SELVITYS TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

PÄÄLUOKKA I: EUROOPAN PARLAMENTTI

VARAINHOITOVUOSI 2021

(2022/C 279/01)

SISÄLLYSLUETTELO

JOHDANTO 3

I KATSAUS EUROOPAN PARLAMENTIN TOIMINTAAN VUONNA 2021 3

II PARLAMENTIN TALOUSARVION KEHITYS MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN VERRATTUNA 5

III TALOUSARVION TOTEUTUS VUONNA 2021 5

A. Alkuperäinen talousarvio ja lopullinen talousarvio 7

B. Maksusitoumukset ja maksut 8

C. Määrärahasiirrot vuodelta 2021 vuodelle 2022 8

D. Vuodelta 2020 vuodelle 2021 siirrettyjen määrärahojen käyttö 8

E. Tulot 8

F. Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat 9

G. Peruuntuneet määrärahat vuoden osalta 9

H. Määrärahasiirrot budjettikohtien välillä 9

I. Talousarvion toteutus luvuittain 10

LIITTEET 14

Liite I – Yhteenveto C-siirroista varainhoitovuonna 2021 14

Liite II – Yhteenveto P-siirroista varainhoitovuonna 2021 22

Lliite III – Määrärahojen käyttö vuonna 2021 covid-19-pandemian vaikutus mukaan luettuna 26

Liite IV – Yhteenveto covid-19-pandemian vaikutuksista vuoden 2021 määrärahoihin 32

Liite V – Edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen määrärahojen käyttö 34

Liite VI – Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien määrärahojen käyttö 40

Liite VII – Varainhoitovuoden 2021 tulot 46

Liite VIII – ADENAUER II -hanke: keskeiset luvut 49

Luettelo taulukoista ja kuvista 5

Taulukko 1 – Määrärahojen käyttö 5

Taulukko 2 – Tulot – vuosina 2021 ja 2020 saatujen maksujen kokonaismäärä 8

Taulukko 3 – C-siirrot menoluokan ja tarkoituksen mukaan jaoteltuina 9

Taulukko 4 – Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2020–2021 11

JOHDANTO

1. Tässä selvityksessä analysoidaan Euroopan parlamentin talousarvio- ja varainhallintoa varainhoitovuonna 2021. Siinä tarkastellaan varojen käyttöä sekä toimintaan varainhoitovuoden aikana merkittävästi vaikuttaneita tapahtumia.

2. Selvitys on laadittu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 ( 1 ) , jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 249 artiklan mukaisesti. Analyysi perustuu tilinpitäjän hyväksymään alustavaan tilinpäätökseen.

3. Vuonna 2021 parlamentille osoitettiin 2 064 miljoonan euron määrärahat. Talousarvio kasvoi 1,22 prosenttia vuodesta 2020, ja parlamentin osuus monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 7 oli 19,41 prosenttia. Parlamentin talousarvioon otetuista määrärahoista sidottiin 2 033 miljoonaa euroa, ja se suoritti maksuja 1 650 miljoonan euron edestä (81 prosenttia). Lisäksi 380 miljoonaa euroa (18,4 prosenttia) siirrettiin ilman eri toimenpiteitä seuraavalle varainhoitovuodelle. Erikseen esitettyjen siirtojen osuus oli 22 miljoonaa euroa (1,1 prosenttia).

I KATSAUS EUROOPAN PARLAMENTIN TOIMINTAAN VUONNA 2021

4. Vuosi 2021 oli uuden monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 ensimmäinen vuosi. Vaikka hallintomenoja koskevan otsakkeen (monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 otsake 5 ja monivuotisen rahoituskehyksen 2021-2027 otsake 7) enimmäismäärä supistui vuonna 2021 vuodesta 2020, parlamentin talousarvion osuus otsakkeesta pysyi alle 20 prosentissa (se oli 19,41 prosenttia).

5. Parlamentin hallinnon keskeisten alojen järkeistämistä ja nykyaikaistamista jatkettiin strategisen täytäntöönpanokehyksen rakenteen puitteissa ja vuoden 2021 talousarvion valmistelussa yksilöityjen painopisteiden mukaisesti.

6. Vuotta 2021 leimasivat edelleen jatkuneen covid-19-pandemian aiheuttamat haasteet. Useimmat vuonna 2020 käyttöön otetuista poikkeuksellisista toimenpiteistä oli pidettävä voimassa ja niitä oli tarvittaessa mukautettava jäsenille ja henkilöstölle aiheutuvan riskin minimoimiseksi samalla kun varmistettiin, että toimielin pystyy jatkamaan ydintoimintaansa ja täyttämään tehtävänsä Euroopan unionin kansalaisten demokraattisena edustajana.

7. Erityisesti etätyötä ja etä-/hybridikokouksia käytettiin edelleen laajamittaisesti koko vuoden 2021 ajan. Suurinta osaa henkilöstöä (myös jäsenten valtuutettuja avustajia ja poliittisten ryhmien henkilöstöä) koskeneesta 100-prosenttisesta etätyövelvoitteesta luovuttiin asteittain kesäkuusta 2021 alkaen ( 2 ) . Jotkin parlamentin toiminnan rajoitukset, jotka koskivat esimerkiksi valtuuskuntia ja yksittäisten vierailijoiden vastaanottoa, poistettiin syyskuussa 2021 ( 3 )

8. Strasbourgin istunnot olivat vuoden alussa edelleen keskeytettyinä, mutta niitä jatkettiin kesäkuussa 2021.

9. Parlamentin talousarviossa tehtiin pandemian vuoksi huomattavia määrärahasiirtoja. Ylimääräisiä määrärahoja tuli saataville esimerkiksi matkakuluihin, vierailijaryhmiin liittyviin järjestelyihin, parlamentin vierailukeskusten toimintaan, henkilökohtaiseen koulutukseen ja (rakennusten vähäisemmän käytön vuoksi alhaisempaan) energiankulutukseen liittyvistä budjettikohdista.

