[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 20.3.2009

KOM(2009) 130 lopullinen

Ehdotus:

NEUVOSTON ASETUS,

Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 85/2006 käyttöön otettujen polkumyyntitullien soveltamisalan selkeyttämisestä

PERUSTELUT

EHDOTUKSEN TAUSTA |

Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, soveltamista Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontia koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä. |

Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti. |

Voimassa olevat aiemmat säännökset Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta ja väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta 17. tammikuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 85/2006, joka on kumottu 17. heinäkuuta 2008 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 685/2008. |

Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. |

KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |

Intressitahojen kuuleminen |

Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti jo ollut tilaisuus puolustaa etujaan tutkimuksen aikana. |

Asiantuntijatiedon käyttö |

Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. |

Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo edellytyksistä, jotka on arvioitava. |

EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |

Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontia koskeva lopullinen polkumyyntitulli otettiin käyttöön 17. tammikuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 85/2006. Tallinnan hallinto-oikeus on pyytänyt Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua siitä, kuuluuko lohen jäädytetty selkäruoto (ruoto, jossa on mukana kalanlihaa) johonkin edellä mainitun asetuksen 1 artiklassa mainittuun Taric-koodiin, sekä siitä, miten kyseinen luokitus vaikuttaa polkumyynnin vastaisiin toimenpiteisiin. Saman asetuksen 1 artiklalla otetaan käyttöön eritasoisia toimenpiteitä tarkasteltavana olevan tuotteen esittämismuodon mukaan. Yksi viljellyn lohen esittämismuodoista on ”Muut (mukaan luettuna perattuna, päät poistettu) tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä”. Komissio käynnisti omasta aloitteestaan 18. heinäkuuta 2008 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti edellä mainittujen toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun kyseisen tuotteen määritelmän selkeyttämiseksi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että jäädytetty, tuore tai jäähdytetty lohen selkäruoto ei ole fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlainen kuin ”muu viljelty lohi (mukaan luettuna perattuna, päät poistettu) tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä”. Ne eivät ole keskenään vaihdettavissa eivätkä kilpaile toistensa kanssa yhteisön markkinoilla. Siksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyisi liitteenä olevan ehdotuksen asetukseksi, jotta selkeytettäisiin tuotteen määritelmä asetuksessa, jolla otetaan käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet, täsmentämällä, että toimenpiteitä ei sovelleta jäädytettyyn, tuoreeseen tai jäähdytettyyn lohen selkäruotoon. |

Oikeusperusta Polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005. |

Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. |

Suhteellisuusperiaate Ehdotuksessa noudatetaan suhteellisuusperiaatetta seuraavasta syystä: |

Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. |

Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa ehdotuksen tavoitteeseen, ei sovelleta. |

Sääntelytavan valinta |

Ehdotettu sääntelytapa: asetus. |

Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Edellä mainitussa perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. |

TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |

Ehdotuksella on todennäköisesti negatiivisia vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |

Ehdotus:

NEUVOSTON ASETUS,

Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 85/2006 käyttöön otettujen polkumyyntitullien soveltamisalan selkeyttämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A. MENETTELY

1. Aikaisemmat tutkimukset ja polkumyynnin vastaiset toimenpiteet

(1) Lokakuussa 2004 tapahtuneen polkumyynnin vastaisen tutkimuksen vireillepanon[2] jälkeen komissio otti asetuksella (EY) N:o 628/2005[3] käyttöön väliaikaiset polkumyyntitullit Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuonnissa arvotullina.

(2) Komissio muutti 1 päivänä heinäkuuta 2005 annetulla asetuksella (EY) N:o 1010/2005[4] väliaikaiset tullit vähimmäistuontihinnaksi.

(3) Norjasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontia koskeva lopullinen polkumyyntitulli otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 85/2006[5], jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’ ja ’lopullista tullia koskeva asetus'. Lopullinen tulli otettiin käyttöön vähimmäistuontihintana.

(4) Välivaiheen tarkastelun jälkeen, joka oli rajoitettu polkumyyntiin ja jonka tarkoituksena oli arvioida, onko voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen, kumoaminen tai muuttaminen tarpeen, neuvosto kumosi asetuksella (EY) N:o 685/2008[6] lopullista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet.

