ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Naisten osallistuminen työmarkkinoille on lisääntynyt viimeisen vuosikymmenen aikana, mutta sukupuolten välinen eriytyminen on edelleen selvää (1). Naiset ovat edelleen eriarvoisessa asemassa, jos tarkastellaan koulutukseen pääsyä ja taloudellisia mahdollisuuksia, vaikka eriarvoisuutta onkin Euroopassa vähiten muuhun maailmaan verrattuna (Länsi- ja Itä-Euroopan välillä on joitakin eroja) (2) ETSK on myös kehottanut ryhtymään pikaisiin toimiin sukupuolten välisten palkka- ja eläke-erojen poistamiseksi kaikilla aloilla ja sektoreilla, erityisesti palkkauksen avoimuutta koskevien sitovien toimenpiteiden avulla (3), ja korostaa, että palkkaerot pahentavat eläke-eroja, ja naiset ovat tälle erityisen alttiita. Lisäksi kulttuurinen konteksti ja perinteiset stereotypiat vaikuttavat naisten ammatinvalintaan. Esimerkiksi koulutus-, hoiva-, terveydenhuolto- ja sosiaalialalla työskentelee huomattavasti enemmän naisia kuin miehiä, kun taas rakennusala ja raskas teollisuus ovat miesvaltaisia aloja.

Naisten osallistuminen työmarkkinoille on lisääntynyt viimeisen vuosikymmenen aikana, mutta sukupuolten välinen eriytyminen on edelleen selvää (1). Naiset ovat edelleen eriarvoisessa asemassa, jos tarkastellaan koulutukseen pääsyä ja taloudellisia mahdollisuuksia, vaikka eriarvoisuutta onkin Euroopassa vähiten muuhun maailmaan verrattuna (Länsi- ja Itä-Euroopan välillä on joitakin eroja) (2). ETSK on myös kehottanut ryhtymään pikaisiin toimiin sukupuolten välisten palkka- ja eläke-erojen poistamiseksi kaikilla aloilla ja sektoreilla, erityisesti palkkauksen avoimuutta koskevien kannustus toimenpiteiden avulla (3), ja korostaa, että palkkaerot pahentavat eläke-eroja, ja naiset ovat tälle erityisen alttiita. Lisäksi kulttuurinen konteksti ja perinteiset stereotypiat vaikuttavat naisten ammatinvalintaan. Esimerkiksi koulutus-, hoiva-, terveydenhuolto- ja sosiaalialalla työskentelee huomattavasti enemmän naisia kuin miehiä, kun taas rakennusala ja raskas teollisuus ovat miesvaltaisia aloja.
1.10

EU:n energiaunionin kehittämisessä on alkanut aikakausi, jolloin on toteutettava näkyviä toimia turvallisuuden parantamiseksi. On kiinnitettävä enemmän huomiota myös solidaarisuuteen ja luottamukseen. On erittäin todennäköistä, että kriisinhallintatesti on väistämätön seuraavaa talvea ajatellen, ja tämä edellyttää valmiutta minimoida kielteiset vaikutukset energian jakeluun ja sitä myötä taloudelliseen suorituskykyyn ja elintasoon.
4.2

Esille on nostettava erityisesti direktiiviehdotuksen johdanto-osan 7 kappale, jossa selvennetään merkittävästi Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettavaa erätestausta ja lääketurvatoimintaa koskevien lakisääteisten vaatimusten säilyttämistä Pohjois-Irlantiin suuntautuvassa viennissä. Tässä on tärkeää selventää, että mitä tahansa muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa kuin Pohjois-Irlannissa toteutettua sääntelytehtävää, joka liittyy Pohjois-Irlantia koskevaan myyntilupaan, voidaan hyödyntää sekä nykyisiä että tulevia kansallisia myyntilupia varten sekä hajautetun tai keskinäisen tunnustamismenettelyn kautta annettavia myyntilupia varten. Tämä on vahvistettava kaikilta osin sekä direktiiviehdotuksessa että asianmukaisissa suuntaviivoissa.
3.6

