi, että ecu-määräisiä pankkitalletuksia, maksuja 
ja liiketoimia pidettäisiin tasavertaisina lopullisesti vahvistettujen vaihtokurssien mukaisiin 
kansallisen valuutan määräisten liiketoimien kanssa. Ketään ei kuitenkaan voitaisi 
velvoittaa hyväksymään ecu-määräistä maksua (esimerkiksi palkan maksua) ennen 
C-VAIHETTA 
2 jakso 
Laillinen maksuväline 
128. Laillisella maksuvälineellä tarkoitetaan rahaa, jota velkoja ei voi kieltäytyä 
hyväksymästä maksuna. Kaikissa jäsenvaltioissa yhtä lukuun ottamatta laillisena 
maksuvälineenä pidetään kansallisia seteleitä (ja metallirahoja tiettyyn määrään asti); sekit, 
pankki- ja luottokortit, tilisiirrot ja ulkomaiset setelit eivät ole laillisia maksuvälineitä. 
Alankomaissa myös pankkitalletukset ovat laillisia maksuvälineitä, velkoja ei voi kieltäytyä 
hyväksymästä tilisiirtona suoritettavaa maksua. Laillisen maksuvälineen käsitettä käytetään 
kuitenkin harvoin, eikä se heijasta nykyaikaisten talousjärjestelmien toimintaa. On syytä 
keskustella siitä, edellyttääkö ecun käyttöönotto laillisen maksuvälineen käsitteen 
yhdenmukaistamista osanottajamaiden kesken. Rahaliiton myötä tulee kuitenkin esiin i 
joitakin yleisesti kiinnostavia kysymyksiä: 
• kansallisten valuuttojen määräisillä seteleillä ja metallirahoilla on laillisen 
maksuvälineen asema ainoastaan liikkeellelaskijamaan alueella, eikä sitä laajenneta 
muihin rahaliittoon kuuluviin maihin. Näin ollen ei voitaisi käyttää yhden 
jäsenvaltion seteleitä ja metallirahoja toisessa jäsenvaltiossa B-VAIHEEN alettua. 
C-VAIHEEN myötä käyttöön otettavilla ecu-määräisillä seteleillä on laillisen 
maksuvälineen asema koko rahaliiton alueella; 
• C-VAIHEEN aikana kansalliset setelit ja metallirahat menettävät laillisen 
maksuvälineen asemansa ja siitä alkaen vain ecu-määräisillä seteleillä ja 
metallirahoilla on tämä etuoikeus. Tarvitaan lainsäädäntöä tämän mahdollisuuden 
varmistamiseksi. Vähittäiskauppiaat olisivat velvollisia hyväksymään ecu-määräiset 
setelit ja metallirahat maksuvälineinä, mutta heille jätettäisiin mahdollisuus päättää, 
hyväksyvätkö he kansallisen valuutan määräiset setelit ja metallirahat tämän 
vaiheen alettua; 
• joissakin jäsenvaltioissa (esimerkiksi Ranskassa ja Italiassa) voimassaolevilla 
säädöksillä rajoitetaan setelien käyttöä tietyntyyppisiin maksuihin tai tietyn 
51 
rahamäärän ylittäviin maksuihin yleisen järjestyksen takia. Ilman lisätoimenpiteitä 
mainitut rajoitukset pysyvät voimassa; 
laillista maksuvälinettä koskevilla päätöksillä voi olla seurauksia hintojen esille 
pitämistä koskevien sääntöjen osalta siten, että hinnat oletettaisiin ilmoitettaviksi 
laillisen maksuvälineen asemassa olevassa valuutassa; 
ilman metallirahojen laillisen maksuvälineen asemaa koskevia lisätoimenpiteitä 
metallirahoilla suoritettavien maksujen ylärajaa koskevat kansalliset säännöt 
pysyisivät voimassa. 
3 jakso 
Sopimusten jatkuvuus 
129. Joidenkin jäsenvaltioiden kansallisessa laissa on säädöksiä, jotka antavat 
sopimuspuolelle mahdollisuuden irtisanoa tai muuttaa sopimuksen ehtoja ilman toisen 
sopimuspuolen suostumusta taloudellisten tekijöiden vakavan häiriön vuoksi. 
Talouselämän toimijoiden on oltava varmoja siitä, että EMU ei aiheuta vakavaa häiriötä 
taloudellisten tekijöiden osalta siten, että kansallisissa valuutoissa ja kori-ecuina 
määritellyt sopimukset voitaisiin yksipuolisesti purkaa ja ne olisi sen vuoksi neuvoteltava 
uudelleen. Tämän peruuttamattomuusperiaatteen tulisi päteä kaikissa tapauksissa. 
Jatkuvuus ja siirtyminen rahaliittoon 
130. Rahaliittoon siirtyminen ei aiheuta, juridisessa tai taloudellisessa mielessä, vakavaa 
häiriötä. Tämän vuoksi lisääntyneestä rahapoliittisesta vakaudesta aiheutuvat vaateiden ja 
velkojen arvonmuutokset eivät anna aihetta jatkuvuutta koskeviin kysymyksiin. Monet 
syyt tukevat tätä päätelmää. Monissa maissa on koettu makrotalouspoliittisiin muutoksiin 
liittyviä korkotason muutoksia, jotka aiheuttavat taloudelliseen kehitykseen liittyvää 
tavanomaista epävarmuutta. Taloudellisesti EMU:un osallistuminen on nähtävä 
pitkäaikaisen ennustettavissa olevan sitoutumisen valossa. Pitkäaikaisten korkokantojen 
konvergenssikriteeri takaa sen, että EMU.n valmisteluvaiheen aikana osallistujamaiden 
korkokannat lähentyvät toisiaan. 