2. Tarkastelua koskevan tutkimuksen vireillepano

(5) Komissio pani vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun omasta aloitteestaan sen jälkeen, kun Tallinnan hallinto-oikeus oli pyytänyt Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua siitä, kuuluuko lohen jäädytetty selkäruoto (ruoto, jossa on mukana kalanlihaa), jäljempänä ’lohen selkäruoto’, johonkin lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa mainittuun Taric-koodiin. Lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklalla otetaan käyttöön eritasoisia toimenpiteitä tarkasteltavana olevan tuotteen esittämismuodon mukaan. Yksi viljellyn lohen esittämismuodoista on ”Muut (mukaan luettuna perattuna, päät poistettu) tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä”.

(6) Tämän vuoksi katsottiin aiheelliseksi tutkia, kuuluuko lohen jäädytetty selkäruoto tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään ja eritoten edellä mainittuun esittämismuotoon; asiaa koskevalla päätelmällä on mahdollisesti taannehtiva vaikutus siitä päivästä, jona asianomaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön.

(7) Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella[7], jäljempänä ’vireillepanoa koskeva ilmoitus’, osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; tarkastelu rajattiin koskemaan tuotteen määritelmää.

B. TÄMÄ TUTKIMUS

(8) Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen aloittamisesta Norjan viranomaisille ja tuottajajärjestölle, tiedossa olleille tuojille, käyttäjille ja tuottajajärjestöille yhteisössä sekä muille tiedossa olleille yhteisön tuottajille. Intressitahoille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

(9) Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

(10) Osittaisen tarkastelun kohteen vuoksi tarkastelua varten ei määritetty tutkimusajanjaksoa. Kyselylomakkeisiin saadut vastaukset kattoivat vuosien 2005 ja 2007 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Tarkastelujaksolta pyydettiin osto- ja myyntimääriä ja arvoa koskevia tietoja. Lisäksi osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia lohen selkäruodon ja viljellyn lohen eroista ja yhtäläisyyksistä niiden fyysisten, kemiallisten ja/tai biologisten ominaisuuksien, käyttötarkoitusten, vaihdettavuuden ja keskinäisen kilpailun osalta.

(11) Kaksi yhteisön tuojaa ja Norjan tuottajajärjestö tekivät yhteistyötä tässä tutkimuksessa ja toimittivat edellä mainitut perustiedot.Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisina nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisalan selkeyttämiseksi, ja suoritti tutkimuksia seuraavien tuojien toimitiloissa:- Nereus AS, Pärnu, Viro- Pärlitigu OÜ, Tallinna, ViroMyös seuraavan lohen selkäruodon jalostajan tiloissa käytiin:- Korvekula Kalatoostuse, Tartto, Viro

(12) Kaikille intressitahoille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella päädyttiin näihin päätelmiin. Perusasetuksen 20 artiklan 5 kohdan säännösten mukaisesti osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.

C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

(13) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Norjasta peräisin oleva viljelty lohi (muu kuin luonnonlohi), joka voi olla fileinä, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Määritelmään eivät sisälly muut samankaltaiset viljellyt kalastustuotteet, kuten isotaimenet ja biomassa (elävät lohet), eivätkä luonnonlohet ja savustetun lohen kaltaiset jatkojalosteet.

(14) Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 ja ex 0304 29 13 tuotteen esittämismuodon mukaan (tuore tai jäähdytetty kala, tuoreet tai jäähdytetyt fileet, jäädytetty kala ja jäädytetyt fileet).

D. TUTKIMUKSEN TULOKSET

1. Menetelmät

(15) Sen arvioimiseksi, pitäisikö lohen selkäruodon kuulua lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklan tuotteen määritelmään, tarkasteltiin, onko lohen selkäruodolla ja viljellyllä lohella samat fyysiset ja/tai biologiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tältä osin arviointiin myös lohen selkäruodon ja viljellyn lohen vaihdettavuutta ja keskinäistä kilpailua.

2. Fyysiset perusominaisuudet

(16) Lohen selkäruoto, jonka paino on yleensä noin 10 prosenttia koko kalan painosta, on lohen fileointiprosessin sivutuote. Fileet saadaan perkauksen ja pään poistamisen jälkeen jakamalla lohi vähintään kolmeen erilliseen palaan: kahteen fileeseen ja selkäruotoon, jossa on vielä kiinni jonkin verran kalanlihaa. Tarkempi viimeistely saadaan aikaan lisätoimenpitein kuten poistamalla selkäevä, hartianlukkoluu, kylkiruodot, vatsaevät ja nahka.

(17) Lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa viitataan viljellyn lohen erilaisiin esittämismuotoihin, joita ovat kokonainen kala, kokonainen kala perattuna päineen ja erilaiset fileet (paino, nylkemättöminä tai nyljettyinä).

