Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviintermodaalisista lastausyksiköistä /* KOM/2003/0155 lopull. - COD 2003/0056 */





Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI intermodaalisista lastausyksiköistä (Komission esittämä) PERUSTELUT Johdanto Komissio ilmoitti valkoisessa kirjassa "Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika" aikovansa antaa tämän ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi [1]. Direktiiviehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 71 ja 80 artiklaan. [1] KOM(2001) 370, 12.9.2001. Yhteisön on ehdotettava liikennealan ongelmiin kestävää ratkaisua, jolla voidaan helpottaa etenkin tieinfrastruktuurien ylikuormittumista. Yhteisön edun mukaista on näin ollen tehdä intermodaalisuus houkuttelevammaksi liikenteen käyttäjille. Liikenteenharjoittajat käyttävät tällä hetkellä useita multimodaalisen liikenteen menetelmiä: - Ajoneuvojen kuljettajat ajavat ajoneuvonsa erityisvarustettuihin juniin tai lauttoihin. Tällöin kuljettaja siirtyy kuorman mukana. - Erityissuunniteltuja puoliperävaunuja käytetään lastin kuljettamiseen erityisesti junissa. Tätä varten on suunniteltu erityisiä junavaunuja. - Kontteja [2] tai vaihtokoreja [3] siirretään kuljetusmuodosta toiseen. [2] Kontti: tavaroiden kuljettamiseen suunniteltu laatikko, joka on tarpeeksi luja toistuvaan käyttöön, pinottavissa ja varustettu siten, että se voidaan siirtää kuljetusmuodosta toiseen. [3] Vaihtokori: tavaroiden kuljettamiseen suunniteltu yksikkö, joka on optimoitu tieliikenneajoneuvojen mittoihin (tärkein ero verrattuna kontteihin) ja varustettu siten, että sitä voidaan käsitellä kuljetusmuotojen (yleensä rautatie- ja maantiekuljetusten) välillä. Tämä ehdotus koskee vain viimeksi mainittua menetelmää. Intermodaalisten lastausyksiköiden [4] (ILY) ja erityisesti niiden käsittelyä ja lukitusta palvelevien osien moninaisuus vähentää uudelleenlastauksen tehokkuutta. Kutakin erilaista ILYä joudutaan tutkimaan erikseen, jotta voitaisiin todeta, miten sitä pitää käsitellä. Käsittelylaitteita joudutaan vastaavasti säätämään tai muuttamaan. Sama pätee ILYjen lukitukseen ajoneuvoihin tai aluksiin, joissa ne kuljetetaan. Monimutkainen ja hidas uudelleenlastaus aiheuttaa turhia kustannuksia. Näistä syistä on tarpeen yhdenmukaistaa ILYjen käsittelyä ja lukitusta. [4] ILY: intermodaalinen lastausyksikkö eli kontti tai vaihtokori. Turvallisuus on yksi päätavoite. Uudet ILYt on varustettava varoituslaitteilla siltä varalta, että ILY avataan luvattomasti. Tämä vähentää sitä vaaraa, että ILYissä kuljetetaan luvattomia materiaaleja tai salamatkustajia. Turvallisuuden takaamiseksi ja ihmisiin ja tavaroihin kohdistuvien riskien minimoimiseksi huolto ja määräaikaistarkastukset olisi tehtävä pakollisiksi kaikille ILYille Euroopassa. Myös konttien turvallisuutta koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa [5] määrätään velvoitteista, jotka koskevat kansainvälisissä kuljetuksissa käytettävien konttien huoltoa ja määräaikaistarkastuksia. Menettelyjen, joiden mukaisesti nämä toimenpiteet toteutetaan, pitäisi olla yhdenmukaisia. [5] Konttien turvallisuutta koskeva yleissopimus, tehty 2.12.1972, tullut voimaan 6.9.1977, muutettu vuosina 1981, 1983, 1991 ja 1993, saatavissa Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMOn sivuilla www.imo.org Eurooppa tarvitsee optimaalisen intermodaalisen lastausyksikön (EILY [6]), jossa yhdistyvät kontin edut (lujuus ja pinottavuus) ja vaihtokorin edut (erityisesti suurempi kapasiteetti). Tällaista EILYä voitaisiin käyttää neljässä kuljetusmuodossa (rautatie, maantie, meri ja sisävedet) ja sen uudelleenlastaus kuljetusmuotojen välillä olisi yksinkertaisempaa. Jotta se täyttäisi maksimaalisen intermodaalisuuden vaatimukset, sen on oltava pinottavissa, nostettavissa päältä ja merikuljetuskelpoinen. Sen on tarjottava suurin mahdollinen tila ISO-kuormalavojen [7] kuljettamiseen ja mahdollistettava niiden nopea lastaus ja purku kustannusten vähentämiseksi ja ajan säästämiseksi. Tällainen EILY voi koostua yleiskäyttöisestä kuivatavaralaatikosta, johon voidaan lastata kaksi kuormalavaa rinnakkain. Sisäisen hyötyleveyden on siis oltava vähintään 2 x 1 200 mm + tarvittava käsittelyvara, joka on määriteltävä. Ulkoleveyden on oltava mahdollisimman pieni, mieluiten 2 500 mm, joka sopisi joissakin aluksissa oleviin ohjauskiskoihin. EILYjä on joka tapauksessa voitava kuljettaa maanteitse. Niiden on näin ollen oltava direktiivin 96/53/EY [8] säännösten mukaisia. Vain harvat ILYt täyttävät nämä vaatimukset. [6] EILY: eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö. [7] Kuormalava: yleensä puinen lava, joka helpottaa tavaroiden käsittelyä. Euroopassa eniten käytetyt standardoidut mitat ovat 800 x 1 200 mm ja 1 000 x 1 200 mm (ISO 6780). [8] Neuvoston direktiivi 96/53/EY tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista. Direktiiviehdotuksen mukaan käyttöön otettaisiin olennaiset vaatimukset, jotka koskevat lastausyksikköjen turvallisuutta, yhteentoimivuutta, käsittelyä, lukitusta, rakennelujuutta, koodeja ja tunnuksia. Komissio aikoo näiden vaatimusten perusteella pyytää eurooppalaisia standardointielimiä laatimaan yhdenmukaiset standardit kehittääkseen hyödyllisiä parametrejä olennaisten vaatimusten noudattamista varten. Sääntelykomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista, laatii intermodaalisten lastausyksiköiden ominaisuuksiin liittyvät erityiset yhteentoimivuusvaatimukset, joilla taataan, että lastausyksiköitä voidaan käyttää useissa kuljetusmuodoissa. ILYjen määräaikaistarkastusmenettelyjen avulla on tarkoitus varmistaa, että ILYt täyttävät nämä vaatimukset. Ehdotettavalla järjestelmällä on seuraavat tavoitteet: * Taataan tyydyttävä huoltotaso kaikille Euroopassa käytettäville ILYille riippumatta siitä, milloin ne on otettu käyttöön. * Helpotetaan uudelleenlastausta kuljetusmuotojen välillä yhdenmukaistamalla tiettyjä ILYjen käsittelyn ja lukituksen ominaisuuksia. Direktiivi tekee näiden vaatimusten noudattamisen pakolliseksi niiden ILYjen osalta, jotka otetaan käyttöön 24 kuukauden kuluttua sen jälkeen, kun direktiivi on saatettava osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. * Varustetaan uudet ILYt parhailla käytettävissä olevissa murtohälytyslaitteilla sitä mukaa kuin tekniikan kehitys sallii. * Määritellään EILY, jossa yhdistyvät kontin ja vaihtokorin edut ja jonka osalta noudatetaan uusiin ILYihin sovellettavia vaatimuksia, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä ja määräaikaistarkastusmenettelyjä. Direktiivissä ei tehdä EILYn käyttöä pakolliseksi. Kolmen vuoden määräajan - joka lasketaan sen toimeksiannon hyväksymisestä, jonka Euroopan komissio antaa eurooppalaisille standardointielimille - pitäisi riittää siihen, että lähes kaikki tarvittavat yhdenmukaistetut standardit voidaan laatia. Kahden vuoden määräajan, joka alkaa direktiivillä perustettavan sääntelynkomitean työn käynnistymisestä, pitäisi riittää erityisten yhteentoimivuusvaatimusten laatimiseen. Murtohälytyslaitteisiin liittyvät vaatimukset kehittyvät luonnostaan kaiken aikaa. 5. Ongelmana teknisten ominaisuuksien moninaisuus 1. Jotta multimodaalikuljetukset olisivat houkutteleva vaihtoehto, niiden on oltava helppokäyttöisiä ja vastattava käyttäjien tarpeita. Niiden on tarjottavat ainakin samat edut kuin pelkkien maantiekuljetusten. Eri kuljetusmuotojen keskinäistä täydentävyyttä on lisättävä, ja niiden edut on otettava yhdistetysti käyttöön ovelta ovelle -palveluketjuissa. Siirtymisten kuljetusmuodosta toiseen on tapahduttava saumattomasti, ja yhteentoimivuusasteen on oltava korkea. Käytössä olevat monet erilaiset ILYt mutkistavat uudelleenlastausta. 2. Euroopassa yleisesti käytettävät kontit (pituudeltaan 20 ja 40 jalkaa) vastaavat Kansainvälisen standardoimisjärjestön ISO:n standardeja. Käytössä on myös muita kontteja, joiden tekniset ominaisuudet (leveys, korkeus, rakenne jne.) ovat keskenään erilaiset. Näitä kontteja voidaan yleisesti ottaen käyttää kaikissa neljässä kuljetusmuodossa. Ne ovat yleensä pinottavissa ja nostettavissa nostureilla. Ne eivät kuitenkaan yleensä tarjoa optimaalista kapasiteettia ISO-kuormalavojen [9] lastaamiseksi eivätkä hyödynnä täysimääräisesti maaliikenteessä käytössä olevia suurimpia sallittuja mittoja. Tästä syystä niitä ei käytetä laajasti Euroopan maantie- ja rautatiekuljetuksissa. [9] Kuormalavojen standardointi on johtanut tiettyyn standardointiin kansainvälisessä kaupassa tuotettujen tavaroiden mitoissa ja pakkauksissa, jotta näitä mittoja voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti. 3. Vaihtokorit on suunniteltu lähinnä rautatie- ja maantiekuljetusten välisiin vaihtoihin. Ne hyödyntävät kapasiteetin hyvin maantie- ja rautatiekuljetuksissa, mutta eivät tarjoa taloudellista ratkaisua sisävesi- tai merikuljetuksiin. Ne eivät yleensä ole pinottavissa heikon seinärakenteensa vuoksi, ne eivät ole merikuljetuskelpoisia, eikä niitä voida nostaa nostureilla. Niiden mitat ja ominaisuudet vaihtelevat. CEN on laatinut joitakin eurooppalaisia standardeja vaihtokoreille. 4. Suunnittelun, mittojen ja teknisten ominaisuuksien moninaisuus mutkistaa intermodaalisuutta ja heikentää yhteentoimivuutta, jonka ILYjen piti mahdollistaa. Käsittely hidastuu, koska jokaista erilaista laatikkoa on tarkasteltava erikseen, jotta voitaisiin valita sopiva käsittelytekniikka. Nostolaitteita on usein säädettävä tai muutettava. Tämä aiheuttaa turhia kustannuksia liikenneketjussa. Vaihtokoreja käytetään vain maantie- ja rautatiekuljetuksissa (ja joitakin lyhyen matkan ro-ro-kuljetuksissa [10]), kun taas kontteja käytetään ensisijaisesti meri- ja sisävesikuljetuksissa. Tämä tilanne vaikeuttaa päätöksiä ILYihin tehtävistä investoinneista. Liikennejärjestelmää ei voida käyttää täydellä kapasiteetilla, eikä saumatonta intermodaalisuutta voida taata. [10] Ro-ro-alus (roll-on-roll-off) on merialus, johon maantie- ja rautatieajoneuvot voivat ajaa sisään ja ulos. 6. Ratkaisuna yhdenmukaistaminen ja standardointi 5. Ratkaistavana on kolme ongelmaa: - käsittelytoimintojen monimutkaisuus ja vähäinen yhteentoimivuus - sellaisten optimaalisten ILYjen puute, joita voidaan käyttää kaikissa kuljetusmuodoissa. - tarve luoda parempi ja yhdenmukaisempi järjestelmä, jossa kyseisten lastausyksikköjen ominaisuudet määritellään edellä mainittujen seikkojen (mm. turvallisuuden) osalta. 6. Nämä ongelmat voidaan ratkaista yhdenmukaistamalla jotkin uusien ILYjen ominaisuudet, jotta ne olisivat turvallisempia ja jotta käsittely voisi sujua yhtenäisemmin. Tämä lisäisi myös niiden yhteentoimivuutta. Määrittelemällä uudentyyppisen ILYn - eli EILYn - ominaisuudet ja suoritusarvot voidaan luoda lastausyksikkö, jossa yhdistyvät kontin ja vaihtokorit edut ja jossa niin ikään noudatetaan uusiin ILYihin sovellettavia vaatimuksia. Komissio antaa eurooppalaisten standardointielinten tehtäväksi laatia yhdenmukaiset standardit ja aikoo vahvistaa jäsenvaltioiden kanssa erityiset yhteentoimivuusvaatimukset, joista tulee pakollisia niiden hyväksymisen jälkeen. 6.1. ILYjen yhdenmukaistetut yhteentoimivuusominaisuudet 7. ILYjen ominaisuudet vaihtelevat. Joidenkin nosto tapahtuu alhaalta (esim. haarukkatrukilla); toiset voidaan nostaa ylhäältä (esim. nosturilla). Niiden kiinnityskohtien paikat sekä rakennelujuus vaihtelevat niin ikään. Nämä ongelmat voidaan ratkaista ottamalla käyttöön yhteiset ja yhdenmukaiset ominaisuudet, jotta ILYjen käsittely johdonmukaistuisi, varastointi helpottuisi ja lukitus kuljetuslaitteisiin parantuisi. 8. Yhdenmukaistamalla kulmakappaleiden, raksiaukkojen ja haarukkataskujen sijainti ja suunnittelu voitaisiin edistää lastausyksikköjen yhdenmukaista käsittelyä. Joidenkin asiantuntija-arvioiden mukaan tällainen yhdenmukaisuus voisi lyhentää uudelleenlastaukseen tarvittavan ajan keskimäärin puoleen. Välitukien, kuten tukijalustojen, ominaisuuksien yhdenmukaistaminen helpottaisi kuljetusten välistä varastointia. Yhteinen määritelmä kohdille, jotka ovat riittävän kestäviä kantaakseen ILYn massaa kuljetuksen aikana (kuormituksen siirtokohdat), vähentäisi vaurioiden riskiä ja helpottaisi ILYn asettamista paikalleen. Lisäksi lastin tehokasta ja varmaa lukitusta tieajoneuvoihin, junavaunuihin ja aluksiin voitaisiin helpottaa yhdenmukaistamalla lukituslaitteille tarkoitetut kosketuspinnat. 