ETSK kannattaa sellaisten aiempien esteiden purkamista, jotka ovat vaikeuttaneet yksityissijoittajien pääsyä ELTIF-rahastoihin. Tämä on tärkeä askel erityisesti nyt alhaisten (vaikkakin tietyissä tapauksissa noususuuntaisten) korkojen ja inflaatiopaineiden tilanteessa, koska on olemassa valtava määrä säästöjä, jotka eivät tällä hetkellä voi hyötyä pitkäaikaissijoitusten tuotosta. Hyväksyttävien omaisuuserien alan laajentaminen ja investointistrategioiden monipuolistaminen on sijoittajansuojan kannalta erittäin tärkeää ja tehokkaampaa kuin vuonna 2015 asetettujen yksityiskohtaisten rajoitusten soveltaminen, sillä tämän haittapuolena oli sekä ammattimaisten että yksityissijoittajien saatavilla olevan rahastotarjonnan supistuminen merkittävästi. ETSK on tyytyväinen uuden kiinteän yhteyden luomiseen rahoitusmarkkinadirektiivissä (MiFID II) tarkoitettuihin pakollisiin ”soveltuvuuden arviointeihin” sekä eturistiriitasääntöjen selkiyttämiseen. ETSK toistaa myös lukuisat aiemmat kehotuksensa kehittää sijoittajakoulutusta kaikkialla Euroopassa.
—

Asetuksessa on käsiteltävä metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen lisäksi myös muita erittäin tärkeitä sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä kysymyksiä, jotka kytkeytyvät sen kattamien tuotteiden tuotantoon. Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun on kyse ihmisoikeuskysymyksistä, työntekijöiden oikeudenmukaisesta kohtelusta ja työntekijöiden oikeuksiin liittyvistä seikoista. Se, että vaaditaan lainmukaisuutta pelkästään tuottajamaan osalta, kuten ehdotuksessa säädetään, on riittämätöntä samoista syistä kuin se on riittämätöntä metsäkadon välttämiseksi.
3.4

Sosiaalisten vaikutusten osalta on selvää, että tarvitaan uudelleen- ja täydennyskoulutusta, jotta työntekijät voivat mukautua uusiin osaamisvaatimuksiin ja täyttää ne. Lisäksi kotitalouksiin kohdistuvat vaikutukset, kuten sähkön ja liikkumisen kallistuminen, aiheuttavat todennäköisesti energia- ja liikenneköyhyyttä, ja liikenneköyhyys tulee olemaan erityisen yleistä syrjäisillä ja harvaan asutuilla alueilla. Suunnitelmissa on tarttua näihin ongelmiin erilaisilla hillintätoimilla, jotka on tarkoitus rahoittaa pitkälti päästökauppajärjestelmästä saaduilla tuloilla, myös jäsenvaltioiden saamilla tuloilla ja tuloilla, joilla on määrä rahoittaa ehdotettua sosiaalista ilmastorahastoa. ETSK panee merkille, että kyseisten ongelmien ratkaisemiseen tarkoitettujen varojen käyttöön asettaminen riippuu siitä, miten lainsäädäntövallan käyttäjien vielä käsittelemät ehdotukset etenevät. ETSK toteaa, että näiden ongelmien ratkaisemiseen tarvitaan huomattavia ja pitkäkestoisia varoja. ETSK epäileekin myös käytettävissä olevien varojen riittävyyttä, vaikka rahoitusehdotukset hyväksyttäisiinkin ilman merkittäviä muutoksia, kun otetaan huomioon asianomaisten henkilöiden määrä ja suunnitellun siirtymän edellyttämä aika.
5.1

Komissio on pyrkinyt varmistamaan hyvin huolellisesti yhteensopivuuden WTO:n sääntöjen kanssa. Tästä syystä ehdotus ei koske vientiä. Koska yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa on ristiriitaisia näkemyksiä, asiaa on analysoitava yksityiskohtaisesti ja lisäksi on käytävä rehellisiä diplomaattisia keskusteluja kauppakumppaneiden kanssa, jotta vältytään kauppasodilta ja mahdollistetaan EU:n teollisuuden kilpailukyky kansainvälisillä markkinoilla.
3.1

