ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4

Epävirallisen ja arkioppimisen piirissä ovat kaikki, eivät vain nuoret. Monet naiset (ja miehet) esimerkiksi oppivat kotia hoitaessaan taitoja, jotka ovat siirrettävissä työelämään erityisesti sosiaalialalle. Jos heidän on vaihdettava työpaikkaa irtisanomisen tai perhetilanteen muutoksen takia, he voivat hyödyntää näitä tietoja siirtyessään uuteen työpaikkaan tai maahanmuuttajanaisten tapauksessa he voivat löytää ensimmäisen työpaikkansa. ETSK on jo aiemmin kehottanut jäsenvaltioita ”nopeuttamaan ulkomailla hankitun pätevyyden ja työkokemuksen tunnustamisprosessia, jotta naiset voisivat löytää pätevyyttään ja odotuksiaan vastaavaa työtä”, ja ”ottamaan huomioon, että tiettyjen alojen työ (siivous, lastenhoito, vanhustenhoito, hotelli-, kahvila- ja ravintolatyö, maataloustyö jne.) voi olla mahdollisuus vähemmän koulutetuille maahanmuuttajanaisille edellyttäen, että näillä aloilla ei harjoiteta pimeää työtä ja että toiminta on ammattimaista ja arvostettua ja että naiset saavat alan koulutusta ja voivat edetä urallaan” (4). Työmarkkinaosapuolia kehotettiin ”helpottamaan työehtosopimuksin maahanmuuttajanaisten pätevyyden tunnustamista”.
4.2.5

Alankomaat tarjoaa esimerkin mahdollisesta ratkaisusta yritysten luovutusten alalla. Siellä talousministeriö on ottanut käyttöön ”perimyspaketin” (Overdrachtspakket). Perimyspaketti toimitetaan 55 vuotta täyttäneille yrittäjille muistutukseksi siitä, että on tärkeää suunnitella yrityksen luovutusta. Paketissa tarjotaan välineitä, joista on apua tässä prosessissa. Belgian perheyritysten instituutti (Instituut voor het Familiebedrijf) on ottanut käyttöön perimysperuskirjan, joka on saatavilla kolmella kielellä: hollanniksi (Scorecard Opvolging), ranskaksi (Scorecard Transmission) ja englanniksi (Succession Scorecard). Lisäesimerkkinä on Slovenia, jonka käsiteollisuus- ja pienyritysten liitto (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) järjestää perimykseen liittyviä aiheita koskevia seminaareja ja koulutusta. Suomellakin on perimystä koskeva ohjelmansa (ViestinVaihto-ohjelma). Itävallassa säädetään lailla yritystoiminnan jatkamisesta perheenjäsenen toimesta yrityksen johtohahmon menehtyessä (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). Ranskassa (successions et des libéralités) ja Luxemburgissa on vastaavanlaiset järjestelyt. Puolassa yrittäjyyden kehittämisvirasto on kehittänyt yhdessä perheyritysten instituutin kanssa perimyspaketin perheyrityksiä varten. Paketissa perheyritykset saavat perimysoppaan sekä voivat hyödyntää maksuttomia välineitä prosessin tukemiseksi ja osallistua käytännönläheiseen koulutukseen.
7.3

ETSK toistaa aikaisemmat kehotuksensa laatia lausuntoja, joissa käsitellään EU:n saarialueiden merkitystä mereen liittyviä perinteitä ja merenkulun taitotietoa ajatellen. EU:n saarilla on puolellaan suhteellinen etu, koska sieltä on lähtöisin merenkulkijoita, joilla on hallussaan sukupolvien mittainen mereen liittyvä tietämys ja osaaminen. Näitä ei saisi päästää hukkaan. Kuitenkin vaikka maissa vallitsee akuutti työttömyys, EU:n merenkulkualalla on tunnetusti suuri pula EU:sta peräisin olevista merenkulkijoista, joita voitaisiin palkata EU:n aluskannan päällystötehtäviin.
3.1

Yhteistyöverkostoilla ja digitaalisella viestinnällä on tärkeä rooli sosiaalisen innovoinnin yhteydessä. Sosiaalisen innovoinnin käsite on vielä kehittymässä, mutta käytetyin on Eurooppa-politiikan neuvonantajien toimiston (BEPA) kertomuksessa esitetty määritelmä:
2.4.5

Ukraina on Venäjän jälkeen suurin ja tärkein entinen neuvostovaltio. Se on Euroopalle myönteisen suunnanmuutoksen jälkeen menettänyt valtansa Krimin niemimaalla ja Sevastopolissa, jotka on liitetty Venäjään. Venäjä on myös harjoittanut Ukrainassa sabotaasia ja kumouksellista toimintaa. Venäjän toimet ovat erityisen dramaattinen esimerkki ulkoisesta väliintulosta, joka paitsi uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta ja itsemääräämisoikeutta myös vaikuttaa erittäin tuhoisasti kansalaisyhteiskuntaan ja sen organisaatioihin. Kyseiset toimet loukkaavat selkeästi kansainvälistä oikeutta, ja ne ovat myös vastoin kahta periaatetta, jotka ovat itsenäisten valtioiden välisten rauhanomaisten suhteiden perusta: ensinnäkään rajoja ei pidä muuttaa väkipakolla, ja toiseksi valtiot voivat tehdä itsenäisiä päätöksiä tulevaisuudestaan ilman ulkoista väliintuloa.
4.4.1

Vastaanottavan yhteiskunnan ja sen työmarkkinoiden tuntemuksen parantamiseksi maahanmuuttajanaisille on tarjottava mahdollisuus tutustua tietoon, joka koskee heidän oikeuksiaan ja tarjolla olevia palveluja. Tietoa on tarjottava useilla eri kielillä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja maahanmuuttajaverkostojen kanssa, ja näiden yhteistyökumppaneiden panos on tunnustettava ja sitä on tuettava.
3.6

Voidaan siis odottaa, että valmius yhteiseen hyödyntämiseen internetissä on myös hyvä enne valmiudesta yhteiseen hyödyntämiseen internetin ulkopuolella. Reaalimaailmassa yksinkertaisin keino luoda luottamusta yhteisen hyödyntämisen yhteydessä on rajoittaa yhteisön kokoa tai hyödyntää jotain jo olemassa olevaa yhteisöä, jolle on jo ominaista tietyntasoinen luottamus ja yhteenkuuluvuus. Tietyissä yhteisöllisen tai osallistavan kuluttamisen hankkeissa on mahdollista perustaa käyttäjien tarpeiden täyttämiseksi ja luottamuksen rakentamiseksi sellaisia suljettuja ryhmiä, joiden hallinnointi on yksinkertaisempaa.
4.2

Alalla on toteutettu monia uusia kokeiluja ruohonjuuritasolta ylöspäin edeten. Niistä on muodostunut paikallisia verkostoja, joiden avulla alueita on kehitetty kokonaisvaltaisesti. Näistä syistä sosiaalinen maatalous on yhdenpitävää OECD:n julkaisun ”The New Rural Paradigm” (2006) kanssa ja se on nimenomaisesti mainittu OECD-maita (esimerkiksi Italiaa) koskevissa maaseutupoliittisissa tutkimuksissa. Sosiaalista maataloutta on myös käsitelty maaseudun kehittämistä koskeneessa OECD-konferenssissa Quebecissä (2009). Eräitä sosiaalisen maatalouden aloitteita rahoitetaan maaseudun kehittämispolitiikkoihin vuosiksi 2007–2013 varatuista määrärahoista (Leader-aloitteen toimintalinjoista III ja IV) ja sosiaalista osallisuutta edistävistä sosiaalirahaston toimista.
1.7

Kansainvälistä yhteistyötä on ehdottomasti lisättävä huomattavasti, ja myös korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja asianmukaisesti koulutettujen nuorten ammattilaisten on osallistuttava siihen, jotta saadaan standardoitua uusien junien kehittäminen, suunnittelu ja tuotanto niin, että junia voidaan käyttää eri rautatie- ja opastinjärjestelmissä. Tämä antaisi jo itsessään piristysruiskeen Euroopan teollisuudelle. Rautateiden käytön tehostamiseksi ja lisäämiseksi ja siten ruuhkien ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi olisi toteutettava erilaisia toimia. Jotta ihmiset muuttaisivat liikkumistottumuksiaan, on samanaikaisesti parannettava rautatieliikenteen kapasiteettia, houkuttelevuutta ja käyttäjäystävällisyyttä kilpailuympäristössä, joka on reilu myös suhteessa muihin liikennemuotoihin.
2.1