9. Näiden yhdenmukaistettujen ominaisuuksien määrittely, suunnittelu ja tarkka sijainti vaihtelevat riippuen esimerkiksi ILYn pituudesta ja rakenteesta (esim. seinien lujuudesta). Tässä direktiivissä on määrä vahvistaa pakolliset olennaiset vaatimukset, joiden perusteella komissio pyytää toimivaltaisia standardointielimiä laatimaan yhdenmukaistetut standardit ILYjen luokan ja kategorian mukaan. Valmistajat voivat käyttää näitä standardeja; tässä tapauksessa oletetaan, että niiden tuotteet vastaavat olennaisia vaatimuksia. Pakolliset erityiset yhteentoimivuusvaatimukset määritellään sääntelykomiteamenettelyllä. 10. Yhdenmukaistetuissa ILYissä on oltava niiden vaatimustenmukaisuuden osoittava CE-merkintä sekä erityinen lisätunnus, joka helpottaa niiden tunnistamista käsittelyn aikana. 11. Tietty epäyhdenmukaisuus jää kuitenkin edelleen vallitsemaan seuraavista syistä: - Taloudellisista syistä ei voida edellyttää, että jo käytössä olevat ILYt muutetaan yhdenmukaisten ominaisuuksien mukaisiksi. Siksi jää vallitsemaan tietty epäyhdenmukaisuus niin kauan kuin tällaisia ILYjä on liikkeessä. Nämä vanhat ILYt häviävät kuitenkin vähitellen markkinoilta (heikkotekoisimmat vaihtokorit keskimäärin viidessä vuodessa ja lujatekoisimmat kontit 10-15 vuodessa). - Ei voida myöskään edellyttää, että kaikilla ILYillä on sama rakennelujuus kuin pinottavalla ISO-kontilla. Markkinoilla tulee edelleen olemaan rakennelujuudeltaan heikompia kontteja ja vaihtokoreja, koska niiden valmistuskustannukset ovat pienemmät ja ne voivat palvella tiettyjä käyttötarkoituksia (esim. kun ei tarvita merikuljetusta). 6.2. Standardoitu eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö (EILY) 12. EILYssä on tarkoitus yhdistää kontin edut (mahdollisuus pinota, nostaa ylhäältä, kuljettaa meritse) ja vaihtokorin edut (erityisesti niiden suurempi leveys). Mahdollisimman suuren intermodaalisuuden takaamiseksi EILYn on voitava olla siirrettävissä vapaasti kaikkien kuljetusmuotojen välillä ja helposti uudelleenlastattavissa. EILYn on määrä olla yleiskäyttöinen kuivatavaralaatikko, joka avataan päästä, sivulta tai päältä. 13. Koska tällä hetkellä tämäntyyppisiä ILYjä ei ole riittävästi, tässä direktiivissä on määrä vahvistaa olennaiset vaatimukset ja erityiset yhteentoimivuusvaatimukset tätä tarkoitusta varten. Olennaisten vaatimusten perusteella eurooppalaiset standardointielimet laativat komission pyynnöstä yhdenmukaistetut standardit. Tätä tarkoitusta varten on jo tehty runsaasti työtä sekä CENissä että TTK:n alalla [11]. Tässä direktiiviehdotuksessa hyödynnetään kaikilta osin CENin työtä ja UTI-NORM-tutkimusta [12]. Tämä työ voi tarjota pohjan EILYn sisämittoja koskeville yhdenmukaistetuille standardeille ja erityisille yhteentoimivuusvaatimuksille: [11] TTK: tutkimus ja teknologian kehittäminen. [12] UTI-NORM-tutkimuksen viitenumero on JC-98-RS.5039. Komissio vastaa tutkimuksen koko rahoituksesta (179 000 euroa). Tutkimuksessa luodaan katsaus ILYjen standardoinnin nykytilanteeseen ja tuleviin tarpeisiin. Sen suorittivat konttien ja intermodaalikuljetusten kansainvälinen yhteyselin BIC, yhdistettyjen rautatie- ja maantiekuljetusten järjestöjen kansainvälinen liitto UIRR, saksalainen konsulttiyritys Hannoversche Konsulting für Verkehrswesen, Transporttechnik und elektronische Datenverarbeitung sekä brittiläinen yritys Three Quays Marine Services Ltd. - pituus: kaksi eri versiota. Pitkään versioon voitaisiin lastata EILYn pituussuunnassa yksitoista 1,2 m:n yksikköä siten, että käyttöön jää tarvittava käsittelyvara. Lyhyeen versioon voitaisiin lastata kuusi tällaista yksikköä samoin edellytyksin. Ensimmäinen pituus soveltuu parhaiten ISO-kuormalavoihin ja tieliikenneajoneuvojen suurimpaan sallittuun pituuteen. Toinen pituus on lähellä maksimimittaa, joka mahdollistaa kuljetuksen pareittain yhdistelmäajoneuvoissa tarvitsematta käyttää erityisajoneuvoja (kuten lyhytkytkentää). Kumpaakin versiota voidaan kuljettaa myös rautateitse, meritse ja sisävesitse. - leveys: leveyden on mahdollistettava kolmen kuormalavan lastaus rinnakkain (3 x 800 mm) tai kaksi kuormalavaa pituussuunnassa (2 x 1 200 mm) + tarvittava käsittelyvara ylittämättä 2 550 mm:ä, joka maantieliikenteeseen sallittu suurin leveys. - korkeus: valittu korkeus on 2 670 mm, koska vaihtokorien korkeus on yleensä 2 670 mm [13]. Tämä korkeus on suurempi ja tarjoaa enemmän tilaa kuin konttien ISO 668 ja 650 (sarja 1) standardoidut korkeudet (2 438 mm ja 2 591 mm). Lisäksi tällaista lastausyksikköä voitaisiin käyttää päärautatielinjoilla käyttäen standardikorkeuksisia vaunuja. [13] Ks. COST 339 - pienet kontit, loppuraportin (2001) kohta 5.2.4. 14. Standardoimistoimenpiteet tuovat aina mukanaan rajoituksia. EILYn standardoidut mitat saattavat aiheuttaa seuraavanlaisia ongelmia: * pituus: - osastoihin jaetuissa aluksissa ja proomuissa johdinsolukot on mukautettava uuteen pituuteen, mikä synnyttää marginaalikustannuksia. Joissain tapauksissa, kun alukset on suunniteltu vastaamaan tiettyjä konttipituuksia, rakennevaatimukset voivat johtaa lastitilan vähemmän tehokkaaseen käyttöön. - Pitkä EILY ei mahdollistaisi tämänhetkisten standardijunanvaunujen kapasiteetin täysimääräistä hyödyntämistä. * leveys: - Yli 2 500 mm:n ulkoleveys voisi aiheuttaa ongelmia esimerkiksi joissakin osastoihin jaetuissa aluksissa, joiden osastot ovat vain 2 500 mm:n levyisiä, mikä edellyttäisi johdinsolukoiden mukauttamista. Joissain sisävesialuksissa voidaan menettää lastitilaa, erityisesti sellaisissa, jotka on suunniteltu kuljettamaan neljä ISO-konttia rinnakkain ilman käsittelyvaraa. Joihinkin aluksiin voidaan jo kuitenkin lastata muita kuin ISO-kontteja, leveydeltään 8 jalkaa 6 tuumaa (n. 2,59 m). * korkeus: - Yhdistyneen kuningaskunnan rautateiden kuormaulottuma ei salli, että ILYn korkeus ylittää 2 540 mm. 15. Mahdollisia ongelmia on kuitenkin tarkasteltava suhteessa etuihin. Rautatiekuljetuksissa lyhyet ILYt mahdollistaisivat vaunujen kapasiteetin hyödyntämisen paremmin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa monilla Kanaalitunnelin yhdysliikennettä palvelevilla päärautatielinjoilla on kuormaulottuma, joka mahdollistaa 2 670 mm korkeat ILYt tavaravaunuissa, joiden lattiataso on madallettu 1 045 mm:iin. Sisävesi- ja meriliikenteen osalta on huomattava, että johdinsolukoita mukautetaan toisinaan jo nyt. 16. Tärkeimpänä argumenttina on mahdollisuus hyödyntää EILYjen kapasiteettia paremmin kuin ISO-konttien kapasiteettia standardikuormalavojen kuljetuksessa. Alustavasti arvioiden EILYn parempi suorituskyky johtuu seuraavista syistä: * EILYn pitkässä versiossa kuormausaste on jopa 32 % suurempi kuin 40 jalan ISO-kontissa, kun käytetään eurolavoja. * EILYn lyhyessä versiossa kuormausaste on jopa 63 % suurempi kuin 20 jalan ISO-kontissa, kun käytetään eurolavoja. 17. Tämän perusteluosan liitteessä on vertailutaulukko ja kaaviot, joista käy ilmi käytettävissä olevan pinta-alan hyödyntäminen kahdeksassa eri tapauksessa. 18. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio arvioi, että saman tavaramäärän kuljettamiseen tarvittava tieliikenneajoneuvojen määrä pienenisi lähes 25 % [14], kun oletuksena on, että kaikki täysin kuormatut ILYt korvattaisiin täysin kuormatuilla EILYillä. [14] Ks. laskelmat ja hypoteesit tämän perusteluosan liitteessä. 19. Jotta EILYistä olisi etua lähimerenkulussa ja sisävesikuljetuksissa, EILYjen on oltava pinottavissa. Ro-ro-alusten kapasiteetti voidaan hyödyntää tehokkaammin, jos ainakin kaksi lastausyksikköä voidaan kuljettaa toistensa päälle pinottuina. Lo-lo-aluksissa [15] lastausyksiköt pinotaan useampiin kerroksiin (jopa 6 täysin lastattua yksikköä päällekkäin lastiruumassa). Samoin välivarastoitaessa lastausyksiköitä terminaaleissa ja satamissa saadaan selkeää taloudellista etua tilankäytössä, jos EILYjä voidaan pinota. Kuten prEN 13853 -standardiluonnoksesta käy ilmi, lyhyen EILYn pinoamiskapasiteetti vastaa 20 jalan ISO-kontin pinoamiskapasiteettia. Pitkien EILYjen osalta on löydettävä hyväksyttävä kompromissi pinoamiskapasiteetin ja omamassan välillä. Tämän vuoksi liitteessä II esitettyjen olennaisten vaatimusten mukaan pinottavuus olisi neljä kerrosta täysin kuormattuja ja merikuljetuskelpoisia EILYjä. [15] "Lift on-lift off " tarkoittaa, että intermodaaliset lastausyksiköt lastataan ja puretaan nostolaitteilla. 20. Keskenään verrattavissa olevissa tuotanto-oloissa EILYt saattavat osoittautua kalliimmiksi kuin kontit (johtuen suuremmasta käyttöpinta-alasta) ja vaihtokorit (koska seiniä joudutaan todennäköisesti vahvistamaan, jotta yksiköt olisivat pinottavissa). EILYjen kapasiteetti on kuitenkin suurempi verrattuna kontteihin, minkä pitäisi kompensoida lisäkustannuksia. Vaihtokoreihin verrattuna EILYjen käytön edut johtuvat varastointi- ja myös kuljetuskustannusten pienenemisestä, jos kuormaulottuma sallii niiden pinoamisen kuljetuksen ajaksi. 21. EILYjen kustannukset riippuvat kuitenkin tuotettujen lastausyksikköjen määrästä eli viime kädessä tämän direktiivialoitteen menestyksekkyydestä. Vaihtokorien moninaisuus estää massatuotannon, joten saavutettavissa olevien suurtuotannon etujen pitäisi kompensoida seinien vahvistamisesta johtuvat lisäkustannukset. 22. Liitteen II olennaisissa vaatimuksissa mainitaan ominaisuudet ja suoritusarvot, jotka EILYllä on oltava. EILYjen on tietysti myös täytettävä liitteessä I mainitut yhdenmukaistetut perusteet, joita sovelletaan kaikkiin uusiin ILYihin. 23. EILYssä on oltava CE-merkintä, joka osoittaa sen olevan vaatimusten mukainen, ja erityistunnus, jonka ansiosta se voidaan tunnistaa helposti. Nämä kiinnitetään tämän direktiivin 8 artiklassa ja liitteissä IV ja VII esitettyjen menettelyjen ja vaatimusten mukaisesti. 24. EILYn käyttöä ei tehdä pakolliseksi. Alalla Euroopassa toimivat voivat kuitenkin halutessaan hyödyntää EILYn etuja. ISO-konttien historian perusteella voidaan ennakoida, että EILY voi ajan myötä mullistaa kuljetuslogistiikan tilannetta Euroopassa. Sarjan I (ainoan sarjan, joka ylipäänsä otettiin käyttöön ja joka on edelleen käytössä) vuonna 1964 hyväksytyissä mitoissa ei otettu huomioon vuodelta 1947 peräisin olevia lastausyksiköiden (kuormalavojen) standardimittoja: tuolloin standardoidut kaksi moduulia olivat mitoiltaan 800 mm x 1 200 mm ja 1 000 mm x 1 200 mm. Osana tätä standardointia oli myös määrä vahvistaa mitoiltaan 1 200 x 1 200 mm:n moduuli, kunhan uusien konttien sisämitat sen sallisivat. Nämä kolme kuormalavojen mittaa olivat tulosta peruspakkausmoduulin (400 x 600 mm) vahvistamisesta, joka oli vaikuttanut huonekalujen ja etenkin kotitalouskoneiden mittoihin. 25. Vahvistetut nimellispituudet merkitsivät sitä, että suurin osa tuolloin maailmassa käytössä olleista lastausyksiköistä, jotka olivat yhdysvaltalaisten yritysten omistuksessa, eivät enää olleet standardien mukaisia. Esimerkiksi SEA LANDilla oli vielä vuonna 1978 kolmenkymmenenviiden jalan kontteja yhteensä 55 000 TEU:ta [16]. [16] TEU: twenty-foot equivalent. Mittayksikkö, joka vastaa 20 jalkaa (6,10 m) pitkää ISO-konttia. Yksiköllä ilmaistaan kuljetuskapasiteettia tai liikennevirtoja. 26. Näistä kahdesta haitasta huolimatta konttien määrä maailmassa nousi vuosina 1970 ja 2000 välillä 0,5 miljoonasta TEU:sta 14,3 miljoonaan TEU:hun. Viimeisten viiden vuoden aikana määrä on noussut keskimäärin 9 prosenttia vuodessa. ISO-standardin menestyksekkyys johtuu ennen muuta edistämistoimista ja varustamojen ja vuokrausyhtiöiden tekemistä investoinneista. Standardointi tarjosi globaalit ja vakaat puitteet, mikä helpotti investointipäätöksiä. 6.3. ILYjen turvallisuus ja varmuus 27. Liikenteen ja kaluston turvallisuus on yksi yhteisön liikennepolitiikan päätavoitteista. Näin ollen on tärkeää, että Euroopassa käytettävät ILYt täyttävät tiukat turvallisuusvaatimukset. Riskien välttämiseksi ne on huollettava tehokkaasti ja tarkastettava määräajoin. 28. Neuvosto suositteli vuonna 1979 [17], että jäsenvaltiot ratifioisivat 2. joulukuuta 1972 Genevessä tehdyn konttien turvallisuutta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen yleissopimuksen. Useimmat jäsenvaltiot ovat ratifioineet alkuperäisen sopimuksen, mutta viimeisimmät, vuonna 1993 tehdyt muutokset eivät ole tulleet voimaan. [17] Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä toukokuuta 1979, konttien turvallisuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ratifioinnista, EYVL L 125, 22.5.1979, s. 18. 