(18) On kiistatonta, että lohen selkäruoto ei kuulu esittämismuotoihin, joilla tarkoitetaan kokonaista kalaa perattuna päineen tai perattuna päät poistettuna, eikä esittämismuotoihin, joilla tarkoitetaan lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa lueteltuja fileitä. Lohen selkäruoto on selvästi ja helposti erotettavissa näistä esittämistavoista, koska sen fyysiset ominaisuudet ovat selkeästi erilaiset, kuten jäljempänä selostetaan.

(19) Voidaan kysyä, kuuluisiko lohen selkäruoto lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklan luokkaan ”Muut”, joka sisältää lohen ”perattuna, päät poistettu (tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä)”, mutta joka ei ole varattu yksinomaan tällaiselle esittämismuodolle.

(20) Tältä osin katsottiin, että lopullista tullia koskevassa asetuksessa erotetaan ainoastaan kahden tyyppiset tuotteet eli fileoitu ja fileoimaton lohi, joista jälkimmäisellä tarkoitetaan kokonaista lohta. Tämä on todettavissa alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa tietoa kerättiin vain kokonaisista kaloista ja fileistä muttei kalan muista osista, eli sovelletut vähimmäistuontihinnat laskettiin ainoastaan näiden tietojen perusteella. Näin ollen näyttää siltä, että vaikka lohen selkäruotoa ei ole nimenomaisesti suljettu pois, tutkimuksen ei tuolloin ollut tarkoitus kohdistua selkäruotoon.

(21) Kuten edellä mainitaan, selkäruodossa on vielä kiinni jonkin verran kalanlihaa, joka myös on osittain tarkoitettu ihmisravinnoksi. Selkäruoto on kuitenkin jo nimensäkin mukaisesti enimmäkseen ruotoa, kun taas viljelty lohi, fileoituna tai fileoimattomana, on enimmäkseen kalanlihaa. Lohen selkäruodon paino on noin 10 prosenttia koko lohen painosta, ja selkäruodossa kiinni olevan lihan paino on 25–40 prosenttia selkäruodon painosta. Selkäruodossa kiinni olevan lihan osuus on näin ollen ainoastaan 2,5–4 prosenttia kokonaisen kalan painosta, kun taas kokonaisen kalan lihan osuus on yli 65 prosenttia kokonaisen kalan painosta.

(22) Tästä syystä pääteltiin, että lohen selkäruoto ja viljelty lohi, sellaisena kuin se on määritelty lopullista tullia koskevassa asetuksessa, eivät ole fyysisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaiset.

3. Peruskäyttötarkoitukset ja vaihdettavuus

(23) Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että viljellyllä lohella, sellaisena kuin se on määritelty lopullista tullia koskevassa asetuksessa, on useita korkeamman hintaluokan käyttötarkoituksia. Tällaista tuotetta markkinoidaan perattuna päineen tai perattuna päät poistettuna, fileenä tai pihvinä tai se fileoidaan ennen savustamista tai marinointia. Sitä myydään yleensä supermarketeissa tai tarjotaan edelleenjalostettuna ravintoloissa tai erikoisliikkeissä. Hintansa vuoksi sitä mainostetaan laadukkaana tuotteena, ja sitä voidaan pitää lähes luksustuotteena.

(24) Lohen selkäruotoa taas pidetään hyvin usein jätteenä, ja se heitetään pois fileoinnin yhteydessä. Jos lohen selkäruotoa ei heitetä pois pakkaamossa, jossa fileointi tapahtuu, se myydään yleensä huokeana tuotteena ja käytetään lähinnä eläinten rehussa, mutta myös keittojen, hampurilaispihvien ja pateiden ainesosana. Vain joissain harvoissa tapauksissa lohen selkäruoto voidaan myös savustaa ja myydä ihmisravinnoksi sellaisenaan (eli raaputtamatta ensin lihaa pois). Savustettu selkäruodon liha kuitenkin painaa entistä vähemmän.

(25) Kerätyt tiedot osoittavat, että lohen selkäruodon hinta on huomattavasti alhaisempi kuin viljellyn lohen. Tammikuun 2006 ja heinäkuun 2008 välisenä aikana tuodun viljellyn lohen hinta ei ollut koskaan alle 2,88 euroa/kg, kun taas lohen selkäruodon tuontihinta oli samana aikana keskimäärin 0,50 euroa/kg. Huomattavaa on myös se, että viljellyn lohen hinta vaihteli kyseisellä ajanjaksolla paljon, mutta lohen selkäruodon hinta pysyi muuttumattomana.