10. Samaan aikaan edelleen jatkuneen pandemian vuoksi tarvittiin lisämäärärahoja muilla aloilla, joita olivat erityisesti terveydenhuolto ja ennaltaehkäisy, tietotekniikka sekä tekniset tarvikkeet ja logistiikka monikielisen tulkkauksen alalla, jotta voitiin järjestää etä- ja hybridikokouksia, kuten valiokunta- ja täysistuntokokouksia ja äänestyksiä. Lisätietoja vuonna 2021 toteutetuista siirroista esitetään tämän selvityksen luvussa III olevassa osiossa H sekä liitteissä I, II, III ja IV.

11. Datakeskukseen, yksittäisiin laitteisiin, pilvipalvelustrategiaan ja kyberturvallisuuteen liittyviä suunniteltuja tietotekniikkainvestointeja nopeutettiin ja lisättiin edelleen covid-19-pandemiaan liittyneillä siirroilla. ITEC-pääosaston määrärahojen nettolisäys oli siirtojen ansiosta 11 250 513 euroa.

12. Myös konferenssi-infrastruktuurin ja -palvelujen suunniteltua nykyaikaistamista nopeutettiin ja siihen liittyviä määrärahoja lisättiin monikielisten etä- ja hybridikokousten tukemiseksi. LINC-pääosaston talousarvion nettolisäys oli 12 584 900 euroa, johon sisältyi 5 250 000 euron lisämääräraha, joka oli varattu Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin tukemiseen.

13. Puhemiehistön huhtikuussa 2021 tekemän päätöksen jälkeen parlamentti on sitonut 10 644 359 euroa ja maksanut 5 227 276 euroa Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin liittyviä määrärahoja ( 4 )

14. Pandemia vaikutti vaihtelevasti kansalaisten osallistumista koskevaan ohjelmaan. Euroopan historian talo, Parlamentarium ja Europa Experience -keskukset pysyivät suljettuina tai ne toimivat tavallista pienemmällä kapasiteetilla osan vuodesta, mikä johti pieniin säästöihin toimintakustannuksissa. Toisaalta Euroopan nuorisotapahtuma (EYE2021) järjestettiin suunnitelmien mukaisesti sekä verkossa että Strasbourgissa. Viestintätoimissa jatkettiin siirtymistä digitaalisiin tai hybridimuotoihin. Tilanne johti siihen, että talousarvio oli ylijäämäinen ja myöhemmin tehtiin 7 336 000 euron nettosiirto muihin budjettikohtiin.

15. Vihreä parlamentti ja kestävä liikkuvuus : Parlamentti paransi ympäristötehokkuuttaan siirtymällä asteittain täysin sähköiseen liikkuvuuteen (akut ja vetypolttokennot) ja parantamalla polkupyöriin liittyvää infrastruktuuria. Parlamentin hiilidioksidipäästöjen kompensoimista vuonna 2021 haittasi kuitenkin erään talouden toimijan vetäytyminen, joka johtui hiilisertifikaattien hintojen äkillisestä merkittävästä noususta COP21-kokouksen jälkeen.

16. Turvallisuushenkilöstön ottaminen parlamentin palvelukseen : SAFE-pääosasto järjesti lähes 400 verkkohaastattelua tulevan vartiointi- ja turvahenkilöstön valitsemiseksi. Tarkoituksena oli ottaa parlamentin palvelukseen 115 uutta vartijaa, ja prosessin sujuvan käynnistämisen varmistamiseksi toteutettiin kaikki tarvittavat palvelukseenottomenettelyt.

17. Hallinto jatkoi koko vuoden 2021 ajan puhemiehistön huhtikuussa 2018 hyväksymän vuoden 2019 jälkeistä aikaa koskevan parlamentin kiinteistöstrategian täytäntöönpanoa. Sitä täydennettiin 8. maaliskuuta 2021 hyväksytyllä tilojen integroitua hallinnointia koskevalla strategialla .

