[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 3.9.2007

KOM(2007) 493 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kolmansille maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun toteutuksesta vuonna 2006 {SEC(2007) 1083}

SISÄLLYSLUETTELO

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kolmansille maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun toteutuksesta vuonna 2006 1

1. Johdanto 3

2. Yleiskatsaus 3

2.1. Taustaa 3

2.2. Makrotaloudellinen rahoitusapu vuonna 2006 4

2.2.1. Uudet päätökset 4

2.2.2. Maksut 4

2.3. Yhteenveto viimeisimmistä toimista edunsaajamaissa 4

2.3.1. Länsi-Balkan 4

2.3.2. Uudet itsenäiset valtiot 5

3. Makrotaloudellisen rahoitusavun suuntauksia ja sen maantieteellinen jakautuminen 6

3.1. Maantieteellinen jakauma 6

3.2. Arvioinnit 6

3.2.1. Armenia 6

3.2.2. Romania 7

3.2.3. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 7

3.3. Varainhoidon parantaminen edunsaajamaissa: operatiiviset arvioinnit 7

1. JOHDANTO

Tässä kertomuksessa annetaan yleiskuva EY:n makrotaloudellisesta rahoitusavusta kolmansille maille. Siinä selvitetään myös avun historiallista taustaa ja tehdään yhteenveto vuonna 2006 toteutetuista toimista, annetaan tietoja viimeisimmistä toimista Länsi-Balkanilla ja uusissa itsenäisissä valtioissa sekä tilastotaulukot vuodesta 1990 alkaen toteutetuista toimista.

Kertomus sisältää viimeisimmät suuntaukset EY:n makrotaloudellisessa rahoitusavussa sekä tulokset kolmesta jälkiarvioinnista, jotka on tehty vuosina 2005 ja 2006. Arviointien tarkoituksena on selvittää vaikutuksia talouden vakauttamisprosessia koskeviin näkökohtiin sekä rakenneuudistusten toteuttamista edunsaajamaissa. Näissä asioissa saavutettu edistys kertoo myös siitä, kuinka hyvin niitä vastaavat EY:n makrotaloudelliselle rahoitusavulle asetetut talouspoliittiset ehdot on täytetty. Lisäksi tekeillä on kaksi uutta jälkiarviointia. Loppukertomukset julkaistaneen vuoden 2007 lopulla.

Tilintarkastustuomioistuimen maaliskuussa 2002 julkaisema erityiskertomus sisälsi suositukset varainhoidon hallinnasta edunsaajamaissa. Niiden perusteella komissio on vuodesta 2004 alkaen tehnyt tilintarkastusyhteisön avustuksella operatiivisen arvion kyseisten maiden rahoitusketjuista ja valvontajärjestelyistä, jotka liittyvät kunkin edunsaajamaan saamaan makrotaloudelliseen rahoitusapuun. Näiden arvioiden päätelmät otetaan asianmukaisesti huomioon määriteltäessä rahoitusavun toteuttamiseen liittyviä ehtoja.

Tämä kertomus toimitetaan kolmansille maille myönnettävää yhteisön makrotaloudellista tai poikkeuksellista rahoitusapua koskevien neuvoston päätösten mukaisesti, ja se on jatkoa aiempina vuosina esitetyille kertomuksille. Yksityiskohtaisempi kertomus (komission valmisteluasiakirja SEC(2007)… ), joka sisältää edunsaajamaita koskevia talous- ja rahoitustietoja, julkaistaan samaan aikaan.