Jatkuvuus ja ecun käyttöönotto 
131. Niin kauan kuin kansalliset valuutat ovat olemassa juridisessa mielessä (toisin 
sanoen C-VAIHEESEEN asti), muodollista jatkuvuuden ongelmaa ei esiinny, koska 
sopimuksia voidaan tehdä samassa valuutassa kuin ennenkin. Toisenlainen jatkuvuutta 
koskeva, lähinnä tekninen kysymys, ilmenee sillä hetkellä, kun ecu otetaan käyttöön ja 
kansalliset valuutat menettävät juridisen olemassaolonsa. Tämän muutoksen ajankohta 
riippuu kuitenkin kyseisen sopimuksen luonteesta: 
52 
• kori-ecu-määräisten sopimusten osalta juridisesti eri valuuttaan siirtyminen 
tapahtuisi B-VAIHEEN alkaessa. Komissio on jo antanut suosituksen 
(94/284/EY) kori-ecu-määräisten sopimusten juridisesta kohtelusta.5 Koska 
muuntamalla ecu korivaluutasta itsenäiseksi valuutaksi (perustamissopimuksen 109 
g artikla ja 109 1 artiklan 4 kohta) ei sinänsä muuteta ecun ulkoista arvoa, 
sopimuksessa määrätään kori-ecu korvattavaksi eculla vaihtokurssiin 1:1. Tämän 
seurauksena sopimuspuolen yksipuolista päätöstä soveltaa muuta vaihtokurssia 
olisi pidettävä sopimusehtojen rikkomisena; 
• kansallisessa valuutassa määriteltyjen sopimusten osalta siirtyminen tapahtuisi 
periaatteessa C-VAIHEEN alkaessa, mutta ecua viiteskenaarion mukaisella 
tavalla käyttävillä aloilla sen vaikutus voisi alkaa jo B-VAIHEEN alkaessa. Ennen 
C-VAIHETTA sopimuspuolilla olisi aina oikeus päättää yksimielisesti, että heidän 
sopimustensa on oltava ecu-määräisiä. 
Lainsäädäntötoimet 
132. Rahaliittoon siirtyminen tai ecun käyttöönotto ei aiheuta taloudellisten tekijöiden 
osalta sellaista vakavaa häiriötä, jonka vuoksi miljoonat olemassa olevat sopimukset olisi 
neuvoteltava uudelleen. Sopimuspuolilla ei ole oikeudellisia perusteita sopimuksen 
irtisanomiseen tai sopimusehtojen muuttamiseen yksipuolisesti. Sopimusoikeus kuitenkin 
sisältyy kuhunkin kansalliseen oikeusjärjestelmään, ja sopimusten purkamisehtoja koskevat 
periaatteet eivät ole samoja eri jäsenvaltioissa. Komissio kehottaa jäsenvaltioita 
tarkastelemaan kansallisista sopimusoikeudellisista säädöksistä sellaisten muutostarpeitten 
havaitsemiseksi, joilla taattaisiin peruuttamattomuusperiaatteen yhdenmukainen 
soveltaminen EMU.a koskevissa yhteyksissä. Tämän tarkastelun perusteella voitaisiin 
hyväksyä lainsäädäntöpaketti, jolla taattaisiin peruuttamattomuusperiaatteen soveltaminen 
kaikkialla hyvissä ajoin ennen EMU:n alkamista jo ennen A-VAIHETTA. Sääntöjen on 
oltava samat kaikkien jäsenvaltioiden osalta, ja ne olisi sen vuoksi hyväksyttävä EU:n 
tasolla kaikissa jäsenvaltioissa sovellettaviksi. 
133. Ennen lopullista siirtymistä yhtenäisvaluuttaan on hyväksyttävä 
lainsäädäntöpaketti, joka sisältäisi seuraavaa: 
• kaikkien sopimusten sisältämät viittaukset kansallisiin valuuttoihin tulkitaan 
viittauksina ecuun, mikä merkitsee sitä, että sopimusehtoihin ei tehdä muutoksia. 
Samaten lakien, asetusten ja kaikkien asiakirjojen sisältämät viittaukset 
kansalliseen valuuttaan tulkitaan viittauksina ecuun. Tämänkaltainen lainsäädäntö 
poistaisi myös tarpeen sisällyttää sopimuksiin jatkuvuuslausekkeita; 
• sääntö, jonka mukaan rahaliiton alkaessa hyväksyttyjä vaihtokursseja käytetään 
kansallisen valuutan muuntamiseksi ecu-määräisiksi rahamääriksi. 
Vastaavasti on muutettava 31 päivänä joulukuuta annettua asetusta 3320/94 (EYVL N:o L 350, s. 27) yhteisön lainsäädännössä 
esiintyvien kori-ecua koskevien viittausten muuntamiseksi ecu-yhtenäisvaluutaksi vaihtokurssiin 1:1. 
53 
134. Niillä aloilla, joilla ecu otettaisiin käyttöön viiteskenaarion mukaisesti 
B-VAIHEEN alusta, nämä lainsäädäntötoimet olisi toteutettava ajoissa. 
Kolmansien maiden voidaan olettaa tunnustavan ecun kansallisten valuuttojen seuraajana 
vahvistettujen vaihtokurssien mukaisesti ("lex monetae") sekä sopimusten muiden ehtojen, 
kuten kuponkikorkojen, korkokantojen ja muiden lisävelvoitteiden, jatkuvuuden ("lex 
obligationis"). 
Tarvitaan tarkempaa käsittelyä, ennen kuin on mahdollista päättää, tarvitaanko tietyissä 
tapauksissa lisälainsäädäntöä esimerkiksi velvoittamaan sopimuspuolta ilmoittamaan 
toiselle sopimuspuolelle sopimuksen uudesta yksikköarvosta. 