18. Suurten rakennushankkeiden tilanne vuonna 2021 on seuraava: Luxemburgissa a. Tärkeä osa parlamentin kiinteistöstrategiaa on ADENAUER-rakennushanke, jonka tarkoituksena on tuoda kaikki Luxemburgissa toimivat parlamentin yksiköt saman katon alle. Hankkeen ensimmäinen osa eli itäsiipi, jonka osuus koko projektista on noin 75 prosenttia, saatiin valmiiksi lokakuussa 2020. Henkilöstön siirtyminen uuteen rakennukseen alkoi marraskuussa 2020 ja jatkui koko vuoden 2021 ensimmäisen puoliskon ajan. Länsisiiven rakennustyöt aloitettiin vuonna 2021. Strasbourgissa b. WEISS-rakennuksen sisäänpääsyn turvajärjestelyjä koskevassa hankkeessa ilmeni viivästyksiä, jotka johtuivat siitä, että matkapuhelinoperaattoreiden työt rakennustyömaan halki kulkevassa kaapeliverkossa lykkääntyivät ja materiaalitoimitukset viivästyivät covid-kriisin vuoksi. c. WEISS-rakennuksessa saatiin päätökseen istuntosalin aulassa olevien audiovisuaalisten laitteistojen nykyaikaistamistyöt. d. CHURCHILL- ja DE MADARIAGA -rakennuksissa on käynnissä useita hankkeita: ateriapalvelutilojen kunnostustyöt ja laajentaminen, saniteettitilojen mukauttaminen vaatimuksia vastaavaksi, valaistuksen parantaminen ja käytävien esteiden poistaminen liikuntaesteisiä henkilöitä koskevien vaatimusten täyttämiseksi. Brysselissä e. ZWEIG-rakennuksen vierailukeskuksen toiseen vaiheeseen liittyvät työt etenevät. f. SPINELLI-rakennuksessa aloitettiin vuonna 2021 monitoiminnallisten ravintolatilojen kunnostustyöt, jotka ovat edelleen käynnissä. Kaikissa kolmessa toimipaikassa g. Kaikkien käyttäjien tarpeet huomioon ottavaan suunnitteluun liittyvät työt etenevät Ranskan kansallisille viranomaisille toimitetun sääntelysuunnitelman mukaisen Strasbourgin esteettömyysohjelman mukaisesti. Brysselissä toteutettiin vuonna 2021 merkittäviä toimia esteettömyysnäkökohtien huomioon ottamiseksi kaikissa suunnitelluissa kunnostustöissä. Yhteystoimistojen esteettömyyden parantamista koskevat tekniset eritelmät saatiin valmiiksi vuonna 2021.

19. Aiempien vuosien tapaan budjettivaliokunta hyväksyi vuonna 2021 keräilysiirron kahden rakennushankkeen rahoittamista varten. Tästä siirrosta ADENAUER-rakennushankkeeseen osoitettava osa oli noin 33,56 miljoonaa euroa (ks. luvussa III oleva määrärahasiirtoja koskeva osio H). EU:n toimielinten toimistotiloja koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 34/2018 annetun suosituksen 3 mukaisesti tähän selvitykseen on liitetty yhteenveto ADENAUER-rakennushankkeen rahoituksesta (liite VIII).

20. Brysselissä päätös ostaa TREVES II -rakennus antoi mahdollisuuden saattaa päätökseen jälleen yksi vaihe parlamentin kiinteistöstrategiassa. Ostopäätös tiivistää edelleen parlamentin kiinteistökantaa, mahdollistaa keskeisten rakennusten yhteenliitettävyyden ja auttaa parantamaan turvallisuutta entisestään.

21. Strategista lähestymistapaa, jonka mukaan kaikissa jäsenvaltioissa avataan Europa Experience -keskus , jatkettiin vuonna 2021, jolloin käynnistettiin useita paikallisia markkinakartoituksia, jotta nämä tilat voitaisiin kaikissa jäsenvaltioissa ottaa käyttöön aikataulun mukaisesti vuoteen 2024 mennessä. Puhemiehistön 23. marraskuuta 2020 tekemän päätöksen jälkeen Wienissä ja Tukholmassa on saatu valmiiksi paikalliset markkinakartoitukset, joiden perusteella on suositeltu Europa Experience -keskukselle sijaintipaikkaa. Useissa jäsenvaltioissa kartoitukset sen sijaan jatkuvat. Vuonna 2021 allekirjoitettiin vuokrasopimukset seuraavista: — erilliset Europa Experience -keskukset: Pariisissa, Roomassa, Wienissä ja Tukholmassa — Eurooppa-talon yhteydessä olevat Europa Experience -tilat: Varsovassa ja Prahassa siten, että samassa rakennuksessa sijaitsevat Euroopan parlamentin yhteystoimisto ja Euroopan komission edustusto.

II PARLAMENTIN TALOUSARVION KEHITYS MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN VERRATTUNA

Parlamentin talousarvion kehitys monivuotiseen rahoituskehykseen verrattuna Vuosi 2017 2018 2019 2020 2021 EP:n talousarvio (milj. euroa) 1 910 1 951 1 997 2 039 2 064 Δ % 3,9 2,2 2,4 2,1 1,2 MRK:n otsake 5(7) (5) (milj. euroa) 9 918 10 346 10 786 11 254 10 635 Δ % 4,6 4,3 4,2 4,3 -5,5 EP:n osuus (%) otsakkeesta 5 19,3 18,9 18,5 18,1 19,4