ETSK on tietoinen sisämarkkinoiden uusista tarpeista, jotka koskevat rajat ylittävien sähköisiin transaktioihin liittyvien sähköisen tunnistamisen ja luottamuspalvelujen kehittämistä. Nykyiset eIDAS-asetuksessa säädetyt ratkaisut, jotka alkoivat tuottaa oikeusvaikutuksia useissa vaiheissa heinäkuusta 2016 alkaen, eivät vastaa näitä tarpeita, minkä vahvistaa se, että nykyisellään vain 59 prosentilla EU:n asukkaista on mahdollisuus käyttää luotettavia ja turvallisia sähköisen tunnistamisen ratkaisuja. Lisäksi tällaisten palvelujen saanti rajojen yli on rajallista, koska yksittäisten jäsenvaltioiden tarjoamien järjestelmien yhteentoimivuus on vajavaista.
2.9

Seuraamuksia on laajennettava, ja ne on kohdistettava suoraan julkisiin ja valtiollisiin toimijoihin, jotka ovat vastuussa asetusehdotuksessa tarkoitettujen toimien järjestämisestä. Hallituksella on viime kädessä kaikki oikeudelliset ja institutionaaliset keinot pysäyttää tällaiset liikenteenharjoittajien toimet, ja sillä on vielä selkeämpi vastuu, kun se on suoraan osallisena. Näin ollen keskittyminen ainoastaan liikenteenharjoittajiin tarkoittaa, ettei kohteeksi oteta kriisin syitä vaan sen välineet.
6.6

ETSK katsoo, että digitalisaatio on sovitettava yhteen vihreämpään talouteen siirtymisen kanssa ja että siinä on otettava huomioon myös ympäristövaikutukset. Resurssien (myös niukkojen resurssien) käytön ja niiden energiankulutuksen on oltava kohtuullista. Pilvipalvelujen hiilijalanjäljen avoimuutta olisi vaadittava Euroopan tasolla, jotta kaikki organisaatiot voivat laskea digitaalisen hiilijalanjälkensä ja laatia suunnitelmia sen pienentämiseksi.
Sulkutoimet ovat pudottaneet vieraanvaraisuusalan ja osan elintarvikealasta (esim. hotelli- ja ravintola-ala ja muut kodin ulkopuoliseen toimintaan liittyvät elinkeinot ja ruoantoimituspalvelut, matkailualueilla toimivat tukku- ja vähittäismyyjät) polvilleen, millä on kauaskantoisia seurauksia. Sen lisäksi, että näiden alojen toimijoille itselleen on koitunut haittaa, toiminnan keskeytyminen on katkaissut aloihin liittyvät vakituiset elintarviketoimitukset, joista monet maataloustuottajat ja maataloustuotteiden toimittajat ovat riippuvaisia. Tuoretuotteiden toimittajat ovat joutuneet koville, kun ravintoloissa tavallisesti myytyjen korkealaatuisten viinien, juustojen ja ensiluokkaisen lihan sijasta on kulutettu kotona supermarketeista ostettuja perustuotteita (FAO, 2020; OECD, 2020). Jotkin tuottajat ovat vastanneet siirtymällä lähemmäs vähittäis- tai verkkomarkkinoita, missä ne ovat saavuttaneet monissa tapauksissa erittäin hyviä kompromisseja ja sopimuksia, mutta monet eivät ole kyenneet mukautumaan ja ovat menettäneet asiakkaita ja tuloja. Myös maatalousmatkailu, joka usein auttaa monipuolistamaan tilojen tulolähteitä, on kärsinyt suuresti covid-19-rajoituksista.
2.3

ETSK toteaa, että suunnitelmaa on mukautettava edelleen, jotta voidaan helpottaa kaikkien jäsenvaltioiden ja niiden alueiden yhdenvertaista osallistumista mahdollisten eriarvoisuuksien poistamiseksi. Sairastuvuus ja kuolleisuus korreloivat usein syövän tyypin lisäksi myös paikan ja sosiaalisen aseman kanssa. Näin ollen suositukset on mukautettava vastaamaan yksittäisten jäsenvaltioiden osallistumista syövän torjuntaan, kansallisten seulonta- ja rokotusohjelmien ja tukijärjestelmien organisatorinen kehittäminen mukaan luettuna, ja niillä on puututtava terveydenhuollon sosiaaliseen eriarvoisuuteen. On myös tarpeen auttaa asianomaisia henkilöitä ja heidän hoitajiaan käsittelemään syövän seurauksia elämänhallinnan menetyksen ja kansalaisroolin toteuttamismahdollisuuksien osalta: tähän liittyviä kysymyksiä ovat muun muassa varojen saanti ja arjen tukeminen. Vastaavaa huomiota on kiinnitettävä syövän taloudellisten seurausten ja sen tietyille jo ennestään turvattomille yhteiskunnan osille aiheuttamien vaikutusten torjumiseen.
3.1.14