4jakso 
Pyöristys 
135. Siirtyminen monta kansallista valuuttaa käsittävästä rahajärjestelmästä yhden 
valuutan järjestelmään nostaa pakostakin esiin valuuttayksiköissä ilmoitettujen 
rahamäärien pyöristämiseen liittyviä kysymyksiä. Pyöristämistä käytetään jo nykyisessä 
järjestelmässä, esimerkiksi pienten liiketoimien yhteydessä käytetyt valuuttakurssit 
ilmaistaan yleensä vähemmin merkitsevin numeroin kuin tukkukaupan liiketoimet. 
Pyöristämiseen liittyvät kysymykset näyttävät olevan ratkaistuja nykyisessä järjestelmässä, 
eikä laaja-alaista lainsäädäntöä tarvita. Ecuun siirtyminen voisi kuitenkin nostaa esiin 
joitakin erityisiä kysymyksiä, jotka on selvitettävä. 
Tarvitaan lainsäädäntöä takaamaan vaihtokurssien soveltaminen pakollisten 
pyöristyssääntöjen mukaisesti (esimerkiksi kaikki pitkäaikaiset sopimukset kuten 
kiinnitykset, palkat, taseiden muuntaminen). Lainsäädäntöä voidaan myös tarvita 
takaamaan vaihtokurssien soveltaminen aina pidettäessä esillä kahta hintaa. Pyöristämistä 
koskevia päätöksiä tarvitaan kiireellisesti. Erityisesti yritykset ja pankit tarvitsevat asiasta 
varmuuden jo ennen A-VAIHEEN alkua. 
5jakso 
Seteleihin liittyvät oikeudelliset kysymykset 
136. Koska seteleiden tekninen valmistelu kuuluu ERI:n toimivaltaan ja setelien 
liikkeellelasku on EKPJ.n tehtävä, tarvitaan mahdollisesti joitakin lainsäädäntötoimia. 
Komission olisi tehtävä seuraavista lainsäädäntöehdotukset yhdessä EKPJ.n kanssa. 
• setelien laillinen suojaaminen väärentämisen estämiseksi; 
54 
rahallista arvoa osoittavien merkkien (postimerkit, metallirahat, setelit ja muut 
laillisesti hyväksytyt metallirahojen ja setelien asemesta käytettävä maksuvälineet) 
laitonta liikkeellelaskua ja käyttöä koskevat säännöt; 
turmeltujen tai tuhottujen setelien korvaaminen; 
kansallisten setelien käytöstä poistamiseen ja ecu-määräisten setelien käyttöön 
ottamiseen liittyvät erilaiset kysymykset; 
vaikka asia ei liitykään pelkästään setelilainsäädäntöön, on lisäksi selvitettävä, 
tarvitaanko yhtenäisvaluutalle erityistä oikeussuojaa väärinkäytösten varalta. 
137. Talouselämän toimijat vaativat, että oikeudellisesti vakaa perusta luodaan 
hyvissä ajoin ennen rahaliiton aloittamista, B-VAIHETTA. Tämän vuoksi valmistelut 
on aloitettava jo ennen A-VAIHETTA eli päätöstä rahaliittoon siirtymisestä Komissio 
ehdottaa, että jäsenvaltiot antavat joulukuuhun 1995 mennessä kertomuksensa 
tarvittavista lainsäädännön muutoksista, joilla varmistetaan yhtenäisvaluutan 
käyttömahdollisuus samoin perustein kuin kansallinen valuutta heti B-VAIHEEN 
alusta. Näiden ehdotusten perusteella komissio aikoo esittää kevääseen 1996 mennessä 
ehdotusluonnoksensa yhteisön tasolla tarvittavasta oikeudellisesta perustasta. Näissä 
ehdotuksissa käsitellään tässä luvussa esitettyjä kysymyksiä, mutta erityistä huomiota 
kiinnitetään yhtenäisvaluutan asemaan ja sopimusten jatkuvuuteen. 
55 
4 osa 
Tiedottaminen 
56 
liuku 
Kaksi päätavoitetta: kansalaisten kannatuksen 
voittaminen ja teknisten valmistelujen aloittaminen 
138. Tiedotusstrategian tarkoitus on aina välittää merkittävää, todistettavissa olevaa ja 
tiettyjä tavoitteita tukevaa tietoa jäsennetyllä, yhteensovitetulla tavalla. Yleistä politiikkaa 
tukevalla tavalla jäsenneltynä tällainen strategia myötävaikuttaa olennaisesti avoimuuteen, 
yleissivistykseen ja demokraattiseen keskusteluun. Kyseessä ei ole mielipiteiden ohjailu. 
Voidaan varmasti todeta, että yhtenäisvaluuttaan siirtyminen ei voi onnistua ilman selvästi 
määriteltyjä koko unionin ja yksittäisten jäsenvaltioiden tiedotusstrategioita. Strategioiden 
päätavoitteita ovat kansalaisten saaminen yhtenäisvaluutan taakse sekä teknisten 
valmistelujen alkuun saattaminen ja edistäminen koko talouselämän yksityisellä sektorilla. 
Tavoitteiden saavuttaminen riippuu useiden tukistrategioiden onnistuneesta 
toteuttamisesta. 
Yhtenäisvaluuttaan siirtyminen olisi dynaaminen prosessi, joka jaetaan edellä tässä 
vihreässä kirjassa kuvattuihin kolmeen vaiheeseen. Näiden vaiheiden aikana toiset 
tiedottamisen tavoitteet pysyisivät ennallaan, toisten merkitys taas vähenisi. Esimerkiksi 
teknisten valmistelujen aloittaminen pankkialalla menettäisi merkitystään B-VAIHEEN 
loppupuolella, koska kyseisellä alalla oltaisiin jo pitkällä siirtymäohjelmien 
toteuttamisessa. 