III TALOUSARVION TOTEUTUS VUONNA 2021

22. Parlamentin lopullinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2021 oli yhteensä 2 063 521 135 euroa eli 19,4 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen uudesta otsakkeesta 7 ( 6 ) . Alla olevassa taulukossa 1 esitetään yhteenveto parlamentin talousarvion toteutuksesta varainhoitovuonna 2021. Taulukko 1 Määrärahojen käyttö Määrärahatyyppi Määrärahat vuonna 2021 Määrärahat vuonna 2020 Muutos (euroa tai %:a) (euroa tai %:a) 2021/2020 (%) Käyttömäärärahat (rahasto 0) Alkuperäiset määrärahat 2 063 521 135,00 2 038 745 000 1,22 Lopulliset määrärahat 2 063 521 135,00 2 038 745 000 1,22 Toteutus vuoden aikana Sitoumukset 2 033 160 247,46 1 950 750 955 4,22 % lopullisista määrärahoista 98,53 95,68 Maksut 1 649 796 838,12 1 590 035 012 3,76 % sitoumuksista 81,14 81,51 Siirrot seuraavalle vuodelle Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot seuraavalle vuodelle (7) 380 099 194,75 356 517 981 6,61 % lopullisista määrärahoista 18,42 17,49 % sitoumuksista 18,69 18,28 Erikseen esitetyt siirrot (seuraavalle vuodelle siirretyt sitomattomat määrärahat) (8) 22 007 230,00 74 900 000 -70,62 % lopullisista määrärahoista 1,07 3,67 -70,97 Määrärahojen peruuntuminen Peruuntuneet määrärahat 11 617 872 17 292 007 -32,81 % lopullisista määrärahoista 0,6 0,85 Siirrot edelliseltä vuodelta (rahastot 1 ja 2) Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot edelliseltä vuodelta 356 517 980,56 274 260 660 29,99 Siirtoja vastaavat maksut 318 238 275,95 246 975 261 28,85 % siirroista 89,3 90,05 Peruuntunut määrä 38 279 704,61 27 285 399 40,29 Erikseen esitettävät siirrot edelliseltä vuodelta (8) 74 900 000 0 Siirtoja vastaavat maksut 74 900 000 0 % siirroista 100,00 Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuoden aikana peräisin olevat määrärahat (rahasto 7) Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuoden aikana peräisin olevat määrärahat 37 150 961,72 33 567 305 10,68 Sitoumukset 13 155 965,35 5 674 858 131,83 % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista määrärahoista 35,4 16,91 Maksut 8 913 697,51 3 626 822 145,77 % käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavista maksusitoumuksista 67,8 63,91 Sitomattomien määrärahojen siirto seuraavalle vuodelle 23 994 996,37 27 892 448 -13,97 Sidottujen määrärahojen siirto seuraavalle vuodelle 4 242 267,84 2 048 035 107,14 Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista muista kuin vuokratuloista ja rakennusten ja maan myynnistä (9) peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat (rahasto 5, paitsi alamomentit 2 0 0 0–2 0 0 3) Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat 21 612 665 18 755 707 15,23 Sitoumukset 21 244 892 18 272 246 16,27 % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista, siirretyistä määrärahoista 98,30 97,42 Maksut 15 997 482 13 117 629 21,95 % sitoumuksista 75,30 71,79 4,89 Määrärahojen peruuntuminen 367 773 483 461 -23,93 Sidottujen määrärahojen siirto seuraavalle vuodelle 5 247 410 5 154 617 1,80 Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista vuokratuloista ja rakennusten ja maan myynnistä (10) peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat (rahasto 5, alamomentit 2 0 0 0–2 0 0 3) Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat 9 985 260 6 660 660 49,91 Sitoumukset 4 159 687 2 955 183 40,76 % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista, siirretyistä määrärahoista 41,66 44,37 Maksut 3 866 667 2 442 111 58,33 % sitoumuksista 92,96 82,64 Sitomattomien määrärahojen siirto seuraavalle vuodelle 5 825 573 3 705 477 57,22 Sidottujen määrärahojen siirto seuraavalle vuodelle 293 020 513 072 -42,89 Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt sitoumukset (rahasto 3) Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt sitoumukset 7 715 724 6 997 082 10,27 Maksut 5 805 470 6 094 211 -4,74 % sitoumuksista 75,24 87,10 -13,61 Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle (vuokratulot) Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista peräisin olevien määrärahojen peruuntuminen 1 910 254 902 871 111,58

A. Alkuperäinen talousarvio ja lopullinen talousarvio

23. Alkuperäiset ja lopulliset määrärahat parlamentin talousarviossa vuodeksi 2021 olivat 2 063 521 135 euroa. Tämä merkitsi 1,22 prosentin lisäystä vuoden 2020 lopulliseen talousarvioon verrattuna (2 038 745 000 euroa).

B. Maksusitoumukset ja maksut

24. Maksusitoumukset olivat yhteensä 2 033 160 247 euroa eli 98,5 prosenttia lopullisista määrärahoista (2020: 95,7 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 1 649 796 838 euroa eli 81,1 prosenttia tehdyistä maksusitoumuksista (2020: 81,5 prosenttia).

C. Määrärahasiirrot vuodelta 2021 vuodelle 2022

25. Määrärahoja siirrettiin varainhoitovuodelle 2022 ilman eri toimenpiteitä 380 099 195 euroa eli 18,7 prosenttia kaikista sidotuista määrärahoista (2020: 18,3 prosenttia). Erikseen esitetty siirto vuodelta 2021 vuodelle 2022 oli määrältään 22 007 230 euroa, ja sillä pohjustettiin Brysselissä sijaitsevan TREVES II -rakennuksen ostoa.