29. Kyseinen yleissopimus on kansainvälinen asiakirja, jonka tavoitteena on ylläpitää ihmisten turvallisuuden taso korkeana konttien kuljetuksessa ja käsittelyssä. Tätä varten sopimuksessa määrätään yleisesti hyväksyttävistä testimenettelyistä ja niihin liittyvistä lujuusvaatimuksista. Lisäksi sopimus helpottaa konttien kansainvälistä kuljetusta määräämällä yhteisistä kansainvälisistä turvallisuussäännöistä, jotka ovat sovellettavissa yhtäläisesti kaikkiin kuljetusmuotoihin. 30. Tässä direktiivissä säädetään sekä kansainvälisissä että kansallisissa kuljetuksissa käytettävien lastausyksiköiden huollosta ja määräaikaistarkastuksista. Nämä vaatimukset eivät ole ristiriidassa konttien turvallisuutta koskevan yleissopimuksen kanssa (jonka kohde on sama), joten ristiriitoja jäsenvaltioiden kansainvälisten velvoitteiden kanssa ei synny. 31. Ei ole mitään syytä, miksi huolto- ja määräaikaistarkastusvelvollisuuden ei pitäisi koskea ennen direktiivin täytäntöönpanoa valmistettuja ILYjä ja EILYjä. Niinpä nämä velvollisuudet koskisivat kaikkia yhteisössä liikkeessä olevia ILYjä. 32. Direktiivi ei velvoita jäsenvaltioita allekirjoittamaan tai hyväksymään konttien turvallisuutta koskevaa yleissopimusta, koska direktiivi itsessään sisältää kaikki turvallisuus- ja määräaikaistarkastusvaatimukset. 33. Kuljetusten turvallisuudesta on tullut keskeisen tärkeä tekijä. Kaikissa uusissa ILYissä on oltava nykytekniikkaa edustavat varoituslaitteet (esim. elektroninen sulkemislaite) siltä varalta, että ILY avataan luvattomasti. 6.4. ILYjen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja määräaikaistarkastukset 34. Direktiivissä on tarkoitus säätää ILYjen ja EILYjen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä neuvoston päätöksen 93/465/ETY mukaisesti [18]. ILYjen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja määräaikaistarkastusmenettelyt noudattelevat samoja periaatteita. [18] Neuvoston päätös 93/465/ETY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä (EYVL L 220, 30.8.1993). 35. Vaatimustenmukaisuuden osoittava CE-merkintä kiinnitetään ILYihin mainitun päätöksen 93/465/ETY mukaisesti. 36. Arviointimoduuleissa (liite IV) ja määräaikaistarkastusmoduuleissa (liite V) otetaan huomioon jäsenvaltioiden kansainväliset velvollisuudet ja erityisesti konttien turvallisuutta koskevasta yleissopimuksesta johtuvat velvoitteet. Lisäksi niissä otetaan huomioon, että tämä vaatimustenmukaisuus liittyy pääasiassa ILYjen käyttöalaan: tarkoitus on taata yhteentoimivuus kuljetuksissa eikä pelkästään vapaata liikkuvuutta yhteisön markkinoilla. 7. Direktiiviehdotuksen sisältö 1 artiklassa todetaan, että direktiivissä säädetään noudatettavista vaatimuksista, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä ja määräaikaistarkastusmenettelyistä ja yhdenmukaistettujen standardien laatimisesta. 2 artiklassa määritellään direktiivin soveltamisala (ILYt ja EILYt). Lentoliikenne ei kuulu siihen. 3 artiklassa määritellään jotkin direktiivissä käytetyt termit. 4 artiklassa säädetään ILYjen ja EILYjen vaatimustenmukaisuuden arvioinnista, mukaan luettuna CE-merkintä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt. 5 artikla sisältää säännökset ILYjen ja EILYjen vapaasta liikkuvuudesta ja sen rajoituksista sekä suojalausekkeet. 6 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden velvoitteesta varmistaa, että ILYt ja EILYt eivät vaaranna ihmisten, ja joissain tapauksissa kotieläinten, terveyttä ja turvallisuutta eivätkä omaisuuden turvallisuutta. Siinä säädetään myös oikeudesta esitellä messuilla ja vastaavissa tilaisuuksissa asianmukaisten sääntöjen mukaisesti ILYjä ja EILYjä, jotka eivät täytä direktiivin vaatimuksia. 7 artiklassa vahvistetaan huolto- ja määräaikaistarkastusvelvoitteeseen liittyvät säännöt. 8 artikla säädetään CE-merkinnästä, sen kiinnittämistavasta ja velvoitteesta välttää sekaannukset muiden merkintöjen kanssa sekä annetaan laittomasti kiinnitettyyn merkintään liittyvät säännökset. Lisäksi siinä säädetään erilaisista tunnuksista ILYille ja EILYille ja määräaikaistarkastuksia koskevien merkintöjen kiinnittämisestä. 9 artiklassa säädetään olennaisten vaatimusten, erityisten yhteentoimivuusvaatimusten ja yhdenmukaistettujen standardien soveltamisesta sekä niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Siinä säädetään myös yhdenmukaistettujen standardien tarkistamisesta sekä menettelystä, jota sovelletaan siinä tapauksessa, etteivät ne täysin vastaa vaatimuksia. 10 artiklassa säädetään ilmoitetuista laitoksista, jotka jäsenvaltiot nimeävät toteuttamaan ILYjen ja EILYjen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja määräaikaistarkastusmenettelyt. 11 artiklassa säädetään menettelystä, jonka mukaisesti direktiivin liitteitä I ja II voidaan muuttaa. 12 artiklassa ottaen huomioon, että komitean toimivalta on olennaisilta osiltaan sääntelyluonteinen, säädetään neuvoston päätöksen 99/468/EY mukaisesti sääntelykomiteasta direktiivin täytäntöönpanoa varten ja tämän komitean toimivallasta. 13 artiklassa jäsenvaltiolle asetetaan velvoite määrätä seuraamuksista siltä varalta, että direktiivin säännöksiä ei noudateta (esim. laittomasti kiinnitetty merkintä tai ILYjen puutteellinen huolto). Näiden seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. 14 artiklassa asetetaan määräaika, johon mennessä jäsenvaltioiden on viimeistään saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja velvoite ilmoittaa tästä viipymättä komissiolle. Siinä myös vahvistetaan päivämäärä, josta alkaen direktiiviä sovelletaan. Perusteluosan liite A - Laskelmat EILYjen HYÖTYMITTOJEN määrittämiseksi Laskuoletukset * EILYjen sisäleveyden on oltava sellainen, että voidaan sijoittaa vierekkäin kaksi eurolavaa niiden pituussuunnassa (2 x 1,2 m) tai kolme eurolavaa niiden leveyssuunnassa (3 x 0,8 m) siten, että käytössä on riittävä käsittelyvara. * Alustavana arviona, joka on täsmennettävä CENin työssä, on se oletus, että takaa lastattavissa EILYissä kuormalavat on voitava sijoittaa kiinni toisiinsa EILYn pituussuunnassa lastin epävakauden riskien vähentämiseksi. * Pitkän EILYn ulkopituus ei saa olla yli 13,6 m ja lyhyen EILYn ulkopituus ei saa olla yli 7,82 m. * ISO-kontteihin, joiden sisäleveys on 2,33 m, voidaan lastata kuormalavoja kahdessa rivissä, pituussuunnassa ja leveyssuunnassa. Pitkät EILYt Kaksi eurolavaa (1,2 m x 0,8 m) sijoitettuna rinnakkain Ulkopituus 13,6 m on sama kuin 17 kertaa 0,8 m. Seinien paksuus ei voi kuitenkaan olla 0. Siksi lavojen määrä on rajoitettava 16:een riviä kohtia. Tarvittava hyötypituus olisi siis 12,8 m, mikä mahdollistaisi 32 eurolavan kuljettamisen. Kolme eurolavaa (1,2 m x 0,8 m) sijoitettuna rinnakkain Ulkopituus 13,6 m on sama kuin 11,33 kertaa 1,2 m. Siksi lavojen määrä on rajoitettava 11:een riviä kohtia. Tarvittava hyötypituus olisi siis 13,2 m, mikä mahdollistaisi 33 eurolavan kuljettamisen. UK-lavat (1,2 m x 1 m) Näitä voidaan sijoittaa vain kaksi rinnakkain. Hyötypituus 13 m mahdollistaisi 26:n UK-lavan kuljettamisen. Päätelmä Edullisin sisäpituus olisi näin ollen 13,2 m. Tällöin etu- ja takaseiniä varten olisi käytettävissä 400 mm. Tämä riittää periaatteessa, koska ISO-konteissa näitä seiniä varten jää yhteensä vain 165 mm. Lyhyet EILYt Kaksi eurolavaa (1,2 m x 0,8 m) sijoitettuna rinnakkain Ulkopituus 7,82 m on sama kuin 9,775 kertaa 0,8 m. Siksi lavojen määrä on rajoitettava 9:een riviä kohtia. Tarvittava hyötypituus olisi siis 7,2 m, mikä mahdollistaisi 18 eurolavan kuljettamisen. Kolme eurolavaa (1,2 m x 0,8 m) sijoitettuna rinnakkain Ulkopituus 7,82 m on sama kuin 6,52 kertaa 1,2 m. Siksi lavojen määrä on rajoitettava 6:een riviä kohtia. Tarvittava hyötypituus olisi siis 7,2 m, mikä mahdollistaisi 18 eurolavan kuljettamisen. UK-lavat (1,2 m x 1 m) Näitä voidaan sijoittaa vain kaksi rinnakkain. Hyötypituus 7 m mahdollistaisi 14:n UK-lavan kuljettamisen. Päätelmä Edullisin sisäpituus olisi näin ollen 7,2 m. Tällöin etu- ja takaseiniä varten olisi käytettävissä 620 mm. Tämä riittää periaatteessa, koska ISO-konteissa näitä seiniä varten jää yhteensä vain 108 mm. 40 jalan ISO-kontit: sisäpituus 12 m Ensimmäinen rivi (leveämpi): 15 eurolavaa tai 12 UK-lavaa. Toinen rivi: 10 lavaa. Yhteensä: 25 eurolavaa tai 22 UK-lavaa. 30 jalan ISO-kontit: sisäpituus 8,931 m Ensimmäinen rivi (leveämpi): 11 eurolavaa tai 8 UK-lavaa. Toinen rivi: 7 lavaa. Yhteensä: 19 eurolavaa tai 15 UK-lavaa. 20 jalan ISO-kontit: sisäpituus 5,867 m Ensimmäinen rivi (leveämpi): 7 eurolavaa tai 5 UK-lavaa. Toinen rivi: 4 lavaa. Yhteensä: 11 eurolavaa tai 9 UK-lavaa. B - Kaavio, josta käy ilmi EILYjen ja konttien kapasiteetin hyödyntäminen Pitkä EILY (hyötypituus 13,2 m) Sisäpinta-alan hyödyntäminen >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> 40 jalan ISO-kontit Kontin ja kuormalavojen mitat >TAULUKON PAIKKA> Sisäpinta-alan hyödyntäminen >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Lyhyt EILY (hyötypituus 7,2 m) Sisäpinta-alan hyödyntäminen >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> 20 jalan ISO-kontit Kontin ja kuormalavojen mitat >TAULUKON PAIKKA> Sisäpinta-alan hyödyntäminen >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Vertailutaulukko >TAULUKON PAIKKA> C - Tieliikenneajoneuvojen (satamien yhdysliikenteen) säästöä koskeva laskema Käytettävät tiedot: * maailman konttikannan koostumus vuonna 1999 (lähde: AFNOR/H90B) - TEU:ina laskettu kapasiteetti jakautuu konttityyppien kesken seuraavasti: 20 jalan kontit 37,18 %, 30 jalan kontit 0,1 %, 40 jalan kontit 61,22 % ja 45 jalan kontit 1,5 %. * komission energian ja liikenteen pääosaston tilastotaskukirja vuosilta 2000 ja 2001, jonka mukaan: - satamien maayhdysliikenteen konttikuljetukset kuljetusmuodoittain ja TEU:ina laskettuina vuonna 1996 (taulukko 3.4.1.5): noin 16 413 000 TEU - tieliikenne ja sen kehitys vuosien 1996 ja 1999 välillä. Oletukset: * Satamien maantieyhdysliikenteen kehitys konttikuljetuksissa vuosien 1996 ja 1999 välillä vastaa tonnikilometreinä laskettua maantieliikenteen kehitystä samana ajanjaksona. Näin ollen voidaan olettaa, että maanteitse satamiin kuljetettu tavaramäärä oli vuonna 1999 noin 18,78 miljoonaa TEU:ta. * Konttityypeittäin laskettu kapasiteetin jakauma satamia palvelevissa maantiekuljetuksissa on Euroopassa sama kuin koko maailmassa. * Kaikki ILYt on lastattu enimmäiskapasiteettiinsa joko eurolavoilla tai UK-lavoilla (ei molemmilla). * 20 ja 30 jalan kontit korvataan lyhyillä EILYillä ja 40 ja 45 jalan kontit pitkillä EILYillä. Satamia palvelevan maantieliikenteen konttikuljetuksia koskevat laskelmat (1999) >TAULUKON PAIKKA> Kun otetaan huomioon EILYjen teoreettinen kuormalavakapasiteetti, voidaan määrittää konttityypeittäin, kuinka paljon kunkin tyyppisiä EILYjä tarvitaan kuljettamaan kuormalavat. Tulokset vaihtelevat sen mukaan, kuljetetaanko eurolavoja vai UK-lavoja. Varmuuden vuoksi käytetään huonointa skenaariota eli suurinta laskelmien tuloksena olevista kahdesta EILY-määrästä. >TAULUKON PAIKKA> Tarvittavien intermodaalisten lastausyksiköiden määrä vähenisi 12 868 682:sta 9 491 467:ään eli 3 377 215:llä Tämä noin 26 prosentin vähennys intermodaalisten lastausyksiköiden määrässä johtaisi vastaavaan vähennykseen niiden tieajoneuvojen määrässä, jotka tarvitaan kuljettamaan sama määrä tonnikilometrejä. Yhdistelmäajoneuvojen kokoonpano ei muuttuisi merkittävästi. Viime kädessä olettamuksena on, että vastaava säästö - joka saadaan aikaan pelkästään satamien yhdysliikenteessä - saataisiin aikaan myös kaikessa muussa maanteiden tavarakuljetuksessa. 2003/0056 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI intermodaalisista lastausyksiköistä EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [19], [19] EYVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [20], [20] EYVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [21], [21] EYVL C [...], [...], s. [...]. noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [22], [22] EYVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisö toteuttaa politiikkaa, jonka tarkoituksena on edistää kestävää liikennejärjestelmää, kuten multimodaalista liikennettä, johon kuuluu maantie-, rautatie- ja sisävesikuljetuksia ja lyhyen matkan merikuljetuksia. Yhteisessä liikennepolitiikassa on toteutettava lisätoimenpiteitä liikenteen turvallisuuden varmistamiseksi. (2) Kontit täyttävät yleensä Kansainvälisen standardoimisjärjestön standardit, mutta ne eivät ole riittävän tilavia, jotta kuormalavat voitaisiin lastata optimaalisesti tai jotta maakuljetuksissa sallituista enimmäismitoista saataisiin suurin hyöty. (3) Maantie- ja rautatiekuljetuksissa käytetään usein vaihtokoreja, mutta ne eivät rakenneominaisuuksiensa vuoksi sovellu intermodaalikuljetuksiin, joihin sisältyy kuljetus vesitse. (4) Intermodaalisilla lastausyksiköillä on oltava yhteentoimivuuden edellyttämät ominaisuudet, jotta tavaroiden uudelleenlastaus kuljetusmuodosta toiseen onnistuisi. Jo käytössä olevien lastausyksiköiden määrän ja monimuotoisuuden vuoksi yhteentoimivuusominaisuuksien yhdenmukaistamisvaatimusta olisi sovellettava ainoastaan uusiin yksiköihin. (5) Direktiivissä määritellään uusi yksikkö: eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö. Sen on tarjottava lastaustilavuus, joka on optimaalinen voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä säädettyihin mittoihin nähden, ja tämän lisäksi sillä on oltava tarvittavat yhdenmukaistetut yhteentoimivuusominaisuudet, joita vaaditaan kaikilta uusilta intermodaalisilta lastausyksiköiltä. (6) Suunniteltujen toimien tavoitteena on yhdenmukaistaa samanasteisesti intermodaaliset lastausyksiköt ja arviointi- ja määräaikaistarkastusmenettelyt sekä luoda eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö. Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa näitä tavoitteita ja koska ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei mennä pidemmälle kuin on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. (7) Lentorahtimarkkinoiden erityisluonteeseen liittyvistä syistä tämä direktiivi ei koske kyseistä kuljetusmuotoa. (8) Sisämarkkinat muodostavat alueen, jonka sisällä ei ole rajoja ja jolla taataan tavaroiden vapaa liikkuvuus. Tähän vapaaseen liikkuvuuteen, johon ei liity kaupan esteitä, tähtäävät säädökset perustuvat teknistä yhdenmukaistamista ja standardeja koskevasta uudesta lähestymistavasta 7 päivänä toukokuuta 1985 annettuun neuvoston päätöslauselmaan [23]. Nämä periaatteet ovat lähtökohtana tälle direktiiville. [23] Teknistä yhdenmukaistamista ja standardeja koskevasta uudesta lähestymistavasta 7 päivänä toukokuuta 1985 annettu neuvoston päätöslauselma. EYVL C 136, 4.6.1985, s. 1-9. (9) Jäsenvaltioiden on päätöksen 93/465/ETY [24] mukaisesti sallittava CE-merkinnällä ja tässä direktiivissä säädetyillä määräaikaistarkastuksen suorittamisesta ilmoittavilla tunnuksilla varustettujen intermodaalisten lastausyksikköjen vapaa liikkuvuus alueellaan, markkinoille saattaminen, käyttö kaikkeen kuljetukseen tai niiden käyttötarkoituksen mukainen käyttö edellyttämättä lisäarviointia tämän direktiivin soveltamisesta johtuvista syistä tai, jos on kyse eurooppalaisesta intermodaalisesta lastausyksiköstä, muiden teknisten vaatimusten täyttämistä. [24] Neuvoston päätös 93/465/ETY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 23-39). (10) Jäsenvaltion olisi voitava toteuttaa toimenpiteitä, joilla rajoitetaan intermodaalisten lastausyksikköjen markkinoille saattamista tai käyttöä tai kielletään se, erityisesti jos ne aiheuttavat erityisen vaaran ihmisten ja joissain tapauksissa kotieläinten tai omaisuuden turvallisuudelle. Jäsenvaltion on ilmoitettava näistä toimenpiteistä komissiolle. Menettelyn on oltava perusteltu ja avoin. (11) Jäsenvaltion olisi voitava toteuttaa toimenpiteitä, joilla rajoitetaan intermodaalisten lastausyksikköjen markkinoille saattamista tai käyttöä tai kielletään se, jos kyseiset lastausyksiköt, jotka on varustettu CE-merkinnällä, näiden lastausyksiköiden uudelleenarviointiin viittaavalla tunnuksella ja määräaikaistarkastuksiin liittyvällä tunnuksella, eivät ole vaatimusten mukaisia. Jäsenvaltion on ilmoitettava näistä toimenpiteistä komissiolle. Menettelyn on oltava perusteltu ja avoin. (12) Toukokuun 7 päivänä 1985 annetussa neuvoston päätöslauselmassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti tämän direktiivin liitteissä I ja II vahvistetaan intermodaalisten lastausyksikköjen ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksikköjen edellyttämät turvallisuutta, käsittelyä, lukitusta, rakennelujuutta ja tunnuksia koskevat olennaiset vaatimukset. Näitä vaatimuksia täydennetään erityisillä vaatimuksilla, joita tarvitaan yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Intermodaalisten lastausyksiköiden on täytettävä kaikki nämä vaatimukset. (13) Ottaen huomioon tämän direktiivin tavoitteet ja uusien lastausyksiköiden vaatimuksenmukaisuuden osoittamisen helpottamiseksi on syytä vahvistaa arviointi- ja määräaikaistarkastusmenettelyt. Nämä menettelyt on suunniteltava intermodaalisiin lastausyksiköihin liittyvien vaatimusten merkityksen perusteella. On säädettävä riittävästä menettelystä tai useista keskenään samanarvoisista menettelyistä, joiden kesken voidaan valita. Vahvistettavat menettelyt ovat päätöksen 93/465/ETY mukaisia. (14) Uudet intermodaaliset lastausyksiköt voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön ainoastaan, jos ne ovat tässä direktiivissä asetettujen vaatimusten mukaisia. Tämä vaatimustenmukaisuus tarkistetaan päätöksessä 93/465/ETY säädetyillä ja liitteessä IV esitetyillä arviointimenettelyillä. (15) Määräaikaistarkastusten avulla tarkistetaan, että intermodaalisten lastausyksiköiden kunto ja kulumisaste ovat turvallisuusvaatimusten mukaisia. Ne suoritetaan tämän direktiivin liitteessä V kuvatun menettelyn mukaisesti. (16) Tässä direktiivissä tarkoitetuissa lastausyksiköissä on oltava CE-merkintä, joka osoittaa, että ne täyttävät tämän direktiivin vaatimukset. Intermodaalisten lastausyksiköiden yhdenmukaistettuihin ominaisuuksiin liittyvien tunnusten on oltava erillisiä tunnuksista, jotka osoittavat, että kyseinen lastausyksikkö on yhdenmukaistettu eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö. Jokaisessa intermodaalisessa lastausyksikössä on oltava merkintä siitä, että lastausyksikkö on läpäissyt edellisen määräaikaistarkastuksen, ja alle viiden vuoden ikäisissä lastausyksiköissä merkintä siitä, että lastausyksikköä ei ole vielä tarvinnut tarkastaa, ja seuraavan tarkastuksen päivämäärä. (17) Jotta saavutettaisiin tämän direktiivin liitteissä I ja II vahvistettuja olennaisia vaatimuksia vastaavat tavoitteet, olisi laadittava yhdenmukaistettuja standardeja intermodaalisia lastausyksiköitä ja eurooppalaisia intermodaalisia lastausyksiköitä varten. Lisäksi olisi säädettävä erityisten yhteentoimivuusvaatimusten vahvistamisesta näitä lastausyksikköjä varten 12 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. (18) Eurooppalaiset standardointielimet laativat yhdenmukaistetut standardit komission toimeksiannosta. Jos nämä standardit katsotaan riittämättömiksi tässä direktiivissä säädettyihin kahdentyyppisiin vaatimuksiin nähden, komissio tai asianomainen jäsenvaltio saattaa asian direktiivillä 98/34/EY [25] perustetun pysyvän komitean käsiteltäväksi. [25] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä. EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37-48. (19) Jäsenvaltioiden on nimettävä tarkastuslaitokset, joilla on valtuudet suorittaa arviointi- tai määräaikaistarkastusmenettelyt. Lisäksi jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kyseiset laitokset ovat riittävän riippumattomia, päteviä ja puolueettomia ja että ne voivat täyttää tehtävät, joihin ne on nimetty ja ilmoitettu. (20) Yhdistyneiden Kansakuntien 2 päivänä joulukuuta 1972 hyväksymä konttien turvallisuutta koskeva kansainvälinen yleissopimus [26] edistää tavoitetta, joka liittyy intermodaalisten lastausyksikköjen ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksikköjen turvallisuuden lisäämiseen. Suurin osa jäsenvaltioista on jo ratifioinut kyseisen yleissopimuksen neuvoston suosituksen 79/487/ETY [27] mukaisesti. [26] Konttien turvallisuutta koskeva yleissopimus, tehty 2.12.1972, tullut voimaan 6.9.1977, muutettu vuosina 1981, 1983, 1991 ja 1993, saatavissa Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMOn sivuilla www.imo.org [27] EYVL L 125, 22.5.1979, s. 18. (21) Olisi säädettävä menettelystä, jolla komissio voi muuttaa tiettyjä tämän direktiivin liitteitä. (22) Olisi säädettävä menettelystä, jonka mukaisesti komissio voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jos yhdenmukaistetut standardit eivät täysin vastaa tämän direktiivin vaatimuksia. (23) Tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet olisi vahvistettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn päätöksen 99/468/EY [28] mukaisesti. [28] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (24) Olisi säädettävä seuraamuksista siltä varalta, että tämän direktiivin mukaisesti annettuja kansallisia säännöksiä rikotaan. (25) Tämän direktiivin täytäntöönpanosta olisi säädettävä ennen eritelmien julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (26) On säädettävä siirtymäajasta, jotta ennen tämän direktiivin voimaantuloa valmistetut intermodaaliset lastausyksiköt voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön myös kyseisen ajankohdan jälkeen, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla - Tarkoitus Tässä direktiivissä vahvistetaan olennaiset vaatimukset ja säädetään yhdenmukaistettujen standardien ja erityisten yhteentoimivuusvaatimusten vahvistamisesta uusien intermodaalisten lastausyksiköiden käytön tehostamiseksi ja turvallisuuden lisäämiseksi. Siinä vahvistetaan myös vaatimukset ja säädetään yhdenmukaistettujen standardien ja erityisten yhteentoimivuusvaatimusten vahvistamisesta eurooppalaisen intermodaalisen lastausyksikön luomiseksi. Siinä vahvistetaan intermodaalikuljetuksissa käytettävien lastausyksiköiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja huoltoa koskevat velvoitteet ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja määräaikaistarkastusmenettelyt. 2 artikla - Soveltamisala 1. Tätä direktiiviä sovelletaan a) direktiivin voimaantulopäivänä olemassa oleviin intermodaalisiin lastausyksiköihin ja eurooppalaisiin intermodaalisiin lastausyksiköihin, b) valmistettuihin, markkinoille saatettuihin, käyttöön otettuihin ja/tai käytössä oleviin intermodaalisiin lastausyksiköihin, joiden on täytettävä liitteessä I määritellyt vaatimukset ja 9 artiklassa tarkoitetut erityiset yhteentoimivuusvaatimukset, c) uusiin eurooppalaisiin intermodaalisiin lastausyksiköihin, joiden on täytettävä liitteissä I ja II määritellyt vaatimukset ja 9 artiklassa tarkoitetut erityiset yhteentoimivuusvaatimukset. 2. Tätä direktiiviä sovelletaan myös 1 kohdassa tarkoitettuihin intermodaalisiin lastausyksiköihin, joita käytetään yksinomaan yhteisön alueen ja kolmannen maan alueen väliseen tavaroiden kuljetukseen. 3. Tämän direktiivin soveltamisalaan ei kuulu lentoliikenne. 3 artikla - Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan a) 'intermodaalisella lastausyksiköllä' konttia tai vaihtokoria, b) 'eurooppalaisella intermodaalisella lastausyksiköllä' liitteissä I ja II määriteltyjen olennaisten vaatimusten ja yhteentoimivuusvaatimusten mukaisesti rakennettua intermodaalista lastausyksikköä, c) 'kontilla' tavaroiden kuljettamiseen suunniteltua laatikkoa, joka on tarpeeksi luja toistuvaan käyttöön, pinottavissa ja varustettu siten, että se voidaan siirtää kuljetusmuodosta toiseen, d) 'vaihtokorilla' Euroopassa käytettävää tavaroiden kuljettamiseen suunniteltua yksikköä, joka on optimoitu tieliikenneajoneuvojen mittoihin ja varustettu siten, että sitä voidaan käsitellä kuljetusmuotojen, yleensä rautatie- ja maantiekuljetusten, välillä, e) 'yhdenmukaistetulla standardilla' teknistä eritelmää, jonka tunnustettu eurooppalainen standardointielin vahvistaa komission direktiivissä 98/34/EY vahvistettujen menettelyjen mukaisesti antaman toimeksiannon perusteella sellaisen eurooppalaisen vaatimuksen laatimiseksi, jonka noudattaminen ei ole pakollista, f) 'määräaikaistarkastuksia koskevalla merkinnällä' tunnusta, joka osoittaa, että intermodaaliselle lastausyksikölle on tehty määräaikaistarkastus tai että sille on tehtävä ensimmäinen määräaikaistarkastus ja että se on todettu asiaankuuluvien vaatimusten mukaiseksi; kyseisessä merkinnässä ilmoitetaan lisäksi ajankohta, jolloin intermodaaliselle lastausyksikölle on tehtävä seuraava 7 artiklassa tarkoitettu määräaikaistarkastus, g) 'määräaikaistarkastuksella' tarkastuksia, jotka tehdään a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen intermodaalisten lastausyksikköjen kunnon ja turvallisuuden tarkistamiseksi liitteessä V säädettyjen menettelyjen mukaisesti, h) 'vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyillä' liitteessä IV tarkoitettuja menettelyjä, i) 'ilmoitetulla laitoksella' jäsenvaltion toimivaltaisen kansallisen viranomaisen 10 artiklan mukaisesti nimeämää tarkastuslaitosta, joka täyttää liitteessä III määritellyt vaatimukset. 