Jäsenvaltioita kaikkialla EU:ssa olisi kannustettava kieltämään eheytyshoidot, jotka ovat alentava käytäntö, jolla on lukuisia vaikutuksia hlbtiq-henkilöiden fyysiseen ja henkiseen terveyteen. Lisäksi jäsenvaltioita olisi kannustettava hyväksymään lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla kielletään intersukupuolisten ihmisten sukuelinten silpominen. Näin varmistettaisiin, että intersukupuolisilla ihmisillä on oikeus päättää itse, haluavatko he käyttää lääketieteellisiä toimenpiteitä tietyn sukupuolen määrittämiseksi vai eivät, ja tästä säännöstä voidaan poiketa vain kiireellisten lääketieteellisten tarpeiden yhteydessä, jos intersukupuolisen henkilön henki on vaarassa.
10.1

ETSK on erittäin pettynyt pintapuoliseen tapaan, jolla strategiassa käsitellään käytettyjen tuuliturbiinien kierrätystä. Strategiassa todetaan, että kiertotalouden mukaisen suunnittelun periaate on sisällytettävä järjestelmällisemmin uusiutuvia energialähteitä koskevaan tutkimukseen ja innovointiin. Siinä ei kuitenkaan esitetä yksityiskohtaisia tietoja tämän periaatteen mahdollisesta täytäntöönpanosta. Komitea toteaa, että tuulivoimaloiden käytöstä poistettujen lapojen käsittely maalla on kasvava ongelma Saksan kaltaisissa maissa, joissa harkitaan mahdollisuutta haudata ne maahan. On huomattava, että merellä sijaitsevat tuulivoimalat ovat paljon suurempia kuin muualla, mikä heijastuu suoraan ongelman laajuuteen.
3.3

ETSK on tyytyväinen toimintasuunnitelman konkreettiseen rakenteeseen ja välineisiin ja katsoo, että niiden avulla voidaan helpottaa ja laajentaa rahoituksen saantimahdollisuuksia ja siten vastata välittömästi kriisinjälkeisen elvytyksen tarpeeseen. Lisäksi ne mahdollistavat pidemmän aikavälin toimet, sillä painopiste on muutoksessa, jonka ilmastonmuutokseen ja digitalisaatioon liittyviä rinnakkaisia siirtymiä edistävät investoinnit saavat aikaan. On kuitenkin luotava suotuisa toimintaympäristö, jotta tiedotusvälineet voivat kokeilla uusia rahoitusmalleja. Ilman rahoitusta, joka mahdollistaa yritykseen ja erehdykseen perustuvan toimintatavan, innovointi alalla on vaikeaa. Toistaiseksi ei ole olemassa vakiomalleja, joita voitaisiin ottaa laajempaan käyttöön. On vain tiettyjen media-alan yritysten yksittäisiä menestystarinoita siitä, miten ne ovat onnistuneet saattamaan toimintansa kestävälle pohjalle.
4.14.