2. YLEISKATSAUS

2.1. Taustaa

Makrotaloudellisen rahoitusavun toimilla tuetaan edunsaajamaiden poliittisia ja taloudellisia uudistuksia, ja toimia toteutetaan yhdessä IMF:n ja Maailmanpankin tukiohjelmien kanssa. Niissä noudatetaan neuvoston 8. lokakuuta 2002 päivätyissä päätelmissä vahvistettuja periaatteita, joissa korostetaan avun poikkeuksellisuutta, siihen liittyviä makrotaloudellisia ehtoja ja sitä, että se täydentää kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämää rahoitusta. Yhteisön makrotaloudellisella rahoitusavulla on tuettu erityisesti edunsaajamaiden toimia talousuudistusten ja rakennemuutosten toteuttamiseksi. Rahoitusapua on toteutettu tiiviissä yhteistyössä IMF:n ja Maailmanpankin kanssa, ja sillä on edistetty toimia, jotka on suunniteltu kunkin maan erityistarpeiden mukaisiksi ja joiden yleistavoitteena on vakauttaa talouden tilaa ja luoda markkinatalouteen suuntautuneita talousjärjestelmiä.

2.2. Makrotaloudellinen rahoitusapu vuonna 2006

Kaudella 2000–2006 tehtiin yhteensä 17 päätöstä, joiden kokonaismäärä on 960 miljoonaa euroa. Balkanin maat (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro Kosovo ja Albania mukaan luettuina) ovat saaneet rahoitusta neuvoston tekemien kolmentoista rahoitusapupäätöksen perusteella. Balkanin maat ovat siten makrotaloudellisen rahoitusavun pääasiallisia edunsaajia, sillä niille myönnetyn rahoitusavun suuruus on yhteensä enintään 783 miljoonaa euroa 960 miljoonasta eurosta.

2.2.1. Uudet päätökset

Neuvosto teki vuonna 2006 kaksi päätöstä.

Neuvosto päätti 24. tammikuuta (2006/40/EY) myöntää Georgialle makrotaloudellista rahoitusapua enintään 33,5 miljoonaa euroa avustuksena.

Neuvosto päätti 30. marraskuuta (2006/880/EY) myöntää Kosovolle[1] makrotaloudellista rahoitusapua enintään 50 miljoonaa euroa avustuksena.

Lisäksi komissio hyväksyi 9. lokakuuta 2006 ehdotuksen Moldovalle myönnettävästä enintään 45 miljoonan euron makrotaloudellisesta rahoitusavusta (yksinomaan avustus) ja esitti sen neuvostolle. Neuvosto hyväksyi tämän ehdotuksen 16. huhtikuuta 2007 (2007/259/EY).

2.2.2. Maksut

Makrotaloudellista rahoitusapua maksettiin vuonna 2006 yhteensä 61 miljoonaa euroa, josta 42 miljoonaa euroa oli avustuksia: 13 miljoonaa euroa Albanialle, 7 miljoonaa euroa Tadžikistanille ja 22 miljoonaa euroa Georgialle (kahdessa 11 miljoonan euron erässä).

Bosnia ja Hertsegovinalle myönnettiin apua lainan muodossa yhteensä 10 miljoonaa euroa ja Albanialle 9 miljoonaa euroa.

2.3. Yhteenveto viimeisimmistä toimista edunsaajamaissa

2.3.1. Länsi-Balkan

Bosnia ja Hertsegovinaa koskevat 60 miljoonan euron makrotaloudelliset rahoitusaputoimet, jotka neuvosto hyväksyi 5. marraskuuta 2002 (ja joita se muutti 7. joulukuuta 2004) päättyivät helmikuussa 2006, kun viimeisen erän 10 miljoonan lainaosuus maksettiin. Avustusosuus oli vapautettu jo vuonna 2005 sille asetettujen ehtojen täytyttyä.

Serbian ja Montenegron enintään 200 miljoonan euron suuruinen apu (120 miljoonaa euroa avustusta ja 80 miljoonaa euroa lainaa), jonka ministerineuvosto oli hyväksynyt 5. marraskuuta 2002 ja 25. marraskuuta 2003, raukesi 30. kesäkuuta 2006. Tästä avusta maksettiin 155 miljoonaa euroa (100 miljoonaa euroa avustusta ja 55 miljoonaa euroa lainaa) neljässä erässä ennen vuotta 2006. Neljännen erän 15 miljoonan suuruista lainaosuutta ei voitu maksaa suunnitelmien mukaisesti vuoden 2006 ensimmäisellä vuosipuoliskolla, koska viranomaiset eivät saaneet täytettyä lainan maksamiseen tarvittavia oikeudellisia ehtoja ennen avun raukeamista 30. kesäkuuta 2006. Heinäkuussa, Montenegron itsenäistyttyä, komissio ilmoitti virallisesti Montenegron ja Serbian viranomaisille päätöksestään olla maksamatta tämän avun viidettä ja viimeistä erää, jonka suurus oli 30 miljoonaa euroa (20 miljoonaa euroa avustusta ja 10 miljoonaa euroa lainaa), koska Serbian ja Montenegron ulkoinen rahoitusasema parantui selvästi vuonna 2006. Avusta mitätöitiin siis 45 miljoonaa euroa.