139. Tiedotuspoliittisia suunnitelmia laativat ja toteuttavat julkiset viranomaiset mukaan 
lukien komissio, Euroopan parlamentti, jäsenvaltiot, keskuspankit, Euroopan 
rahapoliittinen instituutti ja aikanaan perustettava Euroopan keskuspankkijärjestelmä. On 
pyrittävä takaamaan se, että nämä täydentävät ja tukevat toisiaan, minkä vuoksi on 
tarkasteltava organisointiin, vastuun jakamiseen, voimavaroihin ja ajoitukseen liittyviä 
tärkeitä kysymyksiä. 
Jäsenvaltioiden toimet ovat olennaisen tärkeitä, koska niiden täytyy ottaa vastuu 
kansalaisilleen suunnatusta yleisestä tiedottamisesta ja tiedotusaloitteista. Vaikka 
komissiolla on tärkeä tehtävä, toissijaisuusperiaatteen sekä kulttuurin, kielen ja 
viestintätyylien erilaisuuden vuoksi jäsenvaltioilla on tässä suhteessa keskeinen tehtävä. 
57 
// luku 
Tiedottamisen haaste 
1 jakso 
Epäilykset ja tiedonpuute 
140. Unionin kansalaisten keskuudessa on todistettavasti EMU:n toteutumisen 
todennäköi-syyttä koskevia epäilyksiä ja puutteellista tietoa siitä, mitä yhtenäisvaluuttaan 
siirtyminen toisi mukanaan. Maasin työryhmän mukaan epäilykset eivät ole olennaisesti 
vähäisempiä tärkeiden kumppaneiden keskuudessa, joiden kanssa tehtävä yhteistyö on 
erityisen tärkeää siirtymisen onnistumiseksi. 
EMU:lta puuttuu uskottavuutta muun muassa seuraavista syistä: 
• puutteellinen tietoisuus siitä, että sitoutuminen sisältyy Euroopan unionista tehtyyn 
sopimukseen; 
• edellisestä johtuen puutteellinen tietoisuus siitä, että yhtenäisvaluutan tavoite on 
asetettu vuodelle 1997 ja että 1 päivä tammikuuta 1999 on voimassa oleva 
juridinen määräaika vaaditut edellytykset täyttävien jäsenvaltioiden osalta; 
• monissa jäsenvaltioissa tiedotusvälineet ovat luoneet sellaisen kuvan, että 
valuuttakurssijärjestelmän häiriöt viimeisten kolmen vuoden aikana ovat 
heikentäneet EMU:n toteutumisen todennäköisyyttä; 
• eräissä maissa talouselämän suorituskyky ei vielä vastaa konvergenssikriteereitä; 
• yrityssektorin ulkopuolella vaikutusvaltaisten eliittiryhmien EMU:a kohtaan 
osoittama luottamus on näyttänyt epävarmalta ja horjuvalta sekä 
välinpitämättömältä sen erittäin myönteisten piirteiden suhteen. 
Tiedotuspolitiikalla ei voida korjata kaikkia näitä heikkouksia, mutta sillä voidaan pyrkiä 
luomaan ilmapiiri, jossa ihmisillä on enemmän tietoa mielipiteen muodostamiseksi. Kun 
tärkeimmät poliittiset päätökset on tehty, tiedotuspoliitikan avulla voidaan voittaa 
kansalaisten kannatus ja aloittaa konkreettinen toiminta. 
58 
2 jakso 
Epätasainen kannatus 
141. Mielipidetutkimusten mukaan kansalaisten usko yhtenäisvaluutan käyttöönottoon 
vuoteen 2000 mennessä on heikentynyt kaikissa jäsenvaltioissa (paitsi Ruotsissa, 
Suomessa ja Itävallassa, joista ei ole saatavilla vastaavia tietoja). Kesäkuussa 1991 64 
prosenttia kansalaisista uskoi * yhtenäisvaluutan käyttöönottoon. Kesäkuussa 1994 
yhtenäisvaluuttaan uskovien osuus oli enää 51 prosenttia - siis niukka enemmistö. 
Tanskassa, Saksassa, Kreikassa ja Isossa-Britanniassa yhtenäisvaluuttaan uskovat ovat 
vähemmistönä, kun taas Portugalissa heitä on täsmälleen 50 prosenttia otoksesta. 
Muiden mielipidetutkimusten mukaan erittäin suuri osuus kansalaisista (yli kolmannes 
eurooppalaisista) ei ole koskaan kuullut ecusta, ja Itävallassa, Tanskassa, Saksassa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa yhtenäisvaluutan käyttöönottoa vastustetaan 
voimakkaasti. Reilut puolet vastanneista haluaa tietää enemmän yhtenäisvaluutan tuomista 
eduista. 
Ne vastaajat, jotka pystyivät mainitsemaan etuja, olivat sitä mieltä, että yhtenäisvaluutta 
hyödyttäisi eniten yrityksiä ja vahvistaisi Euroopan asemaa kansainvälisessä kilpailussa. 
Yli 46 prosenttia oli sitä mieltä, että ecu auttaisi tulevista talousongelmista 
selviytymisessä. 
Jos kuitenkin otetaan huomioon, että kuusi eurooppalaista kymmenestä ilmoittaa olevansa 
"jokseenkin" tai "hyvin paljon" yhtenäisvaluutan kannalla, niin (12 maan) unionin 
kansalaisten asenteet kokonaisuutena ovat rohkaisevan myönteisiä (vaikkakin vähemmän 
myönteisiä joissakin jäsenvaltioissa). Tämä on hedelmällinen maaperä, jolta pyritään 
valistamaan kansalaisia yhtenäisvaluutan eduista ja siitä, mitä on odotettavissa 
siirtymäkauden aikana. 
/// luku 
Tiedotusstrategian tehtävät 
142. Kaksi päätavoitetta, kansalaisten kannatuksen voittaminen ja teknisten 
valmistelujen aloittaminen, ovat yhtä tärkeitä sinä ajanjaksona, joka alkaa tämän vihreän 
kirjan julkaisemisesta ja huipentuu setelien ja metallirahojen käyttöönottoon. 