(26) Edellä mainittujen seikkojen vuoksi päätellään, että kyseisten tuotteiden peruskäyttötarkoitukset eivät ole samat ja että tuotteet on suunnattu eri markkinoille. Viljelty lohi on korkeamman hintaluokan tuote ja lohen selkäruoto on lohen sivutuote, joka on tarkoitettu halvemman hintaluokan markkinoille ja jota käytetään lähinnä eläinten rehun ainesosana tai elintarviketeollisuudessa.

(27) Edellä todetusta seuraa, että viljellyn lohen ja lohen selkäruodon peruskäyttötarkoitukset eivät ole samat eivätkä ne ole vaihdettavissa keskenään.

E. TUOTTEEN SOVELTAMISALAA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

(28) Edellä esitetyn perusteella lohen selkäruoto ja viljelty lohi, sellaisena kuin se on määritelty lopullista tullia koskevassa asetuksessa, eivät ole fyysisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaiset eivätkä niiden käyttötarkoitukset ole samat. Ne eivät ole keskenään vaihdettavissa eivätkä kilpaile toistensa kanssa yhteisön markkinoilla. Tällä perusteella päätellään, että lohen selkäruoto ja viljelty lohi, sellaisena kuin se on määritelty lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa, ovat kaksi eri tuotetta. Koska lohen selkäruoto ei kuulunut alkuperäisen tutkimuksen piiriin, polkumyynnin vastaista tullia ei olisi pitänyt soveltaa lohen selkäruodon tuontiin.

(29) Edellä esitetyn perusteella toimenpiteiden soveltamisala olisi täsmennettävä taannehtivasti tekemällä muutos lopullista tullia koskevaan asetukseen.

F. TAANNEHTIVA SOVELTAMINEN

(30) Koska tämä tarkastelututkimus rajoittuu selkeyttämään tuotteen määritelmää ja koska lohen selkäruoto ei kuulunut alkuperäisen tutkimuksen ja siihen perustuvan polkumyynnin vastaisen toimenpiteen piiriin, katsotaan, että päätelmiä on tarkoituksenmukaista soveltaa lopullista tullia koskevan asetuksen voimaatulopäivästä, mukaan luettuna väliaikaisten tullien alainen tuonti.

(31) Lohen selkäruodon tuonnissa yhteisöön neuvoston asetuksen (EY) N:o 85/2006 nojalla lopullisesti kannetut väliaikaiset tullit ja maksetut lopulliset polkumyyntitullit olisi palautettava tai peruutettava. Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta voimassa olevan kansallisen tullilainsäädännön mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 85/2006 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Norjasta peräisin olevaa viljeltyä lohta (muuta kuin luonnonlohta), joka voi olla fileinä, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty ja joka luokitellaan CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13, jäljempänä ’viljelty lohi’. Osittain lihan peitossa olevista kalanruodoista koostuva lohen selkäruoto, joka on kalastusteollisuuden syötäväksikelpaava sivutuote ja joka luokitellaan CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00 ja ex 0303 22 00, ei kuulu lopullisen polkumyyntitullin piiriin edellyttäen, että selkäruodossa kiinni olevan lihan osuus on enintään 40 prosenttia lohen selkäruodon painosta.”

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 85/2006, sellaisena kuin se on muutettuna tällä asetuksella, 1 artiklan 1 kohdan piiriin kuulumattomien tavaroiden osalta on palautettava tai peruutettava asetuksen (EY) N:o 85/2006 alkuperäisen version mukaisen 1 artiklan 1 kohdan nojalla maksetut tai tileille kirjatut lopulliset polkumyyntitullit ja saman asetuksen 2 artiklan nojalla lopullisesti kannetut väliaikaiset polkumyyntitullit.

Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta voimassa olevan tullilainsäädännön mukaisesti. Yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92[8] 236 artiklan 2 kohdassa säädettyä kolmen vuoden määräaikaa pidennetään asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa kahdella vuodella.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä , ja sitä sovelletaan taannehtivasti 21 päivästä tammikuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä […].

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja […]

[1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

[2] EUVL C 261, 23.10.2004, s. 8.

[3] EUVL L 104, 23.4.2005, s. 5.

[4] EUVL L 170, 1.7.2005, s. 32.

[5] EUVL L 15, 20.1.2006, s. 1.

[6] EUVL L 192, 19.7.2008, s. 5.

[7] EUVL C 181, 18.7.2008, s. 25.

[8] EYVL L 302, 19.10.1992, s. 32.