D. Vuodelta 2020 vuodelle 2021 siirrettyjen määrärahojen käyttö

26. Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot vuodelle 2021 olivat yhteensä 356 517 981 euroa (2020: 274 260 660 euroa). Siirtoja vastaavat maksut olivat 318 238 276 euroa eli 89,3 prosenttia (2020: 90,1 prosenttia). Määrärahoja siis peruuntui yhteensä 38 279 705 euroa (2020: 27 285 399 euroa). Peruutukset koskivat lähinnä seuraavia momentteja: momentti 2 0 0 ”Kiinteistöt”, momentti 2 0 2 ”Kiinteistöihin liittyvät kulut”, momentti 2 1 4 ”Tekniset tarvikkeet ja laitteistot”, momentti 3 2 4 ”Tuotanto ja levitys” ja momentti 4 0 0 ”Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot”. Näiden viiden momentin peruutukset muodostivat 84,5 prosenttia kaikista peruuntuneista määristä. Suurin osa rakennuskustannuksiin liittyvistä peruutuksista johtui jatkuvista covid-kriiseistä, jotka johtivat pulaan rakennustyöntekijöistä ja -materiaaleista.

E. Tulot

27. Tileihin kirjattuja tuloja oli 31. joulukuuta 2021 yhteensä 215 332 108 euroa (2020: 203 449 523 euroa). Yhteensä 873 857 euron perinnästä luovuttiin varainhoitoasetuksen 101 artiklan 2–5 kohdan mukaisesti.

28. Taulukossa 2 esitellään luvuittain, kuinka vuoden 2021 tulot ovat kehittyneet verrattuna varainhoitovuoteen 2020. Taulukko 2 Tulot – vuosina 2021 ja 2020 saatujen maksujen kokonaismäärä Luku Nimike 2021 2020 Erotus Muutos (euroa) (euroa) (euroa) 2021/2020 (%) 3 0 Henkilöstöstä kertyvät tulot 177 070 447 168 988 133 8 082 314 5 3 1 Omaisuuteen liittyvät tulot 6 908 282 6 815 732 92 550 1 3 2 Tulot toimitetuista tarvikkeista ja suoritetuista palveluista ja urakoista – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 14 659 257 16 426 348 1 767 090 -11 3 3 Muut hallinnosta saatavat tulot 16 693 295 11 217 283 5 476 012 49 Osasto 3 Hallinnosta saatavat tulot 215 331 280 203 447 495 11 883 785 5,84 4 0 Sijoitetuista varoista ja tileistä kertyvät tulot 828 2 028 -1 200 -59 Osasto 4 Rahoitustuotot, viivästyskorot ja sakot 828 2 028 -1 200 -59,17 6 6 Muut maksut ja palautukset 0 0 0 — Osasto 6 Unionin politiikkoihin liittyvät tulot, maksut ja palautukset 0 0 0 — Yhteensä 215 332 108 203 449 523 11 882 585 5,84

F. Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat

29. Vuonna 2021 käytettävissä olleet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olivat yhteensä 37 150 962 euroa (2020: 33 567 305 euroa). Maksusitoumukset olivat yhteensä 13 155 965 euroa, eli sitoumusten osuus oli 35,4 prosenttia (2020: 16,9 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 8 913 698 euroa eli 67,8 prosenttia tehdyistä maksusitoumuksista (2020: 63,9 prosenttia).

G. Peruuntuneet määrärahat vuoden osalta

30. Määrärahoja peruuntui 11 617 872 euroa (2020: 17 292 007 euroa) eli 0,6 prosenttia lopullisista määrärahoista (2020: 0,8 prosenttia).

H. Määrärahasiirrot budjettikohtien välillä

31. Varainhoitovuoden aikana hyväksyttiin kahdeksantoista ( 11 ) varainhoitoasetuksen 31 ja 49 artiklan mukaista C-siirtoa (mukaan lukien ns. keräilysiirto). C-siirtojen määrä oli 106 753 497 euroa eli 5,2 prosenttia lopullisista määrärahoista. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että vuonna 2020 hyväksyttiin kaksitoista C-siirtoa, joiden osuus lopullisista määrärahoista oli 9 prosenttia. Taulukko 3 C-siirrot menoluokan ja tarkoituksen mukaan jaoteltuina Siirron vastaanottava menoluokka Tarkoitus Siirto Siirretty määrä (euroina) % siirretyistä määristä Kiinteistöpolitiikka ADENAUER II -kiinteistöhanke C19 33 559 035 31,4 TREVES II -rakennuksen hankinta C19 22 007 230 20,6 Rakennusten turvallisuus – Luxemburg C4 750 000 0,7 Kiinteistöpolitiikka yhteensä 56 316 265 52,8 Tietotekniikkalaitteet ja muu tekninen laitteisto Tietotekniikkalaitteet ja muu tekninen laitteisto C6, C7, C8, C12, C13, C14, C18 16 837 752 15,8 Tietotekniikkalaitteet ja muu tekninen laitteisto yhteensä 16 837 752 15,8 Vakinainen ja muu henkilöstö Vakinaiseen henkilöstöön liittyvät kulut C15, C19 8 640 000 8,1 Muuhun henkilöstöön liittyvät kulut C1 4 095 480 3,8 SARS-CoV-2-testaustilojen ja -laitteiden asentaminen C2 360 000 0,3 Terveydenhuolto ja ennaltaehkäisy – covid-19 C2, C9, C16 11 940 000 11,2 Vakinainen ja muu henkilöstö yhteensä 25 035 480 23,5 Monikielisyys Ulkoinen tulkkaus – sertifioidut konferenssitulkit C6, C7 4 750 000 4,4 Ulkoinen kääntäminen C10 2 000 000 1,9 Monikielisyys yhteensä 6 750 000 6,3 Muut menot Euroopan tiedemediakeskus C5 304 000 0,3 Ateriapalveluihin liittyvät kulut C3 1 080 000 1,0 Julkaisut ja EMAS C8, C17 430 000 0,4 Muut menot yhteensä 1 814 000 1,7 Yhteensä 106 753 497 100,0

32. Keräilysiirto C19 osoitettiin ADENAUER-rakennushankkeeseen (33 559 035 euroa) ja TREVES II -rakennuksen hankintaan (22 007 230 euroa) sekä alamomenttiin 1 2 0 4 ”Tehtävien aloittamiseen, toisiin tehtäviin siirtymiseen ja tehtävien päättymiseen liittyvät korvaukset” (250 000 euroa).