Vuonna 2004 Albaniassa aloitetut 25 miljoonan euron makrotaloudelliset rahoitusaputoimet saatiin myös päätökseen vuonna 2006. Ensimmäisen erän 3 miljoonan euron avustusosuus maksettiin marraskuussa 2005, ja ensimmäisen erän 9 miljoonan euron lainaosuus maksettiin 23. maaliskuuta 2006. Avun toinen ja viimeinen 13 miljoonan euron avustusosuus maksettiin 31. heinäkuuta 2006, kun komissio oli antanut myönteisen arvion Albanian edistymisestä julkisen varainhoidon, julkishallinnon, rahoitusalan, liiketoimintaympäristön ja yksityissektorin kehittämisen kaltaisten avainalojen uudistamisessa.

Toukokuussa 2006 komissio esitti neuvostolle ehdotuksen enintään 50 miljoonan euron poikkeuksellisesta rahoitusavusta avustuksen muodossa Kosovon oletettujen talousarvion rahoitustarpeiden tukemiseksi. Neuvosto teki päätöksen asiassa 30. marraskuuta. Apu on suunniteltu tukisillaksi siihen asti, kun tarpeet saadaan kattavasti arvioitua Kosovon aseman ratkettua. Komission virkamiehet kävivät Pristinassa vuoden lopulla arvioimassa rahoitustarpeita Kosovon viranomaisten kanssa ja tutkiakseen tähän apuun mahdollisesti liitettäviä ehtoja.

2.3.2. Uudet itsenäiset valtiot

Armeniaa, Georgiaa ja Tadžikistania koskevista monivuotisista makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmista päätettiin vuosina 1997 ja 2000. Viimeinen suoritus Tadžikistanille (7 miljoonan euron avustus) tehtiin lokakuussa 2006. Viimeiset suoritukset Georgialle ja Armenialle tehtiin vuosina 2004 ja 2005. Tämä monivuotinen ohjelma on nyt saatu päätökseen.

Neuvosto hyväksyi tammikuussa 2006 uuden, Georgiaa koskevan makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelman, jonka suuruus on 33,5 miljoonaa euroa avustuksina. Uusi ohjelma on kytköksissä siihen, että Georgia maksoi nopeammin velkansa EU:lle takaisin.

Ensimmäinen ja toinen erä (11,5 miljoonaa euroa kumpikin) maksettiin elokuussa ja joulukuussa 2006.

Neuvosto oli vuonna 2002 päättänyt myöntää makrotaloudellista rahoitusapua Ukrainalle (110 miljoonaa euroa lainoina). Koska IMF:n kanssa ei ole toimivaa rahoitusjärjestelyä, ohjelman täytäntöönpano ei ole koskaan alkanut. Sitä koskevassa neuvoston päätöksessä ei ole raukeamispäivää, joten ohjelma voidaan (periaatteessa) aktivoida uudelleen myöhemmin.