Siirtymisprosessin luonteesta johtuen nämä tavoitteet eivät kuitenkaan edellytä 
samanveroista sitoutumista ja samanveroisia voimavaroja jokaisessa siirtymävaiheessa. 
Vaikka kansalaisia on alusta pitäen autettava ymmärtämään, mitä tapahtuu ja miksi, 
ainakin B-VAIHEEN alkuun saakka kaikkein tärkeintä on rohkaista ja tukea pankki- ja 
rahoitusalalla sekä julkishallinnossa tarvittavia valmisteluja. Tämän jälkeen ecun käytön 
(muuna kuin käteisenä) laajetessa koskemaan yksityisosakeyhtiöitä ja jopa joitakin 
59 
yksittäisiä henkilöitä i ja uusien seteleiden ja metallirahojen käyttöönottopäivän lähestyessä 
suurelle yleisölle tiedottaminen tulee etusijalle. 
Lisäksi rahoitusalan onnistunut tekninen siirtyminen varmasti vaikuttaa myönteisesti 
kansalaisten käsityksiin yhtenäisvaluutasta. 
Tiedottamistehtävistä voidaan parhaiten keskustella tässä vihreässä kirjassa hahmotellun 
viiteskenaarion aikataulun yhteydessä; vihreän kirjan julkaiseminen aloittaa 
valmisteluvaiheen. 
/jakso 
Vihreästä kirjasta A-VAIHEEN alkuun 
143. Tämä vihreä kirja on ensimmäinen jäljempänä esitettyjä tiedottamisen tehtäviä ja 
tavoitteita käsittelevä askel. Koska tiedotuksen alalla tarvitaan laajamittaisia toimenpiteitä, 
komissio järjestää syksyllä pyöreän pöydän keskustelun tavoitteista ja niiden 
saavuttamiseksi tarvittavista strategioista. Keskustelutilaisuuteen kutsutaan Euroopan 
parlamentin, jäsenvaltioiden hallintoelinten, Euroopan rahapoliittisen instituutin, 
tiedotusvälineiden, pankki- ja rahoitusalan, rajojen yli kauppaa käyvien yritysten, 
kuluttajien ja ammattiliittojen edustajia. Tavoitteena on käynnistää yhteensovitetut 
kampanjat vuoden 1996 alussa. 
Samanaikaisesti komissio pyrkii varmistamaan, että tämän vihreän kirjan keskeiset viestit 
menevät perille. Näihin pyrkimyksiin kuuluu suurelle yleisölle suunnatun esitteen 
julkaiseminen syksyllä. Komissio selvittää myös, kuinka tyydyttää lisääntyvä tiedon tarve, 
joka seuraa vihreän kirjan julkaisemisesta ja siirtymisskenaariota koskevista lopullisista 
päätöksistä. 
144. Tämän vaiheen kaksi tärkeintä tehtävää ovat: 
• saada tärkeimmät rahankäyttäjät aloittamaan siirtymisen tekniset valmistelut. 
Tähän kohderyhmään kuuluvat pankit ja rahoitusyhtiöt, rahoitusasiakirjojen 
välittäjät, kirjanpito- ja vakuutusyhtiöt, rajojen yli kauppaa käyvät suuryritykset, 
julkishallinto ja kunnalliset palvelut, myyntiautomaattien huoltajat ja käyttäjät; 
• tiedottaa kansalaisille yhtenäisvaluutan eduista ja vastata siirtymistä koskeviin 
tiedonpyyntöihin. 
Nämä tehtävät sisältävät seuraavat tiedotusta koskevat tavoitteet: 
teknisten valmistelujen alkuun saattamiseksi: 
• vakuuttaa tärkeimmät käyttäjät siitä, että perustamissopimuksessa määritelty 
yhtenäisvaluuttaa koskeva tavoite saavutetaan. Näin kannustetaan heitä 
sijoittamaan siirtymisen valmisteluihin; 
60 
• 
• • luoda tunne rahaliiton valmistelujen kiireellisyydestä; 
• varmistaa, että asianomaiset ovat ymmärtäneet ja hyväksyneet siirtymisen tekniset 
edellytykset; 
• lieventää siirtymisen kannattavuuteen liittyviä pelkoja. 
kansalaisten valistamiseksi: 
selittää yhtenäisvaluutan edut; 
selittää siirtymisskenaarion pääpiirteet; 
edistää yhtenäisvaluutan hyväksyntää vahvimman kansallisen valuutan veroisena; 
lieventää pelkoja, jotka koskevat siirtymisen vaikutuksia eläkkeisiin, säästöihin, 
pankkitileihin jne. 
2 jakso 
A-VAIHEESTA eteenpäin 
A-VAIHEEN aikana - talous- ja rahaliiton valmistelu 
145. Tämän vaiheen aikana tehtävät ja tavoitteet pysyvät olennaisilta osiltaan ennallaan. 
Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi kuitenkin otettava täysi vastuu tärkeimmille 
rahankäyttäjilleen suunnatusta tiedottamisesta ja näiden toimintaan rohkaisemisesta sekä 
kansalaisille suunnatusta lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia muutoksia koskevasta yleisestä 
tiedotuksesta. 
B-VAIHEEN aikana - EMU:n tosiasiallinen alkaminen ja ecuissa tapahtuvien 
liiketoimien kriittisen massan syntyminen 
146. B-VAIHEEN alettua tiedotuksen painopiste siirtyisi vähitellen kansalaisten 
valmistamiseen siihen, että kansallinen valuutta korvataan yhtenäisvaluutan määräisillä 
seteleillä ja metallirahoilla. Noin kuusi kuukautta ennen siirtymistä tarvittaisiin keskitettyjä 
valistus- ja perehdyttämiskampanjoita. Näihin kuuluisi hintojen esittäminen sekä 
kansallisessa valuutassa että yhtenäisvaluutassa sekä monia muita seuraavissa kappaleissa 
esitettyjä toimenpiteitä. 