4 artikla - Intermodaalisten lastausyksiköiden vaatimustenmukaisuuden arviointi Ennen intermodaalisten lastausyksiköiden ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksiköiden saattamista markkinoille valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on hyväksyttävä, että valmistus tarkastetaan määritellyin ehdoin soveltaen jotakin liitteessä IV kuvattua vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä. Jotta intermodaalisiin lastausyksiköihin voitaisiin kiinnittää CE-merkintä, tämä vaatimustenmukaisuus todetaan: - valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia A, jos noudatetaan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja, - tai valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia Aa, - tai yksikkökohtaisella tarkastuksella (moduuli G) - tai täydellisellä laadunvarmistuksella (moduuli H). 5 artikla - Vapaa liikkuvuus, rajoitukset ja suojalausekkeet 1 Jäsenvaltio ei voi kieltää, rajoittaa tai estää tämän direktiivin soveltamiseen liittyvistä syistä sellaisten intermodaalisten lastausyksiköiden markkinoille saattamista tai käyttöönottoa alueellaan (mukaan luettuina kuljetus, varastointi, käsittely ja uudelleenlastaus), jotka ovat tämän direktiivin säännösten ja/tai tapauksen mukaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä tämän direktiivin nojalla julkaistujen sovellettavien yhdenmukaistettujen standardien mukaisia ja joissa on tämän vaatimustenmukaisuuden osoittava CE-merkintä sekä 8 artiklan mukainen määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä. 2 Jäsenvaltioiden on oletettava, että intermodaaliset lastausyksiköt, joissa on CE-merkintä ja joiden mukana on liitteessä VII tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus, ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia. 3 Jos jäsenvaltio toteaa, että 2 artiklassa tarkoitettu asianmukaisesti huollettu ja käyttötarkoituksensa mukaisesti käytetty lastausyksikkö uhkaa vaarantaa ihmisten, ja joissain tapauksissa kotieläinten, terveyden ja/tai turvallisuuden taikka omaisuuden turvallisuuden kuljetuksen ja/tai käytön aikana siitä huolimatta, että siinä on CE-merkintä ja määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä, jäsenvaltio voi rajoittaa kyseisen lastausyksikön saattamista markkinoilla tai käyttöä tai huolehtia siitä, että se vedetään markkinoilta tai liikenteestä. Jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava komissiolle tästä toimenpiteestä ja perusteltava päätöksensä. 4 Komissio kuulee asianosaisia mahdollisimman pian. Jos se toteaa asianosaisia kuultuaan, että toimenpide on perusteltu, se ilmoittaa siitä viipymättä kaikille jäsenvaltioille. Jos toimenpide osoittautuu perusteettomaksi, komissio ilmoittaa tästä viipymättä jäsenvaltiolle, joka ilmoitti toimenpiteestä komissiolle, sekä valmistajalle tai tämän Euroopan yhteisöön sijoittautuneelle edustajalle, omistajalle tai tämän Euroopan yhteisöön sijoittautuneelle edustajalle taikka haltijalle. 5 Jos 2 artiklassa tarkoitettu lastausyksikkö osoittautuu vaatimusten vastaiseksi, toimivaltaisen jäsenvaltion on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sitä vastaan, joka on kiinnittänyt CE-merkinnän tai määräaikaistarkastuksia koskevan merkinnän, ja ilmoitettava niistä mahdollisimman pian komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 6 Komissio varmistaa, että jäsenvaltioille tiedotetaan tämän menettelyn edistymisestä ja tuloksista. 7 Jos jäsenvaltio toteaa, että CE-merkintä tai määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä on kiinnitetty laittomasti, omistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan, valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan taikka haltijan on lopetettava rikkominen jäsenvaltion määräämin ehdoin. Jos vaatimustenvastaisuus jatkuu, jäsenvaltion on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet kyseisen lastausyksikön markkinoille saattamisen, kuljetuksen tai käytön rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai sen varmistamiseksi, että se poistetaan markkinoilta tai liikenteestä. 8 Jäsenvaltion tätä direktiiviä soveltaessaan tekemät päätökset, joiden seurauksena intermodaalisten lastausyksiköiden markkinoille saattamista, kuljetusta tai käyttöä rajoitetaan tai ne poistetaan markkinoilta tai liikenteestä, on perusteltava täsmällisesti. Päätöksistä on ilmoitettava viipymättä sille, jota asia koskee, ja samalla on ilmoitettava kyseisen jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaiset muutoksenhakutiet ja määräajat muutoksenhaulle. 6 artikla - Intermodaalisia lastausyksiköitä koskeva valvonta 1 Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 3 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitettuja intermodaalisia lastausyksiköitä ei voida saattaa markkinoille eikä ottaa käyttöön, jos ne vaarantavat ihmisten, ja joissain tapauksissa kotieläinten, terveyden ja/tai turvallisuuden taikka omaisuuden turvallisuuden, kun ne on asianmukaisesti asennettu ja huollettu ja kun niitä käytetään käyttötarkoituksensa mukaisesti. 2 Tämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuksiin vahvistaa perustamissopimuksen määräysten rajoissa vaatimuksia, jotka ne katsovat tarpeellisiksi ihmisten suojelun varmistamiseksi erityisesti lastausyksikköjen käsittelyn aikana, jos tämä ei edellytä kyseisten lastausyksikköjen muuttamista suhteessa tähän direktiivin säännöksiin. 3 Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta näytteille, erityisesti messuilla, näyttelyissä ja esittelyissä, 1 artiklassa määriteltyjä intermodaalisia lastausyksikköjä, jotka eivät ole tämän direktiivin vaatimusten mukaisia, jos näkyvässä kilvessä selvästi ilmoitetaan, etteivät ne ole vaatimusten mukaisia eikä niitä ole saatavana ennen kuin valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja on saattanut ne vaatimusten mukaisiksi. Esittelyjen aikana on ihmisten turvallisuuden varmistamiseksi toteutettava riittävät turvallisuustoimenpiteet asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien vaatimusten mukaisesti. 7 artikla - Määräaikaishuolto ja -tarkastus 1 Viiden vuoden kuluessa intermodaalisen lastausyksikön tai eurooppalaisen intermodaalisen lastausyksikön valmistuspäivästä valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan, omistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan taikka haltijan on teetettävä lastausyksikölle ensimmäinen 3 artiklan e alakohdassa tarkoitettu tarkastus noudattaen jotakin liitteessä V tarkoitetuista menettelyistä. Jo käytössä oleville lastausyksiköille ensimmäinen tarkastus on tehtävä ennen 1 päivää heinäkuuta 2007 tai viiden vuoden kuluessa niiden valmistuspäivästä. Jo käytössä oleville tai uusille intermodaalisille lastausyksiköille, jotka liikkuvat yhteisössä tai joita käytetään tavaroiden kuljetukseen yhteisön alueen ja kolmannen maan alueen välillä, on tehtävä määräaikaistarkastukset vähintään 24 kuukauden välein. 2 Intermodaalisen lastausyksikön omistaja, tämän Euroopan yhteisöön sijoittautunut edustaja taikka haltija vastaa lastausyksikön pitämisestä turvallisessa kunnossa. 3 Intermodaaliseen lastausyksikköön on merkittävä seuraavan määräaikaistarkastuksen määräaika (kuukausi ja vuosi) näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi. 4 Intermodaalisille lastausyksiköille voidaan tehdä määräaikaistarkastus kaikissa jäsenvaltioissa tämän direktiivin liitteessä V säädettyjen menettelyjen mukaisesti. 8 artikla - CE-merkintä ja määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä 1 CE-merkintä koostuu alkukirjaimista 'CE' liitteessä VI olevan mallin mukaisesti. CE-merkintään on liitettävä tuotannon tarkastusvaiheessa mukana olleen ilmoitetun laitoksen tunnusnumero. 2 CE-merkintä on kiinnitettävä näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön. 3 On kiellettyä kiinnittää intermodaalisiin lastausyksiköihin ja eurooppalaisiin intermodaalisiin lastausyksiköihin sellaisia merkintöjä, joita ulkopuoliset voivat merkityksen tai ulkonäön vuoksi erehtyä pitämään CE-merkintänä. Intermodaalisiin lastausyksiköihin voidaan kiinnittää muita merkintöjä, jos ne eivät vähennä CE-merkinnän näkyvyyttä ja luettavuutta. 4 CE-merkinnän viereen on kiinnitettävä tunnus, jonka malli on liitteessä VII. Se on erilainen intermodaalisille lastausyksiköille ja eurooppalaisille intermodaalisille lastausyksiköille. 5 Määräaikaistarkastuksia koskevassa merkinnässä on mainittava valmistuspäivä, edellisen tarkastuksen ajankohta ja seuraavan tarkastuksen ajankohta. Tarkastuksen suorittava laitos kiinnittää sen liitteessä VII olevan mallin mukaisesti. 6 Laittomasti kiinnitetty CE-merkintä a) jos jäsenvaltio toteaa, että CE-merkintä ja/tai määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä on kiinnitetty laittomasti, valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan, omistajan tai tähän yhteisöön sijoittautuneen edustajan taikka haltijan on saatettava tuote vaatimustenmukaiseksi CE-merkintää koskeviin säännöksiin nähden ja lopetettava rikkominen jäsenvaltion määräämin ehdoin, b) jos vaatimustenvastaisuus jatkuu, jäsenvaltion on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet kyseisen tuotteen markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai huolehdittava 5 artiklan mukaisia menettelyjä noudattaen siitä, että se poistetaan markkinoilta. 9 artikla - Vaatimukset, yhdenmukaistetut standardit ja viralliset vastalauseet 1 Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen intermodaalisten lastausyksikköjen on täytettävä liitteessä I ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksikköjen liitteessä II esitetyt olennaiset vaatimukset sekä erityiset yhteentoimivuusvaatimukset. Viimeksi mainitut vahvistetaan ja tarvittaessa niitä tarkistetaan 12 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä noudattaen. Komissio julkaisee sovellettavia erityisiä yhteentoimivuusvaatimuksia koskevat päätökset Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 2 Jäsenvaltioiden on oletettava, että intermodaaliset lastausyksiköt ja eurooppalaiset intermodaaliset lastausyksiköt, joissa on 8 artiklan mukainen CE-merkintä ja joiden mukana on liitteessä VII tarkoitettu vaatimustenmukaisuusvakuutus, ovat tämän direktiivin kaikkien säännösten mukaisia. 3 Yhdenmukaistettujen standardien, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mukaisten intermodaalisten lastausyksiköiden ja eurooppalaisten intermodaalisten lastausyksiköiden oletetaan olevan olennaisten vaatimusten ja erityisten yhteentoimivuusvaatimusten mukaisia. 4 Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, että 3 kohdassa tarkoitetut yhdenmukaistetut standardit eivät ole liitteissä I ja II tarkoitettujen olennaisten vaatimusten ja/tai erityisten yhteentoimivuusvaatimusten mukaisia, kyseisen jäsenvaltion tai komission on saatettava asia direktiivillä 98/34/EY perustetun pysyvän komitean käsiteltäväksi. Komitean lausunnon perusteella komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, onko kyseiset standardit poistettava 3 kohdassa tarkoitetuista julkaisuista. 10 artikla - Ilmoitetut laitokset 1 Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelo yhteisöön sijoittautuneista ilmoitetuista laitoksista, jotka ne ovat nimenneet suorittamaan liitteissä IV ja V tarkoitetut menettelyt ja toteuttamaan erityiset tehtävät, joihin kyseiset laitokset on nimetty, sekä komission niille etukäteen antamat tunnusnumerot. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoitettujen laitosten luettelon, jossa mainitaan niiden tunnusnumerot sekä tehtävät, joihin ne on ilmoitettu. Komissio huolehtii tämän luettelon ajan tasalla pitämisestä. 2 Jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä III esitettyjä perusteita ilmoitettujen laitosten nimeämiseksi. 3 Laitoksen ilmoittaneen jäsenvaltion on peruutettava tämä ilmoitus, jos se toteaa, että kyseinen laitos ei enää täytä 2 kohdassa tarkoitettuja perusteita. Jäsenvaltion on annettava välittömästi komissiolle ja muille jäsenvaltioille tiedoksi tällaisen ilmoituksen peruuttaminen. 11 artikla - Liitteiden mukauttaminen Muutokset, jotka tarvitaan tämän direktiivin liitteiden I ja II mukauttamiseksi, tehdään 12 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 12 artikla - Komitea 1 Komissiota avustaa sääntelykomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2 Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 99/468/EY 5 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 3 Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. Komitea voi käsitellä kaikkia kysymyksiä, jotka liittyvät tämän direktiivin käytännön täytäntöönpanoon ja soveltamiseen ja jotka sen puheenjohtaja ottaa käsiteltäväksi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä. 13 artikla - Seuraamukset Jäsenvaltioiden on vahvistettava tämän direktiivin perusteella annettujen kansallisten säännösten rikkomisesta langetettavat seuraamukset ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet näiden seuraamusten soveltamisen varmistamiseksi. Näiden seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kyseisistä säännöksistä komissiolle vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta ja niiden mahdollisista myöhemmistä muutoksista mahdollisimman pian. 14 artikla - Täytäntöönpano 1 Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2005. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 2 Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 3 Edellä olevan 4 artiklan säännöksiä ei sovelleta intermodaalisiin lastausyksiköihin, jotka on valmistettu ennen 1 kohdassa mainittua päivämäärää ja jotka on otettu käyttöön viimeistään kuusi kuukautta tämän saman päivämäärän jälkeen. 15 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 16 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä [...] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [...] [...] LIITE I Intermodaalisia lastausyksiköitä koskevat olennaiset vaatimukset Intermodaalisten lastausyksikköjen käsittelyn helpottamiseksi kuljetusmuotojen välillä ja intermodaalisuuden edistämiseksi kuljetuksissa yleensä intermodaalisten lastausyksikköjen on täytettävä luokkansa ja kategoriansa mukaisesti tässä liitteessä määritellyt vaatimukset. Nämä vaatimukset takaavat intermodaalisten lastausyksiköiden mahdollisimman suuren yhteentoimivuuden maantie-, rautatie- ja sisävesi- ja merikuljetusten välillä. Turvallisuus: // Noudatetaan Genevessä 2 päivänä joulukuuta 1972 turvallisista konteista tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen määräyksiä. Vahinkoriski on minimoitava kuljetusmuodon sisäisesti ja kuljetusmuotojen välillä. Kaikissa uusissa intermodaalisissa lastausyksiköissä on oltava nykytekniikkaa edustavat varoituslaitteet (esim. elektroninen sulkemislaite) siltä varalta, että se avataan luvattomasti. Käsittely: // Mahdollistetaan tehokas käsittely muun muassa ISO-konttien käsittelyyn soveltuvilla käsittelylaitteilla. Lukitus: // Tehdään lukituspinnat kaikkiin neljään kuljetusmuotoon soveltuviksi. Rakennelujuus: // ILYt eivät saa rikkoutua eivätkä avautua, jos ne putoavat vahingossa. ILYjen on voitava kestää käsittelyn aikana tapahtuvat normaalit iskut ilman sellaista vahinkoa, joka voi johtaa siihen, ettei määräaikaistarkastuksia koskevaa merkintää kiinnitetä. Lastausyksikköjen koodit ja tunnistaminen: // Käytetään nykytekniikkaa edustavia elektronisia koodeja ja tunnistustekniikoita. Tieliikenteessä käytettävien intermodaalisten lastausyksikköjen on täytettävä direktiivin 96/53/EY vaatimukset. LIITE II Eurooppalaista intermodaalista lastausyksikköä koskevat olennaiset vaatimukset Eurooppalainen intermodaalinen lastausyksikkö on paras mahdollinen lastausyksikkö erilaisen kuivatavaran kuljettamiseen maanteitse, rautateitse, sisävesitse tai lyhyen matkan merikuljetuksissa. Liitteessä I tarkoitettujen, kaikkiin uusiin intermodaalisiin lastausyksiköihin sovellettavien vaatimusten lisäksi EILYjen on täytettävä seuraavat lisävaatimukset: Painot ja mitat: // Noudatetaan direktiivin 96/53/EY [29] säännöksiä. [29] EYVL L 235, 17.9.1996, s. 59. Tyyppi: // Yleiskäyttöinen kuivatavaralaatikko Sisäpituus: // Laatikkoon on voitava sijoittaa pituussuunnassa: * yksitoista 1 200 mm:n yksikköä (pitkä laatikko) * kuusi 1 200 mm:n yksikköä (lyhyt laatikko) siten, että käyttöön jää tarvittava käsittelyvara. Sisäleveys: // Laatikkoon on voitava sijoittaa kaksi eurolavaa (1 200 x 800 mm) tai kaksi UK-lavaa (1 200 x 1 000 mm) niiden pituusuunnassa (2 x 1 200 mm) tai kolme eurolavaa niiden leveyssuunnassa (3 x 800 mm) vierekkäin siten, että käytössä on riittävä käsittelyvara. Ulkokorkeus: // 2670 mm Rakennelujuus: // Lujuusarvojen viiteasiakirja on tarvittaessa ISO 1496 -standardi sarja. - Pinoamiskapasiteetti enimmillään 4 kerrosta kuormattuja lastausyksiköitä meriolosuhteissa. - Pinoamiskapasiteetti vastaa 20 jalan ISO-kontteja kuormattujen lyhyiden lastausyksiköiden osalta. - Tarvittava repeämislujuus, joka mahdollistaa lastausyksiköiden kuljetuksen pinottuina edellä mainittuun kerrosmäärään sisävesitse tai lyhyen matkan merikuljetuksissa. - Mahdollisuus nostaa ylhäältä. LIITE III Vähimmäisvaatimukset, jotka on täytettävä 10 artiklassa tarkoitettuja ilmoitettuja laitoksia nimettäessä 1 Arviointeja ja tarkastuksia suorittava laitos, sen johtaja ja henkilökunta eivät saa olla laitoksen tarkastamien intermodaalisten lastausyksiköiden suunnittelijoita, valmistajia, toimittajia, asentajia tai käyttäjiä eivätkä näiden edustajia. He eivät saa suoraan eivätkä edustajina osallistua kyseisten lastausyksiköiden suunnitteluun, valmistamiseen, markkinoille saattamiseen tai huoltoon. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa teknistä tietoa lastausyksiköiden valmistajan ja ilmoitetun laitoksen välillä. 2 Laitoksen ja sen henkilökunnan on suoritettava arviointi- ja tarkastustoimet mahdollisimman suurta ammatillista luotettavuutta ja teknistä pätevyyttä osoittaen, ja heidän on oltava riippumattomia kaikesta sellaisesta erityisesti taloudellisesta painostuksesta ja houkuttelusta, joka voisi vaikuttaa heidän arviointiinsa tai tarkastuksen tuloksiin, erityisesti niiden henkilöiden tai henkilöryhmien taholta, joilla on etua tarkastuksen tuloksesta. 3 Laitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilöstö ja tarvittavat välineet, jotta se voi asianmukaisesti hoitaa ne tekniset ja hallinnolliset tehtävät, jotka liittyvät tarkastukseen ja valvontaan. Sillä on myös oltava mahdollisuus käyttää erikoistarkastuksiin tarvittavia laitteita. 4 Tarkastuksista vastaavalla henkilöstöllä on oltava: - hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus, - riittävät tiedot tehtäviä tarkastuksia koskevista vaatimuksista ja riittävä kokemus tällaisten tarkastusten suorittamisesta, - vaadittu pätevyys laatia todistuksia, pöytäkirjoja ja selostuksia, joilla todennetaan tarkastuksen tulokset. 5 Tarkastushenkilöstön puolueettomuus on taattava. Henkilöstön palkkaus ei saa olla riippuvainen suoritettujen tarkastusten määrästä eikä niiden tuloksista. 6 Laitoksella on oltava vastuuvakuutus, jollei tällainen vastuu kuulu valtiolle kansallisen lainsäädännön mukaisesti tai jollei jäsenvaltio itse ole välittömästi vastuussa tarkastuksista. 7 Laitoksen henkilöstöllä on oltava salassapitovelvollisuus kaikkien niiden tietojen osalta, jotka se saa tehtäviään suorittaessaan tämän direktiivin mukaisesti tai direktiivin voimaan saattamiseksi annettujen kansallisten säännösten nojalla (poikkeuksena tiedot sen valtion toimivaltaisille hallintoviranomaisille, jossa laitos toimii). LIITE IV Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt Intermodaalisen lastausyksikön vaatimustenmukaisuus on arvioitava soveltaen valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan valinnan mukaan jotakin 6 artiklassa tarkoitetuista ja tässä liitteessä määritellyistä arviointimenettelyistä: - valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia A, jos noudatetaan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja, - tai valmistuksen sisäisellä tarkastuksella käyttäen moduulia Aa - tai yksikkökohtaisella tarkastuksella (moduuli G) - tai täydellisellä laadunvarmistuksella (moduuli H). Moduuli A (valmistuksen sisäinen tarkastus) 1 Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja, joka täyttää osassa 2 säädetyt velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että intermodaaliset lastausyksiköt täyttävät niihin sovellettavat direktiivin vaatimukset. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on kiinnitettävä asiaankuuluva merkintä jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. 2 Valmistajan on laadittava 3 kohdassa esitetyt tekniset asiakirjat; valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on pidettävä näitä asiakirjoja kansallisten viranomaisten saatavilla tarkastusta varten kymmenen vuoden ajan siitä päivästä, kun viimeinen intermodaalinen lastausyksikkö on valmistettu. Jos valmistaja ja tämän edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisöön, velvollisuus pitää tekniset asiakirjat saatavilla kuuluu henkilölle, joka saattaa intermodaaliset lastausyksiköt yhteisön markkinoille. 3 Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida, ovat intermodaaliset lastausyksiköt direktiivin niihin sovellettavien vaatimusten mukaisia. Teknisten asiakirjojen on, siinä määrin kuin on tarpeen tämän arvioinnin suorittamiseksi, käsitettävä intermodaalisten lastausyksiköiden suunnittelu, valmistus ja toiminta, ja niiden on sisällettävä: - intermodaalisten lastausyksiköiden yleiskuvaus, - suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot osista, osakokoonpanoista, kokoonpanoista, kytkennöistä jne., - tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä mainittujen piirustusten ja kaavioiden ja tuotteen toiminnan ymmärtämiseksi, - kuvaus käytetyistä ratkaisuista direktiivin vaatimusten täyttämiseksi, - suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset jne., - testausselosteet. 4 Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on säilytettävä teknisten asiakirjojen kanssa jäljennös vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta. 5 Valmistajan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valmistusmenetelmällä taataan, että valmistetut intermodaaliset lastausyksiköt täyttävät 2 osassa tarkoitettujen teknisten asiakirjojen vaatimukset ja sovellettavat direktiivin vaatimukset. Moduuli Aa (valmistuksen sisäinen tarkastus ja lopputarkastuksen valvonta) Moduulissa A säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä: Valmistajan valitsema ilmoitettu laitos valvoo lopputarkastusta tekemällä ennalta ilmoittamatta tarkastuskäyntejä valmistajan luona. Näiden tarkastuskäyntien aikana ilmoitetun laitoksen on - varmistettava, että valmistaja todella suorittaa lopputarkastuksen - valittava intermodaalisten lastausyksikköjen näytekappaleet niiden valmistus- tai varastointipaikalla tarkastusta varten. Ilmoitettu laitos arvioi näytteeksi otettavien lastausyksikköjen määrän sekä sen, onko näytteiksi otetuille lastausyksiköille tarpeen tehdä tai teettää täydellinen tai osittainen lopputarkastus. Jos yksi tai useampi intermodaalinen lastausyksikkö ei ole vaatimusten mukainen, ilmoitetun laitoksen on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet. Valmistajan on ilmoitetun laitoksen vastuulla kiinnitettävä tämän laitoksen tunnusnumero jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön. Moduuli G (yksikkökohtainen EY-tarkastus) 1 Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla valmistaja varmistaa ja vakuuttaa, että intermodaalinen lastausyksikkö, jolle on annettu 4.1 kohdassa tarkoitettu todistus, on direktiivin vastaavien vaatimusten mukainen. Valmistajan tai hänen yhteisöön sijoittautuneen edustajansa on kiinnitettävä asianmukainen merkintä kyseiseen lastausyksikköön ja laadittava vaatimustenmukaisuusvakuutus. 