ETSK vetoaa voimakkaasti sen puolesta, että panostettaisiin pankkiunionin valmiiksi saattamiseen, sillä sen avulla pystyttäisiin varmistamaan pankkisektorin häiriönsietokyky, riittävä pääoma ja ennen kaikkea omavaraisuus. Riskien jakaminen ja vähentäminen on saatava tasapainoon. Olisi huolehdittava siitä, ettei julkisiin talousarvioihin tai veronmaksajiin kohdistu merkittäviä vaikutuksia joko kansallisen tai EU:n tason kriisitilanteissa. Näin ollen on pantava täytäntöön vankat omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevat vähimmäisvaatimukset (minimum requirements for own funds and eligible liabilities, MREL) ja toteutettava tehokkaita rahanpesun vastaisia toimenpiteitä sekä kiinnitettävä enemmän huomiota varjopankkisektorin sääntelyyn. On varmistettava, että riskejä ei siirretä asianmukaisesti säännellyiltä rahoitusmarkkinoiden toimijoilta vähemmän säännellyille toimijoille. Lisäksi olisi kiinnitettävä huomiota muun kuin säännellyn yhteisön harjoittaman finanssitoiminnan sääntelyyn noudattaen sitä periaatetta, että samanlaista ja riskeiltään samankaltaista toimintaa valvotaan samalla tavoin.
3.2.

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tukee EU:n kauppiaiden maksujen vastaanottamista koskevien järjestelmien nykyaikaistamista ja yksinkertaistamista rahoitus- ja koulutusmahdollisuuksien avulla. On tärkeää korostaa pk-yritysten keskeistä roolia Euroopan taloudessa. Niillä on kriittinen asema, koska noin 90 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä on pk-yrityksiä, ja niiden osuus työpaikoista on yli 50 prosenttia. Pienet ja keskisuuret yritykset voivat edistää osaltaan talouden vahvaa elpymistä.
4.2

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, Pellolta pöytään -strategiassa ja eurooppalaisessa ilmastolaissa keskitytään ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen vuoteen 2050 mennessä, kuten Euroopan parlamentti, komissio ja neuvosto ovat vahvistaneet. Tämä edellyttää kuitenkin, että monivuotisessa rahoituskehyksessä, YMP:n talousarviossa ja Next Generation EU -elpymisrahastossa varataan siihen riittävästi varoja. Muutoin maataloustuottajien ei voida odottaa tekevän sitä, mikä on tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Jos varoja ei aseteta saataville, vähähiilisille tuotteille on luotava arvoa hiilimarkkinoilla. Maataloustuottajilla on osansa ratkaisun löytämisessä, ja he pyytävät tarvittaessa lisärahoitusta.
Rajatylittävät maksut ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n talouden yhdentymisen kannalta, ja niillä on tärkeä rooli sen varmistamisessa, että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kansalaisilla ja yrityksillä on samat sisämarkkinoiden tarjoamat oikeudet ( 6 ) . Maksut ovat itse asiassa keskeinen osa sisämarkkinoita, jotka kattavat tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaan liikkuvuuden. Kuten vaikutustenarvioinnissa, jonka komission yksiköt ovat laatineet ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 924/2009 muuttamisesta tiettyjen rajatylittävistä maksuista unionissa perittävien palvelumaksujen ja valuutan muuntamisesta perittävien palvelumaksujen osalta ( 7 ) , todetaan, rajatylittävien maksujen korkeat kustannukset luovat esteitä sisämarkkinoille – ja käytännössä kotitalouksien (tavaroiden tai palvelujen ostaminen toiselta valuutta-alueelta) ja yritysten (jotka käyttävät ulkomailla sijaitsevia toimittajia ja joilla on asiakkaita toisella valuutta-alueella) rajatylittävälle toiminnalle. Lisäksi rajatylittäviin maksuihin liittyvät suuret kulut jakavat maksupalvelunkäyttäjät kahteen ryhmään: euroalueella oleviin käyttäjiin, jotka voivat maksaa EU:ssa maksuja valtaosalle ihmisistä ja yrityksistä hyvin pienin kustannuksin, ja euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa oleviin käyttäjiin, jotka voivat maksaa maksuja edullisesti ainoastaan rajalliselle määrälle ihmisiä ja yrityksiä. Tehokkain tapa ratkaista nämä kaksi ongelmaa on toteuttaa lainsäädäntötoimia EU:n tasolla, mikä on myös perussopimusten tavoitteiden mukaista.
1.4