61 
C-VAIHEEN aikana - lopullinen siirtyminen yhtenäisvaluuttaan 
147 Valistuskampanjoita pitäisi jatkaa jonkin aikaa kansallisten valuuttojen käytöstä 
poistamisen jälkeen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vanhusten ja näkövammaisten 
tarpeisiin. 
Siirtymävaiheen ajan voitaisiin hyödyntää sekä kansallisella että unionin tasolla tiettyjä 
lähestymistapoja kuten: 
• on pyrittävä kaikin keinoin saamaan etujärjestöt mukaan toimintaan tiedottamisen 
"moninkertaistajina", jotka pystyvät saavuttamaan laajat kohdeyleisöt 
(kuluttajaryhmät, ammattiliitot, teollisuuden alan liitot, pk-yrityksiä edustavat 
järjestöt, kauppakamarit, ammatilliset yhdistykset, liitot ja erityisryhmät kuten 
näkövammaiset), 
• kouluihin suunnatut erityiskampanjat voisivat olla erityisen tehokkaita haluttaessa 
välittää yhtenäisvaluuttaa koskevaa tietoa ja kiinnostusta koteihin. Lapset ovat 
lisäksi itsenäisiä, varteenotettavia rahankäyttäjiä; 
• yhteiskunnan vähäosaisille suunnatut kampanjat etujärjestöjen, 
hyväntekeväisyysjärjestöjen ja muiden vapaaehtoisryhmien avustuksella; 
• tiedotusvälineille, joilla on suuri vaikutus kansalaisten käsityksiin ja asenteisiin, on 
luonnollisesti jatkuvasti toimitettava korkeatasoista kirjallista ja audiovisuaalista 
materiaalia; 
• hintojen kaksinkertainen ilmoittaminen voisi alkaa B-VAIHEEN alusta ja jatkua 
jonkin aikaa sen jälkeen, kun kansalliset setelit ja metallirahat on poistettu 
liikkeestä; 
• olisi järjestettävä erityistapahtumia (kilpailuja, arvontoja, urheilutilaisuuksia) 
kiinnostuksen herättämiseksi yhtenäisvaluuttaan ja kansalaisten perehdyttämiseksi 
siihen; 
• yhtenäisvaluutan koekäyttö tietyissä paikoissa, joissa kuluttajat voisivat käyttää 
seteleitä ja metallirahoja etukäteen; 
• on tehtävä kaikki mahdollinen uuden valuutan ymmärtämisen ja käytön 
helpottamiseksi - tällä tarkoitetaan muuntotaulukkojen helppoa saatavuutta 
(mukaan lukien vaihtokurssien, pyöristyssääntöjen sekä seteleiden ja metallirahojen 
yksikköarvojen selittäminen) ja mahdollisesti asiakaskohtaisia laskimia (esimerkiksi 
eläkeläisille), joilla voidaan muuntaa kansallinen valuutta yhtenäisvaluutaksi ja 
päinvastoin napin painalluksella. 
62 
3 jakso 
Organisointi 
148. Yhteisön tasolla: on tarpeen sovittaa yhteen yhteisön toimielinten tiedotustoiminta 
tavalla, joka on selkeä rahankäyttäjien kannalta. Yksi mahdollisuus on perustaa työryhmä, 
jossa yhteisön eri toimielimet ovat edustettuina. 
149. Tiedottamisesta vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot, joilla on useita 
mahdollisuuksia järjestää tiedotus. Niiden on päätettävä, haluavatko ne muita kuin 
lainsäädäntötoimia yhteensovittavan keskustoimielimen vai useita alueellisen ja paikallisen 
tason toimielimiä. Yksi keskitetty neuvontapiste auttaisi yksityisyrityksiä, etujärjestöjä ja 
ihmisiä yleensä ja voisi toimia kaikkien rahankäyttäjien keskustelufoorumina. 
Jos päätetään perustaa keskustoimielin, hallitukset voivat siirtää vastuun omille 
hallintoelimilleen tai antaa nämä tehtävät näennäisesti itsenäiselle 
"yhtenäisvaluuttakomitealle", joka toimisi samaan tapaan kuin Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa punnan muuntamista kymmenjärjestelmän mukaiseksi rahayksiköksi 
valvonut toimielin. 
Määriteltyään täsmälliset tiedottamisen tavoitteet jäsenvaltioiden, komission ja ERI:n on 
seurattava edistymistä. Tätä voidaan mitata eri tavoin, muun muassa säännöllisin 
mielipidetutkimuksin. Seurantatehtävät voidaan jakaa, mutta päätelmät olisi tehtävä 
ainakin kaksi kertaa vuodessa, ja tätä useammin kolmannen vaiheen alettua. 
Tiedotusstrategiaa olisi sitten mukautettava päätelmien edellyttämällä tavalla. 
150 Hyvin suunnitellun ja tehokkaan yleisen tiedottamisen merkitystä 
yhtenäisvaluuttaan siirtymisen onnistumisen kannalta ei voida liikaa korostaa 
Komissio aikoo painottaa asian tärkeyttä järjestämällä syksyllä pyöreän pöydän 
keskustelun kaikista siirtymiseen liittyvistä yleisistä ja yksityisistä seikoista; tällöin on 
mahdollisuus keskustella tavoitteista ja strategioista mukaan lukien organisointiin ja 
vastuunjakamiseen liittyvät kysymykset. 