33. Puhemies hyväksyi vuonna 2021 varainhoitoasetuksen 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti kahdeksan P-siirtoa ( 12 ) , joiden määrä oli yhteensä 26 464 877 euroa eli 1,3 prosenttia vuoden lopullisista määrärahoista (2020: yhdeksän P-siirtoa, joiden osuus vuoden lopullisista määrärahoista oli 1,1 prosenttia).

34. Kaiken kaikkiaan covid-19-pandemian arvioidaan tuottaneen 95 804 765 euron ylijäämän, joka on siirretty pois muun muassa matkakuluihin, vierailijaryhmiin liittyviin järjestelyihin, parlamentin vierailukeskusten toimintaan, henkilökohtaiseen koulutukseen ja energiankulutukseen liittyvistä alamomenteista. Samaan aikaan joihinkin muihin budjettikohtiin oli covid-19-pandemian vuoksi tarpeen kohdentaa yhteensä 26 230 480 euroa lisämäärärahoja. Nämä budjettikohdat liittyvät pääasiassa terveydenhuoltoon ja ennaltaehkäisyyn, tietotekniikkalaitteisiin ja tekniseen laitteistoon sekä tulkkausmenoihin etätyön ja monikielisten etä- ja hybridikokousten tukemiseksi.

I. Talousarvion toteutus luvuittain

35. Tässä osassa tarkastellaan määrärahojen käyttöä talousarvioluvuittain, niiden osuutta koko talousarviosta ja muutoksia niiden käytössä edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. Viisi lukua kattoi yksinään 75,8 prosenttia kaikista maksusitoumuksista. Nämä luvut ovat luku 1 0 ”Toimielimen jäsenet”, luku 1 2 ”Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt”, luku 2 0 ”Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut”, luku 2 1 ”Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus” ja luku 4 2 ”Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot”.

36. Taulukossa 4 esitellään luvuittain vuoden 2021 määrärahasitoumukset varainhoitovuoden 2020 maksusitoumuksiin verrattuna. Taulukko 4 Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2020–2021 Luku Nimike 2021 2020 Erotus Muutos (euroa) (euroa) (euroa) 2021/2020 (%) 1 0 Toimielimen jäsenet 181 013 991 180 659 038 354 953 0 1 2 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt 702 376 364 679 166 389 23 209 975 3 1 4 Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut 180 529 832 150 587 138 29 942 694 20 1 6 Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot 30 611 590 19 083 918 11 527 672 60 Osasto 1 – Toimielimen henkilöstö 1 094 531 777 1 029 496 483 65 035 294 6 2 0 Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut 258 155 674 287 339 852 -29 184 178 -10 2 1 Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus 200 803 735 204 061 518 -3 257 783 -2 2 3 Hallinnosta johtuvat juoksevat menot 3 831 944 6 743 937 -2 911 993 -43 Osasto 2 – Kiinteistöt, irtain omaisuus, laitteet ja sekalaiset hallinnosta johtuvat menot 462 791 353 498 145 307 -35 353 954 -7 3 0 Kokoukset ja konferenssit 12 682 024 7 838 908 4 843 116 62 3 2 Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys 137 810 147 107 598 067 30 212 080 28 Osasto 3 – Toimielimen suorittamista yleisistä tehtävistä aiheutuvat menot 150 492 171 115 436 975 35 055 196 30 4 0 Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot 126 916 123 123 200 426 3 715 697 3 4 2 Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot 197 927 992 183 989 920 13 938 072 8 4 4 Jäsenten ja entisten jäsenten kokoukset ja muu toiminta 500 000 480 000 20 000 4 Osasto 4 – Toimielimen suorittamista erityistehtävistä aiheutuvat menot 325 344 115 307 670 346 17 673 769 6 Osasto 5 – Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen ja riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuva komitea 830 1 845 -1 015 -55 Osasto 10 – Muut menot 0 0 0 — Yhteensä 2 033 160 246 1 950 750 956 82 409 290 4

37. Luvun 1 0 ”Toimielimen jäsenet” maksusitoumusmäärärahojen pieni lisäys (0,4 miljoonaa euroa) johtuu yhtäältä siitä, että matkakulut kasvoivat alamomenteissa 1 0 0 4 ”Tavanomaiset matkakulut” ja 1 0 0 5 ”Muut matkakulut” vuonna 2021 noin 13,5 miljoonaa euroa parlamentin toiminnan asteittaisen uudelleenaloittamisen jälkeen. Toisaalta momentissa 1 0 2 ”Siirtymäkorvaukset” tapahtui lähes vastaava vähennys.