ETSK katsoo, että palvelujen digitalisaation on oltava yhä yksi kaikkien jäsenvaltioiden ensisijaisista tavoitteista. Kriisi on osoittanut, että tarvitaan yksinkertaisempia ja kattavampia palveluita kaikkien eurooppalaisten tukemiseksi, ja erityisesti niiden, jotka tarvitsevat lisätukea. ETSK tiedostaa, että jäsenvaltioilla on digitalisaatioon liittyen erilaisia näkökulmia ja haasteita. Olemassa oleva infrastruktuuri on riittämätöntä, ja tälle alalle kohdistuvien lisäinvestointien on oltava yksi ensisijaisista tavoitteista. Jäsenvaltioita olisi kannustettava investoimaan parempaan infrastruktuuriin, jotta voidaan luoda suotuisat olosuhteet uusille yrityksille ja uusille palveluille. Rahoitusvälineiden on oltava luovia ja yksinkertaisia, jotta tämä mahdollistetaan.
Covid-19-pandemia on vaikuttanut moottoripyöräalaan, sillä sulkutoimien vuoksi kysyntä on laskenut merkittävästi ja ajoneuvojen varastot kasvaneet, kun 60 prosenttia vuosimyynnistä tapahtuu yleensä maaliskuun ja heinäkuun välisenä aikana. Tämän vuoksi valmistajat eivät ole pystyneet noudattamaan kaikkia 15. tammikuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 168/2013 ( 1 ) asetettuja määräaikoja.
3.8

ETSK suhtautuukin myönteisesti uuteen vakavaraisuustukivälineeseen ja on tyytyväinen siihen, että vaikka väline on avoin kaikille jäsenvaltioille, painopiste on niissä maissa, joiden taloudet ovat kärsineet covid-19-pandemian vaikutuksista eniten tai joissa valtion vakavaraisuustuen saatavuus on rajallisempaa. Komitea on samaa mieltä siitä, että tukea olisi myönnettävä ainoastaan sellaisille yrityksille, joiden liiketoimintamalli on kannattava ja jotka eivät olleet vaikeuksissa ennen covid-19-kriisiä, ja pitää hyvänä sitä, että vakavaraisuustukiväline on sisällytetty Euroopan strategisten investointien rahastoon (ESIR). Varojen tehokkaan käytön varmistamiseksi on suotavaa sallia joustavat siirrot vakavaraisuustuki-ikkunasta ESIR-rahaston muihin ikkunoihin ja päinvastoin. Lisäksi käytettävissä olevat varat olisi pyrittävä jakamaan tasapainoisella, markkinalähtöisellä tavalla oman pääoman ehtoisten ja oman pääoman luonteisten tuotteiden, kuten etuoikeusasemaltaan alisteisten lainojen, välillä.
3.14

Ehdotetun alv-vapautuksen vaikutusten ymmärtämiseksi on suositeltavaa tehdä yksityiskohtaisempi ja todellisuutta paremmin kuvaava kustannusarvio, koska kyse on veroista, joita myös suuri yleisö maksaa, ja avoimuutta on syytä lisätä. On myös ilmeistä, että suurten luonnonkatastrofien yhteydessä vapautuksen kustannukset voivat nousta paljon suuremmiksi.
3.2

Digitaalinen ja sosiaalinen media tarjoaa aiempaa laajemmalle joukolle ihmisiä entistä enemmän osallistumismahdollisuuksia, mutta sosiaalisen median alustojen omistus on vielä keskittyneempää kuin perinteisten lehtitalojen ja radio- ja televisiokanavien omistus. Lisäksi ihmisten tileillä näkyviin tuleva tieto on huomattavan suodattunutta ja suodattamisessa käytetään monimutkaisia salaisia algoritmeja, jotka palvelevat kaupallisia päämääriä. Tämän johdosta saattaa käydä niin, että ihmiset altistuvat suppeammalle kirjolle tietoa kuin perinteisten radio- ja televisiokanavien ja painetun sanan kautta. Sosiaalisen median tulo on lisännyt disinformaatiota – tekaistujen tarinoiden julkaisemista eri tarkoituksissa, muun muassa poliittiseen keskusteluun ja vaalituloksiin vaikuttamiseksi. Tällaisen disinformaation takana on monesti valetilejä. Tutkijoiden mukaan disinformaatiolla oli merkittävä vaikutus äänestäjien käyttäytymiseen vuonna 2016 käydyissä Yhdysvaltain presidentinvaaleissa.
2.5

