4.Lainasopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Kreikka on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät lainaa koskevat yksilöidyt täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet. Tuen maksamisen edellytyksenä on, että täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Kreikka on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

(56)Kreikka on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta ja 13 prosenttia lainasta. Kyseinen määrä olisi asetettava Kreikan saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen ja 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainasopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseiset sopimukset tulevat voimaan.

(54)Kreikka on pyytänyt myös lainatukea lisäuudistusten ja -investointien tukemista varten. Kreikan pyytämä lainan enimmäismäärä on 6,8 prosenttia suhteessa sen bruttokansantuloon vuonna 2019 käypinä hintoina. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat suuremmat kuin Kreikan käytettävissä oleva rahoitusosuus ja pyydetty lainatuki yhdessä.

(47)Suunnitelma sisältää joitakin toimenpiteitä, joilla oletettavasti voidaan puuttua haasteisiin sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien alalla. Toimenpiteisiin kuuluu kohdennettuja uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa työllisyyden, osaamisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osa-alueilla. Edunsaajia ovat pitkäaikaistyöttömät, vammaiset ja asunnottomat, vähemmistöön kuuluvat henkilöt, maahanmuuttajat ja turvapaikanhakijat sekä äärimmäisessä köyhyydessä elävät ihmiset. Suunnitelman tavoitteena on myös lisätä tietoisuutta monimuotoisuudesta yksityisellä ja julkisella sektorilla ja vahvistaa seurantamekanismeja. Sukupuolten tasa-arvon osalta suunnitelma sisältää lukuisia toimenpiteitä, joilla edistetään naisten osallistumista työmarkkinoille, muun muassa kohdennettujen työllistämistukien ja täydennyskoulutusohjelmien avulla sekä laajentamalla varhaiskasvatus- ja lastenhoitopalveluja. Lisäksi useisiin muihin toimenpiteisiin, jotka eivät nimenomaisesti tähtää yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen, sisältyy tasa-arvonäkökohta. Suunnitelman täytäntöönpanovaiheessa olisi varmistettava sukupuolen ja etnisen taustan mukaan eriteltyjen tietojen keruu, jotta tasa-arvokysymyksiä voidaan arvioida ja seurata paremmin.

(46)Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt uudistukset ja investoinnit täydentävät toisiaan. Ne perustuvat kattavaan kasvusuunnitelmaan, jolla varmistetaan sen johdonmukaisuus edistettäessä tulevaisuuden älykästä, osallistavaa ja kestävää talouskehitystä. Suunnitelma neljä pääpilaria, i) vihreä siirtymä, ii) digitalisaatio iii) työllisyys, osaaminen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja iv) yksityiset investoinnit ja talouden muutos, liittyvät tiiviisti toisiinsa ja ovat toisiaan vahvistavia. Ne sisältävät digitalisaatioon liittyviä toimenpiteitä, jotka ovat keskeisiä Kreikan talouden vihreän siirtymän ja kiertotalouteen siirtymisen mahdollistajia. Ilmastoon ja kestävyyteen liittyvien kriteerien sisällyttämisen vihreän siirtymän pilarista odotetaan myöskin vahvistavan digitaaliteknologian käyttöönottoa ja helpottavan digitaalisen pilarin täytäntöönpanoa. Digitaalisiin useita maita koskeviin hankkeisiin ja kehitteillä oleviin teknologioihin kohdistuvien strategisten investointien odotetaan auttavan laajentumisen ja yhteentoimivuuden saavuttamisessa. Kolmannella pilarilla on määrä varmistaa, että digitaalinen ja vihreä siirtymä toteutuu oikeudenmukaisella tavalla koko Kreikan yhteiskunnassa asettamalla etusijalle kestävien työpaikkojen luominen, koulutusjärjestelmän ja osaamisen parantaminen sekä korkealaatuisten ja tehokkaiden terveys- ja sosiaalipalvelujen tarjoaminen. Neljännen pilarin tavoitteena on saada liikkeelle yksityisiä ja julkisia investointeja kilpailukyvyn edistämiseksi, tuottavuuden ja pitkän aikavälin kasvun tukemiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi ja samalla on tarkoitus luoda institutionaalisia kehyksiä, joiden odotetaan mahdollistavan digitaalisen ja vihreän siirtymän toteutuminen Kreikassa.

(43)Kreikan kehittämä valvonta- ja tarkastusjärjestelmä on suunniteltu johdonmukaisesti täyttämään asetuksen (EU) 2021/241 vaatimukset. Sisäisen valvonnan järjestelmä perustuu vankkoihin prosesseihin ja rakenteisiin: valvonta- ja tarkastustoimiin osallistuvien toimijoiden roolit ja vastuut ovat selkeitä, asiaankuuluvat valvontatoiminnot on erotettu asianmukaisesti ja tarkastuksia tekevien toimijoiden riippumattomuus on varmistettu. Tilintarkastuskomitea tarkastaa, toteuttavatko hyväksyttyjen hankkeiden hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta vastaavat täytäntöönpanoelimet menettelyitä petosten, lahjonnan ja eturistiriitojen ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi, kun ne käyttävät asetuksen (EU) 2021/241 nojalla myönnettyjä varoja, mukaan lukien järjestelyt, joilla pyritään välttämään päällekkäistä rahoitusta muista unionin ohjelmista, sekä sovellettavien sääntöjen noudattaminen. Kukin täytäntöönpanoelin on luokiteltu sen luontaisen tai kontrolliriskin mukaan ja tilintarkastuskomitea asettaa tarkastusprioriteettinsa riskijärjestyksen perusteella. Päällekkäisen rahoituksen myöntäminen asetuksen nojalla ja muista unionin ohjelmista vältetään useilla valvonnan tasoilla. Riippumattomien sertifioitujen tarkastajien olisi tarkastettava täytäntöönpanoelimet, jotka vastaavat investointien ja uudistusten täytäntöönpanosta ja hallinnoinnista. Elpymis- ja palautumistukivälineen koordinointikeskuksen tehtävänä on elpymis- ja palautumissuunnitelman yleinen koordinointi ja seuranta, ja se toimii Kreikan viranomaisten ja komission välisenä yhteyspisteenä. Elpymis- ja palautumistukivälineen koordinointikeskuksen olisi toimitettava maksupyynnöt komissiolle puolivuosittain sen jälkeen, kun välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen on todennettu elpymis- ja palautumistukivälineen hallinnon tietojärjestelmän avulla yhdessä johdon vahvistuslausuman ja tilintarkastuskomitean tekemien tarkastusten kanssa. Lähtökohtana on, että valvonnasta vastaavilla toimijoilla olisi oltava lakisääteinen toimeksianto ja hallinnolliset valmiudet huolehtia suunnitelluista rooleistaan ja tehtävistään.

(35)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään hallinnon valvontajärjestelmä, johon kuuluu neljä elintä: elpymis- ja palautumistukivälineen koordinointikeskus, vastuuministeriöiden toimivaltaisten yksiköt, täytäntöönpanoelimet ja tilintarkastuskomitea (EDEL). Yleinen vastuu täytäntöönpanon ja seurannan koordinoinnista annetaan vastikään perustetulle elpymis- ja palautumistukivälineen koordinointikeskukselle, joka on osa valtiovarainministeriötä. Suurin osa toimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavista elimistä on vielä määrittelemättä. Asetuksen (EU) 2021/241 20 artiklan 5 kohdan e alakohtaa noudattaen Kreikan olisi vahvistettava hallinto- ja valvontajärjestelmä asianmukaisesti ennen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä Euroopan komissiolle kyseisen asetuksen 22 artiklan noudattamiseksi. Suunnitelmassa esitetään yksityiskohtainen katsaus kaavailtuihin valvonta- ja raportointiprosesseihin.

(33)Suunnitelmaan sisältyvillä investoinneilla pyritään puuttumaan havaittujen keskeisten haasteiden perimmäisiin syihin, ja ne vaikuttavat kestäviltä rahoituksen ja talousarvion näkökulmasta. Lukuisia investointeja kaavaillaan julkishallinnon digitaaliseen infrastruktuuriin, sekä keskus- että kunnallishallinnon tasolla. Yhdessä kattavan prosessien yksinkertaistamisohjelman kanssa näiden odotetaan johtavan pysyvään rakenteelliseen muutoksen hallinnon toiminnassa ja parantavan sekä kansalaisille että yrityksille tarjottavien digitaalisten julkisten palvelujen määrä, joka on nykyisellään vähäinen. Lisäksi verohallintoon kohdistuvien merkittävien digitaalisten investointien odotetaan edistävän veronkierron ja salakuljetuksen torjuntaa ja vähentävän veronmaksajien hallinnollista taakkaa. Digitaalisten prosessien ja välineiden käyttöönotto oikeusjärjestelmässä yhdessä tuomareiden ja oikeuslaitoksen muun henkilöstön kouluttamisen kanssa parantaa tuomioistuinten toimintaa. Koulutukseen, sosiaalihuoltoon, terveydenhuoltoon ja työvoimapalveluihin tehtävien investointien sekä työvoiman vihreää ja digitaalista osaamista painottavan täydennys- ja uudelleenkoulutukseen odotetaan turvaavan tällaisten kriittisten palvelujen selviytymiskyvyn ja parantavan niiden laatua osallistavalla ja kestävällä tavalla. Merkittäviä investointeja on tarkoitus tehdä myös ympäristöpolitiikkaan ja hiilestä irtautumista koskevaan politiikkaan ja helpottaa näin niihin liittyvien pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista, joita ovat muun muassa rakennusten energiatehokas kunnostaminen, kaupunkien vihreää elvyttämistä koskevat strategiset hankkeet, ruskohiilestä kärsivien alueiden maaperän kunnostustoimet, sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin asentaminen sekä metsittämistä ja kestävää maataloutta tukevat toimet. Suunnitelman kestävää vaikutusta voidaan lisätä myös suunnitelman ja muiden, Euroopan unionin rahoittamien (muun muassa koheesiopolitiikan varoista ja InvestEU:sta) ohjelmien yhteisvaikutuksella, erityisesti vastaamalla merkittävällä tavalla syvään juurtuneisiin alueellisiin haasteisiin ja edistämällä tasapainoista kehitystä.

(32)Suunnitelma sisältää monia uudistuksia, joiden odotetaan saavan aikaan pysyviä muutoksia politiikkoihin ja helpottavan niiden tehokasta täytäntöönpanoa. Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvän hallinnollisen taakan keventämiseksi ja sääntelyn laadun parantamiseksi tehtävät uudistukset edistävät tasapuolisten toimintaedellytysten luomista yrityksille ja vapauttavan Kreikan investointipotentiaalia. Tämän vuoksi markkinavalvontaa vahvistavien toimenpiteiden pitäisi helpottaa toimintapolitiikan tehokasta täytäntöönpanoa. Energiapolitiikan osalta uusiutuvia energialähteitä koskevien laitosten lupamenettelyn järkeistämisen tavoitteena on puuttua uusiutuvien energialähteiden pitkiin toimitusaikoihin ja tukea Kreikan vihreää siirtymää samalla kun noudatetaan ympäristölainsäädäntöä. Finanssialan uudistuksilla pyritään parantamaan luottopäätöksentekoa ja vahvistamaan järjestämättömien lainojen markkinoiden torjumalla epäsymmetristä informaatiota sekä lujittamaan pääomamarkkinoita, millä lisätään Kreikan talouden kykyä selviytyä tulevista häiriöistä. Merkittävien aloitteiden, joiden tavoitteena on parantaa hallintojärjestelmää kaikilla julkishallinnon tasoilla, nykyaikaistaa henkilöstön palkkausmenettelyitä ja vahvistaa julkisia hankintoja ja korruptiontorjunnan kansallisia puitteita, odotetaan korjaavan järjestelmän rakenteellisia heikkouksia Oikeusjärjestelmän merkittävillä uudistuksilla pyritään nykyaikaistamaan järjestelmää ja lisäämään sen laatua ja tehokkuutta muun muassa tarkistamalla tuomioistuinverkostoa sekä täydentämällä tuomareiden ja tuomioistuinvirkailijoiden osaamista.

(29)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää digitaalisen siirtymän osa-alueita koskevia toimenpiteitä, joilla vastataan asiaan liittyviin haasteisiin, ja se on kokonaisuutena hyvin linjassa unionin digitaalistrategian sekä komission vuoden 2021 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa asettamien digitalisaatioon liittyvien painopistealueiden kanssa. Nämä toimenpiteet koskevat yhteenliitettävyyttä, julkisten palvelujen suunnittelun yhteentoimivuutta, kyberturvallisuutta, tekoälyä, digitaalisten taitojen kehittämistä, avoimen datan saatavuutta sekä naisten, ikääntyneiden ja heikossa asemassa olevien ryhmien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä ja yhdenvertaista osallistumista digitaalisella aikakaudella. Suunnitelman komponentti 2.1 sisältää investointeja, joilla helpotetaan valokuituinfrastruktuurin asentamista rakennuksiin, 5G-verkkojen kehittämistä kaikilla Kreikan suurilla valtateillä, merenalaisten kaapeleiden käyttöönottoa Kreikan saarten sekä Kyproksen yhteenliittämiseksi ja avaruusteknologian ja -sovellusten käyttöä. Uudistuksilla luodaan puitteet, joita tarvitaan helpottamaan siirtymistä nopeisiin laajakaistayhteyksiin ja 5G-teknologiaan. Komponentin 2.2 toimenpiteet kohdistuvat julkisen sektorin elinten digitalisaatioon, joka koskee arkistoja ja tehostettuja digitaalisia palveluita, liiketoimintaprosessien parantamista, järjestelmien ja datan yhteentoimivuuden parantamista, kyberturvallisuutta, datanhallintastrategioita ja -politiikkoja sekä kehittyneiden teknologioiden, kuten pilvilaskennan ja massadatan, laajempaa käyttöä. Tavoitteena komponentin 2.3 toimenpiteissä, yhdistettynä myös komponentin 4.1 toimenpiteisiin, on toimia sen eteen, että yritykset, etenkin pk-yritykset, omaksuisivat digitaaliset teknologiat, vastaamalla digitaalisen osallisuuden keskeisiin haasteisiin. Näiden aloitteiden odotetaan mahdollistavan digitaalisen liiketoimintaekosysteemin luomisen ja tukevan pk-yrityksiä digitaalisten palvelujen, data-alustojen ja -tilojen sekä uuden teknologian kassakoneiden ja maksupäätteiden hankkimisessa. Yhdessä komponenttien 4.1 ja 4.6 mukaisten muiden toimenpiteiden kanssa komponentin 2.3 toimenpiteiden odotetaan edistävän Kreikan teollisuuden digitaalista siirtymää, nopeuttavan sen siirtymistä teollisuuden neljänteen vallankumoukseen ja muuttavan yritysten liiketoimintamalleja niin, että niiden kilpailu- ja häiriönsietokyky paranevat. Suunnitelman sisältyy myös komponentin 3.2 mukaisesti toimenpiteitä, joilla pyritään kuromaan umpeen nykyinen digitaalinen kuilu inhimillisen pääoman ulottuvuudessa nykyaikaistamalla ja parantamalla elinikäisen oppimisen järjestelmää ja tarjoamalla työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusta, joka vastaa markkinoiden tarpeita ja jossa keskitytään digitaaliseen osaamiseen. Tällaisten toimenpiteiden odotetaan osaltaan kaventavan digitaalista kuilua ja vahvistavan digitaalista peruslukutaitoa koko väestön keskuudessa. Lainajärjestely olisi kohdennettava digitaalialaan liittyviin toimiin useilla toiminta-aloilla, erityisesti investoimalla erittäin suuren kapasiteetin laajakaistaverkkoihin. Investoinnit olisi kohdennettava sekä pk-yritysten että suurten yritysten digitalisointiin, kyberturvallisuusteknologioiden, kehittyneiden digitaaliteknologioiden ja muuntyyppisten tieto- ja viestintäteknisten infrastruktuurien kehittämiseen ja käyttöönottoon.

(26)Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla vastataan moniin vihreän siirtymän osa-alueisiin liittyviin haasteisiin. Puhtaan energian osalta suunnitelmaan sisältyy uudistuksia ja investointeja, joiden odotetaan lisäävän uusiutuvien energialähteiden osuutta Kreikan energiapaletissa. Suunnitelmissa on mittavia investointeja, joiden odotetaan parantavan Kreikan vanhenevan asuntokannan energiatehokkuutta, ja niitä täydennetään energiaköyhiin kotitalouksiin kohdistuvilla toimilla. Muita merkittäviä ilmasto- tai ympäristötavoitteita edistäviä vaikutuksia saadaan aikaan toimenpiteillä, joilla tuetaan kestävää liikkuvuutta sekä uudistuksilla että investoinneilla, joiden odotetaan parantavan kaupunkien julkista liikennettä ja tehostavan sähköajoneuvoille tarkoitettua infrastruktuuria. Suunnitelmaan sisältyy toimia, joiden odotetaan edistävän biodiversiteettiä, uudelleenmetsittämisellä, jonka tavoitteena on turmeltuneiden metsäekosysteemien ennallistaminen, ja ympäristönsuojelua vahvistamalla siten, että otetaan käyttöön lajien ja luontotyyppien seurantajärjestelmä. Suunnitelmaan sisältyy kestävään maatalouden kohdistettuja investointeja, joiden odotetaan lisäävän innovointia ja suojelevan ympäristöä kohottamalla maatilojen ympäristöprofiilia ja hillitsevän ilmastonmuutoksen vaikutuksia. Lainajärjestely olisi kohdennettava toimintaan tietyillä tukitoimialoilla, joita ovat esimerkiksi energiatehokkuus sekä yksityiselle sektorille suunnatut esittelyhankkeet, joilla saadaan aikaan merkittäviä energiasäästöjä tai kasvuhuonekaasupäästöjen vähennyksiä, uusien uusiutuvien energialähteiden kapasiteettia (aurinko ja tuuli) ja älykkäitä energiajärjestelmiä.

(25)Uudistusten ja investointien odotetaan edistävän merkittävästi hiilestä irtautumista ja energiasiirtymää koskevia Kreikan tavoitteita, jotka on asetettu vuoden 2030 kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa (NECP 2030) ja hiilineutraaliutta koskevassa vuoteen 2050 ulottuvassa etenemissuunnitelmassa. Useat vihreää siirtymää tukevat investoinnit on sisällytetty laajempiin kansallisiin suunnitelmiin, kuten pitkän aikavälin uudistusstrategiaan, jätehuoltostrategiaan sekä uudelleen metsittämistä, kiertotaloutta ja biodiversiteettiä koskeviin strategioihin, ja niitä odotetaan näiden strategioiden toteuttamisen yhteydessä.

(24)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään tuloksellisesti vihreää siirtymää, mukaan lukien luonnon monimuotoisuus, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 37,5 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan 2030.

(23)Erityistä huomiota kiinnitetään horisontaalisiin ohjelmiin, myös niihin, joiden osalta on pyydetty lainaa, joissa vaatimukset ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamisesta on otettu huomioon ohjelmien laadintavaiheessa, ja ne olisi täsmennettävä välitavoitteessa tai tavoitteessa.

(18)Useiden toimenpiteiden odotetaan lisäävän talouden tuottavuutta. Joidenkin uudistusten tavoitteena on parantaa liiketoimintaympäristöä ja helpottaa liiketoiminnan harjoittamista, mitä täydennetään digitalisaation alalla aikaan saadulla edistyksellä. Julkishallintoa on määrä uudenaikaistaa ja sääntely- ja hallintotaakkaa keventää. Samalla verohallintoa koskevien parannusten pitäisi auttaa luomaan kasvulle suotuisamman verotusympäristön. Suunnitelmaan sisältyy tavoitteellinen toimintasuunnitelma, jolla pyritään parantamaan oikeusjärjestelmän tehokkuutta ja laatua digitalisaation avulla ja tarkistamaan tuomioistuinverkostoa, ja tarkoituksena on myös investoida fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan. Lisäksi lainajärjestelyn kautta yksityiselle sektorille myönnettyjen lisävarojen odotetaan johtavan yksityisiin investointeihin.

(16)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) Kreikan kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä Kreikassa ja unionissa.

(14)Suunnitelman mukaan tarkoituksena on aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja ensisijaisille aloille – myös niille, joilla tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta – toimilla, jotka liittyvät energiatehokkuuteen, kestävään liikenteeseen, ympäristönsuojeluun sekä kaupunkialueiden uudistamiseen, ja jotka vastaavat niihin liittyviä haasteita julkisia ja yksityisiä investointeja koskevien maakohtaisten suositusten mukaisesti (maakohtainen suositus 3 2020 ja maakohtainen suositus 2 2019). Lisäksi suunnitelmalla tuetaan vastaamista julkishallinnon ja yritysten digitalisaatioon liittyviin haasteisiin (maakohtainen suositus 3 2020 ja maakohtainen suositus 2 2019). Suunnitelma perustuu talouden sopeutusohjelmien yhteydessä käynnistettyihin rakenneuudistuksiin ja täydentää niitä. Näiden uudistusten tavoitteena on parantaa talouden toimintaa laajemmin, ja niitä seurataan parhaillaan tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa. Suunnitelmassa ehdotetaan liiketoimintaympäristön, työmarkkinoiden ja sosiaalipoliittisten toimien, terveydenhuoltojärjestelmän sekä julkishallinnon, myös verohallinnon ja oikeuslaitoksen, kunnianhimoista uudistamista. Näitä uudistuksia täydennetään investoinneilla, joilla tuetaan niiden täytäntöönpanoa (maakohtainen suositus 4 2020 ja maakohtainen suositus 1 2019).

(12)Pandemian johdosta toteutettavia välittömiä finanssipoliittisia toimia koskevien suositusten voidaan katsoa jäävän Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman ulkopuolelle. Yleisen poikkeuslausekkeen säännösten mukaisesti Kreikka on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua.

(9)Tarkemmin ottaen vihreän siirtymän osalta suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on, että Kreikka siirtyy vähähiiliseen energiamalliin, vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, lisää uusiutuvia energialähteitä, edistää energiatehokkuutta sekä rakennusten energiaperusparannusta uudistamista, ottaa käyttöön kestäviä liikennemuotoja ja suojella luonnonympäristöä. Digitaalista muutosta koskevat uudistukset ja investoinnit liittyvät yhteyksien ja laajakaistan kattavuuden lisäämiseen, julkishallinnon ja talouden avainalojen digitalisointiin sekä digitaalisen infrastruktuurin ja digitaalisen osaamisen kehittämiseen. Älykkään ja osallistavan kasvun ylläpitämiseksi suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joilla lisätään yksityisiä investointeja, muun muassa pk-yrityksille, parannetaan liiketoimintaympäristöä, edistetään tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimintaa, lisätään työllisyyttä ja kytketään osaamista työpaikkoihin sekä parannetaan julkishallinnon ja oikeusjärjestelmän tehokkuutta. Lisäksi on suunniteltu kohdennettuja toimia, joilla vahvistetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta vastaamalla työmarkkinaosallistumista, osaamisen kehittämistä sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin haasteisiin, ja samalla monilla investoinneilla helpotetaan alueellista yhteenkuuluvuutta. Negatiivisten häiriöiden lieventämiseksi ja kriiseihin vastaamiseksi paremmin suunnitelmaan on sisällytetty toimia, joilla puututaan terveydenhuoltojärjestelmän ja sosiaalisen suojelun järjestelmän (sosiaalinen selviytymiskyky) pitkäaikaisiin ongelmiin, edistetään julkisten tulojen kestävyyteen, finanssialan häiriönsietokykyyn ja taloudellisen toiminnan monipuolistamiseen (talouden palautumiskyky) ja varmistetaan tehokas julkishallinto ja hyvä hallintotapa (institutionaalinen palautumiskyky). Seuraavalle sukupolvelle suunnattujen toimintapolitiikkojen osalta kaikki koulutustasot kattavilla uudistuksilla ja investoinneilla tähdätään prosessien ja infrastruktuurin digitalisaatioon sekä nuorten digitaalisten taitojen kehittämiseen, kun taas muut toimet keskittyvät varhaiskasvatukseen.

(8)Asetuksen (EU) 2021/241 3 artiklan mukaan tukivälineen soveltamisala koskee Euroopan kannalta merkityksellisiä politiikan aloja, jotka on jäsennelty kuuteen pilariin: a) vihreä siirtymä; b) digitaalinen muutos; c) älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, mukaan lukien taloudellinen yhteenkuuluvuus, työpaikat, tuottavuus, kilpailukyky, tutkimus, kehittäminen ja innovointi, sekä toimivat sisämarkkinat, joilla on vahvoja pk-yrityksiä; d) sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus; e) terveys ja taloudellinen, sosiaalinen ja institutionaalinen palautumiskyky muun muassa kriisivasteen ja kriisivalmiuden parantamiseksi; ja f) seuraavalle sukupolvelle, lapsille ja nuorille, suunnatut toimintapolitiikat, kuten koulutus ja osaaminen. Suunnitelmaan sisällytetyt uudistukset ja investoinnit tukevat kaikkia edellä mainittuja pilareita. Lisäksi pilarien c, d, e ja f välillä on yleinen tasapaino. Näin ollen suunnitelma tarjoaa suuressa määrin kattavan ja riittävän tasapainoisen taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen kohdistuvan ratkaisun Kreikan taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen.

(3)Komissio julkaisi 2 päivänä kesäkuuta 2021 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Kreikkaa koskevan perusteellisen tarkastelun. Tekemänsä analyysin perusteella komissio päätteli, että Kreikan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja, jotka liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan, puutteelliseen ulkoiseen tasapainottamiseen ja järjestämättömien lainojen suureen määrään tilanteessa, jossa työttömyys on korkea ja potentiaalinen kasvu vähäistä.

(2)Neuvosto antoi Kreikalle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Vuonna 2019 neuvosto suositti Kreikalle erityisesti, että se toteuttaisi vuosina 2019 ja 2020 toimia, jotta se voisi a) saavuttaa kestävän talouden elpymisen ja korjata liialliset makrotalouden epätasapainot jatkamalla ja saattamalla päätökseen uudistuksia 22 päivänä kesäkuuta 2018 kokoontuneessa euroryhmässä tehtyjen ohjelman jälkeisten sitoumusten mukaisesti (maakohtainen suositus 1 2019). sekä b) kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa kestävään liikenteeseen ja logistiikkaan, ympäristönsuojeluun, energiatehokkuuteen, uusiutuvaan energiaan ja yhteenliittämishankkeisiin, digitaaliteknologiaan, tutkimus- ja kehitystoimintaan, koulutukseen, taitoihin, työllistettävyyteen, terveyteen ja kaupunkialueiden uudistamiseen ottaen huomioon alueelliset erot ja tarpeen varmistaa sosiaalisen osallisuuden (maakohtainen suositus 2 2019). Vuonna 2020 neuvosto suositti Kreikalle, että se toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 toimia, jotta se voisi a) toteuttaa ”yleisen poikkeuslausekkeen” huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; parantaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja varmistaa riittävät ja yhdenvertaiset mahdollisuudet saada terveydenhuoltoa (maakohtainen suositus 1 2020); b) hillitä kriisin työllisyys- ja sosiaalivaikutuksia muun muassa toteuttamalla työajan lyhentämisjärjestelyjen kaltaisia toimenpiteitä ja varmistamalla vaikuttava aktivointituki (maakohtainen suositus 2 2020); c) ottaa nopeasti käyttöön toimenpiteitä likviditeetin ja jatkuvan luottovirran ja muun rahoituksen tarjoamiseksi taloudelle keskittyen erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, joihin kriisi on vaikuttanut eniten; aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi; keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti turvalliseen ja kestävään liikenteeseen ja logistiikkaan, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön sekä ympäristöinfrastruktuuriin ja erittäin suuren kapasiteetin digitaalisiin infrastruktuureihin ja taitoihin; parantaa julkishallinnon tehokkuutta ja digitalisaatiota ja edistää yritysten digitaalista muutosta (maakohtainen suositus 3 2020); sekä d) jatkaa ja saattaa päätökseen uudistuksia 22 päivänä kesäkuuta 2018 kokoontuneessa euroryhmässä tehtyjen ohjelman jälkeisten sitoumusten mukaisesti talouden kestävän elpymisen käynnistämiseksi, kun covid-19-pandemian vuoksi asetetut rajoitukset asteittain poistetaan (maakohtainen suositus 4 2020). Arvioituaan edistymistä näiden maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että merkittävää edistystä on saavutettu niiden suositusten osalta, jotka koskevat pandemian torjumista, muun muassa toteuttamalla työajan lyhentämisjärjestelyjä ja parantamalla pandemiasta kärsineiden yritysten maksuvalmiutta, ja sama pätee suositukseen, joka koskee 22 päivänä kesäkuuta 2018 kokoontuneessa euroryhmässä tehtyjen ohjelman jälkeisten sitoumusten mukaisesti toteutettavien uudistusten jatkamista ja päätökseen saattamista.

(1)Covid-19-pandemia on vaikuttanut vahingollisesti Kreikan talouteen. Vuonna 2019 Kreikan bruttokansantuote asukasta kohti käypinä hintoina (BKT asukasta kohden) oli 55 prosenttia EU:n keskiarvosta. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan Kreikan reaalinen BKT supistui 8,2 prosenttia vuonna 2020, ja supistuman odotetaan olevan 4,5 prosenttia vuosina 2020 ja 2021. Keskipitkän aikavälin taloudelliseen suorituskykyyn vaikuttavia pidemmän aikavälin näkökohtia ovat erityisesti pitkäaikaistyöttömyyden korkea taso ja tuottavuuden heikko tuottavuuden kasvu, mikä on seurausta taloudellisen toiminnan keskittymisestä perinteisille ja vähän innovoiville aloille. Lisäksi suuri sääntelytaakka, hallinnon raskaus sekä hidas ja tehoton oikeusjärjestelmä haittaavat yksityisiä investointeja.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 17.6.2021 COM(2021) 328 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus neuvoston päätökseksi Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 155 final}



LIITE OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus A. KOMPONENTTI 1.1: ENERGIANTUOTANNON TEHOSTAMINEN Tämä Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentti koskee uudistuksia ja investointeja, joilla lisätään uusiutuvien energialähteiden osuutta sähköjärjestelmässä ja helpotetaan Kreikan hiilestä irtautumista. Uudistuksilla on yksinkertaistettava uusiutuvaan energiaan tehtäviä investointeja koskevia lupasääntöjä, tehostettava sähkömarkkinoita ja varmistettava tukijärjestelmien rahoituksen kestävyys. Komponenttiin sisältyy myös keskeisiä investointeja verkkoihin, jotta voidaan saattaa päätökseen yhteenliittäminen Kykladien saarten kanssa ja tehdä sähkönjakelusta ympäristöystävällisempää ja ottaa vastaan suurempi osuus uusiutuvasta energiasta. Varastointijärjestelmillä on myös tuettava talouden hiilestä irtautumista keräämällä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ylijäämää. Maaperän kunnostamista on tuettava myös alueilla, joita nykyisin käytetään ruskohiilikaivoksina, mikä on askel kohti oikeudenmukaista siirtymäprosessia alueilla, joihin ruskohiilen käytöstä luopuminen vaikuttaa eniten. Tämä komponentti on kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman mukainen, ja sillä tuetaan julkisia ja yksityisiä investointeja koskevien maakohtaisten suositusten noudattamista (maakohtainen suositus 3 vuodelta 2020 ja maakohtainen suositus 2 vuodelta 2019). Minkään tähän osa-alueeseen kuuluvan toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa -periaatteen” teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. A.1 Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Investoinnit: Tuki varastointijärjestelmien asentamiselle uusiutuvan energian tehokkaamman käytön hyväksi (toimenpiteen tunniste: 16926) Investoinnilla myönnetään julkisia avustuksia enintään 1380 MW:n energianvarastointikapasiteetin asentamiseen sähköjärjestelmään. Näiden investointien on mahdollistettava kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavan uuden uusiutuviin energialähteisiin liittyvän kapasiteetin integrointi järjestelmään. Lisäksi tällä toimella lievennetään verkon ylikuormitusta, lisätään sähköjärjestelmän joustavuutta ja tasehallintamarkkinoiden likviditeettiä, parannetaan verkon riittävyyttä, mahdollistetaan energiatehokkuus, edistetään sähkön hinnanmuodostuksen avoimuutta ja alennetaan energiakustannuksia. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investoinnit: Eniten kärsineiden alueiden (oikeudenmukaisen siirtymän alueet) elvytystoimet (toimenpiteen tunniste: 16871) Investointi muodostuu avustuksista, joilla rahoitetaan maaperän kunnostamista Länsi-Makedonian ja Megalopolisin entisten ruskohiilikaivosten alueilla. Toimenpiteellä on puututtava oikeudenmukaisen siirtymän alueisiin ympäristöön liittyvillä ja taloudellisilla toimenpiteillä, kuten maaperän kunnostamisella, maiseman ja ympäristön ennallistamistoimenpiteiden uudelleenkehittämisellä ja täytäntöönpanolla, maankäytön mukauttamisella ja toiminnan organisoitujen reseptorien perustamisella. Tämän investoinnin toteuttamista hallinnoi Kreikan perustama erillisyhtiö. Erillisyhtiöstä tulee siirrettyjen maantieteellisten alueiden uusi omistaja ja maanrakentaja. Erityishankeväline vastaa puhdistus-, kunnostus-, kunnostus- ja parannustöiden rahoittamisesta ja toteuttamisesta. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investoinnit: Toimet saarten sähköverkkojen yhteenliittämiseksi ja sähköverkon parantamiseksi (toimenpiteen tunniste: 16870) Investointiin sisältyy Kykladien saarten sähköverkkojen yhteenliitäntä (vaihe D) sekä Korintin ja Koumoundourosin suurjännitekeskukset yhdistävä ilmajohto ja siihen liittyvät hankkeet. Hankkeilla parannetaan energiajärjestelmän varmuutta ja lisätään samalla uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon mahdollisuuksia saarilla ja Peloponnesoksella. Niiden on määrä alentaa energiakustannuksia ja johtaa uusiin investointeihin ja työpaikkoihin energiaintensiivisillä talouden aloilla. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investoinnit: Kreikan sähkönjakeluverkko-operaattorin (Hellenic Electricity Distribution Network Operator, HEDNO) verkon päivitykset, joilla pyritään parantamaan selviytymiskykyä ja suojelemaan ympäristöä (toimenpiteen tunniste: 16901) Investointi muodostuu sähkönjakeluverkon maanalaisesta ja uudelleenreitityksestä kulttuurin tai matkailun kannalta erityisen tärkeissä asutuskeskuksissa sekä kaupunkien keskustoissa siten, että etusijalle asetetaan alueet, joilla infrastruktuuri on altis äärimmäisille sääoloille. Sen on parannettava jakeluverkon sietokykyä ja edistettävä ympäristönsuojelua. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investoinnit: Kreikan sähkönjakeluverkko-operaattorin (HEDNO) ilmajohtoverkon päivittäminen metsäalueilla (toimenpiteen tunniste: 16900) Investointi koostuu sähkönjakeluverkon paljaiden johtimien korvaamisesta (katettujen johtimien tai kierretyn kaapelin avulla), eristyspäällysten asentamisesta sekä metsäalueiden kautta kulkevan sähkönjakeluverkon linjojen vetämisestä maan alle tai siirtämisestä muualle. Hankkeella parannetaan verkon sietokykyä ja luotettavuutta (energian laatua mittaavat indikaattorit SAIDI, SAIFI) ja suojellaan ympäristöä (metsät, luonnonvaraiset eläimet ja kasvit). Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025.

Investoinnit: Kreikan sähkönjakeluverkko-operaattorin (HEDNO) suur- tai keskijännitteisten sähköasemien asennetun kapasiteetin lisäys uutta uusiutuvien energialähteiden yhteyttä varten (toimenpiteen tunniste: 16899) Investoinnilla on määrä lisätä verkon nykyisten sähköasemien kapasiteettia puuttua jakeluverkon ylikuormitukseen, joka nykyisellään estää lisäinvestoinnit uusiutuvaan energiaan. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Uudistus: Uusiutuvia energialähteitä ja sähkön ja lämmön yhteistuotannon tilin tulojen uudelleenjärjestely ja parantaminen (toimenpiteen tunniste: 16865) Uudistus muodostuu seuraavista: a) uusiutuvien energialähteiden tuottajien nykyisen korvausrakenteen uudelleenjärjestely perustamalla uusia uusiutuvia energialähteitä käyttäviä yksiköitä (otettu käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2021 jälkeen) varten uusi uusiutuvia energialähteitä ja sähkön ja lämmön yhteistuotannon tili, joka korvaa nykyisen tilin, jota täydennetään uusilla mekanismeilla, joilla taataan sekä nykyisten että uusien uusiutuvia energialähteitä ja sähkön ja lämmön yhteistuotannon tilien taloudellinen elinkelpoisuus ja b) alkuperätakuujärjestelmän käyttöönotto, poikkeuksellisen ”covid-19-tullin” käyttöönotto uusiutuvien energialähteiden tuottajille ja toimittajille sekä pysyvä ”hiilivero” dieselpolttoaineelle. Toimenpiteillä on varmistettava nykyisen uusiutuviin energialähteisiin perustuvan kapasiteetin elinkelpoisuus ja helpotettava uusiutuviin energialähteisiin liittyvien uusien hankkeiden rahoittamista, sillä mahdolliset odottamattomat sisään- ja ulosvirtaukset, jotka johtavat kielteiseen vaikutukseen uusiutuvien energialähteiden tileihin, on katettava säännöllisillä maksuilla, jotka siirretään asiakkaille. Uudistus, johon sisältyy muun muassa 3 gigawatin lisäys uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon kapasiteettiin, on määrä toteuttaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025. Uudistus: Virtaviivaistetaan uuden sähkömarkkinamallin tehokasta toimintaa ja uusien uusiutuviin energialähteisiin perustuvien laitosten kehittämistä kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tavoitteiden saavuttamiseksi panemalla täytäntöön seurantamekanismi, osallistumalla kysyntäjoustoon ja uudistamalla laajasti uusien uusiutuvien energialähteiden lupamenettelyä (toimenpiteen tunniste: 16860) Uudistuksessa virtaviivaistetaan uusiutuvien energialähteiden lupakehystä, mukaan lukien menettelyjen yksinkertaistaminen ja digitalisointi, lyhyet ja sitovat hallinnolliset vastausajat ja vastuuvelvollisuusmenettelyt tarpeettomien viivästysten varalta, tarvittavien asiakirjojen ja menettelyjen vähentäminen sekä uusi erityinen kehys avomerellä toimiville uusiutuvia energialähteitä käyttäville avomerellä sijaitseville laitoksille. Tavoitteena on nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden asennetun kapasiteetin kaksinkertaistamista, jotta ruskohiilestä voitaisiin luopua vaiheittain Kreikassa. Uudistuksella perustetaan myös markkinoiden seurantajärjestelmä kansalliselle sääntelyviranomaiselle ja kysyntäjouston osallistumiselle tasehallintamarkkinoille. Uudistus on määrä toteuttaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022. A.2 Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Suurin investointi 1: Toimenpiteet saarten sähköverkkojen yhteenliittämiseksi ja sähköverkon parantamiseksi Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mitta-yksikkö Perustaso Pää-mää-rä Vuosi-neljän-nes Vuosi 1 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16870_Toimenpiteet saarten sähköverkkojen yhteenliittämiseksi ja sähköverkon parantamiseksi Välitavoite Saarten yhteenliittäminen – sopimusten myöntä-minen Ilmoitus kaikkien hankintasopimusten tekemisestä Q2: 2023: Ilmoitus siitä, että riippumaton siirtoverkonhaltija on tehnyt kaikki hankintasopimukset kaikkien seuraavien laitteiden asentamiseksi: 1) Naxos–Thera-kaapeliyhteys; 2) Koumoundoros–Korintti-suurjännitekaapeli (osat 1 ja 2); ja 3) sähköasemat Milos, Folegandros, Serifos sekä kaapeliyhteydet Lavrio–Serifos, Serifos–Milos, Milos–Folegandros, Folegandros–Thera. 2 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16870_Toimenpiteet saarten sähköverkkojen yhteenliittämiseksi ja sähköverkon parantamiseksi Välitavoite Saarten yhteenliittäminen – töiden edistyminen Vahvistus siitä, että riippumaton siirtoverkonhaltija hyväksyy kaapeleiden asennustyöt, testien hyväksynnän ja todistuksen Koumoundouros–Korintti-suurjännitekaapelin 50 prosentin valmistumisen edistymisestä (osat 1 ja 2) Q2: 2025: Onnistunut kaapeliasennus ja Naxos–Theran testaus; 50 prosenttia Koumoundouros–Korintti-suurjännitekaapelista (osat 1 ja 2) on saatu päätökseen. 3 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16870_Toimenpiteet saarten sähköverkkojen yhteenliittämiseksi ja sähköverkon parantamiseksi Välitavoite Saarten yhteenliittäminen – loppuun saattaminen Riippumattoman siirtoverkonhaltijan varmentaman toiminnan onnistunut käynnistäminen/sähköistys; menestyksekästä koekäyttöä koskevien todistusten antaminen Q4: 2025: Kaikkien kolmen osahankkeen (Naxos–Thera-yhteys, Koumoundoros–Korintti-suurjännitekaapeli, sähköasemat ja muut yhteydet) valmistuminen, onnistunut liittäminen Kreikan sähköliikennejärjestelmään ja toiminnan aloittaminen. Keskeinen uudistus 1: Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja lämmön yhteistuotantoa koskevan tilin tulojen uudelleenjärjestely ja lisääminen – Uuden sähkömarkkinamallin tehokas toiminta ja uusien uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien laitosten kehittäminen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tavoitteiden saavuttamiseksi ottamalla käyttöön seurantamekanismi, osallistumalla kysyntäjoustoon ja uudistamalla laajasti uusien uusiutuvien energialähteiden lupamenettelyä Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 4 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16865_ Uusiutuvien energialähteiden yhteistuotantotilin tulojen uudelleenjärjestely ja parantaminen Välitavoite Uusiutuvien energialähteiden tili – lainsäädäntö, jolla muutetaan asetusta (EU) N:o 4001/2011; ministeriöiden, kansallisen sääntelyviranomaisen (RAE) ja uusiutuvien energialähteiden ja alkuperätakuiden hallinnoijan (DAPEEP) kaikkien asiaankuuluvien päätösten, myös sääntöjen, voimaantulo. Lainsäädännön ja asiaankuuluvien täytäntöönpanopäätösten voimaantulo. Q2: 2022: 1) Uusien uusiutuvien energialähteiden tilin perustaminen 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen käyttöön otettujen yksiköiden osalta, mukaan lukien lainsäädännön muutos, ministeriön päätös ja sääntelypäätökset (säännöt). Uusi uusiutuvien energialähteiden tili sisältää mekanismeja, joilla varmistetaan sen taloudellinen elinkelpoisuus, myös odottamattomien epätasapainojen tapauksessa. 2) Sellaisen alkuperätakuiden kauppajärjestelmän voimaantulo, jonka ansiosta kuluttajat voivat vapaaehtoisesti tukea uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä. Alkuperätakuujärjestelmän on sisällettävä: 1)uusiutuvien energialähteiden syöttötariffien liikkeeseenlasku-/huutokauppajärjestelmän hyväksyminen 2)”Vihreiden” vähittäistuotteiden akkreditointi 3)”Vihreän liiketoiminnan” standardien akkreditointi. 5 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16860_Virtaviivaistetaan uuden sähkömarkkinamallin tehokasta toimintaa ja uusien uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten kehittämistä kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tavoitteiden saavuttamiseksi ottamalla käyttöön seurantamekanismi, osallistumalla kysyntäjoustoon ja uudistamalla laajasti uusien uusiutuvien energialähteiden lupamenettelyä. Välitavoite Uusiutuvien energialähteiden tili – markkinauudistukset ja lupamenettelyn yksinkertaistaminen Kaiken asiaa koskevan lainsäädännön voimaantulo, mukaan lukien ministeriöiden päätökset sekä kansallisten sääntelyviranomaisten ja uusiutuvien energialähteiden ja alkuperätakuiden hallinnoijan sääntelykehys Q2: 2022: 1) markkinoiden seuranta- ja valvontamekanismin perustaminen ja täysimääräinen toiminta sekä kysyntäpuolen vastatoimien täysimääräinen osallistuminen tasehallintamarkkinoille. 2) Uusiutuvia energialähteitä koskevien lupien yksinkertaistamista koskevan uudistuksen loppuun saattaminen, mukaan lukien menettelyjen yksinkertaistaminen ja digitalisointi, lyhyet ja sitovat hallinnolliset vastausajat ja vastuuvelvollisuusmenettelyt tarpeettomien viivästysten varalta, tarvittavien asiakirjojen ja menettelyjen vähentäminen sekä uusi erityinen kehys uusiutuvia energialähteitä käyttäville avomerellä sijaitseville laitoksille. 6 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16865_ Uusiutuvien energialähteiden yhteistuotantotilin tulojen uudelleenjärjestely ja parantaminen Tavoite Uusiutuvien energialähteiden tili – kapasiteetin lisäystavoite 1 Uusiutuvien energialähteiden uusi kapasiteetti (GW) otettu käyttöön 0 1 Q2 2023 Uusi uusiutuviin energialähteisiin liittyvä kapasiteetti on asennettu ja toiminnassa 7 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16865_ Uusiutuvien energialähteiden yhteistuotantotilin tulojen uudelleenjärjestely ja parantaminen Tavoite Uusiutuvien energialähteiden tili – kapasiteetin lisäystavoite 2 Uusiutuvien energialähteiden uusi kapasiteetti (GW) otettu käyttöön 1 2 Q2 2024 Uusi uusiutuviin energialähteisiin liittyvä kapasiteetti on asennettu ja toiminnassa 8 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16865_ Uusiutuvien energialähteiden yhteistuotantotilin tulojen uudelleenjärjestely ja parantaminen Tavoite Uusiutuvien energialähteiden tili – kapasiteetin lisäystavoite 3 Uusiutuvien energialähteiden uusi kapasiteetti (GW) otettu käyttöön 2 3 Q2 2025 Uusi uusiutuviin energialähteisiin liittyvä kapasiteetti on asennettu ja toiminnassa Ryhmä 1: Energiantuotannon tehostaminen Tähän ryhmään kuuluvat seuraavat toimenpiteet: ● Tuki varastointijärjestelmien asentamiselle uusiutuvien energialähteiden tehokkaamman käytön hyväksi (tunniste: 16926) ● Eniten kärsineiden alueiden (oikeudenmukaisen siirtymän alueet) elvytystoimet (toimenpiteen tunniste: 16871) ● HEDNO-verkon päivitykset, joilla pyritään parantamaan häiriönsietokykyä ja suojelemaan ympäristöä (tunniste: 16901)

● HEDNO-ilmajohtoverkon kunnostaminen metsäalueilla (tunniste: 16900) ● Kreikan sähkönjakeluverkko-operaattorin (HEDNO) suur- tai keskijännitteisten sähköasemien asennetun kapasiteetin lisäys uusiutuvia energialähteitä koskevan uuden yhteyden osalta (tunniste: 16899) Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Pää-mää-rä Vuosi-neljän-nes Vuo-si 9 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16871_Elvytystoimet eniten kärsineillä alueilla (oikeudenmukaisen siirtymän alueet) Välitavoite Maaperän kunnostaminen – puitelaki Voimaantulo Q1 2022 Puiteohjelmaa koskevan sopimusoikeuden hyväksyminen ja voimaantulo, jossa määritellään maantieteellinen alue, joka siirretään valtion voimalaitokselta valtiolle, hanketutkimusten sisältö, vastuunjako kaikkien osapuolten kesken, hallintojärjestelyt, toteutusaikataulu ja talousarvio. 10 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16871_Elvytystoimet eniten kärsineillä alueilla (oikeudenmukaisen siirtymän alueet) Välitavoite Maaperän kunnostaminen – kaupunkisuunnitelmat Ympäristöministeriö varmentaa kaikkien erityisten kaupunkisuunnitelmien hyväksymisen; Ilmoitus hankintasopimusten tekemisestä Q2 2023 1) Kaikkien kuntien on hyväksyttävä erityiset kaupunkisuunnitelmat. Suunnitelmissa on määritettävä sallittu maankäyttö, yleiset rakennusehdot ja -rajoitukset sekä muut vaadittavat toimenpiteet, termit tai rajoitukset. Ilmoitus maaperän kunnostamista koskevien sopimusten tekemisestä Länsi-Makedoniassa ja Megalopolisissa. 11 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16926_tuki varastointijärjestelmien asentamiselle uusiutuvien energialähteiden tehokkaamman käytön hyväksi Välitavoite Varastointi – sopimukset Ilmoitus kaikkien hankintasopimusten tekemisestä Q2 2023 Ilmoitus valittuja hankkeita koskevien hankintasopimusten tekemisestä (yksittäisellä menettelyllä valitun pitkäkestoisen Amfilohiaan sijoittuvan, pumppuvoimaan perustuvan vesivoiman varastoinnin lisäksi) kokonaiskapasiteetiltaan 700 MW:n (ja vähintään 500 MW:n) osalta. 12 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16901_HEDNOn verkon parannukset, joilla pyritään parantamaan sietokykyä ja ympäristönsuojelua Välitavoite HEDNO – sopimukset 1 Ilmoitus kaikkien hankintasopimusten tekemisestä Q4 2023 Ilmoitus kaikkien sellaisten sopimusten tekemisestä, jotka liittyvät HEDNO-hankkeisiin, jotka koskevat selviytymiskyvyn parantamista ja ympäristöä, uusiutuvien energialähteiden tehokkaamman käytön hyväksi ja verkon luotettavuuden ja sietokyvyn parantamiseksi ympäristöä suojellen. 13 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16900_HEDNO-ilmajohtoverkon kunnostaminen metsäalueilla Välitavoite HEDNO – sopimukset 2 Ilmoitus kaikkien hankintasopimusten tekemisestä Q4 2023 Ilmoitus kaikkien ilmajohtoverkkoja koskeviin HEDNO-hankkeisiin liittyvien sopimusten tekemisestä metsäalueilla, jotta mahdollistetaan uusiutuvan energian tehokkaampi käyttö ja parannetaan verkon luotettavuutta ja sietokykyä ympäristöä suojellen. 14 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16899_HEDNOn suur- tai keskijännitteisten sähköasemien asennetun kapasiteetin lisäys uutta uusiutuvien energialähteiden yhteyttä varten Välitavoite HEDNO – sopimukset 3 Ilmoitus kaikkien hankintasopimusten tekemisestä Q4 2023 Ilmoitus kaikista HEDNO-hankkeisiin liittyvistä sopimuksista, jotka koskevat suur- tai keskijännitteisten sähköasemien kapasiteetin lisäämistä uusiutuvan energian tehokkaamman käytön hyväksi ja verkon luotettavuuden ja sietokyvyn parantamiseksi ympäristöä suojellen. 15 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16871_Elvytystoimet eniten kärsineillä alueilla (oikeudenmukaisen siirtymän alueet) Tavoite Maaperän kunnostaminen – valmistuminen Maaperän kunnostaminen (ha) saatettu päätökseen ja on ympäristöministeriön sertifioima 0 15 000 Q4 2025 Maanparannushankkeiden loppuun saattaminen (15 000 ha) Länsi-Makedoniassa ja Megalopolisissa 16 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16926_tuki varastointijärjestelmien asentamiselle uusiutuvien energialähteiden tehokkaamman käytön hyväksi Välitavoite Energian varastointi – loppuun saattaminen Riippumaton siirtoverkonhaltija sertifioi enintään 1380 MW:n energianvarastointihankkeiden käyttöönoton Q4 2025 Kaikkien riippumattoman siirtoverkonhaltijan sertifioimien, enintään 1380 MW:n energianvarastointihankkeiden käyttöönotto (mukaan lukien Amfilohia). 17 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16901_HEDNO-verkon parannukset, joilla pyritään parantamaan sietokykyä ja ympäristönsuojelua Välitavoite HEDNO – loppuun saattaminen 1 HEDNO toimittaa todisteet siitä, että hanke on saatettu päätökseen kaikkien sellaisten toimien osalta, jotka liittyvät sietokyvyn ja ympäristön parantamiseen sekä käyttöönottotodistuksiin Q4 2025 Sietokykyä ja ympäristöä koskeviin verkon parannuksiin liittyvät toimet on saatettu päätökseen ja ovat käytössä. 18 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16900_HEDNO-ilmajohtoverkon kunnostaminen metsäalueilla Välitavoite HEDNO -täydennys 2 HEDNOn on määrä toimittaa todisteet siitä, että hanke on saatettu päätökseen kaikkien sellaisten toimien osalta, jotka liittyvät metsäalueiden ilmajohtoverkon parannuksiin sekä käyttöönottotodistuksiin Q4 2025 Metsäalueiden ilmajohtoverkon parannuksiin liittyvät toimet on saatettu päätökseen ja ovat käytössä. 19 1 - 1.1. Energiantuotannon tehostaminen – 16899_HEDNOn suur- tai keskijännitteisten sähköasemien asennetun kapasiteetin lisäys uutta uusiutuvien energialähteiden yhteyttä varten Välitavoite HEDNO – loppuun saattaminen 3 HEDNO toimittaa näyttöä siitä, että hanke on saatettu päätökseen kaikkien sellaisten toimien osalta, jotka liittyvät suur- tai keskijännitteisten sähköasemien kapasiteetin lisäämiseen ja käyttöönottotodistuksiin Q4 2025 Suur- tai keskijännitteisten sähköasemien kapasiteetin lisäämiseen liittyvät toimet on saatettu päätökseen ja ovat käytössä. B. KOMPONENTTI 1.2: UUDISTAMINEN Vihreään pilariin kuuluvan Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman kunnostuskomponentilla on lisättävä energiatehokkuutta, edistettävä talouskasvua, luotava työllistymismahdollisuuksia ja edistettävä sosiaalista palautumiskykyä. Siihen kuuluvat kohdennetut uudistukset ja investoinnit hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, tuki kaupunkialueiden ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen sekä kaupunkien ja niiden rakennuskannan ilmastokestävyyden parantaminen. Komponentti tarjoaa rakennusten peruskorjauksia ja energiaparannuksia koskevia kannustimia, joilla on keskeinen merkitys kaupunkialueiden elvyttämisessä ja energiaköyhyyden lieventämisessä ja joilla edistetään Kreikan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Komponentilla tuetaan vuonna 2020 annettua maakohtaista suositusta 3 ja vuonna 2019 annettua maakohtaista suositusta nro 2 julkisista ja yksityisistä investoinneista. Minkään tähän osa-alueeseen kuuluvan toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa -periaatteen” teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. B.1 Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus: Energiaköyhyyttä koskeva toimintasuunnitelma (toimenpiteen tunniste: 16920) Uudistuksessa hyväksytään toimintasuunnitelma energiaköyhyyden haasteeseen vastaamiseksi. Vuonna 2019 noin 18 prosenttia koko väestöstä ei pystynyt lämmittämään asuntojaan, kun taloudellisesti heikossa asemassa olevan väestön osajoukossa vastaava luku oli noin 34 prosenttia (Eurostat, EU-SILC-tutkimus). Strategiassa on hahmoteltava kohdennettuja politiikkatoimia asuinrakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi taloudellisesti heikossa asemassa olevien kotitalouksien keskuudessa. Uudistus on määrä toteuttaa viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2021. Investoinnit: Asuinrakennusten energiaperuskorjaus (toimenpiteen tunniste: 16872) Investoinnilla on parannettava asuinrakennusten energiatehokkuutta. Siihen kuuluvat peruskorjaukset, joilla on saatava aikaan merkittäviä primäärienergian säästöjä ja edistettävä siten asiaankuuluvien kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tavoitteiden saavuttamista. Sillä parannetaan energian loppukulutuksen digitalisointia energianhallintajärjestelmien avulla ja edistetään sähköisen liikkuvuuden infrastruktuurin, kuten sähköajoneuvojen latausasemien, käyttöönottoa. Siitä myönnetään myös korvamerkittyjä varoja, jotka kohdennetaan energiaköyhiin asuntoihin, ja luodaan näin yhteys uudistukseen, jolla pyritään laatimaan energiaköyhyyttä koskeva toimintasuunnitelma. Minkään tähän osa-alueeseen kuuluvan toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa -periaatteen” teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Toimenpiteessä edellytetään erityisesti, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta luokkaan 17 05 04 kuuluvaa luonnosta peräisin olevaa ainesta, joka sisältyy Euroopan jäteluetteloon, joka on perustettu 3 päivänä toukokuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147)) valmistellaan uudelleenkäyttöön, kierrätykseen ja muuhun materiaalien hyödyntämiseen, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian ja EU:n rakennus- ja purkujätteen käsittely- ja kierrätysmallin mukaisesti. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investoinnit: Asuinalueilla ja rakennuskannassa toteutettavat toimet (toimenpiteen tunniste: 16873) Investointi koostuu seuraavista: 1) ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvät toimet 16 kaupunki- ja rannikkoalueella, kuten merkittävien kaupunkimaamerkkien suojelu ja kaupunkien ilmastoneutraaliuden edistäminen; 2) Ateenan sydämessä sijaitsevan Votanikosin/Elaionasin entisen teollisuusalueen elvyttäminen; 3) merenkuolin parantaminen siten, että se on pyöräilijöiden ja jalankulkijoiden saatavilla Ateenan rannikolla (Ateena Riviera); ja 4) muut strategiset toimet, jotka on valittu avoimella ehdotuspyynnöllä kunnille ja jotka edistävät ilmastonmuutokseen sopeutumista, primaarienergian säästöjä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. Minkään tähän osa-alueeseen kuuluvan toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa -periaatteen” teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Toimenpiteessä edellytetään erityisesti, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta luokkaan 17 05 04 kuuluvaa luonnosta peräisin olevaa ainesta, joka sisältyy Euroopan jäteluetteloon, joka on perustettu 3 päivänä toukokuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147)) valmistellaan uudelleenkäyttöön, kierrätykseen ja muuhun materiaalien hyödyntämiseen, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian ja EU:n rakennus- ja purkujätteen käsittely- ja kierrätysmallin mukaisesti. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investoinnit: Energia ja yrittäjyys (toimenpiteen tunniste: 16874) Investoinnilla annetaan taloudellista tukea yksityisille yrityksille niiden rakennusten ja prosessien energiatehokkuutta parantaviin peruskorjauksiin. Siihen kuuluu kaksi alaohjelmaa: a) energiatehokkuusparannukset palvelu- ja sekundaarialalla keskisuurille, suurille ja erittäin suurille yrityksille ja b) energiatehokkaiden laitteiden asentaminen hyvin pieniin yrityksiin. Tällä toimenpiteellä lisätään rakennusten ja prosessien energiatehokkuutta kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti ja vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä, koska siinä asennetaan energiatehokkaita laitteita ja järjestelmiä energian säästämiseksi tuotteiden tuotantoon, varastointiin, jakeluun ja yritysten toimintaan. Sen varmistamiseksi, että toimenpide on ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen, hanke-ehdotuspyyntöjä koskeviin ohjeisiin sisältyviin tukikelpoisuusperusteisiin ei lueta seuraavia toimia: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toimet, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään käyttö ; EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset toimet, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja ; iii) jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toimet; ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänkuvauksessa on lisäksi edellytettävä, että voidaan valita ainoastaan toimia, jotka ovat asiaa koskevan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia. Investoinnin on myös oltava ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen teknisten ohjeiden mukainen rakennusjätteen kierrätystä koskevien kiertotalouden periaatteiden osalta ja noudattaa energiatehokkuudesta annettua direktiiviä (2010/31/EU). Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investoinnit: Julkisen sektorin rakennusten energiatehokkuuden parantaminen (toimenpiteen tunniste: 16876) Investointi käsittää julkisen sektorin rakennusten kunnostamisen niiden energiatehokkuuden parantamiseksi ottamalla mukaan energiaa säästäviä yrityksiä (ESCO). Investointi sisältää myös katuvalaistusinfrastruktuurin energiaparannukset. Investoinnilla edistetään kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen energiatehokkuustavoitteiden saavuttamista ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. Minkään tähän osa-alueeseen kuuluvan toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa -periaatteen” teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Toimenpiteessä edellytetään erityisesti, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta luokkaan 17 05 04 kuuluvaa luonnosta peräisin olevaa ainesta, joka sisältyy Euroopan jäteluetteloon, joka on perustettu 3 päivänä toukokuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147)) valmistellaan uudelleenkäyttöön, kierrätykseen ja muuhun materiaalien hyödyntämiseen, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian ja EU:n rakennus- ja purkujätteen käsittely- ja kierrätysmallin mukaisesti. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investoinnit: Infrastruktuurin kehittäminen ja rakennusten kunnostus entisessä kuninkaallisessa kiinteistössä Tatoissa (toimenpiteen tunniste: 16875) Investointi käsittää rakennusten kunnostamisen ja niiden energiatehokkuuden ja infrastruktuuriverkostojen parantamisen Tatoin alueella sekä kävely- ja pyöräilyreittien luomisen sen läheisyyteen. Hankkeella luodaan Attikan asukkaille vihreä, kunnostettu ja vapaasti käytettävissä oleva virkistysalue sekä uusi virkistysalue matkailijoille. Minkään tähän osa-alueeseen kuuluvan toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa -periaatteen” teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Toimenpiteessä edellytetään erityisesti, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta luokkaan 17 05 04 kuuluvaa luonnosta peräisin olevaa ainesta, joka sisältyy Euroopan jäteluetteloon, joka on perustettu 3 päivänä toukokuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147)) valmistellaan uudelleenkäyttöön, kierrätykseen ja muuhun materiaalien hyödyntämiseen, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian ja EU:n rakennus- ja purkujätteen käsittely- ja kierrätysmallin mukaisesti. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investoinnit: Ateenan olympiaurheilurheilukeskus (toimenpiteen tunniste: 16932)

Tämän Ateenan olympiaurheilukeskukseen tehtävän investoinnin tarkoituksena on pidentää sen käyttöikää, palauttaa sen julkisuuskuva, vähentää sen käyttö- ja energiakustannuksia ja varmistaa sen taloudellinen kestävyys muuttamalla se nykyaikaiseksi ja eloisaksi urheilun ja vapaa-ajan kaupunkikohteeksi. Tavoitteena on, että keskus siirretään Kreikan omaisuudenhoitoyhtiölle. Minkään tähän osa-alueeseen kuuluvan toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa -periaatteen” teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Toimenpiteessä edellytetään erityisesti, että rakennustyöt suorittavien talouden toimijoiden on varmistettava, että vähintään 70 prosenttia (painoprosentteina) rakennustyömaalla tuotetusta vaarattomasta rakennus- ja purkujätteestä (lukuun ottamatta luokkaan 17 05 04 kuuluvaa luonnosta peräisin olevaa ainesta, joka sisältyy Euroopan jäteluetteloon, joka on perustettu 3 päivänä toukokuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2000/532/EY jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1147)) valmistellaan uudelleenkäyttöön, kierrätykseen ja muuhun materiaalien hyödyntämiseen, mukaan lukien maantäyttötoimet, joissa käytetään jätettä korvaamaan muita materiaaleja, jätehierarkian ja EU:n rakennus- ja purkujätteen käsittely- ja kierrätysmallin mukaisesti. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024. Uudistus: Kaupunkisuunnitelmien laatiminen kaupunkipolitiikan uudistuksen toteuttamiseksi (toimenpiteen tunniste: 16879) Uudistus koostuu viidestä toimesta: (a) paikallisten kaupunkisuunnitelmien laatiminen (jotka kattavat kunnat tai kuntayksiköt), b) erityisten kaupunkisuunnitelmien laatiminen (suunnitelmat, jotka voivat kattaa useamman kuin yhden kunnan alueet), c) kehittämisoikeuksien siirtoalueiden määrittely, d) asutusalueiden määrittely, e) (kunnallisten) tieyhteyksien tunnustamiseen liittyvien maankäyttökysymysten käsittely. Uudistuksessa on puututtava kaavoituksen ja maankäytön heikkouksiin ja puutteisiin kestävän taloudellisen toiminnan edistämiseksi ja ympäristön suojelemiseksi. Paikallisiin kaupunkisuunnitelmiin on sisällyttävä erityinen luku, joka koskee ilmastonmuutostoimenpiteitä ja ilmastoon liittyvien riskien ehkäisemistä ja hallintaa. Kaiken kaikkiaan 700 kuntaa tai kuntayksikköä varten laaditaan paikallisia kaupunkisuunnitelmia. laaditaan viisi erityistä kaupunkisuunnitelmaa, kehittämisoikeuksien siirtoalueet määritellään 50 kunnalliseksi yksiköksi, asutusalueet määritellään 50 kuntayksiköksi ja kunnalliset tiet 120 kunnalliseksi yksiköksi. Toimenpiteitä toteutetaan yhteensä vähintään 750 kunnan yksikössä. Uudistus on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Uudistus: Uuden merten aluesuunnittelun käyttöönotto (toimenpiteen tunniste: 16891). Uudistuksessa käsitellään meriympäristöä ja merten aluesuunnitelmia koskevan kansallisen aluestrategian laatimista. Uudistuksessa käsitellään meri- ja rannikkoalueiden kestävää kehitystä ja suojellaan samalla meriympäristöä ja biologista monimuotoisuutta. Uudistus on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Uudistus: Uusien erityisten aluesuunnittelupuitteiden perustaminen uusiutuvaa energiaa, teollisuutta, matkailua ja vesiviljelyä varten (toimenpiteen tunniste: 16894). Uudistus on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Uudistuksessa vahvistetaan uudet erityiset aluekehykset uusiutuvaa energiaa, teollisuutta, matkailua ja vesiviljelyä varten, jotta voidaan edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista, biologisen monimuotoisuuden suojelua, talouskasvua ja työpaikkojen luomista. B.2 Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Suurin investointi 2: Asuinrakennusten energiaperuskorjaus Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 20 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16872_Asuinrakennusten energiaperuskorjaus Välitavoite Asuinrakennus kunnostaminen – ensimmäisen kierroksen käynnistäminen Ministeriöiden yhteisen päätöksen voimaantulo Q4 2020 Ensimmäisen kierroksen peruskorjausohjelman käynnistämistä koskevan ministerikokouksen yhteisen päätöksen voimaantulo, mukaan lukien valintamenettelyn käynnistäminen sen varmistamiseksi, että asuntojen primäärienergian kulutus vähenee vähintään 30 prosenttia verrattuna asunnon alkuperäiseen suorituskykyyn kilowattitunteina neliömetriä kohti laskettuna. Ministeriöiden yhteisessä päätöksessä vahvistetaan: – Täytäntöönpanomekanismi; – Valintaprosessi primäärienergian säästötavoitteen saavuttamiseksi; – Sertifiointimekanismi, jolla validoidaan todelliset primäärienergian säästöt (mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista korjaavista toimista sen varmistamiseksi, että primäärienergian säästötavoite saavutetaan); ja – Aikataulu. 21 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16872_Asuinrakennusten energiaperuskorjaus Välitavoite Asuntojen kunnostaminen – toisen kierroksen käynnistäminen, mukaan lukien energiaköyhät kotitaloudet Ministeriöiden yhteisen päätöksen voimaantulo Q3 2022 Ministeriöiden yhteisen päätöksen voimaantulo toisen kierroksen korjausohjelman käynnistämiseksi ja energiaköyhiä asuntoja koskevan ohjelman käynnistämiseksi, mukaan lukien valintaprosessin käynnistäminen sen varmistamiseksi, että asuntojen primäärienergian kulutus vähenee vähintään 30 prosenttia verrattuna asunnon alkuperäiseen suorituskykyyn kilowattitunteina neliömetriä kohti laskettuna. Ministeriöiden yhteisessä päätöksessä vahvistetaan: – Täytäntöönpanomekanismi; – Valintaprosessi primäärienergian säästötavoitteen saavuttamiseksi; – Säännökset, jotka koskevat energiaköyhyyttä koskevassa toimintasuunnitelmassa vahvistettuja kriteerejä, jotka koskevat energiaköyhyyttä, jotta tosiasiallisesti saavutetut primäärienergian säästöt voidaan vahvistaa (mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista korjaavista toimista sen varmistamiseksi, että primäärienergian säästötavoite saavutetaan); ja – Aikataulu. Erityissäännös korvamerkittyjen varojen kohdentamiseksi energiaköyhyyttä koskevassa toimintasuunnitelmassa määriteltyihin energiaköyhiin asuntoihin. 22 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16872_Asuinrakennusten energiaperuskorjaus Välitavoite Asuntojen kunnostaminen – kolmannen kierroksen käynnistäminen, mukaan lukien energiaköyhät kotitaloudet Ministeriöiden yhteisen päätöksen voimaantulo Q4 2022 Kolmannen kierroksen peruskorjausohjelman käynnistämistä koskevan ministeriöiden yhteisen päätöksen voimaantulo, mukaan lukien valintamenettelyn käynnistäminen sen varmistamiseksi, että asuntojen primäärienergian kulutus vähenee vähintään 30 prosenttia verrattuna asunnon alkuperäiseen suorituskykyyn kilowattitunteina neliömetriä kohti laskettuna. Ministeriöiden yhteisessä päätöksessä vahvistetaan: – Täytäntöönpanomekanismi; – Valintaprosessi primäärienergian säästötavoitteen saavuttamiseksi; Energiaköyhyyttä koskevat säännökset hyväksytyssä energiaköyhyyttä koskevassa toimintasuunnitelmassa esitettyjen kriteerien mukaisesti; – Sertifiointimekanismi, jolla validoidaan todelliset primäärienergian säästöt (mukaan lukien yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista korjaavista toimista sen varmistamiseksi, että primäärienergian säästötavoite saavutetaan); ja – Aikataulu. Erityissäännös korvamerkittyjen varojen kohdentamiseksi energiaköyhyyttä koskevassa toimintasuunnitelmassa määriteltyihin energiaköyhiin asuntoihin. 23 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16872_Asuinrakennusten energiaperuskorjaus Tavoite Asuinrakennusten kunnostaminen – asuntojen kunnostaminen #1 Loppuun saatettujen sertifioitujen korjausten lukumäärä 0 8 000 Q4 2023 Energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävät peruskorjaukset asuntojen lukumäärän osalta, mikä vastaa 30 ktoe:n energianvähennystä ja primäärienergian säästöjä keskimäärin vähintään 30 prosenttia. Kreikan kehityspankin myöntämällä todistuksella varmennetaan saavutetut primäärienergian säästöt, kuten tarkastus- ja tarkastuselimen pääosasto on vahvistanut. Todistus on toimitettava sähköisellä alustalla https://www.buildingcert.gr/ 24 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16872_Asuinrakennusten energiaperuskorjaus Tavoite Asuinrakennusten kunnostaminen – asuntojen kunnostaminen #2 Loppuun saatettujen sertifioitujen korjausten lukumäärä 8 000 50 000 Q4 2024 Energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävien korjausten loppuun saattaminen 50 000 asunnossa, mikä vastaa 125 ktoe:n energianvähennystä ja primäärienergian säästöjä keskimäärin vähintään 30 prosenttia. Kreikan kehityspankin myöntämällä todistuksella varmennetaan saavutetut primäärienergian säästöt, kuten tarkastus- ja tarkastuselimen pääosasto on vahvistanut. Todistus on toimitettava sähköisellä alustalla https://www.buildingcert.gr/ 25 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16872_Asuinrakennusten energiaperuskorjaus Tavoite Asuinrakennusten kunnostaminen – asuinrakennusten kunnostaminen energiaköyhiä kotitalouksia varten Niiden sertifioitujen energiaköyhien kotitalouksien lukumäärä, joiden osalta toimet on saatettu päätökseen 0 50 000 Q4 2025 Sellaisten toimien loppuun saattaminen, joilla saavutetaan vähintään 50 000 energiaköyhän kotitalouden energiansäästö, joka vastaa primäärienergian säästöä, joka on keskimäärin vähintään 30 prosenttia koko investoinnista. Kreikan kehityspankin myöntämällä todistuksella varmennetaan saavutetut primäärienergian säästöt, kuten tarkastus- ja tarkastuselimen pääosasto on vahvistanut. Todistus on toimitettava sähköisellä alustalla https://www.buildingcert.gr/. 26 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16872_Asuinrakennusten energiaperuskorjaus Tavoite Asuinrakennusten kunnostaminen – asuntojen kunnostaminen #3 Loppuun saatettujen sertifioitujen korjausten lukumäärä 50 000 105 000 Q4 2025 Energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävien korjausten loppuun saattaminen 105 000 asunnossa, mikä vastaa 213 ktoe:n energianvähennystä ja primäärienergian säästöjä keskimäärin vähintään 30 prosenttia. Kreikan kehityspankin myöntämällä sertifioinnilla varmistetaan saavutetut primäärienergian säästöt, kuten tarkastus- ja tarkastuselimen pääosasto on vahvistanut. Todistus on toimitettava sähköisellä alustalla https://www.buildingcert.gr/ Keskeinen uudistus 2: Kaupunkisuunnitelmat Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 27 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16879_Kaupunkisuunnitelmien valmistelu kaupunkipolitiikan uudistuksen täytäntöönpanossa Välitavoite Kaupunkisuunnitelmia koskeva palkinto Ilmoitus hankintasopimusten tekemisestä Q4 2022 Ilmoitus siitä, että 30 prosenttia kaikista hankintasopimuksista on tehty (kaikkien toimien osalta): 1. paikallisten kaupunkisuunnitelmien laatiminen; 2. erityisten kaupunkisuunnitelmien laatiminen; 3. kehitysoikeuksien siirtovyöhykkeiden määrittelemistä koskevien riippumattomien suunnitelmien laatiminen; 4. selvitysten rajojen määrittämistä koskevien riippumattomien suunnitelmien laatiminen; ja 5. itsenäisten suunnitelmien laatiminen taajamateiden karakterisointia varten. Paikalliset kaupunkisuunnitelmat, joihin sisältyy erityinen luku ilmastonmuutokseen liittyvistä toimenpiteistä ja ilmastoon liittyvien riskien ehkäisemisestä ja hallinnasta; 28 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16879_Kaupunkisuunnitelmien valmistelu kaupunkipolitiikan uudistuksen täytäntöönpanossa Välitavoite Kaupunkisuunnitelmia koskeva palkinto Ilmoitus hankintasopimusten tekemisestä Q4 2023 Ilmoitus 100-prosenttisen hankintasopimuksen tekemisestä (kaikkien toimien osalta): 1. paikallisten kaupunkisuunnitelmien laatiminen; 2. erityisten kaupunkisuunnitelmien laatiminen; 3. kehitysoikeuksien siirtovyöhykkeiden määrittelemistä koskevien riippumattomien suunnitelmien laatiminen; 4. selvitysten rajojen määrittämistä koskevien riippumattomien suunnitelmien laatiminen; ja 5. itsenäisten suunnitelmien laatiminen taajamateiden karakterisointia varten. Toimet koskevat yhteensä 750 kuntaa. Paikalliset kaupunkisuunnitelmat, joihin sisältyy erityinen luku ilmastonmuutokseen liittyvistä toimenpiteistä ja ilmastoon liittyvien riskien ehkäisemisestä ja hallinnasta; 29 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16879_Kaupunkisuunnitelmien valmistelu kaupunkipolitiikan uudistuksen täytäntöönpanossa Tavoite Kaupunkisuunnittelun loppuun saattaminen Niiden kunnallisten yksiköiden lukumäärä, joiden osalta hankkeet on saatettu päätökseen 0 750 Q4 2025 Paikallisten kaupunkisuunnitelmien loppuun saattaminen 700 kunnallisessa yksikössä, kehitysoikeuksien siirtoalueet 50 kuntayksikössä; siirtokuntien rajaaminen 50 kunnalliseen yksikköön; ja kunnallisten teiden karakterisointi 120 kunnallisessa yksikössä ja viiden erityisen kaupunkisuunnitelman laatiminen. Kun otetaan huomioon, että osa näistä toimista toteutetaan samassa kunnallisessa yksikössä, toimet on saatettava päätökseen yhteensä 750 kunnan yksikössä. 30 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16894_Uusiutuvia energialähteitä, teollisuutta, matkailua ja vesiviljelyä koskevan uuden erityisen aluesuunnittelun perustaminen Välitavoite Erityisten aluekehysten hyväksyminen Neljän uusiutuvia energialähteitä, matkailua, teollisuutta ja vesiviljelyä koskevan erityisen aluekehyksen hyväksyminen Q4 2025 Ympäristöministeriö hyväksyi neljä erityistä aluekehystä, jotka koskevat uusiutuvia energialähteitä, matkailua, teollisuutta ja vesiviljelyä. 31 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16891_Uuden merialuesuunnittelun perustaminen Välitavoite Meristrategian hyväksyminen Uusi merten aluestrategia hyväksytty Q4 2025 Ympäristö- ja energiaministeriö hyväksyy merten aluesuunnittelustrategian. Ryhmä 2: Yritysten ja julkisten rakennusten energiaperuskorjaus Tähän ryhmään kuuluvat seuraavat toimenpiteet: ● Energia ja yrittäjyys (tunniste: 16874)

● Julkisen sektorin rakennusten ja julkisyhteisöjen energiainfrastruktuurin energiaparannukset (tunniste: 16876) ● Energiaköyhyyttä koskeva toimintasuunnitelma (toimenpiteen tunniste: 16920) Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 32 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16920_Energiaköyhyyden toimintasuunnitelma Välitavoite Energiaköy-hyys – toimintasuunnitelman hyväksyminen Ympäristö- ja energiaministe-riön päätös tulee voimaan. Q3 2021 Voimaan tulee ympäristö- ja energiaministeriön päätös, jolla hyväksytään energiaköyhyyttä koskeva toimintasuunnitelma, johon sisältyy kolmenlaisia poliittisia toimenpiteitä: – tiedotus- ja valistustoimet; — toimenpiteet energiaköyhien kotitalouksien suojelemiseksi lyhyellä aikavälillä, mukaan lukien 1) energiaköyhyydestä kärsivien kotitalouksien määritelmä erityisten määrällisten kriteerien avulla ja 2) erityinen prosessi energiaköyhyyden kehityksen seuraamiseksi ja arvioimiseksi toimintasuunnitelmassa ehdotetun mekanismin mukaisesti ja asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti; ja – rahoitustoimenpiteet: rahoitusmekanismien perustaminen energiahaavoittumiselle alttiiden kotitalouksien ja muiden yhteiskuntaryhmien asuinrakennusten energiaparannuksia varten, joilla on erityiset sähkönkulutusmallit. Näillä rahoitustoimenpiteillä on puututtava Kreikan energiaköyhyyttä koskeviin ongelmiin kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa kuvatulla tavalla. 33 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16874_Energia ja yrittäjyys Välitavoite Yksityisen sektorin energiatehokkuus – hyväksytyt hakemukset Ympäristö- ja energiaminis-teriön ilmoitus valikoitujen tukitoimien myöntämisestä yksityisen sektorin yksiköille. Q2 2023 Ympäristö- ja energiaministeriö hyväksyy 9 700 yksityisen sektorin yksikön hakemukset, joilla varmistetaan, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään keskimäärin vähintään 30 prosenttia verrattuna yksityisen sektorin toimijoiden nykyiseen tilanteeseen (kuten ennen toimenpiteitä tehdyissä energiakatselmuksissa todetaan). Tukitoimet on toteutettava valinta-/tukikelpoisuusperusteiden mukaisesti, ja niissä on varmistettava, että valitut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 34 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16876_Julkisen sektorin rakennusten energiatehokkuuden parantaminen Välitavoite Julkisten rakennusten energiatehokkuus – hyväksytyt hakemukset Ympäristö- ja energiaministeriön ilmoitus hyväksytyistä hakemuksista, jotka koskevat julkisen sektorin rakennuksissa toteutettavia valikoituja toimia Q2 2023 Ympäristö- ja energiaministeriö hyväksyy 210 julkisen sektorin rakennusta koskevat hakemukset, joilla varmistetaan, että kyseisten rakennusten kasvihuonekaasupäästöt vähenevät keskimäärin vähintään 30 prosenttia verrattuna niiden nykyiseen tilanteeseen (kuten ennen toimenpiteitä tehdyissä energiakatselmuksissa todetaan). Julkisen sektorin rakennusten energiatehokkuutta parantavaa ohjelmaa varten on luotu oikeudellinen kehys, joka mahdollistaa energiatehokkuussopimusten tekemisen. 35 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16876_Julkisen sektorin rakennusten energiatehokkuuden parantaminen Tavoite Julkisten raken-nusten energia-tehokkuus – loppuun saatettu Niiden raken-nusten lukumäärä, joihin kohdistetut toimet on saatettu päätökseen 0 210 Q4 2025 Energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävät toimet, jotka on toteutettu julkisen sektorin rakennuksissa (210 rakennuksessa), joiden kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään keskimäärin vähintään 30 prosenttia, kuten ennen tukitoimia tehdyissä energiakatselmuksissa todetaan. 36 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16874_Energia ja yrittäjyys Tavoite Yksityinen energiate-hokkuus – valmis #2 Niiden yksityisen sektorin toimijoiden lukumäärä, joilla on loppuun saatettuja tukitoimia t 0 9 700 Q4 2025 Energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävät toimet, jotka on toteutettu valikoitujen yksityisen sektorin toimijoiden osalta (9 700 yksityisen sektorin toimijaa), joiden kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään keskimäärin vähintään 30 prosenttia. Ryhmä 3: Asuinalueilla ja rakennuskannassa toteutettavat toimet Tähän ryhmään kuuluvat seuraavat toimenpiteet: ● Asuinalueilla ja rakennuskannassa toteutettavat toimet (tunniste: 16873) ● Infrastruktuurin kehittäminen ja rakennusten kunnostus entisessä kuninkaallisessa kiinteistössä Tatoissa (tunniste: 16875) ● Ateenan olympiaurheilukeskus (tunniste: 16932) Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välita-voite/ta-voite Nimi Laadulliset indikaat-torit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Pää-määrä Vuosi-neljän-nes Vuosi 37 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16932_Ateenan olympialaisten urheilukeskus Välitavoite OAKA – hankesopimuksen tekeminen Ilmoitus sopimuksen (sopimusten) tekemisestä Q1 2023 Ilmoitus sopimuksen tekemisestä yksityisen sektorin kumppanin (kumppanien) nimeämiseksi suorittamaan vuoden 2023 loppuun mennessä rakennus- ja korjaustöitä, joilla parannetaan energiatehokkuutta seuraavien osalta: i) keskusstadion; ii) mekaaniset ja sähkötekniset työt; ja iii) ulkotilat ja töiden aloittaminen. 38 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16873_ Asuntoalueisiin ja rakennuskantaan liittyvät toimet Välitavoite Kaupunkeja koskevat toimenpiteet – hankintasopimukset Ilmoitus sopimuksen tekemisestä Q2 2023 Ilmoitus sopimuksen tekemisestä yksityisen sektorin kumppanin (kumppanien) nimeämiseksi suorittamaan rakennustöitä 30 päivään syyskuuta 2025 mennessä i) kaupunkiympäristön ja julkisten tilojen parantaminen valituissa kunnissa sellaisen avoimen ehdotuspyynnön perusteella, jolla pyritään parantamaan ilmastokestävyyttä; ii) Votanikosin/Elaionasin entisen teollisuusalueen elvyttäminen, mukaan lukien laivaston sotilasleirin julkinen uudelleenkäyttö, Ateenan maatalousyliopiston (AUA) kampuksen kunnostaminen; Iii) Ateenan rannikko: pyöräilyinfrastruktuuri; ja Iv) muut strategiset toimet, jotka valitaan kuntien avoimen ehdotuspyynnön perusteella: 1) Energiatehokkuus- ja demonstrointihankkeet pk-yrityksissä tai suurissa yrityksissä ja vähintään rakennusten kunnostamisesta annetussa komission suosituksessa (EU) 2019/786 määritelty keskipitkän tason peruskorjaus tai keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys suorissa ja epäsuorissa kasvihuonekaasupäästöissä verrattuna ennakkopäästöihin; 2) uusien energiatehokkaiden rakennusten rakentaminen, jonka ensisijainen energiantarve on vähintään 20 prosenttia alhaisempi kuin lähes nollaenergiarakennuksia koskeva vaatimus (lähes nollaenergiarakennus, kansalliset direktiivit); ja 3) luonnon ja biologisen monimuotoisuuden suojelu, luonnonperintö ja luonnonvarat, vihreä ja sininen infrastruktuuri. 39 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16932_Ateenan olympialaisten urheilukeskus Välitavoite OAKA – töiden Kaikkien näiden osahankkeiden rakennustöiden loppuun saattaminen on vahvistettu rakennustoiminnan valvojan allekirjoittamalla valmiiksi saattamista koskevalla lomakkeella. Q2 2024 Kaikkien energiatehokkuuden saavuttamiseen ja hiilijalanjäljen parantamiseen tähtäävien töiden loppuun saattaminen, mukaan lukien i) stadionin katon teräsrakenteiden huolto ja korjaus (katos) (alahanke 1); ii) koripallo- ja vesiurheilutilojen koneet, jotka toimivat itsenäisesti ja mahdollistavat energiansäästön (alahanke 2); iii) pyöräilystadion (alahanke 3); iv) tenniskeskus (alahanke 5); ja v) ulkoilma-alueiden (alahanke 6), muun muassa Agoran ja ”kansojen muurin” teräsrakenteiden, loppuun saattaminen. 40 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16873_ – Asuinalueita ja rakennuskantaa koskevat toimet Väli- tavoite Kaupunkeja koskevat toimenpiteet – kaikkien töiden loppuun saattaminen Rakennustöiden ja palvelujen loppuun saattaminen on vahvistettu rakentamisesta vastaavan valvojan allekirjoittamalla valmistumislomakkeella. Q4 2025 Saattaa kaikki työt päätökseen i) toimet, joilla pyritään parantamaan kaupunkiympäristöä ja julkista tilaa; ii) Entisen teollisuusalueen Votanikos/Elaionas kaupunkialueiden elvyttäminen; iii) Ateenan rannikko: pyöräilyinfrastruktuuri; ja iv) Muut strategiset toimet 41 2 - 1.2. Kunnostaminen – 16875_Infrastruktuurin kehittäminen ja rakennusten kunnostus entisessä kuningaskunnassa Tatoissa Väli-tavoite Tatoi – kaikkien töiden loppuun saattaminen Rakennusurakoiden ja -palvelujen loppuunsaattaminen, joka on vahvistettu rakenta-misesta vastaavan valvojan allekirjoittamalla lomakkeella Q4 2025 Saatetaan päätökseen kaikki Tatoin entisen kuninkaallisen kiinteistön kunnostamiseen tähtäävään infrastruktuurin kehittämistä ja rakennuksia koskevaan ohjelmaan liittyvät työt, mukaan lukien i) infrastruktuuritöitä; ii) museokäyttöön tarkoitetun palatsin restaurointi; iii) palatsin näyttely; iv) maatalousrakennuksen restaurointi ja sen uudelleenkäyttö museona; v) uutta maatalousrakennusta koskeva museologinen tutkimus; vi) palatsin puutarhojen kunnostaminen; vii) artefaktien säilyttäminen ja ennallistaminen; viii) artefaktien tallentaminen, dokumentointi ja rekisteröinti; ja (ix) löydetyn paperiarkistoaineiston digitointi. C. KOMPONENTTI 1.3: LATAAMINEN JA TANKKAUS Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman lataus- ja tankkauskomponentti käsittää kohdennettuja uudistuksia ja investointeja, joilla lisätään kestävää liikkuvuutta, lisätään talouskasvua, luodaan työllistymismahdollisuuksia ja edistetään sosiaalista selviytymiskykyä. Tähän komponenttiin sisältyvät toimenpiteet liittyvät valtakunnalliseen kestävän liikkuvuuden strategiaan, mikä tukee kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman täytäntöönpanoa. Niiden on myös edistettävä vihreää siirtymää tarjoamalla tukea yrityksille, jotka toteuttavat vähähiiliseen talouteen ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä toimia. Lisäksi komponenttiin kuuluvat uudistukset, joilla tuetaan sähköisen liikkuvuuden infrastruktuurin rakentamista, sekä julkisten kaupunki- ja alueliikennepalvelujen tarkistaminen. Komponentti sisältää myös investoinnit, joilla tuetaan sähköiseen liikkuvuuteen liittyvien toimitusten tuotantokapasiteetin kehittämistä ja bussien ja taksien korvaamista akkusähköajoneuvoilla. Komponentilla tuetaan vuonna 2020 annettua maakohtaista suositusta 3 ja vuonna 2019 annettua maakohtaista suositusta nro 2 julkisista ja yksityisistä investoinneista. Minkään tähän osa-alueeseen kuuluvan toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa -periaatteen” teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. C.1 Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Investoinnit: Produc-E Green (toimenpiteen tunniste: 16831) Investointi koostuu kahdesta hankkeesta, joilla molemmilla pyritään edistämään vähähiilistä taloutta ja kykyä sietää ilmastonmuutosta. Ensimmäinen hanke koskee sähköisen liikkuvuuden tarjontapuolta. Siitä tuetaan yli kymmenen kohteen kehittämistä, joissa on T&K-osastot innovatiivisia tuotteita tai palveluja varten, kuten autojen sähköakkujen kierrätys käyttämällä uudelleen raaka-aineita, kuten litiumia ja kobolttia, tai sähköajoneuvojen suunnittelua sekä tavanomaisia tai suuritehoisia latauspisteitä. Sen varmistamiseksi, että toimenpide on ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen, hanke-ehdotuspyyntöjä koskeviin ohjeisiin sisältyviin tukikelpoisuusperusteisiin ei lueta seuraavia toimia: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toimet, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään käyttö ; ii) EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset toimet, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja ; iii) kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toimet; ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänkuvauksessa on lisäksi edellytettävä, että voidaan valita ainoastaan toimia, jotka ovat asiaa koskevan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia. Toisella hankkeella tuetaan ensimmäisen hiilidioksidin varastointilaitoksen kehittämistä Kreikassa. Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointilaitos on suunniteltu tarjoamaan pitkäaikaista varastointia paikallisista päästöjen aiheuttajista talteen otettua hiilidioksidia varten (enintään 150 km etäisyydeltä), ja sen on saavuttava laitokseen putkea pitkin, kun taas syrjäisillä paikoilla talteenotetun hiilidioksidin on saavuttava laivalla ja siirryttävä puskurivarastoon. Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointilaitoksen kapasiteetin on aluksi oltava 1 miljoona tonnia vuodessa ja kapasiteetin on oltava vähintään 25 vuotta. Minkään tähän osa-alueeseen kuuluvan toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa -periaatteen” teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointilaitoksen on erityisesti toimittava ilman kaupallista öljynottoa tai öljyn talteenottoa (öljyn tai kaasun talteenottoa voidaan tarvita jossain määrin turvallisuussyistä tai teknisistä syistä). Lisäksi hiilidioksidin talteenotossa ja varastoinnissa on noudatettava vaatimusta, jonka mukaan ei ole olemassa teknisiä sovelluksia eikä mitään tiloja ja laitteita, jotka on suunniteltu öljyn laajennettuun talteenottoon (EOR) ja öljyntuotannon lisäämiseen. On huolehdittava siitä, että öljyn tai kaasun mahdollinen talteenotto rajoittuu välttämättömiin tarpeisiin, jotka liittyvät paineen hallintaan ja varastointipaikkojen turvallisuuden varmistamiseen, ja että tällainen talteenotto tapahtuu vain, jos se on välttämätöntä hiilidioksidin turvallisen varastoinnin varmistamiseksi. Hiilidioksidi ja mahdollinen öljy tai kaasu erotetaan toisistaan ja syötetään takaisin pysyvään varastointiin. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Uudistus: Sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin asennus- ja käyttöpuitteet (toimenpiteen tunniste: 16281) Uudistuksessa vahvistetaan kattava sääntelykehys sähköajoneuvojen latauspisteiden asentamista ja käyttöä varten. Tämän on tarkoitus johtaa siihen, että Kreikka saavuttaa kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetetun tavoitteen, jonka mukaan sähköajoneuvojen osuus kotimarkkinoilla on 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Vuoden 2022 loppuun mennessä ympäristö- ja energiaministeriön on hyväksyttävä vähintään 300 paikallisviranomaisten toimittamaa suunnitelmaa yleisesti saatavilla olevien sähköajoneuvojen latauspisteiden asentamiseksi. Uudistus on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022.