38. Jäsenillä, jotka lähtevät parlamentista vähintään vuoden palveluksen jälkeen, on oikeus siirtymäkorvaukseen. Aika, jolta siirtymäkorvausta maksetaan, määräytyy sen mukaan, kuinka kauan jäsen on kaikkiaan toiminut parlamentissa. Koska vuosi 2020 oli ensimmäinen kokonainen vuosi Euroopan parlamentin vaalien ja yhdeksännen vaalikauden alkamisen jälkeen, siirtymäkorvausten taso oli vuonna 2021 korkea. Momentin 1 0 2 ”Siirtymäkorvaukset” maksusitoumusmäärärahat sen sijaan olivat 12,3 miljoonaa euroa pienemmät vuonna 2021 kuin vuonna 2020.

39. Jäsenten edustajanpalkkioiden ja lisien indeksikorotuksia (ks. lukua 1 2 koskeva kohta jäljempänä) luvussa 1 0 kompensoivat osittain vähennykset momentissa 1 0 3 ”Eläkkeet” (0,6 miljoonaa euroa) sekä alamomenteissa 1 0 0 6 ”Yleinen kulukorvaus” ja 1 0 1 0 ”Tapaturma- ja sairausvakuutukset ja muut sosiaaliturvamaksut” (yhteensä 0,9 miljoonan euron vähennys).

40. Virkamiehiin ja väliaikaisiin toimihenkilöihin liittyvät menot ( luku 1 2 ) olivat 702 miljoonaa euroa vuonna 2021, eli ne olivat suurin menoluokka (34,5 prosenttia varainhoitovuoden 2021 kaikista sitoumuksista). Sitoumusten kasvu johtui suurelta osin palkkojen indeksikorotuksesta johtuvasta lisäyksestä budjettikohtaan 1 2 0 0 ”Palkat ja palkanlisät”. Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoja korotettiin joulukuussa 2021 takautuvasti 1,9 prosenttia 1. heinäkuuta 2021 alkaen. Myös vuonna 2020 1. heinäkuuta 2020 alkaen tehty 0,7 prosentin korotus vaikutti osaltaan kasvuun.

41. Kaikkiaan luvun 1 4 ”Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut” sidotut määrärahat olivat 180,5 miljoonaa euroa, eli kasvua vuoteen 2020 verrattuna oli 20 prosenttia. Luvun suurimmissa alamomenteissa määrärahatilanne muuttui seuraavasti: Muuhun henkilöstöön, lähinnä sopimussuhteisiin toimihenkilöihin, liittyvät menot (alamomentti 1 4 0 0 ”Muu henkilöstö: pääsihteeristö ja poliittiset ryhmät”) kasvoivat 8,5 miljoonaa euroa palkkojen indeksoinnin ja henkilöstön määrän kasvun vuoksi. Alamomentissa 1 4 0 4 ”Työharjoittelu, kansalliset asiantuntijat, virkamiesten vaihto ja opintovierailut” määrärahat kasvoivat 1 miljoonalla eurolla, alamomentissa 1 4 0 5 ”Tulkkausmenot” menot paisuivat 18,7 miljoonalla eurolla, mikä johtui parlamentin toiminnan lisääntymisestä vuonna 2021 vuodesta 2020, jolloin covid-19-pandemian vaikutukset tuntuivat kokonaisuudessaan, ja alamomentin 1 4 2 0 ”Ulkoiset käännöspalvelut” määrärahat kasvoivat 1,5 miljoonalla eurolla johtuen käännettyjen sivujen määrän kasvusta vuonna 2021.

42. Luvussa 1 6 ”Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot” oli vuonna 2021 lisäystä 11,5 miljoonaa euroa vuoteen 2020 verrattuna. Alamomentin 1 6 1 2 ”Koulutus ja kehittäminen” määrärahoja lisättiin 0,8 miljoonaa euroa kotona työskentelevän henkilöstön koulutuksen helpottamiseksi. Momentissa 1 6 3 ”Toimielimen henkilöstölle annettava tuki” oli myös lisäystä 0,5 miljoonaa euroa henkilöstön liikkuvuuden ja muun sosiaalisen toiminnan tukemiseksi. Lisäksi alamomentin 1 6 5 0 ”Terveydenhuolto ja ennaltaehkäisy” menoja lisättiin 11,5 miljoonalla eurolla, jotta voitiin rahoittaa covid-19-testit ja parlamentin rokotuskampanja Brysselissä ja Luxemburgissa koko vuoden 2021 ajan, pitää Brysselissä sijaitsevat rokotuskeskukset toiminnassa sekä jatkaa pääsyä parlamentin rakennuksiin sen kolmessa toimipaikassa koskevien terveys- ja turvallisuussääntöjen noudattamista. Alamomentin 1 6 5 2 ”Ateriapalveluihin liittyvät kulut” menoja vähennettiin 1,3 miljoonalla eurolla, koska vuonna 2021 ateriapalvelujen tarjoajien kanssa käyttöön otettuja solidaarisuustoimia supistettiin vuoteen 2020 verrattuna johtuen covid-19:n vähäisemmästä vaikutuksesta vuonna 2021.