Komission kertomuksessa selitetään, että järjestelyihin liittyy turvallisuus-, rahanpesu- ja veronkiertoriskejä sekä riski EU:n sääntöjen kiertämisestä. Riskejä kasvattavat kertomuksen mukaan entisestään läpinäkymättömyys sen suhteen, miten osa järjestelyistä toimii, sekä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön puute. Komissio on sitoutunut seuraamaan tarkemmin EU:n lainsäädännön noudattamista sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyissä ja ryhtymään tarvittaessa toimiin. Prosessin parantamiseksi komissio on perustanut asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on määrittää erityisiä toimenpiteitä järjestelyistä aiheutuviin haasteisiin vastaamiseksi. Ryhmä on kokoontunut tänä vuonna jo kahdesti tarkastelemaan sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen riskejä ja määrittämään toimia niiden pienentämiseksi.
1.1

Unionin uusi pelastuspalvelumekanismi hyväksyttiin 13. maaliskuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä, joka koskee päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamista. Unionin pelastuspalvelumekanismi tarjoaa kehyksen yhteistyölle ja avun antamiselle vakavissa hätätilanteissa EU:ssa ja sen ulkopuolella. Pelastuspalvelumekanismi on vuodesta 2001 lähtien aktivoitu yli 300 kertaa. Siinä ovat mukana kaikki EU:n jäsenvaltiot, kaksi ETA-maata (Islanti ja Norja), Montenegro, Serbia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Turkki sekä Yhdistyneet kansakunnat (Sendain kehys katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030) ja asianomaiset kansainväliset järjestöt. Säädöksellä luodaan puitteet resurssien lisäreserville rescEU:lle avun tarjoamiseksi silloin, kun olemassa olevat yleiset valmiudet eivät riitä. RescEU:hun kuuluvat erityisesti metsäpalojen lentosammutus ja resurssit lääkinnällisten hätätapausten sekä kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinonnettomuuksien varalta. Koulutukseen ja osaamisen jakamiseen liittyvä pelastuspalvelun osaamisverkosto on niin ikään varautumisen ja ennaltaehkäisyn strateginen osatekijä.
5.3

Ennen 7 ja 8 artiklan ja ehdotetun direktiivin muiden artiklojen tarkastelua on paikallaan tehdä selväksi, että kaikissa ehdotetuissa muutoksissa on silminnähtävästi jätetty huomiotta palauttamispäätöksen oikeudellinen luonne. Kun tämä täsmennetään, saadaan pohja direktiivin uuden 8 artiklan 3 kohdan täydelle kyseenalaistamiselle. Päätös palauttamisesta on jäsenvaltion tekemä hallinnollinen päätös, jolla on suora vaikutus yksittäisen henkilön oikeuksiin ja etuihin. Päätös liittyy yleensä myös joko suoraan tai välillisesti velvoitteiden täyttämiseen tai tiettyyn käyttäytymiseen, josta kyseistä henkilöä syytetään, ja on aiheellista tarkistaa asianmukaisesti syytösten todenperäisyys, mikä on näissä tapauksissa ilman muuta mahdollista vahvistaa riippumattomasti. Tämä tarkoittaa, että maastapoistaminen on hallinnollinen, ei rikosoikeudellinen sanktio, rangaistus, seuraamus, mutta siihen sovelletaan samoja perustuslain ja perusoikeuksien periaatteita kuin rikosoikeudessa.
2.4

Sosiaalisesta mediasta on tullut sellaisen disinformaation tärkeä levittämiskanava, jonka päämääränä on viime kädessä vaikuttaa vaalituloksiin ja joka näin ollen uhkaa demokratiaa. Joissakin tapauksissa, kuten Cambridge Analytican tapauksessa, sitä on käytetty disinformaatiosisällön kohdentamiseen tietyille käyttäjille, jotka on yksilöity hankkimalla ja käyttämällä luvattomasti heidän henkilötietojaan . Sosiaalisen median ohella perinteisemmät menetelmät, kuten televisio, sanomalehdet, verkkosivustot sekä ketjusähköpostit ja -viestit, ovat edelleen merkittävässä asemassa monilla alueilla. Käytettävät välineet ja tekniikat vaihtuvat nopeasti.