Ensimmäisenä toimenpiteenä, ennen pyöreän pöydän keskusteluja, komissio kehottaa 
jokaista jäsenvaltiota perustamaan neuvontapisteen, jolle rahankäyttäjät voivat 
osoittaa EMU: a koskevia kysymyksiä Tämä neuvontapiste voisi myös vastaanottaa 
tässä vihreässä kirjassa käsiteltyihin asioihin liittyviä kommentteja 
IV luku 
Vihreän kirjan tavoitteiden seuranta 
151. Tämän vihreän kirjan tarkoituksena on lisätä kaikkien rahankäyttäjien tietoisuutta 
yhtenäisvaluutan käyttöönotosta ja rohkaista asiasta kiinnostuneita pohtimaan siirtymiseen 
liittyviä käytännön seurauksia. 
63 
Tämän vuoksi komissio haluaa rohkaista kaikkia rahankäyttäjäryhmiä (pankit ja 
rahoitusyhtiöt, maksujärjestelmistä vastaavat, julkishallinto, yritykset ja kuluttajat) 
pohtimaan yhtenäisvaluuttaan siirtymisen seurauksia. Komissio ehdottaa, että nämä 
ryhmät perustavat tarvittaessa työryhmiä (esimerkiksi kuluttajajärjestöt, teollisuuden alan 
liitot, ammatilliset yhdistykset, liitot, julkishallinnon työryhmät) antaakseen tätä vihreää 
kirjaa koskevan vastineensa joulukuuhun 1995 mennessä. 
Syksyllä 1995 komissio aikoo järjestää pyöreän pöydän keskustelun alkuvuodesta 1996 
käynnistettävien yhteensovitettujen kampanjoiden tiedotusstrategioista. 
Komissio kehottaa jäsenvaltioita antamaan vuoden 1995 loppuun mennessä 
kertomuksensa seuraavista asioista: 
• yhtenäisvaluutan käyttöönoton vuoksi tarvittavien kansallisen tason 
lainsäädäntötoimien tarkastelussa tapahtunut edistys; 
• tiedotuskampanjan organisointia koskevat suunnitelmat, 
• julkishallinnon työryhmien perustaminen yhtenäisvaluutan käyttöönoton vuoksi 
tarvittavia hallinnollista muutoksia sekä olemassa olevan kansallisen 
valuuttalainsäädännön muutoksia tarkastelemaan. Jäsenvaltioita kehotetaan myös 
antamaan kertomus yhtenäisvaluuttaan siirtymistä valvovaa kansallista 
ohjausrakennetta koskevista suunnitelmista. 
Saatuaan ja analysoituaan kaikkien rahankäyttäjäryhmien ja jäsenvaltioiden vihreää kirjaa 
koskevat vastineet komissio kehittää ja toteuttaa tarvittavat tekniset ja lainsäädännölliset 
ohjelmat vuoden 1996 aikana. Alasta riippuen tämä toteutetaan rakentavassa yhteistyössä 
muiden asianomaisten viranomaisten kanssa, erityisesti neuvoston, Euroopan parlamentin 
ja ERI.n. 
64 
Yleiskatsaus toimintaa koskeviin päätelmiin 
Pankki-ja rahoitusala 
Komissio kehottaa pankkeja, rahoitusmarkkinoita ja maksujärjestelmän toimijoita, joihin 
yhtenäisvaluutan käyttöönotto vaikuttaa, tarkastelemaan vihreässä kirjassa esitettyjä 
ajatuksia ja ehdotuksia. Komissio ottaa mielellään vastaan niiden näkemyksiä ja 
vastineita vuoden loppuun mennessä. Ammatilliset yhdistykset ovat avainasemassa 
näiden päätelmien esittelyssä. Komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot luovat 
institutionaaliset puitteet kyseisten toimijoiden toimintojen yhteensovittamiseksi. 
Komissio kehottaa pankkeja tarkastelemaan viiteskenaariota, sen teknisiä seurauksia ja 
tämän sovittamista pankkien ja rahoitusyhteisöjen siirtymäsuunnitelmaan ja antamaan 
tätä koskevan kertomuksensa vuoden loppuun mennessä. Erityisesti komissio toivoo 
saavansa vastineita, jotka koskevat ecuissa tapahtuvien liiketoimien kriittisen massan 
syntymistä rahaliiton alkaessa ja yhtenäisvaluutan täydelliseen käyttöönottoon 
tarvittavaa aikaa. 
Maksujärjestelmän toimijoita ja käyttäjiä kehotetaan tarkastelemaan viiteskenaarion 
teknisiä seurauksia ja antamaan tätä koskevan kertomuksensa joulukuuhun 1995 
mennessä. Näiden neuvottelujen perusteella komissio toteuttaa vuoden 1996 aikana 
yhtenäisvaluutan sujuvan käyttöönoton edellyttämät yhteisötason toimenpiteet. Lisäksi 
komission mielestä olisi tartuttava tähän ainutkertaiseen tilaisuuteen edetä kohti 
tavoitteena olevaa yhtenäismarkkina-aluetta vastaavaa "maksualuetta". 
Maksujärjestelmien välinen toimivuus EU:n alueella olisi liitettävä yhtenäisvaluuttaan. 