Komissio esitti neuvostolle lokakuussa 2006 ehdotuksen uudesta makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmasta Moldovassa uuden köyhyyden vähentämis- ja kasvujärjestelyn[2] osana IMF:n kanssa. Neuvosto teki lopullisen päätöksen 16. huhtikuuta 2007. Tässä ohjelmassa komission on määrä maksaa vuosina 2007–2008 yhteensä 45 miljoonaa euroa avustuksina. Ohjelmalla autetaan Moldovaa panemaan täytäntöön talousohjelmansa ja osallistutaan sellaisten ulkoisten rahoitustarpeiden täyttämiseen, jotka liittyvät Moldovan talouteen kohdistuviin ulkoisiin häiriöihin. (Pääasiassa Venäjältä tuotavan maakaasun hinnannousut ja rajoitukset viinin ja useiden maataloustuotteiden viennissä Moldovasta). Yhteisön makrotaloudellisella rahoitusavulla täydennetään kansainvälisten rahoituslaitosten ja kahdenvälisten avunantajien uutta rahoitusta sekä EU:n elintarviketurvallisuusohjelmasta ja uudesta Euroopan naapuruuspoliittisesta kumppanuusvälineestä myöntämää talousarviotukea.

3. MAKROTALOUDELLISEN RAHOITUSAVUN SUUNTAUKSIA JA SEN MAANTIETEELLINEN JAKAUTUMINEN

3.1. Maantieteellinen jakauma

Yhteisön makrotaloudellisella rahoitusavulla on tarkoitus tukea edunsaajamaiden makrotaloudellista vakauttamista ja lievittää niiden maksutaseongelmia (ja talousarvio-ongelmia). Avusta on myös suuri hyöty rakenneuudistusten edistämisessä. Hyväksyttyjen ja maksettujen makrotaloudellisten tukitoimien määrät olivat suurimpia Keski- ja Itä-Euroopan maiden muutoksia seuranneina vuosina.

Vuosien kuluessa niiden maiden määrä kasvoi, joille yhteisö myöntää kyseistä tukea, kun yhä useammassa EU:n naapurimaassa oli maksutaseongelmia ja yhä useampi niistä sitoutui toteuttamaan talousuudistusohjelmia. Tämä johti avun maantieteellisen tasapainon muuttumiseen alkuvuosista, jolloin suurin osa edunsaajamaista oli Keski- ja Itä-Euroopan maita. Vuodesta 2000 alkaen makrotaloudellista rahoitusapua onkin myönnetty yksinomaan Länsi-Balkanille (83 prosenttia vuosina 2000–2006 tehdyistä päätöksistä) ja uusille itsenäisille valtioille.

3.2. Arvioinnit

Varainhoitoasetuksen mukaisesti komissio on tehnyt ohjelmasta arvioinnin selvittääkseen makrotaloudellisen rahoitusavun vaikutuksia kussakin edunsaajamaassa. Analyysit tekevät avoimella tarjouskilpailulla valitut ulkopuoliset konsultit. Vuoden 2006 loppuun mennessä kaksi eri yritystä oli saanut päätökseen jälkiarvioinnit Armeniassa, Romaniassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Seuraavassa niiden tärkeimmät päätelmät.

3.2.1. Armenia

Arvioinnin mukaan lyhyen aikavälin makrotaloudelliseen vakauttamiseen kohdistettu apu paransi ulkoista rahoitusasemaa ja lievensi osaltaan hankalaa sosiaalista tilannetta lyhyellä aikavälillä. Toisaalta makrotaloudellinen rahoitusapu ei ollut kokonaan tehokas taloudellisten ja institutionaalisten uudistusten tukemisessa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Tämän seurauksena makrotaloudellisen rahoitusavun vaikutus Armenian rahoitustilanteeseen vaikuttaa rajalliselta.

3.2.2. Romania

Makrotaloudellinen rahoitusapu paransi osaltaan suoraan Romanian julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja sillä tuettiin markkinatalousperiaatteiden käyttöönottoon tähtääviä politiikkoja. Romaniassa toteutettiin useita avustusohjelmia liittymiseen valmistautumisen osana, joten on vaikea sanoa, mikä oli makrotaloudellisten rahoitusaputoimien osuus vaikutuksesta muista ohjelmista erillään.

