Perikles 2020 -ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, on tietojenvaihtoa, avunantoa ja koulutusta koskeva toimintaohjelma euron suojaamiseksi rahanväärennykseltä. Se korvaa Perikles-ohjelman, joka perustettiin vuonna 2001 ja jota toteutettiin vuosina 2002–2013. Ohjelma perustettiin 11. maaliskuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 331/2014. Sen soveltaminen ulotettiin muihin kuin osallistuviin jäsenvaltioihin 11. toukokuuta 2015 annetulla neuvoston asetuksella (EU) 2015/768. Asetuksessa (EU) N:o 331/2014 vahvistetaan ohjelman kestävän 31. joulukuuta 2020 saakka. Asetuksen 13 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että komissio toimittaa vuosittain tiedot ohjelman tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tällä vuotuisella kertomuksella vastataan kyseiseen vaatimukseen vuoden 2017 osalta.

Ohjelmaan vuonna 2017 hakeneet edustavat kuutta jäsenvaltiota: Italiaa, Espanjaa, Romaniaa, Kroatiaa, Portugalia ja Itävaltaa. Tämä kertoo siitä, että maat, joita euroväärennökset eniten koskettavat, ovat käyttäneet Perikles-varoja muita useammin. Lisäksi Portugali, Itävalta ja Romania hakevat ensimmäistä kertaa avustusta ohjelmasta.

Toimet, joita koskevat maksusitoumukset tehtiin vuonna 2017, koostuvat kuudesta seminaarista/konferenssista, kahdesta teknisestä koulutuksesta, neljästä henkilöstövaihdosta ja yhdestä laitteistohankinnasta. Näitä toimia toteutetaan sekä EU:ssa että sen ulkopuolella riippuen erityisistä tarpeista suojata euroa väärentämiseltä. Ohjelmassa on sen perustamisesta alkaen vakiinnutettu alueellinen lähestymistapa toteuttamalla toimia erityisen herkillä alueilla. Erityisiä kohdealoja ovat Latinalainen Amerikka (kolme Espanjan toteuttamaa toimea ja yksi komission toimi) ja Kaakkois-Eurooppa (yksi Italian, Romanian ja Kroatian toteuttama toimi maata kohden).

Kuvioissa III ja IV esitetään ohjelman osallistujien alkuperä ja ammatillinen tausta:

Kuvio III ja kuvio IV: Osallistujien alkuperä ja ammatillinen tausta (toimet, joista on tehty sitoumus vuonna 2017, ks. liite I)

Arviolta 756 asiantuntijaa osallistuu niihin toimiin, joita koskevat maksusitoumukset tehtiin vuonna 2017.

Osallistujat tulevat 57 maasta. Suurin osa koulutukseen osallistuneista (73 %) on eurooppalaisia: 36 prosenttia on peräisin euroalueen jäsenvaltioista, kun taas EU:n ulkopuolisista Euroopan maista tulevien osuus on 17 prosenttia ja euroalueen ulkopuolisista jäsenvaltioista tulevien osuus 20 prosenttia osallistujista. Koulutukseen osallistuneista 16 prosenttia on peräisin Latinalaisesta Amerikasta, mikä on huomattavasti edellisvuotta vähemmän . Kolme prosenttia osallistujista on peräisin Lähi-idästä ja Pohjois-Afrikasta ja yksi prosentti Aasiasta.

Ammatillisesta taustasta voidaan todeta, että poliisivoimien osuus oli 42 prosenttia kaikista osallistujista. Suuri osuus johtuu siitä, että poliisiviranomaiset ovat etulinjassa euron väärentämisen torjunnassa, ja poliisihenkilöstöön kuuluvat sekä rikostutkijat että tekninen henkilökunta.

Ohjelman täytäntöönpano vuonna 2017 osoittaa vuodesta toiseen jatkuvaa positiivista suuntausta kohti yhä eriytyneempää ja monipuolisempaa osallistujien ammatillista taustaa. Vuosi 2017 on toinen peräkkäinen vuosi, jolloin poliisiviranomaiset eivät muodosta osallistujien ehdotonta enemmistöä. Muut osallistujaryhmät muodostavat 58 prosenttia kokonaismäärästä, mikä on hieman vähemmän kuin 63 prosentin osuus edeltävänä vuonna. Keskuspankkien merkittävä osuus on pysynyt lähes ennallaan (24 prosenttia) ja oikeusviranomaisten osuus on säilynyt suurena (8 prosenttia) . Erityisesti on huomattava rahapajojen (4 prosenttia), tullin (4 prosenttia), valtiovarainministeriöiden (3 prosenttia) ja rahoituslaitosten (3 prosenttia) merkittävä osuus, mikä on osoitus osallistujien monipuolisesta ammatillisesta taustasta. Komission toteuttamaan toimeen ”foorumin 1210 ensimmäinen kokous” osallistui toisena peräkkäisenä vuonna runsaasti metallirahankäsittelylaitevalmistajien edustajia (4 prosenttia), mikä osoittaa yksityisen sektorin olevan merkittävä sidosryhmä rahanväärennyksen torjunnassa.

Tämän perusteella voidaan todeta, että ohjelman täytäntöönpanossa otetaan huomioon asetuksessa (EU) N:o 331/2014 edellytetty ylikansallinen ja monialainen ulottuvuus.

b.Yleiskatsaus vuoden 2017 vuotuisen työohjelman mukaisista toimista

Kattava katsaus vuoden 2017 vuotuisen työohjelman mukaisista Perikles-toimista on liitteessä I. Erityisesti voidaan mainita seuraavat toimet:

Alueellinen ja kansainvälinen yhteistyö

Ohjelmassa onnistuttiin vuonna 2017 jatkamaan ja edelleen tehostamaan vahvaa alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä: