EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
öryssei, IO.UO. i»»o 
KOM(96)102 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
RANNIKKOALUEIDEN LAHIVESIKALASTUS 
(BUDJETTIKOHTA B2-521) 

RANNIKKOALUEIDEN LAHIVESIKALASTUS (BUDJETTIKOHTA B2-521) 
(Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille) 
1. JOHDANTO 
Tämän komission tiedonannon tarkoituksena on tiedottaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille komission 
vuonna 1995 tekemistä aloitteista budjettikohdan B2-521 toteuttamiseksi; se on seurausta komission 
"rannikkoalueiden lähivesikalastukseen" liittyvälle sitoumukselle 10 päivältä heinäkuuta 1995. 
Talousarvioon varainhoitovuodeksi 1995 sisältyy Euroopan parlamentin luoma uusi 3 miljoonan ecun 
budjettikohta B2-521 maksusitoumusmäärärahoina "rannikkoalueiden lähivesikalastuksen" hyväksi, jonka 
"sosiaalinen ja taloudellinen merkitys ...oikeuttaa tämän momentin perustamisen yhteisen kalastuspolitiikan 
rakenteellisten toimien yhteydessä". 
Talousarviota koskevassa selvityksestä viitataan Euroopan parlamentin päätöslauselmaan (1). Toimien 
"merkityksetön" luonne - varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan - ei vaadi 
perussäädöksen antamista ennalta, joten komission tehtävänä oli laatia itse saatavissa olevien määrärahojen 
käyttöä koskevat säännöt, jo mainittua parlamentin päätöslauselmaa noudattaen. 
2. TYÖMENETELMÄ 
Toimintasuunnitelmat 
Komissio erotti heti yhteisrahoituksen menetelmän yksittäisistä hankkeista, joiden hallinnointi olisi ollut liian 
raskasta ja joustamatonta. Sen jälkeen kun yhteisön intervention soveltamisala oli vahvistettu (katso 
jäljempänä), jäsenvaltioita päätettiin pyytää esittämään rajoitetun soveltamisalan kokonaisohjelmia eli 
"toimintasuunnitelmia rannikkoalueiden lähivesikalastusta varten", sellaisten yksinkertaisten toimintasääntöjen 
perusteella, jotka perustuivat suuressa määrin toissijaisuuteen. Tutkimuksen jälkeen jokainen suunnitelma oli 
hyväksyttävä komission päätöksellä ja siihen oli liityttävä budjettisitoumus sekä kaksi maksua (ennakko 
suunnitelmaa hyväksyttäessä; loppusumma toteuttamisen jälkeen, tiedonanto komissiolle ja kulujen valvonta). 
pienimuotoisesta kalastuksesta 20 päivänä tammikuuta 1989 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (asiak. A2-271/88, 
EYVL N:o C 47, 27.2.1989, s. 173) 
Intervention soveltamisala 
Budjettikohdassa ja siihen liittyvässä selvityksessä ei kummassakaan annettu "rannikkoalueiden 
lähivesikalastuksen" määritelmää. Seuraavaa määritelmää voidaan käyttää: "'Rannikkoalueiden 
lähivesikalastuksella' tarkoitetaan ammattimaista kalastusta, jota harjoittavien alusten kokonaispituus on alle 
9 metriä tai troolikalastukseen soveltuvien alusten osalta alle 12 metriä". Mahdollisia edunsaajia ovat 
rannikkoalueiden lähivesikalastusta harjoittavien alusten omistajat, päälliköt ja miehistöt. 
Suunnitelmien tavoite - interventioiden tyypit 
Talousarviota koskevassa selvityksessä esitetyn Euroopan parlamentin perustelun noudattamiseksi on päätetty 
keskittää toimet rannikkoalueiden lähivesikalastuksen nykyaikaistamiseen. Itse asiassa jotkut yhteisön 
laivastoista muodostuvat hyvin pienistä koneistamattomista pienimoottorisista veneistä, joissa ei ole 
kansirakenteita, turvalaitteita eikä laitteita kalojen säilyttämiseen aluksella; olisi kuitenkin soveliasta valvoa sitä, 
että kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien(2) toteutuminen ei vaarannu, ja erityisesti alusten 
moottoreiden tehon lisäämistä koskevia mahdollisia tukia, jotka ovat omiaan lisäämään pyyntiponnistuksia, olisi 
säänneltävä tarkasti. 
Toiminnan olisi kuitenkin erottava perinteisistä rakenteellisista interventioista, jotka on aloitettu KOR:n(3) tuella. 
Ottaen huomioon saatavissa olevien voimavarojen vaatimattomuuden niin vähämerkityksisellä toiminnalla olisi 
poliittista merkitystä ja näkyvyyttä ainoastaan jos se toisi uudistuksia ja lisäisi ammatillista arvonantoa ja sillä 
olisi kannustava vaikutus esimerkillisen luonteensa kautta; kaikki nämä ovat edellytyksiä, joiden olisi ulotuttava 
pidemmälle kuin pelkät aluksia koskevat investointituet. On siis päätetty antaa etusija hankkeille, joissa 
yhdistyvät sijoitukset aluksiin ja nykyaikaistettujen alusten käyttäjille suunnattu koulutus, suorassa suhteessa 
investointeihin. 
yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten 
tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 21 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3699/93 
(EYVL N:o L 346, 31.12.1993) mukaisesti " 'kalastuslaivastojen monivuotisilla ohjausohjelmilla' tarkoitetaan sitä 
tavoitekokonaisuutta ja luetteloa tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavista keinoista, jotka mahdollistavat pyyntiponnistuksen 
kokonaisvaltaisen Ja kestävän ohjaamisen" 
KOR:n intervention edellytykset on vahvistettu jo mainitussa asetuksessa (EY) N:o 3699/93 
Rahoituksen määrät 
Rahoituksen määrät on vahvistettu seuraavasti, prosentteina tukikelpoisista kustannuksista: 
Kustannusten luonne Yhteisön tuki Jäsenvaltioiden julkinen Edunsaajien 
osuus (valtio, alue, ...) osuus 
investoinnit aluksilla < 75 % £ 5 % > 20 % 
koulutus £75% £25% 
Suunnitelmien kesto 
Toimet on saatettava loppuun viimeistään 12 kuukautta komission hyväksymispäätöksen jälkeen. 
3. TOTEUTTAMINEN 
Jäsenvaltioille lähetettiin 8.8.1995 kirje, jossa niitä pyydettiin laatimaan viimeistään 1.10.1995 rannikkoalueiden 
lähivesikalastusta koskeva toimintaohjelma. 
Seitsemän jäsenvaltioita vastasi myönteisesti komission pyyntöön (Kreikka, Espanja, Suomi, Irlanti, Italia, 
Portugali ja Ruotsi). Ohjelma-asiakirjojen viimeistelyn yhteydessä komissio valvoi sitä, että kaikki suunnitelmat 
yhdistävät tehokkaasti rannikkoalueiden lähivesikalastusta harjoittavien alusten nykyaikaistamisen ja niiden 
kalastajien koulutuksen, joita asia koskee. 
Saatavilla olevat määrärahat on jaettu suhteessa rannikkoalueiden lähivesikalastuksen merkittävyyteen 
kyseisissä jäsenvaltioissa, sekä alusten lukumäärän että vetoisuuden osalta. Lopulliset osuudet ovat seuraavat: 
(ecua) 
Jäsenvaltio Kokonaisbudjetti Kansallinen osuus 
julkinen yksityinen yhteisön tuki 
GR 
E 
FIN 
IRL 
I 
P 
S 1.124.000 
1.174.276 
193.333 
133.333 
536.000 
689.000 
228.000 101.160 
183.179 
13.182 
20.000 
54.000 
58.000 
22.800 179.840 
169.097 
35.151 
13.333 
80.000 
114.000 
34.200 843.000 
822.000 
145.000 
100.000 
402.000 
517.000 
171.000 
YHTEENSÄ 4.077.942 452.321 625.621 3.000.000 
Komission päätöksellä 18 päivänä joulukuuta 1995 hyväksytyt ohjelmat kestävät vuoden 1996 loppuun ja niiden 
toteuttamisesta on tehtävä kertomukset vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon aikana. 
Liite: Lähivesikalastusohjelmien kuvaileva yhteenveto 
KREIKKA 
Kreikan lähivesikalastuksen piirissä on noin 16 000 alustaja sen arvioidaan työllistävän noin 21 000 kalastajaa. 
Tällä laivastolla on erityisongelmia, jotka ovat vieläkin vaikeampia kaukaisten alueiden saaristoalueilla, joille 
on tyypillistä maantieteellinen, taloudellinen ja sosiaalinen eristyneisyys. Joillakin näistä saarista (Tiloksella, 
Agathonissilla, Lipsilla, Anafilla jne.) ei ole muuta elinkeinoa kuin kalastus, jolla on yksinomaan paikallista 
merkitystä. Kalastustoiminta näillä saarilla on äärimmäisen rajoitettua niin alusten iän kuin saaria ympäröivän 
avoimen meren vuoksi eikä kalastajilla siksi ole tarpeeksi tuloja alustensa nykyaikaistamiseksi. Myöskään 
monet ympäristönsuojeluun, rannikoiden kalavarojen hallintaan, tuotteiden laatuun, meriturvallisuuteen ja 
navigointiin liittyvä erityiskoulutustoiminta on saavuttanut vain osaksi tai ei lainkaan näiden kaukaisten 
saaristoalueiden samoin kuin muiden Egeanmeren ja Joonianmeren alueiden kalastajia. 
Toimintaohjelma Kreikan lähivesikalastuksen hyväksi tähtää kahdenlaiseen toimintaan: 
alusten nykyaikaistaminen erityisesti Tiloksella, Agathonissilla, Lipsilla, Anafilla jne. seuraavasti: 
moottoreiden korvaaminen uusilla samantehoisilla 
normien mukaisten säilytyslaatikoiden hankkiminen kalojen säilytyksen ja laadun turvaamiseksi 
meriturvallisuuteen tähtäävien välineiden hankkiminen 
kalastajien kouluttaminen järjestämällä seminaareja Egeanmeren ja Joonianmeren alueilla seuraavista 
aiheista: 
rannikoiden kalavarojen hallinta 
meriympäristön suojelu 
tuotteiden laatu ja hygieniasäännöt 
meriturvallisuus- ja navigointisäännöt. 
Näiden lähivesikalastuksessa hyvin paikallisten toimien suunnitellaan parantavan saaristoalueiden ja kaukaisten 
alueiden kalastajien elämää. 
ESPANJA 
Lähivesikalastuksen merkitystä Espanjassa on tarkasteltava pikemmin sen alueellisen vaikutuksen kannalta 
kuin sen merkityksen kannalta koko kalastusalalle. Lisäksi huolimatta sen vähäisestä merkityksestä lisäarvon 
kannalta, tämän alasektorin merkitys kansantaloudelle on sen luomissa työpaikoissa ja sen tuomissa tuloissa. 
Nykyisin Espanjan kalastuslaivasto käsittää noin 19 000 alusta, joista 13 000 on lähivesikalastuksessa. Aiottu 
toimintasuunnitelma kohdistuu rajattuun määrään satamia (28), joissa näitä aluksia on kuitenkin merkittävä 
määrä (vähintään 1 350) ja jotka tavallisesti sijaitsevat sellaisilla rannikkoalueilla, jotka ovat voimakkaasti 
kalastuksesta riippuvaisia. Niitä on kaikilla Espanjan ja Baleaarien rannikoilla. 
Toimintasuunnitelmassa ehdotetaan kahteen toiminta-alaan kuuluvia toimenpiteitä: 
Investoinnit aluksiin 
Meriturvallisuutta lisäävien laitteiden asennus 
Mahdollisimman standardisoidun kylmälaitteiston sekä käsittelyä ja kuljetusta helpottavien 
pienten säiliöiden suunnittelu kalastustuotteille niiden laadun ja hygienian parantamiseksi 
Tekniset tutkimukset sopivimman koneistotyypin määrittelemiseksi suunnitelman piirissä 
olevien yksiköiden tavanomaisilla kalastusalueilla ja koneistojen ylläpidon parantamiseksi 
Tästä tuesta hyötyviä lähivesikalastusaluksia arvioidaan olevan yhteensä 472. 
Kalastajien kouluttaminen 
Alusten meriturvallisuusnormeja ja rannikkonavigoinnin vaaratilanteiden väittä mistä poja 
käsittelevien koulutuspäivien järjestäminen 
Meripelastautumiskurssien järjestäminen 
Valikoivien kalastusmenetelmiä ja työhygienian parantamista aluksilla käsittelevien kurssien 
järjestäminen 
Paikalla järjestetään yhteensä 28 koulutuskurssia ja edellisessä kohdassa mainittuun tukeen 
oikeutetuilla kalastajilla on etusija osallistua niihin. 
Tämän toimintasuunnitelman perustana on innovatiiviset toimenpiteet usein unohdetulla, mutta useimmin 
merionnettomuuksiin joutuvalla alussektorilla. Ehdotetuissa toimissa otetaan samanaikaisesti huomioon 
lisääntynyt meriturvallisuus ja paikallisten viranomaisten toteuttamien kalastajamerenkulkijoille kohdistettujen 
pelastuspalveluiden tehokkuuden lisääminen. 
Suunnitelman hallinta on hajautettuja suunnitelluissa toimenpiteissä toimivaltaiset alueelliset viranomaiset ovat 
vastuussa niiden toteuttamisesta. Valtiollinen keskusviranomainen varmistaa kuitenkin hankkeen koordinoinnin. 
IRLANTI 
Irlannin esittämä suunnitelma keskittyy pääasiassa pienten kalastusalusten omistajien, kapteenien ja aluksen 
miehistön koulutukseen. Aikomuksena on myös kannustaa omistajia sijoittamaan turvalaitteistoihin. 
Irlannin kalastuslaivasto koostuu pääasiassa pienistä aluksista. Alle 12-metrisiä aluksia on 907, mikä on 65 
prosenttia koko laivaston aluksista. Näistä 907:stä aluksesta 433 on alle 9-metrisiä (noin 31 prosenttia kaikista 
laivaston aluksista). Irlannissa on kauan sitten ymmärretty, että nämä pienet kalastusalukset kehittävät osaltaan 
useita kaukaisia rannikkokuntia, joissa ei ole muita työmahdollisuuksia. 
Suurimmat pienimuotoisen rannikkokalastuksen ongelmat Irlannissa ovat: 
asianmukaisia turvallisuustoimenpiteitä ja pienten avoveneiden rajoituksia, erityisesti ylikuormitetun 
aluksen vakauden ja kaatumisen osalta, koskevan tiedon puute; 
pitkään jatkuvien huonon sään jaksojen vaikutukset erityisesti etelä-, länsi- ja luoteisrannikoilla, jotka 
ovat alttiita Atlantin myrskyille; 
eräiden alojen riippuvuus rajallisesta määrästä kalalajeja. 
Pienissä rannikon kalastussatamissa tullaan toteuttamaan pienten alusten omistajille ja miehistölle kohdistettu 
koulutusohjelma. Ohjelmaan kuuluu seminaareja, pienryhmäopetusta ja esitelmiä seuraavilta aloilta: 
turvallisuus 
aluksen hoito ja varustus 
kalan laatu 
kalavarojen säilyttäminen 
vaihtoehtoiset kalavarat 
kirjanpito ja rahoituksen valvonta. 
Koulutusohjelmaa täydentävät opetusjulisteet ja -esitteet. 
Yksi pienten kalastusongelma on myös se, että niitä pidetään usein huonosti ja että meriturvallisuus- ja 
paloturvallisuuskalusto on usein puutteellista. Suunnitelma tukee tämänlaisten laitteiden hankintaa. 
ITALIA 
Italian kyseinen laivasto koostuu 7 398 alle 9-metrisestä aluksesta ja 1 271 alle 12- metrisestä aluksesta 
(troolareita). 
Italiassa tämän segmentin ongelmia ovat: 
yleinen rappeutuneisuus 
rannikoiden kalavarojen hyödyntämistä koskevat kasvavat selkkaukset muiden segmenttien kanssa. 
Italian viranomaisten mukaan tästä toiminnasta on etua 20 satamalle ja 330 alukselle. Euroopan unionin 
varoista käytetään 75 prosenttia investointeihin ja 25 prosenttia koulutukseen. 
Suunnitellut toimenpiteet 
Investoinnit aluksiin: 
Meriturvallisuus: kaikkiin aluksiin suunnitellaan asennettavaksi GPS-navigointilaitteistoja (global position 
system), jonka avulla ne voidaan tarvittaessa paikallistaa, koska ne toimivat nykyisin kauempana 
rannikoilta. 
Tehokkuus: aluksiin asennetaan vintturit, joiden avulla voidaan hinata märkiä verkkoja syvässä 
vedessä. 
Kalan laatu: on suunniteltu lasikuitusäiliöiden asentamista kalan laadun parantamiseksi. 
Ammatillinen koulutus: suunniteltu ammattikoulutus käsittelee alusten investointeihin liittyviä aiheita; niiden 
avulla miehistö pystyy hankkimaan uusien laitteiden (navigointivälineet, vintturit, kalan käsittely aluksella) 
käyttöön tarvittavan teknisen tuntemuksen. 
Tuottajajärjestöjen asema: ammattikoulutus kohdistuvat yksinomaan kalastajille, jotka ovat suostuneet 
investointeihin aluksilla. Ne järjestetään vasta ensimmäisen investointivaiheen alussa. Italian viranomaiset ovat 
antaneet komissiolle vakuutuksen siitä, että jokainen investointeja tekevä kalastaja voi seurata 
ammattikoulutusta ja että tästä aloitteesta tehdään markkinointikampanja. 
Italian viranomaiset ovat antaneet vastuun ohjelman toteuttamisesta tuottajajärjestöille. Näitä kehotetaan 
esittämään yksityiskohtaiset toimintaohjelmat ja ottamaan suoraan vastuu niiden toteuttamisesta. 
PORTUGALI 
Investoinnit aluksilla 
Meriturvallisuuden parantaminen - alan tarpeiden mukaisesti (pelastus- ja 
meriturvallisuusvälineet ovat usein puutteellisia huomioon ottaen suojavyöhykkeiden ja Pohjois-
Portugalin satamainfrastruktuurien vaarallisuuden). 
Kalastustuotteiden laadun parantaminen. Kalastustuotteiden säilytysmenetelmät eivät yleisesti 
ole käytössä eikä niitä usein edes ole. 
Koulutus 
Kalastajien koulutuksen edistäminen - tietoa pelastusvälineiden käyttöön liittyvistä 
kysymyksistä ja tuotteiden laadun parantaminen. 
Soveltamisala: suurimmalta kokonaispituudeltaan alle 9-tai 12-metriset Pohjois-ja Keski-Portugalin 
rannikkokalastustroolarit. 
Suunnitelman tavoitteet - toimenpiteiden tyyppi: Portugalin toimintasuunnitelman mukaisten pelastus-
ja turvallisuusvälineiden hankkiminen (merkinantovälineet, pelastusrenkaat, -liivit, -lautat ja 
sammuttajat) on PO XIV.n laatiman tukeen oikeuttavan toiminnan toimintasuunnitelman mukaista. 
SUOMI 
Vuosittain 100-150 kalastajaa käyttää Suomen saaristossa rysiä silakan pyynnissä ja pienimuotoisemmin 
ahvenen, kuhan ja hauen pyynnissä. Verkosta tehdyt rysäpyydykset kiinnitetään matalassa vedessä oleviin 
pylväisiin ja sen perä on suppilomainen. Kalastajat toimivat pienissä aluksissa useiden saarten ympärillä ja 
pienissä merenlahdissa. Silakoiden ja muiden lajien pyytäminen rysillä on perinteinen, mutta työläs tapa 
kalastaa kaukaisilla alueilla, joilla ei ole paljon satamia tai satamavälineistöä. 
Etelä-Suomen länsirannikolla kalastajien yhdistys ehdottaa, että yhdistys, kansalliset viranomaiset ja komissio 
rahoittaisivat yhdessä seuraavat kaksi toimenpidettä: 
Sellaisen uudenlaisen kalastusaluksen rakentamisen rahoitus, jossa otettaisiin huomioon tällaista rysää 
käyttävien kalastajien erityistarpeet ja jossa olisi pumppujärjestelmä kalojen saamiseksi rysästä. 