3.2.3. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

Makrotaloudelliset rahoitusaputoimet vaikuttivat myönteisesti maan maksutaseeseen ja auttoivat talousarvioon liittyvien rajoitteiden löysäämistä. Niiden ansiosta talouskasvu oli myös hieman nopeampaa. Makrotaloudellisen rahoitusavun vaikutus ulkoiseen kestävyyteen keskipitkällä aikavälillä on myönteinen, mutta analyysissa oli kuitenkin viitteitä siitä, että vaikutus olisi rajallinen.

Joka tapauksessa komission päätös vapauttaa varat lisäsi uskoa näiden maiden talouksiin ja edisti siten niiden liiketoimintaympäristön parantamista.

3.3. Varainhoidon parantaminen edunsaajamaissa: operatiiviset arvioinnit

Vuodesta 2004 lähtien on tehty yhteensä seitsemän operatiivista arviointia makrotaloudellista rahoitusapua saavissa maissa (Albania, Armenia, Tadžikistan, Serbia ja Montenegro, Bosnia ja Hertsegovina, Georgia ja Kosovo). Kunkin operatiivisen arvioinnin työohjelma laadittiin SIGMA-menetelmällä[3] yhteistyössä konsultointiyritys Deloitten kanssa. Tutkimuksissa keskityttiin keskuspankkien riippumattomuuteen ja niiden kirjanpito-osastojen toimintaan. Toisaalta taasen niissä tutkitaan valtiovarainministeriötä (talousarvioprosessi), valtionkassoja, sisäistä tarkastusta, henkilöresursseja ja tietotekniikkaosastoja. Ulkoisten tilintarkastuslaitosten toimintaa tarkastellaan myös säännöllisesti niiden valvontamenetelmien toimivuuden arvioimiseksi.

Useimmat suositukset koskevat valtiovarainministeriötä ja sitä, että on välttämätöntä käyttää yhteen tiliin perustuvaa valtionkassajärjestelmää, asianmukaista kirjanpitojärjestelmää ja kirjallisia menettelyjä. Sisäisen tarkastuksen valmiuksia oli kaikissa tapauksissa vahvistettava ja erityisiä koulutustilaisuuksia suositeltiin. Joissakin tapauksissa makrotalouden ennusteita tekevät osastot eivät näyttäneet pystyvän hoitamaan tehtäviään. Sisäisen tarkastuksen riippumattomuutta ei pidetty riittävänä.

Useimmissa tapauksissa arvioinneissa todettiin, että ”kehys moitteettomalle varainhoidolle on olemassa”. Käyntien aikana todettuja vakavimpia heikkouksia käsitellään yhteisymmärryspöytäkirjassa, jossa on lyhyet aikataulut tilanteen korjaamiseksi. Bosnia ja Hertsegovinan tapauksessa yhteisymmärryspöytäkirja oli jo allekirjoitettu ja ennen maksatuksen jatkamista vahvistettiin joitakin toteutettavia toimia kuten valtiovarainministeriön sisäisen tarkastuksen vahvistaminen sekä sellaisten ohjeiden käyttöönotto, joihin sisältyy vähimmäisvaatimukset kirjanpidon, maksujen hyväksymisen ja niiden maksamisen eriyttämisestä. Jatkokäynneillä (Albania, Armenia, Tadžikistan ja Georgia) on arvioitu kansallisessa hallinnossa ensimmäisten suositusten jälkeen tapahtuneita parannuksia.

Kolme vuotta operatiivisten arviointien aloittamisen jälkeen ja huolimatta siitä, että pyydettyjen muutosten toteutuksessa on ollut joitain viivästyksiä, komissio on havainnut kaikkien näiden maiden julkisessa varainhoidossa todellisia parannuksia kuten yhteen tiliin perustuvan valtionkassajärjestelmän tai kirjallisten menettelyjen käyttöönotto eri valtiovarainministeriöissä.

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

Taulukko 2: Makrotaloudellinen rahoitusapu, 1990–2006

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[1] YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/99 määritelmän mukaisesti.

[2] Poverty Reduction and Growth Facility, PRGF.

[3] Tuki Keski- ja Itä-Euroopan maiden hallinto- ja johtamistavan kehittämiselle.