Investoinnit: Sähköinen liikkuvuus (toimenpiteen tunniste: 16924) Investointi kohdistuu sähköiseen liikkuvuuteen kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman tavoitteiden mukaisesti, ja siihen sisältyvät seuraavat: 1) tuki julkisten latauspisteiden asentamiseen keskeisille kaupunki- ja esikaupunkialueille ja kiinnostaville kohteille (kuten lentokentille, moottoriteille, satamiin ja pysäköintialueille); 2) vanhempien linja-autojen korvaaminen 220 uudella sähkölinja-autolla; 3) kannustimet vanhempien taksien korvaamiseksi 2 000 akkukäyttöisellä sähköajoneuvolla; 4) uudistaa linja-autoyhtiöiden julkisen palvelun velvoitteita koskevaa lainsäädäntöä EU:n nykyisen säännöstön mukaisesti, jotta Ateenan ja Thessalonikin ulkopuolella sijaitsevat linja-autoyhtiöt voivat turvallisesti investoida julkisen liikenteen sähköajoneuvoihin; ja 5) toteutettavuustutkimuksen tekeminen sellaisen sähköisen liikenneviraston perustamiseksi, joka varmistaa asianmukaisen suunnittelun ja koordinoinnin liikenne- ja energiainfrastruktuurien, alue- ja paikallishallinnon sekä muiden tutkimus- ja yksityissektorin sidosryhmien välillä. Vanhat linja-autot ja ajoneuvot korvaavan investointikomponentin on oltava ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen erityisesti siltä osin kuin on kyse vanhojen ajoneuvojen/linja-autojen romusta, jonka suorittaa valtuutettu käsittelylaitos romuajoneuvodirektiivin (2000/53/EY) mukaisesti. Investointi on määrä toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. C.2 Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Keskeinen uudistus 3: Sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin asennusta ja toimintaa koskevat puitteet Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 42 3 - 1.3. Lataus ja tankkaus – 16281_Järjestelmä sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin asentamista ja käyttöä varten Välitavoite Sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteet – lainsäädäntökehyksen voimaantulo Hyväksyttyjen ministeripäätösten voimaantulo. Q3 2021 Kaikkien laissa 4710/2020 säädettyjen ja ympäristö- ja energiaministerin allekirjoittamien ministeripäätösten voimaantulo; Infrastruktuuri- ja liikenneministeri, sisäasiain- ja valtiovarainministeri, sähköajoneuvojen markkinoiden organisointi, erityisesti latauspalvelumarkkinat, ja tarjoaa veroperusteisia kannustimia sähköajoneuvojen ostamiseksi ja sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin asentamiseksi. 43 3 - 1.3. Lataus ja tankkaus – 16281_Järjestelmä sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin asentamista ja käyttöä varten Tavoite Sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteet – paikalliset suunnitelmat hyväksytty Ympäristö- ja energiaministeriön hyväksymien suunnitelmien lukumäärä 0 300 Q4 2022 Ympäristö- ja energiaministeriö hyväksyy vähintään 300 paikallisviranomaisten esittämää suunnitelmaa yleisesti saatavilla olevien sähköajoneuvojen latauspisteiden asentamisesta. Ryhmä 4: Sähköinen liikkuvuus Tähän ryhmään kuuluvat seuraavat toimenpiteet: ● Produc-E Green (tunniste: 16831) ● Sähköinen liikkuvuus (tunniste: 16924) Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 44 3 – 1.3. Lataus ja tankkaus – 16924_ Sähköinen liikkuvuus Välitavoite Julkinen liikenne – Julkisen palvelun velvoitetta koskevan markkinasääntelyn voimaantulo (linja-autot) Tarkistetun oikeudellisen kehyksen voimaantulo. Q4 2021 Lujitetaan markkinoiden sääntelyä saattamalla voimaan julkisia kaupunki- ja alueliikenteen henkilöliikennepalveluja koskeva tarkistettu lainsäädäntökehys (EU:n 1370/2007 mukaisesti). Tarkistetulla kehyksellä on tarkoitus a) varmistaa julkisen kaupunki- ja alueellisen maanteiden henkilöliikenteen jatkuva tarjonta (suunniteltu reitti ja kiinteä reitti); b) valvoa liitännäisten liikenneverkkojen suunnittelua, organisointia ja toimintaa; c) varmistaa korkealaatuinen julkinen tieliikenne mahdollisimman alhaisin kustannuksin; d) säännellä yksinoikeuksien myöntämismenettelyä alue- ja kaupunkiliikenteen julkisilla reiteillä (suunniteltu reitti ja kiinteä reitti); ja e) säännellä edellä mainittujen palvelujen tarjoamisesta maksettavan korvauksen tasoa. Lisäksi laissa on vahvistettava yleiset kriteerit tulevia henkilöliikennepalveluja koskeville hankinnoille. Vastaavien alueiden ja alueellisten yksiköiden on vahvistettava yksityiskohtaiset aluekohtaiset kriteerit, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon aluekohtaiset kuljetustarpeet, ja hienosäädettävä hankintaprosessia vastaavasti. 45 3 – 1.3. Lataus ja tankkaus – 16924_ Sähköinen liikkuvuus Välitavoite Julkinen liikenne – julkisen palvelun velvoitetta koskevan uuden markkinasääntelyn täytäntöönpano (bussit) Tarkistettuun oikeudelliseen kehykseen liittyvän johdetun oikeuden voimaantul