Varustukseen kuuluisi lajittelija ja koneita kalojen purkittamiseen ja niiden jäähdyttämiseen. Tämä olisi 
kokeiluhanke, jonka avulla voitaisiin kehittää ahvenen ja muiden lajien rysäkalastusta. 
Kalastajien sellaisen koulutuksen rahoitus, jonka avulla he oppivat hyödyntämään näitä uusia aluksia 
ja niiden laitteita. 
Näiden investointien mahdollisia etuja ovat: 
tämän perinteisen kalastusmuodon vähenemisen lakkaaminen, 
muiden kalastajien kannustaminen käyttämään tätä tekniikkaa, 
rysäkalastuksen kehittäminen muiden lajien kalastukseen, 
kalan laadun varmistaminen. 
RUOTSI 
Ruotsin suunnitelmaan kuuluu neljä seuraavaa toimenpidettä: 
investoinnit kalastusaluksilla: tämä toimenpide käsittää rannikkokalastuksessa käytettävien pyydysten 
valikoivuuden kehittämisen eli valikoivien paneelien tai neliösilmien ostaminen ja asentaminen 
merirapua pyytäviin troolareihin, katkarapua ja siikaa pyytäviin valikoiviin trooleihin sekä ankeriasta 
pyytäviin valikoiviin trooleihin sekä valikoivampien pyydysten kehittäminen ja käyttöönotto (rysät) 
ankeriaan pyynnissä ja säilytyslaatikot nilviäisten ja äyriäisten pyynnissä. Kokeiluajanjaksoina on 
suunniteltu ansionmenetyksen korvauksia (enintään 10 prosenttia julkisista menoista), 
rannikkokalastusalusten turvallisuuden ja työolojen parantaminen, siis turvalaitteiden kehittäminen, 
ostaminen ja asentaminen, meluntorjuntaan tähtäävät investoinnit sekä varusteiden ja pyynnin 
varmempaan käyttöön tarkoitettujen laitteiden hankkiminen. 
tuotteen laadun ja tuoreuden parantaminen, siis investoinnit saaliin jäähdytys-, uudelleenjäähdytys- ja 
käsittelylaitteisiin. 
valikoivien pyydysten käytön teoreettinen ja käytännöllinen koulutus, turvallisuuskoulutus (nelipäiväinen 
kurssi 500 kalastajalle), hygieniaolosuhteiden ja laadun valvonnan toimenpiteiden koulutus. 
Näiden toimenpiteiden innovatiivista luonnetta korostetaan siinä mielessä, että uusiin laitteisiin tehtyjä 
investointeja voidaan kokeilla todellisessa ammattikalastustoiminnassa. Koulutus tähtää uusien laitteiden, 
varusteiden ja kalastusmenetelmien tehokkaaseen käyttöön. 
Kansallinen kalastusviranomainen (Fiskeriverket) on vastuussa ohjelman täytäntöönpanosta. 
Kalastusaluksiin tehtäviin investointeihin ja koulutukseen käytetään vastaavasti 80 ja 20 prosenttia 
suunnitelman arvioiduista kokonaiskustannuksista. 
Kahdenvälisten neuvottelujen aikana, jotka koskivat erityisesti talousarvioon liittyviä näkökohtia, Ruotsin 
viranomaiset ilmaisivat suosivansa kahta ensimmäistä toimenpidettä, jotka koskivat kalastusmehetelmiä ja 
turvallisuuden ja työolosuhteiden valikoivaa parantamista. 
Kun otetaan huomioon asianosaisille jäsenvaltioille myönnettävissä olevat varat ja Ruotsin kiinnostus kahta 
ensimmäistä toimenpidettä kohtaan, ehdotetaan, että vain näihin toimenpiteisiin ja koulutukseen myönnetään 
yhteisön tukea Ruotsin pienimuotoisen rannikkokalastuksen toimintasuunnitelman puitteissa. 
Käytettävissä olevista varoista myönnetään Ruotsille tukeen oikeuttaville toimenpiteille seuraavasti: 
valikoivat pyydykset 50 prosenttia 
turvallisuus ja työolosuhteet 30 prosenttia 
koulutus 20 prosenttia 
10 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 102 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 
Luettelonumero : CB-CO-96-110-FT-C 
ISBN 92-78-01418-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
A*