43. Kiinteistöihin ja niiden liitännäiskuluihin ( luku 2 0 ) liittyvien maksusitoumusmäärärahojen 10 prosentin kokonaisvähennys selittyy sillä, että tästä luvusta rahoitetaan muun muassa suuria hankkeita, joiden menot eivät jakaudu lineaarisesti eri vuosille. Toisaalta alamomentin 2 0 0 0 ”Vuokrat” maksusitoumusmäärärahat olivat 24,6 miljoonaa euroa, kun ne vuonna 2020 olivat 32,9 miljoonaa euroa, ja alamomentin 2 0 0 1 ”Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut” maksusitoumusmäärärahat olivat 33,6 miljoonaa euroa vuonna 2021 ja 63,3 miljoonaa euroa vuonna 2020. Ne liittyivät parlamentin suurimman rakennushankkeen, Luxemburgissa sijaitsevan ADENAUER-rakennuksen, rahoittamiseen vuoden lopussa tehtävällä määrärahasiirrolla. Koska covid-19-pandemia vaikutti vuonna 2021 parlamentin toimintaan vähemmän kuin edellisenä vuonna, tätä varten voitiin osoittaa vähemmän varoja. Alamomenttien 2 0 0 7 ”Kiinteistöjen rakennuttaminen ja tilojen kunnostus” ja 2 0 0 8 ”Muut kiinteistöjen hallinnointimenot” maksusitoumusmäärärahat kasvoivat vuonna 2021 kuitenkin 7,5 miljoonalla eurolla vuodesta 2020 (ks. 18 kohta). Momentin 2 0 2 ”Kiinteistöihin liittyvät kulut” maksusitoumusmäärärahat kasvoivat 1,4 miljoonalla eurolla vuonna 2021.

44. Tietojenkäsittelyyn, laitteisiin ja irtaimeen omaisuuteen ( luku 2 1 ) liittyvien määrärahojen 2 prosentin lasku hieman alle 201 miljoonaan euroon liittyy covid-19-pandemian vähäisempään vaikutukseen vuonna 2021 ja vähäisempään tarpeeseen digitalisoida prosesseja ja tarjota infrastruktuuria etätyötä varten, koska suurin osa näistä tehtävistä rahoitettiin vuoden 2020 talousarviosta.

45. Luvun 2 3 ”Hallinnosta johtuvat juoksevat menot” maksusitoumusmäärärahoissa oli 43 prosentin vähennys (2,9 miljoonaa euroa), joka johtui momentin 2 3 2 ”Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset” määrärahojen merkittävästä vähennyksestä vuonna 2021 vuoteen 2020 verrattuna (-2,7 miljoonaa euroa).

46. Luvussa 3 0 ”Kokoukset ja konferenssit” lisäystä oli 62 prosenttia (4,8 miljoonaa euroa), ja siinä tapahtui vuonna 2021 kaikista luvuista suurin suhteellinen kasvu, kun covid-19-pandemian vaikutukset olivat vuonna 2020 kohdistuneet siihen kaikkein voimakkaimmin.

47. Luvun 3 2 ”Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys” määrärahalisäys (30,2 miljoonaa euroa ja 28 prosenttia) liittyy pääasiassa alamomentista 3 2 4 3 ”Euroopan parlamentin vierailukeskukset” rahoitettuun Europa Experience -tilojen perustamiseen ja toimintaan.

48. Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenojen ( luku 4 0 ) kasvu (3 prosenttia) johtuu pääasiassa momentista 4 0 0 ”Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot”, ja se ilmentää parlamentin toiminnan vilkastumista vuonna 2021.

49. Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvien menojen ( luku 4 2 ) 14 miljoonan euron eli 8 prosentin lisäys johtuu pääasiassa valtuutettujen avustajien matka- ja koulutuskulujen kasvusta, joka puolestaan johtuu siitä, että tällainen toiminta elpyi vuonna 2021 vuodesta 2020, jolloin covid-19:n pääasiallinen vaikutus tuntui.

50. Liitteissä 3 ja 4 on yksityiskohtaista tietoa covid-19-pandemian vaikutuksista kyseisen vuoden määrärahoihin.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(2) Puhemiehistön päätös 7. kesäkuuta 2021, puhemiehen päätös 1. kesäkuuta 2021 turvatoimenpiteistä covid-19-taudin leviämisen rajoittamiseksi.

(3) Puhemiehistön päätös 5. heinäkuuta 2021, puhemiehen päätös 2. syyskuuta 2021.

(4) Puhemiehistön 26. huhtikuuta 2021 käsittelemän pääsihteerin 19. huhtikuuta 2021 päivätyn muistion mukaiset menot tulevaisuuskonferenssin johtokunnan toukokuussa 2021 tekemien operatiivisten päätösten täytäntöönpanemiseksi.

(5) Vuosien 2017–2020 luvut liittyvät monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 otsakkeeseen 5; vuoden 2021 luvut liittyvät monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 otsakkeeseen 7.

(6) Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17. joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

(7) Varainhoitoasetuksen 12 artiklan 1 ja 7 kohta.

(8) Varainhoitoasetuksen 12 artiklan 1 kohta, 2 kohdan a alakohta ja 3 kohta.

(9) Lukuun ottamatta vuokratuloista sekä rakennusten ja maan myynnistä peräisin olevia sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joita voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle, kunnes ne on käytetty kokonaan (varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan b alakohta).

(10) Varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan b alakohta.

(11) Siirto C11 toteutettiin parlamentin talousarvion toteuttamista koskevien sisäisten sääntöjen 27 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisella menettelyllä (ks. siirto P2 liitteessä II – Yhteenveto P-siirroista varainhoitovuonna 2021).

(12) Toimielimen päätös momentin sisäisistä siirroista.