Julkishallinto 
Komissio on sitä mieltä, että julkishallinnon kaikkien tasojen on johdettava ecun 
käyttöönoton valmisteluja. Tämän vuoksi komissio ehdottaa seuraavaa: 
• yhteisön muut toimielimet perustavat työryhmiä, jotka tarkastelevat ecun 
käyttöönoton seurauksia. Nämä työryhmät voisivat selvittää muun muassa 
lainsäädännöllisten muutosten tarvetta ja ecun käyttöönottoa talousarvion 
laatimisen kannalta; 
• kansallisen julkishallinnon kaikilla tasoilla perustetaan työryhmiä 
tarkastelemaan ja suunnittelemaan ecun sujuvan käyttöönoton edellyttämiä 
lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia toimenpiteitä. Näiden työryhmien 
edistymisestä ja havainnoista voitaisiin antaa kertomus komissiolle joulukuuhun 
1995 mennessä havaittuja teknisiä ongelmia koskevan ajatustenvaihdon 
järjestämiseksi. Jäsenvaltiot voivat myös harkita, tarvitaanko yhtenäisvaluutan 
käyttöönottoa varten kansallinen ohjausrakenne; 
65 
• julkishallinnossa ja kunnallisissa palveluissa on mahdollisimman suuressa 
määrin toteutettava hintojen kaksinkertainen ilmoittaminen kansalaisten 
perehdyttämiseksi ecuun B-VAJHEEN alkaessa. Hintojen kaksinkertainen 
ilmoittaminen voitaisiin toteuttaa esimerkiksi kaasu-, sähkö- ja vesi laskuissa, 
veroilmoituksissa, tienkäyttömaksuissa jne. Hintojen kaksinkertaista ilmoittamista 
voitaisiin käyttää jonkin aikaa C-VAIHEEN alettua, jopa kansallisten seteleiden 
ja metallirahojen käytöstä poistamisen jälkeen. 
Yritykset 
Komissio kehottaa yrityksiä, edustuksellisia ja ammatillisia yhdistyksiä sekä liittoja 
mukaan lukien pk-yrityksiä edustavat järjestöt, analysoimaan ecun käyttöönoton 
vaikutuksia niiden nimenomaisella alalla/ammatissa. Yrityksissä, ammatillisissa 
yhdistyksissä ja liitoissa voitaisiin perustaa työryhmiä poimimaan olennainen vihreään 
kirjaan kohdistuvista reaktioista, kirjaamaan tarvittavat siirtymätoimenpiteet ja 
luetteloimaan hallituksilta ja julkishallinnolta edellytettävät lainsäädännölliset ja 
tekniset päätökset. Saattaisi olla hyödyllistä nimittää jokaiseen etujärjestöön 
yhtenäisvaluuttaan liittyvistä asioista vastaava henkilö. Komissio kehottaa jäsenvaltioita 
helpottamaan tällaisten työryhmien perustamista. 
Lisäksi komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot luovat järjestelmän yksityisyritysten ja 
järjestöjen toimintojen yhteensovittamiseksi. Näin voitaisiin välttää kaksinkertainen työ 
ja edistää kokemusten ja ajatusten vaihtoa. Komissio ehdottaa myös, että kansalliset 
viranomaiset perustavat keskitetysti yhden neuvontapisteen tarjoamaan tietoa ja apua 
ecun käyttöönottoa koskien. 
Kuluttajat 
Vihreässä kirjassa komissio on pyrkinyt ennakoimaan niin monia kuluttajien kohtaamia 
keskeisiä ongelmia kuin mahdollista. Komissio luottaa kuitenkin siihen, että kuluttajien 
etujärjestöt varmistavat komission arvion ecun käyttöönoton tärkeimmistä seurauksista. 
Komissio ottaa mielellään vastaan kommentteja ja lisätietoja, joista olisi apua 
kehitettäessä politiikkoja kuluttajien kannalta sujuvan siirtymisen varmistamiseksi. 
Komissio aikoo kuulla kaikkia asianomaisia rahankäyttäjiä tarkoituksenaan saavuttaa 
yksimielisyys hintojen kaksinkertaiseen ilmoittamiseen velvoittavan yhteisön 
lainsäädännön tarpeellisuudesta siten, että tarvittavat toimenpiteet voitaisiin toteuttaa 
keväällä 1996. 
Oikeudelliset kysymykset 
Talouselämän toimijat vaativat, että oikeudellisesti vakaa perusta luodaan hyvissä ajoin 
ennen rahaliiton aloittamista, B-VAIHETTA. Tämän vuoksi valmistelut on aloitettava jo 
ennen A-V AIHETTA eli päätöstä rahaliittoon siirtymisestä. Komissio ehdottaa, että 
jäsenvaltiot antavat joulukuuhun 1995 mennessä kertomuksensa tarvittavista 
lainsäädännön muutoksista, joilla varmistetaan yhtenäisvaluutan käyttömahdollisuus 
samoin perustein kuin kansallinen valuutta heti B-VAIHEEN alusta. Näiden ehdotusten 
perusteella komissio aikoo esittää kevääseen 1996 mennessä ehdotusluonnoksensa 
66 
yhteisön tasolla tarvittavasta oikeudellisesta perustasta. Näissä ehdotuksissa käsitellään 
tässä vihreässä kirjassa esitettyjä kysymyksiä, mutta erityistä huomiota kiinnitetään 
yhtenäisvaluutan asemaan ja sopimusten jatkuvuuteen. 
Tiedottaminen 
Hyvin suunnitellun ja tehokkaan yleisen tiedottamisen merkitystä yhtenäisvaluuttaan 
siirtymisen onnistumisen kannalta ei voida liikaa korostaa. Komissio aikoo painottaa 
asian tärkeyttä järjestämällä syksyllä pyöreän pöydän keskustelun kaikista siirtymiseen 
liittyvistä yleisistä ja yksityisistä seikoista; tällöin on mahdollisuus keskustella 
tavoitteista ja strategioista mukaan lukien organisointiin ja vastuun jakamiseen liittyvät 
kysymykset. 
Ensimmäisenä toimenpiteenä, ennen pyöreän pöydän keskusteluja, komissio kehottaa 
jokaista jäsenvaltiota perustamaan neuvontapisteen, jolle rahankäyttäjät voivat osoittaa 
EMU:a koskevia kysymyksiä. Tämä neuvontapiste voisi myös vastaanottaa tässä 
vihreässä kirjassa käsiteltyihin asioihin liittyviä kommentteja. 
67 
ISSN 1024-4492 
KOH(95) 333 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 09 
Luettelonumero : CB-CO-95-274-FI-C 
ISBN 92-77-89859-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg (J£