Kriisi on jälleen osoittanut, että modernien ja tehokkaiden yleishyödyllisten palvelujen saatavuus on taloutta vakauttava tekijä. Yleishyödyllisiä palveluja tarjoaa yli 500 000 yritystä (julkisia, yksityisiä ja yhteisyrityksiä), joissa työskentelee 64 miljoonaa ihmistä (yli 30 % EU:n työpaikoista) ja joiden osuus unionin BKT:sta on yli 26 prosenttia (julkisten työnantajien ja julkisten yritysten eurooppalaisen keskuksen (CEEP) toukokuussa 2010 julkaisema tutkimus Mapping of the public services)
3.5

Koska puheenjohtajakolmikko on melko tuore toimintamalli, on selvää, että kolmikon maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteisiä ja yhdessä etukäteen sopimia toimia tai aloitteita on vähän. Espanjan, Belgian ja Unkarin muodostaman kolmikon puheenjohtajuuskaudella on kuitenkin saatu ensimmäisiä rohkaisevia merkkejä tällaisesta toiminnasta varsinkin kun on ollut kyse varsin näkyvien kansalaisyhteiskunnan tapahtumien valmistelusta ja järjestämisestä (2010 Malagassa ja 2011 Budapestissä).
3.2.5.2

ETSK on kuitenkin sitä mieltä, ettei EU:n tule seurata passiivisesti, miten merkittävät maailmanlaajuiset toimijat neuvottelevat, määrittelevät tärkeitä sääntöjä ja käyvät kauppaa kahdenvälisesti. Etenkin elintarvikkeiden osalta on yleisesti ottaen todettava, että kahdenvälisten yhteyksien joustavuus on hyvä lähtökohta neuvotteluille sekä hyväksyttävän ja toteutuskelpoisen ratkaisun löytämiselle. Kokemus on lisäksi osoittanut, että kyseisiin tuloksiin on päästy myös siksi, että kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyy niille sopimusten allekirjoittajamaille annettava tekninen tuki, joiden hallintojärjestelmät eivät vielä ole riittävän kehittyneet tarvittavan lainsäädännön laatimiseksi. Tällainen tarve on olemassa myös monenvälisissä neuvotteluissa.
2.6

ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on luotava ilmapiiri, joka on ”– — suotuisampi normaalimpien taloudellisten edellytysten käyttöön ottamiselle ja sellaisten normaalin taloudellisen toiminnan esteiden poistamiselle kuin kalastusmahdollisuuksien kansalliset osuudet ja suhteellisen vakauden periaate” (6).
7.6.11

Toteutettaessa maaseudun kehittämistoimia on ETSK:n näkemyksen mukaan otettava huomioon seuraavaa: koska eri jäsenvaltioissa asetetaan erilaisia vaatimuksia, on voitava jättää toissijaisuusperiaatteen mukainen toimintavara. Tähän liittyvä ohjelmille myönnettävä jäsenvaltioiden yhteisrahoitus on tärkeä yhteistä vastuuta korostava tekijä, joka edistää yksittäisten toimien tarkoituksenmukaista toimeenpanoa.
2.6

Kestävän kehityksen kansallisia neuvostoja on nyttemmin perustettu virallisesti useisiin jäsenvaltioihin. Jäsenvaltioiden erilaisen historian vuoksi kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen muoto vaihtelee EU:ssa. Jonkinmuotoinen kestävän kehityksen tai ympäristöpolitiikan neuvosto on olemassa 24 jäsenvaltiossa. Näistä kahdeksassa on erityinen kestävän kehityksen neuvosto ja kuudessa sidosryhmien edustajista tai asiantuntijoista koostuva ympäristöneuvosto, joka on aktiivinen myös kestävän kehityksen alalla. Muissa maissa on neuvostoiksi kutsuttuja valtionhallinnon koordinointielimiä, joista joihinkin kuuluu myös kansalaisyhteiskunnan edustajia. Osa elimistä ei ole aktiivisia. Lisäksi useissa maissa, joissa alueilla on huomattavaa valtaa, kansallisten neuvostojen lisäksi on perustettu alueellisia neuvostoja. Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen määrän nopea kasvu osoittaa, että niillä on potentiaalia ja ne voivat tarjota lisäarvoa päätöksentekoprosesseihin ja laajempaan yhteiskunnalliseen keskusteluun.
3.9

Naisten osallistuminen on laajinta maatalousalalla. Maaseutualueilla, joilla merkittävä osa naisista on lukutaidottomia tai naisilla on vain perusasteen koulutus, koulutusresurssien saaminen on hyvin rajallista (11). Naisilta puuttuvat usein tiedot ja itseluottamus oman ja perheensä tilanteen parantamiseksi. Siksi he tarvitsevat integroituja ohjelmia, joissa yhdistetään henkilökohtaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, ammatillinen koulutus sekä yrittäjäkoulutus ja liike-elämän perustaidot, ja tukea, jonka avulla he voivat laatia kannattavia liiketoimintasuunnitelmia, saada yrityksen käynnistämiseen tarkoitettuja lainoja sekä luottoja mikroyritysten perustamiseksi kyliinsä. Koulutusohjelmissa maaseudulla asuville naisille tulisi tarjota mahdollisuuksia yhdistää keskenään maatalouteen ja muihin aloihin liittyviä aloitteita sekä varmistaa, että yhteisöjen miesväestö tukee heidän muuhun kuin maatalousalaan liittyvää toimintaansa.
4.3.1

Vuoristoalueilla harjoitettava maatalous vaikuttaa korvaamattomasti ympäristöön ja itse alueisiin. Viljelijöiden toiminta on myönteistä paikallisen talouselämän, ympäristön ja koko yhteiskunnan kannalta tarkasteltuna. Vuoristoalueiden maataloudella on myönteisiä vaikutuksia ja se on monitoimista. Maatalous vaalii itse asiassa tehokkaasti aluesuunnittelua ja luonnonvarojen hoitoa, ja se on maisemoinnin keskeinen osatekijä. Nämä tekijät ovat erityisen arvokkaita vuoristossa, koska siellä on runsaasti vesivaroja, vuoristolla on oma erityinen luonnon monimuotoisuutensa ja lähes kaikki vuoristoalueet ovat merkittäviä matkailukohteita. Vuoristoalueiden maatalous auttaa lisäksi säilyttämään tiettyjä eläin- ja kasvilajeja, tapahtuipa se suoraan niiden kasvatuksen myötä (nauta- ja lammasrodut, joita viedään eri puolille maailmaa nimenomaan niiden kestävyyden vuoksi, tai erityiset kasvilajit, kuten tuoksukasvit tai tietyt kuluttajien nykyään uudelleen ”löytämät” viljakasvit) tai välillisesti maataloustoiminnan vaikutuksesta (esimerkiksi alppiniittyjen kunnossapito). Se auttaa myös säilyttämään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden moninaisuutta markkinoilla etenkin siksi, että vuoristoalueiden maatalous tuottaa usein omaperäisiä — ja erittäin tunnettuja — tuotteita, joihin kohdistuu muita tuotteita vähemmän kilpailua. Näin voidaan samalla säilyttää perinteistä taitotietoa. Vuoristoalueiden maatalous luo kaiken kaikkiaan maaseudulle työpaikkoja, ja se liittyy läheisesti maaseudulla harjoitettavaan muuhun kuin maataloustoimintaan. Huomattava osa väestöstä on monilla alueilla monitoimisia.
7.1.4

ERLAI on uudempi verkosto, joka käsittelee nimenomaisesti maahanmuuttoa ja kotouttamista. Verkostoon on liittynyt jo 26 paikallista ja alueellista viranomaista. Myös sen tarkoituksena on vaihtaa tietoja ja kokemuksia sekä toteuttaa yhteisiä toimenpiteitä ja hankkeita.
5.1.1

Vastuu siitä, että Euroopan unionin nykyiseen identiteettikriisiin löydetään nopeasti ratkaisu, on olennaisesti jäsenvaltioilla ja siis Eurooppa-neuvostolla. Kesäkuussa 2006 pidettävän huippukokouksen on näin ollen annettava selkeä viesti Euroopan tulevaisuudesta ja raivattava ulospääsytie nykyisestä poliittisesta umpikujasta. ETSK katsoo, että kriisiä ratkaistaessa on säilytettävä perustuslakisopimuksen saavutukset ja siinä saavutettu tasapaino sekä otettava huomioon, että 15 jäsenvaltiota on jo ratifioinut sopimuksen.
3.1

EU on tarjonnut eräillä aloilla erilaisia parannusmahdollisuuksia. Sopimuksen perusteella palveluja tarjoavien henkilöiden osalta on tehty sitoumuksia 22 osa-alalla (ammatinharjoittajien tarjoamat palvelut ja yrityspalvelut) sekä neljällä itsenäisten työntekijöiden toimialalla kuuteen kuukauteen ulottuvaa oleskelua varten. EU on kyseisillä 22 osa-alalla sitoutunut luopumaan taloudellisia tarpeita koskevista testeistä (Economic Needs Tests) ja ottamaan niiden sijaan käyttöön kyseisen sopimuksen piiriin kuuluvia palvelujen tarjoajia koskevat määrälliset rajoitukset. Määrästä ja soveltamismuodollisuuksista ei ole vielä tehty lopullista päätöstä. Lisäksi nuorille tarjotaan mahdollisuus enintään 12 kuukautta kestävään koulutukseen yritysten sisäisten siirtojen yhteydessä (Intra-Company Transfers). Kyseinen Euroopan unionin tarjous on epäilemättä eräs kunniahimoisimmista ja aloitteellisimmista tähän mennessä tehdyistä tarjouksista.
3.2

Tätä taustaa vasten tarkasteltuna on selvää, että työllisyyspoliittiset tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos onnistutaan käynnistämään kestävä noususuhdanne. Kasvumahdollisuuksien parantamiseksi ja täystyöllisyyden saavuttamiseksi on luotava sekä ulkoista että sisäistä kysyntää edistävät perusedellytykset. ETSK on viime aikoina todennut tähän liittyen useaan otteeseen, että tämä edellyttää ”tervettä makrotaloudellista toimintaympäristöä” EU:n tasolla. Tähän kuuluu ennen kaikkea sellainen makrotalouspolitiikka, joka jättää talouden kasvun pysähtyessä jäsenvaltioille liikkumavaraa suhdannepoliittisiin toimiin talous- ja finanssipolitiikassa ja joka talouden kasvuvaiheessa luo tarvittavaa liikkumavaraa. — Komitea pitää tässä yhteydessä vakaus- ja kasvusopimusta koskevia komission uudistusehdotuksia oikeansuuntaisena askeleena, ja varsinkin sitä, että julkisen talouden alijäämän arvioinnissa on määrä ottaa lähtökohdaksi kunkin maan omat toimintaedellytykset (esim. suhdanteet, velkataso, inflaatio). Uudistetun sopimuksen voimakkaampaa kasvusuuntautuneisuutta vastaa myös se, että jäsenvaltiot ja niiden parlamentit osallistuvat entistä tiiviimmin julkisen talouden vakauttamiseen. Lisäksi julkisten menojen laatu on otettava paremmin huomioon esim. poistamalla nimenomaisesti kasvua ja työllisyyttä edistävät investoinnit alijäämälaskelmista. (5) Neuvoston tehtävänä on komission ehdotuksesta määrittää, mitä investointeja on pidettävä unionin edun mukaisina strategisina investointeina. — Tätä tulisi tukea käytännönläheisellä rahapolitiikalla, jossa otetaan huomioon koko talous ja siten myös työllisyysvaikutukset. ETSK on tähän liittyen jo moneen kertaan vaatinut harkitsemaan vakavasti, mihin toimiin pitäisi ryhtyä, jotta EKP noudattaisi ”laajasti ymmärrettyä” vakaustavoitetta, jolla pyritään rahan arvon vakauden lisäksi myös kasvun, täystyöllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden järjestelmien vakauteen. Tämä edellyttää jatkuvaa vuoropuhelua EU:n toimielinten ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja vahvistaisi myös investoijien ja kuluttajien luottamusta.
1.6

Yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä julkaisi perustamisensa 10-vuotisjuhlan kunniaksi lokakuussa 2004 esitteen ”What is the state of the enlarged Single Market? 25 findings by the Single Market Observatory”. Tämä lausunto pohjautuu myös esitteessä tehtyihin 25 havaintoon laajentuneiden yhtenäismarkkinoiden tilasta. Havaintojensa avulla seurantaryhmä haluaa korostaa, että viime vuosina saavutetusta erittäin merkittävästä edistyksestä huolimatta liian monet viivästykset ja toimintahäiriöt haittaavat edelleen yhtenäismarkkinoiden toimintaa, mikä rasittaa yhtenäismarkkinoiden eurooppalaisia käyttäjiä sekä heikentää EU:n taloudellista suorituskykyä tärkeimpiin kansainvälisiin kumppaneihinsa verrattuna kilpailukyvyn, kasvun, innovaatioiden ja työllisyystilanteen osalta.
4.8.1

Jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin tukema tutkimus on jo tuottanut monipuolista tietoa. Saatu tieto on kuitenkin yleensä tieteenalakohtaista ja koskee yksittäisiä näkökohtia. Lisäksi se on hyvin hajanaista ja saatavissa yleensä vain kyseisen jäsenvaltion kielellä. Tutkimustulokset eivät usein myöskään ole keskenään vertailukelpoisia erilaisten otosten ja tutkimusmenetelmien vuoksi. — Olisi hyödyllistä käsitellä olemassa olevat tutkimustiedot siten, että niitä voitaisiin yhdistellä, vertailla ja arvioida järjestelmällisesti ja ne voitaisiin lopulta saattaa yleisesti saataville. — Seuraava askel olisi tehdä tällä tavoin käsitellyille aineistoille sekundaarianalyysi ja koordinoida tutkimusmetodit ja -välineet yhteistä tieteidenvälistä jatkotutkimusta varten. Tällaista tiedon tuottamista, yhdistelyä ja levittämistä voitaisiin tukea tutkimuksen kuudennen puiteohjelman uusien välineiden ”huippuosaamisen verkostojen”, ”osaamiskeskusten” ja ”temaattisten koordinointitoimien” avulla. (11) — Lisäksi olisi suotavaa, että ikäihmisten elämänlaatua kuvaavat indikaattorit käsitettäisiin ja koottaisiin Euroopassa yhtenäisellä tavalla ja että niitä seurattaisiin pitkällä aikavälillä ja saadut tiedot kerättäisiin eurooppalaiseen tietopankkiin. Sukupuolen, erilaisten ikä- ja tuloryhmien ja alueiden mukainen eriyttäminen on tässä yhteydessä välttämätöntä, sillä tähänastiset indikaattorit ikääntyneiden elinolosuhteiden selvittämiseksi eivät ole riittäviä. Lisäindikaattoreiksi on otettava terveydentilaa ja terveydellisiä rajoitteita koskevat tiedot sekä tiedot eläke- ja hoitojärjestelmistä ja maakohtaisista erityispiirteistä. Yhteistyömahdollisuuksia Eurostatin kanssa tulee selvittää. — Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa jo saatavilla olevat tilasto- ja muut tiedot on pikaisesti koottava yhteen. Myös tutkimuksen viidennen ja kuudennen puiteohjelman eri osa-alueilta saatuja tutkimustuloksia on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti, jotta niiden pohjalta voidaan tehdä politiikkaa ja käytännön toimia koskevia päätelmiä. Tällä tavoin yhdisteltyä ja käsiteltyä tietoa on ehdottomasti levitettävä niin pian kuin mahdollista. — Jotta politiikkaa ja tutkimusta ei harjoitettaisi ainoastaan ikäihmisten hyväksi vaan yhdessä heidän kanssaan, ikäihmisiä edustavat järjestöt olisi kutsuttava nykyistä voimakkaammin mukaan tuleviin hankkeisiin.
4.4.1

Työllisyyden paikallisulottuvuus on erityisen selvä maaseudulla. Siellä, minne ei juurikaan sijoiteta muiden alojen kuin maatalouden suuryrityksiä, paikkakunnalla toimivien yritysten ja siellä työskentelevien ihmisten on itse huolehdittava tulevista työpaikoistaan ja laadittava yhdessä suunnitelmia. On syytä kehittää edelleen komission tähänastisia aloitteita Leader-ohjelman ja unionin työllisyysaloitteiden puitteissa ja sovittaa ne yhteen nykyistä paremmin. Paikalliset toimijat eivät vielä osallistu paikallistasolla tarpeeksi tämän prosessin kehittämiseen. Kunnilla ja alueilla (NUTS 1 ja NUTS 2) on vielä paljon työtä osallistumisen edistämisessä. Tavoitteisiin pääsemiseksi on ryhdyttävä seuraaviin toimiin: — EU:n ohjelmissa, kuten YMP, Leader ja paikallinen työllisyys, on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota toimien työllisyysvaikutuksiin maaseutualueilla. — Unionin työllisyysstrategian puitteissa tulisi kehittää ja toteuttaa maaseudun työmarkkinaosapuolille suunnattu ohjelma työllisyyden parantamiseksi paikallistasolla. — Komission on vaadittava, että jäsenvaltioiden työllisyyssuunnitelmissa ja paikallisissa työllisyyssuunnitelmissa otetaan huomioon ja selostetaan maaseudun työllisyystilanne. — Unionin tukiohjelmissa tulee kiinnittää erityishuomiota ”kolmannen sektorin” kehittämiseen maaseudun taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen tilanteen vakauttamiseksi. Siellä on vielä useita tehtäväkenttiä (kansalaisyhteiskunnan tukeminen), joilla mahdollisesti syntyy uusia työpaikkoja. Erityinen tarve toimia on tulevissa jäsenvaltioissa, joissa ”kolmas sektori” eli osuus- ja yhteisötalous ei ole vielä pitkälle kehittynyt. — Unionin ohjelmilla tulee tukea paikallisia koulutus- ja työllisyysrahastoja, joiden avulla työmarkkinaosapuolet voivat käynnistää koulutus- ja työllisyysaloitteita.
3.5.1

ETSK on kuitenkin tietoinen siitä, että tämä muutos voisi mahdollisesti lisätä rahoitusvakauteen liittyviä riskejä. Vaikka ETSK pitää hyödyllisenä tavoitetta parantaa rajatylittävien palvelujen tarjontaa vähentämällä pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamisen esteitä ja on samaa mieltä tästä tavoitteesta, se näkee potentiaalia ratkaisuissa, jotka perustuvat keskuspankkirahassa suoritettaviin toimituksiin, mikä on luonnostaan turvallisempaa. Tätä kysymystä olisi tosin tarkasteltava suurelta osin arvopaperikeskusasetuksen ulkopuolella – esimerkiksi laajentamalla T2S:ää, kehittämällä tukkutason digitaalista keskuspankkirahaa, poistamalla oikeudellisia esteitä jne.
5.5

EU:n ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytettävissä olevilla varoilla tuetaan laajamittaisia investointeja uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen, rakennusten perusparannukseen, asuntojen lämpöeristystukiin sekä kohtuuhintaisiin ja energiatehokkaisiin sosiaalisiin vuokra-asuntoihin ja yhteisöasumishankkeisiin. On selvää, että suuria yksityisiä investointeja tarvitaan, ja niiden edellytyksenä on kannustava sääntely- ja investointiympäristö. Jäsenvaltioiden olisi yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa asetettava etusijalle pitkälle menevät perusparannukset, jotka johtavat yli 60 prosentin energiasäästöihin ( 18 ) , ja tuettava ammattitaitoisen työvoiman kehittämistä.
1.9

EU on tällä hetkellä turvallinen paikka, joka tarjoaa turvaa ja suojaa miljoonille Ukrainan kansalaisille. Vastuu vastaanottamisesta ja avusta on kuitenkin jakautunut epätasaisesti ottaen huomioon asianomaisten jäsenvaltioiden valmiudet ja resurssit. EU:n sisärajojen avaaminen on toistaiseksi varmistanut sen, että ukrainalaiset pakolaiset ovat voineet liikkua vapaasti haluamiinsa kohteisiin, mutta naapurimaiden ja muiden jäsenvaltioiden kantaman taakan välillä on objektiivisesti katsoen edelleen epäsuhta. Muuttajien välineellistäminen Valko-Venäjän rajalla ja aiemmissa tapauksissa – vaikkakin eri mittakaavassa – viittaa siihen, että EU:n ja jäsenvaltioiden välisiä solidaarisuus- ja yhteistyömekanismeja on tarkistettava perusteellisesti erityisesti sen suhteen, miten avustettavat muuttajat jaetaan, mikä on epäilemättä välttämätöntä kriisitilanteissa.