2 Valmistajan on toimitettava yksikkökohtaista tarkastusta koskeva hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle. Hakemuksessa on oltava: - valmistajan nimi ja osoite sekä paikka, jossa intermodaalinen lastausyksikkö sijaitsee, - kirjallinen vakuutus siitä, että samaa hakemusta ei ole tehty toiselle ilmoitetulle laitokselle, - tekniset asiakirjat. 3 Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida, onko intermodaalinen lastausyksikkö direktiivin vastaavien vaatimusten mukainen, sekä ymmärtää intermodaalisen lastausyksikön suunnittelua, valmistusta ja toimintaa. Teknisiin asiakirjoihin on sisällyttävä - kyseisen lastausyksikön yleiskuvaus, - suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot osista, osakokoonpanoista, kytkennöistä jne., - tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä mainittujen piirustusten ja kaavioiden ja kyseisen lastausyksikön toiminnan ymmärtämiseksi, - suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset, jne., - testausselosteet, - asianmukaiset tiedot valmistus- ja tarkastusmenetelmien pätevöinnistä sekä vastaavan henkilöstön pätevyydestä tai hyväksymisestä. 4 Ilmoitettu laitos tutkii jokaisen intermodaalisen lastausyksikön suunnittelun ja rakenteen ja tekee valmistuksen aikana asianmukaiset testit sen todistamiseksi, että intermodaalinen lastausyksikkö on direktiivin vastaavien vaatimusten mukainen. 4.1 Ilmoitetun laitoksen on kiinnitettävä tai kiinnitytettävä jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön tunnusnumeronsa ja laadittava tehtyjä testejä koskeva vaatimustenmukaisuustodistus. Tätä todistusta säilytetään kymmenen vuoden ajan. 4.2 Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on voitava pyynnöstä esittää ilmoitetun laitoksen antama vaatimustenmukaisuusvakuutus ja -todistus. Ilmoitetun laitoksen on erityisesti: - tutkittava suunnittelua ja valmistusmenetelmiä koskevat tekniset asiakirjat, - arvioitava käytetyt materiaalit, jos ne eivät ole direktiivin sovellettavien säännösten mukaisia, ja tarkistettava materiaalien valmistajan toimittama todistus, - hyväksyttävä intermodaalisten lastausyksikköjen osien pysyvien liitosten tekemistä koskevat menetelmät, - tarkistettava pätevöinti tai hyväksyminen, - tehtävä lopputarkastus, tehtävä tai teetettävä koeponnistus ja tarkistettava tarvittaessa varolaitteet. Moduuli H (täydellinen laadunvarmistus) 1 Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla valmistaja, joka täyttää 2 kohdan velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseiset tuotteet täyttävät direktiivin niihin sovellettavat vaatimukset. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on kiinnitettävä CE-merkintä jokaiseen tuotteeseen ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. CE-merkintään on liitettävä 4 kohdassa tarkoitetusta valvonnasta vastaavan ilmoitetun laitoksen tunnusnumero. 2 Valmistajalla on oltava käytössään 3 kohdassa eritelty, hyväksytty laatujärjestelmä tuotteiden suunnittelussa, valmistuksessa ja lopputarkastuksessa sekä testeissä, ja valmistajan on oltava 4 kohdassa tarkoitetun valvonnan alainen. 3 Laatujärjestelmä 3.1 Valmistajan on toimitettava laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus ilmoitetulle laitokselle. Hakemuksessa on oltava: - kaikki asianmukaiset tiedot kyseisestä tuoteryhmästä, - laatujärjestelmää koskevat asiakirjat. 3.2 Laatujärjestelmän on taattava, että tuotteet ovat direktiivin niihin sovellettavien vaatimusten mukaisia. Valmistajan soveltamien tekijöiden, vaatimusten ja säännösten on käytävä ilmi järjestelmällisesti ja täsmällisesti asiakirjoista toimenpiteinä, menettelyinä ja kirjallisina ohjeina. Näiden laatujärjestelmää koskevien asiakirjojen on varmistettava laatuohjelmien, -suunnitelmien, -käsikirjojen ja -pöytäkirjojen yhdenmukainen tulkinta. Niissä on erityisesti riittävällä tavalla esitettävä - laatutavoitteet ja organisaation rakenne, johdon vastuualueet ja toimivalta suunnittelun ja tuotteiden laadun osalta, - suunnittelua koskevat tekniset eritelmät, mukaan lukien sovellettavat standardit ja, jos 5 artiklassa tarkoitettuja standardeja ei noudateta kaikilta osin, käytettävät keinot tuotteisiin sovellettavien direktiivin olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, - suunnittelun valvonta- ja tarkastustekniikat, menetelmät ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään tuotteiden suunnittelussa kyseisessä tuoteryhmässä, - vastaavat valmistuksessa ja laadunvalvonnassa ja -varmistuksessa käytettävät tekniikat, menetelmät ja järjestelmälliset toimenpiteet, - tarkastukset ja testit, jotka tehdään ennen valmistusta, sen aikana ja jälkeen, sekä niiden toteuttamistiheys, - laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja testi- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen liittyvät selvitykset jne. - keinot, joilla valvotaan tuotteen ja suunnittelun vaaditun laadun toteutumista sekä laatujärjestelmän toiminnan tehokkuutta. 3.3 Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä määrittääkseen, täyttääkö se 3.2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset. Se olettaa, että laatujärjestelmät, joihin sovelletaan vastaavaa yhdenmukaistettua standardia, täyttävät kyseiset vaatimukset. Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida, ovat intermodaaliset lastausyksiköt direktiivin niihin sovellettavien vaatimusten mukaisia. Teknisten asiakirjojen on, siinä määrin kuin on tarpeen tämän arvioinnin suorittamiseksi, käsitettävä intermodaalisten lastausyksiköiden suunnittelu, valmistus ja toiminta, ja niiden on sisällettävä: - intermodaalisten lastausyksiköiden yleiskuvaus, - suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot osista, osakokoonpanoista, kokoonpanoista, kytkennöistä jne., - tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä mainittujen piirustusten ja kaavioiden ja tuotteen toiminnan ymmärtämiseksi, - kuvaus käytetyistä ratkaisuista direktiivin vaatimusten täyttämiseksi, - suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset jne., - testausselosteet. Arviointiryhmässä on oltava vähintään yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen teknologian arvioinnista. Arviointimenettelyyn kuuluu tarkastuskäynti valmistajan tiloissa. Päätöksestä on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätelmät sekä perusteltu arviointipäätös. 3.4 Valmistaja sitoutuu täyttämään laatujärjestelmästä, sellaisena kuin se on hyväksytty, aiheutuvat velvollisuudet ja ylläpitämään laatujärjestelmää niin, että se pysyy riittävänä ja tehokkaana. Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista laatujärjestelmään suunnitelluista muutoksista. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, vastaako muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia vai onko tarpeen suorittaa uusi arviointi. Sen on ilmoitettava päätöksensä valmistajalle. Ilmoituksessa on oltava tarkastuksessa tehdyt päätelmät sekä perusteltu arviointipäätös. 4 Ilmoitetun laitoksen vastuulla oleva EY-valvonta 4.1 Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää hyväksytystä laatujärjestelmästä aiheutuvat velvollisuudet asianmukaisesti. 4.2 Valmistajan on sallittava ilmoitetulle laitokselle tarkastusta varten pääsy suunnittelu-, valmistus-, tarkastus- ja testauspaikoille ja varastoihin sekä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti: - laatujärjestelmää koskevat asiakirjat, - laatupöytäkirjat, jotka on määrätty suunnittelua koskevassa laatujärjestelmän osassa, esimerkiksi analyysien, laskelmien, testien tulokset jne., - laatupöytäkirjat, jotka on määrätty valmistusta koskevassa laatujärjestelmän osassa, esimerkiksi tarkastusraportit, testi- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen liittyvät selvitykset jne. 4.3 Ilmoitetun laitoksen on tehtävä vuosittaiset tarkastukset varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja soveltaa laatujärjestelmää, ja toimitettava valmistajalle tarkastusraportti. 4.4 Ilmoitettu laitos voi lisäksi ennalta ilmoittamatta suorittaa käyntejä valmistajan luona. Näiden käyntien yhteydessä ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä tarkastaakseen, että laatujärjestelmä toimii asianmukaisesti. Ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle selostus käynnistä sekä testausseloste, jos testi on suoritettu. 5 Valmistajan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla kymmenen vuoden ajan siitä, kun viimeinen tuote on valmistettu: - edellä 3.1 kohdan toisen alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut asiakirjat, - edellä 3.4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut muutostiedot, - edellä 3.4 kohdan viimeisessä alakohdassa sekä 4.3 ja 4.4 kohdassa tarkoitetut ilmoitetun laitoksen päätökset ja selostukset. 6 Kaikkien ilmoitettujen laitosten on toimitettava muille ilmoitetuille laitoksille tarpeelliset tiedot myöntämistään ja peruuttamistaan laatujärjestelmien hyväksynnistä. LIITE V Määräaikaistarkastusmenettelyt Määräaikaistarkastuksissa on noudatettava jompaakumpaa seuraavista kahdesta menettelystä. Moduuli 1 (tuotteiden määräaikaistarkastus) 1 Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla omistaja, tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja tai haltija varmistaa, että intermodaalinen lastausyksikkö täyttää edelleen tämän direktiivin vaatimukset. 2 Täyttääkseen 1 kohdassa mainitut vaatimukset omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että käyttö- ja huolto-olosuhteet takaavat, että intermodaalinen lastausyksikkö on pysyvästi tämän direktiivin vaatimusten mukainen ja erityisesti, että: - intermodaalisia lastausyksiköitä käytetään käyttötarkoituksensa mukaisesti, - huolto- tai korjaustyöt suoritetaan tarvittaessa, - tarvittavat määräaikaistarkastukset tehdään. Toteutetut toimenpiteet on kirjattava asiakirjoihin, joita omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla. 3 Tarkastuslaitoksen on tehtävä asianmukaiset tarkastukset ja testit tarkistaakseen, että intermodaalinen lastausyksikkö täyttää tämän direktiivin vastaavat vaatimukset. 3.1 Kaikki intermodaaliset lastausyksiköt on tarkastettava erikseen ja eurooppalaisissa eritelmissä kuvatut asianmukaiset testit on suoritettava sen tarkistamiseksi, että lastausyksiköt täyttävät tämän direktiivin vaatimukset. 3.2 Ilmoitetun laitoksen on kiinnitettävä tai kiinnitytettävä tunnusnumeronsa jokaiseen tuotteeseen, jolle tehdään määräaikaistarkastus, välittömästi tarkastuspäivän jälkeen ja laadittava kirjallinen määräaikaistarkastustodistus. Tämä todistus voi koskea yksittäisten lastausyksiköiden sarjaa. 3.3 Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on säilytettävä 3.2 kohdassa tarkoitettua määräaikaistarkastustodistusta sekä 2 kohdassa tarkoitettuja todistuksia vähintään seuraavaan määräaikaistarkastukseen saakka. Moduuli 2 (määräaikaistarkastus ladunvarmistuksen avulla) 1 Tässä moduulissa esitetään menettely, jolla omistaja, tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja tai haltija, joka täyttää 2 kohdassa säädetyt velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että intermodaalinen lastausyksikkö täyttää edelleen tämän direktiivin vaatimukset. Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on merkittävä määräaikaistarkastuksen päivämäärä jokaiseen intermodaaliseen lastausyksikköön ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. Määräaikaistarkastuksen päivämäärään on liitettävä 4 kohdassa tarkoitetusta valvonnasta vastaavan ilmoitetun laitoksen tunnusnumero. 2 Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että käyttö- ja huolto-olosuhteet takaavat, että intermodaalinen lastausyksikkö on pysyvästi tämän direktiivin vaatimusten mukainen ja erityisesti, että: - intermodaalisia lastausyksiköitä käytetään käyttötarkoituksensa mukaisesti, - huolto- tai korjaustyöt suoritetaan tarvittaessa, - tarvittavat määräaikaistarkastukset tehdään. Toteutetut toimenpiteet on kirjattava asiakirjoihin, joita omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla. Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on huolehdittava siitä, että toteutettavia määräaikaistarkastuksia varten on käytettävissä pätevä henkilöstö tai tarvittava infrastruktuuri liitteessä III olevan 3-7 kohdan mukaisesti. Omistajan, tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tai haltijan on sovellettava hyväksyttyä 3 kohdan mukaista laatujärjestelmää lastausyksiköiden määräaikaistarkastuksiin ja testeihin ja oltava 4 kohdassa tarkoitetun valvonnan alainen. 3 Laatujärjestelmä Tämän direktiivin liitteessä IV olevassa moduulissa H esitettyjä säännöksiä voidaan soveltaa soveltuvin osin myös määräaikaistarkastuksiin. LIITE VI CE-merkintä ja muut tunnukset 1 CE-merkintä CE-merkintä muodostuu kirjaimista "CE" seuraavan kaavion mukaisesti: >VIITTAUS KAAVIOON> 2 Erilliset tunnukset 2.1 ILY Tämän direktiivin vaatimusten mukaisiin ILYihin kiinnitetään välittömästi CE-merkinnän alapuolelle UCI-tunnus. Tunnus muodostuu kirjaimista "UCI" seuraavan kaavion mukaisesti: >VIITTAUS KAAVIOON> 2.2 EILY Tämän direktiivin vaatimusten mukaisiin EILYihin kiinnitetään välittömästi CE-merkinnän alapuolelle UECI-tunnus. Tunnus muodostuu kirjaimista "UECI" seuraavan kaavion mukaisesti: >VIITTAUS KAAVIOON> 3 Määräaikaistarkastuksia koskeva merkintä Kaikissa yhteisön alueella käytetyissä ILYissä on oltava seuraavat merkinnät: - valmistusajankohta; tämä merkintä koostuu kirjaimista "DF", joita seuraa neljä numeroa: kaksi ensimmäistä ilmaisevat kuukauden ja kaksi viimeistä vuoden, - edellisen tarkastuksen ajankohta; tämä merkintä koostuu tunnuksesta "D1", joita seuraa neljä numeroa: kaksi ensimmäistä ilmaisevat kuukauden ja kaksi viimeistä vuoden, - seuraavan tarkastuksen määräaika; tämä merkintä koostuu tunnuksesta "D2", joita seuraa neljä numeroa: kaksi ensimmäistä ilmaisevat kuukauden ja kaksi viimeistä vuoden. Kyseinen tunnus on seuraavan kaavion mukainen: >VIITTAUS KAAVIOON> 4 Yhteiset säännökset Jos CE-merkkiä tai tunnuksia pienennetään tai suurennetaan, on noudatettava edellä esitettyjen kaaviokuvien mittasuhteita. CE-merkin ja tunnusten eri osien pystymittojen on oltava suunnilleen samat, vähintään 5 cm. Käytettäviä numeroita voidaan kuitenkin vapaasti mukauttaa, kunhan ne ovat samankorkuisia arabialaisia numeroita kuin muut tunnuksen osat. LIITE VII VAATIMUSTENMUKAISUUSVAKUUTUS EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on oltava seuraavat tiedot: - valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite, - kuvaus kyseisestä intermodaalisesta lastausyksiköstä (tai sarjasta), - vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jota on sovellettu, - tarvittaessa tarkastuksen suorittaneen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, - tarvittaessa viittaus EY-tyyppitarkastustodistukseen, EY-suunnitelmatarkastus todistukseen tai EY-vaatimustenmukaisuustodistukseen, - tarvittaessa sen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, joka valvoo valmistajan laatujärjestelmää, - tarvittaessa viittaus yhdenmukaistettuihin standardeihin, joita on sovellettu, - tarvittaessa muut tekniset eritelmät, joita on käytetty, - tarvittaessa viittaukset muihin yhteisön direktiiveihin, joita on sovellettu, - sen henkilön yksilöinti, jolla on valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan allekirjoitusvaltuus. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Energia ja liikenne Toiminnan ala: Maa-, lento- ja meriliikennepolitiikka Toimenpiteen nimi: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI intermodaalisista lastausyksiköistä 1. Budjettikohta/-kohdat A07031 - Pakolliset komiteat 2. Numerotiedot 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina 906.000 EUR 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: 3 Vuodet (alkamis- ja päättymisvuosi) 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa [X] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. [...] Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, [...] ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin [X] Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI [...] Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä... milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.) 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA (Ilmoitetaan vain pääasiallinen oikeusperusta) EY:n perustamissopimuksen 71 ja 80 artikla 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Ehdotetaan optimaalista intermodaalista lastausyksikköä, jossa yhdistyvät vaihtokorien edut (kapasiteetti) ja konttien edut (rakennelujuus). Tarkoituksena on vähentää infrastruktuurien ruuhkautumista. Standardoidaan uusien intermodaalisten lastausyksikköjen käsittely- ja lukituspinnat keskimääräisen käsittelyajan lyhentämiseksi. Velvoitetaan varustamaan kaikki uudet intermodaaliset lastausyksiköt tehokkailla varolaitteilla, jotta voitaisiin estää niiden luvaton avaaminen ja luvattomien materiaalien kuljetus niissä. Velvoitetaan tarkastamaan määräajoin kaikki intermodaaliset lastausyksiköt, myös jo käytössä olevat, ja tehdään näin tyydyttävä huoltotaso pakolliseksi. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt 5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt 6. Rahoitusvaikutukset 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) (Alla olevassa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on esitettävä taulukossa 6.2 esitetyn jaottelun avulla). 6.1.1 Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.1.2 Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenotja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) >TAULUKON PAIKKA> 6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) (Jos toimia on useita, on ilmoitettava kuhunkin toimeen kuuluvista konkreettisista toimenpiteistä tarkat tiedot suoritteiden laajuuden ja kustannusten arviointia varten.) Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> Laskutapa on tarvittaessa selitettävä. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1 Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. (1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) // 302.000 EUR II. Toimen kesto // 3 Vuodet III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // 906.000 EUR 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSIIN) Ehdotuksen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi 2002/.../EY intermodaalisista lastausyksiköistä. Asiakirjan viitenumero KOM(...) ... lopullinen. Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan f ja l alakohtien mukaan yhteisön toimintaan sisältyy yhteinen liikennepolitiikka sekä ympäristöpolitiikka. Perustamissopimuksen 14 artiklan mukaan yhteisön velvollisuuksiin kuuluu lisäksi huolehtia tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta, ja 71 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön liikennepolitiikka sisältää toimenpiteitä, joilla parannetaan liikenneturvallisuutta (tällä osa-alueella yhteisön toimivalta on jaettu jäsenvaltioiden kanssa). Perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohta on oikeusperusta sille, että ehdotus kattaa myös merikuljetusalan. Ongelmalla on yhteisönlaajuinen ulottuvuus: - Sisämarkkinoiden toteuttaminen edellyttää tavaroiden parempaa liikkuvuutta, ja tavaroiden kuljetuksesta johtuvat maantieliikenteen ruuhkat ovat ongelma, joka koskettaa eri mitassa kaikkia jäsenvaltioita. Noin 20 prosenttia maantieliikenteestä on kansainvälistä, ja tämä on nopeimmin kasvava liikennesektori. Jäsenvaltiot eivät yksinään voi ratkaista parhaalla mahdollisella tavalla ongelmia, joita kansainvälisten maantiekuljetusten jatkuvaan kasvuun liittyy. - Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat todenneet intermodaalisuuden käyttöönottoa jarruttavan sen, ettei intermodaalisia lastausyksiköitä (ILY) ole yhdenmukaistettu ja standardoitu. ILYjen käsittelytavat poikkeavat toisistaan huomattavasti: markkinoilla on standardoituja kontteja, vaihtokoreja ja kaikentyyppisiä erityiskäyttöön tarkoitettuja ILYjä. Tällä hetkellä on määriteltävä tapauskohtaisesti, miten yksittäistä ILYä on käsiteltävä, mikä vaatii aikaa ja vaivaa. Lisäksi käsittelylaitteita on usein säädettävä ja joissakin tapauksissa jopa muutettava. Tämä mutkistaa ja hidastaa käsittelyä ja nostaa tarpeettomasti intermodaalisuuden kustannuksia. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan välttämättä toimenpiteitä yhteisön tasolla. - Useimmat jäsenvaltiot ovat ratifioineet konttien turvallisuutta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen. Yleissopimuksessa määrätään konttien tyyppihyväksynnästä ja määräaikaistarkastuksista. Näitä menettelyjä ei ole kuitenkaan yhdenmukaistettu yhteisön tasolla. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan näin ollen yhteisön tason toimenpiteitä. - ILYjen kuluminen voi johtaa turvallisuusvaaroihin, jotka on ehkäistävä ILYjen huollon ja määräaikaistarkastusten avulla. Tarkastukset on tehtävä yhdenmukaisesti kaikkialla yhteisössä, ja ILYt on tarkastettava määräajoin kaikissa jäsenvaltioissa. Tarkastusmenettelyjen yhdenmukaistamiseksi tarvitaan yhteisön tason toimia. - Ehdotettavalla direktiivillä on määrä parantaa liikenteen kestävyyttä ja turvallisuutta, vähentää (etenkin maanteiden) ruuhkautumista ja luoda paremmat edellytykset intermodaaliselle liikenteelle takaamalla ILYjen yhteentoimivuus eri kuljetusmuotojen välillä. Yhteisön tason toiminta on ainoa mahdollinen keino toteuttaa tämä yhdenmukaistaminen, koska yksinään tai kansainvälisten sopimusten perusteella toimivat jäsenvaltiot eivät voi samassa määrin yhdenmukaistaa ILYjä eivätkä arviointi-, uudelleenarviointi-, huolto- ja tarkastusmenettelyjä. - Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten nimeämien tarkastuslaitosten myöntämien hyväksyntätodistusten tunnustaminen poistaisi esteitä, jotka haittaavat kuljetuspalvelujen vapaata tarjoamista. Tätä tavoitetta ei voida saavuttaa tyydyttävällä tavalla muuten kuin yhteisön tasolla. - ILYjen tiettyjen ominaisuuksien yhdenmukaistamiseksi tarvitaan yhteisön toimia. Tähän yhdenmukaistamiseen ei päästäisi pelkillä kansallisilla toimenpiteillä. ILYjen käsittely edellyttää yhteentoimivuutta, kun ne liikkuvat yhteisössä. Tällaiseen yhteentoimivuuteen päästään vain yhteisön tason toimenpiteillä. Toisaalta tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus edellyttää, että määräaikaistarkastukset on voitava tehdä kaikkialla yhteisössä samoin perustein. ILYistä on olemassa erilaisia kansallisia ratkaisuja, mutta olemassa ei ole eurooppalaista intermodaalista lastausyksikköä (EILY) enempää käytännön tasolla kuin tyydyttävänä standardina. Tarvitaan yhteisön toimia tällaisen EILYn standardoimiseksi, jotta alalla Euroopassa toimivat voisivat hyötyä sen eduista. Ehdotuksen tarkoitus on myös vähentää maantieliikenteen ruuhkautumista parantamalla intermodaalisten kuljetusten edellytyksiä. Jos ei tehtäisi mitään, maantiekuljetusten volyymi kasvaisi edelleen, mikä lisäisi ruuhkia, onnettomuuksia ja ympäristöhaittoja. Maantieliikenteen aiheuttamien ulkoisten lisäkustannusten arvioidaan kasvavan vuosittain 3 miljardilla eurolla. Yhdenmukaisuuden puute aiheuttaa jatkuvia kustannuksia Euroopassa mutkistamalla ja hidastamalla käsittelyä. Optimaalisten mittojensa ansiosta EILYyn mahtuu enemmän lavoja kuin 40 jalan konttiin. Tuloksena on, että saman tavaramäärän kuljettamiseen tarvitaan vähemmän ILYjä ja vähemmän ajoneuvoja. EILYt tarjoavat etuja myös vaihtokoreihin nähden: EILYjä voidaan pinota useampiin kerroksiin, mikä pienentää tarvittavaa varastointipinta-alaa erityisesti yhdistettyjen kuljetusten rahtiterminaaleissa ja mahdollistaa myös kuljetuksen useissa tasoissa, kun käytettävien infrastruktuurien väyläkoko tämän sallii. Ehdotetuilla toimilla pyritään intermodaalisen tavaraliikenteen ja logistiikkapalvelujen markkinoilla suoraan ja välittömästi siihen, että käsittelytoimet yksinkertaistuvat, ruuhkat vähenevät erityisesti maanteillä ja intermodaalisen tavaraliikenteen turvallisuus ja ympäristömyötäisyys paranevat. Ehdotetut keinot (yhdenmukaistaminen, standardointi ja molemminpuolinen tunnustaminen) ovat tähän tavoitteeseen suhteutettuja. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi on tarkoituksenmukainen säädös, jolla yhdenmukaisuutta voidaan lisätä ja luoda